Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Upplästes och lades på bordet följande frän nedannämnde Utskotts inkomne Memorial och Utlåtanden : Från Stats- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUiskotten t
Af den 18 dennest N:o 562.
I anledning af väckte Motionei om inrättande af en Fristad för mindre brottslingar, och om försvarslösa personers användande till uppodlingar och colonisering.
Af den 21 denness N:o 563.
I anlndning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut, under den 27 Junit och 30 Julii serskildt afgifne Betänkanden, angående understöd af Staten för Höganäs Stenkolsverk.
Från Stats- och BevillningsUiskottetti Af den 14 dennes:
N;o 564.
Angående Postfrihet för Utkommande Tidningar, och deras förseende med Chartas-Sigillatre Stämpel.
Från Expeditions-Utskottet*
Af den 28 dennes!
Angående kallelse till nästa Riksdag, Den 29 Octobtr «, m.
Justerades följande; Utdrag af Protocollet hållet hos Höglofliga Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm förmiddagen den 29 October 1823. S. D. Föredrogos å nyo och gillades följande från StatsUtskottet inkomnes samt den 3 och 23 dennes eftermiddagarne på bordet lagde, Utlåtanden ; Af den 24 sistledne September:
N;o 507.
Angående verkställd granskning af redogörelsen för 1817 cch 1818 årens Riksdagskostnader.
Af den 21 dennes ; N;o 551.
I fråga om aflöning för någre biträdande uti sammansatte Stats- och BancoUtskotten samt Serskildta StatsUtskottet, äfvensom angående ökadt anslag till Riksdagskostnadernes bestridande, N.‘o 5 53i Angående Svenska Sjöfartens skyddande mot Spanska Kaperier. 7 - » \* ■ Af den 16 dennes; Nio 556.
I anledning af Slussmästaren Per Adolph Dahlstedts ansökning om förnyelse af Den $9 Octobtt e; nit" én förkommen Riksgälds - Contoirets Obligatlöäl XJ£ Supra. S. D.
Föredrogs å nyo och bifölls Statsoch BancoUtskottens den 14 dennes under
Nto 555 afgifne, samt den 23 derpåföljde e. m. pä bordet lagde Utlåtande, i anledning af väckt fråga om Riksgälds-Contoirets öfvertagande af Banken.
Då nu ånyo föredrogs Förstärkts Stats- och BancoUtskottens den 16 dennes under N:o 548 afgifne» samt den 24 derpåföljde på bordet lagde.
Memorial, angående beläning i Banken af exportable effecter; fann Ridderskapet och Adeln , att samma Memorial borde till BancoUtskottet öfverlämnäs.
Ut Supra» S, D.
Vid förnyad föredragning af All*nänna Besvärs- och OeconomieUtskottets den 18 dennes under N:o 199 afgifne, samt den 23 der^ påföljde e. m. på bordet lagde.
Utlåtande och förslag angående RiksStåndens olika beslut i frågan öm inrättande af Directionet till det Indeldta Cavalleriets beklädnad; fann Ridderskapet och Adeln, att, sedan Högvördige PresteStåndet, enligt ProtocollsUtdrag af den 24 dennes, med frångående af sitt i denna del fattade beslut , i bifall till Utskottes Utlåtande med Ridderskapet och Adeln samt BorgareStåndet sig förenat , berörde
Utlåtande nu endast borde lägga3 till handlihgarne.
Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets den 24 sisiledne September under N:o &Ö8 afgifne, samt den 3 dennes e, m. på bordet I Den zyOctober e. m, 567 lagde, förnyade Utlåtande , ifråga om grunders bestämmande för pensioner åt Innehafvare af Hof-Stats-Tjenster ; fann Ridderskapet och Adeln för godt , att 9 med förkastande af samma Utlåtande , förblifva vid Dess i ämnet redan fattade beslut.
Föredrogs å nyo och återremitterades, i anledning af dervid gjorde anmärkningar, StåtsUtskottets den 14 dennes under N.‘o 537 afla t— ne, samt den 17 derpåföljde e. m. på bordet Iagde Memorial med förslag till förnyad Instruction för Riksens Ständers Revisorer , i hvad som rörer Daras befattning med Statsverket.
