Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Or lupra. llx ?iotvco!lo (I-. v) ktteäric VV^ablm.
Härefter företogs Skals-UrffottttS i sista Plenum pä bordet lagda Memorial rörande detta ämne.
Herr Grefwe» och LnndrMar-ff
Uken proe vonerade bifall ä de i detta Memorial ak SlalSUtssotlet gjorda tillstyrkanden.
Rs - Den i z Januarit. 761 Ropades Ja.
Herr ak klinte barZ, ^Villhelm, och Grefwe körner, /V6oIpK
Loran, erindrade att öfwer frägar» om arfwode för nägra af Bonde-Ständels extra Canzlister, hade Utskottet stadnot t pari» vo», hwartöre något utlåtande deröswer af Rchderskapet och Adeln borde gifwas.
Ur Stats-Utffottets
Memorial upplästes den mening fem deste Extra Canzlister rörde.
Herr sk klinteberg: under det jag wld i8c>s 8rs Riksdag war Nädigst tillförordnad Vice Secreterare i det Hederwärda Bonde-Ständet, hade jag tillfälle inhämta de mängfaldiga göromäl hwormed Skändekö Canz'l öfwerhopas i anseende till den mangd Beswär och ansökningar, hwilka Ledamöterna hwar för sig, mot och med yrka atk fä författade r enlighet med postulaterna, för hwarje ort, och jag har af en fädan kännedom skalig anladiing kill förmodan, ett utom de w>d denna Riksdag hos bemäldte Stand antagne Ordinarie Canzlister, äfwen de 5 Extra Ordinarie! som bliswit ancogne, warit för Bo"d?>Ständet af nöden, pL hwilken grund, och dä Riksdagens oförmodade längwarighet bragt dem pä en större kostnad till deras uppehälle ä en dyr ort, än jom kan sägaS smara mot den merit och öfning, som wäi torde warit största assigten med deras ästundade berörde engagement, jag wägar hemställa, om icke i afseende pä Bonde,Ständets begäran lämpeligk arfwode mätte bifallas för de Extra Ordinarie!, hwilka icke i nägot Utskott såsom Betjente warit antagne och för tädan befattning med arfwode hugnade, och Ridd. och Ad.
Pror. 5 D. dell» 68 702 Den IZ Januari». derest sädant skulle dem förunnas, torde antingen en witz.
Summa i ett lör allt, eller ock nägot witzt för dagen, frön deras genom Protokolls-- Utdrag bestyrkte antagande, till bitz de med befattningen upphördt, warda bestämdt, i hw'.>ket sednare -all ett medium skulle kunna stadgas emellan hwsd Ordinarie Canzlisterne och hwad Betjeningen åtnjuta.
Herr Grefwe» ock) LandtNllarstakken, hemstaldke om icke Högloft Ridderskap^ och Adeln skulle behaga göra nägot afseende deruppå/att detza Extra Lanzilster frän Riksdagens början warit pä god tro antagne Ropades
Ja blandodt rmd Nej.
Friherre 8tsel von ^lollstem förklarade att om näavn
Lag funnes som bestämde huru mänga Eanzl,ster Bonde E tänder och hwarje Ständ borde äga, och dktza Extra Canzlister wore inbe-- grepne l detta stadgrdc antal, hade han wid deras aftvnande ej nägot ^kt erindra; men i »vidrigt fall lvntes det honom för Präjudicattt ffull betänkligt, säfom med örande en Extra Utgift, hwilken ssulle falla Staten till tunga.
Herr Grefwen och La,idrMa, staike,,: hittilS har nägvn sädan
Lag icke sunntts: det är ej förr än i Niksdags-Ordmngen, som ett bestämdt och inskränktare antal för Bonde-Ständet biifwit stadgadt; och kanske torde Rldderffapet och Adeln i betraktande häraf bifalla att de med nägot arswode ma hugnas.
Ropades ater Ja och k7ej. ^ Fri, Den iz Januarii. 76z Friherre ^6elsvsrä, stric 63rsn, yttrade sig ej finna näavn ftälig anledning till bifall härö, enär StateUlskottet l sitt tillstyrkande noggrant följt Talcmännenö egen uppgift om personerne.
Grefwe stärner, ^clolpk Qsran:
Dä desta Canzlister stan denna Riksdags början warit antagna, dä de under sä mänga mänader warit tjenstgörande och dä någon.
