Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Propositioner: i fråga om ersättning till
Sala silfververk för dess förlust i händelse af skatteförenklingens tillämpning på de till silfververket anslagne räntor af det s. k.
Salbergs län; om anslag i anledn. af ifrågasatt förstärkning af K. M:ts Högsta Domstol; angående indragning till Kronan af det Kronofogden i Gottlands Läns södra fögderi på lön anslagne bostället
Luxe, mot kontant ersättning till boställshafvaren; angående dispositionen af medel, som influtit för skedd expropriering af jord från den Landshöfdingen i St.
Län på lön anslagne kungsgården Noret; om rätt till pension å allmänna IndragningsStaten för sinnessvage, KapitenLöjtnanten vid Flottan J. H.
Stålhammar vid afskeds erhållande; angående pensioner å Rikets Allm.
IndragningsStat för åtskilliga till frami. H. M. Konung Oscar I:s Hofstat och betjening hörande personer; Den 4 April.
II angående beviljande af anslag till Mag. M. Wiberg, såsom honorarium för en af honom upfunnen räknemachin; i fråga om bergsskolans i Fahlun flyttning till Stockholm och förening med Teknologiska Institutet; samt Skrifvelser: i anledn af KommissionsLandtmätaren II. W. Hacksells und. ansökning att vid afskedstagande varda till pension såsom KommissionsLandtmätare upförd å Allmänna IndragningsStaten; angående utbetalning af Statsbidrag till ett vägförbättringsarbete, som icke blifvit inom behörig tid påbörjadt.; angående begärd förlängning i den för upmuddring af Ystads hamn bestämda arbetstid.
M ts d. 31 sisth Mars bordlagde Nåd.
Propos. angående f. d. Geijerska husets på Riddarholmen användande till Riks-Arkiv.
St:r år 1845 gåfvo sitt bifall till inköpande af det hus, som för närvarande begagnas till Riks-Arkiv, egde en ganska liflig strid rum, huruvida detta hus var för nämnde ändamål lämpligt.
Man sade redan då, att det hvilade på en dålig grund, och man hade flere anmärkningar att göra så väl emot dess inredning som andra förhållanden, hvilka gjorde det opassande för det ändamål, hvartill det var afsedt.
Men, detta oaktadt, blef saken dock genomdrifven, och 150,0110 rdr betaides för huset.
De förutsägelser, som då gjordes, hafva tyvärr nu besannats; byggnaden är fullkomligt bristfällig, sätter sig allt mer och mer samt hotar, om den ej snart underkastas en total reparation, att ramla.
Man har dock beräknat att, för att få den i fullkomligt brukbart skick, hvartill erfordras, att den på nytt upmuras ifrån grunden, en kostnad åtgår af ytterligare 150,000 rdr; således skulle totalkostnaden för detta hus på detta vis upgå till ett sammanlagdt belopp af 3 00,000 rdr.
Dertill kommer, att byggnaden icke är välbelägen i anseende till dess aflägsenhet från vederbörande embetsverk, som alltid behöfva hafva tillgång dit.
Det är dessa omständigheter, sorn gifvit anledning till förslaget att flytta Riks-Arkivet, och, ehuru det kan sägas att denna flyttning inträffar väl hastigt efter den sednaste, torde dock behöfligheten deraf icke kunna bestridas.
Men at.t flytta det till Geijerska huset torde dock å andra sidan vara ändå mindre lämpligt.
K. M.t har i sin Nåd.
Propos. gifvit tillkänna, att orsaken, hvarföre 140,000 rdr år 1858 af R.
St:r begärdes, var att man skulle få en fri och öppen plats på denna sidan af Riddarholmen, äfvensom för att från de sidor, der det vore möjligt, få en fri utsigt af den gamla praktbyggnaden, Riddarliolmskyrkan, hvilken innesluter så många historiska minnen och som, oaktadt alla sina tillbyggnader, dock i arkitektoniskt hänseende är en prydnad för platsen.
