Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Swärligen skal! åtminstone jag winna den öfwerkygelfe, akt sonen al den orväldige domaren, af den utmärkte enchetSmgnnen, af dett nylkige läraren sedan han bkifmit llpfostrad och ingrad i fadrens mag, af dett orsak bör bli conscriberad att en mängd stridsmän fordom tillhörde det ständ hwaraf denne yngling genom sä olika wäg blifwit medlem.
Ehuru mitt egenteliga föremål blott asyftat att bernisa ber Adelsständer i desi närwarande sammansättning , ej kan anses förbundet till en mera personlig utfkrifnings skyldighet än de öfrige RikSStänden, fä torde dock mig ti a as nägra allmänna reflexioner öfwer de twänne omtwistade alternativen, confcriplion nied eller confcription utan legning.
Enligt den absoluta conscriptions-niekhoden utan legning mäste hwarje yngling wid fyllda 2Z är afgä ur rnllorne för art lemna rnm ät den som nytz fyllt sitt 2a:de.
Knappast färdig soldat mäste han således nrwäxlas mot en rä och torde hända mot stil wilja framtwungen recryt, och denna saf - 'Den 4 Naj:- oafbrurna omwaxling frän öfwadl lill oös,vadi folk wisar genast en ofullkomlighet i militairickt afseende.
Al huru mycken widsträktare bechaffenhet blir benna ofullkomlighet, om äfwen ben afgående marik ryckt fran bet yrke han urwalt, och till hwars utöfning han nu mera bstfwit offickelia.
Ingen lärer kunna neka atr icke i hwad wäg fom hälst synnerligen i ben wekenffaxliga och ben civila, mäste' afdraaer ak arén mellan 20 och 25 blifwa för ungdomens tilldaning af en flkadelig inflyrclf., och man torde således kunna pasta att denna conscriptionsmethod, rakt leder kill den dubbla fö!,d att underhålla en oöfwad armee och en oskicklig embetSnianna-corps.
Om deremot en till andra yrken fallen yngling nian rubbning r sin friwilliga bestämmelse får i sitt ställe prästera fullgod kars, sa kan pä en gang Staren winna en Mckelig embetsman och en god soldal.
Soldaten bchöfwcr dä ej asdankas just dä han börjar blifwa »ytlig och embetsmannen twingas ej börja pä nylk de göromål hwarwid han saknar s ars handläggning.
Men den fattige kan ej lega som den rike, säger nian, och denna olikhet stml! »väcka afund.
Är dä detta del enda tillfället i lifwct der den fattige mäste nödgas göra hwad det den rike intet gör.
Skall icke alltid den fattige lefwa af sitt arbete, och de» rike betala detta arbete och är icke häruppå orubbeligen grundad den enas walbeständ och den andeas utkomst.
Erfarenheten förlidne sommar intygar ock, akt denna afund mot legning existerar ej i de lägre fslkklasierne, och att dä ordet lottning up - Den 4 Mast - H7 upwäckte allmän oro, dä stillades genast denna oro genom order legning.
Öfwer alik hwarest den bemedlade legde, lät den fattige lega stg och blef kagen.
Nar Konungen sjelf kan föreskrifrva de egenskaper den legde karlen bör aga, sa befaras ej att genom legning fä däliga soldatr-.
Da tideeymden af 2n lill 2Z är tillhöra de egeuftiga conscriptionsklasierne, sä wisar sig dell frän 2Z till Z7 eller de 12 manbaraste ären af mennisikaiis lifstid endast ägnad at legning,!
Indelta armeen ilka!! äfwcn här finna tillgäng pä soldater och en mängd raska yng» lingar skola efter fulländad constripkionstid friwilligt qwarblifwa i krigsstander utom hwilkel flere af dem torde komma att sakna sin utkomst.
Jag kan således aldrig tillstyrka en absolut conscription utan legning.
Den strider emot den personliga friheten utan att derjemte upfylla ett stork ändamål, den afwiker frän alla antagna bruk den är owerkstallbar i fin utöfning, och skall öswerhopa regeringen med obehagliga granstnings ämnen cmbetsmannen med ömräliga älgärder och dagcligen föranleda till misinöjen, klagorop och hnndradetals försök att eludera lagen.
