Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan han omsider blef afsatt, gjorde visserligen särskildta förhållanden, att man fick en ganska skicklig och värdig efterträdare; men då denne efter kort tid bortbytte denna beställning emot enskild praktik i Stockholm, har det endast varit kännedomen af de förbättrade villkor, hvilka voro föreslagna, som gjort tjensten begärlig, men ali anledning är, att, ifall Utskrs nu ifrågavar. lönereglering skulle antagas, äfven nuvar. innehafvare lemnar beställningen.
Jag bör äfven nämna, att numera innehafvaren af den förenade läkarebeställningen inom Botkyrka pastorat och vid Den 8 Maj e. ra. 83 Tumba äger tur och befordringsrätt, och att bruksslyrelsen deltager i dess tillsättande.
Då det torde vara obestridligt, att det ur bättre att gifva något mera för att hafva en god läkare, än att betala äfven mindre för en dålig, så får jag anhålla om återremiss och att Utsk. ville ånyo företaga frågan till pröfning.
Hr Rosenblad tilläde derefter muntligen:
Det toide vara öfverflödigt att tillägga något i anledn. af hvad Frih.
Cederström anförde, ty de villkor, som läkarne förut haft, hafva varit betydligare än de skulle blifva, då den särskilda ersättningen skulle komma att försvinna.
Jag får i öfrigt upplysa, att den sist afgångne läkarens begge på hvarandra följande företrädare hafva, för att uttala ordet, varit fyllhundar, och att den nuvar. läkaren, hvarmed man har fullt skäl att vara belåten, redan til 1— kännagifvit sin tanke att till fullmäktige inkomma med sitt memorial om entledigande från befattningen vid Tumba, i händelse ej det arfvode af 4oo r:dr la I i f ver laevi I jad t, som han kände vara af fullmäktige föreslaget, då han anmälde sig såsom sökande lill tjensten. BancoUtsk:s mern.
JM:o 171 blef af R. o.
Ad. återremitterad!.
Vidare föredrogs BancoUtsk-.s den 5 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 172, öfver Hr Rosenblads, Bernh., motion, om understöd och ersättning för de fabriksanläggningar, som till följd af införselförbuds upphörande eller tullneösältningar kunna anses lidande.
Under närvar, förhållande är det ganska bestämdt, att denna motion icke kan annat än förfalla; men motionens öde har i sanning varit märkvärdigt i sitt slag.
Afsedd att utgöra ett försoningsmedel mellan kämparne för de prohibitiva och de liberala äsigterna i lilll-lngstifningsväg, har dock denna motion — i min tanke åtminstone fullt ut lika mycket, om ej mera än någon annan motion, förtjent af uppmärksamhet — fått ligga oåtgärdad i det Högh BancoUtsk. i snart 16 runda månader, och det under en riksdag, då detta Högh Utsk. ingalunda varit särdeles besväradt af göromål.
Det är blott detta jag numera vill hafva yttradt.
Hr von Hohenhausen, Michael Silvius: Då Hr
Rosenblad icke yttrat ett ord till bifall för sin motion, roen vändt sig till mig under det han talade om den långa hvila af 16 månader, som hans motion fått åtnjuta i BancoUtsk., har jag, med afseende å Hr Rosenblads adresserande till mig, ingenting annat att svara, än att, hvad mig beträffar, jag ej varit ledamot af nämnda Utsk. mer än 4 månader, och hvad den långa hvilan angår, måste orsaken dertill 84 Den S Maj e. m. hafva varit den, att Högi.
BancoUtsk:s
Hrr ledamöter ansett att motionen först behöfde mogna.
BancoUtskrs mern.
N:o 172 bifölls af R. o. Ad.
Likaledes bifölls, vid förnyad föredragning, BancoUtskrs den 5 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 173, öfver en of Hr Norin väckt motion om afsättande af en fond, för alt bilda en för skeppsbyggerier, till handelsflottans förökande, särskild lånetillgång.
Ånyo föredrogs Allm.
Besvärs- och Ekon.Ulskts den 5 dennes på bordet lagda mein.
N:o i44» med återlemnande af en motion om revision af förvaltningen af ön St.
Hr Brummer, Carl Magnus:
Jag får förnya min tillförene gjorda hemställan om motionens remitterande till StatsUtsk. samt att såsom bilaga dertill måtte få åtfölja min den i3 sisth Febr. afgifna reservation, hvilken närmare utvecklar afsigten med denna motion.
Då förvaltningen af ön St.
Barthelemy icke äger gemenskap med Svenska statsverket och således ingen sorts fråga om revision af densammas förvaltning kan uppstå såsom utgörande föremål för StatsUtsk:s tillgörande, så, och i händelse alt denna motion varit af egenskap att kunna och böra remitteras, kan jag ej tro att remiss kan ske lill något annat Utsk., än till Allm.
Besvärsoch Ekon.Utsk.., som enligt 34 §:n Riksd.Ordn. är skyldigt att upptaga sådana frågor, som icke höra till andra Utsk.; och som motionen innefattar ett underställningsmål, anhåller jag att den återsändes till Allm.
Besvärs- och Ekon.- Utskottet.
Hr Brummer:
Här är, på sätt min reservation utvi sar, fråga om att vissa villkor icke äro uppfyllda, och det är denna min uppgift derom, som jag trott att StatsUtsk. borde pröfva och bedömma, hvarför jag också anhåller att min reservation, såsom bilaga, måtte få medfölja remissen af min motion.
En motion af den beskaffenhet, som denna, finner jag ej af något annat Utsk. än Ekon.Utsk. kunna upptagas och behandlas, hvarför jag tillstyrker motionens återremitterande till nämnda Utskott.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg motionen böra till Allm.
Besvärs-och Ekon.Utsk. återlemnas.
Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna att ja öfverrösta! nej.
Den 8 Maj e. ra. 85 Hr Brummer:
Jag anhåller ora remiss till StalsUtsk. och atl min reservation måtte få remissen åtfölja.
Hr Frill. o. Landtm, yttrade, det han icke rätt kunnat höra hvad Hr Brummer nyss yttrat, men förmodade likväl att det varit en reservation emot R. o. Ad:s nu fattade beslut att återremittera motionen till Allm.
Besvärs- och Ekon.Utsk., samt en begäran alt yttrandet af den i3 Febr. skulle till Utsk. få åtfölja remissen, och hemställde Hr Landtm., om R. o. Ad, behagade bifalla denna begäran.
Vid förnyad föredragning af Allm.
Besvärs- och Ekon.- Utsk:s den 5 dennes på bordet lagda betänk.
N:o i45, i anledn. af motion, att ön St.
Barthelemy må till
Danmark öfverlåtas, blef samma betänk, af R. o. Ad. bifallet.
Föredrogos ånyo och lades till handlingarna Allm.
Besvärs- och Ekon.Utsk:s den 5 dennes på bordet lagda mernorialer: N:o 146, i anledn. af återrcmiss utaf Utsk:s betänk.
N:o qÖ; N:o 147> i anledn. af återremiss af betänk.
N:o5r, ang:- de upphörande af, eller rättelse i den afgift, som erlägges till commendanten å Elfsborgs fästning af fartyg, som komma från Götheborg och dit afgå; N:o 148, i anledn. af återremiss utaf betänk.
N:o 124* Ånyo föredrogs Allm.
Besvärs- och Ekon.Utsk:s den 5 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 149, i anledn. af återremiss utaf betänk.
Då Utsk. ej anfört några nya skäl för sitt förklarande, så lärer R. o. Ad. icke heller finna anledning att frångå sitt förut fattade beslut eller afslag å betänk.
IST:o 66, hvadan jag anhåller att Ståndet ville vidblifva delta sitt förra beslut. R. o. Ad. beslöt att, med vidblifvande af sitt först fattade beslut, lägga utlåt.
N:o 149 till handlingarna.
Vidare föredrogos och lades till handlingarna Allm.
Besvärs- och Ekon.Utsk:s den 5 dennes på bordet lagda memorialer:
N:o i5o, i anledn. af återremiss utaf Utsk:s betänk.
N:o 113; N:o 151, i anledn. af återremiss utaf Utsk:s betänk.
N:o 68; N:o lös, i anledn. af återremiss af Ulskrs betänk.
N:o y4j ang:de köpingsprivilegier för Trelleborgs by; N:o i53, i anledn. af återremiss utaf betänk.
N:o 94; SS D t! i) 8 Maj c. m. N:o i54, i anledn. af återremiss utaf betänk.
N:o 101; N:o i55, med förslag till satnmaujemkning af RiksSllns skiljaktiga beslut, i anledn. af 6 punkten af betänkma N:is 4i oell 110; N:o 156, i anledn. af återremiss af betänk.
N:o 96, i anledn. af motioner oin inskränkning af Jandtmannaseglationen.
Hindrad att öfvervara slutet af f. m:s plenum, får jag nu, efter tagen kännedom af Frih. Ludv.
Boyes då afgifna skriftliga yttrande i fråga om Coust.Utsk:s förslag till voter:s-propos:r, anhålla att i prot. måtte antecknas, det jag i ofvannämnda yttrande till alla delar instämmer, samt att jag ej i voteringen deltagit.
Upplästes och lades på bordet ett från PresteSt. ankommet prot.utdr. af den 5 dennes, med inbjudning till MedStånden att instämma i PresteSt:s nu fattade beslut, hvarigenom Ståndet, till följe af en inom detsamma gjord framställning, och sedan R.