Ut- Supra.
Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm eftermiddagen den 29 October 1823.
Vid förnyad föredragning af Statssamt Allmänna Besvärs- och OeconmieUtskottensden 1 o deunes under N.'o 55oafgifne, samt den 23 derpåföljde e m. på bordet lagde, Utlåtande, i frågan örn understöd för Dykeri-Commissarien Westbeck j blef samma Utlåtande, på grund af dervid gjorde anmärkningar , till Utskotten återremitteradt.
Ut Supra. S, D.
Föredrogs a nyo och bifölls Stalsoch BancoUtskottens den 14 dennes under N:o 552 afgifne, samt den 23 derpåföljde nftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af Kongl. Majlis Nådiga Skrifvelse , angående nödige medel för en projecterad Wattenledning till Carlscrona- Ut Supra.
Dtn sg Oetober e. m. S. D. Vid förnyad föredragning af Staf»; Utskottets den 2 1 dennes under N:o 560 afgifne, samt den 27 derpåföljde e. m. på bordet lag. de, Utlåtande, i anledning af väckte motioner örn pensions anslående åt förre Justitieombudsmannen m, rn.
Friherre L. A.
Mannerheim , blef samma Utlåtande, på grund af dervid gjorde anmärkningar, till StatsUtskottet återremitte-i rädt.
Ut Supra. I S. D. Föredrogos å nyo och gillades följande från nedannämnde Utskott inkomne, samt den 27 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtanden: Fran Stats- och LagUtskotten:
Statens ansvarighet för en-s skiltes af publike Embets- och Tjenstemän förskingrade medel.
Från StatsUtskottet \
Af den 21 dennes: N:o 561* I anledning af vackt fråga, att Uppbörden och Redovisningen af alla Allmänna medel måtte Öfverlemna» åt Riksgälds-ContoUi ret, eller ock detta Verk aldeles upphöra, Den 2 g Oetober e. m. §6<) % Frän Bevillnings Ut/kottet:
At den 22 dennes:
N;o 50 Rörande jemkning i TuIlBevillningen å Rhum, Frän LagTJt[kottet'.
Af den 4 sistledne September:
Nio 187* Öfver Kongl. Majlis Nådiga Proposition, angående upphäfvande af g §.
i 1 Cap, XJtsökningsBalken, samt ändring af 2 §. i 45 Cap. MissgärningsBalken, och öfverskriften till samma Capitel och Balk.
N:o 1S8» Angående bestämmande af lika ansvar för LiandsSecreterare och ConsistoriiNotayior, sorn förskingra allmänna eller enskilde medel, med hvad Lagen uti 45 Capitlet MissgerPtngsBalken stadgar för Uppbördsman, Af den q 1 dennes; -t . t N',o 203.
Öfver Kong!, Maj:ts Nådiga Pro: position, angående vidtagande af en ytterligare anställt, till förekommande af fångars flykt. ' v • *.
• N:o 2o4< I anledning af väckt motion om förtydligande af Kongl. Förordningen den 13 Junii 1800 angående Städsel och Lego af Jord på Landet i visse uppgifna omständigheter.
Sy&
Den 29 Oetober e, m, Bran Lag- samt Allmänna Btfvars- och OeconomieUtJkotten:
Af elen 21 dennes: iN:o 202.
I anledning af väckt motion om rättighet att obehindradt iå uppföra VäderTullqvarnat1.
Frän Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottet:
Af den 18 dsnne3 : t N:o 202.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut medd«ldte Betänkande TÖrande yrkad befrielse för Gottlands Hemmansägare, att underhålla Lastagebryggor vid de p!
Ön varande Landthamnar, samt de för Tullbevakningen inrättade så kallade StrandridareBoställen.
Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning af LagUtskottets den 2i dennes under N:o 2o5 afgifne, samt den 27 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, öfver Herr von Hartmans.' dorfFs, August, Memorial, innefattande förslag om hvad vid Lagförklaringars utfärdande bör iakttagas; blef samma Betänkande, på grund af Herr von HartmansdorfFs dervid gjorde anmärkning, till Lagutskottet äterremitteradt.
