Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
StatsUtskottet, vid StatsVerkets inkomster, icke ansett sig kunna upptaga priset å tunnan spannemål till högre än 5 Ridt, borde häraf följt, om samma benägenhet att akta sig för att endast å papperet få en högre summa, änden verkliga, blifvit iakttagen, att priset å spannemålen uti Armeens löneberäkning icke Den 21 Maji f. ra. blifvit högre upptagit, än hvad som för StatsYerket blifvit calculeradt, Från StatsCassan skulle derföre icke komma all utgå mera, än det föreskrifna lönebeloppet; men löningstagaren blef derigenom rättvisligen skyddad för att icke komma i saknad af hvad honom tillhörde, För att fylla dessa behof och fordringar, har Höglofl.
StatsUtskottet endast föreslagit a4,i65 R:dr 42 sk. 6 rst.; emedan, i enlighet med den framställning, som af Utskottet blifvit gjord för anslagen till de nya Generalslönerne, fördelen för indeldta Armeens lönereglering blifver ganska aflägsen, och således icke att beräkna förafhjelpandet af det närvarande trängande behofvet.
Dessutom är det endast de 6 FördelningsGeneralernes för närvarande egande indeldta löner, som med tiden skulle komma Armeens lönereglering till godo.
De 3:ne öfrige Gerteralslönerne bestå för närvarande uti contant, och blifva således icke något nytt anslag inom HufvudTiteln, utan endast en öfverflyttning från en Stat till en annan.
Desse 24,000 R:dr vinner Staten, genom den af Kongl. Maj:t i Nåder föreslagne besparing å anslaget till Lifmunderingen för indeldta Infanteriet.
Då Utskottet, genom lönernas nedsättning, trott, att denna summa skulle blifva tillräcklig, kan man komma på den beklagliga förmodan, att Höglofl.
StatsUtskottet icke ämnat Den ai Maji f. ra. 131 indeldta Armeen mera till löneförbättringar, än hvad som hädanefter kan besparas på soldatens beklädnad.
För min del känner jag lifligen en ganska smärtsam känsla deraf att veta, det de anslag, som med öfvertygande skäl fordras till förbättring af Befälets löner, tagas genom en inskränkning af soldatens beklädnad, hvilken är så påtaglig, att soldaten sjelf icke skall kunna undgå alt få kännedom om detta förhållande.
På grund häraf, och med stod å Rikets Ständers vid sistlidne Riksdag i ämnet gjorde underdåniga hemställan, som föranledt Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition och förslag till ny lönereglering för Armeen, yrkar jag, under uttalande af Armeens sak, och med den rätt Representanten tillkommer, att, efter den återremiss, som jag nu å ifrågavarande Utlåtande begär, och hoppas bifalles, till följe af gjorde anmärkningar, Höglofl.
StatsUtskottet så uppgör Statsregleringen, att fulla tillgångar lemnäs för: 1:0 Å ordinarie Stat, för hela beloppet af hvad Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition innehåller för Armeens lönereglering. 2:0 Å IndragningsStat, för hvad som kan erfordras för att denna i Nåder föreslagna lönereglering må komma Armeen på en gång, samt med nästa års början, till godo. 122 Den 21 Maji f. m. 3:o Att, vid beräkning af inkomsten för Arméens räntor och boställen, priset å tunnan spanmål blifver rättadt till 5 R:dr och tillgångarne derefter beräknade; och 4:o Att Herrar Generalers pensionsrätt måtte blifva i fullkomlig likhet med CivilStatens, utan att vara inskränkt inom föreskrifne rum.
När Statens tjenst fordrar Embetsman, är det, efter min tanka, i första rummet Statens skyldighet, att, i mån afbehofven, lemna desse Embetsman tillräckliga löner att lefva af.
Detta bör derföre, i bredd med Landets försvar, först regleras.
Och om tillgångarne för serskilda stora företag inom Landet derigenom skulle blifva anticiperade för en längre tid af kommande år, så kan, efter mitt begrepp, ingen derom säga eller tänka annat, än att ett sådant förhållande är rättvist.
