Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
RegeringsFormen uppräknar äfven ringare Embetsmån, såsom de der åro anställde vid Konungens Cabinett och de Utrikes Beskickningarne, så tror jag, att denna föreskrift är desto mera obillig, som de godtyckligt afsåttliga bäst behöfva någon säkerhet om pension, att stadgandet synes äfven vara nödigt, emedan ett sådant entledigande sällan lärer komma ifråga.
Jag vet åtminstone intet exempel derpå efter vår nuvarande Stats-författnings antagande-; och man bör hoppas att sådane händelser alltid skola blifva sålsynta.
För öfrigt tror jag det höra till de Reglementariske föreskriiterne att bestämma huru med beräkningen af bidrag från förtroendes, Embetsmån bör förhållas ej mindre ån för dem, som ur Militairen eller Hofvet insättas i hög ro Ven 12 Maji J. m, civila Embeten.
För dessas skull, böra väl icke alla utestängas.
Samma erinran gäller i afseende på de Högste Embetsmånnens uteslutande från Pensionslnråttningen.
Det är vål oerhördt uti alla länder, att såsom hår, StatsMinistrar, StatsRåd och andra Rikets högre Embetsmin, skola vara utan pensioner, då Kofveta Embetsmån, till och med dess uppassare erhålla sådane, utan afseende på om de uppnått hög ålder, åro i behof eller icke.
Om man invänder att pensioner, så stora att de vore passande efter de högste Embetsmånnens löner, icke kunna lemnäs dem, så år det åtminstone bättre att de få något ån intet, och man kan i afseende på dem förfara såsom i Mibtairen, hvarest FåltMarskalken icke får mera än Öfverste pension, ehuru den förre år många grader öfver den sednare.
Således kunde de högste civila Embetsmånnen åtnöja sig med motsvarande civila pensioner, emedan det vore väl för dem, att åtminstone hafva någon tillgång, om de ej förmådde tjena till fyllda 70 år.
MagasinsDirectionen och dess betjening torde med råtta vara utesluten från Pensionslnråttningen emedan det år en tillfällig Embets-myndighet.
Men detta år ej förhållandet med Tullverket, som följaktligen borde uti Inrättningen inbegripas, emedan Tullen, såsom en vigtig uppbörd, förmodligen städse qvarblifver och fordrar Embetsmål!.
Slutligen får i allmänhet anmärka, att detta betänkande synes mig vara af den beskaffenhet, och det inflytande på de civile Embetsmånnens förhållanden, att jag skulle önska dess meddelande åt särskildta Utskottet, innan Rik - Den 12 Maji e. m, 201 sens Ständer i detta ämne fatta deras beslut.
Bristen på pensioner för de civile Embetsmånnen år en af orsakerne till de många olägenheter, som i StyrelseVerken blifvit anmärkta.
Derifrån hårleder sig äfven till en de}, klagan öfver da många tillförordnade Embetsmånnen.
Regeringen kan, då någon i hennes tjenst förbrukat sina båsta krafter, icke vara nog hård att gifva honom afsked utan pension på sin svaga ålderdom.
Men som tjensten likväl måste göras, så återstår ej annat ån att dertill förordna extra ordinarie personer.
På sådant sått har man till den grad antieiperat på framtiden, att mången gör två k tre graders högre tjenst ån han har lön för.
Såsom en ai Ledamöterne uti Committéen, hvilken utarbetat förslaget, får jag upplysa, att det aldrig varit fråga om att för de nu i tjenst varande Embetsmån upphäfva stadganden, hvarigenom de vid 70 års ålder bibehållas vid sin lön såsom pension.
Det skulle alltid bero på alla dem som nu åro i tjenst, huru vida de vilja ingå uti den nu förslagne Pensions inrättningen.
Således förblifva allanu varande Landshöfdingar ovillkorligen uti deras rättighet att erhålla den nu stadgande pension vid 70 års ålder.
