Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sorn, oaktadt allt hvad hittills blifvit sagdt, förmodligen ännu mången Anner de fordringar, man framställt som nödvändiga för Canalens fullbordan, öfverdrifna, så anser sig Directionen, för att på en gång möta alla inkast, berättigad att på Bolagets vägnar föreslå: det alla de förmåner af hvad namn de vara må, dem Bolaget redan innehar, elfer framdeles af de föreslag - io37 Den 22 Juli f, tn« na bidragen skulle hunna erhålla, jemte det redan förrättade arbetet, Byggnader, Inventarier, Instrument (dier, Bolagets fordringar och skulder, till Kronan öfverlemnas emot ersättning af det Capital, Bolaget redan inbetalt, stort 1,256,480 lid. nied för nugot öfver ett är upplupen renta, antingen i Contant eller genom obligationer med Benta att inlösas inom 1, 2 eller 3 år.
Att Höglo/].
Utskottens Betänkande måtte i följd af mina här gjorda anmärkningar återremitteras, åtföljdt af detta vördsamma yttrande, får jag äran föreslå.
Muntligen yttrade sig Grefve von Platen. ry. ■
Den mer an vanliga erfarenhet, det anseende samt den välförtjenta aktning, den näst före mig talande Ledamot äger, vållar hos mig mycken fruktan, att jag ej kan tillbörligen vederlägga eller rätta hvad jag uti dess tal funnit anmärkningsvärd!, heldst jag är utan all vana att munteligen framställa mina tankar för denna aktningsvärda samling, men i detta vigtiga ögonblick ser jag blott på min pligt, ej på gåfvan att utföra; jag hoppas utur detta skäl pä ett skonsamt bedömande af hvad jag går att framställa.
Herr Grefve Ankarsvärd, så - JJen 22 Juli f. 771. io37 sorn den der sjelf 1809 ej endast var närvarande, utan ledde öfverläggningarna på detta rum, torde påminna sig, att förslaget då uppgjordes i hast, och liksom i nödtvång af en väl erkänd skicklig man, Herr Majoren och Riddaren Bagge,men som ej då varit mer än 14 dagar på Svensk botten, alltså omöjligen kunde ha den localkännedom, hvilken till ett fullständigt kostnadsförslag var nödvändig; man kan alltså gerna, utan att glömma den aktning man är skyldig denna aktningsvärda mans döda mull, kalla detta förslag ofullständigt, heldst han genast ansåg det så sjelf; det var underteck- . nadt af honom och af ingen af Directionens Ledamöter, efter ingen Direction fanns.
Pierr Grefve Ankarsvärd, som sjelf ledt och styrt de allmänna ärenderna pä Sveaborg och dervarande flottans arbeten, torde ock bäst kunna bedomina huru omöjligt det är, att med sådana förslag vinna fullkomlig visshet; ja, jag åberopar hvarje enskilds erfarenhet, som blott försökt en vanlig husbyggnad; huru mycket mera är säkerheten omöjlig då frågan är om ett företag af denna vidsträckthet?
Herr Grefve Ankarsvärd uppger som en Bolagets rättighet, att utur Banken få lyfta 800,000 Riksdaler; detta förhåller sig dock ej så, utan har Bolaget ett Creditiv i Banken på en sådan summa, hvarpå Disconten får assignera; detta har jag bort anmärka, ehuru resultatet nära 1058 Deri 22 Juli f. #rt. l)lir detsamma.
Herr Grefven uppror en proportionel Calcul, att då på 5 år man ej fullbordat mer än en Sluss, beböfs en ofantlig tid innan man kan få de 60 fullbordade; denna Calcul tål någon jemkning, sä i anseende till uppgifterna, sool resultaterna.
Sant är att endast FnrsviksSlussen är färdig och brukad, men fvra andra färdige, h alfFrfrdige eller grundlagde} Slussarnes antal är ej 60, ittan 56, en skilnad, ehuru ej betydlig, jag bort anmärka* Den som aldrig så litet känner sädana byggnader, vet att Materialierna dertill måste långt förut beredas, stundom måste de framföras på en ganska lång väg, locala omständigheter måste betraktas; så finnas 20 Slussar mellan Wenern och Vettern, men ej en enda kan byggas, förr än flera mils Canal blir segelbar och Slussen vid Forsvik fullbordad, efter kalken till denna byggnad måste å denna sjöväg framföras från Vetterns andra strand oell Östergöthland.