Således kan den förklaring icke här blifva gällande, att
Statens tillgångar nu icke medgifva hela beloppet för Ärméens lönereglering; utan är man (som Utskottet förklarat) öfverens derom, att lönereglering för Arméen är af beliofvet påkallad, bör fulla beloppet af hvad dertill fordras icke kunna med grundade skäl vägras.
Dessutom hafva Rikets Ständer, sedan Höglofl.
StatsUtskottets beslut uti ifrågavarande Utlåtande fattades, öfverenskommit, att en ökad beräkning uti Statens Den 21 Maji f. m. n3 inkomster kan göras å Sjötullsmedlen till 100,000 R:dr, hvilket gifver en god tillgång för ökade anslag, der de af behofvet påkallas.
Sedan nu de generela anmärkningarne vid Utlåtandet och öfver ämnet blifvit afgifne, anser jag mig lika pligtig, att äfven vid detalje-förhållanderne göra några, efter mintanka, lika grundade anmärkningar, under vördsam anhållan, att Höglofl.
StatsUtskottet äfven deråt behagade lemna en tillbörlig uppmärksamhet.
Uti den föreslagne nya Staten för de i Ammen varande a:ne Grenadierbataljoner förekommer, att Chefens lön blifvit nedsatt med och Majorens lön, utan någon likhet eller princip, blifvit från hvad Kongl. Maj:t Nådigst föreslagit afprutad.
Och på det hela har StatsUtskottet nedsatt den i Nåder föreslagne
Staten för hvardera af desse bataljoner med i,5o6 R:dr 32 sk., då endast i,oo3 R:dr 16 sk. blifvit hvarje helt Regemente frånkände.
Det torde härvid böra liågkommas, att BataljonsStaten för ett helt Regemente, fördeldt i a:ne serskilda oberoende Corpser, som, genom deras frånskilda läge, icke kunna sammanslås, utan måste hafva 2:ne Chefsskap, 2:ne förste Majorsbefattningar, samt flere andra Tjenstemän, lika med ett helt Regemente, såsom RegementsQvartermästare, Regements- ocli^Ba - 124 Den 21 Maji f. in. taljons-Läkare , Regements-Auditör, Regements-Pastor, Regements-Skrifvare , Regements-Trumslagare och Regements-Väbel, nödvändigt skall, om rättsprincip följes, blifva dyrare, än hvad hälften af ett Regemente kostar; men sora rättelse till största delen häruti vinnes, då anslagen blifva (sorn jag hoppas) i enlighet med Kongl. Majrts Nådiga Proposition, så återstår för mig nu endast, alt till större delen förnya min förut afgifne vördsamma anhållan, att, enär Grenadierbataljonerne hvardera beslå af4Compagnier gammal stam och 2 Compagnier Beväring, eller hälften af ett InfanteriRegemente, Befälet vid Grenadierbataljonerne äfven måtte i den nya Staten i förhållande dertill uppföras, som vill säga, ökas med livad som nu saknas å hvarje bataljon, nemligen: 2:ne Capitener, å 600 R:dr hvardera; 1 BataljonsAdjutant och 5 Compagnie-UnderOfficerare.
Behofvet af detta Befäl är så gifvet, att dertill icke beböfves bevisning, alldenstund samma antal Befäl är funnet nödigt vid Regementerne.
Dock, hvad det minskade antalet af Underofficerare vidkommer, anser jag saken så vigtig, att jag trott mig böra visa omöjligheten af att dermed blifva belåten.
Den nya Staten upptager för hvarje Grenadierbataljon i/j Underofficerare, och Reglementet föreskrifver bestämdt såsom nödvändigt, att för en serskild Infanteri-bataljon fordras": 1' Rege mentsväbel; 1 BataljonsAdjutant och 3:ue
Den 11 Maji f. m.
Fanjunkare för Fan-plutonen.
Vid Smålands Kongl.
Grenadierbataljon borttager dess Jägaredivision 4 Underofficerare, och för exercisen af hvarje 100 man Beväringsmanskap och recruter erfordras 4 Underofficerare.
