Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nio 186, i ani. af väckt motion om landshöfdingeresidensets i Göteborgs och Bohus läns förflyttning från Göteborg till Uddevalla, samt anvisande af medel till derför erforderliga byggnader.
Föredrogs ånyo och bifölls Banko-Utskits den 17 och 20 dennes hordlagde Mern.
Nio 72, ang:de instruktion för R.
Stirs Banko-Utsk. vid nästa riksdag.
Den 21 Oktober. 91 Föredrogs ånyo och bifölls Lag-Utsk:ts den 17 och 20 dennes bordlagda Betänk.
N:o 72, i anledning af motion om ändring af 2:dra och 3:dje §§:ne i 3:dje kap. Kyrkolagen.
Föredrogs ånyo Lag-Utsk:ts den 17 och 20 dennes bordlagde Betänk.
N:o 73, i ani. af motion ang:de giltigheten af K.
Brefven den 7 Juni 1733 och den 24 Januari 1740, i fråga om handräcknings meddelande för barns befordrande till dopet.
Då jag instämmer i de af Utsk:t anförda motiver, kan jag heller icke annat än yrka bifall till Utsk:ts Betänk.
Jag vill emellertid påpeka, att reservanten haft rätt deri, att, ehuru dessa K.
Bref icke bort åberopas, såsom varande endast reskripter, de likväl blifvit i lagsamlingen införda och äfven någon gång vunnit tillämpning.
Det är kändt och upplyst, att i sednare tider K. M., på gjord framställning om huru i sådana fall som ifråga v:de skulle förfaras, tillkännagifvit, att K.
M. ansåg det icke böra förfaras såsom det står i reskriptet föreskrifvet.
Då LagUtsk:t ej heller kan tillstyrka upphäfvandet af dessa bref såsom lag, enär desamma aldrig varit lag, anser jag Lag-Utsk:ts förfarande alldeles riktigt; och får jag af sådan anledning tillstyrka bifall till Utsk:ts Betänk.
Efter härmed slutad öfverläggning, framställdes propos. på bifall till ifrågav:de Betänk., samt besvarades med ja.
Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande särskilda Utsk:ts den 17 och 20 dennes på bordet lagde Utlåt.
N:o 3, i ani. af de inom Risks-Stånden gjorda anmärkningar och lättade skiljaktiga beslut i afseende å Utsk:ts Betänk.
S:r med förslag till ny sjölag. ötsk:ts yttrande å sid. 2 ang:de de delar af lagförslaget, som blifvit af 3 Riks-Stånd godkände.
Lades till handlingarne. §§ 31, 321 samt § 33.
Utsk:ts hemställanden biföllos. § 38.
Lades till handlingarne. 92 Den 21 Oktober.
Utsk:ls sednare hemställan.
Då denna fråga förra gån gen förevar hos R. o.
Ad., gjordes ingen annan anmärkning än att det sista morn., såsom öfverflödigt, borde utgå.
Emot mitt bestridande beslöt äfven R. o. Ad. att så skulle ske, och inbjödos de öfriga Stånden att i detta beslut sig förena.
Preste-St. antog denna inbjudning, hvaremot Bonde-St. antog Utsk:ts förslag.
Då man äfven af diskussionen inom Borgare-St. kunde se, att pluraliteten egentligen var för Utskits förslag, ehuru en återremiss af §:n beslöts, var detta orsaken till Utsk:ts ifrågav:de beslut.
Emellertid då R. o. Ad. icke allenast beslutat att detta mom. skulle utgå, utan äfven förmått Preste-St. att biträda samma beslut, anser jag lämpligast, att R. o. Ad., med vidblifvande af sitt i ämnet fattade beslut, behagade afslå Utskits inbjudning.
Efter härmed slutad öfverläggning framställdes först propos. på bifall till Utskits förevide hemställan, hvartill svarades nej, och sedermera propos. på afslag derå, hvilken propos. med ja besvarades. §§ 42, 45, 47, 70, 94, 97, 98, 99 och 238.
Utsk:ts hemställan bifölls. § 55.
