Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottets Betänkande rörande Wargerningen i allmänhet till afgörande förekommer.
Och skulle härom de öfrige Respective Standen genom Protocolls- Utdrag manligen underrättas. lät luprs,.
Utdrag af Protokollet, hällit i Högloft.
Ridderskapets och Adelns Plenum den 24 Februarii 1810.
S. D. Gillade Högloft.
Ridderskapet och Adeln till alla delar hwad, i Memorialet af den Z dennes, som den i4:de klef pä Bordet lagdt, Stars-Utskottet, rörande Wadstena Krigsmanshus sig yttrat och tillstyrkt: hwilket stulle de öfrige Respective Standen manligen tillkännagifmas. lät Luxra.
Ridderskapets och Adelns Plenum den 24 Februarii r8l^.
S. D. Bifölls och godkändes hwad Statsutskottet rörande Militaire - Staterne till SjöH ut - Den 26 Zebruarii. raz utgörande Bilagan Litt.
F>, ,ill dess Betänkande öfwer Stats-regleringen, tillstyrkt och för öfrigt sig yttrat i dest den 19 dennes pä Bordet lagde Memorial innefattande förklaringar öfwer wid berörde Bilaga i Riks-Sländen gjorde anmärkningar; hwarom genom Utdrag af Protocollet de Respective MedStänden skulle manligen underrättas, vr luxr».
Utdrag af Protocollet hållit i Höglofl.
Ridderskapets och Adelns Plenum den 24 Februarii i8io. S.
D. I anledning sä mål af ett frän det Wällofl.
Borgare - Ständet ankommit och i dag upläst Protocolls-Utdrag af förliden gärdag, som af särskildt hos Högloft.
Ridderffapet och Adeln gjord motion, beflöts att Srats-Utskottet flkulle anmodas upgifwa nägot förflag till bestridande af kostnader för de resor inom landet, hwilka Hans KonglHöghet Kron-Prinsen kunde behaga anställa till minnande af kännedom om Landets Oekonomiska och Statistiska beskaffenhet; hmilket beslut skulle de Respective MedStänden genom Utdrag af Protocollet manligen communiceras. vt tuxra.
Utdrag af Protocollet hällit i Höglofl.
Ridderffapets och Adelns Plenum den 24 Februarii i8io. S. D. Företogs till granskning.
Allmän» na UtgiftS-Staten, utgörande Bilagan Litt.
K.§ lill 12 40 Den 26 Zebruarii. till Stats-Utstottets Betänkande om Stats.-regleringen, jemte U stotrers i Memorial, som den 14 den. nes pä Bordet kades, afgitne förklaringar öfwer ivid samma Bilaga gjorde anmärkningar; och blef h,vav Stats» Utstoktet i berörde Memorial lig utlärit och tillstyrkt af Högloft.
Ridderstapet och Adeln till alla delar godkändt och gilladt; stolandes härom genom Pcotocolls-Utdrag de öfrige Respective Ständcn män, ligen underrättelse meddelas. lOt luprr^ Uidrag af Prokocollet hällir i Högloft.
Ridderstapets och Adelns Plenum ven 24 Februarii i8«o. S. D Äterremitterades Stats - UkstottetS den sr dennes pä Bordel lagde Memorial, rörande aflöning för Riksens Sanders Justitie
Ombudsman och desi Ccmzlie, i anledning af följande, inom Ridderstapet och Aoeln gjorde anmärkningar: i:o Atr Justitie Ombudsmannen ä kostnadcrne till sina Embets. resor, syntes böra uppgifwa räkning, emedan det more att förmoda, att jomliga är en mindre summa härtill ätginge, än den af StatsUtstottet föreftagna högsta 1200 R:dr BancoMynt. 2:0 Att Rese-penningar äfwen syntes böra anfläs för den Person af hans Canlzlie, af hwilken han i afseende pa arendcrs expedierande behöfde wara ätföljd. z:o Att utsättas matte, huru stort antal hä. stat borde hwardera under desin Hmbets-resor bestäs.
