Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag förenar mig derföre i Hr Danckrvardts önskan, att Utsk:n ville taga noga kännedom om ämnet; och jag öfverlemna!- åt R. o. Ad. samt de öfriga Stånden att bedöma, i hvad mån mitt förslag är grundadt eller ej.
Jag vill blott hafva äran tillägga, att många af de olägenheter, som blifvit framställda emot min motion, stå i uppenbar strid med den redaction af 12 Cap. 8 §.
Skiftesstadgan, som återfinnes i K.
Kungör, d. 9 Juni 1832.
Der har man redan gutt långt fram till det mål, jag åsyftar.
Der står, att förut verkstäldt storskifte icke må genom nytt laga skifte rubbas, utan att delägarne derom enhälligt åsämjas.
Detta gäller endast för Gottland; men jag har yrkat principens tillämpning i allmänhet och kan ej frånträda detta yrkande.
Beträffande det utlåtande, som i min frånvaro blifvit afgifvet af Skaraborgs läns liushållssälskap och hvars innehåll hittills varit mig obekant, lemnar jag detsamma i sitt värde.
Jag skulle dock kunna nämna mångfaldiga personer i orten, som dela min åsigt.
Jag vill blott, utan att uppgifva antalet, åberopa de ledamöter af förenade Utsk:n vid sista Riksdag, hvilka instämde i min mening.
I öfrigt önskar jag, att Utsk. åt detta ämne vilie egna all den uppmärksamhet, som frågans vigt förtjena!-, utan att jag vidare vill belasta protoc. med något försvar emot de anmärkningar, som mot mitt förslag blifvit framställda.
Föredrogs ånyo Hr Törneblads, Garl, d. 27 sistl.
Febr. på bordet lagda motion om förhöjning uti den honom såsom R.
St:s Just.-Ombudsman anslagna lön.
Jag bör anhålla hos Utsk., att det icke alltför mycket brådskar med att häröfver yttra sig, emedan jag har mig bekant, att motion lärer inkomma till Constit.-Utsk. derom, att Just.-Ombudsm:sembetet, såsom onyttigt och öfverflödigt, måtte indragas.
Jag vet icke hvad Utsk. ämnar göra med förslaget; men det skulle vara en anomali, om det ena Utsk. tillstyrkte förslaget tvärtemot det andra Utsk:s beslut, hvarigenom embetet förklarades öfverflödigt.
Jag önskar tillika, att Utsk. måtte erinra sig en gammal förnuftsregel, den nemligen, alt all retroactiv verkan förutsätter en rättighet, som är gifven, och icke en, som skall gifvas.
Jag vill dessutom påminna, att motionären icke blott njuter den lön, honom i och för Just.-Ombudsmrsembetet tillkommer, utan äfven den för sin ordinarie tjenst.
Jag anhåller, att dessa anmärkningar må få åtfölja till Utskottet. 354 Den 3 Mars e. tsi.
Då jag vid detta tillfälle, likasom vid alla andra, endast afser sjelfva saken, som här är tjensten, men icke personen, som bestrider densamma, ber jag att få yttra den tanke, att så länge ifrågavar. embete finnes, hör den person, som bestrider detsamma, vara väl lönt, på det att embetet icke må utgöra blott en bitjenst.
Boye tror jag visserligen, att tjensten kan blifva föreslagen att indragas; men intilldess tillstyrker jag löneförhöjningen, med så mycket mindre afseende åFrih:s framställning rörrde den dubbla lön, nuvar. Just.- Ombudsra. uppbär, som det ingalunda är gifvet, att han kommer att fortfara i utöfningen af embetet, hvilket jag, för min del, helst önskar måtte bestridas af en person, som icke beträder tjenstemannabanan.
Jag får till Frih. Boyes upplysning nämna, att det icke egentligen är fråga om en lönetillökning, utan snarare om löneersättning lill Just.-Ombudsm., emedan han, enligt i8ro års Ständers beslut, ovilkorligen försäkrades om samma löneförhöjning, som kunde blifva Just.-Cancelleren tillerkänd.
Just.-Ombudsm. äger således ett ovedersägligt anspråk på denna löneförhöjning.
Fullmägtige i Riksg.-Cont. hade bort förut betala denna ersättning, såvida StatsUtsk. vid sista Riksdag icke uraktlåtit att på stat uppföra förhöjningen, hvilken, såsom jag nämnt, rättare benämnes med ersättning, dertill motionären äger obestridlig rättighet.
Om Hr Törneblads anspråk på högre lön, enligt hvad Hr Bråkenhjelm yttrat, skulle grunda sig på en obestridlig rättighet, förundrar det mig, att Hr Törneblad, såsom erfaren jurist, snarare än att gå motionsvägen, icke genom laga stämning vid vederbörlig domstol gjort sitt förmenta anspråk gällande.
Hvad angår den förmodade uraktlåtenheten af förlidne Riksdags StatsUtsk., får jag upplysa, att någon fråga om en slik löneförhöjning då icke var inom Stånden väckt.
Jag var då ledamot af StatsUtsk., och jag tror, att det skulle varit oriktigt af mig eller hvilken annan ledamot af Utsk. som helst att, utan någon dertill inom Stånden gifven anledning, föreslå tillökt lön åt Just.-Ombudsmannen.
Jag anhåller att få förklara, det jag anser frågan i riktig form hafva framkommit, nemligen i form af motion.
Det skulle högeligen förundrat mig och säkert många andra om Just.-Ombudsm., som af R.
St. är förordnad att instämma och åtala alla olagligheter och som under sin långa tjenstetid ej dertill trott sig hafva haft minsta anledning, skulle slutligen vända sig med sin enda stämning mot Ständerna sjelfva, i afseende på rätt till högre lön.
Hr Bråkehjelm:
Jag är till en del förekommen af Gr.
Cronhjelm, men vill blott upplysa Hr Riben, efter jag Den 3 Mars e. m. a55 hör, att han vid sistl.
Riksdag var ledamot af StatsUtsk., att inom detta Stånd då väcktes motion om lönetiHökning för Just.
Ombudsm., hvilken motion likväl afslogs.
Hr Bråkenhjelm har återkallat i mitt minne en händelse, som jag förgätit; ty sannt är det, att motion om lönetiHökning för Just.
Ombudsm. vid sista Riksdag väcktes och afslogs, hvarefter naturligtvis all möjlighet för StatsUtsk. att i stat uppföra en sådan tillökning var försvunnen.
Hr Bråkenhjelm för denna dråpliga vederläggning af hans eget yttrande, sorn jag icke skulle hafva kommit ihåg, om han icke sjelf erinrat mig om förhållandet.
Vid förnyad föredragning af nedannämnde d. 27 sisth Febr. på bordet lagda motioner remitterades till: Stats-Utskottet:
Hr Stjerncreutz’, Pehr Niclas, motion om utbekommande af en fordran för ved och kol till Landtm:s-klubben under sistl.
Riksdag; Bevill nings-Uskottet:
Frih. Löwens, Willi., motion med förslag till minskning af brännvinsproductionen.
Hr Klingstedts, Gust. Fred., d. 27 sisth Febr. på bordet lagda motion om ett anslag af 333 R:dr 16 sk.
B:co åt Direct.
Godlund, mot skyldighet att medelst electrieitet gå obemedlade sjuklingar kostnadsfritt tillhanda.
StatsUtsk. lärer visserligen, utan min påminnelse, vid denna frågas behandling erinra sig, att en sådan inrättning redan finnes istockholm.
Vid sista Riksdag blef (om jag icke missminner mig, af Hr Nordenanckar) en sådan fråga väckt om anslag af 1000 R;dr, hvilken summa likväl nedsattes till i33 R:dr 16 sk.
Föredrogos ånyo och remitterades nedannämnde d. 27 sisth Febr. pä bordet lagda motioner, nemligen till Stats-Utskottet: 1:0
Hr Gripenstedts, Jac., motion om förhöjning af minimipriset å den under embets- och tjenstemäns löner inbegripna spannmål; 2:0
Hr Gyllenkroks, Göran, motion om afskrifning af Enkefru Friherrinnan Eneskjölds skuld till Rrigsmanshuscassan; - 256 Den 3 Mars e. ra.
Hr von Wahrendorffs, And., motion om förändrade straffbestämmelser för skogsåverkan.
Föredrogs å nyo Ilr Charpentiers, Jean Toussaint, d. 27 sistl.
Febr. på bordet lagda motion om löneförbättring för Capitaine!- med lägre lön vid Artilleri-regiterna.
Jag bar förut yttrat mig om den form, under hvilken jag anser, att förslag till löneförbättringar böra framkomma eller inför representanterna anmälas, och behöfver således icke förnya min framställning i denna fråga; men jag vill blott tillägga, att jag anser det mindre grannlaga att oombedd framkomma med begäran om löneanslag, under förutsättning, att capitainer vid Artilleriet med lägre löner äro de mest vanlottade.
Jag skulle vara för mycket orättvis mot dem, åt hvilka befälet inom vapnet blifvit anförtrodt, om, med förutsättning, att ett sådant förhållande verkligen existerade, någon anmälan derom likväl icke ägt ruin.
M. har, uti Sin Propos. till R.
St. om ökade anslag, begärt löneförhöjning för dessa Artilleri-capitainer, blott icke till den summa, som 1111 föreslås; ty å capilainernas löner, 54o R:dr, är förhöjning begärd till 600 R:dr.
Jag anser denna tillökning tillräcklig i jemnförelse med lönerna för andra officerare i Arme'en inom samma grad.
Då en capitaine med lägre lön vid indelta Armeen endast njuter 500 R:dr B:co, anser jag en officer i samma grad vid Artilleriet böra vara belåten med 600 R:dr samma mynt.
Den jemnförelse, man gjort emellan Gardes-reg:terna och Artilleriet, anser jag icke vara nöjaktig; ty ehuru det visserligen är sannt, att vissa af Gardes-reg:ternas officerare, särdeles capitainerna, äro högre lönta än flera bland de äldre capitainerna vid Artilleriet, bör dervid likväl betraktas, att arlilleri-officerarne äga anledning att hoppas hastigare avancement till capitainesplatserna.
Gardes-regtternas subalternofficerare, som kunna avancera lill högre löner, äro 26 till antalet, men hafva endast 8 löner, hvaraf de möjligtvis kunna komma i åtnjutande.
Vid ett
Artilleriregtte åter gifves det 22 capitaineslöner emot 44 subalterner; och jag tror således, alt i detta fall äger Artilleriet ett företräde framför Gardes-reg:terua, hvilket, om icke helt och hållet, åtminstone till största delen uppväger de sednare reg:ternas fördelar framför Artilleriet i afseende på lönerna.
Jag afstyrker således helt och hållet det i motionen begärda anslaget, öfvertygad, att StatsUtsk. icke fäster afseende pä enskilda motioner om ökade anslag, hvartill man icke kan hemta ledning af K. M:s Propos.
Jag kan ej heller erkänna, alt den tjenstgöring, som åligger arlilleri-officerarne i allmänhet, är af den svåra beskaffenhet, som motionären påstår, och således icke heller, att Artilleriet bör stå framför de öfriga vapnen.
Den jemn - Den 3 Mars c. m. förelse, motionären framställt emellan Gardes-reg:terna och Svea Artilleri och hvarpå motionen grundar sig, kan icke vinna tillämpning på de öfriga Artilleri-reglterna; hvarföre något stöd för motionen härifrån icke kan hemtas, enär någon löneskillnad icke hör äga rum för dem, som tjena vid samma vapen.
Hr Charpentier, Jean Toussaint:
Jag hav på goda skäl anhållit om högre löner för capitaine!- med lägre lön.
Jag har ansett och anser en tillökning af behofvet påkallad.
Hvad för öfrigt de framställda anmärkningarna beträffar, ber jag att i morgon få besvara desamma.
Jag anhåller, att min motion må varda till vederbörligt Utsk. remitterad, för den handläggning den förtjenar.
Jag bestrider ingalunda remiss af motionen med de dervid gjorda anmärkningar; men jag beledsagar denna motion nied den önskan, att SlatsUtsk. måtte afslå såväl den som alla de motioner, hvilka af enskilda Riksdagsmän väckas om löneförhöjningar, vare. sig för kamrater eller underlydande tjenstemän.
Jag delar den öfvertygelse, sorn i ett föregående plenum blifvit yttrad af Gr.
Gyldenstolpe om olämpligheten af sådana motioner, sedan K. M. afgifvit Propos. om Statsverkets icke allenast tillstånd, utan äfven behof; men jag har dock svårt att förlika denna grundsats med de långa och vidlyftiga tal, han i detta och föregående plena hållit, nära nog liknande projecter till statsregleringar.
Sådana uppgöras, vår omsorg förutan, af vederbörande administrerande Verk och pröfvas derefter af K. M., som genom sina StatsExpedilioner låter expediera dem, sådana de blifvit fastställda.
Då nu ånyo föredrogs Frih.
Cederströms, Jac., d. 27 sisth Fehr. på bordet lagda motion om utfärdande af ert enda allmän Byggnads-och HusesynsOrdn., blef samma motion till LagUtsk. remitterad.
Ånyo föredrogs Frih. Cederströms, Jac., d. 27 sisth Febr. på hordet lagda motion om fastställande af grunder för ett nytt statshushållningssy stern.
Cederström har nu återigen framträdt med samma förslag, som han ingaf vid förra Riksdagen.
Rubriken derpå , som han sjelf uppgifvit, heter:
Förslag till ett nytt statshushållnings sy stern.
Det är oförändradt samma förslag, som vid sisth Riksdag var föremål för de flesta Utsk:s behandling.
Om statshushållning innehåller det kanske ganska mycket, men något system deruti har jag icke kommit under fund med.
Det vissa är clet, att det lämpligare skulle kunna benämnas: 258 Den 5 Mars e. m.
Förslag till Konungariket Sveriges omskapande.
Hvad häraf skulle blifva, lemnar jag derhän.
Jag anhåller, att Utsk. utur förra Riksdagens protocoli och handlingar ville inhemta, hvad som då yttrades emot förslaget, då jag hoppas, att Utsk. deraf skall hemta tillräckliga skäl till förslagets förkastande.
Remitterades till StatsUtskottet, Vid förnyad föredragning af Frih. Cederströms, Jac., d. 27 sisth Febr. på bordet lagda motioner: 1:0 om ändring i författningarna, rör;de dagsverkens utgörande till kyrkobyggnad; 2:0 om förändrade föreskrifter för inskrifning till rusthåll; blef den förra remitterad till LagUtsk. och den sednare till OeconomiUtskottet, Föredrogs ånyo Frih. Cederströms, Jac., d, 27 sisth Febr. på bordet lagda motion om revision af nu gällande författningar, rör:de Landlmäteriet, Hr Danckwardt, Magn.
I förevarande motion yttrar, bland annat, Frih.
Cederström, att "derigenom, att Landtmäteriet blifvit stäldt under K.
M:s omedelbara styrelse, är den controll försvunnen, som öfver denna administration fanns, då den stod under KammarColhm, derunder det” efter Frih.
Cederströms öfvertygelse ”bör komma, på det såväl Gen.-LandtmäteriCont. som Landshöfdingarnas befattning med denna del af administrationen ej må sakna nödig uppsigt och controll.” — Att Landtmäteriet är stäldt under K.
M:s omedelbara styrelse är icke enligt med förhållandet.
I första rummet är det under inseende af K. M:s Bef:h:de och vidare af Gen.-Landtroät.-Cont., som styres af en Öfverdirectör, hvilken har sig till biträde en Secreterare, med skyldighet att i alla förekommande frågor sina tankar yttra och, om de med Öfverdirectörens äro stridiga, sig till protoc, reservera; och är det detta Contor, som, på sätt 1 {.
i Landtmäteri-instructionen innehåller, är Stäldt under K.
M:s omedelbara styrelse, utan att det ansetts lämpligt eiler nödigt att bibehålla KammarCollegii inseende deröfver, hvilket, så vidt jag erfarit, icke medfört eller kunnat medföra någon egentlig controll eller verkan för befrämjandet af denna administrationsgren, särdeles som Colhm icke i pröfningsväg behandlar dithörande ämnen.
Också har Colhm icke haft uppdrag att utarbeta i ämnet utkomna författningar, hvilket skett genom Öfverdirectören vid Landtmäteriet och förordnade Committéer; öfver Enskiftesförfattningarna blef icke en gång Collegii utlåtande infordradt, och öfver den nu gällande LSkiftesstadgan, hvilken grundade sig på ett af förra Enskiftes-committeen uppgjordf; Den 3 Mars e. m. förslag-, blef K. M:s Högsta Domstol hörd, hvilket synes vida lämpligare, då denna domstol i sista instansen pröfvai* ägodelningsmålen och deraf vinner erfarenhet i sådana ämnen.
Att återställa Gen.-Landtmät.-Cont. under KammarCoilegii inseende kan således icke, i min tanka, medföra något nyttigt ändamål.
Jag känner väl, att Frih.
Cederström i frågan om ny instruction för KammarCoIhm föreslagit sådant af det anförda skäl, ”att Collegii befattning med skattiäggningsärender syntes fordra det, så att otidigt dröjsmål med alla oriktigheter vid skattläggningar, hvartill landtmätare göra sig skyldiga, må kunna befordras till skyndsam rättelse och beifran;” men controllen häröfver saknar Colhm icke tillfälle att utöfva, utan att Gen.-Landtmät.-Cont. derföre behöfver lyda under Colbm; och såväl Collegii ledamöter som Hr Frih. sjelf hafva också i slutliga utlåtanden ang:de Collegii instruction ansett frågan derom böra förfalla.
I afseende på den af Frih.
Cederström särskildt omnämnda fråga, rörtde ändring i det stadgande i Jandtmäteriförfattningarna, alt innehafvare af militära och civila boställen böra vid landtmäteriförrättning sjelfva betala arfvode och resekostnad åt landtmätare, hvilket yrkas böra återföras till förra föreskrifter i denna del; så saknas både i Frihts motion och den dervid bifogade afskrift af ett Krigs- och KarornarCoIimas utlåtande i ämnet den behöriga utredning af frågan, som för ett fullständigt bedömande deraf är nödig.
Men då denna fråga är underställd K. M:s Nåd. pröfning och för närvarande beror på infordrad t und. yttrande af Committerade för landtmäteri-taxans öfverseende, hvilka icke lära underlåta att i allo utreda saken och framlägga, örn och hvad deri må vara lämpligt att föreslå, så anser jag mig icke nu böra deruti närmare ingå.
Det endast vill jag likväl upplysa, att äfven denna fråga vid sista Riksdag väcktes af Lag- och Oecon.-TJtskm, i hvilket sistnämnde Hr Frih. var ledamot, och sedermera äfven af StatsUtsk. afstyrktes samt af R.
I allt öfrigt anser jag icke af nöden att besvara, hvad Hr Frih. anfört.
Af första raden i instructionen för Landtmäteriverket i Riket inhemtas, att det blifvit stäldt under K.
M:s omedelbara styrelse. beträffande
Hr Danckwardts anmärkning, att KammarColhm icke blifvit hördt öfver de författningar, som blifvit utfärdade rörrde Landtmäteriet, så äger den sin fullkomliga riktighet; men om sådant varit nödigt, blir en annan fråga.
Möjligen hade nyttiga upplysningar derifrån kunnat vinnas.
Samme ledamot har jemväl yttrat, att uti förslaget till instructionen blifvit framstäldt, att Landtmäteriet borde komma under KammarCollegii uppsigt, i och för controllen å skattläggningarna.
Detta är visserligen riktigt; mea härvid 2Ö0 Den 3 Mars e. m.
•förekommer äfven, att chartse-verket rörande
Rikets egendomar bör stå under tillsyn af samma Verk, som det tillkommer att controllera skattläggningarna, emedan det ofta bänder, att chartor saknas äfven uti Gen -Landtmät.-Cont. utan att hvarken K. M:s Bef:h:de eller Öfverdirectören vid Landtmäteriet genom sina resor kunna hjelpa oredan.
Det tillstånd, hvaruti chartae-väsendet sig för närvarande befinner, påkallar en ganska sträng rättelse.
De landtmätare, som tagit betalning för chartor, som till Landtmäteri-Cont. icke blifvit insända, borde vara skyldiga att upprätta och till Gont. inskicka renovationer deraf.
Om detta Veik återkomma från K.
M:s omedelbara inseende, sorn icke kan sträcka sig till detaillerna, under en administrativ myndighets uppsigt, så vore det anledning att hoppas, att man kunde tillhålla vederbörande att fullgöra deras åligganden.
Jag förmodar, att Utsk., efter handlingarnas granskning och derigenom vunna upplysningar, skall inse behofvet och nyttan af den förändring, jag föreslagit. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, föreslog remiss af denna motion till Oecon.Utsk. Hr Danckwardt:
Jag underställer Hr Gr. o. Landtnäs samt Ståndets bedömande, om icke denna motion bör till LagUtsk. remitteras.
Uppå derefter framställd proposition remitterades detta mål till LagUtsk.
Föredrogos ånyo och remitterades till LagUtsk. nedannämnde, d. 27 sisth Febr. på bordet lagda motioner af Frih. Cederström, Jac,, nemligen: 1:0 att R.
St. matte hos K. M. anhålla, att Rikets Hofrätten, Collegier och öfriga Förvaltningsverk må åläggas till hvarje
Riksdag inkomma roed utlåtanden öfver den gällande lagstiftningens verkningar; 2:0 om upphäfvande af författningarna, rörande laga hus; 3ro rörtde näringsfriheten; 4.‘o om upphäfvande af nu gällande författningar, rörtde försäljning af foder från bole.
Vid förnyad föredragning remitterades till Oecon.Utsk. nedannämnde, den 27 sisth Febr. på bordet lagda motioner af Frih.
Cederström, Jac.: 1:0 att å allmänningar upptagna hemman och lägenheter må vid skogarnas delning njuta skogsafrösning; 2:0 om ändring i författningarna, rörtde fattigvården.'
Ånyo föredrogs Frih.
Cederströms, Jac., den 27 sisth Febr. på bordet lagda anförande, i anledning af Riksdagsm. D c n 3 Mais e. ra.
Strindlunds motion emot tillvägabringande af rättelser i jordeböckerna.
Jag har anhållit, att detta yttrande måtte remitteras till det Utsk., dit Piiksdagsm.
Strindlunds motion är remitterad; jag känner icke, till hvilket Utsk. den blifvit öfverlemnad, emedan jag icke hört något protoc.-utdr. från BondeSt. härom uppläsas.
Någon underrättelse uti ifrågavar. afseende har ännu icke från BondeSt. ankommit; men enskildt af Secreteraren liar jag erhållit den upplysning, att motionen i sednaste plenum ännu icke blef remitterad.
Då detta yttrande innefattar anmärkningar till upplysning om oriktigheten af hvad Riksdagsm.
Strindlund uti motionen framställt, har jag ansett det olämpligt att remittera yttrandet till annat Utsk. än det, som kommer att handlägga motionen; och jag hemställer derföre, om icke detta yttrande kan få hvila på bordet, intilldess vi fått veta, till hvilket Utsk. berörde motion blifvit remitterad. R. o. Ad. beslöt, att remissen af Frih.
Cederstroms nu föredragna anförande skulle uppskjutas, tilldess underrättelse från BondeSt. ankommit, om remissen af Riksdagsm.
Strindlunds motion.
Föredrogos ånyo nedannämnde, d. 27 sisth Febr. på bordet lagda motioner och remitterades till Stats-Utskottet:
Hr Hammarhjeims, Carl Fredr., motion om ett årligt anslag i 10 år åt Skottske agronomen G. Steffens för dess inflyttning till Riket; Bevillnings-Utskottet: 1:0
Hr Adlerbrandts, Thure, motion om jemnkning och nedsättning af minimi-summan å egendomsvärden inom Elfsborgs län, m. rn.; 2:0 Hr Hallenborgs, Carl Joh., motion om förhöjning i importtullen å åtskilliga från Finland inkommande artiklar; Allm.
Bes v.- och Oecon. - Utskottet: 1:0
Hr Nordenadlers, Ludv. Gust., motion om fasställande af vissa vilkor, för vinnande af inträde och befordran inom Postverket; 2:0
Hr von Sydows, Axel Reinh., motion om utarbetande af förslag till en ny fattigvårds-stadga; 3:o Hr af Ekenstains, Israel, motion, ang:de ändring i K. Förordn. d. 28 April 1819 om privilegioe exclusivse för )iya i Riket förut okända slöjd-inrättningar. 2Ö2 Den 3 Mars e. m. 1 nyo föredrogs Gr.
Gyldenstolpes, Anton Gabi'., d. 27 sisll.
Febr. på bordet lagda anförande, i anledn. af Gr. Lewenhaupts, Mauritz, motion om anslag till löneförbättring för befälet vid K. Lifbevär:s-reg:tet.
Gr. Lewenhaupt, Maur., uppläste följande:
Gyldenstolpe, Anton, bar vid remissen af min motion om löneförbättring för Lifbevär:s-reg:tet anfört diverse anmärkningar, dem jag nu anhåller få besvara.
Jag måste dock till en början förklara, att jag förbigår alla dem, som röra den af Hr Gr. föreslagna reorganisation af reg:tet, Hr Gr:s omdömen 0111 detsammas mer eller mindre nödvändighet, — saker, som, efter min tanka, hvarken tillkomma Gr:s eller min pröfning, och hvilka vi derföre kunna, om Hr Gr. så skulle behaga, öfverlemna till den af Statsmagterna, en sådan pröfning, efter grundlagens föreskrift, ensamt tillkommer.
Hr Gr. anser Lifbevärts-befälet öfverflödigt, och att bevärtsmanskapet kunde och borde af Gardes-regtternas exerceras.
Men tror verkligen H. Gr., att, om detta i fredlig tid kan ske, sådant vid krigstillfällén låter sig göra utan en införlifning af bevärrs-manskapet i dessa regrter, en åtgärd, som uti bevärings-lagen af år 1812 finnes klart och bestämdt förbjuden.
Denna lag synes hafva förutsett med Hr Gr:s likartade projecter, då den uttryckligen bjuder, att beväringen skall antingen med indelta Arme'en införiifvas, eller också formeras i egna corps er.
Jag ber Hr Gr. dessutom ej glömma, att vid ett möjligt krigsutbrott ej allenast en class af beväringen kallas till vapen, utan troligen 2 å 3, hvilka classen, sammanräknade, för Stockholms stad allena kunna beräknas uppgå till i5 å 1600 man, länets beväring alldeles oberäknad.
Om jag lätt fattat Hr Grts yttrande, ansåg Grtn mindre befäl, än som nu finnes, till beväringens exercerande vara af nöden.
Hr Gr. tillåter mig i detta fall vara af motsatt tanka; och troligen skulle Hr Gr:s egen i detta fall förändras, om det blifvit dess lott att, i likhet med Lifbevärts-officeren, årligen verkställa en sådan sig alltid förnyande instructions-exercis, der aldrig frukten af förut nedlagdt arbete, såsom vid andra regtter, lättar kommande årets möda.
Jag tror, att ingen sakkunnig anser 3 officerare för mycket för ett compagni af 100 man och derutöfver recruter, helst då intet underbefäl, mera än 2:ne bataillons-adjutanter, finnes å stat uppfördt; 1 underofficer och 4 ä 5 corporaler voro utur indelta Armeen under sista årets vapenöfningar per compagni ytterligare commenderade.