Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag känner icke, att derstädes numera är anhängigt något annat mål, deri Utsk. icke ansett sig skyldigt att ställa sig RiksStrns olika beslut till efterrättelse, utan upphäft sig till domare öfver RiksStrns beslut; men skulle något sådant mål ännu i Constit.Utsk. återstå, hoppas jag, att Constit.Utskrs ordförande derom lemnar R. o. Ad. upplysning.
Hr Ced erschjöld:
Till svar på det långa tal, som sednast blifvit hållet, får jag upplysa, att här hittills ej varit fråga om bordläggning af flera än 4 memor.; och då man börjar med Nro 71, blir det sista Nro 74.
Nro 75 har således ännu icke blifvit satt i fråga.
Jag får dessutom hemställa, om icke de värda ledamöter , som så öfverflödigt yttrat sig i denna enkla sak, ville, till besparande af tryckningskostnaderna, tillåta, att deras yttranden utgå ur protocollet.
Cede rström, Jac.:
I anledn. af Gr. v. Fersens uppmaning får jag till prot. förklara, att Constit.Utsk., mig veterligen, icke någonsin vägrat att hörsamma RiksStrns beslut, men väl funnit sig hindradt att följa RiksStrns beslut, då lagen varit af motsatt mening.
För min del skall jag gerna se, att riksdags- och tryckningskostnaderna icke förökas genom de anföranden, jag nu afgifvit, utan anhåller jag, att, i händelse alla andras yttranden utgå ur prot., äfven mina må utgå.
Men äfven under förutsättning, att detta yttrande Den ag Januari «. m. *53 utgår, får jag till Frih.
Cederström framställa den förfrågan , huruvida Constit.Utsk. under behandling äger några ytterligare frågor, deri Utsk., ställande sig lagen till efterrättelse (såsom Hr Frih. yttrade), icke efterkommit RiksSt:ns beslut.
Jag anhåller, att denna fråga måtte af Hr Frih. besvaras, på det vi något så när måtte få veta, när frågan om juryn och indragningsmagten samt mål, som dermed kunna vara likartade, kunna till R.
St. inkomma.
Jag instämmer i allo med Hr Cederschjöld, och hemställer derföre, om icke, med undantag af den begäran om bordläggning, som, för att vinna sitt ändamål, mäste qvarstå i prot., discussionen i detta ämne kunde utgå ur prot.
För närvar, är, mig veterligen, intet mål hvilande hos Constit.Utsk. af beskaffenhet, att derom fattade beslut kunna anses stå i strid med lagen; men det är beroende af de beslut, som RiksSUn kunna fatta rörande frågor, hvilka nu ligga på deras bord, huruvida sådana mål kunna framdeles i Utsk. förekomma.
Frågan, huruvida hvad som blifvit i detta ämne yttradt bör qvarstå i prot. eller icke, är mig likgiltig.
Jag önskar blott, att vi snart må komma till något slut, och på det frågorna må förenklas, anhåller jag, att Hr Gr. o. Landtm, först måtte framställa, huruvida Constit.- Utsk:s betänk.
N:ris 71, 72 och 73 må hvila pä bordet till nästa plenum, och sedan, huruvida R. o. Ad. vill fatta det beslut, att betänk.
N:o 74 skall hvila för att företagas på samma gång med betänk, örn tryckfriheten.
Då blir frågan bestämdt afgjord, och ingen anledn. till ytterligare discussion.
Landtm, yttrade, att Constit.Utsk:s memor.
N:ris 71, 72 och 73 komme, till följd af flera ledamöters förenade begäran, att blifva hvilande till nästa plenum-, samt hemställde tillika, örn R. o. Ad. behagade besluta, att samma Utsk:s memor.
N:o 74 skulle hvila, tills Utsk. inkommit med sitt förväntade utlåt, i frågan om förändringar uti Tryckfr.förordn.
Jag vill erinra mig, att Gr.
Horn under denna discussion begärt, alt Constit.Utsk. måtte föreläggas att inom 8 dagar inkomma med betänk om juryn och indragningsmagten, och hemställer, huruvida icke R. o. Ad. anser något beslut i anledn. af denna begäran böra fattas.