Den 26 Zebruarii- 12 41 4:0
Att ett något betydligare ärligt arfwode än 400 R:dr syntes böra ansins Justitie Ombudsmannens Secreterare, enär tilt utbfuingen af denne tjenstebefattning, i afseende pä de stora föremålen, Lagarnes allmänna granstning, och öfwersigten af Rikets Hushällnings-sörfatkningar, en man af mer än ivanliga kunskaper och skicklighet more den enda rätta att malja, ej blott en som till dagcligen förefallande, ware sig Juridiska eller andra Civila Tjensieniauna-yrken more öfwad, ej heller en som för brist pä Medel till utkomst mäste dragas ifrän sina wid stensten förefallande angelägna göromål.
Herr Nordenstolpe, Anders.
Dä flaga uti förra Plenum här fö, emar, angående Justitie Ombudsmannens rese-penningar, eriudrar jag mig att någon wärd Ledamot pämint om rese - penningar är en af de personer af hans Cam; ie, hwilken han tycktes behöfwa hafwa med sig, da jag menar någon af Nidderskapet och Adeln yttrade, att om 1000 R:dr Banco ansiäS härtill emot räknings aflemnan. de, kunde sistnämnde Person äka med honom utan någon depance för Staten.
Dock som jag finner detta saknas uti det nu uppläste Protocolls-Utdraget, och den warde Ledamoten som gjorde ofwannämnbe anförande, nu kanske icke är tillstädes, sa fär jag för egen del begära till Protocollek, att jag rycker det Justitie Ombudsmannen wäl bör kunna lata «n af sina till Canlzliel hörande personer äka med sig, enär ester rese-reglementet 7 Hästar lära honom bestäs, och icke staga mätte bliswa att han en kamille - 1242 Den 26 Zebrukrii. mill- stall göra de äsyfiade resor; men rractamentr för cn Canrzlist torde wara nödigt att bewilja.
Delta Herr Koräenllolpes anförande stuke såsom en anmärkning ärfölja Protocolls« Utdrager rii! Stats-Utfkollei.
Friherre kleming.
Lires, anhöll om Högsost.
Ridderstapet och Adelns yttrande huruwida icke, da Friherre Stael von klolllein, Lorllt/.
Quävig z stnlle mäkjas art i Nämnden suppleera Hans Excellence Herr Grefwe Uuutk i frägan om Stuteriers bestånd pä Flyinge och Dalby, Ridderstapet och A-- delns mening icke hade warit, att han i allt öfrigt som rörde Flyinge och Dalby äfwen stulle deltaga i Stats-Utstoktets öfwerläggningar; sadan hade åtminstone Friherre kleming fattat Ridderstapet och Adelns mening.
Uppå gjord proposition biföll Höglofl.
Ridderstapet och Adeln denna förklaring.
Herr Grefrven och Landtmarstalken anmälte akk ätstilliga önstat atr en Deputation lill de öfrige Respective Ständen mätte afsändas med tillkännagifwande af Höglost.
Ridderstapet och Adelns i sista Plenum fattade beslut innefattande förändring uti Stats - Utstorkers tillstyrkande rörande förmäner-- ne Den 26 Lebruani- 1343 ne för de reducerade Officerare af Gardes-Regementerne.
Företogs till afgörande Stats.Utstottcks den 23 dennes pä Bordek lagde Memorial, rörande Medels anslående lill odlingar i Pitea Lappmark.
Grefwe von l-antin^^liauken, /rlbreclit, upläste till Protocollet följande:
Oin aldrig, utan stava för en Stat, kan urakllätas att igenom understöd och tjenliga upmuntringar befordra nya Odlingar, Näringar och Handastöjder; blifwa nämnde anstalter nästan en nöd. wändigher för ett
Land som ej obetydligt minskadt tild silk område igenom förödande krig, likwäl nödgas draga lvngden af förhöjda utlagor, för att för. smara och uprätthälla det forn ännu deraf är öfrigt.
Dä delta härda öde träffat Fäderneslandet, och dä dest kill en del i ödesmål liggande Jord endast pä« kalla idoga händer för akt blifwa gagnelig, dä lärer det ämne som nu är under Högloft.
Ridderstapets och Adelns pröfning, icke wara bland de minst wigtiga.
I anledning häraf önstade jag fästa Högloft.
