Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dervid borde, i aniedn. af de gjorda anmärkningarna, bestämmas, om detta belopp eller något annat borde antagas, eller huruvida något bestämdt belopp icke borde utsättas.
Jag hemställer, huruvida icke slutmeningen, hvarom R. o. Ad. tyckes vara ense, kunde först blifva föremål för proposition.
Då återstår endast frågan om sjelfva procentens belopp.
Det förslag, som Hr Lagerhjelm gjort, neli livai uti flere ledamöter instämt, innehöll, såsom jag tyckte: utgöras af Rikets gällande mynt.
Om delta nu finge godkännas, så hade vi blott procentbestämmelsen qvar.
Landtm, yttrade, att det framställningssätt, Hr von Hartmansdorff föreslagit, visserligen kunde gå an, om icke Hr Ribbings mening, hvilken äfven borde tagas i betraktande, uteslöte ali fråga om penningar eller Rikets gällande mynt.
Hans förslag lydde nemi. som föijer: ”samt huru mycket deraf bör i contant insättas."
Ehuru jag anser det tillägg, som Hr von Hartmansdorff med flere talare begärt, vara obehöfligt, är det likväl så oskyldigt, att om det kan tagas in utan förändring af hvad jag föreslagit, så skall jag visst icke sätta mig deremot, men tror, alt de värde ledamöterne vid närmare besinnande finna, att det är alldeles öfverflödigt.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, afl Hr Ribbings förslag visserligen så kunde ändras, alt det äfven begagnade de ifrågavar. orden, om det nemi. komme att lyda sålunda:
"samt huru mycket deraf bör insättas i penningar eller Rikets gällande mynt."
Hr Ribbing och Hr von Hartmansdorff förklarade, att de ej hade något emot en sådan förändring.
Hr Landtm, hemställde derefter, om R. o. Ad. behagade bifalla Utsk:ns förslag, så lydande: af reda penningar.
Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna afl nej öfverrösta t ja.
Uppå derefter framställd propos. beslöt R. o. Ad., att orden — "af reda penningar", skulle utbytas emot orden -— "af Rikets gällande mynt." uo H. 65 5i4 D « 11 20 Februari f. nt.
Hr Lefren: Jug a n ha I ler att Hr Landlm. täck te* meddela propos. på den Unfvudfråga, som jag framställt, nemi. utbyte af ordet ‘'minst” emot ordet ”högst.”
Alla öfriga bestämmelser i denna § uro småsaker, ciseleringar i jemförelse dermed.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att Hr Lefre'ns förslag om förändring af ordet ”minst” lill ”högst” ieke kunde komma i fråga, derest Hr Ribbings förslag vunne R. o, Ad:s bifall, emedan detta förslag icke bestämde nä”Ot visst belopp, utan öfverlemnade bestämmandet deraf lill bolagsreglorna.
Hr Lefre'ns förslag kunde således icke för R. o. Ad. framställas förr än Hr Ribbings förslag blifvit afslaget eller förr än propos. om detsamma komme i fråga.
Hr Lefre'n: Jag inser ej, hvarföre icke, vid Hr Rib bings förslag, som säger att direetioncn skall bestämma huru stora inbetalningar i contant skola äga runi, tillägget af ordet ”högst” kunde göras.
Det kunde kanske bespara oss en votering.
Emot det förslag, som Hr Lefre'n nu framställt, protesterar jag på det högsta, och anhåller att inga vidare tillägg må äga rum i mitt redactionsförslag, än dem jag nu bifallit.
Hr Aminoff: Jag tror, att för närvar, hvarken Hr Ribbings eller Hr Lefrens förslag kunna upptagas, utan att R. o. Ad. först måste afgöra huru stor procenten skall blifva, om den skall bestämmas till 23, 33-J eller 4°> ocb det öfriga är sedermera endast bisaker.