Herr Reutercrona anhöll om tillständ att med de öfrige respective
Ständen fä communicera sitt nyfl ripläste memorial.
Mänga önskade att Friherre VVreös äfmen med de öfrige Riks - Ständen mätte communicera sitt yttrande.
Uppä Hans Excellence Herr Friherre Wrestes er - Den 4 Maji - erinran att nli desi memorial frägan om förstärkningsmanffapet more behandlad i tillämpning egen?
teligen pä detta Ständ, ämöjdes Ridderffapet och Adeln med att »ppä gjord propostcion af Herr Landt-Marffalken hänwisa friherre Erestes memorial kill det Ukffoit lvm kommer alt nptaga Konungens nådiga proposition. 8rlherre kalbitLlU, hade inlemnat xkt Memorial, hwilket nplastes sa lydande; Odmjnkt Memorial!
I anledning as Kongl. Majus nädiga proposition rörande constriplionen, hoppas jag mine enffildte tankar tillaras mig uti möjeligaste korthet fa äran alt gifwa tillkänna. ffonscriptionen, lärer i anseende till war ställning synas högst nödwändig, och hwad jag af Kongl. Maj:ts nädiga proposttisn fäktar, finner jag mig fntet böra opponera deremot.
Dock torde jag likrväl
Ulan elak afsigt fg yttra mig, att hwad legningen angar, sa för egen del kan jag efter öfwertygelfe ingalunda finna honom nyttig, utan twärtvm för landtmannen högst ffadelig, till och med krosiande'
Ty fä snart legning skall existera, sa äger jn den rike och förmögne större utwäg och rättighet lega sig en karl, för att frälsa, antingen sig sjelf, eller en annan fom ligger honom om hjertur, han fragar dä intet efter hwad det kostar blott han winger sikt ändamål, han upstegrar öfwexdrift ne priser, den penningefnäle läckas derigenom; landtmannens söner, magar och drängar blifwa föremålet, och de arbetande händxr borcryckas ifrån en handtering den sörsta as alla, jag menar aker?
Dmr 4 Maji - 119 bruket, hwilket genom de borrwärfwade händer nödwändigt skal! komnia i wanmagt, kommer akerbrnket i wanmagt, sa iiihillar jag mig en derpå följande stagnation, sa i det ena som i det andra, med ett ord hwar skall rcsourser säs, om ej äkcrbrnket som sig bör sär sköras; odlingar och förbättringar utan hinder werkställas, hwilkec med de arbetande händren skall utgöra fömögenhet och styrka, men twartom dä det ncd^rryckss och undergräfwes.
Jag får tillika hemställa, att som jag nti Kongl.
Majttä nådiga proposition, sä wida jag den rätt saktar, finner undantag för wista closter menniskor som isrän conscriplioncn skola befrias, da äfwenwäl werkmästare eller sä kallade salrpcmrKudare med fine till handleringen nödige drängar äfwen mätte utcstukas ifrän conscriplioncn, i synnerhet som Kongl. Majtts nädiga befallning emanuerat öfwer hela riket, allt till och med ar a8i6, skall hwar och en som jord äger, saltpeter in natura lefverera, och får den icke med penningar lösa, Detta mitt anförande anser jag som en reservation för framliden och anhäller derföre att detta milt memorial till wederbörligt Utstött mä remitteras.
Herr Landt-Marskalken proponerade att de af Herr Ueutercroim och Friherre kalkitLlri nyst npläste yttranden liksom det Herr Usxxo den i Man npläst, mätte fä remitteras till samma Utskott hwartil! hufwudsrägan kommer att hänwisas.
Bifölls. öpnades Herrar Bänkmans lista till wgl af en Elccror efter Hanö Excellence Herr Grefwe Lralre, 122 T en 4 Maji.