Ut supra. toen 29 Öelober e, nu s. D.
Remitterades till Riddarhusutskott et: liO RiddarhusDirectionens den 27 dennes teftermiddagen på bordet lögde, Memorial, angåen-S (de behofvet af en ny brygga vid Riddarhusets Tomt åt Sjösidan, 2:0 RiddarhusDirectionens den 27 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Memorial , med anmälan, att RiddarhusKamereraren, RevisionsSecreteraren N. W. Stråle återkallat sin anhållan om Iönetillökning vid Riddarhua-Kamereraretjensten. 3:0
Herr von Hohenhausens, Michael, motion, att RiddarhusDirectionens Memorial till Ridderskapet och Adeln hädanefter böra inlemnas till RiddarhusUtskottet, hvilket skulle åligga att de samma med bifogade Utlåtanden sedermera till Ridderskapet och Adeln insända, jemte Herr von Hartmansdorffs , August, i anledning deraf, afgifne yttrande.
Ut Supra» S. D.
Remitterades till ExpediiionsUt/hottet: Herr Rosenblads, Bernhard, den 27 dennes’ förmiddagen på bordet lagde motion om åtgärders vidtagande, till vinnande af besparing i kosina - C72 lien 5l Ocloler f. m. den för Riksdagshandlingarnes tryckning m, ml Ut Supra* Höglofl.
Bidderskapet och Adeln åtskiljdes klockan half till io om aftonen.
In fidem Protocolli Q. J.
Lagerheim5 Fredagen den 3l October.
Öppnades Herrar Electorers lista till Val af en Ledamot uti BevillningsUtskottet efter: Herr Tham, Wollrath; och befanns dertill hafva bilf" vit utsedd: N:o 792.
Herr Lagerhjelm, Pehr, Z>en 31 Oetobtr /, m. 573 Herr Grefven och LandtMarshalken till— kännagaf, att tid efter annan mtur Förstärkta StatsUtskottet afgått: Grefve Posse, Arvid; Friherre Wrangel af Adinal, Henning* Herr Tham, Wollrath; Herr Uggla, Carl; Herr Hammarhjelm, Carl Fredric, och Herr Flach, Eric; efter hvilka 6 Suppleanter bland de Ordina* rie Uedamöterne inträdt; och hemställde Herr Hand t Marskalkon | i följd häraf, om icke Ridderskapet och Adeln behagade å nästa Måndag den 3 November utvälja 6 nya Suppleanter i Förstärkta StatsUtskottet» Bifölls.
Upplästes en till Herr Grefven och LandtMarskalken ankommen så lydande skrifvelse: Högvälbornö Herr Grefve och LandtMarskalkl jag har i dag haft den äran emottaga det Constitutorial, hvarigenom jag blifvit kallad, att i Embeset efterträda Riksens Höglollige Ständers Justitieombudsman, i fall han innan nästa Riks^ dag med döden afgår.
Af alla händelser i min lefnad
Var mig ins 574
Dan 31 öst ober J, ni. gen mera oväntad än denna.
Djupt rörd af Riksens Högloflige
Ständers förtroende och lifligt kännande min skyldighet, att för allmänt väl uppoffra alla mina krafter, har jsg bordt för mig sjelf redogöra, om min förmåga möjligen kunde svara emot de pligter jag skulle mig åtaga, Jag har dervid noga begrundat, hvilka åligganden tillhög ra JustitiseOmbudsmannens
Embete och funnits atc man af denne Embetsman bör fordra, att han med fullkomlig kännedom i alia administrationens och Lkgskipningens grenar, med fasta och orubbeliga grundsattser samt med en, genom erfaren» heten förvärfvad säker blick skall följa dera båda, vaka öfver Lagarnes efterlefnad och rätta inträffande mkstag.
Möjlighetén ätt uppfylla dessa pligter förutsätter både en uppfostran , rigtad åt högre
Embetsmanna-yrken och en i dessa yrken redan vunnen vidsträckt kännedom af Landets tillstånd så väl i oeconomiskt som juridiskt afseende.