Efter den föredragningsordning, som här följes, synes mig den framställningen, som Hr Landtm, behagat göra, vara den rätta, nemi. att vi först få propos. på Hr Ribbings och derefter på Hr Lefre'ns förslag; ty om Hr Ribbings förslag vinner bifall, så kan, så vidt jag förstår, Hr Lefreös förslag, hvilket derigenom förfaller, ej vidare komma i fråga.
Jag anhåller vördsamt, att vid detta, såsom vid alla andro tillfällen, ja-propos. måtte blifva gjord på Utsk:ns betänk, och att, i händelse den ej skulle med ja besvaras, det då må blifva fråga om hvilken contra-propos. ibland de flera framställda R. o. Ad. gillar.
Stjernstedt förklarade sig vara förekommen af Hr von Hartmansdorff.
För min del kan jag ej instäm ma deruti, att Utsk:ns förslag må blifva ja-propos., innan dc särskilda olika propos:na, som här blifvit framställda, (Alt tillfälle att göra sig gällande; ty mati kan ej i en contra - Den 20 Februari f. m. 515 propos. få in mer än ett förslag: således är det helt klart, att då åtskillige af R. o, Ad:s ledamöter yrkat, att procenten skall bestämmas lill 33-J, ocb andra i öfverensstämmelse med RorgareSt:s beslut till 4° proc. m. fl.; så måste man val bafve en conti a-propos., som lemnar öppet för R. o. Ad., alt, i händelse Utsk:os förslag ej anlagts, välja emellan de öfriga.
Om meningen vore att afvittra Utskins förslag ifrån all deliberation ocb sedan votera emellan Hr Ribbings förslag af ingen proc. å ena sidan, och Hr Lefreäis al högst 25 proc. å den andra sidan, så vore det en helt annan sak; men då detta ej lärer vara meningen, så anser jag att den ordning, som Hr Frih. o. Landtm, framställt, är belt ocb hållet ledande lill målet, att nu få en voteiing i stället för tre.
Jag kan visserligen ej bestrida den sista värda talaren, eller någon annan ledamot, att få propostna så sönderdelade, att det möjligen röstades huruvida det skall heta högst eller minst o. s. v. Men jag tror det vara en bestämd rättighet för dem, som gilla Utsk:ns betänk., att få detsamma framstäldt i ja-propos:n. Hr Lefre'n:
Den siste värde talaren tyckes hafva för gätit, att Hr Landtm, redan bar gjort åtskilliga propos:r, omfattande delar af Utskins förslag.
Således är Utsk:ns förslag i vissa delar redan bifallet, hvaremot andra delar ännu återstå.
Alltså blir det ej möjligt att intaga Utskms förslag i sin helhet i en propos., då man redan antagit delar deraf.
Till svar å hvad Hr von Hartmansdorff yttrat, rör:de voteringen om orden högst eller minst, som han tycktes anse endast vara en ordstrid, får jag fästa uppmärksamheten på, alt deruti ligger just sjelfva roten af frågan.
Om pluraliteten af R. o. Ad. ej (inner, att en sådan bestämmelse bör äga rum, så är det en annan sak; men det kan val ej finnas någon ledamot bär, som anser denna fråga vara lik— gilltig, och jag hemställer lill de herrar, som närmare känna förhållandena med privatbanker, om icke detta verkligen är en hufvudfråga, hvilken således måste vara af stor vigt ocii alldeles icke likgilltig.
I motsats emot hvad Frill.
Ceder ström ocb Hr Lefre'n yrkat, kan jag ej inse någon minskad rättighet för Utskms betänk, att såsom ja-propos. bär framställas.
Om det står fast, att ett Utsk:s förslag, i det hela, bör såsom ja-propos. framställas, så måste det väl äfven gälla för den del deraf, hvilken ännu icke blifvit förkastad, ocb fastän sönderdelning af TJlsk:ns mom. bar ägt rom och måst äga rum, så kan val intet binder mola, att i fråga om insatsprocentens beloppUtskins förslag kommer in i ja-propos:n, hvarföre jag också, i likhet med hvad Hr von Hartmansdorff yrkat, tager friheten att hos Hr Frill. o.
