Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Enligt Bilagan (Lit. I) hafwa Herrar Fullmägtige lätit realisera tillhopa 7,022,002 R.dal. i Creditsedlar; men da härifrån afvrages de uti Contoircts upbörd influtne Z Millioner Z8z,79> Rtdal. 15 tz. y. rst., hwaröfwer Herrar Fullmägtiqe ägt ack disponera, sä blir ärerstoven, eller g
Millioner 616,208 Rd. 32 si. Z rst., den summa hwarföre Realisations.iNwisningar pä Banquen kill 1808 ars sint arv utfärdade, ehuru Creditsedlar till detta sistnämnde belopp icke uti Contoiret blifwit insatte, UtaN ännu moro utelöpande.
Uti November mänav t 808 östade f. d. NUNgen ett annat
Län genom afläten Skrifwelse, til! Herrar Fullmägtige, sä lydande: ^ -Lc.
Wär ynnest Lo.
''Som Högst nödwändige förswarsanstalrer emot Ri« "keks fiender sä medtagit de medel, soM till krigets "utförande blifwit anstaffade, att en stor del af "Wäre i falt stäende Armeer snarligen kunna blifwä "vlsrtstälde för brister af swäraste bestaffenhet; Öch "Wi, kill aftvärjande deraf, för denna stund icke ^'kunna widtaga sä ffyndesamt »verkande utwägar, ''som behofwen oumgängeligcn fordra; alltså finne Wi "Ost ä nys föranlätne, att af Eder asta ett ytterst"gare Länebiträde i all den widd, som I, af bö "medel och Utwägar, i Eder hand finnas, möjellgett "kunna Åstadkomma.
— Det är Rikets hägn öch Zjer^e Band. ri7/ "8. "tSr» 93° Den!8 November.
"försrvar, som päkallar ett sädant biträde af Eder, "och detta biträde kommer i synnerhet att anwandas "till lissförnödenheter för Armeerne."
"För återbetalningen af detta
Län skola Eder tillvällas Wart och Rikets Stats-Contoirs Obligationer pä lika ränta och emot enahanda säkerhet, som "för de Län, hwarmed I Ost och Riket icke länge"sedan bistätt, men pä ven äterbetalnings-tid Sdra "omständigheter medgifwa.
Och som nödigt ar, "att den hjelp wi salunda af Eder äska, utan up", kof blifwer för krigsbehofwen att tillgå; sä är "Wär nädiga wilja, att I med Edert nnderdäniga "swar och yttrande, pä det skyndesammaste inkommen.
"Wi befalle etc.
Stockholms Slott d. 2g November 1808." ^otenblaä - Herrar Fullmäglige bewiljade en summa af Zsc>,ooo Rv. specie, med wilkor atr delta Län till större eller mindre del skulle, uppä skeende anmälan, äkerbetalas, i den mohn, Eontoireks omständigheter kunde sädant fordra, och att emellan hwarje afbeta!- ning, Conkoiret skulle fä sig till godo beräkna rän» ta efter fem för hundrade om äret uppä den innestäende summan.
De Den -.8 Novenwek.
De öfwer dessa twenne ifrän Riksgälds Contoir tet utlämnade Län, hos Herrar Fullmägtige hällne Protokoll, tillika med Herrar Fullmägtigcs, under den 24 November afläme underdäniga Skrifwelse warda härhos (Sub Lik» K» L. Ä M.) lill närmare uplysning bifogade» Utom Hmad Herrar Fullmägtiges Protokoll innehålla, hofwa Herrar Fullmägtige uti deras RiksLags-Relation anfört följande: Ziltan att inga uti pröfning af Le orsaker/ "som föranledt till kriget, torde allmänt niedglfwas"att
Riket pä flere sidor war hotadt med siendteligt "anfall, och Finland till större delen uti fiendtligt "wald; och dä Konungen icke ägde medöl till desi "frälsning, torde lika säkert kunna flutas, akt kri"get i denna ställning klef Rikets, och alt der meidel brusto, Riket äläg, att, sä midt möjeligt war "sädant afhjelpa.
Fullmägtige uti Riksgälds-Cou "koiret kunde, i den stund Kongl. Maj:t äskade "Lontoirets pennings biträde- ej uttänka någon annian för Riket mindre känbar utwäg till peNningars "anskaffande, än att begagna den af Banque:: orca» " iferade summa af Credit-sedlarne.
