Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då den värde Ledamoten, som yrkat votering, gjorde det, innan Herr Grefven och LandtMarskalken förklarat, huru Eders Excellence uppfattat Ridderskapets och Adelns svar på den gjorde propositionen, får jag hemställa, om ej Herr Grefven och LandtMarskalken först skulle täckas fråga, huruvida icke den värda Ledamoten afstår från votering.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, huruvida Friherre - Den i September e. m. n3 herre Cederström fortfor i sia begäran om votering.
Friherre Cederström.*
Jag har motiverat anledningarne, hvarföre jag begärt votering, och då Friherre
Palmstjerna icke kunnat vederlägga de beskyllningar om oriktiga uppgifter och skefva framställningar, hvilka blifvit StatsUtskottet gjorde, kan jag ej afstå från min anhållan om votering.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställde derefter följande voteringsproposition:
Den som bifaller StatsUtskottets Utlåtande i anledning af verkställd granskning utaf de till allmänna GarnizonsSjukhusbyggnaden anslagne medels förvaltning, voterar Ja j Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, anses StatsUtskottets be» rörde Utlåtande böra, på grund af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitteras.
Hvilken voteringsproposition af Rid-* derskapet oell Adeln godkändes samt anslogs.
Sedan 4*> 42> 4^ o^h 44 §§ i Riddar husOrdningen blifvit uppläste, börjades vo 40 H. 8 n4 Den i September e. m. teringen klockan 7 eftermiddagen och befunnos vid voteringens slut klockan 8 eftermiddagen, sedan en voteringssedel blif vit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit, som följer:
I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen särskilt förde Prolocoll blifvit uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken förklarade, att StatsUtskoltets ifrågavarande Utlåtande således blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallit.
Vid förnyad föredragning af StatsUtskoltets den 8 sistlidne Augusti under N:o 2i5 afgifne, och den 27 i samma månad eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande i anledning af verkställd granskning af Räkenskaperne och Förvaltningen utaf de till Allmänna GarnizonsSjukbusets i Stockholm underhåll anslagne medel; blef samma Utlåtande af Ridderskapet och Adeln bifallit.
Å nyo föredrogs StatsUtskoltets under N:o 216 afgifne, och den 27 sistlidne Augusti eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af verkställd granskning
Den i September e. m. af redogörelsen öfver tvenne till Amerika och Medelhafvet företague KrutförsäljningsExpeditioner.
Detta Utlåtande skulle, uppå begäran, af Grefve Gyldenstolpe , Anton Gabriel, och Friherre Anckarswärd_, Carl Henrik, jemlikt 49 §•
Företogs till pröfning StatsUtskottets Under N:o 217 afgifne, och den 27 sistlid* ne Augusti eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, öfver väckt motion, angående föreslagen afskrifning af Bruksidkare!! S. Owens skuld till ManufacturDiseontFonden, samt om ett ytterligare låneunderstöd för ho* liom af allmänna ttiedel å 5o,ööo R:dr B:co* Friherre Anckarsvärd, Carl Henrik?
jag tror mig finna i Utskottets Utlåtande ett rakt öfverskridande af 37 §.
Riksdags* Ordningen, sorn ej medgifver Utskottet att väcka nya motioner; emedan detta förslag till pension för Herr Owen är en alldeles ny motion, hvarföre Utskottets Utlåtande således kominer att kräfva en återremiss.
Hvad sjelfva hufvudfrågan beträffar, eller Herr Zethelii motion, så är jag af olika tanka med Utskottet, jag finnér, att Herr Owen i högsta grad gjort sig förtjent af den gratification utaf 32,ooo R;dr Banco, 4o II. 8* n6 Den i September e. m. hvilken Herr Zethelius föreslagit.
Jag tvekar således icke att tillstyrka bifall derå.
