Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Berörde, af Utskottet i dess utlåtande N:o 241 vidhållna, yttrande är i sin helhet bifallet af Borgare- och Bonde-Stånden, men, endast i afseende å del af Kongl. Maj:t äskade anslaget, godkändt af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Slåndet, hvilka, med anledning af motionen, beviljat en summa af 3000 R:dr årligen, alt utgå, enligt Ridderskapet och Adelns beslut, till offentliggörande af Svenska Riksdagars och mötens förhandlingar från början af Konung Gustaf den l:s regering, samt, jemlikt Preste-, Ståndets, till enahanda ändamål och äfven i öfrigt lill utgifvande af handlingar, upplysande för fäderneslandets historia.
I fråga om sistnämnda anslag hafva alltså 2 Stånd stadnat emöt 2, äfvensom emellan de båda Stånd, som beviljat anslaget, skiljaktighet yppat sig i afseende å sättet för dess användande.
Hvad denna skiljaktighet beträffar, får Utskottet, enär i delta hänseende PresteStåndets beslut är med motionärens framställning öfverensstämmande, inbjuda Ridderskapet och Adeln, alt i Presle-Slåndels beslut sig förena, i hvilken händelse votering torde få anställas, enligt följande proposition: »Den, som anser, att, på sätt Utskottet föreslagit samt Borgare- och Bonde-Stånden beslutat, väckt motion om årligt anslag till offentliggörande af Svenska Riksdagars och mötens förhandlingar från början af Konung Guslaf den l:s regering samt äfven i öfrigt till utgifvande af handlingar, upplysande för fäderneslandets historia, icke bör af Rikets Ständer bilällas, löstalja; Den, det ej vill, röstar Nej; Tinner
Nej, beviljas för nämnda ändamål en summa af 3000 R:dr, alt under hvartdera af åren 1855, 1856 och 1857 från Riksgälds-kontoret utgå.» 4 Stats-Utskoltets Memorial, N:o 366.
Antages åter icke af Ridderskapet och Adeln denna inbjudning, mäste votering först ega rum för bestämmande af kontra-propositions lydelse; och föreslår Utskottet för denna votering följande proposition: »Den, som vill, att kontra-proposition vid den blifvandeMiufvudvoleringen skall, i enlighet med Preste-Slåndets beslut, innehålla, att ett belopp af 3000 R:dr å Riksgälds-kontoret anvisas för hvartdera af nästkommande tre år, till offentliggörande af Svenska Riksdagars och Mötens förhandlingar från början af Konung Gustaf den I:s regering samt äfven i öfrigt till ulgifvande af handlingar, upplysande för fäderneslandets historia, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages till kontra-proposition Ridderskapet och Adelns beslut, att ett anslag af 3000 R:dr beviljas, att under hvartdera af åren 1855, 1856 och 1857 från Riksgälds-kontoret utgå, till offentliggörande af Svenska Riksdagars och Mötens förhandlingar från början af Konung Gustaf den l:s regering.»
För votering i hufvudsaken föreslås en så lydande proposition: »Dt>n, som anser, att, på sätt Utskottet föreslagit samt Rorgare- och BondeStånden beslutat, väckt motion om årligt anslag till offentliggörande af Svenska Riksdagars och Mötens förhandlingar från början af Konung Gustaf den l:s regering samt äfven i öfrigt lill utgifvande af handlingar, upplysande för fäderneslandets historia, icke bör af Rikets Ständer bifallas, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej'; Vinner Nej, antages (l:a Alternativet) Preste-Ståndets beslut. (2:a Alternativet) Ridderskapet och Adelns beslut.» 7:o.
Utskottets i 14 punkten af dess utlåtande N:o 160 gjorda och i utlåtandet N:o 241 vidblifna hemställan, att det af Kongl. Maj:t, till bestridande af utgifter för nykterhetens befrämjande äskade anslag af 3000 R:dr, att under tre år med j- årligen utgå, icke måtte af Rikets Ständer beviljas, hafva Borgare- och Bonde-Stånden godkänt; hvaremot detta anslag blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet beviljadt.
