Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag var nog lycklig att få denna termin förlängd till g dagar; men äfven vid sådant förhållande inträffa hinder, som jemte många andra olägenheter aldrig skulle äga rum, om främmande Nationer finge sjelfva afhemta våra Skogseffecter, och hvilket, hvad MedelhafsMagterne vidkommer, isynnerhet vöre önskeligt, hellst de äro i stort behof af bräder, och nästan icke kunna afyttra annat än frugter och dylikt, sorn oftast är af mindre värde, än kistan som innesluter det.
I sakens nuvarande skick äro vi nödsakade att bero af några få Personers godtycke.
Det är af detta skäl och enär anmärkningar i öfrigt blifvit gjorda, sorn jag får äran anhålla om återremiss af Betänkandet.
Hans Excellence, Herr Grefven och Landt' Marskalken yttrade, att sorn han under Discussionen tyckt sig finna, att de flesta Herra* Den 21 Maji. 95 Ledamöter, hvilka i ämnet sig yttrat, instämt uti det af Presidenten, Friherre fidelcrantz uti OeconomiteUiskottet afgifne särskilte Utlåtande, ansåg Hans Excellence sig böra hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln skulle anse en åtenremiss af Betänkandet vara öfverflödig, samt g-enast behaga gilla de af Friherre Edelcrantz uti berörde Utlåtande uppgifne grunder för en friare handel med Svenska Skogsproducter.
Jag hade den äran föreslå, hvad Hans Excellence, Herr Grefven och LandtMarskalken nu behagat framställa; men jag trodde då, att
Betankandet för andra gången förevar, och grundade denna förmodan derpå, att jag ej föreställde mig, det Utskottet så länge kunnat dröja med ett Mål af denna vigt.
Sorn detsamma likväl lärer vara första gången under pröfning, och det icke är med GrundLagen enligt, att nu deri göra ändringar, utan det måste helt och hållet antagas eller förkastas, kan nu ej fråga blifva om annat än återremissi hvarom jag ödmjukast vågar anhålla.
Som hvarenda anmärkning, hvilken här blifvit gjord, syftar till bifall af Friherre Edelcrantz s mening, så vet jag ej, om det kan vara lägst ridigt, att bifalla samma mening, såsom ett alternativ vid Betänkandet.
Friherre Cederström; Då Friherre Edel* 96 Den 21 Maji, crantz5s Yttrande icke är Utskottets, kan det samma ej förr än vid en förnyad pröfning antagas såsom .Ridderskapets och Adelns beslut.
Och ehuru , jag enskilt fullkomligt instämmer med Friherre Edelcrantz, helst en större Handelsfrihet , än den han föreslagit, icke nu lärer-vara att för» vänta, tror jag dock att det ej går ann att hans mening bifalla, innan en återremiss af Betänkandet föregått.
Uppå derefter af Hans Exccllence, Herr Grefven och Landt Ma rs kalken gjord Proposition, blef OeconomimUtskottets ifrågavarande Betänkande, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitteradt.
Grefve Mörner, Carl Stellan: Ridderskapet och Adeln har redan för några Plenidagar sedan, uppå Hans Exc , Herr Friherre af Wetterstedts Motion, belutat att trenne Deputerade af detta Stånd skola till Norrige afgå, för att bevista den Kongl. Kröningen, äfvensom att sättet till deras utväljande framdeles skulle bestämmas.
Det är af sådan anledning, jag tager tnig friheten hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln antingen behagade med det förtroende, som Rid* derskapet och Adeln alltid hyst för sin Ordföran.} de, anmoda Hans Exc., Herr Grefven och LandtMarskalken att utse och föreslå förenämnde Irenne Personer, eller ock uppdraga åt Electorerna.att dem genom val bestämma, jag tror3 att genom något / f .
Den 21 Maji. 97 ✓ dessa sätt mycken tid skall besparas, som så väl behöfves till andra Vigtiga Mål.