Att härtill bruka landtransport, vore ett ofantligt misstag; jag har blott som exempel velat framställa detta enda förhållande; sådana äro ioo:de, och jag önskar, att da omdömen fällas, det skedde med fullkomlig local kännedom, utom hvilken de måste blifva förhastade och misstagne.
Fl dessa skäl tror jag, att om vid förslaget* uppsättande kunskaperna voro bristande had« författaren varit den förste att erkän
Den 22 Juli f. m. na det.
Till säkra förslagers uppgörande behöfs en vidsträckt erfarenhet, och jag förklarar, att man högeligen förhastat sig, om man förr än nu uppgjort de nu framlagda.
Kanske kunde de vara färdiga några månader förr, om ej Bagges frånfälle timat; men ej mera.
Jag tror rättvisa domare skola finna dem bära stämpeln af fyra års erfarenhet.
Hvad angår den tillkommande inkomsten af Canalen, är mycket för tidigt att med visshet afgöra; sedan 1806 har jag sökt uppgifva sådana grunder, som kunde gifva anledning till beräkningar uti denna väg, och uti den då utgifna afhandling finnes ett sammandrag af uppgifter, hvarefter man kan göra sannolika Slutsatser öfver hvad man har att vänta af vår inre rörelse, af vår handel; men hvem kan bedöma hvad man har att vänta af den utländska handeln, hvem kan förutse våra då blifvande handelsförfattningar, hvem våra förhållanden med andra magter och deras författningar?
Nar skulle sådana företag kunna äga rum, om man ej gåfve något af sannolikheter för framtiden?
Likväl tror jag, att då man omöjligen kan tvinga Actieägare att inbetala sitt öfriga Capital, som dock är oumbärligt, så om man ej lemnar den äskade säkerhet, uteblir ganska visst denna inbetalning af Actieägare, en tanka som tills vidare må stå för min läkuing, men då flera tecknat sig för summor, att en sadan man äfventyrar denna betyd* liga summa, utan mindsta insigt til! laglig renta derföre, än mindre säkerhet: han tager heldre den första förlusten an den sista, visserligen i alla fall stor för honom, men ännu större för Riket.
Men redan hr häröfver sä mycket sagdt i Utskotten samt i mitt skriftliga
Dictamen, att jag får blott hänvisa härtill.
Herr Grefve Ankarsvärd:
Till svar å hvad Herr Grefven och StatsRådet behagat emot mina yttranden anföra, får jag först äran förklara, det ingen enda af mina framställningar varit rigtadeemot Herr Grefvens och StatsRådets person, och kunnat så mveket mindre vara det, som jag med allmänheten delar den aktning, hvartill Herr Grefven af sina medborgare gjort sig sä väl förtjent.
Men 'af hvad iag sagt om det felaktiga förslaget, kan j.ig icke återtaga ett enda ord.
Jag har hvarken kunnat eller velat ingå i några speciella detailler, rörande Styrelsen eller redogörelsen för CanalVerket, och jag tror, att så länge Canalen ar Bolagets enskilda egendom, tillkommer ock ingen annan att blanda sig deri.
Herr V- 2.
Veu 22 Julija rn.
Herr Grefven och StåtsRädet har alldeles rätt, att äfven jag haft vigtiga och kostsamma uppdrag att verkställa; men jag har aldrig föreslagit något, sorn för Riket varit ruinerande eller öfverstigit dess fö i/nå ga.
Herr Grefven och StatsRådet behaga^ erinra mig om den enthusiasra, med hvil” ken Götha Canal vid 1809 års Riksdag emottogs. ja, jag erinrar mig det; men förklarar tillika, att min öfvertygelse, derom var densamma då, som nu, och jag är säker, att den nämnde entliusiasmen härledde sig ifrån förslagets billighet; och jag frå-» gar samtliga här varande Herrar af Ridderskapet och Adeln, om förslaget då varit uppgjord t till 6 Millioner, någon enda dä. tecknat sig till En Riksdaler.
