Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Föredrogs å nyo Stats- Bevillnjngssamt Allmänna besvärs- och OeconomieUtskottens den inte dennes under JY:o 5^ afgifne, samt den 2o;de derpåföljde e. inpå bordet lagde, Betänkande , angående upphäfvande af så väl Inrikes Tullbevakningen, sorn Gränse- Tullbevakningen emot förrige.
Herr Uggla, Göran Gustaf, anhöll att Utskottens Utlåtande måtte ytterligare hvila på bordet lill nästa Plenum.
Herr Lagerhjelm, Pehr, före-, ijade sig med Herr Uggla.
Herr Grefven och LandtMars kalken förklarade, att då flere Ledamöter begärt, att Utskottens Betänkande måtte ytterligare hvila på bordet, komme detsamma ock att, enligt 49 §•
Biksdagsa Ordningen, derstädes förblifva hvilande till nasta Plenum, Den November e, m , 445 Höglofl.
Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan till 2 eftermiddagen.
L a g e r li e i rn.
Lördagen den %% November* Plenum klockan 6 eftermiddagen.
Föredrogs å, ny° och bifölls Stats-*.
Banco- oöfo Lag-Utskottens den \\ dennes under N:o 607. afgifne, samt den 20 derpåföljde e. m. bordet lagde, Betänkande, i anledning af väckte frågor om stadgande af liqvidations grund vid gäldande af skulder i Banco-Mynt, Företogs lill pröfning* Stats-Och.
Banco-Utskotlens den i5 dennes under JNTro. 609 afgifne, samt den 19 derpåföljde e. rn. pä hordet lagde, Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse angående betalning af förre Kongl. Familjens här i Riket innestående enskilda förmögenhet. 445 De n *s November e, m - Grefve Gy 11 e n b o ;• g, Jolian Henning, hade inlerunat elt så lydande Memoria!
•' (Se Bilagan N:o i.) Grefve af Ugglas, Gustaf:
Uti de sziu uppläste anmärkningarne af Grefve Gyllenborg, synes lian i synnerhet hafva ogillat den utväg Utskotten vidtagit, alt skaffa medel till' gäldande af förra Kongl.
Famillen ; fordringar, och i dess ställe heldre tillstyrka lån, helst inrikes.
Denna utväg har ej undfallit Utskotten, men då Utskotten ej betviflat, alt ju sådane skulle kunna fås, har dock den betänklighet förekommit, att om medlen här upplånas, och läggas lill de 4oo,ooo R:dr, som redan finnas till detta ändamål, utgör det en summa af 1,100,000 R:dr, för hvilken vexlar inom kort lid skulle uppköpas, Ridderskapet och Adeln torde lätt finna, hvad verkan detta skulle hafpå coursen, och att fin större uppoffringar af Staten således skulle erfordras, för att få skulden gulden.
Grefve Gyllenborg har klandrat, att man tager silfver ur Banken tili della ändamål, men han har ej fästat uppmärksamheten deruppå, att det är tvärtom de redan förut uttagne piastrarne, som nu ovillkorligen skola dit återkomma.
Om de återlemnades skulle ju i alla fall de penningar ulgifvas, som för dera blifvit insatte, och det måtte ej vara af betydenhet, om I Don 22 November e. ml 447 ■700,000 P<:dr mera eller mindre äro uti rörelsen, ela de succesivt in oell ulga, och eler' med förenäs elen vinst, all återfå de oftanämnde piastrarne.
Genom de lån, söm Grefve Gyllenborg föreslagit, skulie i5 år åtgå, innan de bl ef vo återhctalte med de 66,666
R:dr som skulle emedlertid qvarstå på IndragningsStaten, ti!! deras afbetalande och räntans gäldande.
Genom de utvägar Utskotten uppgifvit, skulle dertill ej åtgå mera än 12 år, och då vore siifret tillika ålerstaldt.
Af detta torde Ridderskapet och Adelli finna, alt skillnaden egenteligen ligger i arne omständigheter.