Skulle nu Geijerska huset inköpas och för dess tillbyggnad och utvidgning till Riks-Arkiv påkostas 00,000 rdr, så vinnes ju ej det åsyftade ändamålet; ty det är icke nog att få en så vacker byggnad som Riddarliolmskyrkan fri från torget, den bör äfven vara 12 De n 4 A pril. det från Munkbron, så att, när jernvägen i en framtid blir färdig och kommer att gå härförbi, man äfven från sjösidan kan se densamma.
Då kommer också troligtvis en mängd utländningar att anlända denna väg för att gästa vår hufvudstad, som möjligen eljest aldrig kommit att göra det, så framt ej lättade kommunikationer dertill gifvit anledning, oeh äfven af denna anledning anser jag att man ej bör låta tillfället gå sig ur händer till förskönande af Riddarholmskyrkans läge.
Jag kan ej heller för min del fatta meningen med ,en argumentation, som utgår derifrån att man inköper en byggnad för ett visst ändamål oeh sedan använder densamma för ett annat, som står i fullkomlig strid med det förra.
Om det vore omöjligt att på Riddarholmen tå något annat hus för Riks-Arkivet, skulle jag icke säga någonting derom; men jag tror icke att så är förhållandet.
Det finnes nemligen flere allmänna byggnader, som, om man icke kan erhålla dem genast, åtminstone inom några få år torde komma att stå till buds.
Der finnes det s. k.
Hebbeska huset, vidare Gymnasii-huset, och KommersCollegii hus kunde äfven användas.
Det har skett förut oeh kan äfven ske nu, att Statsverkets hus utbytas emot andra, otn dessa behöfvas för nödvändigare ändamål.
Jag för min del tror icke att den nu förslagna åtgärden kan vara tjenlig; jag önskar att vår hufvudstad måtte förskönas med hvarje år och isynnerhet att de byggnader, som äro af historiskt värde, måtte bibehållas och det tillses, att omkring dem finnas öpna platser och möjligen lägre planteringar, hvilka alltid bidraga att höja skönheten.
Jag anhåller att dessa mina ord måtte få åtfölja remissen til StatsUtsk:t.
Afven jag anhåller vördsamt att få instämma i de åsigter, som den siste värde talaren framställt.
Jag är för min del så fullt förvissad derom, att det allt mera vaknande intresset för hufvudstadens försköning och för den historiskt märkvärdiga Riddar holms-kyrkans befrielse från byggnader der bredvid, åt stadssidan, år så starkt, att, äfven om R.
St:r nu skulle, med bifall till K.
Mits Propos., besluta Riks-Arkivets inrymmande i Geijerska huset, skall det dock icke komma att dröja länge, innan förslag framställas, att en annan lokal må anskaffas.
Sådana förnyade flyttningar äro likväl både kostsamma och i många hänseenden ändamålsstridiga, enär böcker och handlingar dervid kunna skadas eller möjligen förkomma.
Den siste värde talaren har redan påpekat åtskilliga alternativer för anskaffande af tjenlig lokal för Riks-Arkivet. livart och ett af dessa alternativer synes, enligt mitt omdöme, otvifvelaktigt ega företräde framför K.
M:ts i Dess Propos. framlagda förslag.
Ty hvarje af de utaf
Hr Adelborg upnämnda hus är till sitt läge af beskaffenhet, att icke skymma Riddarholms-kyrkan, på sätt Geijerska huset nu gör.
Härtill kommer, hvad den värde talaren icke nämnde, men hvad som i K. Mits Propos. är ganska rigtigt antydt, nemligen att Riks-Arkivets Chef, Professor Nordström, icke yttrat sig för, utan emot valet af Geijerska huset till nytt Riks-Arkiv.
Han har i stället
Den 4 April. 13 föreslagit, att KommersCollegii hus måtte för ifrågavarande ändamål inredas. K.
