Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Efter landskapens sista inkräktning och deras genom i645 års fredsslut skedda införlifvande med Sverige, hafva åter märkliga förändringar häruti förelupit, bland hvilka isynnerhet må lind. nämnas, att Jemtland och Herjeådalen, som förut haft både ryttare, dragon- och knekte-håll, fingo till landets lindring endast för hvartdera af dessa landskap 4° man ordinarie krigsfolk, men att sistnämnda landskap, i afseende å dess alltför svaga beskaffenhet, kort derefter, den 3o Oet. i65o, erhöll K.
M:s resolution, att då afskrifningar derefter skedde, skulle allmogen fritt och efterlåtet vara, att sig med penningar lösa; hvilken resolution af Konung Carl X Gustaf den 21 Juni i654, samt Drottning Hedvig Eleonora den 20 Ko v. 1660, är vorden stadfästad.
Den afgift, sorn i följd häraf skulle i stället för manskap in natura erläggas, men i högst åberopade resulutioner ej var till beloppet bestämd, har derefter någon tid utgått med 1,200 daler s. m. för hvar gång utskrifning i Riket anbefalldes; men den 29 Aug. 1664 blef i nåder stad - Den 4 April. 77 gath,Jall utskrifmngs-friheten skulle af ITerjeådalens allmoge lösas med goo daler s. m., hvilken förfallning, jemte deri förut lika nåd. försäkrade befrielse från hälften i bevillntn och andra extra-ordinarie utskylder, utgör det vigtigaste af delta eröfrade landskaps privilegier, hvarå under alla sednare tidehvarf och regtts-förandringar är gifven ytterligare försäkran oell stadfästelse, medelst nåd. utfärdade resolutioner af Sveriges Konungar och Regenler, nemi. af Drottning Hedvig Eleonora med den K.
Förmyndare-regeringen den ig Sept. 1668, af Konung Carl XI den 3o Sept. i6y5, den 5 Mars 1678, den 2g Nov. 1680, den 21 Mars 168g, och deri 16 Nov. t6g3; af Drottning Ulrica Eleonora den l4 Juli 171g; af Kon.
Fredrik den 7 Sept. 1720, af Kon. Adolph Fredrik (leng Juni 1702, af Kon. Gustaf III den 6 Oet. 1772, af Kon. Gustaf Adolph den i3 Jan. 1802, och under Kon. Carl XIIRs sjukdom af E. K. M. den i5 Maj 1 81 1.
Hvad beträffar Jemtland, hvilket i afseende på börjad odling och befolkning fanns äga någon förmån framför Herjeådalen, då, efter det inbyggarne voro ansedde förlustige deras fordna skatterätt till hemmanen och fått 34o man fotfolk, jemte några ryttare sig älagde, blef omsider, i stallet för utskrifning och de i öfrigt ditintills brukade anstalter, en viss rotering föreslagen, samt efter mångå sammanträden och öfverläggning»!’, försl af 7 tingslag den 16
Mars 1687 samtyckt och slutligen äfven af de öfriga 5 tingslag antagen, så alt ett för landet allmänt roterts-contract, angtde infanteri-regtlel, eller s. k. dragonerne, till ett antal af 1000 man jemte 4^ corporaler, den 7 September 1688 kunde upprättas och den i5 Nov. nästpåfölj. år 168g af K. M. i nåd. gillas och stadfästas, hvarefter ytlerligaie år i6g5 100 man ryttare blefvo i landet inroterade.
Deija nyss åberopade document och de till indelningsverket härstädes hörande K. inslruclioner, hvilka äro genom trycket ulgifna, utvisa egenskapen af denna landsorts rotering, hvilken i allt afseende är så särskild, att den icke kail jemföras med någon annan i Riket.