Enligt Grefve Gyllenborgs förslag, skulle åtgå i5 år, enligt Utskottens, 12 å : 3.
Enligt Grefve Gyllenborgs komme intet silfver åter till Banken; genom Utskottens, återkom det Silfver, som sedan sista Riksdag blifvit uttagit.
Af dessa skäl tillstyrker jag bifall till Utskottens Betänkande, helst Riksdagen är nära sitt slut, på det Riksens Ständers beslut måtte lill Kongl. Majit kunna 6'fverlemnas.
Jag ber om förlåtelse, att jag anser mig böra tala lill afstyrkande af Utskottens föslag.
Vi hafva så; länge dragit följderne af 1809. års sätt att liquidera, att jag ej trodde, att ett sådant sätt nu skulle komma i fråga.
I den händelse, att Riksens Ständer åt Kongl.
Majit lemna rättighet att genom lån ineller utrikes lipvidera dessa skulder, mot rättighet att disponera de anslagne 66,666 4i8 Den 2?
November c, m, f .
R:dr
Bro, så, äfven om detta lån måste upptagas med de ofördelaktigaste vilkor, biefvo dock, utan inblandning af Banken, nämnde 66,6661 Rrdr tillräckliga till ränta och sucs c iv liqvid.
Efter de säkra Utländska Stats papperens nuvarande cours, stå de, som äro sämst, på 80 å 85 prCrt för 5 prCrt annuileter.
Man har nyligen sett en Stat, sorn nyss kommit ur en Våldsam skakning, afsluta ett betydligt lån å 5 prCrt efter 85 prCrt.
Norrska annuifeterne
Stå på 90 å 95.
Om vi ock skulle antaga, att våra papper ej korn-» me att gälda mera än 80 prCrt, så vöre 19000 Rrdr, Hamb.
Bro till räck 1 i ge till räntan, och 0111 då medel-coursell blefve 3 Rrdr, så vöre 66,666 Rrdr Bro tiilräckelige till både ränta och i prCrls årlig amortissements-fond.
Då behöfde vi ej kasta oss in i en principe, sorn vi vid denna Riksdag sjelfve ogillat.
Herr von Hohenhausen, Michael: Af Herr Rosenblad har blifvit anfördt, att det var oförväntadt, att vid denna Riksdag åter ett system skulle vidtagas, sorn nöden 1809 tvang oss att begagna, nemligen att Utgifva sedlar utan valuta, men med en småningom ingående amortissements-fond.
Jag skulle hafva varit af samma tanka, otti vi icke redan hade fortgått på denna vägj ty de beslutade 3 prCrts-scdlarne äro ej annat Sk Den 22 November e. m; 44g an nya sedlar , och de 3 prC:t de Lära, äro blott ett kostsamt chartek satte för alt inbilla folk ait de äro Stats-Gbiigationer.
Jag skulle ej eiler Lafva instämt i detta nuvarande förslag, örn jag icke ansåg förmånligt för Banken att återfå dess utlånla silfverfond.
Sedan Riksens Ständer nu bestämt coursen , så att den icke kan falla lägre an till 120 skillingar, så är det otioligt, att silfret kunde någonsin på annat sätt återgäldas Banken, när det ej är uttagit med direct förbindelse, att återbetala det i silfver.
Således tror jag att Riksens Ständer bandia klokt för Banken, då de handla så, att Banken kan återfå sin silfver-fond.
Att åter utlaga nya summor al sijfver.-fonden sorn det i en reservation blifvit föreslagit, strider alldeles emot mitt sätt att se, och jag förmodar uet cj lär finna några försvarare.
Det vore, att till den förr utgifna summan af piastrar, lägga en ny och blott hafva sedlar, alt » i deras ställe beräkna.
Jag anser således Utskottens förslag vara det fördelaktigaste, och tillstyrker det.
Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf: Jag förenar mig med Herr Rosenblad uli den tanka , att det är bättre att iiqvideri sker genom lån, än genom Banken, och jag kan ej finna någon vederläggning uti hvad af någre Ledamöter blifvit anfördt, rörande möjligheten för Banken att erhålla Kidd, o, Ad, Prot. 10 B, 2, Afd, 57 45 o
Den 22 Novem bet e. nu silfver för de 'j00,000 R:dr, sorn blifvit deponerade.
