Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hafva vi väl nu till vårt ConstitutionsUtskott aflagt en bekännelse af vår svaghet, af vår väld i omdöme, af vår böjelse för Embetsmanna-magtens inviolabilitet, af vår fruktan för passionernas medverkan i våra öfverläggningar om Rådgifvai-es förhållande, och håfve vi såmedelst påkallat det förslag till ändring uti 107 som af ConstitutionsUtskottet förelägges oss, eller anser man tillfället, då en pluralitet visat liknöjdhet för sina rättigheter i denna del, böra begagnas, för att äfven betaga efterkommande möjligheten att utöfva den opinions dom öfver Ministéren, som är en borgen för Folkets frihem ter uti constitutionella Alon ardner.
Den 22 April t, ml 479 Med all aktning för Friherre Adlerbeth; med vördnad för de prof af frihetsvän, jag om honom här hört åberopas, täger jag mig friheten bestrida den tydning, han med så mycken framgång afgifvit om rätta förståndet af Lagstiftarens mening med I07 §:s andra moment.
Jag djerf* å min sida försäkra, att Grundlagen, år 1809 ej blifvit antagen i den esprit, men åberopar nu, om meningen icke, åtminstone i denna del, varit klar och tydlig för dem, som, drifna utaf känslan för Landets väl, försökte och lyckades att återföra friheten till tröst för ett olyckligt Folk, och hopp om mera säkerhet mot framtida inkräktningar uti de rättigheter, hvilkas upphörande lätt förbyter friheten uti slafveri.
Att nu åberopa 180g års ConstitutionsUtskotts esprit, måste blifva ett inkast af föga värde för tydningen af Grund-lagen, när Utskottet då, som nu, blott var ett medel för utvecklingen af NationalRepresentationens esprit.
Ägde Svenska Folket i 180g års erfarenhet ej tillräcklig anledning att för Rådgifvare bestämma ansvarighet.
Discussionerne öfver AnsvarighetsLagen vittna nog härom.
Är Lagen otydlig, då han i 106 §. bestämmer Utskottets åliggande, i händelse StatsRådets
Protocoll skulle vittna om tillstyrkta öfverträdelser afRegeringsFormen eller af Sveriges Lag i allmänhet!
Är Lagen otydlig, då han i 107 §. bestämmer Utskottets skyldighet, i händelse StatsRådsProtocollen vittna om bristande omtanka för Rikets väl, om brist af nit, skicklighet och drift!
Äg 48o Den 22 /4pril e, Lagen otydlig, då han tillåter Representanten att väcka frågor i detta amne,' och Stånden att afgöra deras påföljder, sedan ConstitutionsUt • skottet i iipplysningsväg blifvit hördt!
Ilar Lagstiftaren här ej velat förvara Representationen" en möjlighet att önskningsvis hos Konungen anhålla om de Rådgifvares endtledigande, hvilkas åtgärder icke genom StatsRådsProtocollen kunna rättfärdigas, då de af Nationens Representanter klandras; så nödgas jag erkänna, att Folket har slumpen eller ödet en evinnerlig förbindelse för andra momentet i 107 §, hvilket jag så gerna hade velat tillskrifva 1809 års Constitutions- Utskott, om jag icke derigenom komme i alltför stor motsägelse med Friherre Adlerbeth.
Konungens inviolabilitet är i alla constitutionella monarchier erkänd, men det är Rådgifvares ansvarighet, som skall skydda Folket emot möjliga försök af enväldigt intrång i stadgade rättigheter.
Denna ansvarighet delar jag, i händelse af en positiv Öfverträdelse af Lagen, då Lagen bestämmer straffet; och i den omständigheten, att Representationen, under iakttagande af föreskrifna former, anmärker bristande nit, skicklighet och drift i Embetets utöfning.
