Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksdagsordningen, anhåller jag alt få ånyo upp - 34 4 Den i 4 Juni i f, m, läsa eista momentet deraf, hvilket lyder sålunda: ”Fullmägtige och Revisorer kunna ej, i oell för deras befattning , emottaga befallningar utan af Riksens Ständer allena och enligt de instruetioner desse stadgat hafva; ej eller till redo och an/var /lättås, utan efter Rikfens Slånders bfiut och i laglig ordning
Jag skulle förmoda detta vara temligen bestämdt.
För min del kan jag icke instämma i den slutsatts, Friherre Cederström dragit af 70 .
Jag tror, att det lagrum han uppläst, endast har afseende på befallningar, som gifvas af Regeringen, och ej på något annat- Så vidt jag kan fatta, är den af Herr Grefven och LandtMarskalken gjorda framställning alldeles rigtig, och derå anhåller jag om proposition.
Herr Grefven och Landt Mar skalken hemstälde, om Ridderskapet och Adeln behagade instämma uti den af Herr LandtMarfalken nyss framstälde åsigt af ärnnet.
$ Ropades Ja.
Ceder frönt:
Jag får till Protocollet anmäla min reservation emot Ridderskapets och Adelns nu fattade beslut, emedan jag anser Fullmägtige i RiksgäldiContoiret icke i Den r4 Junii f. m. 345 annor händelse kunna från inväljande i Förstärkta StatsUtskottet utestängas, än så vida samma stadgande äfven antages gälla i afseende på Riksens Ständers Revisorer, med hvilka de förre äro i alldeles samma eathegorie.
Herr Grefven och Landi Mar skalken förklarade derefter, att i afseende å den af Grefve Spens gjorde hemställan om vallistornes upprättande i alpbabetisk ordning, ansåg Herr LandtMarskalken sig icke kunna framställa någon Proposition, enär RiddarhusOrdningen icke stadgade, att vallistor som blifvit i annan än alphabetisk ordning, författade, derföre borde o* gillas; utan finge Herr Landt Marskalken endast för Ridderskapet och Adeln anmäla dess önskan, att Ridderskapet och Adeln täcktes upprätta vallistorne på det af Grefve Spens föreslagna alphabetiska sätt, hvarigenom icke allenast en dyrbar tid ganska mycket vunnes, utan ock så väl Herr LandiMarjkalken, 60m de Herrar Ledamöter, hvilka kommo att sitta vid Lordet, skulle stadna i största lorbindelse.
StatsUtskottets den 26 sistledne
Maj under N
Ridderskapets och Adelns öfverseende för det jag vågar framställa motsattsen af hvad StatsUtskottet arne gånger i detta ämne yttrat i men jag kan och vill icke undgå att taga en liflig del i hvad som rörer Vettenskapernas tillstånd inom mitt Fädernesland.
Det heter i Betänkandet ”att om Utskott tet någonsin kunnat sätta i fråga, att Vettenskaps Academien, hvilken utgöres af Vetenskapsman , som nitälska för Vettenskapernas framsteg, skolat förbise denna angelägenhet, hade Utskottet icke tvekat att tillstyrka Riksens Ständer, att vid motionen fästa mera uppi märksamhet.”
Detta yttrande är ganska glädjefullt för den sorn önskar att saken icke måtte förfalla, emedan det således endast lärer bero på att ådagalägga, det Academien icke förbisett det för handen varande behofvet.
Jag får af sådan anledning upplysa, att Academiens Astronom redan år 1819 anmälte ett sådant behof, hvilket vitsordats af Academiens Ledamöter Svanberg, Nordmark och Bredman.
Jag skulle kunna uppgifva ännu flere namn, om deras vittnesbörd icke godkännas.