Landtm, derom anhålla. !>• n ao Februari C 111.
Vid delta, såsom vid alla andra tillfällen, då flera contra-propostr finnas, torde val ingen af R. o. Adis.- ledamöter ö'nska, att det skall alvikas ifrå. n den regeln, att först a (göres hvilken af alla dessa olika contra-propos:r skall blifva den slutliga.
Sedan detta är afgjordt, då först är gifvet, alt Utskins förslag blir ja-propos.,. ocl) den slutliga contra-propos. sättes emot detsamma vid voteringen.
Vi skola väl hålla samma väg nu, sorn vid alla andra tillfallen, hvarförutan vi ej kunna få någon reda i våra öfverläggningar.
Således instämmer jag uti hvad Frih.
Cederström gauska riktigt yttrat.
Hr Lagerhjelm!
Jag hemställer vördsamt, om ej den ordning, som Hr Frih. o. Landtm, sjelf föreslagit, är den rätta.
Då Hr Ribbings förslag skiljer sig derutinnan ifrån alla andra förslag, att han fordrar, att ingen bestämd proc.— silfra skall utsättas, hvaremot de . öfrige talarne flista! sig vid 25, 33-y eller 4° proc, så synes mig det lämpligaste vara, att Hr Frih. o. Landtm, täcktes framställa till R. o. Ad. den frågan, huruvida någon bestämd procent-siffra skall antagas i detta morn. eller ej.
Genom R. o. Adts svar kommer då alt afgöras, huruvida Hr Riblnrtgs propus, blifver b il ullen eller alslagen.
Det synes rnig således, att den gång af föredragningen, sorn Hr Frih. o.
Landtm, sjelf föreslagit, är den enda, enkla och rätta, och sedan della är afslaget, lärer väl procentens belopp höra i sin ordning afgöras.
Jag skulle visserligen ej hafva något emot det förslag, som den siste värde talaren framställt, om, jag ej fruktade att derigenom få tro voteringar.
Jag ingår snarare på Hr von Hohenhausens förslag, att det först mätte bestämmas hvilken af de framställda conlra-propostna, som. bör antagas.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att Utskln i lil t. a); föreslagit att af grundfonden minst 25 proc. skola utgöras.
Härvid vore många förändringar föreslagna, dels att denna siffer-bestämmelse skulle utgå, dels att ordet ”minst” skulle förändras till högst, dels att 25 skulle rättas till 4a eller 33-J.
D& derjemte särskildt blifvit yrkad propus, på Utsktns förslag, torde R. o. Ad. finna, att denna främst borde framställas, men man kunde icke gerna i ett sammanhang eller genom samma propos. afgöra frågan om sifferbeloppet och frågan om orden minst eller högst, hvarföre Hr Landtm, hemställde, om icke frågan om orden minst eller högst kunde uppskjutas till R. o. Ad. fattat sitt beslut i afseende på procenten.
Hr Landtm, yttrade, att då förekomme nu alt skilja emellan Hr Ribbings förslag, Utsktns förslag och de förslag, hvilka yrkat förändring uti den deruti införda siffra af 25 Den ao, Februari f, nu proc.; Hr Landtm, hemställde nu först, om R. o. Ad. behagade bifalla Utskins förslag.
Frih, Cederström begärde votering.
Frih, Cederström:.
Jag har begärt och kan ej frångå denna begäran, att 40 proc. här måtte antagas, och jag kan ej inskränka mig lill Gr.
Frölichs förslag 0111 33-f. proc, RorgareSlts beslut anser jag i denna del väl grundad t, och kan ej gå derifrån, men sorn det nu finnes åtskilliga summor, Gr.
Frölichs af 33-y, den af mig föreslagna af /[<>, och Hr Ribbing?
af ingen proc., så torde contra- propos, lämpligast böra blifva: vinner nej, kommer särskild öfverläggning alt äga rum om beloppet af den proc., sorn kommer att beslammas.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att lian icke kunde anse rikligt, att contia-propostn Liefve så obestämd, utan borde först afgöras hvilken mening, som bolde utgöra contra-propos. till Utsktns förslag.
Hr G ripenstedt:
Jag är fullkomligt af samma tan ke, som Hr Frih. o. Landtm, nu yttrat, nemi. att contrapropos. måste bestämmas, ly det inverkar hufvudsakligen på om man voterar ja eller nej; men jag kan ej underlåta att yrka såsom contra-propos. det först af Gr.
Frölich påstådda och sedan af mig och flera andra ledamöter understödda förslag, att 33-J proc, mätte af R. o. Ad, antagas.
Innan man kommer till propos. 0111 hvil ken proc., som skall antagas, synes mig, alt man först bör undanrödja det föreg:de villkoret, som ligger i en annan propos., nemi. den, 0111 någon proc. skall framställas; ty eljest Liefve ju Hr Ribbings propos. alldeles afskuren, då han föreslagit att ingen bestämd proc. må antagas.
Jag anhåller således vördsamt, att Hr Frih. o. Landtm, täcktes i conlra-propas:n först upptaga Hr Ribbings framställning, men faller den, så kan då först förekomma frågan om hvilket belopp, sorn bör antagas eller ej.
Boye skulle hafva alldeles rätt, såvida ej Hr Frih. o. Landtm, gjort propos. på 23 proc. och fått Husets svar derpå, som han uppfattat med ja, hvarvid votering har blifvit begärd.
Jag hade precist samma anmärka. att göra sorn Frih.
Boye gjort; men jag trodde, att det var Hr Ribbings sak att yrka derpå, när Hr Landtm, framställde denna propos., efter det var lian, som hade väckt förslaget derom.
Jag ansåg mig på sådan grund, och då jag ej är af samma tanke sorn Hr Ribbing, ej behöfva göra en sådan erinran, och hemställer om någon förändring deruti 1111 kan göras. 5iS D e n 20 Februari f. m.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, det han icke kunde inse att någon mening kunde blifva undertryckt på annat sätt, iin genom det beslut ft. o. Ad. fattar i anledn. af den propos.
, sorn koinine att framställas; det vore trenne meningar, som förekomme till contra-propos., antingen procentens bestämmande till 4° proc., eller till 33^ proc., eller ock Hr Jtibbings förslag, som icke uttryckte något bestämdt belopp.
Ingendera af dem fann Hr Landtm, för sin del kunna komma att förqväfvas genom propus;nas uppställning, utan borde de livar för sig profvas.
Den som då först förekomme, loide Ii. o. Ad. finna borde vara den, som yrkats af den ledamot, som begärt voteringen och som redan framställt förslag till contra-propos. Förkastade R, o. Ad, detta förslag, så blefve fråga om det andra, som under discussionen blifvit framsläldl af Gr.
Frölich, och antoges icke helfer det la, vore det Hr llibbings förslag, som korinne under pröfning.
Jag har visserligen försuttit mina fata lier, då jag ej passade på att begära votering.
Om jag hade trott, att mia contra-propos. derigenom skulle blifva undertryckt, så hade jag visserligen ej försummat det.
Att den contra-propos., sorn först blifvit begärd, skulle först framställas var min förmodan, och då detta var Hr von Hobenhausens på 4° Proc,, så får jag trösta mig öfver min försummelse.
Jag har intet emot, att vi lill en början få votera om conlra-proposin, och att det första alternativet deri blir 4° proc., då det andra alternativet kunde blifva en votering emellan 33-i proc. och Hr Ribbings förslag, i händelse R. o. Ad. ej godkänner 4° procent.
Jag tror del ej vara Hr Frih. o. Landtm:» mening, att det var ordningen af dem, hvilka begärt votering, som skulle bestämma hvilken propus, skulle blifva ju-propos. i denna votering.
Jag har åtminstone funnit, att Hr Frih, o. Landtm, i andra frågor gillat den grund.alsen, att den först framställda meningen till ändring i Utsk:ns framställning skulle blifva den, som utgjorde contra-propos. till Utsk:ns förslag; ty eljest skulle man naturligtvis löpa i kapp, för alt begära votering, på det att man måtte få sin mening till contra-propos., hvilken princip ej lärer kunna antagas och ej heller äger någon grund i Riksd.Ordn.
Örn nu deremot den ordning iakttages, att den skiljaktiga meningen ifrån Utsktns förslag, som först blifvit framställd, vid voteringarna om contra-propos., blir den första, som framställe» till ja-propos., så tror jag, att Hr Ribbing ej kan finna sin vara afskuren; men deremot torde Hr Ribbing medgifva, alt lians mening väcktes sednare än den jag vackt och hvilken Hr Gripenstedt m. fl. understöd!.
Jag skulle således tro, atljden af mig framställda propos. om 33-1 proc. bör blifva ja-propos vid den första contra-propos.-votenn, och lemnar Den 20 Februari f. in. sedan derhän, huruvida Frih.
Cederström, vid en blifvande votering, kan få 4° proc. till nej-proposition.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade till conlra-propos. vid den blifvande voteringen antaga Frih.
Gederströras förslag.
Då Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna att nej öfverröstat ja, begärde Frih.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att sedan Frih.
Ceder» ström nu begärt votering, uppstode fråga om hvilken mening tomine i fråga att framför Frih.
Cederslröms antagas till eontra-propos. vid hufvud voteringen 0111 Ulskrns förslag.
Sedan Hr Frih. o. Landtm, fram ställt till R. o. Ad. den frågan, huruvida R. o. Ad. antager till conlra-propos. de af mig föreslagna 4° proc., och derpå svarats ja och nej och votering är begärd, följer ock af sig sjelf, att denna fråga om 4° proc. komnrer vid voteringen 0111 conlra-propos. att blifva ja-propos., och att antingen den af Gr.
Frölich begärda propus, af 33-y proc., eller den af Hr Ribbing begärda, kommer att blifva nej-proposition.
Denna mening om conlra-propos, kan jag på intet villkor bifalla.
Om R. o. Ad. ej kan öfverenskomma 0111 hvilken sorn skall blifva eontra-propos. i denna preliminära votering, så är det klart, att R. o. Ad. äfven måste votera derom; men jag skulle tro, att 0111 vi få propos. på Gr.
FröIiclis förslag, så begär måhända Hr Ribbing ej en tredje votering.
Jag anhåller vördsamt, att
Ståndets medlemmar ej mätte på en gång afhandla två eller tre contra-propostr.
Den vanliga ordningen, när flera sådana yrkas, lärer vara den, att det heter:
Den som antager t. ex. Hr von Hohenhadsens förslag till eontra-propos., röstar ja; den del ej vill, röstar nej; vinner nej, antager R. o.
Ad. icke Hr von Hohenhausens förslag till contra-propos.
Sedan få vi rösta särskildt om de Öfriga propos:na.
Skulle deremot ja vinna, så vore frågan afgjord.
Vi slippa då att rosta 0111 de öfriga förslagen och komma genast till liufv u d voteringen.
Jag hemställer till den sista vär da talaren, hvartill en sådan förm kommer att leda; åtminstone öppnar den möjligheten för att R. o. Ad. voterar bort alla coiitra-proposlna, och blir således Utan contra-proposition.
Detta lärer väl ändock ej vara R. o. Ad:s mening, utan man skall väl ställa propostna så, att man voterar öfver två contra-propostr i sender, och den, som vid en föregtde 520 Deu 20 Februari f. m. votering blir antagen, kommer då att utgöra ja-propos. vid en efterföljande votering.
På sådant sätt skall ovillkorligen en blifva qvar, och pä annat satt lärer det väl ej kunna tillgå vid dessa voteringar.
Frölich: Jag Instämmer helt och hållet med Hr von Hartmansdorff, och hoppas att ingen ledamot låter bortresonera sig af Frih. Gederström.
Vi äro ej så slöa lill begreppet, ty när man kan räkna till 3, så kominer nian ihåg, att man ej kan afgöra iner än en sak i sender.
Det är alldeles icke behof af någon sådan harskramla, sorn Frih.
Cederström nu sökt skrämma oss med.
Den enda egentliga frågan är här, huruvida Frih.
Gederström linnde på eli eller annat sätt så ställa till, att han fick sin propus, först lill contra-propos.; derom lärer frågan egentligen vara, och det är just derföre, som jag vördsamt hemställer till Hr Landtm, och Husets öfriga medlemmar, om det ej vore mest routiniert, att den först framställda skiljaktigheten ifrån Utsktns förslag blir den fråga, som först framställes till antagande såsom contra-propos., och att det må hero på hvem som först ropar votering, hvilket då naturligtvis alltid skulle blifva Frih. Jacob Cederström, emedan lian slår så nära och oftast ropar votering.
Detta vore att gifva honom ett privilegium, som jag minst gerna skulle se i hans händer.
För alt leda förhållandet erinrade Hr F r i h. o. Landtm, huru propositionerna blifvit framställda, och alt frågan nu vore, sedan votering om denna contra-propos. blifvit hegard, att bestämma, hurudan contra-propos:n borde blifva vidden sålunda uppkommande preliminär-voleringen, hvarvid tvänne förslag kunde komma i fråga, det ena af Gr.
Frölich, och det andra af Hr Ribbing, om hvilkas antagande till contrapropos. vid preliminär-voleringen äfven kunde voteras, ifall R. o. Ad. icke förenade sig om att antaga den ena af dem lill contra-proposition.
Jag kan ej finna annat, an att Hr Landtnäs propos är ganska riktig, och jag begärde egentligen ordet, för att undanrödja den förvillelse, som ägt rum i Gr.
Frölichs framställning, då han anklagat Frih.
Cederstöm för förvillelse; men som det skulle utdraga på tiden, så afstår jag derifrån, så mycket mera, som jag troligen ej skulle lyckas att öfvertyga Gr.
Frölich om någon förvillelse, äfven om hela Ståndet skulle finna sig öfverlygadt derom.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade till contra-propos. vid den blifvande pieliminär-votelingen antaga Gr.
Ropades starka ja, blandade med nej. ^ Då Hr Landtm, förklarade det han trott sig finna att ja öfverröstat nej, begärdes af Hr Ribbing votering.
Hr Den 20 Februari f. m.
Hr Landtm, yttrade, att sedin nu votering blifvit begärd, komme genom denna votering att bestämmas, med Gr.
Frölichs förslag i ja-propos:n och Hr Ribbings i nej-propos:n, livilkendera af dessa båda meningar borde blifva contra-propos. vid preliminär-voleringen.
Den af Hr Frih. o. Landtm, nu framställda ordningen, att börja med en preliminär-votering i andia alternativet, i stället för att först anställa preliminärvoteringen i första alternativet, leder visserligen till alldeles samma mål, så att jag har intet att dervid invända ; men jag vill endast visa herrarne, att de derigenom nödvändigt skafta oss tre voteringar i stället för två, ty absolut måste vi nu komma alt votera i gånger om contra-proposition.
Om deremot det af inig framställda alternativet af 4° proc. blifvit antaget till contra-propos. vid denna votering, så hade vi sluppit med två voteringar.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde lill R. o. Ad., huruvida någon vidare discussion härom kunde till något gagna; andra propositioner och andra framställningar, än de som skett, kunde icke nu götas, sedan hvarje propos. blifvit framställd och votering blifvit derom begärd.
Hr Ribbing: Genom hvad Hr Landtm, nu framställt, är jag helt och hållet förekommen.
Upplästes till justering och godkändes följande votei':sproposition :
Den som till contra-propos. vid den blifvande preliminärvoteringen antager Gr.