St. instämt uti den af K. M. yttrade åsigt, att
Riksarchivets tjenstemannapersonal bör sättas på två afdelningar, en för den ordinarie tjenstgöringen och en för den historiska forskningen, men tillika förklarat frågan om ett tillökadt löneanslag för personalen underordnad den om beredandet af en tjenligare local för Riksarchivet, samt att de ville sitt beslut 0111 begge dessa frågor i ett sammanhang hos K. M. i underd. anmäla, och då numera R.
St. forsin del bifallit StatsUtskts förslag, ang:de inrymmande af Riksg contts hus för nämnda ändamål, beslutat anmoda Exped.
Utsk. att särskildt uppsätta och hos RiksSt:n anmäla R.
St:s und. skrifvelse i detta ämne, på det K.
M:s höga beslut ang:de förändringen af Riksarchivets local måtte så tidigt kunna inhemtas, att den dermed i sammanhang satta löne— regleringsfrågan äfven vid innevar. riksdag må kunna afgöras.
Lades på bordet nedannämnda från Utsk:n inkomna utlat:n och menia', nemi. från StatsUtskottet: N:o 5o3, i anledn. af 2:ne RiksStts återremisser å förslaget till ny lönereglering för Riksg.cont;s tjenslemannapersonal och vaktbetjening; Förstärkta StatsUtskottet:
N:o 5o4, ang:de verkställd omröstning ifråga om brännvinsbränningsafgifterna; N:o 5o5, ang:de verkställd omröstning i följd af RiksSt;ns olika beslut i afseende å stämplade pappersafgiften; N:o 5o6, ang:de verkställd omröstning i anledn. af RiksSt:us skiljaktiga beslut röride extra-statsregleringen; Den 8 Maj c. m. - 8?
StatsUtskottet: N:o 517, med anmälan om RiksSCns stridiga beslut, ian* ledn. af en föreslagen voter:s-pi oposition; N:o 518, med förslag till volerts-propos., i anledn. af RiksSCns skiljaktiga beslut öfver utlät.
J\:o 489, ang:de anslag för cabinellscassan ; N:o 5ig, i anledn. af RiksSCns skiljaktiga beslut, angtde ett lån till Carlskrona stads pastorat; N:o 520, ang:de gratificalion åt Statscommissarien af Sil len; N:o 521, i anledn. af K.
M:s nåd. remiss å aflidne Kamereraren och Redogöraren vid Carl Gustafs stads gevärsfaetori, Assessoren G. Widegreus enkas ansökan om pension; N:o 522, i anledn. af alerremiss å mern.
N:o 49° med voter:s-propos:r, angtde besluten örn exlra-statsreglertn; BancoU ts k otte t:
N:o 175, med förslag till reglementariska föreskrifter, motsvarande 3 art.
1 afdeln. i bancoregleinentet af den 26 Maj 183 5; N:o 176, med förslag till reglementariska föreskrifter, motsvarande 3 art. 2 afdeln. i nu gällande bancoreglemente; N:o 177, ined förslag till ändring af åtskilliga §§ i 3 art. 4 afdeln. af n. v. bancoreglemente; N:o 178, med förslag till ändring af åtskilliga reglementariska stadganden i 8 art. af bancoregleinentet under den 26
Maj i835; Banco- och LagXJtskotlen: N:o 9, i anledn. af vissa skiljaktiglieler i RiksSttns sednast fattade beslut rör:de lagstiftningen för enskilda banker; Allm.
Besvärs- och Ekon.Utskottet: N:o 157, om sammaniemkning af RiksSCns skiljaktiga beslut, i anledn. af Utsk:s betänkm
Nlis 10g oell 140, ang:de stångjernssmidet och den gröfre jernhandteringen samt kolliandeln i Riket. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. ^ till 10 om aftonen.
In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe.
SS Den 10 Maj f. m.
Måndagen den io Maj iSzji.
Justerades i5 prot.utdr. för den 8 dennes e. m.
Hr Frih. o. Landtm, tillkännagaf, alt Hr Rå fel t, Anton, anmält det han komme att frän rikdagsorten afresa och således måste afsäga sin befattning såsom ledamot i Allm.
Besvärs- och Ekon.Utsk.; och hemställde Hr Landtm,, om R. o. Ad. behagade bifalla hans tillika gjorda begäran att det oaktadt blifva vid sin riksdagsmannarätt bibehållen.
Hr Landtm, anmodade
Hrr eleclorer att under loppet af denna vecka sammanträda, för att välja ej mindre en ledamot i Allm.
Besvärs- och Ekon.Utsk. efter Hr Råfelt, än ock en ledamot uti P.idd.Utsk. efter Hr Palmcrantz, hvilken sednare för någon lid sedan afsagt sig sin befattning såsom ledamot i sistnämnda Utskott.