För öfrigt skall det högligen fägna mig, om företaget möjligen kan fullbordas; och hvad de orntalda stora förmonerna beträffar* som Rikét derigenom skulle tillskyndas, önskar jag hjertligen, att våra barnabarnsbartt deraf matte komma i åtnjutande.
Jag får blott med tillkännagifvande af min tacksamhet för ds förmonliga omdömen Grefven yttrat, försäkra, alt det på intet sätt varit min tankäRidd. o. yld.
Erot. 151 152 j«4a pen 22 ]• m genom mitt yttrande förnärma en perton, hvars förtjenster äro mig bekanta.
I följd af den billiga fordran man å niig bär, med den kännedom jag är skyldig äga, talar'jag för att söka göra reda för Verkets förhållanden; om med min föga vana något »kulle undfalla mig, något stötande, antingen mot Herr Grefven, eller hvilken annan som heldst, skulle jag vara den första att rätta det.
Grefven anser det rätta vara, att sammanbinda Wenern och Wettern, samt sedan tänka på det öfriga; utan att länka på hvad i Östergöthland är gjordt, utan att beräkna hufvudnyttan, som är sammanbindningen af bägge håfven, hvilka skölja vära stränder, tror jag resultatet, ehuru gagneligt för vissalandsorter, dock ej kunna lemna en så gagnande utsigt för Actieägarne, sam de hafva rätt att fordra eller som kunde bringa dem till en inbetalning, hvilken efter salåns natur är omöjlig aftvinga den?- Herr af Sillén, Carl Wilhelm, uppläste ett så lydande Vördsamt
Vid nu förevarande fråga om Götha Canal, anhåller jag hos Högvälborne Herr Grefven och LandtMarskalken samt HögJoF.
Ridderskapet och Adeln om några ö* gonbiick, for att yttra mina tankar, i an- , JXeA 2i Juli /. 7Ti. ledning af Herr StatsRådet Grefve Plåtens den irsta Maj här uppläste Hietainen, erm möjligheten att fullborda, samt nyttan af Götha Canal, så i politiskt som oecönömiskfi och militairiskt afseende, m. ni:
Med Herr StatsRådet Grefve Platen är jag af enahanda tanka om möjligheten af detta CanalVefks fullbordande.
Intet företag kan tänkas, af inenniskor förr uiförcft, 1 hvilket land sorn heldst, sorn ej äfven i Vårt tand skulle kunna verkställas, endast tnatr deltill har medel. Uti Politiskt hänseende är ÖsletsjörtS sammanbindning ttied Weäterhafvct visser^ ligerr af så stor öoh väsendtlig nytta, att def* onViökd fens rhindsta tvifvel lärer kunna uppstå. ii i •'! j ’i. fl ■ jf Mert att denna sammanbindning, med deri sträckning den geiiöm Götha Canal ntt har fatt.
Uti oeronotniskt hänseende, föfc hela Riket käti blifva af så väsendtlig nyt» ta, som man synes lofva sig, kan jäg alldeles icke inse, ickeens för det sädftsfika Östergöthland i allmänhet.
Att Östgötha jordbrukaren allmänneligen skall begagna denni Canalfärf,' till siri säds transporterande, trof jag'icke.
Jag tror att lian, efter denna Catiaffarls öppnande, Skall, likasom hitrillif skétt, viutertideU Utföra sin stad.
Hvilket! jöth brukare tkall bita sin säd, väinlfgén rftä fDen £2 Juli f. m. tröskad före Juletiden, ligga intill varén eller sommaren för att begagna Canalfarten?
Pluraliteten af deni behöfver förvandla säden, det fortaste möjligen ske kan, tili penningar, för att afbörda sig de otaliga Kronoutskvldernn, innestående tjenstehjonslönerna och euctioirsmrop, m. ni.
Desse afyttra säden om vintern, och komma således icke att begagna Canalfarten.
