Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Båda måste finnas för att, förda af flitens och idoghetens hand, förena sig till att utföra odlingens arbete på jorden; och då skall, om regn och solsken icke lättas, skörden icke uteblifva, om Gud gifver dertill sin välsignelse, ty vi veta alla att det endast är Han, som växten gifver.
Jag tror att Utsk:t lemnat bästa anvisningen att ernå detta mål, genom att uppskjuta frågan tills den blifvit utredd.
Man har talat om att
Fahlun är en olämplig plats för skolan.
Detta hör dock mindre till hufvudfrågan, som är, huruvida skolan skall flyttas till Stockholm, elier om icke rätta platsen vore i närheten af någon bergslag, antingen i en stad, t. ex. Filipstad, eller på ett af Staten inköpt eller arrenderadt bruk, der eleverna kunde vistas och se huru en större jeruhandtering bedrifves samt studera både theoretiskt och praktiskt.
Sedan Hr 264 Den 18 April f. m.
Huss så grundligt utvecklat saken, hvarför vi äro honom tack skyldige, kan jag icke hafva mycket att säga.
Ett uppskof af frågan behöfver icke blifva långvarigt, då nästa riksdag om åtta månader sammanträder.
Man har sagt, att nästa representation ej kommer att bli så frikostig med anslag; men jag är säker derpå, att om saken förtjenar omhuldas, skola medel nog beviljas; ty denna fråga kommer icke att sakna målsmän.
Hvad skolans förflyttning till hufvudstaden beträffar, så har jag icke kunnat fatta de stora fördelarne deraf, och jag tror, att de herrar, som sökt framställa de ljusa sidorna af en sådan anstalt här, hafva glömt att omnämna den mörka sidan deraf.
Det är af vigt att äfven länka på den moraliska följden af en sådan flyttning.
Man talar om fördelen af att en sådan anstalt är belägen i civilisationens brännpunkt; men jag tror att det vore fördelaktigare för ynglingarne att ej vara utsatta för pestsmittan i en hufvudstad med dess myckna moraliska förderf.
Jag vet dessutom icke hvad här finnas för bergsbruk, om man icke vill räkna Tyskbagarbergens genomsprängning, eller skogshushållning, utom på Djurgården, der träden ännu icke duga till annat än pitprops, och någon grufva finnes icke närmare än vid Dannemora; och derför tror jag Stockholm vara den sista ort der en bergsskola bör förläggas.
Jag anser derföre Utsk:t hafva på goda skäl föreslagit ett uppskof med frågan, som måste vinna på att närmare utredas; och på grund af hvad jag nu haft äran yttra och på de skäl, som af FIr Fluss och Hr Bohnstedt blifvit anförda, anhåller jag om bifall till Utskits förslag.
Då en föregående talare åberopat sitt förra fullmägtigskap i jernkontoret såsom anledning till sitt uppträdande, så finnér jag mig deraf föranledd att, då jag på en sednare tid, då jerntillverkningen fått en annan rigtning och en större utsträckning, haft förtroendet, att vara ledamot af jernkontoret, äfven yttra några ord.
Ofver denna frågas behandling i Stats-Utsk:t har hvilat en slöja, som jag icke förmått upplyfta; men genom Frih.
Klinekowströms yttrande har en flik deraf blifvit undandragen, och man finner att Utsk:t fattat sitt beslut i ämnet i enlighet med en stor vetenskapsmans ås gter deruti.
Den stora aktning jag har för hans djupa insigter i ämnen, som tillhöra hans fack, kan jag dock icke tillmäta honom i denna fråga.
Man har sagt, att Utsk:t endast velat uppskjuta frågan; men det hade då varit på sin piats, om Utsk:t uttalat detta, hvilket dock icke skett, ty Utskits hemställan innehåller ett undanskjutande af frågan för en lång framtid, då det afser en undersökning, som skulle föranleda en tidsut drägt, vid hvars slut det endast skulle visa sig, att kostnaden för hvad Utsk:t åsyftat blefve allt för stor.
