Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
KammarCollegium genom till utfärdande allmän Kungörelse, som åPredikstolarne bör uppläsas. 2:0 Från StatsUtskottet, af den 29 Juni, i anledning af anmärkningar vid dess Betänkande öfver Kongl. Majrts Nådiga Proposition om Statsverket, uti hvad som rörer RiksStatens Första Hufvudtitel. g:o Från StatsUtskottet* af den 29 Juni» hvaruti Utskottet, jemte upplysande afen hos HögvötdigaPrestStåndet gjord anmärkning vid Utskottets Betänkande öfver Kongl.
Majrts Nådiga Proposition om Statsverket,! hvad det rörer Riksstatens Andra Hufvudtitel, yttrar dess Betänkande af de
Tre öfriga RiksStånden vara bifallet. 4:0 Från StatsUtskottet af den 27 Juni , angående tillökning i anslaget åt Academien för de Fria Konsterna , m. in. Herr Silverstolpe, Fredrik Samuel, hade inlemnat följande, som upplästes, så lydande 112 Den 2.
Juli. e. m» Vördsamt Memorial.
Vid det af Högtofl.
StatsUtskottet till Rik setis Ständer afgifha Betänkande, rörande Förhöjning af Kongl. Academiens för de Fria Konsterna Statsanslag* samt tvänne nya löner åt Kongl. Öfver-lntendents-Embetets Betjening , utbeder jag mig Ridder» skapet och Adelns benägna tillstånd att få framlägga några anmärkningar.
Vid detta tillfälle mig tillåtas att omnämna ariledningarne lill den åtgärd, StatsUtskot ‘“o tet lemnat åt dessa ämnen.
Dessa anled* ningar äro gifne af sjelfva de Verk, örn hvilka här är fråga, och StatsUtskottet har härn* tat upplysningarne om dessa Verks behof utaf underdåniga skrifvelser till Kongl. Maj:t, hvilka blifvit till Utskottet af Kontin» gen i Nåder remitterade.
Academiens för de Fria Konsterna un» derdåniga anhållan innebar: 1:0
Att så vida Kongl. Maj:t för tvänne år sedan flyttat den Mechaniska Schölan ifrån Academiens inseende, och ställt henne under Kongl.
Landtbruks-Academiens, matte nu det anslag af 475 R:d., soln tillhört nämnde Schola, blifva på Landtbruks-Academiens stat öfverflyttade; en åtgärd, sorn tillhörde Konung och Ständer ge» znensamt.
2;o. V - Den 2 Juli. e tot* 2:0
Att en summa af R:d, 1125 matte Utöfver det förra anslaget bestås till bedrifvande af Academiens Läroverk ; vid hvilken anhållan var företedt, huruledes Professorernas arfvoden, är 1755 aldraförst andagne, icke blifvit under mer än 60 års framlopp förhöjde; huruledes de öfriga Lärarnes arfvoden äro dels i det hela alltför ringa dels ojemnt fördelade; huruledes ett eller annat nytt arfvode behöfde tillslås ; huruledes Vaktmästarens vilkor äro lägra beräknade än för Vaktmästare vid andra publika Verk; huruledes anslagettill kladeråt honom och de båda modellerna är alltför otillräckligt; samt ändtligen huruledes ringheten af den till Ljus, Olja, m. m. bestådda summan satt
Academien i nödvändighet att in* draga en af sina nyttigaste Scholor. 5:0 Att sedan Kongl. Maj:t, i anseen* de till ökad dyrhet uti Europas alia länder, täckts, redan för några år sedan, förhöja de resande Pensionairernas vilkor, ifrån 500 R:d.
Banco till en lika summa uti Hamburger mynt, och enär dyrheten ännu med hvarje år tillväxpr, måtte hädanefter hvartdera af de 4 Pensionsanslagen uppsättas till ett belopp som, efter den sannolikasteGoursberäkning, konnne att svara emot 400 R:d.
Hamburger; och 4:0
Att bland de Lönanslag för äldre Konstnärer, som vid 1810 års Statsreglering Rid> 0. Ad.
Fröt. 15. 16 n4 Den 2 Juli. e. m. flyttades fran Slottsbyggnads-staten till Fri* a KonstAcademieils, måtte mi bestås dels 2 nya anslag för Konstgrenar, som nju* ta ingen sadan uppmuntran, dels förhöjning å ett redan bestådt anslag, till jern* likhet nied dim för andra Konstnärer.
Till besvarande af allt detta , bär StalsUtskoltet anfört: ”Att då Academiens ”Statsanslag, bestigande sig till R:d. 7670, ”icke utgår eller är fördeladt å Löner, listan utgör arfvoden, samt således ej kom* ’’mer under beräkning vid den föreslagna *’Lönförbättringen för Penninglöntagare i ”allmänhet, och då Utskottet likväl fun* ”nit skäl att de i frågavarande arfvoden ”och särskildta öfriga anslag , såsom ringa ”och otillräckliga, matte blifva förhöjde — ’’så har Utskottet, hvilket ej kan sträcka ”sin åtgärd till ett specielt bedömande af ’’behofvet, utan’ allenast föreslå en efter •'Statsverkets tillgångar lämpad tillökning, '•ansett sig böra tillstyrka, att Academiens "Statssumma i ett för allt mätte okas med ”1330 R:d.
, eller till en jemn summa af ”R:d. 9000, samt till Kongl.
Nådiga pröfning och godtfinnande öfverlemnas, ’’ej mindre frågan om öfverflyttningen pä ”Landtbruks-Academiens Stat af utgifterna ’’för Mechaniska Scholan, än ock fördelnin* ”gen och användandet af denna tillökning ”å de särskildta anslagen”.
Ben 2 juli é m.
Vid jemförelsen mellan den detailleradé framställning jag gjort af Academiens behof och det alltför summariska yttrande , StatsUtskottet afgifvit, lärer Höglofl.
Rid* derskapet och Adeln sjelf hafva gjort den anmärkning, att Academiens, genom Kongl. Maj:ts Nådiga åtgärd, till StatsUlskottet afgifna begäran icke blifvit till alla dess punkter besvarad, och att, under anförande deraf att Utskottet ej kati sträcka sin åtgärd till ett specielt bedömande af behofvet, bär förhöjningen, på deri fåordiga
Och mer än litet upplysande grund, att tillökningen b dr de lämpas efter Stats-VerJcets tillgångar, ansetts böra uppgå till alle* nast y af den summa Academien, på goda* Och af StatsUtskottet visserligen icke föriingade skäl, trott sig kunna begära.
Det torde vara mig tillåtet att vitsorda för Verkligheten af det uppgifna behofvet.
Jag talar här icke i egen sak, ty jag har ej vid Academiens anhållan något att vinna; mert jag talar i en sak, elen jag bör på det nogaste känna; och det är på denna kännedom, hvilken alldeles tillhör mina Embetsskyldiglieter, som jag grundar min förhoppning att Höglofl. Ridderskapet och Ädeln behagar fästa något åseende.
Om jag skulle i en ännu nosräre detail anföra hvad O för hvar och en af de särskilda artiklarné är hegardt, skulle det visa sig att, hvad egentligen beträffar Academiens Läroan* Den 2 Juli. e. tn. stalt, är fraga om tillökningar af småsummor, bestigande sig högst till 100 R:d., men merendels till 50 och 25 , med undantag endast af de G Tecknings - Professorernas arfvoden, dem Acädemien föreslagit till 4^ gångers större belopp än de för 60 år sedan stadgades ; och hvad angår dessa Professorers vilkor, så torde det bringa till förundran en hvar af det upplysta Stånd, inför hvilket, jag har den äran att tala, att de första Lärarne vid detta Verk , att de verksammaste Embetsmännen inom detsamma , att Sveriges ypperste Konstnärer äro, för den undervisning de lemna, betalte med 24 sk. för hvarje timma — en betalning, med hvilken den mindst skicklige Ritmästare icke later sig åtnöjas.
Om således dessa arfvoden ifrån 33-y R:d. för 2:n« månaders tjenstgöring, skulle uppsättas till 150 R:d., lärer sådant vara lika svarande mot anständigheten som mot varustegringen sedan mer än ett halft århundrade.