Jag tvifar äfven derpå, att de större Fossessionaterne, för att begagna Canalfarten följande året, behålla säden i bodarna, ifall dessa äro dertill rymliga nog, och utsätta sig för Ibesväret med sädens ofta skyfflande, mindskning genom intorkning och musfrat, Canaleller Sluss-afgifterna, samt den händelsen, att få sädén mindre betalt; ty vanligen betalas den bäst om vintern.
Då har ock jordbrukaren bästa tid att använda till sädens utförande.
Uti vårt land, der man kan räkna foga mer än fem månader alt använda på jordbruket, har landtmannen ingen tid till sädens transporterande örn sommaren.
Just derföre är det som Upplänningar, Westmanlänningar och Söderinanlänningar, * till deras säds transporterande, icke begagna sommaren och den ypperliga Canal naturen at dem danat Mälaren— Upplandafyttrar omkring ,n°. tunnor s'"d, som allt ulföres på vinterföret.
Så förhåller det sig ock medde öfriga intill Mälaren stötande Landskap.
Hvilken skall då Den 22 Juli f. m„ 1045 begagna Götha Canal?
Östgötha Eergslag„
Det är sant, att jernet hvarken behöfver skyfflas, eller mindskas geno n intorkning och mmfrat.
Men månne denna Bergslag, sorn producerar något öfver m. Skpd., och hvilket till en stor del troligen förbrukas inom Landsorten, fordrar så kostsamma Canalbyggnader, eller kan inbringa deremot svarande afkastning.
Jag tviIlar derpå.
Men medgifvom ock detta.
Hvad förlora icke genom Canalfarten, om den någonsin kommer i gång, de genom forslande vintertiden förtjenande af allmogen i den orten, som dea tiden, kanske, icke hafva någon annan förtjenst.
Uti militairiskt hänseende anses ock denna Canal vara af stor nytta, ty, säger Herr Grefve Platen uti åberopade
Dictamen, ”Riket har på det hänbaraste fått erfara, ”att politiska händelser, soni äfven för ”framtiden ej ligga utom gränsen af inöj”ligheter, alldeles stängt coimnunicationeit ”imellan dess vestra och östra kuster, äfvensom belastat med svara förluster, i ”synnerhet den östra delens oommunication ”med öfriga verlden.”
Är då med denna Canal det ändamål vunnet, att i alla påkommande fall äga fri och obehindrad communication imellan Rikets östra och vestra kuster?
Jag tror det icke; ty uti den förmpdadejtändelsen,hvadhindrar cu fiendt - Pen 23 ' lig Flotta elior Flotille att, ittä$n ‘ >vfir Skärgårdsflotta kan Utlöpa,{lägga »fig framför Canalens ostra mynning, och förhindra Canalens begagnande?
Hvad blir. då dess nytta, äfven i mililairiskt hänseende?
I !min tanka alldeles ingen, 1 ijt> s oh '■ } mons»? zonriv f/to? .nediov ' ’ *U I ti6 Jolf! 3IX91*IR^
Helt annat hade r«cultatet blifvit af båda håfvens sammanbindning, genom en Canal sorn ifrån Wenern gatt igenom Skagern, SvartElfven, Mökern* öfver landtryggen vid Sandvik, genom Elfsängen, Wikern, förbi Nora stad genom Wäringen och Arboga å till Mälaren.
Elfer ock genom Ska^ern, Let-Elfven, öfver landtrvägen åt X 7 i r » , ■ b ci Orebro, genom Hjelmaren och Arboga Slussar i M-laren; hvilken Canal-ledr redan 1754 varit påtänkt, och är af -Earidtmiftftre afmätt, afvägd och beskri&ven.1*
En «£dan Canal hade varit nyttig i alla möjliga hänseenden.