Sannerligen jag vet, huruvida jag bör tro, att Constit.Utsk:s ordförande, Hr Presidenten Frih.
Cederström, behagat, sista gången då jag väckte fråga om dröjsmålet med betänk, om tryckfriheten, upptaga frågan såsom Den 29 Januari e. m. ett skämt, eller om lian hade allvar med sin uppgift, att frågan i Constit.Utsk. var afgjord, och han således med afsigt sökte missleda Ståndet genom en oriktig uppgift, eller också uppgaf sanna förhållandet.
Jag säger, att jag ej vet, huru jag bör anse hans uppgift; men om den var riktig, mäste det vara Exped.Utsk:s fel, att icke betänk, långt före detta till 11. o. Ad inkommit
Sedan frågan nu åter blifvit väckt, och då antingen Constit.- ejler Exped.Utsk. måste vara felaktigt, anser jag II. o. Ad. vara dubbelt föranledd att förelägga Constit.Utsk. att sist inom 8 dagar inkomma med berörde betänk.
Al b., instämde med Gr. Horn.
Då jag i liufvudsaken instämmer med den siste värde talaren, tior jag likväl icke såsom han, att vi böra anmoda eller förelägga Constit.Utsk. att inkomma med ifråga var. betänk., emedan jag tager för afgjordt, att, enligt Frih.
Cederströms för i4 dagar sedan gjorda uppgift, målet då redan var afgjordt i Constit.Utsk. och således inom 2tne dagar lemnades till Exped.Utsk.
Jag tror derföre, att det är icke till Constit.Utsk. utan till Exped.Utsk., som ifrågavar. uppmaning hör ställas; men möjligtvis skulle Ståndet kunna undvika en sådan åtgärd, om Exped.Utsk:s ordförande, som äfven är närvar., skulle täckas upplysa Ståndet, huru det förhåller sig med denna besynnerliga sak.
Jag är fullkomligen öfvertygad, att det förhåller sig såsom Frih.
Cederström uppgifvit och Hr Hjärne supponerat; men formenligt tror jag, att R. o. Ad. icke kan hålla sig till något annat Utsk. än Constit.- Utsk., och att således en bestämd tid bör föreläggas detta Utsk., som sedermera äger att vidtaga sådana åtgärder, hvarigenom Exped.Utsk:s tillgörande blir påskyndadt.
Jag vågar alltid sätta mig emot sådana åtgärder, som ej kunna leda till något resultat, och sådant tror jag förhållandet blefve med denna fråga, om R. o. Ad. beslutade den åtgärd, som den siste värde talaren tillstyrkt; ty om Constit.Utsk. redan för längre tid sedan aflemnat betänk. till Exped.Utsk., lärer R. o. Ad. icke af Constit.Utsk. kunna erhålla annat svar, än att målet redan blifvit handlagdt och betänk, öfverlemnadt till Exped.Utsk., och jag tror icke, att Constit.Utsk. kan hafva någon magt öfver Exped.
Utsk. i afseende på påskyndandet af ifrågavar. betänk:s tryckning.
Men önska vi något resultat i denna sak, tror jag det vara rättast att, sedan vi erhållit kännedom af, att betänk, finnes i Exped.Utsk., vi till detta Utsk. aflåta en skrifvelse, med anmodan att snart till RiksSt:n inskicka förslaget; ty det kan hända, att, oin Exped.Utsk. på en gång blifvit öfverhopadt med en mängd expeditioners tryckning, Utsk. an - Den 29 J a n 11 a r i c. m. anser den ifråga var. af den ringa vigt, att den kan uppskjutas till sist.
På denna grund tror jag påminnelsen böra stallas till Exped.Utsk. och icke till Constit.Utsk. Gr. von Fersen:
Den siste värde talaren synes förmoda, att ett RiksStrs påminnelse till ett Utsk. icke skulle blifva af någon verkan.
För min del tror jag tvärtom, att om ett Stånd gör påminnelse hos ett Utsk. och påminnelsen kan efterkommas, skall Utsk. söka att uppfylla Ståndets önskan.