Då syftemålet härmed blott var alt vinna ett till antalet bestämdt och efter yttersta nödvändigheten tillräckligt gransvärn emot Norrige, i hvilken afsigt uti åtskilliga K. resolutioner, särdeles den 12 Aug. 1686 och högst åberopade stadfästelse å sjelfva roteringen m. fl., uttryckligen stadgades och försäkrades, att detta regtte, vid ”fejd och hvarjehanda påkommande händelser, skulle blifva i landet qvarnstående, till den gränsortens defension emot Norrige, och ”icke bortcommenderas, såsom förr hade skett,” så har icke heller vid roteringen blifvit följd någon sådan grund, som för den öfriga armeen.
Skattläggning å hemmannen, som länge varit påtänkt och Den ij April. tid efter annan lofvad, sorn är det enda sätra matt, hvarefter afgifter och onera å jord kunna rättvist fördelas, oell som framför allt varit för roteringen och indelningen af yttersta nödvändighet, blef icke verkställd.
Det har då provisoriskt antagna skattctal, s. k. tunni., hvaraf 6 ansetts utgöra ett mantal eller helt hemman, inpå så lösligt sätt tillkommet, att enär jordeboken skulle omändras frän Norrska till Svenska metoden, hafva hemniansdelarne blifvit antecknade, dels efter ut.siidet af hafre eller korn, så alt t. ex. den som utsådde i-J tunna antecknades för mantal o. s. v., dels efter kreaturs antal, eller fördelar af jagt och fiske vid skogshemman, der föga eller intet åkerbruk idkades.
Det var tydligt, att en så illa beräknad och litet granskad grund för bestämmandet af hemmans och jordägors proportion sins emellan, skulle för framtiden bereda mycket obehagliga följder i alla afseenden och den mest synbara orättvisa emellan samhällets medlemmar.
Att förbigå de ensidiga oell egennyltiga åsigter, som naturligtvis vid tillfället ägde inflytelse å enskilde ägares uppgift, då somlige gjorde den alltför hög, i hopp om framdeles åtkomst af tnotsvar. ägovidd och andra fördelar, andra åter för låg, under tanke att för alltid få begagna lindring i för handen varande och ytterligare åkommande allmänna skyldigheter; blir det i alla fall föga förklarligt, att vederbör., som hade Kronans uppbördsverk om händer, och tili hvilkas åtgärd den nya jordeboken var lemnad, utan ali åtanka eller förutsigt å de förändringar, som nödvändigt skulle snart inträffa med hemman, hvilkas egentliga inkomst då för tiden var villebråd och fiskfångst, samt utan allt afseende å de i andra landskap i Riket antagna klokare beskattningsprinciper, på så förhastadt sätt uppgjort en jordebok, som, ehuru sjelf saknande all grundsats, derefter råkat blifva tagen till grund för ortens beskattnings-och roteringsverk.
Man hade åtminstone väntat, att de, hvilka kände ortens härda luftstreck, som den tiden sällan gaf mogen eller ofrusen gröda, landets aflägsenhet från hafoeh städer, i följd hvaraf in- och utförsvaror belastas med stora transportkostnader landvägen, samt dess saknad af bruk och andra tillfällen för rörelse och penningeföitjenst, m. e. o., en ort, som då ej bort betraktas annorlunda, iin ur dess sanna synpunkt, nemi. såsom etti vildmarken börjadt nybygge, hvars innevånare på uselt sätt lifnärde sig med bröd af bark, icke skolat föreslå en mantals- eller hemmansberäkning, så ojemnförligt högre än i Rikets goda provinser, i förhållande till livarderas klimat och öfriga villkor.
Villebrådsfångsten och dylika flera ovaraktiga och för jordbrukare föga dugliga näringsföretag äro lyckligtvis längesedan dels försvunna, dels så minskade, alt de nu mera icke kunna ingå i beräkningarna af åboernes utkomst, allt i tnun af skogs- och ödemarkernas upprödjutide och befolk - Dcu 4 April. 79 ning.
Likväl är skaltetalet, som bestämdes till storlek i förhållande lill berörde binäringar, annu qvarstående, och innehafvaren ansvarig för så väl roleringen som alla flera derefter proportionerade skyldigheter.
Dessa äro någorlunda drägliga lör deni, som efter hand kunnat vidga och förkofra sina jordbruk, men alldeles olämpliga, der detta antingen för sjelfva läget i frostiga fjälltrakter, eller för oländig jordmån ej låtit sig göras.