M:t har dock ansett sådant icke låta sig göra, emedan detta hus vore en Handels- och Manufaktur-diskontens tillhörighet.
Men finnes då ej något medel att hålla detta verk och KommersCollegium skadeslösa för ett afstående i berörde hänseende?
Ganska säkert måste de vika, om Kronan behöfver huset, naturligtvis emot ersättning, med erforderlig förhöjning i summan, enl. lag.
Jag förenar mig af dessa skäl med Hr Adelborg, under anhållan, att StatsUtsk:t måtte afstyrka bifall till K. Mits Propos.
Do värde talare, som nyss gjort anmärkningar emot förslaget om Geijerska husets användande till RiksArkiv, hafva medgifvit att en flyttning af detta embetsverk med dess dyrbara samlingar från sin nuvarande lokal är nödvändig, och hvar och en, som tager någon närmare kännedom om förhållanderna, lärer otvifvelaktig! instämma deruti.
Men dessa talare hafva ansett, att. det af K.
M:t nu framställda förslag icke vore lämpligt, och såsom skål härför har blifvit anfördt, att en sådan anordning skulle stå i någon strid med det beslut, som vid förra riksdagen fattades angående Geijerska husets inköpande; förmenande man att ändamålet med denna inlösning egentligen var att få platsen helt och hållet afröjd, och derigenom erhålla en fullkomligt fri utsigt af Riddarholmskyrkan.
Det är visserligen sannt, att vid inköpet af ifrågavarande hus platsens fullständiga afrödjande ifrågaställdes; men jag ber dock att få anmärka, att i R.
St:s skrifvelse ingenting bestämdt härom yttrades, utan innehåller samma skrifvelse tvertom, »att det icke torde vara alldeles nödvändigt att södra delen af platsen blifver afröjd», samt att det positiva skälet för inlösningen var att förekomma den stora tillbyggnad, som eljest tillämnades, och hvarigenom kyrkan skulle hafva kommit att helt och hållet undanskymmas.
Detta var obestridligen det egentliga ändamålet med åtgärden och ett fullkomligt afrödjande afsågs blott vilkorligt eller önskningsvis.
Då det nu visat sig att genom borttagande af de vanprydliga hus, som för öfrigt funnos på platsen, Riddarholmskyrkan kommit att till sitt yttre, såsom mig synes, presentera sig på ett ganska tillfredsställande sätt, så tror jag att det nästan skulle vara att gå för långt, om man nu, utan afseende på den stora kostnad, som dermed är förenad, ville borttaga äfven det andra der befintliga huset, blott för att ytterligare få platsen något mera öppen.
Man bör nemi. besinna att, om det qvarstående huset skall nedrifvas, i stället för att användas till RiksArkiv, såsom nu blifvit af K.
M:t föreslaget, i hvilket fall ett annat hus för detta ändamål måste anskaffas, så kan den kostnad eller förlust, som härigenom skulle upkomma, ej antagas till mindre än omkring 300,000 rdr; och då hemställer jag om tillräckligt skäl förefinnes till en så stor uppoffring.
För dem, som tagit kännedom om den ritning, som blifvit upgjord för det föreslagna nya RiksArkivet, bör det efter mitt omdöme vara klart, att detta hus, långt ifrån att på något sätt vanpryda platsen, tvertom skall bidraga till dess försköning.
Det må visserligen medgifvas, att, åtminstone ur vissa synpunkter, det H Den 4 April. kunde vara onskvärdt, om hela platsen blefve afröjd; mon då sådant, såsom jag nyss nämnde, skulle komma att medföra en kostnad af flera hundra tusen rdr, torde man väl ändock draga i betänkande att använda penningar till så stort belopp för ett relativt så ringa ändamål.
Man har sagt att andra hus skulle kunna användas till RiksArkiv, och åtskilliga förslag hafva i sådant hänseende blifvit framställda.
