Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksdags början kunde efter dä warande omständigheter och gängse pris bestämmas till en wiss Summa i Mänaden för hwarje Taffel; äfwensom att, hivad KlubbarNe angär, den förtäring derstädes kan erfordras mä, ivid Riksmöten som hädanefter inträffa, af hwarje Ständs tillskott besörjas, pä sätt tillförene warit manligt och nu äfwenafPreste- samt Borgare-Ständen ster; anhällandes likwäl Riksens Stander i underdänighct oet nödige runi till en Klubb för hwarje Ständ särskildt inätte i nägot af Kronans hus i Räder utses. Hwad Riksens
Ständer säledes i detta afseende funnit tjenligt, öfwerlemna Riksens Ständer härmed i underdänighet till Eder Kongl. Majus Nädiga pröfning och bifall Riksens Stander framhärda etc.
Sedan uti ingifwit Memorial blifwit vrkadk, delS att Swenste Jordbrukare i allmänhet äter mätte, i likhet med hwad Eommerce-Collegii Kungörelse den lg April 1736 Xidd. och Ld.prot. 6:te Land. 2 vkir 2lfd. 944 Den 2Z April. a78S stadgar, genom 12 Procents pramier upmuniras till utwidgande af Schäfcrihandteringen och deraf följande förökande af iuhämffa Uäförräd, dels att Lagensförbud i 6 Cap. 1 Z Handels-Balken emot Landthandel matte up« häfwas i afseende pä Inrikes fallen ull och en fri handel dermed tillätas; hafwa Riksens Stander wid öfwerwägande häraf, nogsamt insett detta ämnes wigt för de inhemfke Fabrikcrms upkomsi; men dä erfarenheten wisat hwilken ringa inflhtclsc nämnde Prämier haft pä Ullhanteringens ripmuntran och fortkomst inom märt Fädernesland, där manga hinder deremot sig förete, härrörande dels af sielfiva Climatet dels deraf ait Landtbrukaren manligen kan genom andra företag räkna pä en större winst, än den han skulle hämta af en till utgängen ofta osäker Färffötsel, äfwen med beräkning af den hjelp, som utfallande belöningar kunde gifwa, anse Riksens Ständer stg ej äga anledning, att i underdänighet tillstyrka hwad i afseende pä Prämiers utfästande således blifwit föreflagit; utan fä endast till Eder Kongl.
Majtts Egen Nädiga omsorg i underdånighet öfwerlemna hela denna angelägenhet, jncd nnderdänig anhällan, det täcktes Eder Kongl. Maj:t, till ändamälcts befrämjande, nied nägon lämpelig npmnntran eller distinction i Räder hugna dem som genom en widsiräcklare
Färffötsel göra sig af det allmänna wälsörtjente, samt derjemte lika Nödigt widtaga nödige anstalter att rfrän Utrikes Orter införflrifwa
Fär af en god gröfre KardUllsart, hwilka kunde pä tjenlige ställen i Riket, isynnerhet i de Södra Provinserne, till befordrande af c» förrnänlig Ull-production utdelas.
Hwad äter en fri handel med Inländsk Ull Mtgär, anse Riksens Ständer densamma böra utan hinder af Lagens stadgande i 6 Cap. Handels - Balken tillätes och anhälla härmed i underdänighet, det täcktes Eder Kongl. Maj:t
Desi bifall dertill i Räder meddela.
I anledning af wäckt fräga angäende förmänligasto sättet a:t anställa uphandlingar af Kronans behof, samt för - Dcn 23 April. 943 försäljning af dest umbärliga persedlar, hofwa Zkikscns Stander efter granskning af harwid förekomne omständigheter trott sig böra till Ed>r Kongl. Majus
Nädiga pröfving i underdänighet hemställa: 1:0 Att, hwad angar uvhandlingar af Kronans behof i fredstid, desamma mäga ste genom Auctioner sä wäl i den ort där waran erfordras, som wid wederbörande Werk i hufwudstaden, samt att inga särskildta anbud därwid mä äga rum. e:o Att dä behofwen i krigstider oftast äro sä pästyn» dadé, att Auctioner icke altid kunna hinna i behörig ordning wcrkställas, utan att ändamälet stall förfelas, uphandlingarne dä mätte be sörjas, genom wederbörande Werk och Embetsman, hwilka äga att widtaga de utwägar sonr till erhällande af de möjeligast lindriga pris finnas tjenlige. , gw
Att försäljningen af Kronans umbärlige Tiondepersedlar och Effccter altid mätte stc genom öppen Auction till den mästbjudande, utan att ett minimum säsom försäljningspris utsattes, hwarigenom Kronan ofta nödgatS widkänna st >da och förlust, -dä flere Auctioner ä samm» persedlar mäst utlysas och waran ändock blifwit oförsäld.