Lag hwarken wid deras antagande warit eller ännu hittills är stadgad som förbinder BondeStändet, att till sin tjenst utse elt bestämdt och ringare antal Carzlister, synes mig billigheten fordra ott anie BondeStändet hafwa warit berättigade till deras antagande, och desse icke böra gä olönta ifrän sitt arbete.
Friherre I^illjsricrgrii-?, ^obsn Wlihelm, utlät sig i likhet med hwad Grefwe körner yttrat.
Herr l^oräenilolpe!', wästers, instämde med Friherre I-,iII,jenLrsnt2.
Grefwe von I^tmaskaulen understödde äfwenwäl billigheten deraf, att nägot arfwode blefwe bemälle Canaster för deras moda tillerkändt.
Friherre ^clellv'äi-6:
De.n uppgift jom StatsUtffoltet först ifrän BondeL-iändet erhöll innefattade endast 4 Canzlister.
D-nna uppgift har utgjort rättesnöret för StateUtjkolkels tillstyrkande, och jag kan ej finna, att ett annat med stäl dör söljaö.
Herr Lock, hörlur: l^uäviZ, instämdr Mtd Friherre ^llellvZrll.
Häremot ropades något.
Herr 764 Den iz Janna rit Herr Lilverliolp?, Oufisf ^brshsm, instäm/ de till olla delar med Grefwe l^nrn^, tillägaandes att bland besia Cmfister troligen worc personer, hwilka, om de ej h-st denna befattning, ukan kostnad kunnat tllldri ga si^ ommar hos Fömldrar och stägkingar.
Hwob deras antal angmge dorde man wä> hälla sig till hwad BUdeS?ändet om antalet of sina Extra Canzllster l PlvtccollsUidraget sjelf hade sagt.
Friherre ^6ellvLr-t.-
Det är ej staga om hwad som nu är lagdt, men omjhwad fom till Stare-Mffortet eff,clelt blriwit l-ppgltwit, och denna uppgift lydde blott pö Fyra Canzlister.
Jag lägger mig rcte emot art Ridderff prt och Adeln o wen är Extra Ordl iarierna bewnjar or'woden, meii killstär ott antalet af Bo d Sländers CanceUtBttjenwg, synes Mig ganffa högt drifwit Grefwe lxlösne,: Jag medgi^wer gerna, ctt misibruk kunde uppamma of den rättigheten art antaga etc vlnstränkt antal, men dä rättigheten hittills warit obestämd, dä i kr ft deraf beha Cauzl st r redan blifevlt -ntagne och det war Ständers vstrrdiga rätt att pwfwa dehvtwet af dem, fä tror jag ej att Ridderffapet och Adrin lör denna gängen kan neka alt btialla BondeStändets begäran och g'fwa dem ett patzaode arfwode; heldst allt Mitzoru^ g- nom RiksdagsOrdinngens bestämda stadgande
,ör framtiden är förekommit.
Fridene Ltssi von klolllleln wille ej bestrida att Caucellisterne mätte fä nägot vnwvde, men trodde ej akt de dertill hade nägon rätiighet- Wid förra Riksdagar witzte han att Skrstware wid Sländrns Car.celiiek btlfwit antagna, uran något arf wo - Den iz Ianuarii. 765 wode, endast för att winna öfning och rekommendation.
Undertecknad Lilvsrllolpe, Hxel Osbriel, utbad sig endast fä göra en reflexiv»:
Om wid denna Riksdags början Högloft Ridderstapel och Adeln hade, i stället för Feni Extra Cai z ister, an» tagit 6 eller 7, om tugen Lag dä fane och annu icke gäller, som brämmer ekl nngure anta!, och vm Rldderskapet och Adrin icke h de e» eg-nCofta, hwaraf Lönen för deras arbete kunde hänmS: jog hemställer om det ändä skulle instämma med Högloft.
Rtdderskapec och ÄoelnS rätlwisa och »värdighet att täta »ärv» af besia Lanz ister affärdas olönta för sin möda?
Friherre ^öeilvLrst medEwe gerna att saken bewi!jc>tes, men icke sälön? ilägvn räkt-ghet, emedan Talemannen sjelf hade uppgiswic Fyra.
Grefwe von I^gnting8k^uien anmärkte, alt om frägan wore om rättigheter, hadeRiddersk^ptt och Adeln redan cederot sä mycket, ott mera ej luw de fororas.
