Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Finns ingen som vill betala böterna straffas den brottslige med fängelse.
Stockholms slott den 6 maj 1813.
Påbud om allmän eftergift i ansvaret för de oriktiga uppgifter av Brännvinspannerymd, vilka kunna, vid Mantalsskrivningarna, hittills blivit gjorda.
Då Vi erfarit, att felaktigheter vid beräkning av brännvinspannors rymd, vilka skulle redovisas vid mantalsskrivningarna enligt förordningen av den 9 oktober 1812 uppkommit, har Vi med omsorg om Våra undersåtar beslutat överse med de brottsliga.
Deras brott har ju blivit begånget av misstag och endast den riktiga lagbrytaren skall straffas.
Den som blivit anklagad för en sådan förbrytelse skall ersättas med 16 skilling I övrigt varnas att uppmärksamt mäta och stämpla pannorna och uppge riktiga underrättelser vid mantalsskrivningarna.
Kungörelse angående gesällers skyldighet, att vara skattskrivna och med behörigt pass försedda, innan de äga rättighet att förändra vistelseort, eller till godo njuta skråförfattningarna.
Stockholm den 10 maj 1813.
Ingen gesäll får utan att vara skattskriven eller att ha giltigt pass flytta eller njuta skråförfattningarna.
Varje mästare som antar en gesäll är skyldig att efterfråga hans pass.
Saknar han sådant skall anmälan genast göras hos magistraten, vid vite av 6 riksdaler och 32 skillingar.
N EDELCRANTZ.
Kungörelse hur tillvidare förhållas bör i anseende till på Hamburg dragna, med protest återkommande, växlar.
Stockholm den 16 juni 1813.
Genom nuvarande krigsoroligheter och genom att Hamburg är besatt av franska trupper, har det blivit omöjligt att upprätthålla postgången och vanliga handelsförhållanden.
Vi vill inskränka de i Hamburg dragna växlar tills vanliga förhållanden råder igen.
Innehavare av med protest från Hamburg återkommande växel är inte berättigad att fordra växelns inlösen till högre belopp än 4 skillingar förhöjning i den växelkurs, som i svenska bankosedlar erlades då växelbrevet utgavs.
Innehavaren kan välja om han vill anta detta förslag eller ha likviden oavslutad.
Stockholms slott den 16 juni 1813.
Allmän kungörelse.
Stockholm den 16 juni 1813 Vid riksdagen i Örebro har prästerskapet andragit hur genom en mängd världsliga befattningar särskilt de senare åren, uppmärksamheten vänts från kyrkolärans huvudsakliga ändamål, nämligen själavård, undervisning, sedernas bibehållande och omsorgen om de fattiga.
Vi anser dock att flera av de borgerliga befattningarna hör till deras ämbete.
Dock är det angeläget att kyrkoherdar och folklärare så lite som möjligt dras från deras viktigaste göromål, därför förordna Vi: Prästerskapet skall i allmänhet vara befriat från befattning med allmänna världsliga mål, utom att meddela upplysningar och betyg som kunna begäras och som tillhör deras ämbete.
Uppstår nya ämbetsskyldigheter för prästerskapet i världsliga mål, skall konsistorierna höras om möjligheten för prästerskapet att verkställa dem utan att det inkräktar på själavård och undervisning.
Alla befallningar skall gå genom konsistoriet om inte särskild brådska gäller.
Om Våra befallningshavanden infordrar skriftliga upplysningar från prästerskapet t ex stämmoprotokoll, utlåtande m m kan de lämna sådana handlingar till kronobetjäningen som genom kronobrevsposten står för portot.
7 Kyrk 23 1813-1814.doc 05-01-10 2001-09-26 stavkontr
Allmänna förrättningar skall läggas på avpassad tid och ställe, så att de inte stör de ecklesiastika göromålen.
De bör inte läggas i anslutning till helger eller husförhörstiden.