Utskottet säger vidare; ”Häraf finnes således att Academien redan gå t i författning om afhjelpande af det för Astronomiska Observatorium anmälde behof al Instrumenter, och ehuruväl tillfälliga utgifter kunna hindra Academien att skyndsamt och på en gång förse Observatorium med comp'etta instrumen - Veu I i Junii f, m. 347 ter, lärer tvifvel ej böra uppstl att sådant sker efter hand, helst Observatorium så betydligt bidrager till Academiens inkomster, och, med den företrädesrätt, det äfven i detta afseende synes äga, bör kunna trygga sig dervid, a 11 erhålla sine behof afhulpne i mon af tillgångame, sorn möjligen kunna beredas lika fort, som Instrumenten hinna erhållas, helst, enligt hvad aogifvit blifvit, dertill skall erfordras 5 år.” -* Jag får härvid anmärka, att ehuru Academien verkligen gått i författning att afhjelpa behofvet, sådant likväl i anseende till de inskränkte tillgångame endast kunnat ske till en ganska obetydlig del, pär man besinnar, att de af Academien inköpte Instrumenter kosta 2 å 3,ooo R:dr; men en complett samling af de Instrumeoter, Observatorium behofver, uppgå till 16,000 R:dr.
Man bör således icke kunna påstå att behofvet blifvit afbjelpt, emedan Academien blott varit i tillfälle att anslå medel till anskaffande af ett bland de 16 eller 17 särskilta Instrumenter som erfordras , det vill säga till omkring en sjundedel af behofvet.
StatsUtskottet säger ytterligare, att Academien borde af besparingarne på sina inkomster samla ihop till inköp af de erforderlige instrumenterne.
Då man besinnar att desse besparingar genast medtagas till uppsättande af det enda af Academien anskaffade instrument, torde dessa besparingar icke vidare böra sticka i ögonen.
Den ,i4 Junii /, m.
Äfven måst* jag anmärka, att Sedan behofvet af de erforderlige iostrumenterne blifvit "inför Utskottet uppgifvit jemte kostnadens belopp, utgörande 16,500 R:dr, så har Utskottet nedsatt instrumenternes antal till 6 och inskränkt kostnadssumman till 5000 R;dr.
Det är således blott för en sjettedel af det yttersta bebofvet, Utskottet ansett medel kunna anskaffas:
För de återstående fern sjettedeiarne är ingen utväg öppnad.
När tiden från 1819 tills innevarande år erfordrats för att hopspara inköpssumman till ett instrument, skulle, efter samma proportion, 20 ar behöfvas, för att anskaffa alla.
Detta vöre ej att uppmuntra vettenskaperna.
Det kan gå an, att på det sättet förvärfva s'g kläder och bohag, men icke Astronomiska Instrumenter.
Man skulle då äfven kunna påstå att man småningom borde köpa en vagn, hjulen det ena året, korgen ett annat, och så vidare.
Dessutom säger Utskottet att Academien möjligen skulle kunna hopspara.
Just detta ordet möjligen, antyder att Utskottet sjelft derom ej hyser mycket hopp.
Det skulle med skäl tillräkna» mig som köld, om jag ej fästade uppmärksamhet vid detta möjligen, som gränsar nära till omöjlighet.
I alla fall kan Academien icke beställa instrumenten] så till— eägandes på måfå, under hopp att framdele* kunna betala dem.
Hon kan icke sätta sig i den obehagliga ställning, att hos utlänningen göra en beställning, som hon ej kunde honorera.
Det vore föga hedrande för oss, om Den i4 Jun ii J. rn.
349 våra vetenskapsman, af brist på instrumenter, skulle stå tillbaka för andra nationers,, ehuru de i vettenskaplig bildning , kunna täfla med hvilken som helst.
Om man på det sättet fortginge, skulle snillet hämmas och nedtryckas.
Nationen blir icke fattig genom utbetalning af några tusende R:df; mea Hon blir utfattig på bildning, om man ej skiljer emellan en nyttig och en onyttig utgift.
Af dessa skäl vågar jag hos Ridderskapet och Adeln vördsamt anhålla, att Statsutskottets i frågavarande Betänkande måtte helt och hållet afslås, samt Ridderskapet och Adeln besluta, att StatsUtskottet skall anvisa tillgångar för att anskaffa den summa, som blifvit begärd.
Till närmare upplysning får jag meddela, att Högvördige RresteStåndet redan anslagit denna summa att på tre år utgå, hvarigenom , om Riksens Ständer fatta ett sådant beslut , Academien blir satt i tillfälle att beställa instrumenterne, enär hon med säkerhet kan påräkna medel till deras betalande.
Herr Uggla, Göran Guftaf:
La gerhjelms och af Uhrs StatsUtskottets Utlåtande bilagde särskildta yttranden understödja på så gällande grunder den i ämnet väckta motion, att dervid för mig intet hufvudsakligen kan vara att tillägga.
Då ingen kan önska, högre och 1 i fl i g a re än jag, att ifrågavarande sak kunde mötas af den ädla frikostighet, som för föremål af allmänt och nationelt intresse alltid utmärkt Svea Rikets Ständer, anser jag för Den l4 Junii J, m, eu medborgerlig pligt att, under instämmande i hvad Herr Lefrén nu anfört^ äfven med min röst understödja frågan om det yrkade anslaget.
Om detta beviljas, så lemnäs derigenom ett offenteligt ojäfagtigt vedermäle af Högiofl.
Ridderskapets och Adelns upplysta välvilja och nitälskan för vettenskaperne: en välvilja, som om den sålunda uttryckes icke endast i ord, utan i handling, är för FolkRepresentatioHen lika hedrande, som för Nationen gagnande och nyttig.
Jag får således hos Herr Grefven och LandtMarskalken vördsamt anhålla att. med undanrödjande af StatsUtskottets Utlåtande , Proposition måtte framställas till bifall af det för Observatorium i Stockholm begärde anslag, antingen på sätt motionen innehåller, elle i likhet med Hög vördigt Preste - Ståndets, i fragan, redan fattade beslut, hvarigenom ändamålet likaledes vinnes.
Jemte det jag till alla delar förenar mig med hvad Herr Lefrén, lika grundligt, som träffande, emot Utskottets Betänkande anfört, får jag tillika förklara, att jag ej inser, på hvad grund Utskottet kunnat hämta skäl för sitt afstyrkande deraf, att Academien underlåtit begära Kongl. Maj ts Nådiga Proposition i ämnet till Riksens Ständer.
Då Observatorium blifvit på enskild bekostnad grundadt, och dess behof nu blifvit af en enskild motionair i behörig form anmäldt , tror jag icke något ädlare forum för denna fråga finnes, än NationalRepresentationen.
Allt som länder till vettenskapernas spri* t)rn i4 Juni i f, m, 3^1 dande, förtjenar visserligen behjertande, och jag tror erfarenheten halva besannat, att om man icke genast insett den practiska nyttan af hvarje kostnad, som för sådane ändamål blifvit använd, har man likväl med tiden lärt sig värdera densamma.
Slutligen kan jag icke undertrycka den önskan att hvarje af behofvet påkallad anhållan till fördel för vettenskaperne, alltid med beredvillighet måtte mötas inom det Stånd, hvars grundprincip synes bjuda , att med blicken fästad på minnet af de uppoffringar, som framfarne generationer gjort för sine efterkommande, äfven vidtaga någon försakelse af den nu varande tidens egoistiska anda till förmon för kommande slägters högre bildning.
Jag får blott åberopa Herr Lagerhjelms uti StatsUtskottet afgifne särskildta yttrande, med hvilket jag till alla delar förenar mig.
Herr von Hartmansdorff, Augujl\
Då de yttranden hvilka nu blifvit afgilna, alla instämma uti tillstyrkande af det anslag, jag yrkat, bör jag ej upptaga Högiofl Ridderskapets och Adelns tid med tilläggande af flere skäl.
Jag inskränker mig derföre till den anhållan, att Protocollsötdraget från PresfeStåndet, rörande detta ämne, tpå blifva för Ridderskapet och Adeln uppläst, samt att Herr Grefven och LandtM»rckalken täcktes framställa proposition till instämmande i PresteStåndets beslut.
552 Den 14 junii f, m'.
I anledning häraf upplästes PresfeStåndets ProtocollsUtdrag af den 11 dennes, hvaraf inhämtades, att PresteStåndet, med ogillande af StatsUtskottets Utlåtande, beslutat, det borde till inköp af Astronomiske Instrumenter åt Observatorium i Stockholm , en summa af 5000 R:dr Banco utgå af Statsmedlen i trenn® år på det sätt, att en tredjedel deraf årligen erlägges.
Herr Grefven och 'LandtMar [hålken yttrade det han, i anledning af den i ämnet nyss förefallne discussion, ansåg sig böra hemställa, om Ridderskipet och Adeln behagade i PresteStändets beslut instämma; hvilket bifölls.
Föredrogs å nyo StatsUtskottets den 3 dernes under N
Beslut i frågan om medel till kostnadernes utgörande för Hans Kongl.
Kronprinsens förestående förmälning och verkställde utrikes resa.
Herr Grefven och Landt Mar skalken yttrade, att som denna fråga, då den sista gången förevar, förklarats ytterligare böra hvila på bordet, under afbidan af BondeStåndetsv beslut, och nämnde Stånds ProtocollsUtdrag af den 6 denne», rörande detta ämne nu mera ankommit, ansåg sen 14 Junit' /, m. 353 ansåg Herr Grefven och LandtMarskalken sig böra låta uppläsa berörde Protocolls-Utdrag hvilket alltså upplästes och innehöll:
Att BondeStåndet godkänt StatsUtskottets förslag i så måtto, sorn Ståndet bifallit, att Redactionen af Riksens Ständers Expedition må i likhet med Preste och BorgareStåndens Beslut, innehålla: deli att 300,000 Rtdr skola af SaltpetsrFonden utgå, icke såsom förskott, u-r tan såsom en utgift, derföre ingen ersättning Fonden tillflyter; dds ock, att den summa, Riksens Ständer, i underdånighet erbudit, skall utgifvas; med berörde 300,000 R:dr af Sa It— peterFondea, Qch de öfrige 300,000 R:dr som blifvit anviste att förskottsvis erläggas af RiksgäldsContoirets medell till den del som af redan varande tillgångar icke kan bestridas, tagas i beräkning vid den blifvande Bevillnings-summans bestämmande, utan ?'t någon särskild Brölloppsgärd må äga rum; dock bor* de i Expeditionen slutligen tilläggas, att som BondeStåndet vid dess ifrågavarande bifall fästat det vilkor, att förstnämnde 300,000
R;dr borde vid Bevillningens fördelning ersättningsvis komma jordbruket och Städernes jord lill godo genom reparti ion å andra näringar eller articlar; slutliga afgörandet af nämnde vilkor, betraktadt såsom en Bevillningsfråga, skulle framdeles, sedan BevillningsUtskottet deröfver blifvit hördt, öfverlemna? till Rike s Ständer i sammanhang med ölrige Bevillnirgsgrundér.
Prat. V.
Band. 23 t>m i4 Junit f. m* Grefve von Schwerin, fredric Bogislaus:
Dl frlgan, sådan den af RiksStånden hvar lör sig blifvit afgjord) är af beskaffenhet att böra genom Nämnd slutligen afgöras, synes det mig likgiltigt att Ridderskapet och Adeln förenar ■ig med något af de öfrige Stånden.
Jag hem■täller derföre, om icke Ridderskapet och Adeln helt enkelt bör förklara sig förblifva vid litt redan förut fattade beslut.
Herr Rothlieb, Axeli Jag instämmer uti den af Grefve von Schwerin yttrade åsigt, och tror ej, att sedan Ridderskapet och Adeln en gång afgjort frågan, beslutet derom bör ändras.
Sedan saken nu kommit derhän , bör den val algöras genom Nämnd Det skulle dessutom blifva svårt, om ej omöjligt att uppgöra fördelningen, på sätt Bonde - Ståndet stadgat.
Herr Tham, Wollrath'.
Så gerna jag velat tillstyrka Ridderskapet och Adeln, att förena sig med BondeStåndet i denna fråga, kan jag likväl ej göra det, emedan BondeStåndet vid sitt beslut lästat ett sådant vilkor, som ej möjligen lärer kunna uppfyllas.
