Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
— I afseende pä sjelfwa wärt fbrswarswerk är lika ostridigt, att de yppersta Stationer för de mindre fartygen af wär skärgårdsflotta stulle erhällas; att den sä mycket wigare kunde efter behof flyttas ifrän westra kusten tillbe östra; att sjö-tranSport af alla krjgsförnödrnheter emella» westra gränsen och de öfriga orterna stulle winnås, till stor besparing för bäde landet och Statskassa» Olägenheter af alla -e brxdsamma tillfällen, dä srgelfarten geno» - 22 Den i September liom Ewesund är fö!' otz stängd, och hwarpä juftj wära kröer icke saxats erfarenhet, stulle betydli-- gen förminskas.
Alla defa förmäncr ligga i sä tpklig dagvakt dck kanhända torde anses för ett fel att hafwa uprepat dem, Jag wägar tro nog mänga intretzcn förenäs de i dea önskan, att se denna Kanal fullbordad, för att tillgångar till dcK anläggande icke stola saknas, vin wcrkställighetcn upplättS att den cnstilta driften och omt-ankan, pä för Skaten nyttiga och för Entrcprcncurrr billiga wiilkor. — Wär Konung har, under den tid han soni Förmyndare förde Rikets fpsrg, genom samma utwäg bragt Trollhätte Kanaltvcrh j det stick, som ledde till detta förwänandc arhekes fullbordan; och har derigenom fbrwärfmat stg en. odödlig förtjenst af Fäderneslandet.
Mätte Hans regering äfwen blifwg utmärkt genom en lika lycklig älgärd wid detta sä länge pätänkta och dock ännu fä litet widgjorda företag!
Samtiden stall godkänna och efterwcrldcn tacksamt ihägkomma detsamma^ Hfwertygad att sä ärenden äro af större wigt, -kl fä anstalter kunna kraftigare bereda och kringsprida wälmägg.ti landet, at fä omsorger kunna wara Riksens Ständer wärdigare, eller tydligare bewittya den drift till stora företag
Friheten stanker ett dygdigt Folk, och hwilken hwarkm kan eller bör saknas hos de Representanter som gistvik Fäderneslandet förbätlrgds Grundlagar , och genom ett. redan fattadt manligt bestut försäkrat dk§ heder och sjelfbeständ; fvägar jag hos Högwördigste Herr Ärkc-Bistopen och Talmannen samt Högwördiga Ständet wörbsammast anhälla , att frägan om Göta Kanals anläggande mätte, 4 hen prdmng Regerings »Fprmcn förcstrifwer, fä
Den i September. fä företagas; och att derföre, sedan Allmänna Be» swärs- och Eeonora! - Mskdttet blifwit öfwer betta mitt Memorial hördt, Högwördigste Herr Ärke - Biskopen och Talmannen wille till det Högwördiga Ständct göra proposition: "at Riksens Ständers Beslut af ben 8 Aug 1772 mätte i afseende pä hela den föreslagna Göta Kanalen upplifwas, sä wäl geno», undcrdänig tillstyr an hos Kongl. Majit till wldkagande af alla ännu äkcrstäcnde nödiga anstalter till betz werkställande, genom Entreprenad pä billiga och uppmuntrande willkor, som äfwen genom upplätande till Kongl. Ma):k af full rättighet att af Kronans ägande jord criäkta den för ett helt Rike till sitt wärde ringa jord , och de lägenheter, som af cnstilta personers cgendomar i och för sjelfum Kanalen mäste tillstäppas.
" — Om denna Proposition winner Högwördiga Ständcts bifall, anhäller jag äfwen att de öfriga rcspcctiva MedStändcn mätte till deltagande i samma Beslut wördsamt och wänligen inbjudas; i anseende hwartill jag äfwen wägar begära tillständ att hetta Memorial med de öfrige Ställdin fä i ödmjukhet communiccra.
Oarl vo» Kotanstkm.
Bila - 84 Den 1 September.
ME, Stormäktigste Allernäbigste Rommg!
Nnmgsdt i Räd t ben II Msusti r?7r, jemte Prosten Lrsösnx» auhNan att m d P-oirck »ilt de» fdreflygna Kanalcnt in-> rätlande sä »»komma, lnvilkek bewlkjadcs.
