Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Rotblleb.
Jag har aldrig welat skydda någre olaglighet»; jag har aldrig yrkat nägon olaglig Wargering.
Jag har twartom förenat mig uti den önskan Grefwarne Möner och l^övendjelm framsiält, att hos Kongl. Majit skulle anhällas om en sädan undersökning, hwarigenom det fullkomligen kunde utrönas huruwida Skänsta Wargeringen pä ett lagligt eller olagligt satt tillkommit: Hwad Herr Grefwe Nsmitton behagar kalla en afmig meddelad Historifl Berättelse, är icke annat an hwad som hwar och en bör kanna, säsom ägande sin grund i Rikets Grundlagar och innefattande sä tydliga föreskrifter, att ^ag hade trott det man icke skulle behöfwa pä dettä rum anföra nägot till deras förswar.
Grefwe Dövenh^elm, Lsrl ^xel.
Contraeter mä wara af hwad beskaffenhet som hälst, sä är det ej individa», hwilka kunna stämpla dem olagliga: bäde Grefwe Mörner och iag haswa yrkat, att de skulle underkastas en laglig pröfning och dermed synes allas ratt wara fredad.
Hwad ten ro- §- i Zldeliga Privilegierne angär, hade jag ej wäntat mig, alt höra den äberopaö och anwandas af liberalt - Den Z Aprr?.
H7 beralt tankande Ledamöter af detta Ständ.
Jag ager ingen ting, men derföre stall ingen säga mig, att jag har mindre städade begrepp om rättwisa och Pligter, eller mindre kärlek till Fädernesland och Lagar, ali de, som kunna skryta af stora Potzessioner.
Grefwe Märner, Ellvik Qörsn. Hwar.ie Landsort har sine särstildta Aneckte-Contracter.
Olikheten dem emellan kemisar ej något för eller emot deras rigtighet.
Den egentliga frägan wid detta tillfalls ar, huruwida Contra» eterne qm Skänsta Wargering»» äro lagliga eller ej.
Jag tror icke nägon kunna pästä att
Jndividuers uppgifter kunna anses tillräckeliga, att derpä grunda ett Riksens Ständers Beslut- Om Konungen befallt Skänsta War» geringens upphörande ändrar sädant icke Srats-Försiaget, hwilket angär blott ett anflag ät Befälet och detta Befäl existerar otwifwelaktigt antingen Trouppen är hemförlofwad eller ej.
Jag sär således ä nyo hemställa till dem som här yrkat förändring, om icke deras rätt bör anses tilliäckeligen förwarad genom den undersökning har blifwit yrkad.
Friherre 8t»el von lkollsteln.
Konungen har upps häfwit den Skånsta Wargeringen i grund af 8°. §.
Regerings»Formen-
Det wore en contradiction, att begära en ytterligare undersökning, sedan principen redan förut är stålråd och befordrad till »verkställighet.
Det ar endast i grund af Regcrings-Formens tydliga föreskrift jug yrkar, att Skänska Wargeringens upphafwande ge» noni ett Riksens Ständers Beslut mätte stadgas.
Etefrve l.övevlge!m, Lri!, pä stöd att sm Konungen anbefalt Skänsta WargcringcnS upplösning, sädanl dock för ingen del bewifade denna Inrättnings sbehörighet.
Fris D-'-r Z 2lprik» Friherre Leäsrstisip, grodde sig kunna för, l-ikrg, att Konungen ej upphäswit Skänffa Warg ering en och anmodade Herr Stats-Serreteraren IZsrdjelm art herr sry kemna närmare upplysning, Herr I^eichjslm, llinrlc VVildelm, försäkrade, att da Konungen befalte i altmanhet att den uppsatte Wargeringen ffulle upplösas, den Skänffa uttrvckeligen blifwi^ Undantagen, såsom warande af sarffildt beskaffenhet, Herr Gcefmcn och g and t - Mar skalken, fräs gade, om icke detta amne nu more nog upplyst, sä att Ridderffapet och Adeln wille tillåta honom att deröfwcr göra Propbsikion.
