Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Några hafva helt enkelt begärt antingen upphäfvande af författningen ang.
Hypoteksbanken, eller ock åtskilliga ändringar i stadgandena rörande Hypoteks-löreningar; andra hafva åter föreslagit inrättande af Provinsbanker, bygdå på flera olika grunder, och en motionär liar anhållit, det K.
M:t målte nedsätta en komité för att söka botemedlet för jordbrukets financiella betryck.
1 min tanke är det icke möjligt att behandla dessa frågor, som hafva samma syfte, på flera olika ställen.
De röra visserligen Hypoteksbanken, men de röra äfven Privatbankerna i så måtto, att de siika supplera olägenheterna i deras organisation genom att inrätta nya slags banker, och i väsendtlig mån äfven Riksbanken, då de taga i anspråk hjelp af Riks-bankens medel för att åstadkomma det ändamål, hval till man sträl var.
Jag anser för min del, att alla dessa motioner, som alla åsyfta att afhjelpa de brister, hvaraf Banko-Utskd, som alltid behandlat de frågor, hvilka röra kreditväsendet, och jag anser detta så mycket rigtigare som lagarne och författningarne angide Hvpoteks-banken och Hypoteks-löreningar vid deras stillande utgjort föremål för BankoUtsktts handläggning.
Det enda prejudikat i motsatt rigtnine var det hastigt tillkomna beslutet i sistlidne riksdags Banko-Utsk., att en då väckt fråga ang:de Hypoteks-banken icke borde utgöra föremål för Utslcts pröfning.
Både konseqvens och sakens egen natur fordra, att dessa motioner behandlas af Banko-Utsk:t, som måste anses vara sammansatt af personer, som mera än andra inom representationen egnat sig åt sådana ämnen, som måste tagas i betraktande, då man vill ordna kreditväsendet.
Blefvo icke alla dessa motioner remitterade till ett och samma LItsk., skulle det kunna hända, alt likartade ämnen blefvo i olika Utsk. behandlade p* olika sätt.
För att ytterligare styrka, tdl hvilka invecklade förhållanden detta skulle leda, vill jag lästa uppmärksamheten på ett par af motionernas innehåll.
I den 4:de af de från Banko-Utslct till R.
St:r återremitterade motionerne hemstäl - 476
Den 13 December. ler motionären, Johannes Andersson, först »att hypoteksföreningarne befrias från det olyckliga förmynderskap, under hvilket man deni satt, och att de återgifvas sin frihet att sjellva sköta sina angelägenheter, men att, om detta icke kan jordbrukaren beviljas, hypoteksbankens institutioner måtte sålunda lörändras, att från denna banks styrelse aflägsnas alla främmande och hämmande elementer, så att banken icke blir en öfverförrnyndare för hypotekslöreningarne, utan helt enkelt en verkställare ål derås beslut, och att den lemnäs fria händer att upplåna penningar på bästa möjliga vilkor utan alla onödiga begränsningar, enär det är en gifven sanning, som äfven gäller jordbrukaren, att dyra penningar äro bättre än inga penningar, men vidare, att i riket inrättas en jordbruksbank, der penningar kunna få lånas mot återbetalningsrält under 5 å 10 år, och att, till lättnad vid bildandet af denna bank, såsom grundfond anslås dels den fond, sorn genom låneafdelningen i 11.
St:rs Bank förr varit till jordbrukets behof anslagen, men sorn nu blifvit till hypoteksbanken ölverlemnad, dels ock den årliga bankovinsten, hvilken ej kan bättre användas, än till bildande af en ny bank till jordbrukets understöd och förkofran, samt att, om så erfordras, en komité må nedsättas för utredning af denna fråga».
Denna motion, sorn mera allmänt än de föregående sysselsätter sig med hela ämnet, måste äfven innefatta en förändring i Privatbanksväsendet i hela landet, och en förändring af'R.
Banks verksamhet måste således anses tillhöra Banko-Utsk:ts behandling.
En annan motion, som äfvenledes blifvit enligt Banko-Utskds Mein.