Föredraget Kongl. Majt pä Ekolsund d. »8 September »77? 0W eesolveegdt Ut i» krowcoUa, Exp. genom Cvnkrllltvnal för vy» Mök och Bref till StattCo »to mi, Dä Riksens Ständer warit omtänkte att »tsin-, Na aila möjliga medel till Samhällets förkofran, hastva be jemwäl ansett segelbara Kanalers öppnande wa» ra ibland de säkraste och mest lämpliga utwägar till betta wigkiga ändamäls minnande, emedan en wig och mindre kostsam communication flera landsorter e» mellan, till snar afsättning af egna tillwerkade, och kätt ätkomst till andra nödwändighetswaror derigenom befordras, en ansenlig myckenhet bagswerken af folk och kreatirr besparas, samt näringarne säledes med minsta kostnad upphZclpaS
Ibland ätstilliga sädana nödiga och tillika i werkställighcten möjliga Kanaler, hwilka för segclfartcn i Riket länge warit föreslag» «e, hafwa ännu icke flere än Stockholms Slufl och ben sä kallade Arboga Graf blifwit jständsatte, den förre till nytta för Stockholms Stad och Mälarens strän» ber, ben sednare för Arebro Stad och de omkring sjön Hjelmaren boende inwänare, utom Trollhätte SluKwerk, som länge warit och med det Allmännas -ryga kostnad ännu är under arbete, ehuru nyttan deraf framdeles ej kan widare sträcka sig, än till wika orm
Den i September.
L7 »rkcr af Wermland och Westergötland.
Den segelfart som ifrän äldsta tider warit pätänkt emellan östersjön och sjön Wettcrn 5 genom den urgamla Stapelstaden Söderköping synes derföre wara sä mycket mera nyttig för Riket, som alla andra förcstagnc Kanaler igenom ^östergötland till Wimmerby igenom Smäland ät Skön» ika sidan, samt igenom Westergötland till Wenern, aldrig kunnat företagas och blifwa brukbare, innan denne segelfart först blifwit öppnad, emedan den allena skaffar fri Sjöfart till mest hela östergötland, Smaland, Westergötland och Nerike, jemte Södermanland och alla tvid Östersjön boende, hwilka bäde till och ifrän nämnde orter derigenom kunna föra och hämta produkter.
Och enär deremot, efter det förslag, som öfwer kostnaden till denna Kanals upptagande för längre tid tillbaka blifwit gjordt, den ej skall stiga högre än sill zoo,OOo dal.
Silftmt, jemwäl, enligt Direktören IkunberZs utlätande, med ringa kostnad i ewärdeliga tider skall kunna underhällas, emedan i anseende till belägenheten under en jemn sluttning, utan hinder af berg och högder, den, samme medelst tre portar, en tvid Wettcrn, en wid Roxen och en wid Aspclängen, hel och hällen kan uttömmas och hällas torr, när sä nödigt pröfwas; men som kostnaden till betta arbetes utförande icke af allmänna medel kan förskjutas, sä finna Riksens Ständer sig fbranlätne C. K. M. i underdänighet tillstyrka , att sädant under Entreprenad af private -Personer mä werkställas, hwilkek Riksens Ständer förmoda sä mycket snarare kunna winnås, som alla jordägare bäde wid Wetter», och i synnerhet omkring Roxen, hwarest de som oftast genom wattenflöde lida den känbaraste förlust af flera tusende latz
Hö och tunnot
Säd, förklarat stg pä allt sätt willige att med Söderköpings Stad och Skärgärder» deri deltaga, och att E. K. M. 26 Den 7 September. E. K- M. berwid ; Räder täckes utstaka sädana Ett? treprenad - willkor , som lända sä wäl E, K. M. och Kronan som Entreprenörerna lils säkerhet.
I anseende sä wäl till den betydande fördel E. K. M. och Kronan af den Näringarna härigenom tillskyndade förmän säkerligen fär hämta genom förhöjning i Tullinkomsterna, som ben mindre kostnad wid desi egna transporters werkställande, sinna Riksens Ständer äf, were billigt i . undcrdänighct tillsty ka , det täcktes E. K. M, i näder icke allenast läta bestä den kostnad, som fordras till en närmare undersökning pä hwad sätt denna Kanal lill det Allmännas största bätnad skall kunna inrättas, och hwad i följe deraf den nu skulle komma att kosta, samt betala den ringa jord och lägenheter, som till densamma ärv oundgänglige, att af Entreprenörerna nu och framdeles dertill fä disponeras, utan ock emot wänlig sold läta beordra sä mycket Manskap af Jnfautcrj.-Regcmcnterna, som, efter skeende rcquisition, till Erafwens öppnande framdeles behöfwcs.