Skulle förhållandet, enligt samma talares supposition, vara sådant, att tryckningen medtoge mycken tid i följd deraf, att manga expeditioner hopat sig hos Exped.- Utsk., så föreställer jag mig, utan att vara ledamot hvarken af Constit.- eller Exped.Utsk., att Constit.Utsk., i händelse ifrågavar. betänk, är afsändt till Exped.Utsk., skulle meddela sistnämnde Utsk. påminnelser om dess snara insändande, och att Exped.Utsk. derefter ej skulle underlåta att vidtaga åtgärder till påskyndande af betänkts tryckning och skyndsamma insändande Jag tror således, att Frih.
Sprengtporten förslag är enligt med den formella marchen af sakens behandling; men jag går ändå längre och hemställer, att, i fäll R. o. Ad. behagar villfara Hr Frihts önskan, de öfriga Stånden måtte inbjudas att instämma i detta beslut, pil det att, i händelse ett Stånds beslut ej skulle af ett Utsk. efterkommas, det åsyftade resultatet åtminstone till följd af R, St:s beslut må vinnas.
II o r n:
Jag skulle visserligen icke uppehålla R. o.
Ad:s tid med ytterligare anförande i detta ämne, om jag icke fästade en särdeles vigt vid allt, som rörer Constit.Utsk:s nuvar. förhaudlingar.
Jag har nemi. tyckt mig finnå, att Constit.Utsk. söker uppresa sig till en auctoritet öfver R.
St., och ehuru jag aldrig ansett R.
Sfs kraft hafva varit så synnerligen att värdera, hvarken i afseende på det hela af ärendernas gång eller i afseende på grundlagsärenderna särskildt, anser jag dock ytterst vådligt, alt R.
St. skulle tillåta deras Constit.Utsk. alt upphäfva sig öfver de-ras hufvuden, under det de sjelfva stå på svaga fotter.
Jag kan således icke annat än fasta en särdeles vigt derpå, att RiksSt:n åtminstone i detta mål må visa, att de hafva magt öfver ett Utsk.; och då det besynnerliga förhållande ägt rum, att, ehuru Constit.Utsk:s ordförande för \\dagar sedan förklarat, att en då af mig önskad påminnelse om sky ndsam handläggning af ifrågavar. mål var öfverflödig, emedan målet dåredan hade blifvit afgjordt, målet likväl ännu icke inkommit, kan jag ej annat än på det högsta biträda Frih.
Sprengtporten förslag, med den utsträckning, som af Gr. v. Fersen blifvit begärd, att nemi. R. o. Ad. måtte inbjuda de öfriga Stånden att ålägga Constit.Utsk. att inom 8 dagar till RiksStm inkomma med ifrågavar. betänk.
Jag bör fästa Hr 18 H. J4 a66 Den 29 Januari c. m.
Hjärnes uppmärksamhet derpå, att denna fråga icke har att göra med Exped.Utsk:s mer eller mindre arbetsamhet; ty om betänk, ej kan blifva tryckt, Ur det Constit.Utsk:s skyldighet att likväl insända detsamma, enär det beror afConstit.
Utsk., örn det icke mägtar få betänk, tryckt genom Exped.
Utsk., att inom 8 dagar dermed skriftligen inkomma.
Jag yrkar således, att 11. o. Ad. måtte ålägga Constit.Utsk. att inom 8 dagar inkomma med sitt betänk, om juryn och indragningsmagten, samt inbjuda de öfriga Stånden alt i detta beslut deltaga.
Jag har i anledn. af Gr.
Horns framställning för några plenidagar sedan, hvarefter han säger, att i4 dagar förflutit, förklarat, att jag ej hade något emot, att Constit.Utsk. förelädes tid att inkomma med betänk. om ti'yckfriheten, och upplysningsvis gaf jag tillkänna, att Utsk. redan hade i ämnet fattat sitt beslut, hvilken uppgift stricte öfverensstämde med verkliga förhållandet.
Jag har ej heller nu något emot, att R. o.
Ad. må fatta ett sådant beslut att förelägga Utsk. tid; men jag vill fästa uppmärksamhet derpå, att det icke är annorlunda än genom ett R.