Lrake, UaZnus kreclrik, och befanns dertill wg» ra utsedd:
' N:o 51 Grefwe koste, LarlLlaes, Kammarherre (örejlve De !a 6arrlis, ^acok, anmälte att en ledamot i Banco-Ukffouer
Herr von kötken, för enffildte angelägenheter bortrest och förmodades ej till riksdagen återkomma.
Herr Landt Marskalken erinrade att Herr von kötken wäl enligt Rlddarhus-Ordningen bordt stil förfall till pröfning as R.doerckapet och Adeln framställa, me» som han redan more bortrest hemställde Hrr Landt-Marffalken om icke Electorerne kntzde anmodas akt en annan ledamot i Herr von kotkeng ställe utseBifölls.
UplästeS ett fran Stats - Utskottet inkommit betänkande af den i Vennes, hivaruti, i anledning af en i b tänkandet nptagcn punct af Konungens till Staks-Utckottet aflemnade nådiga proposition om StiUswcrkekS killständ och behof, tillstyrkes, att Riksens Ständer mätte, sa wäl för de a:ne sistforffutne arén som för de kommande bewilja och tippa Riksgälds - Contoirels medel ansia fyllnaden i den summa till förswars - merker, som Riksens Ständer redan wid 1829 ars riksdag bestämt till en million Riksdaler, utan att dertill anwisa en till detta belopp utgående summa.
Ladeö pä bordet. Zerr Landt - Marskalken lillkäimagaf, grr Den 4 Maji.
Kf prstocolls-Utdrag, hwilkas innehall nu uplästes, inhämtades, det de öfrige trenne refpective Standell instämt uti Ridderskapet och Adelns beslut all, till beredande af frägan om en förändrad författning i afseende pä sörftärkningsmanskapet, utfe ett särskillt
Utskott bestående af trenne ledamörer af hwarje Ständ..
Da nn således alla fyra Sranden wörö ense om cit fadant Utskotts fattande, hemställde Herr Landt-Marskalken att det mätte tillätas honom att anmoda Herrar Eleeivrcr all dertill ntfe ledamöter.
Herr Landt - Narffalkcn proponerade att Kongl. Maj:ts nädiga proposition om en förändrad författning i afseende pä det faststälda förstärkningsmanskaper, tillika med de i samma ämne upläste dictamina och memorialer mätte till der serskilt» Utskottet remitteras.
Uplästes ankomne protocolls-ukdrag fran Pre? ste-Sländet.
Ett af den 29 April innehällande anmodan till Stats - Utffotket atc inkomma med nrlätande dels om tryckningen af Ständens prvkocollcr, dels om trackr.mentcn och arfwoden för Ständens och Utskottens Secreterare och betjening.
Ett af den ZO April med bifall kill BewillningSrUrskottets protocollS-utdrag angående tillstånd att antaga en talrikare betjening.
Uplästes ankomne protocolls-mdrag frän Bonde-Ständer.
Den 4 Maji» Ett af den 29 April hmaruti killkännagifwes, arr Ständer redan öfwerenskommit art läka pä egen bekostnad trycka sine protocollcr och förmodar att de öfrige respective Sränden derom gä i lika författning ulan Statens tunga; men i afseende pä bihanget förenar sig med den tili Stare- Utskottet skedde remisi.
Af den Z2 April innefattande bifall kill Bewillmngs-Utfforleis begäran all fä antaga en talrikare betjening.
Remis; till Bewillnings- Lag- samt allmänna Beswars- och Oceonomiä-Utskouen af RiksdagSFullmägtige kettr Nilssons, gottan Urslons och Austers Istältmnssons memorialer om inskränkning i bränwinebränningen famt skärpande af ansvaret för fylleri och dryckenskap.
Af den 1 Maji junehällande: Remitzer till Lag-Utskottet af Riksdagsmannen Uars 8ven8kon8, ^näer8 Uarstons och sjökarl Olsbon Uonzbergs memorialer om uphäsmanve af bördsrätlen, samt till Oeconomiä - Utskottet af Riksdagsmannen Sven kokr8son8 memoria! angäcnde frälsehemmans deltagande i häll- och reservefkjnrfen samt öfriga onera, lika med andre hemman.
Bifall till Expeditions-Utskottets begäran att sä an aga en talrikare betjening an den RiksdagsOrdningen såsom onndgangelig medgifwer samt att de kill bihanget hörande acker fran Skändens och Utskottens Canhlier ma till Expeditions, Utskoirer insändas, Hög - Den 4 Maji. i2z Höglost.
Ridderffapet och Adeln äiffildcs Elyckan A lill z.
Ickt luxrn.
In stckem xrotocolji 6.
Lilverliol^Sp Tisdagen den Z:te Maji.
Plenum kl. ^ 6 Eftermiddagen.
Justerades pleni-protokollet för den'4 dennes.
Oonadcs Herrar Electorernes lista lill wal af ledamöter i det fcrMra Ulfkott som ager att uptaga Konungens nädiga proposition i afseende pä förstärkningsmanffapet, och befunnss följande Her« rar dertill wara utsedde: N:o 118 von Olen, Grefwe, Hanö Ickinckric z, En af Rikets Herrar.
U!:o 244 6rixenstjerna, Friherre, Fusimagtig Haxps, L^rl VViflrelm z Ojwerste-Lieutenant.
N:o 247 Olfslvärck, Friherre, Fnllmägkig OckerilröMz Friherre, vice A miral» Likaledes af en öpnad lista till wal as en ledamot i Banco-Utjikoitct efter
Herr von Xotinen befanns wara wald: M:o 408 Herr Oanekvartlt I^iljeliröm. lacob Naiooin, Capitaine R.
S, O, Up - 124 Den 5 Maji.
Uppå gjord proposition af Heer Lcmdt-Marstalken bestoi Ridderstam'! och Ädeln för sin del att det nn af Riksens Ständer walda serstilte Utstött ställe oföriöfwadl börja sina sammanträden.
Zerr k^lack., Larl sraäric, upläste ek! memorial sa lydande ; Wördsamt Memo-ialt En mok Konung och Fosterland redlig! sinnad, npmarksam astädare af dek stora politrsta städespelet. stall icke förfela upläckren af badas bekymrande lage kjll de» sä brydsamma allmänna skattningen i Europa, och den med förfärliga rustningar ät Norde» antagande striden.
Sckrlle icke med denna kännedom, tankaren ännu läktare inse: att-den mäst päkrängande af tidcp»>, ekens fordringar är—.Fosterlandets förswar, deria förswar onckeligen utgör ett as Monarkens ömaste äliagander, är del icke mindre för folket en aldeles »»vilkorlig, en inför efterkidenS dom ansvarig pligt.
B strå äro de stormar som genomfara tvär politista »verld, mörka de moln som stocka sig öfwer säkerheten och friden.
Hwilken lugn bctänksambek är icke högnödig hos alla interesterade mägtige?
bwilkek lyckligt förutseende i urwalek af relativa stöd, behöfwer icke den mindre borgfaste för att kunna mellan rasen af uprekade stormilar behälla Ständspuncten och Iämnwigten? och tvid möjclig förlägenhet all återfinna dem, hwilken klokhet, hwilket kallblodig! agtgtfwande fordras icke, att päpasia och gagna det gynnande ögonblicket af en Den 4 Maji - I2Z en fördelaktig kastwind för akt återtaga en uprätt ställning och der naturliga lägel?
Oemskfta,idelig är wifierligen den tankan alt fosterlandets sörswar hufwndsakeligen ankommer pä wifiheken af sädane maximer/ underhandlingar ost) operationer, som ehuru liggande
Utom kretsen af allmän kännedom oest bedömande ljkwä! finnas nedlagde pä samlingöpuncren för all Swensk undersaretig lillgiswenhck och förtroende, och just af denna ördsak star ännu det urgamla Manhem, wid alla hotande uksigter, med fä orädd, sä obekymrad blick, lnkadr mor sin genom en mognad erfarenhet sä höqr uplyste
Konungs landsfaderliga bröst.