Dä 7Z §- i Negerings-Formen stadgar, att de ärlige Markegängs-Tarorne stola uprättas genom Deputerade af alla Riks-Ständen, utsedde pä det satt hwarje
Ständ särskildt för sig besluter, samt att, hwad Deputerade fastställa, stall tjena till efterlefnad sä wida ej ans dring deruti behörigen sökes och winnes, har Ridderstapsk och Adeln härom för sig följande förestrifwit:
Ingen annan än innom
Länet boende och därstädes fast Egendom ägande fullmvndig Adelsman kan till Deputerad wid Markcgängs-Taxors upsättande wäija eller blifwa wald^ .Indelningshafwande myndig Adelsman, ssm 946
Den 2Z April. som innom Länet bor och derstädes fast Egendom ager, ware äfwen behörig akt malja och blifwa wald.
Stads» Egendom anses ej i Adelsmans hand som fast Egendom.
Hwar och en sä qualiflcerad Adelsman som i §. före» skrifwer äge en röst. chwad hans ege-Ndom ar större eller mindre; minst ser weckor söre den af Landhöfdingen faststälde dag till Markegängs - Tarans uprättande later han af Prediksstolarne kungöras, att till wal berättigade Adelsmän böra inom fjorton dagar derefter till honom insända deras skrifteliga vora, innehäilande de 2tne A» dglsmäns namn, hwilka han till Deputerade utser.
Utanffriften ställes till Landhöfdingc-Embetct med päffrift: Votum.
Nästa Söcknedag, som infaller efter fjorton dagars förlopp, räknade fränden dag Kungörelsen om Wals anställande bordt enligt Landshöfdingens föranstaltande af Predikstolarne upläsas, öpne Landshöfdingen i närwaro af o:ne af honom kilkallade Adelsmän, eller i brist deraf andre gode man, hwilka ej höra till Landhöfdingc-Embetet eller Landsstaten, de insände Bota och läte deröfwcr hälla Protokoll. Lyder Votum pä flere an s:ne Personer, eller bestnnes en eiler begge af de i Voto nämnde Personer obehörige att enligt i §. komma under wal eller ar votum af obehörig man gifwet, eller efter förrättadt öpnande af Bota inkommet, ware det eller de ej gällande.
De twenne behörige Adelsmän, som undfätt fläste rösterne, ware rätteligen walde- Är walet obestämdt derigenom, att flere Undfätt lika mänga röster, utröneS genast genom lottning hwilken eller hwilka böra säsom
Deputerade anses.
Genom Embetsbref underrättar Landshöfdingen med omgäcnde post de utsedde
Deputerade om deras förordnande och tiden till sammanträdet.
De af Ridderstapct och Adeln walde Ledamöter lära ej undandraga sig, att förrättningen bewista, utom högst giltig?
/ Den 23 April. Z4? giltige orsaker, hwilka i rätter tid böra hos Konungens Befallningshafwande tillkännagifwas.
Z Deputerads ställe, som anmäler laga förfall, kalle Landshöfdingen en sadan Adelsman som enligt i H. är behörig att kunna wäljas.
Finnes i Länet ej sadan Adelsman som uptager; kalle Landshöfdingen af ZnLelningshaswande eller obesut-- ne Adelsmän efter egit wal.
De ware ej nägot wike underkastade för uteblifwande.
Kommer pä nägot af förestrifne sätt utsedd
Deputerad ej tillstädes wid sammanträdet, gänge förrättningen likafullt obehindradt för sig.