— Att för den "momentet genom afflag ä Fullmägtiges sida bereda "nödwändigheten till Riksens Ständers sammankal"lande eller fredsunderhandlingar, war dä en redan "länd omöjlighet, som händelserne sedermera be"styrkt; antingen skulle dä Armeerne lida brist pä "oet nödwändrga, och förswars-anstalterne aldeles Upphöra, hwarigsnom stelfwa Hufwudstaden till en-bör - yzr Den >8 November "jan kommit att blottställas för ett fiendtligt besök "eller andre obehagelige för Riket och Penninge.
"Werket stadelige utwagar, »vidtagas, hwilka Riks"gäldsContoiret, ianseende till dest inkomster, ej kunnat "undgå alt öfwer» fä »vidkännas.
Enligt Säker "Hets-Akteus första punkt ager Konungen full magt "att styra, freda, frälsa och förswara Riket, och öf''rlge Rikswärdande Ärender stötas pä sätt Konungen nyttigast synes; men det ivar ej i följd af benga Grundlag, Fnllmägtige ansägo sig styldige, att "inga uti de Penninge försträckningar till krigets utgörande, Konungen östade; det ivar af den fulla "öfwertygelse, att Rikets Högloft.
Ständer, enär de "sjelfwe kunna rådgöra om Rikets bästa; aldrig up"höra att med sista stärfwen och sista blodsdroppan "förswara desi uräldriga Fädernesland, ochFullmäg"tige i Riksgälds-Contoiret, ledde af denna kansta,"
"ansägs ett nekande i delta fall, kunna bllfwa ett "antageligt stät till förlusten af Finland, som äter "adragit dem Nationens hat, hwilket deras egne "samweten swärligen kunnat »vederlägga.
"Ingen personlig fördel, utan en ren och »varm "källsta för Fäderneslandets räddning har ledt Full"mägliges Bestut, och stutle Rikets Högloft.
Stan» "der wid granstningen af desie och de flere i Protokollet andragne stäk, ändock pröfwa ait FuIImägtige "hafwa nnsitagit sig om sättet eller medlen, äga de "dock en indre öiwertygande tillfredsställelse, att de''ras åtgärder icke haft nägre för Riket obotelige "följder, utan snarare beredt möjeligheten för Rikets Den i8 November. 933 ''Högloft.
S-ander att efter hand kunna bota de ref» ' wor det oly-keliga kriget förorsakat."
StaksUtskottet fär harwid uplysa, det någon af de Herrar Fullmägkige gifne Föreflrifter icke föranledt till oswar,nämnde penninge-undsättningar-och gemenskap med Stats«Werket, såsom ock att den af Riksens Ständers Banque ut-astignerade Realisations-Fond icke blifvit till sitt rätta ändamål an» wand.
StaksUkftoltet will eljest för sin del medgifwa, att Herrar FullMogtige funnit sig i en brydsam belägenhet, att wäga neka det begärdte biträdet ät en owilkrrtigt befallande Konung, som kände Riksgälds» Contoirets möjeliga tillgäng, genom den ännu qwarwarande Realisations--fonden i Banqucn, da dem tillika förklarades, akt Kongl. Majtt och Riket wörö i yttersta behof, och ingen utwäg funnes, samt saknades genast erforderlige medel, till Krigsmagtens underhäll, sä till Sjöst som till Lands; hwarförutan flere mägtiga fienders inbrott i Riker, och härjning icke motas kunde.
Flere skäl anfördes dcstutom af Kongl. Marst om Realisationens icke Lestomindr^möjeliga fortgäng. och om aflämnadt Silfwer till Riksens Ständers Banque, genom Engelsse Subsidie-medel.
Det kunde förmodas att Återstoden af wid past 6^ Millioner dä utelöpande Riksgälds-Sedlar, hwilka dä redan i rörelsen wörö föga synlige, och mäst i Fin - 934 Den 18 November?. i Finland circulerande, efter hand inlösas kunde, och hwartill Contoirets utestående Line-summor märkeligen wid deras infordran bidrogo; utom det inflöto Credit-sedlarne genom allmänna intrader, samt realiserats, eller amorterades med detsamma.
Ett nytt Kredit-mynts, eller Utrednings och Krigs-ComrnistqrjatS Sedlars till skapning hade medfört en pen ninge-orcda, som bstftvit swärare att afhjelpa.
Hm de fordringar, hwilke blifwik liquiderade, geNYIN ds ifrän Riksgälds-Contoiret försträkte Summor- ö-nnu mory utberalde, sa ökades dermed Riksens Högloft.
Ständers NN warande bekymmer; dö stnnn Ntewarande Credit,sedlar löpa utan ränta, och kunna suecestivxment alNortergs genom ContoiretS e gen Ns>bösd, Wid det ytterligare östade biträdet i sistledns November manad, gjorde Herrar Fullmägtige en kraftigare remonstration deremot, och afgäfwo blott salom den yttersta uödhjclpen 500,000 Rd. Banco.
Ständer för en framtid fordra, ett noggrant och bokstaftveligt upfyllande af sine Föreskrifter, sä behöfwes en mera bestämd Instnrction för deras Fullmägtige, som förbjuder allt möieligt biträde och förskott ull Stats.-Werkek, hwarwid all inftykelse af Kronans Ombud förekommas bör, Och underställes Riksens Högloft.
Ständers eget bedömande, huruwiva Herrar Fullmägtige, ehuru de wid ofwannämnde tillfälle synas icke hasum handlat i enlighet med deras Föreskrifter, likwäl L Den November- 9Z5 anseende till förstberörde bewekande omständigheter, mage undgå någon widare anmärkning.
Såsom en följd af kriget har Riksgälds-Contoiret äfwen kommit att sakna en betydelig del af Dest inkomster.
Utom Herrar
Fullmägtiges wett» skap och samlycke äro de till Riksgälds - Conloirets disposition Mi, Landtränterierne infiutne medel, anwände till krigskostnader, sä att
Contoirets annu aterstäende fordran för dylike anticipationer upgä till icke mindre summa än Rd. 223,559: 8 ff. 5 rst.
Dä StatsUtffoltet med bekymmer anmäler detta förhållande, har StatsUtjkottet äfwen med till» sredsställelse bordt nämna, att Herrar Fullmägtige, sa wäl genom alfwarsamma underdåniga remonstrationer, som genom aflätne påminnelser till wederbörande Werk, i möjeligaste matto sökt befordra Contoiret till ersättning, och hwilket wid ett och annat tillfälle äfwen haft önskad påföljd.
Utom de af Herrar Fullmägtige till afskrifning såsom osäkre anmälde Riksgälds-Contoirets uti Räkenskaperne balancerade äldre fordringar, har Stats, Utskottet funnit äfwen flere andre af sädan beskaffenhet, att för dem någon ytterligare betalning icke kan sörwantas.
Deste fordringar aro: i',o
Hos afwekne Faktoren Ilisie för en brist af 8 stepp. 17 listp.
15 nnkr uti det är 1799 för Cons tyirelä §Z6 Den i8 November. toirets räkning npköpte, af lissie emoltagne och lill Götheborg afsönde Stångjern, och hwilken brist blifwit beräknad till 84 Rd. 20 st.' 8 rst. specie, Z:o Contoire^S uti afledne KronoJnspectoren i Awe, sta L^urberZ?
Concoms bewakade fordran R:dr 882; r? st. 6 r. Credit.sedlar, härrörande ifrän förstock lill kostnaders bestridande ivid Koppar-pollette myntningen; men hwarä efter erhällen slutelig utdelning nu endast återstå Rd. 294: 3 st. 10 r, Banco. g,'0 De Hans Exellencs, En af Rikets Herrar, General-Gouverneuren m. m.
Herr Grefwe L.
Auutb päförde Rd. 842: iy st. r r.
Banco; härrörande ifrån kostnader för ett är 1791 af da warande Kongl.
Finance.Administrationen för Kgl. Majus höga rakning i Genua uptagit och wid 1792 ars Riksdag pä RiksgäldsC-mtoiret öfwer? flyttaht Län.
