Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
ApötötS ------ 89 UpbrötoS Herrar LIeLLorernas Wallistor tkl Leda» möter uti följande Utskott; och befunnos wara walde:
I Hemliga Utskottet efter Ryttmästare» ^älertparre, Herr ligsriijelm, Seveä Lustak, Öfwer, Jägmästare.
I Bewillnings-Utskottet, efter Herr Ofwersten Lstkvert^arre, Herr Llkvenlrlou, Fullmägtig Herr IHKrenstrIIe, holtan kreäric, Oa^irains.
I Oeconom ie - Utskottet, ester Oapitaiae» v/lörner och Oswerste - lsteurenanrea Friherre -^llerkjelm, Herr Istupenkelt, Fullmägtig Herr Oarlbeim L/ilenstcölä, Ofwerste-l^ieurensnr, och Herr Lrlsteislr, Lustak, k.ieulsnanr.
Uti Lag-Utskottet, efter Häradshöfdingen kgammarstcölä, Öfwer - Jägmästaren lixerkjelm och Ofwerste - ksteukenanren -Iminost', Herr I^ark och l)a§, LustaL, IVlajor, Herr Sstkverkparrs, /Iron Ilaac, Lag» man och Kammar-Junkare, samt Herr Staren6/ckr, Fullmägtig
Herr 8-chieksIk, henric hollan, Ryttmästare.
Uti Lanco-Utskottet, ester Ofwersten Orulenstjerna och Ryttmästare» ^lilin^er.
Herr Oelstnx-, Fullmägtig Herr Oronsteär, ^xel, O^werste-k-ieuienanr, och Herr l^erimestea, ^sacob, BrukS-ksrron.
Uti Riddarhus-Ut skottet, efter Ryttmästare» Wattrang, Herr Onclc, 6eor§ berman, Eksjör; och til Ledamöter af det wiv sidsta klsnum beslutna Lxx>eäikions - Utskott: Af Andra C la sten: Herr I.stljscrona, Fullmag» tig Grefwe lVlörner, ^äolxk Loran, L,vaster hoS Hennes Kongl. Höghet Hertigimuw, och Af Tredje C last en:
Herr von l^sclrrs/, Ibure, Hof-Junkare och Häradshösdinge: Hwarjemte tilkännagafs, at Herrar LIe5korerne af Första Gasten icke an» 12 nu kunnat walsa Ledamot til sistdnakmda Utskott, emedan twänne af dem nu icke wero i Staden närwarande.
Herr Lbrenlirale, som bliswit wald til Ledamot rikt Bewillnings-Utskottet, afsade sig det honom wifade förtroende.
Justersäes krotooollsr af den 19. i denna manad» En Deputation fran det Hederwarda Bonde-Stan. bet, anförd af Riksdagsmannen ^onss ^scobston fran Roslagen, med lilkännagifwande, at Ståndet bisattit Ridderskapcts och Adelns beslut om en underdånig hemställan til Hans Majit angående något för Allmogen mindre betungande sätt til FangarS forrskaffande; hwar. öfwer LxkrsÄum krotocolli nu äswen aslemnades: Äfwenwal hade Ståndet funnit bäst wara at genom en stor Deputation, anförd af Herr Grefwen och Landt, marskalken, detta ärende hos Hanö Maj:c i underdä. vighet föredraga.
Ptterlkgare en DepurLkion fran det Högwördiga Preste-Ständet, anförd af Herr Biskopen samt Ledamoten af Kongl. Nordstjerne-Oräen
DoÄor Weiäem-in» som anmälte den tilläggning til det Högwördiga PresteStandcts förut i dag giorda tilkännagifwande, at Ståndet förenat sig med det Hederwärda Bonde - Ståndet i den propolikion, at genom en stor Deputation hos Hanö Majit i underdånighet föredraga de bagge frågor» na om straff för Konunga Mördare och om FangarS förande utan Allmogens betungande.
Beswarades och aftradde. ^ustsraöss krolocollsrn» af den 20. och Ll- i benna manad.
' ' S» Högloflige Ridderssapet ock Adeln atskilldes kloc. kan Eliv! iva.
In listsm krotocolli 6. 8ilvsrsto!x»s. T skagen den i.