Kungörelse angående revision över stats-, banco- och riksgäldsverken.
Haga slott den 23 juni 1813.
Riksens Ständer beslöt vid sista urtima riksdagen att revision av stats-, banko- och riksgälden skall äga rum med början den 15 september.
Då vederbörande utsedda revisioner befalls infinna sig i Stockholm.
Kungörelse angående kaffekokares, vinskänkares, traktörers och spiskvartersidkares förpassande till rikets marknader.
Stockholm den 29 juni 1813.
Då erfarenheten visat att kaffekokare, vinskänkare, traktörer och spiskvartersidkares besök på marknader ofta leder till osedlighet och oordning och att konkurrensen mellan dylika näringsidkare är större än behovet, har beslutats att befallningshavaren skall pröva hur många sådana idkare efter omständigheterna på varje marknadsplats kan anses nödvändiga.
Endast de som är kända för god vandel och bedriver liknande verksamhet i någon stad får komma i fråga.
De skall hos landshövdingen begära tillstånd och uppge hur många av varje kön de behöver som hjälp i rörelsen.
Han skall tillse att ingen liderlighet eller vanart begås i det hus där rörelsen hålls och understödja och befrämja god ordning.
N. EDELCRANTZ
Vi Henning Adolph von Strokirch hälsar: Stockholm den 13 juli 1813 Kungl Maj: t har givit Hovrätten tillkänna att de tvister rörande militärboställen och vad därmed rörande är under kriget inte kan avgöras.
De får vara vilande tills kriget är slut.
Stockholm den 13 juli 1813.
A. v STROKIRCH.
Påbud om eftergift av tilltal för brännvinsredskap, som blivit, under ostörd försegling, i förvar behållen.
Haga den 14 juli 1813.
Det har blivit anmält till Oss att en mängd åtal på åtskilliga orter blivit anställt för personer, som inte haft rätt att tillverka brännvin men ändå behållit sina redskap.
Då författningen varit ofullständig och det blir stor förlust för den som måste förstöra sina redskap, har Vi velat eftergiva åtal för felaktiga uppgifter om pannrymd och om förseglingen på pannan är obruten.
Den åtalade befrias från all annan påföljd än 16 skilling som ersättning för åklagarens instämningskostnad.
Hädanefter varnas alla att blottställa sig för sådant åtal och att noga iakttaga vad som står i författningen rörande brännvinstillverkningen.
Haga slott den 14 juli 1813.
Cirkulärbrev till samtliga befallningshavare angående sättet att till Kammarkollegium insända recepissen (skriftligt erkännande) och förklaringar i bytesmål.
Stockholm den 19 juli 1813.
Kungl Maj: t har inhämtat att inte alla brev som angår förklaringar i bytesmål har kommit Kungl Kollegium tillhanda, vilket föranlett försening och onödig brevväxling i bytesmålens avgörande.
Därför är förordnat att alla brev som skall gå till Kammarkollegium och innehålla ärenden i bytesmål skall rekommenderas.
OLOF E. LAGERHEIM
Kungörelse angående upphävandet av förbudet mot utförsel av segelduk och hampa.
Stockholm den 6 augusti 1813.
Förbudet av den 20 november 1812 mot utförsel av segelduk och hampa har upphävts.
A N EDELCRANTZ.
Kungörelse om grevliga, friherrliga och adliga ätters åliggande att komplettera sina uti Riddarhusarkivet förvarade genealogier.
Haga slott den 10 augusti 1813.
Trots adelns beslut vid 1800 års riksdag att till vederbörande göra anmaningar att fullständiga riddarhusets genealogier för grevliga, friherrliga och adliga ätter, saknas fortfarande uppgifter, i historiskt avseende, vid arv och testamenten samt vid en ättegrens utgång och vem som skall efterträda erfordras fullständiga stamtavlor.