Elvad angår framtiden så har man trott, att Inrättningens fond ej kunde blifva så betydlig att den kunde bära så stora utgifter som pensioner för de högre Embefsmånnen; väl borde de, som från början af sin tjensteman na-bana deltagit i inrättningen, få åtnjuta dess förmåner, men den som sedan 252 Den 12 Maji e. m. inkomme, kunde man icke tillåta deltagande deruti emedan så höga pensioner icke kunde anslås.
Detta har varit orsaken till uteslutande af de högre Embetsmännen, men jag medgifver att pensioner, behöfvas äfven för dem; likväl icke för det närvarande, ty FÖrfattningarne innehålla att de vid 70 års ålder få fortfara uti åtnjutande af sin lön.
Förtroende tjenster hafva icke kunnat föreslås till deltagande uti PensionsInrättningen, ty de kunna innehafvas på ganska kort tid, och då skulle antingen en sådan Embetsman förlora sitt bidrag till inrättningen, eller ock få pension efter mycket korrt tids deltagande.
Hvad TullStaten angår, så borne den kanske vara uppförd på Stat, och då få deltaga i PendonsCasse-Inrättningen, men intill dess en sådan förändring uti den närvarande organisationen egt rum, att TullVerkets Tjenstemän komma i samma förhållande sorn Rikets öfrige ordinaire TjenstemannaCorps,'lärer det ej kunna förenas med de antagne grunderne för Inrättningen, att de skulle blifvaj delägare deruti.
Jag har ansett mig skyldig att upplysa detta förhållande, och anhåller att, i händelse af återremiss, mine anmärkningar måtte få åtlölja.
Herr Ribbing, Arved'.
Jag har under uppläsningen af StatsUtskottets
Betänkande icke nied visshet kunnat fatta att behofvet af Pensioner för ålderstigne underdomare blifvit ibågkommit.
Då icke längesedan förevar Lagutskottet» Betänkande , angående återuppliivande af För - Den 12 Maji f. m.
253 fattningarne emot beviljande af tjenstledighet för Häradshöfdingar, ansåg jag mig, såsom Ledamot af Högloflige
Lagutskottet icke böra söka lägga några hinder i vågen för den begårte återremissen; men nu, i en fråga, som icke rör min befattning i detta Utskott, torde tillåtas mig anmärka, att deruti icke något sått vidtages, genom pensioner eller annorledes att göra det möjligt för ålderstigne Embetsmin att, utan fara för sin härjning, skilja sig vid sine tjenster; så tror jag att skärpningen af Författningarne emot Extra Domares förordnande, hädanefter blir lika fruktlöst, som sjelfva Författningarne hittills, i vissa förhållanden varit det.
Herr Ehrenborg har särskilt nämnt medlersta delen af Riket såsom egentligen utsatt för täta Domare-ombyten, hvaraf följer, att det egenteligt skulle vara GÖtha IIofRått, som häri felat.
Jag vill förbigå någon anmärkning, huruvida en en* skildt Embetsmanna-Corps försummelse borde föranleda till begäran om en Allmän Författning, eller huruvida en påminnelse, till Svea och Christianstads HofRätter borde äga rum, för det Götha HofRått sig försummat; inen jag anser att Götha HofRått ofta icke har kunnat handla annorlunda, ån HofRålten gjort.
Jag hemställer huruvida gamla utsläpade Tjenstemän böra tvingas, att mot sin vilja förrätta sitt Embete och om Lagskipningen derpå vinner.
Nu år händelsen, att jemnf under Götha HofRått, finnes för närvarande flere ålderstigne UnderDomare och HofRåtten har redan allt för mycken svårighet, ett iå desse gamle
Domares tjenster beslridde, för att ytterligare åläggas någre *54 Den 12 Maji e, m. nye.
I det ämne, som nu är under öfverläggning, torde, efter min tanka, medel böra sökas , för att afhjelpa detta statu ejvo , som jag fruktar Lagutskottet fåfängt lärer bemöda sig att håfva.
Jag önskar ett noga öfvervägande och behjertande af hvad anfördf blifvit och yrkar i förening med Herr von Hartmansdorff återremiss.