Men jag skulle alltför mycket missbruka Höglofl.
Ridderskapets och Adelns tålamod, om jag mer än exempelvis sökte bevisa tillbörliglieten och måttan af Academiens företedda önsltningai'.
De Scholor, der Konstensgrundxeglor inhämtas, der det första fröet till stor talang redan så ofta begynt sin utveckling , der Fabriksidkare och Handtverkare sett sina Lärlingars smak förädlas, dessa Scholor blifva ar från år mer besökte, och till 5 förökas.
I den mån KonUerne hunnit bringas, till vetenskaplighet, i lika tnån har Academiens småningom förökade Boksamling börjat af Konstnärerna begagnas, och detta så väl som den aktning Academien är Allmänheten skyldig, har satt Academien i nödvändighet att, till Artistarms och äfven Publikens nytta, hålla Bibliotheket tillgängligt, under inseende af en särskild tjenstman, hvilken för detta besvär utan tvifvel gör sig förtjent af ett arfvode.
Den största tillökningen, som är begärd för Academiens Läroverk, är den af too R:d. om året, ämnad till anskaffande af ljus och olja.
Skulle detta anslag icke kunna utgöras af de 1530 R:d.
, sorn nu blifvit af StatsUtskottet till bevilljande föreslagne,. så ser Acädemien med smärta förlängas den tid , som nogsamt skall vittna om en vacklande konstbildning.
Men dä jag sagt , att de föreslagne 1330 R:d. tilläfventyrs icke skulle kunna fylla de brister, hvarom här afven är fråga, lära grunderne till denna min förmodan ej förr vara rigtigt ådagalagde, än jag hunnit upptäcka det aldra största nf Academiens behof, det att kunna till främmande länder utsända sina förnämsta ' Lärlingar; och jag får härvid upplysnings' yis nämna, att sedan 5 års framlopp har ingen ung Svensk Konstnär vågat med en \ alltför ringa respension äfventyra sin fram - Den 2 Juli e. m. tiri , att en , af Kongl. Maj:t icke lange sedan utnämnd Pensionair för Bygg-, ningskonsten , som genom Kongl.
Nåd fatt ett anslag lill fördiihbladt belopp mot det å Academiens
Stat uppförda, icke ser sig i stånd att detta tillfälle till högre Utbildning begagna, samt ändtligen , att p| de anbud af min Embetsåtgärd till Respensionairers anskaffande jag gjort åt flera Iliand de unga Konstnärer, sorn allaredan öfverhunnit den skicklighctsgrad, hvilken till utrikes resor erfordras, har ännu al-, drig följt annat än vägran.
Örn således
Konsternas storsta ändamål skall kunna be-, främjas, far Academien af det nya anslaget hålla det mesta disponibelt åt Respensionairerna, hvilka likväl då icke kunna blifva 4 på en gång, såsom det, i följd af Academiens Stat, varit tillämnadt.
När följakteligen den föreslagna tillökningen är otillräcklig till detta blotta men stora ändamål, hvad skall då blifva af sj Ifva Läroanstalt ten?
Hvad skall blifva af ett Läroverk, som ädelmodige främmande Konstnärer, för 8Q år sedan, stiftat och sjelfve en lång tid underhållit'? hvad skall blifva, säger jag, af en Inrättning, som danat redan så manget infödda Svenska män till elen högre skicklighetsgraden, och som sett ur sitt sköte framträda en man, värdig Konsternas tidJtvarf, en nian, som till alla bildade nation per kringfört det Svenska Snillets ära ?
J)t?i2 2 Juli. e. ra.
R tänkande icke innefattar annat än en totalsumma, b riri" ad till ungefärligen -j af hvad sorn uppgifvits vara af noden , är det för mig omöjligt att inse, det frågan om nya anslag ät de.
Konstgrenar, som vid sednast skedda regleringar blifvit glömde, ådragit sig- Utskottets granskande åseende.