Om icke rättelse vinnes uti den i Utskottets Utlåtande föreslagne nya Löningsstaten, skulle vid de tillfällen, då Bataljonen är commenderad, eller Compagnierne af gamla stammen äro under marche och Bevärings- samt Recrutmöten påstå, oberäknadt andra commenderingar eller sjukdom, ingen tillgång på Underofficerare finnas, hvarken för Bataljonen eller för dess Recrutcompagnie, som året efter Generalmönstring har bestått af öfver 6o man, och fordrar således minst 3:ne Underofficerare.
Herr af Wetterstedt, Erik, anförde skriftligen:
I anledning af StatsUtskottets Utlåtande N:o i32 får jag vördsamt anföra.
Då Tabellen Litt.
B. endast medgifver uti löneanslag för Grenadier-Bataljonerne samfäldt 35,760 R:dr, anser jag ett missförhållande i jemförelse med Regementerne i allmänhet derigenom uppkomma, som uppgår lill en summa af 1610 R:dr.
— GrenadierBataljonerne, som hvardera ega 4 Compagnier gammal Stam, och 2:ne Compagnier Beväringsmanskap uti årlig exercise. 126 Den 21 Maji f. m. och således tillsammans kunna uppställa en lika styrka med hvilket Regemente som hälst, borde ej vederfaras denna för dem menliga åtskillnad. — Genom deras afsöndrade läge ifrån hvarandra har 2me Chefskap, 2:ne MajorsExpeditioner, arne RegementsQvartermästare, 2:ne RegementsTrumslagare, 2:ne RegementsVäblar och nära ett dubbelt antal Civile och Ecclesiastik-Tjenstemän uppkommit, sorn, utöfver ett vanligt Regemente, fordra ett större Statsanslag och ej mindre, som Utskottet har förmenat.
Beträffande LifRegementsBrigadens
Grenadiercorps får jag endast omnämna, att, oberäknadt Civile och Ecclesiastik-Tjenstemän, åtnjuta Staben och CompagniBefälet för närvarande 17,759 Rrdr 44 st. 3 rrst. uti årligt Statsanslag, det mesta i contant.
Propositionen föreslår i stället 16,640 Rrdr och StatsUtskottet i5,?.3oRdr; uti ena fallet gör förlusten 1119 Rrdr 44 sk. 3 rrst., och uti det andra 2,529 Rrdr 44 sk. 3 rrst.; men då i betraktande tages, att Chefs-lönen nedsättes till 1000 Rrdr under en annan sådan lön, Majors-lönen på samma sätt till 5oo Rrdr, och att BataljonsAdjutanter, 2:ne SecundCapitainer och 5 Underofficerare alldeles saknas bland den erforderliga personalen för ett halft Regemente, tyckes mig som hushållningen här Den ar Maji f. ra. ia7 liar sträckt sig nog långt på tjenstbarlietens bekostnad, hälst för en Corps, hvarest den försvåras så mycket, genom dess läge i 3:ne serskildta Län.
Uppå dessa skäl får jag vördsamt anhålla, att så väl Chefs- som Majors-Iönen måtte få uppflyttas och återföras till samma belopp, som andra Regementens Chefsoch Förste Majors löner, och alt tillökning uti den af mig uppgifne saknade personalen göres, i hvilket sednare fall nödigt vore, att Rikets Högloft.
Ständer i önskningsväg ingingo till Kongl. Maj:t med en underdånig hemställan härom, hvarföre jag äfven anhåller om återremiss, med begäran att få vidfoga de upplysande uträkningar, som dervid torde behöfvas.
Skulle detta mitt anförande ej vinna framgång, anhåller jag, att GrenadierCorpsen får fortfara i orubbad besittning af gamla Staten, hvilken är densamma som Konung och Ständer år 1816 utfärdat.
Den 21 Maji f. m. Gamla Staten för Kongl. Lif Regementets Grenadiercorps med derå i Lönerne ingående spanneniålj efter 10 års Riksmarkegängspriser ä y Rulr 16 sk. 1\ r. B:co för tunnan.
RegementsOffi cerare ; K: dr sk r 1 SecundChcf I Förste Major, utom contant lön 1000 R:dr jemte spanncmåls-för- höjning, åtnjuter afkastningen af ett boställe utöfver Jorde- BoksRäntan, uppgående till 36 tunnor Säd 2i33 i444 26 _9 _7 3577 35 7 StabsOffi cerare.- 1 RegementsQvartermästare . . . 1 RegementsAdjutant , 666 3go 37 3 — io56 4o _ CompagnieOffi cerare .- a Capitainer å 880: 6. 2 StabsCapitainer . . . å 640: 3.