För afgörande af denna fråga föreslår Utskottet följande voterings-proposition: »Den, som anser, att, i enlighet med Utskottets, af Rorgare- "och Bonde-Stånden godkända, förslag, det af Kongl. Majit äskade anslag till bestridande af utgifter för nykterhetens befrämjande icke bör beviljas, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Ne/; Vinner Nej, beviljas ett anslag af 3000 R:dr för nämnda ändamål, att under nästkommande tre år med j-:del årligen från Riksgälds-kontoret utgå.» 8:o. Sedan Utskottet uti 21 punkten af dess utlåtande N:o 160 funnit sig icke kunna tillstyrka Rikets Ständers bifall å väckt motion, att ett anslag af 1000 R:dr årligen måtte beviljas Råby Räddnings-Inslitut för vilseförda och moraliskt vanvårdade barn, men Utskottet derefter, i följd af trenne Riks-Stånds återremiss å betänkandet,, uti sitt utlåtande N:o 241 frånträdt berörde yttrande och i så måtto tillstyrkt bifall å motionen, att ett anslag af 3000 R:dr för en gång beviljades nämnda Räddnings-Insti tut - Slats-Vtskottels Memorial, N:o 236. tut, att från Riksgälds-kontoret utgå, så hafva Borgare- och Bonde-Stånden godkänt delta förslag, samt Preste-Ståndet bifallit alt, i enlighet med motionens innehåll, ett anslag af 1000
R:dr årligen för nämnda ändamål anvisades, att under deh tid, för hvilken nästa Statsreglering Olifver gällande, från Riksgälds-kontoret utgå, dock med vilkor, »att minst 20 vanartige barn vid Institutet funnes intagne och inrättningen i öfrigt »fortfore i sin nuvarande gagnande verksamhet, samt att
Staten genom ombud deltoge i »de årliga revisionerna af Institutets räkenskaper och' derjemte utöfvade tillsyn öfver »Inrättningen, likväl på det sätt, att dess
Direktion finge behålla fria händer i den »speciela vården och ledningen af densamma;» — varande åter motionen af Ridderskapet och Adeln i allo alslagen.
Förstnämnda trenne Riks-Stånds beslut öfverensstämma alltså deruti, att samma ansiagsbelopp, 3000 R:dr, blifvit af dem för ifrågavarande ändamål beviljadt, men äro skiljaktige derutinnan, att, då Borgare- och Bonde-Stånden anslagit denna summa för en gång, Preste-Ståndet deremot med stadgande af vissa vilkor beviljat beloppet att under nästa Statsreglerings-period med 1000 R:dr årligen utgå.
Vid sådant förhållande har Utskottet funnit sig böra inbjuda Preste-Ståndet, att instämma uti Borgare- ocb Bonde-Ståndens bifall till Utskottets förslag, i hvilket fall frågan blefve genom trenne Riks-Stånds beslut, enligt 75 §.
Riksdagsordningen, afgjord.
Varder denna inbjudning icke af Preste-Ståndet antagen, måste votering först ega rum för bestämmande af kontra-propositions lydelse.
Utskottet föreslår för denna votering följande proposition: »Den, som vill, att kontra-proposition vid den blifvande hufvudvoteringen skall, i öfverensstämmelse med Preste-Ståndets beslut, innehålla, att ett anslag af 1000 R:dr årligen beviljas Råby Räddnings-Institut, att under den tid, för hvilken nästa Statsreglering blifver gällande, från Riksgälds-kontoret utgå, med vilkor, »att minst 20 vanartiga »barn vid Institutet finnas intagne och Inrättningen i öfrigt fortfar i sin nuvarande gag»nande verksamhet, samt att Staten genom ombud deltager i de årliga revisionerne af »Institutets räkenskaper och derjemte utöfvar tillsyn öfver Inrättningen, likväl på det sätt, »att dess Direktion får behålla fria händer i den speciela vården och ledningen af »densamma, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages till kontra-proposition Ridderskapet och Adelns beslut, att något anslag för berörde ändamål icke beviljas.»
