Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedermera blefwo Ordens-tecknen Herr Baron och Landt-Marskalken af ofwanbemälte Kammarherre päfästade; hwarefter CabinettSKammarherren LerZensträie afträdde, beledsagad lika som wid ankomsten.
Sedan Herr Baron och Landt-Marffalken öppnat och genomläst Kongl. Maj:ts Nädiga skrifwelse, yttrade sig Herr Landt-Marffalken att jemte det för honom sjelf smickrande, som Lenna ffrifwelse innebure, hade Hans Majtt deruti behagat pä ett sä wälwiljande och aktningsfullt sätt, emot Ridderffapet och Adeln sig uttrycka, att Herr Landt-Marffalken ansäge för sin skyldighet, att densamma för Ridderffapet och Adeln läta uppläsa.
Mattts Nädiga Hand-Bref blef derefter uppläst, sa lydande: Wälborne Herr Friherre och Landt-Marffakk!
Jag har ej trott pä ett wärdigare sätt kunna uttrycka min tillgifwenhet för Eder och Min erkänsla för de utrnärkta tjenster
I Mig och Den 7 October. 403 och Riket bewisat, än dä Jag, pä en dag, som hos Mig äterkallar minnet af förflutna är, och lär
Mig högre stutta de Personers hjertan,som under alla stiften aldrig warit wacklande i deras tänkesätt för Mig, utnämner Eder till Riddare af Swea och Götha urgamla och hederwärda Seraphimer-Orden.
Jag öfwersänder Eder detta Ordens-tecken, det I genast kunnen anlägga.
Genom Edert utnämnande har Jag äfwen trott Mig uppfylla, utom den enstilta wänstapens, äfwen en allmän tacksamhctspligt emot det Ständ, hwars ledare I ären, och som under loppet af detta Riksmöte i sä hög grad gjort sig till Min synnerliga wälwilja berättigad!.
Jag har sett Ridderstapet och Adeln föregä stna Med-Ständer med efterdömen och uppoffringar; Jag har sett allmänt wäl hos dem utestänga alla enstilta afsigter, och dä Jag ät Eder öfwerlcmnar den högsta Ridderliga prydnad en Swenst Konung kan utdela, hoppas Jag, att Ridderstapet och Adeln, som wid alla tillfällen wisat
Eder stn aktning och sin tillgifwenhet, äfwen deruti mä igenkänna ett prof af mina tänkesätt för dem.'
Jag förblifwer Eder rättwist affectionerade. c K i..
Herr Baron och Landt-Marstalken fortfor härefter:
Ädle Herrar af Ridderstapet och Adeln!
Jag upvrepar ä nyo det är Edert wärdiga, ädla och kloka handlingssätt som berett mig denna hedersbetygelse.
Äfwen derföre skulle jag hos Eder stanna i förbindelse.
Jag wet icke huru jag stall uttrycka mina känslor för all den godhet I mig bewisat.
När I fästen Edra blickar 406
Dm 7 October. pä den prydnad jag i dag cmottagit, sä weten att den betecknar ett hjerta som' sä. länge det andas är warmt af högaktning och tacksamhet emot Eder.
Uppä gjord motion af Friherre-^Mvk-rsköiä, dM5, öfwerenskom Ridderffapet och Adeln att vfwanbcrördcNädiga Hand.
Bref, jemte förloppet af hwad sig salunda >n kleno tilldragit, skulle i Protocollet intagas.
Sedermera ankommo de öfrige Ståndens Takemän och Deputerade, hwarefter de, jemte de af Ridderskapct och Adeln utsedde Ledamöter aftäaade k vekan half 2, under Herr Baron och Landt-Marskalkers anförande, för att sill underdänig lyckönffans afiäagande, upxwakiaHanS Maj:t Konungen pä
Desi höga födelse-dag.
In iiäem krotocolll, n. kieminZ.
Mandagen den 8 October. klenum klockan 11 förmiddagen.