Effillige hördes yrsa, att Proposttten nu mätte göras, Hwarfvre Herr Grelmen och Landt-Marskalken, frägade, om Ridderffapet och Uheln bisölle Statds bltffoltets utlåtande, Ropades ett starkt
Ja, blandat med nägra Nej, Dä emot bifallet till denna Proposition en och annan hördes yrka, att förhällandet med Skänffa Wargcringen myre detsamma, som med den öfrige Wargeringcn i Riket förcstalde « Herr Grefwen och Landt - Marskalken, att detta förhällande werkeligen l sä mätta more olika, att den Skänffa Wargeringen grundade sig i Contract, hwitkas riktighet eller olaglighet han trodde ej directe af Ridderffapet och Adeln kunna granffaS, Friherre Lissl vou tZollstein, trodde, att äfwen alla Wdra Wargeringar uti Riket grundade sig i Contracter.
Der - Den Z April. 1!9
Deremot ropades ett allmänt Nej.
Herr Grefwen och Landt-Marsfalken, gjorde derefter Proposition, att Riddcrffapet och Adeln mätte bifalla det af Stats-Utstottct gjorde Stats-Anslaget samt r allmänhet rörande Skönsta Wargcringen och ds Contracter hwilka röra hetz uppfattande blifwit flutne, i un» derdänighet anhälla hos Kongl. Majit om en laglig undersökning, i följe hwaraf, derest wid denna undersökning desie Contract skulle befinnas wara olaglige, Kongl.
Majit stulle aga att dem upphafwa Ropades ett starkt Ja, hwarihland dock hördes ett och annat Nej, intill desi Grefwe hamilton, ^xel, som till Propositiost hade wagrat sitt bifall, siuteligen begaf sig med wilker, det r Erpcditioncn mätte tilläggas, att Kongl.
Majit i Räder mätte läckas läta Swenstar i Skäne njuta lika rätt med Swenstar i allmänhet; och hwilket af Ridderstapet och Adeln medgafs.
Justerades följande underdäniga Skrifwelfe till Kongl. Mant.
Till Eder Kongl. Majit fa Riksens Stander i underdånighet öfwerlemna de Formulaire till Anteckningsbok, IAt /e., till Quittcnce-Bok, l.it. Z., och till Inte, rcsie-Uträkning, I.it. L.; hwilka Riksens Stander ansett tjmlige och antagit titt nyttjande i afseende pä de Bokförda eller Annuitcts«Länen, om hwilkas upptagande Riksens Ständer i underdän-ghet meddelat Eders Kongl Majit deras Beslut. Hwad 120 Den Z Apri!. Hwad Ouittence,Boken, l^ir. 6 , angär fä Riksens Ständer nu endast i underdänighet anmäla, det de mot hwad deras förut i detta amne astätne underdäniga Skrifwelse innehåller, wid närmare vfwcrwägande funnit, att sm Längifwarens namn skulle jemte Läne-summan t
Qnrtten c-Böckerne upptagas, fejden deraf möjligen ffulle blifwa att desamma kunde föranleda till hwarjehanda missbruk, pä hwilken grund Luittencc-Boken enligt hwad Formulairet ut-visar iste kommer att ställas pa namn eller wist person.
För öfrigt hofwa Riksens Stander, i anseende till sjelkwr anteck,iingen »n dermed förenade omständigheter, närmare bestämt följande Puneter, att derwid iakttages. i:o.
Bör h!r arje Läntagare uti Riksens Ständers Banque för Rikrgälds-Contoircts räkning insatta det Capual han will läng-fwa Staten, och som icke får unde, stiga lovide Riksd- Banco, derefter uppwisa Banco-Attcstcn öfwer det insane Lnne-Lapitalct uti Stats-Contoirct och sjelf eller genom dertill oefullmägtigadt Laga ombud, i den derstädes öppnade Lane.'Bok enligt Formulairet illir. ^ , införa sitt namn jemte summan, hwilken antecknas af den dertill förordnade person uti den Quittence-Bok Längifwarcn der erhåller och som bör wara genomdragen samt med Stats-Coritoirets Sigill ftzrfcdd. 2:0.
