Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För öfrigt böra Revisorerne icke lemna oanmäldt, att, då Myntverkets inventarier i riks-hufvudboken vid 1853 års utgång balanserades med ett värde af 53,900 R:dr 17 sk., Mynt-verkets räkenskaper åter vid samma tid utbaianserade värdet af inventarier med endast 3,900 R:dr 17 sk.
Skillnaden, 50,000
R.:dr, utgör värdet af Mynt-verket tillhöriga machiner, hvilka icke i detta verks räkenskaper redovisas.
Denna skiljaktighet kommer dock framdeles att försvinna, i följd af det här ofvan, i relationen om Kongl. Stats-kontoret, omförmälda nådiga bref af den 15 Februari innevarande år.
1 betraktande af hvad sålunda förekommit, anse Revisorerne angeläget, att Kongl. Stats-kontoret, som, jemlikt högstberörde nådiga bref, erhållit befallning att låta uppgöra nya formulärer för de förvaltande verkens samt alla redovisande embets- och tjenstemäns räkenskaper, i främsta rummet ombesörja upprättandet af sådant formulär för Mynt-verkets räkenskaper.
Slutligen få Revisorerne anmäla, att de vid flera föregående revisions-tillfällen omnämnda, af Kongl. Stats-kontoret, den 30 Juni 1843, till Kongl. Majit afgifna underdåniga förslag till nya reglementen för Mynt- och kontroll-verken, samt till förnyad kontroll-stadga lära fortfarande vara på Kongl. Majits pröfning beroende. flony!, fion h'oli-verket.
Dess räkenskaper, som blifvit granskade i Kongl. Kammar-rätten för år 1852 utan och för 1853 med anmärkning, utvisa följande förhållande:
I landet utestående krono-uppbörd 5,325: 15. 3. 5,253: 38.
— Uppbörd: ■ Kontroll-stämpel-medel: enkel afgift 12,661:36. 3. 11,676:39.
2. dubbel dito 227: 27. 3. 125: 23. 3.
Diverse inkomster — 4. 9. — 14. 4.
S:r 12,889: 20. 3~ 11,802: 28. 9.
Ofrerlevereringar af uppbördsmännen ..... 5: 23. 11. 3: 4. 11.
Summa 18,220: 11. 5. 17,059: 23. 8.
Ofverlevereringar af uppbördsmännen — — — 5: 23. 11.
Levereringar till Ränte-kammaren och Rän- terierna 10,654: 39. 8. 9,541: 4. 7.
Expenser och omkostnader 2,311: 29. 9.
■ 2,319: 22. 6.
S:r 12,966: 21. 5. 11,860: 27. 1.
I landet utestående krono-uppbörd 5,253: 38. 5,193: 20. 8.
Enligt hvad Revisorerne inhemtat, har vid granskning i Kongl. Kammar-rätten af 1853 års räkning öfver kontroll-stämplings-uppbörden i Stockholms stad den anmärkning förekommit, att någon afgift för gulddragare- och guldslagare-arbeten lika litet under nyssnämnde, som föregående år, blifvit debiterad och redovisad, ehuru, jemlikt Kongl. Kommerse-kollegii kungörelse den 0 Augusti 1758, grundad på Kongl.
Maj:ts nådiga skrifvelse d. 18 niistförutgångne Juli, dylika tillverkningar skola kontroll-stämplas och afgift derför betalas; hvilket Revisorerne ansett sig böra anmäla, med underrättelse derjemte, att denna anmärkningsfråga för närvarande lärer vara på Kammar-rättens pröfning beroende.
Utom berörde förhållande, hafva Revisorerne icke funnit något vid dessa räkenskaper att erinra; åberopande
Revisorerne i öfrigt hvad i nästföregående relation om Mynt-verket förmäles, angående det af Kongl. Stats-kontoret afgifna underdåniga förslag till ny kontrollstadga och förnyadt reglemente för Kontroll-verket m. m.
Avesta Mrono^inspeMion.
Kammar-rätten för begge åren utan anmärkning, hafva icke heller föranledt någon erinran af Rikets Ständers Revisorer.
Inkomster och utgifter redovisas sålunda: Koppar.
Värde. år 1852. år 1853. år 1852. år 1853.
Sfi.
JM. 'S. /S®. i®. ft.