Hans Excellence, Herr Grefven och Landt« Marskalken förklarade* att ehuru han i allt öfrigt gerna ville gå Riddefskapets och Adelns önskningar till mötes, finge han likväl på det högsta undanbedja sig det förtroende, att utse ifrågavarande trenne Deputerade, utan hemställde Hans Excellence, om icke Ridd mskapet och Adeln behagade anmoda Herrar Eleciorer att utvälja bemälte Deputerade.
Det synes mig, som Ridderskapet och Adeln gerna skulle kunna åt Electorerne uppdraga det förtroendet , att utse ifrågavarande
Deputerade, helist de rgdan hafva ett långt vigtigare, nemligen att välja Utskotts-Ledamöter; och jag anhåller således, att Hans Excellence täcktes Propositionen förnya.
På den Proposi tion, som blifvit gjord, har ett bestämdt och starkt
Nej hörts j och jag tror mig hafva märkt, att Ståndet önskar, det Hans Excellence, Herr Grefven och LandtMarskalken ville utse Ståndets Deputerade.
Någon tid upptogs då icke till val, och jag ber, att Hans Excellence täcktes i denna deleo gå Ståndets önskan till mötes.
B. It Afd, 13, 14. 98 Den 21 Majt.
Hans Excellence, Herr Grefven och Landil 'Marskalken yttrade, att då det fordrades en särdeles grannlagenhet, för att af ett så talrikt Stånd, som Ridderskapet och Adeln, utvälja endast trenne Personer, vore Hans Excellence föranlåten att å nyo undanbedja sig detta förtroende, samt hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln täcktes tillåta, det Herrar Electorer måtte få bemälte Deputerade utse.
Justerades följande i Utdrag af Protocollet, hållit hos HogS loflige Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, förmiddagen den 2i Maji S. D.
Vid förnyad föredragning af Lag-i Utskottets så väl den 27 sistlidne Februarii afgifne Betänkande, angående väckt fråga om skärpande af det nu för tjufnader stadgade straff m- m-, som ock den 25 sistledne April meddelte, samt den 16 dennes på bordet Jagde UH låtande, i anledning af de hos Ridderskapet och Adeln vid Utskottets förra Betänkande gjorde anmärkningar, blefvo berörde tvänne Utlåtanden till alla delar af Ridderskapet och As deln afslagne.
Då nu ånyo föredrogs Lagutskott Den 2r Maji» tets, den 28 sistlidne April afgifne, samt den j6 dennes på bordet lagde Utlåtande , i anledning af de hos Ridderskapet och Adeln samt PresteStåndet gjorde anmärkningar vid Utskottets den 5 sistlidne Martil meddelte Betänkande i frågan, att de publiqne Auuoriieter, sorn å Kongl. Maj.ts och Kronans vägnar afsluta Contracter eller Afhandlingar med Enskifte, ej må äga, att vid tvist om uppfyllande och tolkning deraf, sjelfve deröfver dömma 3 blef samma Utlåtande af Ridderskapet och Adeln gilladt.
S. D. I anledning af gjorde anmärkningar, återremitterades till Allmänna Besvärs^ Och OeconomiasUtskottet bernälte Utskotts den 23 sistledne April afgifne, samt den 16 dennes på bordet lagde Betänkande, i anledning af väckte Motioner om en friare handel med Svenska Skogsproductar.
Höglöflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan ett qvart till 3 eftermiddagen* In fidem Protocolli D, J.
Iö® Den 21 Maji.
Plenum kl. half till 5 e* nt.
Grefve Lewenhaupt, Gustaf s tog, såsom äldste närvarande Grefve* klubban.
Justerades PleniProtocollerne för den 25 och ^7 sistledne April för- och eftermiddagen.
Herr Blomstedt ^ Hans ^ anförde skrifteligen: \
Vid det Plenum, hvars Profocoll nu juste: ras, gjordes en mängd mer och mindre vidlyftiga anföranden, skrifteliga och mundteliga.
Jag ansåg derföre olämpligt upptaga Ridderskåpets och Adelns tid med ett yttrande reservationsvis i en fråga, som äf OeconomiteUtskottet kungjordes vara definitivt afgjord genom trenne Stånds pluralitet, nemligen frågan: om inskränkning eller tipphäfvande af Dykeriets vidsträckta Bergning*-monopolium.