Derefter inställer sig Längif,raren uti RiksgätdS-Contoiret och uppwisar där Quittcnce-Boken jemte Banco, Attesten, hwilkcn dnr aflemnas, dä pä enahanda sätt som uti Stats-Contoiret anteckning och inflrifning sier sä wat uti den oppunda Läne-Boken hwilken sednare Län - gifwaren derefter till sig tager och behäller.
Den 3 April. 121 3:0.
Ästundar en Langifware att
Transportera antingen leta elter någon del af sitt Capital dock icke under jemna A^tal öfwer hwarje hundrade pä nägon annan, bör cn sadan öfwerlätelse först ffc uti StatS-Contoiret, pä det satt att öfcherlätaren pä sin räkning sjelf eger genom befullmägtigadt ombud pä sin egen räkning i Läne-Boken asstrifwer det Transporterade Capitalet ä den insatte Lane-Summan, hwilken äfwen af behörig person uti Stats-Contoirck i Ouittence-Boken antecknas.
Den person, pä hwilken öfwerlätclsen skett' och för hwilken äfwen uti Länc-Tokcn öppnas cn ny Folw och egen räkning under initial boksiafwcnafdest namn, inffrifwer sjclfden pa honom Transporterade Summa och erhäller dera under samma Folio cn serskild Quittenec-Bok för det pä honom Transporterade Läne-Capital och ester det Formulaire, som här förut omnamt ar.
Dcnfter bör cnckhanda anteckning och Transport ske uti Riksgälds-Contoiret sä framt Sfwerlälllsen stall blifwa gällande. 4'.o.
Dä cn Längifware med döden afgär, böra desi Arfwingar lagligen legititera sig innan Lane - Capitalet pä dcm Transporteras; men sedan sädant stett, bor behallna Läne-summan sä uti Stats- som Riksgalds-Contoircn pä dem öfwerföras, samt en ny Folio och rakning pä -eras namn öppnas och detta äfwen pä den upphörde räkningen annoteras. 5w.
Will en Längifware genom ombud läta besörja anteckningen af Läne-suniman eller ock Transporter af en redan insatt, bör han dertill utfärda behörig Fullmagt, hwilken om den stall för gällande antagas bör wara för. sidi?
L22
Dcn Z 2lpril. sedd med antingen Domarens i orten om det ar pä Jandet eller Notarie,Public! om det ar i de Stader der sadane finnas eller och. wederbkrande Magistrats intygande att Längifwaren densamma wcrkeligcn utgifwit och sitt namn derunder egenhändigt tecknat, och hwilka intygande böra wara med wederbörlige Embets-Signcten bekräftade.
Dä en Längifware bort-transporterat hela sitt Läner Capital bör wid sista transporten deraf Ouittence - Boken uti Riksgälds-Contoiret aflcmnas dar annuleras och ibland de till Lane-Fonden hörande Handlingar förwaras till framtida upplysning i händelse nägon fräga derom skulle Uppstä. 7:0.
Ingen Längifware tillätes, att hwarken uppbara Räntan eller Transportera nägon del af Läne-Capitalet med mindre chan icke uppwisar Originale Lurttence» Boken. 8w.
Alla förfalstningar och undcrflef härutinnan böra anses och behandlas lika med Brott emot allmänna Säkerheten, 9-o, Räntan pä deste Län utbetalas uti Riksgälds - Corn toirct hwarje halft är och bör den uti Niksgälds-Contoiret uträknas pä sätt Formulairct illit. c., utwisar, samt riktigheten af en sädan uträkning till Capital och datum genom påskrift uti Stats-Contoii^t blifwa stprkt innan anordning derä utfärdas.
Utbetalningen bör ej ste eill annan person än Längifwaren sjelf eller dest lagligen befullmägtigads ombud emot quitto, och anteckning deraf sie
Den Z Aprik - 123 sse sä uti Länc-Bvcker som Luittence-Boken pä sätt Fors Niulairen innehälla, io:o.
Antecknings»tiden till besia Län blifwer Sep wecker räknadt ,'frän ben dag, dä enligt wcderböremde Pastors intygande, kungörelse härom blifwit ä Predikstolen i hwarje Församling uppläste. 11:0.