Ingen fiendtlig sjöstyrka» hade, i hvad politisk händelse somheldst, kwnnät hindra hufvudstadens gemenskap sjöledes #héd Westerhafvetoch derintill liggande Eandska* per, Denna Canal hade således varit verkligen Riksgagnelig i politiskt och militairiskt afseende; och i oeconomiskt, oändligen vida mer än Götha Canal, ty uti hvilken politisk ställning som Riket befunna H-g» skulle gqnpm förenämnde Norra Cinal, allt Östra, Norra och Westra Bergslagern#
De» 23 .lufi /. m. ><>47 jern .[cirka Skpil] med lätthet kunna sjövägen transporteras till Götheborg.
Uppgöres för denna Canalen sådan Calcul, sorn Herr Grefve Plåtens, till bevisande af den besparing i karle- och öke-dagsverken, som vinnes genom Götha Canalfartens begagnande, mot att forsla landvägen, skall tydligen inses, huru mycket fördelaktigare Norra Canalen blifvit, hvarå en såd^n myckenhet jern kunnat transporteras, mot den nu påarbetade Götha Canal.
J korthet har jag bevist, att denna Canal alldeles icke är så Riksgagnelig, hvarken i politiskt, oeconomiskt eller militairiskt hänseende, sorn man velat måla den.
Men då detta Canalarbete nu är börjadt, och, enligt CanalDirectionens underdåniga berättelse till Kongl. Majit af den 50 sistlidne Mars, denna Canalhyggnad, sorn redan ett stycke avancerat, nu anses, a£ bristande medel, ej kunna fullbordas, utan ett bidrag af Staten, af ej mindre an tvl millioner 800,000 Riksdaler, uppstår den frågan, huru detta bidrag skall erhållas, eller med Canalverket förfaras. •• • r 1'
Då, likmätigt Kongl. Majita Nidiga Privilegium för Götha CanalBolag af den m 11 April 1810, detta Bolag,för everldeligi* tider äger denna Canal med dess Slussar lOrjg
Den 42 Juli f. m. och nili: hvad dertill' hörer, och afkastningen deraf får sig till nytte använda, utan att Staten deraf någon direct inkom-t taga kati; då Canaiatkastningen, enligt Herr Grefve Plåtens förmodan, i framtiden kan uppbringas till vi-.la högre FroCent an påräknadt varit, efter det anförda, exemplet af en Engelsk Canal, sorn, ifrån påräknade 5 å 7 ProCehts afkastning, gifvit 60, hvilken, i anseende till den kortare lid Canalfa.rten Ilar kan gagnas, torde höra nedsättas till 18 å 20 ProCent; då Bolaget-, igenom.den åt detsamma, i och för Canalbyggnad;n§ företagande och fullbordande, förunnade Discont, redan erhållit ganska betydlig, vinst, och af denna Dispont, under återstående åren af Octroyen lärer kunna påräknas ytterligare vinst af flera millioner Riksdaler; kan jag icke Hnna anledning till Herr Grefve Plåtens säbra förmodan, att större delen af Götha CanalBolags
Actie ägare heldre skola förlora de på Actierna redan inbetalda 40 ProCent, an att, uLan ytterligare tillskott af Staten, med ytterligare insättningar fortsätta företaget och fullborda hvad de sig åtagit.
Jag anser att dem bor åligga, fdrst utbetala den tecknade summan, och dermed fortsätta Canalarbetet så långt den räGker.
Och när den summan derpå vöre använd, böra Actieägarne ock kunna med fördel, i anseende till den omförmäldai stora fönnongn- af Cati affallen, och fö!jakt - f Den 22 Juli f. nt, ligen stora vinst, den framdeles kan kom t? 7 ina att inbringa, samt vinsten af Disconten, hvilken blifvit Bolaget förunnad med vilkor, ej allenast att företaga utan ock att fullborda Canalen, utöfver det tecknade Capitalet tillskjuta mindst en lika stor svimma, hvarmed Canalarbetet, enligt nu uppgjorda arbetsplanen, lärer kunna fullbordas.
Och då till den framdeles påräknade stora afkastning, Actieägarne hafva att vänta af Canalfarten, lägges den Patriotism som föranledde Bolagets upprättande vid en då påräknad mindre afkastning, lära Götha Canal Bolags Actieagare, långt ifrån att, genom inställande inbetalning af återstående 60 PrbCent å det tecknade Capitalet, förlora de redan inbetalda 4° ProCent, äga mey än tillräckliga skäl, att äfven sjelfve anse sig förpligtade, att på det sätt jag nu föreslagit fullborda denna Canalbyggnad.