Och som Kongl. Majit, i anledning af wäckt fräga vin beloppets godtgörande af Stats medlen, genom asiaten nödig Skrifwelse till Herrar Fullmägtige af d. 31 Maji 1808 förklarat, att nägon ersättning af Stats.Werket icke äger rum, lärer häraf blifwa en följd, att denna summa, som för Publique räkning blifwit utbe, tald, mäste asstrifwas. 4-0 Contoirets fordran uti afledne Grosshandlaren htzrZH Coneours, för är 1799 med protest äler, komne Weplar, stor R.dr rr,Z86; 20 Hamb.
Den i8 November. 937 Banco, eller ester 52 si.
Cours R:dr 12,876: 45 si- 8 rst.
Specie, men hwaraf, efter erhållen utdelning, äterstft R:dr 3,102: 5 si. 7 r. Sp. Z;o Afledne Casieuren uti Riksgälds - Conroiret "siavelins i April manad 1800 yppade Balance lill ett belopp af Nd. 71,679: asi.Crediksedlar, men hwilken Balance genom anwande tillgängar blif wik winstad, sä att återstoden nu bestiger sig till R-dr 28 028: 32 si. 4 rst. i Credit-sedlar eller Banco R;or 18,672: si si. 7 r. 6:0 Aftedne Casieuren uti Riksgälds-Contoiret IlleUström8 Balance, som är 1798 yppades, och utgjorde R:dr 3.119: 40 si. i Credit-sedlar, men hwara nu återstå R:dr 1622 : 46 si. 3 r. i Credit-sedlar, eller R:dr 1081: 46 si. 10 r.
Banco. 7:0 Cvnkoirets fordran hos fallicerade Handelshuset i Amsterdam Illunner är van 2^11 för de as afwekne Handets.Bokhällaren lstaulk ^s.or dragne, af lä^nner är van 2^11 accepterade och för bristande betalning med protest Återkomne Wexlar lill ett belopp af Fl. 32,295: 3.
Hollands Courant eller A 44 sins Cours N:dr 11,841: 26 si. 7 r. Sp., men hwarä nu äterstä R:dr 442: 5 si.
Hollands Courant, eller s 44 si:rs Cours R:dr 425: 12 si. 5 rst.
Sp.; Och har Högloft.
Hemliga Utffottet redan wid 1800 ärs Riksdag bewiljat afdrifning för de af bcmälde IllauC till Conrviret försålde, men för Non-accept »ned protest retourmrade Wexlar. sz8 Den i8 November 8:0 Comwirets bewakade Fordran uti afledne Grosihandlaren Zskerp>el8 Concours, för en till Riksgälds-Contoiret är 1800 fäld, men ined protest återkommen Wexel stor R:dr 1578: 5 si- Hamb.
Banco, elier ä 47 st:rs Cours R:dr 1349: 18 st. ir rst.. hwarä efter erhållen utdelning återstå R:dr nä/-.
29 st. 5 rst.
Banco, eller efter 47 st:rs Cours R:dr ,162: 41 st. 7 r. Sp.i Och är denne sistnämnde fordran, den enda asalia här äfwan upräknade, som efter 1800 ärs Riksdag eller under de nuwarande Herrar Fullmagtiges förwaltningstid tillkommit.
Rättegångar, i afseende pä en och annan af -este specificerade fordringar, aro wäl ännu oafsiutaLe; men efter inhemlad närmare kännedom af veste Rsttegä'gars beskaffenhet och föremål, har SkatsAtstoktet icke funnit anledning att förwänta, att Contoiret härigenom kan winna någon ytterligare erfält, sring.
Och ehuru ä ena sidan alla chimeriqua fordringar och tillgångar icke synas böra ingä uti sjelfwa Boksintet; har Stats-Utstottet likwal ä den andra ansett nödigt att uplysning om sa beskaffade Fordringar uki hwarje ärs afsiutade Hufwudbok icke saknas, pä det i händelse och emot förmodan nä§ot skulle kunna indrifwas, upmärksamheten att i-sktraga, och bewaka Contoirets rätt desto säkrare mä ANderhällas; hwadan StatsUtffottet fär wördsammetigen hemställa, om icke alla ifrägawarande balancerade osäkre
Fordringsposter till ett sammanräknadt belopp as 25,643 Rd. ig st. 7. rst.
Specie maga xä uti Räkenskaverne afföras, men parika sätt, som Den i8 November yzs Höglvfl.