Men om frägan ej wore derom, titan vm hwad som wore Sundet wärdigt; wllle han äswen samtycka kill bewtljandet af del begärda arfwodet.
Herr Grefwe»?
LandrMarstolken gjorde preposition att sedan be öfrige punckerne - StatSUtskottets Förftag wore bitolloe, Nidbnskaper och Adeln bifölle att BondcStändetS Lanz!tster mätte erhälla arfwode, hwarjöre Betänkandet i denna rum till Utskottet borde äterfvrwisaS; hwilket ägde alt 766 Dcn rg Jariuarik. att med Förslag till detta arfwvde till Riksens Stauber inkomma.
Bifölls./ Grefwe ve K
Qarclie uppläste följande till Protocoller:
Sällan päkallades Ridderssapet och Adekns uppmärksamhet i ett mä! som med hela wigren af der Allmännas fvldrlngar sä nära rörbe dettaStänd eussNbt, men äger wäl
Adein nägvt enskildt, som de ej wid alla ltllsällen dä Fosterlandets wäl och Medborgares nytta det fordrat, gladt offrat wid foten as den Thron, dit Sweriges enhälliga rost kallade Wasars Stamfar, ber än en Ättling Desi blod och Desi dygder med rältwlja och mildhet styrer ett tacksamt Folk.
I alla tider krafve utmärkta Förtjenster utmärkta Belvlstngor, t ett tidehwarf dä oupphörlig
Härnad ivar en vundwiktig nödwändighet om Rikets gränsor skulle bioehauis emot roflvstne och inkränktande grannar, i en tld dä Rege„ten med otillräckliga m.del att be'vna, men sta- diga behof uf pältlitga Trupper sku le med tacksamhet emottaga de Undersärares ntt, som sjelf',ve rustade sig kill Fäderneslandets förs var, war en naturlig följd att ersättntngar skulle lemnäs för gjorda uppoffringar, och Frälse-jord uppkom
Med en rätt af Secler helgad, med en bil, lighet som ej af nägon lärer kunna wägras, har denna Jord bibehällil friheter, dyrt köpte pä den liden, ehuru sörmärsttge -ch afwundswärde de nu Den i z Janu^rir. 767 nu synas; med ökade rättigheter för Jorden medföljer naturligt wis ökade rättigheter för Personen, och luder namn af Priwilegier finga de af Konung och Ständer, en dubbel säkerhet, en ökad helgd; men oaktadt denna säkerhet, denna helgd, huru olla stänktes ej ett fritt medgiswande af sky drgheter wlda öfwer hwad som ägdes rätt att fordra; jig päkallar, mine Herrar, edert egit witknesbörd, hwem är wäl den af eder som med Säkert ej widkänts Jnqwarterings-pligt, som med Hemman ej deltaoit i stjulSnlngö - stylldighetrr, ifrän hwilka bäde Lag och Priwillegier, eder lika frikände, godwilligt biträdde I härutinnan; Fosterlandets behof, Medborgares »ältning wörö edert enda systemäl; och lör bröst sädane som edro b>ef all enstild börda ehuru tung, anlecd lvm läkt, dä det
Allmänna deraf hade bätnad;ej nog att under det fö slutna kriget wisa Letze Förfäders wärdige tänketält, kar Ridderstoxet och Adeln under delta Riksmöte m d nya uppoffringar för alltid lemnadt fine
Med ständer det största prof af Potriotisme och Sjelfförlakelse, de hafwa under lugnet Sanctioneredt uppoffringar som gjorde t wädans stund dä kunnat anps alstrade af nödwändlghelen, nu i tillkommande tider stora bära stämpeln af en sann Fosteriands-känfla, af en ren hog att lätta Medundersätares bördor Oaktadt allt hwad Nidderstapet och Adeln redan lemnat och hw^raf en efterwerld kanhända med mera räktwiia st ll bedömma wärdek, har jag äidä med ledlnod otta hörk fom Jättelikt anses hw d ost ännu är öfrig?, man förekastar ost deHa sörmäner b.ständigt, man omtalar de mest helgade rättigheter läsom inträng »andras, och man stämplar säsom en.lemning ak forntidens öswerspända och irriga 768 Den i z Januarii. begrepp, att man ej lika sä handlöst lemnar, hwad lika trotsande som orältwlst kräswes.