St:s beslut, som hörsamhet i detta fall kan förväntas, emedan ett Stånd icke har rättighet att lemna ett Utsk. föreskrifter, utan dertill fordras 3:ne Stånds sammanstämmande beslut.
I händelse R. o. Ad. önskar, att ett till efterrättelse förbindande beslut i detta fall må fattas, böra lagliga former iakttagas, och således lära de öfriga Stånden böra inbjudas att i beslutet deltaga, på det Utsk. må se, huruvida pluraliteten af RiksStm äskar betänk:s insändande inom viss tid.
Hvad jag enskildt kan förklara är, att betänk, måste vara under tryckning i Exped.Utsk.
Anser man nödigt, att det skriftligen inkommer, så finnes intet hinder för dess utskrifning, så att det skriftligen kan inkomma samma dag sorn de tryckta exemplaren, eller möjligen någon dag förut.
Det glädjefulla sätt, hvarpå den siste värde talaren besvarat de anmärknlr, som blifvit gjorda, eller, rättare sagdt, den anhållan, som blifvit framställd om Constit.Utsk:s åläggande, att skyndsamt inkomma med ifrågavar. betänk,, har varit ganska tryggande för mig, ty deraf slutar jag, att betänk, snart skall komma att hvila på R. o. Ad:s bord; men ehuru jag sålunda enskildt vunnit denna öfvertygelse, kan jag likväl ej annat än ytterligare förnya min anhållan, att R. o. Ad. måtte förelägga Constit.- Utsk. tid för betänk:s insändande, och äfvenledes, på sätt Frih.
Cederström ansett vara formenligast, inbjuda de öfriga Stånden att i detta beslut deltaga.
För min del tror jag detta i alla afseenden vara lämpligast, och jag får dessutom till prot. anhålla, att, innan vi åtskiljas i afton, prot.utdr. i ämnet må blifva justeradt, på det de öfriga Stånden i nä - Den 29 Januari c. m. sGj sta plenum må derom kunna besluta, och Constit.Utsk. snart må erhålla del af beslutet.
Då jag i Constit.Utsk. icke tillhör den majoritet, sorn ifrar för bibehållandet af en sjelftagen myndighet hos detta Utsk. öfver B.. St., anser jag mig pligtig att göra rättvisa åt mina motståndares förhållande inom.
Utsk. i så måtto, att jag får intyga, det beslutet i tryckfr.- frågan redan längesedan derstädes fattades och uppsattes; men Utsk. beslöt, att expeditionen borde uppehållas, tills Utsk. afgjort en motion 0111 ändring af 56 och 81 §§ Reg.F., rörtde behandlingssättet af grundlagsfrågor.
Denna motion liar upptagit mycken tid, nemi. icke mindre än hela verldens skapelse, eller 6 dagar; men nu är den afgjord, och betänk, om tryckfriheten har redan för flera dagar sedan afgått till Exped.Utsk. för att tryckas.
Jag får derföre vördsamt hemställa, om icke hvad som redan inom detta bus blifvit ytlradt kan vara nog för sitt ändamål, nemi. såsom en opinionsyttring; ty jag skulle tro, att man ej behöfver besvära de öfriga Stånden med en åtgärd, som är öfverflödig, då det ej kan dröja iner än några få dagar, innan betänk, från Exped.Utsk. inkommer.
Man blir ogerna narrad två gånger, då man kan undvika det, och det har en gång händt 111ig, att jag, af skyldigt afseende på Frih.
Cederströms uppgift, afstått från det yrkande, som nu är i fråga, och jag kan derföre ej göra det för andra gången.
Jag vill jemväl fästa Hr Cedersclijölds uppmärksamhet derpå, att lian kunde blifva narrad i sin supposition om betänk:s snara insändande frun Exped.Utsk.; ty man kan inom detta Utsk., äfvensåväl som inom Constit.Utsk., öfverenskomma att fördröja expeditionen, så att den kan inkomma för sent.
För öfrigt kan jag ej finna, att motionen om ändring i 56 och 81 §§ Reg.F. bar något sammanhang med frågan om tryckfriheten, helst beslutet rör:de denna motion ej kunde hafva någon retroactiv verkan.