Skulla det väl kunna hända, att man misskände nyttan af någon Konst, och i synnerhet af den, genom hvilken känslan för alla de öfriga sprides, snart sagdt, till hela nationen — en Konst, genom hvilken ett Lands utseende och dess inbyggares sinnesodling öfverallt allmängöres — en Konst, den icke en gång slöjderne kunna umbära?
Denna sednare sanning har äfven af fordna dagars Ständer varit insedd och erkänd, och deras Utskott hafva på Manufacturfonden föreslagit åt Kopparstickare icke blott Res-pensioner men äfven underhäll bär hemma , mot det vigtiga och Ständer' hedrande förbehåll, att Graveurerne skulle tilldana Elever.
Bland Konstnärer, som på lika sätt äro bortglömde till åtkomst af löner är äfven det slag af Målare, som sysselsätta sig med mindre Historiska Scener, och i denna genre hafva likväl flere Svenska Artister särdeles lyckats.
Man kunde tilläfventyrs invända, att det redan existerande anslaget för Historiemålningen icke utestänger en sådan Konstnär frän en Löns erhållande; men i£0 Den £ Juli. e. in. jn.g frågar, om det icke skulle vara för Kon» stern as upplysta vänner påkostande att se anslaget for den högre Historiemålningen såmedelst draget frän sitt värdiga och vig» tiga ändamål ?
Den sista begäran , Aoademien uti sin underdåniga Skrifvelse till Kongl. Majit gjort, är den om 100 R:d:s tillökning ä Lön-anslaget för en MiniatureMålare ; grunden lör denna framställning är, att Landskaps- Portrait- och Decorationsmålare äro med den Lönsumma uppmuntrade, som du åt Miniaturmålaren föreslagits.
Hvad slutligen angår Högloll.
Statsutskott tets tillstyrkande, att till Kongl. Majus
Nådiga pröfning och godtfinnande rnå öfverlem* rias frågan om öfverllyttningen på Landtbruks Academiens Stat af utgifterna för Mechaniska Scholén, kan jag för min del icke inse, ur hvad skäl Fria Konst-Acadein i ens härutinnan yttrade önskningar icke vunnit stöd igenom Utskottets mer bestämda godkännande af sjelfva principen.
Och åom Höglo fl, StalsUtskottet icke fört till Riksens Ständers kunskap de grunder, hvar på Academien( fästat denna sin begäran, anser jag det vara lika min pligt sorn min rättighet att dessa skäl framlägga.
Acadernien nyttjade såsom motiv till denna sin underdåniga anmälan, att en olämplighet
Ben 2 Juli e, m, borde deraf förspörjas, att Mechaniska Sebolans Lärare stå under den ena Academiens uppsigt, men att samma Scholas Elever endast genom den andra Academiens åtgärd kunna vänta sina belöningar.
Jag får härtill lägga det ytterligare skäl, att då jag, såsom Kongl.
Academiens för de Fria ' Konsterna Ordförande, äger högsta uppsigten öfver hela Läroanstalten , och anordnar utbetalningen af Lärarnes arfvoden, är det blott den sednare åtgärden, sorn mig nu mera tillhör, i afseende på Kongl. Landtbruks-Acadeiniens Mechaniska Schola, hvars Lärares göromål jag ej har att inspectera, men hvars löner jag likväl är pligtig att utbegära.
Dessutom kan jag icke inse, hvad som förmått Högloft.
StatsUtgkottet att icke denna gång, likasom vid 1810 års Statsreglering, med uttryckliga ord tillstyrka subdivisioner å den 5:te HufvudTiteln, hvilken nyssnämnda år inbegrep under sin totalsumma, af 10,000 I\:d. , 5 särskildt nämnda Académier, nemligen s Kongl. Vitterhets Academien, Svenska Acadentien , samt den för de Fria Konsterna.
Jag har i detta ämne nu ingen vidare anmärkning att göra än allenast den, i sig sjelf nog vigtiga, att, da det hittillsvarande anslaget för KonstAcademien bestiger sig till 7670 lV.d., bör derifrån afräkna» först 450 R:d., hvilka gå till arfva - J22 Den 2 Juli. e. m. den vid Kongl. Maj:ts Museum — ett Verk, som med Academicn aldrig varit sammanslaget, utan bör såsom ett i och för sig särskildt
Verk betraktas; och dern+ist den summa af 475 R:d, som utgår till Mechaniska Scholans behof, hvilken Sciiola, såsom nu mera en gren af Kongl. Landtbruks
Academien, ej bör hädanefter anses såsom ökande beloppet af de Fi ia Konsternas Academies Stat, Således utgör det verkliga anslaget för Academien allenastR:d. 6745.
