Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag beklagar, att Gr. v. Platen ej haft bättre skäl att anföra än en ordlek, som förutsätter sådan okunnighet hos mig, att jag icke skulle veta, att lbe'et ej Växer i Englands colonier.
Jag anser mig dock hafva felat 256 Dea 16 December f. m. deri, att jag icke uttryckt mig nog omständligt, för att förstås af den värde ledamoten.
Hr Lefre'n hade visserligen rätt att beklaga, om jag blott hade en ordlek till försvar för min åsigt.
Jag har emedlertid upptagit
Hr Lefre'ns skäl icke för ordlekens skull, utan derföre, att jag fann det ej utgöra något skäl.
Jag får nu ytterligare förklara, att min mening endast var, att samma skäl, som gäller för England att uppmuntra the'consumtionen, äfven kunde gälla för oss, nemi. att i allmänhet uppmuntra köpmannahandeln. R. o. Ad., som afslog den af Utsk. i utlåt.
N:o 45 föreslagna införseltull å caffe', bestämde denna tull till 4 sk. pr B.
C a v i a r, c h o c o I a d e, citroner.
Coeffurer.
Den af Utsk. föreslagna införseltullen å coeffurer, utgörande 5o proc. af tullvärdet, anser jag vara alltför hög och får derföre hemställa, att tullen å denna artikel antingen måtte bibehållas vid sitt nuvar. belopp af a5 proc. eller, om den skall förhöjas, bestämmas till högst 33£ proc.
Den tullafgift, som uti nu gällande tulltaxa är fastställd, lärer redan hafva föranledt försök till tullförsnillning med denna artikel, och jag befarar, att ännu flera sådana försök skola inträffa, om Utsk:s förslag i denna del antages.
Ändamålet med tullafgifter måste vara dels att bereda staten inkomster, och dels att gifva skydd åt inhemska näringarna; men begge ändamålen förfelas, om dessa afgifter sättas alltför högt.
Hvad coeffurer särskildt angår, bör det observeras, att nästan icke flera, än sora be— höfvas till modeller, införskrifvas, hvaraf också kom, att en ledamot i Tullcoramitte'en, Hr Folker, som här i staden är mest sysselsatt med förfärdigandet af coeffurer, icke påyrkade förhöjning i tullen derå.
Jag tillstyrker i följd häraf, att införseltull å coeffurer må, i likhet med Tullcommitte'ens förslag, bibehållas vid 25 proc. af värdet.
Det kan visserligen vara temligen likgiltigt, hvilken tull R. o. Ad. behagar åsätta coeffurer; men såsom skäl för bifall till Utsk:s betänk, borde dock kunna anföras, alt denna obetydliga fråga tilläfventyrs i annat fall måste blifva föremål för votering i förstärkt Statsutskott.
Dels på de skäl, Gr. v. Fersen anfört, och dels på grund deraf, att alla varor, för hvilka tullen Utgår efter värdet, kuuna antagas sättas till så lågt Den 16 December f. m. a37 tullvärde, att den proc., som anses hög i förhållande till tullvärdet, blir lag i förhållande till verkliga värdet, tillstyrker äfven jag bifall till Utskrs förslag.
Jag är öfvertygad, att man med säkerhet kan antaga, att de 5o proc. af tullvärdet, som Utsk. föreslagit, komma alt motsvara blott l5 proc. af verkliga värdet.
Posse: Jag medger, att frågan är af ringa betydenhet, isynnerhet som varan icke är så lätt smugelbar; men hvad angår Gr. v.
Fersens anmärkn., att man icke borde frångå Utsk:s förslag för att icke föranleda en votering i förstärkta StatsUtsk., torde mindre afseende derå böra fästas, enär det säkerligen i allt fall blir så många artiklar, hvaröfver votering mäste ske i förstärkt Utsk., att en mel' eller mindre betyder intet.
Hvad åter Hr af Billberghs anmärkn. beträffar, får jag fästa uppmärksamheten derpå, att man i redactionen af underrättelserna till tulltaxan sökt förekomma bestämmandet af för låga tullvärden.
Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Utsk:s yttrande, rörtde coeffurer.
Uppå derefter framställd propos. beslöt R. o.
Ad., att införseltullen å coeffurer skulle bestämmas lill 25 proc. af värdet.
Corinther, dadlar.
Utskrs yttranden biföllos.
De co ra tio ner, plateauer med tillbehör och ornamenter.
För min del ville jag gerna undvika att någorstädes bestämma en skyddstull af 5o proc.; och då jag i afseende på decorationer, plateauer och ornamenter anser det alldeles öfverflödigt, tillstyrker jag, att man här må hålla sig till den vanliga högsta skyddstullen af 33£ proc. Gr. von Fersen:
Om jag ej missminner mig, har anledningen för Utskrs uppstegring af införseltullen på denna artikel varit, dels att den ansågs som öfverflödsartikel, och dels att man tog för afgjordt, att tullvärdet skulle blifva lägre än verkliga värdet.
Då nu Gr.
Posse nyss upplyst, att den sistnämnda farhågan på annat sätt kan förekommas, tillstyrker äfven jag för min del, att tullen å decorationer m. m. må bestämmas till 33£ proc. R. o. Ad. beslöt, att införseltullen å denna artikel skulle bestämmas till 33-J proc. af värdet.
Dref och drefmat; dricka, porter, öl och andra slag.
Utsk:s yttranden biföllos. a 38 Den 16 December f. m.
Fisk, färsk. Gr. von Fersen:
Den innovation, sorn här blifvit föreslagen, att färsk fisk skulle beläggas med införseltull, har jag, såsom min reservation utvisar, icke biträd t, och får således föreslå afslag-å denna punkt, synnerligast som jag tror, att ingen tulltaxa i något land har ett dylikt stadgande.
När man besinnar, huru svår transporten är af färsk fisk, torde man lätt finna obilligheten af Utsk:s förslag, särdeles om man derjemte tager i betraktande, att varan utgör ett födoämne för alla samhällsclasser, och att den aldrig kan behandlas som handelsvara.
Jag anser således artikeln böra, såsom hittills, vara fri från tull, desto hellre som Utsk. gjort det tillägg, att tull endast borde erläggas, då varan införes af utrikes man, hvaraf följden skulle blifva, att den i allt fall blefve tullfri blott genom omlastning i öppna sjön.
Jag har i Utsk. delat Gr. v. Fersens åsigt, och tillstyrker afslag å Utsk:s betänk, i förevar, punkt.
Utsk:s yttrande, rör:de tull å färsk fisk afslogs, i följd hvaraf den skulle vara tullfri så till in- som utförsel.
Sill, all annan.
Om 4° sk. tull å sill, såsom Tullcommitle'en föreslagit, kunde åstadkomma en förhöjning i priset på denna nödvändighetsvara, skulle jag ej vilja tillstyrka en sådan tullbestämmelse.
Men då sill från Norrige får införas mot half tull, och tillökningen således blott utgör 4 sk. på tunnan, drager jag ej i betänk, att tillstyrka antagande af Tullcommitte'ens förslag, särdeles som denna obetydliga förhöjning ändock verkar till en betydlig ökning i tullintraderna.
Jag medgifver, att en förhöjning af 8 sk. i tullafgiften för en tunna sill kan anses alltför obetydligt influera på denna varas allm. försäljningspris; men jag anser i allmänhet betänkligt att öka tullafgifterna för nödvändighetsvaror, och tror derföre, att nu gällande tullbestämmelse i afseende på sill bör, på sätt Utsk. föreslagit, bibehållas oförändrad.
I motsats med hvad nu blifvit yrkadt, hade jag visserligen helst önskat, att någon nedsättning i den nuvar. tullen för denna vara kommit att äga rum; men då Stats- och Riksg. verkens knappa tillgångar ej för närvar.
Jära medgifva sådant, inskränker jag mig till anhållan örn propos. till bifall å Utskrs förslag. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Utsk:s yttrande i fråga om sill, ali annan.