Jag beklagar, att några personer af facket icke varit ledamöter af Utsk:t; ty det skulle då icke hafva undgått Utsk:t, hvad som likväl icke torde vara obekant, att frågan om inköpande af ett bruk för i Den 18 April f. m. 265 skolans räkning varit föremål för öfverläggning inom jernkontoret, men blifvit, såsom medförande för stora kostnader, alslagen.
Fahlun kan icke anses vara rätta stället för en bergsskola, isynnerhet sedan vi genom jernvägar kommit i förbindelse med orter, der jernhandteringen bedrifves vida bättre än i Dalarne, såsom Wermland, dit man på en dag kan komma från Stockholm.
En anmärkning af Hr Olivecrona väckte min förundran, nemligen att man icke borde fästa sig vid brukssocietetens yttrande, då denna är besökt af endast två eller tre personer, som skadat sig fullmakter.
Detta visar, att Hr Olivecrona icke känner till förhållandet; ty dessa sammankomster äro vanligen så talrikt besökta, att utrymmet i den ganska stora salen är otillräckligt, och endast högst få af dem, som äro röstberättigade, äro icke representerade.
Hr Olivecrona sade vidare, att skolans förläggande till Stockholm skulle föranleda till en sådan åtgärd, som i Petersburg är vidtagen, eller att under skolans lokal anlägga en slags grufva, der eleverna kunna inhemta huru med malmens upphemtande tillgår.
Detta visar, att Hr Olivecrona endast har en ytlig kännedom om saken.
Jag har på stället besett anstalten och kan upplysa, att den endast är en Iyxsak, som icke egentligen hör till undervisningen oeh här icke kunde komma i fråga.
Slutligen måste jag fästa uppmäksamheten derpå, att brukssocieteten vid tre särskilda tillfällen uttalat den åsigt, att det för bergshandteringen vore förmånligt, om en skola anlades här i Stockholm; och vid en så mogen öfvertygelse hos dem, som uteslutande hafva gagn af bergsskoleundervisningen, kan man väl icke underlåta att fästa vigt.
Jag anhåller om afslag å Utsk:ts förslag och att K. M:ts Propos. måtte bifallas.
Stats-Utsk:ts förslag i denna punkt har blifvit understödt af ledamöter, hvars uttalade åsigter måste tillerkännas stor vigt; men då jag för min del icke kan medgifva rigtigheton af de skäl, som af dem blifvit i denna fråga anlörda, tillåter jag mig att deremot framställa några anmärkningar.
Jag skall dervid icke uppehålla mig vid mindre väsendtliga omständigheter, ännu mindre tvista om de uttryck jag i mitt förra anförande begagnat varit egentliga eller ej; jag vill endast söka fästa uppmärksamheten på hvad som är debattens föremål, d. v. s. å den punkt deri vi skilja oss från våra motståndare.
En ledamot på andra sidan har sagt, att den tlieoretiska och den praktiska undervisningen icke kunde skiljas från hvarandra, men att den förra bäst inhemtades vid teknologiska institutet och den sednare i närheten af någon bergslag.
Afven om man medger, att den theoretiska undervisningen lämpligast erhålles vid teknologiska institutet, så kan jag dock ej annat än anse (och detta är den väsendtligaste olikheten i våra meningar), att det måste vara en fördel, om den praktiska undervisningen kunde, så att säga, läggas vägg om vägg dermed, 266 Den 18 April f. m. ✓ och meddelas på samma ställe som den theoretiska.
Man har sagt, att bergsskolans förläggande till Stockholm vore detsamma som att inrätta en navigationsskola i Alingsås.
Men äfven om bergsskolan vore i närheten af ett bruk, blefve resor nödvändiga för eleverna, och jag hemställer, om reseintrycken blifva mindre derför att man reser från Stockholm i stället för Fahlun.