Jag måste dock förklara att jag för min del icke anser något af dessa förslag kunna förordas.
Hvad KommersCollegii hus beträffar, så har redan i K. M:s Propos. blifvit anmärkt att dervid möta åtskilliga svårigheter, men äfven om dessa skulle kunna undanrödjas, och huset skulle komma att afträdas af Handels- och ManufakturDiskonten samt Kommers- och BergsCollegierna, så blefve häraf en följd att åt dessa Embetsverk nödvändigt måste anskaffas ett annat hus, hvilket då sannolikt skulle komma att kosta ungefär lika mycket som upförandet af ett nytt RiksArkiv.
Vidkommande åter det andra förslaget, elter att Iiebbeska huset skulle för ändamålet inköpas, så tror jag icke heller att detta hvarken vore tjenligt eller kan ske; ty om jag icke alltför mycket misstager mig, så är detta hus af fideikomiss-natur.
Om det således å ena sidan icke egentligen är något annat att anmärka mot det ifrågavarande förslaget, än att derigenom den ofta omtalade platsens fullständigaste af rödj ning förhindras, men det å andra sidan vill synas tydligt att så väl belägenheten som alla öfriga omständigheter göra det föreslagna huset särdeles lämpligt såsom Riks-Arkiv, och härtill kommer att man med den relativt ringa kostnaden af 60,000 rdr skall kunna fylla ett behof, som eljest skulle medföra en utgift, hvilken vid förra Riksdagen anslogs till 321,000 rdr, så kan jag för min del icke finna annat än att den utväg, som af K.
M:t blifvit framställd för att afhjelpa ett af alla erkändt behof, är ganska lämplig, och jag hoppas derföre också att den varder af R.
St:r med välvilja omfattad.
I anledn. af den fråga, som under diskussionen blifvit vackt, -att i stället för att till RiksArkiv använda det hus, som K. M:t föreslagit, uplåta det, som för närvarande begagnas af KomiaersCollegium, ber jag att få instämma i hvad den siste värde talaren yttrat i afseende derå, eller att man visserligen icke genom att så gå till väga skulle åstadkomma någon besparing för Statsverket.
Huset tillika med dess flyglar år knappast tillräckligt för de nu förenade båda Kollegier, sorn der hafva sin lokal, och om det blefve dem fråntaget, skulle för dessa Kollegier jemte deras Arkiver erfordras en ganska kostsam och betydlig nybyggnad.
Att något annat hus i staden icke kan dertill användas veta vi deraf, att det saknats lill och med mindre lokaler för att inrymma Embetsverk, som i sednare tider tillkommit.
St:r äro mäktiga och kunna besluta om disposition öfver detta hus; men anmärkas bör dock, att, i afseende å huset, egna förhållanden ega rum, alldeles olika med dem, som förefinnas beträffande Statens egendom i allmänhet.
Huset är inköpt
15 för besparingar på ManufakturDiskontfonden, tillkomne genom ränta, som erlagts af industriidkare; det har ända tills för ett par är sedan upforts i räkenskaperna såsom en ManufakturDiskontens tillgång, och hafva reparationer derå icke, såsom förhållandet är med % Kronans hus i allmänhet, bekostats genom de medel, som Ofverlntend:sEmb:t kunnat disponera, utan direkte från ManufakturDiskontens egna tillgångar.
Dessa förhållanden torde gifva vid handen, att saken måhända icke är så alldeles klar, att man i hast, för att vinna ändamålet, torde anse sig kunna besluta deröfver.
Det skulle således egentligen vara för att vinna en besparing, som man vill inrymma RiksArkivet i Geijerska huset; men år man fullt öfvertygad om att grunden till detta, ett bland de äldre husen i Stockholm, är fullt säker?
Månne ej detsamma genom en tillbyggnad kan riskera en sättning?
