Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Lock; Jag begär att i Protocoljch mä Wdv. Hch Av. 778 Den iz Januari». antecknas, att jag yrkadt proposition, och att den blifwit förwägrad.
Ätssillig rörelse och mänga rop uppkommo. Herr Grefwen och LandrMarstalken:
Dä jag gjorde proposition pä Herr K!sz,Ksn6wI^8 begäran blek ben samma bifallen.
Nu är Communicativns-trögan jemte huswudfaken lagd pä bordel, och dä kan jag ej göra, och gör ej någon p vposition ölwer den samma- Herr Grefwen och LandiMarstalken anmodade Riddarhus Fhalén at fo tfara med läs-ungen; men oron bland Nidderstaptt och Adeln förnyades.
Grefwe vs
Is 6-irclie: yrkade akt communicationen more ej annat an hanö rättighet, hwiiken honom ej kunde förwägras.
Ett stort antal röster ropade mot och med Grefwe Os ls 6src!is, Grefwe von vsnkmLsbsussn:
Jag tror ej att näqro Ledamöters kärsti dta tankar kunna twinga LandtMarstai-ken till alt göra proposition.
Härefter ropades ater, och Herr Klingsporr, 6sr-lt, yttrade sig:
Grefwe har sagt ott man weiat twiaga KondrMnst.lken till proposition: dä mäste Herr Grejwen uppgifwa hwilka der ar som welat Let göra.
Herr Grefwen och LandtMar stacken:
Det har Grefwe vimunLchaulsn icke funngk saga, ty Den rz Ianuarki.
779 ty jag har ej lätit och läter aldrig twinga mig dertill.
Grefwe voll s->3ntmx8k3utsn upprepade fina förut anförda ord, cäh tilläde, det han förmodade dek LandtMarfkalkrn säsom Ridderfkapel och Adelns Ordförande, äfwen malle äga nägra rättigheter; hwareflcr förnyade rop uppkommo.
Grefwe ^amillon, -^xel, Jag tror ej att Herr Grefwe» och LandtMarffalken kan neka det Grefwe De l» oselie mä fä communieera siik Memorial med dr andra Ständen; lädunk^ l in icke förmenas nägon, hwarken af wärl Stäud eller andra, och wi hofwa liera exempel eli o;rä>se mäns Memorialer blifwit hos Riddrrffaptt och Adeln upplästa. ^err Lkrenbo^Z, (isspar Willkolm, Jag tror ali denna fåken är mycket enkel.
Uä det D eramm Grefwe De la Oarclio uppläst rvar äj.vm lubeg-ipen en hemsiällaii lill R-ddeestapel och Adeli, vm tillstånd alt commumccra sitt anförande
Na är stelfwa anförandet lagdt pä bordet; hade denna hemställan ej deruti warit iiwegnpen,fä hade corn»nunicatlonen kunnat järstlidt upptagas och bewiijas.
Nu mäste den h-rila ester hela anförandet hwllar Ropen ä bade sidor förnyades med annu större styrka.
Nar dctza sagtat sig, yttrade siz Herr Greswm occh LattdrkNaefkalkeN:
Jag har förklarat att lag öfwer denna fräga icke kan göra någon proposition, utan, som uden är laugt liden, sä behagar Ridderfkapel och Adeln nu älfknjaö.
Starka rop yttrades frän åtskilliga häll i Sa - Den 15 Ianusrtt.
Salen, men Herr Grefwen och LandtMarffalkett östade äler ljud med klubban, och förklarade att Getzionen more stulad.
Herr Lock:
Dä yrkar jag att i Protocollet rvä anttcknas mjn protejr, och att j g t stöd af Lagarne begardt att ml ej målke älstujaö.
Herr LandtMarstalken hortglck, och Protokollet upphörde kl. 2.
In 66em protocolli 6. 8Uverltolpe, Mändagen ven 15 Januaris, Plenum kl half il förmiddagen.
Justerare jöljande:
Utdrag af protokollet hällrr t Höglofl, LtÖdcrftuper o»H Adelns pieimm den iz Hai.u«nr i8i0- S, D Biföll Högloft.