Om Folkets Representanter under tidens längd någon gång skulle komma tillsammans och från sina hembygder medföra den öfvertygelsen, att Rådgifvare ej sjelfkrafde påmint om Rikets bästa, att de ej uttänkt medel att minska Statsbehofven; om Folket vore starkare lastadt än det för - Ben 22 April e, m, 481 förmådde bära; att de tillstyrkt skapandet af nya sysslor i stället för att föreslå förändringar, oin landet redan vöre i trångmål för aflöning af ett öfverflödigt antal; att de enhälligt tillstyrkt fordringar af nya Stats-bidrag, i stället för att erinra om nödvändigheten att minska dem; om deras handlingssätt som Rådgifvare i allmänhet af FolkRepresentationen skulle ogillas; i sådan händelse lemnar 107 Representationen rättighet, att hos Konungen i underdånighet anhålla om förändrad Ministere; och Lagstiftaren har genom sitt förbehåll af Constitutions-Utskottets förutgångna hörande, åt Konungens Rådgifvare förvarat den billiga rättighet, att Granskaren af StatsRådsProtocoll måste rådfrågas, innan öfverläggning om Opinions - Beslutet får inom Stånden förekomma; och härigenom kan med skäl förmodas, att aldrig en rättvis riktning saknas för Representationens beslut; men ConstitutionsUtskottets yttrande kan lika litet i sådant fall blifva en Lag för Riksens Ständer, som StatsRådets föreställningar kunna nu vara det för Konungen vid begagnandet af 55 §., att från Embetet skilja innehafvare af förtroende sysslor; så mycket mera, som Riksens Ständer i sådane fall aldrig förbehållit sig någon verkställande magt, utan blott en rättighet att under lagliga former kunna hos Konungen framställa en önskan om förändrad Ministere.
Engelska Representationen har sig öppen denna önskningsväg, och jag kan ej förstå, hvarföre vi skulle stänga den för oss.
Om vi hysa misstroende till oss sjelfve, om vi Kidd, o, Ad, Prot. 5 Band. 5i. 482 Den 22 April e. m. nu sakna anledningar att använda den rättighet 107 §. lemnar oss, så böra vi ej betaga våra efterkommande ali utväg dertill, genom Grundlagens ändring på det af Utskottet föreslagna sätt.
Jag kan ej finna skäl, hvarföre Riksens Ständer skulle öfverlåta åt ConstitutionsUtskottets välbehag äfven den rättigheten, att möjligen kunna förhindra Representationen, att under skydd af Grundlagen, till Thronen, under form af önskan, framföra uttrycket af en allmän opinion, der den vore till.
Jag kan ej afhålla mig att yttra, det
ConstitutionsUtskottet i denna fråga ägt tillfälle att visa en mera sann, en mera lefvande frihetsanda, om dess Betänkande snarare sökt sätta Representationens önsknings-rättighet i sådane frågor utom allt tvifvelsmål hos dem, som kunna önska det motsatta förhållandet.
Jag finner ingen anledning att göra ConstitutionsUtskottet till en enväldig beherrskare äfven öfver en allmän opinion, som likväl sällan låtit tvinga sig.
Vi håfve inom dtnna samling för mångå Ättlingar af de namn, som pryda Svea Rikes Råds längd, för att jag skulle behöfva tala om de förtjenster, som förenades hos dem, under en tid då de af Riksens Ständer sattes af och till; men hvarje billig skall i denna sanning finna, huru grundlös den invändningen kan blifva, att 7' skicklige Rådgifvare skulle komma att saknas^ om Riksens Ständer blifva bibehållne. vid den inskränkta rättigheten, att i underdånighet anhålla örn deras encUledigandej när Nationen en gång Den 22 April e.m. 485 trodde sig hos dem finna anledningar till sina bekymmer, sitt lidande och sina olyckor.
De mest despotiska Regeringssätt hafva icke mäktat betaga Folket Petitions-rätten, och Persiens Satraper darra, när Folket inför Monarken klagar; hvartill då, att i Grundlagens ändrande söka betaga Representationen en förmåga, den ingen mensklig magt kan hindra Folket att utöfva?
Jag anhåller att förslaget måtte återremitteras, och att 107 §. i följd deraf må blifva orubbad.