Hemliga Utflottet wid i8os ärs Riksdag r afseende pä de dä anmälde Riksgälds-Contoirets osäkre Fordringar, förordnat, att neml. desie Fordringar specificeras under Titul: Förlorade Fordringars Conto, och att denna Specificakion bifogaS hwarje ärs HufwudLok.
Är 1806 har Discont-Werket med C,edit-sedlar blifwit uplöst, sedan desi Förwaltning och Rakenstapcr af de dertill sörordnade Revisorer blifwit granstadel Detta Werks rillgängar befunnos dä wara sä ansenlige, att 50^ procent ulöfwer Aclie-Capitalet genast kommit att utdelas.
H varförutan
Disconk Werket hade utestående fordringar till ett belopp af 123,536 Ro. 2. si.
Credit-seblar.
Jndrifningen af desie fordringar har efter ser« skild träffad öfwerenskommetse blifwit updragen ät förre Ombudsmannen wid Discont-Werket Lagmannen petterson emot ätta proc. provision samt ersättning af ukföknings-kostnaderne. hhppä oswannämnde summa Rd. 123,536: 2 si.
Credit-sedlar äro flere inbetalningar gjorde, och hwaraf Riksgälds-Contoiret för desi Adelar till 1803 ärs flut fatt upbära R:dr 18,648: 7 si° 7 rst.
Uti den Berättelse Lagmannen petterson afgift hvit äro ätftillige Difcont-Werkets fordringar till ett > sam - 942 Den 18 November. sammanräknadt belopp 6,694 N:dr 4 st.
Credit-fedlar anmälde 'ill afdrifning, och likaledes 19,594 R:dr 20 st.
Credik-scdlar, bestående uti sedana fordringar, hwilka tid efter annan, tili följe af Dircckionensge. menfamt med Revisöderne tagne Be stut, såsom osäkre blifwit för de inom Linien eller ä den sä kallade Lane-balance räkning Stats,Utstoktet, som wid granskningen af de > omständigheter, hwarpä afstrifningen af ifrägawarande Disconts-Werkets, för osäkre ansedde fordringar blifwit tillstyrkt, nogsamt funnit akt någon betalning icke torde kunna förwänlas; har derföre Niksens Höglofl.
Ständers ompröfwandc stokat wördsammeligen underställa, om icke osman förmälde twänne summor, utgörande tillhopa R:dr 26,288: zo st. mage pä lika sätt, som Stats-Uistottet, i afseende pä Riksgälds Contoirets för osäkre ansedde enstilde fordringar, tillstyrkt, asstrilwas, dock sä, akt för redigheken stull, en serskild Specifikation eller Conto öfwer Discont-Werkets förlorade fordringar uprättas och bifogas den Hufwudbok, som hwarje är öfwer Riksgälden afstutaS.
Harwid har likwäl förekommit, att Herrar Fullmägtige, upps Lggmannen ?eterfon8 hemställanden en och annan gäng bewiljat accord för de wid Discont-Werkets uplösning utestående fordringar.
Staks-Utstoktet har wäl, med afseende L de harwid, utredde omständigheter, funnit, akt Rikstzälds-Contoiret onekeligen wunnit derigenom, att tredje ^ Den i8 November. 94 r dje maii af ömhet för Läntagare, eller Cautionister, hwilkas oförmögenhet warit updagad, liqviderat, efter det med Contoiret upgjorde accord, sädane Discont-Werkcks fordringar, för hwilka någon den ringaste betalning, i annat fall icke kunnat förwäntas; men dä den frihet att bewilja accord för Publique fordringar möjeligen skulle kunna misibrukas, sä har Skats-Ulstotket trott sig böra hemställa, om icke utr Jnstructionen Herrar
Fullmägtige serstildt böra förbjudas att inläta sig uti något accord om Riksgälds» Contoirets fordringar.
I anledning af 18^7 ars Revisions meddeldte yttrande öfwer Riksgälds - Contoirets Embets- och Tjenstemäns ansökning, hafwa Herrar Fullmägtige tillagt desie Embets- och Tjenstemän ärlige discretio ner såsom förbättring uti deras löner.
Högloff.
Hemliga U skottet hade redan är 1802, ester hwad desi tryckta Protokolls.
Utdrag, af ben 22 Maji utwisar, pröfwat, det Lönerne wid Riksgälds-Conkoiret moro alltför knappa, och vtillräckelige för Brtjeningens ulkomft och bergning; äfvensom Högloft.