Landshöfdingen wara altid Deputerades Ordförande', dock utan rättighet att med dem rösta, eller att lägga hinder för fattande af deras beslut.
Landshöfdingen förelägga qltid de
Deputerade de hittills manlige och af honom frän wcderbörande infordrade uplpsningar, åge rättighet att göra föreställningar och att täta intaga sin mening i Protocollet. Z likhet med hwad Ridderstapet och Adeln säledes för sig beslutit, hafwa Preste - och Borgare-Ständen äfwen bestämt antalet af de till Markegängs-Tarornes upprättande
Deputerade till s:ne Personer af hwardera Ståndet innom hwarje Län; kommandes Prestc-Ständets Deputerade, att, enligt förut midtagen författning och efter af Konungens Bcfallningshafwandc erhällen underrättelse, om Terminen för Markrgänas-Taxorncs uprättande, att af Dom-Capitlen utses och tilförordnas.
Hwad äter angär rättigheten till deltagande uti ifrägawarande förrättningar dar Borgare-Ständet ansett den samma böra för hwart är Städerne emellan efter deras Nummer ombytas, sedan början först blifwit gjord med Landshöfdingc-Residenset i hwarje
Län, till följe hwaraf Städernes äldste stola inför Magistraten anställa wal af desi Deputerade, hwilka de äga att utse antingen bland Stadens Borgcrstapö egne medlemmar el - 948 Den 25 April. ler ibland Ncsidence-Stadens eller ock en af hwardera stallet, börande i de 2:ne sednare fallen Magistraten ge, nast hos Konungens BcfallningShafwande anmäla, hwilken eller hwilka af Ncsidence-Stadens Znnewanare blifwit till Deputerade tör en och annan Stad walde, samt den eller de, som ä sednare stället utsedde blifwit, där ej -laga förfall inträffar, ofelbart personligen fig inställa. Hwad Bondc-Ständets Deputerade angär, har Ständer, för att genom ett sä inffränkt antal Ledamöter som möjligt är fä Markegängs-sättningarne wcrksiälde, bestulit: att wid den MarkegangS-sättning som efter denna Riksdags stut härnäst inträffar, en StandetS Ledamot frän hwane
Domsaga skall ucses innom cftsrföljande
Län, neniligen Upsala, Stockholms, Skaraborgs, Kronobergs, Jönköpings, Westeräs, Elfsborgs, Calmar, Carlstads, Westerbottens, Gottlands, Malmöhus, Christianstads, Blekinge, Hallands och Bohus Län; En fran hwarje Härad uti östergöthlands, Södermanlands och Orebro Län; En frän hwarje Fögderi innom Kopparbergs
Län, samt likaledes en fran hwarje Fögderi innom Gefleborgs och Wester, norrlands Län, med iagtagande af sädan derstädes tillförene följd ordning, att wcderbörande Kronofogdar, efter förutgangcn Kungörelse om tiden dä Markegangs-sättningen stall företagas, böra sammankalla en Deputerad frän hwarie Socken , att a wist dag sammanträda tull wal af Ledamöter, att enligt förenämnde grund uti ärendet deltaga, dä Futtmagter för dem utfärdas; Och har VondeStändet för öfrigt stadgat, att' när Orternes Ombud wid nästa Markcgängs-sättning inför Konungens Befallningshafvande sammanträda, deste stg emellan, dä stola widare öfwercnskvmma om det antal Fullmägtigc som för framtiden i hwarje Landsort kan lämpligt anses, börande hwad sättet till wal af Ståndets Deputerade angär, sä förHällas:
Att när Termin till Markegängs-sättningen för Länet blifwit af Konungens Befallningshafvande utsatt och i Kyrkorne kungjord, hwarje Sockens Jnncwänare, sä fort ste kan, sammanträda och mälja, ester Socknarnes storlek, ett eller flere Ombud, hwilka pä Häradshöfdingens kallelse infinna stg om möjligt är, wid Höste-Tingets början, men eljest någon lämplig tid ä Häradets wanlige Tingsställen, där de inför Domaren eller den han i sitt ställe förordnar sina Fullmägtige utse.