Ridderstapet och Nheln de stä! pä hwilka Stats-Ulstollet l d»tz hotz Hiitdcrstapck och Adeln ben 19 December pä borrer lagda Memvnai, ansett ftg »cre lunna riliftyika an« flämdealT ffeipeningarät Hos-Aal-Men och StatsSecrek. rarl e, i likhet med hwad Justitie-Räden hiliwlt tlllgidk; hwilkrt veflut stulle de Reipecnve Med-Stä. den genom Utdrag af Protocollet wäll." UgkN Meddelatz.
Ol luprs, G- B, PifHgtz tift alla helar Hwah f StatsW - Dm 15 Januarlt. 781 Utskottets, den 2i December hos Ridderffapet och Adeln pä dordet lagda Memorial af den 5 i samma mänad blifwtt yttrat l anledning af Friherre 6'^ibk^KIs Memorial angäende till, ökning i Pensionerne ä Rappellerade MinisterStaten; hwarom de öfriga Respective Eländen ffulle genom Utdrag af Protocollet wänligen UNHerrälaS.
Oc iux,s. S- D. Uti Memorial af den ii December hwiiket den 19 derpä töijande blilwtt hos Rtdderffapet och Adeln pä bordet lagdt, hade StalsUtffottet sig utlätit öiwer älffrlUaa af Riksdagsmannen »tiars ^snslon leckert fvccstagiie Ulwägar till ashjelpande af det Allmänna beholwet:
Och fann Höalvst.
Ridderffapet och Adeln sig dora Stals-UtffottetS härvfwer afgifue ctirand-n, säsym walgruridade, gilla; hwilkel ffulle de R spec iye Med-Ständrn genom Utdrag as Protocollet wanltgen wid handen gifwas. dir lupr-r.
S. D. Upvä de ffäl Constikutivns U skottet, i Memorial of den LZ Nowember, hwilket den 21 December blifwit pä dord.l mgdc, ansätt; f.E Höglofl- Ridderffapet och Adeln sig icke kunna bifalla den af Herr Klsn-.erltÄM, ^oks», wäckta sräga om en särskildt föreskrift eller Instruktion iöe den Tryckfrihets-Lomite/ som enligt RegeringsFormen kommer att afRikienS Ständer förordnas; hwilker ffulle de öfrige Relpecirve Ständen genom Utdrag af Protocollet »vänligen gifwas tillkänna»
Ot lu^rs.
S. D. Återremitterades i anledning af SM da anmärkningar
Stats utskottets den 21 Decewher upvläste och pä bordet lagde Prvtocvsts-Utdrag» : -1 782 Den 15 Ianuani. innefattande utlakande öfwer Kong! Mcchls Nådiga Proposition ongaeude huru wida Jrftttuckion mä wsra af röden för Riksens Ständers Full, magtlge elier wede:börande Embetsman, hwiika r frågor om eftergift af ädömde ersättningar, som tillhöra Riksens Ständers Penning?,Werk, SlatSWerket, eller de u- dor Coliegieroes och särffUdke Directloners jwwift warande Cuffor böra warda hörde, bft iup>a.
S D- Föredrogs ä nyo Stats-Utstotkeks den ii denms pä bordet lagda Memorial rörande afwoden och Trfcrawenken för Stundens Secreterare , CcmMer och Wakt Betjening, hwliket i alla de delar hwaröfwer Utstoktel aflemnat till, styrkenden, blef of Högivfl- Ridderstam och Adlen bisakit; och beträffande flugan om Tractomenien för det Hcderwärda Bonde-Skändets Extra Ordinarie Ccwzllsier, öfwer hwiiken Stats-Utstötte! stadna! r p-tim vour, beflöt Nidderstapet och Adeln alt densamma återremittera, med anmodan till U stöttet utt med Förflag till Traktamenten sör Leffe Extra Canzlister inkomma; hwliket allt stulle Ls Respeckwe Med-Ständen genom ProkvcollSUrdrag manligen tiUkäunaglfwas.
Or tu^m.
Hsrr NLlwerlolt, Qullaf:
Uppläste ett Di'ctamen sä lydande:
Ehuru korrt tid jag ägt den lyckan, att fä wara en Medbm cf detta upplysta Samfund, har jag, sä wida mig möjeligt warit, sökt kunna hopsiw mera clla de Summor, som af Riksens Högloft, Ständer under denna Riksdag biifwft af, filif - Dsn 15 Januari!. 78 Z skrifna.
Jag har äfwen sökt hopsummera alla de Summor, söm af Riksens Ständer ifrän Riksdagens början kill närwarande rid blijwit bewiljads för diwrrse utgifters bestridande.
Jaa har sökt efterse hwad diweifte Uppbördsman i Städer och pä Landet, indrijwit och förstört, som ej kommtt Riket till gobo: wä! metande, att jag afdraga dr Summor som f. d> Konungen efterskänkt ät dr Embelsmän, som i brist as tillsyn, dordi naida, hwad hos Uppbördsman tunnits brista.
Nödiga och fullständiga upo'ysningar har härwid felat mig, sa att jag ej för Riksens Ständer karr uppge bestämdt alla desta Summor, som torde mara större än mängen kan kärn a eller weta-
Min tillika med fleres onsson är och sörblifwer, att Riksens Höolofl.
Ständer wille soga nägon anstalt, atr otta dctze Summor genom trycket blefwe kungjorde för Allmänheten De betalande synes hajma någon rätt akt se bu-u deras sammanssukne Medel blifwit anwända ; O'rä>se Ständer, synes hajma en dubbel ratt häkftl!, som hwarken sielfwa eller genom sina Fullwägrige kan eller lär göra nagra asssrifningar.
De äro r den belägenhet, akt betala hwad dem älägges.
Dr kunna b'okt laga:
Jag tror, Du tror, Wi tro, att hela Bewillningen biiswit anwänd lill Rikets beder och nytta Harwid sär jag anmärka, art de lika m- b ost en^ldiga pä Landet, ej annat förut wetat och trodt, än, att när den BewillningsSumma, som Riksens Ständer bewiliat, utaält till större be'oop, än den warit bestämd, borde ö'werssot'et wara och törb!i'wa t sörwar, för att minss.i Bewillningen wid nasta Riksdag.
Friherre I^'IIjecr3N'2 hir j den delen upplyst ost, att ej fi >s sä mycken behällni g i Statens Castor, att de kunnat till Rikets Löntagare utbetala 4-de qwar ta - I84 Pett 15 Januarii. talek as 1809 ärs Löner.
Ingen twtflar pä att Rik^ sens Ständer, säsom maktägande, behöfwa mer än blott, förestriswa wederbörande huru och pä hwad sätt redo och räkning bör ärligen göras för Allma, cheten, sä mäste ju sädant sedermera werkstäl» las.
Uran redo och räkning styrkt med gilltige ver riftcationer är och sörblifwer ali Bewilining ukatt ä-'damäl.
Rikets undersätare dliswer ärligen mera Utarmade och Riket ökar skuld pä skuld, som ditt tills stedt; ja i längden blifwa sä Medborgare font kunno utgöra Bewilining.
Nar Bewillingen b!ifwer förtryckande, hinna fä förtjena sä mycket att deras ärliga öswerskolt hinner till förlag är dea nä« ring de yrka Dä händer hwod afiedne General kuaoeck säde 1769 pä detta ställe O.1 ReaeringsFormen ändras hwarje gäng Riklérs Ständer deri öfverensstämma! om för hälda Bewillnlngat trycka Undersätarnc: sä blifwa de i början mchnöjda; men i längden Upproriskt si made.
De 'edsna wid Regeringöl iktet, och stu e'.ig-n uppstär fräga emellan Frälse och osralse Poflesu vater, Reger-ngssättet omkulikastas och en ny RgenngöForm uppstaplas kanske mera krigisk än denna.
Dä uppkommer större Bewillningar, som torde okas med Krigsgärder, Specie-wyntet dras ur allmänna rörelsen och P p^erS-mvntet blifwer end?st synligt.
Cours och olla waror stiga tilt en ofaniclig höjd, vch fattigdomen föijer menioheten lika som skuggan följer kroppen.
Till räga pä allt de'ka, händer, akt fä Medborgare äga behjertenhet, att stiga fram och redeligen tala för det Allmänna bäst-; ty de flesta af Medborgarens blifwa tä-onöe men ej närande medlemmar l Samhället Bewace wä>! akt allt detta stall inträffa uti wär iewod.
Af hwad jag anfört hemställer jag till Ridderstapet vch Adelns MW Den 15 Iamrarli. 785 mogna bepröfwande, om det ej bliswer angtlägit, akt medan t!d är wid denna Riksdag 'aga de kraftigt ste mätt och stea, att wedecbörande birfwa älogde ärligen wika Allmänheten b.hörig redo och räkniiig huru wär nu utgående Bevillning hädanefter bliswer omvänd, befästad med gliklge verificakioner
Männe det icke bliswer nödigt att sä >aga, att
Uppbördsmärinerua nu tom före indrifwa contribulioner: a; men ej fötstöra dem.