N:o 5 återlemnad, innehåller äfven 2 olika saker.
Motionären, Anders Persson från Christianstads län, föreslår nemligen »dels inrättande al sedelutgifvande provinsbanker i alla de provinser, sorn sådant önska, utan annan vinst för delegarne än den, som ligger i den billiga låneräntan och lånens beqväma återbetalning på kort tid genom amortering, och dels att, om detta förslag ej vunne bifall, B.
M:t anhålla, alt frågan om provinsbankers bildande mätte varda öfverlemnad till utredning af en utaf K.
M:t i nåder utsedd komité».
Det är följaktligen i denna motion en sammanblandning af dels ett förslag att R.
St:r måtte inrätta sedelutgifvande Provinsbanker och dels en anhållan till K.
M:t om nedsättande af en komité för samma ändamål, och som de begge alternativen hafva samma syftning, böra de val ock remitteras till samma Utsk.
Som sagdt, ifrågavarande motioner sammanfalla alla deri, att de söka afhjelpa de brister och olägenheter, som äro en följd af att jordbrukskrediten icke är riktiat ordnad, och jag vet, att såväl landtbruksmöte! i Malmö till K.
M:t inkommit med en anhållan i detta sylte, som äfven alt Hypoteksbanken beslutat att göra hemställan om förändring i de författningar, som angå den.
Dessutom har jag mig med visshet bekant att ett förslag härutinnan är under utarbetning i Fii am-Dep:t, och att en framställning kommer att göras.
När det är på detta sätt och saken rörer en fråga af aldra största vigt, samt den svårligen kan behandlas nied någon framgång
477 utan att handläggas i sin helhet inom ettUtsk., och Banko-Utsk:t dertill synes mig vara lämpligast, så får jag påyrka, att de af Banko-Utslc.t till R.
St:r återlemnade motionerna målte, i likhet med hvad hos Bonde-St. redan skett, blifva till Banko-Utsk:t återremitterade.
Jag instämmer visserligen med Hr Mannerskantz i så målto, att jag önskar det Banko-Utsk;t vore befogadt att upptaga dessa motioner, men då Utslcts instruktion lägger klara och tydliga hinder i vägen härför, lår jag anhålla om propos. på bifall till Utsk:ts hemställan.
Sedan öfverläggningen förklarats fulländad, samt Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder hade yrkats, dels al Hr Mannerskantz, alt Menut skulle läggas till handlingarna med förklarande, att de ifrågavide motionerna borde af Banko-Utsk:t behandlas, dels ock al Frih. von Schwerin, att R. o. Ad. måtte lägga Menut till handlingarne och förklara, att motionerna tillhörde Allm. Besv.- o.
Ekon.-Utsk:ts behandling; framställde Hr Gr. o. Landtm, först propus, på bifall till
Hr Mannerskantz’» omlörinälda yrkande, dervid svarades många ja jemte åtskilliga nej; och sedermera propos. på bifall till det af Frih. von Schwerin gjorda yrkande, då svaren ntfolio med många nej jemte åtskilliga ja; hvarefter och sedan propos. på bifall till Hr Mannerskanlz’s yrkande blifvit förnyad och besvarad med många ja jemte några nej, Hr Gr. o. Landtm, förklarade sig nu hafva funnit ja öfvervägande.
Hr Klingenstjerna, Erik
Då jag af tjenstgö ring var förhindrad alt infinna mig i Lördagens plenum, är jag först nu i tilllälle att få förklara, det jag mot R. o. Ad:ns i representationsfrågan lättade beslut inlägger min reservation.
Föredrogs ånyo Banko-Utsk:ts den 2 och 9 dennes på bordet lagda Mein.
N:o 5, med återlemnande af Riksd.-fullrmgen Anders Perssons från Christianstads län motion.
Jag anhåller om upplysning, huru denna fråga blifvit i Med-Slånden behandlad.
I ani. häraf upplyste undertecknad, att ifrågav.de motion blifvit af de tre öfriga Riks-St:n till Banko-Utsk:t återlemnad.