Om sådana hinder genom författningarne äro för handen, att afskrifning ej kan ske, hemställer jag, det Utskottet måtte antydas att utfinna medel, hvarigenom ersättning lemnäs ManufacturDisconten för dessa 32,ooo
R:dr, men att dessa må utgöra en väl förtjent belöning för Herr Owens stora förtjenster såsom Näringsidkare inom vårt land.
Jag är i allmänhet af den tanka, att nya anläggningar böra så litet som möjligt genom förskotter uppmuntras; men då enskilta bemödanden lyckats att tillvägabringa sådana anläggningar, och synnerligen då det skelt af Utländningar, anser jag det vara med NationalRepresentationens värdighet öfverensstämmande, att gifva belöningar; oell torde det ej möta något motstånd, då Herr Owen är så högst förtjent af en sådan belöning, att man yrkar densamma, och i anledning deraf anhåller om återremiss å Utlåtandet.
Jag vill först anmärka, att blott senare hälften af Utskottets förslag upplästes, men icke den första, som innehåller, att Rikets Ständer borde i underdånighet anhålla, alt Kongl. Maj:t ville medgifva Herr Owen för lians gäld så lindriga återbetalnings-vilkor, som omständigheterna kunde tillåta.
Huruvida motionen är så inskränkt, alt den ej lör - Den i September e. rn. anleder el t sådant tillstyrkande, som Utskotten afgifvit, känner jag icke; men i saken anser jag det vida rikligare, att Rikets Ständer, om de vilja gifva en belöning, häldre göra det genom en skänk, än genom afskrifning.
Afskrifningarne höra nu snart sagt till missbruken för dagen, och hafva gått så långt, att man nästan är urståndsatt att för någon fond beräkna dess tillgångar.
Jag kan derföre lika så litet, som Utskottet, tillstyrka afskrifning; men hvad pensionen beträffar, så, i händelse intet hinder möter i formen, skulle jag anse det vara Rikets Ständer värdigt, att på detta sätt belöna en så förtjent man som Herr Owen, utan hvilken Sverige kanske ännu saknat Ångfartyg, och det stora gagn de åstadkommit.
Jag har nyligen läst, alt Americas Congress anslagit 5,ooo Dollars petition åt den berömde Fulton, hvilken i anseende till Norra America hq.r samma förtjenster, som Herr Owen hvad Sverige beträffar.
America är också ett större och rikare samhälle, än vårt; men om vi anslå 2,000 R:dr åt Herr Owen, vore det val* icke för myckel.
Jag har trott mig i premisserna af Herr von Hartmansdorffs yttrande finna, att han ansett värdigt att belöna Herr Owen med en gåfva af 32,ooo R:dr.
B:co. Jag är af enahanda tanka med honom, att afskrifning ej är n8 Den i September e. m. det rätta, och har jag derföre uppmanat
Utskottet att påfinna utvägar till ersättning för ManufacturDisconten.
Det blir detsamma, om StatsVerket uppgör liqviden, endast Herr Owen fått gåfvan.
Hvad pension beträffar, finner jag den i högsta grad olämplig.
Jag anser Herr Owen ej vara i belägenhet att behöfva en sådan; resultatet blir i alla fall detsamma, om Herr Owen, hvilket är ganska troligt, lefver ännu i 16 år; roen det är ett bättre passande sätt att gifva, och Herr Owen är vida bättre betjent, om summan på en gång anvisas, Herr CrusenstolpeMagnus Jacob: Liba med Friherre Anckarswärd anser jag Utskottet hafva saknat laglig anledning, att väcka fråga om pension — och det är icke första gången i dag.
Utskottet gifvit rum åt en dylik anmärkning; men i motsatts af Friherren synes mig en skänk af Statens me-* del vid detta tillfälle alldeles icke vara passande.
Jag är öfvertygad, att Utlänningen Owen ansträngt sin förmåga, icke af kärlek till Sverige, eller af nit för Staten, utan helt enkelt under förutsättning eller förhoppning om vinst.