Då JustitiseOmbudsmannens Suppleant icke mindre än Justitieombudsmannen sjelf bör vid förtroendets emottagande vara beredd att uppfylla Riksens Högloflige Ständers fordran, måste jag öppet förklara, att sådant Öfverstiger min förmåga Allt ifrån mitt inträde i Rikets tjenst var det min enda önskan, att vinna befordran till en Häradshöfdingebeställning , och jag rigtade hela min bildning åt detta, men endast
Et detta föremål.
Genom min Konungs
Nåd tidigt befordrad till en sådan tjenst i en af Rikets vidsträcktare Domsagor, har jag efter bästa öfvertygelse sökt uppfylla mina pligter, men nöjd thed min lott och aldrig syftande till ett högre mål, icke elier förvärfva!, eiler ens funnit tid öfrig att förvärf’ pen 31 October f, ml va de mera fullkomnade kunskaper, som hos den i en upphöjdare krets verkande Embetsmannen åcke få saknas» Lugn i medvetandet deraf, att endast öfver-' tygelsen om bristande skicklighet bestämt mitt beslut, att undanbedja mig det dyrbara förtroende Riksens Högloflige
Ständer behagat lemna mig och tröstad af det hopp att detta beslut icke skall klandras af någon som anser det säkra medvetandet af egen förmåga böra vara första vilkoret för ett Embetes emottagande, anhåller jag ödmju* kast att Herr Grefven och LandtMarskalken täckes till Riksens Högloflige
Ständer framföra denna min vördsamma afsägelse ifrån den vigtiga befattning, till hvilken Riksens Högloflige Ständer behagat kalla mig.
Med djupaste vördnad har jag den äran framhärda Högvälborne Herr Grefvens och LandtMarskalkens ödmjukaste tjenare,' N, Callerholm.
Tingsstället
Smedby den 25 Qctober 1823.
Och skulle denna skrifvelse med de öfrige RiksStånden corninuniceras.
J ' 1 t
' Ben 31 öetober J. m.
EevillningsUtskottéts den i 6 dennes under N.o 48 afgifne, samt den 23 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande med förslag till eil blifvande BevillningsFörordnin g. Herr Grefven och LandtMarskalken tilikännagaf, att Plenum komme klockan half till 6 i eftermiddag att fortsättas.
Grefve Gyllenborg, Johan Henning, hade inlemnat ett.^ä lydande Memorial t (Se Bilagan N.o i.)
Grefve Lagerbjelke, Axel; i anledning af de emot
Betänkandet nu gjorda anmärkningar > anhåller jag att få anföra några ord.
Den från-, varande värde Ledamoten har först anmärkt, att en nedsättning i hemmansVärdet af 10 procent vöre för litet.
Utskottet hade väl önskat, att kunna göra den större, men ej funnit tillgångar— ne för Bevillnings-Surnmans fyllande sådant med; gifva.
Om man besinnar att redan genom Riksens Ständers beslut hela öfverflödsafgiften 146,000 R:dr blifvit afskafFad, och att likaledes fyllnads-afgiften 110,000 R;dr försvunnit, lärer maninna, atr tvänne bf tydlige inkomstkällor äro borttagne.
Man har äfven bordt påräkna en lindring i den Personela eiler Capiiations-afgihen , den mäst tryckande af alla för Allmogen , Och ehuru ringa minskningen är för hvar och en, utgör den likväl för hela antalet af_ Skattskyldige öfver go,ooo Ridn Uus - Den 3i Octebtr J. m. 577 Husägare i Städerne hafva rättvisligen blifvit tillerkände någon lindring sedan husens värde och hyrorne fallit i pris.
Samma förhållande äget j äfven rum, i afseende på de icke sjelfständiga Bruken , som de sednare åren endast haft en ringa inkomst, och varit för hardt taxerade, i Vidare har Grefve Gyllenborg yttrat, att den medgifne nedsättningen å Hemmansvärden borde fördelas lika pä alla.
Utskottets förslag hoppas jag skall finnas rigtigare, att nemligen genom jämnkning innom.