För votering i hufvudsaken föreslås en så lydande proposition: »Den, som, i enlighet med Utskottets, af Borgare- och Bonde-Stånden godkända, förslag, vill, att ett anslag af 3000 R:dr för en gång beviljas Råby Räddnings-Instilut, att från Riksgälds-kontoret utgå, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, antages (l:a Alternativet) Preste-Ståndets beslut. (2:a Alternativet) Ridderskapet och Adelns beslut.» Stockholm den 28 Augusti 1854.
Bih. till /!.
Prot. IS33 & IS34. 4 Sami.
I A(d. 2 band. 42 Höft. 2 6 Stats-Utskottefs Memorial, iV.o 2 Sfi.
Rosei'vatio ner: vid 8.-de punkten: af Herr von Troil, S. G., hvilken ansåg, att då 3:ne Riks-Stånd, nemligen Preste-, Borgare- och Bonde-Stånden, beviljat det begärda anslaget för Råby Räddningsinstitut, blott med den skiljaktighet, att Preste-Ståndet, jemte vissa vilkor, stadgat annan tid för anslagets utgående, omröstning borde ske endast emellan nämnda Stånds olika meningar och icke, i enlighet med Utskottets förslag, jemväl omfatta Ridderskapet och Adelns beslut, hvarigenom anslag för ifrågavarande ändamål förvägrats. af Biskop Heurlin, som yttrade den åsigt, att någon votering i förevarande fråga, der 3 Stånd beviljat det begärda anslaget, icke borde ega rum, och att de af ett Stånd vid anslaget fästade vilkor måste, då detta Stånd var ensamt om denna mening, förfalla.
Uti detta yttrande instämde Biskop Annerstedt.
STOCKHOLM, tryckt hos ISAAC MARCUS, 1854. filfatt-Utskottet* Memorial, N:e 257.
1 N:o 257.
Ank. till Exp.-Utsk. den 31 Aug. 1854, k!. 10 f. m.
Memorial, med förslag till jemkning i anledning af Riksståndens beslut uti Skatte förenkling s-frågan.
(I. A.) Sedan Stata-Utskotfet. efter erliållne återremisser å dess n:o 92 afgifna utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga proposition, angående de uti ordinarie räntan ingående persedlars omsättning och förvandling, i ämnet afgifvit förnyadt utlåtande n:o 191, så hafva, enligt Utskottet tillhandakomne protokolls-utdrag, samtlige Riks-stånden till detta sistnämnda utlåtande lemnat bifall, hvarvid likväl ej mindre Bonde-ståndet, än äfven Preste- och Borgare-stånden, med antagande af Bonde-ståndets i frågan gjorda inbjudning, fästat det förbehåll. att de misstag, som möjligen i afseende på ett eller annat län kunnat ega rum vid beräkning af de nuvarande ränte-persedlarnes belopp eller deras omsättning till penningar eller annan ränte-persedel, blefvo rättade.
Utskottet, som anser det af vigt, att Rikets Ständers beslut i frågan icke må innebära några obestämda förbehåll, som möjligen kunde vid tillämpningen deraf medföra svårigheter, har gjort sig underrättadt om anledningen till ofvanomförmälda förbehåll och erfarit, att detsamma egentligen är förorsakadt deraf, att Riksdags-fullmäktige af Bonde-ståndet ifrån provinsen Helsingland vid det af Utskottet för denna provins afgifna förslag, att hufvud-ränte-persedlarne skulle utgöras på hvarje helt mantal med 2 tunnor spanmål, 1 S 12 S smör, 1 i 12 M kött och 24 S, hö, framställt den anmärkning, att, då den gamla smör-rän - Bih, till R.
Prol. 1852 $ 1854. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 43 Höft. 2 Stats-Utskottets Memorial, N:0 Z57. tan på hvarje mantal endast utgjorde 14T35 U. och i deputerades, i ämnet afgifna, utaf Kongl.