4 Förste Lieutenanter . å 3go: 3.
4 Andre dito . å 326: 34- 2 Fändrikar ä 276: 34- a StabsFändrikar . . . å ai3: 17. 1760 12S0 i56o i3o6 553 4a6 12 6 12 4o 20 34 1 1 II II 1 68S7 28 Underofficerare af alla Grader : 4 Fältväblar å 208:, 7 af Indrag- ne Nummer 3ao R:dr af Stats» Verket 8 Sergeanter å >4®^ 7 af dito 240 R:dr af dito 8 Förare å 128:, 7 af dito 160
R:dr af dito 4 Fourirer å xoo:, af dito 4oo R:dr 5ia 944 864 2 4 4 4 8 8 2320 11 8 Transport|1384a | 1913 ¥ Lönings-Stat för Befälet och Militaire Tjenstemän viel Kongl. Lif-Regcments Brigadens Grcnadier-Corps, enligt: E.egements Officerare.
R:dr. sk. r. Sta. 'S Officerare.
& R:dr. sk. Compagnie Officerare.
R:dr. sk. r. Kongl.
Propositionen . Stats-Utskottets Förslag, Gamla Staten Under-Officerare af alla Grader.
R:dr Öfver-Tim merman Spel och Trumslagare.
► 111
I Ib 3a Bevä rings handt - Corporal er. >1 i I 1
Minskar d:o .... fökar d:o . . . Minskar d.*o . . . — 248 44 8 — 3i6 24 365 36 — — ‘7 — 22 12 5 — 243 8 3i2 20 — 10 10 — 11 8 12 8 2450 41 — 20 600 20 11 8 12 8 2507 25 1 600 — Summa.
R:dr. 44 1119 i 2529 — 27 — 27 Kongl. Propositionen oKp Stats-Utskottets Förslag, jemförde med dem, som äro uppgjorda för Regementerne i Allmänl Kongl. Propositionen för halft Regemente SlatsUtskottets Förslag för d:o d:o fökar med . . [Minskar d:o . . (Ökar d:o . . ' ■
Transport Öfver Timmer man j Spel och Trumslagare c j ÖfverTimmerman 1 MusiqueDirecteur, 20 Pipare och 12 Trumslagare, aflönas utom 8 N:r af Indragna Trumpetarc-bostallcn, som efter 10 års verklig afkastning lemna per medium Bevar in g s Tia ndtv erkar e : l Pistolsmed och 1 Stockmakare aflönas med en Nummer hvardera .
Corporaler : 20 Corporaler aflönas utom egen Num:r från Stats Verket å 3oR:r 3229 24 6ooi— Banco.
K:dr i384a 33i7 600 25 Summa R:dr B:co 177^914413 jdnmcirkning.
Civil- och EcclesiastiqueStaten upptages ej här, emedan den aflönas genom afkastningen från Indelningar, som egas samfält af LifRegementsBrigaden, utom ioo R;dr tillskott af StatsVcrket för Läkaren och. ioo R:dr likaledes till Predikanten.
UppbördsStatens personal begagnas gemensamt af alla 3 Corpserne.
Förslag till LöningsStat. för Kongl. LifRegements Brigadens Grenadiercorps.
Löne Summa anslag Banco.
Re gement sOJfi cerare ; Il;dr sk r. i Öfverste med Fouragemcdel och Taffelpenningar 36oo — — i Förste Major 1826 32 — 5426 32 — 25 H. Transport| 54a6j3a| — 9 i3o Den 21 Maji f. m. å 853: iG. å 600.
— å 4oo. — a 306: 3a. å 253: 16.
StabsOfficerare .- 1 RegementsQvartermästare 1 RegementsAdjutant . . . ComjiagnieOffi cerare.■ 4 Capitainer . 2 dito . . 4 Lieutenanter 4 Andre dito .
4 Fändrikar.
» Underofficerare af alla Grader.'
Bataljons Adjutant Regementsväbel Fahnjunkare . . . . å 240.—■■ dito . . å 200.
