Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den som will förskaffa sig säker uplysning härom, kan genom ett korrt besök uti det Sjö.-EharkD Archif, jag pä Skeppsholmen samlat, as ali hwad wi i denna wäg äga, erhälla öswerrygande bested.
Andre säga: hwad behöswa wi mera hydrografi, ?a charkor, wi hafwa wara nya sjökort, det är nog.
Med andra ord är detta detsamma som: hwad behofwa wi charror öfwer wara ägor, eller ett Landtmäteri* Con.om, wi hafwa ju chartor öfwer Swerige.
Obilligheten har gatt sä långt, att man skyller p<: Sjömätnings-Corpftn den olycka som hände Fre» galten Vcllona; dä venna händelse twärtom wisac nödwändighclen af en fädan Corps.
Om wi haft go» da Den 22 December. isir da chartor öfwer ert sä wigkigt inlopp, sä skulle denna Fregatts jkickliga Chef, oaktadt prickarnes felaktighet och strömmens wald, icke förlist filt Fartyg der.
En uä;!a mander förut inrättad Corps kunde icke hindra der.
Skeppsbro.! hafwa tillförne handl och f?2la framdeles hända genom stormar, strömdrag, sjömörker och andre ofall.
SömämingS-Corpfen kau ej förekomma ladan!; den ka» ej göra klippan wek; ett fartyg som sicter deremot mäste af sjögäng och härdt wäder kcostrs och förstöras.
Inkast af sadant halt öfwerlä nn-.s rist hwarje upiyst och fördomsfri mans c« gil bepcöswande.
D t sö'' ^c n ' ?r mig besynnerligt, att man efter rtt olycklrg?
k ; n förlamat wara stridskrafter, och lä -mar ester sia fa djupa och blödande sar, icke wiil b -i.--.'!' war wkiksjga belägenhet.
War kust, tvär af ost sielswr ännu illa kända kust är war gräns, mera än sörm. sedan en farlig granne genom sina Utwidgade eröwina .r kommit ost, sä till sägande» jn pa lifwee» En To ps, bestäende af 4 personer, ämnad att pa ett w nmik pligt och planmätzigt sätt, leda undersökning n och fnälliingen af denna kust, anses som en börda för Zsc det mera palriolijkt, att förblif wa i war ljuswa okunnighet? akt dämma vesta brukbar, mä, till syhlolösaet, och riilaia dem ail under vwerfi-mbek förtära
Veu större eller mindre inkomst man ämnar dem förläna?
För min enhilda del kan jag behökwa hwila, och >?all uran ledsnad, uran förebråelse, lämna en mödosam,ofta med stora farligheter lange beträdd bana; meni anseende till min öswrrkygelfe om CsrpsmS nödwändighct, anhallcr jag ödmjukeligen, alt StatS'Ukffoktel mä erhålla del as dest» au - Dm 5.O December. anmärkniugar, för att göra deraf det bruk- Dtt anser dem förtjena. d-l. 6. sk 8S»u!tsn.
Herr k-inlec-n!,ar§ , bovist, hade ingjf, lvik ett Dicta.:ren,^ hvilket upiästes, fä lydande: Högwälborne Herr Grefwe och Landi-MttMk!
Riddcrffap och Avel!
' I anledning as hwad Hang Exeellenee Herr Grefwe 6!sö5 Wack.rmorsrer i Pleuv den 12 deuues, yttrat, för att weverlägga mitt i samina Pi no upiä» st ödmjuka^Acemsrial, iiibrr jag mrg fä äran anföra fogande:
Den mindre grannlaga pcrsonalie, Hans Ekcellener trott sig böra göra öfwer mig, ehu-u jag icke har dea lyckan att af Hans Exceilence wara känd, lämnar jag i sick warde.
Men uran anspråk pä kunst-', per. och likan akt äga den förmäkenhck, att wilja motsäga Hans Eprelleuce, hwars listande förkjenster och stora talanger äro sä allmänt erkände, mäste jag bock »pett bekänna, akt jag icke kan halma samma tanke med Hans Ex.eilcnce öar wära äldre hydrografiska special, charror.
Hans Erccllencc tyckes gilla cn mängd af besia chri tor, och cikerar son, demis wara charloc öfwer Finska Skärgarden.