Den 25 Apcik. 949 Jemte det Nitten?
Stander fä till Eder Kongl.
Majit r underdänighct öswerlemna deras härom fattade bestut, anhäkla de i lika nnderdänighct, att dä gcnom Negcrings-formens stadgande i ofwanbcrörde § , den uti Kongl. Förordningen den 22 Julii <8»Z Kammar-Collegium tillagdc befattning med den Artiga Markcgängs-säktningen aldeles uphört och således ändamälet med den till dem 5 Nowember skedde förflyttning af tiden för denna förrättnings nurkställande förfallit, denna tid mätte bestammas sist lii! den 12 December, da prisen ä Spannemäl, den wigtigaste af alla Artielar, wunnit den stadga som erfordras för att wid Tapornes uprättande tjena till grund, kunnandes äfwcn de utsatte prisen frän denna tid till ,den 2, December rättligen hinna kungöras ock säledes nödig säkerhet ivid vfwcrenskommelscr emellan Ränte-taLare och Ränte-gifwarc winnås.
Hwad äter angär den ordning, som wid ifrägawarande förrättning bör följas, hemställa Riksens Ständer, till Eder Kongl- Majus Nådiga bifall i underdänighet att med de der till erforderliga upaifter , mä förhällas enligt hwad Kongl. Brefwet den 16
December 1774 samt Kammar-Collegii och Stats-Conkoirets derpå grundade Circulaire af den 8 Maij 17 A derom stadga; att z §. i 1734 ärS Resolution pä AlinoLens och 8 § af i7Z* ärs Resolution pä Riddcrffapels och Adclns bcswar, mä^ gälla i fräga om Dcputeradek, rättighet, att eser sig företeende omständigheter jämka de pris som utsattas, bwarwid dock, i afseende pä förenämnde Resolutioners förordnande, det hälften af de Deputerade borde wara Nänte-tagare och hälften Räntc-gifware, RstsciiS Ständer funnit detsamma »undre wigtigt och nyttigt, da det flerestädes i brist af Ränte-tagare icke kan estcrleswas, samt desiutom de hä-igenom Lsyftade fördelar af ctt jämnare pris ändock kunna winnås; Att wid Markegängs-sattningarne, hwilka altid torde böra uti Landshvfdingc Rcsidence-Staden i bwarje Län sörättas, Landshöfdingen altid ma köra ordet, samt Lands-Secrcteraren eller Lands-Kammererarcn Protocollet, och att i händelse wid omröstning, som bör ste Ständswis och ej per capita, >wä Ständ i frägan om priset ä nägon wara skulle stadna emot twä, ett medium mätte bestämmas sf de genom bägge sidornes röster yrkade olika pris, pa g5o Dm 25 April. sätt Z §. i !?Z4 ärs Resolution uppi?
Allmogens beswär innehällcr, hwarförutan Nitsens Ständer äfwen trott sig böra i »nderdänighet tillstyrka, att invad Äongl.
Förordningen den ^2 Julli! r80Z för öfrigt och i sammanhang med detta ämne stadgar om Afrads- och Krono-Tionde Spanncmälens forslande eller lösande mätte bibehällas, likasom den Termin, inom »wilken Ränte-tagare och Ränte-gifware böra tillkännagifva om de wilja emottaga eller lemna Ränte-Spanncmalen.