Till nödig Controlls winnande bör efter hwarieMänads förlopp Coltationering anställas emellan Läne-Bokcn i Stats-Contoirct och den i Riksgälds-Contoiret i närwaro af en Stats - Contoirets Ledamot och en af RiksgäldsContoirets Fultmägtige, hwilka bora till hwardera af besia Werk inlemna berättelse, sym uti Protokollet in» tagcs. is:o.
Uti denna Länc-Fond inäga äfwcn Riksgälds-sedlar efter den faststälde Realisations-grunden insätlas och anwändas, ästvensom de Patriotisse
Länen om någon Längifware det ästundar, Jemte underdänig anmälan om hwad Riksens Stan» der säledes wid denna Lane-operation ansett böra iagttagas, anhälla Riksens Ständer i underdånighet, det täcktes Eder Kongl.
Maj:t läka Nädig kungörelse härom till Allmänhetens underrättelse utfärdas, sanik lika Nådig Befallning och Föreskrift Stats - Contoiret, uti hwad p§ desi åtgärd härwid ankommer, meddela.
Ständer framhärda rc. Förs - 124 Den Z April.
Föredrogs Z nys Stats - Ukstottets den 2 bennes pä bordet lagda Memorial, innehällande Utstottets förklaring, rörande tiden för uptagandet af Inrikes Län.
Friherre lllljencrsntr, ^obLN Miidelm, Upläste i aris ledning häraf följande:
Med wcrkelig bcdröfwclsc har jag last Höglofl.
StatsUtstottets Memorial af den 1 bennes i anledning af den Niotio» jag i Ridderstapets och Adelns plenum den s sjstiedne
Mars ansäg mig nödsaiad att gköra.
Om detta Utskottets Betänkande af Höglofl.
Riksens Stander gillas, ar det dä afgjordt att Inrikes kan, ämnade till ersättande af de förskott, till circa 4 millioner, hwarom Vanqucn sednast blifwit tillitad, icke stola erhällas till ett emot spftemälet swarande belopp; ty hwilken ffulle kunna hoppas, att en sadan summa were att förwänta, enar anteckningstidcn a swen för fem procents länen icke fär öfmerstiga sex weckor.
För min del är jag icke i ständ att fatta nägot stal till ett sädant behandlande af detta amne.
Om, emot min innerliga, öfivcrtygelfe Banquens säkcrhet och Rikets wäl icke krafwa att Banque» det första ste kan äterfär de i fräga warande fyra millioner som en befallande nödwändighet förmätt Riksens Ständer akt af Banquen asta; hwarföre stulle dä nägre Inhemste län till Fond för Banquens ersättning komma i fräga?
Är ater det för Regeringen, för Samhället, för enstilte af högsta wigt, att sä »vidt sig göra lätcr cn genom krig och olyckshändelser tillkommen Sedel-masta sa atcrföreö inom en rimmelig gränts, att devaltion af Rikets hufwud mynt icke för häftigt mä tilltaga och för länge fortfara, dä Den 3 April.
12Z da ar för mig icke tänkbart, hwarföre igenom sjelfstapadt hinder, man torde motarbeta lyckligt resultat i ett föremäf, hwars angelägenhet man <rkänt och sä ofta sä högeligen yrkat?
Det är solklart, att sä länge Riksgälds-Contoiret uptager län n:ot fem procent och Obligationer stalde pä 5 är, är ingen som lennar penningar mot samma ranta och ett ärs förlängd betalnings-termin.
Allt hwad till BanquenS ersättande wore att päräkna skulle således wäntas af Le Permancnte Anuitets-länen.
Jag wägar fräga «n icke detta ar att med andra ord decretcra, att inga Inrikes län stola till oftaberörde ändEäl nptagas med undantag af den obetydeliga summa som efter sex weckors antecknings-tid genom Bokförde 7 procents länen kan förwäntas.
Hlstare af .enkelhet önstade jag, akt sä framt detta icke warder rattadt, man häldre med klara ord mä stadga, att, med undantag af Permanent?
Amiitcterne, ingaJnhemffe län böra sökas till Fond för BanquenS ersättning.
Winsten häraf wore i min tanka, att i sädantfall nödwändigt skulle upgifwas orsalcp, som nu icke synas wara behöflig?.
Likmätigt den princip fag under loppet af denna Riksdag oaskrutit ^fgt och altid stall bibehälla, wägar jag »vördsammeligen anhälla, att Högloft.
Ridderstapet och Adeln täcktes besluta: i:o Att Riksgälds-Contoiret hällcs öppet för län mot Obligationer pä sex är med 5 procents ränta intill dest den summa af circa syra millioner ar influten som af Banquen är ästad till Contanls b-choswens fyllande och Lefwcr - 126 Den Z April.
Lefweranteurernes liqviderande och att sä lange denna summa icke till fullo ar uptagen Contoirct naturligtwis icke mä emottaga län till egne behofwer cmot Obligationer pä fcm är. o:o Att dä den ofwannämnde Summan är influten och till Banque» ersatt Riksgälds - Contoirct mä pä satt Stats.Utffottet föreslagit uptaga län mot fem procent pä fem är att dermed fylla Contoirets behof, och likmätigt Stats - Utskottets förtraffcliga yttrande i Betänkandet af den förwandla Utrikes gälden till Inrikes, enär det sig göra läter, utan afwikaNde ifrän erhällande Insiructivncr och deruti stadgads grunder. z:o Att Riksgälds-Contoiret bör i nion länen inflyta till Banquen gjöra afbetalning!»' i poster af minst ioo,ons Nd.
Banco, sedan Contoirct förut upsylt de Banquen älagde dä ännu icke werkstallde Utbetalningar till Leveranteurer m. m. 4:0
Att om Contoirct, efter att af influtnc länen hafwa gjort betalningar till Banquen, skulle äga behof till hwilkas fyllande de af Stats-Utstottct tillätne län, mot Obligationer pä fcm är warit ämnade och hwartill annan tills gäng saknas, Contoirct dä asBaNqucn Mätte fä läna beloppet pä samma wilkor som afRiksens Stander för Banqucns sednasie tillstött ät stadgadt, nemligen mot ärlig ränta a fem procent och rwä procent ärlig afbetalning ä Capitalet.
— Contoiret obetagit, att ett sädant temporairt län liqvidera, sä fort ytterligare influtne
Medel dertill lämnat tillgäng
Uppä detta mitt anförande som ej annat är än en xlar framställning af allmänt gillade grundfattser och tagns beslut, anhäller jag om proposition och i händelse af bifall - Den Z Apri!. 127 fall att Beflutet mätte de öfrige Respective
Ständen jemte detta mitt anförande Commuuiceras.
I^encrrmtr tilläde derefter mmiteligcn, det han önskade, att de andra Ständen mätte fä del af desta hans anmärkningar.
För öfrigt ansäg han nödigt, att ännu ytterligare förklara sin mening da kanske icke alla ibland Ridderskapet och Adeln följt denna sak.
NiksgäldsContoirct har lange uptagit län emot fem procents ranta och pä fem ärs tid, hwilka Stats^-Utstottet nu äfwen Mätit Contoiret att an widare uptaga, dock endast till fyllnad af Contoircts egne behof.
Ds län hwilka Riksens Ständer nu bewilljat skulle fa upptagas till Statens biträde och för att ersätta!
Banquen eller minsta dest utbetalningar, äro bestämda pä sex ärs tid.
När Ntstottet önskat att för deste läns »plågande en tid af endast sex weckor skulle förestrifwas, tror jag såsom en ofelbar sanning, att ingen lärer i Contoiret insätta penningar pä ser ars tid, dä han har tillfälle att insatta dem pä fem. Zn^kruction för Fullmägtige innehäller wäl att Publigvepapper, borde i Diskonten emottagas:
Deste Riksgalds-Contoirets Obligationer böra wäl wara goda och de bgsta Stats papper som kunna finnas, men dä jag hört tros, att de icke dest mindre icke i Diskonten skulle emottagas; synes det mig nödigt, att en författning till sädant ändamäl widkoges. pierr vvn^Zcbultsenbeim, yttrade fig: Zag gcnkänner uti Herr Baron lcklH-ncrsnML gjorda motion dest patriotiska zele kör det allmänna bästa samt dest önskan, att Riksens Ständers Dank icke mä sä mycket tillitas.
Stats-Utstottet, har a ena sidan äfwen haf^ sädan Finance - principer för Riket i gemen om hjertat, men ock trott sig bora ä andra siöän hafwrr afseende pä hett 123 Den z Apri!. ben ofta galdbundna, Närings-Idkaren och Cultivsteuren, som, till följe af sörmänligs och länge fortfarande anbud lill publigva län-biträden kunde af sine Borgenärer blifwa oroad med kraf och upsagning.
Dä först föreslogs, att hels pu bl i q va Läns - uptagningen inom sex wecker skulle wara afflutad, kunde ock jag finna terminen wara korrt; men LZ Högloft.
Stats-Utstottet endast utsaste antecknings - tiden till Läns fournering, sä fick med detsamma hwar hogad Langifware flere m änaderö rådrum, att erbjuda sitt biträde Hwad äter Lell omständigheten beträffar, att Riks, gälds-Contoirets Herrar Fullmägtige icke wörö i ständ satte, att fsrwandla Utrikes län till Inlandska, dä, utom hwad som nu bestämdt för Stats-Werket blifwit require, rädt, Niksgälds-Contoirct blott singe ytterligare uptaga
;än till egne behof, men uti det nya Reglementet (8 Art. 5 ft) är tydeligen förcffttfwit:
''Att Riksgälds-Contoiret "kommer pä lika sätt som hittils, att hällas öppet för "Inrikes län mot Obligationer pä minst fem är och med "fem procents ränta, sä länge Fullmägtige pröfwa sädant "nödigt."
Finna nu Herrar Fullmägtige det nödigt och nyttigt, att förwandla, wid eu passande Waxelcours, Utrikes län till Znländffa genom erbjudna Inrikes Banco-- län eller genom nv förskrifning till Swensta Handlande, som approprierat sig Contoints Obligationer till Ulland, ningen, om full valuta in Banco, sä ligger sä mycket mindre nägot hinder i wägen till en sä nyttig operations widtagande, som en sädan omsättning efter en sig företeende möjlighet wid 1800 ars Riksdag anbefaldes och som jag intygar, uti den till Herrar Fullmägtige ännu icke extraderade Hemliga Jnstructivnen ytterligare tillstyrkes.
Hwad som flttteligen den anhällan beträffar, att, till befordran af rikligare LäntillgAngar^RiksgaldseContoirels .
Obli - Den 3 Aptit. 13g Obligationer, likasom andre goda Actier, ffullefä tjena till Län-hypotheqvL i Nlks s
Diskonten, sä torbo det wara betänkligt, att sä nicdclft med flere millioner öka en utelöpande
Discont - summa om kanske 5 till 6 millioner Nd» Antingen skulle pä det sattet Transport - sedelstocken förökas, hwilket man just welett förekomma, eller komMö an, dre beskedlige Läntagare, som blott hafwa en eller annan wcderhäftig löftesman att prestera, att frustreras af ett nödigt biträde.
Icke eller tror jag, att Riksens Höglofl» Ständer wilja eller kunna wid detta ärende nyttja ett Magtspräk, som Discont-Werket ages af Banquen, samt af diverse private personer.
Pä -det hela öm NägoN förklaring ä det redan faststälda Reglementet för Riksgälds» Contorcts Fullmägtige skall äga rum, sä lärer ben ej i Riks-Ständers plena kunna gifwas, utan mäste Motionttt remitteras till Höglofl. Stats-Utffottet, Grefwe Morimer, ^clolk 6ö,A!7, Det nu upläste Statsutskottets Memorial har endast för afsigt , att förklara rätta meningen ak ett redan tagit beslut.
Ständer hafwa bestänidr afgjort, att län af twarms stag skola af Riksgälds-Contoiret fä antagas, samt derjemte gillat de wilker Stats-Utstottet fästat wid detta Förflag.
Statsutskottet har ester den hemställan Friherre, ldist-ncrsritL gjorde, och som till StatsUtskottetbiifwitremitterad, med största upmärksamhet genomlast
Handlin garne sch derefter afstrit fin förklaring öfwer beflutets mening, hwari säles des, ester min ofweitpgelse, ingen förändring widare kan äga ruin.
Med blott afseende pä utwägar, at-t till Stadens behof upsöka eptra medel skulle man lätt dela Friherre Iö!jcnr:rsntL's önskan, att hiden för läns uptagande wida utsträcktes; men jag fär hemställa om icke nödwän--Zt «tt wist determinerad
Lid derföre bör finnas.
Detta > syner Aid-, och LS. pvot. 6tte L antz, -chra Aftz. or o g.
Den 3 April. synes mig nödwändigt i twänne afsecndcn.
Man bör nemligen se till, att icke privata komma i allt för stor förlägenhet om, när Staten bjuder större fördelar än enskifta kunna anskaffa, stora summor skulle upsägas och flyttas ifrän den allmänna rörelsen till Statens disposion.
För Banquen är det äfwcn nödigt, att den mäste känna beloppet af stna utgifter och inkomster.
I alla fall fär jag lrZga, om det kan anses rädligt eller eris möjligt, att ändra beslut och Författningar, som redan twänne gänger undcrgätt pröfning och blifwit gillade.
Jag för min del kan ej medgifwa nägon förändring och skulle ej anse den nyttig.
Det torde äfwen wara en misiraknad idöe, att genom förlängd läntid hoppas att erhälla sä stora län, att stora afbetalning»:-, pä den Utländske skulden dermed skulle kunna göras., Swcriges Wexel-tillgäng har under förhandlen lyckligare perioder sällan gätt öfwer 6ov,oso Sid. och aldrig än ett är öfwer
En million.
Dermed kan ej nägon afbetalning werkställas och när man samman, räknar den ärliga räntan pä Utrikes skulder, de ännu vbctalta Intresien och amalgams län, som ännu bchöfwa ersättas, lärer icke snart den lyckliga stund inträffa, dä sädane afbetalningar till betydligt belopp skulle kunna äga rum.
Hwad sluteligen Banquens säkerhet beträffar tror jag
Len genom de anstalter Riksens Ständer widtagit wara fullkomligen stadgad.
Den Summa, som Banquen stall ripbära af Stats-Mtrket, är i Förslaget gansta rund tilltagen och utgör ärligen r,oso,ooc- Rd. Banquens utbctal, ningnr komma dels genom redan gjorde liqvider dels genom afkortning för hwad genom dcsis län kan komma att liqvideras, att till betydlig del förminstas.
De komma hestutom att succcsfivt werkställas och päkänningen blir derföre ej sä stark.
Lm Länsystemet skulle sä utwidgas, som Friherre Illljsncr»ntr föreslagit, skulle det möjligkwis ttl gäng wara att befara att Banquen ej erhölle sina rän - ' ^ /r/ Den Z Äpril. liz räntor, och delta wore förBanquen den egentcliga wädan.
Att Vanquen ordentligen erhäller dcn 1,020,000 Rd., sem ifrån Stats-Werket till henne ärligen skall inga, werkac längt mera för desi säkerhet an en mer eller mindre betydlig afkortning pä de utbetalningar Riksens Ständer beslutat och hwilkcn blott skulle leda till krångel och omma, gar, hwilka det för hwart och ett pcnningc-werk ar i högsta grad wigtigt att undwika.
Säledeö med all aktning för det nit, hwaraf Friherre DilsevcrsntL lifwas, men med stil/aktig öfwertygclse tom fåken mä det tillätas mig att anse den föreflagne andringen som ett misitag och önskar att den ej mätte bifallas.
Friherre er ut rom, ^->cod.
Hwad fräsan rörande läntiden angär, ar det ej min mening, att nu yttra mig.
Jag will allenast anmärka wid Friherre Illliencrs>nie'z förslag, det Riksgälds - Contoirets Reverser skulle i Diskonten fä belänas, att följden deraf kunde wara rätt swär för Näringarne.
Vanco-Utskottet har Utsatt ett maximum för Banquens förskott titt Diskonten, derafffola till Götha Canal innan kort 800,000 Rd, afdragas.
Disconten äladcs, att beläna Riksgälds-Contokrets Obligationer, kunde det hända, att alla tillgängar i Diskonten för pri, väte blefwe utlömdc.
Herr Erefwen och Landt-Marskalken.
Det är Ridderflapet och Adeln bekant, att Kongl. Majit kallat Riksens Ständer till plenum plenorum kl. 52.