Den som inte har sin stamtavla komplett förlorar rätten att bli riksdagsman De genealogiska uppgifterna skall innefatta födelse, giftermål och dödsfall från 1797 och framåt.
8 Kyrk 23 1813-1814.doc 05-01-10 2001-09-26 stavkontr
Kungörelse angående uppbörden av den Serafimerlasarettet och Frimurarbarnhuset i nåder anslagna kortavgift.
Haga den 11 augusti 1813.
Avgift på 6 runstycken på varje i landet tillverkat spelkort som sedan den 1 mars 1756 lämnats som stöd till Serafimerlasarettet och Frimurarbarnhuset skall fortsätta.
Redovisas i Riksgäldskontoret.
Haga slott den 11 augusti 1813.
Kungörelse om en allmän föreskrift vid besiktning och värdering av handelsfartyg, som för Kronans räkning befraktas, varefter besiktningsberättelser upprättas och värdet bestämmas.
Stockholm den 24 augusti 1813.
Stadga och föreskrifter vad som gäller enskilda personers fartyg, som kan komma att användas av kronan som fraktfartyg.
Fartygets bil- och mätarbrev uppvisas, där man kan utläsa fartygets ålder och lästetal.
Besiktningsmännen skall i närvaro av skepparen och besättningsmännen underrätta sig om hur lång tid fartyget varit i fart eller om det legat stilla; när det senast drevades, om det håller tätt såväl tomt som lastat, om någon hemlig eller synbar skada är känd, om fartyget någon gång gått på grund, när det sist pumpades läns och om det reparerats.
I berättelsen upptas på vilket sätt fartyget är byggt och av vilket material, ek eller furu.
Om lastutrymmet är lämpligt för det kronan tänker använda det till.
Undersöks fartyget utifrån och om rodret har hjärtstock och alla andra delar är ordentligt fästade och av erforderligt antal.
Om botten är försedd med beckning och lappfalsning.
Skulle fartyget visa sig ha brister kasseras det.
Undersöks fartygets master, tackling, segel, ankare, tåg, inventarium och fartygets tillhörande båtar.
Värderingen sker efter värdet per läst, efter ålder och beskaffenhet i jämförelse med ett nytt i hemorten, så att det anses äga helt, 1 / 3 eller 1 / 2 värde.
Det biträde av manskap som är nödvändig vid en sådan besiktning och värdering hålls av fartygsägaren och bekostas av honom.
VICTOR v STEDINGK
Förordning mot fylleri och dryckenskap.
Haga den 24 augusti 1813.
Rikets Ständer har överlämnat åt Oss att vidtaga författningar mot överdrivet bruk av starka drycker.
Den som genom missbruk av starka drycker i åtbörder och sinnesförfattning visar att han är drucken, har gjort sig skyldig till fylleribrott.
De olika bötesbeloppen ökas för varje gång, som någon uppträder berusad Vid fjärde gången skall han dessutom en söndag sitta i stocken och förklaras oberättigad att delta i val eller att väljas till något som innefattar medborgerliga förtroenden.
Från predikstolen i den församling där den brottslige bor meddelas om personens förbrytelse.
Vid femte gångens förbrytelse sänds han till kronans arbetsinrättning eller spinnhus under ett halvt år.
Den som sjätte gången eller mer tas för fylleri sänds till sådant arbete under ett år varje gång.
Den som inför konungens befallningshavande eller vid domstol, allmänna sammankomster, läsförhör, stämmor, auktioner, marknader, skjutsningar eller skallgång uppträder berusad straffas med dubbla böter.
Han skall också genast avvisas från platsen.
Särskilda författningar gäller för person som uppträder berusad i kyrkan eller vid värvning.
Den som trugar någon att dricka för att få honom berusad bötar 3 riksdaler 16 skillingar.
" Övermaga " d v s omyndiga som överlastar sig med starka drycker agas av föräldrar eller husbönder i närvaro av krono-, stads- eller polisbetjänt och den som förleder till sådan förtäring bötar 3 riksdaler 16 skilling.