Hade bans bemödanden lyckats, skulle han säkerligen ej hafya lemnat StatsVerket något tillskott af sin förtjenst; hafva de åter misslyckats, är det ett bevis, att Herr Owen speculerat orig* tigt, Allt hvad en Näringsidkare hellöf* Den i September e. m. ng ver, och bör kunna påräkna, är förlag öcli lättade hetalningsvijkor.
Det förra har Herr Owen redan fått genom lån; och i hvad Utskottet i sednare afseendet tillstyrkt, instämmer äfven jag.
I anledning af hvad Herr von Hartmansdorff nämnt om våra Ångbåtar, vill jag blott yttra, att de snart sagdt äro i den bedröfliga belägenhet, att få Svenskar mera våga beträda dem.
Ehuru af alldeles motsatta motiver med de Herrar, hvilka redan yttrat sig, förenar jag mig således i deras anhållan om återremiss.
Om Herr Owens företag varit så indrägtigt för honom, som för de Corporationer och Bolag, hvilka begagnat hans skicklighet; så hade han väl icke behöft någon belöning.
Men det bar gått honom såsom det i Sverige vanligen går Män, hvilka ägna sina kunskaper och sin förmögenhet åt. införandet af någon ny Industrie, att nemligen om de ej alldeles ruinera sig, så vinna de åtminstone sällan något derpå.
Af dessa skäl och då Herr Owen, som rastlöst gör nya försök och förbättringar, skulle, om Sländerna afskrifva hans nuvarande skuld, ändock möjligen befinna sig nödställd på ålderdomen, tror jag, att han vore bättre tjent med en pension.
Jag anser således Utskottets förslag i denna del väl betänkt, qch anhåller om bifall derå. (2o Den i September e. m. Herr Munk af Rosensköld, Eberhard:
Jag tillstår, att jag ej känner, om Herr Owen hos oss infört det fullkomligaste sättet att bygga Ångfartyg, eller om han är en åtminstone indirect orsak till, att vi ännu icke fått tillgodonjuta det hästa sättet.
Men om han gjort sig så förtjent af understöd, som jag här hört, är det för det allmänna, äfvensom för honom sjelf, af mera nytta, att han erhåller en större summa på en gång, och derigenom sättes i tillfälle till större förlag, än genom en pension, hvilken blott betryggar' hans ålderdom, äfvensom hans famille mot brist, men hvilken obetydligt kan sätta honom i stånd att verkställa förbättringar och utvidgade företag inom sitt yrke.
Jag har illa uttryckt min mening, om man trott mig hafva velat draga under öfverläggning Herr Owens enskilta ställning.
Yi sakna så väl anledning, som rätt, att i sakens närvarande skick se den från den ekonomiska synpunkten.
Jag har ej tagit i beräkning, hvad vinst eller förlust Herr Owen skördat; men jag är öfvertygad, att utan Herr Owen hade vi ännu stått långt efter, och att vi knappt nog före Herr Owens hitkomst en gång kunde göra en skruf.
Då han är den forsla, som öppnat denna bana, är min öfvertygelse, att vi böra belöna honom, och bästa sättet för både ho - Den i September e. m. norn och oss är att vi göra afskrifning på den större summan; huru liqviden för afskrifningen sedan skall ske, är en annan fråga.
Jag är öfvertygad, alt det rättaste är afskrifning; om det strider emot Författningarne, eller är ett farligt prejudicat, är jag ej emot, att det sker så, alt Owen slipper betala, men att ManufacturDisconten får ersättning, hvartill jag anhåller, att Utskottet ville utfinna medel.
Jag respecterar hvars och ens öfvertygelse, och således äfven den, som anser våra Ångbåtar i det skick, att snart sagt ingen Svensk mera vågar beträda dem; men såsom en gärd åt sanningen, och min egen öfvertygelse, anser jag mig böra förklara, att jemförelsen emellan olyckshändelser med Ångbåtar här och i andra Länder utfaller till en så obeskrifligt större fördel för våra Ångbåtar, att jag tror den värde Ledamoten saknat verklig anledning till ett sådant yttrande.