Den 16 December f. m. H. Et. hemställde, om R. o.
Ad. behagade, på sätt uti en af anmärkningarna vid itsta betänk, blifvit föreslaget, bestämma införseltullen å denna artikel till 24 sk. pr t:na.
Ropades nej. H. Ex. hemställde, om Ståndet beliagade besluta, att samma tull skulle bestämmas till 4° sk. pr t:na.
Ropades starka ja, blandade med nej. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, förklarade i anledn. häraf, det han ansåg ja hafva öfverröstat nej.
Hr Stuart begärde votering.
Till den värde ledamoten, som begärt votering, hemställer jag, om han icke derifrån skulle vilja afstå på den grund, att frågan ändock blir föremål för votering i förstärkta StatsUtsk.
PresteSt. har nemi. bifallit Utsk:s betänk., och IiondeSt. har åsatt denna artikel en tull af endast 24 sk.
Således finnas redan stridiga beslut, hvaröfver votering måste ske i förstärkta Utsk., och för att bespara tiden tager jag mig således friheten hemställa, om vi ej kunna undvika att här votera öfver frågan.
Med anledn. af den utaf Gr. v. Fersen nu meddelade upplysning, och då jag är öfvertygad, att tullen å ifrågavar. artikel vid den förestående voteringen derom i förstärkta StatsUtsk. icke kommer att bestämmas högre, än den för närvar, är, vill jag afstå från min nu gjorda begäran om votering.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, förklarade, att sedan Hr Stuart nu afstålt från sin begäran af votering, och den ej af någon annan blifvit yrkad, R. o. Ad. bestämt införseltullen å sill, ali annan, till 4° sk. pr t:na.
Jag anhåller blott att i prof. få antecknadt, det jag helt och hållet delar Hr Stuarts åsigt i denna fråga.
Ströming; fransar, galoner och snören; frukter och bär; frö; färger: mus sel färger i lådor; gardiner; garn, kar du lis-, otvinnadt eller odubbleradt, eller s. k. k 1 äd m ak a re gar n; hattar, Italienska; hattar af läder, fiskben, papper, trä eller rötter.
Hudar och skinn.
Genom ett tryck- eller skriffel har vid artikeln hudar och skinn i Utsk:s förslag till tulltaxa utförseltullen blifvit införd i runstyckscolumnen i stället för skillingscolumnen.
Jag finner dock, att PresteSt. rättat detta misstag, och anhåller således om afslag å Utsk:s be - Don 16 Deeerabe» f. m. tänk. samt antagande af PresteStrs beslut, nemi. 4 sk. utförseltull för torra hudar och skinn, och a sk. för saltade och råa.
Jag är förekommen af Gr. v. Fersen och förenar mig med honom. R. o. Ad. beslöt, att utförseltullen å denna artikel skulle bestämmas till 4 sk. för hudar och skinn, oberedda, torra samt lill a sk. för saltade och råa.
Humla; hår, mennisko-; ingefära; Utsk:s yttranden biföllos.
Instrumenter, fältskärs-.
Jag instämmer i Hr Cederschjölds förra gången gjorda anmärkn. i afseende på fältskärs-instrumenter.
De böra ej fördyras och således draga låg tull.
Jag hemställer i anledn. häraf, om icke 10 proc:s införseltull kan anses tillräcklig.
Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Utsk:s yttrande, rör:de denna artikel.
Ropades nej. H. Ex. hemställde, om R. o. Ad. behagade å fältskär s-instrumenter bestämma den tull, Hr Cederschjöld i sina vid första betänk, gjorda anmärkntr yrkat.
Det synes, som Hr Gr. o. Landtm, ämnade vid föredragningen öfverhoppa alla de artiklar i tulltaxan, som icke finnas upptagna i Utsk:s sednare utlåt.
Jag får derföre här begära uppmärksamhet på artikeln hampa, lör hvilken, såsom ett råämne, som är af största vigt för våra repslagerier och vår sjöfart, jag anser införseltullen böra nedsättas till 2 r:dr pr Sk& i stället för 4, som Utsk. föreslagit.