Och skall en sådan tillbyggnad ske, måste den väl sträcka sig åt husets bakre del, och icke åt den främre, hvarigenom kyrkan blefve ännu mera undanskymd
Skulle det ej då kunna hända, att de tillskott, som vid hvarje riksdag möjligen erfordrades för byggnadsarbetets fullbordande, komme att upgå till så mycket, att de, lagda till den första summan, blefve lika stora som det belopp, hvilket man upgifvit såsom kostnaden för ett nytt hus?
Om man deremot föreställer sig, huru Riddarholmskyrkans läge skulle blifva, om man, såsom jag ansåg att meningen ifrån början var, afröjde platsen, så skall man lätt finna, huru vackert det derigenom blefve, särdeles om den fria platsen framför kyrkan pryddes med låga planteringar såsom framför RiksgäldsKontorets hus.
En hufvudstad, med det utmärkt sköna läge som Stockholm, bör man, allt hvad man kan, ytterligare försköna i stället för att förhindra sådant.
St:r någongång för sådant ändamål utgifva en större summa, så tror jag att det är väl använda penningar.
St:r äro i allmänhet icke så frikostiga, då det gäller det sköna, som då frågan är om det nyttiga; och det år gudnås icke eller alltid detta, utan ofta det blott problematiskt nyttiga, som hos oss vinner framgång.
Då Hr Gripenstedt försvarar förslaget, så år det naturligt, enär han betraktar frågan uteslutande ur financiel synpunkt; men då den värde talaren går längre, och påstår att genom en vacker fa9ad detta skulle kunna blifva en prydnad för Riddarholmen, och platsen derigenom vinna en ökad skönhet; så får jag för min del förklara mig hysa den åsigt, att, huru helst man ån utsmyckar detta hus, kan det, så beläget som det är, liggande på tvären för en del af Riddarholmskyrkan, aldrig erkännas vara eller blifva någon prydnad för platsen.
Jag bar redan sagt, att huset bör borttagas, för att bereda fri utsigt af Riddarholmskyrkan; men jag vill nu tillägga, att R.
St:rs eget hus, denna byggnad, som utgör samlingsrummet för frenne RiksStånd, är beläget i ett så trångt och undangömdt hörn, att man måste leta sig fram för att hitta dit.
Jag anser det i sanning icke höfvas den lokal, som utgör öfver - IS Den 4 April. låggningsruin för en stor del af Sveriges representation, der landets öden afvägas och afgöras, att ligga så bortskymd i mörkret af ett prång.
Visserligen har, genom R.
St:rs sednaste beslut, den del af Geijerska gårdens byggnader, som mest skymde kyrkan och vållade trängsel vid infarten till R.
St:rs hus, blifvit undanröjd; men iag inser ej, att derföre, att Ständerna stadnat vid att för närvarande endast begära borttagandet af den nordliga delen af huset, men tills vidare under vissa år medgåfvo qvarvarandet af husets sydliga del, man bör dervid låta bero för all framtid, så att man icke blott skulle bibehålla det ännu qvarstående huset, utan äfven anslå en betydlig penningesumma för en tillbyggnad, ehuru mycket den stöde i strid med en på nyss antydde grunder fotad plan för förskönandet af Riddarholmen.
Ty denna tillbyggnad skulle, enl. det i K.
M:s Propos. afgifne förslag, företagas vid husets »norra och södra facader», hvadan och då hvarje utvidgning åt norr ovilkorligen måste i någon mån skymma Riddarholmskyrkans ebor och göra infarten till R.
St:rs hus än mera trång och oansenlig, än den redan är, sådant säkerligen vore stridande mot.
St:rs afsigt vid inköpandet af besagde tomt, hvarvid åsyftades, att i en framtid få platsen öppen, ren och fri; jag har ej kunnat upfatta den annorlunda.