Jag vill åtminstone ej för egen del, genom tystlåtenhet öfver denna fråga, hafva underkastat mig tillkommande Stilnders oblida bedömmande och min känsla för frihet, om min farhåga, för framtida Representationers billighet och rättvisa i önskningar; och detta mitt yttrande skall, om det ej af Högloflige Ridderskapet och Adeln gillas, innebära min reservation emot godkännandet af Utskottets Betänkande.
Hvarefter Herr Hjerta munteligen tilläde:
Så yttrade sig Friherre Anckarsvärd.
Jag måste bekänna, att jag då, likasom nu, billigade detta sätt att anse 107 §.
Jag kan ej begripa huru den kan missförstås.
Den innehåller en hufvudsaklig del af Svenska Folkets petitions-rattj visserligen ej ötsträckt till hvad den kunde vara, men dock sådan, som den för det närvarande kan vara, och kanske sådan som den ännu behöfves.
På denna grund anhåller jag om pro-* Den 22 April e. m. position till afslag å elen nya redactionen, samt bibehållande af den gamla Grundlags - paragraphen.
Hufvud sakligen förekommen uti hvad jag ämnade yttra, utaf de värde Ledamöter, som redan talat, skulle det synas öfverflödigt af mig att häröfver vidare orda, om jag ej anser för en pligt, att så länge jag lefver, och så länge jag äger rätt och förmåga att höja min röst inom detta rum, alltid göra det för frihetens och lagliga rättigheters bibehållande.
Med den största aktning för de Män, sorn nu utgöra ConstitutionsUtskottet, med samma aktning för demi som sedan Regements-förändringen utgjort detsamma, och med hopp att äfven hädanefter lika aktningsvärde
Män skola utgöra det, får jag dock fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på de följder, som skulle uppkomma om aö en dag skulle blifva bedragne uti det hopp, om Constitutions-Utskettet ägde stridiga tänkesätti emot Nationens , och om detsamma yttrade sådane, hvilka ej voro öfverensstämmande med Rikets fördel och Nationens frihet.
Hvarföre skola vi uti ett möjeligen kommande egenmägtigt Utskotts händer lägga en magt, som tillhör oss sjelfva.
Hvarföre underkasta oss ett förmynderskap, som nu öfverflödigt, vi kan hända en dag bittert finge ångra.
Den magt Utskottet äger, är redan i min tanka tillräcklig; och jag tror, att det alltid är vådligt, åt Utskotten lemna så betydliga rättigheter.
Dern Den 22 April e, m. 48y tillhör att gifva ledning, men ej att styra besluten, ännu mindre att (som syftningen af denne redaction mig synes) hindra all öfverläggning i de vigtigaste af alla ämnen.
I följd häraf, får jag i öfverensstämmelse med de öfrige Herrar, som yttrat sig anhålla om afslag å det framställde förslaget, samt om bibehållandet af 107 §:s 2. moment, sådant det varit och är gällande.
Herr von Seth, Johan, hade inlemnat ett Memorial, hvilket upplåstes, så lydande:
(Se Bilagan N:o 5.J
Herr Grefven och LandtMarjkalken gjorde proposition till bifall af den föreslagne nya redactionen af 2 Momentet 107 §.
Nej, I anledning hvaraf Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade, med ogillande af den nya redsctionen, bibehålla 2.
Momentet i 107 §. oföråndrad.
Bifölls. 486
Den 22 Tipril e. nt, Riksdags- Ordningen. §• i4. 3:dje och 4:de mom. eller 6, 7, 8, 9 och 10 punkterne. — _ Valen skola ske inför Magistraten, efter det å hvarje ort hittills öfliga valsätt, deruti likväl ändring kan äga ruin, enär antingen någon Stads famtelige val-berättigade innevånare, eller ock en eller flere clasjer bland deni hos Konungen anhålla örn fafiftällande af en ny val-ordning för Staden, och Konungen efter vederbörandes hörande finner Jkäl att härtill famtycka.