Under sådana förhållanden torde R. o. Ad. låta bero vid Med-Ståndens i frågan fattade beslut.
Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos. , lät R. o. Ad. bero vid de öfriga Riks-Stms åtgärd i ärendet, och lade Me rrut till handlingarne.
478 Den 13 December.
Föredrogs ånyo oell företogs punktvis till afgörande BankoUtskits den 7 och 9 dennes på bordet lagde Berättelse N:o 3, ang:de verkställd undersökning och granskning af bankoverkets tillstånd, styrelse och förvaltning. § 1.
Den föreskrift i af seende å förvaltningen af bankens angelägenheter, sorn Banko-Utsk:t ansett sig böra gifva fullmägtige, synes mig vara temligen öfverflödig, ty dels antyder den alt hos fullmägtige skulle finnas någon obenägenhet att använda det medel, som här blifvit förordadt, eller att rigta sin .uppmärksamhet på lämpligheten af sillvers indragande öfver London, ehuru, då någon sådan obenägenhet ej finnes, någon löreskrilt derom ej behöfves; dels torde det. vara nödvändigt att noga pröfva från hvilket håll silfver kan erhållas för bästa pris, och dervid bör man ej rätta sig efter ett enda försök.
Från London har en gång silfver hemtats, men detta försök utföll så, att kostnaden blef högre, än om det tagits från Hamburg.
Det är visserligen sannt, att omkostnaderna för transport af silfver från London nu böra blifva betydligt lägre, än de voro vid nämnde försök, men förhållandena med afseende å ränta o. d. hafva dock varit sådane, att silfver» indragning från Hamburg blifvit förmånligare.
Af dessa anledningar får jag hemställa till R. o. Ad., huruvida icke denna punkt helt enkelt bör läggas till handlingarne.
Frih. von Sehwerin, Jules:
Banko-Utsk:t har icke velat ålägga fullmägtige att indraga silfver från London, men, som det visat sig, att blott få försök härutinnan blifvit gjorda, torde det vara skäl att ytterligare gora några sådana.
Jag yrkar bi fall till punkten.
Jag önskar blott till kännagifva, att jag för min del icke inom Utsk:t har ansett en sådan framställning, som här skett, vara behöflig, emedan fullmägtige, som - enligt banko-regIem:tet hafva full frihet i att indraga silfver från hvilket håll, dé anse fördelaktigast, icke under tiden från sednaste riksdag vidtagit några åtgärder, sorn kunna gifva Banko-Utsk:t anledning att göra en dylik framställning.
Den är visserligän oskadlig, men ser dock ut som en anmärkning.
Huru ofta än försök i afseende på silfvers indragning från olika ställen göras, kunna de dock ej lemna någon säker ledning, ty det är absolut gifvet och bör vara för livar och en klart, att det vid ett tillfälle är fördelaktigare att indraga silfver från London, och vid ett annat från Hamburg, allt efter som penningeförhållandena vexla på dessa olika ställen.
Följaktligen
479 anser jag denna framställning vara obehöflig och förenar mig med Hr Skogman i yrkandet att punkten måtte läggas till handlingarne.
Af den recit, som finnes i Utslcts Betänk., synes mig som oin Utsk:t dermed tillkännagilvit, att åtminstone någon benägenhet för försök att indraga penningar öfver London icke gjort sig hos fullmägtige gällande, och det tyckes framstå, att detta berott på de olika beräkningssätt, som ang:de fördelarna af en sådan indragning blifvit använda, och de olika grunder, som dervid blifvit löljda hos fnllmägtige och Utslct.
Jag lör min del tror, att de försök, som hittills blifvit gjorda med köpmans lius i Hamburg, icke alltid slagit sig väl ut, och alt det derföre vore skäl att bereda sg en annan källa tor erforderliga medels anskaffande.
Mig är bekant att det lån, som under rubrik af Engelskt lån blifvit al Riksg.-Kont. afslutadt, egentligen icke var annat än ett Hamburger-Frankfurterlån.