Hr Gripenstedt: Af Hr Adelborgs sednaste yttrande fin ner jag, att den värde talaren icke haft tillfälle att taga kännedom om de upgjorda ritningarna till det ifrågavarande husets ombyggnad och ornering.
Jag beklagar detta förhållande, ty jag är fullt öfvertygad om att han i sådant fall icke skulle med samma obenägenhet, som nu, betrakta förslaget.
Hvad tillbyggnaden beträffar, så är det icke frågan om någon sådan skall ske åt kanalen till; utan den tillbyggnad, som är föreslagen, skulle komma att blifva på bredden af huset eller i rigtning åt det s. k.
Hebbeska huset, hvarigenom ingenting kommer att undanskymmas, men husets gafvel deremot. får ett långt vackrare utseende.
Dessutom kan jag uplysa, att någon fara för byggnadens grund icke förefinnes, enär den är af bästa beskaffenhet, såsom till stor del hvilande på berg.
Då för öfrigt byggnadens arkitektur är hållen i en styl, som på ett lämpligt sått öfverensstämmer med kyrkans, så har man, enligt min öfvertygelse, lyckats åstadkomma ett helt, som är fullkomligt värdigt den vackra platsen.
Lägges härtill det obestridliga faktum, att genom den föreslagna åtgärden en högst betydlig utgift skulle komma att besparas, som eljest blefve oundviklig, så-synes mig, att K. M:s Propos. förtjenar allt afseende.
Beträffande slutligen den stora kostnad, som skulle blifva en följd af tillbyggnaden, så kommer densamma att, icke allenast helt och hållet, utan säkerligen till dubbla beloppet ersättas genom försäljning af det hus, som nu år åt RiksArkivet uplåtet och hvilket då blefve obehöfligt.
Når StatsUtsk:t kommer att taga detta ärende i öfvervägande, hemställer jag, om Utsk:t icke skulle behaga underrätta sig om, huruvida ej enligt den af Chefen för 1>«n 4 April. 17 för Statens jernvegsbyggnaden föreslagna och af Regeringen understödda plan för de särskilda jernbauornas sammanbindning i Stockholm, just den plats, hvarå Geijerska huset är beläget, år afsedd och beräknad för denna sammanbindning.
Om en sådan plan år öfvergifven är mig obekant; men i hvilketdera fallet som helst torde det vara af nöden att underrätta sig om förhållandet, innan man beslutar en nybyggnad å omförmälda plats.
Jag har under denna diskussion tåligt väntat att man skulle, under sökandet efter lämpliga hus för Riksarkivet, fästa upmärksamheten vid ett annat sådant på Riddarholmen, sorn jag för min del anser vara för ändamålet tjenligast.
Då emellertid så icke skett, anhåller jag att få yttra några ord R.
St:rs bus är, enligt mitt omdöme, alldeles för obetydligt för att utgöra samlings-rummet för trenne Riksstånd.
Det eger dock en ganska betydlig tomt och är dessutom större ån Geijerska huset.
Det sednare beräknas i K. M s Propos. att kunna begagnas som Riksarkiv under en tidrymd af 42 år, så vida Arkivet får fortfarande begagna de stora hvalfvén under Kongl.
Slottet för bevarande af sina historiska handlingar.
Geijerska huset är således för den närmaste framtiden alldeles otillräckligt, hvaremot R.
St:rs hus skulle under en ganska lång tidrymd kunna motsvara behofvet.
Den lämpligaste platsen åter för R.
St:rs hus tror jag för min del skulle vara den nu öde tomten bakom Opera-huset.
Genom en byggnads uppförande der, skulle denna tomt, i hjertat af staden, blifva pä ett lämpligt sätt bebyggd.
Härtill skulle visserligen erfordras stor kostnad, möjligen inemot en half million; men denna summa anser jag dock skulle vara särdeles väl använd.
St:r icke vilja bevilja detta belopp, tror jag, att det båsta år, att, på sätt K. M:t föreslagit, inrymma Riksarkivet i Geijerska huset.