Då valen förrättas af Borgerjhapet famfällt, och icke af Electorer, beräknas rösterne efter hvad hvar och en af de väljande till staden skattar, samt för Fahlu Bergslag efter fjerdeparts Grufvedelarne.
Annorlunda än genom ordentlig omröstning, med slutne sedlar, af Borgerskapet eller af dess utsedde Electorer, må Riksdags-Fullmågtig icke kallas.
Götheborg åge rått att sända Tre, Ståderne af fårfa och andra Clafferne hvardera Två; samt alla öfrige Städer, äfvensom Fahlu Bergslag, hvardera en Fullmågtig.
Alla Städer af de tvånne högsta Classerne vare förbundne att sända minst en Fullmågtig j men af de öfrige kunna två, högst tre förena sig om en person, hvilken dock mäste vara till Riksdagsman Den 22 April e, m, 487 r«ld för en af dessa Ståder, der han sjelf Magistratsperson eller Borgare år &.c. Grefve De la Gardie, Jacob:
Som denna $. helt och hållet rörer Vålloflige BorgareStåndet, får jag till Högloflige Ridderskapet och Adeln hemställa, om man ej med beslutet derom bör dröja till dess man inhämtat BorgareStåndets mening i denna fråga.
Jag tror åtminstone att detta innebår en skyldig aktning för detta Stånd.
Jag skulle gerna instämma uti Herr Grefve De la Gardie* yttrande, om jag trodde det vara en nödvändighet att afvakta BorgareStåndets beslut.
Jag delar samma öfvertygelse som Herr Grefve De la Gardie att detta rörer BorgareStåndet ensamt; men det lyckes innefatta en fördel för Ståndet att förändra sitt valsätt, och således tror jag att BorgareStåndet ej kan finna annat, ån att Ridderskapet och Adeln gjort vål då det fattat sitt beslut att bifalla förändringen.
Man vinner härigenom åtmindstone i tid.
Herr von Hartmansdorff', August'.
Oaktadt hvad den siste värde Talaren yttrat, får jag dock förena mig med Grefve De la Gardie och anhålla att detta förslag måtte blifva hvilande, intill dess man kunnat inhämta hvad beslut, som blifvit fattadt af det Stånd, hvilket förslaget rörer.
Då så många andra förslag till Grundlags-ändringar, i alla fall återstå att Den 22 April e. mi afgöra, tror jag ej, att vi skola sakna sysselsättning, oaktadt uppskofvet med detta.
Herr Grefven och LandtMarJkalken till— kånnagaf, det RiddarhusSecreteraren från Secreteraren i BondeStåndet helt nyligen erhållit en hillet, deruti underrättelse meddelats, att BorgareStåndet bifallit den ifrågavarande nya redactionen.
Herr Grefven och Landt- Marskalken hemståilde dock till Ridderskapet och Adeln, huruvida denna underrättelse kunde anses såsom fullkomligt officiel.
Då BorgareStån dets ProtocollsUtdrag troligen ankommer innan vi sluta dessa frågorä afgörande, tror jag ej att någon tid går förlorad, om vi nu läte detta förslag hvila, Herr von Heijne'.
Jsg får blott yttra, att jag för min enskilta del år tillräckligen tillfredsställd genom den upplysning Herr Grefven och LandtRIarskalken lemnat och anser den vara fullkomligen officiel; hvarföre jag anhåller att ifrågavarande förslag nu målte bifallas.
Herr Grefven och Landt Mar skalken gjorde derefter proposition till bifall af den föreslagne nya redactionen, hvilken proposition med Ja besvarades. §• 2 9» i:sta punkten.
ConstitutionsUtskottet, sorn utgöres af g4 Den 22 April c. m, Ledamöter, tillkommer att, i den ordning Regerings-Formen föreskrifver, granska Rikets GrundLagar, samt upptaga frågor och till Plena afgifva förslag om ändringar, förbättringar och förklaringar deraf; hvarvid iakttagas bör, att Jlera moment, hvilka med hvarandra ej oiga den• nödvändiga gemenjkap, alt de farn— Jällt måjie antagas eller får hafi as, icke md t illjamman /tällås, förrän vid den Jlutliga redactiorien, forn, fedan de blifvit- får fäldt antagna, kan finnas af nöden.
