Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Franc Sparre, llengl Erland:
Se dan Ridderskapet och Adeln nu antagit Utskottens Betänkande, får jag tillkännagifva, att jag är sinnad vicka en motion, sorn dermed har sammanhang, men som jag ej kunnat redigera den nu, i afvaktan på discussionens utgång, anhåller jag att vid ett annat tillfälle lå framställa den.
Föredrogös å nyo och gillades följande ^tatsUtskottefs den 8 dennes afgifne, samt den 14 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtanden: N:o 397.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut riieddeldte Betänkande 1 fråga om indragning af Medico Theologiské Stipendierne.
N:o 5gg.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut nieddeldte Betänkande, i frågan om lörietillökhing för i5 SubalterneOfficérare vid Skånska DragonRegernentet.
N:o 4oi.
I anledning af Kongl. Majus Nådiga RemisSj angående Saia SiliverVerk»
Ben 3<3 Augusti t, hi, Företogs till pröfning StatsUtskotfets dén $ dennes under N:o 4o© afgifne, samt den i4 derpå följde eftermiddagen på bordet lagdej Utlåtande, i anledning af väckt fråga öm Uppgift öfver hvad Staten påkostat Götha Canal.
Herr Berghman, Ambrosius Maghils}\hade inlemnat ett så lydande Memorial; (Se Bilagan N.o i.) Herr Grefven och LandtMarJkälken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg Statsutskottets Utlåtande böra, i anledning af Herr Berghmans dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitteras!
Ropades Ja och Neji Grefve von Schwerin, Fredric Bogislausi jag instämmer med Herr Berghman deruti, att StatsUtskottet visserligen hade kunnat göra sig den mödan, att tillfredsställa en medlem af Ridderskapet och Adeln, som begärt upplysningar, hvilka tjena att bestämma hans beslut $ når frågan förekommer till afgörande»
Jag föreställer mig, att det måtte vara lått, att från KammarCollegium få de upplysningar som be; höfvas, oeh skrifvare tryta ej , att sätta deni uti tabellform.
Utskottet hade visserligen ej underlåtit, att söka upplysningar - We.n 30 Augusti c, m. 369 idingar från KammarCollegium, öm de der kunnat erhållas.
Utskottet här specificeradt upptagit hvarje post, utan de summor, som Herr Berghman sjelf nämnt,.
Det återstår således ingenting annat, ån möjligheten att bestämma vår* det af den jord , sorn blifvit skånkt till Götha Canal, och detta skulle fordra en alldeles sår-; skilt åtgärd, som nu ej kan vinnas> inen möjeligen till nästa Riksdag kan bestämmas.
Vid denna Riksdag år det omöjligt, att gifva någon fullständigare uppgift, ån den, sorn år gifven^ Och jäg tror, att Utskottet uppfyllt sin pligt, då det framlagt aila de poster, som i betänkan-: det åro synliga, och som utgöra gg,000 R;dr i utom de åoo,ooo R:dr, hvilka årligen blifvit lemnade , afskrifningen af Canal-skulden , samt den jord, som Canalen fått, till hvars sluteli— ga värdering fordras en särskildt beråkningsmethod.
StatsUtskottet har ické tillgång till de handlingar, sorn upplysa, hvilka hemman, rotar, räntor, m. m. frångått Staten för Canaiens skul’.
Jäg föreslår derföre, att upplysning derom måtte infordras ifrån KammarCollegium.
Dår fås en sådan lått och snart.'
Jag förnyar min begäran om återremiss, och anhåller om Herr Grefvehs oell LandfMarskalkens proposition derå.
Hurr Grefven och Landt Mar/kalken för - Ridd, 0. Ad.
Pr. VII. B, 2:dra Afd, s4. 379 Den 30 Augusti e. m, nyade Dess förut gjorde proposition om återremiss af Utskottets Utlåtande.
Hvarefter Herr Grefven och LandtMarJkalken föreslog, att berörde Utlåtande måtte laggas till handlingarne.