Jag magar dock hemställa, om wi vimer Finska kusten och desi ffärgärvar, ända ifrån K i Eif till Porkala uov som ukwäl är nära l ga vist, Dm 20 December. -2IZ mik, ägs nägon king, som kai, fä namn af sydrografist ipeckaLLHarka.
Endast den ätrrstacnde sträckan as wid patz 20 mil, emellan Porkala Udd och Abborfors, är werkcligen pligtay och recsglrofcerad, iaenom eu mängarist och.berömlig flit af Officerare wid Armeens Florras Finsta Esguadre; men ä men döna arbete torde icke Lora kallas fullkomligt, när man tvet, att den häröf» iver uprärrade Charta icke stöder sig pä föregående noggranna geomekrista mätninqr, utan art hiStance sch öarnes figurer äro signe af gamla kelagriga charter. och när dek ä» bek - t, akt den gamla triangel» mätningen önner denna kust är> sälst, och öfwer g mil längre, än kustens weikeiiga längd.
Men desiurom krinna wäl wära grannars gods kustchartor minsta behoswtt af sävane-öfwer Sweri» ges kuster?
Och att wi haswa en gansta stor brist derpå, tror jag mig tillräckligen hafwa urrcdl i före nämnda Memorial.
För öfrigt stä detza charter, att närmare graustas i ^jömärnings Corpsens Aichif, dit jag ännu en gäng sär hänwisa hwar och en som önstac sig en sann rrplysning i benna sick.
I sammanhang härmed, anhallcr jag äfwen sa anmärka, att de af en annan uplyst Talare Herr Aniiralen ^Luokost i samma Pleno nyttjade argument emot Sjömäknings Corpsen , icke synes kunna leda till den fluksatls Herr Amiralen deraf gjorr. nemligen, ait Sjömätnings: Corpstn ar onntriq.
Om det någon gäng lyckas en sä utmärkt skicklig Befälhcnwarc, four Herr Amiralen, att'uran hjelpreda af hydrografista specialer, inlöpa med en Örlogs-Flotsa pä en och annan - 1214 Den 20 December. nan punkt ak Skärgården, sä torde dock slika opera» tioner möta mänga swarigheker sch icke asrid lika lnck< ligen aflöpa.
Det högsta de ansörds händelser stichs bewisa, more oberäknad! lyckan, Besälhchwarens genis och tilltagjenhet, men aldrig kan nian deråt sinka kill hydrogroflsta specialers umbärlighet för inre flöjtten i allmänhet och Skärgårds Flottans operationer i yn» nerhet.
Att äter tillräkna en nägra manaders gammal Sjömäknings-Cörps, Frrgatrni Bellonäs olycka torde Herr Amiralen sjelf, wid närmare eftersinnande, fln« na lika origtigt som obilligt. siinIceoberA.
Bägge besia Dictamina remitterades till Stats, Utstvtlet att uptagas i sammanhang med de tvid StatS-regleringcn förut gjorde anmärkningar.
Hans Excellence Herr Grefwe Wacktmeister, Lise» som i Plenum den 16
December förbehållit sig, att skrifteligcn fä aflämna sina an« niärkningar hade dem nu ingifwit, och Herr Grefwe,, och Landt Marskalken lät bein upläsas, lydande font följer: Högwälborne Herr Grefwe och Laudt.Marstalks samt Höglofl.
Ridderstap och Adel! Alla Fyra Norrlands Båtsmans Compagnie best» Den so December. raiZ besia af ungefärligen 712 Man.
Dessa Båtsmän aro danade frän barndomen till Skyttar och ha siva ingen hog för sjömäsendcr.
Upfödda med mjölkmat och särjkc sjuknadc altid, och äro missnöjda, cn hajma tagit ett yrke, som ej är enligt med deras charakter.
Som nu är angelägit, att hafwa tillgäng pä Landt-försmar påen gräns, som i alla rider blir den, svin först får »vidkännas Fiendens infall, och i synnerhet uci ett couperad! land, där dugliga Jägare äro mast nyniga och bruköara, sä är min proposition, art dessa 712 Man skulle fördelas pä de Compagnier af Westerbottens Jnfantsric, som ligga nära omkring dessa Dälswäns rotar.
En tillökning till den förra »rouppen skulle ej tarfwa mera befäl än förut — åtminstone obetydligt.
Arm6elis
Flotta har wid päkommande krig lättare akt förhyra ett dylikt antal Matroser här eller omkring Stockholm, än Kongl. Majrr att läka för»
Mira och upsända 720 man up lill Westerbottens för» smar Wille man äswsn sedan anwända dessa Jägare pä Skärgårds Flottan, äro de lika sä dugliga som nu, ty att anse dem som sjömän, äro Westerbottens Båtsmän de sämsta som gifwas.
Armöens Flottas behof af Sjömän är ej stort, men roddare blir det swärare alt complettera, och kan aldrig ske utan någon sort utskrifning — ty hwarisrän skulle man erhälla ro till 12,020 man, som är det minsta man kan påräkna till dess armering?
Hwad Bätsmäns-Notarne angar, är jag säker, att de gerna häruti ingingo, emedan först landets förswar derigenom öktes, och för det andra kostar cn Batsman ej mindre att underhålla än eir Soldat, emedan den förre mycket oftare upbadaS, minst hwartannat eller z:dje är, och dä mäste han m* derhällas och beklädas ett är — eller mera, hwar ganz ha» r2i6 De» so December. han är upfordrad.
Till dagliga tjenstgöringen bär »vid Stockholm kunde de af RostagS Båtsmans Compag» nie, som nu göra tjenst i Carlscrona tillfläs till tjenstgöringen pä Holmen, och om flera behöfdes, ert of Södermanlands Compagnie, som ligger nära härom» kring Stockholm, och kostar wida »undre uti transport, än Norrlands Batsman, hwilka hil hsfma en wäg af 72 a 80 mil.
Destmom dä en stende hastigt gör infall pä kusten, bliswa Wester Norrlands Båtsmän couperade, och onyttiga, men som Jägare kunna ds gagna till Rikets sörstv.>r.
Slockholm dcn l6
De» »rmber 1829.
Lisö; VVnolumeiLrsr.
Remitterades kill StatS-Utffouck.
Herr G re swen och La ndl-Marffalken tillkännagaf art nu till öfwerläggning stille uptagaS den i gär pä bordet lagda frägan, om tide» hrvarifrä» den nya Bewistniiigen borde beräknas.
I anledning häraf npläsie Friherre 8tsLl von klolsrsin, clk sä lydande: Wördsaml Memorial!
Dä ett olyckligt krig, nödgar Riksens Ständer kewj!<a en större summa tili fyllande af RikctS behr?, än män troligen bör förmoda wid ett konrmanbe Riks» Möte kan behöswas, häller jag söre, att den summa - Dni 22 December. ma Siänderne ivid denna Riksdag, framdeles, til! det« ra ändamål kan bestämma, mätke pä sadant wis sörce« las, arr Adelar deraf anses som dvwillning, mea Adelar ater, som krigsgärd, hwilka senare Adelar aldeles oafhäiigige ifrån den öfriga bewillmnacn, endast söc NU warande tillfälle, kill betalning as Rikets f^ul-er, i och för kriget kommer «m ulga intill »östa Riksdag.
Dä detta i mitt omdöme sä nödmänkiga förbehåll jakttages, anser jag sullk.nnliaen i likhet med hwad 2:ne wärde Ledamöter i gar yttrade, att den as Riksens Ständer, lramdcles sä til! summa som fördelning stadgade bewillnmg 06) krigsgärd, ma med nästa ars början utgå, och sär om Högloft.
Riddcrjkapet och A» deln biiallcr mma här yttrade tankar, utbedja wig H rr Gresrvens och Landt M rskalkens proposition hära, samt att de andra Siänden härom mätte warda underrättade.
Herr G - efmen 0 h L an d t, M1 rsk a skerr erinrade, akt derr as Friherre Lias! nu begärda p oposirion wä! ej kunde göras inn n dem Finance' plan more afgjord med hwars utarbetande Stats - Ul^ottek cfcec stcod äterrelnch ännu more syftelsatt.
Herr von 8 clia nrr, Ifvar ^rsärös Läbriel, upläste följande
Dickamen:
Det är wid tillämpningen as en Lag, samman säkrast sär erfara desi brister och ofnlikomlicheter.—Om M'n bestämdt ffall solja ordalydelsen as 6r §. i Regerings Formen , ffullc Staks^ Weckel räka i sullko nliq wanmagt, derest B willninaen ej innan mgangen as detta är kan bestämmas.
Att ater bestämma sig Brwillnings belopp innan alla de omständigheter blisFjccde Landet LTIts 78. wik 1218 Den 20 December. mit utredde, som> skola med säkerhet determinera kehosmet, more mädeligt, sä wida man antingen kill de skattskyldiges lidande knnde bestämma för mycket, eller lill SkatS-WerketS förlust för litet.
Man mäste således för att afhjelpa desta cligenheter, widkaga en utwäg, som ehuru stridande emot wär Regeringsform, dock är öfwercnsstämmanke med allmänt wäst — Man nödgas förklara, att de asgifter Riksens
S-änder framgent knnna fastställa lill fyllande af Statens behof, nig, om de vck ej blisma faststälde förr än nästa ar, äfwen för samma är beräknas och ukgä.
Widare och dä i afseende pä Statens stora behoswer för det nar» warande, större asgifter än manligt mäste drabba Ri» kers Innewanare, men dek är att förmoda, att wid en rjgtig förmaltning, detze pälogor framgent kunna minskas, fordrar försigtigheten, att den afgift, som Utom de i 6o §. upräknade Sjö» och Landt-Tulls samt Accis afgift, Postmedel, Chanse Sigillatre och husbehof^ VränningS medel, nu kan fastställas, ej hel och hällen får namn af Bcwillning, helst den i en framtid kunde, med anledning af lO9 §.
Regeringsformen blisma beståndande till Landers oboleliga jkada, hwarföre ock som en stor del af Stats-bristen och den ökade Riksgälden härrör isrän dcr nyst stukade kri» get, samt småningom och till en bekydelig del, bör inom nästa Lagtima Riksdag förswinna, wid hwilket förewettande Bcwillning till sä stort belopp, som det uu blifwit upgiiwit ej tarlmas, en del af den summa Riksens Ständer kunna finna nödwändtgt sig äraga, bör Ukgä under nam» af krigsgärd, hwilken ofelbart bör ester Fem är uphöra, derest Riksens Ständer wid nästa Lagtima Riksdag dä skulle anse nödigt, akt om desi fortfarande till större eller mindre belopp förordna.
Den andra delen äter bör fä namn af Bcwillning med Den 20 December. 1219 hwilken enligt Regerings, Formen förhallas ffall; Dock böra bägge dctze asaifker intill nästa Riksdag pä enahanda sätt utgå, förwaltas och redowisas.
Herr X4,lmertelt, Oustak.
Den motion Friherre klannskksim i gar gjorde, angär den 6i h. i Regerings Formen som derigenom aldeles nphäfwcS, den lyder som följer.
(Herr kvlalmerkslt upr läste derefter nytzber»rdo ; hwarefter han tilläde:
Denna motion synes således mig wara twärk stcidan» de emot den §. af Regeringsformen jag nu anfört, och jag wer ej om en sadan tili öswerläggning kan upkagas; Den 8i §. i samma Grundlag säger tydeli, gen, art frågor om förändringar deri, ej kunna genast i Ständers Plena upkagas, och det är i stöd deras jag tror att någon öswerläggning härom nu icke bös kunna äga rum.
Friherre karins rosini, Qars ^u^nst, Med förundran blandad med förtrytsamhet hör jag tis, mälcn mig göras, såsom skulle jag haswa förest git Ridderjkapet och Adrln, att fatta ett emot Regerings, formen stridande beslut.
Enär jag förleden gärdag gjorde den nu under öswerläggning warande motionen bewisade jag: art bewillning bestar af irenne delar, nemlm summans belopp, desi fördelningsgrnnder och tiden ifrån hwilken dest tillwarelse kunde räknas: att hwar och en as detza delar kunde serskildt och successivt fastställas med bibehällande af 6i §. af Regerings» Kormen i desi fulla helgd, och att da samma §;S klara innehall ej medgaf retroaktivt beräknande af ti» den för bcwillningens början, fordrade Riksens Ställ» ders skyldiga omtanka för Statens uprälchällande, ark innan detta ärs utgäng
Statens tilgängar för nästa i22o Dm ro December. är lämpades ester werkeliga behofwen genom fastställande af den i Januarii 1810 såsom epok för den till framdeles ätaganda bewillningens början.
Jänue det att Riddcri?apet och Adeln sä wäl sörlsdne gårdag som äswen i dag syneS gilla mine anförda ffäi och angelägenheten sf fåken, fär jag än ytterligare till bestyrkande af motionens constitmionsmästiga beskaffenhet anföra art Högloft.
Nidderffapet och Adeln redan för någon lid sedan fastställt e.n del af bewillningen, nemligen principerne för bewillningens fördelning och att Ridderffapet och Adeln wid frägan om ben troligen ej förr än ester det nya arekS ingång tili fqstställands förekommande bewillnings-arcikel under ruLrigue: )lfgift för bränwins-bränning, redan sig yttrat, cm tiden för dest beräknande, uran alt hafwa bestämt, hwarken summans belopp eller fördelning.
Af hwad jag nu haft äran anföra, kror jag mig hafwa adagalagt, att 6i §- icke lägger hinder i wägen för det ifrägast-arande fastställande af tidcn och ött Riksens Ständers nya beffarmings-rält icke dest mindre är aldeles oförskräckt.
Friherre 8tsel von wolstein utbad sig för sin egen uplysning blrfwa underrättad om Riksens Ständers bestut, ägde sufttägande kraft, innan de i Riksdagö-Besiulet bliswit införde.
Grefwe L-ävenkssIm, 6a rl , erinrade, att Regerings - Formen bliswit antagen och ätlydd, Konungen urkorad och krönt innan NikSdagsBestuttl kunnat blifwa sörfarrabt.
Hans ExcellenceHerr Grefwe Ruukb.Jag för min del gillar fullkomligen den af Friherre Manner keim - Den 20 December. 1221 kelm i gar gjorda motion.
Den synes mig wäl ej till alla delar stucw enlig med Regerings Formen, men del allmänna behoswet fordrar, arc sädant beslut mäste rågås Likmo! ar dcn anmärkning Friherre LraLl gjort äswen rigkig och icke heller swär att sörena med Frrherrr lVlanuerdsim--' motion.
C'N stor de! af de behof som genom bes willning siola syllSs äco upkomne genom kriget.
Bewillningens fördelning i 2:ne artiklar nemligen, en stående bewillning och en krigsgärd i och för krigsbchoswen synes mig derföre wara ganska naturlig och sä godt som as sig sjelf göra sig.
Det bör äswen ingen kunna hafwa någor deremot, emedan det i dek hela kan wara hwar och en likgiltigt under hwad titel han betalar, när i alla fall samma summa skall mgiswaö.
Grefwe Os l.i (Zaröis.
Instämmande med Hans Excellence Herr Grefwe kumi, i hwad han behagat anföra sä wäl i afseende pä Friherre iVlannsrlloims motion som Herr Baron 8wö!s derwid gjorda anmärkning utbeder jag wig allenast sä tillägga, atk jag i dag as M.ma skäl sein i gar tilstyrker denna motion, dä jag nemligen ej kan öswertyga mig det någon swensk individ» skulle wara beläte» eller något winna wid fortfarandet as den gamla bewillningm efter de grunder den warit fördelad.
Detta mitt skäl förändrar ingen ring af Friherre Minnsrlleims motion ÄswenledeS sinner jag Baron 8rE's anmärkning gans ska riktig, och dä i alla fal! den tillkommande Be» willnings summan i s är skall ulga, blifwa derigenom Statens behof besörjde och Riksens Ständers bewillningsrätt ännu ytterligare bewarad.
Hans Excellence Herr Grefwe Kuut K
Utbad sig, att kill sitt förra anförande fä tillägga, att Fri, IL2L Den 22 December.
Friherre
Ktssls wo'ion wore nödwändiq för alt i en framtid försäkra Riksens Ständers rättigheter.
Oiu tvid nästa Riksdal esker 4 mänadcrs sammanwaro Rik« fens Ständer ej stnlle hinna ösmerenskomma om den nya Bewillningen, wore det enligt med Regerings, Formen, att den gamla bewillningen sedan Ständer, ne blifwit åtskiljde, ffulle såsom förut fortfara.
