Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvar och en bör deraf finna angelägenheten och riktigheten att bevilja det anslag, som K. M. begärt, på det att de, som äro i verklig tjensteutöfning, må få sin beskärda del.
Om nu de öfvertaliges förflyttning på indragn:s-stat skedde, så kunde i och med detsamma anvisningarna på besparingarna upphöra. 112 Den 2 Maj e. ro. 6:te punkten.
Minister -staten.
H. Ex. Hr Frih. Stjerneld, Gustaf Algernon, uppläste följande:
Vid H. StatsUtsk:s förslag till nedsättning af det hittills varande anslaget lill Minister-staten nödgas jag göra följande anmärk:r, och vördsamt anhålla om återremiss å denna del af dess betänkande.
Att Utsk. utgått från den berömvärda åsigten alt i möjligaste måtto äfven i detta fall nedsätta Statens utgifter, erkänner jag, men hade tillika önskat, att detsamma noga re beräknat de följder ett sådant förslag kan medföra.
Ulskrs uppgift på den s.' k. cabinetts-cassans tillgångar under året 1837 är sanningsenlig, blott med den skilnad, att de 45,00° r:dr b:co, hvilka under detsammas lopp af extrautgiftsmedlen upptogos, böra nedsättas till 4°>000j emedan under det nästföregående endast 35,000 r:dr användes, hvarigenom den vanliga årliga summan af 4°,000 återfinnes.
Utsk. har ej heller behagat fästa sin uppmärksamhet derpå, att Konungariket Norriges bidrag till cabinetts-cassan eller 77,5oo r:dr b:co, hvaraf nära 4000 r:dr, såsom i Norrige särskildt anordnade, icke komma nämnda cassa till godo, sannolikt komrae att nedsättas i samma proportion, sorn det Svenska anslaget eller med -J, och således till omkring 58,ooo r:dr; hvarigenom de båda Rikenas hela ordin, bidrag till nämnda cassa blcfve omkring 258,000 r:dr, i stället för det hittills varande 344»00°*
Med denna summa skulle således icke allenast alla ordin.-utgifter, hvilka under året 1837 af Utsk. uppgifvas belöpa sig till öfver 24°,000 r;dr b:co, bestridas, utan äfven alla öfriga och oförutsedda, för hvilka komme endast att återstå circa 18,000 r:dr.
Dessa äro dock följande: 1:0 utomordentliga ambassader och beskickningar vid vissa tillfällen och för vissa särskildta ändamål; 2:0 presenter och öfriga omkostnader vid tractaters och conventioners afslutande, äfvensom afskedspresenter till härifrån rappellerade ministrar och andra diplomatiska agenter; 4:o Svenska och Norrska beskickningarnes årliga extra utgiftsräkningar för särskilda bestridda omkostnader i och för tjensten; 5:o kurir-resor och cabinetts-kurirernes årliga equiperingspenningar; 6:0 aflöning för en Norrsk Förste Secreterare, anställd vid cabinettet för utrikes brefvexlingen; 7:0 de vid cabinettet 'förefallande extra-utgifter; och 8:0 hemliga utgifter.
Alla dessa utomordentliga eller oförutsedda utgifter äro och måste naturligtvis, med få undantag, till större eller min - Den a Maj e. m. och beskaffenhet.
Klart och onekligt måste det dock (dilivar opartisk man vara ådagaiagdl, alt de aldrig med den af Utsk. föreslagna summa af omkring 18,000 r:dr b:co möjligen skulle kunna bestridas.
E11 värd motionär i BorgareSt. har, såsom skäl för en af honom yrkad nedsättning i det nuvar. anslaget till Ministerstalen, uppgifvit, alt mäktigare stater än Sverige ombesörja sina diplomatiska angelägenheter genom charges d'affaires.
Utsk. delar afven denna lanke och anser att vid åtskilliga hof de förenade Piikena kunde representeras af lägre tjenstemän.
Då det bevisas mig att lika mäktiga göra det, skall jag blifva den förste att tillstyrka denna ändring; men sådant är ej förhållandet.