Om det också för håller sig så, som Herr Hjerta yttrat, att inga vidare upplysningar kunna fås från KammarCollegium, hvilket jag likväl icke medgifver j finner jag dock icke, hvarföre
Betänkandet ej bör upptaga de 5oo,ooo R:dr, som årligen utgått från Banken.
Det var min mening i Utskottet att desse borde intagas , men jag blef ensam af den tankan.
Betänkandet må då komma tillbaka, om ej för annat, åtminstone för att den summan må insättas.
När Carl XI feck råknin garne öfver Hjelmare Slussverk, kastade han dem på elden.
Kanske vore det bäst, att Riksens Ständer gjorde detsamma med räkningarne för Götha Canal.
I sådane saker är det ej vårdt, att räkna på styfvern.
Det lärer ej vara större summa, än i5o å 160,000 R:dr, som ej år upptagen, nemligen för jord och herpman, som äro lemnade åt Canalen.
Detta går således ej till så stort belopp.
Når nu räkningen jrijar 3oo,ooo R;dr i 8 år, och 1 millions af - Den 30 Augusti e, m. 37* skrifning, så ser man, att med tillägg af de ggooo R:dr Utskottet omtalt, Canalen kostar omkring tre och en half million Riksdaler, då blott de jordersåttningar återstå, som gått igenom Kammar- och KrigsCollegierne.
Jag föreslår således, att Betänkandet må låggas till handlingarne.
Det synes vara högst obilligt, att vilja undanhålla allmänheten kännedom om hvad Canalen kostat.
Min afsigt var, att StatsUtskottet skulle författa en riktig calcul deröfver med räntor och allt.
Med ett ord jag hade väntat, att få se allt på ett ställe, så att man i Riksdags-handlingarne kunde finna det.
Nu är det blott styckevis.
Utskottet säger, att motionairen uppgifvit det och det, men de personer, som bo i landsorterne, sakna till större delen kunskap derom.
Jag tror det vore skäl, att fordra en ordentlig calcul.
Jag respecterar Ridderskapets och Adelns vilja, i händelse Betänkandet skall läggas till handlingarne, får det blifva dervid, och jag vill ej besvära med en votering.
Äfven jag för enar mig med Herr Berghman uti begäran om återremiss.
Den kan ej skada, utan snarare gagna, då det är gifvet, att uppgiften ej är så fullständig, som den kan åstadkommas.
Jag känner, att, hvad Westgöthe*.
Canal-linien angår, finnes en uppgift på huru mycket jorden kostat, och deraf måste sammandrag vara att tillgå uti KammarCollegium, hvarifrån det torde kunna 372 Den 30 Augusti e, in. erhållas.
Om man således önskat, att se älla kostnaderne uti ett sammanhang , torde återre* miss böra beviljas.
Grefve pon Schwerin:
Jag understödjer1 Herr Berghmans begäran om återremiss, ej deri före, att jag vid afgörandet tänker försvåra bi* fall till hvad som begäres för Canalen; jag säger dertill /a; men jag skulle ogerna sö, orri Utskotten skulle antaga den vanan, att, efter Carl XLtes vis, göra streck öfver räkningarne, när de betalande önska att se dem.
I afseende på hvad Herr Hjerta anfort, får jag blott tillägga, att det var rätt illa för oss, att Carl XI., genom Räkningarnes förstörings betog oss möjligheten, att få kunskap om kostnaden för Hjelmare Slussverk; Det hade i synnerhet varit af vigt för oss, att äga denna kunskap, då beslutet fattades om anläggningen af Götha Canal, och detta företag* som nu gÖr oss så manga bekymmer, hade då kanske blifvit ogjordh
Vi böra deraf lära oss* att icke uppsåtligen dölja några upplysningar* som kunna blifva nyttige för våra efterkom-4 mande.
Herr Hjerta i De upplysningar Herr Ehrenborg omtalt, äro de, som finnas upptagne uti Utskottets Betänkande; men det är blott några jordersättningar, och några förmoner af timmer från KronoSkogarne, söm Utskottet ej upptagit, emedan de ej kunnat i penningar värderas.
