Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Beredningen, ber jag få framställa den erinran, att detta betänk, ej omtalar annat än Högsta Domstolen.
Jag hade derföre icke att längre sträcka mitt yrkande; men jag har dock trott, att förändring i afseende på Allm.
Beredn. snart skulle följa, ty jag förmodar, att om förevar, betänk, återremitteras till Qofl - Den 16 Octobcr c. m. 5» stit.Utsk. med den gemensamma tanke, som jag föreslagit, skola vi snart hafva att vänta från Constit.Utsk. ett dylikt förslag, rörtde Allm.
Det var naturligt, att Utsk., då det tillstyrkt Allm.
Berednts upphörande, ej kunde tillstyrka någon förändring i denna institutions organisation; men om nu mitt förslag vinner bifall, måste deraf följa, att, i fall Allm.
Beredn. blir bibehållen, Utsk. genast inkommer med ett likadant betänk, i afseende på Allm.
Detta är orsaken, hvarföre jag icke yttrat mig derom, helst det icke varit behörigt att sträcka sitt yrkande längre än till den institution, som var i fråga.
Jag kan, då fråga här är om en grundlags-§:s förändring, icke instämma i den tanke, att derföre, att Constit.Utsk. afslagit ett förslag till en grundlags~§:s förändring, väckt af en enskild ledamot, sådant det af honom blifvit väckt, RiksSttn sedermera, då Constit.Utsk. inkommit med ett förslag till förändring af samma grundlags-§, ej skulle, då de skola pröfva denna §, vara berättigade att såsom gemensam tanke upptaga hvilken fråga som helst inom denna (j. Hade aldrig Constit.- Utsk. inkommit med något förslag till förändring af denna §, då hade naturligtvis anledning eller rättighet för Stånden saknats att för sin gemensamma tanka förklara något, hvarom förslag ej blifvit gjordt af Constit.Utsk.
Jag anser således, att i detta fall förfaller Frih.
Cederströms anmärkning i afseende på rättigheten att antaga såsom Ståndets gemensamma tanke, hvad Frih.
I afseende åter på lämpligheten deraf kan jag ej instämma i den första af de deduetioner, Hr Stuart framställt.
För det första är det icke riktigt, att ståndsfördelningen vid lagstiftningen har något att göra med Högsta Domstolens sammansättning af frälse och ofrälse ledamöter, ty jag erkänner icke, att Svenska Representationen består af ett frälse och ett ofrälse Stånd.
Den utgöres af 4 Stånd, och jag kanner inga prester, borgare eller bönder i Konungens Högsta Domstol.
I afseende på den anmärkta inconsequensen att borttaga ståndsskillnaden i Högsta Domstolen, då sådant icke skett i Allm. Beredn., tror jag, att de Hrr, som voterade för Beredn:s bibehållande, glömde att fästa uppmärksamhet derpå, att den borde bibehållas med den skillnad, att ståndsskillnaden derstädes skulle upphöra; men någon anledning för fortfarande deraf i Allm.
Beredn. kunde duck linnas, som ej gäller för Konungens Högsta Domstol, ty Beredn. är endast en temporär sammansättning af ledamöter och ingen domstol.
Jag gillar likväl icke heller der en sådan ståndsskilnad, ty någon sådan bör icke för embetsman äga rum; men ännu mindre bör den existera i Konungens Högsta Domstol, der ståndsskilnad icke mer än i hvarje annan domstol bör komma i fråga.
Jag kan således ej annat än in - Den 16 Öetober e. m. stämma i Frih:na Ehrenborghs och Boyes förslag, hvilket jag finner vara fullkomligen lagenligt.
H, Ex. Hr Gr, o.
Landtm, hemställde, om R. o. Ad. till deri behandling, 56 § Reg.F. föreslu ifver, behagade godkänna Constit.Utsk:s nu föredragna förslag till förändrad redaction af 22 § Reg.F. Ropades starka nej och ja.
Jag får vördsamt anhålla, att till contraproposition må antagas Frih:na Ehrenborghs och Boyes förslag.
Jag får, på det vi något mer matte närma oss till formen, hos Hr Gr. o.
Landtm, vördsamt hemställa, huruvida den nu ifrågavar. voteringen kan äga rum.
Enligt min tanke bör, vid pröfningen af ett från Constit.Utsk. inkommet grundlagsförslag, hvaremot anmärkningar göras, propos. försl göras, huruvida Ståndet såsom sin gemensamma tanke förklarar sådana anmärkningar, och ar det derom, som votering kan begäras.
Nu har Hr Gr. o. Landtm., fastän Frih.
Boye begärt, att en anmärkning må förklaras för Ståndets gemensamma tanke, likväl framställt, huruvida Utsk:s förslag af R. o. Ad. godkändes till grundlagsenlig behandling.
Måhända skulle, om Hr Gr. o. Landtm, först framställt, huruvida Ståndet förenade sig i den anmärkning emot Utsk:s förslag, som af Frih. Boye blifvit gjord, svaret å denna propos. blifvit så sammanstämmande, att Hr v. Hartmansdorff funnit sig icke böra begära votering.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att H. Ex. ej skulle kunna komma dertill att framställa den af Frih.
Ehrenborgh begärda propos., enär votering genast blifvit begärd vid den först framställda; men H. Ex. ansåg, att den af Frih :na Ehrenborgh och Boye yttrade mening borde blifva contrapropos. vid voteringen.
Ehuru jag vid flera tillfällen undertryckt de anmärkningar, hvartill öfverläggningarna om Constit.Utsk:s betänktn erbjudit anledning, kan jag likväl icke nu underlåta att anmärka, det jag icke tror den af Hr Gr. o.
Landtm, framsjällda propos:n hafva varit den rätta.
Vi komma nu att votera om, huruvida vi skola antaga förevar. betänk, eller icke.
Jemlikt 56, § Reg.F. bör dock först utrönas, huruvida några anmärkningar anses utgöra Ståndets gemensamma tankar.
Derom har Hr Gr. o. Landtm, gjort propos, i de frågor örn förändring af grundlagen, sorn förut här förevarit, och jag anhåller, att samma behandla gssätt nu måtte iakttagas.
Vi hafva förut voterat om, huruvida den eller den anmärkningr 1 vore R. o. Ad:s ge - Den 16 Oetober e. m. 61 mensamma "tanke, och något annat anser jag ej kunna eller böra blifva föremål för votering, rör:de ett af Constit.Utsk. gjordt grundlagsförslag.
Landtm, erinrade, att vid pröfningen af Gonstit.Utskrs memor. med förslag lill förändrad organisation af Statsrådet iakttogs samma ordning som nu, att propos. först gjordes till godkännande af Utsk:s förslag till behandling efter 56 § Reg.F. och derefter, i fall denna propos. afslogs, på den särskilda tanka, som i ämnet kunnat vara yttrad.
Vid detta tillfälle hade man ej hunnit till denna sednare del, innan en ledamot begärt votering.
H. Ex. trodde således ej, att något sådant fel vore begånget, som Frih.
Ehrenborgh synts förmena, och hvar och en hade fritt att vid voteringen få sin mening uttryckt.
Upplästes till justering och godkändes följande votertspropos:n: .
Den, som till grundlagsenlig behandling enligt 56 $ Reg.F. godkänner Gonstit.Utskrs förslag till förändrad redaction af 11 § Reg.F., voterar ja; den det ej vill, voterar nej» .
Vinner nej, förklarar R. o. Ad. som sin gemensamma tanka, att ingen ståndsskilnad skall äga rum inom Konungens Högsta Domstol.
Efter voteringens slut befunnos rösterna hafva utfallit sorn följer:
Ja — a3.
Jag har vid den nu försiggångna voteringen röstat nej och inser intet skäl för bibehållandet af ståndsskillnaden i Konungens Högsta Domstol.
Det är högst inconsequent, att K.
M. skall vara bunden af ståndsskillnad vid befordringar inom Högsta Domstolen, och den bör lika litet der som inom någon annan corps äga rum.
Det förundrar mig, att man ej insett detta, och jag får vördsamt anmäla min reservation emot det nu fattade beslutet.
Jag får vördsamt tillkännagifva, att jag instämmer i den reservation, Hr Dalman nu afgifvit.
Upplästes och lades på bordet nedannämnda inkomna utlåltn från Stats-Utskottet: N:o 273. dels i anledn. af K.
M:s nåd. propos., ang:de grunderna för markegångsprisens bestämmande, räntepersedlarnas omsättning och förenkling, indelta räntors och tiori - Den i6 October e. m. deanslags återingående till Kronan samt andra med grundskatternas utgörande gemenskap ägande ämnen, och dels i anledn. af flera i samma frågor väckta motioner; Nio 274. i anledn. af K.
M:s nåd. propos., ang:de åtskilliga omständigheter i afseende på levereringen och förvaltningen af Kronans spannmålsräntor; Nio 282. i frågan om slutligt bestämmande af aflöningen till RiksStlns och Utsklns cancellier; Nio 283. ang:de gratification åt Statscommissarien Tauvon; Nio 284. i anledn. af väckt fråga om förändring i föreskrifterna, röride inbetalning af lånemedel till publika cassör; Nio 285. i anledn. af gjorda anmärknir vid Utskis betänk.
Nio 225 i fråga om försäljning till skatte, dels af kungsgårdar och kronolägenheter, dels af kyrkohemman och boställen; Nio 286. i anledn. af förekomna frågor om skyndsam bandläggning af'mål, ronde recognitions- och kronoskogar; N:o 287. i anledn. af erhållen återremiss å StatsUtskls utlåt.
Nio 196; Nio 288. i anledn. af erhållen återremiss af Utskis utlåt.
Nio 199; Nio 289. i anledn. af erhållen återremiss å Utskis utlåt.
Nio 235; Bevillnings- Ut skottet:
Nio 34. anglde bestämmandet af årlig bevillning a karaktersfullmagter, som hädanefter meddelas; Be vi lin.-, Lag- och Oecon.-Utsktn:
Nio 6. ang:de reglementariska föreskrifter för brännvinsbränningens utöfning samt försäljningen af brännvin och beskattningen derå; Banco -Ut skottet:
Nio 56. i anledn. af väckt fråga, huruvida de enligt K. förordn. ang:de myntfoten af den 25 Juni i83o preglade .y^dels r:dr-stycken må från Banken utvexlas; Nio 57. i anledn. af åtskilliga inom RiksSt:n väckta motioner, ang:de anstånd med inbetalningar och lagsökningar för Discoutverkets räkning för de orter, der cholerafarsoten härjat; Lag- samt Allm. Besv.- o. Oecon.-Utsktn!
Nio ä8. öfver vackt motion om tillägg i K. kungör, d. a5 Juni i83o, anglde understöd af allm. medel till utflyttningar i följd af verkställda laga skiften; N:o 19. i anledn. af väckt fråga om förklaring och tillägg i K. förordn. d. 20 Jan. 1824, anglde ändring eller utöfning af vattenverk, som genom uppdämning skada jord elier hindra dess odling; Nio 20. i anledn. af K.
Mis nåd. propos., anglde det vid sista riksdag framställda förslag till en ny stängselför-v ordning; Den 16 Octo ber e. m. 63 Allm.
Besvärs- och Oecon.Utskottet: N:o 127. i anledn. af väckt motion om upphörande af det s. k. viaticum eller djeknegången inom Wester- och Norrbottens län; N:o 128. i anledn. af väckt motion om inrättande af en ångbåtsfart emellan Gottland och Öland; N:o 129. i anledn. af väckt fråga om förbud mot försäljning af lottsedlar till utländska lotterier; N:o i3o. i anledn. af väckt motion om utfärdande af en författning till förekommande af olyckshändelser vid ångbåtsfart; N:o i3r. till jemnkning uti RiksSCns beslut i frågan om enskilda theatrars inrättande, om censur å theaterstycken samt örn upphörande af de afgifter till K.
Theaterns och Hofcapellets pensionscassor, som för representationer i landsorterna erläggas. H. R. o.
Fredagen den 17 October i834.
Justerades 3 prot.utdr. för d. 16 dennes e. m.
Upplästes till justering och godkändes följande från Ridd.Utsk. inkomna förslag till und. skrifvelse från R. o. Ad. till K. M.:
St. A. K.
I anseende till bestridandet af kostnaderna för en oundviklig och ganska betydlig reparation å Riddarhusets tak med flera utgifter har R. o. Ad. under d. 12 sisth Maj beslutat, att den capitationsafgift, hvilken Ståndet vid sista riksdag sig åtagit, må intill slutet af det år, då nästa riksdag upphör, fortfarande utgöras med 1 r:dr b:co årligen af hvarje mantalsskrifven adlig mansperson, som erlägger bevillning för lön eller förmögenhet; och får R. o. Ad. derföre hos E. K. M. i und. anhålla, det R. o. Ad:s sålunda fattade beslut må varda genom E. K.
M:s utfärdande nåd. kungörelse allmänligen kungjordt, äfvensom att med uppbörden och redovisningen af ifrågavar. capitationsafgift må förhållas på sätt uti de i detta ämne d. 3o Sept. 1812, d. 3i Aug. i8i5, d. 14 Jan. 1824 samt d. ai Nov. 1829 ut färdade kungörelser stadgadt varit. R. o. Ad. framhärdar &c. 64 Den 17 October f. m.
Företogs till pröfning Constit.Utsk:s d. i5 sistl.
Sept. på bordet lagda memor.
N:o 38 med förslag till ett stadgande i 4' S Riksd.Ordn., om Statsrådets ledamöters tillträde i alla Stånds plena.
'r Gr.
Jag hemställer, huruvida Constit.Utslcs ifrågavar. förslag kan antagas, sedan R. o.
Ad. beslutat att ur grundlagen utesluta såväl Justit.Cancelleren och HofCancelieren som Statsministers-titeln.
Jag får dock förklara, att jag i visst afseende gillar Utskts förslag, men skulle tro, att man, der Utsk. nyttjat orden:
Statsministrarna och föredragande Statsråd, i stället hör helt enkelt sätta Statsrådets ledamöter, och jag anhåller således om den propos., att R. o. Ad. må antaga denna redactionsförändring såsom sin gemensamma tanka.
Horn, men tror, att den värde Gr:n misstagit sig i en omständighet, då han föreslagit en redaction, hvarigenom Statsrådets samtliga ledamöter skulle få tillträde i alla RiksSt:n.
Detta, synes åtminstone icke hafva varit Utsk:s tanka.
I r:sta punkten af Utsk:s förslag står nemi. redan, att samtliga Statsrådets ledamöter äga säte och stämma i deras eget Stånd i enlighet med hvarje Stånds särskilda ordning; roen jag tror ej, att det varit Utsk:s mening att åt
Statsrådets samtliga ledamöter lemna tillträde i alla fyra RiksStm, utan att denna rättighet endast varit ämnad åt de föredragande.
Jag hemställer således, om icke redactionen i början af 2:dra mom. endast hehöfde förändras sålunda, att den blefve:
Statsrådets föredragande ledamöter.
Horn gjort, synes stå i fullkomlig consequens med R. o. ikd:s föregående beslut i så måtto, att ordet
Statsministrar bär måste utgå; men en annan fråga är, om Ståndet vill, utöfver hvad Utsk. föreslagit, utsträcka rättigheten att bevista alla fyra RiksSt:ns plena till Statsrådets samtliga ledamöter, hvilket desto mindre varit Utsk:s mening, som Utsk. tillagt, att denna rättighet skulle för de föredragande äga rum, för att i frågor, som röra deras departement, kunna upplysningar meddela.
Det ankommer emedlertid på Stånden, huruvida de finna, att denna utsträckning bör äga rum för att få upplysningar äfven af de consultativa Statsråden; men om R. o.
Ad. vill stadna vid Utsk:s princip, lärer redactionen böra erhålla den lydelse, Hr Hjärne antydt.
Till en början anhåller jag att genom Ridd.secret. få veta i hvad beslut de öfriga RiksStln stadnat ang:de detta betänk., och att derefter få vidare yttra mig.
Un - Den 17 October f. u. Cd Undertechn.
Itidd.Secret.:
Enligt ankomna prof.-utdr. liar PresteSt. återremitterat Constit.Utskls ifrågavar. memor.
N:o 38 med den anmärkning, som förklarats såsom Ståndets gemensamma tanka, att Statsrådets samtliga ledamöter borde hafva rättighet att bevista alla fyra RiksSltns plena.
BorgareSt. har åter såsom gemensam tanka förklarat, att Utskts förslag borde ogillas, och BondeSt. har likaledes återremitterat memor. på grund af dervid gjorda anmärkningar, som likväl icke i prot.-utdr. blifvit specificerade.
Då ingen bär talat emot sjelfva saken, lärer det kunna tagas fö‘r afgjordt, att R. o. Ad. gillar Utskts förslag i hufvudsaken.
Det torde således icke anses otillständigt af mig, om jag yttrar några ord, ang:de sättet att utföra detta förslag.
Jag instämmer i sådant hänseende med Gr. Horn och PresteSt.; ty om man vill befordra en skyndsam behandling af ärenderna hos R.
St., är det nödvändigt, att de förekomma på samma dag i alla fyra RiksStm.
Ilehöfves det då, t. ex. när en K. propos. afhandla?, att upplysningar meddelas, blifver det nödigt, att åtminstone en Slatsrådsledamot uppträder i hvarje Stånd; men på det man ej må tro mig åsyfta, att Statsrådets ledamöter alltid skulle vara tillstädes i RiksSttn för att kunna i öfverläggningarria deltaga, hemställer jag, om det ifrågavar. stadgandet icke bör inskränkas till de fall, då fråga är om K. propostr.
I följd häraf och vid jemnförelsen med 41 § Riksd.Ordn., sådan den för närvar, lyder, hemställer jag, om icke, i fall Gr.
Horns anmärkning godkännes, redaclionen bör så uppställas, alt 1 mom., med uteslutande af orden:
Statsministrar, HofCanceller och Just.Canceller, må lyda sålunda:
Statsrådets och Högsta Domstolens ledamöter samt Just.ombudsman nen kunna ej &c. — — — berättigade är o: hvarjemte jag föreslår, att 1 mom. må erhålla följande lydelse:
Statsrådets samtliga ledamöter äga rätt att jemväl bevista andra Stånds plena, än der de hafva säte och stämma, för att i frågor, som röra K. propos:r, kunna upplysningar meddela.
Jag är förekommen af Hr v. Hartmansdorff, och får blott tillägga den anmärkning, att i fråga om redaction af grundlags-jjfj är det angeläget, att man af två olika förslag icke så sammanbinder det ena med det andra, att de båda sedermera i ett sammanhang måste antagas eller förkastas.
Ulsk:s här framlagda förslag är emedlertid så uppstäldt, att det fästar sig vid förslaget om Statsrådets förändrade organisation, och om således detta sistnämnda vid nasta riksdag ej antages, vore man då bunden alt jemväl förkasta det nu ifrågavar.
På denna grund stödjer jag ett ytterligare skäl för lämpligheten af Hr *5 B. 9 66 Den ij October f. m. v. Hartmansdorffs redactionsförslag, som kan antagas oberoende af förslaget örn Statsrådets förändrade organisation.
Då jag varit bland dem, sorn yrkat på uteslutande af sådana Statsrådsledamöter, sorn ej hafva eget departement, synes det, som jag bär borde instämma med Hr Hjä rne och Utsk.; men sedan pluraliteten ansett nödigt att hafva dessa consultativa Statsråd såsom controllörer på de föredragande, tror jag det lika nödigt att lemna deni tillträde lill RiksSt:ns plena.
Då man med dem afsett vigten deraf, att i Konungens Conseil funnos personer, sorn bevakade föredraganderna, skulle jag tro det vara lika nödigt alt hafva samma controll i RiksSt:ns plena, eller lika nödvändigt att der få opartiska upplysningar.
Jag förutser emedlertid, att det val oftast blifva föredraganderna, sorn komma att meddela dessa upplysningar; men i allt fall anser jag rättigheten böra vara gifven äfven åt de consultativa Statsråden för den händelse, alt en eller annan af föredraganderna har förfall, och äfven af det skäl, att dessa icke kunna fyrdela sig på den fyrdelade Representationen.
Men deremot kan jag ej instämma med Hr v. Hartmansdorff, att tillträdet för Statsrådets ledamöter i RiksSt:ns plena endast skulle komma i fråga, då K. propos:r afhandlas; ty jag finner de upplysningar, som af dem på grund af sakkännedom skulle kunna meddelas, lika erforderliga i alla ämnen, ehvad frågan blifvit väckt genom en K. propos. eller enskild motion.
Jag vidhåller således den redaction, jag förut uppgifvit.
Jag instämmer i Hr Hjärnes förslag, hvilket också är det enda, som instämmer med Utsk:s; och det förundrar mig att höra Hr v. Hartmansdorff framkomma med ett förslag, som sträcker sig derutöfver, efter de förutgående yttranden, Hr v.
Hartmansdorff haft om lagiigheten af ett sådant förfarande.
De Hrr, som vilja utsträcka rättigheten att bevista RiksSttns öfverläggningar till Statsrådets samtliga ledamöter, kunna i Constit.Utsk. väcka motion derom, och på detta sätt ännu vid denna riksdag få förslaget antaget till grundlagsenlig behandling vid nästk. riksdag; men för närvarande är Hr Hjärnes propos. den enda grundlagsenliga.
Horn och tror, att man ej förfar rätt, om man inskränker rättigheten för Statsrådets ledamöter att i RiksSttn meddela upplysningar blott till de fall, då fråga är om K. propos:r.
De häremot gjorda anmärkningar finner jag fullkomligt grundade, och kan ej heller inse, hvarföre ej de consultativa Statsråden skulle få lika rätt som föredraganderna, enär fråga kan uppstå att förklara en sak från annan synpunkt än föredragandens enskilda.
Cederström har väl sagt, att antagande af någonting sådant skulle vara grundlagsvidrigt; Dea 17 0 «10 b e r f. ra. 67 tnen jag får härvid erinra, alt ju frågan just nu är om ändring i grundlagen.
Jag uppt'äder icl<e till försvar för TJtsk:s redaction.
Det beror, efter njin öfvertygelse, på Ståndet att ändra denna redaction i enlighet med hvad Ståndet förklarar för sin gemensamma tanka, och jag har redan förut yttrat, i motsats mot Frih. Cederström, att jag anser det enligt grundlagen vara Ståndets rätt att såsom gemensam tanke antaga hvilket förslag som helst, som Ståndet sjelf anser stå i sammanhang med en af Utsk. föreslagen grundlagsförändring.
Jag vidblifver denna öfvertygelse, ehuru jag funnit, att åtskilliga ledamöter frångått principen, då förslag förekommit, som varit dem mindre behagliga, så att jag måste erkänna, att Frih.
Cederström ensam drifvit sin sals fullt consequent.
Denna strid om formen har emedlertid så ofta förevarit, att det icke lönar mödan att nu vidare fortsätta den, helst den lärer komma att räcka, tilldess sjelfva lagstadgandet blir rältadt och förtydligadt.
Min afsigt har nu endast varit att visa, det Utsk. sökt och, såsom jag tror, äfven lyckats i uppställningen af ett consequent system för Statsrådets organisation och att detta varit anledningen, hvarföre Utsk. föreslagit, att endast de, som hafva ansvarighet för ett departement, må äga rättighet att, antingen opämindt eller då RiksSttn sådant påkalla, bevista RiksSttns öfverläggningar för alt meddela upplysningar, hvilka Utsk. för öfrigt ansett lika angelägna, ehvad det är fråga om enskild motion eller K. propostn
Om man emedlertid anser af behofvet påkallad t, att äfven' de consultativa ledamöterna af Statsrådet få tillträde till RiksSt:ns plena, skall jag ej sätta mig deremot.
Jag får dock förklara, att jag för min del ej inser detta behof; oell att dessa ledamöter, såsom Frih.
Boye velat, skulle få tillträde till Representationen för att der göra sina enskilda tankar gällande, hoppas jag aldrig skall inträffa, emedan jag hos Styrelsen vill se ett system och från Statsrådets ledamöter i denna egenskap blott inhemta collectiva meningar.
Deremot anser jag Frih. v. Schulzenheims anmärkning ganska riktig, att då så många anmärkningar blifvit gjorda vid Utsk:s förslag om Statsrådets förändrade organisation, att måhända hela förslaget vid nästa riksdag kommer att falla, är det icke utan vigt att bereda inträde i RiksStms plena åt Statsrådets ledamöter, sådan organisationen nu befinnes.
Jag medger dock, att inträdet då måste ske coliectivt eller för alla, emedan det för närvarande ej finnes någon, som är ansvarig för departementet; jag bekänner åtminstone, att jag, som sjelf varit statssecret. och ännu är embetsman och dessutom i åtskilliga enskilda mål har att göra med Regeringen, ej alltid vet till hvem jag skall hålla mig eller känner fördelningen af de inrikes åren der na emellan de särskil - Den ij October f. m. da Statssecreterarne.
För detta ändamål borde således redactionen blifva såsom Hr v. Hartmansdorff och Frih. v. Schulzenheim föreslagit, ty då kan den antagas, äfven om det andra förslaget faller; men jag skulle härtill sjelf vilja tillägga en annan anmärkning emot CJtskrs redaction.
Det står nemi. mot slutet af §:n: bö ra n d e de dock, före beslutens fattande, afträda.
Då besluten fattas punktvis, synes det icke vara af nöden, att
Statsrådets ledamöter för hvarje gång afträda, och jag skulle derföre tro det vara tillräckligt, om man blott säger: ägande de dock ej alt i besluten deltaga.
Jag får för öfrigt upplysa, att denna anmärkning äfven blifvit gjord i BorgareSt., och att, så vidt jag kunnat fatta, Utskrs mening härmed instämt, ehuru ordalagen blifvit mindre väl valda.
Hr von Troil, Emil: Jag hör till dem, som tro det icke vara någon obetydlig rättelse i vår felaktiga Representation, om Statsrådets ledamöter få inträde i RiksSt:ns plena ; men om något härmed skall vinnas, måste rättigheten ej inskränkas, på sätt Utsk. föreslagit, till att meddela upplysningar i de mål, som tillhöra Statsrådsledamotens eget departement, ty då han ej kan vara på mera än ett ställe, skulle förhållandet härigenom blifva ungefär detsamma som nu, då Statsråden merendels äro ledamöter af Riddarhuset.
Jag önskade således, att tillträde måtte lemnäs
Statsrådets samtliga ledamöter i alla Stånd; men deremot anser jag då oformligt, att de med säte och stämma äro medlemmar af ett utaf dem, hvadan jag tror, att de böra upphöra att rösta i något.
Den förlust för Regeringen, som jag här yrkar, är ganska obetydlig; ty de åtta till nio röster, som Regeringen skulle förlora här på Riddarhuset, äro af föga vigt emot den betydliga vinsten att genom sina egna organer kunna leda de andra RiksSt:ns öfverläggningar.
Ehrenborghs anmärkning om skyldigheten att afträda för hvarje beslut, instämmer jag med anmärkaren och vet ej, hvarföre Statsrådets ledamöter på sådant sätt skulle tvingas att beständigt springa ut och in, helst jag ej kan föreställa mig, att någon af dem i allt fall skulle tillåta sig att deltaga i svaren med ja och nej på de framställda propos:na; och att de icke kunna deltaga i voteringarna, faller af sig sjelf.
I följd häraf tager jag mig friheten föreslå följande redaction: