Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I sammanhang med granskningen af redogörelsen för riksdagskostnads-medlen, hafva Revisorerne äfven tagit kännedom om den uppgjorda särskilda redovisningen för de, genom Riksgälds-kontorets försorg, upphandlade samt till begagnande hos Riksstånden och Utskotten, under sednaste riksmöte, utlemnade skrifmaterialier m. fl. effekter.
I enlighet med det af Rikets sednast församlade Ständer vidtagna beslut, för att ur Riksgälds-kontorets räkenskaper kunna framdeles afföra de, sedan många år tillbaka, derstädes balanserade förfallna obligationer samt utelöpande assignationer och attester, för hvilkas företeende till inlösen särskilda preskriptionstider vid föregångna riksdagar blifvit af Rikets Ständer, för deras del, fastställda, har Kongl. Majit, under den 12 December 1851, utfärdat nådig kungörelse om skyldigheten för inneliafvarne af dessa obligationer och attester m. m. att, vid förlust af all vidare betalningsrätt, inom 1861 års utgång, hafva för liqvids erhållande desamma till Riksgälds-kontoret inlemnat.
Jemte den i Riksgälds-kontorets räkenskaper ännu balanserade, fastän, sedan 1840 och 1841 års riksdag, inom linien bokförda fordran, i anledning af dessförinnan verkställda utbetalningar utaf mindre kreditivet, om hvilken fordrans a/färing ur räkenskaperna sednast församlade Revisorer gjort framställning, finnas, på sätt här ofvan är uppgifvet, i detta verkshufvudböcker, bland detsammas tillgångar, upptagna fördringarne för lyflade och sedermera icke återbetalda eller ersatta medel utaf följande, vid 1S47 och 1S4S ars riksdag beviljade, kreditiver, nemligen: l:o utaf det, enligt regeringsformens 63 §., på Riksgälds-kontoret då anvisade så kallade mindre kreditiv, hvaraf utbetalts: enligt Kongl, brefvet den 10 November 1848, R:dr 150,000: enligt Kongl, brefvet den 2 November 1S49, „ 100,000: — — och enligt Kongl, brefvet den 11 November 1850, „ 200,000: eller tillsammans li:dr 450,000: hvilka kreditiv-summor, jemlikt de utdrag af Stats-rådets protokoller, som varit högstberörde nådiga bref bifogade, erfordrats dels till ersättande af förskottvis bestridda kostnader för karantäns-anstalter emot kolerafarsoten och dels till ytterigare förefallande enahanda utgifter; Preskriptionstiden för några Riksgälds-kontorets äldre obligationer.
Afskrifning af fordringar för lyfta de kreditivsninmor.
T — 56 — 2:o utaf det särskilt beviljade kreditivet för bestridande af kostnaderna för den, genom oroligheterna i hufvudstaden under Mars månad 1848, föranledda förstärkning af härvarande garnison; hvilket kredifivs liela belopp, enligt Kongl. Stats-kontorets reqvisition er, under Juni och Augusti månader samma år, blifvit utanordnadt med - R:dr 150,000: deraf likväl sedermera, genom Kongl. Stats-kontoret, till Riks gälds-kontoret återbetalts, i Januari 1850, R:dr 35,000: — — och i Januari 1851 „ 2,651: 21. 3. <^7 g5]. 9] 3 så att
Riksgälds-kontorets fordran för de å detta kreditiv lyfta de medel nu mera utgör R:dr 112,348: 24.