Upplästes ett ifrän Banco-Utskottet inkommit Memorial, af förleden gårdag, innefattande utlätande öfwer Konungens Nådiga Proposition af den 24 September, i afseende pä Jernwerks''örelsens upprätthållande, jemte bifsgadt utlätande af Banco-Fullmäktige öfwer samma ämne; afstyrkandes Banco-Utssottet pä det högsta all förändring af de för Banquens utläning pä Jern och andra exportabla effecter i allmänhet utfärdade stadgandcn; men tillstprkan des - Den 8 Ottober.
407 des att jemte det tiden för utmaning ä sädane effecter mä till Junii mänads flut blifwa för. längd, det mätte pä Banco-Fullmägtige ankomma att widtaga sädane mätt och steg för de förfallne länens äterbetalning, som i möjligaste matto kunna lindra och underhjelpa läntagarnes skyldiga bemödande i detta afseende; samt att för länen pä effecter i Uppstads-Wagarne kunna bewilja enahanda förmän, som för län pä effecter, hwilka uti Stapelstädernas Wägar ligga förwarade, fär äga rum.
Föredrogs ä nyo Stats-Utskottets sista klc>ni-dag pä bordet lagda Memorial, rörande anwändandet af de till Finsta Expectance-Staten anflagne medel.
Wid förnyad föredragning af Bevillningsutskottets den 6 October pä bordet lagda utlåtande, rörande Brännwins-tillwerkningen för Carlscrona Stad, blef detsamma, uppä gjord Proposition, af Ridderstapet och Adeln bifallit.
Upplästes ä nyo Banco-Utskottets uti Memorial af den 4 October, hwilket sistledne ^leni-dag kades pä bordet, yttrade tanka till afstyrkande af Annuitets-läne-systemets bibehällaade.
Herr Baron och Landt-Marstalken yttrade, att, dä detta Memorial blott innefattade Banco-Utskottets, i anledning af Stats-Utstettets meddelande, yttrade tanke om detta ämne, torde det ej kunna annorlunda anses än såsom sci notity-im ingifwit,och nstd sjelfwa hufwudfrägan nägon ätgärd icke för det närwarande kunna äga rum, sedan Stats-Utskottets betan - 408 Den 8 October. kande deröfwer blifwit af RidderstapeL och Adeln äterförwisadt.
Föredrogs ä nyo detSärstilta Utskottets sistledne ^Uni-dag pä bordet lagda Me-norial, rörande fastställelse af de wid förra Riksdagen tagna beslut, hwilka ansetts endast trll den nästföljande blifwa gällande.
Upplästes a n po Stats-Utskottets den 6October första gängen pä bordet lagda Memorial, rörande medel till tryckningen af Ridderstapets och Adelns Protocoller, samt Bihanget till RiksStäadens Protocoller för denna Riksdag.
Herr lorneblscl, Osri, hade inlemnat ett
Dictamen, som upplästes, sä lydande: Stats-Utskottet har afstyrkt den hos Ridderfkapet och Adeln wäckta motion, att tryckningen af Ridderstapets och Adelns Protokoll wid sistledne och innewarande Riksdag, samt af Bihanget till Riks -Ständcns Protocoll wid denna Riksdag, matte af Stats-mcdlen understödjas, och har ansett att denna tryckning borde vä enstild mans bekostnad wcrkställas.
Orkaken hwarföre frägan blifwit wäckt, är just den^ att ingen enskilt utan förlust kan ätaga sig tryckningens werkställrghet.
Dä ingen enffild man,, och icke ens nägot Ständs enskilda Cafia kan anses skyldig att lida denna förlust, blcsweföljden, att örn ej genom allmänt understöd utgifningen befordrades, oesia Protocoll ej utkomme.
Men Riksdags-Ordningen forestrifwer uttryckeligen att de skria tryckas.
Om således LaZens för estr ift stall uppfyllas, lärer det ej äler - Den 8 October. 409 fiä nägon annan utwäa, än att medlen härtill assigneras pä Riksdagskostnadcrna; hwilkct äfwen ifrån början lärer warit meningen med Remi Hen.
§ Detta kan ej blifwa nägon betydlig förökning i kostnaderna.
Den kan ej öfwerstiga sovv R:dr, och det är lika troligt, att den ej kommer att blifwa annat än ett förskott, som genom Bokens afsättning äterstältes.
Redogörelsen för försäljningen bär ej heller, som StåtsUtskottet föreställt'sig, anses sivär.