Mätningar, afwägnmgar och wärdcringar, hofwa wäl, som förr bcrördt är, till denna segelfart blifwit anställde; men som Kartor och nödige Beskrifningar deröfver ännu saknas, sä täcktcS E. K. M. r näder läta anbefalla dem wederbör, att desamma med första uppglfwa; och som, efter Direktören stfsiunbsr^s berättelse, ännu icke blifwit undersökt, huru djupt wattnet är, sä wäl i de sjöar, genom hwilka denna Kanal kommer att tzä, som i hafswikcn Slätbaken kallad, hwilket likwäl är nödigt att weta, innan Kanalens djup och bredd kan utsättas, sä blifwcr först oundgängligt att en sädan undersökning, om tnöjligk är, nu i denna sommar företages, och att sedan derefter af tillförordnade EmbetSmän utstakas hwqrcst - Kana - Den i September, 27 Kanalen skall framgå, samt nppskattas hwad den till djup och bredd kan kamma att kosta.
Sedan allt detta föregätt, täcktes E, K. M. r nädcr täta kungöra samtelrga i oswannawnda orter warandc Landshöfdinge - Embeten , med hrrad willkor Entreprenaden i meranämnha durchfart uppsäkeH för bäde In- och Utländske, samt sedan, dä de sitt ptlätande dexLfwer i nnderdänighet afglfwit, ; nädcr stadfästa bwad dä öfwerenskommct blifwjt, till ewär; helig efterlefnad och säkerhet för dem, som deri sedermera deltagande mavda, .
Mchsens
Ständer framhärda med djupaste wördnadj - Stormäkligsie Allernadigste Konung!
Lhertz B-ongh.
Maj.ts - ' ' ' - - - allcrundcrdänlgste, tropkrgtigstr tjenare och undcrsätare Pa Ridd^axets och AdelnS magnar, 7^. 6.
I^e^onbiukvust, Lanlt-Warssalk, Pä Borgare-Sländets wägng-, > k. Lebalät, Talman.
Pä Prest-Ståndets wägnar, ^enä. kst. korsenias.
Pä Bonde-Standets magnar, ^08c-pla kstnN880N, Talman.
Stockholm p. 8 Äng, 1772.
Till Kongl. Majit underd. äng. Kanals öppnande emellan Wetter» ych Östersjön.
Metz Den i.
Vied Oeigisslet lika lydande intygs N. vvn 8te^rn. ^ok. G. 6e^srs8tuM.
Major- Hos-Iunlare.
Herr Grefwen och Ordföranden hemstälde, o>n icke detta Mcmorn-l mätte fä hwitå till dep Allmänna Beswärs - och EconomicUiskottet hunne att med sikt betänkande dcröfwcr inkomma ; hwilket samtycktes.
Herr Grefwen och Landt-Mar, skalk en ätcrkvm härefter, och sedan han sitt ställe äter intagit, tillkännagaf, i anledning af den frä, ga Herr Lsrgkmsn wäckt rörande nödwändigheten af Ombuds närwaro ä Riksens Ständers wägnar wid uptcckningen af för detta Konungens ägcndom, att Hans Maj:t Konungen anmodat Herr Landtmarskalken, att till Höglofi.
Ridderskapct och Adeln framföra Haas Maj:ts önskan, det mätte Riksens Ständer till dcnna förrättning utse nägra fä personer att dcrwid Rikets och Siändernas allmänna rätt bcwaka.
Herr Grefwen och Landtmarskalken förcflog i anledning häraf sdr sin del, om det sä skulle Ridderskapet och Adeln godt synas, att detze personer kunde af StatSUtskottet ibland dest Ledamöter utnämnas.
Grefwe körner, ^äolk Göran, förklarade, att SkatS, Utskottet wore sä bfwerhopadt af göromäl, att han trodde swärligen nägra Ledamöter Lerifrän kunna ffiljaS.
Herr Lergbman, Ambrosius ^IsZnus, »nsäg wara lämpcligast om ett par Ledamöter af -wart ständ dertill utseddes.
Herr Den r Septembev.