Jag har i afseende på föredragningssättet samma erinran att göra som Frih. Rantzou; men sedan vi nu redan så långt framskridit i pröfningen af de särskilda artiklarna, hemställer jag, om ej den lätta behandlingen är, att vi nu fortsätta pröfningen af betänk.
JV:o 45 och sedan återgå till de öfriga i samma utlåt, icke omnämnda artiklarna.
Landtm, yttrade, att orsaken, hvarföre han till Ståndet föreslagit, att föredragningen skulle ske enligt utlåt.
JV:o 45, varit den, att alla de punkter af betänk.
N:o 29, vid hvilka anmärkn. i något Stånd blifvit gjord, finnas i JV:o 45 särskildt upptagna.
Ex:s mening bade varit att, sedan sistnämnde utlåt, blifvit genomgånget, till
Den 16 December f. m. till R. o. Ad. hemställa, om Ståndet behagade bifalla de punkter i betänk.
N:o 29, vid hvilka inga anmärkntr blifvit gjorda. II. Ex., sorn väl förmodat, alt inga andra anmärkn:r skulle komma i fråga vid det första betänk, än de, som redan blifvit gjorda, ansåg likväl, att, sedan utlåt.
JN:o 45 blifvit genomgånget, det stöde livar och en öppet att anmäla de rättelser, han önskade uti sådana punkter, hvilka ej i sistnämnde utlåt, finnas upptagna.
Vid uppställningen af det sednare utlåt, insåg man väl i Utsk., alt några artiklar, emot hvilka ingen anmärkn. blifvit gjord, här skulle komma att förbigås; men då frågan endast var att besvara gjorda anmärkn.
T, ansåg Utsk. det vara tillräckligt, att RiksStln sattes i tillfälle att erfara alla ifrågasatta och af Utsk. föreslagna förändringar.
Jag har ansett mig skyldig att redogöra för denna Ulskfs åsigt, såsom motiv för betänkts uppställning; men hvad föredragningen angår, instämmer jag med Gr.
Posse, helst jag från början varit öfvertygad, att, sedan utlåt.
N:o 45 blifvit genomgånget, de öfriga artiklarna skulle företagas till slutligt afgörande.
Jag anhåller att få instämma med Gr. Posse, och får dervid nämna, att ehuru speciella anmärkntr icke blifvit gjorda vid de i Utskts sednare utlåt, förbigångna artiklar, gjordes dock förra gången af mig generella anmärkntr, som äfven innefattade åtskilliga af dessa artiklar.
Jern, Frih. Rantzou uppläste följande:
Svårligen lärer man kunna motsäga den grundsats, att de produeter af ett lands konstflit, som utgöra öfverskott af dess egna behof och äro föremål för export, böla vara fria från tull eller åtminstone draga den sä låg som möjligt.
Exporten bör ju alltid uppmuntras, och i andra länder erhållas t. o. m. premier derför.
Uti Sverige deremot draga t. ex. våra förnämsta exportartikiar en, jemnförejsevis till deras värde på den utländska handelsmarknaden, ganska dryg tull.
Häremot har jag i Utsk. reserverat, mig och önskar äfven rum i R, o. Ad:s prot. för denna tankeyttring, den jag önskade se göras gällande i några speciella fall.
Rantzou tilläde derefter muntligen:
För öfrigt får jag förklara, att jag önskar, att för artikeln jern i allmänhet, eller af hvad slug som helst, utförseltullen ej må bestämmas högre, an Tullcomnulleen löreslagit, d. v. s. 16 sk. pr Skåf för stångjernet, och så vidare i förhållande till smidet.
Hvad särskildt angår gröfre kettingar, tror jag ej, att de böra draga högre införseltull, an 5 r:dr pr Skål, helst de ännu icke i Sverige kunna tillverkas af tillräcklig godhet. 17 II. 31 a4* Deu 16 December f. m. Gr. von Fersen:
Då med artileln jern förhållandet är sådant, att Utsk. i åtskilliga delar frångått sitt första förslag, men alla specificerade arter af denna artikel icke finnas upptagna i sednare utlåt., anhåller jag, att vid föredragningen måtte följas bilagan lit.
