Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
St., när målen återkomma, må kunna på denna handläggning grunda sitt beslut.
Jag tror, att ett af de betydligaste skälen för våra riksdagars längd är, att målen icke inkomma utredda till R. St., utan Ständerna nödgas sjelfva utarbeta dem.
Jag vet, såsom f. d.
Statssecreterare, att händelser kunna förekomma, i följd hvaraf målen icke alltid kunna utarbetas under den tid, som förflyter emellan tvenne riksdagar, men skulle tro det vara rättast, att vid sådana tillfällen en skrifvelse blefve aflåten till R.
St., som gaf tillkänna, att utredningen ännu icke kunnat till vägabringas, jemte skälen hvarföre sådant icke kunnat ske, och att deremot icke någon undersökning bör aflemnas i ofullständigt skick.
Jag tror, att Styrelsen ännu icke afgifvit någon sådan undersökning, som af Styrelsen ansetts ofullständig, samt att det i förevar, fall icke stått i Styrelsens förmåga att få ytterligare upplysningar, än dem K. M:s Befdide i Götheborgs och Bohus län samt ÖfverStåthållaren i Stockholm lemnat, och jag hemställer derföre till 11. o. Ad., huruvida, då ärendet blifvit i detta skick öfverlemnadt till StatsUtsk., detta TJtsk. haft anledning att återgå till K.
M. och begära en ny undersökning, sedan K. AI. genom remissen gifvit tillkänna, att den begärda undersökningen redan blifvit verkställd.
Då jag således icke ser något skäl för återremiss, får jag anhålla om bifall å StatsXJtskts betänkande.
Det är skada, att Statssecreteraren för finance-ärenderna, som behandlat remissen af ifrågavar. undersökning, icke är närvarande för att fullkomligen vederlägga Statssecreteraren för ecclesiastik-ärenderna.
Jag ber att få fästa uppmärksamhet på det curiosa förhållande, att sedan R.
St. begärt en fullständig undersökning, K.
M. tillåtit dess anställande och låtit aflemna den, samt Utsk. och R.
St. vilja antaga de af Styrelsen meddelade upplysningarna såsom goda, uppstå två bland Konungens egna rådgifvare och säga, att undersökningen icke är fullständig.
I fall denna tanke är grundad, borde de väl hafva sökt göra sina skäl gällande i StatsRådet och innan undersökningen remitterades till R.
Jag har icke den öfvertygelse, att undersökningen är ofullständig; ty såvida jag kunnat intränga i målet, finner jag, att vederbörande auetoriteter i Stockholm och Götheborg äro hörda, samt att målet är så fullständigt handlagdt, som det varit möjligt.
IJå dessa grunder anhåller jag om bifall till betänkandet.
Hr Gyllenhaal, Lars Hermani Vid behandlingen Den 28 April c. m. af denna fråga inom StatsUtsk. liar jag varit af särskild mening, och skälen för denna mening finnas intagna i den reservation, som jag bifogat Utsk:s betänk.
Jag åberopar den till alla delar; men jag begär, att nu i afseende på sjelfva saken få nämna, att om It. o. Ad. vill godkänna den åsigt, som bos Utsk:s pluralitet gjort sig gällande, tror jag en återremiss vara oundvikligen nödvändig, emedan Utsk. väl sagt, alt matlagsafgiften bör försvinna oell att Stockholm och Götheborg i stället böra utgöra den vanliga sterbhusafgiften med ^ proc., men Utsk. icke tillika sagt, huru förhållas bör med den särskilda afgift, som, åtminstone i Stockholm, utgått till allmänna barnhuset och hvilken jag i min reservation omnämnt.
Om således detta betänk, i sitt närvarande skick bifalles, har R. o. Ad. i och med detsamma förordnat, att sterbhus i Stockholm skola, utöfver i proc:s afgift till Justitiestaten, fortfara att erlägga afgiften till bambuset.
Jag skulle föreställa mig, att då man önskar den likhet i beskattning, som Gr.
Cronhjelm här åberopat, bör man icke vilja ålägga några städer högre afgifter än andra.
Det är på sådan grund jag anser mig böra hemställa, huruvida icke R. o. Ad. anser nödigt att till Utsk. återremittera målet.
