Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Ankarsparre} Ingemar August: anförde skriftligen:
Med Herr Blomstedt instämmer jag i ämnet rörande
Dykeriet, öfvertygad om de otaliga olägenheter för allmän och enskild säkerhet, som orsakas af nuvarande Dykerilnfättning.
Någon hufvudsaklig ändring kan väl ej äga rum så länge Octroyen räcker, men de af många olyckliga följder, upplyste misstag vid meddelandet af Dykeriels Octroy anser jag böra kunna föranleda till några högst nödiga ändringar i det fastställde Reglementet för detta Verk.
Då Riksens Högloflige Ständers beslut kunna undergå förändringar, orsakade af förekomne omständigheter, tror jag att några mindre ändringar i ett BolagsContract böra kunna ske 634 £>en 24 Februarii. när så många anledningar dertill gifvas som i detta fall. Lika med Herr Blomstedt anhåller jag om Återremiss af Utskottets Betänkande.
Uppå derom af Herr Grefven och LandtMarskalken framställd Proposition, blef OeconomiasUtskottets Betänkande, i anledning af de dervid nu gjorda Anmärkningar, till UtskoU tet Aterremitteradtf Företogs tili pröfning Allmänna Besvärs» och Oeconomi*Utskottets den 26 sistlidne Ja» nuarii afgifne, samt den 17 dennes eftermiddagen pä bordet lagde Betänkande, i anledning af väckt fråga om förändring i Försam» lingarnes skyldighet, att vårda de Fattige.
Grefve Mörnerj, Jdoiph Göran:
Det skulle må hända kunna anmärkas, alt de Soldater, hvilka, pä de skäl Betänkandet innehåller, blifvit afskedade och ej f’å återsändas till deras Hemort, ej derföre fått sig anvist hvar de skola vara, och att detta är en hufvudsaklig omständighet, som behöfver nogare utredas.
Men det är likväl icke härvid jag egenteligen ernat fästa uppmärksamheten, utan dervid , att det nu ifrågavarande ämnet har ett omedelbart sammanhang med ett annat af vida större omfattning och betydenhet; jag menar det som angår enskildte Personers rättigheter till försvar och till inflyttning ur den ena församlingen i en annan.
Dessa förhållanden, som lill en del i’öra Den i\
Februarii, 635 den personliga friheten, men sorn också å en {innan sida angå Församlingarnes rätt att icke helastas med en alltför vidlyftig och tryckande Fattigvård, äro med de Författningar, som angå denna senare uti en så nära gemenskap, att ämnet icke kan med någon fullständighet, utan j ett sådant sammanhang afhandlas, Det är likväl af vigt att något mera bestämdt i detta afseende stadgas, som kan vara Jämpadt efter sakernas närvarande ställning; ty det har nu för tiden handt, att personer, som varit infödde Svenskar och aldrig vistats utom Fäderneslandet, likväl genom åtsk ill i ge flyttningar Orter emellan, sluteligen funnit sig i den belägenhet, att de saknat en tillflyktsort, och det har händt, att Församlingarne fordrat af dem, sorn velat emottaga dylika personer, sådana villkor till säkerhet för framtida förluster, att detta ännu mera försvårat dessa personers underhåll och satt dem i fara att icke få vistas någorstädes.
Det är sant, att ofta är felet på deras sida genom slurf och försummelser; men så vida dessa menniskor icke skola upphöra att lefva, mäste väl lemnäs dem tillfälle att kunna uppehålla sig någorstädes, och det är i sådant afseende jag skulle önska, att OeconomiaeTJtskottet blefve anrnodadt att inkomma med ett förslag i detta ämne, hvilket vore bygdt på sådana grunder, att å ena sidan Enskildtas personliga frihet och säkerhet blefve bevarad, och å den andra Församlingarnes rätt i afseende på Fattigvården blefve iagttagen.