TaxeringS-Districterne , så vidt möjligt är , rätta den öfverklagade olikheten i taxeringsvärden a Hemman , hälst , enär på hela Districtet en nedsättning af 10 procent får äga rum, men oBtridigt på många ställen finnas Hemman, sorn dels alldeles icke äro för högt uppskattade , dels i förhållande emot andra böra få en mindre nedsättning, andra deremot i värde för högt upptåg^ ne, kunna blifva tilldelade en behöflig storrö nedsättning, än desse 10 procent.
Herr Grefven begär derefter upplysning, hvarföre icke samma Edsformulaire, som förr va.' rit brukligt, blifvit bibehållit?
I denna omständighet har den värde anmärkaren irrat sig; ty formulairet är verkligen oförändradt.
Grefve Gyllenborg har ock funnit oriktigt, att både Berednings- och Taxerings-Committéen Ridd.o, Ad, Prot.
IX Band. 2ldra Afd. 37, 5;-* Den 5l Octeber f. m'. blifvit bibehållne.
Utskottet liar sorgfälligt of-; vervägat denna omständighet; och inom detsamma hafva isynnerhet BondeStåndets
Ledamöter yrkat bägge desse Committéers bibehållande, såsom åstadkommande större säkerhet, utan att medföra några betydliga olägenheter.
Slutligen har Herr Grefven ansett föreskriften , att husbonde skall ansvara för sin torpares utskylder, vara orättvis.
Detta är likväl ej någon nyhet , och kan jag icke finna orättvisan deruti, men väl den åsyftade nyttan.
Jag hemställer , om hvad sålunda blifvit emot Betänkandet anmärkt, och hvilket jag nu sökt i korthet besvara , må anses föranleda till återremiss ; samt om icke, till undvikande af tidsutdrägt, Betänkandet kunde af Ridderskapet och Adeln bifallas.
Då jag är öfvertygad , att anmärkningar, vid Betänkandet, i händelse de till Utskottet öfverlemnades, ej skulle föranleda någon hufvudsaklig förbättring ; vill jag ej göra några, i ändamål att vinna återremiss , utan blott framställa den geneJ lelia anmärkning, att då BevillningsBumman blifvit så obetydligt nedsatt , och samma grunder för dess utgörande äro bibehållne , som allt sedan år 1812 varit följde; men deremot fastigheter och hufvudsakligen jordegendomar fallit i värde 30 procent, och deröfver, och kanske ännu mera skola göra det efter denna Riksdag ; så lärer re»ult»tet af detta Bevillningsutskottets arbete blif - Den 31 öctober /. m. 579 va, att bevillningen, i stället för att minskas, kommer att betydligen ökas, i förhållande till fastigheters och isynnerhet jordegendomars oell deras produeters värde.
Jag vagar i öfrigt hemställa, om Bruksegendomar i allmänhet fallit lika mycket i pris, som Land t egendo mar, ehuru jag tror , att enahanda nedsättning i beviilningen nu kommer dem till godo.
Det är blott detta jag Önskar, att nu få i Protocollet för framtiden förvaradt, såsom ett uttryck af min enskilde mening.
Hrr Grefven och LcmdtMarfkalken frågade J om Ridderskapet och Adeln ansåg Bevillnings-; Utskottets Betänkande böra, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitteras.
Marskalken gjorde proposition till bifall af berörde Betänkande, hvilken Proposition med Ja berj svarades.
Föredrogs å nyo Stats- och BancoUtskottens den 6 dennes under N.o 539 aflåtne , samt den «5 derpåföljde e. m. på bordet lagde, Memorial, angående RiksStåndens skiljagtiga beslut, i frå - 58o Ben 31 Oetober f. m. !ga om inlösen af f. d, Filial-Diseonternes ännu utelöpande Skuld-förbindelser.
I sammanhang härmed upplästes Hedervärda BondeStåndets ProtocollsUtdrag af den 34 dennes , hvaraf inhämtades , att BondeStåndet förklarat målet vara af den beskaffenhet , att detsamma borde af Förstärkta StatsUtskottet afgöra!.