Hvad undersökningen angår, beror det på hvar och ens individuella omdöme att finna den fullständig eller ofullständig.
Man kan hafva olika begrepp om hvilka de vederbörande äro, som här böra höras, hvarföre också somliga ansett tillräckligt, att städernas magistrater blifvit hörda; hvaremot andra yrkat, att jemväl städernas borgerskap och äldsta må höras, på det undersökningen må blifva fullständig.
För min del är jag öfvertygad, att om äfven dessa blifvit hörda, hade icke andra upplysningar kunnat vinnas än de, som innehållas i Öfverståthållarens med synnerlig fullständighet affattade utlåt., för afgifvandet hvaraf Öfverståthållaren låtit genomleta alla handlingar från den tid, då sterbhusafgiften påbjöds.
Jag förnyar min hemställan om återremiss, såvida R. o. Ad. vill ålägga Stockholm och Götheborg samma sterbhusafgift, eller ^rdels proc., som i andra städer erlägges; eljest blir förhållandet, att åtminstone stcrbhusen i Stockholm komma att vidkännas högre afgifter, än sterbhus i andra städer.
Om R. o. Ad. bifaller Utsk:s betänk, blir en fullkomlig likhet i sterbhusafgiften öfver hela riket, städerna Stockholm och Götheborg inberäknade; ty jag kan icke taga i betraktande hvad som i Stockholms stad erlägges till stadens barnhus.
Vi alla Stockholmsboer måste hvar och en i sin mån bidraga till underhållandet af de oäkta barn, som fäderna ej vilja vidkännas eller kunna försörja, och jag hoppas, att den siste talaren, sjelf Stockholmsbo, icke vill orättvist skylla hela landet för dessa barns tillvaro.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad, Den a8 April e. m. 3gi ansåg de vid utlåt.
G gjorda anmärkningar hindra dess antagande och utlåt, således böra återremitteras.
.Ropades ja och nej. H. Ex. framställde propos. till bifall å samma utlåtande.
Jag anhåller att få veta1, hvad beslut Hr Gr. o. Landtm, anser vara fattadt i denna fråga, samt anhåller om votering, i fall betänk, anses vara bifallet.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, förklarade, att han funnit ja vara öfvervägande vid svaret å den sednast framställda propositionen.
För min del skall jag ej yrka på votering öfver denna fråga, ty jag anser fullkomligt likgiltigt , om frågan remitteras eller bifalles, och finner derföre icke skäl att genom vägran till återremiss borttaga tiden medelst en votering.
Jag har äfven varit bland dem, som yrkat bifall; men för att undvika votering skall jag gerna medgifva återremiss, som säkerligen skall borttaga mindre tid för Utsk. än den, som genom voteringen här skulle gå förlorad.
Jag anhåller alt få till protocollct reservera mig emot detta sätt att förfara, att den, som ej får sin sats rådande, hotar med votering, om man ej öfvergår till hans mening, sedan Hr Landtm, förklarat svaren hafva utfallit på ett motsatt sätt, och att man derigenom skall anse sig nödsakad att öfvei'gå på den andra sidan.
H. Ex. Ilr Gr. o. Landtm, förklarade, att då åtskilliga af de ledamöter, hvilka hufvudsakligen yrkat bifall å det nu föredragna utlåt., till undvikande af votering medgifvit återremiss af detsamma, ansåg II.
Ex. sig oförhindrad att i detta afseende göra propos., i anledning hvaraf H. Ex. hemställde, om R. o. Ad. ansåg utlåt.
G böra återremitteras.
Bifölls. 23:o Cont roll stämpel-medel.
I sammanhang härmed föredrogs och bifölls StatsTJtsk:s, såsom bilaga till Utsk:s utlåt.
J\T:o 54, afgifna särskilda utlåt.
H öfver väckt fråga om nedsättning utaf controllstämpelafgiften å guld-, silfver- och tennarbeten. 24:0 Nummerlotteri-medel.
I sammanhang med denna punkt föredrogs StatsTJtsk:s, såsom bilaga till Utsk:s utlåt.
N:o 54, afgifna särskilda utlåt, Lit. I, i anledning af väckta frågor om indragning af 392 Den 28 April e. m. K.
Nummerlotteriet eller detsammas förvandlande till Classlotteri, jemte dermed sammanhang ägande frågor.
Jag känner alltför väl, hvilka vackra moraliska och philantropiska skäl kunna anföras till försvar för Utsk:s betänk, om nummerlotteriets afskaffande.
Det år också icke mot dessa skäl jag vill rikta mina anmärkningar; men jag tror, att den förlust, staten skulle göra genom nummerlotteriets indragnning, är så betydlig, att frågan ej lättsinnigt bör afgöras, utan efter moget öfvervägande.
Man säger, att inrättningen förleder många fattiga att derigenom göra sig olyckliga.
Jag får då erinra, att nummerlotteriet bör mindre än andra spel förleda någon, emedan det linnes intet spel, hvari så många chancer ligga emot spelaren, i anseende till de lotteriet förbehållna rättigheter att förbjuda nummer o. d., som man nästan kunde kalla spelknep.
Det är dessutom ovisst, om de penningar, som man vill bespara åt den fattige, skulle gå till sparbanken eller bagareboden, utan kanhända snarare till krogen.
Det är nästan troligt, att större delen af deras penningar, för hvilka lotteriet är farligt, skulle gå till sednare stallet.
Af alla spel är detta i moraliskt afseende det minst farliga derföre , att det mindre än andra kan väcka passionen, i anseende till den längre tid, som förgår mellan dragningarna; hvaremot, då spelarne med korten i handen sitta ansigte mot ansigte och ödet afgöres i ögonblicket, passionerna häftigare uppretas till obetänksammare företag.
Det är nästan samma förhållande emellan dessa olika spelsätt, som emellan närvar, sätt att föra krig med skjutgevär och det fordna stridssättet, då man på nära håll slogs med blanka vapen.
Förbittringen och förstörelsen var då större än nu.
Den 30 December f. m. 297 skulle sköta en dylik affär blefve den vida kostsammare och ändock jemförelsevis med mindre sakkännedom behandlad. 2:o Alt besättningen af ett
Paketfartyg bör vara talrikare än å vanliga handelsfartyg af samma klass, men alt man bör undvika att göra aflöningen för kostsam. 3:o
Att disciplin och god ordning böra råda på en Paket och derföre lättast vidmaklhålles bland en Örlogsbesättning. 4:o
Alt rymningarna blifva mera sällsporda bland en besättning utgjord af Kronans manskap, än bland Koffardi-matroser, emedan detta manskap i allmänhet är med starkare band fä stadt vid hemmet än annat sjöfolk. 5:o Att Flottans befäl och manskap icke böra påräkna mycket högre aflöning än den de vanligen åtnjuta såsom till Orlogstjenst kommenderade, till en förhöjning hvaraf, utom daglig aflöning jag ansett att de vanliga 5 proc. kapplake å fragternas brutto böra utdelas i lotter till befäl och manskap. 6:0
Att paketerna, armerade under krigstid till någon del kunna användas såsom Convojfartyg.
Ehuru kostnadsförslaget icke uptager skeppsläkare å paketerna anser jag dock att det vore ganska nyttigt i många afseenden om sådane för dem kunde engageras; dels derföre, att de göra farten för passagerare mera begärlig, besättningarnes hälsa bättre vårdas och flottans läkarekorps derigenom vinner en betydlig förstärkning af på sjön praktiserande läkare.
På de utländska paketerna bestås nu i allmänhet skeppsläkare, och ofta medfölja sjukliga passagerare blott och bart för helsans återvinnande på sjön.
Det tyckes då så mycket mer vara ett skål att anskaffa läkare till dessa slags fartyg.
För jemförelses skuld lemnäs här nedan en upgift på passagerareafgifterna å de Amerikansk-Engelska seglande Paketerna enligt M° Culloch.
Ar 1836 traffikerade 20 Paketer emellan New-York och Liverpool indelte i 4 linier; ungefärligen 12 emellan New-York och London och 15 emellan New-York och Havre de Grace i Frankrike, alla seglande.
Storleken varierade emellan 450 och 800 Tons. Dessa Paketer äro de vackraste, mest snällseglande, starkt byggda och yppigt utrustade skepp.
Resornas medellängd emellan Liverpool och New-York var 34 dagar och på motsatta vägen 20.
Salongs- eller hylteafgiften från Amerika var 140 Dollars och från Europa 35 guinéer, inberäknadt mat, vin, sängkläder o. m. d.
Passagerare-afgift å mellandäck eller i skeppsrummet varierar efter årstiderna från 3 lill 6 guinéer.
Medelpriset är 4 £t men dervid bestås endast kojrum, ved till kokning och vatten; maten bestås deremot af passagerarne sjelfve och kan medföras af de fattigare för en kostnad af 40 å 50 sk. sterling.
Fragtlistan å dessa Paketer enl.
M° Culloch:
Fina varor och stycke-gods per Ton å 40 cub.-fot 2 £t.
Stålarbeten (hardware) . . 1: 10.
Gröfre arbeten (coars low priced goods) . . . 1: å 1: 15.
Jern per Ton af 20 cwt 0: 10. å 0: 12.
298 Den 30 December f. m.
Aproximativt Kostnads-Förslag.
Paket emellan Götheborg och New-York.
Ett skepp lastande 200 komraerceläster, af ek och:furu, koppradt, antages byggt och primitivt rusta dt för 60,000 r:‘dr ränta ä 5 proc 3000:
Årliga rustnings- och uuderhälls-koslnaden . 4000 Lots- och hamn-umgälder under resorna . . 1000 Aflöning:
Kaptenen ä 3 r:dr per dag 305 dagar 1095: — 1 Styrman ä 1: 16. ,, 486: — 1 Andre Styrman ä 32 sk. „ 243:16.
1 Skeppare ä 32 sk. „ 243: 16. Sex Matroser ä 16 sk. ,, 730: — Tolf Båtsmän å 6 sk. ,, 547: 24.
Två Kockar å tösk. ,, 243: 16. 8760 portioner å 16 sk. medelpris 2920: — Tillökning för 1920 portioner förfriskning å 8 sk 220:
Fartygens förslitning i början fördeldt pä 10 år med afdrag af 33 proc. af primitiva kostnaden, hvartill det då anses kunnna försäljas; afsatte till nybyggnads-fond . . .
För hafverier och oförutsedda händelser . . . 6728: 24.
4000: — 2000: — och sängkläder, serskildt Kalkylerailt maximi-belopp af inkomst: 200 Kommerce-lästers drägt ä 400 Tons anses i medeltal för allt slags gods gifva 1 £t per
Ton 4 fragter om året 19200 - 1:0 10 hyttplatser ä 175 r:dr, 4 fragter 7000: — Obs.
Afgift till kajutan för mat, vin 125 r:dr. 2:o 6 Akter mellandäcks-platser ä 100 r:dr 4 fragter 2400: — Obs.
Afgift till Styrmans-messen för mat, koj och säugkl. 60 r:dr. 3:0 20 Förrumsplatser å 33: 16., 4 fragter, åt hvilka endast hestås hängmatta, valten och ved till kokning, men mat bland besättningen mot 50 proc. förhöjdt portionspris om passageraren ej vill medföra egen proviantering . . ■ 2666: 32.12066: 32.
Ärligt bidrag af allmänna medel, de första 3:ne åren dock 8000 . 6000: — Inkomst-öfverskott B a n co. 20728 24 37266 32 16538 Den 30 December, f. m. Banco. Afgår 5 proc. kapplake lill besättningen . . 1550: — samt 33 proc. af brulto-inkomst för lägre frag- ter eller passagerare-brist 10333: 16. 11883 16 Antagligt minimi-öfverskott 4654 40 Paket emellan Götheborg och S:t Barthelemy.
Mil skepp af samma drägtighet som New-Yorks Paket och med samma besättnings styrka och öfriga kost- nader lika ulföres årligen 20728 24 Ilalkyleraelt maximi-belopp af inkomster: 200 Kommerce-lästers drägt å 400 Tons anses i medel- tal för allt slags gods gifva 1 £t 10 per
Ton 4 fragter 28S00: — l:o 10 hyttplatser ä 200 r:dr, 4 fragter 8000: — Obs.
