Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med afseende på föredragningssätlet hade jag ämnat förena mig i den åsigt, som af Hr Grubbe blifvit framställd och äfven biträdd af andra talare; men då dervid torde äfven böra iakttagas, att ett sådant föredragningssätt måhända icke lämpligen kan äga rum, ulan att de ledamöter af R. o. Ad., som algifvit förslag till gemensamma tankar, medgifva en sådan sönderdelning af deras förslag, så lärer det väl bero på deras samtycke dertill.
Jag får likvisst, i öfverensstämmelse med hvad Hr von Hartmansdorff sednast yttrat, hemställa, 0111 icke, då Frih.
Hamiltons förslag kominer alt föredragas för R. o. Ad., Frih:n ville medgifva, att detsamma, för att lätta discussionen, finge punktvis förekomma.
Hvad angår Hr Nordenskölds förslag, hvilket lärer innehålla, att
Konungen skall utnämna ett visst antal ledamöter i öfre kammaren, så torde delta förslag vara alldeles åsidosatt från någon vidare pröfning af R. o. Ad. för det närvar., genom det beslut R. o. Ad. på förmiddagen fattade, hvilket innehåller, att båda kamrarne skola bildas genom val.
Jag vill alldeles icke neka det logiska i det förslag till nytt föredragningssätt, som Hr Grubbe framställt, men jag tillstår, att detta vacklande i fråga om sättet att gå till väga, då man en gång a f v i k i l från elei primitiva föredragningssätlet och nu för andra gången vill göra en förändring, är mig ganska vidrigt.
Jag hoppas och anhåller, att R. o.
Ad. ville förblifva vid hvad i della Den 27 October e. 111 ♦ fall en gång är beslutadt.
Man kommer eljest både för denna gång och äfven en annan gäng lill oberäkneliga olagenheter.
Jag tager mig för öfrigt friheten anmärka, i enlighet med hvad Hr von Hartmansdorff redan erinrat, att de särskilda meningarne i frågan om öfre kammarens bildande, likasom en och annan del af förslagen, skulle föranleda till nära nog interminabla discussioner.
Jag vågar hoppas, alt om man med allvar önskar och vill hafva ett hvilande grundlagsförslag till nästa riksdag, så måtte rätta sättet att få det vara att till Const.Utsk. öfverlemna de allmänna grunder, som R. o. Ad. redan beslutat och ali dervid för närvar, låta bero.
I detta fall instämmer jag med Gr. Horn och hvad Frih.
Hamilton sjelf tyckes vara nöjd med, nemi. att låta sitt förslag förfalla.
Jag ber att först och främst, med afseende på den erinran, som blifvit gjord emot mig af Frih. Boye, få nämna, att då jag för en stund sedan omtalade de tvänne projecter till tvåkammar-systeme, som af Frih.
Hamilton och Hr von Hartmansdorff blifvit gjorda, och dervid icke nämnde Hr Nordenskölds förslag, så var det icke min mening att här anföra alla de förslag till tvåkammar-systeme, som hos R. o. Ad. kunde komma under öfverläggning, utan jag nämnde dem såsom dem, hvilka jag oftast hört ifrågasättas.
Att jag ej nämnde Hr Nordenskölds förslag kom sig helt enkelt deraf, att jag ej måtte varit närvar, då det upplästes, emedan jag endast partielt och någon gång haft tillfälle alt bevista R. o. Ad:s öfverläggningar.
Men hvad för öfrigt beträffar den discussion, hvilken jag råkat föranleda genom mitt förslag; så skulle det göra mig ganska ondt, om jag, genom ett förslag, som jag framställde i största välmening för att förkorta discussionen, skulle råka att förlänga densamma, derigenom att en öfverläggning skulle uppkomma om föredragningssättet.
Jag skulle i ögonblicket hellre vilja återkalla mitt förslag, än alt föranleda något sådant.
Men jag skulle tro, att mitt förslag kan någorlunda förenas med det beslut, som R. o. Ad. redan fattat, nemi. om det modifieras på det sätt, att, efter vi nu skola sysselsätta oss med granskningen af Frih. Hamiltons förslag, man, i stället alt företaga förslaget i massa eller klump eller in totum et tantum, finge dela sönder detsamma i sina hufvudpunkter.