Sergeanter å 160. dito å 80.
Spel.- 1 RegementsTrumsIagare . . . . 5 Fältmusikanter. . . å 80. 8 Hornblåsare .... k 26: 3a. - R:dr 19,320.
Civile- och Ecclesiastic/ueTjenstemdn.
' 1 RegcmentsLäkare 1 Bataljons dito 1 RegementsAuditeur 1 Regementspastor 1 RegementsSkrifVare 2 Mönsterskrifvare . ä 200 R:dr 2746: 3a.
Löne- anslag.
Summa Banco.
R:dr sk r. — — 5426 32 — 853 16 — 520 —
För Befälet och Militär-Tjenstcmän finnes tillgång uti gamla Staten med 17,759 R:dr 44 s^-- 3r-, sä att tillskottet skulle utgöra i56o R:dr 3 sk. 9 r. För Civile och Ecclesiastiquie Tjenstemän finnes utom 200
R:dr, som Doctor och Predikant hälften hvardera af Statsverket erhåller, uti deras med LifRegementsBrigadens dylike Tjenstemän gemensamt egande indelningar, i så mycket, som på GrcnadierCorpsen belöper sig, öfverflödig tillgång.
Den ai Maji f, m. i3t Herr Nordenankar, Gustaf, anförde skriftligen:
Att reglering oell förbättrande af lönerne för Indeldta Armeens Befäl är af behofvet högt påkallad, tror jag vara så allmänt erkändt, att meningarne derom ej äro delade; men huru och på hvad sätt, är måhända ej så lätt att bestämma.
Jag för min del gillar fullkomligt de principer, som legat till grund för StalsUtskottets Utlåtande, att boställen och löningsräntor qvarblifva, och sådane, som de nu äro, ingå i löneberäkningarne, samt att alla Officerare af samma grader få lika löner, vid hvilket Regemente som helst; men i utvecklingen kan jag ej dela Utskottets tankar.
De anslag Utskottet tillstyrkt, äro egentligen blott att tillöka lönerne vid några af de Norra Regemenierne; af de öfrige, äro en del bibehållne ungefär vid hvad de haft förut; andre deremot skulle få mindre än de nu hafva, och således gifva ifrån sig.
Reglering kunde delta väl kallas; men åtminstone ej förbättring af lönerne.
Om Rikets Ständer ville till Indelningen återlemna allt hvad den är fråntagit, sedan dess första inrättande, är det mycket säkert att, oaktadt den ökade personalen af befäl för 3:dje Bataljonen , skulle visserligen ej något nytt anslag behöfva?.
Det vore måhända en rättsprincip, men då någon allvarlig fråga der - Den 21 Majt f. m. om förmodligen ej uppstår, kan jag åtminstone för min del ej undgå att anse de af Utskottet föreslagne löner i allmänhet vara för knappa; helst, enligt hvad Utskottet sjelf antyder pag. 181, den i lönerne ingående Spanmålen är upptagen och beräknad till det höga värdet af 7 å 8 R:dr B:co Tunnan; hvaraf följer, att när, hvilket nu är fallet, den verkligen ej gäller, eller är i Markegången upptagen till mer än 5 å 6 R:dr, så får exempelvis Smålands HusarRegementes Befäl , hvilkas Boställsafkastningar äro beräknade att uppgå till 5,596 Tunnor Spanmål, öfver 10,000 R:dr mindre om året, än Utskottets förslag anvisar; och då tror jag, att man med skäl kan säga, att lönerne äro för knappa.
Det var en tillfällighet, att medium af de näst före 1827 förflutne 10 årens Markegång blef så högt; men billigtvis kan val ingen nu vilja tro, att blifvande medelprisen för Råg och Korn skulle uppgå till 7 å 8 R:dr.
Jag anser att 5f, maximum 6, R:dr är det högsta man kan och bör beräkna dem till.
Lönerne borde således derefter beräknas och heldre till något högre än mindre belopp, än hvad Utskottet föreslagit.
Det skulle visserligen göra någon tillökning i anslaget; men jag tror, att det kan och bör ökas.