Afgiften till Kajutan ser- skildt 150 r:dr. 2:o 8 Akter mellandäcks-platser å 120 r:dr, 4 fragter 3840: — Obs.
Afgiften till Slyrmans- messen 80 r:dr. 3:o 20 Förrums-platser å 50 r:dr, 4 fragter 4000: —15840: — Obs.
Egen mathållning, öfrigt lika med New-Yorks Paket.
Bidrag af allmänna medlen årligen, dock un- der de första 3 åren 8000 r:dr 6000: — 50640 Inkomst-öfverskott 29911 24 Afgår 5 proc. kapplake af brutto-inkomst . 2200: — samt 50 proc. af brutto-inkomsten för lägre fragter m. m 22320: — 24520 Antagligt öfverskott 5391 24 Om Paketen på ut- och hemgående angörer En- gelsk eller Fransysk hamn skulle troligtvis några passa- gerare från dessa ställen vara att emottaga eller af- lemna.
Paket emellan Götheborg och llio Janeiro.
O Arliga utgiften för samma slags fartyg som de före- gående 20728 24 300 Den 30 December f. m. Banco.
Kalkyleradt maximi-belopp af inkomst: 200 Kommerce-läslers drägt å 400 Tons å 2 £t per Tons 3 fragter per är 14400: — l:o 10 Hyttplatser å 200 r.dr, 3 fragter 6000: — Obs.
Afgiften till Kajutan 200 r:dr. 2:o 8 Mellan-akterdäcks-plalser ä 120 r:dr 3 fragter 2880: — Obs.
Afgiften till Styrraans- messen 100 r:dr. 3:o 20 Förrums-platser å 50 r:dr, 3 fragter 3000: — i j 880: •— Obs.
Samma förhållande som i andra Paketer.
Bidrag af allmänna medel 8000: — 34280 Anses böra ulga ständigt så högt för den längre vägens skull.
Inkomst-öfverskott
Afgår 5 proc. kapplake till besättningen af brutto 1110: — samt 33 proc. af brutto-inkomst för lägre fragter m. m 8666: 32. 13551 9776 24 32 Antagligt minimi-öfverskott 3774 40 Om Paketen angörer någon Engelsk eller Fransysk hamn på ut- och hemgående skall troligtvis några pas- sagerare från dessa ställen vara att emottaga, eller af- lemna.
Paket emellan Götheborg och Alexandria.
Arliga utgiften för samma slags fartyg som de före- gående 20728 24 Kalkyleradt maximi-belopp af inkomst: 200 Kommerce-läster å 400 Tons a 1 £t 10 per Tons fartygen antages kunna göra 2 tourer fram och tillbaka 28800: — l:o 16 Hyttplatser, till Alexandria å 150 r:dr, 4 fragter 9600: — Obs.
Afgiften till Kajutan för hela vägen 125 r:dr. 2:o 10 Akter-mellandäcks-platser '•el» vägen å 80 r:dr, 4 fragter 3200:
— Den 30 December f. m. 301 Banco.
Afgiften för hela vägen till Styrmans-messen 60 r:dr. 3:o 20
Förrums-platser för hela vä- gen 33 r:dr 16 sk. 4 fragter 2666: 32. 15466: 32.
Bidrag af allmänna medel årligen 6000: — 50266 32 Inkomsl-öfverskolt 29538 8 Afgår 5 proc. kapplake till besättningen . . 2210: — samt 50 proc. af brutto för lägre fragter m. m. 22133: 16. 24343 16 Antagligt minimi-öfverskott 5194 40 En Tariff för passagetare-afgiften å mellanliggande orter sorn af Paketen angöres på ut- och hemgående bör naturligtvis uprättas, likasom för transporten af styckegods orter emellan.
En såd*n kalkyl har jag ej ansett nödigt att här införa, och kan ej heller utan mycken svårighet verkställas.
Summariskt, Aproximativt Kostnads-Förslag.
Till New-York 6 Paketer att afgå en gång i må- naden från hvarje station.
En Paket antogs kosta årligen 20728: 24.