Det är anmärmingswärdt, akt ingen Uppbördsman blitwit hängd sedan i Konung L-rrl X!-.s tid.
Alla undersåtare utgöra Bewillningen nöjdare och läktare nar de fä höra och le huru den blstiver anmäld.
Nationens röst blifiver deraf mera enta och aila skola bjuda till akt uppgiswa nya inkomster, som kunna lindra rmdersätarenas Bewillnino, utan att beröfwa derigenom nägons
Lag och wällänana egendom.
Jag will till en början uppgifma följande, följe hwar och en mitt exempel, att uptäcka lagliga inkomster för Riket, som tän-er Lem bättre, än jag.
Enligt Konung Ouiial l:s Resolution as d. io Mars i6g6, bar olla tom jag ej funnit könit wara StapelStädrr l detta Rike, till dchs Städers upphjelpande blltwit törläut en afgift asalia inkommande och utgående wcror, som ej bestä m rudimaterie!) söm i Tullen borde erlägg 6 och kallas Tvlags-ofgift.
Denna osaNt uppbäras ej of TullBrtjn-ingen utan of en M laistrois Perion, lvm af Magistraten derkilttär törordnad Jnnen w^a sär disponeras innan denna atgift är bewld.
Nu för tiden torde denna Tolag eller Tull-atcmt u gora j Swea och Götha Rikes Sk-pel Städer ärligen minst 5 ä 600,000 Ridr.
Hwar me stall Stapel-Städerna längre äga en sä buycng Tull Rrdd. »ch Ad- Prok 5 B. crft 786 Dm 15 Ianuarir. afgift, som de innehaft lZ Seculum?
Lagen omtalar e> urminnes häfd pä Tullinkomster.
Priwilegium kan det ej wara; ty dä skulle det wara lika fä för Uppstäderna; men de tär intet häraf.
Männe det intet ar stor inkomst nog, att Städerna fä behälla och oqwa>dt nyttja Accitz.afgiflen?
Riket dehötwer ju bättre TolagS-afgiften, att mindska bewillningen med.
Denna afgift Utgör L Procent af Warans wärde Skulle det icke wara en ren obillighet om Stapet Städerna längre singe behälla denna bety, deliga inkomst Andamälet dermed har warit, att i början upphjelpa Stapel-Städernas Byggnader, och inlocka utländska Köpmänner som ägde penningar till förlag och kände Handelen.
Nu behöfwes ej sädant.
Wi äga byggda Stapel-Städer och kunniga Handelsman. Z början när wär Sk-ppsfart war ringa och wär Handel inskränkt, utgjorde denna Tolags-inkomst en obetydlig Summa."
Nu förhäller det sig belt annorlunda.
Landshöfdingarne i de Län der Stapel-Städer- a äro belägna äger en noga kunskap om denna Tolags-ofgift.
Enligt 60 §. of i koy ärö Regerings Form beräknas Sjö- och Land-Tulls-afgitterna uran undantag till Rikets ordinarie Inkomster, af den grund äc ej Tolag-afgiltei' derifrän undantagen.
Om detta witt Memorial bör kommuniceras med de andra Relpective Stä: den eller ej, lenn,ar j i:g helt och hällik till Rlddcrssapet och Adelns egit godtfinnande, samt om detta Memorial dör förwisas till Statsutskottet eller ej.
Friherre LtsL! von I^oMein, (^orstt? vig:
Den 15 Iam,ar;'l.. 787 vi§:
Icke alldeles yrkande den stränghet, emot 0- redlsga Uppbördsman, som den wälda Ledamoten som nu talar tyckes önska, sär jag likwäl t den önskan sörena mig med honom, alt nägok älfwarsamt steg mätte tagas bäde kill hindrande af försnillning vs Kronans egendom, sä'om ock bestraffning derföre om sä händer.