Uti Betänkandet är redogjordt för allt, som kunnat Den 30 Augusti e, ml 373 contant förvandlas, och utgör 99,000 R.dr.
Helt annat är att bestämma jordens värde.
Dertill fordras en särskilt beräkningsgrund.
Jag vill visst icke vidare hindra åt er remiss, utan tillstyrker den , men den tjenar till intet, och att resultatet ej blifver annat än förut, derom år jag öfvertygad , utom att man kan uppsätta allt uti en summa.
Men detta morsades uti Utskottet af det skål, att summorne ännu stå , såsom län af Banken.
Det år af Banken, som desse summor erhållits, men Staten har Canalen ej kostat mera ån 99,000 R.dr contant.
Det år på denna grund jag trodde anmårknin-r garne ej förtjena återremiss, men vill visserligen icke hindra den, Herr Berghman:
De räntor och den Sparu nemål, som Utskottet i sitt Betänkande upptagit, hafva på 6 år uppgått till 900 tunnor.
Defi blifver i5o tunnor on» året; når man reduce* rar detta till penningar, och deraf gör ett capital efter 5 procent, då får man en summa , som bestämmer, hvad Canalen på 6 år kostat Staten.
Detta borde Utskottet hafva sagt.
Om Betänkandet återremitteras, lärer Utskottet finna låmpeligt, att uppgöra calculen på det sättet.
Att beräkna timmer och sådant år icke möjligt; det må Canalen gerna hafva till skånks.
Herr Hjerta har skiljt emellan Bank och Stat.
Det räknar jag för detsamma, och år öfverty- , gad, att det, som blifvit lånadt till Canalen, ej kommer tillbaka.
Uppå derefter af Herr Grefvert och bandin 374 öert 30 Augusti e. m.
Mar/kalken gjord proposition, fann Ridderskapetjoch Adeln för godt, att StatsUtskottets Utlåtande , i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återförvisa.
Föredrogs å nyo StatsUtskottets den 9 dennes under N:o 4o2 afgifne, samt den i4 derpåföljde e. m. på bordet lagda, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande rörande Löneförbättring för de fyra StatsSecreterarne.
Då detta ämne första gången förevar tog jag mig friheten afstyrka bifall till någon löneförhöjning åt StatsSecreterarne.
Jag får nu å nyo göra detsamma.
Såsom bekant år , har Särskilta Utskottet föreslagit en annan reglering i afseende på de föredragande, utgående från den synpunkt, att de borde vara ensamme Chefer för hvar sin förvaltningsgren.
Skulle man nu öka lönerne, så räckte det måhända blott till nästa Riksdag , då förändringen med de föredragandes befattning kan grundlagsenligt äga rum.
Utom detta skål emot en löneförhöjning för sådane embeten, hvilkas indragning år i fråga, förekommer äfven det, att förslaget år partielt, och utan sammanhang med lönereglering för andra Embetsmån i lika ställning.
Det synes följagteligen hvarken vara rigtigt eller billigt, Äfven får jag fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet derå, att Stats-Secreterare-Ein - Den 30 Augusti e. m. 375 betena låra så långe varit besatte af tillförordnade personer, just erne'1 n Kongl. Maj:t förutsett, att de liksom Justitie-Canzlers-Embetet åro bland de tjenster, hvilka möjeligen komma att undergå förändring; Och sluteligen bör jag anmärka, att löneförhöjningen, om den under sådane omständigheter anses nödig, år för ringa till sitt ändamål.
Antingen skall den vara billig och tillfyllestgörande, eller skall man icke befatta sig dermed.
Jag tillstyrker således, att betänkandet måtte afslås.
Herr Hjerta, Johan Qufiaf:
Jag instäm mer med den siste talaren, att tillökningen år allt för liten, och att ändamålet derigenom ej vinnes.
Afsigten var naturligtvis den, att sätta dessa Embetsmån i sådant skick, att de ej anses för hvad de ej åro, underhafvande af dem, med hvilka de rösta.
