Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Derefter förekommer framställningen af de propostr, hvarom R. o. Ad:s beslut finnas uppfattade i prot.utdraget.
Ehuru StatsUtsk. lätt kunnat från R. o. Ad. få den upplysning, som nu af Ridd.Secretm blifvit lemnad, ifall Utsk. derom gjort anmälan; så anser jag mig, då detta förhållande ej inverkar på saken, kunna förbigå, att det i StatsUtsk:s nu upplästa betänk, ser ut, som hade R. o. Ad. icke beslutat i denna fråga.
Nu är det upplyst, att R. o. Ad. beslutat i likhet med PresteSt., och då denna fråga om indragning af hästar tili vinnande af besparing icke involverar annat än en organisationsfråga, som icke tillhört StatsUtsk., icke blifvit remitterad, och således icke blifvit i laglig ordning behandlad, får jag för min del begära propos. till afslag å den föreslagna voter:s-propos:n. Hr Lagerhjelm, Pehr:
Jag är äfven af den tanke, att detta är en organisationsfråga, äfvensom att den, då 2 Stånd stannat emot 2, måste förfalla.
Således kommer jag till Den i6 September c. m. till samma resultat, som ilen siste värde talaren, fastän på andi a grunder, hvilket jag för min del vill hafva vördsamligen anfört.
Jag tror nemi., att votering i denna fråga icke i förstärkt StatsUtsk. kan komma att äga rum, på den grund att 2 Stånd stannat emot 2, och att saken utgör en organisationsfråga.
Den föreslagna voter;s-propos:n blef derefter, uppå framställd propos,, afslagen. i/1'.de punkten.
Här inträffar alldeles enahanda förhållande, som vid nästföreg:de punkt.
StatsUtsk. föreslår en reorganisation af ett reg:te och dess successiva indragning.
I afseende derpå hafva 2 Stånd stannat emot 2, och Utsk. inkommer dock med förslag till voter:s-propos, på det att förstärkta StatsUtsk. må kunna bifalla hvad 2:ne
Stånd afslagit i en sådan purt administrativ fråga.
Jag anhåller om Hr Frih. o. Landtmts propos. till afslag å denna voterls- proposition.
Den föreslagna voter:s-propos:n blef derefter, uppå framställd propos., afslagen. 25:te punkten.
Här förevar, fråga om nedsättning af anslagssumman är beroende af den om indragning af hästar; ty de befintliga hästarne måste naturligtvis förses med skoning.
Här är således fråga om sjelfva villkoret, eller huruvida genom vissa hästars indragning vid några reg:ten denna besparing kan äga rum, och då i frågan derom 2 Stånd stannat emot 2, lärer R. o. Ad. förmodligen finna, att denna fråga förfaller, och således i och med detsamma äfven frågan om nedsättning af anslaget till hästarnes skoning.
Jag anhåller följaktligen örn afslag å ifråguvar. vo!er:s-proposition.
Jag tager mig friheten hemställa lill den sista värda talaren, om han icke sträckt sin härledning nog långt, då han ansett, att äfven en fråga om anslag på riksstaten skulle kunna hänföras under den der classen af organisationsfrågor, sorn Frih Cederström påstått icke kunna föranleda votering i förstärk t StatsUtsk.
Jag vågar fästa R.
o Ad:s uppmärksamhet uppå, att det kanske vore att nog mycket tyda grundlagen, om så skulle äga rum.
Hr Frih. o. Landtm, ansåg sig, i anledn. af Frih.
Cederström* sista anförande, och för alt möjligen förkorta discussionen, böra gifva R. o. Ad. sin enskilda mening tillkänna, nemi. att votering i detta afseende måste äga rum, enär här vore fråga om upptagande i stat af tvänne olika .3 H. 54 Deri 16 September c. m. summor, hvarom två Stånd stannat emot två; hvarföre ock Hr Landtm, icke fann sig, emot 69 §:n Reg.F:n, kunna framställa propos. till afslag å den voterts-propos., som StalsUtsk. i förevar, fall föreslagit.
Jag är i det hufvudsak ligaste förekommen af hvad Hr Frih. o. Landtm, redan yttrat.
Det kan icke bestridas, att då 2 Stånd anslagit en summa och 2 andra en annan, så måste derom voteras.
Det har måhända också icke varit Frih.
Cederslröms mening att sträcka sitt påstående så långt.
Det enda, som härvid kan ske och verkligen bör ske, med anledn. af R. o. Ad:s förut fattade beslut, är en återremiss i anseende till sjelfva ordalagen i voter:spropos:n, deri StatsUtsk. alldeles onödigtvis intagit den mellanmeningen: ”i föl jd af föreslagen indragning af hästar vid Lifgardet till häst och Kronprinsens husarreg:te;” ty det behöfves icke något motiv för R.
St:s beslut, och detta motiv är också oriktigt, efter det inblandar sig i en åtgärd, hvaröfver R.
St. icke hafva beslutande rätt; så att R. o. Ad. torde böra fästa Utsk.-s uppmärksamhet derpå, att votens-propos. må erhålla följande lydelse: den som anser anslaget för cavallen- och artilleri-hästars remontering, skoning m. m. böra nedsättas till 28,000 r:dr, voterar ja; den det ej vill, nej; vinner nej, kommer samma anslag att uppföras till enahanda belopp som för närvar., eller 30,675 r:dr 32 sk. b:co.
Jag får således vördsamt anhålla om propos. på återremiss.
Jag har svårt att förstå, huru Hr Rosenblad kunnat komma till den slutföljd, han nyss framställt.
Utsk:s beräkning af anslaget härrör från beräkningen af det antal hästar, som Utsk. i 14 punkten i dess förra betänk, föreslagit till indragning, och Utsk. har rätteligen här yttrat, att dess hemställan om nedsättning af anslaget för cavallen- och artilleri-hästars remontering, skoning m. m., skett med afseende på den föreslagna indragningen af hästar vid Lifgardet till häst och Kronprinsens husa: reg:te.
När denna fråga om indragning af hästar förfaller, så följer af sig sjelf, att frågan om anslagets nedsättande till 28,000 r:dr icke existerar.
Den har uppkommit ensamt genom den föreslagna indragningen af hästar vid förenämnda 2:ne reg:- ten, och nu passar det sig dessutom så, att det är i afseende på denna indragning af hästar, som 2 Stånd stannat emot 2, men icke i afseende på anslaget; ty derom hafva 2 Stånd beslutat det förra anslagets bibehållande, BorgareSt. beslutat 28,000 och BondeSt:s beslut förfallit.
Om jag missförstod Frih.
Cederströms verkligen tydliga ord, så var det endast derför att jag hade det förtoende till hans grundlagskännedom, att jag icke trodde att han kunde bestrida en slutsats, som verkligen efter Den 16 September e. m. 4*7 vår nu gällande grundlag är obestridlig.
Cederström ogillar jag visserligen det motiv, som blifvit anfördt för denna nedsättning, och ägde jag en röst vid blifvande voteringen i förstärkta StalsUtsk., så skulle jag votera deremot; men det kan icke hindra mig att iakttaga skyldigheten att afse hvad som enligt grundlagen är tillbörligt.
Skälet, hvarför nedsältningen skulle ske, må vara hvilket som helst, oriktigt eller icke, så var det dock de 2 RiksSl:s rätt, som endast hafva beviljat 28,000 r:dr, de må vara aldrig så otillräckliga, att fatta ett sådant beslut.
De andra Stånden hafva beviljat mera, och då måste frågan slitas på sätt grundlagen stadgar.
Det är endast den oriktiga voter;spropos:n af StatsUtsk., som måste förändras; ty StatsUtsk. har visserligen föreslagit en nedsättning af hästantalet, men detta var en fråga, som fordrade 3 Stånds bifall för att kunna blifva ett R.
St:s beslut, som kunde underställas K. M:S afgörande, och då icke 3 Stånd bifallit denna StatsUtsk:s hemställan, så mätte den förfalla; men frågan om anslagssumman måste likväl blifva föremål för votering.
Jag (år förnya min anhållan om propos. på återremiss.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att, då han af grundlagen ansåg sig förhindrad att framställa den propos., Frih.
Cederström begärt, och då den af StalsUtsk. föreslagna voterts-propos. icke mera kunde förenas med det beslut R. o. Ad. förut fattat, återstode blott det af Hr Rosenblad framställda förslag, alt denna punkt skulle återremitteras, och hemställde Hr Landtm, alltså nu, om R. o. Ad. ansåg de anmärkntr, som vid denna punkt blifvit gjorda, föranleda dess återremitterande.
Hr Frih. o. Landtm, förklarade, det han trott sig finna att ja öfverröstat nej. 26:te punkten.
Alldeles enahanda förhållande inträ (Far här, som i fråga om Wermlands Fältjägnre-reg:te, och jag anhåller således, att R. o. Ad. ville afslå denna voter:s-pro position.
Jag instämmer visserligen i- den önskan, att proposin måtte afslås, men då Frih.
Cederström, örn jag ej hört orätt, yttrat att han här funne samma förhållande som vid förra frågan, hoppas jag att R. o. Ad. icke fäster sig dervid; ty det är ej så.
Här är icke fråga om någon anslagssummas förändring, ty den hafva RiksStm lemnat oförändrad, utan blott om den organisationsfrågan, att successivt göra indragning af reg:tet.
Delta är en bestämd skilnad, som bör föranleda Hr Landtm, att bär gifva propos. till afslag, då det i förra händelsen vägrades^ - De u 16 September e. m.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade afslå den föreslagna voterls-propos: n. Ropades ja och nej.
Hr Frih. o. Landtm, förklarade, det han trott sig finna att ja öfverrösta! nej. aytde punkten.
Den föreslagna voler:s-propos:n gillades. 28:de punkten.
Här är åter ett förslag lill votei :s-propos. i en purt administrativ fråga om reorganisation af Gottlands Nationalbeväring, deri 2 Stånd stannat emot 2 och förslaget således måste enl. grundlagen förfalla.
Jag anhåller om Hr Frih. o. Landtnäs propos. till afslag å denna vo le r: s-proposition.
Den föreslagna voter;s-propos;n blef af R. o.
Ad. afslagen, 2cj:de punkten.
Jemväl här inträffar ett dylikt förhållande, som i de föreg:de punkterna.
Statsanslaget är af Utsk. uppfördt och af 4 Stånd bifallet, men frågan om indragning af befälet är af 2 Stånd bifallen samt af 2 Stånd afslagen.
Det är således denna organisationsfråga ensam som qvarstår, men som icke kan blifva föremål för votering i förstärkt StatsUlsk., utan måste enl. grundlagen för fa Ila.
Jag anhåller således om propos. till afslag å ifrågavar. vqter:s-proposition. R. o. Ad. afslog den föreslagna voterts-propositionen, 3o:de punkten.
Den föreslagna voter:s-propos:n godkändes. 3 itsta punkten.
I denna punkt hafva R. o. Ad. samt PresteSt. anslagit 696,000 r:dr.
Deremot har BondeSt. anslagit 666,666 r:dr 32 sk. och BorgareSt. 644>|66r:dr 32 sk., men tillagt rotefrihets-afgifterna 22,5oo r:dr, hvarigenom detta Stånd jemväl kommit lill summan 666,666 r:dr 3r sk.
Jag ber att få fasta R. o. Ad:s uppmärksamhet derpå, att då BondeSt. beslutat 666,666 r:dr 32 sk., och R. o. Ad. samt PresteSt. 696,000 r:dr, så är naturligtvis minimisumman bestämd till 666,666 r:dr 32 sk., och måste således voterls-proposln ovillkorligen blifva 666,666 r:dr 32 sk. i ena alternativet och 696,000 r:dr i det andra.
Derefter förekommer fråga, huruvida af rotefrihets-afgifterna 22,5oo r:dr böra anvisas till titeln, efter R. o. Ad:s samt PresleSt:s beslut, eller efter BondeStis beslut ingå till Riksg.contoret.
Nu passar det sig likväl så, att i afseende på dessa 22,5oo r:dr BorgareSt. beslutat, att de skola ingå till 3:dje titeln, men Dea 16 September e. m. inclusivt med det af BorgareSt. besintade mindre anslag af 644)'66 i;dr 3a sk. uppföras för Krigs-collegii departement.
Jag anser således, att denna punkt måste till StatsfJtsk. återremitteras, för att få voter:s-propos:na sålunda förändrade, att i afseende på frågan om anslaget till Krigs-collegii departement, votertn blifver emellan 696,000 r:dr och 666,666 r:dr 32 sk., samt att då 2 Stånd bifallit att 22,5oo r:dr af roteriogs-afgifterna skola gå till 3:dje lnifvudtiteln, men ett Stånd, att de skola ingå till Riksgcont. och BorgareStts beslut i frågan mäste blifva derunder subsumeradt, i händelse det icke vill förena sig med BondeSt. eller de 2 andra Stånden, hvarom naturligtvis Utsk. bör aflåta inbjudning till BorgareSt.
, den andra voterts-propostn, som af StatsUtsk. bör framställas, blir den, huruvida dessa 22,600 r:dr rotefrihetsafgifts-medel böra tilläggas 3:dje titeln, oberoende af förenämnda 696,000 eller 666,666 r:dr 32 sk., eller också enligt BondeSlts beslut ingå till Riksg.contoret.
Jag anhåller således om propos. till ålerremiss af denna punkt.
Jag tror för min del, alt den obestämdhet eller oreda, som Frih. Cederström omförmält, egentligen härrör deraf att Utsk. har vid propositionens uppgörande sammanblandat de alne frågorna om 666,666 r:dr 32 sk., och om 22,000 r:dr.
Det är gifvet att den minsta summan utgör de af BondeSt. beviljade 666,666 r:dr 02 sk.
Detta beviljande är gjordt utan sammanhang med de 22,5oo r:drna.
PresteSt. bar beviljat 696,000 r:dr, utom de ifrågavar. 22,5oo rtdrna; följaktligen bar PresteSt. också beviljat de 666,666 r:drna 32 sk. R. o.
Ad. bar fattat samma beslut, således beviljat 696,000 r:dr utom 22,5oo; följaktligen äfven 666,666 r:dr 32 sk.
Således kan icke någon mindre summa utsättas i propos. än dessa 666,666 r:dr 32 sk.
Som hon är närmast StatsUtsk:s mening, bär hon utgöra ja-propos.
Conti a-propos. blir deremot 696,000 r:dr.
Denna sak synes mig så enkel, att jag icke vet om någon ålerremiss kan beliöfvas, eller om icke R. o. Ad. skulle kunna besluta, det ja-propos. blifver å 666,666 r:dr 32 sk. och nej-propos. å 690,000 r.dr. Sedan R. o. Ad. pröfval denna fråga, torde vi särskildt få tala om de 22,5oo rtdrna.
Jag är af samma tanke med den siste värde talaren, såvida alt jag äfven anser att saken är klar och icke borde föranleda lill annan voterts-propos., än den talaren nämnde; men jag delar icke den öfvertygelse med honom, att vi bär utan återremiss kunna eller böra taga beslut i frågan, utan anhåller jag vördsamt om propos. till återremiss.
Cederström: 1 händelse Hr Frih. o. Landtm, anser det vara med grundlagen förenligt, att första gången delta betänk, är under öfverläggning, man bär kan direcl göra ändring i proposma, så bar jag visserligen ingenting
Den 16 September e. m. emot, alt den propos., som blifvit af Hr von Hartmansdorff uppgifven, blir antagen, emedan den fullkomligt instämmer med den, hvarmed jag ansett StatsUtsk. böra inkomma till RiksSttn.
Enligt 56 §:n Reg.Ftn är dock tydligt och klart, att man ej kan, då en sak första gången förekommer, antaga den med ändringar, utan då anmärkn:r äro gjorda mot riktigheten af den föreslagna voter:s-propos:n, och den ej kan rent af afslås, emedan votering i förstärkt Utsk. bör äga rum, så måste väl Utsk. erhålla del af den förändring i proposm, sora man föreslår, för att med densamma liLl Stånden inkomma.