Jag inser således icke, att Constit.Utsk. haft minsta skäl att fördröja ifrågavar.
expedition, utan finner deruti endast ett nytt försök alt öfvermanna R.
St:s beslutande-rätt, hvilket ytterligare uppmanar mig att vidblifva den propos,, jag begärt.
Instämmande med den siste värde talaren, tager jag mig endast friheten att fästa uppmärksamhet på hvad jag i början af detta plenum hade äran begära, då fråga var 0111 uppskof med pröfningen af Constit - Utsk:s "betähkm.
Jag föreslog nemi. en propos., hvilken enligt Ståndet skulle förbehålla sig att pröfva den ordning, hvari målen skulle till afgörande företagas.
Efter den upplysning, Hr Cederschjöld nu letti nät R. o. Ad., finner jag mig ytterligare styrkt i min förut yttrade öfvertygelse, att ett sådant beslut vore nyttigt.
Jag finner nemi., att i fall R. o. Adis Den 29 Januari e. m. pluralitet skulle godkänna det förslag, hvarmed jag förmodar Utsk. skall inkomma i afseende på ändring af 56 och 81 §§ Reg.F., finge motsidans talare ett herrligt tillfälle att säga, att sedan R. o. Ad. godkänt principen, böra målen behandlas såsom denna princip antyder.
Jag kan icke annat än ställa mig till efterrättelse föreskriften i 83 § Reg.F., att grundlagarna skola efter deras ordalydelse tillämpas, och derföre tror jag frågan om juryn och indragningsmagten böra afgöras enligt nuvar. grundlag och icke enligt den förklaring af 56 och 8r §§, som framledes kan blifva antagen.
Det är af denna anledn., som jag hos Hr Gr. o. Landtm, anhåller om den propos., att R. o. Ad. reserverar sin rätt att företaga Coastit.Utskrs betänkrn i den ordning, som R. o. Ad. kan finna lämpligast.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, föreslog, att, i öfverensstämmelse med hvad Frih. Sprengtporten samt Gr:na v. Fersen och Horn yrkat, Constit.Utsk. måtte åläggas att inom 8 dagar inkomma med sitt yttrande i trye k fr. frågan.
H. Ex. ansåg visserligen en sådan af Ståndet uttryckt önskan som ett tillräckligt skäl för Utsk. att densamma efterkomma, men trodde sig likväl, då en af Utsk:s ledamöter yttrat, att ett Stånds beslut ej vore tillräckligt till åstadkommande af ett sådant åläggande för Utsk., tillika böra hemställa, om R. o.
Ad. behagade inbjuda sina Medständer att samma beslut biträda.
I anledn. af den nyss slutade discussionen, och då Hr Gr. o. Landtm, behagat i samma propos. upptaga 2:ne af de propostr, som här blifvit begärda och hvaruti jag instämt, tager jag mig friheten att fästa uppmärksamhet på den 3:dje propos., som jag begärt, nemi. huruvida icke R. o. Ad. ville förbehålla sig rättighet att, sedan Constit.Utskrs betänk:n inkommit, besluta hvilket af dem skall först till pröfning företagas.
Den upplysning, som Hr Cederschjöld lemnat, anser jag vara ett ganska stort skäl för min anhållan, att Hr Gr. o. Landtm, täcktes framställa denna propos:n. H. Ex. Hr Gr. o.
Land tm. yttrade, att han visserligen ansåg hvad Gr. v.
Fersen nu begärt blifva en följd af R. o. Ad:s redan fattade beslut, men likväl alltför gerna ville till Ståndet hemställa, om det behagade bifalla Gr. v.
Fersens nu förnyade framställning.
Jag har ingenting emot bifall till hvad Gr. v. Fersen sednast föreslagit; men jag anser ett sådant beslut öfverflödigt, emedan den rättighet, som skulle reserveras, i allt fall är R. o. Ad. förvarad, då ifrågavar. betänk:n inkomma.
Grundlagen lägger intet hinder för ett Stånd att besluta, i hvilken ordning målen skola till afgå - Den ig Januari e. m. 369 rande företagas, och jag tror således den propos., hvarom Gr. v. Fersen nyss anhållit, vara alldeles öfverflödig.