9. och 3:o utaf kreditivet k 2,000,000 R:dr, för sådana utgifter ofch kostnader, som de förberedande rustnmgarne under år 1S4S äfvensom andra af dåvarande politiska förhållanden påkallade åtgärder medförde; af hvilken kreditiv-summa från Riksgälds-kontoret reqvirerats oell utbekommits: under Juni, Juli, Augusti och Oktober månader 1848, R:dr 1,500,000: — — under Mars och September 1849, „ 250,000: — -— samt under Februari och Julr 1850, 1 „ 80,000: — — och således tillsammans R:dr 1,830,000: — — Dessutom liar Riksgälds-kontoret, för de till utbetalningarne å sistnämndekreditiv, genom upplåning emotKontorets obligationer, anskaffade medel, fåttvidkännas följande ränteutgifter, nemligen: under år 1848 R:dr 17,197: 46. 4. „ år 1849 „ 40,123: — 4. „ år 1850 „ 29,234: 38. — „ år 1851 „ 1,190: v år 1852, då de sista utelöpande obligationerna företeddes till inlösen, „ 240: — — Q_ no_ 0„ ———————————_o» Såsom godtgörelse för dessa kreditiv- och ränte-utbe talningar, utgörande tillsammans R:dr 1,917,985: 36. 8. har Riksgälds-kontoret, genom den härtill för åren 1848, 1849 och 1850 uttaxerade särskilda bevillning eller såkallade krigsrustnings-afgift, efter afdrag af taxeringskostnader och resti tutioner, hittills erhållit „ 942,231: 27. 11. hvadan Riksgälds-kontorets ännu återstående fordran förde utaf kreditivet till 1848 års krigsrustningskostnader utbetalda medel uppgår till R:dr 975,754: 9. 8.
Då föreskrifna redovisningar för de å ifrågavarande 3:ne kreditiver lyftade summor blifvit afgifna samt af Rikets Ständers Revisorer granskade; då Riksgäldskontoret redan återbekommit hvad som å kreditivet till kostnaderna för garnisonsförstärkningen här i hufvudstaden reqvirerats och utbetalts utöfver det till sagde kostnader använda belopp; då vid dessa redovisningars granskning för öfrigt ingen anmärkning förekommit, som kan föranleda ytterligare återbäring till
Riksgälds-kontoret af större eller mindre del utaf de utbekomna kreditiv-medlen; och då, hvad särskilt beträffar det för karantänskostnaders bestridande utgifna belopp, Riksgäldskontoret destomindre lärer hafva att, förvänta någon återbetalning deraf, som nuva - — 57 — rande mindre kreditiv nyligen måst för enahanda kostnader ytterligare anlitas, så synes det ändamålslöst att i Riksgälds-kontorets räkenskapnr än vidare upptaga meranämnde kreditiv-fordringar.
Revisorerne fä derföre, och på det att dessa fordringars fortsatta balansering icke må föranleda någon oriktig föreställning om Riksgälds-kontorets disponibla tillgångar, eller verkliga kapitalöfverskott, hemställa, att desamma må med sitt återstående belopp i sagda räkenskaper afskrifvas.
Bland Riksgälds-kontorets bokförda tillgångar finnes, under titel: ”fordringar "hos f. d.
Nummer-lotteri-kollektörerupptaget ett kapital-belopp af 501 R:dr 41 sk. 8 r:st., utgörande, enligt Revisorerne meddelad upplysning, återstoden af Kongl, f. d.
Nummer-lotteriets, vid denna inrättnings upplösning, hos åtskillige Kollektörer ägande och till Riksgälds-kontoret öfverlemnade fordringar, hvilka då uppgingo till ett sammanräknadt belopp af 2,806
R:dr 37 sk. 6 r:st.
Enär för det häraf ännu återstående fordringsbeloppets liqviderande, efter hvad vid anställd utredning skall hafva sig visat och Riksgälds-kontorets Ombudsman i sin till Revisorerne afgifna berättelse anmält, tillgång saknats ej allenast hos gäldenärerne, förre Kollektörerne C. //. Bolin och J.
Akerman, utan äfven hos deras löftesmän, samt preskriptionstiden för vidare utsöknings-åtgärders vidtagande dessutom skall hafva förflutit långt innan målen, angående bemälte 2:ne Kollektörers uppbördsbalanser, blefvo till handläggning af Ombudsmannen vid detta verk öfverlemnade, anse sig Revisorerne jemväl böra tillstyrka ifrågavarande fordringars afskrifning i Riksgälds-kontorets räkenskaper.