Då komma vi till samma ändamål, som jag åsyftat, nemi. att få hufvudpunkt» i na särskildt afgjorda.
Jag tror icke att R. o. Atl. har beslutat något om huru hvart och ett förslag skall behandlas, utan blott att de skola förekomma hvart och ett i sin ordning; ty jag kan icke erinra mig, att R. o. Ad. beslutat alt på en gång antaga eller förkasta något förslag i sin helhet.
Jag tror alt R. o. Ad. är oförhindrad! alt sönderdela hvart oell ett förslag i sina hufvudpunkter.
Om vi nu skulle göra det med Frih.
Hamiltons förslag, så komme Den 37 Octo ber e. ra. vid hvarje hufvudpunkt att framställas något annat förslag såsom alternativ, och derigenom kom man till ett resultat rörtde denna punkt, för alt sedan öfvergå lill de öfriga.
Om vi blott lägga Frih. Hamiltons förslag, med hvilket vi nu skola sysselsätta oss, lill grund i stället för Frih. Sprengtporten, så tror jag, såsom jag för en stund sedan sade, att formen är sauverad och kan mycket väl förenas med det föredragningssätt, som på förmiddagen beslutades.
Jag begärde ordet, först i följd afen hemställan till mig af Frih.
Sprengtporten, att jag skulle medgifva att mitt förslag finge sönderdelas punktvis.
Detta medgifvande kan jag så mycket lättare lemna, som jag sjelf för en kort stund sedan hegärde det, och emedan jag alldeles icke ämnar försvara redactionen af mitt förslag, utan just vid frågan om hufvudpunklernas uppställande i §§ vid ett föregående tillfälle ärligt tillstått, alt milt förslag erhållit sin nuvar. form, endast för att motsvara de §§ Hr von Hartmansdorff i sitt förslag uppställt.
Hvad nu sjelfva föredragningssättet i allmänhet angår, så vill jag blott deruti, lika med den sista värda talaren, förklara, att jag, då jag förra gången understödde hans tanke, icke trodde att den var i någon strid med R. o.
Jag trodde ej heller, att deruti innefattades något vacklande i den förut antagna ordningen; ty hade jag det förstått, så hade jag åtminstone för min del icke dertill gifvit mitt tillstyrkande.
Men jag trodde, att R. o. Ad. på förmiddagen beslutat, att de af Frih.
Sprengtporten framställda allmänna hufvudpunkter skulle antagas såsom ett gemensamt förslag, samt att sedermera de med detta förslag heslägtade frågor, framställda af Hr von Hartmansdorff oell mig, skulle komma under öfverläggning.
Jag trodde då, att, när det antagna förslaget var sönderdeladt i Irenne hufvudfrågor, det var ganska enligt med det beslut, som på förmiddagen fattades, alt de förslag, som blifvit framställda såsom ett slags förtydligande eller tillägg till det allmänna principförslaget, behandlades efter samma fördelning, som det sistnämnda innehåller.
Det var på denna grund jag ansåg , att det ifrågasatta föredraga.- sättet skulle gå an.
Jag medger dock alt det såvida är i strid med det föredraga.sätt, som i förmiddags ansågs vara det rätta, eller att mitt förslag, enl.
IFr Landtmts framställning, skulle komma att behandlas före Hr von Hartmansdorffs; men jag hemställer, huru det kan gå an att pröfva mitt eller något annat förslag, när man ej till alla delar godkänner eller afslår det, ulan discussion, på annat sätt än att man öfverlägger om de särskilda punkterna och säger: ”den delen tycker jag om, den diden tycker jag icke om, den delen jag icke tycker om ville jag hafva så och så.”
När man då säger huru man vill hafva det, måste man ju i den delen betrakta äfven ett efterföljande förslag, och då äro vi D e n 27 O c t o b c r c. ra. inne på den bana, sorn är af Hr Grubbe föreslagen, och hvilken synes vara den enda rälta, om man vill gå in i (rågan och behandla den grundligt.