Det torde kanske vara nödigt, att jag uppger redaction af propos. sådan jag anser henne böra blifva.
Jag föreslår derföre att hon må lyda sålunda:
Den som vill, att för försvarsverket i allmänhet eller för Krigs-collegii departementer skall såsom bestämdt anslag uppföras 666,666 r:dr 32 sk., voterar ja; den det ej vill, nej; vinner nej, uppföres 696,000 r:dr såsom bestämdt anslag för försvarsverket i allmänhet eller Krigs-collegii departementer.
Hr Rosenblad: Gillande Hr von Hartmansdorffs förslag till förändrad voter:s-propos. instämmer jag likväl alldeles med Hr Lefre'n deruti, att det lärer vara emot våra former att nu bestämma den, utan torde denna fråga böra återremitteras, och i sammanhang dermed naturligtvis äfven frågan om den särskilda propos:n i afseende på de härvid förekommande 22,5oo r:dr.
Landtm, förklarade, i anledn. af den fråga, som uppstått, huruvida 56 §:n Reg.F:n skulle medgifva alt R. o. Ad. nu icke allenast afsloge en propos , som StatsUtsk. framställt såsom förslag till voter:s-föremål uti förstärkt StatsUtsk., utah äfven för sin del antoge en helt annan, att han ej ansåg 56 §:n lägga något hinder deremot, enär denna fråga icke vore första gången, utan tredje gången före hos R. o. Ad.; hvarföre beslutet, enl.
Hr Landtmis tanke, kunde fattas i öfverensstämmelse med StatsUtsk:s förslag, eller med ändring deraf, alltsom R. o. Ad. funne tjenligast och bäst.
Till Hr Frih. o. Landtm, får jag, i anledn. af dess nu afgifua förklarande, hemställa hvad följden skulle blifva, om hvarje Stånd, istället för att återremittera en voter:s-propos., som man ej ansåg antaglig, skulle uppgöra särskildt förslag till voter:s-proposition.
Enligt min tanke skulle derigenom vida större svårigheter uppstå, än om man återremitterade frågan till Utsk., med de anmärkn:r och contra-förslag till propus., som blifvit gjorda, i hvilket fall alla fyra RiksSttn på samma gång frän Utsk. erhöile det yttrande, som skull ligga till grund för Den 16 September e. m. 43« antagande af en förändrad propos.
Jag tror att, till vinnande af ordning, det är bäst att återremittera frågan till StatsUtsk., och i sådant afseende upprepar jag mitt första yttrande, att den andra voter:s-propos:n, nemi. ang:de 22,5oo r:dr af rotefrihets-afgifterna, mäste blifva, huruvida dessa skola anslås till 3:dje hufvudtiteln i enlighet med R. o. Ad. samt PresteStrs beslut, eller ingå till Riksg.cont. jemlikt BondeStts beslut.
Jag skall visserligen icke be strida den återremiss af förevar, punkt, som af åtskillige talare blifvit begärd; men jag utber mig dock att få tillkännagifva min öfvertygelse, att StatsUtsk. har ganska riktigt förfarit; ty då ett Stånds beslut sammanbundit frågan om anslaget af rotefrihets-afgifterna med frågan om materielanslaget, och ett annat
Stånd äfven gjort detta, derigenom att sistnämnda
Stånd afslagit frågan om rotefrihets-afgifterna, men bestämdt förklarat, att hela anslaget ej finge blifva mer än 666,666 r:dr 3a sk., så tror jag icke att StatsUtsk. kunnat framställa volens-propos. till RiksSt:ns antagande annorlunda, än i enlighet med denna uppfattning af besluten, och det är på sådan grund, som StatsUtsk. kommit till den här framställda voter:s-propos:n, hvilken också fullkomligen reder frågan och på intet sätt hindrar att i förstärkta StatsUtsk., om pluraliteten skulle vara af den meningen, i alla fall bestämma anslaget till 666,666 r:dr 32 sk. med särskild uppförande af rotefrihets-afgifterna.
Jag anser anmärka.frågorna ej förtjena mycket begrundande af StatsUlskottet.
Om R. o. Ad. skulle återremittera delta betänk., månne vi, när det återkomma, voro i bättre författning att kunna bestämma propos. än nu?
Det skulle ju möjligen kunna hända att StatsUtsk. vidblefve det förslag, som det nu gjort?
Om nu ett annat
Stånd också hade återremitterat förslaget, så kunde man icke veta huru samma Stånd komme att besluta.
Då kunde det hända, att R. o. Ad. gjorde på ett sätt och det andra Ståndet på ett annat.
Vi befunne oss då på samma punkt som nu.
Men om R. o. Ad. anser det vara bättre att återremittera frågan, så vill jag visserligen icke vidhålla min mening längre.
Jag ser dock icke att något egentligen vinnes med en återremiss, då frågan är så enkel, som den att bestämdt uppgifva 2:ne summor, hvilka redan äro af RiksSt:n på förhand bestämda.
Hade icke StatsUtsk. inblandat frågan om de 22,5oo r:drna, så hade denna tvist aldrig uppkommit.
Hr Lefre'n: Det är i anledn. af Frih.
Sprengtporten anförande, som jag begärt ordet.
Hr Frih:ns mening är, att 3 Stånd sammanstämmande afgjort, huru med ifrågavar.
22,5oo r:dr skall tillgå.
Tvänne Stånd, nemi. R. o. Ad. samt PresteSt. hafva sagt, 431 Den 16 September e. m. alt Krigs-collegii departement skall få elt lika anslag som hittills af 696,000 r:dr.
Men dessa 2 Stånd hafva icke sagt, att Krigs-collegii departement skall få berörde 22,5oo r:dr, utan dessa skola blifva qvar vid 3:dje hufvudtiteln i allmänhet, på sätt vid sista riksdag genom särskildt beslut bestämdes.
Deremot har ett Stånd, nemi. BorgareSt., bestämdt sagdt , att dessa 22,5oo r:dr skola gå till Krigs-collegii departement, och slutligen har BondeSt. sagt, alt de skola gå till Riksg.cont.
Således ar det 2 Stånd, som på ett och samma sätt bestämt huru med dem skall tillgå, och de 2 öfriga Stånden hafva derom stannat i olika beslut sins emellan och med hvad de 2 förstnämnda Stånden beslutat.
Huru kan man då påstå, alt här finnes 3 Stånds sammanstämmande beslut om huru med dessa 22,£00 r:dr skall tillgå?
Detta är tillräckligt skäl för återremiss, och jag anhåller att få åberopa detta såsom ett skäl till, utom hvad som blifvit näinndt om de 666,666 r:dr 32 sk., hvilka äro beslutadt minimum af anslaget för Krigs-collegii departement.
I afseende på sjelfva saken helt och hållet instämmande med Hr Lefre'n, anhåller jag att i fråga om återremiss få yttra, att en sådan har den förmån med sig att lugna deras föreställning, lill hvilkas antal jag bekänner alt jag hörer, som anse denna fråga första gången nu vara före; ty jag anser att nu, icke såsom vid föreg:de tillfällen, är fråga om att bevilja 690,000 r:dr eller 666,666 r:dr 32 sk., utan att nu enda föremålet för Ståndets öfverläggning är, alt gilla eller icke gilla det förslag till voterrspropos. , som StatsUtsk. i denna punkt afgifvit.
Skulle vi nu på egen hand besluta en annan voter:s-propos., så kom man i ett nytt dilemma, d. v. s. att i händelse denna förändring ogillades af de andra Stånden, eller Utsk. icke delade samina tanke, så råkade man i en ytterligare sirid, för att komma ifrån frågan om de olika meningar, som uppstått, och derföre tror jag att äfven för deras mening, som anse alt man nu kan afgöra frågan, det vore bäst att återremiss ägde rum.
