Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ånyo föredrogs och bifölls StatsUtskottets den 31 Juli på bordet lagda, Utlåtande i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande om allmänna medels anslående för^ Svenska Theatern.
Vidare föredrogs StatsUtskottets, den 27 Juli på bordet lagda, Memorial angående förrättad granskning af Räkenskaperna öfver de under Kongl. CommerceCollegium ställda fonder samt Allmänna Magazins inrättningens förvaltning.
Friherre Stael von Holstein, Corfitz Ludvig’.
Då jag numera af StatsUtskottets Betänkande erfarit att
Revisorerne gjort anmärkning vid samma sak hvarom jag för en tid sedan här erinrat, nemligen att hushyra blifvit på Allmänna Spinniiusfonden anslagen åt en viss Embetsman, hemställer jag om icke Riksens
Ständer sjclfve skulle uttrycka att sådant borde förändras.
Friherre Cederström, Rudolph^ trodde sakes redan vara afhulpen.
Upplästes Vällofl. BorgareStåndefs, den 31 'i pa boidet lagda, FrotocollsUtdrag af de* T) en 1 Augusti. 29 nästföregående, rörande nu i fråga varande ämne.
De omtaldte Husbyre-medlen äro Biskopen Doctor Wingård anslagne, såsom Pastor i Götheborg, och denna rika stad måtte väl kunna gifva husrum åt sin Pastor.
Friherre Cederström, Rudolph: Innan Ridderskapet och Adeln beslutar, torde dock vara nödigt att Ridderskapet och Adeln inhämtar underrättelse om ej dessa medel äro gifne såsom ersättning för Biskopshus, och ej för Pastorshus.
För min del tror jag att de äro gifne i stället för Biskopshus.
Om ock så vore, inser jag dock icke att Staten behöfver bestå hus åt Biskopen, utan måtte sådant vara Stiftets åliggande.
Jag talar icke för att på något sätt gynna Biskop Wingird; men jag tror ej att Ridderskapet och Adeln bör fatta något beslut i ämnet innan Ridderskapet och Adein derom har tillräcklig kännedom.
Jag hemställer således om icke Ridderskapet och Adeln skulle behaga instämma i Vällofl.
BorgareStåndefs, i detta afseende, fattade beslut, om en underdånig önskan att denna Summa måtte blifva öfverflyttad på allmänna IndragningsStaten.
6 Den i Augusti.
Jag tillstår att jag ej känner saken; Jag begär en upplysning derom.
Före Biskop Wingårds tid voro ej Biskops och Domprost-Syslorna förenade hos samma person.
Biskop Wingård fick den Nåden att, ehuru Biskop, äfven blifva Domprost; Jag tror således att han måste hafva ett Domprosthus.
Hans Excellentc Herr Grefven och LandtMarskalken:
Jag utber mig blott få erinra , att om några ändringar skola göras vid Betänkandet, så måste det, såsom första gången före, till Utskottet återförvisas.
Heldre ville jag bifalla Utskottets Betänkande än instämma med BorgareStåndet; ty genom instämmande i detta beslut skulle Hushyre-medlen falla Staten till last.
Jag kan omöjligen misskänna det nit Friherre Staél von Holstein vid så många tillfällen förut och äfven nu ådagalagt genom dess yrkande att de för vissa allmänna ändamål upprättade fonder ej böra till enskilta eller främmande behof användas; Men då jag både högaktar Friherre Staéls tänkesätt och äfven fullkomligt delar dess öfvertygelse härutinnan, torde jag likväl få anmärka att StatsUtskottet, hvad förevarande ifaga angår, icke så tillräckligen upplyst förhållandet att Den r Augustt.
7 Ridderskapet och Adeln nu genast kan taga sitt beslut.
Hvad jag med säkerhet tror mig veta är att, om icke alla, åtmindstone de fleste Biskopar hafva ett deras Embete åtföljande bonings- eller så kalladt Biskopshus; Men af hvem dessa Biskopshus böra lagligen underhållas, är mig alldeles obekant; äfvensom jag icke känner om de i fråga varande Hushyre medel blifvit Biskop Wingård tillagde såsom ersättning för ett afbrändt Biskopshus eller för ett förstördt Pastorshus i Götheborg, ehuru det förra synes mig mycket troligare.
Under en sådan ovisshet om sakens rätta förhållande, får jag, för min del, vördsammast hemställa att, till undvikande af återremiss af Betänkandet endast för denna omständighet, Ridderskapet och Adeln täcktes detsamma bifalla, likväl under instämmande uti det af BorgareStåndet gjorda tillägg, att hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla att, derest ifrågavarande Hushyremedel ytterligare böra utgå, de må på allmänna Indragnings-staten eller någon annan dertill passande fond öfverflyttas.
Frågan är enkel :
Är det Kronans skyldighet att hålla Biskopshus ?
Eller är det det icke?
Detta är ej upplyst af Utskottets Memorial; och jag tillstår att jag derom ej har kännedom. * Herr
Lan dt mar skalken: Bifaller Ridderskapet och Adeln Utskottets Betänkande, utom hvad %ngår frågan om Hushyremedjen för Biskop 5 Dtn i Augusti, Wingård, i afseenda på hvilken Betänkandet återremitteras.
' Herr Påhlman, Otta Fredrik:
Jag tillstå?
*,tt jag ej har kunskap om danna sak; men orri Ridderskapet och Adeln begär upplysning härom, så är ingen tvifvel att icke StatsUtskottet skall meddela den, så fort som möjligt.
Då Herr Landt Marskalken härefter förnyade $in sist gjorda proposition, blef den af Högloft.
Ridderskapet och Adeln med Ja besvarad.
Upplästes å nyo det Högvördiga PrestStåndets och det Hedervärda BondeStåndets, förlidne gårdag på Bordet lagda, ProtocollsUtdrag det förra af dpn 27 och det sednare af den 29 Juli, i anledning af BevillningsUtskottets Betänkande angående Bränvinsbrännings och Consumtipns-afgifternas utgörande.
Herr Flath, Carl: Jag.anhåller det Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes, i afseende på detta ämne, göra proposition till instämipande t BondeStåndets fattade beslut.
Upplästes BevillningsUtskottets, den och 27 Juli på Bordet lagda, Betänkande angående Bränvinsbrännings- och Consumtions-afgifternas utgörande , från och med nästkommande år 1816 Intill Rikets Höglo,fl.
Ständers nästa sammankomst.
I anled»
Den i Augusti'. 9 tung af de nu upplästa Handlingar, rörande Rränvinsbränningen i Riket, är det ingen ting för hvilket jag interesserar mig mera än den frågan hvarom 2 Stånd stannat emot 2, och den frågan äfven, icke för annat skäl än emedan jag tror mig se en utväg att undvika den obehagliga methoden 2tt låta den genom
Nämnd afgötas, om hvars riktighet äfven tvetydiga meningar uppstått.
När beslutet öfver frågan om stadernas rättighet att bränna i de särskildta Stånden fattades, beslöfo Ridderskapet och Adeln samt BondeStåndet att en sådan rättighet icke skulle städerna förunnas.
Prest- o h BorgareStånden beslöto tvärtom.
Då sålunda 2 Stånd befunnos emot 2, ansägo Ridderskapet och Adeln och BondeStåndet fräsan genom Nämnd böra afgöras, hvaremot Prest och BorgareStånden vant af den mening att f/ågan, såsom oeconomisk, vore blott ett underställningsmål, och att, då dess afgörande alltid ko thöve att bero af Kongl. Majit, behöfdes ett bestämdt beslut af Riksens Ständer deröfver icke fattas.
.Saken kan visserligen betraktas ur 2:ne synpunkter; och jag är, för min del, öfvertygad att ett bestämdt beslut af Ständerna öfver dessa olika meningar i det afseende är alldeles öfverflödigt, att det hvarken kan binda eller hindra Kongl. Majit att derpå göra annat afseende än hvad han finner tjenligast.