Dä egna medwekandet fullkomligen »vitSordar rättMlsan al hwad wi äga, wore kanhända nog, att mura denna förmän och cj göra afseende pä obilliga fordringar, men wi äro styldige vsisielfwe, Swensta Folket och en esterwerlb, ott wisa det egennyttan än aldrig styrdk Swensta Adelns gerningar, och att inge» uppoffring of den ansetts för stor dä ett gemensamt Fosterlands wäl det kräfwer.
Man har yrkabt upphäiwandet af ätstilliga Ridderstad och Adelns Priwilegier, man har trodk sig förnärmad af svrmäner och friheter fästade wid Jord, som kill firl första ursprung warit AdelnS enstlldte Egendom, ehuru den '-u till nära hälften of hela sitt Hemmantal är i ofrälse mans hm d, man har orstedt eftergifwandet af en del af wära rättigheter blifwa en betydlig winst för olla östuga Medborgare; Ridderstaper och Adeln har med sanningens och rättwisanö sprak w>sat orättmätigheten af gjorde pästäenden, och uppriatictt har jag delot och delar ännu öfwenygelsen at d^ pastäendens ofog; men dä wi dewjsadt wär rätt, oä wl pä ett sätt »värdigt det Ständ wi tillhöra, »värdigt det rum strän hwilket wi rala, cch de prydnader som här bära wittne om Föriäderns iörtjenster sörswarat hwad ost med rätta tillhör, fär j->g iräga eder mine Herrar, om det ej öfwerensstämmer med samma tänkesätt, att wisa Nationen det denna uppoffring ehuru stor, med nöje göres samma öponvlick dä de öfriga Ständen lika med ost afsäga sig alla Priwilegier, alla förmäner, alla rättigheter, som enskildt dem den Jord de äga, den rörelse de idka tillhöra; med detta willkor, med de af ost Jordö refning och förnyadt Hemmantal ester den grund Den iz Ianuarlt. 76y grund Kung och Ständer stadga, stmt de'stm'e som en naturlig följd
,n ny reprejentation, mera en> lig med Tidihwarfweis upplysning, med hw.lte Medborgares rätt och det Allmännas bämad, skall ötminstone jaa med glädje anst ten d- g tä Ridderstapet och Adeln, at sine nu ägande Privilegier ej hofwa öfrigt annat an dek, alt bära der namn, det wapen som antingen Förfädrenö tvrtjenster e>F ler egne dygder dem förwärfw-dt, de stola t denna rättighet finna nya och ökade stäl till de fordringar Staten äger as deras mod, deras kunstaper, och i wädans siund stall ätankan af För ädrenS gerningar parri nia dem hwed de äro skyldige Konung, Fosterland och Medborgare.
Jag önskade hafwa nog tydligt uttryckt mina tankar för att of Riddersteper och Adeln biifwa förstädd, sä wäl del ai Riddarhus Utstotlek redan för z mänader sedan inlemnade Betänkande, sonr Preste-Ständets sednare anförande jemte min egen vfwertygelst om hwad som är en billig rätt och nyttigt, har alagt mig yttra mig i denna wigtiga sak; jag har tält enligt mitt samwete och utur den synpunkt Allmänna ställningen sig för mig wiste; jag fär än en gäng lör Ridderffopet och Adeln upprepa, att det endast är med de förbehåll att den begärde allmänna resning och Skattläggning, att ett allmänt eftergifwande of hwarje särskildt
Ständs enstildta rättigheter stoll föregä, som jag anser märt estergtfwonde billigt och rättwist, ty att afsäga ost sörmäner, dä de andra Ständen oqwalde njuta sina, more en straffbar, ja en oförlätlig swaghek, och hwaras Staten agde ingen den ringaste Ridd. och Ad. pest. 5 B. nytt 68 a 770 Den rz Jarmar». nytta; och ändteligen att representation, denna för M'ke, McgemiZS.sält, Nation och hwarje enstiid sä wtgtiga angelägenhet, mätte företagas, med den noggrannhet den förtjenar ffärffädas, och biifwa Insegel af en uppoffring den största Rwderstapet och Adrien någonsin gjort för Fosterland och Medborgares gemensamma wäl.