Jag är nu icke beredd att i detta ämne 636 Den 24 Februarii. lemna de anvisningar, som kunde anses nödiga, inen jag Iviflar ej att Höglollige Oeconomiaeoch BesvärsUtskottet skall derförutan finna tillgång dertill, och det är derföre som jag, för mindel, anhåller att Utskottets förevarande Betänkande måtte återremitteras, med anmodan, att med den omfattning jag vågat föreslå, utarbeta ett nytt förslag.
Efter hvad jag vill erinra mig beslutade Riksens Ständer år 1810, att nödvändigheten af en allmän Författning, angående Fattigvården, skulle hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmälas; af hvilken anledning Kongl. Maj:t också genast förordnade en Comité, hvilken af Landshöfdingarne infordrade alla erforderliga upplysningar.
Men jag tror icke att Commiten ännu hunnit deröfver meddela dess underdåniga Utlåtande, åtminstone är intet resultat deraf hittills kändt, och det torde således vara i sin ordning, att, med bifall till Allmänna Besvärsoch OeconomiseUtskottets Yttrande, detsamma i underdånighet öfverlemnas lill Kongl. Maj:t, för att i ett sammanhang med allt det öfriga komma under öfvervägande.
Herr Flack„ Carl Fredric:
Jag instämmer fullkomligen med Grefve Mörner deruti, att förevarande ämne är afen stor omfattning samt anhåller att få fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på tvenne omständigheter eller missbruk vid Fattigvården; den ena att närmaste Slägtingar understundom på hvarjehanda Den ^4 Februarii. 637 sätt beröfva en Person sin Egendom och sedan basta samma Person på någon Församling, eburu det borde vara nödvändigt att Slägtingar framför andra vore piigtige att underhålla deras anförvandter, samt den andra omständigheten, att sedan ett Tjenstehjon flyttat ifrån en Församling, men hållit sig undan Mantals-skrifningarne på andra ställen, återkommer sluteligen detta Tjenstehjon till förstnämnde Församling och faller den samma till last, ehuru det icke på många år derstädes uppehållit sig.
Jag anlrålier således, lika med Grefve Mörner, att
Utskottet måtte å nyo företaga detta ämne till en omständlig pröfning.
Grefve Mörner:
Jag medgifver alltför gerna rigtigheten af Herr Landshöfdingen af Brinkmans anmärkning, att, i följe af 1810 års Urtima Riksdags beslut, en Comité" blifvit nedsatt, som skulle utarbeta ett Förslag för Allmänna Fattigvården i Riket, och det är alldeles sannt, att det ämne, hvarom jag väckt fråga, ingår äfven uti föremålen för denna Comité^ befattning.
Men som jag tillika har mig bekant, att denna Comité, i anledning af ännu felande uppgifter och underrättelser, icke kunnat hinna långt med sitt arbete, och jag tror att under tiden åtskilliga händelser närmare ådagalagt behofvet af mera utförliga och till vår tid närmare lämpade Stadganden, än de som uti 1788 års Kongl. Bref innehållas, kan jag icke undgå önska,' att Rikets Ständer, i följe af den samlade nu kunna äga, ville uppge de allmänna grun - 6o8 Den ^4 Februarii. der, de anse vara de tjenligaste för bestämmandet af Församlingarnes och Enskiltas inbördes rättigheter och skyldigheter vid in-och utflyttningar samt behofvet af skydd och uppehälle.
Jag tror att Rikets Ständer igenom sin local-kannedom af förhållandet på serskilta Orter, äro närmast i tillfälle att inse hvilka inder, som kunna blifva allmänt gällande och livad sorn bör lemnäs till afgörande efter tid och omständigheter, samt att Rikets Ständer, igenom ett i detta afseende uppgjordt förslag, skola både hafva visat en dem värdig omtanka att förekomma enskilta lidanden och tillika leninat den ifrågavarande Comiten en högst nyttig ledning vid dess framtida Arbetem Herr Grefven och LändtMarska/keti hemStalde, om Ridderskapet och Adeln ansåg de vid Oeconoiiiice-Utskottets Betänkande framstälde Anmärkningar hindra detsammas antagande, samt på sådan grund behagade Betänkandet jemte Anmarkningarne till Utskottet återremittera, ined anmodan att inkomma med ett fullständigt Förslag till Författning, angående Allmänna Fattigvården$ hvilket bifölls.