Om prästman uppträder berusad under tjänsteutövning och åstadkommer oreda eller uppför sig oskickligt miste han tjänsten.
Om någon i Kungl Maj: ts tjänst uppträder berusad bötar han första och andra gången men blir sedan avsatt.
Begår någon brott under fylleri är det ingen ursäkt.
Förtär någon så mycket starka drycker att han dör, skall han begravas i tysthet.
På platser där brännvin säljs har värden skyldighet att bistå fulla personer, som inte kan ta vara på sig själva.
Underlåter värden detta och skada uppstår pliktar han 6 riksdaler och 16 skillingar.
Händer detta flera gånger dras han tillstånd att sälja sprithaltiga drycker in.
Böter och förlust av betalning för varan drabbar den som säljer till studerande vid akademier, gymnasier och skolor utan föräldrars och lärares vetskap.
Detsamma gäller tjänstefolk, gesäller, lärgossar.
9 Kyrk 23 1813-1814.doc 05-01-10 2001-09-26 stavkontr
Den som påträffas överlastad av starka drycker på gator eller vägar förvaras i häkte, tills han återvinner sina sinnens full bruk.
Stör han eller förnärmar andra på värdshus, näringsställen och krogar sätts han ovillkorligen i häkte.
De böter som tas ut enligt denna förordning delas så, att åklagaren erhåller 2 / 3 och de fattiga 1 / 3.
Saknas medel att erlägga böter omvandlas straffet till fängelse på vatten och bröd.
Men om någon vill erlägga böterna för den straffade mot att han sedan får dennes arbete gratis, tillåts det.
Arbetslönen beräknas till 1 / 3 av markegångstaxan på orten.
Den som åtalas för fylleri skall inställa sig antingen i stad vid vanlig domstol eller på landet vid lagtima ting.
Uteblir han, skall han hämtas och kostnaderna skall gottgöras av den tredskande.
Den som inte godtar utslag i fyllerimål skall inlämna besvär till Befallningshavande, som lämnar ärendet till Hovrätten.
Denna förordning skall en gång om året kungöras från predikstolarna, nämligen söndagen näst före Mikaelidag och åligger det alla värdar vid värdshus, källare, näringsställen och gästgivargårdar vid 5 riksdalers vite att ha denna förordning väl synlig på väggen.
Haga slott den 24 augusti 1813.
Kungörelse angående vidare fortfarande av de för det närvarande gällande tullavgifter å utländsk spannmål.
Stockholm den 26 augusti 1813.
Den tidigare utfärdade kungörelsen som skulle gälla till utgången av augusti detta år angående tullavgift på utländsk spannmål, skall fortfarande och tillsvidare gälla.
Berättelse om den Seger Hans Kongl Höghet Kronprinsen den 6 september 1813 vunnit vid Dennewitz, Samt de övriga segrar och fördelar Hans Kungl Höghet och Sveriges bundsförvanter under närvarande fälttåg erhållit.
Sedan i januari månad 1812 har Pommern utan förklaring blivit besatt av franska trupper.
Sveriges deltagande i kriget mellan Frankrike och Ryssland har slutligen blivit oundvikligt.
Franska härens intrång i Ryssland sommaren 1812 och reträtten genom Polen och Preussen intill floden Elbe i Tyskland har blivit världsbekanta.
Franska armens nederlag och ofantliga förluster har givit en förändrad vändning på kriget.
Det tycks vara tid, att när den franska övermakten nu är krossad, Europas lugn och staternas självständighet återvinnes.
Detta stora ändamål har förenat Sverige med Ryssland och Storbritannien.
När de segrande ryska trupperna anlände till Tyskland, öppnade det möjligheterna för Preussens monark att biträda det Stora Nordiska Förbundet.
I 6 år har hans länder förtryckts och utblottats efter den olyckliga utgången efter sista kriget.