Ridderstapets och Adelns upmärkfamher pä bet parriotista företag som Herr Major Stael von wolstein i Pitcä Lappmark börjat och i nägea är med fram - 1244 Den 26 Zebruarii. framgång fortsatt, men hwilket han i brist af nödiga tiilgängar nödgas inställa, sä framt icke Riksens Högloft.
Stander, igenom ett ringa understöd, falke honom i ständ art detsamma fullfölja.
En wärd Ledamot har yttrat, det wi ägde bördigare trakter att göra fruktbare, än de som, belägne i de Nordligare delar af Sweriget. lofwade att sparsammare löna vdlings-kostnaden.
Det medgifweS att i flere af Rikets Provincer finnes Jord, som ändock till odling tjenlig, allt ifräu Hedenhös legat i linda, Men den tillhör det mesta cnstildia Personer, som göra den fruktkar i den mohn veras tillgångar medgifwa, den päkallar icke allmänt understöd sör au bllswa nyttig, den minstas ärligen genoin desi ägares flit och häg till förkofran.
Annat är sörhällandet med de i Lappmarken till odling tjenliga Landsträckor, de äro Rikets tillhörighet? desie rymliga utmål, dem Naturen Uistakat säsom kjenlige att gifwa männistor föda, men som allt sedan Skapelsen legat obrukade, kunna icke utan allmänt understöd göras till hemwist för Nybyggare.
Genom anstälde undersökningar är utrönt, an de widsträckta trackter, som bära namn af Lappmarker, bestä till stor del af en till odling tjenlig Jordmän; de sä kallade Myror, som innehålla flere mils längd, äro i synnerhet af sadan bestasfenhel; dä desie blif» wit utdikade, plöjde och besädde, har enligt gjorde försök god äring erhällits bade al
Säd och Foder» »växter.
Uttorkandet af nämnde Myror, som i deras naturliga tillständ längt inpä Wären behälla Kälan, och med rätta bära namn af Frost-nästen, stulle äfwen medföra den icke obetydliga nytta, crtt ej Den 26 Februari!. 124^ -ej allenast i de Norra Otterne göra Klimatet mil.
Lare, utan ock, om icke alldeles förekomma, dock i märklig mohn minsta wärfrosters stadeliga werkaN pä ärswäx en i be längre i Söder belägne Prowin. cer.
Dä sädail allman nytta med tiden kan förmän, tas genom fortsättning af Herr Major Stael von 'HoillLms päbegynte upodlingar, förtjenar e,or min tanka den af honom gjorde anhällan Hogivfl.
Nidderflapers och Adelns benägna bifall.
Det kan ei nekas att ju icke mänga är fordras innan den wankade Allmänna nyttan as Lappmarkens odling kan tillflyta Riket : förr eller sednare skall den dock winnås, och dec i den mahn, större eller mindre kostnad deruppä anwändes.
Men om för art werkställa ert nyt, tigt företag, man nödgas med nästan omärkeliga steg framskrida till walet, blir ber dock aldrig ett stät att helt och hällit derifrån afstä. Jag wagar äfwen Hoppas, att wiv ett för Statens Financer ljusare ridehwarf stall finnas utwägar för en wis och nädig .Konung, art igenom kraftigare åtgärd, an bensöm nu kan pätänkas, bekriga Rikets Nordliga ödemarker, och dermed widga Swcriges Grönför.
I anledning af hivad jag haft aran em» -föra och dä Stars Utstottet tillstyrkt, det Herr Major StsolZ anhållan mätte till Konungen L underdånighet hemställas, fär jsg wördsammast tillstyrka bifall till Ukstotkeks Betänkande, jämte det, a:t Högloft.
Ridderstad och Adeln täcktes uti expeditionen till Konungen täta yttra den underdäniga önstan» Let Kongl. Maj:t wille pä sätt Konungen funne nyttigast understödja fortsättningen af Herr Major Lisei Ztte Band. s.dm 2lfd. 8Z: 1246
Den 26 Zebruarri. 8tae! von HolllLms päbegyma upodlingar i Pitea Lappmark.
Friherre 8tae1 von holstein z Lorsits I^uävig.