Hemliga Utskottet till alla delar godkänt de skäl uppä hwilka Revisorerne tillstyrkt Löneförbättringar.
Stats - Utskottet, som wid öfwerwägande af de uti Herrar Fullmägtiges Protokoll anförde skäl ansett sig böra uti enahanda yttrande instämma, har derföre till Riksens Höglofliga Ständer stokat wörd. sammeligen hemställa, om icke de Löneförbättringar, hwilka, i anledning af igoz ärs Revisorers utlätande, blifwit Riksgälds - Contoirets Embets . och 942 Den 18 November Tjenstemän bewiljade, mage sä fortfara wid de Spökor, hwilka hädanefter kunna blifwa oumbärlige och att Skats-Utskotrek, efter sädane arunder, mä författa preject till den Lönings - Stat, hwilken för Riksgälds-Contoim torde böra fastställas/ Herrar Fullmagtige hafwa förmält, hurusom, efter Realisationen och i den mohn arbetet inom Credit-Scdelwerket minskats, Herrar Fullmägtige icke tinderlätit att genom indragning af umbärlige
Syss lor bereda Contoiret besparing uti desi ärliga utgift ter; äfwensom att ätstillige öfwerflödige EmbetS- och Tjenstemän wid Credit-Sedelwerket, med anledning af 1820 ärs för Fullmagtige utfärdade Instruktion, tid efter annan blifwit flyttade pä Riksgälds - ConLoirels expectance Stat, med bibehållande af det Löne-belopp som en hwar, före 1800 ärs Riksdag innehaft.
Dä stridigheter, L afseende pä Tjenste-regleringen inom Riksgälds.-Contoiret upkommit emellan Herrar Fullmagtige och Nevisorerne, har Stats-Utskottet ansett bär wara rätta stället att dem anmäla.
— Om ock sielfwe ämnet, hwilket till desie stridigheter gifwit anledning, icke skulle synas wara af särdeles betydenhet, sä har deremot den af Herrar Fullmägtige wäckte fräga om Revisorers rättigheter blifwit af desto större wigt, enär Herrar Fullmagtige undandragit sig att owilkorligen »verkställa Revisorers meddeldte föreskrifter»
Dm r8 November. 943 Förhällandet, hwilket uri bilagde Transumt af 1807 ärs Revisorers Berättelse (Lil. N.) finnes omstänbeligen upkagit, ar annars i korrthet följande:
Herrar Fnllmagtige hade «eml. utöswer Riksgälds-Conkoirets ordinarie
Stat inrättat pä behagelig tid, en Bokhällare-befattning wid Utrikes Räkenfkaperne med extra Arfwode; Och dä denne Bokhällare-befattning är 1805 blef ledig, hade Herrar Fnllmagtige förordnat Kammereraren uti Kgl.lKrigsCo legio /.
SctteudsrZ, hwilken inom RiksgäldsWerket icke innehade någon ordinarie Tjenst och Lön, att tills widare "förestå samma Bokhallare - befattning.
En Bokhallare wid Eredit-Sedelwerket med Lön pä ordinarie Stat wid namn linZdsiZ, hwilken äfwen sökt ofwannämnde Bokhällare - befattning, be» swärade sig hos 1825 ars Revisorer deröfwer, att LcttenderZ blifwit honom föredragen.
Sedan Revisorerne i anledning af Herrar Fullmägtiges afgifne utlätande öfwer HuAdsrAs beswär, först gjort sig-noga underrättade om beskaffenheten af ifrägawarande Bokhällare-befattning; och Revisorerne derwid, emot hwad Herrar Fullmägtigs yrkat, funnit att de göromål, hwilka skulle tillhöra Bokhållaren wid Utrikes Räkenfkaperne, icke worv andre eller mera granlaga, an alt de af en Kammarffrifware krmde och borde bestridas; sä förordnade Revisorerne, der borde antingen klaganden 1in§- kerZ, eller ock någon annan af Riksgälds.ConkoirelS redan 944 Den i8 November. redan med Lön förftdde Betjening, till Statens lisa, placeras till meranämnde Bokhällare-befattning; helst
Revisorerne ansägo det föranleda till miflhushällning för Werket, att indraga till Spsior eller Befattningar inom Riksgälds-Contoiret, Exkraordinarier eller främmande Personer, dä Riksgälds-Contoiret efter Realisationen, hade öfwerflödig tillgäng pä egen Betjening, som med expeckance Löner skulle komma att gravera Staten.