Ständer framhärda rc. Stormägtigste AllerNädigste Konung! Wid öfwerwägande af Allmänna Magazins-Inrättningens wigtiga bestämmelse, att till Landtbrukets uphjelpande och säkerhet bäve i bättre och sämre är bereda ett någorlunda jemnt pris a spannemäl, att understödja be-> hvswands Orter i Riket, att förekomma hungersnöd i misiwäxt är, att fylla Statens behof utöfver Stats-Werkets egne tillgZngar i spannemäl samt att wid inträffande krig dermed förse Rikets Flottor ock Armse, hafwa Riksens Ständer, mcd öfwertyzctst om denna inrättnings wäsentAiga inflytelse pä Samhällets wälständ samt om nödwän, dighetcn af dest bibehållande, trott sig böra i underdänighet afhälla om Eder Kongl. ^Maj:ts Nädiga bifall till de grlind r, som Riksens Ständer i anseende till Allmänna Magazins-Förwaltningen funnit nödige och för ändamälet tjenlige; nemligen: 1:0 Att Spannemäls Magazins-Inrättningens ffuld till framlidne Canzlic-Rädet och Commendeuren ltverboA? Arfwingar, stor 209,159 R:d. 43 st. 4 r:st. mä päRiksgäldsContoiret öfwerflpttas, likwäk med rättighet för Contoiret, att wid Ränke- och Capital-afbetälningar ä detta Län ic^ ke behöfwa annorlunda gä till wäga, än med sina öfrige skulder. 2:0 Att Inrättningens behällna fond, sedan den salunda ej för denna skuld widare häftar, anwändes til!
Allmänna Magaziner. Z!0
Den 35 April. 651 3:0.
Att Allmänna Magazins-D-rectionen hädanefter mätte bestä af twännc ordinarie Ledamöter och cn E.rtra Ledamot, under Lrdförande halst af Stats-Secreteraren för Drälftl-Werket, In- och Utrikes handeln samt Slöjverne. 4:oAnl:älla Riksens Ständer i underdänighet, att Eder Kongl. Mant, sedan Magazins-Directionen bliswit hörd, täckes i Räder bestämma det antal Embets- och Tjenstemän, som finnes nödige till Werketö drift, med rättigdet likwäl för Directionen, att i samräd med Riksens Ständers Revisorer göra de ändringar utiamaletaf Betjeningen, hwartill omständigheterne kunna föranleda; men för egen del hafma Riksens Stander trött, att ej flere än uti Bilagan Lit- i underdänighet förestås, kunna wid Directionen wara af nöden; i följe hwaraf Riksens Ständer fä i underdänighet hemställa att den i samma Bilaga uptagne
Summa mätte till detta ändamäl bestämmas och ärligen utgä med « R-'d. B:co 6,549- 32.
Därnäst enligt Bilagan Litt. 8. för all den öfriga Betjeningen, hwars aflöning hittills utgjort l7,45r R:d. zr A. Zr:st., hädanef- , ter ekidast 8,650. zs. 8.
Ständer anse dock härnad böra sattas det förbehåll, att ehwad ändring uti antalet afSystlorne wid Werket kommer att göras, aflvningen likwäl intill nästa Riksdag aldrig matte stiga till högre belopp.
' Härtill kommer enligt Bilagan Litt. e. Expectance-Löner och Pensioner, efter gamla Staten, hwilka likwäl smaniltgom förswinna, 2,,88. 40. samt enligt Litt O. den nu blifwande nya Expectance-Statens aflöning S»°48. 8.^ Summa ärlig Stat R:d. 22,537. »4- 8.
Til! 952 Den 25 April.
Till oswansiälnde Utgifts-Sumrnor bör läggas för Mägazinernrs underhäll hwart är 1,462. gz. 4.
Tillsammans N:d. 24,000.
Medelst det förslag till indragningar, som Riksens Ständer sälunda upgifwit, blifwer, sedan Erpectance-Lönerne smäningom hunnit förswinna, en ärlig besparing af följande Summor, nemligen: Wid Directionens AflöningsStat, enligt Litt. K. Rid. 2,766. Wid Magazins och Bränneri, Detjeningens
Dito enligt Litt- L. 8,För. 7. Tillsammans Nid. 11,567. 7. Riksens Ständer anse likwäl, att de föreflagne indragningarne böra göras med största warsamhet och att sä wäl Wcrkets styrelse, som den till indragning projecterade Betjeningen bör deröfwer höras, sä framt mängden af de werfcligen fattige och en del med mänga barn omgifne icke stola förgäs; och Riksens Ständer hoppas, att de Embets- ach Tjenstemän wid Werket, hwilkas systlor afstaffas, mätte sä-widt ste kan till andre sysslor förhjelpas men desiförrinnan fä behälla halfma lönen säsom Pension. 5:0 Anse Riksens Ständer att endast Brännerier i Slockholm och Götheborg böra för Kronans Räkning drifwas; men anhälla i underdänighet att Eder Kongl.
Majit i Räder täckes pröfwa, hwilka där böra bibehällas, äfwensom hwilka Magazins-Hus i allmänhet kunna försäljas. 6:0
Att Krono-Brännericrne !
Stockholm och Götheborg mäga fä förbränna, i Stockholm ett ärligt guantum af so,000 och i Götheborg ett guantum as 10,000 Tunnor Swensk Spannemäl. 7-'0
Att Krono-Brännerierne es mäga fä utarrenderas. 8:o
Att till förenämnde likasom till alla andra Skader, bränwin isrän landet fär Tullfritt införas enar LandtLullarne uphörZ. 9!S Den 2Z April. 953 y:o Säsom hufwudsakelige förcstrifter för MagazinSInrättningens styrelse hafwa Riksens "Stander ansett följande:
Det bör wara Dircctionens högsta omwärdnad, att befordra Inrättningens ändamäl, nemligen: att i möjligaste förening med Werkets egna beständ understödja be» höfwande landsorter och wid inträffande krig förser Arme» en med desi Spannemäls-behof.
Säledes mä
Directionen icke söka att föröka Inrättningens Fond genom sädane Handels-speculaiioner, hwilka icke äsyfta "Landets allmänna Oeconomiffa wäl.
Näaon upphandling inom Landet, i den ort der misiwärt inträgat, bor aldrig hädanefter fä ste; hwadan den ätgärd, i afseende pä uphandling för nödlidande, som enligt 1798 ärs förestrift hittils älegat Lanshökdingar innom de dem Nädigst anförtrodde Län, kommer att förswinna.
Directionen stall wara skyldig rcdowisning för bela desi förwaltning inför Riksens ständer, i följd hwaraf Dircctionens Protocoll och Räkenskaper skola noga gran» stas sä wäl wid hwarje Riksdag, som as Riksens Ständers tillförordnade Revisorer emellan Riksdagarne; hwarjemte Directionen stall wara förbunden, att ärligen af trycket utgifva en omständclig berätrelse om Werkeis förwaltning m?d dertill hörande Calcul och Tableau; börande den blifwande Directionen widtaga den författning, att alla oafsiutade Räkenskaper mätte sä tidigt fullbordas, att de wid nasta Revision kunna granstas, samt i öfrigt ärligen meddela Allmänheten underrättelse till hwad pris Directionen i sarflildte Landsorter uphandlat Spannemal.
Cj ma nägot besiut af
Directionen fattas, någon ätzärd widtagas eller befallning ät Betjeningen gifwas, utan wid Directionens sammanträden och inför deröfwer hället Protocoll. Men dä Mane frägor, som erfordra tystnad, förekomma, föres Protocoll af en Ledamot och förwaras af Ordföranden till desi mädan assakenö yppande ar förbi, eller intill nästa Revision. 954 Den 25 April.
* Sä längt fonden medgifwer, böra, till förekomman, de af Spannemäls prisets omattliga kallande eller stigande, uphandlingar innom Riket göras i goda är samt Spannemä! ivid särdeles läga pris och förmänlig^ Cours införffrifwas frän Utrikes orter, pä det Werter wid inträffande mifiwaxt eller i fall af ett krig mätte kunna sä mycket möjligt ä^ bispringa Landet med brödföda och utsäde, samt i begge fallen förekomma för högt upjagade Spannemäls-pris; Åliggande det Dircctionen att mänateli, gen lata frän Predikstolarne kungöra om och till hwad pris den will up han ela Spannemäl, Kronans högre och lägre Embetsmän, som med Upbörds-Werket äga befattning, fä ej ätaga sig Spannemäls lefwerering för Allmogen; men den Rantcgifware, som till Kongl. Majit och Kronan betalar sin ränta in natura, mä altid fä lemna den wid närmaste intill hans skattffyldige Hemman belägne Krono-Magazin och förblifwer i öfrigt i anseeende till Räntegifwarcs ffyldigheter wid hwad
För, fatlningarne förestrifwa; samt Att het mä wara Magazins-Förwaltare strängeligen förblivet, akt i Kronans Magaziner förwara dem enskildt tillhörig Spannemäl, samt att om wid Znwenteringar mera Spannemäl än Kronans skulle i Magazinen finnas, deysamma säsom Kronan tillhörig bör anses, likwal med undantag af hwad för Förwaltarcns intorknings-kappar
Lör afräknas. 10:0 Anse Riksens Ständer det böra wara Allmänna Spannemäls-Directioncn tillätet, att till upköp as Swensk Spannemäl göra ett inländskt
Län, antingen i penningar eller
Säd till motswarande wärde intill ett belopp af högst Zoo,ooo Rd. un^er samma redowisnings-styldighet som för Le öfrige medel, hwilka under denna Directiyns Förwalt, ning äro stälde. ^ Riksens Ständer framhärda etc - Justerades Pleni-Protocollerne för den rg Mars föroch eftermiddagen, den zo Mars, och den Zi Marö efter, middagen.