Utskits förslag antogs. § 60.
Utskits första hemställan bifölls, och dess sednare yttrande lades till handlingarne. § 64.
Utskits hemställanden biföllos. § 66.
Jag anhåller om bifall till min vid denna § i Utskits Betänk, afgilna reservation.
Efter härmed slutad öfverläggning, framställdes först propos. på bifall till Utskits hemställan, hvartill svarades nej, och sedermera propos. på afslag derå samt antagande af det förslag till §:ns lydelse, som Hr af Ström i sin vid Utlåtit fogade reservation afgifvit, hvilken propos. med ja besvarades. § 68.
Utskits yttranden lades till handlingarne.
93 §§ 79, 100, 103, 143, 234, 244, 245, 246. 247,261,279 och 302.
Utsk:ts hemställanden och inbjudningar bi föllos oell antogos.
Föredrogos och biföllos Stats-Utsk:ts den 20 dennes bordlagde Utlåtin: N:o 189, i ani. af väckt motion om anslag af allmänna medel till inrättande vid Höganäs och Torekow af stationer för lifräddningsanstalter, m. m.; N:0 190. i ani. af väckt motion ang:de statsanslag för uppresande af en minnesstod åt Arkiatern G. von Linné; N:o 191, i ani. af väckt motion ang:de anvisande af ett förslags-anslag till fyllnad i enskilda bidrag för uppresande af ett monument öfver Konung Carl XII, m. m.; samt N:o 192, i ani. af väckt motion om statsanslag till betäckande af den förlust f. d. Kapitenen ,VI. U.
Silfverbrand lidit vid uppförandet af iandshöfdinge-residensbyggnaden i Luleå.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Stats-Utsk:ts den 20 dennes bordlagde Ullåt.
N:o 193, i ani. af väckt motion om statsbidrag till staden Oscarshamn för utlösen af tomtöreafgälden till egaren af de hemman, från hvilkas områden stadens utmål är afsöndradt.
Upplästes och godkändes nedannämnde från Exped.-Utsk:t inkomne förslag till K.
St:rs underd. skrifvelser till Iv. M , nemi.:
N:o 135, ang:de stämpelpappersafgiften; N:o 136, ang:de ersättning till vederb:de för de i strafflagen stadgade böters indragande till kronan; N:o 137, angrde upphäfvande af rättigheten att börda jord å landet; N:o 138, angide ändring i K.
Förodnm rörande städsel och lego af jord på landet af den 13 Juni 1800; N:o 139, ang:de ändring i K.
Förordn:n rörande anmälan af missnöje emot sådana domstols i invändningslrågor meddelade beslut, hvaremot klagan icke får annorledes än i sammanhang med hufvudsaken fullföljas; N:o 140, ang:de ändring i 4:de kap. 2:dra §:n Jordabalken; N:o 141, ang:de förändrade föreskrifter i afseende å tiden, hvarifrån utfärdade allmänna författmr skola vara gällande; N:o 142, ang:de förändring i föreskrifterna rörande tjenstemannaeder och läkares edsförpligtelse; samt N:o 143, i fråga om förändrade föreskrifter rörande vården och förvaltningen af distrikt- och sockenmagasiner. 94 Den 21 Oktober.
Anmäldes och bordlädes Stats-Utsk:ts Utlåtrn och Mem:r*.
N:o 188, i ani. af K.
Propos. ang:de Krigs-Colhii ombildning till en arméförvaltning; N:o 196, i ani. af K. M:s Nåd.
Propos. ang:de tillökning i arméens nuv:de kavalleristyrka; N:o 197, i ani. af väckt motion om inlösen för statens räkning af Hebbeska egendomen på Riddarholmen; N:o 201, ang:de inlösning af ytterligare anmädla, först efter preskriptionstidens slut, hos Riksgäldskontoret företedda riksgäldssedlar; N:o 202, i ani. af K. M:s Nåd.
Propos. ang:de en den Svenska beskickningen i Turkiet tillhörig, i Pera belägen fastighet; N:o 203, i ani. af K. M:s Nåd.
