Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den Z Junit. »nngmBalken; 2.0 kekr dlilstonr och fonss ssönsLons memorial angående skärpning i straffet för tjuswar; z:o k>ars kerslons memorial angående pantskillingars älerberalande efter den, tvid förpantningstidcn gällande cours; 4:0 hostan Rosvalls och hostan Hums memorial om rättighet, att an» lägga husbehofsqwarnar utan föregången syn; till Allmänna Beswärs- och Occonomiä-Utskottet af 1:0 ^näers larssons och kILK.2N Itacstons med flereS Memorialer, angående fri dispositionsrätt af ekeskogen, för sä wäl Krono- som Skattebonde; 2:0 I^ars Lvenrlons memorial om rättighet för allmogen ä Kro» nans parker och allmänningar alt fritt fäupbrytastubbar och borttaga wmdfälleu; z:o kLäkan kerslonr och LenAt Svenssons memorialer, angående en jemn fördelning emellan stam- och strb-rotar af skyldigheten, att underhålla soldats 4:0 kolar OlrlLon k^ollanclers memorial om
Domkyrko scholä sanrk andre acl pios usus anstaqne hemmans försäljande till skatte» 5:0 vice Talcmannen lson sfonsLons memorial, angående wärdén af ekeskogen i riket! till Lag- sam: Allmänna Bestvärs- och Oeconomiä-Ulskotten af kolar dsilskons afgifne memorial om rättighet för allmogen alt fritt fä afyttra sine landtmanna produkter» Instämmande uti Nidderskapet och Adelns beslut om utfärdande af instruktion för Revisorernr öfwer Skars- Banco- och Riksgaldswerken; Instämmande i rem,si till SratS-Utskottet as Hons Ercellence Herr Grefwe Lrastoe memorial om vpscrande pä stat af de för Institutet för blinde och döfstumme anflagne medel; Af Den 3 Junti- 47 r Af den i Junri.
Remiser lil!
StatS-Ntffottek af Riksdagsmän» nett 8elan6ers 06) kelar I>IiIston8 memslialec, an» gående förhöjning i postlegan' till Banco-Utsi?oktet af kkan8 klanskons och Lric ^nclerLton8 memorial, angående
Disconkers och privata assignationers indragande; till Lag-Utffoitek af i:o endel af Daniel Lelanöers ofwannämndc memorial, som rörer forum i Pöst-Rätts mål; 2:0
Olok ^onasknn8 memorial om rättighet att anlägga mjölqwarnar utan föregången syn; till Allmänna Beswärs» och j)economiä-Utsikotict af ^n6el8 k!rlancls80nr memorial om skyldighet för hwar och en att deltaga i saltpetters anskaffande; Remis till Constitutions-Utffottet af Konungens proposition angående tryckfriheten, samt äter» remis lill samma Utskott af dest den ro Octobec iZio afgifne betänkande om ändringar i Tryckfrihetslagen ; Remis jemwäl till Allmänna Besvärs- och Oeconomiä-Utffokrel af Konungens proposition om tullwerkei.
Föredrogs ä nyo Expeditions-Utffotters, i si. sta pleno pä bordet lagde, memorial, rörande instruction för Revisorerne öfwer Skate- Banco- saint Riksgäldswcrken.
Hwilkct memorial uppå gjord proposition bifölls.
Föredrogs a nyo det i plenum den i Junii pä bordet lagda Pcotocolls-Utdrag fran del Hederwärda Bonde-Ständek, med förslag om för» vrd.
Ben Z Junit. yrdnande «f ett färffildt Utffotk as nenne Ledamöter fran hwarje Ständ till Utredande af de frän förra Riksdagarne npffjurne rwistiga frågor emellan.
Bonde-Standei och de öfrige Ständen, Grefwe Nörnk-e, /eöolpb 6ärsn:
Dä jag t sista plenum begärre detta Prykoeolie-Utdrag pä hördel, war det endast i afsigt atr derigenom ästadkomma ett lugnar? öfwerwägande af Bonde-Scandcts begäran.