Södertelge Canal-Rolag har ej af Staten erhållit något, i proportion till företaget, så betydligt bidrag, som Götha Canals.
Det enda unGlerstöd Södertelge CanalBolag tnig veterligen erhållit, är hvad Kongl. Maj:ts Nådiga Resolution af den 13 November 1811 tillägger detsamma.
Actieägarne hade således, intill 1811 års slut, ingen renta på sina dittills insatta q5 ProCent.
Det är först iftån och med 1812, som deerhållit 5 FroCents renta på de inbetalda jo5o Ditti£2 Juli /, m. penningarna.
Detta Bolag har, under byggnaden, i flera år förr än Götha Canal började, fått vidkännas lika beskaffade förluster sotn dem, hvaröfver Götha CanalBolag beklagar sig, tillkomne af Rikets politiska läge och iråkade krigstillstånd— således utan
Directionens förvållande.
Bolaget har, det oaktadt, icke af Staten fordrat ersättning för opåräknad^ Befäls ajiöaingqr, extrcitiedagar, vfr be tsco ninie rider in gars hastiga bor tgung, högre dagspenningar för arbetscornmenderingarna, proviant-förluster, stegradi forlöner och Verkets TjenstemannaCorps aflöning.
Utan att granska summorna af alla dessa ersättningar, har i synnerhet vackt min uppmärksamhet denne sistnämnde ersättningsArtikeln:
Verkets Tjenstemanna Corps aflöning för hälften af åren 1811, 12 och 13 samt 1814, uppgående till den betydliga summan af 89.221 Riksdaler.
AflöningsStaten till CanalDirectionen och Betjeningen utgör således ej mindre än 71,- 376 Rd. 38 sk. 5 rst. årligen.
Efter denna beräkning uppgår således Bolagets TjenstemannaCorps Aflönings Stat, på de till Canalens fullbordande ännu påräknade nio åren, till en summa af 642,391 Rd. 9 sk. 9 rst.
Hvilken ofantlig summa, endast i aflöningar!
Jemförom detta genereusa aflöningssätt med Södertelge CanalBolags hus - Den 2ä Joli f. rn. hållssamma.
Ingen af Directeurerna der bar lön.
En obetydlig resepenning best-ås d*m blott.
Bolagets Mechanicu«, Kamererare och Secreterare, äro de enda som haf( va lönj och den för dessa sednare ganska obetvdlig.
Det oaktadt hafva alla desse Bolagets Directeurer och Tjenstemän, som de fleste äro Actieägare, med hushållning handhaft Bolagets médel; med nit och Verksamhet drifvit Canalarbetet, i man af den arbetshjelp
Directionen kunnat er- - håHaaJ vö-.
\ •norns0 r u-b» »du « Långtifrån att, såsom Götha Canal Bo* jags Actieägare, hota med att heldre förli»ra}*ie på Actierna inbetalda 4° ProCent, lisi att, utan ytterligare tillskott af Staten, Aili Canal arbetets, fortsättande erlägga återstående 6« ProCent af den tecknade Sum, raft»; hafva Södertelge CanalBolags AfltielåtgAiléit lifvadegaf verklig patriotism, utöf-iVer det täecknade Capitalet, redan tillskju>L?t il2-3^ ProCent, och intagne af samma « »it för <■ i nyttig sak, skola de säkerligen ej undandraga sig, att genom ytterligare •tillskott, utan Statens och Medborgares betungande, fullborda det Canalverk de sig påtagit. rf; I anledning af hvad jag nu haft ära» anföra, anser jag Götha CanalBolag ovilkorligen va»-a förpligtadtutt, och med fördel kun - Dm 22 Juli /. m. na, genom eget tillskott utöfver flen teck. nafle summan, fullborda hvad det sig atagit, så framt det vill tillgodo njuta alla, med Gotha Canal-Disconten och uti privilegierna förunnade formoner; och får härmed förklara, att jag alldeles icke finner något giltigt skäl lill bifall till det af Götha CanalRplag nu af Staten begärdta ytterligare bidrag af 2,800,000 Rd., eller de uti Utskottens Betänkande föreslagna årliga bidrag af 250 eller 500,000 Rd., det jag tvärtom alldeles afstyrker, I den händelse, att, då Riksens Ständer, som jag önskar och hoppas, afslå det af Götha CanalBolag utaf
Staten nu begärdta och af Utskotten föreslagna bidrag, Actieägare* igenom inställande inbetalning af återstående 60 ProCent af tecknade summan, upplösa Bolaget, och icke fullborda Canalarbetet, inser jag dervid ingen förlust för Staten, utan tvärtom ren vinst.