En annan sak hade varit, om R. o. Ad. hade velat gå in på den mening, som Gr.
Horn yttrat; men då det ej är fallet, tror jag det vara så mycket nödvändigare alt punktvis företaga förslaget och då uppläsa hvarje punkt, som jag nogsamt erfarit af en värd talares yttrande, i hvars ställning kanske många andra sig befinna, att han alldeles icke känner det förslag, öfver hvilket lian gått att yttra sig, emedan han framställt anmärknir emot sådant, hvarom icke ett ord står i förslaget.
Då vi nu så oförmodadt finna oss återförde till discussionen om en sak, som i förmiddags afgjordes, och hvaröfver då ett beslut fattades; så får jag vördsamt erinra R. o.
Ad-, att det sätt att afgöra, som nu är föreslaget, utom att det, efter min öfvertygelse, strider emot del beslut, som i förmiddags fattades, alldeles afviken från det sätt, hvarpå vi behandlade Frih.
Sprenglportens förslag på förmiddagen.
Icke gingo vi dervid punktvis tillväga.
Men om vi nu, i trots af all laglig ordning, skola öfvergå till hvad nu blifvit yrkadt, så spår jag, ja! jag tror jag blir sannspådd, att herrarne få 7 voteringar i stället fölen.
Skola vi punktvis afgöra förslagen, så skola vi lägga band på och så lill sågandes snärja oss sjelfva.
Då jag nödvändigt skall fästa mig vid en punkt och bifalla eller afstå den, så skall jag ej underlåta att om hvarje punkt begära votering, i stället för alt, om herrarne nu vilja vara så goda och följa samma marsch, som i förmiddags, vi komma att discutera hvart förslag i sin helhet, då den ene fäster sig vid en punkt, den andre vid en annan o. s. v., hvarigenom R. o. Ad. kommer till en stadgad öfvertygelse om det hela, och vi stanna vid en votering om hela förslaget.
Hålla herrarne mera af 8 eller 9 voteringar, än en, så må herrarne envisas med detta förslag.
Jag tror likväl icke, att Hr Landtm, kan lagligen rifva upp det fattade beslutet.
Men det var icke i delta afseende jag anhöll om ordet.
Jag begärde det i ett annat.
Då jag talar inför Sveriges R. o. Ad., så kan jag ej tillåta mig något tvifvel derom, att loyauteö har sin rött och sitt stöd inom hvarje bröst här.
Jag skulle tro denna loyaute' bruten, om man här svarar mig, att man ej får öfverlägga om Hr Nordenskölds förslag.
Det är sannt, alt Frih.
Sprenglportens förslag är bifallet genom beslut.
Det innehåller att representanterne skola väljas.
Men är det loyall att undertrycka Hr Nordenskölds förslag, när vi alla medgifva alt det kommit i glömska ?
En värd ledamot, en ledamot, som för sin framställning bland oss sista gången och i dag har mycken rätt till vår aktning, har sjelf sagt, alt han ej kände Den 37 October c. m. det.
Jag vnr icke häl- då det förekom, jag kände drt icke.
Skola vi nu, för att vi ej kommo ihåg det, icke få öfverlägga derom?
Skall det vara afklippl derföre alt ett beslut finnes, som säger, att representanterne skola väljas.
Nåväl! val blir det väl också, om Konungen väljer.
1 beslutet står lyckligtvis icke, vill jag tro, hvarken att Pehr Olsson eller Jan Hansson skall välja.
Jag ser då icke något hinder för att säga, att öfre kammaren väljes af Konungen.
Då, mine herrar! blifva vi åtminstone icke af det öfriga Europa taxerade för att icke hafva förstått, icke hafva haft något riktigt begrepp 0111 hvad som menas med tvåkammar-systeme.
Vi hafva då icke utsatt oss för en förebråelse inför våra efterkommande.
Vi hafva då åtminstone visat att vi sökt det ändamål, som utgör ändamålet af tvåkammar-syslemet, jag menar möjligheten af ett conservativt element, hvilket icke finnes och aldrig kan komma att finnas, hvarken i Frih. Hamiltons eller i Hr von Harlmansdorffs förslag.