Äfven jag tillstyrker återremiss; men utber mig få göra några anmärkningar vid Betänkandet och det som blifvit yttradt i anledning deraf.
Man har uteslutit ifrån den föreslagne PensionsStaten dem, som innehafva förtroende-poster, detta anser jag vara orätt, de skäl , till uteslutandet sorn. äro anförde, förekomma mig ej öfvertygande.
Man säger att högsta Pensions-summan 800 K:d . är för liten för desse platsers innehafvare; jag medgifver detta och önskar lifligt att tillgångarne nu eller framdeles måtte medgifva en betydligare, men anser deraf ej följa, att de nu böra uteslutas.
Dessutom har en FältMarskalk ej rättighet till högre pension än Öfversten, nemi. 500 R:dr och j5o om flan år svårt blesserad och nödgas derföre taga afsked.
Man säger vidare, att förtroende posternes innehafvare kunna när sorn helst afsattas, och sålunda gå miste om så väl pension, som insättningarne.
Upplysningsvis får jag äfven nämna att 58 §. i Reglementet för Arméens PensionsCassa af den 30 Maji 1817 förbehåller
I Den 12 Maji f. m. 2j5 Kongl. Majit rättigheten, att, antingen genast <lå en förtroende-posts innehafvare enligt 55 §.
RegeringsFormen endtledigas, eller framdeles tilläta honom att, genom fortfarande inbetalningar till Cassan, bereda sig rätt till pension då han hinner till den ålder sorn Reglementet utstakar , och anser jag att hvad som i detta hänseende går ann för KrigsBefälet äfven är lämpligt för Civila Embetsinännen.
Beträffande den yttrade tanken, att en person som blifvit skild från sin tjenst skulle återfå hvad han till Cassan inbetalt; så anser jag ett sådant stadgande alldeles oförenligt med den blifvande inrättningens bestånd och får derföre afstyrka densamma.
Slutligen får jag upplysningsvis nämna, att Arméens PensionsGassa blott får | af de Wadstena Krigsmanshus inkomster, sorn inflyta enligt de före 1809 existerande inkomst-titlar; samt att före 1817, de såkallade liggemånaderne för Ofverste-beställningarne voro blott tvenne , men att KrigsBefälet då öfverenskom att, till förmån för PensionsCassan, äfven för desse beställningar 4 liggemånader skulle äga rum, hvilket ock vunnit Konungens stadfästelse.
Om den blifvande PensionsCassan för CivilStaterne som billigt är, får uppbära begrafnings-hjelpen . för dem som taga afsked förr än de äro till pension berättigade; så förmodar jag att samma rättvisa ej skall nekas de Militaire PensjonaCassorne. a 56 Ben 12 Maji a, m. Herr Ehrenborg, Casper:
Det är i anledning af Herr Ribbings yttrande, sorn jag anmält mig.
Det var oförmodadt att nu höra dis— missionen fortsatt i ett ämne som jag trodde redan vara återremitteradt.
Men då man i anledning af nu förevarande fråga, gjort anmärkning vid hvad jag i afseende på Vicarier för UnderDomare förut yttrat, får jig förklara» att jag omnämnt medlerstä delen af Riket» der» före att jag blott där, egenteligen känner förhållandet.
Att jag åter ifrat emot ett allmänt missbruk kommer deraf, att jag i enskilt väg hört öfverklagas att förhållandet annorstädes skall vara detsamma.
En part kan val klaga öfver en orättvis D om, men han kan icke klaga öfver Domarens oskicklighet.
Jag är för öfrigt färdig att så väl inför Herr
Ribbing enskilt som offenteligt ådagalägga och bevisa hvad jag anfört.
Jag tror lika med Herr Ribbing, att då Häradshöfdingarne vid afskedstagande! ej erhålla pensioner, de ej apnorlunda kunna hjelpas, an genom förordnande af Vicarier; men detta bör dock ej föranleda dertill att flere gånger om året anförtro en sådan tjenst åt an en, än en annan, och att snart sagt lemna den till dten mestbjudande på entreprenad.