Anledningen till detta anförande, är att jag kommit i erfarenhet deraf c.tt en Embetsman biifwit för dylik försnillning angifwen, stöld för rätta, ökwerbewist och dömd att ersätta Kronan det försnillade; den som bcgält ett sidnnt brott, lärer wäl ingen pretention kunna göra pä ett redligt och ärligt namn och sätt-des icke wara qwal-sicerad till Embetsman ^ icke dest mindre är han wld sofian bibehällen; utan ott widare inlära mig i speciel uppgift med hwtlken delta tilldragit sig, sär jag blott yrka, alt om ingen Försättning gttwes som förklarar en sadan perion oskicklig till Kronans tjenst, en sädan mätte warda utfärdad, men i fall en sädan gifwes, noga hand deröfwer mätte hällas, att den warder efterlefva Herr Grefwe» och LandrMarffalken före» flög att detta Friherre Stael8 yttrande skulle fä ät, följa Herr lVlaimerkelcks, i fall Ridderskapet och Aveln framdeles tilläte, att det finge remitteras.
Herr Silverstolpe, Oustsk /chrsksm, anförde, att dä han i förra Plenum begärde Herr Grefwe ve ia Oar6ie8 Diktamen pä bordet, hade han gjordt det af den ordsaken, alt han war osäker om det frän Plenum kunde remitteras eller bordt till ConstitutionsUlskottet directe inlemnas.
Nu sedan han sätt läs- det samma wille han för fin del icke läg - 788 Den 15 Ja,marri. lägga nägot hinder i wägen, hwarken för desi re mitterande kill behörigt
Utstött elier desi communtt cerande med de undra Stånden <8r»fwe öl Siver, 6örsn, Upplästs Wande D-ckamen:
Sällan, mangda, har försigtigheten ott >Lta ett ämne tzwrla till uärmore pröimag synts mig mera af nöden än wid tillfälle at den utaf Grefwe ve v 6-trctie senast rvackle motton.
Ridderffc-pet vch Adeta hörde b stnsmas uppkomsten af stna rättigheter, as sin närwarande Föri^tining, hörde vmtolas Förläders tänkesätt och deras mmnen, hörde öderop s Faderneölandetö behof ost) s mtidens fors dron, hö de vewiö päkalias af Ridderstapet och Adelns Fcsterlandskänsta vch oegennytta, och Högloft.
Rlddcrffnpet och Adoin, wäne alt med gervu- ar bewim sina tänkc«ätt, hade warit nära att t> de Försian, som sy,ires stödja sig pä sä all wä t g.-nade .runder lemna sitt odelade bifall.
Llk wä hode del '.varit en v-naenäm upptäckt, om ester .ur h stwo närmare undersökt hwad man bifc-nit man nödgos ersänno, att sölfvén deraf wore hett arn n än den man äiystat, att i stället för rstergistcn till erhällan d-> of Allmän enighet, man rrppk -stat frågor, som stulle blrswa ämne till nya twister.
Jag bekänner det gerna att de stora orden Fosterland, Medborgares wäl, samtidens vch efterwerldens fordran, dvs mig uppliswade känstor, som erindran af de helgade pligter, som dermed äro förenade, alltid hos hwarje redlig Swensk stola uppwäcka; men jag kan ej heller neka akt förundran äfwen ä min sida blandades med desia tu - Den 15 Januarii.
789 intryck, dä jag under detsamma hörde proposition vm cn Luman uppoffring uf rättigheter göras af den Ledamot, hwrtlen flera gänizvr de!S rättak och irstcänkr mina vdnyuka anföranden om dylika uppvffttnaar, dets c-estamdl i mer eller mindre mvn förklarot ftg emot demmma.
Säiedes wisfte jag, att redan den 28 Junit hade Herr Grefwe Ds ta 6i»rcti«, emot det as mlg gjorda Fö.flaa, om någon delakttghet t stjurslnngö-deswaret 'ör Sarerier, förklarar för en gränslös odlUighee, om derig-iwm Vördan skulle kastas pir andra, än ^oförmognare och olyckligare an de den hlmis durir.