Det är nemligen $f Bond Ståndet stadgadt, att jordbruket vid fördelningen af den framdeles blifvande bevillningen skulle få sin ersättning genom de öfrige näringarnes beskattande.
Jag kao för min del icke inse huru det skulle kunna verkställas.
J&g iörenar mig derföre med Grefve von Schur-rin uti att tillstyrka Ridderskapet och Advin, att förblifva vid sitt, i ämnet, it
Den 14 Juni i J. m, 55i dan fattade beslut, på det frågan må blifva genom Nämnd afgjord
Dä kan ett rigtigt beslut komma att fattas.
Hvaremot BondeStåndets är olämpligt, både i formen och exs« cutionen.
Friherre af Nordin, Carl Johan'.
Då jag förenade mig med Grefve von Schwerin i anhållan att iifågavarande Betänkande skulle få hvila på bordet, var det endast för att få tillfälle taga kännedom af BoodeStåndets beslut i ämnet.
Sedan detta Du blifvit vunnit, kan jag ej annat än instämma uti tillstyrkande,] att Ridderskapet och Adeln måtte förblifva^vid sitt, redan i detta ämne, fattade beslut.
Herr Grefven och LandiMarjhalken hemstälde, om Ridderskapet och Adeln behagade förblifva vid dess i detta ämne, den 21 sistledne
Maj förmiddagen redan fattade beslut.
Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets den 26 sistledne Maj under Nm 223 afgifne, samt den 11 dennes eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, i anledning af de hos Ridderskapet och Adeln gjorde anmärkningar vid Utskottets den ti sistledne April under No 110 meddelte Betänkande, angående I q viden af Svenska Ministern Herr Johan Claes 395 pen i4 Juni i f. mt Lagersvärds andelar i Genuesiska Statslånet; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att enär sistnämnde Betänkande, redin blifvit af de öfrige trenne RiksStånden gilladt, för dess del dervid låta bero.
Föredrogs å nyo och remmitterades till BsncoLJtskottet, Herr Oderschöids, Pehr Gustaf, den 6 dennes eftermiddagen, på bordet lagde motion, att ingen disposition af Bankens gilfverfond må, utan Riksens Ständers vettskap' och samtycke, af BancoUtskottet vidtagag.
LagUtskottets den 9 sistledoe Maj under N:o 76 atgifne, samt den II dennes eftermiddagen, på bordet lagde
Be tänkande, angående föreglagne stadganden , i afseende på Testamentens bevittnande och bevakning.
Herr Ehrenborg, Cacper, hade irJemnat ett Memorial, hvilket upplästes så lydande:
H err af Malmborg, Abraham:
Erfireabe ten med m>n mångåriga Domarebefittning, har fullkomligen ötvertygat mig örn riktigheten
Dtn i4 Junii f. m, 857 af Herr Ehrenborgs mot Höglofl.
LagUtakot tets Betänkande, gjorde och nu upplästa anmärkningar, dari ]3g' alltså anser mig ovillkorligen skyldig, till alla delar instämma.
Herr Gyllenhaal, Lars Herrman:
Jag tror mig, vid detta tillfälle, böra upplysa, att den principen, det. qvinnor jemväl kunna bevittna Test.imentariska af handlingar, länge varit af Domstolarne antagen, och efter hvad jag enskildt har mig bekant, under loppet af innevarande år, blifvit, uti ett särskildt mål, af Konungens Hogsta Domstol, ytterligare sanctionerad.
Herr Grefven och Landt Marskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg LsgUtskottets Betänkande böra, i anledning af de der-' vid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitteras. Ropades Ja.
Föredrogs å nyo BancoUtskottets den 5 dennes under Isbo 19 afgifne, samt den 11 der på följde eftermiddagen, på bordet lagde Betänkande, rörande vilkoren för återbetalning af Götheborgs Stads, vid sista Riksdag, från Banken erhällne Lånebiträde , stort ;oo,ooo R:dr Banco. 5|* »en li Junit f, m.