Det tillhör ej mig att ingå i närmare detaljer af detta ämne, öfvertygad att Herrar
Militärer sjelfve tillräckligen och bäst utveckla dem; men jag beder blott, att få Den ai Maji f. m. j 33 fasta uppmärksamheten derpå, att när en sak af så stor vigt och omfattning skall utarbetas, som reglering af lönerne för nästan hela Arméens Befäl, är angeläget tillse och noga öfverväga att ingen blir vanlottad ; och om än nya anslaget dertill skulle blifva betydligen högre, än hvad Utskottet nu föreslagit, tror jag ej, att Nationen skulle annat än gilla den åtgärd, hvarigenom Militären i hvarje grad sättes i tillfälle, att möjligen kunna lefva af sin lön, hvilket nu verkligen ej är händelsen.
Den utväg Utskottet tillstyrkt, för alt vinna en betydlig besparing i erforderligt tillskott, att löneregleringen för hela Indeldta Arméen bör göras generel, så att de bättre lottade Regementernes indelningar minskas, för att bereda någon tillgång till de sämre lottades förbättring, kan jag omöjligen gilla eller finna billig.
Vi känna nog och erkänna, att flere
Regementers indelningar och löner äro för knappa och behöfva att ökas; men jag tror ej, att någon med full och säker öfvertygelse kan påstå, att något Regementes Befäl har för mycket.
Och då vi nu nära halftannat århundrade vant ossvid att anse och finna IndelningsVerkets inrättande, som en djupt uttänkt och väl utarbetad grundpelare i Sveriges Statsförfattning, kan jag för min del ej förlika mig med den tanken, att det kunde vara med rättvisa och billighet förenligt, att göra en sådan brytning i förhållanderne, att man 134 Den 21 Maji f. m. skulle taga ifrån det ena Regementet och gifva till det andra.
Det enda rätta , efter min öfvertygelse; måste vara alt hvarje Regemente får behålla hvad det har; men man bör likväl undersöka, om det har nog för den löneberäkning
Utskottet för hvarje grad kommer att föreslå; i hvilket fall Regementets boställen derefter böra regleras, och om verkställigheten hvaraf Kongl. Maj:t torde nådigst täckas låta besörja, eller om det har för litet; i hvilket fall brister genom nytt anslag skulle fyllas.
Så utförd, tror jag att löneregleringen skulle bli mest rättvis och ändamålsenlig; och det anslag Kongl. Maj:t i dess Nådiga Proposition upptagit, tror jag vara beräknadt på så säkra och med största noggranhet undersökta och utredda grunder och förhållanden, att någon betydlig minskning eller nedsättning deraf ej bör ega rum.
Någon tillökning i Bevillningen, för att fylla det derigenom uppkommande behofvet, kan i alla fall ej komma i fråga.
Jag är öfvertygad, att åtminstone de fleste förena sig med mig i denna åsigt, att löneregleringen nu står, så att säga, nästan i första rummet för Rikets Ständers uppmärksamhet; och hvad dertill erfordras, är tillgång nog att uppföra på ordinarie Staten; hvaremot, utan synnerliga betänkligheter, bidragen till Strömrensningar, Carlskrona Vattenledning, med mera sådant, gerna må anvisas att tagas af blifvande öfverskottsmedel.
De komma troligen att räcka Den 3i Maji f. ni. 135 dertill, oell äfven bli öfver; men om möjligtvis äfven motsatsen skulle kunna inträffa, så anser åtminstone jag desse visserligen nyttige och välgörande företag likväl böra stå långt efter Armeens behof, som vi nu önska måtte ändamålsenligt blifva uppgjorde.
Herr Kuylenstjerna j Gustaf j hade inlemnat följande, som upplästes:
Jag anhåller om återremiss å Statsutskottets Utlåtande, angående 3:dje Hufvudtiteln, och utber mig att få fästa Höglofliga Ståndets uppmärksamhet på följande anmärkningar, i afseende på hvad deruti rör Indelta Befälets löner. j:o Jag anser hvad Kongl.