Jag föreställer mig nemligen, att det för Banken skall vara lätt» att för dem köpa silfver, och den brist, som dervid uppkommer, må då vara en liten lärospån för framliden, atte) såsom 1818 anvisa på Bankens reela fond till Coursens styrande.
Men det är en annan anmärkning» som jag anser af mera vigt, nemligen den lältliet, hvarmed Utskotten antagit det liqvidations-säit, att en skuld, som 1809 var förskrifven i Svenska Banco-Sedlar, nu skall liqviöeras efter den cours» som då gällde.
Detta finner jag så mycket mera underligt, som Utskotten nyss afslagit Herr Stråles motion , alt skulder skola betalas efter den cours, som gällde, då de contraherades.
Jag ser ej, hvarföre f. d.
Konung Gustaf Adolph och hans famille skall hafva större rättigheter, än hvarje annan man.
Hvarje Baneo-sedel är ju en skuldsedel af Banken.
Man borde då ålägga Banken att till hvarje enskild man inlösa sin sedel, efter den dagens cours , då den ulgafs.
Att gora undantag för Gustaf Ädolph derföre, att hans anspråk understödjas af mäktiga potentater , är så mycket mindre skäl , som desse kunde framdeles blifva innehafvare af en stor del af vår sedelstock , och }^rka Banco Sedlarnes inlösning efter samma princip.
Jag anser »åledes vådligt, alt bifalla detta Betänkande •ch yrkar, alt man betalar skuldenmed Den *« November e. in - 45* samma mynt, hvari den är fÖrskrifven» nemi.
Svenskt Banco.
Men för att ådagalägga, alt jag icke Jedes af en kanhända olämpelig bespa rings-anda-, utan endast af aktning för consequens i piinciper, tillstyrker jag, att skilnaden i beloppet må utgå under namn af discretion eller gralifi» eation.
— Jag yrkar således ålerremiss.
Herr Rosenblad; För min del finner jag, att iiqvidations-grunden är ganska rättvis.
Det är den skilnad emellan enskilda Capitalister och förra Kongl.
Famillen, att de förra möjligen kunnat rädda sin egendom från minskning, ställande sina affärer efter tiden, då den seduares deremot varit ställd under Nationens Förvaltning,mea också under skydd af dess ära.
Statens heder fordrar då, att förra Kongl. Familjen ej genom vår financiella oreda lider några förluster.
Jag anser således Iiqvidationsgrunden vara rättvis, men förnyar milt yttrande, att jag ej finner skäl alt bifalla Utskottens sätt att skaffa tillgångar lill liquiden.
Skulle man endast afse Bankens lörman, så vore det för den fördelaktigast, att skapa penningar af intet, och deraf draga ränta,samtför denna uppköpa silfver; men det vöre ej förenligt med Landets väl.
Det är visserligen ledsamt, att yrka åleriemiss så nära Riksdagens slut, men jag kan ej tillräkna mig det som ett fel, då det visserligen ej är ett orättvist anspråk, att Utskotten icke borde hafva föreslagit ett liqvtda - 45* J5en 53 November e, m. tionssätt, grundadt pä ett pappers-system, hvars olyckliga verkningar de sjelfve framställt.
Jag hemställer dessutom, om någon ytterligare emission af sedlar kan öfverensstämma med Riksens Ständers beslut om sedelstockens bestämmande till 3o millioner.
Jag förenar mig med Herr von Hohenhausen och Grefve af Ugglas.
Äfven med Herr Rosenblad, hvad angår liqvid atious-grunden.
Fordringsägaren har här ej såsom Svenske fordringsägare varit i tillfälle, att uppsäga sina capitaler, för ätt använda dem i näringarne, eller rädda dem undan våra finance operationer.
Det vöre obilligt, och svenska folket ovärdigt, althar antaga någon cours-beräkning.