April. klenum klockan n förmiddagen. ^.Ipbröts Herrar'kiletkorernas af Första Gasten Vallista til ledamot k Lxpestitiong - Utskottet, och befanS dertll wara kallad Friherre Kolsnkans, Zcksrin^^ Cantzli-Rad och Riddare af Nordstjerne-Orsten.
Likaledes Andra Clastenö Herrar LIeLIorers
Val til Ledamot i Bewillnings - Utskottet efter Lapirainen kidrenstrsle' och ivar Herr Lerkman, ^mbrostus Ma-, Ofwerste - Uieuksnanr och Riddare af SwärdöOrrlsn harti! utnämnd.
Hans klxcellencs Herr Grefwen och Landt-Mar skalken tilkannagaf, at Friherre Lkrsncron!, , fom warit Ledamot i Hemliga Utskottet, för en akommcn sivar sjukdom funne sig föranlaten afsäga sig detta honom af Ridderskap» och Adeln updragna förtroende och sin afsägelse hos Hänö Maf:t redan i underdånighet lakit anmäla.
Uti ödmjukt Memorial af detta statk), som nu uplästeS, förmälte Friherre Istans Istjerra, fullmagtlg för Kistäsrst<olstska Ätten, at som han, i anseende til några enskilldta omständigheter, hwilka mstigen sig yppat, numera ej kunde förbinda sig, at qwarblifwa wid Riksdagen intil dest Lag - Utskottet hinner utarbeta de ämnen som blifwit til dest utlåtande remilrsrsste; sä afsade 9L l han sig nu ak wara Ledamot af berörde Urskokt, med förklarande af sin erkänsla för Höglofiige Ständelö honom wisade förtroende.
I anledning af besia bada affägelser, anmodades Herrar LIeQorerns af Första och Tredje Gasterna, at genom nya Wal upfylla de inom Hemliga Utskottet och Lag Utskottet lediga blefna Rum.
UplasteS följande:
Utdrag af?rokocol!sr, hållet inför Hans Rong!.
Majit, uti Rikfens Ständers Hemliga Utskott den 26.
Marti! 1500. S. D.'
Majit behagade sig i Räder yttra, ak da Herr Grefwe» och Landt-Marskalken wid Hemliga UiskottelS sidsta sammanträde H06 Kongl. Majtt anmälte den afsäaelfe, Rytrmästaren 6eorg ^älerlxsrre gjort til Ridderskapet och Adeli, af det förtroende, han erhållit, at wara Ledamot uti Hemliga Utskottet, förmodade Kongl. Majit ej annat, än at bemälre Rytt, mästare skulle Kongl. Majit sadant i underdånighet wid handen giswa, jämte der kaga förfall, Ryttmästare» kunde äga, at icke widare biträda Utskottet såsom Ledamot; Men da detta icke skedt, och Riksdags-Ordningen of den 24.
Januarii 1617 stadgar, het ingen bör fördrista sig utan kaga förfall, at blifwa borrta anten i ollmänneliga sammankomster eller i hwart
Stånds särdeles radslag; sa ehuru, hwad Ryttmästare,, ^cilsrLparre angick, Kongl.
Majit wille för denna gang wid hans afsägelse lata bero, ansag Kongl. Majtt dock, til i akttagande af den ordning, som häri är föreskrifwen, nödigt i Räder förklara, at den, som til Ledamot i Riksens Ständers Hemliga Utskott blifwit wald, derstädes inför Kongl. Majit aflagt sin Ed och sit rum ^ yz intagit, sedermera icke ma fran Utskottet blifrva bortta och följakreligcn icke elier delta förtroende sig assala, utan at hos Kongl. Mant sit
Laga förfall i underdånighet anmäla; hwilket förklarande Kongl. Majit wille til framdeles rättelse i krnlocollst lata anteckna, med Ra» dig Befallning, ac utdrag deraf skulle Herr Grefwe» och Landt-Marskalken samt de öfriga Talemännen tilställas, at uti Standens kions upläsas. 17t supra.
In 6äem krorocolli L. L.
I^sgerkcim. ^sustersäer et Utdrog af Ridderskapets och Adelns krowcoll den 24.
Martti rörande ksmils til LsneoUiskottet af den wäckca fragan vin publicitet af ksn^usns tilständ och förwaltnmg.
Herr ^älerlpsrre, ^xel, som straxt wid början af detta klenum sig anmält, upropades, och anhöll, at uplysningswis och såsom en tilläggning til krmocollek af den 24.