Slutelig»! sär jag anhälla att detta mitt D-ctamen till wedcrbörligt
Utstött mätte blifwa rcmitteradt, och att mlg älwei, mä tillätas det samma med de andra Nesp.clive Ständen commun cera Gansta mänga af Ridderstapet och Adeln hmdes härtill yttra sitt bifall.
Herr Silverstolpe, Oustsk ^br-rksm:
Hwad de grundsatser beträffar som Herr Grefwe lL l detta Dammen yttrat, är det mig en sagn d att deri instämma; hwar och en som ester theorekista g! under granstat wär StatsFö; fattning h r tänge haft tillfälle otr derötwer stadga sin öswertygklfe; men annat ärv theorekista satser,annot deras utförande i.wcrkljgheker,.
Dttwid mäste man se till att iiigens rätc förnärmas, och derföre mäste man öfwer en fräga af denna natus nona betänka sig innan man någor btstular-
Al detza stal anhälier >ag för mtn dei ott detta Dictamen mätte lä hwjia pä bordet: af mig stall del ej länge der uppehällos.
Herr Grefwen ock LartdrMarskalken:
Rid dcrstapct och Adeln torde fi ma , att Grefwe Orla NU uppläste
Dictamen bör, fäsvm begärdt pä bordet, hrvila:
RopaLrö Ja.
Fri - Dett iz Ianuarit. 771 .friherre Lissl von klollliein, och Herr Lock, 601612 vuUviz, begärde, alt vet mane genom en Deputation med de andra Sränden csmmuuiceras.
Nej blandade med Ja. Hans Excellencc Herr Grefwe Ku ullip Jag rnstämmer sä fullkomligen i hwad Grefwe ve I» LLiclic förestagit och yttrat, att jag öl st de det Förfatlningar et existerade, som hmdra N,d, derstapet och Adeln akt genast detsamma bifalla.
Nu har Grefwe vs la Vsrsljes anförande blifwit af en Ledamot degärt pä bordet, och ,det liggerMen i alla fall ar d?t naturligtwis Grefwe ve Is 6s,ais obetaglt af fjelf communicera detsamma med dr andra Sränden, och, om han Let behagade, läka dek samma till trycket vesordca.
Ropades att tryckningen, men ej commun», cationen kunde wara Grefwe ve la vsrclle tilläten.
Lriherrr 8tael, frägade om någon Författning funnes fom hindrade att ett pä dordet lagdt Dickrmen genom en Deputation meddeltes de andre Skäudm och deaärdte att i säd lik fall Z:n derom mätte upplä a^- Funnes en sadan icke, läge Fri» herre Lrssl ej hwaiföre icke en dylik
Deputation kunde afsändas.
Knberre Le6er6röm, Mod:
D^t förundrar mig akt höra, det communicatton af Grefwe vs Ig, i^ascliss Dictamen kan begäras sedan detsamma blifwit lagdt pä bordet.
Ett pä bordet lagdt an, förande k-n ju behöfwa pröfwas om det innehäller Mant, som Ständer finner sig böra eller icke bö» ra 772 Den I Z Ianuaru'. ra communicwa.
För öfrigt förklarar jag att jag instämmer huiwudsakeligen l grunderna för Grefwe I)e la 03^1^5 molion.
Jag tror allenast att nägot kel i formen är begängit, emedan i detta Dlc' men sinnas frågor s-.m loche hafwa bordt wäckas hos Constitulions-Ulskvrlek.
Grefwe von I^n!MLsf>3uHn yttrade likaledes, ott ccimmuwcattLN icke b^rde kunna bewiljas, setz n Dictan»'-n wore sörli» rädt hwilwche, jamt alt Cokistikliuone-Utstort^t ware ester Herr GrefwcnS kanka d t rätta stället, der de jramstäiva stugorna bordt wäctas «^err l?i!v>-,llolps, Oiillgs Den ak Herr Grefwe 0»- la O-oclis wäckta motion hrr jag beaärdt pä bordet, der den således mäste bllswa hwil-nde- Hwatz commurncaNonen äler af Herr Grefwens Dicran-m angär, tärer den ej kunna »vägras. nemligen ja wida Herr Grefven stelf derom drager förlora.:
Litt »verkställa dea samma genom en Deputation är etter min lanka oformligt, k synnerhet sedan ijelfwa srägan hwstar pä bordet.