Propos. i fråga om afsöndring af jord från Eskilstuna Kungsladugård till utvidgande af Eskilstuna stads samt Klosters och Forss församlingars begrafningsplats; samt N:o 204, i ani. af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut rörande Stats-Utsk:ts Utlåt.
Nm 147, i fråga om väckt motion om Kyrkoherden G.
A. von Zweigbergks enka, Maria Haeggrens bibehållande intilll sin död vid åbo-och besittningsrätten till eller arrendet af indragna predikantboställena vid Westgötha f. d. kavalleriregemente Törnestorp £ mantal och Hofstena Lunnagården J mantal i Skaraborgs län. R, o. Ad. åtskiljdes kl. j 1 e. ra.
Den 23 Oktober. 95 Fredagen den 23 Oktober 1863.
Justerdes 5 prot.-utdrag för den 21 dennes.
Bonde-St. ankommet prot:sutdrag N:o 493, innehållande, bland annat, inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att biträda Bonde-St:s beslut rörande sammansatta Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utskds Betänk.
N:o 29, i ani. af motion om upphäfvande eller förändrad reglering af klockares brefbäringsskyldighet.
Jag anhåller att Riddarh.-Sekreteraren måtte meddela upplysning om de öfriga Riks-Ståndens beslut i denna fråga.
I anledning häraf tillkännagaf undertecknad, att ifrågav:de Betänk, blifvit af R. o. Ad. samt Preste- och Borgare-St: n bifallet.
Som det blifvit upplyst, att frenne Stånds beslut i denna fråga sammanstämma, och R.
St:rs beslut således är fattadt, torde den gjorda inbjudningen endast böra läggas till handlingarne.
Efter härmed slutad öfverläggning, och uppå framstäld propos., lades förev:de inbjudning till handlingarne.
Bonde-St. ankommet prot:sutdrag N:o 499, innehållande, bland annat, inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att förena sig i Bonde-St:s beslut om ett tillägg till lista mom:t i 5:te §:n af Banko-Utsk:ts i Mem:t N:o 72 afgifna förslag till instruktion för R.
St:rs Banko-Utsk. vid nästa riksdag.
Begärdes på bordet. 96
Den 23 Oktober.
Föredrogs ånyo och bifölls Stats-Utsk:ls den 20 och 21 dennes bordlagde Utlåt.
N:o 193, i ani. af väckt motion om statsbidrag till staden Oscarshamn för utlösen af tomtöre-afgälden till egaren af de hemman, från hvilkas områden stadens utmål är afsöndradt.
Föredrogos, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Stats-Utsk:ts den 21 dennes bordlagde Utlåtm: N:o 188, i ani. af K. M:s Nåd.
Propos. ang:de Krigs-Colkii ombildning till en armé-förvaltning; N:o 196, i ani. af K.
Propos. ang:de tillökning i arméens nuv:de kavalleri-styrka; samt N:o 197, i ani. af väckt motion om inlösen för statens räkning af Hebbeska egendomen på Riddarholmen.
Föredrogs och bifölls Stats-Utslcts den 21 dennes bordlagde Mern.
N:o 201, ang:de inlösning af ytterligare anmälda, först efter preskriptionstidens slut hos Riksgälds-kontoret företedda riksgäldssedlar.
Föredrogos, men begärdes af (lere ledamöter ånyo på bordet, Stats-Utskds den 21 dennes bordlagde Utlåtm och Mem:r: N:o 202, i ani. af K. M:s Nåd.
Propos. i fråga om afsöndring af jord från Eskilstuna kungsladugård till utvidgande af Eskilstuna stads samt Klosters och Forss församlingars begrafningsplats; samt N:o 204, i ani. af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut rörande Stats-Utsk:ts Utlåt.
N:o 147, i fråga om väckt motion om Kyrkoherden G.
A. von Zweigbergks enka, Maria Haeggrens bibehållande intill sin död vid åbo- och besittningsrätten till eller arrendet af indragna predikants-boställena vid Westgötha f. d. kavalleriregemente Törnestorp f mantal och Hofstena Lunnagården J mantal i Skaraborgs län.