Men deremot har Gr. v.
Fersen gjort en annan begäran, hvarpå afseende hittills ej blifvit fästadt, och som jag tager mig friheten understödja.
Han har nemi. föreslagit, att prot.- utdr. rör:de den nu beslutade inbjudningen måtte redan denna afton uppsättas och justeras, för att så mycket förr komma de öfriga Stånden tillhanda; och derom anhåller jag, att propos. måtte blifva framställd.
För min del anhåller jag visserligen om den åtgärd, Hr Hjärne omnämnt, men jag anser något R. o. Ad:s beslut derom ej erfordras; ty om prot.utdr. i afton kan uppsättas och justeras, kommer sådant säkerligen utan något Ståndets beslut att äga rum, och jag har derföre ej begärt någon propos. derom.
Jag vill icke vidare ifra för den proposition, jag nyss begärt, utan önskar blott, att R. o. Ad. ej måtte komma att ångra, det Ståndet icke reserverat sig rättighet att afgöra, hvilket af Constit.Utskrs betänk:n först skall pröfvas.
Då ingen instämt i mitt förslag att bevara 11. o. Ad. en sådan rättighet, vill jag icke insistera derpå, och anhåller endast, att detta mitt yttrande må i prot. intagas.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att i afseende å hvad Hr Hjärne i sednare delen af sitt yttrande anfört, ansåg II.
Ex. någon framställning till R. o. Ad. icke af nöden, emedan H. Ex. redan före detsammas afgifvande anmodat Ridd.secret. att uppsätta det ifrågavar. prot.utdr., hvilket, innan R. o. Ad. komme att åtskiljas, skulle för Ståndet blifva justeradt.
Hvad åter beträffade Gr. v.
Fersens yttrande, ansåg H. Ex. icke något hinder vara för R. o. Ad. att, i följd af det fattade beslutet, bestämma ordningen för föredragningen af de mål från Constit.Utsk., som enligt samma beslut blifva hvilande.
Ånyo föredrogs StatsUtskrs d. i5 dennes på bordet lagda memor.
JN:o 396 i frågan om en militärpost till bevakning af lånecontorets hus i Malmö.
Jag skulle för mia upplysnings skull önska att få veta, huru långt befälhafvarens rättighet att permittera sträcker sig, då Malmö garnison, bestående af 3oo inan, som ej har annan tjenstgöring än bevakningen af fängelset, och jag tror knappt den, ej skall kunna utgöra en enda post till, endast derföre, att de permitterades antal då skulle minskas.
Gr von Fersen, Hans:
För min del tvekar jag icke att öppet ogilla det motiv, hvarför ifrågavar. militärpost ej skall kunna utgå; men jag tror icke, att det kan blifva underkastadt R. o. Ad:s pröfning, huruvida summan af den ajo Den 39 Januari c. m. garnison, som finnes i en stad, bör förstärkas eller icke_ Betänk. utgör blott svar på en förfrågan, och omkring något annat synes fx-ågan ej kunna hvälfva sig; ty att B., o. Ad. kan bestämma, huruvida flei’a eller färre man skola utgöra en stads garnison, tror jag icke.
Jag anhåller således, att betänk, må läggas till handhna, fastän jag i afseende på sjelfva saken ville afslå det, om sådant kunde ske.
Jag har tagit mig friheten begära ordet endast för att genmäla, att detta memor. icke är något betänk, från StatsUtsk., utan blott en communication af en nådig skrifvelse, som från K. M. kommit directe till StatsUtsk.
Utsk. har ej ansett sig berättigadt att i saken afgifva något utlåt., utan endast meddelat R.
St. den upplysning, Utsk. fått mottaga.
Jag får blott vördsamt hemställa, huruvida icke, då B.
St. ingått lill K.
M. med en tind. skrifvelse, det också är B. St., som bort få emottaga det nåd. svaret.
Nu erhålla vi detta svar medelbart genom StatsUtsk.
; och jag hemställer, om detta är enligt med formen.
Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr.: B.