5 D:o alltså ytterligare 103642: — Kapplake tillsammans för 6 Paketer . . 9300: — Kommisions-arfvoden m. m. 1000 r:dr, per Paket 6000: — Banco. 139670 223596 24 100 proc. af de 6 Paketernas kapacitet med full last utgör 187596:
— Bidrag af allmänna medel å 6000 r:dr per Paket 36000:
— Öfverskott 80 proc. af kapaciteten 187596 gör . . . 150080:
— Bidrag af allmänna medel å 6000 r:dr per Paket 36000: — 83925 186080 24 Öfverskott 60 proc. af kapaciteten 187596 gör . . . 112560:
— Bidrag af allmänna medel å 8000 r:dr per Paket 48000: — 46410 160560 Öfverskott 50 proc. af kapaciteten 187596 gör . . . 93800:
— Bidrag af allmänna medel ä 8000 r:dr per Paket 48000: — 20889 141800 24 öfverskott 2129 2 4 [ 302 Den 30 December f. m.
Man finnér af denna kalkyl alt Paketfarten icke bär sig utan bidrag af allmännna medel förr än den gifver 80 proc. af Fartygens kapacitet att taga last ocb Passagerare.
Till S:t Bartelemy 6 Paketer att afgå 1 gång i månaden.
En Paket antogs kosta ärligen lika med New-Yorks Pa- keten alltså blir kostnaden för 6 Paketer 124370:24.
Kapplaken för de 6 Paketerna 13200: — Kommissions-arfvoden m. m. ä 1000 r:dr per Paket 6000: — 100 proc. af kapaciteten, full last utgör för 6 Paketer 267840:
— Bidrag af allmänna medel för 6 Paketer . 36000: — Ban c 143570 303840 0. 24 Öfverskott 80 proc. af kapaciteten gör 214272:
— Bidrag af allmänna medel 36000: — 160269 250272 24 Öfverskott 60 proc. af kapaciteten gör 160704:
— Bidrag af allmänna medel 36000: — 106701 196704 24 Öfverskott 50 proc. af kapaciteten gör 133920:
— Bidrag af allmänna medel å 8000 r:dr per Paket 48000: — 56133 181920 24 Öfverskott 40 proc. af kapaciteten gör 107136: — Bidrag af allmänna medel ä 8000 ....
48000: — 38349 155136 24 Öfverskott Till Rio-Janeiro 4 Paketer afgående hvar- annan månad eller med 60 dagars mellantider.
Fyra Paketer kosta ärligen i underhåll . . 82914: — Kapplaken till Besättningarne 4440: — Kommissions-arfvoden 1000 r:dr per Paket 4000: — 100 proc. af 4 Paketers kapacitet med full last 105120:
— Bidrag af allmänna medel å 8000 r:dr per Paket 32000: — 11565 91354 137120 24 Öfverskott 80 proc. af kapaciteten gör 84096:
— Bidrag af allmänna medel å 8000 r:dr . 32000: — 45766 116096 Öfverskott 24742 Den 30 December f. m. 303 00 proc. af kapaciteten gör 63072:
— Bidrag af allmänna medel å 8000 r:dr . 32000: — Banco. 95072 Öfverskott
Man finnér af kalkylen att som väglängden gör att ett snällseglande fartyg ej kan göra mer än 3:ne frag- ter per år och ej mera än fyra fartyg böra antagas fä tillfälle till god verksamhet, behöfs dock för en längre tid ett årligt större Statsbidrag för Paketfartens underhåll.
Till s.Hexandria 6 pakeler afgående en gång i månaden, angörande Malta på ut- och hemgående.
Sex Paketer kosta årligen i underhåll till- sammans 124308: — Kapplaken till besättningarna 13260: — Kommissions-arfvoden å 1000 r:dr .... 6000: — 100 proc. af kapaciteten, full last gör . . 265596:
— Bidrag af allmänna medel 36000: — 3718 143628 301596 Öfverskott 80 proc. af kapaciteten gör 212476:
— Bidrag af allmänna medel 36000: — 157968 248476 Öfverskott 60 proc. af kapaciteten gör 159357:
— Bidrag af allmänna medel 36000: — 104848 195357 Öfverskott 50 proc. af kapaciteten gör 132798:
Bidrag af allmänna medel 36000: — 51729 168798 Öfverskott 40 proc. af kapaciteten gör 106238:
— Bidrag af allmänna medel å 8000 r:dr per Paket 48000: — 25170 154238 Öfverskott 10610 Vid jemförelse af kalkylerade inkomster af Passagerare och afdragen för fragtbrist vid kolumnens slut, finner man att afseende är gjordt pä en sådan omständighet, alt skeppen i början uptagas af litet passagerare-antal.