Af bilagda uppgifter, grundade på officiella meddelanden och acter, bevises tvertom, att ibland andra stater, lika med Sverige och Norrige af andra rangen, hvars Nalional-representationer med sparsamhet bevilja anslag och med stränghet granska deras användande, såsom Portugal, Holland och Belgien, icke allenast flera och högre missioner anses nödiga, men äfven att dessa länders diplomatiska budgeter vida öfverstiga den af StalsUtsk. föreslagna.
Sålunda belöper sig den Portugisiska till ' . . . r:dr b:eo 470,666: 32.
Ingen torde dessutom kunna jäfva min försäkran, att de förenade Rikenas ställning, så väl i politiskt som eommercielt afseende, lill främmande makter erfordra, jemförelsevis med ofvannämnda stater, ett åtminstone lika talrikt antal representanter af ministers rang vid andra hof.
Likväl äro desse färre, och att deras löner likaledes äro mindre skönjes lätt af nyssnämnda bilaga.
För öfrigt anhåller jag blott, alt det H. Utsk., om, som jag vågar hoppas, återremiss af denna del af dess betänk. beviljas, måtte fästa sin uppmärksamhet på vådan att indraga åtskilliga af våra ministrar och ersätta dem genom charge^ d’affaires.
Besparingen är obestridlig, ehuru de rappellerade embetsmännen skulle komma att pensioneras; men att denna förändring i alla andra afseenden är skadlig, vågar jag påstå, emedan den skulle strida emot ett antaget och häfdvunnet bruk, att stater af andra rangen vid större hof representeras af ministrar, ett bruk, grundadt på ömsesidig grannlagenhet och de resp. staternas gemensamma och sanna fördel, samt emedan, såsom en naturlig följd deraf, de förenade Bakenäs vänskapliga förhållanden med främmande makter skulle komma att lida.
Allas erfarenhet skall vitsorda sanningen af detta mitt påstående.
Ingen är mera än den Holländska till den Belgiska till . 372,300 342,000 6 IL Den a
Maj c, m. jag öfvertygad, att ali möjlig sparsamhet bör iakttagas: men för att bevara sin rang och sitt anseende, nödgas ofta en svagare och fattigare stat i vissa fall, så väl vanliga som oförutsedda, göra lika uppoffringar som en mäktigare och rikare.
Dessa af mig förutsedda menliga verkningar af ett för långt drifvet indragms-systeme komma icke, om det införes, att drabba mitt eget eller en efterträdares ansvar; men såsom embetsman och på grund af den erfarenhet jag anser mig äga, kan jag ej underlåta att på det högtidligaste deremot protestera och anhåller i följd deraf vördsamt, att Minister-staten måtte bibehållas vid dess nuvar. anslag.
Diplomatisk Budget.
Portugal. Envoye' extraordinaire — Wien 42>ooo: — Charge' d’affaires — Brlissel i4,333: 16.
Charge' d’affaires — Köpenhamn 11,000: — Envoye' extraordinaire — London .... 48*666: 3a. Envoye' extraordinaire — Madrid 42>ooo: — Envoye' extraordinaire — Paris ... i . 42>ooo: — Charge' d’affaires — Stockholm 11,000: — Envoye' extraordinaire — St.
Petersburg . . 42>ooo: — Envoye'extraordinaire — Berlin 42>ooo: — Charge' d’affaires — Haag 13,666: 3a.
Envoye' extraordinaire — Rom 42>ooo: — lixt ra utgifter 53,333: 16.
Hemliga utgifter . . 66,666:32.
S:a r:dr Sv. b:co 470,666: 32.
Envoye' extraordin.
Tyska Förbundet .
Gulden 22,000.
— Danmark ....
„ 20,000.
Envoye' extraordin. — Frankrike ... „ 44>00°- Envoye' extraordin. — Storbritannien . . ,, 55,000.
Envoye' extraordin. — Österrike ... ,, 28,000.
— Preussen ....