Då först blir det tid för Riksens Ständer att gripa sig an, och åtaga sig detta började Canalarbetes fortsättande.
Afkastningen af Canalen blir då Statens och icke enskildt Bolags, som synes villja, att
Staten med halfva kostnaden skall fullborda hvad det sig åtagit.
Den stora Discont-vinsten, som nu tillfallit Actieägarne, blir då Statens.
Ty som Den 22 Juli f. m.
CanalBolaget fatt
Disconträttighsten, icke blott för Canalarbetets börj andé, utan ock för detsamma* fullbordande, följ -r af sig sjelf, att då Bolaget icke det åtagna CanalVerket fullbordar, den dermed förenade D iscont-förinanen frångår Bolaget, som genom den vinst det af densamma redan njutit, bör vara rikligen ersatt för sina på CanalActierna insatta 4.0 ProCent- Canalarbetet skall då af Staten fullbordas, och da dervid, samt vid aflöningarnas reglerande för Direction och Betjening, de kloka grunder följas, som nyttjades vid TrollhätteGanals fullbordande, är jag öfvertygad, att likasom denna inom få år fullbordades, skall ock Götha Canal, inom kort tid, och utan förlust för Staten blifva färdig.
Nyttan af Götha Canal, bör efter min tanka bedömas med åsigt af La dets oeconomi ska nytta, af Statens mercantiliska interesse och af Rikets ökade försvarsstyrka.
Ehuru öfvertygad jag är om de ofelbara fördelarna, som detta Verk skall i oeconomiskt och mercantiliskt afseende medföra, anser jag mig, i anseende till bristande egen kännedom i dessa ämnen, obehörig att mig deröfver yttra.
Mina grunder kunde och borde ej af Ståndet anses annorlunda än ett upprepande af deras me - io5i Den 22 Jul! /. ra. ningar, på hvars sakkännedom mitt öfvertygelse hvilar.
Ja» öfverlemnar derföre heldre till dessa Hervar och Män, att ined mera framgång än det kunde ske genom mig, sjeifve framställa sina tan* kar om Verkets nytta under båda förstnämnda äsigter. lag inskränker ttiig vid en koft öfversigt af de högst ansenliga mili (affiska fördelarna Götha Canals fullbordande bereda Riket.
Den hufvndsakligaste är förmågan att hastigt, utan fara af Elementer, utan hinder af fiender, till hela sin styrka kunna concentrera Rikets Sjomagt på den kust det den behöfves.
Man invänder deremot, att den sena islossningen i vårt Climat skall vid vissa årstider hindra en sådan operation, och det till den grad, att till och med fiendtliga Escadrer skola kunna förekomma Våra.
Jag svarar derpå, att om an så förhölle sig, så vöre det ändå en gifven förmån att en stor del af året kunna begagna en så afgörande fördel.
Men jag går längre och påstår, att denna sträcker sig till hvarje årstid der < j joperalionef äro möjliga.
Innan en af våra grannars skärgård är fri för i', är vår skärgård det.
Innan denne åter är öppen, så att flendlligä skepp der kunna inlöpa, äro våra Den 22 Juli f. m. 1055 insjöar practicahle, och Canalvännan bör kunna blifva det genom det strömdrag, Som medelstslussarna afven om vintern bör < kunna åstadkommas.