Till exempel å en New-Yorks Paket, kalkyleras under äret full passagerare-antal till 144 fördelade på fyra fragter, — inkomsten deraf (ill 12060 r:dr 32 sk.; men om blott tredjedelen af antalet, eller 48 kunna påräknas under hela året äfven då paketfarten en lid fortgått, så, om fragterna ej för mycket sjunka under det kalkylerade medium af 1 £t per
Ton för allt slags gods, export och import sammanslagne, det jag icke tror blifver fallet, liksom att fragter icke skola saknas då varorna kunna vara mera 304 Den 30 December f. m. till hands när afgångstiderna äro reguliera, lemnar dock trafiken, oaktadt ett långsamt ökande af passagerare-inkomsten, en sådan behållning att paketfart kan uprätthållas om de bidrag af allmän na medel jag vågat föreslå skulle af R.
St. bifallas, till dess det jemna Kommunikationsmedlet är kändt och allmännare begagnadt.
Än i dag anvisar kongressen i Förenta Staterna betydliga summor, som bidrag till nya Paketliniers öpnande, ehuru sådana redan finnas i enorma skalor tilltagna, och tyckas vara så lockande för spekulationen och kapilalcrna att Staten icke skulle der behöfva mellankomma med understöd.
Men man ser dylika saker i annat perspektiv i Amerika än här i Sverige.
Det kan sannerligen icke falla mig in att tro, det R.
St. nu genast skola fästa afseende på denna plan alt etablera en regulier paketfart, men jag har önskat att framställa idéen så godt jag
Kan, stödd på de facta sorn jag funnit uptecknade af en ganska erkänd authoritet, Mac Culloch — och vill blott anhålla, att R. o. Ad., som så liberalt understödt den visserligen ej mindre problematiska frågan om Jernvägars anläggande i stor skala, ville bifalla syftemålet för denna motion:
Alt de första Irenne uren 8000 r:dr ock sedermera en längre tid 6000 r:dr, ärligen, såsom Statsbidrag lemnäs det bolag eller enskilt man, som vill uprälta en regulier paket fart i endera, eller samfällt de här ofvan upräknade linierim, med de villkor som ligga till grund för verkställigheten.
Det torde slutligen lillåtas mig att visa hvilka fördelar en utvecklad paketfart skulle tillskynda K. M:s Flotta då Paketerna föras och bemannas af dess Officerare och manskap.
De 22 Paketer sora å de fyra linierna skulle användas, behöfva 22 befälhafvare af Officers-grad och 22 förste Styrmän af lägre Officers-grad; 22 Underofficerare från Styrmans- och 22 frän Skeppare-korpserna; 132 Matroser och Jungmän och 264 Båtsmän utom 44 Kockar, och hela detta antal hållas i ständig verksamhet till sjös.
Om då båtsmännen, som så väl behöfva sjömansdaning, kommenderas på en gång tvenne år och de bästa matros-ämnena på förhand utletas bland denna Flottans fasta korps; så skulle slutligen en elite af minst 1000 man fullgoda matroser bildas och utgöra kärnan af Örlogsbesättningarna, jemte den värfvade malros-korpsen.
Matros- och Jungmans-korpsen frage äfven ett behöfligt tillfälle till praktisk utbildning och förstärkning af sina knappa villkor, då mera än tredjedelen af densamma skulle komma alt ständigt vara i verksamhet på sjön.
Med ett ord: det anslag till Flottans exercise som nu alltid skall blifva otillräckligt att åt en till större delen alldeles rå massa, tagen från plogen, icke allenast bibringa hela den vidlyftiga tjensteutöfningen inom örlogsrelingarna, ulan ock de alidia första elementerna af Sjömanskap, skall blifva vida drygare och lemna vida mer tillfredställande resullater, då manskapet dessförinnan och emellanåt få tillfälle att blifva utbildade sjömän.