,, 28,000.
Envoye' extraordin. —- Ryssland ....
„ 44>°°°- Charge' d’affaires —- Spanien 10,800.
— Sverige ....
„ 22,000.
Envoye' extraordin. — Belgien ....
„ 3o,ooo.
Equiperingskostnader „ i5,ooo.
Postporto för beskickningarna „ 3o,ooo.
Kurir-resor „ i3,5oo.
Hemliga utgifter 10,000.
S:a Gulden eller r:dr Sv. b:co 372,300.
Envoye' extraordin. •— Österrike ....
Francs 40*000» Envoye' extraordin.
— Frankrike ....
„ 60,000.
Transport 100,000.
Dcti i Maj e. m. lia Transport 100,000.
Envoye extraordin. — StorBrilannien ... „ 80,000.
— Nederländerna ... „ 5o,ooo. Envoye' extraordin.
„ 5o,ooo. Charge' d’affaires — Danmark i5,ooo.
Cliarge' d’afFaires — Spanien „ i5,ooo.
Charge' d’affaires — Sverige „ i5,ooo.
— Ryssland ....
„ 80,000.
Envoye' extraordin. — Frankfurt ... ,, 4°>000‘ Pensioner „ 10,000.
Kurir-resor 70,000.
Extra utgifter 75,000.
Ileinliga utgifter 84,000.
S:a Francs 684,000 eller r:dr Sv. b:eo 342,000. H. Ex. H r Gr. Löwenhjelm:
Jag yttrar mig ogerna i detta mål, der jag kan synas drifven af egen fördel.
Men grannlagenheten kan öfverdrifvas, och detta skedde, om de på sådan grund tego, de som äro förpligtade alt närmast känna det, hvarom fråga är.
Jag bestrider Utsk:s utgångspunkt, som hufvudsakligen är den , att eharge's d’alfaires kunna ersätta ministrar.
De förres personliga förmåga är här icke i fråga; enär, med få undantag, samtlige ministrar varit charge's d’affaires, och förmågan icke kom på samma gång med nya creditivet.
Men så väl äldre praxis, som Wiener-congressens act i8i5 bestämma, alt charges d’alfaires icke som ministrarne äro accrediterade hos Monarkerna , men endast till utrikes ministrarna, och äga således icke, i och för ärendena, tillträde hos Monarkerna.
Men ännu mer, ehvad personlig förtjenst en charge' d’affaires än må äga, vinner han icke ens hos utrikes ministern lika tillträde med oss.
En annan villfarelse vore att anse, det besparingen blefve lika stor med hela skilnaden emellan de för ministrar och charges d’affaires nu brukliga aflöningar.
Om charge' d'affaires icke allönades högre, ja dubbelt högre, än nu, förmår han icke bispringa förlägna och t. o. m. nödlidande landsmän.
Sådane äro beklagligen många utomlands.
Men icke kan meningen vara, att de skola utan all hjelp afvisas.
Detta biträde bestrides nu af ministrarna, och de, som hafva minne och anlitat dgtta biträde, kunna intyga, att ministrarne icke undandraga sig att dermed tillhandagå.
Det är äfven något annat, som en charge' d’affaires med nuvar. löner alldeles icke förmår, nemi. att i vettenskapligt, litterärt, artistiskt, tecknologiskt och industrielt afseende gagna fäderneslandet.
Detta är utrikes missionernes oeftergifliga pligt, och är än mera maktpåliggande för vår Stat, i anseende till dess för communicationer med Europa så ogynnsamma läge.
Men jemte allt det myckna och kostsamma, som härtill fordras, förutsätter det synnerligen, att våra landsmän, som 116 Den 2 Maje. ra. i och för ofvannämnda yrken beresa våra residenser, förhjelpas till umgänge med, och biträde af alla utmärkta och verkande infödingar af samma yrken; och härtill fordras den der kostsamma representationen, hvilken de deri oerfarne anse sorn en särdeles njutning, men som verkligen är en af de tråkigare pligterna.
Dessutom fordras en högre och kostsammare stat af en charge' d’affaires, när han anställes som permanent mission s-chef, än när han blott vicarierar forsin frånvar. minister.
— Besparingen, ifall af charge' d’affaire’s anställande, vore således ringa, och vore en ganska illa beräknad hushållning, blott under ofvan anförda synpunkt; helst en enda hemlandet tillegnad uppfinning kan blifva vida indrägtigare, än sådan småaktig besparing.
Och detta gäller med än högre visshet om andra fördelar, som en minister, men icke en charge' d’affaires förmår tillskynda landet.
— Ar 1822 föreslog Franska Regeringen en tulltaxa, som med 5o proc. förhöjde tullen å inkommande jern.
Redan hade deputerade-kammarens utsk. tillstyrkt antagandet, då Svenska Ministern förmådde utverka undantag för jern, utsträckt under hammare och behandladt vid vedkol.
Enär nu tullförhöjningen drabbade det Engelska valsade och vid stenkol behandlade jernet, blef följden, att vår import, som sedan tullförhöjningen 18 i4 aldrig öfverstigit halfannan million kilogrammer, uppgick inom ett par år till 8 millioner.
Sednare har samme Minister förmått att åt 21 af våra unga sjö-officerare vinna embarquement å Franska örlogsskepp.
Det skedde tvertemot författningarna, och man vet huru afundad embarquering i alla flottor är.
Men , understödd af de vackra minnen våra sjö-officerare Jemnat i Franska marinen under Amerikanska kriget för 60 år sedan, lyckades det Svenska Ministern, så väl hos Carl den X:de som hos Fransmännens nu regerande Konung, att befordra dessa 21 unga sjö-officerare till deltagande i alla fälttågen i Medelhafvet och mot Algier, i Lissabons intagande, i expeditionen till Senegal, och flera verldskringseglings-resor.
Under 6 a 7 år tjente desse officerare med sin Svenska grad, med alla Franska olficerarne tillkommande rättigheter, med full Fransk sold, sora försatte dem i tillfälle alt lemna sin Svenska aflöning orörd; och när de, decorerade allesammans, hemreste, medförde de den sjö-erfarenhet, som under en så beskaffad och så långvarig embarquering måste förvärfvas.
Må jag tillägga, att de alla hade hedrat vår flagga.
Men detta må ju anses hafva varit en högst nyttig diplomatisk gerning; ty rikaste marin-budget kan ej göra krig enkom för att till sådan grad af sjömanskap förhjelpa sina unga officerare.
Men sådant förmå sannerligen icke charges d’affaires; ty dertill förslår ej deras capacitet, den ingen för öfrigt hellre och uppriktigare än jag hos våra närvar. charge's d’a(Faires vitsordar.
Till sådant fordras den verkningsförmåga, som ministrar hemta utur upphöjdare ställning, yp~ Deni Maje. ta. "7 pigare representation och deraf följande umgängesförmåner. —•
Men , torde någon invända, bör skäl ej vara nog att vinna livad skäligt är?
— ”Jo Gud bevars!” svarade min vän Kellgren för 60 år sedan: ”Jo, Gild bevars — men ej på ”jorden.” Gr.
Jag ämnar icke tala om charges d’affaires, och lämpligheten alt sätta dem i stället för verkliga ministrar.
Jag ämnar tala 0111 anslagen.
Härvid skulle jag önska, alt, enl. det råd en värd ledamot af detta Stånd i förmiddags gaf, jag kunde tala rent och öppet ut; men i denna fråga fruktar jag nu så mycket dunkelt ligger öfver cabinettseassans förhållande till andra cassör, att jag skulle önska mig förmågan att tala diplomatiskt.
Då jag nu icke kan göra det, anhåller jag blott, att den begärda förändringen ej må af SlatsUtsk. beviljas; och förbehåller jag mig att, då vi komma till 8:de hufvudtiteln, vidare få yttra 111ig i denna fråga.