Mörners yttrande, ber jag att få upplysa, det Riks-Banken redan har två lius i London, hos hvilka penningar äro placerade, liksom redan sedan längre tid flera dylika i Hamburg.
Frågan är bär icke om att inleda transaktioner med nya hus, utan endast från hvilketdera stället det för Riks-Banken är fördelaktigast alt indraga silfver, från London eller från Hamburg.
Då denna punkt icke innefattar någon anmärkning mot Banko-fullmägtige, utan endast ett uttalande af Utskits åsigter om lämpligheten af förnyade försök för att utröna, huruvida det vore fördelaktigare att indraga silfver öfver London än öfver Hamburg, samt en uppmaning till fnllmägtige, att anställa sådane försök, och denna uppmaning gjorts i så lindriga uttryck, som möjligt, finnér jag för min del Utsk:t hafva halt fullt skäl till sin framställning, och yrkar derföre, att denna punkt måtte blifva af R. o. Ad. bifallen.
Sedan öfverläggningen förklarats fulländad samt Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder hade yrkats, dels att Utskits yttrande måtte godkännas, dels ock att detsamma skulle läggas till handlingarne, framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på yttrandets godkännande, dervid svarades många ja, blandade med nej. och sedermera propos. på detsammas läggande till handlingarne, då svaren utlöllo med många nej, blandade med ja; hvarefter och sedan propos. på godkännande af Utskits yttrande blifvit lörriyad samt besvarad med många ja jemte åtskilliga nej, Hr Gr. o. Landtm, förklarade sig nu hafva funnit ja öfvervägande.
480 Den 13 December. §§ 3-6.
Utsk:ts hemställanden biföllos. § 7. Hr Skogman:
Då en offentlig myndighet vidtager en åt gärd, måste den stödja sig på fastare grunder, än blott och bart omdömen.
Det är intet tvifvel om att det salt, hvarpå direktionen öfver Norrbottens läns filialbank skött silt kall, lemnar tillfälle till ganska grundade anmärkningar, och det hade derföre varit fullmagtige kärt alt, om det låtit förena sig med åtlydnad för gällande föreskrifter, kunna mot nämnde direktion vidtaga kraftisare åtgärder; men då reglem:t ej blifvit öfverträdt, och ej heller riksbankens utlånade penningar kunna anses sväfva i fara, hafva fullmägtige ej kunnat göra annat, än låta vid den af direktionen afgifna förklaring bero, äfven om denna ej varit i alla delar så tillfredsställande, som man kunnat önska.
Jag har blott velat meddela detta lill It. o. Adms upplysning, utan att yrka någon förändring i hvad Banko-Utsk:t föreslagit.
Efter härmed slutad öfverläggning och uppå gjord propos., blef Utsk:ts yttrande af K. o. Ad. godkändt. §§ 8, 9 och 10.
Utsk:ts hemställanden biföllos. § 11.
Utsk:ts yttrande godkändes. § 13.
Utsk:ts hemställan bifölls. §§ 14 och 15.
Utsk:ls i slutet af Berättelsen gjorda hemställan om decharge lör Hrr Bankolullmägtige.
Mörners, Garl Göran, den 9 dennes på bordet lagda motion om särskild tryckning och utdelning af B. o. Adms öfverläggning rörande K.
M:ts förslag till ny Riksdagsordning rn. m., jemte de emot
Ståndets i frågan fattade beslut afgifne reservationer.
Den 13 December. 481 Gr. af Ugglas, Ludvig:
Jag får för min del i hufvudsaken förorda det förslag, Gr.
Mörner gjort; men jag skulle dock vilja till Utsk:t hemställa, huruvida Utsk:t icke skulle finnå lämpligt, att, i fall utgifvandet af dessa öfverläggningar skulle erhålla sitt fulla intresse, det vore nödvändigt att icke med tryckningen af dem dröja så länge, som till tryckningen af Ståndets alla prot., hvilken vanligen icke sker förr än ett år efter Riksdagens slut.
Jag vill derföre hemställa, att tryckningen af dessa prot. verkställes, så snart de blifvit uppsatte och justerade.
Jag tvifiar på, att den spridning af prot:en, som Gr.
Mörner förordat, är den riktiga, och jag skulle för min del tro, att, då Gr.
Mörner föreslagit, att ett exemplar af desamma skulle utdelas till såväl hvar församling som till hvart sockenbibliothek i riket, det vöre tillräckligt att hvar församling erhölle ett exemplar; om efterfrågan efter ett större antal exemplar skulle uppstå, så står det alltid fritt att låta trycka en ny upplaga.
Afven skulle jag vilja fästa Utsk:ts uppmärksamhet på en annan omständighet, nemi. att ifrågav:de prot. böra utgifvas såsom en särskild afdelning, då det kan vara af intresse för R. o. Ad. att hafva öfverläggningarne i representationsfrågan för sig och icke sammanblandade med andra ämnen.
Jag anhåller att dessa anmärkningar måtte få till Utsk:t åtfölja Gr.
Mörners motion.
Hr von Francken, August Alfred: I fall R. o.
Ad. antager Gr.
Mörners motion, enligt hvilken namnen å de personer, som reserverat sig mot Ståndets beslut i representationsfrågan skola tryckas, så får jag föreslå ett tillägg till densamma, nemi. att namnen på alla R. o. Ad:ns ledamöter vid denna Riksdag tryckas, på det att den stora allmänheten måtte få se, såväl hvilka varit för, som mot det Kongl, representationsförslaget.
, blef motionen jemte yttranderna remitterad till RiddarhusUtsk:t.
Hr Bonde, Knut, hade inlemnat ett mern., som nu upplästes och lydde sålunda:
Hindrad att sisth Lördag den 9 dennes öfvervara R. o.
Ad:ns öfverläggningar, får jag nu härmed vördsamt anhålla, att uti prot:t få antecknadt, att jag den 7 dennes röstat emot det Kongl, förslaget oin ny representations-ordning, samt att jag reserverar mig emot det i frågan af R. o.
Ad. fattade beslut. H. I. 31 482 Den 13 December.
Hr von Francken, Georg Wolfgang, afgaf en motion af följande lydelse:
Sedan R. o. Ad. numera frånträdt sin grundlagsenliga representationsrätt, återstår att ordna dess enskilda ställning och för framtiden reglera dess angelägenheter.
Betydliga fonder äro af hädangångne ledamöter utaf R. o. Ad. ädelmodigt gifne till välgörande ändamål under inseende af de män, dem detta Stånd hedrat med förtroendet att dem förvalta.
Tillsynen öfver dessa medels ändamålsenliga vård, såsom hittills, och deras användande, enligt gifvarnes ädla afsigter, till enkors och faderlösas understöd och till det uppväxande slägtets bildning, bör städse utgöra ett värdigt föremål för Riddersmäns omtanka och sorgfälliga uppmärksamhet.
Bevarandet af det i den ädlaste stil uppförda, för oss genom sina minnen så dyrbara Riddarhus, som utgör en prydnad för Sveriges hufvudstad, och som genom tjenliga anordningars vidtagande i afseende å dess närmaste omgifningar kunde ännu vida mer förskönas, bör likaledes af oss med ali erforderlig omsorg iakttagas.
Till bevakande af dessa och flere, oss rörande angelägenheter, föreslår jag, att R. o.
Adms ledamöter måtte hvart tredje år härstädes sammanträda, hvarvid direktionens förvaltning i sin helhet pröfvas, val till direktionens ordförande, v. ordf:de, ledamöter och suppleanter ega rum, och för öfrigt sådana ämnen till öfverläggning förekomma,som inom R. o. Adms befogenhet sig förete, och som tjena till vidmakthållande af den fosterländskt ridderliga anda, som vi önska under alla förhållanden måtte hos R. o. Ad. fortlefva och uti en ädelt hedrande verksamhet bära frukt.
Om remiss tili Riddarhus-Utsk:t anhålles, och behagade Högloft.