Majrt i Nåder gillade förslag en del af dagsverks-räntan blifvit förvandlad till 17 T7^ U. smör, i följd hvaraf smör-räntan kommit att upptagas till 1 ä 12 ti, men Utskottet uti dess sednare utlåtande föreslagit hela dagsverks-räntans förvandlande till penningar,' sådan förvandling jemväl borde ega rum med den del af sistnämnde ränta, som blifvit föreslagen att ingå i smör-räntan.
Utaf för Utskottet tillgänglige handlingar har vidare inhemtats, att räntan för hvarje helt mantal inom provinsen Helsingland för närvarande utgöres, bland annat, spillmarkerne derunder beräknade, med 14 t© tl. smör, omkring 3 å U. kött, sedan härtill TV oxe och ^ får blifvit förvandlade, samt tre öke- och sex dränge-dagsverken, utaf hvilka sistnämnde ett öke-dagsverke ungefärligen motsvarar tre dränge-dagsverken.
Häraf visar sig väl å ena sidan, att persedeln kött i Utskottets förslag blifvit upptagen till 1 lispund 10 skålpund mindre än den med oxar oell får för närvarande utgör, hvilket torde böra vid bestämmande af smör-räntans belopp tagas i betraktande, då icke något af persedeln kött ingått i den nya spannmåls- eller hö-räntan.
Men som, å andra sidan, 1 lispund 10 skålpund kött i värde icke motsvarar mera än ungefär 10 skålpund smör, med tillägg hvaraf således snpör-räntan skulle för hvarje helt mantal utgöra endast omkring 1 lispund 4 skålpund, samt handlingarne jemväl utvisa, att uti det belopp af 1 lispund 12 skålpund smör, hvilket så väl deputerade ifrån provinsen, sorn Utskottet föreslagit böra hädanefter af mantalet erläggas, ingått jemväl en del af ofvanherörde öke-dagsverken, så finner för sin del Utskottet, att, då uppmärksamheten nu mera blifvit fästad på detta förhållande samt Rikets, Ständer, med bifall till hvad Utskottet i dess sednare utlåtande hemställt, för deras del beslutat, att dagsverks-räntan skulle till penningar förvandlas, äfven den del af dagsverksräntan, som inom provinsen Helsingland blifvit föreslagen att ingå i den nya smör-räntan, bör få i penningar omsättas; hvarjemte och då Utskottet icke varit i tillfälle att ingå i någon närmare granskning, huruvida beloppet af de för hvarje mantal inom Helsingland föreslagne persedel- och penninge-räntor fullt motsvarar sammanlagde värdet af den gamla räntan, Utskottet anser, att derest vid verkställigheten någon olikhet i berörda hänseende skulle inträffa, en sådan olikhet lämpligast skulle kunna afhjelpas genom en motsvarande jemkning i den ständiga penninge-räntan.
Utskottet föreslår derföre, att Rikets Ständer måtte medgifva den ytterligare jemkning i afseende å ränte-persedlarnes belopp för provinsen Helsingland, att den till 1 lispund 12 skålpund upptagne smörräntan måtte bestämmas till 1 Espund 4 skålpund, samt att derjemte måtte stadgas, att, derest det vid ränte-förenklin - Slut*-UlskaHél* Memorial, Nro SSS. gens verkställande skulle visa sig', att för denna provins sammanlagda beloppet af nya persedel- och penninge-räntan, efter beräkning af medel-markegångs-prisen för åren 1834 till och med 1853, skulle för ett mantal komma att icke fullt öfverensstämma med gamla räntan, motsvarande jemkning i den ständiga penninge-räntan då må ega rum, så att efter samma beräknings-grund den nya räntan kommer att till beloppet blifva lika stor med den gamla.
För den händelse Rikets Ständer finna för godt bifalla hvad Utskottet nu tillstyrkt och då något misstag vid beräkning af de nuvarande ränte-persedlarnes belopp eller deras omsättning till penningar eller’ annan ränte-persedel så mycket mindre kunnat i afseende på något annat län ega rum, som endast för provinsen Helsingland en dylik beräkning blifvit gjord och de vid Utskottet* utlåtanden i Sinnet fogade tabellariska uppgifter icke blifvit annat än upplys ningsvis meddelade, får Utskottet derjemte hemställa, att ifrågavarande af Preste-, Borgare- och Bonde-stånden vid deras bifall till Utskottets utlåtande N:o 191 gjorda förbehåll må få förfalla.
Stockholm den 29 xiugusti 1854.
Ank. till Exp.-Utsk. den 31 Aug. 1854, kl. 10 f. ra Memorial, med förslag t ill, t: otering s-proposition, i anledning af Riks-ståndens skiljaktiga beslut, rörande ett ytterligare lån till staden Christianstad.
Sedan Stats-Utskottet i sitt utlåtande n:o 59 afstyrkt beviljandet al det under innevarande riksdag för ofvannämnde stad, genom derom hos Borgare-ståndet väckt motion, föreslagna ytterligare låne-understöd af 100,000* 4 Stais- UtskoUels Memorial, N:t 258. r:dr, sä oell efter det Utskottet, i anledning af kära erhållna återremisser. under 11:0 156 afgifvit ytterligare utlåtande, angående samma lån, och dervid förnyat sitt afstyrkande af detsamma? beviljande, oaktadt motionären yid det förra utlåtandets föredragning hos beinälde
Riks-stånd till 20,000 r:dr nedsatt den af honom föreslagna låne-summa; hafva, enligt Utskottet tillliandakomna protokolls-utdrag, Preste- och Borgare-stånden, i öfverensstämmelso med motionärens sednast framställda förslag, beviijat staden Christianstad ett låne-understöd af 20,000 r:dr, att på de för dylika län vanliga vilkor från Riksgälds-kontoret utbetalas; hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Bondeståndet bifallit Utskottets utlåtande.
Vid sådant förhållande måste, derest icke någotdera af förstnämnde 2:ne Riks-stånd skulle vilja förena sig med de Stånd, af hvilka sagde utlåtanden blifvit godkända, frågan angående omförmälde lån, jemlikt Regerings-formens 69 §, afgöras genom omröstning i förstärkt Stats-Utskott; i hvilket afseende Utskottet. — som förmodar, att, Preste- och Borgare-stånden, med det i deras beslut begagnade uttrycket ;:vanliga vilkor,afsett de återbetalnings-vilkor, Rikets nu församlade Ständer i allmänhet stadgat för de till befrämjande af andra företag än vatten-aftappningar beviljade, och till utgående från Riksgälds-kontoret anvisade lån, — får föreslå följande voterings-proposition:
Den, som, i enlighet med Stats-Utskottets, af Ridderskapet och Adelil jamt Bonde-ståndet godkända, hemställan, anser att det låne-understöd för staden Christianstad, hvarom fråga under innevarande riksdag blifvit väckt, icke bör af Rikets Ständer beviljas, röstar ,J a ;* Den, det ej vill, röstar Nej.
Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beviljat nämnde stad ett låne-understöd af Tjugo tusen r:dr, att från Riksgälds-kontoret utbetalas, emot de af Rikets nu församlade Ständer, enligt 14:de punkten af Stats-Utskottets utaf Rikets Ständer bifallna memorial n:o 157. stadgade återbetalnings-vilkor.
STOCKHOLM, i d. Schultze’® Boktryckeri, 1854.
S/a/s- U/skottets MemorialN:o 259. 1 N:o 259.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 31 Äng. 1S54, kl. 10 f. m.
Memorial, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o 2 09. (U. A.) Från Bonde-ståndet har till Stats-Utskottet blifvit återremitteradt utlåtandet n:o 209, i anledning af väckt motion om fortfarande understöd för reparation af Linköpings domkyrka; men då samma utlåtande är af de 3:ne öfriga Riks-standen bifallet, har Utskottet, enligt 75 §.
Riksdags-ordningen, funnit återremissen icke kunna tiU någon åtgärd föranleda, Stockholm den 29 Augusti 1854.
BA.tmR.tSt. 2 Stata-Utskottets Utlåtande, N:o 260.
Ull Eip.-Uisk. d. 31 Ali" 1634, kl. 10 f. n.
Utlåtande, i anledning af thallen återremiss å Betänkandet N:o 109. (U. A.) Från Ridderskapet och Adeln samt Preste-ståndet, har Stats-Utskottet erhållit återremiss å utlåtandet n:o 109, i anledning af väckt motion om ersättning och belöning åt professoren B. 0.
Nycander för en af honom uppfunnen röst-räknemachin.
De ledamöter inom dessa Riks-stånd, hvilkas yttranden föranledt återremissen. hafva, i öfverensstämmelse med den utlåtandet bifogade, af hr Bildt, D. G., afgifna reservation, hufvudsakligen anfört, att, då erfarenheten visat, hvilken tidsutdrägt det nuvarande voteringssättet, vid riksdagarne medförde, det icke vore Rikets Ständer värdigt att förvägra ersättning åt en person, som med uppoffring af egna medel och tid sökt, genom uppfinning af en ganska sinnrik machin, afhjelpa berörde olägenhet.
Men som 2:ne Riksstånd, nemligen Borgare- och Bonde-stånden, godkänt hvad Utskottet yttrat, samt inom förstnämnde två Stånd andra omständigheter ej anförts, än de, sorn vid afgifvande af Utskottets förra utlåtande blifvit tagne i behörigt betrakta» • de, så anser Utskottet sig böra samma utlåtande vidblifva.
Sfalt-Utekotiels Memorial, N:o 361. 3 N:o 26i.
Ank. till Kxp.-Utsk. dea 31 Aug. 1851, kl. 10 f. m.
Memoria/, i anledning af erhållen återremiss å Utlåtandet N:o mt. (U. A.) Till Stats-Utskottet ha* fran Bonde-ståndet blifvit återremitteradt utlåtandet n:o 206. i anledning af väckt motion om pension åt aflidne bruks-idkaren Samuel Owens enka; men då nämnda utlåtande är af de öfrige 3:ne Riksstånden bifallet, kan, enligt 75 §.
Riksdags-ordningcn, återremissen icke till någon åtgärd föranleda.
Stockholm den 29 Augustt 1854. 4 Stats-Utskottet» Utlåtande, N:o 262.
Auk. tilt Exp.-Utsk. d. 31 Äng. 1854, kl. 10 f. » Utlåtandei anledning af väckt motion om anslag till bildande af en teknisk undervisnings-anslalt i Borås.. (U. A.) Från Borgare-ståndet har till Stats-Utkottet blifvit remitterad en af herr GG.
Rydin väckt motion, hvaruti hufvudsakligen anförts, att, sedan Rikets nu församlade Ständer, ined upphäfvandet af förbudet emot införsel af flere slags väfnader, tillåtit, att desse finge i riket inkomma mot en jemförelsevis billig tull, verkställigheten af detta beslut komme att på ett i högsta grad olycksbringande sätt drabba den talrika befolkning inom Elfsborgs län, som hittills sysselsatt sig med och haft sin utkomst af bomulls-väfnads-industrien.
Detta hårda slag träffade en folkmängd af icke mindre än 120,000 personer inom de sjuså kallade gårdfarihandlande häraderne jemte städerna Borås och Ulricehamn, i hvilka härader och städer denna industri i följd af det år 1816 stadgade; alltsedan gällande förbudet mot införsel af gröfre bomullstyger, småningom utvecklat sig till den högre ståndpunkt,, hvarpå densamma nu mera befunne sig.
Härstädes tillverkades emedlertid nästan endast rutiga* och randiga tyger, i afseende å hvilka en fri täflan med utlandet väl icke vore synnerligen farlig, ehuru de utländska tygerna af detta slag alltid komme att ega en större fulländning, så länge ej ifrån Statens sida,, likasom i andra länder, möjlighet bereddes för de indtistri-idkande att erhålla en* vetenskaplig kännedom om yrket.
En annan del af dbnna industri, eller kattuns-tryckerierna,, kunde äter icke tåla någon jemförelse* med' de utländska* tillVerknfhgarne, hvilka; i anseende» till deras fulländade beskaffenhet och låga pris, otvifvelaktig^ skulle* i betydlig mån utträngd Stafs- Utskottets Utlåtande, N:o 262 5 de inhemska väfnaderna.
I afseende å denna del af industrien k omin e* alltså den talrika vafnads-idkande befolkningen, genom införsels-förbudets upphäfvande, i en högst vådlig ställning, desto bekymmersammare, som denna befolkning, från barndomen hufvudsakligen sysselsatt med väfnads-fab rika tio nen,, saknat tillfälle att förskaffa sig insigter i andra yrken.
Någon åtgärd borde derföre vidtagas, hvarigenom åtminstone för framtiden utväg, mätte beredas, att genom ökad skicklighet i handteringen kunna täfla med utlandet i tillverkningen af en så nödvändig artikel, som den ifrågavarande.
Då, enligt motionärens tanke, härtill i första rummet fordrades en lämplig undervisnings-anstalt, hvarest allt hvad till väfnads-industrien hörde fullständigt och vetenskapligt meddelades, har motionären nu föreslagit, att för den tid, nästa Stats-reglering omfattar.
5.000 r:dr årligen måtte anslås till bildande af en teknisk undervisnings-anstalt i Borås, hvilken stad ansåges härtill lämpligast, enär densamma utgjorde medelpunkten af de trakter inom
Elfsborgs längder nämnde industri vunnit en högre utveckling.
Då erfarenheten visat, hurusom borttagandet af införsels-förbud i allmänhet icke medfört de menliga följder, motionären befarat, utan fastmer ofta bidragit till industriens förkofran, och väfnads-yrkets upphjelpande, i Utskottets tanke, icke står att vinna blott förmedelst inrättande af en allmän teknisk bildnings-anstalt, der undervisningen bör afse flera industri-grenar och ej inskränka sig till en enda, utan denna industri måste, om sådant finnes behööigt, på annat mera direkt verkande sätt uppmuntras, samt för öfrigt äfven om en allmän teknisk undervisning antages kunna till det åsyftade ändamålet i någon mån bidraga, en slöjd-skola redan finnes på ringare afstånd från Borås inrättad, nemligen i Götheborg, har Utskottet, helst Borås stads innevånare icke erbjudit sig att till den föreslagna läro-anstalten anskaffa lokal eller på annat säta bidraga, funnit sig böra hemställa, att den väckta motionen icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
Stockholm den 29 Augusti 1854. 6 Stafs-Uteke (fets Memorial, A:o 2S3.
AU lill Esp.-Ulsk. i). 31 Alg. 1854. kl. 10 1.
Memorial, i anledning af erhållen åter remiss å Utlåtandet N:o 469. fU. A.) Från Preste-ståndet har Ståts-Utskottet, erhållit återremiss å tillåtandet n:o 1.69, i anledning af väckt motion om pension för aflidne intendenten Theodor Sandströms enka och barn; men som, enligt ankomne protokolls-utdrag, nämnde Utlåtande blifvit af de öfriga 3:ne Riks-stånden godkändt. har Utskottet. med stöd af 7 5 §.
Riksdags-ordningen, funnit återremissen icke kanna till någon åtgärd föranleda.
•Stockholm den 29 Augusti 1854.
Stats- Utskottets Utlåtande, N:o 264.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 31 Aug. 1854, k!. 10 f. ra.
Utlåtande, i anledning af väckte motioner om ändring i de vid anslaget till inrättande af en teknisk skola i Örtbro fästa de vilkor. (U. A.)
Uti särskilda, med stöd af 56 § Riksdagsordningen väckta, till Statsutskottet remitterade, motioner hafva, inom Preste-ståndet, doktor Gumaelius, och inom Borgare-ståndet, hr C. C■ Hörnstein anfört, hurusom Örebro stad, hvilken under innevarande riksmöte fatt emottaga flere prof af Rikets Ständers välvilja och frikostighet, räknade bland dessa det anslag af 5000 r:dr årligen, som blifvit staden beviljade tili inrättande af en teknisk elementarskola derstädes.