På sätt i ofvan införda utredning angående beskaffenheten och beloppet af Riksgälds-kontorets skulder är anfördt, beslöto Rikets Ständer redan vid 1840 och 1841 års riksdag, att kapital-beloppet, 32,833 R:dr 16 sk., af de, under den 1 Mars 1750, för tillskott till Trollhätte-slussverks byggnad utgifna s. k. lottsedlar skulle föras inom linien i Riksgälds-kontorets räkenskaper, ”enär dessa obligationer syntes, enligt deras innehåll, icke kunna betraktas annorlunda än som annuiteter, för hvilka ”någon kapital-betalning icke skäligen borde kunna ifrågasättas.” Genom berörde lottsedlar, hade nemligen deltagarne i Trollhätte slussverks-byggnad och deras rättsinneliafvare blifvit försäkrade, att för det i lottsedeln utsatta och vederbörligen utbetalda penhingetillskottet, ”från hvarje betalningstermin, i de tre första åren, räk”nade från den lista Mars 1750, njuta sex procentum årligt interesse, och sedan från ”den 1 Mars 1753, i Etthundrade år tolf procentum årligen, utan skyldighet att ”låta sig utlösas frän denna eller de flera förmåner och rättigheter, som i kungörelsen af den 25 Oktober 1749 omförmälda finnas.”
Med förment stöd af nyssberörde, jemte andra uppgifna, kungörelser, hafva innehafvarne af ett större antal dylika lottsedlar, uti en under sisth Februari månad till Fullmäktige ingifven skrift, anhållit, att den 1 Mars innevarande är, ”emot be”höriga lottsedlars aflemnande, utbekomma så väl den dä upplupna, förfallna och ”oguldna räntan, som ock lottsedlarnes kapital-belopp;” men, i betraktande af de upplysningar och den utredning, som i anledning af det framställda fordringsanspråket meddelats, och med derjemte fästadt afseende å ej mindre lottsedlarnes ordalydelse, i fråga om den innehafvarne deruti tillerkända betalningsrätt, än den af Rikets Ständer godkända åsigt beträffande meranämnde förbindelsers beskaffenhet, hafva Fullmäktige förklarat sig icke kunna medgifva någon annan eller ytterligare Fordringar hos f. a. Nummerlotterikollektörer.
Trollhätte slussverks lottsedlar. — 58 — Förbindelserna för fordna Svenska statslanen i Brabant.
Rättegången angående Banmanska krono fordran. godtgörelse eller återbäring af det, enligt hvarje lottsedel, för Trollhätte-slussverk* byggnad tillskjutna belopp, än den liqvid, vederbörande innehafvare, genom de förskrifna årliga utbetalningarne, dels redan uppburit och dels, efter dåvarande månad» utgång, ägde att, emot iottsedlnrnes aflemnande, i Riksgälds-kontoret uppbära.
Sedermera hafva, efter hvad för Revisorerne blifvit uppgifvet, samme jemte åtskillig© andre lottsedelsinnehafvare, genom anställd oell ännu oafgjord rättegång emot Kongl. Majit och Kronan, sökt att i domstolsväg fä sig tillerkänd betalningsrätt för det i lottsedlarne utsatta kapitalbelopp.
Enligt hvad Herr Stats-ministern för utrikes ärendena, uti skrifvelse till Fullmäktige af den 15 näst!.
Augusti, tillkännagifvit, hade, redan under den 26 Juli 1844 och den 24 Mars 184(1, vederbörande Chargé d’affaires i Belgien fått sig ålagdt, att, på grund af de i sådant afseende från Riksgälds-kontoret meddelade uppgifter, vidtaga lagliga åtgärder för äterbekommande af handlinr/ame rörande fordna Svenska statslanen i Brabant; om hvilket uppdrags fullgörande nuvarande
Chargé däffaires sedermera erhållit påminnelse.
Men då ingenting för sagde ändamål kunnat i laglig väg tillgöras, hade sistbemälte embetsman, genom bemedling af 2:ne arfvingar efter Bankiershuset Enkan J. M. Smets i Antwerpen, lyckats erhålla några dylika handlingar, hvilka medelst ofvanberörde skrifvelse blifvit till Fullmäktige öfverlemnade; dervid Herr Utrikes-stats-ministern förklarat, att, ehuru 'föga utsigt förefunnes, att de ännu saknade handlingarne kunde återbekomma*, skulle dock Kongl. Maj:ts Beskickning i Brussél blifva anbefalld att, med ledning af de uppgifter, som fran Fullmäktige erhöUos, vidtaga de ytterligare mått och steg, hvartill omständigheterna kunde föranleda.