St. hafva visserligen till K.
M. ingått med en und. skrifvelse i detta ämne; men då K.
M. meddelat sitt svar icke direct till B. St., utan till SKtsUtsk., har Utsk. ansett sig böra Jemna B.
St. del deraf, och naturligtvis ej kunnat dermed taga någon annan befattning.
StatsUtsk:s memor.
N:o 3g6 lades till handhna.
FöVedrogos ånyo och biföllos StatsUtskls d. i5 dennes på boi’det lagda utlåtfn: N:o 397. i anledn. af K. M:s nåd. remiss å Svea Hofrätts und. hemställan om arfvodes anslag för den person, hvilken, såsom adjungerad ledamot, biträder Hofrätten i Just.- ombudsm. C. L.
Landins ställe; N:o 3g8. i anledn. af väckt motion, att en del af de till Arme'ens materiel utaf R.
St. nu å stat anvisade 70,000 r:dr må användas till förstäikande af gevärsförråden.
Ånyo föredi’ogs och bifölls Bevilln.Utsk:s d. i5 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 48 i anledn. af anmärkmr vid Utskts memor.
N:o 37, ang:de stadgande i bevilln:sförordn. i afseende å centonalens öfverflyttning på allm. bevillningen.
Vid förnyad föi-cdi'agning af StatsUtsk:s d. 19 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 3g5, dels i anledn. af verkställd granskning af K.
Convojcommissaiiatets förvaltning och räkenskaper för åren i83i och i832, samt dels på grund af väckt motion om förändring i convojafgiftens utgörande och Den 3g Janmari e. ra.
Då nu ånyo föredrogs Bevilln.Utskrs d. 19 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 5o i anledn. af gjorda anmärknrr emot Ulsk:s betänk.
N:o 3g, ang:de den af städerna utgående salu-aceis, blef samma utlät, af R. o. Ad. bifallet.
Föredrogs ånyo och bifölls BancoUtskts d. 19 dennes på bordet lagda betänk.
N.‘o 78 i anledn. af Gr.
Frölichs motion, ang:de föreskrifters meddelande i afseende på undervigtigt guld- och silfvermynt, som till Banken ingär.
BancoUtskrs den ig dennes på bordet lagda betänk.
N:o 79 i anledn. af Hr Rosenblads, Bernh., motion om rättighet för Banken att upptaga lån till förstärkande af fonden för handelsdisconten och belåningen af publika papper.
På begäran af Hr von Troil, Emil, upplästes Hr Stuarts betänk, åtföljande reservation.
Det synes mig som BancoUtsk. i detta betänk, begått ett misstag, då det från ett tillfälligt förhållande velat hemta anledn. till rubbning af en för längre tid fastställd grundsats.
Ett sädant tillfälligt förhållande ar den förlägenhet, hvari handelsdisconten någon tid sig befunnit, hufvudsakligen till följd af den staden Wenersborg öfvergångna eldsvåda.
Detta förhållande har redan upphört.
Handelsdisconten har för närvar, betydliga medel insatta i lånebanken.
Förenade Stats- och BancoUtskm hafva nyligen, med bifall till en motion af Hr Rosenblad, framställt ett förslag, hvarigenom handelsdisconten, utan behof af något R.
St:s beslut, kommer att erhålla nya tillgångar.
Således synes något behof i denna väg icke vara trängande och någon fördel genom det nu förevar, förslaget ej kunna uppkomma.
Olägenheterna synas mig deremot vara ganska många.
Till den af Hr Stuart gjorda utveckling af stridigheten emellan Utsk:s nu förevar, förslag och R.
St:s förut fattade beslut behöfver jag ej tillägga något; men jag ber att få fästa uppmärksamheten uppå den fullkomliga principvidrighet, som ligger i den af Utsk. föreslagna sammanblandning af 2:ne de mest olika slag af lånerörelse.
Det ena slaget lemnäs af handelsdisconten och grundar sig på personlig credit, och det andra af publika pappersdisconten, grundad endast på realcredit, och det så ovilkorligt, att den kan anlitas af Bankens egna tjenstemän, för hvilka intet annat slags lån af Banken är tillåtet.