Den betänklighet, som här blifvit yttrad rörande potentater som skulle komma, eller vara, i besittning af en mängd Svenska Banco-Sedlar, synes ej förtjena det afseende, man derpå velat fästa.
En i Sverige högt ansedd man, ehuru ej ea potentat, har väl, såsom enskild innehafvare af Bankens sedlar, stämt densamme, för att åläggas infria dem efter hvad de lyda på, men utan framgång.
Några fiendtligheter af främmande potentater, för det våra .sedlar ej betalas lika, eller efter pari, läfa icke heller vara alt befara.
Jag tycker att man gerna kunde underlåta dylika, mindre saker icke egenleligen beträffande anmärkningar, och hålla sig till Utskottets Betänkande, hvarå jag vågar tillstyr - Den 29 November e- m. 453 ia bifall.
Genom ett sådant beslut stall man visa, att Svenska folket vill göra livar man rätt, och upprätthålla ett billigt system.
Jag skulle medgifva Herr Ceder skölds tanka, tit pra»-' judicatet vore vådligt, att inlöss cn äldre skuld efter det cours-förh(dlande, som var då skulden gjordes, örn ej eli olika förhållande vore emellan f. d.
Familjens fordran, som ej kunnat disponeras, innan Konung och Ständer besluta, att den utbetala, och andra Utlänningars, 'hvilket frivilligt emottagit Svenska Banco-Sediar.
Vid sådant förhållande kan jag ej annat, än bestrida ali minskning af det värde, hvartill f. d.
Familiens förmögenhet bestämdes år i8otp Då Revolutionen på ett så värdigt sätt, med moderation och utan ali hemdkänsla, utfördes, tror jag att det ej skulle vara Nationens Representanter värdigt, alt nu inskränka en förmögenhet, som då bestämdes ler en Familia; hvaraf en medlem var orsak tili det öde, som med rättvisa borde drabba deni alla.
Jag tillstyrker ovillkorligt bifall å Betänkandet.
Herr von Höhe niia u sen: Hvad Iiqvidations-grunden beträffar, tror jag att den har en generoosite' till princip, och det torde vara öfverflödigt att derom vidare J; men hvad jag anser mig böra upplyV de 900,000 R:dr ej äro nya sed - 454 Den November e, n?; lar, och således ej äro alt jemföra med Laws» Grefve von Schwerin, Fredric
Vid denna frågas afgörande, böra inga enskilda förhållanden komma i betraktande, eller huruvida under den förflutna tidens Mynt-oreda, den ena förlorat, och den andra velat förebygga lidandet för sig.
Hvad jag likväl icke kan lemna obemärkt, är, att man mindre ofta hör dem klaga, hvilka före oredan agde reela Capitaler, än dera, som under densamma förvärlvat sedellappar, som de gerna skulle vilja förvandla i silfver, om också det skedde. på den tredje, oskylldiga mannens bekostnad.
Jag undrar ej att Grefve Gyllenborg, i egenskap af Vepresentan, begär, att hans reservation mot förslaget mätte upptagas i Protocollet.
Jag kan ej eller .annat än beklaga, att denna fråga blifvit så sent väckt och att sedan man trodde alla financiella behof vara difinitivt reglerade, Utskotten funnit sig nödsakade, alt framkomma med ett förslag, som synes korssa hvad son/förut blifvit stadgadt, Enligt min öfvertygelse är’ del förslag, som Herr Hjerta framställt, det rättaste , men det förutsätter
Iro hos folket på ▼aragtigheten af Bankens publicitet, en tro , I)«n 3» November e, m 455 sorn jag föreställer naig likväl vara rubbad genom senare beslut.
Jag anser det hade varit bäst* att för beholvet upptaga lån, inrikes eller utrikes.
Jag har alltid tyckt det vara bäst,, att gå den rätta vägen, och att låta lån få beta lån.
För öfrigt är denna fråga icke af den beskaffenhet, att den kan behandlas såsom ett vanligt skuldfordringsrnål.