L)fwer stelfwa hnswudsafen, en jemkning i de ttpistrga frägorna, tror jag nu ej tiden wara att inga i pröfning, I alla fall böp den uran tmifwel med lugn och wärdighet bchandlaS, och Negeringöchagens föreskrift i afseende pä dest behandlande owillkorligen upfyllas, Igg wctz akt der Hederwärda Boude-Sländet, under t8oI srs Riksdag, wägrade, akt till Uiffort sörwifa, en rist Riksens Ständer framftäld allmän fragg; men jag mer tillika au detta sörhällande ryår oordereligt och stridande emot Lagen, Med ett sgdant begrepp VM dpt Hedertyärda Bonde-Skändets förhållande tv»d det gnlärda tistfäller, kan jag för min del ej underläts att tillstyrka Högloft, Ridderffapek och AdeM ett an»gk, och att således Ridderffapek och Äseln behagade bifalla Vonde-Signdets begäran yi,j nedsättande af ett särskilt
Uiffort till behandstrgds af förenämnde frågor, sa mycket hclldre, som Ver alltid förblifwer Högloft, Ridderffapek och A« yelit förbehållit, att antingen bifalla eller affta de sramkällnutgar, som af Bonde-Skändet kunya gö» pa-H, eller att pä dem göra ehwad afseende deras heffeffenhet kan synas fordra. Z gylednlnz af detkg Grefwe Zlämers yttrar
Den 3 IunU.
478 de gjorde Herr Landt-Marffalken proposillon ä Bon» de-SlandetS begjaran, hwilken Bifölls.
I sammanhang härmed anmodade Herr Landt'
Marffalken Herrar Elecrorerne alt urwälja trenne ledamöter till der nu bcslurna Utffott samt sex le» damörer till det Ulffelt, som komme att uptaga Konungens nådiga Proposition om Pasieyolancen.
Förcrogos ä nyo Arv Scstmitterlötvg, i plena den Z8 Maji och den i Junti, uplästa meniorialer rörande fortfarande äfwen under fredstid af den Nya Extra Noteringen, emot wilkor af förutgående jemkning j densamma.
Esker gjord föreställning att Herr 8cstmitter. ltzrv
Uti sitt sednare memorial föreslagit att hans motion endast maire komma att lämpas till sadan fornt ororerad jord, som innehafwes af Ledamöter af Ridderffapet och Adeln och såmedelst sjelf ön, skar fragans sörwandlande frän allmän kill enffild, proponerade Herr LandtMqrffalken att Nidderffa, per och Adeln mätte behaga förordna ett enskilt Besyärs-Utffott för att öfwer denna fräga sig yttra.
Härtill ropades mänga Ig, men Friherre Westerstöm, )scod, anmälte sig att tala. Zerv Landt-Narffalken anteknade Friherre (fogerström, men tillkännagas derjemte, att sa stark öfwerläggying konmte att ägarnm, more andra Le» damölcr i ordningen sörm anteknade; hwarestM Herr Landl-MavMkcn upropade '«?4 Den 5 Imrik.
Friherre Tilkverlleöisi, ^ils, som upläste ett sa lydande dictamen:
Oagtadt den synnerliga agtnittg jag hyser för den wärda Ledamotens patriotiska tänkesätt, som wäckt motion om Extra Noteringens förändrande frän temporel till permanent, sä kan jag dock icke annat än pä det högsta bestrida denna förändring för det närwarande.
Författaren till motion namner att Extra Noteringen är werkstäld efter olika och högst ojemna grunder, hrvaröfrver upstädt allmänt skäliga klagoljud, och att synnerligast Säterier i flera Län med den ovilligaste R.oteringS skyldighet blifwit betungade.
Detta är en sanning hwarom en mängd till Kongl. Maj:t i underdånighet ingisne klagomal lemnar det säkraste wittnesbördet.
Dä en Rotering är pä origliga grunder bygd, skall det nödwändigt bljfwa destomcr tryckande och för mängen swär om ej omöjelig att utgöra.
Är det dä skäl att begära en sädan Rotering permanent?
Författare», säger wäl att de allmänna klagoljuden skola wäcka en mild och rättwis Regerings uplysta och ömmande upmärksamhet.
Derom är en och hmar fullt förwisiad, men som tillen Noterings onigörande fordras wida längre tid om ändamålet skall winnås än som ätgick, dä den förstagän» gen werkstäldes, sä tyckes nödwändigheien och försigtigheten fordra, om ej den orätrwist betungade skall digna under bördan, att, innan Noteringens permanens sättes i fräga, jämkningen förut werkställes.
Jag will för en stund med författaren medgisrva, alt Extra Noteringen kunde i en framtid med - Den; Iunii- 47Z nedföra mera nytta sä för Staken, som Rusthålls" re VIII dell blefwe permanent, men dä bör den också blifwa i sä wäl förmoner som skyldigheter lika med den gamla rotcringen, således af Kongl. Mayr och Kronan bekläda» ock icke isrän arbetScommen» dcringar befrias.
Författarens ytlrade önflkan, om befrielse frän det sednare, finner jag således oiämpelig.
I anledning af hwad jag nu tagit mig friheten yttra, hade jag önffat, att den wäckta motion, inskränkt sig derwid att Ridderfkapet och Adeln hos Kongl. Majtt i underdånighet anhöll, att de misitag som sked t tvid Extra Noteringen, sa afbrottsika, som af mindre kännedom om de oroterade hemmanens beffaffenhet, mätte innan nästa Riksdag blifwa undersökte och rättade, pä det Ridderskapet och Adeln da, om ej förändrade händelser wäck» andra msigker, med sina Med-StänderS instämmande, mä kunna förestå extra Noteringens förändrande i delta hänseende: men alldenstund författaren nn är bortrest och desi motion således icke kan undergå någon förändring, fär jag, i likhet med hwad han i sednaste Plenum yrkat, underställa Högloft, Ridderskapet och Adelns nplysta pröfning om intet frägan bör anses endast röra Ridderffapet och Adel», och som sadan, af ett desi särskilta Utskott granskas och bedömmas, dä jag wägar hoppas att den finnes, efter hwad jag förut haft äran nämna, wärd en trygg och rolig hwila intill desi en allmän rättelse och jämkning uti extra Noteringen föregätkGrefwe Hamilton, ^xel, upläste ett fa lydande:
Mörk - 476
Den 3 Junit. Wördsamt
I anledning af Herr Lckmitterlötvr förslag, torde Ridderffapet och Adel» Mära mig göra den contra proposition, art om extra Noteringen skal! förblifwa beständig, som en milikairisk bewillnjng, den mä träffa i lika förhållande al! stagä Egendom, säsom bruk, qwarnar, hus i städerne, fabciqucr, manufacrurer, näringar, amer och om det sig göra lata, capitaler, och i följd deraf, som högst billigt, en ökad rotering pä den redan roterade Jor den i män as desi läge, widd och fruktbarhet, ty ägande rätten till den samma är icke erhällen med annat willor än akt hälla soldat.
Annorlunda förhäller det sig med Säterier, insockne frälse, rä och rör, prestegärdar och de lägenheter, som redan äro med stamhemmanet roterade eller äro sä högt beskattade, att högtsalig Konung Larl ^1 fant dem tillräckeligen smara mor underhället af en soldat.
— Nu är ändock fräga att uran minsk ning af de för befrielsen af soldat älagde lyngör rotera desie lägenheter.
Jag frager, ehuru ägare af ungefär 28 krono skärte hemman: är alt betta rätt, är det billigt? bätom osi, Mine Herrar, rikeligen och ingalunda sparsamt, utrusta en älskad Regering med medel att bibehålla lugn inom csi och skydd mot hwatz stende, som hellst, men katoni otz ock för all del vndwika den partiella beskattningen, som gifwer sä mycken anledning till mannamon och söka fördela desie medel lika efter förmögenhet att de aldrig falla vjäml än mindre kränka ägande rätten, hwil?rk ofelbart händer, om denna uppoffring för ö« Den z Junit. 47? qonblicket nog ning ända i sin werkftällighet, stalt fortfara till desi Konung och Ständer annorlunda öswerenskomma. friherre LeZerström, Iacc>d:
Utan att ingä i pröfning af den utaf Herr Lckmitterlörv gjorda niotionS nytta eller nödwändighct, utbeder jag allenast fä anmäla, att oagtadl den wärde Ledamoten i sikt sednare memorial sött att förwandla fcagan till enstilv, är den likwäl klarligen i sin nak«r allmän, af det stäk, akt ny roterad jord inuehafwes ej blott af medlemmar Utaf Ridderstaper och Adeln, utan af ledamöter utur alla Ständ.
När det således synes mig gifwit, akt frägan äe allmän, sa bchöfwes, i afseende pa desi behandling, ej mer än ait rädfraga Regeringsformen — den säger, akt alla allmänna scägoc stola remitteras till Utstött, hwilkas sammansättning är hämtad Utur alla fyra Riksstånden:
När den, lagligen behandlad, återkommer frän Utskottet, dä stär det Riksstånden öppet, att bifalla eller assia densamma; mcn i afseende pä desi hänwisqnde kan jag för min del ej frangä den formalitet, grundlagen förestrifwer, hwilken owägertigen bör iagttagas.
Grefwe (-zsllenborA, Jokan kkenmn§, hade inlämnat ett diktamen, som uplästes sa lydande:
Det har warit mig ganska owäntadt, att fräga skulle nu, och, särdeles i detta Riks-Starrd blifwa wäckt sm extra Noteringens fortsättning äfwen sörftedstider, vä ändamalek med den sammas upkättande nu är upsylt, och extra Noteringen, förmodeligen fulltalig, och HMdd, nu göra deras först» öfning i wapen och 478 Den 3 Jumi oafbrntit bidraga till ett lika försvar under nu warande krig, om frägan om RoleringcnS permanens npstädt eller.icke.
Jag har derföre ansedt öfwerflödigt och alt för tidigt, att nu inga i författningar om hwav som bör widtaqas under fredstider i afseende pä förswars anstalter dä lyckligare förhållanden, icke torde päkalla fadane, som tidens trängande behof, ny yrka, och da, desimom i nyligen widlagne beflut om utskrifning, Riket äger en bor, gen för framtida förswar; men det som härjemte förekommit mig sällsamt är, att den wärda Ledamoten, . som wäkt denna sräga och sjelf yttrar sig hafwa funnit orättwisa i åläggande af extra Noteringen, icke finner det samma i desi fortsättning, annorlunda än sättet för desi werkställande, och just i saknaden af rättwisa derwid, hämtat anledning till sin motion.
För min del, skulle detta, alldra minst pä sadan grund kunnat falla mig in.
— Jag hade hälldre glömt all siags orättwisa, sedan den rvar förbi, och ej kunde rättas, än att önska en be» ständig fortsättning af samma inrättning och samma tyngder, blott för att hafwa vet nöjet att se vem mera ordcnteligen och lagligen upfanade hwari man dcsintom torde lika sä mycket misiräkna sig, som wid sist förflutna Rotering; men sedan nu denna fräga är wäkt, mäste den remitteras till ett Utskott och det är derom allena, jag anser mig böra för det närwarande mig yttra.
Jag instämmer i hwad Herr Grefwe körner i sista Plena yttrat, att dctia mål icke tillhörde ert enskilt Utskott af Ridderskapet och Adeln, dä alla syra RikS-Slän« den, ehuru i ganska skiljagiige förhallanden deltaga Den 3 Junit- 47? i extra Roteringe»; men dä ibland de wafentligaste fördelarne af en konstitutionel frihet, och en af de yppersta der grundade rättigheter, ostridigt bör räknas ben, arr statens bördar och utskylder alla medborgare emellan, i clt lika föchällande fördelas , hwari likwäl Herr öfwerste, Lieutenanten Lolimitterlövvs memorial, genom förestäenbe af permanent rotering för orolerad jord, äsyftar en rubbning, enär inga motswarande onera för förmögenhet hos Rikets öfrige innewanare äro projccrerade, sä anhäller jag, att deste memorialer först mage remit. lerås till Constitutionö-Ukskottets yttrande huruwida i öfwerensstämmelse med Regerings.Lagarne och den trygghet emot arbitrair och partiel beskattning, hwar och en deri äga rum, den nu wäckte sräga kan afgöras, annorlunda, än i likhet med bewillninsmäl, med förutsättande af ett lika deltagande af den öfriga förmögenheten i riket.
I sädant mäl, som detta, och flere dylika, der en arbitrair behandling i anseende till miste medborgare closter ställes i fragg, synes mig tryggheten för hwar och en medborgares säkerhet och egendoms ratt, fordra en sadan ^räliminär äkgärd, hwilken icke bör anses inkonstitutionel af det Utskott, som erhållit det rvigtiga och ärofulla upbraq, aki wara Riksens Ständers orakel i Constirutions frågor, jag menar Constilmions-Utskottek.
Detta anser jag wara ganska angeläget, under nu warcuide felaktige representation, sä wida wiste medborgare closter och kanske fluteligen indeviduer, skola undkomma partiele förluster.
Det torde hända stundom att det enskilte inkercste, äfwen eget Ständs inrereste, icke alldeles kommer ur be räk» - 4L4 Den 3 Juntti rakning tvid äreuders behandling wid Riksdagar, och om sä är, huru »vacklande Mille icke den enskilteö rakt möjeligen befinnas, om kill exempel pluraliteten af Riks-Ständen, icke hade imeretze air deri deltaga och färskvara den.
Kanske äfwen stundom ett deremot stridaude, sä framt ej den enskiltes rätt grundlagens anda och föreskrift agde sin säkerhet och Riksens Ständer sjelfwe asagde en deremot swa. rande förbindelse atr icke, genom någon åtgärd, söv» närma nägons ägande rätt eller ålägga nägra pär» »telle bärdor.
Det wore ju till exempel lika sä orimliqt, som olagligt, alt nu yrka, att för det RikoDiseontens Actier snart i 15 är gifwit äi sine innehafware en icke päräknad utan till en del pa Bankens bekostnad ganska god afkastning, att staten of bangueN borde derföre wid
Discontens uplösning behålla insatt» ningscapikalek emedan staten behöfwer penningar, emot åtagande af en obestämd betalnings skyldighet och lag ränta, men om jag suxponerade möjelighekeN af en sadan motion, kunde icke dä af Constikulions-Utskottet, skäligen begäras ett ykrande om lagligheten af ettflikt yrkande? skulle det äter wägras och frägan till Utskott remitteras, sä frägaS: hwart skulle en sadan taga wägen?
Icke kunde den gä till Allmänna Beswärs, och Oeconomiä-Utskottet ehuru den wcrkeligen innefattade beswär för den som skulle mista sina penningar och Meconomiä för den som erhölll dem. skulle äter de för särskilta omständigheter och särskilte assigter, mycket anwändbara särskilta Utskott, fä ett sädant mäl till handläggning, sä skulle ätminstone icke derigenom actie ägarne biifwa »ryggade för bik ehällande af deras rätt, mea s alla fall af hwad innehall, som hälst etr beiäm Den z Junti. 481 kande derom knndr inkomma till Niks-Standen, sä synes obilligheten ligga i öppen dag af lar, nittio hundrade delar af representationen som icke äga oetter i Niks-Disconren skulle aga, att ester godtfinnande disponera om andras penningar, genom något beslut, som knndc kränka ägande eller nyttjande rätten deraf.
Jag har nämnt detta exempelwis ehuru sädant ej kan inträffa för att derifrån leda ett lika resultat i anseende til! cxrra roteringen, som obetydeligen rörer andra än del mindre antalet af ägare till Säterier och Nä-och Rörshemman, och för alt wisa tiröjcttghercii af en madeliosäkerhet.
Ett lika förhållande skulle äfwcn inträffa, om majoriteten ibland Riksens Ständer, skulle efter Bondeståndets yrkande, pålägga ett ringa antal Säteri- och Frälseägare, skattehemmanens skatter och skyldigheter, och till kältande af statens, således egne börder, afhända nystnämnde deraS medborgare en betydlig del af dest förmögenhet.
Alt Riksens Ständer wid 1809 ärS Revolutions-Riksdag älagt den oroterade jorden, extra rotering, bewisar intet för lagligheken alt derpå bör grundas nägok skäl till dest fortfarande i fredstider och destutom synes det i flere afftcnden äsyftaS, att denna Riksdag rätta mitztagen widen föregående Riksdag, som förut ofia händ: och kommer att hända.
I grund af hwad jag anfört, anhäller jag »vördsammeligen, alt i fraqa warande me» morialer malte till Constiturions-UkffottetS Utlämnde remitteras, dä de icke kunna fa njura den längre hwila, jag eljest gärna wille drm förunna.
Törst* Del» Ne 482 Den 3 Junit Herr vsn Lckkeät, LUs§, upläste eill pro» tecvllet följande:
I anledning af Herr Ofwerstc» Lieutenant 5ckmittcilö^V5 memorial, hwaruti förestås, akt excra roieringen. som nu endast upsättes under krig, skulle hlifwa permanent, tager jag mig den friheten här» med pura mina tankar.
Dä fräga» om extra rote» ri'igen, wiv iSro ars Riksdag i Stockholm, af» gjordes, yttrade jag inför Högloft.
Ridöerskapet och Adeln, den önskan, akt de ororerave hemmanens skyldighet otl deltaga uti allmänna sörfwaret, skulle annorlunda fä utgjöras, emedan jag ansag rotens behof af penningar dä wara större, än af en fä obetydlig tillökning af armeen, dä Kongl.
Maj:k ägde, att as förtzarkiringsmanfkapet upbada, den styrka, som ärfordradeö, i synnerhet, som de extra roterade, tvid ett krigs utbrott moro lika oöftvade, som de Utskrisne.
Men som denna anstalt skulle förbereda möjeligheten af consttiption hwilken dä mötte sa mänga swarigheter, sa blef extra roteringem under krigstider, äfweir af krig, bifallen.
Min öswertygelse i denna sak har sedermera icke af någor skäl blifwrr förändrad, och aldraminst, att ull önska extra roreringens bibehållande under fredstider, da Riksens Ständer, tvid Lenna Riksdag, redan widtagit ännu kraftigare anstalter til! förswars» »verket, sami ArmLens förökande^ och säkerligen icke underlåta, att genom tillräckeligc medels ansta» ende, sätta Regeringen i tillfälle akt göra denna
Arm be i alla afseendxn anwändbar.
Det wore således icke skal, alt för rn sä vin» ga tillökning, som den nu föreftagne, pä fädank sätt betunga deha hemman, som endast hafwa ätagit sig detta saur, under krig, dä det endast lärer behöf» mas, Den Z Junit.
48Z ivas, ly i fredstider är wär nu »varande Arm6e säkerligen tiliräckelig.
Att della förslag skulle enligt memoria. leks föranledande, medföra misthnshällning för desta extra rotehållare, kaN jag aldeles icke filena ; ty oakladk köstnadett okl wiö elk krigs början upsälka och bekläda e» karl kari wara känbar, sä mäkle del wäl kosta ändä mera arr allid hafrva en sadan karl upsatr öch förse densamma med boställe, lön, stäpMnnderinq. skjuteningar m. »t., i likhet med de ordinarie rekarne?
en längre eller kortare fredstid medför således en större ester mindre besparing, dä man är fri fran rokebingen och dä nian manligen öalculerat, att indelta soldaten, kostat roken ärligen, omkring ZZ R:r 16 H. baiico, fa följer ju döras, akt de extra rotarne bespara en sadan stimma ärligen, men den som mill beständigt hastva st» karl i beredskap, och anser sadcinr kör Mindre kostsamt, kan säkerligen fä det ända för bättre Pris, när karlen är säsötti dräng ellet torpare och icke kän kommenderas till någon tjenstgöring.
Dä denna förändring, efter min tanka hmarken för det almänna förswaret är nödigt, eller för extra rothällare någon winst, ulan snarare en beiydtig kostnad, sä anser jag mig böra/ med lika patriotiskt nit, som hos denna agcningswärda ledamot, sötanledr detta förslag, deksanuna bestrida; men i den händelse detta ämne, til! något Utskar: teMitkercts, körde Mig tilläras, såsom anmärkning tvid memorialer, ödmjukast hemställa, om der icke skulle wara förenligt med det almännas bästa, om de extra rotarne i ställbk för skyldigheten akt. pä säll nu är stadgadt, under krig upsätta karl, de mar te - 434 Den 3 Jun». re sä erlägga någon deremot swarande lämpelig ar» lia afgift till S arén, akt anwändas lill sörswarswerket i allmänhet och bcwäringsmanskapcls öfwanbe, äfwcn under fredstider, och arr Riksens Ständer till Kongl. Majit « underdånighet öfwerlemnade, alt härom med roiehällarne, läka npgöra con» traclcr, lämpade efter locala omständigheter i hwarje landsort.
(Grefwe körner, 65ran:
Iltaf hivad af flere wärda ledamöter nu blifwit yttrat, styrkes jag än ytterligare uti min i sista plcno anförda mening, arr frägan om extra roteringenö fortfarande under fredstid icke kan anses annorlunda än såsom en allman fräga, hwilken således enligt grundlagens föreskrift, bör till ett Utskott remitteras, men jag får derjemte, Rjddcrskaper och Adelns upmärksamhet, underställa, om icke detta ämne, säsom det af Herr Schmitterlöw blifwit ftamsiäldt, werkeligen innefattar twanne särskilta frågor, hwar, af den ena blott star i beroende af den andra.
Den ena frägan asystar möjelighrlen af billiga jemkningar uti den mindre wäl fördelia extra roleringen; den andra har för ändamål att, ester en sadan jemkning förklara denna extra rotering fortfarande äfwen under fredstid.
Innan den sednare frägan företages, synes mig aldeles nödigt, art den första blir afgjord; och som denna första frägan är fullkomligen occonomisk, sa tyckes det aldeles naturligt, att densamma bör till Allmänna Beswärs-och Oeconomiä-Utskolter remitteras, som skulle äga med sitt yttrande deröswer inkomma, da RiddcrskapeL och Adeli, efter de anledningar deraf hämtades» skull» äga att särskilt uptciga dett andra.
Aans Den 3 Junti. 435 ZanS Excellence Herr Grefwe R.uutK förklarade sig kill alka delar instämma i Grefwe Llörners me ni n q. äerr Landt-Narstalkcn gjorde deruppå den proposition all
Herr äLlrmittcrlövvs bagge memorialer, jemte de i anledning af dem i dag upläste ciictitmins. mätte remikleras lil!
Allmänna Besivarsvch Oeconomiä-Utstolker, som stalie äga akt inkomma med ullätande öfwer frägan om jemkning i ex ira rotcringen, och att frägan om extra roteringens fortfarande under fredstid stnlle förbliftva hwilan. de till desi bemälte Utstött sikt utlåtande öfwer
Ven förra frägan till Riks-Sländen afgifwit.
Föredrvqs ä nyo StalS-Utskottets betänkande rörande wäckt fräga om extra krigshjelps
Utgörande för pastoraterne i riket.
Herr Landt-t17arffalken yttrade sig, att Rioderstapek och Adeln torde med U,stöllet finna det detta ämne ej fordrade någon bandläqqnina.
Wid förnyad föredragning af Slats-Ulstottets, i sista pleno upläste, betänande, rörande bihangek till Riks-Ständens prokocoller för den sist förstus na Riksdagen samt Eonstitutions Utstottckö betänkande öfwer grundlagsfrågorna, blefwo Utstokkets, i detsamma gjorde hemställanoen, bifallne.
Efter förnyad upläsning af Allmänna Beswärsoch Oeconomiä-Utstottets betänkande om Kyrkoherde - 486
Den Z Junk. deboställens upbyggandej och bibehållande pä
Kyr» koherdarnes egen bekostnad, förklarade sig Rodderska» pes och Adeln uli Occonomiä - Utff'oktets nllätau» Ve instämma.