Utskottet trodde i öfrigt Vara tillräckligt, att endast förklara, det anmärkningarne icke directe agde gemenskap med hufvud motionen , som till de samma foranledt.
Svårligen lärer kunna formeras ett klart begrepp om hvad här Den 21 Maji. loi åsyftas med användandet af ordet directe; jag för min del tror, att ingenting kan hafva ett mer direct samband med en Motion , än any märkningar} sorn innefatta: x :o
Tillägg oller uteslutande af ett enda ord; och 2:0
En ändring af redactionen i ett Önskningsmål, en ändring, sorn, långt ifrån att aflägsna frän ämnet , förtydligar frågan och förbyter resultatet ifrån ett högst obetydligt ^1 till ett allmänt nyttigt.
Discussioner samt vid vigtiga frågors afgörande, citeras, att det eller det Ståndet, att två Stånd, eller att alla tre öfrige Stånden redan på något vid samma tillfällen anfördt sätt afgjort en lander öfverläggning här varande fråga, hvarföre man ansetts böra instämma med Pluraliteten, sorn i alla fall hade votum decisivum.
Utskotten hafva suspenderat allt vidare Utlåtande öfver anmärkningar, sorn åsyftade en närmare utveckling af Motioner och Be'änkanden, hvilka i sig sjelfva icke afhandladq annat än halfrnesurer, att deraf frambringa resultater, värdiga att såsom Önsknings-mål till behjertande för Kongl, Maj:t, af trogna och 1Q3 Veu 21 Maji. ypplysfa Undersåtare, i underdånighet framläggas, och såsom prof, att de icke genom bisaker och advocatoriska dissertationer hafva förslöst den tid, sorn var ämnad att afhandla vig4 tigare ämnen och frambringa mognarn frugter öfvérläggningarne, Ofvannämnde förfarande har i Ståndens Plena och hos Utskotten, någon gång förra Riksdags*ne, men i synnerhet denna, ägt rum, emedan man synts tro, att ett Utskott tillhört endast utlåta sig på ett negativt sätt öfver de frågor, hvilkas slutliga resultat det förutsett, eller genom trenne Stånds pluralitet blifvit meddelt.
Utskotten , såsom Representationens Cornmitterade , böra ovilkorligt antingen förklara gjorda anmärkningar olämpliga, samt meddela motiverna till ett sådant Utslag, eller ock gilla dem , eller åtminstone yttra ett bestämdt omdöme deröfver j härigenom skulle vinnas en ledning för kommande Ständers Itogare öfvervägande och beslut i flera vigtiga frågor.
Stånd förhastadt afgöra ett amne i brist på sakkunnige, och såsom liggande utom spheron af deras egentliga yrken} skall ett fjerde RiksStånd , hvilket helsst det må vara, som med den sanna upplysningens lugn och erfarenhetens stadga begrundar hvad beslut det går att taga, blifva utestängdt ifrån all sort verkan af dess större urskilliiing och .forskning att uppnå det rätta.
Jag tror mig böra öppet ullsta, att jag alltid ansett sådant djupt särande för hvarje Representant , sona känner sin pligt att sjelf granska, och derige - Den 21 Maji, nom oväldigt formera sitt omdöme; Det är ganska tänkbart, att det ena eller andra af RiksStånden skulle kunna göras inactivt genom uppskof med frågors discuterande tills de andra Stånden afgjort desamma , och detta tvärtemot andan af Riksdags Ordningens 47. §:s föreskrift, som å yftar ett Stånden sins-, emellan fullkomligt oberoende af hvarandra.
Det kunde lätt antöras flera exempel på att så verkligen inträffat.
Det har, hvad Riddarhuset beträffar, förorsakats genom långvariga öfverläggningar , hvilka åter ägt rum genom detta Stånds större talrikhet, jemförd med de andra Ståndens, och genom uteblifvande af icke i rätt förhållande dertill oftare utsatte Plenidagar.