Balans från föregående året: 206. 10. 6. 92.9. 18. behållning vid Avesta 26,846:45.7. 12,024:16.9.
Uppbörd: 465. 9. 12. 446. 16. 5. koppar-ränta ä 130 R:dr, enligt riks-statens förslagspris, . . . 60,512:19.2. 58,085:30.— S:r 671. 19. 18. 539. 6. 3.
Summa 87,359: 16. 9. 70,109:46.9. - 56 — Credit.
Anordning: 1.10. — 1.10. — till Kyrkoherden vid Stora Kopparberget Lever eringar: 578. 456. till Stockholms metall-våg . . Balans till påföljande året. 92. 9. 18. 81. 16.
3. behållning vid Avesta . . . . 195: 75,140: 12,024: 16. 9. 195: 59,280. 10,634: S:r 671. 19.18. 539. 6. 3.
Summa 87,359: 16. 9. 70,109:46. 9.
Skoys-institutct.
Räkenskaperna, som för båda revisions-åren äro i Kongl. Kammar-rätten utan anmärk- ning granskade och ej heller hos Revisorerne någon erinran föranledt, utvisa följande förhållande:
Tillgångar 3,233: 34. —^ 3,402: 43. 4.
Anslag af skogsplanterings-medlen Försäljningsmedel 3,900: 125: 36. — 3,900: 86: 32.— S:r 4,025: 36. — 3,986: 32.— Summa 7,259: 22. — 7,389: 27. 4.
Utgifter: Aflöning Hushyra Röjdning Revision af skogs-kartor Reparationer och inventarier
Ved, ljus, expenser och diverse 3,068: 36. — 400: 39: 28. — 119: 44. — 29: 25. 4. 198: 37. 4. 3,068: 36. — 400: 55: 16. — 80: 5. 4. 24: 16. — 244: 45. — S:r 3,856: 26. 8. 3,873: 22. 4.
Kontant behållning 762: 16. 10. 861: 22. 6 Fordran Inventariers värde 14: 12. — 2,626: 14. 6. 2,654: 30. 6.
S:r 3,402: 43. 4. 3,516: 5.
— Summa 7,259: 22. — 7,389: 27. 4. _ 57 — Styrelsen öfver Mke-planteringarne.
Dess räkenskaper äro för bada revisions-åren i Kongl. Kammar-rätten granskade utan anmärkning och utvisa följande förhållande:
Tillgångar 7,746:45. 9. 6,368:21. 2.
Bidrag af de såsom lösen för ekeskog influtna medel. . . 2,000: — —1 4,000: — Wisingsborgs kungsgårds afkastning 3,766: 47. 8. 4,971: 23. 6.
Från kungsgården försålda inventarier .... 30: 20. — 2,360: 29. 8.
Tillkomna inventariers värde 1,871:26. 8. 79: 17. 4.
S:r 7,668: 46. 4. 11,411: 22. 6.
Skuld 443: 22. — — — — Summa 15,859: 18. 1. 17,779:43. 8.
Balans från föregående år: > 443: 22.
A flön ingar 2,240: 24. — 2,314: — — Planteringarne 2,341: 28. — 1,064: 39. 6.
Jordbruket 1,156: 36. — 966: 17. 4.
Reparationer och inventarier 2,981: 32. 2. 2,618: 40. 8.
Diverse utgifter 770: 20. 9. 1,027: 4. 7. S:r 9,490: 44. 11. 7,991: 6. 1.
Kontant behållning 720: 12. 5. 5,226: 44. 2.
Fordringar — — — 307: 36. 8.
Inventariers värde 5,648: 8. 9. 3,810: 30. 9.
S:r 6,368: 21. 2. 9,345: 15. 7. Summa 15,859: 18. 1. 17,779: 43. 8. llevisorerne, som erhållit del af Styrelsens till Kongl. Maj:t, den 30 April 1853 och'den 7 April 1854, afgifna underdåniga berättelser om ekeplanteringarnes tillstånd och förvaltning under revisions-åren, hafva ansett sig böra meddela följande ur dessa berättelser hemtade uppgifter:
II Sedan år 1851 ett falt blifvit, medelst upptagning af grafvaF, beredt till plantering, utsattes i dessa grafvar under våren 1852 från planterings-skolorna upptagna 2,074 ekar och 2,166 lärkträd, äfvensom en större jordvidd upparbetades och bereddes, att emottaga den rika ollonskörd, som träden detta år lofvade att gifva, och hvilken under flera föregående år uteblifvit.