Efter emottagandet af de Fullmäktige sålunda tillställda handlingar, hvilka — utom Kongl. Maj:ts, under den 1 Juli 1803, utfärdade bemyndigande och förbindelse i afseende på en allmän reglering af betalningsterminerna för ifrågavarande lån, samt 2:ne af Fullmäktige i Riksgälds-kontoret, åren 1789 och 1803, rörande samma län meddelade förklarandet! — hufvudsakligen bestodo af räntekuponer, tillhörande de för sistnämnde lån utglfna obligationer, hafva Fullmäktige till Herr Stats-ministern för utrikes ärendena aflemnat en ny uppgift ä de autorisationer och förbindelser, sorn, tid efter annan, blifvit för Svenska statslånen i Brabant utfärdade, men, såvidt af Riksgälds-kontorets räkenskaper och öfriga handlingar kunnat inherntas, ännu ick« äro till detta verk återställda.
Uti här ofvan omförmälda, vid sednaste revisions-herättelses afgifvande, hos Kongl. Maj:ts Högsta
Domstol anhängiga rättegång, angående utbekommandet af den fordran hos Kort//t.
Maj:t och Kronan, som åtskillige personer, i uppgifven egenskap af arfvingar efter framlidne Hadsförvandt en i Stralsund. Nidas Bauman, påstått sig äga, har Kongl.
Maj:ts dom under den 25 Maj innevarande år blifvit meddelad; hvilken dom hufvudsakligen innehåller: att som Kronans vederparter yrkat, att, i egenskap af.skyldeman till Rådsförvandten Bauman eller desses rattsinu*- hafvare, utbekomma den omtvistade fordringen, samt bemälte parters behörighet till anställande af denna talan således vore beroende utaf de åberopade, men å Kronans vagnar bestridda skyldskapsförhållandena; alltså och enär med laga rättegångsordning instämde, att utredning och pröfning häraf skedde, innan något yttrande öfver fordringsanspråkets preskriberande eller betalningsgiltighet i öfrigt kunde erfordras; — 59 — men Kongl.
Svea Hof-rätt, fastän kära vid emes härstammande från Bauman blifvit af Kronans ombud ifrågasatt och omtvistadt, deröfver icke afgifvit yttrande., sorn kunde , anses innebära frågans pröfning; fann Kongl.
Majit, helst denna tvistefråga» angående
Kronans vederparters befogenhet till kärande talan, vore af beskaffenhet, att densamma icke, utan sådan föregången pröfning, borde till omedelbart afgörande hos Kongl. Majit förekomma, nödigt att, med undanrödjande af Kongl, Hovrättens dom, visa saken åter till Kongl. Hof-rätten, som hade att samma sak till laglig behandling ånyo företaga, samt uti så väl förevarande, som öfriga fullföljda frågor utlåtande meddela.
Till följd af högstberörde dom, är ifrågavarande rättegång således nu återigen beroende på Kongl. Svea Hof-rätts afgörande.
Efter det ett nytt förslag till reglemente för utlåningen af den till Hjelmare kanals och slussverks framtida underhållande afsatta fond, på sätt sednast församlade Revisorer i sin berättelse anmält, blifvit inom Riksgälds-kontoret uppgjordt och af Fullmäktige till Kongl. Majit i underdånighet ingifvet, har Kongl. Majit, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med samma förslag, under den 12 Januari 1852 i nåder fastställt och utfärdat detta, uti flere föregående revisionsberättelser jemväl osnförmälda, reglemente.