Stais - Utffottek i sitt Betänkande» vmnämnt milt anförande, att en Sångare eller Dansmästare rvid förra Operan ensamt har sä mycket i pension ärligen, som nu begäres till denna upodling, och gistvik den uplysning akt ingen af defta har öfwer 800 R.d.^ sä har jag wäl mifttagit mig venni art jag trodt nägon kunna hafwa 2200 ; men i sielfwa »verket är der dock samma sak om nägon ensamt har denna Summa eller flere dela den; för Slaten äro vefta Medel i alla sall illa anwände.
Stars-Utstottet anser jemwäi den summa af eirca 16,020 Ridr? som Opera-Sujetkerne hafwa i pension, icke egenteligen säsom pensioner, utan säsom Löner, hwilka wid de Lngängne Comracterne blifwir förbehällne fä
xä lifstiden ätnjutas, ehwad de moro tjenstgörande eller icke; defta Contracter kunde derföre icke utan rubbning af allmänna säkerheten käla nägon ändring.
' Jag sär likwäl härwid upplysa att före 1779 ars Riksdag, hade Konungen i HandPenUingar blott 45,200 R.dr; wid samma Riksdag ökades defta med 55/022 R:dr, sä att jemna summan blef 122/222, och härtill war bland annat ett hufwUdsacligt skäl: den kostnad
Konungen mäste »vidkännas genom inrättandet af Operan, som af honom enflildt underhölls; detta har sä framgent förhällit sig och dä f. d. Konungen uphäfde Operan blefwo defta Sujetter satte pä Pensions-Srar af Konungens HandCafta, säsom Personer, hwarmed Staten icke hade minsta befattning; det är först nu Den 26 Zebruani. 1247 nu tvid Stars - regleringen som de blifwit flyttade frän Konungens HandCasia och pä Staten; Jag finner icke akt Staten har någon förbindelse, att honorera Contracrer, som icke arv afflutade ä Statens magnar, utan helt och hållet enskildt; lika sä liket finner jag del kunna wara en pligt för det Allmänna, redan nog förut öetungadt med Skatter, att äfwen med fin bekostnad, bidraga till de nöjen Stockholms Stads Jinewänare kunna hafwa af Spectaclerne; en sä stor ort mäste kunna sjelf underhälla en Coincdie-Troupp, halst dä Husen, Garderobs m. m. redan äro art tillgå; med nägon arrangement af enlreprenade, säsom pä andra stallen är brukligt, mätte delta kunna werkställaS, och härom har jag redan inlemna! till Högloft. Stats-Utskottet ett Memorial , i anledning af en annan fräga.
Hwad egemeligen upoblingen i Pitea Lappmark angar, saar det mål gansta rigtigt, att upodlingar i sydligare orter torde hafwa företräde, men derföre är ingalunda sagt att de i de Nordligare äro onymga och icke böra pätänkaS; ibland de flere skäl som tala för befordrandet af denna fak, är äfwen det, att arbetet är redan börjadt och icke obetydliga summor derpä anwänve, hwilken kostnad torde gä alldeles förlorad, om företaget ej fortsätteS.
Ibland de förnämsta orsaker, hwarföre den betydliga summan af om ring 70,000 R:dr blifwit af Starens Medel anflagne till Stall- och Caftrn-byggnaden här i Slockholm, war wäl onekeligen, att stora summor redan till denna byggnad äro anwände, och skulle gä förlorade, om fullbordan af byggnaden afstadnave; och dä nu en g.de hufwnd-titel lärer blifwa bifalkn till Jordbrukets, Handels och Näringars uphjel pan - 12 43 Den s6 Abruaru pande, sä torde understöd af denna Fond kunna erha^ as, om Konungen, pä Rr sens Ständers underdåniga önstan, stulle häraf täckas anordna behofwet.
Herr Koräeuliolpo.
Redan den 16
Decems ber hade jag den ärm i detta ärende framföra mina rankar, som -roligen gistvik anledning !iil förewaram de discuftion.
Jag är ännu af samma mening, och ehuru ,ag ej kan tilltro mig äga den erfarenhet Nli L mvrhushällningen, svin de warde Ledamöter hwilka npft talat, wägar jag dock föl-klara att jag anser med uppodlingar af Rikets Jord böra förfaras som en slok Hushållare med mycket betydlig ercndtt af lika god Jord plägar göra?
denne uppodlar säkerligen först nära ikring sig.
Dä nu Riket bade
Gottl nd och äfwen öfwer allt här heMma pä fasta landet, har flere oupodlade Fält, anser jag dem först böra odlas ; sami enar Riksens Ständer genom §:de Artikelns formerande ibland Huswub-titlarne redan ädagalagdt sitt nit , att wilja understödja Landtbruket och andra nyttiga rörelser, ankommer det nu pä Konungen om honom godt lynes, art äfwen understödja den ifrägawarande, sam behöfwes säkerlr1 ingen recommendation frän N» sens Ständer.
Det more i annat fall flere orter som också borde ihågkomma S.
Herr von LckrultrieNlieiln, Oavlä.
Jag förenar mig med Högloft. Skars Utskottets Betänkande, vm Nasafjäll fä wäl som Med Herr Grefwe L,atr> LmZskaULouZ yttrande r detta ämne ; men kan dersmtt icke sinna en LedaMors tanke wäl grundad, att man ej borde tänka pä Lapplands -cultiwrring; sä län - Den 26 Zebruani» r24y ränge i Swerige funnos odlingsbar jord. obrukad.
I män de mera nordiske land kap edlas, samt deras kärrasdikas och u lörkas, sä förmildras klimatet ide Lillgränsande orter.
I Taciki lid war Tyskland mera oblidt, än wära ftogsbewäxta och källare Prom nicer; och det nu för tiden ciwiliserade och cultiwerade Finland bestrifwes som det höga Lappland.
En sadan förändring i Klimaiet har blott odlingen förmatt åstadkomma.
Herr Major 8tgel hax och tillrackeliqen bestyrkt, att i nejden af Nasafjell mycken mark kunnat göras fruktbar, stola Lapplands minerallsta starter komma att begagnas, sä mäste landet först odlas och befolkas.
Det ar kändt huru swäre och kostsamt det htifwer för Bergs-Rädet Baron Normelinakt peuxlera den delen af Lappland, hwarest han funnit den ri aste Jernmalm till och med öfwer jordytan, sä akt densamma blott hehhfwer ikmllstötas.
Det ar lyckligt a k sadane resourser der finnas, dä wara Grufwor i dek lägre belägna Lander blifvit utkömde; men man bör i lid fäkta sig i författning att kunna begagna desia dyrbara killgängar.
Friherre Ltae! har behagat inblanda i detta ämne en besparing wid de publique Spectaklen.
Denna utgift har för detta stigit öfwer 100,002 R:dr Banco ärligen; esker Stora Operans indragning har f. d. Konungen fastställ för de återstående Spectaklen en ärlig Stat af R:dr k6,«5g, och har deruti WLr nu regerande Konung Nadigst welat deltaga för R:dr 8,ZlZ, och Högloft- StåtsUtskottet blott tillslagit 4 500.
Huru stola dä de äierstäende
R:dr godtgöras, till formliga Contraeters fullgörande?
Manne Wi wid Wära bekymmer ej beböfwa en blandning af Ntila ör Oulge ? l I2FV
Den 26 Zcbruarik.
Böra wi wika frän wära liberala principer, all ej uphäfwa laglige förbindelser, eller sära det Allmänna förircendet?
Herr krintrlkölä, ?aul. Om det riäaon tid warit angelägit, att bidraga till odling af Rikets Oces-Iord, som möjeligen kan odlaS; sä är det wisser igen nu, sedan Rikets Omräde , genom ett högst olyckligt krig, blifwit sä betydligen minstadt.
Genom egen erfarenhet eller kännedom, af den Jord med det mera, till hwarS bearbetande och odling Herr Major Stael von kllolliein söker allmänt understöd, kan jag icke bedömma nyttan eller möjligheten af Herr Majorens företag > men jag äger en annan och särskild underrättelse härutinnan, som jag anser mig bade kunna och böra hafwa fullt förtroende före: den nemligen som jag, redan för flere är sedan erhölt af min nu mera aflidne Broder, hwilken snart 40 är war Bergmästare uti Westerbotten, och under tiden flere gänger, ä EmbetetS wägnar, besökte Nasafjelis Silfwer-Werk, samt hermid äfwcn fästade nödig upmärksamhet, pä siclfwa LandSortcnS läge och beskaffenhet.
Denne min aflidne Broder bäde berättade och försäkrade mig derom, att, efter hans tanke och öswenygelse, i fräga warande G>us-arbete, borde blifwa bäde nyttigt och lönande, om det med ordning och alfwar blefwe brismet; att jemwäl nedanföre sselfwa Silfwer-Werten more tillfälle kill gansta »vidlyftiga odlingar; samt att sistnämnde odlings-arbete och deraf följande LandetS befolkande, hufwudsakeligen skulle bidraga, till ett säkrare och sörmänligare begagnande af de star - Den 26 Februarii. r»5r skatter, som Bergen i denne aflägsna Landsort, för, modades hysa; börandes jag också harwid icke obemält lemna den i milt sinne anmärkningswärda omständigheten, huru som sörbemälte min aflidne Broder, bland annat, denna sak angående, yttrade och tittade, der föga hopp more om framgång uti nyst omförmäldte arbeten, sä framt icke någon sadan person wille ätaga sig urförandek deraf, som, med försakelse af allmänna sammanlesnaden, flyttade pä stället, samt derstädes hade all kostnad, möda och omsorg osparde, för bade Berg- och Landt-Brukets bedrifwande.
Mig synes werkeligen, att detta sist vmförmälte inträffar pä Herr Major Stael.
Och med en, pä ofwan anförde af mig för trowärdig ansedd nplysning och underrättelse, grundad öfwertygelse, bade om möjligheten af den i fräga »varande odlingen, och Rikets med tiden deraf blifwands fördel, samt derhos med afseende pä de af Herr Major Stael, wid desi ansökning fogade bewis öfwer de framsteg han pä denna arbetswäg redan gjort, sinner jag mig således hafwa en fördubblad anledning, att med fullkomligt instämmande mi Herr Grefwe b.3ntinA8baulen8 yttrade tanka, jemwäl för MM del, i ödmjukhet tillstyrka bifall deraf.
Friherre klannerbeim, lttsSrs afgick med Deputativnen, till de öfrige Ständen, Friherre Leöerström, ^acob. Sedan en Nionde hufwud-titel till Jordbrukets, Handelns och Näringarnes uphjelpande, blisivit med en dertill anslagen summa besluten, tror jag för min del bäst wara, att till Kongl.
Maj:t öfwerlemna pröfningen hu - i2 52 Den 26 Zebruarii. hliniwida något deraf mä kunna kill Herr Major Ltasls i Lappmarken företa-gne odlingar bewiljas, och fär således för min del tillstyrka bifall a Stats - Utskottets gjorde hemställan.
Grefwe lckörnsr, Loran.
Jag fär den Kran tillägga till hwad Friherre Lsäsrllrönr yttrat, att ett sädant bifall synes mig desto lättare att gifwa, som Stats - Utffottet ej tillstyrkt någon ling bestämdt, utan är det Kongl. Majrt fullkomligen öppet lemnat, att efter anbefalld undersökning pröfwa, huruwida de föressagne Medlen kunna Herr Major LtLoI bewiljas.
Pä lika sätt har StaksUtleottet gäkr kill wäga wid fräga om ett SilfwerW rk: det har ej tilltrodt stg att tillstyrka annat, än att om, efter gjord undersökning, dest understödjande befinnes nyttigt, dce mätte ät Hans KonglMaj. t öfwerlemnas, att anflä Medel dertill.
Grefwe Ds lnLaräis.
Nyttan alde kö re tagne od lin» gärne i Lappmarken är af flere bewrst.
Frägan som >m ar under öfwerläggning är blott, om utwäg till penningar, att till detta ändamål ansta.
Nar nu Högloft.
Ridderstapel och Adeln en gäng beslutat en Nionde Hufwud-titel till förmän för Jordbruket och g s«l», ll I,, is häfwcn, och således icke något mer erfordras, än en anhållan hös Hans Maj.t det han räcktes omfatta detta ämne med den nädiga upmärkfamhet, det synss förtjena.