Många omständigheter finnas här, hvarpå afseende mäste göras , och med Guds hjelp skall en dylik fråga icke mera förekomma.
Öfverlemncm åt historien att säga, om förhållandet kunnat och bordt vara annorlunda.
För mig gör det tillfyllest, och omständigheterna synas mig ovilkorligen fordra bilall till Utskottens förslag, hvarföre jag också anhåller om proposition på Betänkandet.
Hå det blifvit yttrat, att löftet om publicitet blifvit skakat genom sednare beslut, tror jag mig skyldig, att yttra mig, enär det är jag, som i Utskottet föreslagit, att Bankens ställning endast skall framläggas vid Revisionerne.
Derigenom har visserligen icke publiciteten blifvit skakad.
Deremot om i denna publicitet skall sökas en caution för Statens ingångna förbindelser, så tror jag att den är svag, ty denna caution är re - 456
Den 22 November e. m, dan vid början af denna Riksdag gifven , oels likväl hafva Riksens Ständer förändrat Stats-Verkets inbetalningar till Banken, och fråga bar till oell med inom detta.
Stånd varit, att belt oell hållet ”quitta” StatsVerkets skuld till Banken.
Herr Grefven och L an dt-Marska Ike n frågade, om Riddersknpet och Adeln ansåg Stats- och Banco-Utskottens förevarande Utlåtande böra, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskotten återremitteras.
I anledning hvaraf Herr Grefven och L»ndt-M ar s-kalken gjorde proppsilion lill bifall å berörde Utlåtande, hvilken proposition med Ja besvarades.
Jag anhåller att till Protocollet få anföra min Reservation mot Ridderskapefs och Adelns nu fattade beslut, ej mot sjelfva liqviden, eller de vid dess uppgörande fastställde grunder — dessa godkänner jag fullkomligt'— utan mot sättet för dess verkställighet.
Herr Cederschjöld anmälte äfven till Protcollet sin reservation emot Ridderskapets och Adelns beslut.
Före - De n 2» November e, m - Föredrogs å nyo och bifölls Banco.
Ulskottets den 18 dennes under N:o 78 afgifne , samt dén 20 derpåföljde e. m. på bordet lagde, Utlåtande, öfver den uti Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, rörande understöd för Götha Ganal-Verk, särskildt
Väckte fråga örn belånings - l ätt för Gölha Canal-Bolagets Actier, samt rörande Adlers •och Publique pappers beläning i allmänhet»
Vid förnyad föredragning af Stats».
Banco» Samt Allmänna Besvärs- och Oeco* nomie-UlskoUens den i5 dennes under N:o 606 afgifne, samt dén 17 derpåföljde c. m» på bordet hägde, förslag lill jemnkniiigar t Visse delar af Riks-Sfåndens skiljaktiga beslut, rörande Allmänna Magazins-Inrältningen ; fann Ridderskapet och Adeln för godt» att, under förblifvande vid dess i frägorne om Låne-understöd af 60,000 tunnor för de Norra Och en del af de Vestra Länen » Samt af 25,oo0 tunnor för de öfrige länen, i Riket, fattade Beslut, de af Utskotten, i afseende å desse frågor, föreslagne vote» rings propositioner godkänna; hvarjemte Rid» derskapet och Adeln instämde så Val i det tillägg, hvilket af Borgare- och Bonde-Slån» den blifvit påyrkadt, rörande granskningen af redogörelsen för Allmänna Magaizins-Iu» rättningens behållningar, som uti det för» Kidd* o. Afl, Prot, lo 15* S* Åfd, 58 45?
Den 22 November e. ro, tydligande Borgare-Ståndet vid 4;de pinie? ten af Utskottens Betänkande, om Credilivets användande, trott vara af nöden.
Bevillning®'* Utskottets den 18 dennes under IS:ö 58 afgifne, samt den 20 derpåföljde e. m. på bordet lagde, Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut rneddeldte förslag till en förnyad Bevillnings-förordning; blef samma Utlåtande af Ridderskapet och Adeln bifallit.
Upplästes och Jades på bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Utlåtanden: Från Stats- samt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten:
Af den 18. dennes: N:o 611.
I anledning af åt er rem iss af Utskottens? förut afgifne Betänkande i frågan om återläggande af Jemtland till Wester-Norrlands, samt Herjeådalen till Gefleborgs Län.
' Den 23 November e- rn.
\ 4S9 Fråu Banco-Utskottet:
Af den 18 dennes : 'ng af yppade skiljaktig - förslag till reglemenlariska stadganden förde i Rikets Westra och Södra Landskaper blifvande Discont-Contoir.
Af den 21 dennes : N:o 80.
Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, rörande väckte motioner, i afseende på Banco - Discont - Styrelsens sammansättning, och det reglemenlariska för samma Discont-Verks förvaltning.
I anledning af väckt motion öm förändring uti nu gällande beläningssätt och beläningsvärde å guld och silfver i Banken, N:o 82.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Memorial, angående förrättad Revision öfver Banco-Discont-Verkets förvaltning och räkenskaper för År 1822 och någre föreslagne sladganden för framtiden, som med samina Verk äga gemenskap. beslut öfver Utskottets 46a Dsn 5* November e. in.
Från La g- samt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten; Af den 2.1 dennes: N:o 238, I anledning al gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeidte Betänkande, rörande frågan, om offentlighet vid Riks-Ståndens öfverläggningar N:o 23g Öfver vackt motion, angående Arbets- och Corrections-Inrättningea i Wadstena, Från Lag-Utskottet; Af den i5. dennes; ]Nr:o, 2.^0.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldle Betänkande öfver Kongl, Majrts JNådiga Proposition angående vidtagande af en ytterligare anstalit till förekommande af fångars flyckt, * Justerades följande; Utdrag af Protocollet hållet hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm f. m. den 22 November 1823.
Den ss November e,, m. S, D.
Remitterades lill Stats- samt- Allmänna Besvärs- och Oeconomi e-U t s k o 11 e n ; Herr Hammarskölds, Lorenzo, memorial, innefattande anmärkningar vid bemalte Utskotts den 20 dennes f. m. återremitterade Utlåtande, öfver Herr von Hohenhansens, M., Motion, Qm undersökning af de Civile Läroverkens närvarande beskaffenhet; jemte Friherre Adlerbeths, Jacob, i anledning af berörde Memorial,, afgifne yttrande, Ut Supra, S. D.
Föredrogs å nyo och gillades Lagsamt Allmänna Besvärs- och Oeccmomie-Utskattens den i5 dennes under N:o 231, afgifne, samt den 17 derpåföijde e. m. på bordet lagde, förslag lill jemkning af Riks-Ståndtns skiljagtige beslut i Irågan om upphäfvande af Kongl, Förordningen den 7 December 1787, angående lifsstraff’för obehörige omdömen öfver de af Kongl. Maj:t vidlagne författningar.
Ut Supra, S, D, Vid förnyad föredragning af Banco Utskottets den x7 dennes under lN:o 76 afgifne, samt den 19 derpåföijde e. m. på liordet lagde, Memorial, angående de föreskrifter, som uti Instructionen för BancoFörvaltningen må lämnas, angående utlåning på fast Egendom intill nästa Riksdag; Lief samma Memorial, i anledning af dervid gjorde anmärkningar, till Banco-Utskottet återremitteradc Ut Supra, 46?
Den »2 November e. m. S. D.
Föredrogs å nyo och bifölls Ball' co Utskottets den iS dennes under N:o 77 afgifne, samt den 20 derpåfoljde e. m. på bordet lagde, Memorial , med förslag lill Reglementariska föreskrifter, i afseende på de odlings-lån, som, enligt Riksens Ständers beslut, ytterligara komma att från Banken utgifvas.