Hr Ihre, Albrecht, uppläste följande:
Jag instämmer till alla delar i hvad Frih.
Stjerneld anfört emot StatsUlsk:s förslag att med £:del nedsätta det hittills beviljade anslag för Minister-staten.
Hr Fr i hrns här uttalade öfvertygelse är äfven min; den är grundad på en gemensam erfarenhet.
Utan alt således upptaga tiden med upprepandet af redan framlagda skäl, anser jag dock för min pligt att fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet på det olämpliga, det skadliga, det måhända vådliga förvåra utrikes förhållanden deri, att nödgas återkalla större delen af våra vid främmande hof anställda ministrar, och derigenom inför hela Europa erkänna, att vi icke kunna eller vilja fortsätta våra förbindelser med dessa stater på samma förtroligare fot som förut.
Ty ehvad man än må invända till försvar för den mening, att en charge' d atfaires kan vara lika nyttig för sitt land, som cn minister; så torde likväl detta endast tillräckligen vederläggas af alla andra Rikens exempel och troligen, i enlighet med hvad Gr.
Löwenhjelm nyss yttrat, af alla de personers vitsord, hvilka beträdat den diplomatiska banan.
Bland främmande makter af samma politiska ordning och vigt, som de förenade nordiska Rikena, lärer man ej kunna uppgifva en enda, som icke underhåller ett lika stort eller större antal ministrar.
Norra Amerika äger sex agenter af denna rang vid Europeiska hof. — Slutligen vågar jag erinra, att våra diplomatiska ombud icke ensamt äro Sveriges representanter; de tillhöra äfven Norrige; och jag hemställer, huruvida det är rätt att, genom ministeranslagets ensidigt beslutade förminskning och våra beskickningars deraf följande reduction, blottställa oss för förebråelsen att, vid möjligen inträffande politiska brytningar eller vigtigare underhandlingar, dymedelst äfven kunna skada Brödrarikets intressen. 118 D en a Ma j e. ra.
Jag anhåller om återremiss af StatsUtsk:s nu föredragna utlåt, , i hvad det rörer Minister-statens anslag. 7ide punkten.
K. Postverket.
Hr Peyron, Gustaf Abraham, hade inlemnat följande : I anledn. af H. StatsUtsk:s utlåt.
N:o 4?» angrde regleringen af utgifterna under riksstatens anili a hufvudtitel, anhåller jag vördsammast, att, i hvad angår Utsk:s yttrande om anslaget till Postverket, få flista R o. Ad:s uppmärksamhet derpå, att, ehuruväl anslagsbehofvet för Postverkets stat och öfriga utgifter, i K.
M:s aflåtna nåd. propos. om statsverkets behof, icke förslagsvis blifvit uppgifvet till mer un 35o,ooo r:dr, sådant likväl skett under den förutsättning, att R.
St. äfven hädanefter skulle medgifva, att, sedan den för statsverket af postmedlen beräknade netto-inkomst, hvilken K. M. i nåd. föreslagit lill 5o proc. mer än de förra åren, nemi. till i5o,noo r:dr, blifvit afdragen, det blifvande öfverskottet finge till postinrättningens underhåll och förbättring disponeras.
Då StatsUtsk. icke nu utlåtit sig om den sednare delen af den nåd. proposrn, eller den rörtde öfverskottets disposition, ehuru, genom de från Poststyrelsen infordrade, och StatsUtsk. meddelade uppgifter och upplysningar, Utsk. varit i tillfälle inhemta, att Postverkets ordin.-utgifter för de sednare 2.‘ne bokslutsåren 18 >7 och 1838, oberäknadt de å öfverskottet anvisade utgifter för paketpost-inrättningen, och understödet för diligencer, i medeltal uppgått till något öfver 400,000 r:dr årligen; och dertill kommer, att, genom sedermera tillkomna och ständigt fortgående förbättringar i post-communicationerna, innevar. års utgifter blifvit beräknade till en summa af 411 »9^7 r:dr 44 s^* 4 r-> förutan ett tillskott af 15 a 18,000, som numera erfordras för året till den utländska postgången, sedan en direct postcommunication med ångbåtar emellan Sverige och England just nu är påbörjad; anser jag det desto vigtigare, att det ordin.-anslaget för Postverket fastställes till minst 43o,ooo r:dr årligen, som för den händelse att öfverskottet å postintraderna icke skulle för samma ändamål få disponeras, alla de sedan sista riksdag gjorda förbättringar i postcommunicationerna icke kunna , då medel till kostnadernas bestridande saknas, fortfarande underhållas, och således måste åter upphäfvas.
Som det i alla fall synes vara rättast och ändamålsenligast , att anslaget för redan kända och bestämda utgifter fastställes till ett belopp, som motsvarar detsamma, iunan något öfverskott beräknas; hemställer jag vördsammast, om icke Postverkets ordin.-utgifter vid förevar, statsreglering må, i stället för 35o,000 r:dr, förslagsvis beräknas till 43o,000 r:dr, äfvensom att, då lättade communicationsanstaller otvifvelaktig! befrämja industrien och i sin mån den allmänna D«n i Ma j e. m. lig välmågan i landet, om icke, sedan R.
St. bestämt den summa, som af posliritraderna bör lemnäs till statsverket, det derutöfver uppkommande öfverskott må, såsom hittills, äfven hädanefter få disponeras till postinrättningarnas ytterligare utvidgning och förbättring; och torde jag bland det sednare slaget blott få nämna den, såsom af mycken nödvändighet för posternes säkerhet och vård, att täckta åkdon anskaffas för deras förvarande under fortskaffningen.
Jag anhåller sålunda vördsamt om återremiss på betänk, i förevar, afseende, och alt mitt anförande måtte till Ulsk. få åtfölja.
Hr Grundelstjerna, Axel Wilh., hade ingifvit ett anförande, som upplästes, så lydande:
N:o 4o, ang:de reglenn af utgifterna under liksstatens andra hufvudtitel, har StatsUtsk. i y:de punkten, rörtde K.
Postverket, yttrat, det Utsk. ej funnit anledn. föreslå någon förändring i beloppet af den anslagssumma, som för Postverkets utgifter å sista statsregler:n blifvit uppförd, dervid Utsk. anfört, att frågan om disposition af öfverskott å postmedlen fordrade en noggrannare utredning, och skulle blifva föremål för en särskild behandling.
Ehuru i sammanhang härmed den af mig hos R.o. Ad. den 7 sisth Mars väckta och till Utsk. den 11 i samma månad remitterade motion, om öfverflyttning till annan hufvudtitel af de hittills utaf postmedlen bestridda utgifterna för telegraph-inrättningarna i Riket, synes hafva bort behandlas, har Utsk. likväl icke meddelat något utlåt, i denna fråga, samt ej Heller fästat det ringaste afseende å de af mig vid samma tillfälle lemnade upplysningar om Postverkets årliga behof efter innevar. års utgång.
Det är väl sannt, att uti den K. propostn om statsverkets tillstånd och behof, som denna riksdag till StatsUtsk. blifvit aflåten, Postverkets utgifter calculationsvis uro upptagna till enahanda belopp, som vid sista stalsregler:n, eller till 35o,ooo r:dr om året; en summa, som, enl. hvad jag förut upplyst, blifver otillräcklig; men då Utsk. sedermera begärt och af Poststyrelsen långt före detta erhållit specifika uppgifter"
å Postverkets utgifter och behållningar under de sednare åren, har Utsk. icke kunnat vara i okunnighet derom , att postinrättningen i dess närvar, skick ej kan underhållas med en summa af 35o,ooo r:dr om året, och att dertill ytterligare erfordras 60 a 70,000 r:dr årligen, utan afseende på några förbättringar i postväsendet och oberäknadt kostnaderna för telegraphverket, ångfartygs nybyggnad, ersättning för af Svenska ministrar och consuler på främmande orter utbetald t postporto, samt understöd för diligenceinrättnlr, om sådant understöd än vidare skulle komma i fråga.