Jag förnyar min vördsamma anhållan, att Hr Nordenskölds förslag må uppläsas.
Efter vi nu åter befinna oss i öfverläggning om formen för föredragningen, så vill jag icke, såsom den siste talaren, öfvergå lill ämnet, ulan uppskjuter dermed lill en annan gång.
Jag får blott vördsamt tillkännagifva, att innan vi i förmiddags voterade öfver de fyra allmänna principer, som innehållas i Frih. Sprengtporten» förslag, så yttrades det mera än en gång, och den som nppgaf förslaget var den förste, som framställde, att Frih. Hamiltons och Hr von Hartmansdorff» förslag skulle anses såsom utveckling i detaljerna af de 4 grundsatser, sorn Frih.
Sprengtporten» förslag omfattar.
Om nu således äfven dessa förslag skola sönderdelas, så går det såsom Frih.
Boye sednast framställt.
Visserligen, i en så vigtig fråga som denna, afskräckes jag icke af ö voteringar, och om de också skulle blifva 16, så är ämnet så vigtigt och vidsträckt, att R. o. Ad. visserligen ej lärer underlåta att släppa till så mycket tålamod, som fordras för att votera 16 gånger och 16 gånger till, om det kan blifva nödigt.
Således afskräcka icke voteringarne mig.
Jag går min väg helt öppet fram, sådan den förut blifvit utstakad genom R. o. Ad:s öfverenskommelse om föredrag».sältet.
Men jag ber att få erinra, alt här linnas många ledamöter, och bland dem är jag en, som fästat sig vid målet i sin helhet, så framstäldt, som det i Frih. Hamiltons och Hr von Hartmansdorff» förslag finnes, och jag är färdig för min del alt kunna gifva mitt bifall till det ena eller andra derföre, att de begge äro sammanförda i ett helt systeme, som för hvar man visar hvilka grundsatser ligga uti hvartdera systemet och hvilka således göra för hvar och en klart hvilka garantier finnas uti det ena Den 27 O c t o 1) e r e. ra. ena eller andra förslaget emot de vådor, som kunde uppstå derigenom att Frih.
Sprengtporten förslag naket öfverlemnades till Const.Utsk. såsom ensamt utgörande R. o. Ad:s tanke; och följaktligen tror jag, att man är bättre betjent med att få antaga ett af dessa systemet' till utveckling af de godkända af Frih.
Sprengtporten uppgifna grundsatserna, än att nu sönderplocka hegge dessa systemet', utan att veta, ont man slutligen får något sammanhängande, och utan alt sålunda hafva verkligen gifvit Const.Utsk. någon egentlig ledning för sitt omdöme i det hela om R. o. Ad:s sätt att betrakta denna fråga och R. o. Adis önskningar i detta afseende.
En ledamot har visserligen sagt, att Const.Utsk. skulle hafva tillfälle alt läsa, igenom våra prolocoll, som innehålla öfverläggningen i delta ämne.
Efter mitt förmenande är detta en nog stor förhoppning.
Jag tviflar på att
Ulsktn i allmänhet hafva tillfälle att läsa ens alla de handlingar, som verkligen tillskicka.? dem.
Mindre torde de göra sig särdeles besvär med att skaffa sig sådana handlingar, som de icke enligt formen äro nödsakade att läsa igenom.
Jag tror att Const.Utsk. och äfven R. o. Ad. vore bäst betjente med, att eli sådant förslag, som Frih.
Hamiltons eller Hr von Hartmansdorff?, blefve öfverlemnadt till Const.Utsk. såsom R. o. Ad:s gemensamma tanke.
Jag voterar för det ena och naturligtvis icke för det andra, men derom blir fråga framdeles.
Jag yrkar att föredragningen mätte blifva sådan, som vi flera gånger öfverenskommit om att den borde vara.
Jag får vördsamt erinra R. o. Ad. om innehållet af det beslut, som på förmiddagen fattades.
Detta beslut innehöll, att såvida R. o. Ad. med ja besvarade, d. v. s. biföll Frih.