Men det återstår mig ännu att vidröra det sednare ämnet uti Höglofl.
StatsUtskottets Betänkande, det nemligen, som angår nya anslag for Kongl.
Ofver-Intendents Embetets Canzli.
Uti mitt underdåniga Memorial till Kongl. Maj:t, och hvilket Memorial Konungen täckts till SlatsUtskottét i Nåder remittera, var begärd en lön För en Secreterare, till lika belopp med den Ian, Embetets Kammererare åtnjuter, eller 4°o R:d., en lön för en Canzlist, lika med den mindsta Gonducteurslönen , det vill säga 135^ R:d., samt 100 R:d:s förhöjning å de, såsom Expensmedel och mot vanlig redogörelse, anslagna 200 R:d.
Ridderskapet och Adeln torde villja sig erinra, att 1809 års Ständer till Kongl. Maj:ts Nådigsta fastställelse föreslago inrättandet af en Slottsbyggnads-Direction, sammansatt af Konungens RiksMarskalk, Öfver Den 2 Juli e. m. 123 Ståthållaren i Stockholm samt Öfver-Tntendenten — alla utan särskilda inner eller arfvoden för denna befattning, Dentia Directfon skulle af Kongl.
Öfver-IntendentsEmbetets Tjenstmän beij nas, for de löner, desse förut innehade, och hela Inrättningen grundade sig så helt och hållet på ingen den ringaste utgift för Statsverket, att till och med Öfverlnlendents-Embetets Expensmedel blefvo tillika SlottsbyggnadsDirectionens.
Detta Verk vänn Kongl. Maj:ts Nådigsta bekräftelse och sattes i behörig activiiet.
Sedan mer än £ år har jag den hedern att i denna Direction vara en Ledamot.
Det har visat sig— och jag vädjar härutinnan till de Herrars och Mans omdöme, sorn med mig dela denna befattning, och hvilka nu kunna vara här närvarande- att Skiifvaregöromålen vid Kongl, Slottsbyggnads-Directionén utgöra 5 till 4 gånger mera än de sorn vid Kongl. ÖfverJntendentsEmbetet kunna förefalla.
Då sistnämnde Embetes Secreterare- och Canzlist-befattningar hittills alltid varit atDessinateurer uppdragne, har nu handt, att desse Tjenstmän mer sällan, än de bort, kunnat med RitUingarnes uppgörapde sysselsättas, Dessa skäl hafva tillvunnit sig Högloll, StatsUtskottets billigande; sa att Utskottet till Riksens Ständers fastställande föreslagit en Secreterarehin af 200 R:d., och en Canzlistlön af 60 R:d — båda underkastade de för 124 Deu 2 Juli. c.
Tit. höjningar, som för penninglöntagare i allmänhet blifvit, g^nom särskildt Utlåtande af Utskottet', nu fores]agne.
StatsUtskottet tillägger, ’’alt desse Tjonstmän skulle här» ”igenom, enligt l-.vad Ofverlntendenten fö» ”reslagit, varda försatte i enahanda lönvil”kor söm deras vederlikar vid samma Verk ”innehafva”.
Min underdåniga hemställan till Konungen åsyftade för den blifvande Secreteraren , som hädanefter icke skulle tagas bland Desxinateurerna. en lön stor /(.oo R:d. , eller som meningens fortsättning lyder, en lika lön med.
Kamrerarens.
Då nu Kamreraren får förhöjning på sin hittills ägande lön , af 4°° Rid.— huru kan val då StatsUtskottet påstå, att den blifvande Secreterarelönen, af 200 R:d., med dess förhöjning, skall uppgå till lika belopp med Vederlikens , Kamrerarens ?