Man har talat om att inköpa ett särskildt jernverk för skolans räkning, men det är klart att sådant skulle medföra allt för stora kostnader.
St:r hafva flera gånger begärt utredning af denna fråga och K
M:t har då infordrat vederbörandes utlåtanden, som alltid utfallit i samma rigtning.
.lag tror derför att vi nu böra bilalla K. M:ts Propos.
Då jag emellertid icke lär kunna inverka på hvars och ens, förmoligen redan fattade öfvertygelse, vill lag ej vidare upptaga tiden.
Innan jag slutar, tillåter jag mig dock att med en faktisk uppgift lenina utredning af ett förhållande, som en föregående talare vidrört.
Det är sagt, att det anslag af 15,000 rdr, som brukssocieteten erbjudit bergsskolan, icke vore någon stor gåfva, då det endast utgjorde en ringa del af den vinst, som tillföile jernkontoret genom det af Staten mot endast 4 proc. ränta beviljade kreditiv å 900,000 rdr, och hvilken vinst jernkontoret vore förbunden att använda till bergsbrukets bästa.
Brukssocieteten ger till Bergsskolan i Fahlun 15,500: — dito i Fiilipstad 4,500: — Jernkontorets metallurgiska Stat . . . 23,790: — dito mekaniska » ... 4,293: 75.
Elever, smidesverkmästare 18,516: 67.
Elever i Motala och Eskilstuna . . . 2,289: — Tillsammans 68,889: 42. och dessutom til rön, försök, utländska resor etc. II. o.
Ad:n finner alltså, att jernkontoret skulle kunna draga in de 15,000 rdrma, utan att brista i uppfyllande afsina skyldigheter.
Då ingen af de talare, som dela mina åsigter beträffande bergsskolans läge, biträdt mitt förslag att bestämda anslag nu skulle fastställas, anser jag mig, för att ej spilträ rösterna, böra återtaga mitt yrkande om propos. i nämnde hänseende.
Hr Montgomerie-Ce der hjelm, Robert NilsGer mund:
Då en föregående talare sagt, att det vore beklagligt, att icke någon man af facket kunnat lemna Utsk:t upplysningar i saken, så får jag upplysa, att så icke varit förhållandet, ty en person framställde med mycken sakkännedom alla de skäl, som kunna understödja K.
M:ts Propos., fastän denna mening icke inom Utsk:t blef gällande.
För min del hörde jag till minoriteten; Den 18 April f. m. 267 men jag kan icke neka att ganska goda skäl framställdes äfven pä motsidan.
Af Hr Huss’ yttrande nyss tyckte jag mig dock finna att våra åsigter icke äro så långt skiljda från hvarandra, då han ansåg det lämpligt att den första theoretiska undervisningen kunde inhemtas vid teknologiska institutet, eller vid de tekniska skolorna, eller i hemmet.
För min del anser jag äfven att den undervisningsanstalt i bergsvetenskapen, som, elter K.
M:ts förslag, skulle ordnas tillsammans med teknologiska institutet, visserligen ej får anses såsom den slutliga undervisningsanstalten i och för brukshandteringen, utan blott såsom en någorlunda fullständig skola för de theoretiska kunskapernas meddelande.
Alldeles icke vill jag erkänna att med bergsskolans flyttning från Fahlun till teknologiska institutet undervisningen i denna del är fullständigt ordnad.
Jag instämmer med dem, som yrka bifall till K.
M:ts Propos. Hr Olivecrona:
Alströmer miss förstått mitt förra yttrande.
Enligt hans uppfattning skulle jag hafva sagt, att bruks-societetens sammankomster äro besökta af endast två eller tre personer.
Jag har sjelf varit närvarande vid 3:ne sådane sammankomster och vet, således ganska väl att de äro talrikt besökta.
Jag sade deremot, att, i följd af omröstningssättet, som icke sker per capita, kunna vanligen två eller tre personer, som hafva lyckan att ega ett stort röstetal, vare sig egna eller efter lullmagter, afgöra de flesta frågor.