Inga Ångkittlar hafva här sprungit, inga menniskolif förgåtts, och om jag undantager den olyckliga branden på Josephine, hvilken brand jag icke tilltror mig sätta på Ångbåtarnes räkning, emedan den med mera rådighet hade kunnat förekommas; så har inga olyckor att tala om här händt.
Jag finner det således vara mindre riktigt, att kasta skugga på en så nyttig inrättning, då man ej kan stjwka sina tillvitelser.
Jag anhåller om återremiss af Utlåtandet. 132 Den i September e. m. Herr Crusenstolpe:
Jag har haft en mors morfar, som i en ödemark anlaggt åtskilliga stora Jernverk, hvarest nu årligen tillverkas 6000 Skepp, smide.
Äfven han behöfde och fick förlagslån, så betydliga, att han blifvit ruinerad, om han skolat återgälda dem snart och på en gång.
Men af den bekante Brukspatron Grill utverkade den förre sig på dödssängen anstånd och tillåtelse för sina barn, att successivt afbetala skulden.
Detta skedde ock med den framgång, att de blefvo förmöget folk.
Om nu Herr Owen, som redan fått ett lån af StatsYerket, dertill får den lindring i återbetalningsvilkoren, Utskottet föreslagit, sjrnes mig detta vara all den fördel, han skäligen bör kunna påräkna. ■— Då frågan här förevar om gratification åt Ekenmarkska släkten , visade sig ej en sådan frikostighet med Statsmedein som nu.
Desse personer hade dock äfven bidragit till förbättrande af en inhemsk näring.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg de vid StatsUtskottets Utlåtande gjorde anmärkningar böra föranleda till detsammas återremitterande.
R.opades Ja. Hans Excellence Herr Grefven oell LandtMarskalken utbad sig få i Ridderska-i pets och Adelns minne återföra, att då Ali-.
Den i September e, m. manna Besvärs- och EkonomiUtskottets den 19 sisth Januarii under N:o 32 afgifne, och den 3 derpåföljde Februarii e. m. på bordet lagde, Betänkande, rörande väckt motion om undersökning i afseende på möjlig nedsättning af Skeppsumgälder å Svenska Fartyg, den 8 sisth Maji, till afgörande hos Bidderskapet och Adeln föredrogs, hade Ståndet beslutat, att samma Betänkande skulle ytterligare hvila på bordet för att företagas i sammanhang med ett Betänkande öfver samma ämne, hvilket förmältes vara att förvänta från BevillningsUtskoltet.
Nu hade sedermera inträffat, att EkonomiUtskottets ifrågavarande Betänkande blifvit af de öfrige Irenne RiksStånden bifallit, samt att förslag till Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse i ämnet blifvit från ExpeditionsUtskottet till justering insändt.
Hans Excellence hemställde derföre, om Ridderskapet och Adeln behagade tillåta, . att EkonomiUtskottets ofvannämnde Betänkande nu finge till pröfning företagas. Ropades Jq.
Hvarefter berörde Betänkande af Hans Excellence inför Ridderskapet och Adeln föredrogs, samt, uppå gjord proposition, af Ridderskapet och Adelli bifölls.
Föredrogos å nyo och bi föllos följande Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-. ia4 Den i Sep t ernber e. ni.
Utskottens den i3 sistlidne Augusti afgifne, och den 27 i samina månad e. m. på bordet lagde, Utlåtanden: N:o 61.
I anledning af väckte frågor om ett förändradt användande af den i procent, som af Sterbhus, inom Carlstads Stift, nu erlägges till Carlstads Hospital.
I anledning af åtskillige hemställanden om lindring i Roteringsbördorne inom de Småländska Länen.
Å nyo föredrogs Stats- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottens den j3 sistlidne Augusti under N:o 62 afgifne, och den 27 i samma månad e. m. på bordet lagde Utlåtande, i anledning af yrkad försäljning af en hemmanet Tofta förut tillhörig skog m. m.; och skulle berörde Utlåtande, uppå begäran af Herr Danckwardt, Magnus Georg, och Friherre Cederström, Jacob, jemlikt 4g §.
Riksdagsordningen , ytterligare hvila på bordet.
"Vid förnyad föredragning af Stats-samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottens den i3 sistlidne Augusti under N:o 64 afgifne, och den 27 i samma månad e. m. på bordet lagde, Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens under N:o 42 förut meddeldte Betänkande, om upphörandet af Kronans optionsrätt till de uppå Krono - Den i September e. m. 125 Skattejord växande Mäste- och Storverksträd; beslöt Ridderskapet oell Adeln, som den 16 sistlidne Julii f. m. redan bifallit sistnämnde Betänkande, att Utskottens ifrågavarande
Herr Hjerta, Gustaf, uppläste följande: Sedan Stats- och BancoUtskotten slutat öfverläggningarne angående Myntväsendets reglerande, och vi hafva att förvänta det vigtiga Betänkande deröfver, sorn skall föranleda till besvarande af Kongl. Maj:ts Nådiga I roposition i ämnet, lärer det vara nödigt, att afvakta så väl Rikets Ständers beslut i denna angelägenhet, sorn Kongl. Maj:ts Nådiga sanclion, hvad rörer den del deraf, sorn angår myntfoten, och Bankens samt enskiltes liqvidationsgrund, innan Rikets Ständer anslå medel till Statsutgifternas bestridande.
Såsom skäl torde jag blott behöfva anföra följande: 1:0 Rikets Ständer böra veta värdet af hvad de till Statsverket anslå, innan sådant sker; helst vid ett tillfälle, då Utskottet föreslagit 600,000 R:dr årlig ökning i anslagen, och Regeringen begärt nära 4 millioner på en gång till extraordinaira behof, samt hela Europas ställning synes vara så betänklig, att en plötslig myntförbältring, ia6
Den i September e. m. vållad af de tillfälliga behof, som bunde uppstå af våra exportartiklar och våra fartyg, lika lätt kan inträffa, som en förstörande myntförsämring skulle kunna blifva en följd af olyckligt beräknade och illa utförde politiska handlingar. 2:0
Det är en pligt såväl emot de skattdragande, som de löntagande, att Rikets Ständer söka medla emellan de stora behof, hvilka å begge sidor äro förhanden, till följd af mindre väl betänkta, ehuru visserligen sedan längre tid antagne styrelsegrundsatser; en medling, som icke kan rättvist ske, förrän man, genom ett mynts återinförande i landet, kan uppställa en säker jemförelse emellan behof och tillgångar, värden och priser. 3:o
Det skulle vara ej blott en orättvisa, utan ett våld, att, utan afseende på sältet, huru all enskilt eganderäJtt tryggas medelst myntets reglerande, fatta beslut om Statsanslagen, och bevilja skattemedel, hvilka sedan icke af Folket kunde utpressas, utan att begagna det hemliga beskattningssättet på ali Capital-förmögenhet, som man genom BancoSedlars utgifvande vetat en lång tid begagna.
Jag vågar alltså föreslå Ridderskapet oell Adeln, att Ridderskapet och Adeln måtte fatta det beslut, att med af görandet af UtgiftsTitlarne skall fördröjas j intill dess Rikets Den i September e. m. 127 Ständer hunnit afgöra Stats- och BancoUtskottens Betänkande om Myntväsendets reglerandej samt , i händelse myntbestämningj nied eller utan realisation, besluteSj Hans Maj.t Konungens Nådiga Sanction å beslutet blifvit Rikets Ständer meddelad.
Hvarefter Herr Hjerta raundtligen tilläde:
Jag anhåller, att om Ridderskapet och Adeln täckes gilla detta förslag, och derom i nästa Plenum fatta beslut, de öfriga RiksStånden måtte inbjndas, att i samma beslut med Ridderskapet och Adeln sig förena.
Å. njo föredrogs och gillades Stats-, Banco- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens den 11 sistlidne Augusti under N:o 65 afgifne, och den 27 i samma månad e. m. på bordet lagde, Betänkande, i anledning af väckt motion om inrättande af ett JordbruksContoir.
Föredrogs å nyo Stats-, Banco- samt Allmänna Bsvärs- och Ekonomi-Utskotlens den 11 sistlidne Augusti under N:o 66 afgifne, och den 27 i samma månad e. m. på bordet lagde, Betänkande, i anledning af väckt fråga angående låns meddelande å spannmål. 128 Den i September e. ra.
Jag har visserligen ingen ting emot, alt det föredragne Betänkandet nu afgöres, men jag underställer, om icke 2:ne andra Betänkanden, rörande samma ämne, från BancoUlskottet samt Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottet, hvilka nu hvila på Ridderskapets och Adelns hord, då äfven böra företagas till afgörande i sammanhang härmed.
I annat fall hemställer jag vördsamt, att detta Betänkande må ytterligare hvila på hordet, till dess hela frågan på en gång företages.
För min del kan jag ej finna, att detta Betänkande nödvändigt' bör afgöras på samma gång med de tvenne andra Betänkanden, rörande lån på spannmål, som Herr Hjerta omnämnt; ty delta som nu är i fråga, innehåller endast svar på en väckt motion om lånerätt mot pant af spannmål, hvilken skulle förblifva i jordbrukarens eget förvar; och som jag icke finner något skäl för beviljandet af en sådan lånerätt, tillstyrker jag bifall å Utskottens Betänkande.
Friherre Cederström} Jacobf förenade sig med Friherre Palmstjerna.
Uppå derefter af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställd proposition, hlef Stais-, Banco- och Ekonomi - Den i September e. m. 129 nomi-Utskottens förevarande Betänkande af Bidderskapet och Adeln bifallit.
Upplästes till justering och godkändes nedannämnde från ExpeditionsUtskottet inkomne förslag till Rikets Ständers underdåniga Skrifvelser till Kongl. Majit: N:o 141 •
Angående åtskiliige Svenska Medborgares reclamationer, i afseende på ersättning för lidna förluster genom Skeppsuppbringningar.
Med förslag till ändrad redaction af 8 §. i 17 Cap. RättegångsBalken.
Med förslag till ändring af 16 Cap.
GiftermålsBalken, angående nvetfgift och hemföljd.
N:o 144* Angående ändring af 1 i 16 Cap. ÄrfdaBalken, sådan den, enligt Kongl. Förordningen den 27 April 1810, nu lyder.
N:o i45.
Angående författande af en allmän öfversigt utaf LagCommitte’ens Förslag till CivilLag, samt af detta Förslags grunder och skiljaktigheter från nu gällande Lag. N:o 146.
Angående dels Professoren Doctor N. Åkerman tillagd gratification, och dels beviljadt understöd för Ortopediska Institutet i Stockholm. 4o H. 9 i3o Den i September e, m. N:o 147.
Om undersökning i afseende på möjlig nedsättning af Skeppsumgälder å Svenska Fartyg.
Angående inrättande af en låneanstalt, till förmån för Tackjerns-tillverkare i Riket.
N:o i/\g.
Med anhållan, att den nu gällande Taxa för Expeditions-lösen måtte varda i allmänhet öfversedd m. m.
Angående Kamereraren G. A. af Sillens underdåniga ansökning om åtnjutande af full Revisors-lön, ifrån den tid hans vid f. d.
Allmänna MagazinsDirectionen innehafde Revisorsbeslällning indrogs.
N:o 15t.