För öfrigt önskar jag på det högsta Häradshöfdingars upptagande å Pensions-Stat.
Herr Ribbing, Arved:
I afseende på hvad Herr Ehrenborg nu sednast yttrat, får jag blott anmärka, att ehvad de omtaldte olägenheterne igenfinnas under Götha HofRätt, eller någon annan Den 12 Maji e. ml annan, 5r förhållandet enahanda, i så måtto, att svårigheter uppstå, för att få äldre Domare-tjenster tillbörligen genom Vicarier bestridde.
De personer, sorn af HofRåtten förordnas tagas oftast af betjeningen inom HofRåtten, dår de hafva tjenster, som förbjuda en längre frånvaro, och deritrån hårleder sig i betydlig mohn det föränderliga i Domsagornes för-; vältning.
Jag har ansett mig skyldig upplysa detta förhållande, på det skulden icke ensamt måtte kastas på Domares begår att söka och HofRåttens efterlåtenhet att medgifva Vicarie-' ombyten.
I anledning af Herr Stråles anförande, får jag yttra, att jag icke tror cjet vara lämpligt eller riktigt att vid upprättande af en PensionsCassa, låta bero på enskilta medlemmars godtycke, 'om de vilja ingå i densamma, eller icke och i sednare fallet afvakta de 70 åren.
Jag anser en sådan frihet skola hindra Inrättningens grundläggande, eller upplösa den, om hon vore stadgad.
Det år be-f kant att i Arméens PensionsCassa år, med få undantag, hvarje Officer ålagd att dertill bidraga ehvad han icke åmnar tjena så långe, att hart kan komma i åtnjutande af Pension eller ej.
Samma förhållande synes ock böra iakttagas inom Civila Embetsmanna-Corpsen.
Tullpersonalens ostadiga belägenhet, så skulle jag förmoda, att den tillika med alla andras, som tjena på Constitutorialier, tages i betrak Ridd. o.
Pr. IV, Band. 17. Den 12 Maji e, m, tande af Särskildta Utskottet, och framställes till Riksens Högloflige
Ständers bepröfvande i sammanhang med öfriga till dess uppdrag hörande ämnen.
Det år möjligt att Utskottet då föreslår allmänna tjenste-reglor, så vål för TullStaten som för andre Embetsmin i samma belägenhet och att derigenom kan förekommas den olyckan för dem och Staten att de framgent skulle blifva i ovisshet om pension.
Jag får således åberopa hvad jag redan sagdt om dem , och anhålla, att saken måtte blifva Särskildta Utskottet meddelad.
Herr Grefven och Landt Mar/kalken frå-' gade, om Ridderskapet och Adeln ansåg StaisUtskottets Utlåtande böra, i anledning af de utaf åtskillige Ledamöter dervid gjorde anmärkningar till Utskottet återremitteras.
Hvarefter Herr Grefven och LandtMarJkalken, i anledning af Herr von Hartmansdorff^ ofvanberörde anhållan om communication af StatsUtskottets ifrågavarande Utlåtande med Särskildta Utskottet, förklarade, att då StatsUtskottet enligt 45 §. i Riksdagsordningen, ägde fullkomlig rättighet att, antingen af egen böjelse eller på grund af Herr von Hartmansdorff derom gjorde begäran, med Särskildta Utskottet, om så nödigt skulle anses, sammanträda; fann Herr Grefven och LandtMar skalken något meddelande af ämnet från Ridderskapet och Adeln till Särskildta Utskottet icke erfordras.
Herr Lefrén; Johan Pehr:
Jag förenar mig i elen önskan Herr von Hartmansdorff yttrat; men tror att i händelse detta mål snart återkommer, det kan till afgörande förekomma förr ån Särskildta Utskottet hinner afgifva sitt Betänkande.
Derigenom vore ändamålet icke vunnit, hvarföre det vore önskeligt om någon åtgärd kunde lagligen vidtagas så att målet blifve hvilande.