I en tidpunkt, då så liberala grundsats ser följas, som i den närvarande , är visst in-i genting vådligt att befara5 men Riksens Stän-i ders handlingssätt bör det oagtadt vara enahanda och consequent.
Vi hafva hört så högt if-s ras för helgden af yttrande rätten ! huru mycket sorgfälligare bör icke då den beslutande bevaras?
Äfven hvarje skuggbild af ett ingrepp i denna rätt bör aflägsnas ifrån våra öfverläggningar, så vida dessa skola alstra de resulta; ter af oväld och förstånd, som egna en fri ©ch ädel Nations organer.
Det är likväl en sanning, att vid flere tillfällen vore önskeligt att mångordighet undvikes i de fall , där åcke långa afhandlingar och mefchaphysiska 104 Den 2 t Maji, deductioner kunna hvarken ändra Enskiltas öfvertygelse eller de enkla öch klara begreppen om en sak, än mindre verka på p!u* ralitetens beslut.
Mycken tid skulle då vinnas och redighet behämjas vid hvarje Måls behandling} ty Laconismen, som icke består j mystiska uttryck elier uppkommer på tydlighetens bekostnad , är det öfverlägsna för» ståndets omisskänneliga tecken.
I alla fall tror jag utan undantag, att tillfälliga kännedomen om ett annat RiksStånds redan fattade beslut, om den ock innom Talaren kan förorsaka ett modifieradt yttrande, åtminstone aldrig af honom må anföras såsom ett skäl till det beslut han önskar det RiksStånd, för hvilket han talar, må taga
Det är just ett sådant främmande och i'rån saken skiljdt motiverande till beslut, som innefattar ett förolämpande emot den värdighet, ett RiksStånd så ömtåligt bör bevara.
Nu åter sill mitt egenteliga ämne!
Vid föredragningen at det Mål, sorn hufvudsakligast gif§ vit mig ors; k yttra dessa reflexioner, var det jag, som gjorde anmärkningar emot
Dyke» ri - inrättningen< hvaruti en värd Ledamot, Herr Ankarsparre , instämde med väl grundade tillägg.
Ridderskapet och Adeln behagade då yttra ett enhälligt bifall.
Det är derföre jag med så mycken större säkerhet och stöd för min enskilta mening, får till Protocoilet högtidligt förklara , att då Dykeri Inrättningen innefattar ett exclusivt
Privilegium för en till förtigande af kostnads- och vinstsbelopp edsvuren Corporation, med rättig - Den 2 i Maji. *°5 het att ensajn taga befattning med och draga er* slem vinning af redan i nöd ställde Med* borgares egendom och välfärd; då den iöre och efter en viss förelagd tid , dels förbjuder en att rädda sig genom eget arbetande, som dertill äger förmåga, dels nekar en lidande att för besparande af dess egendoms qvarlefvor mot lindriga vilkor begagna andra hjelpsamma och kraftfullare medmänniskors biträde} så vågar jag anse hela ifrågavarande verk , sådant det nu är, såsom förnärmande enskilta IJvledborgares och andra Folkslags billigaste fordran, mot allmänna Folkrätten stridande och Således Svenska Nationen vanhedrande Inrätt, ning; och detta allt på grund af de ytterligare skäl och facta, jag i anmärkningaine haft äran anföra.
Jag hemställer derföre vördnads, fullt, huruvida Ridderskapet och Adeln beha. ga gemensamt med mig instämma uti och gilla min härmedelst till protocollet gjorda Reservation.
Herr Ankarsparre, Ingemar August , jnStämde uti Herr Rlomstedts reservation.
Justerades PleniProtOcollerne för den 30 sistledne April för • och eftermiddagarne samt den 2 och 4 dennes förmiddagarne.
Herr Estenberg, Pehr, hade inlemnat ett så lydande anförande; Den 21 Maji.