A vid betänk.
]V:o 29 eller sjelfva förslaget till tulltaxa pagg.
16 och 17, der alla specificerade arter af artikeln jern finnas upptagna.
Jag begär derjemte, att vid propositions framställande skillnad måtte göras emellan in- och utförseltull; och hvad den sednare angår, hemställer jag, om icke, i fall någon nedsättning skall ske, den bör bestämmas efter viss proc.-beräkning, såsom | eller o. s. v. På det sättet tillgick äfven i Utsk.
Kantzou i afseende på utförseltullen å stångjern, och får i afseende på införseltullen deraf förnya min anmärkn. vid betänk.
N:o 29, nemi. att den bör nedsättas till 4 r:dr.
Det kan ej betviflas, att vissa sorter stångjern finnas, som kunna från utrikes orter erhållas för bättre pris än hos oss, och det blir således en riksvinst att uppmuntra införseln deraf.
Jag anhåller i följd deraf om den propos., att införseltullen å stångjern må nedsättas till 4 r:dr, och är öfvertygad, att i allt fall ingen införskrifning deraf kommer att äga rum, utom för ceconomiska behof af sådana sorter, som bär icke kunna åstadkommas.
Till grund för föredragningen af artikeln jern togs det med betänk.
Wto 29 åtföljande förslag till tulltaxa.
Jern, gjutet, tack- och barlast-.
Utsk:s förslag så till införsel- som utförseltull bifölls.
Jern: bomber och kulor, kanoner, stycken, nickhakar och mörsare samt finare och gröfre Javetter: införseltull.
Införseltullen å bomber och kanoner m. m. önskar jag måtte nedsättas till 4 *':dr i likhet med hvad som blifvit bestämdt för tack- och barlastjern.
Efter Preussiska tulltaxan är tullen å allt gjutgods lika och bestämmes endast efter vigten, hvilken princip jag anser lämpligast att äfven tillämpa hos oss. Gr. Posse:
Jag medgifver den siste talaren, alt den Preussiska tulltaxan i allmänhet är uppgjord efter bättre grunder än vår; men då jag ej har någon förhoppning alt få dessa grunder i sin helhet tillämpade hos oss, ulan med säkerhet kan antaga, att flera undantag komma att äga rum, tror jag, att ett sådant undanlag äfven här bör gälla, helst förhållandet är, att artikeln kanoner är bland dem, sorn Preussen behöfver hemta från oss, icke tvärtom.
Om man erkänner företrädet i ett annat lands statsceconomiska principer, vet jag intet skäl, att icke D«n 16 D«e«mber f. m. ju förr ju hellre börja med tillämpningen deraf hos oss, der det låter sig göra.
Preussens taxa gäller icke blott kanoner, utan allt gjutgods, för hvilket tullen endast bestämmes efter vigten; och att tillämpa samma princip hos oss i afseende på införseltullen å bomber och kanoner, så att denna blir lika med införseltullen å tackjern, synes desto mindre vara förenadt med någon fara, som varan utgör en exportartikel från Sverige.
Jag vill endast fästa uppmärksamheten derpå, att tullvärdet å tackjern är 8 r:dr, men å bomber och kanoner &c. 32 r:dr.
Vill man således consequent följa samma princip vid tullbestämmelsen å de sednare, som å tackjernet, skulle införseltullen blifva 16 r:dr, hvilket ir dubbelt högre, än Utsk. föreslagit.
Frih. Rantzou förenade sig med Gr. Posse. Gr. von Fersen:
Posse, och får blott såsom ytterligare skäl för bifall till Utsk:s förslag erinra, att nu ifrågavar. artikel, enligt i83o års tulltaxa, är till införsel rent af förbjuden.
Jag vill blott påminna, att i Preussiska tulltaxan inga tullvärden finnas utsatta, hvarmed också Gr.
Posses från dessa värden hemtade skäl torde förfalla.