Sprengtporten förslag, skulle det sedan vara R. o. Ad. tillåtet att discutera och bifalla eller afslå de förslag, som icke slodo i strid meddetsamma.
Dessa förslag anser jag vara Frih. Hamiltons och Hr von Hartmansdorff?.
Då nu ett par värde ledamöter, Grefvarne Horn och Frölich, föreslagit, att Ståndet skulle stanna vid livad som redan är besluladt, så anser jag, att, om man nu skulle fatta ett sådant beslut , det som fattades på förmiddagen vore upprifvet, och anser således R. o. Ad. icke vara berättigadt att ulan vidare åtgärd bifalla ett sådant förslag.
Men det kan ändå vinnas, om R. o. Ad. finner för godt att afslå både Frih. Hamiltons och Hr von Hartmansdorffs förslag, i hvilket fall följden troligen blefve att Frih, Sprengtportens förslag ensamt komme att afgå till Const.- Utsk.', men för min del skulle jag icke önska en sådan åtgärd, såvida nemi. R. o.
Ad. vill hafva såsom dess gemensamma tanke framlemnadt lill Const.Utsk. ett fullständigt förslag, hvilket jag icke anser Frih.
Sprengtportens vara.
Jag anser det endast innefatta några allmänna grunder, som i5 H. 35 Den 27 O c to ber e. m. val tala alt få någon tillökning.
Jag kan således ieke annat än bestrida Ilr Grubbes propus, om föredragn.suttet, hvilken propos. äfven på förmiddagen gjordes, men då icke biel framställd till Ståndets godkännande af Hr Landtm.
Det beslut, sorn på förmiddagen fattades, tror jag dock man bör vidblifva framför den marsell af föredragningen, sorn Hr Grubbe nu begärt, och som äfven på förmiddagen var föreslagen.
Frih, Boyes önskan att få Hr Nordenskölds förslag uppläst vill jag visst icke sätta mig emot, men jag kan icke annat, än med Frih.
Sprengtporten instämma deruti, att denna uppläsning icke tjenar till något, i hvad beträ Ilar organisationen af kamrarne, emedan beslutet på förmiddagen tydligen innehåller att kamrarne skola väljas ståndsvis.
Dervid kan icke, såsom Frih.
Boye yttrat, vara någonting lörglömdt, ty beslutet är fullkomligen klart, och den sorn icke, då beslutet fattades, insåg det, måste föra det på sin egen räkning.
I fråga om de många voteringarna, som Frih.
Boye hotar oss med, är jag af samma lanke, som den Hr Lefren yttrat, jag anser nemi. R. o.
Ad:s ledamöter vara nödsakade att underkasta sig desamma, huru mångå ock Frih.n kan finna sig road af att begära.
Den n September. 277 Transport 2,044,261: — 9 DepositionS-medcl i Landt, Ränterierne, tilhbrige enskildte Werk och Personer, som pä sam, ma sätt blifvit medtagne - 16,096: 29, —: AmortisicmentS Fond - 522,220: — — Ärsättning för bevisligen twungne och utskrifne lcfwcrant, ser och gärder, hwarä man wäl icke har nägra säkra upgiftcr, men som jämte hvad af lefvcrantcu, rers fordringar efter osman up, gifne grunder, kommer att contant ersättas, blifvit uptagne pä för, slag till - - - - 620,020: — Återstoden har blifvit päräknad till kriget- fortsättande när Banquens Förskotter komma att uphöra, sä vidt kriget dä behöfwer att fortsättas, eller ock, i händelse af fred, till besörjande af Armäerncs och Flottornas behof, intill desi de till sine hemorter och stationer hinna ankomma 1,259,642: 18, Z Summa 4,002,000: —- —> och skulle allt detta genom Utdrag af Protokollet Rik, sens Högloft.
Ständer vördsammeligen underställas.
Är och dag som förr skriswit stör.
Pä befallning dl. krööelius.
LadeS pä bordel.