Ja och Nej. Grefwe Oe Is Qsrstis: Pä hwatz Friherre Lester, ström behagat anföra, ett de af mig ?ramstältze frägor bordt wackas hos ConstltutionsUiffotket, för lag blott fwara, att om jag hade proponera! nägot fäik till förändring u!» RegeriNgöFormen, hade pcoeeturen wistrrligen bordt wara sädan; men att jag endast »vackt frägvrna härom salom willtor rör en astägclse, som j».g ansedl Ridderstapet cch Adel» Wärdig.
Gref - Den iz Januari!.. 77Z Grefwe von h,an in^sksusen erindrade att communicauon genom
Deputation aldrig plägade äga rum
,ör annat än sädant, hwaröjwer Slän» det fatrabt besiur.
Häremot, likasom emot ätffilligt förut yttrodt, ropades gansta starkt ; äiwen ropades af mänga att saken i hela sin widd läge pä bordet Friherre Oöerlilöm, jacob:
Någon cornmunication kan sä möckel mindre äga rum, som Herr Grefwe ia llarciie sjelf r sitt stristeliga Diktamen uuderstäldt, om han finge, detsamma med de andra Smnden commumcera. och när sjelfwa
Dictamcn är lcgd pä bordet, sä mäste naturligt wis, denna deruti b nef ttande fräga ligga der äsperi.
För öfrigt tror jag att de? i fullkomligen beror af Grefwe t)e la OarNie hell att läka tjocka sikt anförande, mcn icke såsom lil!
Ridderstaprt och Adeln mgifwtt.
Häremot ropades starkt.
Lise! von hollstein begärde upplysning af den §. i nä.;on Författning som förbvLe communtcarion af sädant som blstwit lagdt pä bordet.
Herr Grefwen och LandrMarbalken:
Jag känner ef nägon Lag härom, men det är ett alind hittills öfiigt bruk, och jag ber Herrarne besinna hwad ovrdmngar stuve tunna uppkomma, om man skulle commumcera alla motioner, innan de äler blifwn ragne frön bordel Herr hggerbeim, 0!ok joban:
Sedan sä wänge warda Ledamöter redan gilladk be grundsar - 774 Den iz Iuurarir. satler Herr Grefwe De I?.
Osrclic utträdt, är det witzerligen öfwerstöbigt, att jag förklarar btt äfiven jag för mia det instämmer derk Hwcd äter communication at Herr Greswens Dictamen med de andra Sländen beträffar, finner jag ej, att ehuru det blstwit begärdt pä börder, nägon ting kan hindra den, när detsamma tä Allmänt wunntt Ridderjkapet och AdelnS bifall.
Herr dOoröenlioIpe, ^!i6er8z förklarade sig instämma med Herr vsgLrbeim.
Herr t^ock, corlin DuclviLi, yrkade att Grefwe ve v 631-61.8
Diekamen mätte remitteras.
Herr G elwer» och LandtMarskalken:
Om Remifi kan ej nägvn proposilion göras, sedan Dictamen är begärdt pä bordet.
Herr <-'ocK:
Om det ej ar stridande mot Regerings Formeli, fä begär ,ag Herr Grefwe» och LandtMarssalkens proposition deröfwer Ropades starka Nej.
Frrherre ^6ellv8r6, Ulric 6öran, erivdrade att sedan Dictamen wore begärdt pä border kunde remitz ej äga rum, men att communicationen anfäg han ej böra wagras.
Grefwe körner, ^6olpb 65>-3N:
Det ar utan rwi'wel smickrande att igenom ett talrikt antal medyällare finna sina y trander» mötas af deras drevo«rsp; men att taga lädant för Ridderfkapet sch Adelns afgjorda bifall, torde ändock, wara .nägok för - Den i z Januari!. 775 sörhastadt.
Del Dictamen Herr G>efwe i» Orls6i<- uppläst kan delas i kwennr delar; hwad som ongär sjelfwa ämnck, och hwod lom angar communicalionen deras Om Nldderffapet och Adeln hade sä behagat, kunde willliam det förra läggas pä bordet, och det sednare bifälios; men dä bäde delarne äro begärde pä bordet lärer äfrven ^ägan vm Communication fä hwila.
Dtt torde t-tzurom wara en ftäga huruwida sjelswa arn,let är af en egenskap att af Rttderstapet oZ) Adeln kunna upptagas.