Herr Grefven och LandtMarskalken erhindrade, att då ifrågavarande mål endast blifvit till Stats-Utskottet öfverlemnadt, samt enligt Riddderskapets och Adelns beslut nu jemväl borde på grund af anmärkningar dit återgå; ansåg Herr Grefven och LandtMarskulten, någon vidare åtgärd dervid icke läm^ peligen kunna för närvarande af Ridderskapet och Adeln lemnäs.
Upplåstes och lades på bordet följande från nedannåmnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden; Från ConstitutionsUtskotteti
Af den 2 dennes : Nio c).
Angående ett föreslaget tillägg i 4lde Mom. i §.
TryckfrihetsFörordningen. ✓ * N;o 10.
Rörande föreslaget upphåfvande af 8.
Mom. 4. §.
TryckfrihetsFörordningen. s6a Den 12 Maji e, m.
Af den 3 dennes t N.o 11.
Angående Förslag till en ändring i 21 §.
Angående föreslaget tillägg i 79 §.
N.o i3.
Angående verkställd granskning af JustitiseOrabudsmannens
Diarier och Registratur; Af den 10 dennes: N:o i4.
Med öfverlemnande af en uppgift på godkände förslag till Grundlags-ånd-, ringar.
Frän StatsUtskottet rAf den 5 dennes:
N;o i45.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte yttrande öfver Riksens Ständers!
Revisorers Berättelse om den år 1822 förrättade Revision af StatsVerkets förvaltning och Räkenskaper åren i8igoch 1820.
Af den 9 dennes: N:o i46.
Öfver väckt motion om större frihet i Järn-tillverkning och försäljning.
Af den 10 dennes: N:o 147.
Maj:ts Nådiga Remiss uppå Grosshandlaren Weners underdåniga ansökning om nedsättning af Arrendet för Svartsjö Kungsgård.
Den 12 Maji e, m. s6o Af den 9 dennes: N:o i48.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nå-; diga Skrifvelse rörande Löfås SilfverVerk.
Öfver våckt motion om nedsätta ning utaf Controll-Ståmpel-afgiften å Metaller.
Från BancoUtskott&t.
Af den 6 dennes: N:o ii.
Om präglande af en Skådepenning,’ i anledning af H. K. H.
Kronprinsens förestående Biläger.
Angående tillökning dels i de för Bankens Casseurer bestådde missråknings-penningar och dels uti tvånne från längre tid tillbaka för Extra befattningar anslagne arfvoden.
N:o i5.
Om prägling af så kallade JubelRiksdaler i enlighet med hvad förut blifvit iakttagit.
Från Lagutskottet Af deri 24 sistl.
Mars: N:o 25.
I anledning af våckt motion att alla så vål af Allmänna Lagen föranledde edgångar, som andre uti serskildte Författningar föreskrifne EdsFormulairer, må varda granskade och rättade uti de delar, der felaktigheter kun-; na förefinnas. •> Af den 5 sisledne April: N;o 26, Öfver våckt motion angående ån - jG* Den J2 Maji e. m, dring uti 3 och 4:de §. §. i si Cap. RåttegångsBalken.
Angående våckte frågor om ändring uti 5o Cap. RättegångsBalken, Af den io sistledne April:
N;o 45.
Angående åtskillige föreslagne Lagförändringar till minskande af kostnader och besvär för Rätts-sökande vid Rättegångars ut« förande.
Af den i4 siftledne April:
Njo 46.
I anledning af väckt motion, om upplifvande af Kongl. Senatens Bref den 23 3Nov. 1708, Af den 19 siftledne April: N:o 47.
I anledning af våokt motion, angående skyldighet för Håradshöfdingarne att vid hvarje Tings-slut meddela Presterskapets Härads» Rättens Beslut angående dem, som för begångna förbrytelser blifvit tilltalade och sakfållde eller under framtiden ställde, jemte Saköres-långd Rxtracter öfver de Kyrkan och de Fattige tilli dömde böter.