Grefve Von Platen, Baltzar Bogislaus'.
I följd af hvad jag redan förut i detta ämne yttrat, anhåller jag, att å detsamma få ytterligare fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet.
Stats» och Banco- Utskotten hafva väl äfgjort , att då två Stånd slädnät emot två, i frågan om f. d.
Filial-Disconternes assignationers infriande af Staten, borde den ock , enligt 75 §.
Riksdagsordningen , förfalla.
Men på de skäl jag tillförne andragit, och då frågan är ej blott om utbetalning från en allmän cassa , utan om uppfylj landet af en förbindelse , som ännu är giltig» samt då det gäller fattige enskildes rätt, kan jag icke dela Utskottens öfvertygelse.
Tvertom, under sådane förhållanden och då jag fast på ett ganska obetydligt sätt medverkat till dessa personers oskyldiga lidande , anhållet jag3 att Ridderskapet och Adeln ville laga i betraktande, å ena sidan helgden af en förbindelse, och å den andra enskiltes lidande.
Ar det icke då rätt, att noga granska alla möjliga omständigheter , och söka alla utvägar, dem Lagen lemnar öpp-, na, att komma till ett rigtigt beslut.
Jag kan ej hnna annat, än att enär Banken eller Staten Den 3r Oeiobcr /, m.
Öfvertagit f. d. Filial-Disconterne, äro ock de förre pligtige att inlösa de sednares assignationer* Hvarom är val frågan , mine Herrar !
Jo, om 7 eller 8000 Riksdaler, som reduceras till 3 procents obligationer.
Enligt min öfvertygelse, bör ämnet behandlas i Nämnd , på grund af 6g och 73 §§.
Riksdagsordningen»
Jag anhåller derföre om Herr Grefven* och LandtMarskalkens proposition på remiss af frågan till Förstärkta StatsUtskottet, och att den således ej må anses kunna förfalla» Grefve von Schwerini Fredric Bogislaus; Grefve von Platen har gjort Ridderskapet och Adeln uppmärksam på , hvad billigheten i den-- na fråga fördrar ; jag går nu att framställa hvad rättvisan i detta afseende kräfver.
Här är folk som säger ; det har skedt oss förnär
{ En makt miste derföre äfven finnas , som säger : Ni har rätt, eller Ni har orätt [ Den, som uttalar denna dom, bör dock ej vara densamma , som deraf drager fördel.
Man invänder, att tid varit de lidande för upprättelses vinnande lemnadi'
Men det finnes en makt, som kan återställa fatalier, ialla andra fall, nemligen Kongl. Maj:t| men vid detta tillfälle kan han det icke.
Jag frågar då, om Ridderskapet och Adeln ens skulle önska betaga de olycklige deras rättighet „ att få saken i rigtig form pröfvad ?
Jag tror det ej , och förenar mig med Grefve von platen i anhållan om proposition på ärendets öfverlemnande tjll Förstärka ta StatsUiskottets behandling, 58* Den 3i October f- rn.
Jag har ej Öfvervarit sakens behandling i Utskotten, och är således oförhindrad, alt derom yttra mig vid det. ta tillfälle.
Jag tror då icke , att man med skäl ian väcka fråga om några rätts-anspråk och någon Statens skyldighet i detta afseende- Deruti kan jag åtminstone icke instämma; ty när Kongl. Majit utfärdade en allmän Författning hvarigenom stadgas, att de assignationer , som inom en viss tid till inlösen presenterades , skulle af Staten betalas, men de andra icke, måste detta vara en tydlig
Lag, hvarefter rättsanspråken skola mätas.
Detta förmenta skälet af Laglig rätt lärer således af sig sjelf förfalla.
Hvad åter formen för ärendets behandling beträfFar, delar jag Grefve von Plåtens tanka; ty då här i sjelfva verket icke är fråga om annat , än beviljandet af en Statsutgift , hvilken icke lä* rer kunna förändra -sin natur derföre , att medlen till äfventyra af Banken skulle komma att förskjutas, och alla andra frågor om Statsutgifter, uti hvilka 2 Stånd stadna emot två, afgöraS genom Nämnd , bör , enligt min tanka , på samma sätt förfaras med denna , emedan den icke kan Born Oeconomisk eller Lagstiftningsfråga betracktas.