Maj:t föreslagit till Befälets löner vara det minsta möjliga, om godt Befäl skall kunna bibehållas, isynnerhet, som beräkningen af Spanmålsvärdet, åtminstone för de fleste Regementer, är så högt, i jemförelse med gångbara priser, att de föreslagna lönerne ändå icke efter ziffran kunna utgå. 2:0 Säkerligen vore beqvämast, om lönerne kunde utgå qvartaliter uti penningar, oell följaktligen alla indeldta Räntor ingå till Staten; men upplyst af de skäl Utskottet framlagt, är jag öfvertygad, att detta för närvarande icke är möjligt.. 3:o Jag förenar mig till alla delar uti 136
Den 21 Maji f. m. hvad Friherre Palmstjerna i sin reservation sagt uti i:sta och 3:dje Momentet. 4:o Sorn jag icke tjent vid Cavalleriet, och således icke fullständigt känner kostnaden af uppköp och underhåll af Hästar och Munderingar dertill, bör jag icke eller yttra mig bestämdt deröfver; men min öfvertygelse är, alt hvad Kongl. Majit föreslagit åt Cavalleriets Befäl, är i proportion mindre, än det för Infanteriet, och bör således minst kunna nedsättas. 5:o Hvad anledning Utskottet haft alt, vid LifRegementet och Smålands GrenadierBataljoner, nedsätta Befälhafvarens och isynnerhet Majorens lönebelopp så betydligt, kan jag icke förstå.
Denna Major, som är ensam, måste hafva lika mycket att göra, som förste Majoren vid ett helt Regemente, hvilken stundom delar en del af Majorstjensten med de öfriga tvenne, och Befälhafvarne hafva nära samma tjenstskyldigheter och depencer, som RegementsChefer. 6:0
Då jag antager rättsprincipen, att lika grader böra hafva lika löner, är det omöjligt att förena mig med Hr von Heynnes uti dess reservation yttrade åsigter, ty derigenom skulle nära samma olikheter uppstå, som nu förefinnas, och CompagnieOfficersBefälet få nästan ingen löneförbättring.
Den 21 Maji f. m. 7:0 Efter dessa generela anmärkningar tager jag mig friheten föreslå: a) att lönerne och Staterne fastställas efter Kongl.
Majrts proposition; att således det begärta anslaget beviljas, ocb, intill nästa Riksdags slut, årligen till Kongl. Maj:t öfverlämnäs, som låter fördela det Regementerne emellan efter behof.
Inom Regementerne fördelas det sedermera på Befälet efter en af RegementsCheferne uppgjord, och af Kongl. Maj:t faststäld, stat.
Vid nästa Riksdag äro förmodligen alla möjliga missräkningar vid Boställsuppskattningen kända, hvarefter lönerne bestämt kunna fastställas för hvarje plats och derefter i vanlig väg utgå; b') att all indelt Lön och Kronotionde, som nu finnes vid Regementerne, der qvarblifver, och, som hittills skett, uppbäres; c) att alla Boställen qvarblifva vid Regementerna, men fördelas efter godhet vid skeende afgång Befälet emellan; cT) att de Boställen, som icke med förmån kunna till Indelningsliafvares bruk öfverlåtas, må af Chef och Landshöfding få utarrenderas på ända till 100 år; att dessa icke böra b3'ggas annorlunda än vanliga bondhemman, och att KrigsColtegii befattning med alla Regementerne ti 11 d eld ta Boställen upphör, samt inkomsten deraf uppbäres af indelningshafvare!!. 8:0 Anslaget var vid i8a3 års Riksdag 143,459; Kongl. Maj:t har nu begärt 206,722; Utskottet har föreslagit 167,625; 9 i38 Den a t Maji f. m. således för indeldta Armeen till löneförbättring 24.167 R:dr Banco, eller 3g,096 mindre än Kongl. Maj:t begärt; hvilket anslag, fördeldt på indeldta Armeens Befäl, gör, äfven med tillägg af de successift återgående Chefs-indelningarne, högst obetydligt på. hvarje, och om härvid ihågkommes, att anslaget för indeldta Infanteriets Lifmundering är minskadt med 24,000 R:dr, så är Statsanslaget för indeldta Arméens beklädnad och Befälets löner egentligen icke mer än 167 R:dr högre, än år 1823.
Herr Boy, Johan Fredrik, anförde skriftligen:
Redan under förra Riksdagen hafva Rikets Ständer erkänt otillräckligheten af Arméens löneinkomster.