Ståndens Ledamöter vare obetagit, att öfver ConstilutionsUtskottets förfag in Pleno yttra sina tankar; men Riksens Ständer må derom ej förr än å den nästföljande Riksdagen besluta 8cc.
Hvilken nya redsction, uppå gjord proposition af Ridderskapet och Adeln bifölls. § 29.
Skulle Utskottet anmärka, att StatsRådets Ledamöter samfällt, eller én eller flere af dem uti deras rådslag om allmänna mått och steg, icke iakttagit
Rikets sannskyldiga nytta, eller att någon StatsSecreterare eller Föredragande af Cornmandomdl icke med oväld, nit, skicklighet och drift sitt förtroende - embete utöfvat, skall Utskottet då sådant för Riksens Ständer tillkännagifva, hvilka, om de finna Rikets vål det kräfva, kunna hos Konungen skriftligen Den 22 April e. ml antnälaf deras önskan, att Han ville utur StatsRådet och ifrån Embetet skilja den eller dem, mot hvilka anmärkning blifvit gjord.
Herr Cederfchjold, Pehr Guftaf:
Eme-i dan detta är en repetition af i mom. i 107 §.
RcgeringaFormen; får jag påminna, att detta moment redan i sjelfva verket blifvit bifallet.
Och blef berörde nya redaction uppå derom af Herr Grefven och LandtMarskalken gjord proposition, af Ridderskapet och Adeln gillad» $• 29- y:de Punkten.
Frågor uti detta ämne kunna i Riksens Ständers Plena väckas och af andra Riksens Ständers Utskott än ConstitutionsUtskottet hos Stånden andragas. Sedan sijtnämnde Utjhott deröfver blifvit hördt, afgöre Rikfens Stander cleffe frågor i de fall, der Utskottet dem till Riksens Ständers pröfning och behandling öfverlemnat»
Når frågor 8cc, Herr Cederfchjold, Pehr Guftaf: Förhållandet med detta moment år alldeles detsamma som med det nyss föregående, nemligen att va.; ra blott en repetition af ett moment i 107 §.
RegeringsFormen: och som det momentet, nemligen det andra, redan blifvit afslaget; så måste detta nu dela samma öde.
Jag får derfö - Den 32 April e■ ml 491 re vördsammast anhålla om proposition till afslag.
Herr Grefven och Landt Marskalken gjorde proposition till bifall af den föreslagna nya Redactionen, Ropades Nej.
I anledning hvaraf Herr Grefven och LandU Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade, med ogillande af den nya Redactionen, bibehålla 7:de punkten i 2g:de §:n oförändrad.
Bifölls. $. 38.
Alla omröftningar i Utjkotten Jkola Jke per capita, mellan Utjkottets farnteliga Ledamöter, utan affeende på Stånd.
Då votering med Jlutna Jedlar anjt alles, må alltid en fedel uttagas och förfe glas, hvilken öppnas endafi i det falt, att röfterne vid uppfuihmerandet /kulle befinnas lika delade.
Ar pluralitet redan vunnen, bör den afiagda fedela genafi förftöras.
Inom BancoUtskottet skola, i de mål, der Utskottet med Riksens Ständers rätt besluter, två tredjedelar af hvarje Stånds Ledamöter vara närvarande.
Alternativ.
Alla omröstningar i Utskotten ske Ståndsyis.
Äska en eller flere Ledamöter, att vote - 492 Den 25 April c. mi ring må med slutna sedlar anställas, bör sådant ej förvägras.
Stanna dervid två Stånd emot två, skola de särskilta meningarne såsom alternativer i förslaget intagas.