Under sommaren företogos gallrings-arbeten och rensning i ollon-sådderna å alla ställen, der sådant erfordrades, och under hösten uppköptes 364 tunnor 16 kappar ekollon, hvaraf dock, i anseende till den regniga och kalla samt i alla afseenden för företaget otjenliga väderleken, endast 140 tunnor kunde utsås, hvilka upptagit en areal af 49 tunnland 7 kappland, hvaremot den öfriga qvantiteten blifvit på lämpligt sätt förvarad för att påföljande år utsås.
Planterirtgarne hade under året lidit hvarken af frost eller mask, utan visat god växtlighet, sä att flerestädes års-skott af en alns längd funnits; varande dock på några ställen mer och mindre skada af råttor och lemlar förorsakad.
Mullbärs-planteringarne på Wisingsö hade likaledes under årets lopp fortgått och väl lemnat lika rik tillgång på blad som tillförene, men, i brist af dugliga maskägg, ej gifvit några silkeshylsor.
Plantorna voro bibehållna vid samma antal, som föregående åren, eller 1,440 stycken, hvaraf dock en ringa del lidit skada af råttor och lemlar.
Under år 1853 hade ekeplanteringarne, som, öster om kronoparken, dittills utgjorde en sträcka af 6,000 alnars längd och'1,200 alnars medelbredd, upptagen å de kungsgården af ålder tillhöriga åkrar, ängar och beteshagar, ytterligare tillökats med en beteshage af 56 tunnlands vidd, vester om parken, hvilken, då den gamla kronoparken fördelades på öns alla hemman, tillfallit kungsgården.
Denna beteshage blef under året till större delen besådd, hvarjemte, af den från Aspby, Rånäs och Tunnersta egor inköpta jord, all mark med ek .besåddes, utom 101 tunnland, hvilka blifvit upparbetade och igeniagda till äng och skulle såsom sådan begagnas till dess ett nytt ollon-år inträffade, då äfven denna vidd kom me att besås.
Dessutom voro 116 tunnland af den inköpta jorden, som, belägen närmast intill sjön och af styf jordmån, ansågs otjenlig till eksådd, begagnade i cirkulation till säd och gräs, p| hvilken gröda tillgång måste finnas för aflöning åt presterskapet äfvensom statfolket vid kungsgården.
Till denna åkerjord hade en del af ladugården, för att hafva dragarne närmare till hands vid jordbruket, blifvit förflyttad, och var derstädes jemväl ett tröskverk af enkel, men ändamålsenlig, konstruktion, uppsatt.
1 afseende å sättet för verkställandet af ifrågavararde planterings-arbeten, har Styrelsen, uti sist omförmälda underdåniga berättelse, vidare anfört: att den method, sorn dervid begagnats, att nemligen så ekollonen och plantera träden i rader, befunnits ganska förmånlig, enär derigenom besparats såväl utsäde som rensnings-arbete, hvilket, i annat fall, om jtmn sådd öfverallt blifvit företagen, skolat öfvergå hela fältet.
Derjemte blefve den hjelpgallring, som alltid måste ske när ekarne efter en viss ålder erfordrade mera utrymme, vida lindrigare, då endast smala remsor behöfde gallras, än om sådant skulle ske öfver hela fältet; och vunnes dessutom, genom denna såningsmethod, den fördel, att på de 6 alnars bredd, som voro gräsbeväxta, en god höskörd erhölles så länge ekarne ännu icke qväfde gräsväxten; hvarföre kungsgården i goda år icke allenast kunnat dermed framföda egna kreatur, utan äfven haft ett öfverskott af liera tusen lispund, som blifvit försåldt och användt till utgifters bestridande.
Ehuru afståndet emellan raderna vore 6 alnar, stodo likväl ekarne tätt på de åt dem lemnade 2 alnars breda sängarne och hade redan uppnått den storlek, att betydliga hjelpgallringar under de sednare åren måst företagas, hvarigenom planteringarne vunnit ett städadt och för ögat behagligt utseende, hvarförutan dessa hjelpgallringar, som under år 1853 bedrifvits med större arbetsstyrka, än förut, medgifvit den fördel för öboerne, att de under detta foderfattiga år fått köpa en betydlig qvantitet löf åt sina V 59 kreatur, så att dessa kunnat under vintern framfödas.