Hr Stats-Rådet och Chefen för K. Sjöförsvars-Dep:tet, Gr. Baltzar von Platen, hvilken öfverlemnade K.
St:r i fråga om försäljning af nya Varfvet vid Göteborg.
Sedan Gr. von Platen utbeledsagats, föredrogs den K. Propos:n och begärdes på bordet.
Hr Huss’, Magnus, den 21 dennes bordlagde förslag, att de öfriga Riks-Stånden skulle inbjudas biträda Den 23 Oktober. 97 biträda R. o.
Ad:s beslut rörande Stats-Utsk:ts Utlål.
N:o 183, i ani. af väckt fråga om inköp af Medicine Doktor N. P. Hambergs samlingar af natur- och konst-produkter.
Anmäldes och bordlädes nedannämnde, från Utskm inkomna Mem:r och Utlåt., nemi. från Stats-Utskottet:
N:o 200, med förslag till de stadganden ang:de Riksgäldskontorets skulder och fordringar, som böra iuföras i det nya reglementet för detta verk; N:o 206, med förslag till voter.-propostr i ani. af RiksStåndens skiljaktiga beslut rörande några till 8:de Hufvudtiteln hörande anslagsfrågor; Sammansatta Stats-, Revillnings- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet:
N:o 51, i fråga om förhöjning af folkskole-afgiften; Lag-Utskottet: N:o 74, i ani. af erhållna återremisser af Utsk:ts Mern.
N:o 70, med förslag till voter:s-propos:r i ani. af de inom Riks-Stånden fattade skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utsk:ts Utlåt.
N:o 55, öfver gjorda anmärkningar och Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid Utsk:ts Betänk.
N:o 35, ang:de införande af ny strafflag m. m. R. o. Ad. åtskiljdes kl. f 7 e. m.
In fidem, O. Brakel. H. VII 7 98 Den 24 Oktober f. m.
Lördagen den 24 Oktober 1863.
Justerades 3 prot.-utdrag lör den 23 dennes samt prot:t för den 6 sistl.
Anmäldes och bordlädes Stats-Utsk:ts Utlåt:n: N:o 194, i ani. af K. M:s Nåd.
St:r i fråga om kostnadsersättning till militäre, civile och ecklesiastike tjenstemän för en del resor i tjensteärenden; N:o 195, i ani. af K. M:s Nåd.
Propos. i fråga om de till åtskilliga stadsskolor inom Lunds stift, äfvensom Hallands län, utgående klockarepensioner samt landtgillen af klockarebol; N:o 198, i ani. af K. M:s Nåd.
Propos. om anslag för national-museibyggnadens inredning, jemte andra i sammanhang dermed erforderliga kostnader; N:o 199, om anvisande af de i R.
F:s 63:dje § föreskrifna kreditiv-summor; samt Riddarh.-Utsk:ts Utlåt.
N:o 11, i ani. af väckt fråga om utlåning till Lektor W.
Tham af handlingar ur Riddarh.- Arkivet.
Föredrogs och remitterades till Stats-Utsk:t K.
St:r i fråga om försäljning af Nya Varfvet vid Göteborg; hvarefter ett prot.-utdrag härom upplästes och godkändes.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Ronde-St:s den 23 dennes bordlagde prot.-utdrag N:o 499, innehållande, bland annat, inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att biträda Bonde-St:ts beslut om ett tillägg till lista mom:t i 5:te §:n af Banko-Utsk:ts i Mem:t
N:o 72 afgifna förslag till instruktion för R.
Den 24 Oktober f. m. 99 Föredrogs ånyo Stats-Utsk:ts den 21 och 23 dennes bordlagde Utlåt.
N:o 188, i ani. af K. M:s Nåd.
Propos. ang:de KrigsColkii ombildning till en armé-förvaltning.
Jag hade väntat att någon med bättre kännedom om denna fråga, än jag eger, skulle hafva börjat diskussionen, och jag sålunda blifvit i tillfälle att med ledning af de vunna upplysningarne stadga mina åsigter i frågan.