— Då, vid den, efter reglementets utfärdande, anställda granskning af de skuldförbindelser, jemte dertill hörande säkerhetshandlingar, som, enligt hvad sagde revisions-berättelser innehålla, blifvit af Hjelmare Kanal-direktion till Riksgälds-kontoret aflemnade, dessa förbindelser och handlingar befunnos icke vara med reglementet öfverensstämmande samt derföre ej kunde af Fullmäktige godkännas och antagas, hafva desamma, under sistlidet års lopp, blifvit af Kanal-direktion utbytta mot sådana, med 5 procents ränta löpande, obligationer, som uti reglementets lista §. mom. 2 äro uppräknade bland de för sagde fonds utlåning föreskrifna säkerhetshandlingar.
Enligt hvad Revisorerne af såväl räkenskaperna sorn Fullmäktiges protokoller inhemtat, har den årliga betalningsskyldigheten för en stor del af de, före sednaste riksdag, från Riksgälds-kontoret utbekomna lån till sjösänkningar och myrutdikningar samt andra vattenaftappning sarbeten, genom laga kraftvunna beslut, blifvit i stadgad ordning fastställd, samt det belopp bestämdt, som, jemlikt Kongl, kungörelserna den 13 Juni 1845 och den 3 November 1848, bör, i sammanhang med allmänna kronoutskylderna, af hvarje särskildt hemman eller hemmansdel erläggas intilldess det erhållna låneunderstödet till hela sitt kapital-belopp, jemte derå upplöpande ränta, blifvit godtgjordt; varande dock dessa utslag i laga ordning å Riksgälds-kontorets sida öfverklagade vid de fäll, då hvarken af utslagen eller af öfriga till
Riksgälds-kontoret insända handlingar kunnat inhemtas, att, vid betalningsskyldighetens fördelning, den af Fullmäktige i sådant afseende yrkade och af Rikets Ständer godkända grundsats blifvit iakttagen, samt fördelningen i öfverensstämmelse dermed verkställd efter vidden och beskaffenheten af den förbättrade eller nya jord, hvarje betalningsskyldig! hemman till följd af vattenaftappningsarbetet erhållit.
Efter emottagandet af de rörande omförmälda låns återbetalningssätt meddelade och emot vederbörande hemmansägare laga kraftvunna utslag samt dertill hörande handlingar, och då samma utslag ansetts jemväl emot Riksgälds-kontoret böra vinna laga kraft, har i Riksgälds-kontorets räkenskaper uppdebiterats och med lånets ka - Hj el ni are kanal- otili slussverks underhållsfond.
Fördelningen af återbetalningsskyldigiieten för län till vattenaftanpningsarbeten. — 60 — Köpeskillingen för f. d. hofbageriegendoinen.
Kapitenen B.
Cronstrands samlingar ang: de fornegyptiska byggnadskonsten.
Utbetalningar i anledning af extra stafs-regleringen vid 1840 oell 1841 års riksdag. pital-belopp sammanslagits den ränta, som under hela betalningstiden skall för samma lån utgöras och, jemte den årliga kapital-afbetalningen, såsom en allmän utskyld, uppbäras, levereras och redovisas.
Under den i Revisions-instruktionen föreskrifna och af Revisorerne verkställda undersökning om
Riksgälds-kontoret kommit i behörigt åtnjutande af de åt detta verk utaf Rikets Ständer anvisade inkomster och tillgångar, hafva Revisorerne funnit, att det belopp, 16,666 R:dr 32 sk., som köpeskillingen för den vid Regeringsgatan här i hufvudstaden belägna och af Kronan försålda så kallade hofbageriegendomen utgjorde, hvilket belopp, enligt Rikets sednast församlade Ständers beslut, i den män detsamma vore eller blefve disponibelt, borde till Riksgälds-kontoret öfverlemnas, ännu icke till större eller mindre del kommit meranämnde verk till godo; varande, så vidt af protokollerna kunnat inhemtas, någon underrättelse om de hinder, som emot verkställigheten af detta beslut möjligen förekommit, icke Fullmäktige meddelad.