Af den under de sednare åren inköpta jord, hade den visat sig tjenligast för ekväxt, som erhållits af de 1,000 tunnland, hvilka, då kronoparkens ofvan omförmälda delning ägde rum, tillföllo öboerna och hvaraf en del sedermera blifvit till kungsgården försåld.
Det återstånde af berörde 1,000 tunland, som af öboerna fortfarande innehades, begagnades nu, sedan skogen derå blifvit nedhuggen, till åker, äng och betesmark och skulle, om det till kungsgården finge inköpas, lemna ett godt och tjenligt utrymme för flera års planteringar.
Då laga skifte nyligen öfvergått flera af öns hemman, hade kronan v,äl fått för sin mark ett teinligen beqvämt läge invid den gamla jorden; men dock funnes ännu en teg, inskjutande i kronans område, hvilken, när den blefve till salu, förtjenade att inköpas.
Efter sålunda framställda förhållanden, har Styrelsen slutligen anfört: att eke-planteringen på Wisingsö, ett företag, som i början möttes af så mycket klander, numera kommit till den punkt, att den äfven af kännare ansåges fullkomligt lyckad; och vore Styrelsen jemväl förvissad, att någon mer passande lokal, der ek af sådan fasthet och snabb växtlighet skulle kunna uppdragas, svårligen kunnat inom riket uppletas.
Beträffande kostnaderna för Wisingsborgs kungsgård, deröfver en särskild redogörelse ij Styrelsens räkenskaper ingår, hafva Revisorerne inhemtat, att kungsgårdens tillgångar i kontanta penningar, fordringar och inventarier, som vid 1852 års början utgjorde 4,789 R:dr 23 sk. 7 rst., vid slutet af år 1853 nedgått till ett belopp af 4,017 R:dr 42 sk. 5 rst.
Skillnaden emellan dessa summor utgör 171 Ihdr 29 sk. 2 rst., och då dertill lägges sammanlagda beloppet af de Eke-planterings-styrelsens medel, som under revisionsåren blifvit till kungsgården levererade, eller 1,358 R:dr 24 sk,, visar säg, att stats-verkets kostnad för kungsgården under samma år uppgått till 1,530 R:dr 5 sk. 2 rst.
Räkenskaperna hafva icke till någon anmärkning hos Rovisorerne föranledt.
Redogörelserna för anslaget till socken-kartors upprättande och för Kontorets bötesmedel m. m. äro i Kongl.
Kammar-rätten för begge revisions-åren granskade utan anmärkning.
Ställningen inhemtas af följande tabell: 1:o Anslaget till sockne-kartors upprättande: EiMiijjL Oeneral^Sjandtmäteri-isonioret, Debet.
Tillgångar Uppbörd: 297: 7. 4. 891: 30. 8. år 1852. år 1853.
Stats-anslag för året och föregående åren Försäljningsmedel 4,500: 4,400: — 24: 30. 4: 8.
S:r 4,524: 30. — 4,404: 8.
Summa 4,821; 37. 4. 5,295: 38. 8. V — 60 — Credit.
' För kartor och beskrifningar m. m 3,930: 6. 8. 4,548: 4.
Kontant behållning 891: 30. 8. 747: 34. 8.
Summa 4,821: 37. 4. 5,295: 38. 8. 2:o.
Landtmäteri-kontorets bötes-medel:
Tillgångar 3,464: 1. 11. 3,261: 37. 6.
Inkomster: Böter . . . 1,301: 45. 4. 1,354: 25. 2.
Summa 4,765: 47. 3. 4,616: 14. 8.
Afskrifningar
Till diverse ändamål 848: 16. 655: 41. 9. 822: 24. 396: 8. 4.
Srr 1,504: 9. 9. 1,218: 32. 4.
Kontant behållning Oredövisade böter 2,297: 26. 964: 11. 2^ 4. 2,317: 30. 1,080: — 4.
S:r 3,261: 37. 6. 3,397: 30. 4.
'/ Summa 4,765: 47. 3. 4,616: 14. 8.
Mot dessa redogörelser bar någon anmärkning hos Revisoreme icke förekommit, / — 61 Mionyl.
Postverket, Dess räkenskaper för år 1852 äro granskade i Kongl.
Kammar-rätten utan anmärkning, hvaremot de för år 1853 derstädes ännu icke undergått revision.
Inkomster oell utgifter redovisas sålunda:
Balans frän föregående år: år 1852. år 1853.
Tillgångar 289,928: 27. 10. 305,188: 46. 10.
Kreditivet till förhöjning af postskjuts-legan . 13,000: — — — — Porto för inrikes samt Norska, Finska oell Rys ska brefvexlingen '. . 470,624: 45. 6. 503,008: 40. 6.
Dito för utrikes dito , . . . . 156,580: 41. 6. 150,234: 11, 9.
Transito-porto för Norska, Finska och Rysska d:o 33,980: 39. 2. 32,774: 12. 6.
Hälften af porto för bref befordrade med fartyg och diligenser . . 4,660: 29. 1. 3,769: 32. 7. Porto för brefvexlingen medelst telegraf-inrättningen . , , . 1,107: 1,127: — — Assurans-afgift för medel inneslutna i rekomderade bref 27,912: 10. — 30,859:19.
2. afgå: utbetalda ersättningar. ... 3,/84: 39, 9. 5,782: 15: 3. 04 joy, jg 3 ^5 077* 3 11 Rékommendations-afgifter . 76,884: 20. — 82,090: 37. 4.
Ränta å inköpta obligationer . 11,572: 32. 4. 10,990: — — Fraktmedel af sjöpost-farten .' 7,464: 14. 3. 24,731: 12. 6.
Bötesmedel .
, V 227: 29. 1. 972: 34. 7.
Observatiohsmedel 2,161: 13. 4. 2,339: 1. 3.
Extra inkomster 207; 20. 10. 534: 29.
,9.
S:r 802,599; 15. 4, 837,649: 24. 8.
Diverse verks medel , 2,618: — — 2,739: 24.
Skulder 2,700: 19, 9.- 3,002: 9.
,1. Summa: 1,097,846: 14. 11. 1,148,580: 8. 7. Credit.
Skulder 12,612: 30. 10. 2,700: 19. 9. — 62 - Afkortning ar och afskrifningar:
Restituerade medel Porto för outlösta bref . . Åklagare-andelar af böter Observations-procent Förskjutna skjuts- och traktaments-kostnader
Dito ersättningar för genom poströfverier förkomna penningbref .
. Aflidna Posttjenstemäns proprie-balanser . . . .
Utgifter: Aflöning Pensioner . . .
Indragningsstat
Kontors-, stall- och bushyror samt posthusens underhåll och onera Postiljoners traktamente •
Dito beklädnad och beväring Brefdragares beklädnad Postförings-kostnader inom riket Roterings-ersättningar ; , . .
Gästgifveri-hållningen vid Grisslehamn Sjöpostfartens omkostnader Utrikes brefvexlingen Understöd för telegraf-inrättningen Ersättningar till utrikes beskickningar och Konsuler för utbetalt postporto Förlust på paket-posten .
Understöd för Diligens-bolaget N:o 1 Post-ångfartygens underhåll och reparationer
Skrifmaterialier och expenser samt ljus och ved Gratifikationer Extra utgifter 501: 27. — 573: 13. 2. 1,621: 8. 6. 1,763: 7. 9. 86: 42. 2. 400: 40. 4. 606: 45. 4. 1,552: 5. 3. 71: 46. — — — 2,829: 42. 2,786: 185: 1. 10. — — i:r 5,993: 23. 10. 7,075: 18. 6. 109,606: 13. 4. 114,359: 18. ' 8. 1,435: 32. — 1,510: 12. — 33,146: 43. 9. 31,465: 24. 10. 45,346: 26. 5. 34,215: 26. 6. 47,816: 32. — 47,941: 32. — 4,357: 6. 4. 9,976: 20. — 468: — — 492: — — 169,933: 47. 10. 178,590: 30. 10. 4,007: 43. 2. 3,409: 24. 9. 200: — — 200: —. — 59,892: 14. 8. 67,828: 47. — 94,240: 27. 2. 89,524: 8. 8. 12,470: — — 12,720: — — 6,654: 17. 4. 6,615: 14. 3. 6,698: 43. 11. 6,332: 4. 10. 8,000: — — 8,000: — — 25,148: 6. 4. 63,385: 2. 11. 7,095: 47. — 7,479: 18. 4. 2,903: 16. — 3,246: 16. — 17,010: — 2. 16,824: 29. 10. S:r 656,432: 33. 5. 704,116: 43. 5.
Lev er ering ar:
Till Stats-verket » Civilstatens pensions-inrättning . . . 2,618: 24. — 115,000: 2,739: 24. — S:r 117,618: 24. — 117,739: 24.
Kontant behållning 8,917: 16. 2.
Materialier (stenkol) ............ 71: 2. — — 63 259,015: 27: — 269,045: 27. — 38,420: 20. — 38,914: 1. 9.
S:r 305,188: 46. 10. 316,947: 46. 11. Summa: 1,097,846: 14. 11. 1,148,580: 8. 7.
När frän postmedels-uppbörden 802,599: 15. 4. 837,649: 24. 8. afräknas omkostnader . 656,432: 33. 5. 704,116:43. 5. samt Stats-' verket anslagna 115,000: 115,000: tillsammans 771,432: 33. 5. 819,116: 43.
5. visar sig öfverskott för Post-verket, netto . . 31,166: 29. 11. 18,532: 29.
3. § i Af den öfver Post-verkets räkenskaper och förvaltning under revisions-åren afgifna berättelse bafva Revisorerne inhemtat, att för post-kommunikationernas underlättande och befrämjande åtskilliga åtgärder under berörde år blifvit vidtagna, af hvilka följande här må omförrnälas: l:o.
Reparation och iståndsättande af hamnen vid Grisslehamn, hvarigenom, för den händelse att ångfartyg framdeles skulle komma att anvjindas för postbefordringen emellan nämnde ställe och Eckerö, det kunde blifva möjligt för ett mindre dylikt fartyg att vid Grisslehamn obehindradt inlöpa; i sammanhang hvarmed den förändring vidtagits i afseende å postföringen, att denna, som förut verkställts af en årligen ombytt båtsmans-kommendering, numera ombesörjes af förhyrda, i sjömansyrket inöfvade, personer. 2:o.
Inrättande af ett Post-kommissariat i Malmö i förening med dervarande postinspektors-befattning, för ombesörjande af den, under sednare åren uppkomna, direkta brefbefordringen medelst ångfartyg emellan nämnde stad och utländska orter; äfvensom anläggande af nya post-expeditioner vid Lysekil i Götheborgs och Bohus län och Mönsterås i Kalmar län, emellan hvilket sednare ställe och Staby en ny postgång, dubbel i hvarje vecka, blifvit inrättad, vid Höganäs i Malmöhus län, i sammanhang hvarmed dubbel postgång fram och åter hvarje vecka öppnats deremellan och Helsingborg, samt vid Slitö på Gottland, emellan hvilken plats och Wisby jemväl dubbel postgång blifvit ordnad. 3:o.
Afslutande af en ny post-konvention emellan Sverige och Danmark, hvarförutom kontrakt blifvit uppgjordt med enskild person om postens fortskaffande medelst ångfartyg under 5 års tid, räknad från 1853 års början, emelian Götheborg och England. 4:o.
För åstadkommande af skyndsam befordran af bref från Ystad till Malmö och vestra delarne af riket under den tid af året, då ångbåtsfarten emellan förstnämnde stad och Pomern samt de i och för densamma underhållna snällposter icke äro i verksamhet, inrättandet af 'en särskild, med gästgifvarskjuts lörtskaffad, post emellan nämnde båda städer en gång i veckan; hvarförutan åtskilliga, till beqvämlighet för korrespodenter ledande, förändringar vidtagits i postgången emellan Christinehamn och Filipstad, likasom väsendtliga förbättringar ägt rum i afseende å posternas hastigare befordrande emellan norra och södra de - Fondr ingar Förskott . - 64 larne af riket, hufvudsakligen medelst begagnande af extra post vid tillfällen, dä sådan funnits behöflig. 5:o, Till beredande af lindring för de postskjutsskyldige, hvilka på sednare tiden betungats med mycken forsling, som förut varit för dem okänd och hvilken tillökning svårligen på alla ställen kunde anses motsvaras af den för vissa delar deraf förhöjda skjutslegan, har Kongl.