Vid förnyad föredragning" af Riddarlius-Ulskottets den i3 sisth Augusti aflåtne, samt den 20 i berörde månad e. m. på bordet lagde, Memorial, innefattande Utlåtande, i anledning af Wadstena Adeliga Jungfru-Stifts Direclions Riksdags-Bexättelse; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, under bifall till Utskottets hemställan , det de i 1 §. omför malde Grefveliga ScliefFerska Stiftningen tillhörige 17 R:dr 44 9 r- R;o må utur Räkenska perne afskrifras, Utskottets memorial jemväl i allt öfrigt gilla.
Ut Supra. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Riddar-* hus-Utskottets den 29 sistlidne Augusti aflåtne, samt den 3 derpåfoljde October e. m. på bordet lagde, Memorial, innefattande Utlåtande, i anledning af verkställd granskning utaf förslaget till ett nytt Låne-Reglemenle för Riddarhusets Cassör.
Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm e. 111. dea 22 November .1823 Den q a Novtmbt r e* m. 463 S. I).
Föredrogs å nyo och bifölls Stats33anco- och Lag-Utskottens den \/\ dennes under N:o 607. afgifne, samt den 20 derpå följde e. in. på bordet lagde , Betänkande , i anledning af väckte frågor oin stadgande af liqvidalions grund vid gäldande af skulder i Banco-mynt. % S. D.
Föredrogs å nyo och gillades Statsoch Banco-Utskotlens den i5 dennes under N:o 609. afgifne, samt den 19 derpåföljde c, m, på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse, angående betalning af förre Kongl. Familjens bär i Riket innestående enskilde förmögenhet.
Ut Supra. S. D. Föred rogs å nyo och bifölls BancoUtskottels den 18 dennes under N:o 78. afgifne, samt den 20 derpå följde e. m. på bordet lagde, Utlåtande, öfver den uti Kongl. Majrts Nådiga Proposition, rörande understöd för Götha-Canal-Verk, särskildt väckte fråga örn belånings rätt för Götha-Canal Bolagets Actier, samt rörande Actiers och Publique Pappers beläning i allmänhet.
Ut Supra. S. D. Vid Förnyad föredragning af StalsBanco- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotlens den i5 dennes under Nro 606. afgifne, samt den 17 derpåföljde e. m. på bordet lagde, förslag till jemkningar i vissa delar af Riks-Såndens skiljaktiga beslut, rörande Allmänna Magazins-Inrättningenj fann Ridder skåpet och Adeln för godt Don 25 November e. m; att, under förblifvande vid dess i frågorne oni Låne-u nr] erstöd nf 60,000 Tunnor för de .Norra och en del af de Västra Länen, samt af 25,000 Tunnor för de öfrige Länen i Riket, fattade beslut, de af TJtskbtten, i afseende å desse frågor, förslaghe Völerings-propositioner, godkänna; hvarjemte Ridderskapet och Adeln instämde så väl i det tillägg* hvilket af Borgare- och Bonde-Stånden blifvit påyrkadt, rörande granskningen af redogörelsen för Allmänna Magzins-Inrältningens behållningar, sorn nti det förtydligande Borgare Ståndet vid 4 punctert af Utskottens Betänkande om Creditivets användande trott vara af nöden.
Vid förnyad föredragning afBévillnings Utskottets den 18 dennes under N:o 58, aigifne, saint den 3o derpåföljde e. m, på bordet lagde, Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldlé förslag till en förnyad Bevillnings Förordning; Lief samma Utlåtande af Ridderskapefc och Adeln bifallet.
Ridderskapet och Ådeln Åtskiljdes klockan 4 till io om aftonen.
In Fidem Protocollx* O. J.
Lager h e i rö* Den 55 November f, in. 4G5 Tisdagen den 25 November Plenum klockan 9 förmiddagen.
Herr Gref ren oell Landt-Mar» sk al ken tillkännagaf, alt Riddarhus - Seereleraren, Herr Revisions Secréterären O. J.
Lagerheim,- sorn af iniriiffad sjukdom vore hindrad, filt i dag till Prolocollets förande inför Ridderskapet oell Adelli sig inställa, lålit till Herr Grefven och LandtMarskalken aflemna ett så lydande Läkarebetyg : Att Riddarhus-Secreteraren Herr Olof J.