Vid medgifvandet, att återstoden af det, vid 1844 och 1S45 års riksdag, Kapitenen Baltzar Cronstrand med 3,(100 R:dr beviljade understöd för utarbetandet och ordnandet af hans samlingar angående forn-egyptiska byggnadskonsten finge af Riksgälds-kontoret fortfarande tillhandahållas och, enligt Kongl. Maj:ts nådiga föreskrift, utbetalas, fästade Rikets sednast församlade Ständer det förbehåll: att Kapitenen Cronstrand, vid äfventyr att eljest hafva förlorat all rätt till detta understöds vidare åtnjutande, skulle, före slutet af Juni månad 1852, med intyg af Kongl. Vitterhets-, historie- och antiqvitets-akademien styrka, att han dessförinnan inför denna Akademi till granskning framlagt berörde samlingar och att Akademien dervid funnit dem i det skick, som vid understödets beviljande loreskrefs.
Men som, enligt hvad bemälte Akademi, uppå derom af Fullmäktige gjord förfrågan, uti skrifvelse af den 5 nasti.
April, upplyst, Kapitenen Cronstrand icke inom den sålunda bestämda yttersta tid fullgjort de för den återstående anslagssummans uppbärande stadgade vilkor, och frågan om utbetalningen deraf fördenskull måste anses hafva förfallit; sä har återstoden af detta anslag, vid gfslutandet af Riksgälds-kontorets hufvudbok för sisth år, derur blifvit afförd.
För att fortsätta och fullfölja den i flera föregående revisionsberättelser meddelade uppgift å alla, i anledning af extra statsregleringen vid 1S40 och 1S41 års riksdag, från Riksgälds-kontoret utbetalda anslags- och lånesummor, varda sådana utbetalningar, som, under den från början af 1851 års revision till den 15 nästlid ne September förflutna tid, blifvit, jemlikt sagde statsreglering, verkställda af Riksgälds-kontorets medel, här uppgifna:
Utaf anslaget för hamnanläggningen vid Åhus, 15,060 R:dr, af hvilken anslagssumma, utom det för samma företag beviljade och år 1848 utbekomna ian å 20,000 R:dr, förut utbetalts 10,000 R:dr, ytterligare R:dr 4,000: — — „ för omläggningar och förbättringar af vägsträckor inom Edsele socken af Wester-norrlands län, 848 R:dr 30 sk. 6 r:st, återstoden H 198: 30. 6. „ för utdikning af 15 myrer och frostnästen inom Bergs pastorat i Jemtland, 3,700 R:dr, återstoden „ 2,000: — — Transport: 6,198: 30. 6- — 61 — Transport: 6,198: 30. 6.
Utaf anslaget för aftappning af Andsjön och Frösö myrer inom Sunne pastorat i samina provins, 4,744 R:tlr, återstoden, sedan anslagssumman blifvit med 956
Rdr 5 sk. nedsatt, „ 687: 43. — „ för sänkning af Mussjön inom Offerdals socken i dito, 934 Rdr, återstoden „ 467: — — „ för sänkning af sjön Kriken inom samma socken, 305 R:dr 16 sk., återstoden - 152: 32: — „ lor sänkning af Bredbusjön inom dito, 600 R:dr, återstoden „ 120: — — „ för myrutdikningar inom Hede socken i Herjeådalen, 1,825 R:dr, af hvilken summa dock innehållits 50 R:dr 40 sk., återstoden „ 1405:20. — „ för omläggning och förbättring af vägen från Kalix socken, genom Haparanda, till Korpikylä by inom Torneå fögderi af Norrbottens län, 9,000 R:dr, återstoden „ 2,430; — — „ för anläggning af en väg mellan Öfver- och Neder-Kalix socknar i samma län, 7,000 R:dr, återstoden „ 1,750: — — Lånet till Fältkamreraren G. M. de Berg, för utdikning af Hallbros myr inom Westerhejde socken och Gottlands södra härad, _ „ 525: — — Dito till Rådmannen P.
H. hindström, för utdikning af en myr under Westöö hemman inom Halls socken och Gottlands norra härad, j„ 2,200: — — Utaf lånet för utdikning af kärrtrakten
Fänet inom Thorsås, Wissefjerda och Arby socknar i Södra Möre härad af Kalmar län, 5,652 Rdr 24 sk., återstoden _ [„ 1,413: 6. — „ dito för utdikning af Hössna mader inom Hössna och Knättle socknar af Elfsborgs län, 8,386 R:dr, återstoden 1,386: — — Anslaget, till Garnisons skolan i Christianstad för år 1851, såsom ersättning för den, under namn af portpenningar, till nämnde skola tillförene utgångne afgift „ 240: — — Återstoden af det rotehållarne vid Westerbottens f. d. Fältjägare-regemente tillerkända understöd, motsvarande den rotefrihets-afgift, sorn af nyhemman inom Norrbottens och Westerbottens län intill 1846 års slut utgått, „ 13,083: 26. 2. 1852 och 1853 års anslag lör ombyggnaden af Strömsholms kanal och slussverk „ 100,000: — — Summa R:dr 131,059: 13. 8.
Då denna summa tillägges det i 1851 års revisions-berättelse, sid. 54, uppgifna beloppet af de, före den 15 September nämnde år, verkställda utbetalningar, tillhörande 1840 och 1841 års estra stats-reglering, „ 4,201,722: 11. 11. så befinnes, att, alla nu ifrågavarande utbetalningar tillsammans uppgå till... _ R:dr 4,332,781: 25. 7. — 62 - Utbetalda anslags- (vell iänesilmmor, beviljade vid 1844 och 1845 ärs riksdag.
Utbekomna lane- och anslags-sumjnor, beviljade vid 1847 uch 1848 års rike dug.
Utaf de vid 1844 och 1845 urs riksdag beviljade och till utgående från Riksgäids-kontoret anvisade tillfälliga stats-utgifter, hafva följande summor, under tiden från den 15 September 1851 till den 16 i samma månad innevarande år, blifvit af detta verk utbetalda:
Anslaget, för utdikning af Säfsta-kärret inom Husby Sjutolfts socken af Trögds härad och Upsala län _ R:dr 300: — —•
Det för sagde utdikningsarbete beviljade lån, 400
R:dr, utanordnades redan under år 1846.
Utaf anslaget för sänkning af sjön Wiggart i Tierps socken af ÖråyAtM'härad och samma län, 2,000 R:dr, återstoden s 668: 32. — varande lånet för denna sjösänkning, 2,047 Rdr 24 sk. 2 r., år 1S47 utbetaldt. „ dito för aftappning af Rösjön vid Es term arks by inom Nysätra socken af Westerbottens län, återstoden af det härtill anvisade, men från 1,820 till 1,600 R:dr nedsatta belopp, „ 280: — — , dito för omläggning af den mellan Sundsjö by och Stugusundet gående väg inom Stuguns, Sundsjö oell Refsunds socknar i Jemtland, 5,000 R:dr, återstoden — „ 2,500: — — dito för botande af den genom stormar förorsakade skada å hamnarbetet vid Cimbritshamn, 11,666 R:dr 32 sk., återstoden „ 3,666: 32. — „ dito för upprensning sarbetet i skärgården vid Söderhamn, 5,000 R:dr, återstoden - - - —- , 1,000: — — det härför beviljade lån utanordnades år 1846 med 10,000 Ralr. „ lånet för Götheborgs hamnbyggnad, 140,000
R:dr, hvaraf tillsammans 56,001) R:dr förut utbetalts, ytterligare „ 28,000: — — Det till inköp af 300 exemplar utaf Svenska, Fornskriftssäll skapets samlingar för åren 1851 och 1852 beviljade anslag „ 1,400:
Genom dessa utbetalningar å tillsammans , Kalr 37,813: 1(4- — har således den i sednaste revisionsberättelse, sid. 57, uppgifna summa af .. - „ 3,008,748: 32. 9, som de under riksdagen åren 1844 och 1845 beviljade och derefter af Riksgälds-kontoret utbetalda lån och anslag, vid 1851 års Revisorers sammanträde, utgjorde, ökat sig till .
Ralr 3,046,562: — 9.
I ytterligare afräkning å de till ständiga statsbehofven icke Jtånförliga utgiftssummor, sorn å Riksgälds-kontoret vid 1847 och 1848 års riksdag anvisades, hafva nedannämnde belopp, efter medlet af September 1851 och till samma tid innevarande år, från Riksgälds-kontoret utbekommits, nemligen:
Utaf 1851 års anslag till Hans Kongl. Höghet