Herr KIwAlxor, Lsrät.
Öm de bada ändamälen kunna winnås, det ena af Grefwe DantlnLs lrau - Den 26 Zebru-rii. 125g Kaulen upgifwet, att medelst nägra niatzars och myrors utgrafwande i Lappmarken. frostnätter stola före» tommas i de Södra Mikels P owincier. och dek an, dra as Herr Major 8taol von wolstein, art med ett ärligt understöd af 2000 R:d.
Banco innom Sex ärs lid u odla ,0,000 Tunneland jord, har jaq för min del icke något emot Stals.Utstortels Betänkande öfwer denna fcaga.
Herr Keuterkjslm, Larl, hade inlemnat ett Dictamen sä lydande:
Stats och Oeconomie Ukstokken icke ivelat eller giltat bestrida hwar en möjligheten eller nyttan af upodlingar i Lappmarken, hwilka Herr Major Ltael von Holstein har under hmder, utan endast som grund för sine afflag, aberopar Rikets medeNösa tillstånd, anhäller jag ödmjukast fä underställa Högloft.
Ridderstapers och Adelns lika uplysta som ädelmodiga bepröfwaude, mine tankar i denne magtpäliggande fräga.
Det synes Åtminstone billigt att htt land, hwilket med en Million NikSdalerö omkostnad, gräfwer Canaler till lättnad för waru-transporter, vtwifwelagstgt äfwen warit omtänkt att hafwa i förräd till Leffe produccers anskaffande som derpä kunde föras, erforderliga medel.
Ständer hafwa beslutat och anordnat en sävan summa till sädant ändamål, dä deras Utstött dömmer omkring 1020 Tunneland redan updikgde Myror, färdige mottaga Plogen, och för. 12 54 Den 26 Februarli. förskaffa Stalén om dylikt arbete fortsattes, pä ds öfrige tjenlige ställen, med ivid past 272,900 opara'nade Jnnewänare, samt en ökad tillgäng pä Wic. tualie-Waror; och afwen Spannemäl nar Climatet genom stigande odling blifwit mildradt.
Detta är dessutom det enda möjliga medel akt med Rikets winst drifwa Nasafiells Silfwer Grufwor, samt andre Malm tillgångar, som dcr uran all twifwel sinnciS; tages widare i öfmerwägande dcn ymniga lillåäng pä Skogar, Fistrila och Segelbara Sjöar och Clfwer, tyckes som intet annat än brist pä god wilja kunna hindra de nyttigaste företag Beware Gud att wart Fädernesland skulle wara till ben grad utmärglat, akt det med sina förenade krafter icke förmådde Åstadkomma 2000 R:d.
Banco i Sex är dä sä stora fördelar, ined en sa ringa starf kunna winnås.
I närwarande tidepunct synes sädane landtwinningar wara bade de ädlaste och möjligaste, som sörwärfwas med Pivg, Spada och Hammare, lika mäglige öka nationel» wälmägan och hela hwad Krigen färat, samc blott fordra den Jdoges Swelt, men sparar dess Blod» Alla omständigheter om denna betydliga odling äro dessutan redan uplyste genom anmärkningarne öfwer Pitea Lappmarks upodling, tryckt 1809, hwilken lemnar lika fägnesamma som
Utförliga underrättelser om dessa sä länge misskände widlyfrige Landsträckors fördelaktiga beskaffenhet, styrkte och besannade af däwarande Directeuren k'.
Larxelan, Den 26 Februari!. rrZz Prosten Öhrling, Dalkarlarne Läck i Hjortnäs, ?ehr sonson I^äng, samt luckors Lrlon i Torsb rg genom deras bifogade betyg, att odlingen är för Nasafjells Silfwer Werk högst nödig och nyttig, samt att detza Myror bringas genom afdikning till omanlig fruktbarhet, och alstra kraftigare Foderwäxrer än i andra orter, jemwäl att Kryddgärds^Frngter redan der lrifwas, och siuteligen att den förtidiga frosten förswinner i samma mahn som odlingarne avancerar.