Hvad angår den konstgjorda grufvan vid skolan i Petersburg, så bar jag visserligen icke sett den; men Frih.
Alströmer kan icke förneka att den verkligen finnes, äfven om man vill anse den endast vara en lyx-sak; och det är tydligt att om bergsskolan flyttas hit till Stockholm, måste en apparelj för åskådliggörande af åtskilliga procedurer anskaffas, hvilken måste taga stora utgifter i anspråk, om också icke den Svenska Staten kan anslå sådana summor, som den kejserliga regeringen i Ryssland.
Jag fortsätter mitt förra yrkande.
Hr Rohnstedt:
Då jag i denna fråga förut förenat mig med Hr Akerman, som nu pä anförda skäl återtagit sitt första yrkande, får äfven jag afstå derifrån och förena mig i anhållan om bifall till Utskits förslag.
Hr af Wirsén, Thure:
Jag kan icke förneka, att det slut, hvartill Utsk:t i denna fråga kommit, äfven på mig gjort ett nedslående intryck, derföre att saken derigenom står på samma punkt, som för några riksdagar sedan.
Frågan om bergsundervisningens ordnande är af så stor vigt, att den icke 268 Den 18 April f. m. tål något vidare uppskof, och jag hade derföre hoppats, att Stats-Utsk:t skulle hafva tillstyrkt det af Fi.
M:t begärda anslaget, Det har inom bruks-societeten talats om att inköpa ett särskildt bruk för skolans räkning; men man har öfvergilvit denna plan, såsom medförande alltför stora kostnader, och man har uttryckt den önskan, att skolan måtte förenas med teknologiska institutet.
Man har sagt, att tillfälle till praktisk undervisning här skulle saknas; men äfven då skolan är förlagd i Fahlun, måste denna undervisning lemnäs vid något bruk, sednast, som jag tror, vid Söderfors.
Man har anmärkt, att ^ de 15,000 rdr, Jernkontoret anslagit till bergsskolan, vore det enda anslaget af den vinst, som Jernkontoret har skyldighet att använda tili jernhandteringens befrämjande.
En talare har redan upplyst om de högst betydliga summor, sorn jernkontoret för detta ändamål lernnar.
Klinckowström har talat om jernhandteringens sjunkande tillstånd; om så är förhållandet, torde det vara lämpligt att Staten räcker en hjelpsam hand åt denna näring, i främsta rummet hvad undervisningsverk beträffar; det är ju möjligt att nästa riksdag icke blir särdeles benägen dertill.
Jag anhåller om bifall till Ii.
Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad samt Hr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till Utskits ifrågavarande hemställan, dels ock afslag derå samt bifall till Fi.
Den 7 September e. m. mentar-Läronnstalt upplösas; öfver anmärkningar vid Utskottets Betänkande, rörande Motioner, dels att den ännu beridna delen af Smålands HussarRegemente mätte få afsitta, dels att GeneralMönstringar måtte hållas endast hvart tredje år, utan några andra Mönstringar deremellan, och dels att både Ryttare och Soldater måtte få beklädas med vadmal; om förändring i stadgandet rörande Lästeafgift för fartyg, som förses med Turkiska pass m. m.; angående yrkade ändringar i stadgandet om utkröningars beviljande å HäradsAllmänningar; om skyldighet för Norrländska Allmogen att vara försedd med bevis att de varor, som af bemälte Allmoge försäljas i Stockholm, äro af egen gårdsafvel; angående föreslagne åtgärder till lindring i Ruslningsbesväret; rörande väckte frågor om upphörande af Ekonomiska Besigtningar hvart tredje år å Soldat-torp, samt angående Soldatens skyldighet att sjelf underhålla torpet, med tillägg af PresteStåndet i den underdåniga skrifvelsen, om sammandrag af Författningarne härom, att densamma borde blott för en gång från Predikstolarne uppläsas, och derefter vid Kyrkorne vara tillgänglig, för att vederbörande Rust- och Rotehållare tillhandahållas; angående upphäfvande af allt tvång i afseende på lefverans af Kohl till vissa bruk; om Kontroller i afseende på tackjerns godhet m. m.; angående väckt förslag om medel till uppmuntran för fiskare att bosätta sig 3o2 Den 7 September e. m. i BohusLäns Skärgård; angående föreslagne åtgärder till inrättande af en låneanstalt till förmån för Tackjernstillverkare i Riket; och angående väckt fråga om Skattelösen af Eklesiastikhemman i Skåne.