He rr Den il Gepkember. Herr 1? k> s m, kefir, upropades och yttrade sig: det Memorial jag nu ärnar upläsa, är icke långt, fö,st, emedan Ribdc skåpets och Adelns tid är dyrbar, och lör det andra emedan ätfiillige af Ridder» ff ipcts och Adelns Ledamöter bättre än jag fdrstä det ämne det innchäller:
Derefter upläste Herr Ikam följande:
I anledning af Wär Nädige Konungs yttrade omtanka för Konung 6v8M^x ^ooi.n« och betz kamille, wägar jag upgiswa ett p^ojcet till sammanbindande af Rikets säkerhet och fdrmvhn med famillens anständiga underhäll.
Läck^> Slott i Wester - Göthland äger Hägra hundrade rum: denne Kungsgärd är ännu odisponerad; den sö ra Kongl, famillen kunde där blifwa ganska, wäl logerad.
En IO Officerare kunde äfwen där fä alternative hälla wakt; och med 2:ne Corporalskap Soldater, ty intet mera behöfwcs, wore kostnaden o» betydlig.
Famillens hushällning borde af den commendcrande Officeren bestridas, och Konung underhäll borde,' sedan betz enskilta egendom wore inventerad och interner,a upgifne, bestämmas, hwilka förmodeligen upgä till en summa af en Zo L 40,000 RO»-, Denna summa borde sedan af Statsmedlen förökas stll 50,000 R:dr., förutan hela Läckö, som borde stil b 'Shäslet förunnas, och detta utgöra Konungens underhäll i dest lifstid.
Dä desse penningar, i Rikets nu beträngda wikkor förunnas, wäntar man af Konung 6vs7-^ H.- VOl-lAS Den 11 September. 278 vor.?ii!> ädelmod att aldrig begära, att de stola förtäras utom Riket, utan midt uti betz och wärt eget Fädernesland.
Skulle betz Gcmäl wilja, med Kongl. Maj:tS tilständ göra en utrikes resa, hwilket likwäl wära fordna
Drottningar sä sällan gjort och Wär Nödige Enke» Drottning aldrig; sä torde en wiK summa dertill af Konung ^oor-rn-e inkomster fä anwändäs; likwäl altid — efter Wär Nädige Konungs befallning och wilja.
— Men pä en sädan resa medtages aldrig den äldfta sonen, utan Kongl. Maj:tS wilja och befallning.
Som Prinsar och Prinscsior i alla riksn — icke äro owanlige: sä tyckes detta fordna Kongeliga hus tillika kunna förunnas en dylik wärdiqbet, och fä namn af Prinsar utaf Leckö, om Wär Nödige Konung och Herre sä i näder skulle finna för godt.
DcgärbeS pä bordet.
Uvpä i anledning af Herr^^kmms begäran, gjorde proposition, bewiljade Riddcrstapet och Adeln honom tilständ akt betta Memorial med de andra Ständcn kommunicera.
Utdrag af Protokollet, bället k Högloft. RidderstapctS om AdelnS klerrum den 6 September 1809. S. D. Beslöts, 1 anledning as gjorda an» märkningar, hwilka till Lag«Utskottet skulle hänwisar, att 280
Den ir September. att till bemälte Utskott skulle äterrcmiktcraS dest Betän» tande om Ägtcnskaps-skillnaden, samt om förbudna Skyld, och Swägcrskaps-leder, med anmodan, att Utskottet med sitt utlätande öfwer ofwannämnde an, märkningar till Riksens Ständer mätte inkomma: hwar, vm de öfrige Rcspective Ständen genom Utdrag af Protokollet wänligcn skulle underrättas, bie supra.
Utdrag af Protokollet, häller i Höglofl.
Riddcrskapets och AdelnS kienum den 6 September 1809. S. D. Föredrogs
Lag , Utskottets Betänkan, k>e i anledning af Justitiä-Rädet och Riddaren von Strokircks hos Höglofl.
Riddcrskapct och Adeln ingis, na och till Utskottet remitterade Memorial, angäcnde ändring i Lagens stadgande uti z Cap. 10 § Gifrer, mäls - Balken, om häfdande under ägtenskaps - löfte; hwilkct Betänkande pä de af Utskottet anförda grunder Ridderskapct och Adeln till alla delar biföll; och skulle genom Utdrag af Protokollet de öfrige Respektive Ständen derom wänligcn underrättas, bit supra.