Angående af KronoFogden C. J. Lagercrantz i underdånighet sökt nedsättning af arrendet för Kronohemmanet Berga.
N:o 152.
Angående af Capitainen O. Hammardahl i underdånighet sökt nedsättning i arrendet för Kronohemmanet Edeby. N:o 153.
Angående O. A.
Karlbergs underdåniga ansökning, dels om fortfaran de af beviljad nedsättning i arrendet för Kronohemmanen Hogsta och Lambarudd, dels ock om minskning i arrendeafgiften för hemmanet Norrby.
N:o 154* Angående begärd upplåtelse af en byggnadsplats å Eskilstuna KungsLadugårds ägor, för Öster- och WesterRekarnes Lazaretts- och Curhuslnrättning.
Den i September e. m. j3i N:o 155.
Angående tvenne
Låns öfverflyttande på den af ManufacturDisconten till förlagslån anslagna fond.
N:o 156.
I anledning af åtskilliga framställda omständigheter vid granskningen utaf Postverkets förvaltning.
Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan tre qvart till io om aftonen., In fidem Protocolli, O. J. Lagerheim.
Måndagen d. 7 September 1829.
Herr Uggla_, Carl Wilhelm, hade inlemnat följande, som upplästes:
Då uti förra Plenum hos Ridderskapet och Adeln StatsUtskoltets Utlåtande N:o 217 rörande afskrifning och låneunderstöd för Bruksidkaren Owen föredrogs och återremitterades, var jag hindrad, att detta mål öfvervara, och får fördenskull vördsamt anhålla, att nu få yttra mina tankar i ämnet.
StalsUtskottet har tillräckligen uti sitt Utlåtande utmärkt Herr Owens skicklighet, 40 H. 9* i32 Den 7 September f. m. och huru han, inora sitt yrke, med oafbruten flit under sitt tjugoåriga vistande i Sverige åstadkommit konstflitens utbredande till största gagn för landet.
Detta, såsom i alla fall constateradt, behöfver icke af mig å nyo upprepas.
Jag vill blott nämna, att Sverige, utom honom, troligen icke nu stått på den punkt, hvad ångmachiners fullkomnande vidkommer, serdeles i application till skeppsfart, hvaruti vi för närvarande, till hållighet och beqvämlighet, kunna täfla med hvilket land som helst; och hvarvid man ej får lemna obemärkt, att ehuru redan i så många år mönster af Herr Owens machinerier kunnat tagas, och fastän han icke ägt uteslutande privilegium till sådanes förfärdigande, likvist ingen ännu tilltrott sig, eller lyckats att täfla med honom uti slika arbeten.
Jag anser derjemte så mycket mera nödvändigt, att en sådan man uppmuntras, som han öfvergifvit sitt eget land för ett främmande, och här låtit naturalisera sig och sin konst, samt under sina mångåriga mödor lärer haft sig ganska ringa inkomster besparda, men väl lidit motgångar och större förluster.
I betraktande häraf, äfvensom att den Stat, som är njugg i beräkningen, då en ovanlig konstflit bör uppmuntras, samt derigenom afskräcker skickligheten att bosätta sig inom dess landamären, alltid skall bli stående på en lägre punkt af den allmänna Den 7 September f. m. 133 bildningen, än andra mera frisinnade, får jag härmed tillstyrka: att Fabriksidkaren Owen må, såsom en skyldig gärd af Staten åt hans flit, uppoffringar och förluster, erhålla den projecterade afskrifningen å 32,ooo R:dr B:co af sin skuld till ManufacturDisconten.
Och som det är af stor angelägenhet, att en man, med den verksamhet honom både är tillerkänd och skall tillerkännas, äfven blir iståndsatt med sina nyttiga arbeten fortfara, får jag likaledes tillstyrka, att det af honom begärda lånet å 5o,ooo R:dr må, genom serskildt anslag, emot de erbjudne säkerhelerne beviljas.