Martii, fa upläsa följande Dittsmen: Twisten om Lagstridigheten af den fragan huruwida Riksens Ständers klena kunna fullmyndigt öfwerlägga och besluta om allt hwad som rörer Riksgäldskontoret härrör hufwudsakeligen af origtighet och hoptraftling af begrep.
Rigtighet och ordning i dem mäste göra flutföljden klar.
Riksgälds-(lomorer är et Riksens Ständers Eget Werk, för hwars förwaltnmg redowises för dem allena.
Orsakerna äro 2'.ne: i:o sakens natur efter det är Riksens Ständer allena, som gsrsmers och bewillja; 2:0 Verbs kormslis j Hemliga Utskottets LxkrsQum krorocolli den 24.
Martti 1789. 94 Hr Riksgälds - kontoret Riksens Ständers Eget Werk, sa är ock rättigheten vt bcfluta derom deras veide kunna sjelfwa antaga sig granskningen deraf.
Wilha de cs det, sä kunna' de hänskjuta den til et af hem förordnadk Utskott, och infordra dest utlåtande, innan de besluta: de kunna ti! och med besluta, utan all granskning: det wore oförståndigt, men rättigheten derril äga de.
Nu befinnes, at de hiktils icke utöfwat hwarken den rättigheten at sjelfwa granska Riksgälds-Lnnwrer, eller den at hänskjuta det under et Utskott.
Likwal har Riksgälds-(lonmrsc 2:ne Riksdagar statt omedelbarligen under et Utskott; detta Utskott har warit det Hemliga: och den flutsatkS göres: at efter Hemliga Utskottet icke en, utan twa ganger haft denna befattning, sa är det bcrättigadt at behålla den.
Utredningen af denna satts beror helt och hallit pa uplösningen af den fragan: huru har Riksgälds - Lonrorer kommit under Hemliga Utskottet?
Annat sivar härpå finnes ej, än detta: antingen genom et rent öswerlatande af Riksens Ständer eller genom praxis.
Et öswerlatande af Riksens Ständer maste^nödtvändigt göras genom et Beslut, hwilket t mai, som detta, ager kraft af Lag under den Riksdag dek tages» Nu star et sadant Beslut ej at finna i någondera Riksdagens handlingar: alltså sinnes ej et öswerlatande.
Riksgälds--Onrorst har således endast genom prszus kommit under Hemliga Utskottet: 06- derpä finnes sedan 2:ne Riksdagars prrejuLicar.
Da upkomma defia frågor: om praxis ar rättighet?
om preejuäicAlsr äro lagar?
om man förlorar en räteightt derföre ak man later den hwila?
Och defia frågor kan dm enfallbigaste besvara. ^stulksrek af dem kan omöjligen blifwa annat, an det, at Riksens Ständer, när de behaga, antaga sig m omedelbar inspcLIion och granfk>iing as RikögäldS-Oonroret, och ater nar de annorlunda behaga, hanwisa denna inspeQian och gransk, nn'g til hwad Utskott de häldst sielfwa förordna.
Hwad har nu 47.' §.
Regerings.formen för gemenskap med allt detta?
Ingen; men någon gemenskap emellan besia saker matte hafwa behöftS: och se har huru den blifwit lilwerkad.
Man har förutsatt den skadliga sattscn, at praxis ar rättighet, at det gifwes et öfwerlatande utan samtycke, at lata p->l!srg en sak är det samma som at be» stuta den.
Det ar: man har sagt, at Riksgalds(lonroret 2:ne Riksdagar starr under Hemliga Utskottet, derföre mäste det sta derunder den z:dje och allrich.
Nu ar wal denna Dbeks origtig; men RiksgäldsComorer är ställdt under Hemliga Utskottet, rät ost nu sta up Regerings-formen och förnimma hwad desi 47. . §. ger Hemliga Utskottet för rättigheter: och dä befinnes, at det har alla de rättigheter, som Riksens Ständer sielfwa innehafwa.
Således hafwa Riksens Ständer förlorat sina i den stund Hemliga Utskottet antagit befattningen.
Denna slutledning ar fullkomligen sammanhangig; men glömmom ej ar grund-xrincixen ar origtig.
Det ar ganska rätt, at när Riksens Ständer förordnat et Hemligt Utskott, hafwa de ock, enligt RegeringS-formen, förtrott det alla sina rättigheter j alla mål, som ej kunna wara uppenbara, mcn frä, gan är ej här denna.
Frägan är, huru kammer Riks» zaldö.eonlorsr under Hemliga Utskottet? 96
Är det sannt, at Riksgälds-Oomorsk ar et Riksens StänderS Eget Werk, sä kunna de sjelfwa antaga sig befattningen dermed.
Kunna de antaga sig denna befattning, sa kunna de öfwerläta den at et Utskott.
Kunna de göra hivilketdera dem behagar, sä kunna de lata bli ac öfwerläta det at något Utskott» — Kunna de lata bli at öfwerläta det at något Utskott, sä kunna de ock ösciäsrs om beskaffenheten af det Utskott, de willja förordna och dä kunna de naturligtwis förordna et sadant, som es äger förtroendet af alla de rättigheter de sjelfwa innehafwa.
Hwarpa beror dä hela fragan i sin enkelhet om ej pa det huruwida Riksgälds-Lonrarec är (liksom Lunonen) el Riksens Ständers Eget werk?
Är det nu en sanning, at det är Riksens Ständer, icke Hemliga Utskottet, svin bewillja, och Riksens Ständer, icke Hemliga Utskottet, som gar-unsrs Riksgälden; är det en sanning at Riksgälds-LaMaret ef genom något Riksdags Beslut är öfwerlaket at någon annauö befattning , än deras egen; är det en sannu.g, at NikegäldS-Lontorst genom Hemliga Utskottets krorocolls Utdrag 1789, och en sednare Kongl. Kundgörelse är formcligen och äswen af Konungen förklaradt för er: Riksens Ständers Eget werk; hwad följer da af allt detta?
Et af twa: antingen at allt detta betyder intet; eller at Riksgälds-Ldnrorek star under Riksens Stän» ders egen fullmyndiga äichastcion.
Detta ware sagdt endast för at kasta ljus öfwer et genom mitztagna pri necher och siursattscr bvrrtblan dadt ämne; alldeles icke för at uprifwa fragan om Riksgälds-Lomorere publicitet, som wäl torde kala ac betänkas; och ännu mindre för at söka förmå Hans LxcsUencs Herr Grefwen och Landt-Marskalken kil en —— -7
M ftroyaiirion pä denna fräga, sä wida Hans öfwertygelse om betz lagstrivighet icke ar hafwem Företoas justsrinZ af Högloflige Ridderskapets och 2idelnS strorvcoll den 24» Martti. ^nstsringet» afbröts genom en anmälan af Herr HofEamzleren van Lkirenbeimi. ankomst a Konungens höga wagnar.
Herr Hvf-Cantzleren, eMoktagen och in» förd af Sex Dogmsraste > framträdde inom Skranket och förmälts sig aga Konungens nådiga befallning, ak för Ridde-"skapct och Adeln uplasa följande Hans Maftts hoga Skrifvelse: Kongl.
Majit har genom Ridderskapets och Adelns Landt-Marskalk samt Borgare-Ståndets Taleman bliswit i underdånighet underrättad, huruledes uti desin kwänne Stand fraga warit upkastad, angående en mera Utwidgad kännedom om det som hörer lil Riksens Ständers Riksgälds - donrors förivalkning och hwäS dermed gemenskap ager, an förut förmeneS hafwa blifs wit meddelad.
Maj:t har äfwen inhämtar, det med Rikets Grundlagar och gifven Ed instämmande sätt, hwarefrer icke mindre Herr Greswen och Landt-Marffalkeit än Talemannen i Borgare-Stander handterat et ämne, som emot fönskrifwen ordning kunnat leda til öfwerläggning uti sadant, hwarom Regerings-fotmens 47.
§. redan tydligen stadgat, och hwilket derföre mäste til o»vilkorlig efterrättelse fena.
Mastt detta Herr Grefwens och LandkN^arskalkens samc TalemannenS i Borgats - Skänvet pä Lagarna grundade förhållande
Med nådigt »välbehag anser , Hat Kongl. Masik derjämte i näder godt aktat förklara, at Kongl. Majit destomindre förmodat frågor 13 af denna egenskap kunna upkomma, sein Kongs. Mastts rena afsigker, hwilka icke böra mistkännas, den uprikcighet Kongl. Majit adagalaggt.
Uti alia Sina foretag, och den öppenhjertighet med hwilken Kongl. Mast un» der detta Riksmöte meddelat Riksens Stander underrättelser om Rikets tilständ uti alla wäsendteliga delar, skola fullkomlkgen öfvertyga Riksens Ständer om Kongs. Majtts alfwarliga forefattS, at icke annorlunda nyttja
Sin i Grundlagarna förwarade höga ratt til urskilljande af hwad hemligt hällas bör, än i förening med hwad det allmännas bästa och en i grannlaga ärender nödig försigtighet fordrar, samt at Kongl.
Majit med bewarande af desta Grundlagars helgd, et syftemål hwarjfrän Kongl. Majit aldrig wiker, will, enär den öfwerläggning söregatt, som Kongl. Maj:t med Riksens Ständers Hemliga Utskott för hander hafwer, uri de wigkiga mål dit höra, lata meddela samteliga Riksens Stander all den kännedom,' som med Arendernas natur kan wara öfverensstämmande och Kongl. Mäste för Sic Folks bästa och sannskyldiga wäl i näder nyttigt pröfwar.
Mastt förblifwer Riksens Stander med al! Kongl, nåd och ynnest wälbewägen.
Norrköpings Slott den i.
April i8oo« (l- 8.)
Ester uplasningcn häraf, bad Hans Lxcollenas Herr Grefwen och landttMarslalken Herr Hof-Canrzleren von Lfirenksim för Hans Mastt frambära Ridderskapets och ?idelns nnderdaniga wöronad; och Herr HofCantzleren begas sig äcer borrt, beledsagad såsom ivid ankomsten.
Högstberörde Skrkswelse blef derpå a nyo Ridderskapet och Adeln förelåsen. 99 Sedermera återtogs krnmcolls justsrinAen, men blef a nyo afbruten genom ankomsten af twanne Kong!.
Mastts Ofwerste Kainmar-Junkare, Herrar Grcfwar jsrcc-b Qultsk Oxenstierna och ^sbien karten, hwilka pa manligt sätt emottogos och infördes. Grefwe^ Oxenstierna, som förde ordet, förmälte, at Herrar Ofwerste Kamnrar-Junkarne undfäkt Hans Kongl. Majtts nådiga befallning, at underrätta Ridderskapet och Adeln, det Hans Mastts Kröning sa wäl som Hennes Maj:tS Drormingens, komme at nästa Thorsdag den z:djs i denna monad för sig gä, och at Hans Maj:t r noder mäntade ak samma dag klockan 9 om morgonen finna Ridderskapet och Adeln jämte de öfriga Riks-Standen församlade i Konungens
Rum, för at sedermera wara Hans Majit följaktiga til Stadens Stora Kyrka och derstädes Kröningen bewista.
Herr Gresmen och Landt-Marskalken bad Herrar Ofwerste Kammar-Junkarne i underdånighet försäkra Hans Majit ak Ridderstapct och Adeln skulle denna Desi nådiga befallning med listigaste glädje efterkomma.
Herrar Ofwerste Kammar - Junkarne afträdde och beledsagades såsom wid ankomsten.
Ater fortfors med justeringen af?rotoco!Isr för den 24.
Wid följande ord:
Friherre kljsi> ro, kkan5.
Jag protesterar - - - En röst.
Kanske emot Hemliga Utskottet ?
Anmärkce
Friherre kl jer ra at namnet pä den som gjort denna fraga icke more i prorocoller upkaget och begärde at det mätte utsättas; häruti instämde Herr Lokönsträm, ?sbr, och Herr von Zoll u! trsnbeim, OZviä (dm yngre).
Friherre I^ontinAsbsvlsn, ^Ibrecbk, tilkännagaf, at som det förmodeligen wore han forn pä detta ställe i krorocostsr äfyftadeS, sä singe, han nn förklara, at hans mening icke warit at falla karan kjerrs j talek; at han ock icke med fin fräga wändt sig til Laron lstjrrrs, utan til dem som agde sina platser bredewid honom sjelf, och hans ord fallit pä följande satt: ?rorestcr»r han emot 47. §:s sppli celion til detta ämne? och hegärde at de matte sa t krvkvcoller uptagaö, Ätfkillige hördes yrka at orden icke alldeles sä fallit.
Friherre I^smingxdaufcn deremot yrkade rätlighe, ten at sä justera små ord.
Friherre kjerrs hegärde at ordens justering såsom de nu hlifwit upgisna matte inflyta i denna da. gens krotoc-stl: hwilkct af Friherre l^gnrinx»- dsusen medgasö, emedan han anfäg saken för helt och häller ioäistsrsur, och hwilket af Ridderskapet och ?ldeln samtycktes, Friherre ckljerrs, Sa wida dek ej more stridande emot Grundlagarna, ayhölle han, at Herr Grefwen och Landt-Marskalkens sraga, som i krmocollsc saknades och som blifwit gjord strapt efter Friherre I^sn» ringsdsusens, mätte likaledes uptagaö och ,i-denna dagens krorocoll inflyta^ Hans Lxcellencs Herr Grefwe» och LandtMarskalken samtyckte bertil, och förmalte sina ord hafina fallit pa följande satt: krorestersr Lsroi^ Pljerls emot mig, eller emot fåken?
Unmalkes och infördes en Oe^marian frän dei!
Högwördiga Preste-Ständer, anförd af Herr Biskopen och Ledamoten af Kongl, Nordstjerne, Orsten voölor ^eiäemsn, som tilkannagaf at Ständer bestukit, och hoppades sina Kelp-.olive MedstanderS instämmande deruti, ak til minnets hewaranhe af den dag dä wär nu« Mranhe Konung emoktagec dek högtidliga tecknet af
Sin roi höga wardighet', en wänlig Krönings - Msäaills matte hlifwa flage,'.
Beswaradcs och astradde.
Sedan Hanö Vxcellencs Herr Grefwen och LandtMarskalken uprepat dct Hö.;wördiga Preste-Ständers beslut, fönflcg Friherre O- 6oer, Lärl, at kostnaden lil en sadan lVlLcloills skulle, såsom alltid klstöreus wid Kröningar warit wanligr, bestridas af Riksens Ständers L-mczus.
Herr Lije rusig, Lamuel, förmente, at sa, ken först borde remicieras til Lauca-Utskottet, etter kostnaden icke wore bestämd och at man först borde wara underracrad om i Lancjusa funnes sä mycket Guld och Silfwer, som härtil kunde erfordras, Herr Grefwen och Landt - Marskalken -.storde kropnsttion i likhet med dec Högwördrga PresteScanders beflut, och den as Friherre
De 6err gjerds tilläggning: Beswarades med ec allmänt En Deputation, anförd of Grefwe kulkus, Fullmägtig Friherre Ikure Legerström, afsändes derpå, för at de öfriga IdeipeLkivs Scanhen härom underrätta. justeringen af merberörde kratoeoll för den 24, Martil blef nu återtågen och til ända drägt.
Hans klxcellence Herr Grefwen och Landt-Mar, skalken upropade efter hand de Herrar, som den 26.
Märtii anmält sig at wid nysinamnda krotoeolls justs, ring tala.
Herr Lckönström, kskr, först upropad, yt». träde sig: Högwälborne Herr Grefwe och Landt-Mars stack, Högloft.
Ridderstap och Adel, jag har i dag al, drig et oed ae tillägga.
Herr ^älersstarre, 6eorg, upropad, fragade om det were honom tillätet ak i anledning af den i dag skedde justering af kcatocoller för den 24.
Martil fa iipglfwa stalén lil sin da gjorda afsägelse, genom en striftelig tilläggning til samma krmocoll, den han redan den 26.
Martil" anmält sig at fa göra?
Ock uppå Herb Grefven och Landt - Marskalkens samtycke, uplaste han följande: Ehiiru Högloft.
Ridderstapcts och Adelns krorocoll för den 24.
Martil icke sa alldeles otydligt utwi sar af hwad orsak jag undanbedt mig ar widare wara Ledamot af Riksens Högloft.
Ständers Hemliga Utskott', anser jag det dock wara min pligt at nägoc utförligare upgifwa mina moriver bertil: jag hoppas at derigenom fullkomligt kunna rättfärdiga denna min afsägelse, och at ådagalägga, at jag til detta steg warit ledd, icke af brist pa erkänsla för bet wcrkeligen smickrande förtroende, som mig blifvit wisadt, utan af ren aktning för de pligter, hwilka just genom detta förtroende blifvit mig alaggda.
Det under Ridderstapeks och Adelnö sidsta ?!simm mycket omtwistade innehållet af 47. §. i war Regerings-form, lär wäl näppeligen wara sa twatydigt, som man af DebsttSrna derösiver torde tro sig aga anledning at stuka.
Efter föreskriften deruti, ac Riksens Stander äga magt at utnämna them som stola sitta i the Utstött, med hwilka Kongl. Maj:t will öfwerlagga om the arender, som Honom synas hemliga hallas böra, och efter annu en anna» föreskrift, at personerna uti besia Urskott aro alldeles vpdragnc alla the rättigheter, svin Riksens Stander sjelfwa syne hofwa, följer et undantag som lyder salunda: men i alla mai, som uppenbara kunna wara blifwa the Riksens Ständers klena meddelta, och under theras rådplägningar hänstkutna.
Ak enligt Regerings.formen de mål, som uppenbara kun Ma wara, således utan undantag höra til Riksens Ständers, klena 06) icke til Hemliga Urffottct, torde wara lika tydligt, som ak Riksens Ständer i de ämnen, öfwer hwilka de exclutikr äga rättighet at i alla andra afseende» besluta, också ensamme aga rättighet at pröswa huruwida det ena eller dek andra deraf kan eller icke kan wara uppenbart.
At beskattningen, p>rivileZis förändringarna och Langucn enligt RegeringS-formen, samt at Riksgälds - Lonrorer med betz förwaltnmg och redogörelse, enligt Riksdags Beslut och InlkruKionsr ärs ämnen af denna art, torde icke wara nödigt at bewisa inför något stort antal af Sweriges nu församlade Ledamöter af Ridderskapet och Adeln, och för de sa, som möjligtwis kunna wara i behof af en sadan bewlsning i fragan om Riksgälds-Lonrarer, torde det göta fyllest at meddela »agra räder af Hemliga Utskottets krorocoll för den 24.
Martti 1789, följande innehåll: ak Rikets upgisna gäld, bade den four redan gjord är och den, som til kostnaderna för sidstledit och detta ars Fältrag blifwer nödig, flyttas ifrån Kongl. Maj:tS omedelbara försorg och öfwerlemnas til Riksens Ständers förwaltning under et Riksens Ständers Eget Werk, som hägnade ock skyddadt af Kongl. Maj:k, borde bestå af Riksens Ständers tilförordnade Fullmägtige, hwilke efter den InstruÄion dem meddelas, komma at bestrida de til Riksgäldens förestående betalning hörande ärender och blifwa derföre Riksens Ständer allena redo ffyldige.
L04 L_._
Med denna öfwerkygelfe om Regerings-formens mycket begripliga och mycket wisa föreskrift i närwarande rwisteämne, skulle jag för min enskilldta del, och uran at derföre bedöma andras wrrkningögrunder, alldeles icke willja wara Ledamot i et Hemligt Utskott, under hwars pröfning och äeciiions rätt ämnen af dem na natur, gcnoin täta afslag pa lagligen begärd propoiitton och votering nertwingadcs; jag skulle tro ben styrka, hwarmed et af dessa ämnen, t. ex. Riksgälds(^. inrorst och dess förwaltning, en gang ryckt,s ifrån det öfmerläggnings rum, som för det samma i Regeringsformen är faftställdt, en annan gang möjeligtwis kunna anwändas för ak dermed efter behof och godtycke haickZra hwart och et annat ämne af lika art och deribland hujwuvfakeligast Beskattningen ifrån Standens kions lil er Hemligt Utstotc för at der bade profwas och btfluras; jag lägger härtill min enskiilda öfwkrtpqelse, ac Asrsniion af en skulo hwars tilkomst och belopp man icke kaimer innebär en orimlighet och at spubliciroren af Riksgälds-Werkers sckminilirsiinn bade af den förflucna och den stltommande, är et oundwikeligt wilkor för den, förmodeligen pa beskattning grundade allmänna hjelp, som med närwarande Riksmö. te afyfias; — och detta sammanlagdt är grunden för min nyligen gjorda afsägelse.
Da jag af grundlagens tydliga föreskrift och ben latta tillämpningen deraf, .likwäl icke blifwic fullkomligt befriad ifrän allt misstroende til den mening jag fattat om en fak, som kunnat blifwa et twisteämne emellan Män af sa länge kand psrriostsm, och en sa lärorik Riksdags erfarenhet, har jag fran dessa stimma