Men då StatsUtskottet ej bifallit detta, så tror jag ej eller, att denna partiella tillökning år nödig.
Jag har röstat emot den lilla tillökningen, och yrkat, att StatsSecreterarne skulle få lika lön med StatsRåden.
Jag har gjort det, utan afseende på Särskilta Utskottets förslag, emedan StatsSecreterarne åro så införlifvade med StatsFörfattningen, att jag ej finner, huru Särskilta Utskottet kan rubba dem, och då under de följande fem åren ingen ändring deruti kan ske, har jag afsett vigten, att under tiden få deras Embeten rätt utöfvade.
Råtta sättet hade varit, att Riksens Ständer genom sitt medel anjlag satt upp dem i den vår. dighet de böra hafva, och åro ämnade till.
Men då detta ej vinnes, kan jag ej se, att någon 396 lien ge?
Angiisll e, m. tillökning bör lemnäs.
Jag anhåller således oni proposition, antingen till afslag å Betänkande^ éller till bestämmande af full SiatsRåds-lön åfc StatsSecreterarrie.
Om nian med löneförhöjningen kunde vinna, hvad man förmodeligen åsyftat att nemligen StatsSecreterareplatserne blefve besatta med dertill verkeligen Utnämnde personer, så vore måhända något vunnet.
Men som de personer, hvilka önska sig sådane embeten, icke nämna sig sjelfva, så har. man ej hopp, att genom löneförhöjningen få. mera' ån förut ordinarie embetsmån.
Således ban jag ej antaga detta skål, såsom grund tillbifall, utan tillstyrker alslag.
Den anmärkning Herr von Hartmansdorff gjort, år visserligen riktig ; men om det inträffar, tom han yttrat, funnes ingen menlig verkan af anslaget för StafcsVerket; ty i det fallet komme ingen utgift i fråga, enligt det vilkor, sorn Utskottet föreslagit.
Derföre skulle jag tro, att maij då hade uppfyllt den skyldighet.
, sorn åligger Riksens Ständer, att uttrycka folkets vilja, att man måtte anse desse Embetsmån, såsom något.
Herr von Hohenhaufen, Michaeli Når det nu mera icke kan komma i fråga, att uti en underdånig skrifvelse uttrycka Riksens Ständers önskan att StatsSecreferareEmbetena måtte tillsättas pa Stat, sä vore delta likväl ett medelatt uttrycka densamma, ^
En följd deraf Liefve, sen 30 Augusti e. m'.
377 ött man skulle undersöka, hvarföre ökning skett, och då skulle våra Protocoller uttrycka afsigten, Således antingen man antager Utskottets Betänkande, eller bestämmer fullt liba lön, som lör StatsRåden, uttryckes i båda fallen derigenom Riksens Ständers önskan, att desse Embeten måtte innehafvas af personer på Stat, helst det; hår blifvit upplyst, att man vägrat emottaga dea. sa tjenster, emedan man genom sportler yid andra löner hade större löneinkomster.
Jag tror ej förhållandet vara sådant, att dessa Embetsmål! hafva större löner, för det de åro tillförordnade, utan deras ordinarie lön fördelas i ställetpå deras lönlöse kamrater.
Ville man anslå löner, för att såmedelst uttrycka en för öfrigt stum önskan, att få StatsSecreterareEmbetena besatta med ordinarier, så anser jag det vara C>å mycket mera öfverflödigt, som denna grund till motionen inflyter uti våra Protocoller, utapt att den bifalles, och som frågan om tillsättandet af ordinarie embetsmin år något, sora förstås af sig sjelft, efter embetena stå på Stat.
Förordnandet år blott undantag från regeln., uti hvilken råtta meningen ligger.
Detta skål synes följagteligen icke böra blifva grund till Betänkandets godkännande.
Herr Grefven och LandtMarJkalken gjorde proposition till bifall af StatsUtskottets ifrågavarande Utlåtande.