Detta ökade behof af 60 å 70,000 r:dr om året för 120 D t n 2 Maj c. na. sjelfva Postverket, liar uppkommit af postcommunicationernas betydliga förbättring under de 6 sednast förflutna åren, derom statsrevisorernes tili R.St. afgifna berättelser nogsamt vittna; och då R.St. vid sista riksdagen bestämdt för sådant ändamål lemnat K.
M. dispositionen af de å postmedlen uppkommande öfverskott, samt de tillökta kostnaderna äro permanenta, synes Utsk., som förmodligen ej åsyftat, att de i sednare åren gjorda förbättringar i postanstalterna skola indragas, hafva saknat skäl att till Postverkets underhållande i dess närvar, skick, om ock blott förslagsvis, uppföra en mindre summa, än den som bevisligen dertill erfordras.
Utsk. har yttrat, att frågan om dispositionen af öfverslå otten å postmedlen kommer att särskildt behandlas.
Om nu dessa till vissa bestämda föremål skola få användas, eller till större eller mindre del böra till Riksg.cont. ingå; så måste, särdeles i förra fallet, någon approximativ beräkning af deras belopp göras, och denna beräkning måste ju blifva högst felaktig, om till öfverskott hänföras medel, som äro oumbärliga för Postverkets underhåll.
Den fastställda staten för Postverket innevar. år upptager en summa af 43>j443* 28. 4- Om nu härifrån afdrages: anslaget till telegraph-inrättningar nas underhåll 12,120: ersättning till ministrar och consuler för utgifvet postporto 6,000: understödet tili diligence-bolaget N:o x 8,000: 26,120: — — så återstår för Postverket /[o5,^i3: 28.
4- uti hvilken sistnämnda summa något anslag ej blifvit beräknadt för den tillämnade postcommunicationen med ångfartyg emellan Götheborg och England , såsom nu först d i fini ti v t reglerad, ej heller för postiljonernes beklädnad, hvilken innevar. år ej utfaller, men nästa år fordrar en utgift af 7 å 8,000 rrdr.
Jag har trott mig böra anföra detta förhållande, för att ytterligare styrka otillräckligheten af 35o,ooo r:dr om året till det egentliga Postverkets underhåll, och anhåller om återremiss af Utsk:s betänk., med yrkande, det Utsk. uti afgifvande nytt utlåt., efter det ådagalagda behofvet, måtte rätta den förslagssumma, som till verkets underhåll intill nästa riksdag årligen erfordras; samt alt Utsk. måtte sig yttra öfver den af mig väckta fråga om öfverflyttande till annan hufvudlitel af anslaget till telegraph-inrättningarna i Riket, och, i händelse Utsk. ej anser sig böra en sådan öfverflyttning tillstyrka, Utsk. likväl måtte föreslå en bestämd summa att af öfverskotten å postmedlen årligen intill nästa riksdag utgå, i och för nybyggnad och underhåll af telegrapherna; hvarigenom tillgångarna för sjelfva Postverkets - Den a
Maj c. m. 'kets underhåll och dess förbättring, om detsamma skall fortgå, må med mera säkerhet kunna beräknas. 8:de punkten.
K. Ka m m ar-co 11 egium.
Gederström, Jacob: Samina anmärkn. galler vid Stats Utslits bär gjorda förslag, som blifvit gjord vid förslaget rör:de K. M:s Nedre Just.revision.
Det är nemi. frågan att visa, huruvida Svenska folkets intresse är beroende på att få målen afgjorda, eller om ärendena skola ligga nere, för det att icke medel finnas att aflöna de embets-och tjenstemän, af hvilka målen böra handläggas, som bort utgöra föremål för StatsUtskts öfverläggning , men blifvit åsidosatt. K.
M. har i sin nåd. propos. förklarat, alt hvad K. M. för Kammar-colhm begärt, var påkalladt, så väl af billighet och rättvisa, sorn af nödig omtanka för ärendenas gång.