Angående dagtraktamente för tvenne personer, för biträdande vid budskickningar m. m.; hvarom, så väl som om Preste.
Ståndets lemnade bifall till ExpeditionsUtskoltets hemställan under den 3 sistlidne Januarii, om antagande ytterligare af tvenne Canzlister, StatsUtskottet skulle underrättas i och för RiksgäldsContoirets förständigande i ämnet. 4:o Antagande till grundlagsenlig behandling af ConstitutionsUtskottets förslag till ett tillägg i i5 §.
Riksdagsordningen, åsyftande Frälsehemmansägares representationsrätt. 5:o Afslag å Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets
Betänkande angående hemmansdelars utaf olika numer sammanslående under en rök, samt dess i samma fråga afgifne ytterligare Utlåtande; och å nämnde Utskotts Utlåtande i anledning af väckt fråga om rättigheten till dubbel tjensteårs-beräkning för Lärare vid en LancasterSkola i Gefle, samt för Lärare vid alla i Riket inrättade LancasterSkolor, der minst 100 barn njuta undervisning.
Den 7 September e. m. 3o3 6:0 Anmodan till ExpeditionsUtskottet att uppsätta behörig expedition, angående de till vakande öfver tryckfrihetens vård, jemte Rikets Ständers JustititeOmbudsman, utsedde Committerade. 7:0 Läggande till handlingarne af nedannämnde Utskotts Memorial och Utlåtanden:
Angående Herr Rosenqvists af Åkershult anmärknings-anledning i afseende på grunden för en Sökandes uteslutande från förslaget till ett Pastorat; rörande Grefve Horns anledning till anmärkning mot Konungens Rådgifvare i Commandomål för Armeen; angående Peter Anderssons anmärknings-anledning vid behandlingen af ett mål rörande de så kallade Kyrkohemmanen i Halland; och angående Herr Rosenqvists af Åkershult anmärknings-anledning, i afseende på de Mechaniska Verkstaden vid Motala beviljade låneunderstöd.
StatsXJt skottets :
I fråga om utbetalning af det utafRikets Ständer beviljade förskott af 100,000 R:dr Banco till Götha Canalbyggnads fortsättning.
Öfver anmärkningar vid Utskottets Betänkande, angående skyldighet för Ordina - 3o4 Den 7 September e. m. lie Domare att af egne medel ersätta alla de resekostnader hans Vicarius i och för sitt förordnande får vidkännas utom Domsagans gränsor; uppå erhållen återremiss af Utskottets Betänkande, om vederbörandes befrielse från hjelpedagsverks- och stängselskyldighetens utgörande till vissa uppgifna Boställen; och med anmälan rörande Utskottets under N:o 6.2 afgifne Utlåtande.
Af den 1, 4. 9> *3, i5, 16, 19, 22, 26 och 3o sistlidne Junii, innehållande: 1:0 Jterremisser af följande Utskotts Memorial och Utlåtanden:
Stats- samt Allmänna Besvärs- och.
Ekonomi-Utskottens:
I anledning af flere väckte motioner om anslag af allmänna medel för Arbetsoch Corrections-Inrättningar i åtskillige delar af Riket; och angående Vacance-afgifts erläggande till Krigsfonden af de Rust- och Rotehållare vid Båtsmanshållet, hvilkas Båtsmän under krig afgå.