Ja peli Nej. 378 Den 30 Augusti e, m. Hvarefter Herr Grefven och LandtMarJkalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade afslå berörde Utlåtande.
Upplåstes och lades på bordet följande från nedannåmnde Utskott inkomne Utlåtanden : Från Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie- Utskotten:
Af den 523 dennes: N:o 435.
I anledning af väckte motioner, om nyhemmans anslående till hjelp för svaga Rotar m. m.
N;o 436.
Öfver väckte motioner, rörande Bytes Verket.
Från Stats- och BevillningsUtJhotten:
Af den 21 dennes : N:o 437.
Angående en af hvarje Mantalsskrifven person, årligen intill nästa Riksdag utgående afgift, till Veneriska smittans hämmande.
Från Stats- och BancoUtJkottenl
Af den 23 dennes: N>o 438.
I anledning af gjorde anmärknin - Den 3o Augusti c, m. 379 gar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande, öfver väckte molioner, om stadgande af ny praescriptionstid, i afseende på sådane för detta FilialDiscontlnrättningarnes skulder, hvilka icke, inom den förut bestämde praescriptions-tiden, blifvit till inlösen presenterade.
Från Bevillnings- och LagUtJkotten t
Af den 28 dennes:
N;o 35.
Öfver väckt motion, angående förändradt sätt för Krono-skatternes indrifvande.
Af den x5 dennes: N:o i54.
N;o 157.
I anledning af gjorde anmärknin. gar vid Utskottets förut afgifne Betänkande öfver Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående förändring i 1 Cap. x och 10 §, §.
Upplåstes följande från de öfrige Respective RiksStånden ankomne ProtocollsUtdrag: Från Högvördige PrefteStåndet:
Af den 5, 7, i5, ajj ^5, 27, och 5o 380 Den 3<y Augusti c. ni; Maji, samt den 5, 6, 11, i4, 18, 25, och 28; Junii innevarande år, innehållande; 1) Remlsjer till Siats- och BancoUtskotten: Af Kongl. Maj;ts Nådiga Skrifvelse,® angående ett lånebiträde till fullbordande af nya Bia blialeks-byggnaden vid Upsala Universitet Beoi Ilning s UlJkoRet: Af Allmänna Besvärs- och OeconomieUH skottets yttranden uti 7:de och 8:de momenten, af dess Betänkande öfver föreslagne ändringaruti Författningarne rörande husbehofs bran vins.- bränningen, i afseende på frågorne om bränvins-skattens upphörande, och om nedsättning i Bevillningen. för- större samt Skottska och Elglyndska Pannor m, in. B a gift {kottet l Af Kongl. Maj:ts Nådiga Propositioner, an. gående tiden för bevakande af mål, sorn i HofBätten öfver Skåne och Blekinge göras anT hängige, eller derifrån till Kongl.
Maj:t i underdånighet fullföljas; föreslagen förändring uti; 1 Cap, 1 oqh 10 §. g. IfättegångsBalken i frågan om val af Nämndemän, samt Extra Nämndemäns tillkallande; oell förklaring öfver 5 §. uti 25.
RäticgångsBa 1 ken, samt 4 $. uti 5 Cap. MissgerningsBalken; af Kongl, MajUs Nådiga Skrifvelse, med öfverlemnande af förordningen befi 30 'Augusti cr, m, 'jert 12 Februarii 1820 eniot Lurendrägeri- och Tullförsnillning, uti hvad angar de derstädes Stadgade straff och ansvar; samt af BancoUt-* skottets Memorial, om ett bestämdt stadgande^ huru i sådane fall, då en å Bankens Auction försåld fastighet inropas af förra ägaren, vid litjuiden bör förhållas-, Bag- fajht Allmänna Besvärs- och Oé~ eonomie-Utskottem Af Kongl. Maj:ts Mådiga Skrifvelse, angående offentlighet vid RiksStåndens öfverläggrtingar. 2) Återreihisfer af rtedannämndé Utskotts Betänkanden, nemligen: Stats Utjkottets i Angående några vid förslaget till inkomsternes beräkning förekonme frågor; i anledning äf Kongl. Maj:ts Nådiga Skifvelse rörande Löfås SilfverVerk; i fråga otti lindring uti inqvarterings-beSväret för Sfäderne i allmänhet, samt särskildt för Götheborg, Malmö; Warberg, och Wadstena; angående bidrag af Statert till PensionsCassalnrättningen för civile Embets- och Tjenstemän; om Embets- och Tjenstemäns behof, att innan 70 års ålder taga afsked, med oafkorrtadt åtnjutande af lönen; rörande väckte motioner öm all jords lika beskattning, och dm en allmän ny refning och skattläggning; i anledning af Kongl. Maj;ts Nådiga Skrifvelse ari - 38* Den 30 Augusti e. rn. gående granskning af Tullverkets räkenskaper, jemte åtskillige dermed gemenskap ägande motioner; samt rörande vackt fråga om NummerLotteriets och GeneraiAssistanceContoirets indragning. iStats- och BancoUtJkotten:
Angående förre handlanderne J, B.
Kock och Jonas Ståhle beviljad befrielse från bysättning för skuld till Malmö förra Discont.
Bevillnings Utjkottets:
Rörande grunderne för den blifvande Bevillningen; och om de genom Stora SjöTullen inflytande Bevillnings-medel.
LagVtJkottets:
Om antagande af LagCommittéens förslag till RättegångsBalk, samt offentlighet vid Domstolar och PolieeKamrar i Städerne; angående ändring uti 17 Cap. 2 §.
RättegångsBalken och 2 §. uti Kongl.
Förordningen den 28 Junii 1798; i fråga om sakägares fria val af Rättegångsombud; angående Edsformulairers granskning och rättande; om ändring uti 3 och 4 af 21 Cap.
RättegångsBalken; rörande HofRättens öfver Skåne och Blekinge ställande på IndragningsStat; angående Expeditions-sättet af Kongl. Maj:ts Någdia Resolutioner i Besvärsmål; om föreslagen ändring uti 24 §. af Kongl. Förordningen den x5 Julii 1818 rörande inteck - Den 30 Augusti e, nii 383 ning i fast egendom 5 rörande förändring i straffet för Hållkarl, som fordrar dricks-penningar, eller med otidighet bemöter resande; i anledning af Kongl. Maj;ts Nådiga Proposition, angående förändring i 1 Cap. 1 och 10 § §.
Rät.' tegångsBalken; och angående yrkad ändring uti Kongl. Förordningarne den 24 Augusti i8i3 emot fylleri och dryckenskap, samt den 20 December i8i5, i hvad denne sednare angår laga Domstol för^ åtal emot oloflig Bränvins-försäljning.
Lag- samt Allmanna Besvärs- och OeconomieUtskottens :
Rörande en ny Författning om mått, mål och vigt.
Allmänna Besvärs- och OeconomieUtJkottets:
Angående frågan om stämpling af husväfnader, som till salu utbjudas; i anledning af väckt fråga om skyldighet för Lappske Nybyggares Söner att ingå i allmänna Beväringen; angående förändring i skyldigheten att utgöra Afrads- och KronoTiondeSpannemål, samt andra på hemmanen indelta räntor; rörande KronoTiondeSpannemålens utgörande till Stockholms och Malmö Barnhus; i anledning af föreslagne förändringar i Kongl.
Förordningen den 26 Februarii 1817 rörande SockenStämmor och KyrkoRåd; samt i afseende på frågorne om Torpares BränvinsBrännings-rättighet, och oinskränkt 584 Den 30 Augusti e, ni; rättighet för Näringsidkare och Gästgifvare, ait när som helst sälja Bränvin. o) Bifall till nedannämnde Utskotts Bé-t tänkanden:
StatsUtJkcttets: Angående liquiden af Ministern J. C. Lagersvärds fordran på Gemiesiska lånen; rörande föreslägét inköp af CanzliRådet Schoerbings afhandling om Skögs-hushållningen; angående inköp af Kronans andel i uppbörden vid Södra Stäket; om användandet af Kronans TiondeKoppar och Jern för Flottornes behof; om öfverlåtande till Götheborgs F.attig-försörjningsanstalt af den vid Äuctiorier å confiscerade varor utgående Fattig-procent; angående rättighet för Bergsman, att lösa Kronans Persedel oell TiondeTackjern ; i , fråga om indragning af VederlagsSpannemålen; om rättighet för Äboer ä de till Upsala Åcademie donerade, äfvensom på Preste-, Klockare-, Annex- och Mensalhemman, att lösa dem till Skatte; rörande löllebesparingar å Embets- och Tjensteraäns aflöning; om åtskillige ändringar, förtydliganderi och tillägg uti Utskottets förut afgifne Utlåtande öfver Riksens Ständers Revisorers år 1822 afgifne Berättelse om Revision af Stats Verkets förvaltning och räkenskaper årén 181g och 1820; angående större frihet i jerntillverkning och försäljning; i anledning af Kongl. Maj.ts Nådiga Remiss uppå Grosshandlaren Weners' ansökning
Bvn 30 Augustt e. m. 385 ansökning om nedsättning af arrendet för Svårtsjö Kungsgård; angående nedsättning af Con-* troll-stämpelafgiften å Metaller; i fråga om in-i köp för Statens räkning af Geografiska Inrättningens ChartasVerk; om Byggningshjelpens förvandling och säkrare bestämmande; angående inlösen af 4 stycken casserade RiksgäldsContoi-i rets Credit-sedlar5 om utvidgad läkarevård 1 Blekinge Län; om anslag å Stat för en särskild ProvincialLäkare i Herjeådalen; angående förändring i MötesPassevolance-afgiftens utgörande;. om ändring af de i Hallands
Län hittills följde grunder för Skatte-lösen af KronoHemman; i i anledning af väckt motion om ändring i före-; skrifterne för Hammarskattens utgörande; rörande Lieutenanten Bergmarks underdåniga ansökning om prolongation å arrendet af Klabböhle Laxfiske; angående utgörande af de så kallade Dejnepenningarne; i anledning af Kongl. Maj;ts Nådiga Skrifvelse, rörande föreslagen försäljning till Skatte af Kungsgårdar och OlfiH cersBoställen; angående sökt befrielse från Ti-i ondes utgörande på 10 års tid för Aluntillverkningen vid Loverts Bruk; rörande Häradsskrifvaren Rydings underdåniga, ansökning om utbekommande af innehållen Mantalsskrifnings-provision; örn lösen till Skatte af Jerkö Holme i Blekinge
Län; angående sammanjemkande af Riksens Ständers beslut i afseende på kostna-i dernes bestridande för H. K. H.
Kronprinsens förmälning och utrikes resa; om Chefens för Tredje CavalleriBrigaden sökte utbekommande Ridd. 0. Ad, Pr, VII, B. 2;dra Afd. a5, Den J4 Augusti e, m, af Adjutants-arfvode; rörande den Bokhållarna i Fellingsbro
Härad af ålder anslagne undsättnirigs-spanneinål; angående sokt fri dispositionsrätt af den lägenhet, hvarå Rörstrands PorcellainesBruk är anlagt; om reglering af remisslaget för Räntmästarne; öfver de åtgärder Riksens Ständei’s Revisorer åren 1820 och 1822 vid granskningen af Allmänna Magazinslnrättningens förvaltning och räkenskaper, vidtagit; i afseende på åtskillige anmärkningspunkter rörande nämnde förvaltning, med undantag af 4:de punkten, angående beviljadt Spannemåls-utbyte för Selets Brak i Norrbottens
Län, hvarom undersökningen ansågs böra förfalla; angående den till Italien 1821 verkställde Export af Korn och Hafra, med antagande, af det af Utskottet framställde sednare alternatif, enligt hvilket laga ansvar emot Kongl. Allmänna MagazinsDirectionen skulle yrkas; rörande redoviste Spannmåls-upphandlingsmedel i Wermlands