Wid samma eller 1805 ars Revision hade CoMmiflarien kreäric lttinäliestti hwilken innehade högsta Bokhällare-Lönen pä Credit-Sedelwerkcts ordinarie Star, beswärat sig deröfver, att Kammererareit LnäoviuSi hwilken endast war Kanimarstrifwarc pä Stat framföre I^inlieclt erhållit, förordnande, att tills widare förestä en af Herrar Fullmägkige pä behagelig tid inrättad Kammererare befattning uti Boksluts-Contoiret, hwartill LaZovius och I^inlieckt pä en gäng warit sökande, öfwensom ser ftildt anhallit om Revisorernes föremäle till Herrar Fullmägkige, att när den befattning, som han wid Credit Sedelwerket tills widare innehade, komme akt uphöra, blifwa flyttad till den Kammererare-befattning uti Bokflu^s-Contoiret, hwartill Lastoviug en. dast tills widare eller pä behagelig tid blifwit förordnad.
Revisorerne hade i anledning häraf förklarat, att, som
I^inlieät icke inom föreskrifwen tid sökt ändring uti Herrar FullmägtLges öfwerklagade åtgärd, kunde hans ingisne Skrift uti befwärswägen till pröf - Den r8 November. 945 pröfning icke Uptagas; men, som i öfrigt öcfuniii'?
fqa niera förtjenstek an Laclovius och ger Nom lllnllellts förflyttande till en annan syfla ellör befattning en större besparing för Contoiret kunde beredas och framdeles winnås/ sä wille Revisorerne erindra Herrar Fullmägtige att wid regleringen af Bokfluts Contoirets Stat, hwilken jämlikt -igoo ars Anstrnckivn, 2:ne är efccr Realisationen borde ske? kata li-inlleärz hwars ffickkighet af Herrar Fullmägt lige worr witsordad, till godo njuta sin befordrmgs» rätt framför Laflovins.
Defla af 180Z ars Revisorer Meddelre föreskrift ter hade således till föremäl 1:0 att bereda besparing
Uti Conkoireks utgifter, dels derigenom, atk Riksgälds-Comoirets egen Betjening , hwilken med expeetance Löner skulle gravera Staten, framföre andre flyttades till de syflor eker befattningar, hwilka befunnos nddivändige, och dels atk, till exyectanöe Skakens kältande, de med högre löner försedde bvt» de, sä framt oskicklighet icke skulle i wägen ligga, emplojeras, framföre dem, hwilka lill mindre expectanee Löner moro berättigade; och 2:0 att befordra till werkställighet regleringen af Boksluts-(5ontoirets Staf, pä hwilken wid ,800 ärs Riksdag blifwit upsörv en ny Kammarförwandts sysia, och genom hwars till» fäktande Kammererare« befattningen wid Inrikes Ä« renderne, för hwilken war anflagen en högre arfwsdes lön, än Staken utsätter för Kammarförwandtssysian, kunde indragas.
Da 1807 är'S Revisorer singö erfara, att före» Ljer-e Band- Nno i>9, aso. näinn - 946
Den l8 November. nämnde 1805 ärs Revisorers rnne Bcflut saknat all werkställighet, anmodades Herrar Funmägtige att meddela uplysning, ej mindre om orsaken, hwarföre Kammereraren, Bckbällaren linZderZ elter nägon annan af Riksgalds-Contoirets ordinarie Betjening, enligt i8OZ ärs Revisorers föreskrift, icke blifwit placera» till den uti Boksiuks-Conkoiret pä behagelig tid inrättade Bokhällare-besattning, ulan Kammere» raren SclrenberZ, hwilkeu icke är berättigad till eppeetance lön, dei.md bibehållen; an afwen af hwad anledning den uti igso ärs Jnstruetivn anbefalde reglering af Staten, hwarom i8c>Z ärs Revisorer pämlnl, blifwit upstjuten.
- ' Sedan Herrar Fullmägtige uti deras haröswer afgifne utlåtande nog bestämdt förklarat, att de icke an! ägo. sig wara pligkige alt ställa sig till efterrättelse