Angelägna göromål hindrade mig, förmiddagen den 4 Maji , att öfvervara det då till sluteligt afgörande förevarande, och nu till justering företagna ämne, rörande fri Export af Svensk Ekbark, hvarföre jag vördsammast anhåller, ett få mina tankar i samma ämne uti Högloflige Ridderskapets och Adelns Protocoll för denna dag reserverade, Det Högloflige OeconomiaeUtskottets Project, som af Högloflige Ridderskapet och Adeln gillades, synes, efter min ringa tanka, ic ke otydligt syfta derhän, att alldeles ruinera de stora och kostsamma Garfverier, hvilka i Stockholm blifvit anlagda, och hvarest likväl, som allmänt kändt är, största delen af Sveriges Läderberedning verksälles, så vida från dessa Verk, ej allenast Hufvudstadens och Kronans betydliga Läderbehof utgå, utan ock de fleste Landsorter derifrån hämta sina fornödenheter, Berörde Verks framtida bestånd är ifrån början grundadt på den tillgång af Ekbark , som i Rikets aflägsnare Provincer är att tillgå, he] 1st i de närmare omkring
HuE* vudstaden belägna inga Ekskogar finnas.
Garfverier kunna så mycket mindre umbära denna tillgång af Ekbark, de hittills haft, som de med den ändock icke äga öfverflöd deraf, icke ens hvad de hufvudsakligen behöfva, 03gtadt allt hvad som är stadgadt och gjordt till deras förmon.
Ty om Högloflige Ridderskapets och Adelns fattade beslut i detta ämne af Kongl. Maj:t i Nåder fastställes, j få fruktar jag, att de alldeles blefvo tillintet - Den 21 Maji. 167 gjorda alla de Författningar, som Konung och Ständer tid efter annan vidtagit och utgifvit till denna Näringsgrens upphjeipande och för» kofrande inom Fäderneslandet . och hvarigenom densamma nu nått ali önsklig fullkomlighet, så att vår handelsvåg ej allenast blifvit befriad från de ganska betydliga Summor, hvilka fordom till inköp af utländskt
Läder till inländskt behof användes, utan i det stället kunna Skeppslaster af Westindiska oberedda Oxhudar hit införas , här beredas, och sedan åter med förmon till utrikes Orter, ja! äfven till sjelfva London, utskeppas.
Dt nna omständighet talar ensam i min tanka tillräckligt emot den föreslagna och bifallna förändringen i Författningarne om Ekbarkens användande, isynnerhet på en tid, då mar, nödgas vara omtänkt på besparingar af allt, som besparas kan- Dess-; utom, och så vida jag icke alltför mycket misstager mig, måste tillåten Export af Svensk Ekbark medföra så väl för det Allmänna, som för hvarje enskilt man, den bekymmersamma följden , att , sedan Svenska Garfverierne på detta sätt blifvit återförda till nödvändigheten att vid Läderberedningen nyttja Granbark , i stället för Ekbark , så vida af denna 6enare liten eller ingen tillgång är att påräkna , sedan det blifvit Engelsmannen tillåtit att härifrån afhämta denna Vara, och h >.n ingalunda lärer uragtlåta, att för hvad pris som hellst begagna sig af tillfället, då han derigenom så lätt drager hela den bättre Garfveri rörelsen från vårt till sitt eget Land, så blefve, säger jag, följden oundvikligen den, att antingen Ven 21 Maji. finge vi åtnöja oss med det odugliga Läder, som genom bruket af Granbark beredes, eller ock skulle vi finna oss nödsakade, att för ett långt högre pris, än vi nu betala, hämta vårt behof ifrån det Land, dit vår Ekbark utskep.’ pades.
Skulle denna Näring ännu en gång komma i vanmagt, torde sedermera ej allenast många år till dess återuppbjelpande erfordras, utan äfven oundgängliga understöd af Statens, medel påkallas.
Justerades PleniTProtocoIlgt för den 4 den*, nes eftermiddagen.