Om commisstonen, mot wänlig provision, lemnäs ät en enda Person, fä Wederbörande derwid ingen annan omsorg, än att utbetala förskott och sedan uttaga pä bestämda tider räkning och penningar, och derpå afgifwa qwitto.
Utan twifwel siä alla penninge-w.rk alltid i wädsigare förskott, och nödgas waka öfwer bräkigare redogörelser.
Min anhällan är att Stats?Mffottcts betänkande, med desta anmärkningar mätte återremitteras.
Herr Baron och Landt-Marskalken:
Som öswcrläggningen öfwer detta ämne icke lärer för Stats-Utskottet upptaga mycken tid, torde jag fä hemställa cm ej Ridderskapet och Adeln anser Herr lol-neblaäs anmärkningar wara af beskaffenhet att hindra antagandet 'af Utskottets Memorial, och detsamma alisa böra äterföripisas.
Herr Baren och Landt-Marskalken:
I anledning af Ridderskapets och Adelns gillande af det Särskilta Utskottets hemställan om bekräftelse ä sädane wid sista Riksdag fattade beslut - 4iv Den 8 October. sint som ansetts böra blott till den nästföljan. de äga kraft, sär jag till Ridderffapet och Adeln hemställa om icke, i händelse bland dem nägra skulle finnas' af egenskap att hchäfwa Konungens Nädiga sanction, derom mätte i Riksens Ständers underdäniga ffrifwelse anhällas.
B fells.
Föredrogs ä nyo det Särskilta Mffottets den b Let ber pä bordet lagda Memorial, rörande wista n ätt och steg i afseende pä f. d.
Konungens wisielse-ort, m. m.
'B'fölls.
Likaledes föredrogs ä nyo och bifölls Beivillnings-Utskottets^ sistledne kleni-dag första gängen upplästa utlätande, i anledning afKongl. Majlls Nädiga Preposition, rörande wista hos Hans Maj:t sökta eftergifter i Bewillningen.
Herr Lsrlbeim 0^Ilen8kölä, L-nl, utbad sig fä föreflä att dä ätffillige af Riddcrffapets och Adelns Ledamöter wörö fränwarande ur det sörledne gärdag hällne stenum, och således saknade en 'närmare kännedom af Kongl. Maj-.ts dä uppläste Nädiga ffrifwelse till Herr Baron och Landt-Marffalkcn, denna Nädiga ffnfwelse nu mätte ä nyo uppläsas, pä det äfwen de mätte fä dela de känstor af erkänsla för Hans Mast och af trllgifwenhcr för Herr Landt-Marffalkcn som denna Nädiga ffrifwelse hade i de närwarandes hjertan uppliftvat.
Herr kelu-, tyckte sig wilja erinra sig att förledne oärdag bade blifwit resolveradt det Konnnge; s Nadrga Bref ffnlle intagas i Protocollet, och trodde att om sakens förlopp blcfwe >n exteuLv infördt i Riksdags-Tidningen, sä Den 8 Oktober.
411 sä skulle densamma erhälla en ännu fullkomligare offentlighet.
Herr 6Men8köi6 eonformerade sig med Herr Ullam.
Herr Baron och Landt-Marskalken hemställde huruwida den af Herr foreflagne utwäg af RidderffapeL och Adeln an sägs wara den bästa att widtaga.
Föredrogs ä nyoBewillnings-Utskottets sistledne nleni - dag pä bordet lagda utlätande, angäende yrkad lindring i Bewillning för Gestriklands Allmoge, samt om föreslagen afgift för Caracterer.
Likaledes föredrogs och gillades Lag-Utskottets den 29 September pä bordet laaoa Memorial, hwaruti Utskottet förklarar sig icke anse sig tillkomma att meddela huswudsakligt utlåtande öfwer Lerike deiLts88on8 motion, i afseende pä Landtmätares skyldighet att till Jordägare m. m. aflemna behöriga Cbartor.
Upplästes ett ifrän det HZgwördige PrästeStändet eommuniceradt Memorial af Professorn
Doctorn ^Imgui8t till -vederläggning as Bergs-Rädet 8otlloik8 emot AnnuitctS-länen yttrade stridiga tanke.