BevillningsUtskottet har derför på goda skäl gjort alternativa förslag:
Det ena huru Bränvinsaigiften skulle utgå, om Städerna få bränna; Det andra huru 1 vidrigt fall den på hemmanen bör fördelas.
Ingenting hindrar att Riksens Ständer fastställa båda af - Den i Augusti. ternativen, och på det viset anmåla elem hos Kongl. Maj:t, att, då han, efter sin rätt i oeconomiskt afseende, besluter det ena eller andra alternativet, rörande Bevillningens utgörande, den derefter lämpas och antages.
På detta sätt är jemkningen gjord, alla Ståndens rättigheter lika bevarade, Konungens rätt oförnärmad, och full säkerhet vunnen, i afseende på det beslut sorn af Konungen kommer att vidtagas. Herr von Sckantz, Ifvar Fredrik Gabriel:
Då vid Riksdagen I809 fråga uppstod om rättighet till Branvinsbiänning lör Stockholm , Götheborg och Carlscrona, så blef saken hänskjuten till afgörande af Nämnden.
Det är visserr ligen sant, ait då var frågan otn Bränvinsbränning endast partiel för vissa städer, men förhållandet synes mig dock vara enahanda; och jag tror att samma beslut, som då fattades, äfven nu borde tagas.
Orsaken hvarför, då 2 Stånd stannade mot 2 i denna fråga, saken vidden Riksdagen hänsköts till Nämnd, var att Kongl. Maj:t då hade öfverlemnat åt Riksens Ständer sin rätt att besluta öfver den oeconomiska frågan, hvilket nu ej skett.
Herr Silverstolpe, Gustaf AbrahamI afseende på hvad Herr von Schantz anfört, utber jag mig endast få nämna att för det en sak är practiserad, är den dock icke alltid rigtig. lalla fall hemställer jag hvartill en Nämnd tjenar i önskningsmål.
Den I Augusti. XI Herr Flach, Carl:
Jag kan ej förena mig om den tydning Herr Silverstolpe gifvit denna sak, utan jag instämmer fullkomligen i hvad Herr von Schantz yttrat.
Men skulle Ridderskapet och Adeln behaga att ingå på Herr Silverstolpes förslag , att inför Kongl. Maj:t i underdånighet föredraga de skiljaktiga tankar, hvari RiksStånden stadnat, sä har jag ingenting emot att saken må få ett sådant slut som han ptojecterat.
Hans Excellence Herr Grefven ock LandfMarskalken:
Ridderskapet och Adeln BevillningsUtskottets Betänkande, och att saken hos Kongl. Maj:t anmäles på sätt Herr Silverstolpe framställt, med beslut att, om Kongl. Maj:t skulle behaga tillåta Städerna att bränna bränvin, den afgift då godkännes som af Utskottet blifvit föreslagen?
Grefve von Schwerin, Fredrik Bogislaus, uppläste sitt förlidne gårdag framställda yttrande, hvilket han nu skriftligen författat, och tilläde: att Ridderskapet och Adeln visserligen i går beviljade en deputation till Kongl. Majrtj men Hans Maj:t torde, kanske , i afseende på dess höga ålder vara besvärad af flera deputationerj och hemstälde derför Herr Grefven om icke vid Afskedsdeputationen det ämne kunde framföras, hvilket genom den särskilda deputation** skulle blifvit anmäldt. 12 Den 1 Augusti. Herr Hertzenhjelm, Carl Johnny uppläste följande:
Utan att vilja klandra det beslut Höglofl.
Ridderskapet och Adeln fattat, rörande i fråga varande ämne; långt mindre söka att hindra dess verkställighet — tror jag mig dock böra, under fullkomligt instämmande i hufvudsaken, i största ödmjukhet yppa de betänkligheter jag ansett kunna uppstå i afseende på de föreslagna formaliteterna, och vördnadsfullt Öfverlemna till Höglofl.
Ridderskapet och Adelns upplysta omprötvande ett förslag, hvarigenom jag tror de skulle kunna försvinna och alla svårigheter öfvervinnas.
Jag tror att, sedan de öfrige respective MedStånden afslagit det tillägg Ridderskapet och Adeln beslutit skulle inflyta i den nu redan afgifna Tacksägelse-adressen till Hans.
Maj:t Konungen och Hans Kongl. Höghet KronPrinsen, det vore emot Ridderskapet och Adelns värdighet att, genom förnyadt inbjudande, ett deltagande i en särskild deputation i detta ämne föreslå; heldst ett dylikt afslag kunde ännu en gång å deras sida vara att befara.
Äfvensom jag tror det skulle vara mindre lämpligt att Ridderskapet och Adeln med en särskild adress uppvaktade Kongl. Maj:t och Hans Kongl. Höghet, för att tillkännagifva Riksens Ständers önskningar och förhoppningar.
Jag vågar derföre uppgöra det förslag att, så framt en sådan framställning skulle finnas nödvändig , Hans Excelh?n<je Herr Grefven och LandtMarskalken af Ridderskapet och Adeln blefve anmodad att i det afskedstal som snart; i anledning af Riks - Den x Augusti, *3 dagens slut, inför Kongl. Maj:t och Kronprinsen kommer att hållas, deri blefve uttryckt den underdåniga önskan och det hopp, Ridderskapet och Adeln hyser, att Verkställande
Magten genom de snaraste och verksammaste åtgärder måtte bringa i verkställighet allt hvad Riksens Ständer trott böra vidtagas till befordran af Fäderneslandets bästa och bidraga till
Rikets lika blomstrande tillstånd inom Landet, som dess säkerhet är befästad och dess lyckliga ställning vunnen i afseende på dess Utrikes relationer.
Dä man känner Konungens Landsfaderliga hjerta för sitt folk, tror jag det skulle på ett dubbelt sätt verka, då det vore, så till sägandes det slutliga uttrycket af den anda som under detta Riksmöte lifvat Riksens Ständer och tiilvägabragt det bemödande för allmänt bästa, som caracteriserat deras öfverläggningar.
Herr Grefven och LandtMarskalken erinrade att Ridderskapet och Adeln förlidne gårdag beslutit en särskild deputation^ samt att de öfrige respective
Stånden blifvit inbjudne att deruti instämma; Herr LandtMarskalken trodde således att detta beslut icke kunde ändras.
Som jag ämnar afresa till min hemort och icke kan öfvervara justeringen af de Protocoll, sora innehålla Ridderskapets och Adelns öfverläggningar i anledning af ConstitutionsUtskottets yttrande om decharge för StatsRadet, begagnar jag tillfället att utbedja mig det täcktes Eders Excellence ge - Den I Augusti. nora proposition utverka för mig Ridderskapet och Adelns tillstånd att efter fullbordad justering få del af dessa protocoll, för att låta dem särskildt tryckas.
Min afsigt dermed är ingalunda att söka bereda ett rättfärdigande af hvarken den enås eller den andras åtgärder, öfvertygad att sådant å ingendera sidan behöfs; min afsigt härmed är att, lättare än annars kunde ske, låta Allmänheten komma i tillfälle att öfvertyga sig att Grundlagarne , i bestämmandet af föremålen för ConstitutionsUtskottets befattning, fordra rättelse.
Hvad Grefve von Sehwerin sålunda begärt blef, uppå af Herr LandtMarskalken gjord proposition, af Riddeiskapet och Adeln bifallet.
Å nyo föredrogos följande 2:ne, sistlidne Plenidag på Bordet lagda, Memorial från det Förstärkta StatsUtskottet, innehållande Utskottets beslut: 1:0 Öfver de till Utskottets åtgärd öfverlemnade Bevillningsfrågorj 2:0 Öfver den till Utskottets åtgärd förvista fråga om Extra ChartsSigillataeStämplingen i Stockholm.
Dessa båda Memorial skulle
Bevillningsutskottet till underrättelse meddelas.
i Den 1 Augusti. 15
Vid punktevis anställd granskning af Statssamt OeconomieUtskottens sedan den 2?