Grefve von Rosen, Axd-.
Jag instämmer hufvudsakligen uri Herr LtfTlers, emot Utskottets Betänkande, gjorde reservation; men jag tycker likväl att frågan lämpeiigen kunde delas, emedan Utskottet föreslagit c:ne alternativer ; det första, fern procent räntas erläggande och en tiondedels årlig afbetalning å capitalet; och det andra, erläggande af sju för hundradet årligen af primitiva capitalet, utaf hvilket belopp, 5 procent såsom ränta lör återstående skulden till hvarje betalningsdag först borde beräkna6 och det öfriga afgå på capitalet.
Om första alternativet antages, lärer något annat förhållande ej kunna äga rum, i afseende på detta, än på alla andra undsättningslån.
Betragtas det åter, såsom fastighetslån, enligt andra alternativet, så kan jag icke inse, hvarföre Götheborgs
Stad skall förpligtas erlägga$större ränta än andra Städer , såsom Uddevalla, Landscrona, med flere.
Då lånet sista Riksdag beviljades skedde det utom dess så sent, att någon fond då ej skall funnits att tillgå, hvadan lånet ej eller straxt utföll.
Utskottets skäl synas mig ej eller vara sä kraftiga, att ju icke de motskäl, som kunna anföras, förtjena ännu meri afseende.
Götheborgs
Stad har alltid med beredvillighet gått Statens behof till mötes.
Jag vill förbigå alla andra exempel, än att 1833 några handlande på en förmiddag subscriberada 3 å 400,000 R:dr, till försträckning åt Slaten , emot 4 procents ränta, hvilka penningar de ej återfingo förr än 1819. ii Historien uppvisar få eller ing» *å danc händelser Haotn mitt Fädernesland, då e
Den 14 Junit f. m.
Sjj private lemnat det allmänna dylikt låneunderstöd.
Att nu behandla Götheborg på annai sätt än alla öfriga inom riket varande Fastighets låntagare, synes mig, under åberopande af föregående förhållande, vara en för stor contradition, att icke föranleda tili återremisa derom jag ock hos Herr Grefven och LandtMarskalken anhåller att Proposition måtte framställas.
Herr Hjerta, Gujlaf:
Jag får till alla delar förena mig med hvad Herr Leifler uti dess inom BancoUtskottet afgifne reservation yttrat, och Grefve von Rosen nu anfört.
Visst är, att om ej skuldsedlen förnyas, måste vilkoren förblifva sådane de för närvarande äro;. men vill Staden åter förnya den, tror jag det rätta vara, att samma grunder utstakas för detta, som för andra fastighetslån.
Jag anhåller derföre om återremiss af Betänkandet, och att mera afseende må fästas på det föreslagna andra al-; ternativet.
Uppå derefter af Herr Grefven och Landt— Marskalken gjord proposition, fann Ridderskapet och Adeln för godt, att BancoUtskottet» Betänkande, i anledning af de dervid nu gjorde anmärkningar, till Utskottet återförviaa - Sedan de öfrig» trenne RiktStindena Herrar Taleman och Deputerad», hvilka borde del - 36o Ven 14 Junit J\ m, taga uti Riksens Ständers Stora Deputation, sorn skulle till Hennes Majit
Drottningen framföra Riksens Siänders underdåniga adress med lyckönskning öfver Hennes Majlts ankomst till Sverige, på RiddarhusSalen uppträdt, aflämna* de Hrr Grefven och Landt M'arfi. alk en Klubban till Grefve Wachtmeister, Hans, samt afgick klockan ett med bemälte Stora Deputation till Kongl. Slottet.
Upplästes följande Från Hedervärda BondeStåndet ankomne Utdrag Protocolls-Utdrag af den 29 januarii, den », 3, 6, 10, 12, 15, 17, 18, 21, 24, 26 och 28 Februarii, den ij 5, 5, 6, 7, Hj 12, 13, 15, 17, 19 och s5 Martii, samt den 1, 3, 4, 7, 11, 1 dt, 17, 22, 25 osli 30 April innevarande år, innefattandet 1:1x10 Remisser: Till ConJlitutionsUt [kottet: Af Kongl. Maj ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående rättighet för Kongl.
Majits att, i de fall 43 §.
RegeringsFormen innehåller och under Kongl. Majus Resor till Konungariket Norrige utnämna Hans Kongl. Höghet Kronprinsen till Ordförande i Regeringen, samt af 6 serskildta frän StatsUtskottet ir.komne Memorial med anmälan, att anledningar förekommit till 4 anmärkningar emot Föredragandeo af Krigsärenden och stoe anmärk - Den |4 Junii J. m. ringar emot Föredraganden af Handels- och FinanceÄrenden.
Till Conflitutions- och Stat sJJt [kott it: Af Kongl- Majds Nådiga Skrifvelse angående granskningen af Tullverkets räkenskaper, samt räkenskaperne för vis6e under KrigsCollegium och SerapnimetOrdens Gillet ställde Cassör.
Till Stat&Ulikottet: Af Riksens Ständers Revisorers år 18*0 afgifne Berättelser om StatsVerkets, Allmänna Magazinslnrättningens och RiksgäldsContoirets tillstånd, Styrelse och Förvaltning; af Kongl. < Majits Nådiga proposition till Rikets Ständer angående dmo Schlegelska Köpegodsen i Halland j 2:do Trippiska Köpegodsen der sammastädes; 3:0 Fortfarandet af den inrättade Provisoriska Länsstyrelsen på Öland; 4:0
Ändring uti de nu gäUande föreskrilter om Arrendespannemålens utgörande af Kongsgårdar samt derunder lydande hemman och lägenheter; och 5:0 Anslag å Stat för en ProvincialLäkare i Herjeådalen; tillika med hvad af Pehr Bengtsson frän Halland rörande Schlegelska Köpegodsen och angående LänStyrelsen på Öland uti BorwieStåndet blifvit aofördt; af Ander» Danielssons Motion, om tryckningen af Landshöfdingarnes
Fem års Berättelser; af Nils Månssons från Malmöhus Län Memorial, angående behofvet af Sasaionsrum för BondeStåndet och Ren 14 Junii /, nt.
Riksens Stånders Utskott m. m.; tillika med den discussion, som i anledning af berörde Memorial inom BondeStåndet förefallit ;• af Kongl. Maj;ts Nådiga Skrifvelser rörande: ArbetsskyU digheten till Dahlby och Flyinge Kungsgårdar, jemte hvad Nils Mänsson från Malmöhus Län j ämnet anfört; väckt fråga om nedläggning af Löfås Silfververk; samt angående skedd undersökning om Kronans förpantade Hemman och lägenheter; af Börje Pehrssons från Bohus Län Memorial, ingående nedsättning af Saltpetterafgiften; af Riksens Ständers Revisoren Berättelser år 1822 om verkställd granskning af StatsVerkets förvaltning och räkenskaper, samt de under CommerceCollegium stående Fonder och medel; if Pehr Jönssons från Christianstads Län, Eric Svenssons från Bohus Län och Pehr Knutssons från Malmöhus Län, ser-- skildte Memorial, rörande Preste- KlockareAnex och MensalHemman; *t Conrad Larssons och Eric Detlofssons från Gottland Memo4 rial, angående Allmogens skyldighet att bygga och underhålla Sjöbroar, Lastageplatsar och StrandRiddareBoställen derstädes; af Riksens Sländers Revisorers år 1822 afgifne Berättelse om Allmänna Mag?zinslnrättningens förvaltning, jemte Anders Petterssons från Östergöthland, Carl Fredric Bergs från Bohus Län och Samuel Jonssons från Ölind i ämnet ingifne Memorial; af Johan Jacob Ruthbergs från Norrbotten Memorial, om uisträckt RevisionsRätt för Rikets Ständers Revisorer; af Johan Olsson Longbergs, om skyndsammare Tryckning af Kongl. Msjitj.
Nådiga Proposition angående