Angående Herr afWingårds motion om Tull å spannemål; och angående Stora SjöTullsBevillningen.
Bevillnings- Lag- samt Allmänna Besvärsoch EkonomiUt skottens:
Angående förändrade föreskrifter om Hus - Den 7 September e. ni. ■3o5 Husbehofs-bränvinsbränningen och dermed gemenskap ägande ämnen.
Om ändring och tillägg i 8 §. af 17 Cap. RättegångsBalken; om ändringar dels i ConcursLagen den i3 Julii 181S oell dels i Kongl. Förordningen den 22 October samma år om Edsformulaire i Concursmål; och om ändring i 2 och 3 §§. af 3 Cap. ÄrfdaBalken, så att syskonbarns rätt, alt vid arftägt emellan sidoarfvingar träda i sin aflidne faders eller moders ställe, må utsträckas lill syskons barnabarn och deras afkomlingar.
Rörande den så kallade Gårdfari-handeln; i anledning af väckte frågor, rörande näringsfriheten; och angående förslaget lill ny PrestvalsFörordning. 2:0 Bifall till nedannämnde Utskotts Memorial och Utlåtanden:
Med tillstyrkan af underdånig framställning, rörande Allmänna Beredningens grundiagsenliga befattning med Regeringsärender. 4o H. 20 3o6 Den j September e. m.
Oni tillåtelse för Capitenen C. R. af Robsahm, att med 33} procent få inlösa sin borgens-forbindelse för KronoFogden Karströms uppbördsbrist; öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande, rörande aflidne Kamereraren Anders Peter Evers’s Systerdöttrars underdåniga ansökning, om befrielse från Sterbhuset ådömd ersättning af bevillning, som af Evers icke blifvit behörigen beräknad och innehållen, hvarvid PresteStåndet tillika beslutat, att inbjuda Borgare-och BondeStånden att uti den af StatsXJtskoltet i sistnämnde Utlåtande föreslagne jemkning instämma; om dispositionen af de till Barnhusinrättningen i Malmö gjorda donationer; angående hegardt understöd af allmänna medel för Ortopediska Institutet istockholm; angående ifrågaställde löne-ersältningar till LandtRäntmästarne i Götheborgs och Bobus samt Malmöhus Län, jemte ersättning åt LandtRäntmästare i allmänhet för förluster genom cassering af sedlar; om eftergift af Kronans fordringar hos enskilde för bytesbrister; angående öfverskotten å StalsVerkets inkomster samt. dispositionerne derå; angående de utgifter, som dels före och dels efter sista Riksdag blifvit af öfverskotten på StatsVerkets inkomster bestridda, och funnits böra bos Rikets Ständer anmälas lill ersättning eller afskrifning; om understöd af Statsmedlen till Götheborgs Stads Fattigvårdsinrättning; rörande Gene - Den 7 September c. m. 307 ralAssistanceContoirets indragning; i anledning af Kamereraren G. A. af Sillens underdåniga ansökning om förhöjning i lön; och angående öfverlåtelse till Stockholms Stad af en del utaf Kongl.
Maj:ts och Kronans tomt, BeridareBanan kallad, till Hötorgets utvidgande.
Om sättet för undsättnings-skuldernas liqviderande i Skaraborgs Län; om inrättande af ett Curhus i Söderhamns Stad; Öfver framställning om Allmogens i Wadsbo Härad befrielse ifrån hjelpedagsvei kens utgörande till Mariasbolms och Cathrinasbergs Kongsgårdar; angående hästars posterande i stället för manskap af Extra Roteringsskyldige; och i afseende *på Ekeskogarne i Riket.