Dcn 25 April. 9ZZ Uplästes svljaidc: Utdrag af Protocoftet, häftet ut» Vorgare-SiändetS Plenum »vid Riksdagen i Stockholm den 24 April 1810. S. D. Som uti det of Riksens Högloft/ StänderS Expeditions-Ut flott författade och hos Borgare-Ständet till justering upläste Förflag till »inderdänig skrifwelse, angående Bränwins-bränningen i Riket, dcn »ned Högloft.
Nidderffapets och Adelns samt detta Ständs yttranden instämmande, frän de öfriger.me Riks-Ständens beslut fliljagtige mening, att riden, hwarifrän Författningen och deruti stadgade Bewillning komme att gälla., räknas ifrän och med innewarande ärs senare hälft, wal fants mara behörigen anmärkt, men utan att tillika är utsatt, det gamla Brän» wins - Förordningen bör för nu löpande half-äret wara gällande; Altsä beflöt
Ständet att denna dest anmärkning skulle communiceras de öfrige Respective Ständen, med »vördsam och wänlig anmodan, alt i anseende till förenämnde . omständigheter med Borgare-Ständet utiett gemensamt stadgande sig förena; Och skulle »annat fall det förstärkta Statsutskottet »vänligen updragas, att det stiljagtiga, enligt Riksdags-Ordningens föreffrift genom omröstning afgöra.
Ult suxrs, Lx Vrotocolln is. H. peterson.
Herr Grcfwen och Landt-Marffalken gjorde Proposition, att Ridderskapet och Adeln med hwad Borgare-Ständet häri föreflagir, mätte sig förena.
Utdrag af Protocollet, häftet uti Borgare-Ständtts Plenuin wid Riksdagen i Stockholm den s» April igro. S. D- Dä i anseende tift Riksdagens, efter all förmodan, snart inträffande flut, Borgare-Ständet till ös rver - 956
De» 25 April. werläggning företog det genom 49 §- Regerings-formen till Riksens Ständers afgörande öfwerlemnade amne, angäende dagens bestämmande för början af det Riksmöte, som efter fem ärö förlopp frän denna Riksdags flut bör infalla, klef af Borgare-Ständet, pä asbest Taleman framställd Proposition, den första dagen i September mänad 28*5 dertill utsatt; och skulle, jemte wördsamt och »vänligt inbjudande till de öfrige Nespective Riks-Standen, att häruti med Borgare-Ständet instämma, Högloft.
EppeditionsUkffottet »vänligen anmodas, att Riksdags - Kallelien med nödige söreskrificr i afseende pä Riksdagsmanna-walen föreflä och i Riksdags-Beflutet intaga, Ve supra. S. D.
Gillade Borgare-Ständet hwad Riksens Högloft.
Ständers Stats-Utstott i Memorial af den 12 dennes yttrat i anledning af Herr Commerce - Rädet Urintrsckölcls remitterade anförande, rörande anslag af en wist Summa för Benificii - och Benädnings » Staten, lämpad efter dest andamälm. m.; Hwilkct de Nespective Med-Stän» den wördsamt och wänligen flulle tillkännagifwas.
Vt supra. S. D. Med Högloft.