Det är af dessa anledningar, som Jemtland beklagligtvis äger exemplen af s. k. mantal, med blott 4^6 tunnors utsäde å magra och frost underkastade åkrar, i å 2 dragare, 4 å 6 kor o. s. v., och hvad för en hvar, som saknar närmare kännedom, alltid skall synas otroligt, en myckenhet helt rotehåll på -y af dessa mantal, nemi. innan den nådigst beviljade interini-rotejcmkningen var verkställd.
En annan omständighet gör roleringen i detta län ännu mera tryckande, än efter den arithmetiska proportionen i jemförelse till andra landskap, nemi. den utomordentliga folkbristen.
Här linnas blott g4 personer på qvadratmilen, hvarföre hvarje dagsverke, söm bortgår från jordbrukaren, är af ett högst menligt inflytande, och då circa livar gtde mantalsskrifven karl för närvar, är soldat, uppjagas derigcnonfdaglönerna, särdeles under slåttertiden, ganska betydligt, ofta lill 2 ä 3 gånger mer än i andra län.
Vid ett så stort missförhållande emellan arbetande händer, emot de många tunga, samt i afseende å klimat och local alltför svåra, otacksamma och ofta rent af försplilda arbetsmödor, som jordbrukaren här nödgas underkasta sig, är det för de flesta outhärdligt, och för rätt många absolut omöjligt att sträfva med saknad af all möjlig egen beqvämlighet, utan hopp alt kunna förskaffa sig något biträde af tjenstehjon eller dagsverkare, som alla, i anseende lill folkbristen, oupphörligt öka pockandet på lönevillkor, dyrare kosthåll samt lill ytterlighet drifna friheter.
Bland skaltlagda hemmansåboer har endast hvar tredje en dräng, och tre sådane åboer hafva tillhopa 2 pigor, de fullväxta barnen inberäknade.
Hemmansåboer, som sakna drängar, utgöra 2270, och de, som sakna tjenstehjon af qvinnokönet, utgöra i5j4..
Som redan den 2 Oct.
1806 blifvit i nåder förordnadt, att en ny rotering, efter lika grunder sorni det öfriga Sverige, borde i Jemtland företagas, så har E. K. M., då en rotejemkning på fullkomligt tillförlitliga grunder och med den säkerhet, som till rotejemkningens bestämmande i en framtid erfordrades, befanns icke kunna företagas förr, än afvittringen öfver provinsen föregått, i nåd. behagat, under d. i5 December 1820, anbefalla mig att afgifva förslag lill ny rotejemkning, hvarvid den allmänna grund borde iakttagas, att reg:tets styrka icke finge nedsättas under 800 man; Efter det ett sådant und. förslag till E. K. M. inkommit, 8o Den 4 April. tillät E. K. Rf., genom nåd. bref af den 21 Juni i8?.5, att intill dess, efter afviltringens afslutande, en fullständigare och på mera bestämda grunder byggd rotering kunde för sig gå, en provisionel rotejemkning linge ske, sorn genast derefter verkställdes och af E. K. M. i nåd. stadfästades den 21 Nov. 1827, på en lid af 8 år, från och nied 1828 och intill dess, elter afviltringens slutande, en fullständigare rotering i Jemtland kan för sig gå; i sammanhang hvarmed E. K.
M. jemväl täcktes anbefalla mig alt inkomma med förslag till en sådan ny ordinarie rotering i Jemtland, så alt samma rotering genast efter afviltringens slut må kunna företagas.
Uti Roterings-commissionens tind. betänk, den 17 Dec. 1825 yttras: ”alt, ehuru det icke tillhör commissionen att ”närmare undersöka i hvad förhållande roteringen i Jemtland, genom den nu verkställda provisionella jemkningen ”kommit lill lill andra orter, synes ändock, vid en blott ”hastig öfversigt, en stor olikhet deruti för närvar, i all”mänhet sig förete, då i nästgränsande provinser endast ”hålles en soldat för 2 mantal, och i Jemtland deremot, oak”tadt den nådigst beviljade nedsättningen, en soldat för 4-J ”tunni, eller -J-J mantal, hvarföre en ytterligare lindring i ”roleringsbördan lärer för denna ort vara af ett verkligt be”hof påkallad.”