Galle ock detta Jladgande för Banco-Utjkottet i underftållningsfrägorj men i de mål forn bora hemliga hallas, och der detta Utfkott med Rikfens Ständers rätt bef luter, fkall, äfvenfom uti alla inom ConftitutionsUtJkottet förekommande mål, förhållas med omröfiningen pd fått i 53:dje §:il här nedanföre Jiadgas; Bör andes i ofvanvpptagne färfkildta fall, uti Banco-Utjkottet t\>å tredjedelar af hvarje Stånds Ledamöter vara tillftådes.
Friherre Cederström, Jacob: Ridderskapet och Adeln har vid alla Riksdagar sedan 1809 antagit det förslag som ConstifutionsUtskottet uti första alternativet framställt; och om ytterligare bevis behöfdes för olämpligheten af det voteringssätt inom Utskotten, sorn hittills blifvit iakttaget, kunde jag anföra den votering, som för några dagar sedan ägde rum uti Bevillningsutskottet.
Herr Tham, Wollrath', I anledning af hvad Friherre Cederström nämnt, anser jag mig skyldig upplysa, att i förra veckan tvenne frågor uti BevillningsUtskottets första afdelning förevoro, hvarom voterades, och hvarvid hände, att tvenne Stånd blefvo inactive, och af de tvenne pndra, voterade det ena
Ja och det andra Nej; hvarigenom tvenne alternativa förslag blefvo till Utskottets Plenum öfverlempfde.
Uti Utskot - Ven 23 April e, m, 4g5 tets Plenum inträffade åter sistlidne Lördag den händelse, att minoriteten vid voteringen blef rådande.
Jag tillstyrker således att det nya voteringssättet måtte blifva antaget, såsom det enda medel att förekomma sådana besynnerligheter.
Mar skalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade gilla första alternativet af de, utaf 38 §. fram-e ställde nya redactioner.
Bifölls. $. 44.
5;dje punkten.
Till Utskott återlemna något från ett eller flera Riksstånd remitteradt mål, såsom till dess befattning ej hörande, åligge
Utskottet att sist inom åtta dagar afgifva sitt utlåtande, med deruti anförde skäl, till famtliga RiksStanden3 hvilka derefter böra skyndsamt yttra sig, under hvilket Utskott de anse målet höra.
Denna nya Redaction blef, uppå gjord proposition, af Ridderskapet och Adeln bifallen. §. 57, De allmänna beslut som ett Stånd fattar, äfvensom hvad ett särskildt
Stånd i egenskap af Riks Stånd beslutit och annats rått röra kan, meddela6 de öfrige Stånden genom Utdrag af Den 22 April t. m, Protocollet.
Vill Ledamot, som ej i Ståndets fattade beslut instämt, sin särskildta tanka hos de öfriga Stånden anmäla, stånde det honom fritt, genom särskildt Memorial eller dictainen till Protocollet, hvilket rnå Ståndets beslut åtfölja.
Lag samma vare, då någon remiss går från Riksstånd till Utskott, eller Utlåtande från Utskott till RiksStånd; kunnandes dock ej i något fall utlåtande eller beslut, genom enskilt Ledamots eller minoritetens protest, eller reservation uppehållas.
Uti fadana anmärkningsfrågor, forn, enligt 2g:de §:n, kunna af Ut/kott väckas, md Ledamots fär/kilta tanka åtfölja rernijfen till ConfitutionsUtJkottet, utan att i Stånden uppläfas.
Af Protocoils-Utdragen & c. Och blef denna nya Redaction, uppå gjord proposition, af Ridderskapet och Adeln bifallen.
Rörande förejkriften om en voterings-fedels afläggande.
Denne Riksens Ständers Justitiae-Ombudsman våljes af Riksens Ständer genom tolf af hvarje Stånd särskilt för tillfället nämnde Electorer, hvilka till detta vals förrättande sammanträda samma dag, då de af Slånden blifvit utsedde, och skiljas ej åt, förr ån valet full— åndadt år.
Regerings Formen. §• 97- Den 22 April e, m. *95 Dejfä Electorer skola samfält och icke efter stånd, först medelst slutna sedlar, hvar för sig uppgifva den man, som de finna böra komma under omröstning.