Herr Grefwen och Landt.Marskalk en proponerade om det ej wore tillräckeligt, att en af hwart Ständ till denna förrättning be-> fullmägtigades.
Bifölls; med tillägg, akt de andra Respektive Ständer» om detta beslut skyndsamt borde underrättas.
Hans Excellence Herr Grefwe Kunkil förcsiog, att ben Fullmägtig Ridderskapet och Adeln sänder till denna förrättning skulle wäljas af alla tre ClaHernaS Electorer tillsammans. Herr Grefwen och 8andt-M arskal ken gjorde härpä proposition, hwitken bcswarades med ; Hwarjcmte beflörs, att Elcckorerna till detta wal l eftermiddag flulle sammanträda.
Grefwe ve la 6 Lräle , sacob, hemftälde, om icke ijcnligaft wore, att Ridderffapet och Adeln, innan detta wal förrättades, afwaktade ve andra Ständens swar.
Grefwe kuvAs, iVtnrten, ansäg denna afwaktan öfwcrflddig, emedan Ridderskapet och Adcln i alla fall kunde skicka sitt Ombud, om ocksä de andra Ständer» ej i betz beflut skulle sig förena.
Herr LerZklMsv, Hmkiryxsus kel»- xnus.
Wid det tillfälle, dä upkeckaingen göres af för detta Konungens ägcndom, tyckes tiden wara inne att bewaka en fordran af 4 Millioner, hwilkcn mig blifwit bcrättadt, att Riket alt sedan är 1792 skall hafwa hos Konungen inncstäende, genom Konung 6vsi'/lk' 1H:djes dä ätagne förbindelse, hwilken genom Hans hastigt mcllankomna död icke kommil att vpfyllas.
Friherre kässuLrdsirm, som wid Riksvägen M Den i September. i Gesie irar Ledamot af Hemliga Utstoltrt, torde bäst konna Uplysa, huruwida denna upgift äger sid riktighet.
Friherre kell 3 n n s r b e r m ^ ^srS ^ittzusi.
Som )ag ivid 1792 ärs
Riksdag hade ded smickrande förtroendet att wara Ledamdt af Hemliga Utskottet» och jag af Herr Lsrgsimnn nu är anmanad att uplysa hcpis upgift, för jag den äran tillkännagifwa, alt Konung Ilsidje, dä Hemliga Ut skottet bade upgifwit, het Landets skuld med 12^ Million Riksdaler worc förökad, och Hemliga Utskottet derefter hos Konungen gjort uNderdänig föreställ» Ning, att Landet swärligen skulle kunna ätaga sig en sä betydlig förökning äf Riksskuldcn, erböd och lofwade Konungen stuieligcn, att Sjelf deraf betala 4 Mrk. jjoner, om Riksens Ständer ätogc sig 8x.
Herr 8 a r b m 3 ri ansäg denna skuld j som Konung 6d8i'.xr' Illtdje sig ätagit, i händelse den ännu icke wore betald, wara est nrf ät SoncN, hwarfbre wid detta tillfälle Rikets fordran borde lagligen bcwakas, emedan den, som älfwer ägendomen,"äfwen älfwer skulden.
Herr ^ !r w na, ?ekr.
Som detta ä-> ronde gansta mycket styndar , efter upteckningen redan är börjad, »ch det ligger magt pä, att Ständernes Ombud snart komma i werksamhct, fär jag Ridderstapkt och Adeln ödmjukeligen sörcstä, till förekommande af all tids utdrägt, att den wärda Ledamoten, som wäckt denna fräga, mätte nu pä stället utses, at wara Riddcrstapcts och Adelns Fullmägtig wid denna förs rättning; om han skulle behaga detsamma sig ätaga.
Fri, Den r GcptembeH Zl Friherre Ltjerrnstacl.t, (jarl 6nr Stzf, hemfiälde, VM icke frägan om en fordran af 4 Millioner hök Konungen, säfom aldeles np och werkrligcn af wigt, finge hwila pä bordet.
Herr GrrfwcN och L a n d t - M a r s k a l k c n frägade, om det wode RidderstapetS och AdclnS önsta», att genast, utan omgängen^ af ett wal, till filt Ombud Utnämna Herr Löre;liman. stn stor del af Ridderstapet o'ch Ädel» swa» rade härtill Ja.
Herr öer^kmnn föiklarade, att LM Högloft.