Dä uti det nu uppläste Memonoiet fräga är bäde om Priwjiegier och om en förändring af representationen , och sältet huru detza sörandr-ngar stola ste är genom Cvnstituuons Utskottet, to de det blifwa fräga om icke Grefwe l)s Is' OuiUic: med sitt Memorial bär wända sig kill ConstttutivnsUrstoitet, och dä lärer ingen Communicarion kunna äga rum Ropades med och mot Grefwe körner. friherre 8tsel von k^ollkcin; Grefwe lelors er- uti sitt anförande började med att reda fåken gansta Ival.
Att Memorialet är begärdt pä bordet, och sälkdes dör der jörbliiwa hwilande, berun har Herr Greswen rätt- Men Grefwe Os Is Osrdie har äswen begärdt fä kommunicera sitt Diktamen, och den frägan är icke begärd pä bordet.
Härtill ropades gansta mänga Ja.
Friherre 8tZeI von hloMkin:
Herr Gifven och LandtMarstalken har behagcrdk underrätta m»g att det är ej Lag, utan endast wang som skulle hindra att Communicatton genom Deputation skedde, när ett Memorial wore lagdt pä dordet.
Det kan 776 Den i z Jannarit. kanwäl wara att sä är brukadt, men bruket ar icke Lag / och der intet stadgande finnes, d r är ej något hinder att ej ett annat bruk kan införas.
Härefter ropades ater åtskilligt, 06) en stund talade mänga pä en gäng.
Herr 8i!vsrliotps, Qulisk /^bisksm:
(Aom man instämdt med mig att begära Herr Grefwe ve- 1-i (lackes Dictamen pä dordet, och flera omkring mig stående marda Ledamöter, ibland hwuka jag personligen kan nämna Herr Oswrrste Mgkm»n, förklarat att de derunder äfrven inbegripit frägon om Commumcaiionen, lärer ingen Proposition derom af Herr Grefwen och LandtMarffalken kunna göras.
Herr Grefwen och LandrMarfkalken, förklarade, att han ingalunda gjorde någon proposition deröfwer.
Ä nys uppkomma rop, hwarunder äfwen yrkades »votering öfwer fcägan om Deputation.
Herr 8ilverllo!ps, utbad sig fä upplysa Friherre 8tsel, ott ^ör att med de andra Ständen Commun!c?ra et?
Diktamen / fordrades Riddarhus Sec^rerarcns pmkrift, att det H06 Ridderstapel och Adela more uppläst och författaren Mätit att med de andra S änden kommunicera.
Men denna pässnst kunde RiddarhusSecreterare» icke lemna, utan lä wtd- Communicarionen af Rldderffapet och Ade>n i (öje af proposition, more tilläten.
Utan en sädan »äffrift kunde wäl en Författare till dc andra S^ä- den aflemna sitt Diktamen; men Herr LilvertwPs trodde ej att Den iz Januartt. ött dek samma detzförutan i nägot Ständ kunde Upptagas. (vrefwe vs is Os^ist
Men jag sär frägä öm det behöfs att ctk Memorial skulle wara afgjordt för att kunna Commumceras (Grefwe Götner i ^äolpk Loran:
Jag sär den äran erindra, att nyligen i dag p Hrrat ett Casus som kan upplysa detta amne.
Jag har hast den äran upplära ett Memorial som wrsatta-r ten sjelf begärde , t anseende till saken - skulle sä ligga pä bordet, msn hmaraf han anhöll art sä lemna del till de öfrige Ständen.
Uppå Herr Grefwen och Landtmarssalkens proposition bles denna begäran bifallen, ock ktllständ till communication iämnadt.
Detta bewisar, att en proposition och ett bifall skulle föregå rerwtzeri, och att om någon Ledamot sä funmt för godt, hade han kunnat begära detta, fä wäl som andra ämnen pä bordet.
Grefie vs la Lgrcljs j of det af Herr Grefwe Nornor nu anförda prejudikat hästar jag just bewis för min rättighet att kommunicera mitt ans förande, Herö Erefwett och) Eandkmarstslken / förklarade ä nyo att han ej öfwer denna fräatt gjorde nägon proposition/ hwar esie''
Herr Greswen och Londmarffalken befalldke Riddarhus F-F fcalen att uppläsa ett Betänkande frä" Skats-Mstottet.
, Riddarhus-Fiscalen började upp'äsmngerj/ Mn blef afbruten.