Likwäl och dä i wart tikehwarf, mer än någonsin wiöheten behöfwer stödas afl krafter mot wilkoret att ledas af henne, och dä ingen, ehuru grundad politik, af egen magt förmak wäcka upsecndeu och framskaffa följder utan biträde af den pahiva eller activa wapenstyrkan, alitsa kan wäl Regenten icke gifwa något oswikeligare bcwis till fin lika hulda som wälaörande ward om Rlkel och Folket, an dä han i wädcliga tider, upmanar delta folk, akt till sitt förjwar antaga en starkare bewäpnad stallning.
Hwilkcn omisikännelig pligt skall icke utur desie betraktelser kunna ledas lill förblindandet af ett ädelt folk, att i en sä critisk tidepnncl som den närwarande gä Regeringens asfigtcr och anstalter till mötes genom erbjudandet af alla sine »verkande och hwilande krafter — om sä behöfdes, för dek stora ändamälet Fäderneslandets föcswar.
Sättet, alt genom den nädigst proponerade kon - !2Z Den 4 Nast. conscripkionen bereda becka ulwidgade försvär, synes för sitt ändamål wara wal beräknadt, inen ferstilds ganska betänkelige orsaker göra wid utförandec alfwarsamhek högnödig mätte venna organisation kunna företagas pä en frän oroande krigsyrken och wapnebrak sorgfälligt lugnad lide» punct — marte anstalrerne framgä lill ändamalek sä midt någonsin ske kan med smä och långsamma steg, alltid i spåret af förut bibringade, lugnande begreppen t. e. om urstrifningens afseende våganders fördel af en lättad recrutering.
Om rasmingarnes ändamål såsom till finnandes snarare i pälikander och imposikioncn än uti eli werksamt anrvändande.
Om redbarheten af ben tröstande sanna förhoppningen: alt folker icke bör anse conscriptronen eller de ätsöljandc beswären som en upoffring af flösad kraft; ruan med mera skäl som err för besparingen al denntt kraft -välbetänkt förmåringsmedel är lugnet och friden m. m.
Huru hedrande för Swenska namnet, huru wäl uträknat more icke för ändamälet, om wid behandlingen af betta stora intrefie, i denna sä critista tidepnnek, da odelade känfloc inom och opinionen utom ost, kanske snarare än någon ting annar skall werka lill wart försvar, om siger jag, nu de främmande anspräken, wid deras med glesa titlar trotsigt upgjorde calcul-.', öfwer Sweriges afmatrade styrka, de likwäl wid närmare tillseende nödgades fylla Laeumerne med det fä imponerade begreppet om wär national-cnlhnsiasme, wär sammanstämmighet, wär ståndaktighet.
Oh! akt jag mägrade göra för Swensta all-- MN Nr Den Z Maji. 127 mäuhekcn begripligt, det förhöjda wärdet af fjelfwa sättet: att med et frimodigt yttrande af den fria beredwilligheten, det warma nitet, giftva äl sjelfwa handlingen en mycket större wigt pä den politiska wägbklancen, sädanr skulle kanske mangen Statsman kalla: cn sing Uträkning att för godt köp se sitt interesse till godo, och ett syndigt sätt alt lemna en annan föga mindre stark jdeascorrtinZcnt af blorr abfiract natur — maire samma nacional-anda öfwergä till hcroiSme hos de fosterländers söner, som skola utgöra hennes nya förfwar om görligt är till den grad: arc
Med afseende pä närwarande tillfällets och kidepunclcnö sä aldeles egna art och betydenhet åtminstone för något är, ingen medborgare af conscriptionen satts sig i säkerhet bakom en annan, den han i öfrigt wisierligen ieke skulle tillerkänna err högre personligt warde, utan häldre yttrade en swartsjnk ömhet om hedren art hafwa stätt i led eller bakailleordning med redan förut lagerkrönte fäderneslandet tappre sörswarare under anförande af en bland ridehwarfwers största hjeltar för art dela deras ära och nationens warma erkänsla; men med all agtning för de warde ledamöter, som förut yttrat en motsatt ranke, kan jag likwal icke anse förenligt med den personliga frihetens helgd hos ekt fritt folk, att bedomina legomäl bland conscrip. kionen såsom alldeles otillbörlige och otillätlige.
Jag. finner ca sadan lag lika ogagnelig för ändgmalet som för sjelfwa espriten hos troppar.
Skulle wäl cn sä hardt rwungen, ehuru i öfrigt oförwitelig, limiterad Statsfånge med olusten i hjertat, barmen I 28 Den Z Naji - sinnet och wede! i henderne ort pä annat sätt up^ tylia sin plats, ssnlle han wäl bland sine kameraler kunna göra' särdeles god blod, da hans egen naturligiwis blifwit sa ond? jag belwistar det, men ken lilla påföljd unnade jag wäl god dagö pil> tärne: alt i föll representanten under liden jordbr, principalen mä för den onkkjente tiden antingen representera sig sjelf eller lega a nyo, hälft emedan sadane legowal icke synas innefatta någon aversionshandel med folket om denna del af desi försmår. f)nekcligen syncS conscriptionen medföra den vbeqwämlighetcn: att absorbera plantskolan för alla civile och ccclesiaftigue embeten emedan mellan 2v:de och 2z:ke äret den manligen börjar beträda tjenftemannabanan.
Denna olägenhet skulle dock för det mästa afhjelpa^, om stadgadt blek, att sadane snbjecrer af conjcriptionen, som företedde rigtiga och fullgoda spwcimma till bestyrkande af wnnnen jklcklighet för annai embctSmanna yrke, och som derjemte medelst gällande bewis styrkte silk antagande wid någor publikt wcrkz en sadan dä berättigades, arr mistas der han för sitt sjelfrvalda yrke bliswit sia^ionerad: men med förbindelse art bära den miliiaira uniformen, göta, med werkckig tjenst, eit ärligt längre möre wik hwillen annan corps som hälst af lika wapen, och jenne ett deraiilcradt laga bewis deröfwer till Chefskapet i inanda wanliga rapporter j wederbörlig ordnii.g. Ater i händelse af krig borde wäl en sadan conscribenr ow -gerligen wid sin corps göra en campagne i fält; men också ester Z a 6 mänaders oförwitelig och merkclig kriggljenst under wapen, kunna af sitt Collegio reklameras och dit obehindrad fä återgå.
Krigs - Den 5 Maji 129 Krigsaga» och sjelfwa mödorne sadane de sökefinnas i fäll, slkola för atl ungdom haswa en wälgörande werka», äfwensom derigenom troligen pä Embetsmanna wäsendck i allmänhet.
Mä handa skall den sä widhängliga militairg disciplinen pä manga ganska bchöfliga ställen införa en sort cnnctiialitet, cch kanffe, till och med — en tactis? lystring, sadan: att enar Iftemis kommenderar gjf p.Vt! man icke koksade ar manan eller efter sparfwarne, äfwensom akt pättelsepuncten mer sällan blefwe lagen i galen ända.
Slureligen och da efter den godkända planen af SwerigeS defensiva fyrswar, högst sällan kraften af en öfwerspänd armering utan den as en mhällande ständagrighet sunes wara behöflig eller kanna bliftva anwändbar; och dä åtminstone i fredstider — Krigsmagten utom förstärknings och conscriprionstrupprr torde wara lika tillräckelig som wisterligen för sitt bestånd fullkomligt motswarande Statens wapenföra perfonale och öfriga lillgänaav i det wigkiga förhållande att icke lala någon tillökning, utan att allt för mycket betunga näringgrne och Matta Rikskroppen; alitsa understalles Ridder stopet och Adelns bepröfwande, stadgandet af sädw na belingander, alt wid lugnare lider, deste nya bewäringar icke pä något sätt mätte bcswära Starsmerkel eller landet, titan blifwa behandlade säsom Wargeringsmanffap för den indelte armeen, men med fri lega efter etablerade principer' likwäl ali lid med förbindelse: att sa ofta nöden räkallak, kunna ater upkräda r-ll extra förswar ät Fäd.r' nes Lörsta
Del- N-s 9 Den Z Maji. neslander uran rubbning i desi sa naturligt bestämmelse för nationalreernkeringen.
Aerr 8iIlverlLköI6, d>lil8, hade inlemnat fölsanbe memorial i om upiästes: Riksens Högloft.
Ständers pröfning får jag ödmjukeligen underställa, huruwida de under Husqvarna gew'rsfactorie lydande arberare kunna undantagas fran den af Kongl. Maj.-r i Näder pro« pouerade Utskrifning af allt manbarr folk emellan 2o och 2Z ars alder och hwanill nedannamnde stkal synas föranleda: 7:0
Äro deste arbetare enligt 8 §> af de fa-- okoriet är 1715 nädigst förlänte privilegier frän all kneckt- och chatSmanhäll frikagne. 2:0
Äro de ivid Kronans werkstäder och förråder warande arbetare i Kongl. Majtts nädiqa proposition nndanragnc, och dä deste arbetare, ehn, rn i privat tjenst synas wara lika oumgängsige, sä tyckes med Ml kunna simas, att de äfwen böra imdantagas. z:o har Kongl. Maj:t genom dest gifna löfte j nädig Resolution pä min underdåniga hemställan, om ej Veste arbetare kunde fritagas fran utgörande al det utkagne förstärkmngsmanskap, "att wid ^blifwande urcommsndering deraf wilja sig i näder "ntlata, om ej de som lotten päfallit att utgå, "kunde till faciorietjenst i stället commenderas" styrkt nödwändigheten af deras bibehållande wid handtwerkct. 4:0
Blir det mast ogörligt framdeles anskaffa arbetare, enar de dem i privilegier tillagde fri- och rättigheter frantagar, hwaraf ofelbart söster faktoriets under - Den Z Maji. igr bergäng; och dä desse arbetare först '.vid 20 ärs alder kunna anses skickelige efter 6 a 7 ars läroär, sä är bet deras bästa arbetstid som wid handtwerkets idkande gär förlorad, och blir dek smärt, att efter fem ars saknad öfning blifwa dugelig till för» färdjgande af de fläste gewärSdelar., Detta memorial anhaller jag mätte blifwa remitteradt till det Utskott, som kommer atl bereda swar pä Kongl. Majus därom gifna proposition.
Utdrag af de Husgwarna Gewärs-Factorie är 1715 nadigst förlänte privilegier. 8 . §.
Pä samma sätt skall Factoriefolket sa wäl mästare som gesäller och lärogotzar wara frie för kneckte- och Båtsmanshåll, men hafma de nägot tjenstefolk hos sig som intet höra till faktoriet, sä warda desse samma lag underkastade som alla andre.
Enligheten med höga originalet intygar ak Ltriibin^.
KammarrRäd.
Friherre Ltjsrncrorm, Oavlä, anförde kill Protokollet lkrifleligen följande.
Walborne Herr Landt-Marskalk f Högloft.
Ridderskap och Adel, Första wilkoret för en NarionS frihet arbet, att hwarje medborgare utan afseende pä ständ och förmögenhet, matte hafwa lika rättigheter lika skyldigheter mot samhället! främst bland de sednare höjer sig den ädla pligt, som älägger hwarje wapenför man, att icke allenast med sine kunskaper och sin arbetsflit eller med sin egendom, ulan med lif och blod afwarja alla anfall mot dess fäderneslands frihet och sjelfständighet.
Wi IZ2 Den 5 Naii.
Wi befinna ost nu pä en tidepunct, dä ett talrikare armäe lifwad af en starkare och sannare fosterlandskänsla an nägonsin, fordras för att med dragen fördel af wär local och urgammalt svenskt mannamod, affta ansallcu hwarmed äröfcingslystnaden tyckes hota.
Pä hwad sätt lifwaö rväl säkrare denna enrhousiasme, hwarigenom ingen npoffring blir för stor för fäderneslandet, än igenom antagandet af liberala principer, som dä de grunda sig pä allt hwad jämlikheten i fin ratta bemärkelse har ädelt och nplyfkande, säkert ej skola förfela sitt stora än» danial.