Säledes wlsste jag, att dä mg wäaade understödja den wäckta frägan, att Ridderikopet och Adelns Ledamöters antal i Utskotten skulle blifwa lika mcd de andra Ständens, hade Grefwe Do !» 62,610, såsom cn np uppoffnng af ägande rättigheter, ansett sig böra vestnda denna motion i att äfwen wtd ett annat ttllfätle den'8 Julli, hade Grefwe Dela 62,610 förklarat, att han skulle cwfe sig förtjena fördmmciser af samriö och efrerwerld, om han bstöll? nya upppffringar; att det war Greiwé De »2 62,-lis , som ändteligen d- r6 sistt Oct, efter att hajma yttrar sin sölllNdran öfwer Bondk-SraudetS dä för, iryade önskningar, och öfwer äderopander af löften, som säkerr ej kunde wara grfne, förilarade, arr, ehuru länge Rtddei skåpet och Adeln kunde gä r hshjercande af med Undersarares mindre förmonliga wrUkor, vorve allc hafwa cn gräns, och åke wi es kunna ingä i bifall till ^Bonde,Gränders örrmliga önskningar, somt confsrmngde sig i hwad Herr Uo-bHeb, elter Herr Gretwens yttrande, sä grundligt i detta ämne anfört.
Dttka Herr Kochimbs anförande iunehöl? »bland 792 Den !5 Januarit. ibland annat följande: "Alt
Säteriers förmoner igenom tiden och alla lagliga formaliteter wuonst en helgd, en rätlwisa > äknjukandet, som endast genom Statens fullkomliga vmstörtnmg, endast genom ingrep i den heligaste ägande rätt kunna Lem och deras ägare ftänkännas."
Ester en Historia om Frälsejordens och Adcliga pnvllegierncs urlprung, ända iftän Konung HILAN! ^ggl!lZ8es tid till och med de af Ridderstopet och Adeln i delta afseende sednast widtagne mätt och steg, tillägger Herr koiklieb, "Dä Säterier nu of olla Medborgare fä besittas, kan Ridderjkapet och Adeln dä de förswara dessa Hemmans förmoner, icke beskyllas för egennyltiga assigler; Le förswara icke sina privileojer, Ridderskapet och Adeln har osstätt dem till sina öfriga Medborgares förmän; wi skydda hwar och en wid sin lagliga rätt, wi förekomma flera wära Medborgares undergäng, wi söcfwara Ägande Rätten, och detta är wär medborgerliga, wär ridderliga pligt, detta är ett af de stora föremäl, lör hwilka wi här äro församlade- — Niddersk^pet och Adeln har under den 8 sistledne Jusii enhälligt fattadt del beslut, att icke enö till nägon del ingä i ffjutsnmgsbelwäret för Säterier.
Wi böra päminna ost hwad wi hofwa want, hwad wi äro EttNiksSländ; och att wi i denna sjeisständiga egenstap böre hand, lo, icke blifwa en kastboll för andras ensidiga och missledda önskningar."
Dä Herr Grefwe De la Lsillis härefter conformerade sig med Herr kotkliek, är anledning att förmoda att, dä ätmindstone, dessa moro hans tänkesätt.
Emedlertid mätte min förundran ursäktas, att nu wid Riksdagens fluk, dä »lia sädgnr äNWN lyckles warg äsidosqtte, af sam - Den 15 Ianuarit. 791 ma Herr Grefwe höra wäckas frägan om en allmän uppoffring af rättigheter.
Men dä jag närmare undersökte willkoren hwarmed denan uppoffring war förenad, mäste jag äter skäga, hwad äe hyttan, hwad är afstgren, med benna motion?
Kan Grefwe Os la 6ae<lis, som sjelf den 15 sistledne Junti förklarade att, "En längre erfarenhet och den »vidsträckta handläggning Skönsta Allmo» gens förtroende honom förskaffat, dä i egenskap af god man han öfwerwarit en mänad af derwarande Enstlfres-sörrätkningar och deraf sätt be tillförlätligoste dewiö att delning af jord emellan Krono och och Frälse 8 olika Hemmantal i samma byar, är tili »örlust för de förra af minst en tredjedel, pä somliga ställen ännu mera; ock) som i följe deraf understallte Ridderstapets och Adelös omprötwande, huruwida en refning wsre möjlig, hwad tid dertill fordrades, och till hwars stada den stuste bllfwa om ej till Bondens, tom nu skulle äterlemna hwad under Konung Larl Xll:s olyckliga krig och den deraf uppkomne folkbrist, dä nära tre fierdebelar af all Frälsejord i Skäne läg öde han sig orättwlst tillkräkta!
Kan, tänkte jag, Grefwe Os I» Qa^clis, som wet allt detta, som högtidligen sagdt det in ör Högloft.