Jag skall dock icke vara envis om principens tillämpning i denna punkt, enär den i sjelfva verket kan anses göra hvarken till eller ifrån.
Utsk:s förslag bifölls.
Samma artikel, utförseltull.
På de af Utsk. i utlåt.
N:o 45 anförda skäl för den deruti föreslagna förhöjning af utförseltullen å kanoner och stycken m. m., anhåller jag om propos. till afslag å betänk.
N:o 29 och till bifall å förstnämnde utlåt, i denna del.
Gr. Posse: Utsk:s tillstyrkande i sednare utlåt, af 4 r:dr ulförseltull för kanoner, stycken, nickhakar och mörsare har endast afseende på sådana piecer, som äro ostämplade och oborrade, och åsyftar att förekomma utförsel af tackjern i denna forin.
Men hvad borrade kanoner angar, tror jag utförseltullen deraf böra bibehållas vid 32 sk., på Sätt Utsk. föreslagit.
Dét var ertdast för att upplysa Hr Stuarts misstag om Utsk:s mening, som jag begärde ordet, men har numera efter Gr.
Posses yttrande iutet att tillägga.
Utskts förslag bifölls.
Jern: kanoner, stycken, nickhakar och mörsare, ostämplade och o borrade, samt hällar öfver 1* tums tjocklek: införseltull.
Den 16 December f, p, Gr. von Fersen:
Utsk. har i sednare utlåt, frångått sitt första förslag i afseende på oborrade kanoner ra. ra. så vida, att Utsk., med bibehållande af införseltullen till 2 r:dr 24 sk., förhöjt utförseltullen från 3 r:dr 16 sk. till 4 r:dr.
Man befarade nemi., att tackjern skulle kunna utgå i form af oborrade kanoner, och för att förekomma en sådan illusion af författningen ansåg man utförseltullen böra sättas lika med den för tack- och barlastjern.
Jag tillstyrker på denna grund bifall tili Utsk:s sednare utlåt, i denna del.
För min del önskar jag, att R. o. Ad. måtte instämma i Tullcommitte'ens förslag, hvad utförseltullen angar, eller bestämma den till 3^ r:dr.
Ett betydligt arbete är redan påkostadt dessa oborrade kanoner, och jag ser således ingen fara, om de emot en sådan tull utskeppas.
Jag vill endast inskränka mig till den begäran hos II.
Hr Gr. o. Landtm., att särskild propos. må framställas å in- och utförseltullen af ifrågavar. artikel.
Hvad den förra beträffar, tillstyrker jag bifall till betänk.
N:o 29; men i afseende å den sednare bifall till utlåt.
Utsk:s förslag till införseltull bifölls.
Landtm, framställde propos. till antagande af det uti utlåt.
N:o 4^ föreslagna tullbelopp.
Ex. Hr Gr. o. Landtm, i anledn. häraf förklarade, att ja öfverröstat nej, begärde Hr Hjerta votering och att Tullcommitte'ens förslag måtte blifva contrapropos:n. Gr. von Fersen; Jag vill endast i anledn. af Hr Hjertås föreslagna contrapropos. upplysa, att TuIlcommitte'en ansett ifrågavar. artikel böra vara till utförsel förbjuden.
Jag kan ej finna annat, än att Hr Hjerta har rätt uti sin åsigt, och instämmer med honom.
Posse: Som ledamot af Tulleomrnitte'en kan jag vitsorda Gr. v.
Fersens uppgift, att committe'en ansåg oborrade kanoner och stycken m. m. böra vara till utförsel förbjudna.
På det vi må komma ifrån all tvist om Tul!committe'ens förslag, anhåller jag, att contrapropostn må, oberoende deraf, ställas på en utförseltull af 2 r:dr 24 sk.
Rån tzou:
Jag förenar mig om den contrapropos.
, Hr Hjerta nu sednast begärt.
Jag kan för ingen del Den 16 December f. m. anse oborrade kanoner böra bebandlas lika med tackjern, enär de utgöra en redan i betydlig mån förädlad vara.