De, som ansett att det skulle komma att skymma Riddarholms-kyrkan, dem uppmanar jag att se ut genom fönstren hår i salen, hvaraf de skola finna, att så icke år förhållandet.
Jag tror till och med att detta hus, äfven om det bibehålles sådant det nu är, icke vanpryder, och om det tillbygges i samma stil sora kyrkan, blir det ännu vackrare.
Jag upprepar således hvad jag nyss sade, eller att, derest R.
St:r icke vilja gifva den stora summa, som skulle erfordras för utförandet af mitt förslag att invid Opera-huset uppföra en ny byggnad för R.
St:r, så får jag för min del förorda bifall till K. M:ts Propos. Gr. Hamilton, Henning:
Det år icke första gången jag under denna riksdag haft tillfälle anmärka den besynnerliga ställning, i hvilken StatsRådets ledamöter befinna sig genom den embarras de richesse, sorn vid innevarande, mera ån vid något föregående, riksmöte tyckes besvära vissa af R. o. Ad s medlemmar.
Man har förut allmänt klandrat, då Regeringen vid framställandet af sina förslag icke iakttagit den största sparsamhet.
Nu deremot riktas klandret emot denna sparsamhet och att den icke fått V. H. 2 1,1 Ilen 4 April. rika för önskan att åstadkomma största möjliga prydlighet.
M:t framlagda förslag till anskaffande af ny lokal för Riksarkivet, hafva flera andra förslag här blifvit gjorda.
Ett åsyftar, att till Riksarkiv använda KommersCollegii hus.
Derpå år redan svaradt, och vid dylika förslag måste man i allmänhet ihågkomma att vi redan nu lida brist på lokaler för de offentliga embetsverken, så att man omöjligen kan uplåta det enas, utan att anskaffa någon annan i stället.
Eli annan talare har ansett den obebygda tomten bakom Opera-huset lämplig.
I afseende på sitt sköna läge är den det också otvifvelaktigt; men måhända skulle den anmärkning kunna göras, att närheten med theatern vore farlig för de dyrbara handlingar, som der komma att förvaras.
Den värde talaren har dessutom sjelf anmärkt den betydliga kostnad, som härtill skulle erfordras, och hvilken sannolikt icke skulle aflöpa med en half million R:dr.
Den hufvudfråga, som här är att besvara, synes mig i första rummet vara. om Riksarkivet kan under en tiderymd af 3 eller 4 år bibehållas i sin nuvarande lokal, så att man har tid att för ändamålet uppbygga ett nytt lius, — och i andra rummet, om det år af behofvet påkalladt att välja denna dyrbara utväg, eller om icke en billigare må kunna finnas.
Skulle nu ett nytt hus upföras, så år det af stor vigt, att det sker i så betydlig skala, att byggnaden blir för sitt ändamål tillräcklig, åtminstone för ett eller annat århundrade ; men för en sådan nybyggnad åtgår naturligtvis en ganska lång tid
Det år dock kändt, att det nuvarande Riksarkivs-huset ganska märkbart lutar till sitt fall, att sprickor årligen påkomma, och att det sätter sig så mycket, att dörrarne ofta nog icke kunna öppnas, utan att förut aflyftas
Att således upskjuta Riksarkivets flyttning under flera år, till dess ett nytt hus blir färdigt, lärer icke vara att påtänka.
Då fördenskull en flyttning inom ganska kort tid bör ega rum, har det varit nödigt att eftertänka, huruvida det finnes något hus, som genast vore tillgängligt och kunde för ändamålet apteras, och icke ett, som redan är upptaget af flera embetsverk.
Jag har icke hört någon af de talare, som här upträdt, uppgifva något sådant förslag, än mindre något, som år båttre ån K. M s.
Beträffande kostnaden, hafva de deremot gjorda anmärkningarna redan blifvit besvarade.