Från Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottet, Af den i4 sistl.
I anledning af våckte frågor ora lämpeligaste tiden för Tjenstehjons flyttning.
Den 12 Maji c. m, 263 Af den 12 sistl.
Om förändring i skyldigheten att utgöra Afrads- och Kronotionde Spannemålen, samt andre på Hemmanen indelte Räntor.
Angående KronoTionde-Spannemålens utgörande till Stockholms och Malmö Barnhus.
Af den 2g sistl.
I anledning af föreslagne medel till befordrande af Gymnastiske öfningar.
Af den 3 dennes: N:o 83.
I anledning af våckte motioner, rörande de i Riket vistande Judar.
Af den 29 sistl.
Rörande våckte motioner, i afseende på ArbetsCommenderingar af Indeldte Arméen.
Utdrag afgProtocoIIet hållet hos Högl.
Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, förmiddagen den 12 Maj i8a4.
S. D. Remitterades till ExpeditionsUtskottet:
Grefve Hårds, Carl Gustaf, Memorial, in - 1 264 Dén 12 Maji e. >n. nefattande svar å Herr Hjertås, Gustaf, anmärkning vid Utskottets, under N:o 43 afgifne samt den 5 dennes eftermiddagen återremitterade förslag till Riksens Ständers underderdåniga Skrifvelse till Kongl. Maj;t angående prestanda till Bruken af åboerne å de Hemman, som Bruks-idkare till Skatte inlöst.
Ut Supra. S. D.
Vid förnyad föredragning af Bevill'’ ningsUtskottets den 28 sistledne April afgifne samt den 5 dennes förmiddagen på bordet lagde Betänkande N:o 6, angående grunderne för den blifvande Bevillningen; blef samma Betänkande, i anledning af de utaf åtskilige Ledamöter dervid gjorde anmärkningar, till Bevillningsutskottet återremitterad t.
Utdrag af Protocollet hållet hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, eftermid* dagen den 12 Maji 1823. S. D. Remitterades till Lagutskottet-. 1:0 Kongl. Maj:ts den 21 sistledne
Mars aflåtne samt den 7 dennes eftermiddagen på bordet lagde Nådiga Proposition till Riksens Ständer, angående föreslagen förändring af 1 Cap. i och 10 §§.
RåttegångsBalken, i frågan om val af Nämndémän samt extra Nämndemäns till-i kallande. 3:0 Kongl, Maj;ts den 21 §i§tledne Mars Den 12 Maji e. m. a65 aflåtne samt den y:de dennes eftermiddagen på bordet lagda Nådiga Proposition till Riksens Ständer, angående tiden lör bevakande af mål, som i HofRätten öfver Skåne och Blekinge göras anhängige, eller derifrån till Kongl. Maj:t i underdånighet fullföljas. 3:o Kongl.
Majits den 10 sistledne
April aflåtne samt den 7 dennes eftermiddagen på bordet lagde Nådiga Skrifvelse till Riksens Ständer, med öfverlämnande af Förordningen dea 12 Februarii 1820 emot Lurendrejeri och Tull. försnillning uti hvad angår de derstädes stadgade straff och ansvar.
. Expeditions Utskottet:
Herr von Flartmansdorff, August, den y:de dennes eftermiddagen på bordet lagde Memorial, med förslag till Controll derå, att Riksens Ständers beslut må vid hvarje Riksdag blifva till Kongl. Majtt expedierade.
Ut Supra. S. D. Föredrogos å nyo och biföllos följande från nedannåmnde Utskott inkomne samt den Utlåtanden; Från StatsUtskottet:
N;o 109.
Af den 5 dennes, om rättighet för Åboer å de till Upsala Academie donerade äfvensom på Preste, Klockare, Anexe och MenealHemmanj att lösa dein till skatte m. 01, 266 Den 12 Maji e. m. Från Lagutskottet: N:o 45.
Af den 5 sistledne April, angående rättighet för en hvar, att utan behof af allmän åklagare, utföra talan emot Domare för embets-fel.
Från Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottet: N:o 55.
Af den 8 sistledne April, i anledning af väckt fråga om de såkallade planpenningarnes utgörande.
Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning af Statsutskottets den 3 dennes afgifne samt den 7 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Betänkande N:o i4o, angående bidrag af Staten till PensionsCassa-Inrättningen för Civile Embets- och Tjenstemän , blef samma Betänkande i anledning af de, utaf åtskilige Ledamöter dervid gjorde anmärkningar till StatsUtskottet åter, remitteradt.
Ut Supra. S. D. Föredrogos å nyo och återremitte. rades, i anledning af dervid gjorde anmärkningar, LagUtskottets den 8 och 19 sistledne April afgifne samt den 7tde dennes eftermiddagen på bordet lagde Betånkanden: N:o 36.
Om upphäfvande af de Författningar , som hindra sakägares fria val af Rättegångsombud.
Den 12 Maji e, m. 26 7 N:o 4i.
Angående skärpning af Lagarne, rörande tjenstledighet för Domare.
Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets den i4 sistledne April under N:a 56 afgifne samt den 7 dennes eftermiddagen på bordet lagde Betänkande, angående lämpeligaste tiden till allmänna vägarnes grusning; blef samma Betänkande af Ridderskapet och Adeln afslagit.
Ut Supra. S. D. Föredrogs å nyo och återremitterades , i anledning af dervid gjorde anmärkningar, Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets den 29 sistledne April under N:o 81 afgifne samt den 7 dennes eftermiddagen på bordet lagde Betänkande, rörande yrkadt upphäfvande af de Stadganden, hvarigenom böter föreskrifvas för dem, som förfallolöst uteblifva från Krono Uppbörds-stämmor och de af RegementsSkrifvaro utsatte Uppbörds-möten.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan 10 om aftonen.
Lagerheim, 2§g ®en 3-5 Maji f. mi Thordagen den 15 Maji.
Friherre von Duben, Carl: hade inlemnat ett Memorial hvilket upplästes så lydande; (Se Bilagan N:o 1.)
Remitterades till StatsUtskottet: < Företogs till pröfning StatsUtskottet den 3 dennes under N:o i4i afgifne samt den 7:de derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, om lön-besparingarne å Embets- och iTjenstemäns aflöning.
Herr Treffenberg, Curry Gabriel: Uti Utskottets Betänkande finnes ingenting upptagit angående Pensioner för MilitairEnkor.
Detta bidrog likväl mycket till min motion.
Jag anhåller således om återremiss till Utskottet, med begäran att Utskottet måtte yttra sig rörande detta ämne.
Jag får vördsamt hemställa, om det icke vöre bäst att detta Betänkande hvilar till dess Ridderskapet och Adeln fattat sitt beslut, i anledning a£ det Betänkande Utskottet lofvat angående PensionsRegleringen för Civilstaten, ty om delta Betan - Den i5 Maji c. m. kande nu bifalles, och det andra ej antages \ saknar man allt tillfälle att reglera detta vigtiga ärende.
Jag anhåller derföre att Betänkandet måtte få hvila.
Grefve Cronhjelm, Polycarpus: förenade sig med Herr Cederschjöld.
Herr Grefven och LandtMarjkalken hemställde, om icke StatsUtskottets utlåtande kunde tills vidare ytterligare få hvila på 'bordet; hvilket bifölls.
Föredrogs å nyo StatsUtskottets den 3 dennes under N:o i4a afgifne samt den 7 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Utjåtande i anledning af gjord motion om Embets- och Tjenstemäns behof, att innan 70 års ålder taga afsked med oafkortadt åtnjutande af lönen.
På samma skäl jag nyss anlörde, anhåller jag att äfven detta Betänkande måtte få hvila, intilldess det allmänna Betänkandet om Pensions-regleringen för Civilstaten hinner blifva afgjordt.
Jag är till alla delar förekommen af Herr Cederschjöld, och har ingenting .vidare att tillägga, utan in-: stämmer i hans gjorde anhållan.