Majit förordnat, att vid de posthemman, der fram- och återgående större poster, hvilka erfordrade flera hästar, vanligen möttes på ett och samma dygn, postskjutsningen åt ena hållet skulle bestridas genom entreprenad, samt anbefallt General-poststyrelsen att tillse, det allmänna posterna, så vidt sådant kunde undvikas, icke besvärades med forsling af de periodiska skrifter, som, fastän icke inbegripna under namn af allmänna tidningar, likväl finge genom Postverkets försorg afsändas, utan skulle dessa alltid, då sådant läte sig göra, försändas med ångfartyg, paketpost eller diligens; hvarjemte skjutslegan för snäll-och paketposterna samt i allmänhet för sådan post, till hvars forslande gästgifvare-skjuts begagnades, blifvit för de fall, då fortskafländet skedde från gästgifvaregård, der entreprenad ej träffats, från och med Oktober månad 1852, förhöjd till 24 sk. milen för hvarje häst, derest icke genom beting billigare vilkor kunde erhållas.
Och inhemtas dessutom af berättelsen, att, med afseende å de under sednare åren ökade poströfverierna och till förekommande af dylika våldsgerningar, Kongl.
Majit, uppå General-poststyrelsens hemställan, tillåtit bemälte Styrelse att, för poströfvares upptäckande, af postmedlen utgifva belöningar till belopp af högst 200
Ridr, med föreskrift tillika, att, derest särskilda omständigheter vid ett eller annat tillfälle skulle påkalla förhöjning utöfver berörde summa, General-poststyrelsen då ägde med anmälan derom till Kongl. Majit inkomma.
Sednast församlade Revisorer yttrade, bland annat, att de ansågo det vara af vigt, att för framtiden, i afseende å postföringen kraftiga åtgärder i möjligaste måtto vidtoges, hvilka voro mera betryggande för så väl det allmänna, som den enskilda; och nuvarande Revisorer anse sig böra meddela, att General-poststyrelsen, dels i anledning häraf, dels ock med afseende å de ofta under sednare åren förnyade angreppen å allmänna posten, den 23 Mars 1854, till Kongl. Majit ingått med ett underdånigt förslag, angående åtgärder till förekommande af poströfverier, uti hvilket General-poststyrelsen, på anförda skäl, dem Revisorerne, tili undvikande af vidlyftighet, förbigå, i underdånighet hemställt: »Ilo.
Att, med ändring af Kongl, förordningen den 16 Februari 1849, i hvad angår »beloppet af assurans-afgiften, denna afgift måtte bestämmas till 5 sk. för hvarje lulla 100 Ridr. »2:o. Att Post-styrelsen må tillåtas och vara berättigad, att vid de Post-kontor, der »sådant utan äfventyr för Post-verket och olägenhet för bref-afsändaren kan ske, i stället »för afsändandet af de till afsändning inlemnade penningar, i brefvet innesluta Poststyrelsens »anvisning å det Postkontor, dit brefvet är stäldt. »3:o.
Att Post-styrelsen likaledes måtte bemyndigas att, för de ställen och för så »vidt sådant kan ske utan äfventyr för Postverket, träffa aftal med enskilda bolag eller »korporationer, penninge-verk eller enskilda handelshus och personer att emot afgift, ej »öfverstigande hvad Post-verket erhåller i assurans-afgift, af dem erhålla eller å dem få »utställa vid uppvisandet betalbara invisningar, att remitteras i stället för penningar. »4:o.
Att, om utan olägenhet så Ske kan, invisningar från eller å Landtränterier och »Tullkamrar jemväl mätte i enahanda ändamål få begagnas. r — 65 — »5:o.
Att, örn afsändare ätnöjas med invisning å Statens verk, utan rättighet att erhålla »betalning derför å annan tid, än den för embets-göromålen i allmänhet bestämda och i den »ordning som för lyftning af mede! der är stadgad, för andra utbetalningar, assurans-afgiften »må nedsättas till § eller 2 sk. per fulla 100 E:dr. »G:o.
Att, för remisser Statens verk emellan, invisningar måtte företrädesvis begag»nas; och »7:o.