Föredrogs å nyo och bifölls LagUtskoltets den 17 sistledne Januarii afgifne, samt den ip dennes på bordet lagde Utlåtande, angående föreslagen inrättning af Föriiknings-Domstolar.
Den 24 Februarii.
639 Vid förnyad föredragning af LngUtskottets den 3 dennes afgifne samt den 19 i samma månad på bordet lagde Utlåtande , i anledning af gjorde Anmärkningar vid Utskottets den 17 sistledne
December meddeldte yttrande, angående ett närmare bestämmande af beskaffenheten utaf ÅfvittringsBetyg; fann Ridderskapet och Ädeln, att, enär Utskottets sistnämnde yttrande redan blifvit den 20 sistledne Januarii af Ridderskapet och Adeln bifallit, Utskottets ifrågavarande Utlåtande nu eli-* dast borde läggas till Handlingarne, Föredrogs ä nyo Lag-UtskottetS den 3 dennes afgifne samt den 19 i samma månad på bordet lagde Utlåtande, i anledning af Återremiss, rörande tiden för Kungörelsers uppläsande under Gudstjensten; hvarvid Grefve Mörner j Carl Stellan och Friherre Drufva , Thure, jemte åtskillige andra Ridderskapets och Adelns Herrar Ledamöter anhollo, att samma Utlåtande måtte, enligt 4,9 §. i Riksdagsordningen, ytterligare få hvila på bordet tili nästa Plenum; hvilket uppå af Herr Grefven och LandtMarskalken gjord Proposition af Ridderskapet och Adeln bifölls.
Herr Anckar sparre, Ingemar August:
Till rättelse för dem, som vilja yttra sig i anledning af något på bordet hvilande ämne, anhål - 640 Den a4 Februarii. ler jag vördsamt få föreslå, att sådana ämnen alltid må uppläsas i Nummer-ordning och att deras enligt Bordslistan påtecknade Nummer uppnämnes före deras uppläsning då de till afgörande förekomma, hvarigenom man blott hehöfver förut i Läsrummet efterse Nummern, för att ungefär kunna finna tiden, när det eller de väntade ämnen här skola föredragas. Herr Grefven och LandtMar skalken yttrade, att allt sedan Riksdagens början noga blifvit iagttagit, hvad 4? §•
Riksdagsordningen stadgar, så att de på bordet hvilande Mål, i den ordning Bordslistan utvisat, blifvit för Ridderskapet och Adeln föredragne; men förklarade tillika, det Herr Grefven och LandtMarskalken ville på sätt Herr Anckarsparre föreslagit låta, då Betänkanden till afgörande förekomma, uppläsa den å hvarje Betänkande påtecknade och med Bordslistan enlige Nummer.
Upplästes och lades på bordet följande Allmänna Besvärs- och OeconomiccUtskottets den io dennes afgifne Betänkanden: 1:0 Angående Riksdagsmannen Carl Fredric Bergs från Bohus Län väckte Motion, att KronoUppbörden måtte öfverlemnas till KyrkoRådet i hvarje Församling, hvars Ledamöter borde väljas af redlige, förståndige och bofaste Män bland Häradets Innevånare, sorn skulle Den 24 Februarii. 641 skulle ansvara en för alla och alla för en, derå Utskottet på anförde grunder funnit så mycket mindre skäl tillstyrka bifall, som, enligt Utskottets öfvertygelse, de största svårigheter skulle möta för emottagandet af en lönlös och i hög grad ansvarsfull Befattning. 2:0 Rörande Riksdagsmannens Pehr Bengtsons från Halland gjorde yrkande, att då Kronohemman i Halland till större delen åro Förläningshemman till Kronans Embetsman, och en del Hemman skola erlägga någon ränta till Kyrkorna, Åboerne å de samma måtte blifva förunnade enahanda förmåner, som Kronohemman i allmänhet äga, ehvad de skola städjas af Kyrkan eller af Kronan, deruti Utskottet förklarat sig finna delta Mål innefatta sådana ämnen, hvilka erfordra en närmare undersökning, rörande ifrågavarande Hemmans natur, och de Contracter på hvilka Innehafvarnes rättigheter och skyldigheter sig grundade; hvadan och då Utskottet hvarken vore i tillfälle att inhämta alla härvid nödige upplysningar eller funne skäl att tillstyrka någon ändring i de grunder, som för Skatteköp i allmänhet blifvit stadgade, Utskottet ansett sig ej kunna härmed taga någon hufvudsaklig befattning; anmälandes Utskottet i öfrigt, att enligt hvad Utskottet hade sig bekant; frågan om de Halländska Lönings-liemmanens lösande till Skatte för närvarande vore dragne under Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning.