Frölichs förslag om 33-J- proc., voterar ia 5 den det ej vill, voterar nei; Vinner nej, antager R. o. Ad. till contra-propos. vid preliminär-voteringen Hr Ribbings förslag, hvarigenom intet bestämdt belopp kommer att utsättas.
Efter voteringens slut, befunnos lösterne hafva utfallit, som föijer: Ja — 4 Nej — 28.
I anledn. häraf upplästes till justering och godkändes följande voteris-proposition:
Den som till contra-propos. antager, alt det belopp, som skall insättas, bestämmes till 4° proc., voterar ju den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, antager R. o. Ad. till contra-propos., att beloppet bestämmes till 33-y procent. 20 H. 66 522 Den 20 F e b r u a r i f. m.
Rösterne befunnos, efter voteringens slut, hafva utfallit, som följer:
Ja —• 20.
Härefter upplästes till justering och godkändes följande voterls-propos. för voteringen i hufvudsaken, nemi.:
Den som bifaller alt, på sätt Banco- och LagUtsktn föreslagit, den procent-siffra, som skall intagas uti mom. litt. a) af 5 §:n bestämmes till i5 proc., voterar >a; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, kommer ofvannämnda procent-siffra alt bestämmas till 33^ procent.
Ja — 3o.
Fortsättningen af detta måls pröfning uppsköts till eftermiddags-plenum. II. R. o. Ad. åtskiljdes kl. J lill 4 e- m
In fidem protocolti, F. O. Silfverstolpe.
Lördagen den 20 Februari 184 * - Plenum kl. 6 e. m.
Justerades pleni-prot. för den io dennes e. m.
Upplästes till justering och godkändes Exped.Utskts förslag N:o 244 Sl:s und. skrifvelse till K. M., ang:de förändrade föreskrifter, dels i afseende på markegångssättningen, dels ock i fråga om terminen för uppbördens redovisande å Gottland.
Likaledes upplästes till justering Exped.Utskrs förslag N:o 245 till R.
St:s und. skrifvelse till K. M., med förklaring i fråga om den för de sex äldste professorerne vid hvarldera af Rikets universiteter beviljade lönelillökning.
Den 20 Februari c. ra. Gr. af Ugglas, Ludv.:
Sedan skrifvelsen blifvit ju sterad i Utsk., har jag erhållit den upplysning af Hr Professor Bolmer, ali det händer i Lund att professorer blifva utnämnde några år förr än de inträda uti verklig tjenstgöring.
I följd af nyssnämnda upplysning måste jag yrka, att i stället för ”i tjensten äldste”, såsom det i skrifvelseförslaget heter, sättes ”efter fastställd löneordning äldste”, och anhåller jag om återremiss, på det att denna förändring måtte införas.
Det skulle kunna hända, alt personer genom antedaterade fullmakter kunde utestänga dem, som en längre tid bestridt tjensten.
[Ir von Hartmansdorff, Äng.:
Jag biträder Gr. af Ugglas’ anmärkning.
Hädanefter tror jag dock icke skall hända hvad som hittills inträffat i Lund; men följderna af hvad som handt fortfara ännu.
Det ur således för vederbörandes säkerhet rådligast, alt de ord införas, som Gr. af Ugglas föreslagit.
Exped.Utsk:s förslag N:o •x/^5 återremitterades.
N:o 5, i anledn. af gjorda anmärkntr vid Utsktns betänk.
Nto i med förslag till lag för enskilda banker.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, alt sedan B. o. Ad. i öfrigt fattat sina beslut i afseende på mom. litt. a) af 5 §:n, återstode numera endast af de vid Utskrns förslag i afseende derå gjorda anmärkntr frågan huruvida R. o. Ad. antoge det af Utsktn föreslagna ordet minst eller det af en ledamot i stället föreslagna ordet högst såsom bestämmelse näst före orden iS proc.; och hemställde Hr Landtm, nu, om R. o. Ad. i delta afseende behagade antaga Utskins förslag.