Juli hvilande Betänkande, jemte detsamma åtföljande Yttrande af Särskildta Utskottet, angående Allmänna SpannmålfcMagazinsInrättningen i^Riket, och sedan Prest- samt BorgareStåndens, sistlidne Plenidag på Bordet lagda, ProtocollsUtdrag, rörande detta ämne, blifvit uppläste, blef det förra Betänkandet af Ridderskapet och Adeln bifallet, och det sednare i de delar det med det förra öfverensstämmer.
Herr Flach, Carl, ville endast hafva anmärkt, att han trodde det upphandlingen af säd icke borde bestämmas till ett belopp af ifrån 60 till 100,000, utan till mindst 100,000 tunnor.
Lades till Handlingarne OeconomieUtskottets, den 27 Juli på Bordet lagda, Memorial, af den 24 i samma månad, angående Gerningsöre-afgiften.
Till afgörande företogos och biföllos följande, den 27 och 31 Juli på bordet lagda, Handlingar från OeconomieUrskottet: 1:0 Angående Chartors upprättande öfver hemmanen i Riket. 2:0
I anledning af väckt fråga om medels vidtagande till vinnande af en skyndsammare Postgång inom Riket, m. m. 3:d Angående gjord hemställan om förkla - l6
Den i Augusti. ring eller ändring i y §. af Kong!.
Förordningen af den 9 Februari igoa .angående Stängsclskyl* digheten. 4:0
I anledning af väckt ftåg3 om afhjelpande af åtskilliga uppräknade hinder för Jord* Brukets förkofran. 5:0
I anledning af återremiss af Utskottets Betänkande rörande Hail- och Gästgifveriskjutsen.
Ånyo föredrogs och bifölls det Särskildta Utskottets, den 31 Juli på bordet lagda, Memorial rörande jetnnkningar uti RiksStåndens beslut om de mål, hvarom
Stånden stannat
Utä olika beslut.
Vid förnyad föredragning instämde Högloft Ridderskapet och Adeln uti följande genom ProfocollsUtdrag, af den 27 och 29 Juli, hvilka sidstlidne gårdag blifvit på bordet lagde, meddeldta beslut, nämligen: l:o Angående Tryckning af den såkallade Pensions-, Benädnings- och IndragningsStaten. 2:0 Angående medel till inrättande äf ali» mä na Arbets och Correctionshus, 3:0
Angående betygande af erkänsla mot Revisorerna v,d den är 1S13 förrättade Revision öfver Stats-, Banco-och Riksgälds-Verken. __________ Lade® VI.
Den t Augusti. 17 Lades till Handlingame:
Veilofl.
BorgareStåndets» förlidne gårdag på bordet Hgda, ProtocolisUtdrag angående Oeconomié- samt Särskildta Utskottets Betänkande rörande Nederlags-friheten.
Hedervärda BondeStåndets, äfven förlidne gårdag på bordet lagda, ProtocolisUtdrag ani gående tillökning i Bankofullmägtiges honorarier.
Föredrogs å nyo och bifölls RiddarhusUtskottets, sedan den 27 Juli på bordet hvilande, Memorial angående en förändring i 7 §.
Riddärhus-Ocdningen, Jn fidem Protocolli A. G. Silverstolpe.
Riddarhus-Secreterarert trädde från Protötollet i afseende pä följande mål:
Upplästes å nyo RiddarhusUtsköttets , deri 27 Juli på bordet lagda, Memorial angående lönförhöjning för Riddarhusets Tjenstmäri.
Herr Nordencreutz, Jocob Magnus, uppläste följande:
Memorial.
I den väckta frågan om Lönforhöjning egentligen för RiddarhusSecreteråren, meri sedermera Ridd. 0, Ad.
Prof. 6 t$ DtU Nto 3. 4.
Dt i» i Augusti. utsträckt tili alla öfriga af Riddarhusets tjenstmän och betjening, som till RiddarhusUtskottet till Utlåtande remitterad derifrån återkommit, och nu till afgörande blifvit föredragen, utber jag mig hos Högloft Ridderskapet och Adeln få vördsamt yttra min tanka: Riddarhus-Secreteraretjensten, den der visserligen fordrar mycken skicklighet och högre natursgåfvor, borde visst vara så väl lönad det vårt Stånd, vid timade ledigheter af den, genom vilkorens fördelaktighet, kuode vara förvissadt se många förtjente sökande anmäla sig dertill, och således vara dess säkrare till denna sysslas återbesättande med en man af utmärkt värde; och att, då man, såsom nu, är lycklig nog att hafva alla anspråk i detta afseende uppfylde, fordrar äfven billigheten att en så vigtig tjenstman, efter tidernas kraf, vore så pass lönad det han endast af denna tjenst kunde hafva sin utkomst, utan behof af andra bitjenster, och i följe deraf blef mera oberoende, Allt detta medgifves gerna; men att en lönförhöjning just i närvarande ögonblick är af en så påkallande nödvändighet att våra gamla inrättningar inom Riddarhuset skola omgöras, och nya skatter påläggas Ridderskapet och Adeln för detta ändamål, vågar jag tvifla om.
Genom den Utskottets Betänkande bifogade uppgift inhämtas också att Secreterare-lönen, 600
R:d med tillägg af ved och ljus, efter inköpspris, utgör blott 789 R:d. 10 sk. 6 rst.
Banko; Härtill värdet af hushyra och eventuel - Den i Augusti. !a sportlar vid introductioner, lärer heta Värdet af dessa förmorter dock icke kunna tagas högre än 1200 Rtd.
Banco öm året.
D^tta har då gifvit anledning till de yttrade önskningar inorri Ståndet att denna inkomst kunde förökas, och RiödarhusUrskottet har i följd deraf föreslagit en löntillökning af 6ÖÖ R:d.
Banco för Secreteraretjensten, såsom ett närmande tili det mål som utaf några af Ridderskapet och Adelns Ledamöter blifvit ftamställdti
För detta behof har likväl berörde Utskott upplyst, att ingert tillgång af Riddarhus-kassafl i närvarande stund finnes, emedan ordinarie årligä inkomsterna sednare åren icke hafva fyllt utgifternas fullä belopp; ehuru ingen reparation blifvit förr än under denna Riksdag Riddarhuset påkoStad under de sisla sju år, och likväl ickfe dess mindre en brist i detta Verks Stat hade uppstått* om dem icke af de exträ irttfadernä för lntfoductions- och Concett-afgiftet* tid feltet1 annan* hade blifvit erSatt.
I detta käSsans företeende skick kart således ingen löhfötökning för närvarande äga rum af den fond sorn hitintills, ge« norn rentor på sitt capital och utaf hushyror, bestridt Riddarhusets löhingsstat, så vida ingsfc rubbningar skulle göras i Verkets primitiva infattning.
Att i samband thed Riddarhuskassåns förökning, som genom de nu föreslagna högre Introductions-afgifter och framför allt genom besparingar af de hittills alltför dryga Riksdagskostnader kan vinnas, låta lönförhöjningen i samma nån tillväxa, hade kanske varit den ask» so Din t Augusti. turligaste utvägen, men hade visst inte så snart upphunnit ändamålet som man önskat.
RiddarhusUtskottet har derföre sett sig föranlåtet föreslå några genare medel som vore:
Det ena att indraga, om ej alla, åtmindstone 4 honorarier af dem sorn RiddarhusDirecteurerne, sex till antalet, nu åtnjuta, med 200 R:d. hvardera ärligen; men som dessa Herrar redan voro valde vid denna Riksdag, och man just inte kunde projectera indragning af denna deras urgamla rättighet, sedan de utan vilkor om honorariers indragning blifvit till dem berättigade; alltså föreslår RiddaihusUtskottet: att till nästa Riksdag upptaga en Famille-afgift af Adelns Capita, till fyllnad för bristande tillgång, så länge honorarierna orubbade skulle utgå; ehuru väl jag inser att dessa alltför snart kunde blifva lediga; emedan jag af egen känsla kan sluta till de aktningsvärda mans tänkesätt, som nu är® utsedde till RiddarhusDirecteurer, af hvilka väl icke någon enda skulle vilja begagna åtnjutande af ett sådant honorarium, sedan Ridderskapet och Adeln in Pleno hade ansett dem öfverflödiga att gifvas; men blott af personlig consideration för de nu valda Herrarne ville låta dem fortfara till nästa Riksdag, för att sedan indragas.
Båda dessa utvägar, så väl af honorariernas indragning som en vidare sort taxation på Ridderskapet och Adeln, synas mig, af flera särskildta skäl, betänkliga att vidtaga.
Först om honorarierna får jag anmärka:
Att Riddarhusets ärender, sorn af Direction sko* Den 1 Augusti. la besörjas och vårdas, icke ä'ro så ringa, att möda och arbete ju icke härvid måste användas af dem som nitiskt vilja omfatta dessa föremål, och fordra derför, om icke betydlig
Vön, åtmindstone någon fördel, till ersättning för deras omtanka och besvär, samt för den ansvarsskyldighet desse Directeurer emot Ridderskapet och Adeln ställa sig uti vid handhafVande af Riddarhusets kassor, hvilka redan, med de flera fromma stiftelser dervid, utgöra närmare 140,00x3 R:d.
Banco, och när Stiftskassan en gång, efter Adelns tagna beslut, också kommer under Riddarhus-Directionens styrelse, blir väl hela beloppet omkring 300,000 R:d.
Administrationen af ett sådant penninge* verk måste ju fordra
Directeurernas granskning i alla detailler, till förvissande af Verkets säkerhet; och den enda kontroll för denna vidlöf* tiga uppbörd ligger endast i den årliga Revision af Räkenskaperna som af en RiddarhusDirecteur i sönder verkställes.
Vid Cadett-rums, Academiska Stipendiers, Nådegåfvors och Pensioners utdelande af Riddarhusets stiftelser förekommer ofta nödvändigheten att besvara enskilda personers bref i dessa ärender; jemte det att byggnads och reparations omsorger icke uteblifva, när Kassa-tillgången medgifver att vederbörligen underhålla Riddarhuset och dess tillydande byggnader.
Allt detta ansvar och besvär bör ju inte sakna den lilla vedergällning och uppmuntran derför, som hitintills erhållits, och jag får vördsamt till Ridderskapet och Adelns upplysta pröfning hemställa om det voss billigt, vid samma tid man går att öka ali®
Den i Augusti, penninglöner, alldeles indraga RiddarhusDirecteurernas obetydliga honoraner, Att positift neka möjligheten deraf att ju icke kunna träffa lika nit och omtanka hos Rid» darhusDirecteurer, hvilka icke njuto någon inkomst af Riddarhuset, vore en alltför otillåtlig förmodan 5 men jag vågar dock tro att, i be*, dömandet häraf, säkrare är hålla sig vid erfa* renheten i jemuförliga händelser, och mera grunda sin beräkning på vanliga menniskolynnet ärt på probabiliteter.
Det känner jag, att Stockholms Stads Brandförsäkrings-kassa ifrån sin första inrättning är 1746 ända till år 1807 inte ägde någon Direction med arfvode; men att det Verkets Öfverstyrelse, Herrar Etthundrade af Stockholms husägare, funno för godt, till denna Kassa-Directionens mera bindande ansvar, vid ti 11- fälle af det Verkets nya organisation, gifva sina
Dir^cteurer ett årligt arfvode af ?yo R;dc B:cO„ Uti Arméens PensionsKassa ha
Directeurerre alltid haft arfvode, som också nyligen har blifvit förhöjdt.
Äfvenledes i JernKontoret och j många andra Kassa - Directioner hafva arfvoden ansetts billiga tilldela deras Styresmän.
Jag kan sålunda inte finna hvarför RiddarhusDirecteurerne häruti skulle göra ett undantag, heldst inrättningen är urgammal, och har af RiddarhusDirection sjelfyilligt detta honorarium blifvit nedsatt ifrån sitt primitiva värde, sorn var 60 kannor bästa sort Renskt vin, nu svarande emot circa 400 R:dr, till blott 2ooR:dr» Den 1 Augusti.