Flera tyska furstar slöt sig samman för att nå självständighet.
Men kejsaren av Frankrike återkom med stora förstärkningar, vilket för ögonblicket gav honom övermakt.
De förbundna armérna visade stort mod och tapperhet vid flera blodiga slag under maj månad.
Stillestånd inleddes den 4 juni.
Man hoppades på fred.
Detta infriades inte och då ett längre stillestånd, bara skulle leda till att fienden ökade sin makt, uppsades detsamma och striderna började igen den 17 augusti.
Nu hade Österike förenat sig med det Stora Förbundet.
Den 18 maj återkom kronprinsen till Stralsund och blev med förtjusning mottagen av armén och innevånarna.
Danska trupper hade oväntat ingått förening med Frankrike.
Kronprinsen hade av de allierade fått överbefälet över en stor korps.
Den 13 augusti upprättade han högkvarter vid Oranienburg och fördelade armén så att på en och en halv timme 80.000 man kunde nå stridslinjen.
Vid denna tid hade olika allierade trupper inte minst Kronprinsens, tvingat franska armén till betydande förluster.
Den 21 augusti kom underrättelse att en fientlig styrka på 80.000 man var i antågande och ryckte fram mot Berlin.
Nu satte Kronprinsen sina trupper i rörelse.
De allierade angrep på flera punkter och förföljde fienden.
Vid segern vid Grossbeeren togs 26 kanoner, 30 ammunitionsvagnar, mycket bagage och 1500 fångar däribland 40 officerare.
De närmaste dagarna togs flera nya fördelar och fienden fick retirera.
De gjorde svagt motstånd.
Den 2 september togs 16.000 fångar.
Kronprinsen förlade 4 september sitt högkvarter till Rabenstein för att marschera till Leipzig.
Vid Jütterbock blev det strider och den fientliga armen retirerade.
Slaget vid Dennewits blev viktigt.
10 Kyrk 23 1813-1814.doc 05-01-10 2001-09-26 stavkontr
De svenska trupperna har i tapperhet och mod inte eftergivit de ryska och preussiska och general Adelcreutz, generallöjtnant Tavast och generalmajor Lövenhielm har ärofullt tävlat med de andra arméernas chefer i förberedandet av den vunna segern.
Kungörelse om krig mot Kungen av Danmark Haga den 15 september 1813.
Sedan Kungen av Danmark efter länge ovänligt bemötande trots fredsslutet av år 1809, nu börjat oroa svenska sjöfarten genom kapare och att ta besättningen på uppbringade skepp tillfånga, har Vi funnit Oss nödsakade att möta våld med våld.
Därför har krigstillstånd med Danmark inträtt.
Från och med nu skall all handel, skeppsfart och postgång upphöra med Danmark och Norge och därunder liggande länder och orter.
Vi befaller alla Våra fältmarskalkar, överståthållare, generaler, amiraler och landshövdingar att hålla allvarsam hand över obrottslig efterlevnad.
Haga slott den 15 september 1813.
Kungörelse angående chartering av de certepartier som på utrikes ort med främmande skeppare avslutas om frakter här i riket.
Stockholm den 15 september 1813.
Dessa frakter skall åtföljas av svenskt stämplat papper.
Inga undantag får göras, då missbruk skulle åsamka Kronan förlust.
Kungörelse angående upphävandet av förbudet mot utförsel av risgryn.
Stockholm den 27 september 1813.
Utförsel av risgryn blir tillåtet och förbudet från 4 november förra året är upphävt.
Kungörelse angående husbehovs brännvinsbränningen för innevarande år.
Haga den 29 september 1813.
Då tillgången på både inhemsk och utländsk spannmål varit god och priserna sjunkit har Vi velat gå en allmänt yttrad väntan tillmötes och återigen tillåta fri husbehovs bränning.
Då visserligen skörden varit god i södra landskapen med endast medelmåttig i övriga landet, så att sparsamhet är oundgänglig, har Vi endast tillåtit bränning från 1 november till 15 december detta år.
Vi inskränker Oss att tillägga att beslutet kommer att bero på hur denna tillåtelse begagnas.
Om husbehovs bränning förvandlas till fabrikstillverkning och det blir brist på spannmål eller att priset stegras som följd, så blir Vi urstånd satta att tillåta utövningen av denna rättighet, hur fördelaktig den än är, när den begagnas med måtta.
Statens viktigaste intresse, att ge undersåtarna uppehälle, får inte bli lidande.
Haga slott den 29 september 1813.
Kungörelse om kaparfartygs utrustande under nuvarande krig.
Då Vi blivit anfallna av fiender, har Vi tillåtit att de som önskar och uppfyller de föreskrivna villkoren får utrusta och nyttja kaparfartyg.
De skall erhålla kapar- och kommissbrev, men ställa sig till efterrättelse vad i Vårt reglemente av den 30 april 1808 för kapare är utfärdat.
Kungörelse angående tullen å utländsk spannmål.
Stockholm den 4 oktober 1813.
Då de utomordentligt stora spannmålsbehoven upphört, som uppkom på grund av förra årets misslyckade skörd och ansenliga spannmålsförråd blivit införda till riket har beslutats att den nedsatta tullavgiften åter kan höjas till normalt läge.
Denna tullhöjning träder i kraft omedelbart.
O. E. LAGERHEIM
Kungörelse om inskränkning i rättigheten att sälja rom och s k toddy.
Haga den 5 oktober 1813.
Då vi nu kunnat tillåta fri husbehovs bränning av brännvin, har Vi funnit skäl att inskränka bruket av de utländska drycker, som användes under saknandet av brännvinet.
All försäljning av rom eller s k toddy är förbjuden och näringsidkare förlorar sina rättigheter.
Försäljning av rom är endast tillåten för verkliga handlare och inte till mindre partier än 2 kannor.
Den som häremot bryter bötar lika som för olovlig brännvinsförsäljning.
Den som köpt rom får inte på stället i salubod eller på gata utdela eller förtära den.
Detta vid 10 riksdalers vite, både för köpare och säljare.
Haga slott den 5 oktober 1813.
11 Kyrk 23 1813-1814.doc 05-01-10 2001-09-26 stavkontr
Kungörelse angående förhöjning i tullen å utländska stenkol.
Stockholm den 6 oktober 1813.
För att uppmuntra och främja den inhemska stenkolsbrytningen har Kongl Maj: t i skrivelse meddelat att så länge Skånska Stenkolsverket drivs och vidmakthålls skall tullavgiften på utländska stenkol höjas från 6 runstycken till 12 skillingar per tunna.
OLOF E. LAGERHEIM.
Kungörelse angående förbud mot s k provbränning av brännvinspannor av större rymd än den uppgivna och som vid mantalsskrivningen blivit antecknad.
Stockholm den 11 oktober 1813.
Med anledning att en hemmansägare för 1811 anmält vid mantalsskrivningen en brännvinspanna av mindre volym än den han uppger året därpå.
Han bedriver då provbränning.
Förklaring ges, att han skall betala avgift för den större pannan så länge han använt den och endast till provbränning.
Annars skall han bestraffas för missbruk enligt nu gällande författningar.
Berättelse rörande de av norra tyska armén under Hans Kungl Höghet Kronprinsens befäl, i förening med de övriga allierade makters arméer, erhållna segrar den 16 och 18 oktober, i grannskapet av Leipzig, jämte erövring av nämnda stad den 19 oktober.
(Texten saknas)
Kungörelse angående tiden, inom vilken resolutioner med tillåtelse, att sjö- eller landvägen transportera nederlagsvaror, böra begagnas.
Stockholm den 5 november 1813.
Om inte de resolutioner med tillstånd att transportera nederlagsvaror begagnas inom 3 månader upphör det till sin kraft och verkan.
Kungörelse rörande de ännu oavgjorda bytesmålens avslutande.
Stockholm den 16 november 1813.
Vid riksdagarna 1809 och 1810 anhölls att alla byten som är gjorda från 1680 till 1723 men inte fått slutgiltigt utslag skall avskrivas och anses som fastställda.
De byten som gjorts senare skall utredas och avgöras innan nästa lagtima riksdag.
Då skall byteskontoret helt upphöra.
Stockholms slott den 16 november 1813.
Cirkulärbrev till landshövdingar och biskopar, angående en närmare prövning och undersökning om de personers tillstånd, som hädanefter anmäls till vård och underhåll på länshospitalerna.
Konungen ware likwäl obetaget, att, efter wederbörandes hörande, eller uppå deras framställning, till lärare-befattningar wid Universiteterna, de theologiska lärare-tjensterna likwäl undantagna, såsom ock till lärare- och andra beställningar wid andra Inrättningar för wetenskap, slöjd eller skön konst, äfwensom till Läkare-befattningar, kalla och befordra äfwen utländske män af utmärkt förtjenst, de der den rena Evangeliska läran bekänna.
Till civila Tjenster inom Riket och till Domare-Embeten må sådane män endast nämnas, som äro af den rena Evangeliska läran; härifrån dock undantagne lärare-beställningar och öfriga tjenster wid inrättningar för slöjd och skön konst, äfwensom läkare-befattningar, till hwilka jemwäl andre, än bekännare af den rena Evangeliska läran, kunna utnämnas.
Hwarje Departements-Chef skall föredraga och expediera alla ärenden, rörande befordringar, förordnanden, tjenstledighet och afsked, till och ifrån Embeten och Tjenster wid de Werk och Stater, som under Departementet höra.
2: o. Konungen äger att genom naturalisation till Swensk medborgare upptaga utländsk man i den ordning och under de wilkor, som bestämmas genom särskild lag, stiftad i den ordning 87 § 1 mom. stadgar.
Riksens Ständer wälje genast, sedan Riksdagen blifwit öppnad, de Utskott, hwilka skola ärendena bereda.
Stadgandet om skyldskapsförhållanden inom statsrådet ingick ursprungligen i § 5 och överflyttades med 1918 års grundlagsändring till § 4.
1809: Stats-Rådet skal bestå af Nio Ledamöter, hwilke äga rätt at alla der förekommande mål öfwerwara, nemligen: En Justitiä-Stats-Minister, som tillika altid skal wara Ledamot af Konungens Högsta Domstol; En Stats-Minister för Utrikes Ärenderne; Sex Stats-Råd, hwaraf minst Tre böra hafwa tjent uti Civila Beställningar, samt Hof-Cantzleren.
Hwarje Stats-Secreterare, eller den hans Embete förestår, äge säte och stämma i Stats-Rådet, då han der föredrager, eller då Konungen låter der eljest förekomma mål, som til hans befattning höra.
Till justitiekansler må Konungen nämna en lagfaren, skicklig och oväldig person, som i domarevärv varit nyttjad.
Till civila Tjenster inom Riket och till Domare-Embeten må sådane män endast nämnas, som äro af den rena Evangeliska läran; härifrån dock undantagna lärarebeställningar och öfriga tjenster wid inrättningar för slöjd och skön konst, äfwensom läkare-befattningar, till hwilka jemwäl andre, än bekännare af den rena Evangeliska läran, kunna utnämnas.
I fall, då Konungen eller den som i hans frånvaro leder förhandlingarna prövar ovillkorlig tystnadsplikt vara av nöden, vare ledamöterna därtill förbundna.
De mål, som från krigsdomstolarna dragas under Konungens prövning, skola uti högsta domstolen företagas och avgöras.