Utsk:t, med föranledande af hvad här är i korthet nämndt, inkomma med detaljeradt förslag i detta ämne, äfvensom till nödiga förändringar i Riddarhus-Ordningen, för att af R. o. Ad., efter skeende pröfning, behandlas och afgöras.
Begärdes på bordet. R. o. Ad. åtskiljdes härefter kl. ^ 3 e. m.
Den 10 December. 483 Lördagen den 16 December 1865.
Plenum kl. 1 e. m. d. Justerades 5 prot:s-utdrag för d. 13 dennes och prot:t 22 sist).
Nov. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att till R. o. Ad. blifvit öfverlemnade dels 15 biljetter tilf Kongl. Landtbruks-Akademiens sammanträde d.
18 dennes och dels 100 inträdeskort till Kongl. Svenska Akademiens sammankomst lör firande af dess högtidsdag ö. 20 dennes, samt anmodade de Ledamöter af Ståndet, som önskade erhålla dessa biljetter, att anmäla sig hos RiddarhusFiskalen.
Hrr Elektorers lista vid val af en Suppleant i Bevilln.-Utsk:t efter N:o 2,147 Hr af Christiernin, fuilm.
Gr. von Rosen, Axel Gustaf August; och befanns dertill hafva blifvit utsedd:
N:o 2,333 Hr Oldevig, Hans Fredrik.
Hrr Ellektorers lista vid val af tre Ledamöter i Riddarhus-Utsk:t efter N:o 114 Gr. Thott, Otto, N:o 268 Frih. Wrangel von Brehmer, Johan Wolmar, och N:o 1,940 B.
Hr Tersmeden, Wilhelm Reinhold; samt tre Suppleanter i samma Utsk. efter N:o 2,118 B.
Hr Lagerheim, Leopold Otto Gottfried Ernst, N:o 86 Hr Stuart, Fredrik Gustaf August, och N:o 62 Gr. Taube, August Gustaf; och befunnos hafva blifvit utsedde till Ledamöter: N:o 140 Frih. Leuhusen, Frans Oscar; » 401 » Braunerhjelm, Ferdinand; » 215 Hr Ramsay, Anders Henrik.
N:o 1519 Hr von Döbeln, Ernst Georg; » 91 » Mörner, Hampus Gabriel; » 250 Frih. Hierta, Fredrik Ernst Josephsson.
Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att till Riddarhus-Kansliet blifvit från Riksgälds-kontoret öfverlemnade, för att i grundlagsenlig ordning behandlas, originalexemplaren af R.
St:rs sednast 484 Den 16 December. församlade Revisorers Berättelser dels om granskningen af Riksgäids-kontorets tillstånd och förvaltning jemte Hrr Fullmäktiges i nämnde verk deröfver afgifna Utlåt., dels ock ang. den under innevide år förrättade granskning af de under K.
Mits och Rikets Kommers-Coll. ställda fonder och medel; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, hemställde, att ifrågavide handlingar skulle kommuniceras de öfriga Riks-Stånden och remitteras till Stats-Utskit; hvilket bifölls.
Upplästes och godkändes Exped.-Utskits Skrifvelseförslag: Nio 3, i ani. af K.
Propos. ang. åtgärder till behöfvandes undsättning i missväxtår; och Nio 4, om anslag till ett förlagslån för tillvägabringande inom riket af tillverkning af 12-decimaltums gjutna jernkanoner.
Föredrogs och remitterades till Riddarhus-Utsk:t Hr von Franckens, Georg Wolfgang, den 13 dennes väckta och bordlagda motion om uppgörande af förslag till ny Riddarhus-Ordning m. m.
Anmäldes och bordlädes från nedannämnde Utsk. inkomne Utlåtin och Betänkm, nemi. från Stats-Utsk:t:
Nio 12, i ani. af K.
Propos ang. öfverlåtelse till Westerbottens läns innevånare af gamla länsfängelsebyggnaden i Umeå med tomt; Nio 13, i ani. af K. Mits Nåd.
Propos. ang. öfverlåtelse till Jemtlands läns innevånare af gamla länsfängelsebyggnaden i Ostersund; Nio 14, i ani. af K. Mits Nåd.
Propos. ang. öfverlåtelse till Wester-Norrlands läns innevånare af gamla länsfängelsebyggnaden i Hernösand med tomt; Nio 15, i ani. af K.
Propos. angide öfverlåtelse till Wester-Norrlands läns innevånare af gamla kronohäktes-byggnaden vid Sundsvall med tomt; Nio 16, i ani. af K. M:ts Nåd.
Propos. angide en af Blekinge läns landsting gjord ansökning om inköp af en kronan tillhörig tomt i Karlskrona; Nio 17, i ani. af K.
Propos. angide befrielse från roteting för hemmanet
Fångåmon Nio 1 i Jemtlands län; N:0 18, i ani. af K.
Skrifvelse ang. de förändringar, som inträffat i afseende å utarrenderade kungsgårdars och öfriga kronolägenheters förvaltning under sednast förflutna frenne år; Den 20 December. 485 Allm.
N:o 7, i ani. af väckta motioner om ändring i gällande föreskrifter ang:de uppbörden af kronans räntor och tiden för densamma; N:o 8, i ani. af väckta motioner om ändringar i gällande förordning ang:de expeditionslösen; N:o 9, i ani. af väckt motion om en undersökning af befordringsväsendet; samt N:o 10, i ani. af väckt motion om ändring i Kongl. Reglementet för Telegrafverket den 2 Augusti 1856. B. o. Ad. åtskiljdes kl. ^ 2 e. m.
Onsdagen den 20
December 1865.
Justerades två prot.-utdrag för den 16 dennes och protokollet för den 25 sistl.
Hr Heijkenskjöld, Selim Lennart:
Jag får härmed vördsamligen anhålla, alt, med bibehållande af min riksdagsmannarätt, få afsäga mig förtroendet att vara ledamot i Riddarhus- Utsk:t.
Hrr Elektorer att välja en Ledamot i Riddarh.-Utsk:t efter Hr Heijkenskjöld.
Upplästes följande memorialer af Hr Pauli, Otto Georg:
Jag anhåller vördsamt att få instämma i den af Hr Gr. H.
Hamilton afgifna reservation mot det 486
Den 20 December. af R. o. Ad:n den 7 dennes faltade beslut i fråga om K.
M:ts från föreg:de Riksdag hvilande förslag till ny R. O. Hr af Forselles, Adam Magnus Philip:
Då jag un der debatterna på Riddarhuset den 7 sisth Dec. förklarade mig icke för min del kunna antaga det hvilande Kongl.
Representationsförslaget, får jag nu härmedelst anhålla att i R. o. Ad:ns prot. blifva antecknad som reservant emot dess antagande.
Hr af Pontin, David Fredrik Constans:
Jag får härhos vördsamt anmäla min reservation emot R. o. Ad:ns beslut om antagande af det sedan sista riksdagen hvilande förslaget till ny R.
O. Gr. Posse, Knut Lage: Emot R. o. Ad:ns beslut i fråga om representationens ombildning anmäler jag härmed min reservation.
Upplästes en af Hr Fitinghoff, Conrad Bleckert, inlemnad motion af följande lydelse: Sveriges R. o.
Ad. hafva i alla tider gjort sig högst förtjenta af fäderneslandet, ty vid alla de tillfällen, som en stor och för fäderneslandet vigtig sak skulle afgöras, har R. o. Ad. alltid vetat att bevaka och iakttaga dess sanna fördelar.
Helt nyss hafva vi bevittnat en sådan tilldragelse, i det att R. o. Ad., genom sitt storartade och i alla tiders historia exempellösa handlingssätt, afejort genomförandet och antagandet af det nya representationsförslaget.
Men när denna nya representationsreform vid nästa riksdag kommer att tillämpas och den nya riksförsamlingen skall sammanträda på 2:ne kamrar, så finnas inga passande lokaler för detta ändamål.
Då Kongl. M:ts Nåd.
Propos. för statsregleringen icke omfattar större tidrymd än ett år, så är det klart, att nästa riksdag snart nog kommer att inträffa.