Om den nya afvittringen kunnat verkställas öfver hela landet, så hade visserligen en någorlunda säker grund erhållits efter rnantalsberäkningen, men då afvittringen för längre tid sedan på helt andra grunder blifvit verkställd i flera tingslag och vunnit laga kraft; så uppkommer derigenom en stor olikhet, som icke annorlunda kan afhjelpas, än att dessa hemman roteras efter deras verkliga så ganska skiljaktiga beskaffenhet emot de öfriga.
Taxeringsvärdet, jemfördt med uppbudsförteckningarna å sådana hemman, som blifvit frivilligt försålda, gifver ofelbart den säkraste ledning, hvarefter den således uträknade roterings-skyIdigheten kan lämpas på hemmantalet, då jag med någorlunda säkerhet tror mig kunna förutse, att 0111 t. ex., der ny afvittring skett, på de flesta ställen 2tne mantal skola underhålla en soldat, så belöper sig, med få undanlag, en soldat på hvarje mantal, der gamla afvittringen såsom laga kraftvunnen måste bibehållas.
För hvarje soldat, som nedsättes af regttets ntivar. antal, och som kan anses kosta 4° r:drb:co, synes hemmansvärdet böra ökas i capital efter 5 proc. med 800 r:dr b:co, som gör en tillökning i hernmansvärde af 80,000 r:dr b:co för hvar förminskning af 100 man.
Denna omständighet föranleder till en märklig skilnad, och synes mig böra considereras, icke allenast för hvad som hädanefter nedsättes i reg: tets Den 4 April. 81 reg:tets styrka, utan ock förde 200 man, livilka redan blif vit indragne.
Såsom grunder för den ordinarie-rotei ingen, får jag i lind. föreslå: 1:0 att Jemtlands rotering jernnäs till likhet med rotelingen i det öfriga Sverige, sedan hemmanens godhet, grundräntan och öfriga utskylder blifvit emellan länen behörigen jemförd» och tagna i beräkning; 2:0 att roteringen med tillbörlig försigtighet skall utföras efter jemkning emellan rotarne, med noggrann kännedom af hemmanens beskaffenhet och äfven med afseende å säker utsigt till framtida förbättring, hvarefter roteringen på skaltetalet öfverflyttas i vissa, högst 3 classer; 3:o att viii den nu skeende ordinarie roteringen, rotehållen endast komma att bestå af stamrotar; 4:o alt från rotering undantagas: a) de till landt-staten anslagna boställen militiae-boställen h) de till rusthållen i Jemtland anslagna aug - II 491 mant. inentshemman 41—-- rusthållshemman c) de s. k. inqvarleringshemman (föreslås i tind. till deltagande i half rotering.) cl) IJe till ecclesiastik-staten och deras hetjenles boställen, såsom enligt författningarna befriade från rotering 0 /) g) ber: h) de inom orten varande säteri- oell frälsehemman enligt privilegier .... post- och gästgifverihemman, på sätt författningarne stadga. det utom norra domsagan, såsom lön lill häradshöfdingen, indelta boställe förmedlade hemman sedan längre tid tillbaka, men sorn ännu qvarstå i jordebokeu . de till Gustafs- och Carlbergs kopparverk med kol, ved och körslor anslagna hemman, hvilka, genom utgörande af berörde tjenstbarheter, redan äro betydligen betungade 'i Summa mantal Hvilka mantal afdragas— dock med de und. föreslagna modificationer — från Jemtlands 830^’^ mantal skattlagda hemman, då återstoden utgöres af61 o^jtf| mantal, som böra erhålla hel rotering.
Härtill komma ytterligare sådana nva hemman, hvilkas frihetsår, dels redan äro förflutna, dels tilländagå inom i835 års slut, då ordin, roteringen vidtager, hvilkas antal är 4* således böra 614 4st$ utgöra hel rotering. 5 11. »1 D « b 4 April.