— Förgäf ves, i min tanka, skall man invända, att denne Kamrerare bör, ur det skäl, att han tillika är Verkets Casseur, njuta bättre vilkor än Secreteraren.
Jag besvarar denna invändning dermed, att Secreteraren har i hvarje vecka att bivista 2 Sessionsdagar , på hvilka Protocoll skola föras, att båda dagarne föranleda till Expeditioner , och att
Secreteraren dessutom nästan hvarje dag i veckan hemma hos mig särskildt sysselsattes med Skrifvararbete; i hvilket jag under de framflutna 2 åren sjelf deltagit, på det ärenderne icke måtte afstadna; men Den 2 Juli. e. m. att deremot Kamreraren och Casseuren aldrig bi vistar, och ej behöfver bivista mer än en Session i veckan , och att , under den tid jag varit hans förman, har jag saknat all anledning att honom hos mig sysselsätta , eller att af honom ens begära någon upplysning, som fordrade tid.
Förgäfves skall man ock använda det skälet, till nedsättande af Secreterarens vilkor, att han omöjligen kan föras i bredd med Secreterare i Kongl. Collegierna , utan aldrahögst förliknas med DepartementsSecreterarne x Kongl.
Det befinnes, att Secreteraren vid Ofverlntendents-Embetet är Secreterare vid ett Publikt och Kongl. Verk, att han har ingen annan Secreterare öfver sig , och att han äfven i ChefSecreterare egenskap betjenar eif Kongl. Direction, hvars värdighet är lika med de Kongl.
Collegiernas.
I öfrigt måtte det mig tillåtas anföra att, då Secreterarebeställningarne i dessa Collegier merendels leda till Ledamotskap i samma Verk, stundom äfven till högre embeten i Staten, äger Secreteraren vid Kongl.
Öfverlntendents-Embetet ingen carriere för“sig öppen, och kan, åtmindstone inom detta Verk, aldrig avancera; oberäknadt alt detta Verks tjenst leder till föga eller ingen recommendation på annan tjenstbana.
I följe af alla dessa skäl får jag än ytterligare yrka, att nämnde Secreterarelön måtte i allt bestämmas iz6
Deu 3 Juli e. m. tili lilia belopp med Karnrerarelönen, och att äfven den nye Canzlislen, hvilken kommer att alldeles skiljas fran
Dess i n äteurerna, måtte, i stället för de 60 R:ö} tued vederbörlig förhöjning, sorn af SiätsUtskottet blifvit föreslagen, uppsättas till 153t lk:d. med förhöjning, för att blifva lika med den ixlindsta Conducteurslönem Sluteligen får Jag äfven anmärka, ali frågan om Fxpensmedlens förhöjning, ifrån 200 till 500 R:d., alldeles icke syrieS hafva blifvit af StatsUtskottet tili öfverläsa* ning upptagen: och örn någon skulle föreställa sisr att, i en tid då alla varor ha* o . stigare än någonsin tillförene uppstegra^, och då särdeles de utländska pappers*sor te r, solli till Desseinerna erfordrks, aro blefne vida dyrare ätt fordom» skulle tvänne publica Verknrt vara i stand att åtnöjas med ett ensamt Verks Fxpensnledel, får jag Upplysningsvis deh aran anmäla, att intetdera af de båda Verken förmått att, likasom alla andra Stater, hålla Stockholms Avisor och de Svenska Caléndrarne.
Jag slutar med anhållan om HöglofL Ridderskäpets och Adelns benägna öfverse* ende för vidlyftigheten af detta anförande.
Om jag varit nog lycklig att i mina skäl finnas grundligt utbeder jagnrig* det tacktes Högloft.
Ridderskapet och A» deln till StatsUtskottet återremittera det; Den 2 Juli, e. m.
Betänkande, vid hvilket jag funnit mig föranlåten att göra anmärkningar.
Dessförinnan torde det mig tillåtas att detta mitt vördsamma Memorial med våraTrenne Med* Stånd communicera.
Derjemte blef communication med de fefriga RiksStånden Författaren af detta Memorial tillåten. 5:0 Från StatsUtskottet, af den 14 Ju* ni, angående Löfås Silfververk i Schedevi Socken och Kopparbergs Län.