Men om den icke i egenskap af anslagsfråga hör till Nämnd, hade förhållandet naturligtvis bordt blifva enahanda med alla andra frågor af dylik beskaffenhet , hvilka dock blifvit på ett sådant sätt behandlade.
Herr von Heijne , Georg:
Såsom rättsfrå ga betraktad, är det visserligen rigtigt, att alla / Den 5l Octo Ler f, m. 58* skuldsedlar böra bevakas 1 Cessionanteris concursJ
Här har väl något sådant ej ägt rum ; mea likväl förhållandet varit i så måtto enahanda , att en viss prsescriptionsiid varit för i frågavarande assignationers inlösen stadgad.
Om dessa bestått i vanliga skuldsedlar , hade ingen innehafvare a£ dera kunnat ursäkta, att han underlåtit bevaka sin i öfrigt ostridiga fordran.
Men då desse aBsignationer gällde som mynt, och som sådant förvarades, utan att man kunde förmoda , att någon prasscriptionstid skulle utsättas för penningars emottagande, så har jag varit och är af den öfvertygelse, att man i detta fall bör låta nåd gå för rätt, och att frågan följaktligen nu bör öfverlemnas till Förstärkta StatsUtskottets afgörande.
Jag har visserligen ingenting emot, om samtlige RiksStånden tillåta frågans afgörande genom Nämnd ; men i annan händelse lärer det svårligen gå an besluta , att den skall öfverlemnas till Nämnd , då två Stånd stadnat emot två, och den är af beskaffenhet att kunna förfalla.
Sådant är förhållandet här; ty det kommer ej att rubba Statens hvarken inkomster eller utgifter , om denna fråga förfaller.
Skulle emedlertid alla fyra Stånden önska frågans behandlande af Nämnd, har jag för min del visst ingenting deremot. Xjik—i väl får jag, i anledning af hvad Grefve von Schwerin nyss yttrat, fästa uppmärksamheten derpå , att om Nämnden blifver af samma tanka , sorn de Stånd hvilka afslagit motionen , uppstår lamma förhållande, sorn Grefven ansett vara »å 58^ Den 51 October J. m. obilligt.
Nämnden ät sammansatt af alla fyra Stånden, hvilkas Ledamöter naturligtvis böra äga samma opinion, som deras Respective Stånd.
Det torde således blifva hasarden, hvilken voteringssedel förseglad aflägges, som kommer att bestämma sakens utgång.
Jag hade trott , att en sådan fråga borde vara antingen så klar, att den ej är underkastad någon tvifvel, eller ock synes det tydligt, att den ej är grundad på rättvisa.
Ehuru jag i e genskap af Ledamot utaf StatsUtskottet , der öfvervara frågans behandling, i afseende på hvilken jag der delade deras öfvertygelse, som ansågo, att d6 , hvilka försuttit tiden för Assignationernes inlemnande, icke borde få dem nu mera infriade, kan jag dock ej neka, det saken må blifva ordentligen afgjord ; hvarföre jag förenar mig med de värde Ledamöter, som yrka frågans hänskjutande till Nämnd. -..'‘'V > Herr Uggla , Göran Gujiaf:
Utan att nu ingå i pröfning af sjelfva saken, anser jag 69 §.
EegeringsFormen vara deruti klar, att frågan böp hänskjutas till Nämnd, emedan det är i RiksgäldsContoiret, som Assignationerne skola inlösas, derest en förlängd praescriptionstid skulle fastställas.
Jag åberopar för öfrigt Herr Hjärnes reservation, och hvad Herr Stråle nu anfort.
Sjelfva saken är redan af Lidderskapet och Adeln pröfvad och afgjord.
Nu återstår endast formen, JUllighe-ten, att lemna Assiguationernes innehaf - Ven 31 October f. ni.
585 vare ytterligare rådrum till deras infriande har Ridderskapet och Adeln erkänt.