Då så ej blifvit förhållandet, ber jag att få anföra de betänkligheter, som hos mig uppstått, huruvida genom ifrågavrde förslag något bättre, än det närvarande, må kunna vinnas.
Andamålet med den föreslagna ändringen uppgifves nemi. vara. att derigenom en större skyndsamhet vid ärendenas behandling skulle uppnås.
Jag måste i detta afseende bekänna, att jag delar de af Hr Stats-Rådet Bredberg i hans reservation till Stats-Rådets protokoll yttrade tankar.
Jag tror att vid jemförelsen mellan de särskilda förslag, som hafva framställts, man har svårt att bilda sig en säker och bestämd öfvertygelse att, genom antagandet af någotdera, en gifven fördel skall vinnas.
Då sådana skiljaktigheter i åsigter derför visat sig vara gällande, gjorde man, enligt min tanke, rättast i att inskränka sig till mindre genomgripande åtgärder, än de nu ifrågasatta.
Det må nu tillåtas mig att något närmare antyda de betänkligheter, som syras mig förekomma mot Stats-Utsk-.ts förslag. l:o.
I afseende på raskheten vid ärendenas behandling.
Då tre afdelningar här äro föreslagna, hvilka hvarken äro af hvarandra oberoende och ej heller så nära sins emellan förenade, att de kunna samverka till något gemensamt mål, utan blott så mycket sammanfogade, att de kunna försvåra hvarandras verksamhet, synes snarare vara att befara att de skola komma att förlama den ena den andra, under det hvarje afdelnings-chef i första rummet blir mån om sin afdelning och att tillse, att så mycket medel som möjligt komma densamma till godo. 2:o.
I afseende å ärendenas handläggning blir frågan naturligtvis hvilken som kan lyckas att först få sina ärenden afgjorda.
Jag skulle tro att, om man vill göra en förändring och frångå den kollegiala formen, man bör göra förändringen så fullständig som möjligt, d. v. s. ställa de olika afdelningarne i fullkomligt oberoende af hvarandra, och vill det vidare synas mig att, om man vill åt armé-förvaltningen bereda en större raskhet och sätta den i tillfälle att egna mera tid åt sina mångtaliga militära göromål, det enklaste vore att frånskilja sådana ärenden, som icke egentligen böra höra dit.
Man måste nemi. erkänna, att det icke är någon militärisk sysselsättning att förvalta kassor.
Detta tillhör dock Coll. efter dess nuv:de organisation och skulle, enligt det nya förslaget, äfven förblifva ett armé-förvaltuingens åliggande. 100 Den 24 Oktober f. ra.
Enligt förev:de förslag skulle de militära ledamöterna uteslutande utöfva beslutanderätten.
Jag har allt förtroende för de blifvande cheferne, men anser dock ej omöjligt att vid lånefrågornas behandling hvarjehanda konsiderationer kunde komma i fråga, som icke lika lätt kunna göra sig gällande hos en kollegial myndighet.
Det har varit en kassa inom Coll., som icke stått under offentlig kontroll, nemi. gamla passevolans-kassan, och om man vill se på i hvad skick den befinner sig, torde deraf något bidrag kunna hemtas till en föreställning om hvad som kan inträffa, derest kassors förvaltning ej står under tillbörlig kontroll.
Att således frånskilja Krigs-Coll. denna fondförvaltning synes mig vid den ifrågasatta förändringen hafva bort i främsta rummet påtänkas. 3:o.
I afseende på skötseln af boställena.
Hvarför kunna icke de militära boställena skötas såsom andra statens egendomar?
Enligt mitt förmenande hade afskiljandet häraf varit vida ändamålsenligare än mycket annat, som blifvit föreslaget, och skulle äfven hafva i betydlig mån minskat mängden af Colbii göromål, hvarigenom Coll. fått mera tid för de rent militära ärendenas skötande.
Att för öfrigt den nya organisationen skall komma att erbjuda vissa svårigheter, såsom den nu är framställd, med en gemensam kassa och på samma gång särskilda afdelningar, som, oberoende af hvarandra, på denna kassa utfärda anvisningar, torde framtiden komma att visa.
Det kunde visserligen vara ganska mycket mera att tilllägga, men jag har i de af mig nu påpekade omständigheter funnit tillräckliga skäl att icke understödja detta förslag; och får jag i stället hemställa att R. o. Ad. behagade bifalla den af Hr Stats-Rådet Bredberg afgifna reservationen.
Den siste värde talaren har yttrat betänkligheter mot det förslag, som Utsk:t, på grund af Landtförsvars-komiténs utlåt., afgifvit.
Då jag tillhör denna komité, torde det vara mig tillåtet att i detta afseende lemna några upplysningar, helst jag, utan att likväl tilltro mig ega fullständig sakkännedom, dock anser mig kunna häfva några af de betänkligheter, som den siste talaren framställt.
Han yttrade först, att han, i likhet med Hr Stats-Rådet Bredberg, icke kunde fatta, att någon egentlig skyndsamhet skulle beredas genom det ifrågav:de förslaget, då Krigs-Colkii mål blifvit fördelade på särskilda afdelningar, inom hvilka målens afgörande blifvit lemnadt i de flesta fall åt afdelnings-chefen ensam, i andra åter collegialt åt honom gemensamt med andra personer.
Betraktar man målens handläggning inom Coll., så är det gifvet, att någon tid skall vinnas genom remiss till vederbörlig afdelning, mot hvad som nu sker, då de först remitteras till Coll. in pleno och derifrån afgå till de särskilda afdelningarne.
Det finnes dessutom en annan omständighet af hufvudsaklig vigt, vid hvilken komitén
Den 24 Oktober f. m. 101 isynnerhet fästat sig.
Det är nemi. den makt, som är lemnad åt afdelnings-chefen.
Huru går det till i närv:de stund?
Jo, om en person med kraft, som söker drifva igenom hvad han önskar, inträder i Coll., eger han der blott en röst.
Hans förslag underställas plenum, hvarest de mötas af inkast och svårigheter från de öfriga medlemmarne, hvilka icke kunna vara i besittning af den special-kunskap, som den förstnämnde eger, och hvilka se endast de formela svårigheterna.
På detta sätt mötes han vid hvarje steg, han söker taga framåt, af ett tillbakahållande, och hvad blir då följden?
Jo, att hans kraft förlamas, och att, efter en kortare tids förlopp, af sinnets spänstighet blott det qvarblifver, att han sköter sin syssla efter de institutioner, som finnas.
Det gifves bland de civila ledamöterna inom Coll. en motspänstighet och en benägenhet att bibehålla gamla former, hvilken har visat sig i flere särskilda afseenden.
Så hafva t. ex. förslag blifvit inom Coll. väckte i det eller det afseendet, att till K.
M. inkomma med berättelse och afgifva förslag, men dessa hafva nästan alltid fallit, till följd af motspänstigheten hos de civila embetsmännen, hvilka ansett, att Krigs-Coll. icke borde ega initiativ.
Jag vet, att denna åsigt i viss mån äfven delas af andra personer, likasom det finnes sådana, som anse, att detta initiativ elter Colini ombildning skulle komma att tillhöra Dep:tsChefen.
Det gifves, Mine Hrrl just i en särskild del, nemi. den ekonomiska, en mängd förhållanden, som endast genom deras praktiska sida, till hvilken med svårighet någon annan än Coll. har tillgång, kunna visa sig behöfva ändring eller icke.
Det är t. ex. bestämdt, att, vid förrättningar, nämndemän icke ega att erhålla någon ersättning, såvida förrättningen skedde inom J mil.
Skedde den återigen utom halfva milen, tolkades denna författning inom de olika regementena på olika sätt.
Somliga upptogo nemi. i räkningen ersättning för hela väglängden, derför att afståndet var öfver en half mil, somliga blott hvad som öfversteg den halfva milen, och slutligen åter andra för hvad som öfversteg en half mil bort samt hela vägen hem.
När dessa handlingar inkommo till Coll., framställdes in pleno begäran om ändring deri.
Plenum svarade nej, emedan initiativet ej tillhörde Coll.
Jag frågar då, om icke under sådana förhållanden all kraft och skyndsamhet kommer att försvinna.
Man kan icke nog högt skatta den makt, som finnes hos en person, men den bör på samma gång begränsas genom kontroll.
Vill man hafva något uträttadt, skall man förläna makt.
Mörner framställda anmärkningen gällde en slags förbistring, som den värde Gr:n, i likhet med Stats Rådet Bredberg, tyckes halva funnit i fördelningen af arbetet, i det att dels ärendena afgöras efter förslag af afdelnings-chefen ensam, eller inom afdelningen collegialt, dels att det funnes mål, som komme att utgöra föremål för alla tre afdelningarnes öfverläggning.
Hvad det sista beträffar, får jag göra den siste talaren uppmärksam på, att sådana mål äro af natur, att de röra alla tre 102 Den 24 Oktober f. m. afdelningarne, och att de således böra af dem gemensamt behandlas.
Han har särskildt fästat sig vid en sak, nemi. uppgörandet af förslag till stat.
I afseende härå måste det ovilkorligen komma att så tillgå, att, när af afdelningarne infordras dylika förslag, då det är tillgång till att besluta hvad som önskas, desse måste af Landtförsvars-Dep:t kallas och en slags kompromiss med dem göras, hvarigenom, till följe af de upplysningar, som af dem lemnäs, man kan komma till visshet om hvad som inom det stora anslaget är mest nödvändigt att under det kommande året utgå.
Får man då icke något af det stora anslaget, måste man vänta till dess att de för året mest trängande behofven äro uppfyllda.
Hvad de öfriga inkasten beträffar, så har dessa äfven blifvit uttryckta i en reservation, hvilken jag med mycket intresse genomläst.
Utom dess klartänkthet och de enkla grundsanningar, den innehåller, vittnar denna reservation om en särdeles stor förmåga att på möjligast korta tid tränga sig in i detta ämne.
Hvad reservanten egentligen framställt är att i militära mål, till hvilka militärisk kunskap erfordras, det militära elementet bör vara afgörande, hvaremot i sådana mål, der författningskunskap behöfves, det civila bör vara öfvervägande.
Han skulle härigenom ovilkorligen hafva kommit till det resultat, att dessa båda elementer skulle åtskiljas, hade icke gränslinien blifvit svår att uppdraga.
Det finnes nemi. ingen författning, som icke kan vara praktiskt nyttig i sin tillämpning på de militära förhållandena, och då dertill fordras en militärisk kunskap, som det civila elementet icke eger, kan jag icke fatta annat än att Hr Björck på den ifrågav:de gränslinien stakat sig, samt att han funnit det vara alldeles omöjligt att från dessa afdelningar särskilja en hel hop mål, hvilka fordra författningskunskap.
Hade Hr Björck varit konseqvent, skulle han hafva gjort en sak, som han nu underlåtit.
Han skulle nemi. icke hafva frånskiljt frågan om boställsverket, hvarigenom han haft en 4:de afdelning gifven, ty, hvad fondförvaltningen beträffar, är den af beskaffenhet att kunna af det civila elementet afgöras.
Då hade äfven skäl kunnat finnas för en 4:de afdelning, som fått en ytterligare sysselsättning i kassaförvaltningen.
Jag återkommer till den föreg:de talaren.
Han yttrade nemi. betänklighet mot fondernas ställande under och skötande af afdelnings-cheferne.
Jag tror för min del icke att, med den granskning, som af Kammar-Rätten för närv:de utöfvas, någon fara härvid kan komma att uppstå.
Man skall äfven ihågkomma att, om något tillgripande af medel skulle ega rum, afdelnings-chefen, enligt detta förslag, derför stannar ensam i ansvar, och ej såsom förut blott till ^:del, och vi veta, att ett ansvar, som är fördeladt, är mindre tungt.