Ridderskapets och Adelns klsnuiu den 6 September 1809. S. v. Föredrogs
Lag - UtffottetS Betänkande om Douptccknings-arfwodc och de fattigas andel af Summa Invoutarii, i anledning af ett af Herr Advokat - Fiscalen balkman till Borgare, Ständet ingifwit och till Utskottet remktteradt Memorial; hwilkek Lag, Den 11 September. 28 r Lag-Utskottets Betänkande Ridderskapet och Adeln, pä de deri anförda skäl, Lill alla delar biföll; och skulle de öfrige Rcspective Ständeu genom Utdrag af Protokollet derom wänligcn underrättas, supra.
Utdrag af Protocvllet, hället i Högloft.
Riddcrfkapets och Adelns klenum den 6 September 1809. S. D.
Föredrogs Lag - Utskottets Betänkande öfwer nägre omständigheter rörande ConcurS-mäl, hwar» Uti Utffottct^ icke trott sig böra tilstyrka de» genom Riksdagsmännen Kostau sstultin8, )onu8 ^on8son8, ^r>cisi8 Lsnsisn3 och Len^t Lven8sori8 till Utskottet remitterade Memorial, föreslagna förändringar: och beflöt Ridderskapet och Adeln till berörde Lag - UtskottetS Betänkande till alla delar lemna sitt bifall; hwarom de öfrige Respective Ständcn genom Utdrag af Protokollet »vänligen skulle underrättas.
Ot luprs.
Utdrag af Protokollet, hället i Högloft.
Ridderskapcts och Adelns kleoum den 6 Septcinbcr 1809. S. D. Föredrogs ett Prokocolls- Utdrag ifrän Lag-Utskottet af den 9 Augusti, rörande ett till Hög» rvördige Preste- Ständet ingifwct och till Utskottet re» remltteradt Memorial af Prosten Doctor Lerk Wollqvist, innehällande förflM till ändring uti Kongl. Kungörelsen den 7 December 1788, angäende Församlingarnas skyldighet, att undcrhälla sädana ifrän an» dra Församlingar inflyttade personer, hwilka sedermera L32 Den 11 September. wik wanföre och oförmögne att sjelfwe kunna sig för. sörja: och gillade Högloft.
Ridderskapet och Adeln till alla delar Utskottets utlätande, att detta mäl ej hörde till dem, hwilka enligt Regerings» Formens sz § böra komma under Lag .
Utffottets befattning, utan bor. de till Allmänna Bcswärs- och Ekonomie--Utskottet förwisas; hwarom de Respeckive Ständen genom Ut. drag af Protokollet wänligcn skulle underrättas.
Or lupis.
Utdrag af Protokollet, hällct i Högloft.
Ridderskapcts och Adelns klemma den 6 September 1809. S. V. Föredrogs Allmänna Beswärs - och C. ronomie - Utskottets Prstocolls - Utdrag af den 22 Ju. lii, i anledning af Herr Handelsmannen ^<Zam I^utks genom Memorial till Wälloft.
Borgare - Ständct, gjor. da hemställan, det mätte Lulcä Stads skyldighet, att ärligen till Staden införa 910 Tunnor salt, inskränkas till blott en tredjedel af detta qvantum eller ätminstone till 470 Tunnor.
Riddcrskapet och Adeln ansäg lika med Utskottet detta mäl, säsom rörande en» dast en enskild korporation, enligt Regerings-Formen icke höra till Utskottets befattning; hwarom wänligcn, genom Utdrag af Protokollet, de öfrige Respcctivc Stän. dm del skulle lemnäs.
Utdrag af Protokollet, hältet i Högloft.^ Ridderskapcts och Adelns klenum den 6 September 1809. S. D. Föredrogs Lag - Utskottets Betänkan, de, rörande Kongl.
Majtts Nädiga Proposition om förklaring
- Den 11 September. 233 klaring af 57 och 58 14 §^-p- uti 1.793 K ias - Artiklar: och brflöt Rldberstapet och Adelil, att pä de af U skottet anförda stäl, till Kongl.