Till fullgörande af jemförelsen med roteringen i det öfriga Sverige, hafva dels frun E. K. M:s Bef:li:de i de öfriga länen, dels från tryckta handlingar, nödiga underrättelser erhållits, sorn und. bilagda jemföielse-tabell närmare utvisar, (Bilagan Litt. A).
Deraf inhemta?, att, när circa hvar igtde mantalsskrifven karl är soldat, då ett medium tages för hela Riket, är hvar 9:de mantalsskrifven karl soldat i Jemtland.
Af denna tabell upplyses vidare, att när för ett taxeringsvärde i Sverige af 8239 r:dr hålles en soldat, utgöres samma praestation i Jemtland för ett taxeringsvärde af 1.278 r:dr b:co, och att detta värde icke förhöjes med mer än 27 proc., då ett medium af uppbuds-förteckningarna beräknas för 10 år, och endast sådana hemman upptagits, som frivilligt blifvit försålda emellan enskilda (Bilagan Litt.
B), hvilken förhöjning är ungefär enahanda i det öfriga Sverige, och bevisar att uppskattningsvärdet här, i förhållande till locala omständigheter, icke är lägre än laxertsvärdet i andra län.
Att grundräntan på hemman i Jemtland är mindre än i de flesta Rikets provinser, är en sanning, men, enär denna skilnad blifvit considererad vid jordvärdets bestämmande, så väl här som i de öfriga provinserna, är summan, som qvarstår, af likartad beskaffenhet.
Ett sådant jordvärde i det öfriga Sverige, som håller soldat, utgör per medium 8239 r:dr b:co, och har uppkommit, derigenom att den behållna inkomsten uträknats i capital, sedan grundräntan och öfriga praastationer blifvit afräknade, och på samma sätt har äfven förfarits i Jemtland.
Sedan länet blifvit afvittradt och Kronans jord skiljd ifrån enskildes, äro hemmanens områden icke stora, med undantag af de socknar, der gamla afvillringen vunnit laga kraft, som bäst upplyses of pnderd. bilagda sammandrag, hvari hemmanens åker, äng, betesmark och skog befinnes till tunni.tal noga bestämd, samt den goda marken frånskild från den odugliga.
(Bilagan Litt. C.) Ungefärligt förslag öfver den blifvande ordinarie roteringen efter förestående grunder.
När för ett hemmansväide af 823g r:dr såsom medium i Rikets öfriga 2 3 län hålles soldat , så skulle i Jemtland, der hemmanens sammanräknade taxertsvärde uppgår till 1,489,587 r:dr, underhållas endast ....
181 man Likväl och ehuru hemmanens taxertsvärde, hvarpå detta förslag grundas, högst obetydligt understiger försäljningsprisen i Rikets öfriga orter, och således afven för denna provins borde följas, upptages här en tillökning af 27 proc., hvarmed, enligt uppbudsförteckningarna, de 10 sista årens försäljningspris öfverskjuta faxertsvärdet å hemman i Jemtland, eller 4°2>i88g j:dr, för Don 4 April. 35 hvilken summa, efter ofvan upptagna beräkningsgrund, skulle komma att underhållas*) ... 49 ;> Och då för hvar soldat, som nedsättes af »'egttets ursprungliga styrka iooo man, bespares 4o r:dr, så höjes hemmansvärdet i capital efter 5 proc. ined 8oo r:dr pr man, eller för 770 soldater med 61 ö,ooo r:dr; hvarföre, efter meranämnda beraknings-grund skulle belöpa j5 „ Om, Såsom äfven i lind. föreslås, Jemtlands rotehållare få bibehålla det gamla statsanslaget 6,666 r:dr 32 sk., bör derföre, efter 4° rtdr per rote, underhållas i66-| soldater, som bär, för jemn räkning, utföras med , 167 ,, tillsammans 472 man.
Af detta antal skulle således 3o5^ man tillhöra dc roterings-skyUiga hemmanen, samt de öfrige i66-| man underhållas emot årlig ersättning af Staten, beräknad lill 4° r:dr för livar soldat.