Det wore likwäl omöjligt, att sa stor bewistning icke beHösdeS, och as detta Ml anka g Hans Excellens Mjg, tigt läkt någon ffiilnad gjordes emellan bcwillningen och krigsgärden as hwilka i sädanl sall den sörre af sig sjelf fortsore, men den sednare uphörde derest Riksens Ständer derom icke annorlunda sörordnade.
Friherre Legerström, .f seo b.
Da ingen kan pasta, all den af Landet hittUs utgjorda bcwillningen ffulle kunna wara tillräckelig till Statens nu ökade behof, lärer den gjorda motionen ej möta nägon särdeles fwänghet.
Hwad aler Friherre §tsels anmark« ning angar, fär jag hemställa om icke bewillning altid är bewillning under hwad titel som helst den Utgår.
Krigsgärd fyncS mig ej wZra rätta namnet, da dr dertill anslagna medel ester stukad fred ej kunna sägas till något krig omvändas.
Rörande fluteligen de af Hans Exeelience Grefwe KumK anförde omständigheter, bör man wäl ej för,ställa stg, att tilkommande Ständer mindre än wi sörja för der A mämia eller uraktläta, alt betänka sin och Starens säkerhet.
Herr krintr>sirä!ä» kaul.upläste list Pro« tocvllet följande:
Dä Herr Friherre dckznnerlieim nästledne dag föreslog, alt Högiofl.
Riddrrffapet och Adeln nu och m» Den 20 December.
1225 innan detta ars utgång matte stadga och bifalla, att den framdeles till fastställande BewillningS-summan, äswen ina komma akt ulga föx nästkommande äc; anlag jag de af Herr Friherre kllznnerksim, för berörde proposition, andragnc ffäl, sä gällande, att om fräqan dä komMjt riik afgarande, jag för min del dertill bifall lämnak: men jag bör ock icke obemäldt lämna, del jag lika willig! förenade mig, uti Herr Friherre Lraöls yrkande, ym sakens läggande pä bordet, och det dels för att såmedelst winna någon betänketid, dels ock, samt fast mera derföre, alt icke denna wigriga frägas sä hastiga afgörande mätte framdeles kunna äberspas, såsom ett prejudikat, samt således föranleda dertill, att andra wigriga mål wid första anmälan och tilläfwentyrs i närwaro af ett ringa antal Ledamöter, ma kunna deciderad.
Om angelägenheten och nyttan af Herr Friherre Zrrels förberörde påstående om sakens hwilande pä bordet, har jag ocksä nu seder» mera wid merberörde Propositions närmare öfwerwä» gande, samt desi jämförande med Regerings- Formen, bliswit sä mycket mer öfwercygad, som, efter min numera saktade tanka, samma proposition icke kan förenas med 62 §. uti Regeringsformen, samt jag förthy nu nödgas förklara, dek jag för min del, icke heller kan dertill mitt bifall gifwa.
Men dä jag ä ena sidan mig salunda Mätit och tillika ä den ankra jämwäl finner, art, enär den erforderliga summan icke förrän med nästa ärs början hinner bliswa reglerad och faststäld, ofwanberopade §. i Regerings Formen, äfwen lägger hinder i wägen derföre, att dä, under namn af Bewillning, en sädan summa nästa är indrifwa, sä ock till förekommande af sämedelst inträffande bristande tillgängar för Statens 5e h°i, r2-4 Dm -o December. hos, wägar jag ödmjukeligen föresiä, att, för det närw Yrande, såsom cu fast och ostridig ärlig Bewillning till nästa Riksväg, endast bi kalles ech stadga lika stor summa iom B^willuingen i ra» Swerige hittills utgjort; samr att för ösn sedan, likmätigt hwad Högloft.
Ridderstöm; och'Adol;! för detta bestulit, fdrst utredt och ostchordt olifant, genom hwilka iiidragui -gar och b-spo,ringar m. >». reöjstigaste minstninq uti S' tens po»» ng.N'e')os ma kunna winnar, HSalofl.
Rtkderstapet och Ao ln dcveftcr ma hstwa stg förhc» hall» och obelagir,' iste allon st crr widare bestämma de» till bost ilande nödige tillök' ingens storlek, möfwer sörbcrörde liv sörcstague Bowillniaqs summas b,lopp, tua» ock tillika derom förordna, under hwad namn cn sä bestaffiy tillök»,!,g utgå stall: kunnandes j .z likwäl nu emedlertid ,ste underlåta i ödmjukhet omförmäla, akt estor unn tanka, ställe m« rann unde blifwan» de tiliökiung, sä mystek lä ap stigare ki!!
»,n sä »a!»» af krigsgärd, och i s.dan eg st a till näst- R stöda g »:tgöras, sani Kongl.
M ch »ti D-st Nädiga Proposition , angående nöd»',: m.-dels anstäeude för sörftvarswerket, efter hwad jag null uiig päminna, i Räder k yttra, att den i fräga watande summan iste »stqjorde mera sauumanlagdt' för Feni är, än hwad f. d. K unaea, lach:n Krigsgärd, sedvaste gången stadgads och älade, sami destförulan veit BcwilluiNgs - summa soul chöai ft. SiatS Utstotkek söreflag», wäikeligcu innefattar nödige medel , bade f>-tt sörftutne tidenö krigs» bstws och stulder, samt närwarmwe tids förswacs-aust. attr.
H-ur ? inkLcaliälci riftade muutcligen, det wille han j anledning as Friherre 8rae!s förut upläste anförande i sä mätto ftg dermed förena, aft han j stället för Den ro December.
1225 för desi förslag til!
VewillaingssummanS bestämmande kill enahanda belopp med de framfarna arens bewillniiig »u för desi del tillstmktt, ott de» fasta BewillningLsumi, !»!, frän och med nästa ars början mätte blifwa bifallen och stadgad r.l! Adelar af Högloft.
Stars - Utffouels till 2Z Milion upgifne Statsbehof. Grefwe d ö >v enia j e I m> darl.
Jag fin, ner Högloft.
Niddecssapet och Adelns omtanka nu fastad pä 2me särssilda frågor.
Den eua är Friherre Mannerlwims n'elion rörande tiden hwarifran den nya Bcwiftningen bör taga sin börja».
Den andra är Friherre likaöls.att med olika namn döpa särskilda artiklar as Bewill-gugen.
HansExcellcnce Herr Grefwe kluurft har uplrft anledningärne till Friherre 8rssts förslag, j följe hwaraf den nn till bewiljande krigsgärden ffulle tvid nästa Riksdag komma arr nphöra.
Detta ffulle pä wchk fäkt wara, akt förefkrifwa regler för yäsikommande Ständer.
För öfrigt synes mig >'.n detze bägge stä t or beqwä-nligen kunna ätffiljas, hwarföre jag af Herr Grefwe» och bandt- Marsikalken i ödmjukhet anh iller om Proposition till bifall pä Friherre Nannsr^«ims motion, men atl den af Friherre 8r.Ei wäckt» sräga mätte fä hwila pa bordet tills i morgon. HerrGrefwen och La 1, dk, Mari k aIken.
Här ärv tydligen 2:ne frågor under öfwerlaggning.
Den ena, huruwida Bcwillningen bör beräk»as fran igro ärs början, tror jag akt Ridderflkaper 06) Adeln kunna afgöra genast.
Den andra eller Herr Baro» 8r->sl« n otion, kan efter min öfwrrtygclfe swärligen i Plenum afzoras utan föregången Remisi till Stats ^ Ut - 1226 Den 2o Dec ruber. skottek, il) dess är denna fräga nu aldeles NN, dels kai, ingen mom Stats Ulstotkek känna lil! hwad kelop» Bewillningrn under särstilde arriklar kan fördelas.
I anledning härof får j^g kill Höglofl.
Niddcrffavet och Adeln framställa proposition till bifall ä Friherre dckannerbeims mvlion.
Rope.deS och Nej och förmärktes mycken oro.
Herr Greswen och Landt-Marskalke >, gjorde föreställning om iakttagande af ordning och stillhet.
Han öujVate, att när han talade, ej blifwa afbruten och att äfwen samma rättighet mätte alla an» bra sörwaraS.