Ridderstapet och Adeln äswen skulle anse honom äga all erforderlig redlighet, och god- wilja till denna förrättning, befarade han dock att sakna den Lagkunskap, som bchöfdcS för att ätäga sig detta Ridderstapcts och AdelnS smickrande förtroende Herr Grefwe» och Landt-Mak, skalken trodde ej att sä mycken Lagkunskap for» drades, Utan ansägeS Herr L<'rtzkniui af Ridberstapet och Adeln dertill fullkoniligen skicklig.
Herr LeessrStestt, ^osin.
Scdart Högloft.
Ridderstapet och Adeln nu behagat falla stlectorerlic i Ämbetet, torde det wara öfverflödigt, att Electorernc i eftermiddag sammanträda.
Grefwe I)a Ia 6 ar 6 i <?.
Seban deistapct och Adeln npsj tagit ett bcfiut, att de§ Ombud wid upteckningcn af förra Konungens ägendom genom Ständets samteligc Elcctorer stall utnämnas, fär jag hemställa, om det wore enligt med en nödig ordning, att widtaga en annan utwäg, den att Ridderstapct och Adeln nu sjelf skulle nämna sitt Om bud - Z2 Den L September. bud.
Jag bör förklara, att om jag wore Eleckor, gäfwe jag Herr Lerkman oändeligen gerna min röstmen detta sätt att utwälja honom, kan jag för unn del icke tillstyrka.
Herr klinspor, 6ersit.
Hwad fräsan om de 4 Millionerne beträffar, hwilken blifwik lagd pZ bordet, fär jag föreflä, att om derigenom nägon skadlig tids utdrägt förorsakas, den wärda Ledamoten, som det prkat, sjelf för summan mätte blifwa «n swartz.
Herr 8er§kmnn erinrade, att fäsom honom wore berärtadt, sturle Konung nirs Testamente ännu ligga oupbrutit i Hof, Rätten, en omständighet, hwilken wid detta tillfälle han trodde äfwett böra ihägkommas.
Herr von kstsu8tvo!kki Larl 6ustrk I^eiukolst, hxmstälde, om icke sedan walet af Ombud wore gjordt, det wore i sin ordning, att en Instruktion, som bestämde detta Ombuds befattning, föreflvgcs och faststäldcS.
Pä flera Ledamöters begäran proponekade Herr Grefwe» och Landt - Marskalken , att af Ridderstapets och Adelns nu fattade beslut nu genast del ät de öfrige Stänben skulle lemnäs genom Protocolls - Utdrag.
BifLllS.
Friherre l^LNnsrbeUm ansäg ber» lnstruction, som Riksens Ständer wid denna förrättning kunde och borde gifwa sina Ombud, wara korrt »ch läkt att upräkta, samt endast behöfwa innehälla, att Ombuden ägde iagttaga och bewaka Rikets och Riksens Ständers rätt i hela dek widd» Kerr Den i September. ZZ Herr VerZkmsv föreslog, bet Ridderskapek och Adeln mätte anmoda Herr Grcfwcn och LandtMarffalken, att hoS Konungen anhälla om Upteck, ningcnS inställande, intill dctz Ständcn hunnit wälja stna Ombud.
Häri instämde äfwcn Herr LjörnbsrZ.
Herr Grcfwen och Lanb t - Marsk alken tillkännagaf, det Grefwe ve In Garells wäckt det fbrstag till tidens winnande, att under den stund af detta ?Ienum, dä endast upläsning af be» tänkandcn som läggas pä bordet, eller nya motioner, som genast remitteras, förekomma, skulle kanske Herrar Elcctorerne läta bcqwäma sig, att sammanträda, och utwälja Ombudet, dä deras wal ännu under Riddcrskapcts och Adelns sammanwaro kunde upbrptas.
Grefwe ve la Garells yttrade, dek han wäl wihle, att det wore med formen enligt, att Electorerne först genom anslag borde sammankallas:
Men dä Riddcrffapct och Adeln önskat skyndesamhet, och han för sin del ansäge densamma ganska wigtig, hade han tagit sig den friheten, att för denna gängen förestä detta undantag, säsom en till ändamälckS winnande tjenlig utwäg.
Herr Iknm, ?e!,r.
Dä jag tog mig den friheten, att inför Herr Grefwe» och LandkMarskalkcn och Högloft.