Ridderskapet och Adeln, kan wäl han töresta det uttryckliga förbehäll af ali jords refning och förnyadt Hemmantal, efter den grund Konung och Ständer stadga, läsom ett mebel till sinnenas förening wid en allmän uppoffring af rättigheter?
Uti detta igenkände jaa endast den man, som den z sistledne Justi, med Friherre ^6e!lvLr6 instämde uii dest dä gjorda motion, "att dä Ribderstapet och Adel» redan gjort stora uppoffringar af sina ännu ägande priwilegier, och frägor » detta ämne ännu bliswit rväckte, om Mot dragande fö; Säterirr, wille han 792 Den 15 Januari''. han för sin del och till undwikande af dylika öfwerläggmngsämnen, wid detta Rlksmöle upptaga Ridderffapets och Adelns tid i nyttigare och nvdwändigare ämnen, förklara, att sä tänge en allmän resning och skattläggning ä ull jard och öfwer hela Riket icke föruigätk, och blifwil werkställd, kan och bör R dderstapet och Adeln icke inga uti nägon widare uppoffring, af hwad natur eller beskaffenhet det wara ma"
Det enda jag saknade un likheten emellan denna och drn af Grefwe I-t sednast gjorde motion, är den möjlighet, att igenom denna sednare winna liden, som ivar äsostadk uti Herr B ron /r-lellvärcis fromställning.
Ty om jämte wliikoret os en förutgående resning och st mäggnmg af all jord i Riket, alwen de öfriga SrAndens afsägelse of sine rättigheter stal! afmattas, ja lär den lid innom hwjlken Riksdagen kunde siutas, om alla dessa trender dessförinnan stola osgöras, och Ridderstape-S och Adelns uppoffringar derefter bestäwmas, blifwa as en vberäkuelig längd.
Alltför gerna medger jag billigheten deraf, att R dderskopet och Adeln ej enfamnc göra uppoffingar, att om all jord stall bara lika grundränta, Len da äfwen mätte i en jämnare proportion sättas tstl Hemmantal; men dä jag erkänner billigheten al dessa wilikor, frågor jag hmarnll det tjenar. att wäcka ftägan om en total uppoffring af Ridderstapet och Adelns rättigheter, dä den ej kan ste utan « förening med sädane wtllkor, som göra dcn omöjlig, som åtminstone aflägsna ben för längstga tider?
Kan wal nägon af oss Mine Herrar inbilla sig art de andra Sländen stola afsäga sia atta plwrkeZicr, atta förmäner, alla rälktcchcrcr, som enstrlc dem, den jord de Lga, den rörelse de roka, ullhara; derföre alt Den 15 Januari!. 79Z att wi wilje asstä wära, as hwilka enligt Grefwe I)e la Osrc!ie8 yttrande under den 6 sistledne September, uraf de gr § § , som Utgöra 172Z ärs Adcliga privilegier, endast rrva etter kre äro dldehäl>'ne, af föga dctydenher.
Kan eller bär någon sörmoda att en sädan inbördes afsägelse skulle kunna ske utan mänga swärigheter, hwaraf en stok del ej torde lör ögnablicket kunna afgöras, hwaraf nästan alla vteidart skulle föranleda till längwariga twistw.
D'tzutom, huru obestämd är icke den afsägelse aj rätiic,heter man yrkar?
Förstas wäl derunder Bonde-Ständets igenom 1789 äcs privilegier erhällan rättighet till Skatteköp emot 6 ärs ränta?
Wänkar man eller kan man begära, atk Bonde-Skändct stall afsäga stg dens
Är den innebegr-pen under de andra Cetzivnerna eller icke?
Wik fragen om all jords ilka bestallning, är wäl Vett Frälsejord derunder inriebegripen, som af ofrälse personer besittes? 06) huru ställ wäl i detta fall sörhällas med den Hemulsräkr hwartill Herr Grefwe Le 63rclis uti sitt yttrande af den 15 sistledne Juni» ansett de ofrälse Potzesiionaker wara berättigade, som af v§ köpt frälsejords Kanske stulle allt vetta hjelpas genom «» förbättrad representatation, men är det dä pä m allmän omstörtning af allas rättigheter, som den stall byggas?
Har man pä nägvt sätt bestämdt, nnver hwad afseende man anser representation felaktig?
Pä hwad sätt den stulls kunna inrättas, hwilka wore medlen att komma till ändamälet?