BevillningsUtskottets
Om uppgörandet af nya grunder för Taxeringsvärdet rn. m.; om befrielse för Staden Borås från bevillnings erläggande under tio års tid; rörande BevillningsStadgans tillämpning för 1824 och påföljande år vid hemmansvärdets nedsättning i vissa Län; om stämplade pappersafgiften, utom hvad angick nedanstående punkter, uti hvilka PresteSlåndet fattat följande beslut: 1:0 rörande Testamenten, som vunnit laga kraft, 40 II. 30 * 3o8 Den y September e. m. att sä väl Testamenten till fromma stiftelser, som ock de Testamentariske dispositioner, sorn i contant eller värde icke uppgå lill oell med 3oo R:dr B:co, skola fritagas från chartering; 2:0 i afseende på beräkningsgrunden för fullmagters chartering, att Ghartaebéloppet för fullmagter hädanefter skall beräknas efter medium af de 5 sista årens, tjensten åtföljande oell till taxering uppgifne, löneförmåner, för hvilka Bevillning efter 2tdra Artikeln blifvit erlagd; och 3:o angående borgens ställande för på credit emottaget stämpladt papper, att de förut utplånade orden ”Ordinarie
Domare ”härifrån undantagne” kommo att qvarstå, meri i slutet af §. stadgandet om inventeringen bibehållas med följande tillägg: Ordinarie
Domare, som ej för de dem lemnade Chartor ställa borgen, afgifva redogörelse för uppbörden, tillika med de influtne medlen, tvenne gånger om året eller inom den i5 Januarii och 15 Julii, dock vare Domare öppet lemnadt, att borgen ställa och i sådan händelse endast vid slutet af hvarje år redogörelse afgifva; och med en begärd tableau öfver Bevillningens fördelning på olika folkklasser.
BeviUnings- och LagUtskottens:
Om ansvar för oriktig tillämpning af Kongl. Förordningen den 11 December 181 r, angående TestamentsBevillning; och angå - Den 7 September e. m. 3op ende skyldighet för Borgare att i Staden mantals- och skattskrifven vara.
Bevillning- samt Allmänna Besvärs- och Ek ono miUt skottens:
Om bestämmande af en bevillningsafgift för rättighet att idka jagt och djurfång.
Om förändring i grunderne för återbetalning af det till Götheborgs Stad utgifne Ba.ncolån; om rättighet att i Rikets Ständers Bank belåna tackjern; och med Berättelse om den af Utskottet förrättade granskning af BancoVerkets räkenskaper, samt styrelse och förvaltning efter sista Riksdag, utom hvad angick den af Utskottet anmälde anmärkning, hvilken förklarats böra förfalla, hvarjemte PresteStåndet beslutat att Herrar BancoFullmägtige frikallades från all ansvarighet nu och i framtiden, i afseende på de af dem, intill Oclober månads slut år 1828, vidtagne beslut och åtgärder, hvilka äro upptagne uti de till samma tid af Utskottet granskade Protocoll.
Om stadgande af skyldighet för dem, som bevittna underskrifter å Förmynderskaps-ansökningar, att, då underskriften sker med styrd hand, intyga, att undertecknandet skett med redigt förstånd och lii vilja; 1 3x0 Den 7 September e. m. om ansvar å Embets- eller Tjenstemän, som biträda någon med uppsättande af testamente, hvilket sedermera befinnes vara olagligt; rörande debitering för den ersättning, som tillkommer Kronobetjente för fort^täl• lande af kallelser i Goncursmål; om förklaring öfver 11 Gap. 2 §.
Rättegångsbalken; om inskränkning af den i i5Cap. 5 §.
ÄrfdaBalken stadgade praescriptionstid för inländsk arfvinge, hvars vistelseort är ökänd, samt om föreskrift, huru hans rätt under nämnde tid må bevaras; öfver motion, att i arfsrätt ingen skillnad emellan kön må äga rum; öfver motion om den ändring af 7 §. i 8 Cnp, ÄrfdaBalken, att oäkta barn må berättigas taga arf efter deras mödrar; och om föreslagen ändring af 16 Cap.
GiftermålsBalken, angående medgift och hemföljd, Lag- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottens