Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
St:rs Elektorer för val af kommitterade till tryckfrihetens vård; och belunnos, efter valsedlarnes öppnande, dertill hafva blifvit utsedde följande: Riksantiqvarien och K. af K. N. 0. Bror Emil Hildebrand; Bevisions-Sekreteraren och B. af K. N. 0.
Frih. Carl Gustaf Leijonhufvud; Riksarkivarien och Iv. af K. N. 0. Johan Jakob Nordström; f. d. Kongl.» Bibliothekarien och K. af K. N. O. Johan Erik Rydqvist; Professorn och R. af K. N. 0.
Nils Haqvin Selander; Professorn och R. af K. N. 0. Johan Arhenius.» Uppå Hr Gr:s o.
Landtm:s framställning beslöt R. o. Ad., att Exped.-Utsk:t skulle genom prot.-utdrag om valet underrättas med anmodan att uppsätta och till Riks-St:n ingifva förslagtill förordnanden för de valde kommitterade.
Upplästes och godkändes
Exped -Utsk:ts Skrifvelse-förslag: N:o 8, i ani. af K.
Propos. ang. öfverlåtelse till Westerbottens läns innevånare af gamla länsfängelsebyggnaden i Umeå med tomt; N:o 9, i ani. af K. M:ts Nåd.
Propos. ang. öfverlåtelse till Jemtlands läns innevånare af gamla länsfängelsebyggnaden i 0- stersund; N:0 10, i ani. af K. M:ts Nåd.
Propos. ang. öfverlåtelse till Westernorrlands läns innevånare af gamla länsfängelsebyggnaden i Hernösand med tomt; N:o 11, i ani. af K. M:ts Nåd.
Propos. ang. öfverlåtelse till Westernorrlands läns innevånare af gamla kronohäktesbyggnaden vid Sundsvall med tomt; och N:o 12, ang. ändring i nu gällande föreskrifter om skyldighet för vissa Statens tjenstemän att ställa borgen för den uppbörd de om händer hafva.
Den 20 Januari. 149 Företogs val af de Tolf Elektorer och Fyra .Suppleanter, hvilka skola ega att, tillika med Elektö'ré'r af do'öfriga RiksSt:n, utse R.
St:rs Just.-Ombudsman samt hans Suppleant; och befunnos, vid valförrättningens slut, följande Herrar blifvit utsedde till Elektorer: Gr. Sparre, Erik, med 85 röster. » Björnstjerna, Garl Magnus, med 84 röster.
Frih. Leijonhufvud, Axel Gabriel, med 85 rörsler.
» Mörner, fullm.
Gr. Mörner, Carl Göran, med 85 röster.
» Armfelt, Magnus, med 83 röster. » af Ugglas, Curt Gustaf, med 85 röster.
» Braunerhjelm, Ferdinand, med 84 röster.
Hr Trolle, Carl Axel, med 82 röster.
» Klingstedt, fullm.
Gr. Sparre, Gustaf Adolf, med 85 röster.
I. » von Ehrenheim, Per Jakob, med 82 röster.
» Silfverstolpe, David Ludvig, med 85 röster. » Ros, Anders Emanuel, med 72 röster.
Frih. von Beskow, fullm.
Gr. von Rosen, Gustaf Fredrik, med 72 röster.
» 1113.
Hr Treffenberg, Curry, med 72 röster. » 313. » Drakenberg, Sten Johan, med 70 röster.
» 161.
Frih. von Höpken, Nils Albrecht, med 69 röster; sedan genom lottning emellan de 3 ledamöter, som erhållit 72 röster, blifvit bestämdt, hvilkendera af dem skulle ingå såsom elektor, och i hvilken ordning de båda öfriga komme att såsom suppleanter inträda.
N:o 66. » 140. » 26. )) 62. » 213. » 311. )) 401. )} 36. » 661. 1749 )) 1939.
» 2331.
N:0 399.
Upplästes Exped.-Utsk:ts Skrilvelse-förslag N:o 13, ang.
Riksdagens förlängning på en månad.
Grundlagen säger, att om
Riksdagsförhandlingarne ej hunnit afslutas på tre månader, skola R.
St:r anmäla sådant hos Konungen och äska, att Riksdagen måtte fortfara någon viss tid.
Delta innefattar, att det är ett anspråk, som R.
St:r dervid framställa.
Ordet anhålla deremot, som förekommer i ifrågav:de förslag till skrifvelse, synes mig förutsätta rättighet för Konungen alt vägra sitt bifall, och att Konungen kunde vid R.
St:rs begäran fästa det afseende han ville.
Jag får derföre föreslå, att ordet anhålla måtte i skrifvelsen varda utbytt mot det af grundlagen begagnade ordet äska.
Häruti instämde Frih. Sprengtporten, Jakob Wilhelm. 150 Den 20 Januari.
Sedan öfverläggningen ansetts härmed slutad samt Hr Gr. o. Landtm, upptagit det derunder gjorda yrkande om skrifvelseförslagets godkännande med den förändring, att ordet anhålla utbyttes emot ordet äska; framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på förslagets godkännande utan förändring, hvartill svarades nej, och sedermera propos. på godkännande af förslaget med ofvansagde förändring, som med ja besvarades.
Föredrogs ånyo och bifölls Stats-Utsk:ts d. 13 och 17 d:s bordlagde Utlåt.
N:o 20, i ani. af K.
Propos. ang. upplåtelse af f. d. piparebostället Bränn Årby vid Södermanlands regemente, för uppförande af skolhus åt Wansö församling.
Föredrogos och biföllos Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts d. 17 dennes bordlagde Betänkm N:o 30, i ani. af väckt motion ang. beräkning af bouppteckningsmäns arfvode för uppteckning af fast egendom; N:o 31, i ani. af väckt motion om lag emot godtyckligt ombyte af tillnamn; och N:o 32, i ani. af väckt motion om bestämmande af vissa vilkor i fråga om rättigheten att utbekomma brandstod.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts d. 17 d:s bordlagde Betänk.
N:o 33, i ani. af väckt motion ang. kontroll å utöfvandet af rättigheten att försälja maltdrycker.
Föredrogs och bifölls Allm. Besv.- o. Ekon.-Utskds d. 17 d:s bordlagde Betänk.
N:o 34, i ani. af väckt motion ang. sättet för verkställande af en kommuns beslut i fråga om hundskatt.
Föredrogs ånyo Riddarh.-Utsk:ts d. 13 och 17 d:s på bordet lagde Utlåt.
N:o 7, i ani. af Hr Fitinghofls, Conrad Bleckert, motion om upplåtande af Riddarhussalen till samlingsrum för den blifvande Riksdagens Första Kammare.
Hr Fitinghoff anförde skriftligen: Riddarh.-Utsk:ts Utlåt.
(N:o 7) afstvrker bifall till det af mig väckta förslag, att R. o. Ad:n , täcktes för nästblifvande riksdag erbjuda Riddarhussalen till Öfre eller Första Kammarens sammanträden, synnerligast på den grund, att R. o. Ad. ännu icke varit i tillfälle besluta, huru Riddarhussalen eller öfrige inom Riddarhuset varande lokaler för framtiden skulle komma att användas, samt att mitt förslag blifvit för tidigt väckt, all - Den 20 Januari.
151 denstund jag icke i någon mån styrkt, att Riddarhussalen blifver för Första Kammarens sammanträden behöflig.
Hvad nu den första anmärkningen beträffar, tror jag det alls icke kan komma i fråga att betrakta densamma såsom något skäl till afslag, ty klart är, att Riddarhuset kan och bör fortfara till samma ändamål det hittills varit afsedt, och att den af mig föreslagna upplåtelsen alls icke verkar störande för R. o. Ad. sjelfva, emedan öfre kammarens sammanträden icke skulle fortfara längre än 4 månader, och att under denna tid R. o.
Ad. icke kunna hafva sina enskilda sammanträden på samma dagar och timmar, som öfre kammaren, enär så många ledamöter bland R, o. Ad. skulle blifva invalde i denna kammare, att något sammanträde under samma timma vore otänkbart.
Hvad den andra anmärkningen beträffar, lärer det väl icke behöfva af mig styrkas, att Riddarhussalens upplåtande till det ifrågavule ändamålet vore behöflig, alldenstund detta är ett faktum, som icke af någon torde kunna bestridas.
Motion har visserligen blifvit väckt i Hederv.
Bonde-St. om byggandet af ett Parlamentshus, men då ett sådant omöjligen kan hinna blifva färdigt till nästk. riksdag, så torde det af mig påpekade behofvet vara i ögonen fallande.
Man har sagt att formen för framställningen varit riktigare, om något af Med-St:n till R. o. Ad. framställt begäran om
Riddarhussalens upplåtande till det ifrågav:de ändamålet.
Detta bestrider jag på det högsta och påstår fortfarande, att det vackra och uppoffrande i sjelfva upplåtelsen, genom erbjudande, skulle helt och hållet försvinna ge nom påstötningen från ett af Med-St:n.
Ehuru jag således fortfarande blifver vid mina en gång yttrade åsigter, vill jag dock, enär frågan tyckes hafva för närv:de mött svårigheter hos R. o. Ad., afstå ifrån dess genomdrifvande och låta bero vid Utsk:ts Betänk.
Efter härmed slutad öfverläggning, framställdes propos. på bifall till Utsk:ts ifrågav.de Utlåt, och besvarades med starka ja.
Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande Riddarh.- Utsk:ts d. 13 och 17 d:s på bordet lagda Utlåt.
N:o 6, öfver Riddarh.-Direktionens Riksdagsberättelse. § 1.
Utsk:ts å sid. 3 afgifna yttranden.
Utsk:ts tillstyrkande å sid. 4.
Utskffs hemställan å sid. 5. 152 Den 20 Januari.
Leuhusen, Frans Oscar:
Vid behandling inom Utsk:t af denna punkt har jag reserverat mig mot det beslut, som blifvit deröfver fattadt, samt dervid anfört, att jag, efter genomläsande af det ifrågav:de testamentet, icke kunnat finna annat, än att tillämpningen och verkställigheten deraf helt och hållet öfverlemnats till Riddarh.-Direktionen.
Testamentet innehåller nemi. bland annat, att, sedan de i testamentet uppräknade fastigheterne blifvit försålde, skulle köpeskillingen öfverlemnas till Riddarh.-Direktionen, som egde att öfver densamma disponera i enlighet med i testamentet bestämda vilkor, samt af den behållna räntan utdela pensioner i 2 klasser; att de, som enligt testamentet voro berättigade till dylik pension, icke behöfde vara husfattige; utan kunde jemväl »les pauvres honteuses», eller sådane, som för sitt namns skull blygas att tigga, varda deraf delaktiga; att om sådane sökande blefvo flere än pensions-rummen, skulle de, som af Riddarh.-Direktionen på goda skäl ej uteslötos, sig emellan lotta; att Riddarh.-
Direktionen egde pröfva behofvet af den större eller mindre pensionen; samt slutligen att testator förbehållit sig, att, i händelse han innan sitt dödliga frånfälle skulle finna någon ömmande anledning att till pension i första eller andra klassen sjelf utnämna någon officers-enka eller något omyndigt barn al adeligt stånd, ett sådant förordnande borde genom Riddarh.-Direktionens gällande åtgärd gå i verkställighet.
Häraf synes mig tydligt vara, att verkställigheten af testators vilja helt och hållet blifvit öfverlemnad åt Riddarh.-Direktionen; hvadan och då det icke kan tillkomma R. o. Ad. att i afseende å tillämpningen af testamentetsbestämmelser afgifva ett utlåtande, som står i strid med dess ordalydelse, får jag ödmjukast föreslå, att R. o, Ad. måtte förklara Riddarh.-Direktms ifrågavide hemställan icke till någon R. o.
Adms åtgärd föranleda.
Frih. Gederström, Rudolf: Riddarh.-Direktm har vid tillämpning af Majoren Wulfcronas testamente befunnit sig i den brydsamma belägenhet, att antingen, med frångående af testators egentliga mening, tolka detsamma efter bokstafven, eller ock tillämpa det på ett sätt, som tydligen mera öfvererisstämmer med testators verkliga vilja och med sednare tiders förhållanden.
Majoren Wulfcrona har nemi. testamenterat ett kapital, hvaraf pensioner skola utdelas till fattiga officerares enkor af Adeln och deras omyndige barn, med föreskrift tillika, »att fattiga fader- och moderlösa officerares barn af frälseståndet hafva rättighet att vinna dessa pensioner, till dess de blifva myndiga.»
På den tid, testamentet stiftades, var ogift qvinna omyndig i hela sitt lif, såvida hon ej särskildt begärde och erhöll tillstånd att blifva myndig, — någonting som ej ofta egde rum, och sällan annat än vid de tillfällen, der den ogifta qvinnan fann sig kunna genom sin verksamhet sig försörja.
— Nu deremot har det förhållande inträdt, att qvinnan är myndig vid 25 års ålder.
Den 20 Januari. 153 Det kan emellertid lätt hända, att mängen sålunda myndig blifven qvinna icke har medel eller förmåga att sjelf försörja sig; och jag tror det derföre vara olämpligt, att, med användande al den bokstafliga tolkningen, fråntaga den adeliga qvinnan hennes pension, blott på grund deraf, att hon fyllt 25 år.
Mera öfverensstämmande med testators verkliga afsigt torde det vara, att hon får behålla pension, så länge hon deraf är i behof och icke gjort sig af densamma oförtjent.
På grund häraf tror jag att det varit på tillräckligt giltiga skäl, Direktionen stödt sitt förfaringssätt vid testamentets tillämpning, och Direktionen bör vara tacksam för det Utsk:t instämmer i denna
Direktionens åsigt; erkännande jag å andra sidan med tillfredsställelse, att äfven reservanterna ej åsyftat något klander å Direktionen.
Jag hemställer emellertid att Utsk:ts hemställan måtte godkännas.
Då testator uppdragit åt
Direktionen att vara testamentsexekutör, kan jag icke finna annat, än att
Direktionen har lätt att tolka testamentet efter sitt bästa förstånd och samvete.
Deremot anser jag det vara olämpligt, att H. o. Ad. inlåter sig i en sådan tolkning.
Jag får derför föreslå, att R. o. Ad. ville besluta, att Utsk:ts i fråga v:de hemställan ej föranleder till någon åtgärd.
Leijonhufvud, Carl: Utsk:ts Betänk, och det af Frih.
Cederström afgifna yttrande gifva vid handen, huru det förhåller sig med denna fråga.
Majoren Wulfcrona bestämde, hur det skulle förfaras med de af honom anslagne medel, samt ölverlemnade desarnmas förvaltning till Riddarh.-Direkt:n.
Intill dess den sista förlättnm ang. qvinnans myndighet utkom, har det varit möjligt att tillämpa testamentet på ett sätt, som öfverensstämmer både med dess ordalydelse och den afsigt testator kan antagas dermed hafva haft, men efter denna tid har det visat sig, att en ordagrann tillämpning af testamentet skulle leda till resultater, som ej öfverensstämde med testators afsigter.
Direktionen har således ansett sig befogad att förfara på sätt dess Berättelse gifver vid handen, men på samma gång funnit sig böra öfverlemna saken till pröfning af R. o. Ad., under hvars uppsigt
Direktionen i och för sin förvaltning lyder.
Och torde det vara ostridigt att ett sådant öfverlemnande öfverensstämmer med hvad i liknande fall af andra myndigheter iakttages.
Skulle R. o. Ad. afgifva något utlåt, i det omnämnda hänseendet, kan det enligt min tro icke blifva något annat, än att testamentet skall tolkas efter dess ordalydelse.
Någon annan förklaring anser jag R. o. Ad. icke rätteligen kunna afgifva.
Deremot är det enligt min 154 Dea 20 Januari. tro Direktionen, som, i egenskap af testaments-exekutor, eger tolka det i öfverensstämmelse med dess anda och mening.
Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad samt Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder hade yttrats dels bifall till Utsk:ts hemställan och dels att R. o. Ad., med alslag derå, måtte förklara Riddarh.-Direktionens i ämnet gjorda hemställan icke till någon R. o. Ad:ns åtgärd föranleda; framställde Hr Gr. o.
Landtm, först propos. på bifall till Utsk:ts hemställan, hvartill svarades ja och nej i blandning, samt sedermera propos. på afsteg derå och förklarande, att
Direktionens hemställan icke till någon R. o. Ad:ns åtgärd föranledde, då svaren utlöllo med många ja jemte åtskilliga nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. §§:ne 2 och 3.
Utsk:ts hemställanden bilöllos. §§;ne 4, 5 och 6.
Lades till handlingarne. §§:ne 7, 8 och 9.
Utsk:ts hemställanden biföllos. §§:ne 10 och 11.
Lades till handlingarne. § 12.
Utsktts tillstyrkande bifölls. §§:ne 13, 14, 15 och 16.
Utskits i slutet af Utlåt:t gjorda tillstyrkande.
Hr von Franckens, Alfred August, den 17 dennes väckte och bordlagde motion ang:de öfverlemnande till R.
Stms Just.-Ombudsman af handlingar rörande en af R. o. Ad:ns ledamöter, Under-löjtnanten August Gerhard Muhl ådömdt arreststraff.
Frih. af Ugglas, Gustaf, begärde denna motion ånyo på bordet, och hördes en annan ledamot häri instämma; till följd hvaraf ärendet biet ånyo bordlagdt.
Den 20 Januari. 155 Anmäldes och bordlädes Slats-Utsk:ts Utlåt:n: N:o 21, i ani. af R.
St:rs åren 1863 och 1864 församlade Revisorers berättelser ang:de granskning af statsverkets samt andra utaf allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under åren 1861 och 1862; N:o 23, i ani. af K. M:ts Nåd.
Propos. ang:de försäljning till skatte af gatuhusen N:o 7 Glemminge och N:o 21 Hannas i Christianstads län; N:o 24, i ani. af väckt motion om skattelösen af alla inom
Lunds stift belägna domkyrko- oeh kyrkohemman med flera lägenheter; N:o 25, i ani. af väckta motioner ang:de förändring af sättet för markegångsprisens bestämmande; N:o 26, ang:de reglering af utgifterna under Riksstatens Andra Hufvudtitel; N:o 27, ang:de regleringen af utgifterna under Riksstatens Tredje Hufvudtitel; N:o 28, i ani. af väckta motioner ang:de ändring i vissa delar af Instruktionen för R.
St:rs Revisorer af statsverket;] N:o 30, i ani. af R.
St:rs åren 1863, 1864 och 1865 församlade Revisorers berättelser om granskningen af de under Kongl.
Kommers-Colkii förvaltning ställda fonder och medel; äfvensom Allm. fiesv.- o. Ekon.-Utsk:ts Retänk.
N:o 35, i ani. af väckt förslag om öfverflyttning på de enskilda bankerna af landtränteriernas kassaförvaltniirg. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 2 e. m.
In fidem, O. Brakel. 156 Den 24 Januari.
Justerades 7 prot.-utdrag för d. 20 dennes och protokollet för den 13 sisth December.
Upplästes de hos R.
St:rs Elektorer för utseende af R.
St:rs Just.-Ombudsman och hans Suppleant d. 20 dennes hållna protokoll, som lydde sålunda: l:o.
År 1866 den 20 Januari sammanträdde Rikets Höglofl.
Hrr Elektorer för att utse R.
St:rs Just.-Ombudsman; och befunnos, sedan valsedlarna blifvit öppnade, rösterna hafva utfallit som följer: Nuvarande Just.-Ombudsmannen, R. N. O., Nils August Fröman 47 röster, Expeditions-chefen, R.
O , Arendt
Dreijer 1 röst; till följd hvaraf nuv:de Just.-Ombudsmannen Nils August Fröman blifvit till R.
St:rs Just.-Ombudsman utsedd. 2:o.
År 1866 den 20'Januari sammanträdde Rikets Höglofl.
Ständers valde Elektorer för att utse den man, som skall efterträda R.
St:rs Just.-Ombudsman, ifall han innan nästkommande riksdag skulle med döden afgå,samt att utöfva embetet under den tid Just.-Ombudsmannen kan vara af svår sjukdom eller annat laga förfall derifrån hindrad; och befunnos, efter valsedlarnes öppnande, rösterna hafva utfallit som följer:
Expeditions-chefen, R. N. O., Arendt
Dreijer 48 röster; till följd hvaraf Expeditions-chefen Dreijer blifvit till R.
St:rs Just.-Ombudsmans suppleant utsedd.
Uppå Hr Grins o. Landtmms framställning beslöt R. o. Ad., att Exped.-Utsk:t skulle genom prot.-utdrag underrättas om dessa vals utgång samt anmodas uppsätta och till Riks-St:n ingifva förslag till så väl förordnanden för de valde, som ock underd. skrifvelse om valen till K. M:t.
Upplästes Hrr Elektorers lista vid val af 3 suppleanter i Stats-Utsk:t efter N:o 262, Frih. Klinckowström, Rudolf Mauritz; N:o 1708, Hr von Walden, fullm.
Hr Rlomstedt, Garl Den 24 Januari. 157 Reinhold; och N:o 2018 Hr af Forselles, Adam Magnus Filip; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: N:o 98.
Hr Stålhandske, fullm.
Hr Silfverstolpe, David August Leonard. » 41.
Frih. Wrangel af Lindeberg, fullm.
Leijonhuf vud, Sten Erik Gabriel. » 460.
Hr von Krusenstjerna, Mauritz Adolf.
Vidare upplästes Hrr Fllektorers lista vid val af en suppleant i Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:t elter N:o 775, Hr Mannerfelt, tullin.
Palmstjerna, Nils Axel Hjalmar; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o 1871.
Hr Ehrenpohl, fullm.
Rappe, Axel Emil.
Frih. Hermelin, David:
Det är anledning till anmärkning mot Stats-Rådet, hvarom remiss begäres till Konst.-Utsk:t, inför hvilket anledningarne uppgifvas skola.
Hermelin aflemnat en förseglag rulle med påskrift »Till Rikets Ständers Höglofl. Konst.-Utskott», förklarade Hr Gr. o. Landtm , att, jemlikt 29:de §:n R. O., den af Frih.
Hermelin nu anmälda anledning till anmärkning emot Stats-Rådet komme att till Konst.-Utsk:t remitteras.
Företogs val af 6 Revisorer, för att, å R. o. Ad:ns vägnar, deltaga uti innev:de års revision af Stats-, Banko- och Riksgäldsverkens tillstånd, styrelse och förvaltning; och befunnos, efter valförrättningens slut, dertill hafva blifvit utsedde: Gr. af Ugglas, Carl Ludvig Fredrik, f. d. Ofverste, med 86 röster.
Frih. von Essen, Hans Henrik, Bruksegare, med 84 röster.
» Hermelin, David, Possessionat, med 62 röster.
Hr Lagerberg, Sven Adolf, Kapten i K. M:ts Flotta, med 89 röster.
» Bergenstråle, Claes, Kapten, med 62 röster. » von Kraemer, Anders Robert, Major, med 76 röster.
Föredrogs ånyo och bifölls Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts d. 17 och 20 dennes på bordet lagde Betänk.
N:o 33, i ani. af väckt motion ang:de kontroll å utöfvandet af rättigheten att försälja maltdrycker.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Stats-Utsk:ts den 20 dennes bordlagde Utlåt.
St:rs åren 1863 och 1864 församlade Revisorers berättelser ang:de granskning af statsverkets samt andra utaf allmänna me - 158 Den 24 Januari. del bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under åren 1861 och 1862.
Föredrogos och biföllos Stats-Utslcls d. 20 dennes bordlagde Utlåtm: N:o 23, i ani. af K. M:ts Nåd.
Propos. ang:de försäljning till skatte af gatuhusen N:o 7 Glemminge och N:o 21 Hannas i Christianstads län; N:o 24, i ani. af väckt motion om skattelösen af alla inom Lunds stift belägna domkyrko- och kyrkohemman med flera lägenheter; och N:o 25, i ani. af väckta motioner, ang:de förändring af sättet för markegångsprisens bestämmande.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Stats-Utsk:ts den 20 dennes bordlagda Utlåt.
N:o 26, ang:de regleringen af utgifterna under Riksstatens Andra Hufvudtitel.
Föredrogos och biföllos Stats-Utsk:ts den 20 dennes bordlagda Utlåtrn:
N:o 27, ang:de regleringen af utgifterna under Riksstatens Tredje Hufvudtitel; N:o 28, i ani. af väckta motioner ang:de ändring i vissa delar af instruktionen för R.
Sl:rs Revisorer af statsverket; samt N:o 30, i ani. af R.
Stms åren 1863, 1864 och 1865 församlade
Revisorers berättelser om granskningen af de under Kongl. Kommers-Colkii förvaltning ställda fonder och medel.
Föredrogs, men begärdes af flera ledamöter ånyo på bordet, Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts den 20 dennes bordlagda Betänk.
N:o 35, i ani. af väckt förslag om öfverflyttning på de enskilda bankerna af landtränteriernas kassaförvaltning.
Föredrogs ånyo Hr von Franckens, Alfred August, den 17 och 20 dennes på bordet lagda motion ang:de öfverlemnande till R.
Stms Just.-Ombudsman af handlingar rörande en af R. o. Ad:ns ledamöter, Under-löjtnanten August Gerhard Muhl, ådömdt arreststraflf.
För att vinna, tid och förekomma att motionen, om den af R. o. Ad. gillas, blir i sitt nuv:de skick remitterad till Riddarh.-Utsk:t, får jag sålunda förändra mitt i densamma framställda yrkande, att, i stället för en skrifvelses aflåtande till Just.-Ombudsmannen, denne måtte genom prot:s - Den 24 Januari.
159 utdrag erhålla underrättelse om R. o. Ad:ns beslut i ämnet.
Man har uppgifvit för mig, att Just.-Ombudsmannen redan tagit saken om hand, och det kunde tyckas, som om jag vid detta förhållande borde nedlägga min motion, då ändamålet redan är vunnet.
Detta är dock icke min åsigt, ty att nu nedlägga saken skulle kunna anses såsom bevis på liknöjdhet af R. o. Ad. för en Iråga, som eger sin betydelse just derigenom, att den ej angår endast Löjtnant Muhl såsom enskild person, utan berör de R. o. Ad. i grundlagen tillförsäkrade rättigheter.
För öfrigt, om endast Löjtnant Muhl ingår till Just.-Ombudsmannen med en angifvelseskrift mot sin chef, men, efter det denne ingifvit affordrad förklaring, underlåter att vidare fullfölja sin talan, blefve ju saken ej vederbörligen beifrad och frågan skulle förfallla, såsom om deri aldrig blifvit väckt.
Jag fortfar derföre i mitt yrkande om bifall till min motion med den förändring deri, jag nu föreslagit.
Jag begärde Hr von Franckens motion på bordet, emedan jag hade anledning antaga, att Just.- Ombudsmannen redan tagit saken om hand, och emedan jag önskade att i detta afseende få inhemta och meddela R. o. Ad. de upplysningar, som funnos tillgängliga, innan R. o. Ad. i denna fråga fattade sitt beslut.
Från Just.-Ombudsmans-expeditionen har jag nu erhållit ett prot.-utdrag rörande denna sak, hvilket jag anhåller få uppläsa.
Härefter uppläste Frih. af Ugglas följtde handling: »Utdrag af diarium, hållet vid R.
St:rs Just.-Ombudsmans-expedition den 20 Januari 186(5. S. D. Sedan Hr Just.-Ombudsmannen, dels af tidningarne, dels ock af en ingilven anonym skrifvelse inhemtat, att Underlöjtnanten vid Göta Artilleri-regemente A. G. Muhl, som i ändamål att bevista innev:de riksdag uttagit pollett och deltagit i riksdagsförhandlingarne, skulle, under det han, efter anmälan hos Hr Landtm., på 14 dagar lemnat riksdagsorten och uppehållit sig i Halland, blifvit af chefen vid berörda regemente, för underlåtenhet ej mindre att söka hans tillstånd att vistas på annan ort än riksdagsorten, än ock att om den sålunda förändrade adressen göra anmälan, dömd till 8 dagars arrest, som genast trädt i verkställighet; hade Hr Just.-Ombudsmannen anmodat Under-löjtnanten
Muhl att rörande nämnda tilldragelse uppsätta och till Hr Just.-Ombudsmannen inkomma med berättelse; af hvilken anledning