Upplåstes följande från de andra Respective RiksStånden ankomna ProtocollsUtdrag; Fran Ilögvordige PresfeStandet:
Af den i3 Maji ^
Med underrättelse, att Ståndet s t:o Förbiifvit: yid dess lemnade bifall till LagUtskottets föri sta Betänkande, rörande beloppet, hvarunder enskilta Personer icke må vara tillåtit utfärd da löpande Invisningar. 2:0 Antagit BancoUtskottcts förnyade Utlåtande, angående specificerade Förteckningars, insändande öfver Assignationer, som på Banquen utfärdas, med förbehåll liftväl af det Dm 21 Maji. 109 tillägg: ”Att pnescriptionsdagen skall uti sjelfva Assignaliönerne bestämdt utsättas.” 3:0 Bifallit följande Utskotts Betänkanden, nemligen: Constitutions Utskottets : Med Förslag till ändringar i 107 §.
Om förändring uti straffet för dem, som utfär-i da tryckta eller graverade Assignationer.
Stats Utskottets: Angående Medel af Staten till Cassern åt Andra GardesRegementet, Utbyte af en del utaf den KronoBränneriet på Ladugårdslandet tillhöriga tomt.
Öfverlåtande af Ladugårdslands KronoBränne* ri till Cassern för Andra GardesRegementet.
Angående instämmande uti BorgareStåndets be«t slut, att 3tne Ledamöter af hvarje Stånd borde utväljas , hvilka å Rikets Ständers vägnar skulle komma att bivista Hans Majit Konungens höga KröningsAct i Norrige, samt sdid0i Ilo Den 21 Maji. dan till StatsUtskottet, att anvisa de Medefj som i detta afseende erfordras.
Tran Uällojliga BorgareStåndet; Af den 9 Maji:
Med tillkännagivande, att BorgareStåndet l:o Gillat OecönomiaeUtskotteU Utlåtande om inrättande af en BergverksSchola. 2iO Afslagit OeconomiceUtskottets förnyade Utlåtande, rörande yrkadt förbud mot införsel af Utländskt spunnit Bomullsgarn. 3:0 Beslutit, att Förordningarne af den 6 September och 20 December 1815, rörande HusbehofsBrännvinsbränningen, borde till efterlefnad fortfara, med den förändring, att endast en 90 kannors Panna må på en egendom af hvad värde som hellst få begagnas.
rAf den i5 Maji'.
Att Ståndet 1:0 Bifallit följande Utskötfs Utlåtanden, nemligen: Stats Utskottets :
Rörande förhöjning i aflöningen för Wermlands Fältjägare Regemente.
Medel af Staten till Cassern åt Kongl. Andra QardesRegementet»
Den 21 Maji, ni Ytterligare Lönförhöjniog för MilitairStaterna:
RiksgäldsContoirets tillstånd och förvaltning, Båtsmanslndelningen i Blekinge.
Roteringen i jemtland.
Hästhemmans och Fördels räntornas utgörande vid Skånska CarabinierRegementet.
Wadstena fordna Klosterbyggmrders upplåta»?
de för Hospitalslnrättningen derstädes.
Utskottets: Angående Föreskrifter Om en Voteringssedels afläggande.
Riksdagsordningen och 107; §.
RegeringsFormen. 2:0 Lagt till Handlingarne:
Banco- Utskottets Utlåtande.*
Angående rättighet för en och hvas att emot Svenskt Speciemynt af Banquen till - 1(2 Den 21 Maji. by'a sig Guld och Silfver i stänger och tackor, samt OeconomiceUtskottets
Om förändring i de antagne grunderne för bestämmande af Arrende afgiften å Militaire och Civile Tjenstemäns Boställen. 3:0 Beslutit, att hos Kongl. Majit borde i un. derdånighet anhållas om utbekommande till trycket af de inför Kongl. Majit hällne Protocoll uti Målet, rörande de genom Föredraganden af CommandoÄrenden för Arméen utfärdade GeneralOrdres, om vilkoren för approberandet af Recruter vid sådana Regementen, der Rotehållarne ej samfält ingått beting om Soldatbcklädnaden.
Af den 16 Maji'.
Angående 1:0
Val af frenne Ledamöter af hvar. je Riksstånd till bevistande af Konungens höga Kröning i Norrige. 2:0 Bifall till StatsUtslcottets Utlåtanden, rörande Högstsalig Konung Carl XI1I:s i Riksgäl JsContoiret innestående HemgiftsCapital.
Medel till de Allmänna Scholle och Läroverkens förbättring. 3:0 Remiss till ConstitutionsZJt skottet af Herr Edelbergs Motion om tryckning af Handlin garne - Gen 21 Maji, garne i Anmärkningsmålet, angående AVertissement till MagazinsDirectionen, rörande ut.
Spisning af mjukt bröd; samt till OeconomicéUtskuttet af Herr Hoiriis Memorial om Odlings* lån och Correctionshus. Frän Hedervärda BondeStdndet 5 Af den 2 Maji:
Med tillkännagifvande, att BondeStåndet t:o Bifallit, med tillägg, Stats* och Oeconomice* Utskottens Betänkande, angående serskilte an* stalters vidtagande till förekommande af stegring i priset af det grofva brödet. &lO Lågt till Handlingärne:
OeconoiniceUtskottets Utlåtande, om förändring i de antagBe grunderna för bestämmande af Arrende aft> giften å Militaire och Civile Tjenstemäns Bo. ställen. / \ 3:0 Gillat följande Utskotts Betänkanden, neni* ligen :
Stats- ocli Lag Utskottens i Angående mindre brottslige Personers anvaä. dande till Sjömän på Rikets Handelsflotta.
Angelägenheten att förekomma afgörandet e® mellan Riksdagarne af Mål, sorn tillhöra Riksens Ständers pröfning.
Fidei. 0. Ad.
B. IL Afd, 15* 16. 114 Den -21 Maji, Oeconomice Utskottets: Angående Trädplanteringen i Skåne; Rättigheten för Lumpsamlare att omkringresa 1 Landet; Frihet för Landtmannen, att emot låg eller ängen Tull få exportera sina Producter; Inskränkning i exclusiva Privilegiers medde-i lande ; Götha CanalArbetets inskränkning tills vidare innom Linien emellan Venern och Vettern; Yrkadt förbud mot införande af Utländskt spunnet Bomullsgarn; Vidtagande af anstalter till besparing af Skogs; elfecter.
Stats Utskottets: Angående Jagbackarne i Södermanland.
Angående no Återremiss af StatsUtskottets Utlåtande rörande Skånska Roteringen. 2:0 Bifall till OeconomiceUtskotteis
Betänkan» den: Angående Judarne; Angående inrättande af en Besp3ringsBanque; I fråga om ändring i Författningame rörande Husbehofs-BrännvinsBränningen; Den 21 Maji. n§ Af dan 8 Maji'.
Innehållande : 1:0 Bifall till följande Utskotts algitne Betänkanden, nemligen; Bevillning*, Utskottets Angående Postinrättningen.
Rörande den Summa, som för Stats- och Riksgälds-Verkens behof erfordras att genom Allmänna Bevillningen utgöras; RiksStatens tredje HufvudTitel; Krigs Academiens på Carlberg Lönings' och Un-’ derhållsStat; Förhöjning i Aflöningen för Wermelands Fält.' jägareRegemente; Lönförhöjning för MilitaireStaterne ; Upptagande i Stat af 3,500 R:dr Hamburger Banco Fyrings-medel såsom inkomst från Dannemark ; Lån af Allmänna Medel till Scholsehus upp. byggande ellar inköp i Landskrona 5 Constitutions Utskottets; Rörande förändrad Redaction af sednare Momentet i 107 §.
RegeringsFormen och 7 Puncten af 39 $. Riksdagsordningen ; 4 1x6
Den 21 Maji. 2:0 Anmodan till ExpeditioosUtskottet att uppsätta Förslag till Riksens Ständers underdåniga - Skrivelser till Kongl Maj:t, i anledning af förstärkta StatsUtskottets Memorial, så väl om TalemänsTafflarnes indragning, som ock angå. ende utbetalning af framlidne RegeringsRädet ton Schevens innestående Pension. 3:0 Återremiss till StatsUtskottet, om medel till de Allmänna Scholae - och Läroverkens förbättring* samt till Stats- och OeconomiceTJtskotten: Angående Afrads- och Kronotionde Spannemå» lens utgörande, forslande eller lösande.
Af den 9