Som likväl ej mindre inqvarlerings- än post- och gästgifvcribcinman, hvilka lill antal och storlek dels hero af reg:tetis styrka, dels böra lämpas efter det skattetal, hvaraf hvarje rote kommer att bestå, och alltså icke nu på förhand kunnat undantagas, blifvit beräknade bland de hemman, som anses vara underkastade rotering; så följer ock deraf, att här ofvan upptagna numerär minskas i förhållande till de flera eller färre hemman, hvilka för berörde ekonomiska behof varda bestämda.
Om, vid uppgörandet af förslag till ny rotering i Jemtland, folkmängden toges till grund, så skulle, då i dc öfriga 25 länen med 677,657 mantalsskrifne karlar underhållas 35,3(2 soldater, ryttare och båtsmän, belöpa sig på Jemtland med 8,146 mantalsskrifne karlar — oberäknad t Herjeådalen — endast 43o man.
Således visar äfven demina beräkningsgrund, hvars riktighet ej med något gruiidadt skäl kan bestridas, att Jeintländska noteringen icke, utan atl sättas i alltför stort missförhållande lill den öfriga Svenska, kan eller bör höjas utöfver hvad här ofvan i und. blifvit föreslaget, då man ihågkommer, alt den härvar. sqvadron icke är inberäknad i föreslående calcul.
Vid jemförelse åter emellan Jemtländska och öfriga *)
Vid den jemförelse, som skett emellan roteringen i Jemtland och de öfriga länens rotering, hade säterier och bergsfrälse i dessa sednare hort uteslutas, emedan i Jemtland icke finnes mer än 1 [ mantal af dylik beskaffenhet.
Om en sådan uteslutning kunnat ske, så hade do qvarstående a3 länen fått högre rotering och följaktligen skilnaden emellan dessa läns och Jemtländska roteringen icke blifvit så stor Hvad som här blifvit utfördt i tillökning för Jemtland, jrunmr nämnda förhållande.
Delta är hufvudskälct hvarföre förestående 4'J man i denna provisionella calcul blifvit upptagne.
S4 Den 4 April.
Svenska hemmans skattebidrag, visar sig det förbål/ande, alt Jemtland, ehuru beläget i ett det oblidaste klimat inom Sverige på 20 mils afstånd ifrån hafvet, utgör i statsbidrag på hvarje helt krono- och kronoskatte-heinman 202 r:dr b:eo, enl. lind. bifogade uträkning, då medium af ett sådant hemmmans statsbidrag i det öfriga Sverige uppgår till 177 V:dr, samt att således äfven i detta hänseende nedsättning af Jemlländska roteringen är af yttersta behof påkallad.
' Härvid får jag jemväl i lind. upplysa, att, i det uppgifna statsbidraget af ett hemman i Jemtland, har, i anseende till en Ilar t radad förmånlig entreprenad, skjutsningshesväret kunnat beräknas till 12 r:dr 36 sk., eller blott omkring af dess förra belopp, och ungefär mot ett af de nästgränsande länen, nemi.
Norrbottens, der detta onus uppgår ända till 61 r:dr per mantal; och följer således häraf att, derest sådan entreprenad ej kunnat åstadkommas eller om den upphörde, skulle ett hemmans praestationer i Jemtland utgöra något öfver 238 r:dr.
Efter att sålunda hafva ägt nåden framlägga rälta förhållandet och de upplysningar, som för granskningen af förevar, ämnen torde erfordras, anhåller jag und. få E. K.
M:s nåd. välbehag underställa, om icke, då uppenbart är, att detta län, så i förhållande till fastigheter, som folknummer, är mvcket för hardt roteradt, E. K.
M. allernåd. täcktes’ tillåta roteltsverkets uppgörande efter föienäinnda grunder, sorn äro i det närmaste desamma E. K. M. sjelf för jordvärdels bestämmande i afseende å extra roteringen i nåd. stadgat, sedan 1111, så vidt möjligt är, blifvit utrönt den proportion i förhållande till Rikets öfriga rotering, som bör följas.
Lika med ortens samtlige innebvggare öfvertygad, icke mindre derom att denna är den enda rätta utväg för att både göra manskapet användbart och indelningsanstaltens framtida bestånd möjligt, än ock att E. K. M:s egen samt It.
Sits välgörande afsigt är, att Rikets samtlige innevånare, eller upphäfvande oell undanrödjande af all mannamån, inåtte med hvarandra jeinnt och rättvist dela de skyldigheter, samhällets gemensamma väl och upprätthållande fordra; dristar jag häruti frambära menighetens samhälliga yttrande, och derjemte und. tillägga, att enär roteringen med tillbörlig försigtighet blefve utförd, och jemkning emellan rolama med noggrann kännedom gjord, ingalunda blott på grund af skalfetalet, hvilket här på många ställen alldeles icke utmärker någon proportion i ägor och öfr iga fördelar, ulan i förhållande till hvarje hemmans verkliga beskaffenhet och säkra utsigt till framtida förbättring, förmodar jag, att omkring 600 man kunna påräknas, hvarefter del lätt låter sig göra att på skatletalet Öfverflytta beloppet i vissa classer.
D e o 4 April. 85
De vid förra roteringen förelti|>na misstag, hvilka olyckligtvis vållat iner än hundraåriga olägenheter , böra härvid kunna gifva en gagnelig vägledning och varning. Å.I E. K. M., hvars omfattande upplysta blick ej heller denna särskilda del af Rikets nllmännna angelägenheter undfallit. tyckes Försynen hafva besparat äfven den tillfredsställelsen, att, efter så mångå förgäfves gjorda försök, gifva den riktning åt våra indelningsförfattningar, som, med undaurödjande af fördomar och rättelser i forntidens misstag, på säkra grunder stadga hvar enskild undersåtes rätt, fäderneslandets trygghet och E. K.
M:s oförgätigliga ära.
Med djupaste undersåtlig! vördnad m. m.
Östersund å Lands-conloret den i4 Aug. |8>3.
JV1. von Törn e. F. W.
Jonson.
Sammandrag ofver Konungens Bcf-h.des uppgifter på ett hem in u n s-ta
xer; s-värde Och statsbidrag i nedanstående lån.
Värde å ett Summa helt hemman.
Siatsbidrag.
Malmöhus Län 570.5 — — 212 24 — (Efter st a ti— Christianstads „ 4g'>9 8 6 i5o 26 4 istisk känne- Halmstads 0 2.706 — — 106 16 dom i sak- Cai l-kronas qooo — — 187 24 — Jnad af upp- Wexiö >» do-jo — — .57 43 8 [sift- Jönköpings 1018 2 3 71 13 3 Calmar >> 42 >5 24.
— 161 — 5 Linköpings » 4464 H — i5o — — D:o d:o Mariestads )> 4762 — 187 37 2 Wenersborg 4o 5 0 — — 151 8 — Götheborgs och Röhus n 375o — mö 33 4 Wisby 59 i 0 0.4 — — 15 5 24 Stockholms 59 53,4 — — 164 D:o d:o Upsala 55 3365 12 — 23 1 16 Westerås »5 3 7.38 27 •9 206 i5 2 Nyköpings J9 3o25 10 192 '4 Öi ebro 99 38 io 2 4 210 1 6 Carlstads 99 920S — 256 — — D:o d:o Fahlu 59 45oo — — 44 — Gefle 55 3171 — — 1 78 — Hernösands 55 3 9 3 5 »4 7 .65 57 — Umeå 99 3901 12 j 18 i 36 — Piteå 99 3176 24 — 1 245 8 6 Summa [979^4 26 6 407 3 24 4 Medium så edes 4257 28 3 177 5 3 Östersunds län . 1 I 889 — — 202 8 31 Östersunds Lands-contor den u Äng. 1S33. F. TV.
Jonson. 86 Dea 4 April.
Statsbidrag af eli helt gumman i Jemtland, fur eli är, med sex äbocr.