Ridderskapets och Adelns Protokoll, wid Urtima Riksdagen i Orebro, den 8 October i8iv.
S. D. Biföll Högloflige Ridderskap^ och Adeln Stats-Utffottets den 6 dennes pä bordet lagda 412 Den § October. lagda och nu a nyo föredragna Memorial, rörande förhöjning i Expectance-Iönerna förStabsCapttamer ochSubalterne-Officerare aff. d. Tinlia Armsen. lstr supra. S. D.
Återremitterades, i följe af gjorda anmärkningar, Stats-jUtstottets den 6 dennes pä bordet lagda Memorial, rörande understöd till tryckningen af Ridderstapets och Adelns Protocoll wid nästledne, samt Ridderstapets och Adelns Protocoll och Bihanget till samtelige Riks-Ständeus wid inncwarande Riksdag, lllc supra. S. D.
Biföll Hägloflige Ridderstapet och Adeln det (Lärstilta Utskottets den 6 dennes pa bordet lagda Memorial om antagande af wista försigtighets-mätt i anseende till f. d.
Konungens wistelse-ort, och till afwändande af ett försök a dest sida att nalkas eller beträda Sweriges gränsor.
Föredrogs ä nyo de förenade Bewillrnngs- samt Allmänna Beswärs- och Oeconomi^- Utskottens gemensamma Memorial af den 2 sistledne October, hwilket den 6 i samma Månad blifwit lagdt pä bordet, i anledning af Konungens Nädiga Proposition, rörande ändring för Carlscrona Stad i den wid sista Riksdag allmänt bewiljade rättighet afBrännwinsbränning; och blef hwad de förenade Utskotten deruti föreslagit, af Hogloflrge Ridderstapet och Adeln till älla delar bifallit.
Cg supra.
S. D. Efter förnyad föredragning biföll Höglcflige Ridderstapet och Adeln det Särskilta Utskott:is den 6 dennes pä bordet lagda Memorial, rörande fastställande af dc wid nästledrre Rikslag fattade beslut, hwilka till den näst följan - Den 8 October. 413 följande Riksdagen skulle blifwa gällande; hwarjemte bcflöts, att, derest ibland dem nägra skulle finnas, hwilka fordrade Kongl.
Mastts Nådiga stadfästelse, underdånig anhållan derom i Riksens Ständers ffrifwelse skulle införas.
I^t supra.
Föredrogs ä nyo och bifölls Bcwillnings-Utskottets den 6 bennes pä bordet lagda Memorial, af den 4 i kamma manad, angående eftergifter af Bewitlning hwarom ansökningar för åtskilliga Lands-örter bliswit gjorda. (ic supra. S. D. Bifölls Bewillnings-Utskottets den 6 dennes pä bordet lagda Mcm-rial, rörande yrkad lindring för Gestriklands Allmoge, i afseende pä de dryga skjutsningar och inqwarterings-befwär, som under sista krig der mäst utgöras, sä wäl som ett till Utskottet remitteradt förslag om Åläggande af Caracters-afgifter.
Högloflige Ridderffapet och Adeln ätffiljdes klockan half 1.
In liclein krotocolli, 6.
Torsdagen den n October.
Ulenum klockan 11 förmiddagen.
Justerades klen!
- Pro tocollerna för den 4 och 7 dennes.
Upplästes ä nyo Banco-Utskottets sistledne klen,-dag pä bordet lagda utlätande öfwer Kongl. Majtts NädPa Proposition, rörande anstalter ttll Jernwerksröre!fens understöd. 414 Den ii Octoker.
Herr sk Lederstam, gokall I4m6ric, heide i afseende häruppä inlemnat ettDictamen som upplästes, sä lydande: Wid Banco-Utskottets nu ä npo föredragna Memorial, i anledning af Konungens
Nä° diga Proposition, rörande förändringar i wilkoret för exportables Metall-Effecters beläning i Banquen, torde mig tillätas att yttra nägra tankar, hwilka ätminstone synas mig med billigheten öfwerensstämmande.
Konungens Nädiga Proposition stödjer sig sä pen uppgift, hwars sannfärdigbet större ^.elen af Sweriges Inbyggare lärer kunna bestyrka, att Brukshandteringen löper fara att fullkomligen gä under, genom de olyckor som ätfölja en nästan alldeles hindrad export.
Det synes mig som hade Banco-Utskottet kan hända bordt öfwerwäga hwilkendera wädan är större för Fäderneslandet, en hel närings fullkomliga undergäng, eller ett undantag om det ocksä skulle wara frän Reglorna för en inrättning, hwilket undantag, nar anledmngarne dertill förswunne, af sig sjelft skulle upphörm Riksens Sländers Banque har till ändamål för sin inrättning, att underhjelpa utwägarne till penn'ngewerkets jemna bestånd: och detta underbjclpande är nu sä mycket mera förbundet med Banqnens intereste, som dest credit-systems upprätthållande ej lärer kunna wara att förwänta, sä wida icke alla wära hufwudnäringar, cm icke uxpkjelpas, ätminstone räddas ifrån undergäng.
Konungens Proposition rörer twänne utwägar l.tt delta ansiamal.
Den ena, att tiden till Metall-Esfectcrs bolän ng i Banquen mätte utsträe - Den 11 October. 413 utsträckas öfwer hela äret: den andra, att länen pä derstädes redan pantsatta Effecter mätte fä förlängas
Mot afgifwande af nya Certificat att panten pä stLag finnes orubbad, samt inbetalning af ränta och, derest Banco-styrelscn skulle finna nödigt, att under tiden nedsätta beläningswärdet inbetalning af skillnaden deruti.
Bägge vesta utwägar har Banco-Utskottet ansett stridande m.t Banquens grundförfattningar.
I afseende pä den förra ttrde det ttllätas mig an älla om upplysning, huruwida de anledningar som furrnos är 1779 att stadga det ingen beläning om S mmar-Mänaderna finge äga rum, werkeligen ocksä nu äro förhanden?
Manne nägon seker en sädan beläning när han har tillfälle att försälja sin pant?
Männe rättigheten att äfwcn under Sommar-mänaderna fä beläna Metall-Effecter, nu sökes med sä mycken längtan af annat skäl, än att exporten är swär om icke omöjlig?
I hwad män löper Banquen större fara att i Julii Mänad beläna panter än i Junii och Mast?
Jag wägar hysa den öfvertygelse, att vesta stadgar om beläningst der, ej böra till Banquens grundförfattningar, utan twärtom till hern, som efter Eonjuncturer och Rikets penningeställning, kunna och böra förändras; och mig synes för Staten nyttigare, om Banque^ med ett tell pantens wärde proportioneradt län biträder den förläana näringsidkaren, än om denne, i sin nöd skulle twingas att försälja sin wara till underpris ät den Capitalist, som för ögnablickct kunde wara nog bemedlad att förffottswis uppköpa den pant, han sedan efter fä Mannder 6 416
Den 11 October. ders förlopp i Banquen belänar, med sin winst och utan annan stilnad r Banquens utgifwande af län, än att de twä eller tre mannder sednare utbetalas.
Icke eller synes mig omsättningen af panter wara stridande mot Banquens grundför-- fattning.
Hwar och en kanner, att den som pä nägra dagar kan staffa sig penninge-Lillgäng för att lösa en del af sin pant kan genom relapering och ny pantsättning, efter stägon tid hafwa förrättat denna omsättning.
Jag wille dä fraga, om en genom maniement gjord omsättning är mera stridande mot Banquens grundförfattning, än en tillåtelse att göra den utan omswep?
Hela följden är, ack det kostar Läntagare» mängfaldigt mer att uppläna och inbetala Capitalet, samt utbyta wägattestcr, än det stulle kosta honom, att genom presenterande af ett Certificat, och med inbetalning af räntan, fä werkställa omsättningen.
Det synes mig icke eller wara att befara, att desia län pä detta sätt blefwe förwandlade till stäende.
Zär det dä werkeligen en winst för Fabrikanten att i Banque» beläna sin p-ckt, eller är det allenast en nödresiource?
Männe icke hwar ollen i den stund panten kan försäljas, stall utlösa den ur Banque», och söka sin winst?
Det stulle kunna wara möjligt att Banco-forwaltningen äger sädana rättigheter att Bruksägares nöd kan lindras genom nägra undantag, hwilka den kan bewilja ifrän belänings-författningarne.
Jag har swärt att stilja ifrän mig den öfwcrtygelse, att ett Werk sädant som Banque» ej bör erkänna mänga undantag - Den 11 Oktober. 417 dantag frän Författningarna i desi förwaltning.
Om werkets principaler förklara, att pä wista wilkor och wist tid undantag kunna äga rum, Va blifwa desta undantag en Lag, och werket befarar derwid ingen ting; men om undantag kunna göras stödde pä förwaltarenas öfwertygclse, stär controllen pä klenare fötter, och fältet är öppet för misttankar bland Allmänheten.
Om jag ej bedrager mig, har Kongl. Maj:t noga öfwerwägit alla fördelar och olägenheter innan Han till Riksens Sländer öfwerlemnade sin proposition.
Jag skulle för min del wilja till denfamma tillstyrka bifall endast med tillägg af en bestämd tid för de deri föreflagne städganden, hwilkcn jag wille förestä till nästa Riksdag.
Jag skulle likwäl för att wara utmärkt försigtig, och i fall man ej derpä will ingä, föreställa mig att innan nästa Riksdag en sa lycklig conjunctur kunde inträffa, att genom en fri export, näringen ej kunde behöfwa detta biträde af Banquen; och i sädant fall wille jag förestä att tiden utsattes till nästa Banco-Revision, inom hwilken, äfwen med den lyckltgastr conjunctur, wära Metall-wägar ej kunna wara tömda frän de förlag der nu finnas samlade.
Det kunde dä öfwerlemnas ät
Reviforerns att ytterligare derom lemna föreskrift.
Men dä Riksdags-Ordningen föreffrifwer att ett inkommet Memorial ej första gängen med förändringar kan afgöras , fär jag anställa att detta i anledning af nu gjorda anmärkningar mätte till Banco-Utskottet äterremitteras.
Herr Baron och Landt-Marffalken frägade om Ridderskapet och Adeln ansägs de af Lid-, och Ad. pcsr. r7?'.o ZZ, Z4.
Herr 418 Den 11 October.
Herr Qcijerstgm gjorda anmärkningar hinderlige för Memorialets antagande, i hwilket fall Memorialet borde, enligt 8!cgerings-Formen, återremitteras.
Ja blandadt med ett och annat Nej.
Her He>i^LN8kölc!, Ilettlol, yttrade sig:
Jag kan icke nu wara af annan öswertygelse an den jag bade sistledne Riksmöte, dä detta ämne war under Högloflige Nidderskapet och Adelns pröfn'ng, nemligen att Barquens grundförfattningar icke bora uppl äfwas för afbjelpande aftillsällige swärigheter, dä ändamälet thy förutan kan winnås.
Som Bruksägare behöswer jag begagna länerättigheten i Banquen, och känner lika med alie andre af dem angelägenheten att fä detta biträde pä de möjligen basta wilkor, men icke kan jag inse nägon rättighet att fä det pä andre wilkor, än Lerwifwaren sinner förenliga med sin säkerhet och ställning.
Banco-Utstcttet har medgiswit att förlänga länetidcn, och uppdraga till Herrar Fullmägtige att i öfrigt pä allt sätt, som med Banqucns säkerbet kan förenas, biträda Bruksägare med län ä deras Bruks-Effccter, sä länge nu warande för Bruks-bandteringen menlige conjunctur sirtfar.
Icke kan jag inse bwad man mer kan önsta eller begära, än en försigtig werkställigbett bärof, sim gifwer uppmärksambet ät Le medel som kunna lätta de swärigbeter hwarmed Brulshandteringen nu har att strida.
Männe det ä Banquens sida wore rätt att ätaga sig pä bestämd, kortare eller längre tid fortfara' med sädane länebiträden, ehuru den Den ii October. 419 den tillfällighet som dertill gifwit anledning desi förinnan upphön? hwilka dä kunde nyttjas som misibruk, till motarbetande af Bancomyntets stadgade wärde, under en tid dä Banquen ät andra behof derjemte utsträckt sina biträden wida öfwer manligheten.
Den anmärkning torde äfwen äga rum att Bruksägare, som begagnat länerättigheten emot de wilkor Författningarne utstaka, icke kunna wara berättigade att begära bibehälla sina erhällna län under andra wilkor än Längifwaren will eller kan medgifwa, hälst dä han redan wälwilligt gätt Lantagaren sä längt till mete, att han, sä widt länkan hjelpa, bör wara hulpen.
Jag önskar och anhäller derföre att Banco-Utffottets betänkande bifalles utan förändringar eller tillägg, sä mycket häldre som om Bruksägare sträcka sin begära i nan co-Utffottet pä sick answar kan bifalla, det kunde grfwa anledning till inskränkning i den beredwillighet
Bruksbandteringen hitintill bufwit wisad, hwilken händelse säkert medförde för de fleste desi Idkare, de bekymmersammaste olägenheter, och torde hända undergäng för mänga.
Friherre Lk Ulan att äga den kännedom som bör erfordras, för att med säkerhet kunna yttra sig i förewarande ämne, har jag likwäl trott mig finna i Herr Zer8tam8 nu upplästa Memorial, en tillräcklig ledning för min enskilta öfwertygelie, att, i öfwensstämmelse med hwad denne wgrde.
Ledamot yttrat, begära äterremisi till Banco-Utskottet af desi afgifne utlätande, i anledning af Konungens Nädiga proposition, rörande förän * * drin - 4L0
Den 11 October. dringar i wilkoren för Metall-Effecters beläning i Banquen.
Jag har afBanco-Utstottets Memorial funnit, att det fjelsi ansett det afsteg som först gjordes fran den för Banquens styrelse stadgade grundsals, såsom warande föranledd och pakallad af Rikets räddning fran en ofelbar förstöring, och dä den fara, som för ofwannämnde tidpunct äberopas, säkerligen ej kan jcmnforas med den, som Jernwerkshandteringen i närwarande bcdröfliga händelse :njunctur ar underkastad, torde det mig tillätas förmoda, att äfwen med åsidosättande af de större ansprakcn pä hela Rikets räddning, som i anseende till första afsteget frän Banquens grundförfattningar äberopas, likwäl de af Herr OeijerstÄM uppgifna wilkor torde kunna t det närmaste förenas sä wäl med det werksamma correcuv som af Banco-Utskottet anföres, som med den omwärdnäd Rikttlls Ständer äro en af Rikets wigtigaste naringar stpldige.
För mig blir det ätminstone ej begripligt att en Bruksägare snarare stall beläna sin Jerntillwerkning i Banquen för 5 R:dr Skcppundet, och derföre betala tre procents ränta, än till bwad pris som hälst ulöfwcr denna beläningSsumma söka att föryttra sin wara.
Fä Bruksägare inom Riket lära finnas, som i hopp af högre jernpriser och förmånligare conjuncturer för afsättningen äga tillräckliga förlager, att endast taga län i Banquen pa sina tillwerkningar, dä förmodeligen ingen jernrörelse i Swerige drifwes med det enda spftemäl att derigenom winna, ware sig ett Temporairt, af enstilta begifwanden beledsagadt, el - Den 11 Oetvber.
421 ler ett pä ett formeligt Riksens Ständers bc-> sint grundadt understöd af Banqucn.
Friherre Le<ier8tiöm, Som Leda mot af Banco-Utsiottet, anser jag mig böra yttra att den wirda Ledamoten Herr anmärkningar i min tanka ej behöfwa återremitteras, af de skäl att alla de modnficatconer uti de försträckningar Banquen kan lemna till biträde för jernhandteringen äro fullkomligen upptagna; och om Banquens credit skall äga bestånd,o sä bör den äfwen kunisa återfordra sina utlänta medel, samt pä Fullmägtiges pröfning ankomma om länen fä prolongeras etter siola inbetalas.
För min del tror jag ej att något större biträde kan af Banquen päräknas med bibehällande af de Författningar som för realisations oafbrutna gäng äro anbefaldte af är 1779 och 1786 hwilka ligga till grund för Utskottets afgifne hetänkande.