Likväl, innan jag anhåller om att propos. dertill må ske, får jag begära, att. om prot.utdr. i ämnet äro ankomna från Borgare- oqh BondeSttn, de måtte uppläsas; ty ehuru jag, såsom jag förut yttrat, i allo instämmer med Hr Lefre'n derom, att StatsUtsk. misstagit sig i sitt sätt att uppgöra denna voter:s-propos., eller att tolka RiksSt.-ns beslut; så då likväl Ulsk:s förslag kan anses vara en art af inbjudning, synes mig att, i händelse de 2 Stånd, som fattat de omtvistade besluten, skulle hafva instämt i hvad Utsk. föreslagit, kunde kanske skälet till återremiss förfalla.
Jag anhåller att få veta om några prot.utdr. ankommit, och att de i sådan händelse måtte uppläsas.
Den 16 September c. ra. 433 Undert.
Ridd.Secret. tillkännagaf, att hvarken från Borgare- eller BondeSt:n någon underrättelse ankommit rör:de deras beslut öfver StatsUtsk.-s raein.
N:o 3oi, och att från PresteSt. ingen annan underrättelse derom ankommit, än den, som anginge i4:de punkten, och hvilken på förmiddagen blifvit uppläst.
Jag vill visserligen medgifva Hr Lefren, att det kan ligga en icke iakttagen fin distinction att göra emellan RiksSCns; beslut, då 2 Stånd beslutat att ifrågavar.
22,5oo r:dr skola ingå till titeln, och de andra Stånden alt de skola inbegripas under anslaget till Krigscollegii departement, men denna skilnad är icke särdeles väsendtlig.
Då man erinrar sig, att K. M. af Ständerna erhållit disposition af besparingarna, så inses, att i alla fall intet hinder finnes för K.
M. att använda dessa 22,5oo r:dr antingen till Krigs-collegii departement eller till andra föremal för 3:dje titeln.
Hvad åter angår frågan om återremiss, så då Hr Landtm, förklarat, att saken nu skall kunna afgöras, har jag visserligen intet att deremot invända.
Jag kan i alla fall icke finna, huruledes det slutligen, om RiksSt:n stanna i olika beslut om voter:s-propos., skall gå annorlunda, än att dessa propos:r ifall frågan ej kan förfalla, måste justeras af förstärkt StatsUtsk.
Detta synes mig vara enda utvägen, och derföre kan det vara mig likgilltigt om denna fråga afgöras nu eller efter föregången återremiss.
Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade gilla StatsUtskts i denna punkt framställda förslag till voterts-proposition.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade godkänna den af Hr von Hartmansdorff föreslagna voter:s-propos. i afseende på den nu föredragna punkten.
I anledn. af de svar, som å denna propos. lemnades, förklarade Hr Landtm, sig icke hafva kunnat uttröna hvilken mening varit den öfvervägande, hvarföre han nu hemställde, om R. o. Ad. ansåg de emot denna punkt gjorda anmärkn:r böra föranleda dess återremitterande.
Då den ledamot af Stats Ulsk. , som vid öfverläggoingarna i dessa ämnen vanligen här behagat upplysa R,. o. Ad. om anledningarna till SlatsUtsk:s framställningar, ansett målet kunna utan skada för saken, genast afgöras, derigenom att voler:s-propos:n ändrades; så hemställer jag till Ståndet om det icke vore en vinst af tid om H.
Ståndet nu under öfvervägande toge det förslag till voter:s-propos., hvilket jag uppgifvit.
Jag anhåller vördsamt om förnyad propos. derå. 13 H. 55 434 Den 16 September c. m.
För alt bespara tid , ofstår jag från min begäran om återremiss.
Frölich, David: Propos. på Hr von Hartmans dorffs förslag är redan gjord, och, så vidt jag kunnat höra, endast med nej besvarad.
Är det meningen, att propos. skall förnyas tills man får höra den besvaras med ja, så må det gå; men jag får för min del förklara, alt jag väntat mig att få höra Hr Landtnäs lillkännagifvande huru han hört proposln besvaras, då den en gång blifvit gjord och besvarad.
Ilr Frih. o. Landtm, yttrade, alt han, på Hr von H.irtmansdorffs begäran, och äfven i anledn. af Gr.