Prot. lil B. 81, 82.
642 Den 24 Februarii. 3:o Angående Riksdagsmannen Hans Anderssons från Westerås Län gjorde yrkande, att Väghållnings-besväret vid och omkringNorbergs
Grufvor måtte så jemkas, att tyngden deraf lika kändes, åtminstone inom hvarje Härad och Socken; och har Utskottet, enär detta yrkande innefattade ett enskildt
Mål, som ej utan en närmare kännedom af de öfverklagade olägenheterne och derom anställd undersökning kunde utredas, ansett sig icke kunna dermed taga någon hufvudsaklig befattning. 4:o Angående Riksdagsmannen Eric Svenssons från Elfsborgs Län till BondeStåndet ingifne Memorial, om åtskillige föreslagne jemkningar i Transport-skyldigheten af Tionde-och Afrads-Spannemålen; deruti Utskottet ansett några anledningar till klagomål, rörande det afstånd från Räntegifvarens Hemvist, dit Spannmålen skall forslas, icke skäligen bör äga rum; samt beträffande det i Memorialet uppgifne förslag till reparation emellan Tiondegifvare till Kronan och Tiondegifvare till Civile- eller Militaire-Staterne, funnit detta förslag så mycket mindre lämpeligt, som en sådan omväxlande beskattning, dels skulle förändra Egendoms-värdet, dels förorsaka den största oreda i hela det för Riket antagna BeskattningsSysteme; hvadan Utskottet ansett sig äga full anledning att å det gjorda yrkandet tillstyrka afslag.
Upplästes och lades på bordet följande från
Den 24 Februarii. 643 StatsUtskottet den 16 i denna månad afgifne Utlåtanden: 1:0 Angående Riksdagsmannen Eric Svensons Memorial, om Förvaltningen af Kronans UpplagsMagazin m. m. deruti Utskottet förklarat att hvad först angeck frågan huruvida Magazinslnrättningen fått tillgodonjuta den vinst densamma på Spannmåls-handeln bordt tillkomma, så vore i denna del ej något att befara, enär Uppbördsmännens Räkenskaper grunda sig på behörige Ordres och andra nödige Original-verificationer, och dessa Räkenskaper dessutom undergå fyra särskilta granskningar:
Att beträffande Eric Svenssons yttrande angående åtskillige missbruk, som skola blifvit begångne vid Magazinet i dess Hemort, Riksens Ständer ej kunde dermed, såsom innefattande ett beifrande af möjligen begångne Tjenstefel, sig befatta, samt att rörande det gjorda yrkandet att bestämda Reglementen och föreskrifter för MagazinsUppbÖrdsmännen måtte varda utfärdade; denna fråga ägde oskiljaktigt sammanhang med den blifvande Instructionen för allmänna Magazinslnrättningen, hvarföre StatsUlskottet ansett den icke böra eller kunna från ämnet i hela dess vidd, till serskild utarbetning företagas. 2:0
I anledning af Herr J. U. 'Winbergs till Vällofl. BorgareStåndet ingifne Memorial, om Låne-rättighet i ManufacturDisconten för Skepps - byggerierne eller Skepps-Varfsägare, deruti Utskottet på anförde skäl ansett sig, 644 ®en 24 Februarii. så vidt denna fråga tillhörde Riksens Ständers bedömmande, icke kunna tillsyrka bifall å Herr Winbergs berörde Motion.
Dock bär en Ledamot i StatsUtskottet, Herr BruksPatronen Ekelund, enligt bifogadt ProtocollsUtdrag af ofvannämnde dag, ifrån delta beslut varit af olika tanka, samt ansett Skepps-byggerierne vara af den vigt för
Staten att de förtjente något allmänt understöd, hvilket efter Herr Ekelunds tanka borde meddelas genom ManufactuvDisconten. 3:o Öfver Majoren Friherre Fredric Hjertås Motion om ytterligare bidrag af Medel, för Södertelje Canallnrättnings fullbordande; deruti "Utskottet, beträffade den till dess yttrande hörande fråga, om fortfarande till nästa Riksdag af det förut beviljade bidrag af 5 proCents årlig ränta på ActieCapitalet; ansett sig på upptagne grunder böra tillstyrka, att Riksens Ständer till Kongl.
Maj:t i underdånighet öfverlemna, om icke omförmälte bidrag af StatsVerkets
Medel må till nästa Riksdag af Bolaget få påräknas, och uppbäras af de under cpde HufvudTiteln å RiksStaten till Kongl.
Maj:ts Nådiga Disposition anslagne Medel; men hvad åter angeck frågan om ytterligare Lånbiträde af Riksens Ständers Banque, så tillhörde det BancoUtskottet att i detta ämne afgifva dess Yttrande. 4:o Öfver Herr Adlerbetlis, Jacob, hos Ridderskapet och Adeln väckte, samt af Preste-Ståndet äfven till Utskottet remitterade Den 24 Februarii. 645 Motion, om Medels anslående till kostnaden vid den å Kongl.
Bibliotheket förvarade Samlings af Isländska och FornSvenska Handskrifter öfversättande utaf en infödd Isländare; innehållande att StatsUtskottet väl ansett ifrågavarande öfversättning kunna medföra gagnande upplysning för Svenska Historien och för öfrigt hedra Nationen; men att i afseende på tillstyrkande af Herr Adlerbeths förslag, om 3ooo R:drs anslående för detta ändamål, skiljaktige meningar af Utskottets Ledamöter blifvit yttrade, i så måtto, att endel, i anseende till StatsVerkets många och angelägnare behof, som vid denna Riksdag förekommit, samt
Statens knappa tillgångar för deras fyllande, funnit sig ej kunna tillstyrka några medels anslående härtill, utan hållit före, att derest berörde öfversättning ej utan StatsVerkets betungande kunde företagas, dermed borde ti fl en lägligare tid uppskjutas; hvaremot de öfrige Ledamöterne af Utskottet ansett sig böra föreslå att Riksens Ständer må hos Kongl.
Majit i underdånighet anhålla, det täcktes Kongl. Majit serskildt å detta ämne i Nåder fästa uppmärksamhet, samt om några medel skulle finnas, då i Nåder understödja detta nyttiga företag; och som vid anställd Votering aine Stånd stadnat i den förra, och 2ine åter i den sednare meningen; så har likmätigt 38 §. i Riksdagsordningen Utskottet båda dessa yttranden såsom Alternativer till Riksens Ständers bepröfvande öfverlemnadt.
Ifrån hvilket Utskottets Beslut Herr Lagerhjelm, Pehr, enligt bifogadt ProtocollsUtdrag af den 12 den - 646
Den 24 Februarii. nes, varit skiljaktig, samt på anförde grunder tillstyrkt bifall af Herr Adlerbeths Motion, endast med någon minskning uti beloppet af det utaf Herr Adlerbeth föreslagne årliga Arfvode; uti hvilken serskildta tanka åtskilliga Utskottets Ledamöter äfven instämt.
Justerades följande; Utdrag af Protocollet, hållit hos Höglofl, Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, förmidd. den 24 Februarii j8i8. S. D. Remitterades Till BevillningsUtskottet:
Ett Memorial af Grefve Gyllenborg, Johan Henning, innefattande Anmärkningar vid BevillningsUtskottets den 23 sistledne Januarii aflålne, samt den g dennes eftermiddagen till Utskottet återremitterade Memorial, angående de allmänna grunderne för den blifvande Bevillningens fördelning; jemte yttranden i samma ämne af Grefve von Schwerin, Fredric Bogislans; Friherre Stael von Holstein, Corfitz Ludvig, samt Herrar Uggla, Göran Gustaf; Gripensvärd, Fredric, och af Brickman, Gustaf. Till StatsUtskottet: Ett Memorial af Herr Mannerhjerta, Ul - Den 24 Februarii. 647 lie Emanuel, angående ökadt anslag för de Fria Konsterna; jemte Herr Hammarskölds, Lorenzo, Yttrande i samma ämne.
Till Allmänna Besvärs- och OeconomieUt skottet:
Ett Memorial af Herr Mannerhjerta, Ulric Emanuel, angående inskränkning i Exclusiva Privilegiers meddelande.
S. D, Remitterades Till Stats- och BancoUtskotten:
Ett Memorial af Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus, angående angelägenheten att snart från Utskotten erhålla Utlåtande, öfver den till Utskotten remitterade Kongl.
Majrts Nådiga Proposition, om Allmänna Penningerörelsen och Myntvärdets upprätthållande, tillika med Yttranden i samma ämne af Grefve von Schwerin, och Friherre Wirsen, Gustaf Fredric; hvarjemte Ridderskapet och Adeln fann för godt anmoda Stats- och BancoUtskotlen att till Riksens
Ständer skyndsammeligen afgifva upplysning om och när Riksens Ständer kunna förvänta Utskottens Utlåtande öfver Kongl. Majrts ofvannämnde Nådiga Proposition.
Ut supra. S. D. Föredrogs å nyo och hifölls BancoUtskottets den 18 dennes afgifne, samt den 19 i samma månad på bordet lagde Betänkande, om allmänt kungörande af den inskränkning 648 Den 24 Februarii. uti Speciemynts utväxling från Banquen, som i följd af Riksens Ständers Beslut de sednare åren ägt oell tills vidare anses böra äga rum.
Ut supra, Utdrag af Protocollet, hållit hos Höglofl, Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, efterroidda» gen den 24 Februarii 1S18, S, D, Remitterades Till StatsUtskottet:
Ett Memorial af Herr Estenberg, Pehr, innefattande förslag att Ladugårdslands KronoBränneri-byggnader måtte blifva öfverlemnade till Cassern för Kongl, Andra GardesRegementet, Till Serskildta Utskottet: » Ett Memorial af Friherre Fock, Berndt Wilhelm, angående tillsättande af ett ökadt antal Betjening vid LandsCancellierne och LandsContoiren.
Vid ytterligare föredragning af Statsutskottets den 11 i denna månad afgifne, samt den 17 derpå följande eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, öfver Herr Soops, Gustaf, Memorial, om anslående af en Fond till godtgörande af framlidne Herr RiksRådet, Friherre Adler Salvii Arfvingars underdåniga Kronofordran, hlef samma Utlåtande af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln gilladt.
Den 24 Februarii. 649 S. D. Föredrogos å nyo och biföllos följande StatsUtskottets den 12 i denna månad afgifne, samt den 17 derpå följde, förmiddagen, på bordet lagde Betänkanden: 1:0 Angående Herr Heykenskjölds, Adolph Detlof, Memorial, om befrielse för Nora, Lindes och Piamsbergs Bergslager, att erlägga Vaeance-afgift, 2:0 Angående Riksdagsmannen Anders Danielssons Memorial, om CommerceRådet Björnbergs BränneriArrende. 3:o Angående Riksdagsmännen J. M. Wessings och Gustaf Olssons Memorial, om ändring i lefvererings-stället af Kronans Ränte-hö och halm, som från Westmanland är anslagit till utfordringen vid Kongl. Hofstallet. 4:o Angående Riksdagsmannen Gustaf Olssons Memorial, om tillstånd för Hemmans-ägare i Strömsholms Fögderi, att med penningar efter årlig Markegång få lösa det Ränte-hö, som utgår så väl till Kongl. Hofstallet, som Räntetagare i allmänhet. 5:o
Uti väckt fråga om ersättning till Herr HofStallmästaren Grefve Frölich för Arrendet af Flyinge och Dahlby Kungsgårdar. 6:0
I fråga om den vid sista Riksdagen beviljade Lönförhöjning för Lagmännen i Skälle och Blekinge, 7:0 I anledning af Kongl. Maj-ls
Nådiga 650 Den 24 Februarii.
Remiss uppå Lieutenanten L.
Thorsells ansökning, att utbekomma innestående ExpectanceArfvode.
S. D, Viel förnyad föredragning af StatsUtskottets den 12 i denna månad afgifne, samt den 17 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, i anledning af Herr Silfverskölds, Carl, Memorial, om ersättning för dess förlorade Accord, blef samma Utlåtande på grund af Herr Strussenfelts, Michael, dervid gjorde Anmärkningar, till Utskottet återremitteradt.
Föredrogos å nyo tvenne serskild te från StatsUtskottet den 12 dennes afgifne, samt den 17 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtanden: 1:0 Angående KronoUppbördsBetjeningens aflönande i Götheborgs samt öfrige Städerne utom Stockholm; och 2:0 öfverRiksdagsFullmägligens för Stockholms Stad Herr L. J. Lundgrens Memorial, om bidrag af Statens medel till KronoUppbördsBetjeningens derstädes aflöning m. ra., och fann Höglofl.
Ridderskapet och Adeln för godt, att SlatsUtskottets berörde 2:ne Uttåtanden gilla; i följd hvaraf till BevillningsUtskottets
Yttrande öfverlemnades frågan, huruvida icke till beredande af ersättning åt
KronoUppbördsBetjeningen för det tillökte besvär och den större kostnad som vid Debitering, Uppbörd och Redovisning uppkommit, den af Riksens Ständer anslagne vissa proCent på BevilluiugsMedlen, derest den - Den 24 Februarii.
651 samma skulle finnas icke svara emot beliofvet, toi’de böra ökas.
Vid förn jad föredragning af Statsutskottets den 12 i denna månad afgifna , samt den 19 i derpåföljde på bordet Iagde Utlåtande, öfver Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss, angående vissa vilkor vid Wadstena KlosterRyrkas upplåtande åt Wadstena Stads samt dermed förenade S:t Pehrs Församlingar, blef samma Utlåtande, på grund af Herr Silfverstolpes, Gustaf Abraham, dervid gjorde Anmärkningar, till Utskottet återreraitteradt.
Ut supra. S. D. Föredrogos å nyo, och gillades följande från StatsUtskottet inkomne, samt den 19 i denna månad på bordet lagde Betänkanden: 1:0
Af den 11 dennes, i anledning så väl af RiksdagsFullmägtigens för Malmö Stad Herr H. A. Falkmans hos Välloflige BorgareStåndet ingifne Memorial, om lindring i allmänhet uti Inqvarterings-besväret för de Städer, der ständige Garnizoner äro förlagde, men serskildt för Malmö Stad, i afseende på betalningen af det Lån, som vid 1812 års Urtima Riksdag blifvit Staden beviljadt, till uppbyggande af Casserner och Stall för 3;ne derstädes förlagde Esquadroner af nu varande Cederströmska K:gl. HusarRegementet, som, äfven af RiksdagsFullmägtigen för Staden Ystad, Herr Ilaaks, hos Välloflige BorgareStåndet väckte Motion, angående det vid 1815 års Urtima Riksdag, nyssnämnde
Stad beviljade Lån till CassernBygg - 652 Den 24 Februarii. nader för de derstädes då förlagde 2:ne Esquadroner af ofvanberörde HussarRegemente. 2:0
Af den 12 dennes_, öfver de af Herrar Mart.
Thunell och H. W.