Ridderskapet och Adeln fbrcflä Herr j^fwerste Lsrxsiman till Bouptcckningsman, hwilkcn nu yppat frägan om de 4 Millionerne, war det endast för att winna tiben, ingalunda nägot n-stTredje Band.
N:o 5, 6. ' tro - Z4 Den l September. troende till wära Herrar Clectorer.
Men gansta ofta har det wänstapefulla och sällstapslika förtroende som galler pä Riddarchuset gjordt, att man under deliberation gifwit en annan »vändning ät ett i hast gifrvit bifall och förändradt ett litet mindre magt päljggande bcflut.
Det nu gifna fbrstag af Herr Grefwe Oe la Garciie, att genast Elcctorerne stolle samlas, tillstyrker jag aldeles; och af samma grund för att winna tiden — oaktadt Herr GrcfwenS proposition, är äfwcn emot RidderstapctS och Adelns beslut, (att Herrar
Elcckorer skulle intet förr samlas än i eftermiddag) som hwad jag fbrut hade den äran att fbreflä.
Friherre Legerström, sscob, erjndrade, att Ridderstapek och Adeln swärligen kunde läta skrida till nägot wal, innan de andra Ständcn stadgat sina bcsiut, huruwida de wälja blott en, eller flera Fullmäglige.
Efter nägon korrt öfwerläggning, stadnade Ridderstapet och Adeln wid hwad redan blifwit bestulit, och uplästcs till justering följande:
Riddcrskapcts och Adelns klenum den I September 1809. S. D. Sedan Herr Grefwe» och LandkMarstalkcn hoS Ridderstapet och Adeln anmält, det Hans Kongl. Maj.t i näder tillätit honom förklara, det Kongl. Maj-t önskade, att Riksens Ständer wille wid den uptcckning, som förrättas öfwer för detta Konungens ägendom; äfwen hwart Ständ för sig ut wälja - Den i September. 35 wärja Ombud, syntes Ridderskapet och Adeln bäst wara, att till denna förrättning en Fullmägtig af hwart Ständ utsäges, samt att genast i eftermiddag Ridderskapet och Adeln gingc i författning, att genom sine Electorcr läka utwälja deri, hwilkcn ä Riddcrskapels och Adelns wägnar bör detta förtroende erhälla ; inbjudande derjemte Ridderskapet. och Adeln »vänligen de öfrige respcctive Ständcn, att i anseende till ämnets wigt behaga skyndesamt och om möjligt wore i denna förmiddag, lemna Ridderskapet och Adcln del af sine beslut i delta ämne. supra.
Detta Protocolls Utdrag godkändes och blcf till de öfrige Ständen genast affärdadt.
Föredrogs följande Handlingar :
Utdrag af Protokollet, hället hos Högwör, dige Präste - Ständet den 24 Augusti 1809. S. V. I bctragtande af de wälgrundade skäl, uppä hwilka Riksens Högloft.
Ständers Lag-Utskott uti betz nu upläste betänkande af den lyche inne» warande Augusti tillstyrkt Kongl. Majus nädiga Proposition till Riksens Ständer om uphäfwande af det uti Kongl. Förordningen den 26 Ianuarii 1802 stad, gade straff för afsägelse af Adelskap, eller nägon Ridderskapct och Adeln tillhörande rättighet, a-isgg Ständet för deft del sig böra denna Nädiga Proposition i underdänighet bifalla : Hwilket genom Protocolls - Ut - Z6
Den 1 September. drag skulle de Respective Med-Ständen wördsamt och wänligen communiceraS. supra. Lx krotocollo I.
Utdrag af Protokollet, höllet hoS Högwördige Präste - Ständer ben 28 Augusti 1809.
S. D. Uti Protocolls - Utdrag af ben 2s:ke denneS afgifrver Högloft.
Stats - Utskottet det betänkande, i anledning af Kongl. Majus till Utskottet remitterade Nädiga Proposition af den i6:de i denne mänad , angöende ett förskott af omkring 70 ä 80,000 R:dr Hamburger Banco till Stats-Wcrkct utaf Riksgälds - Contoirets sörröd af Wäxlar j denna myntsort, akt Riksgälds - Contoiret för det närwarande äger en Fond uti Hamburger Banco af 67,000 R:dr, hwilkcn när som hälst till Stats - WerketS behof skulle kunna anwändas, bock erinrar Ukssottet om angelägenheten deraf, att Riksgälds - Contoiret för sin ersättning uti Hamburger Banco, hälst denna myntsort för Riksgälds - Contoret är behöflig till snart förestäendc utbetalningar.
I anledning häraf och som Kongl. Maj:t uti Dest högstberörde Proposition nädigst förklarat, att ifrägawarande förskott i Hamburger Banco erfordrades till bestridande af nödige omkostnader wid Fredsunderhandlingarne, ansäg Ständct för dest dU sig böra denna Nädiga Proposition i underdänighet bifalla, och det sä mpckct häldre, som Kongl. Majrt, enligt hwad Den i September. Z7 hivad denna Nödiga Proposition innehällcr, redan »vidtagit den författning , att Wäxlar ä Hainburger
Baneo skola äter igenom Stora Sjö - Tullen till StatsWcrket ingä, hwariqenom Stats - Contoirct koinmer i tillständ att ätcrbctala detta förskott i sädan myntsort, som Riksgälds - Cvntoiret nu kay lemna; Hwilket genom Protocolls - Utdrag skulle de öfrige Resp. Ständen samt Stats - Utstoltet wbrdsamt och »vänligen meddelas. bil supra.
Lx krotocoilo bl. ^ImcjuiK. Utdrag af Protokollet, hältet i Högwördige Präste - Ständet den 29 Aug. 1809. S. O. Upläsies Kongs. Majus Nädiga Proposition af den 2Z i denna mänad, angående Bränwins - Bränningen; och besiöts , at densamma skulle remitteras först till Allmänna Beswärs - och EconomieUtskottct, som äger att sig ssyndlamt dnöfwer yttra, hwareftcr denna Nädiga Proposition komme att till Bcwillnings Utskottets betänkande hänwisas; hwarom Protocolls-Utdrag till de respectiye Mcd-Stärdcn ffuls le wbrdsamt och »vänligen expedieras, bie lupin.
Lx brotocollo bl. Utdrag af Protocollet, hältet hos Högwördige Präste - Ständet d io:de Aug. 1809. S. O. Uppä Ständets Remisi ä H. Biskopen LtsZnelii och Prosten Häeliröms Memorial, / angäs 38 Den i September. angäettde tillsättande af en Provincial - Läkare pä Löland, kcnlnar Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Beswärs- och Economie - Utskott genom ProtocollSUtdrag af den 2:dra dennes det swar, att Utskottet ansett frägan härom ej röra en sädan förändring i de Allmänna HnslMnings - Anstaltcrnc, som sZ §. i.
Regerings - Formen omförniäler , utan trodde Utskottet detta mäl fast mera anga medel för en projecterad ny Ämbetsmans lönande, hwaröfwer Stats - Utskottet torde tillkomma att stg utläta.
Men som frägan huruwida en Provincial Läkare pä löland för Ortens behof wnkcligen mä wara af nödwändighet eller icke, bör afgöras förr, än Lön ät densamma kan föresläs, och dä denna fräga synes äsysta en sädan för orten allmän inrättning, som enligt 89 §. uti RcgeringsFormcn till Cconomie- och Beswärs - Utskottets ätgärd och beredande hörer, ansäg Ständet sig böra detta nial till Utskottet öterfbrwisa, hwarom Protocolls-Utdrag till de respective Med-Ständen samt Economieoch Beswärs - Utskottet skulle wördsamt och wänligen expedieras, bst supra. krotocolio 19. t^lmc^uist.
Utdrag af Protocollet, hältet hos Högwördige Präste-Ständet ben 21 Aug. 1809. S. D. Föredrogs Högloft.
Constitutions-Utfkottefs den y:de dennes afgifne Betänkande, angäens de tillsty kt förändring uti Regerings - Formens 28 §. i afseende uppä Konungens rättighet, att till MrMarre
Ämbeten nyttja utländske
Män, och bcstöts»atk denna Den i September 39 fräga, säsom ivid inncwarande Riksdag wäckt, bör wld nästkommande
Riksdag till slutligt afgörande företagas. blt supra. bx ?rotocoIIc> bl. ^lmejuik.
Utdrag af Protocollet, hällct hos Högwördige Präste - Stäudct d. it Aug. 1809. S. D. Föredrogs ett af Biskopen och Commendcurm H.
Doctor kstocäiu författadt sä lydande Memorial. Högwörd.