Utskottet hemställer, att Riksens Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Nådig befallning måtte till Kammar- och EergsCollegierna afgå att ofördröjeligen vidtaga anstalter om Verkets nedläggande samt de detsamma förunnade förläningars, friheters och förmoners indragande till Kongl. Maj:t och Kronan; dock att derunder icke inbegripas de extra Tjenstbarheter, hvilka allmogen till Bruket utgjort* och hvarifrån den vid Verkets nedläggning hör njuta befrielse; anseendes
Utskottet för öfrigt det böra vara nu varande disponenten öbetaget, om han , på egen bekostnad och utan allt Understöd af Kronan och del Allmänna, vill med egna medel fortsätta grufarbetet, likväl på sådana vilkor, som med Författningarne om Bruks och Bergshandteringen instämma. i*S Den 2 Juli. e. mi 6:0 Plån StatsUtskottet, af den sg Juni, angående Borgmästaren Hambrasi Me* mortal om de Rotskifteri, som varit nyttjade af Söderhamns GevärsFäctoris Betjening och arbetare; och har Utskottet tili hufvudsaklig del bifallit, hvad Herr Borgmästaren i sitt Memorial yrkat. 7:0 Från StatsUtskottet, af den 29 Juni, angående A«sessören Tinnerholms underdåniga ansökning om eftergift af en yppad och honom till ersättning ålagd bii t, stor 300 R:d.
B:eo, uti dess hafda uppbörd af Charta Sigillataa medel; bemställandes Utskottet, att Riksens Ständer, med föranledande af åtskilliga ömma och bevekande skäl, hvilka anföras, måtte bevillja den sökta eftergiften, heldst en sådan eftergift icke orsakar någon mmdskning atti Statsverkets för detta år påräknade Chai'« tae Sigillatas inkomst, som, efter räkenskaperna för nämnde år, öfverstigit det i Stat beräknade beloppet. 8:0 Från StatsUtskottet, af den 30 Juni, angående några vid Boutredningen efter Högstsalig Hennes Majit EnkeDrottningen Sophia Magdalena förekomna frågor. g:o Från StatsUtskottet, af den 2g Ju ni, i anledning af de anmärkningar, sorn blifvit gjorde vid Utskottets Betänkande, rörande
Den 2 Juli. e. rtr 129 Körande Konungens Nådiga Proposition angående det åt Vester- samt Norrbottens Läns invånare meddeldta I.ån af 50,000 R:d.
B:co ; och yttrar sig Utskottet, uppå anförda skäl, finna betänkligt att tillstyrka bifall till hvad uti anmärk ning arné blifvit föreslaget. 10:0 Från StatsUtskottet, äf den 50 Juni, angående sådana f. d. Konung Gustaf Adolph tillhöriga medel, hvilka varit ställds lindér nu mera framlidne Herr Presidenten jn. m. Friherre Lagerneims och StatsCömmissarien Wåhlbergs gemensamma förvaltning ; men enligt Kongl. Majrts till Herrar Fullmägtiga i RiksgäldsCöntoiret ankomna Nådiga Skrifvelse, den 22 sistlidne Januari> till nämnde Contoir skola öfverlemnas. 11:0 Från Särskildta Utskottet af den §0 Juni, i anledning af tvänne till Utskottet remitterade Memorial , af Grefve Mörner, Carl Stellan, samt Friherre Stael vok Hollstein, Corfitz, Ludvig, rörande anstaltec till industriens upphjelpande, öfverflödets hämmande samt förbud mot införsel af sådana varor, som inom landet kunna produceras; och åberopar Utskottet endast, såsom Yttrande häröfver, sitt Betänkande, angående den öfverklagade förlägenheten i den Allmänna Rörelsen.
Rid, 0. Ad.
Fröt ' 17. 18.
Dm i Juli. #. m» 12:0 Från Särskildta Ut-kottet, af den 30 Juni, rörande väckt fråga om förbättrade anstalter tili sorn de angående kolhandeln inom Bergslagen gällande Författningar lägga i vägen för ett fritt begagnande al Skogarne.