Falla dervid rösterne till mer ån hälften af de röstande Electorernas antal på en man, vare han behörigen vald.
Åro åter rösterne så delade emellan flera, att en Jddan full pluralitet för någon icke äger rum, anjt alles, med iakttagande af hvad 6 g §. ont lika röfters förekommande Jiadgar, ny votering med slutna sedlar, till antagande af den, som de flesta rösterne erhållit, eller, om han icke antages, af den, som nåjl honom blifvit af de flefta Electorerne kallad, och så vidare.
Inträffar den händelsen ike.
Hvilken nya Redaction af Ridderskapet och Adeln bifölls. Riksdags Ordningen. §. 6..
Då val till Konung eller Thronföljare förrättas, åge Riksens Ständer atti deras särskildta Plena, genom allmän omröstning, välja till en Nämnd Ledamöter af Nämnden må ej uteslutas från utöfningen af deras Riksdagsmannarätt i Stånden; men träde tillsamman dagen efter den, då valet i Stånden förråttadt är, och skiljes ej åt, förr åu de fleste rösterne om en person sig förenat.
Nämnden skall ske per capita och med slutna sedlar.
Hvar och en af Nämnden uppgifve, 496 Den 22 April e. m. ibland dem af Stånden föreslagna, den han anser böra utköras.
Falla dervid rösterne, till mer än hälften af de röstandes antal, på en man, vare han behörigen vald.
Åro åter rösterne så delade, att en sådan full pluralitet icke åger rum, anställes, enligt det i 53 §. beJkriJne v oterings fatt. ny omröftning till antagande af den, som flesta rösterna erhållit, och, om han ej antages, af den, om hvilken näst efter honom de fleste af Nämnden sig förenat.
Inträffar den händelsen &c. Denna nya Redaction blef af Ridderskapet och Adeln gillad, §. 62.
Skola Riksens Ständer tillsätta Förmyndare för en omyndig Konung, sammanträde de, gist dagen efter den, då Riksdagen å RiksSalen öppnad blifvit, och utvåije genom allmän omröstning x deras särskildta Plena, till en Nämnd, sexton personer för hvarje Stånd, hvilka rösta per capita, och icke Ståndsvis, om de, af plena till antalet bestämda Förmyndare, som skola vara antingen En, Tre eller Fem.
Hvarje Ledamot af Nämnden uppteckne å en sluten val-lista de Mån, dem
Han anser förtroendet värdige, och så många, att de med en person öfverstiga det af Ständerna utsatta antal.
Af dem, som dervid kommit i åtanka ställes, på sått i 55 §.n fadgas, först den som fleste rösterna erhållit, under ny omröstning dä Nämndens - Den 22 April e. m. dens pluralitet gifve'Utslaget.
På samma sått förfares m. m.
Hvilken nya Redacfion, uppå gjord proposition, af Ridderskapet och Adeln bifölls. $. 65.
Denne Riksens Stånders JustitiaeOin budsaian och skiljes ej åt förr ån valet fullåndadt år.
Desse Electorer Jkola samfält, och icke efter Stånd, först medelst slutna sedlar, hvar för sig uppgifva den man, som de anse böra komma under omröstning
Falla dervid rösterne, till mer ån hälften af de röstande Electorernes antal, på en man, vare han behörigen vald.
Äro rösterne så delade emellan flera, att en sådan full pluralitet för någon icke åger rum, anställes, med iakttagande af hvad 55 §. -om lika råjters förekommande Jiadgar, ny votering med slutna sedlar, till antagande af den, som de fleste rösterne erhållit &c.
Och blef denna Redaction af Ridderskapet och Adeln bifallen. §. 65. 2:dra punkten.
Till Tryckfrihetens vård skola Riksens Ridd. o. Ad.
Prof. 3 Band. 3a. Ständer vid hvarje Riksdag förordna sex för kunskaper och lärdom kände män, jemte Jusfitias-Ombudsmannen, som bland dem före ordet.