Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Da nu förmodeligen den stunden är nära, at Nidderstavet och Adeln af sin Landt-Marstalkfär emottaga en efterlängtad kropoiition i detta nog lange ventilerocls Ämne, wore det et oförläteligt misibruk af Ridder stapets och Adelns tälamod, at widlöftigt betvifla nödwändigheten af en Keaiisation och Riksens Ständers förbindelse ar genom densamma ändteligen up» fylla deras 6arautio, sedan under flera ar deras eget werk til Riksgäldens afbördande, Statswerkct, alle Löntagare och hwarje enstilld man, nogsamt känt tyngden af de genom Riksgälds-myntets wanwards gjorda förluster.
Bägge äro uti Hemliga Utskottets Betänkande, med lika korrthet, styrka och redighet adagalaggda.
Under öfwerläggningarna häröfwer, har jag trott mig finna de flesta inkasten gjorda emot de i rörelsen qwarstadnande 5 Millioner credit-Sedlar, L85 under namn af Laneo-conrant.
Af flera är anmärkt at medelst -itdels af Lrellit-Sedlarna fortfarande omlopp, Kongl. Majrts
Höga afsigt ej wvre wrrnnen, dä Dest Nådiga firoxontion yttrat den önskan, at blott et flags
Mynt mätte finnas i Desi Nike.
Jag tror detta inkast bäst beswaras dermed, at Konungen, som bast känner sit eget upsät, med Sit bifa t beledsagat Hemliga iWottets Betänkande och följakteligen Sjelf anser det såsom swarande emot D si Nädiga afsigt och »väntan.
Det andra bctydeliga inkast mot Hemliga IDffoktets Betänkande, bestär i synnerhet i den af flera xttrade oro öfwer et fortfarande ^§io, sä länge twa sorter
Mynt i Landet finnas; men dä det icke kan undfalla Högloft.
Ridderffapet och Adeln, at detta ^Zio hittils förnämligast härrört af den olika och förskräckande proportion emellan Laméo- och RiksgäldsMynt, som i rörelsen funnits, sä at det sednare kanske til ra, 14 a iZ sänger öfwerstigik det förra; sä bör genom et alldeles motsatt förhållande, nu denna farhåga försvinna, dä efter det i fräga-varande LimcucekrojeÄ, twä gänger mera Lanco kommer at finnas i Rörelsen, an hwad Louvain-Sedlarna tilsammans utgöra.
Utan all twifwel härleda sig frän samma kalla, nämligen warm kärlek och nit för Fäderneslandet, bade Hemliga Utskottets Betänkande, och Le åtskilliga deremot stridande LrojeökLr til Linaucernas uphjelpande, som här blifvit framlaggda.
Olikheten bein emellan kan endast komma frän olikheten af öfvertygelse.
Alle äro utmärkte af beredwillighet til upoffiingar; de stillja sig blott uti sättet at göra och anmanda dessa.
Men dä yttersta uödwändighet fordrar antagandet af en Liuauce-Plan, och frägan blifwer, hwilkendera bör antagas, antingen Hemliga U-fioltets, eller 686 någon af de har uplästa; kan ej annat än hos Ridderstapet och Adeln komma i betraktande, at ämnen af stor wigt och inwecklad beskaffenhet östvcrlemnas til et mindre antal Personers handläggning, just derföre at de uti talrika Samfund, äfwen de mest uplysta, icke kunna med tilbörlig noggrannhet utredas, granskas och afhandlas; at Riksens Ständer til Ledamöter i Hcmlstga Ukstottet natnrligtwis utfett dem af sina Ledamöter, som igenom kundskap, erfarenhet och nit för Konung och Fosterland sig utmärkt; at Utstottets Betänkande är en frukt af et längwarigt, träget och mödosamt arbete.
Jag älskar icke mera än någon annan at pä god tro antaga npgiftcr.
Men om förtroende til andra får gälla u-i mäl, der man bör misitro sig sjelf och egen undersökning icke är tilräcklig, hoppas jag, uran at förolämpa hwem det wara mä, kunna yttra den mening, at den tillit en enftilld man nied mycken rätt kan fordra, laggt uppå ena wigtskälen, synes icke böra öfwerwäga det förtroende, som et större antal lika kunnige, erfarne och nitiske personer, förtjena och af hwilket desie uti Riksens Ständers eget wal förut sätt et talande wedermale.
Redan hafwa tre Ständ antagit den ti! wär öfwerläggning af Hemliga Utskottet xrojeöksraät; kinance-Plan, och ehuru deras beslut, i hwad stm rörer Bewilluing och Beskattning, pä intet sätt kan förbinda det fjerde, som äger ostridig rättighet at sig sjelf beskatta, fä är likwäl Uoallsationon bestutad och afgjord; och fastän Hemliga Utskottets Betänkande helt och hältet stamställes til Ridderskapets och AdelnS bifall eller afstag, lärer den staga, som egenteligen afgöres, nu mera wara den: om Ridderlkapet och Adeln will, til bnmnce-Planens 'verkställande och Rikets dermed förknippade räddning, dela den börda, som de andra Riks-Stäuden sig redan ätagit? 687 Alla besia donli<äeratic»asr och t synnerhet fi liderna af det beslut, som stall fattas, öfwerlemnarsjag i ödmjukhet til Ridderstapets och AdelnS mogna profning och behjertande, öfwcrtygad, at det icke kan illa uptagas, at också jag, i stöd af min rättighet, uti jörewarandc wigtiga ämne yttrat mina tankar.
Herr killberg, I^i-säric Otro.
Jag hade ej tänkt tala widare, men jag har förglömt at anföra något.
Det förekom mig, som Hemliga Utskottet stulle hafwa förgätit at päminna om bruket af Gilld.
Det bäres af mycket folk, som ej borde fä nyttja de-.
H var häldst jag ser mig omkring i de lägre Stånden, möter jag öfwer allt guld om halsen, guld om lifwet och guld pä fingrarna, som allt Judarne hafwa staffat.
Det ar .eslentielt, at guld förbjudes.
Jag hoppas i underdänighet, at Hans Kongl.
Majrt wäl torde draga nädig försorg derom.
Man stulle kunna realisera mycket Riksgälds - Sedlar med det guld, som bäres af wära Ickaäemoilellsr, Jungfrur och Half-Jangfrur.
Grefwe I-I »milron, ^äolpk, III ullavi^.
Da Bonde-Sandel wid desi bifall til Hemliga Utskottets Betänkande fäst det wilker, at inträde i Lanc, uen eller i det rum, som drager försorg om Uealilarioworr, sä har Ridderstapet och Adeln owedcrsägeligen en lika rätt at andraga wilkor.
Wilkoret ä wär fida blifwer det närmaste fullkomlig Uealilation, eiler atmindstone, at aftyna öanco->1oterna8 stadeliga werkan, i veu form de arv projeökeraäe, hwilket lämpligast kunde ste, om besia Fern Irlillionsr gjordes til lliÄier, dä Hans Majtts Nådiga eftergift synes wara konck nog til IliterL8kena, ty 200,000 Riksdal, utgöra 4 proLent af 5002,000 Riksdal, eller ock komma til samma ändamål, medelst den upgjorda Be» willningen. 688 Hans Lxcelleoco Herr Grefwe» och Landt-Marffalke n. Kongl.
Maj:t har sjelf sag> Huru och med hwad willor
Han täckes göra denna eftergift?
III jeria, Illans.
Hemliga Utskottets Betänkande innehåller twänne delar: dea ena rörer Realisationen af Lroäit-Sedelstockcn,den andra betalningen af den för ränta löpande inrikes och utrikes Sälden.
Hwad den sednare delen angar, har Hemlig» Utflottct tilstyrkt, icke allenast den förra Bewillningens fortfarande, utan ock en Utökning deruti; me» som en xreliminaiiL fräga om Bewillningstiden blist mit wäckt, sä lärer nu denna delen af Betänkandet ej kunna wara et ämne för wära öfwerlaggningar eller wärl bestut.
Hwad den förra delen eller Realisation af Riksgälds-Sedelstocken angar, sä sär jag den aran förklara, at jag derom är af samma tanka, som Herr 66org' ^cllersparrs och Friherre 8ilsverlcttölä; äfwensom jag är ense med Herr K olensLliölä deruti, at om en afgift pä förmögenheten fastställes, bör de» utgå ester en xroZresiiv fördelning.
Herr von Lerd, ?el, r, hade inlsmnat ek strifteligt OiAamen, som uplästeS, sä lydande:
Nu har man redan hört sa mycket taladk och stristwet i förewarande fräga, angäende Hemliga Utffottets Betänkande om Mynt-oredornas afftaffande uti wärk kära Fädernesland, at flera uplysningar i detta, ehuru wigtiga, ämne icke mätte tarfwas.
För min ringa del har jag under hela viscourkon icke funnit något gällande stöl, at längre upstjuka med de kraftigaste botemedels nyttjande emot det allmänna onda, nämligen myntets ostadighet samt dermed - med förknippad osäkerhet om hwad man ager, ärr styldig eiler har al fordra; äfwensom det synes uppenbarligen emot all billighet siridande, at örn nägorr genom LFiotLrmF, under förra wille - wallan, samlat sig stora summor uti Riksgälds-Sedlar, skulle nu ivid reo!I5Lrin§en, fä dem med Specie - mynt fullt genfullo, va öfriga Medborgares bekostnad inlösta.
Således och dä, genom den utwäg som Hem-' liga u skottet föresiagit, bade Penningekarlen och Fastighets innehafwaren tyckes i det närmaste träffas lika, sä förenar jag mig med de Hög- och Walborne H.rra*^ Ledamöter as Ridderskapet och Adeln, som bi», fackt Högbemäldta Utskotts Betärckande; dock stu 'L jag önsta, at den förskoning, som Hemliga Utskottet tilstyrkt för den af wära Medborgare, som icke äger: hwad som upgär til Femtio Riksdalers warde, samt icke innehafwer Jord eller annan Fastighet, afwen mätte: sträcka sig til alla dem, hwilkas tilhörighÄLr icke ut» göra Ethundrade Rcksdalers warde.
Hanö LxcsllLnce Herr Grefwen och Landt - Marskalken.
Höglofliqe Riddcrstapet och Adeln hafwa nu i flera timmar stckiborerat; det har warit min skyldighet, at inhämta allas tankar: åtskilliga olika nreningar hafwa derunder lrpstätt.
Jag får nu proponera, VIN Högloflige Rivderstapet och Adeln bifaller Hrmliga Utskottets Betänkande rörande Ucalilations-Planen, i hela dest widd?
Häruppå swarades med et häftigt och längwarigk rop as Ja och Nej.
Herr Grefwen och Landt - Marstalkenp Ridderffapet och Adeln lära alltså behaga votera.
Herr von Feb. ulrr-snkrsim, D^viZ äldre), yrkade ä nyv vä det kraftigaste, at Betänkandet matte granskas prmkt för punkt.
Harwid ropades ater Ja och Nej. Herr Grefwe» scb Landt - Marskalken, kropontiorisn är med Ja och Nej beiwarad, Riddcrjkapet och Adeln behagade Mfä votera.
Herr von § c b u I kron Ii e i m.
Innan det strides til votering, bör jag tilkännagifwa, at en »vigtig sormslite fattas wid förewarande Högmål särende , at nämligen Höglostiga Lanco - U- -kottet icke blifwit hördt öfwer den sidst förestagna lvealilationsplanen; den förra, öfwer hwilren Lanco Utstottet räofördes, mar wida stilld ifrän det sednare förllaget.
Det strider emot all wedertagen ordning, at bifalla en plan som af Lancprsn stall utföras, utan at det U stolt, som stall afgifwa R.e§1smentot, förut blifwit bördt östver werksiällighelens möstighet.
J.g anhäller således om Lanco-U stöttets hörande, irman widare xi-opolltion öfwer Hemliga Urstottets Betänkande göres.
Harwid ropades gansta starkt och längwarigt Ja, Nej och Votering. ^ Herr Grefwe» och Landt-Marskslken.
Dä en proposition ar med Ja och Nej b estvald, mäste det votsras.
I Oontra-propositioncir fa Herrarne föra in, hwad de behaga.
Nar ropet afstannat, anmälte sig Herr 8 cd öläsdrsnä, ^näcrs kreclric, at tala, MeN asi tala.
Afbröts eter, men ropade:
Det är mm ratt at tala, zag afstär icke derifrån.
Sdan nu Herr Grefwe» ock) L nn d l-Mars^lken östat ljud med klubban, fick Herr Lcsiölckei. ranck ordek och yttrade fig:
Förr än votering fler, orre wara nöoigt, ae Herr Grefven och LandtM a-stal ken noga bestämmer meningen af Nej och «f Ja.
E' mrne as denna wigt bör icke blindwis afg. ras.
J.g för min del begär at weta, hnrmvida frägan om best md Bervillningstid anses såsom inöea ifen i vorarinAen, hwiltet jag pä det högsta be1ru'der.
Frägan, ligger pä bordel och är ej »plagen lil ösa e: l ggning.
Hirnred förenade sig Friber^e Leckerllröm, Llaes, Hnn von 8c!naitLLnii6i>n, Oavick (den yngre), Frittera ^ckaltvLrck, sosian Larl, Herr Lcköaström» Ickckr, mea stera, h.varjämte ropades mycket deremot.
Friberi e öljenrg, klns. Hnr Grefwen och Landt - Marstalken har förut ckoclarerat, at den frägan ar särstilld. kropoliuonen war ställd pa
Be« tänkandet blott rörande Rmalilations-planen.
F r i be > r e lll! e r r 3, l? ro 6 ri c, förenade sig nisd Herr LcnölckedrLnck, och yttrade sig, at om Hemliga U stöttets Betänkande i hela fin widd, til bifall eller afsteg prop>onsracko8, mä BewiklningS-liden först afgöras, emedan Betänstandct innehåller ej allenast be villning til R.eaIälatiou5 - planens utförande, utan ock hwad som tarfwas til ulländsta stuldcnS intsresie, med mera.
Os (Zeer, (karl, instämde med Herr Lclaölckesiranck och yrkade, at om ock Ja wunne, ej deraf följde, at något sädaiX i Hemliga Ut - skttttts Lxtraetum Urotooolli^ som hörer.' iil Bewikk» ningen, bleftve Mika bifalleä Genom Ja kan endast bifallas planen och Le summor, som fordras kil sjelftva R.L3lilationLN8 utförande; M annan funnna som Leri är förestagen, tilhörde det Riksens Ständer at särstedt besluta om; och deraf följer, at om RmalilationZ xrojLLtet antages, mäste Ridderstapet och Adeln libafulli aga sin rätt öppen, at öfwerlägga och afgöra om allt hwatz deri angar BewMningen och tiden för Densamma.
Harwid upkom äter et starkt rop af Ja och Nej.
Grefwe b-ervsn k,-iup k, OI ser.
Riksens Sran Drr hafwa redan älaggt sit Bewillnings - Utstött ^ak systelsätta sig med grunderna til realisation af Be» wiilningen.
Summan ar gifwen i Hemliga Utskottets ikiolocoUs-Uldrag, den tilhör sjelfwa planen, och jag kan e) anse denna Summa fäfom hörande til den egenteliga Bewitlningen.
Friherre Löpe, kirio ^vlranrlon.
Jag sinner ej at staga nu kan upstä oni annan Bswill» ning, än den som fordras til werkställandet af Hem-» liga Utskottets förestagna keLlilLtions-plan, nämligen 4^- million inom 2lne sr och 500,000 Rkoatt ärligen inom Femton ars tid; Lesia Summor kunna ej still - sas istän planen och böra således med den bewilljas eller afstäs.
Herr Grefwen och randt - Marskalken.
J»g har redan gjort proposition, som blifwit nied Ja och Ne) beswarad: och dä Votering nu stall företagas, blir det staga vm Oontra-propolition.
Friherre Ids Oser, trodde at Onnkra-prnpo Sliouen borde helt enkelt blifwa den, at om Nej minner, fä afstäs VlNLnce-?rojsctet.
Grefwe ^k^venll^uyr, (li-ior, hemställde, om sedan Tre Ständ redan bestulit bifalla projectet, och - sedan Hemliga Utskottet redan wore i den delen sä godt som uplöst, samt Riksdagen nalkades sit stut, Rcdderffavet och Adeln ej skulle finna sig wärdigast och levande til mesta enighet med dest med-Stander, at afwen det samma bifalla, häldst et afflag af Ridderflapet och Adeln, nu mera efter irenne Ständs bi? fall, ej nägot kunde werka.
Grefwe klgmilron, läuävixp klodde ej at tre Ständs beslut blefwe et stäk för Ridderflapet och Adeln.
Det Herr Grefwe I^venkaupt behagat säga, wederlägges genom förr tiitzragna händelse.
Ä-. 1760 hade tre Ständ fakta* et be siu' , som blef häsdt genom Adelns rexrelentLtionsr.
Samma sak inträffade pä 1742-talet, dä Kron-P. infen i Dannemark redan war sä godt som wald Ä Konung i Swerige, men den bekanta ändringen bäru i auren ske ode i stöd af Rivderflapets och Adelns föreställningar.
Herr 8 re är, hollan Hxel.
När et Betänkande, sädant som detta, stall afgöraS, hwit "et sä wä-> sendteligen angar hwarje enflilld mans och hela Rikets wal, är det ej underligt, at sa mävga flilljaktiga tankar kunna upkomma.
Jag för mia del twr ej, at tre Ständs bestut kan anföras såsom stil wid frägan om en Beskattning.
De» enda fräga har kan upstä, ar hwad Ridderflapet och Adeln sjelfwe behaga be» sluta.
En del önsta bifall pä hela Betänkandet, en des will assia detsamma, och en annan del ästundar för - 694 ---------- ändring med Lonrsut-Sedlarna.
Wid sä stora ffilljaktigheter yrkar jag för nan del en sadan Loorrs.- proposition, at om Nej winner företages Betancander punktewis.
Harwid ropades kroposition, Nej, Ja.
Friherre vs 6 ser, e»rl, jamie stera conkorlnoracis sig med Herr 8teät.
Hans LxcsIIsncs Herr Grefven och Landc - Marskalken upsatte derpå VotsrinZ» proposition och upläste densamma Nl jpttorinZ, sa lydande :
Den som bifaller Hemliga U.Eo^eks Betänkande, rörande KeslllLtions-Pianen i hela p.n wsoo, fkriswer Ja.
Den det cj will, ffrifwer Nej.
Winner Nej, föresiäs as Hnnliga Utsiottet et nytt LrojoQ, til lika hastig rsaiilation nian LsncoLourant.
Hrrtil ropadeS häftigt
Ja och Nej. Herr Grefwen och Landt mars? ilken före. flög derefter följande (.omra - proposition : winner Nej, föresiäs nya grunder til Lonrant-Sedlarna-L utgörande.
Herr ^ölerkpkrre, -^xel, anhöll, at HanS^ LxesU-ocs Herr Grefwen och Landt - Marskalken mätte i ,in proposition, angående Onance - Planen, noga urMsia det,' sorn rör Bewillningen.
Friherre I-I jerl-,, k>e6ric.
Jag undan. drager mig ingalunda, at i min män contribucra til b. ilken Kealilänons-Plans utsopande, som minner Rtoderstape s oop Adelns bifall, dock önskade jag h lock den kuccesliva.
Men innan Voterings - propoiiiion, til bifall pä Hemliga U"stottets Betänkande i la sin widd, mäste ock, enligt Friherre ve 6oers reservation, förbehållas, a^ veruuoer ej i hegre es sndra än de 4' Millioner Riksdaler ftiwillig ua sting och de til Courant - Sedlarnas amottisloM-Nt pär knade Z0O,OO0 Riksdaler, h.oilket äswen
K therre cko/e riktigt anmärkt.
Havo, blicks sohsnzson.
Hemlig» Nlstotttcks Keal: tions-Plan delar sig, i min tanka, i twannc hnfwudfckeliga delar: fumman som fordras til voalilatiorien, och sattet, hwarpa den skall werkst'Ilas.
De tre S-änden hafira redan antagit Hemliga U stöttets Betänkande i hela sin widd.
Denna Riks-Ständcns p1nra1l.ck> galler e) för Rioderskapet och Adeln, hwad summan beiraffar, men witzerligen i allt hwad som angar sättet.
Jag finner derföre, at wi nu mera endast hafwe at se pä följderna af wart nekande, at bidraga til den hjelp, sol» wära Med-Ständer an-, se behöfwas til Fäderneslandets räddning.
Herr Grefwen och Landt-Marskalken förnyade sin sidst gjorda Voterings - proposition, men härtil ropades
Ja och Nej och mänga hördes yrka, at Lontra-propocktionen mätte innefatta Betänkandets företagande punktewis.
Friherre vs 6ser, darl. Wid alla Riksdagar har den praxis gällt, at uti den jakande kropolition intages frägan, hwarom är ventilerackt, och de jorn bestrida frägan, äro ock de, som föreslå LontiL-xroposuions».
Sädan har alltid deras rätt warit, hwit - ken jag anhäller, at de Hven nu mätte D iil gods njuta.
Hans Lxcslisnes Herr Grefwe» och Landt - M 2 rsta l ? e n författade derpå en ny Lan-- LrL-xroxositioir, och upläste densamma, sä lydande:
Winner Nej företages Betänkandet punkterxis til ft-trffädande och afgörande; men bärtil ropades
Ja och Nej. Friherre ldibbrng, Ilsngr.
Sedan nu kwa LontrL-xroposrtioner aro gjorda och ej antagna, anhäller jag om Votering öfwer hwilkendera skall blist rsa gällande.
Herr von Ln geström, Jonss, anmärkte, at NN Is xropolltion äspftade bifall pä Hemliga Wstöttets Betänkande L h«la sin widd, sa inbegripeS asiven deander 200,000 Riksdaler Bevillning til Statswsrket, hwilka 220,200 Riksdaler Hans Naj:t lrkwäl uti det i dag uplasta nådiga Förklarande behagat estergifwa.
Ä fkiRgt taltes äfiven af flera Ridderffapeks och Adelns Ledamöter pa en gäng, hwilket derföre e) Arnde tii?rotoco11et fattas.
Friherre l)s 6ser, 6rr?, trodde, st Ridderskåpet och Adeln lättast komme ifrån denna saken, om Le behagade förena sig, at sa-ntycka til den sidst före-- Aagna diontra -xropoiition.
Bade ve som ej äro nöjde med hela Mm«r och de, som aro mistnöjde med wista delar deras, kunna derigenom tilsredöstallas och fä framställa sina tankar, Grefws 697 Grefwe lde^enbsupr, 6läs, trodde, at Konungen?
Nädiga Förklaring om eftergiften af cf« wanöcrörde 202,-220 Riksdaler ej kunde abercpas, förr än wilkoret med känancs - ManenS antagande Nore uvfyLLt.
Herr ^älerlporre, 6sorZ, inbad sig ödmjukeligen af Hans LxceU-ence Herr Grefwen och Landi - Marfkalken fä weta, hwad följden as xroxoLtion ölesive, om Ja skulle winna.
Herr Grefwen och Landt - Marskalken yttrade sig., at dL more Betänkandet bifallet i hela sin widd med Su-unior och allt.
Friherre kils erks, I-ksns, anhöll, ak Herr Grefwen och Landä - Marstalken mätte bestämdt yttra sig, om, i fall Ja winner, derunder begnpcs endast det sätt, och de summor, som til Ilmalilation^n» utförande erfordras, eller äfwen det, som rörcr Be ni tittin gen til utländfta fluldenS betalande, samt förklarads sig ej kunna inga i denna sednare Bevillning pä «v uat än bestämd tid. Herr Grefwe» och L a n d t - M a r s?a s ke n förklarade, at under Ja xropoLtionen inuebrgrcpoS alla summor.
Harrvid förm ark Lerk nägon oro.
Deruppä gjorde Herr Grefwen och Landb»
Mar st al ken ä nyo Votering» - proposition sälunda r
Den som bifaller Hemliga UlfiottetS Betänkands i hela sin widd Krisiver Ja, -9, -------- Den dvt ej will, strifwer Nej. Winner Nej företages Betänkandet punktewi» til stärstädande och afgörande.
Hartil ropades et starkt
Herr 1'siam, kater, Herr Idloräenllolpe, /inäers och Herr Qripenvalät, Loran, yrkade, at de ej samtyckte til denna Votering-proposition, sä wida Bewillningen ej undantogeö.
Friherre vs Lssr, Carl, aberopade sig, hwad
Han förut sagt, at Ridderstapet och Adeln mätte aga sin rätt öpen, at bfwerläqga och afgöra, om allt hwad i Hemliga Utskottets Betänkande anginge Bcwillningen och tiden för densamma, och förbehöll sig pä det kraftigaste, at om Ja wunne, ingenting skulle anses wara afgjordt, hwarken om tid eller nägot, som rörer Bewillningen.
Harwid ropadcS starkt Nej och Ja; hwarunder Hans ktxcellence Herr Grefwen och LandtMarstalken yttrade sig, at det förstodes af sig fjelsi.
Herr ^älerspsrre, /^xel.
Om Hu-r Grefwen och Landt - Marskalken skulle tackas afgifwa en Högtidelig försäkran, at Friherre Carl De Leers reservation, i anseende til Bewitlningsfrägans afstilljandc isian Hemliga U stöttets Betänkande, i fall Ja winner, blir gälkmde, förmodar jag, at H'glofl. Ridderstapet och A-eln torde förena sig om den kropoiition och Contra - kropolition , som Herr G.efwcn och Landt - Marskalken söresiagi.'.
Friherre klljsrra, s^rsäric, jämte mänga flera instämde häruti.
Hrns klxcellence Herr Grefwe» 'och Landt -
Mar stalt en förklarade ä n§o, at bet förstooes af jlg sjelst.
Hvaruppå Högloflig?
Ridderskapet och Adcln genast ätstriides Claszc-wis, for al Voierin^ea företaga.
Sedan vvierinZen för sig gatt, samlades aker Ridderskapet och Adeln, hwarefcer Rösterna upraknades och besannö vvtaruigsn hafwa ukfallit som föijer:
I Tredje Lintzen:
Ja, 80.
Nej, 8i.
I Andra Llatzen: Ja, 66.
Nej, 45.
I Järsta Lintzen: Ja, 78.
Nej, 36.
I anledning hwaraf Hans Lxcsllsnce Herr Grefwen och Landt - Marskalken kundgjorde , at Hemliga Utstottetö Betänkande, enligt kropustcionsn» »vöre l hela sin widd bifallet.
Friherre vs 6ser, Öar!.
Sedan voterings» fa urflagit, at Hemliga Utskottets Betänkande om ksalilirrions - Planen är bifaller och således wilkoret för Kongl. MastlS Nådiga eftergift ar upfylldk, torde Ridderskapet och Adeln tillåta mig xroponers, at wi, i förening med wara R.sfpeQivs Med » Ständer, genom en stor Deputation, anförd of Herr Grefwen och Landt' Marskalken, j underdånighet upwakte Hans Mastt, för ak öfwer Hans MasttS salunda adagalaggda ädelmod' frambära war underdåniga erkänfla och tilgifivenhet.
Herr Geefwen och Landt - Marskalken Kforde häruppå provostrioa, som med starkt Ja beswarades.
Friherre vs Sser föresiog, sr til Hemliga Ickskottet updraga, at förcflä grunderna til fördeluiiiM» a' de 4^. millioner Riksdaler, som ril reaLjLskiom!
Werkstäilgnde erfordras.
Uppå gjord ?ropo6siyn af Herr Grefwe» och Landt - Marskalken, blef Lfrvrn detta af HKglofilgs Ridderskapet och Adeln samtyckt.
Ridderskapet och Adeln ätskllldeS klockan half Ris om afcsnen» la 6äem keorosolli (r.
Lrlvsrliolps.
Onsdagen den sZ Maji» Visnum kl. V f. M» > Thorsdagm den L§.
Maji. klenum klockan 10 förmiddagen. ^ »pbrötg Herrar L kloreraris af forsta (stallen Wallist» tii Ledamot i Hsmliga U?l?vkket >fcer Friherre Lii, renivgrck, och befanns dem! wara waldM:o 54.
Friherre von OnZsrn 8ksr»ber§, LlzktstlLL Alsxsnäsr.
Friherre Larl Os Ossr tilkannagaf, at som Friherre von LlnILin förut warit Ledamot af LgneoIck>7, 'tret och Lieöiorerns fsresekt, det de skulle blifwa anmodade at masta en annan Ledamot derstädes, hade de pä samma gäng detta roal werksiällt; i anledning hwuraf Friherre Os O-er föreslog at listan deröfwee lil tidens 'vinnande ästvon nu matte fa upbryras.
Hans Lxcsllencs Herr Grefwe» och L'andr, Marskaike» .
Som ect ef är öfmerenSstämmande med den manliga kraxir, at någon Ledamot i Utffstt kan wäljaS, utan anmodan derom til Herrar LIcÄcirernr, får fag först ftäga Höglostige Riddcrffapsr och Adeln, om de til lidens minnande behaga för denna gange» öfmerse med bristei» i denna formaliter, och tillåta at Wal-listan fär brytas.
Bifölls; hwarefter Listan genast öpnadeS och befanns wara mald til Ledamot r stsneo-Utfkoltet ester Friherre von Oligern, >l:o 92, Grefwe von LLormsnston, O»-!.
Högloflige Ridderskapet och Adel» har besiukit at gallra, ringen af dej; krotvcollsr skulle företaga^ ^ es^rmid - 702 dagarna; jag skulle således ej nu prysxmers en justsrir>x; men sam Hemliga Uljjsorrer i ettel middag sammanträder, i anseende hwarlil jag da ej kan sammankalla Ridderskapet och Adeln, men likwä! angeläget är, cit Ridderflapers och Adelns k-aIocy!^L-Utdrag rörande bifall kil Hemliga UijkottetS Betänkande af den 22.