Jag äger ej mycken kännedom i rnasmästeriet; men jag skulle tro, att det måste vara ganska lätt att gjuta tackjernet i form af kanoner, och jag instämmer således med Gr.
Posse, att utförseltullen å allt sådant gjutgods bör blifva i likhet med hvad som är bestämdt för tackjern.
Jag anhåller att få fästa uppmärksamheten på den practiska sidan af frågan. R. o. Ad. har vid ett föregående tillfälle yttrat sig för behofvet af fortfarande förbud mot utförsel af tackjern, och säkert blir tackjernet den sista artikel, som af Regeringen tillätes till utförsel.
Men under sådana förhållanden hemställer jag, till hvad ändamål lägre tull här skulle bestämmas än för tackjern i allmänhet, om det blir till utförsel tillåtet.
För att förebygga illusion af författningen synes det alldeles nödvändigt, att ställa begge dessa ifrågavar. artiklar i parite' med hvarandra; och ingen fara kan deraf uppkomma, enär Regeringen i allt fall har tillfälle att nedsätta tullen, om den för näringen skulle befinnas för hög.
Jag tror således' det vara alldeles onödigt att upptaga tiden med en votering i denna fråga, särdeles med afseende på R. o. Ad:s föregående beslut.
Hr Hjerta: I anledn. af Gr. v.
Fersens yttrande vill jag blott anmärka, att om man förutsätter en afsigt till underslef genom tackjerns gjutande i form af kanoner, kan samma underslef ske genom d.ss gjutande tili form af kulor, hvilkas dimensioner icke i taxan äro utsatta och således kunna vara af hvilken storlek som helst.
Samma förhållande är ock med många andra saker, för hvilka ingen tull finnes bestämd, och hvartill tackjernet skulle kunna gjutas.
Jag inser således ingen särdeles vinst af R. o. Ad:s beslut om förbud mot tackjerns utförsel, och tror vådan af mitt förslag vara så ringa, att jag ej kan afstå från min begäran' om votering.
Jag får förklara, att jag är bland dem, som icke önskat förbud mot utförsel af tackjern; men då detta en gång blifvit beslutadt, är det angeläget, att författningen i öfriga delar uppgöres på sådant sätt, att förbudet icke må kunna eluderas, och att sådan illusion kan ske genom nedsatt tull för oborrade kanoner och hällar m. m., derom har hvar och en kunnat öfvertyga sig, hvilken, såsom jag, sett, huru i Rikets södra stapelstäder export hittills skett af hällar, som varit gjutna ända till jemt i£ tums, tjocklek derföre, att i83o års taxa endast förbjudit utförsel af hällar öfver denna dimension.
I Danmark hafva dessa hällar sedermera blifvit behandlade som tackjern; och det a 46 Den 16 Deecmbcr f. m. är således uppenbart, att genom en illusion, hvartill författningen gifvit anledning, har tackjern i sjelfva verket blifvit exporteradt, oaktadt del varit till utförsel förbjudet.
Jag finner mig upplyst af de skäl, Grina Posse och v. Fersen anfört, och vill derföre ej vara envis i denna fråga, utan afstår för min del från yrkandet om votering.
Hr Stuart: Sedan Frih. Rantzou afstått från sin anhållan om votering, vill jag nu blott förklara, att jag instämmer uti hvad Gr.
Posse sednast y It råd t.
Jag instämmer likaledes med Gr.
Posse, och föranledes deraf till den hemställan, om icke kulor, sorn öfverstiga den vanliga dimensionen, afven böra sättas under samma kategori med oborrade kanoner och stycken.
Jag finner nemi.
Hr Hjertås anmärkn. i detta afseende riktig och befarar, att samma underslef dermed kan äga rum.
Jag måste vidhålla min begäran om votering, och får för öfrigt blott nämna, alt jag ej kan godkänna, att det betraktas som illusion af författningarna eller som tullförsnillning, om näringsidkaren utför sin vara i tillåten förm; ty intet lagbrott kan här, såsom i andra fall, anses begånget, då näringsidkaren vidtager sådana utvägar, sorn finnas i lagen medgifna.