Företogs val af sex revisorer, för att å R. o. Ad:s vägnar deltaga uti den innevar. år inträffande revision of statsbanco- och riksg:s-verkens tillstånd, styrelse och förvaltning; och befunnos, efter valförrättningens slut och efter anställd lottning emellan dem af nedannämnde ledamöter, som erhållit 85 röster, samt Hr Gyllenhaal, Lars Herman, President och Hr Nordenfelt, Olof, Kammarherre, hvilka äfven erhållit 85 röster, till revisorer hafva blifvit utsedde:
Frih. Leijonhufvud, Abrah., President 111. 111.. . . 85 röster. „ von Kraemer, Robert, Landshöfding 85 ,, Hr Rääf, Leonhard, Kammarjunkare 86 „ ,, Ehrenstam, J. F., Capilaine-lieutenant .... 85 „ ,, von Stockenström, Erik, Kammarherre. .... 85 „ ,, Gedda, Gustaf Georg, Capitaine 86 „
Hr Gyllenkrook, Göran:
Jag har under valförrätt ningen gjort anmärkning mot den lista, på hvilken en tjenstgörande landshöfding varit uppförd alt blifva revisor, såsom i min tanke stridande emot den inslructioo, som säger alt ingen redovisande får väljas till revisor.
Pluralitetén af de vid valförrättningen närvarande
Hrr ledamöter voro dock af annan lanke, och det är detta förhållande, som jag endast velat hafva äran anmäla.
Boye, Fredr.:
Då jag äfven såsom protocolls förande öfvervarit den nu slutade valförrättningen, anhåller jag äfven att få yttra några ord om saken.
Jag förenade mig i den anmärkning, som Hr Gyllenkrook vid tillfället gjorde, Den lo Maj f. m. ®9 gjorde, emedan jag ej ansåg med en sann erfnstitutionel anda vara förenligt, än mindre med formen, att tjenstgörande landsliöfdingar utses att vara R.
St:s revisorer af stats- bancooch riksg:s-verken; men då praxis varit sådan, och vfalltför väl veta att flere landsliöfdingar verkligen varit revisorer samt 70 §:n Riksd.Ordn. icke är rätt klar i sin bestämmelse, ansåg jag, likasom pluralileten af de herrar, som jemte mig sutto vid bordet, icke skäligt att cassera sådana sedlar, hvarpå en landshöfding var uppförd alt vara revisor; tillstyrkande jag således att för denna gång valet må förklaras lagligt.
Gr. Wrangel, Tönnes; Jag har blott begärt ordet för att förena mig med Frih. Boye.
Hr Rosenblad, Bernh.!
Då nu fråga blifvit väckt angtde g il
I tigheten a f ett val, torde det tillhöra hvilken ledamot af R. o. Ad. som helst att yttra sig om riktigheten af den gjorda anmärkningen.
Ehuru jag icke i valet deltagit, anser jag mig böra yttra, att jag ej kan annat än så mycket mera ogilla den framställda anmärkningen, som förvaltare af Landshöfdinge-embeten icke på något sätt slå under Sländernes granskning.
I händelse
Ståndet haft alt välja revisorer i Kammarrätten, då hade det varit en annan sak.
Boye!
Jag tror att Hr Rosenblad har begått ett misstag, alldenstund många landsliöfdingar verkligen äro redovisande inför Riksg.contoret i afseende på vissa medel, hvarför jag ej anser alt hans anmärkning varit fullt riklig.
Jag får, i motsats till den siste talaren, förklara att Hr Rosenblad ej begått något misstag i detta fall, Landsliöfdingar äro ej inför
Ständerna redovisande annorlunda än som insändare af landsboksVäkenskaper, men stå icke i annan direct ansvarsskyldighet än som controllanter, och på det viset blir hvarenda embetsman redovisande, ja, t. o. m. inamovibla domare för aflemnade chartae-sigillatae-räkenskaper, Presidenterna i Rikets hofrälter blifva då också redovisande för de expensmedel de hafva om hand.
Jag hemställer om man rimligen kan säga, att en landshöfding är redovisande derföre, att han insänder sådana landsboksräkenskaper till vederbörande embetsverk.
Jag hembär den sista talaren min tacksamhet för den upplysning han lemnat, hvaraf jag än ytterligare styrkes i min öfvertygelse att det är högst oformligt att välja presidenter och landsliöfdingar att vara R.
St:s revisorer.
Hr Lefren, Joli.
Boye har yttrat det lian trodde vara med en sann constitutionel anda öfverensstämmande att utesluta de ifrågavarande personerna ifrån valbarhet att vara R.
S'!s revisorer.
Jag har begärt ordet 25 11. 12 90 Den io Maj f. m. för att siiga att jag tror det vara öfverensstämmande med en sann constitutionel anda att icke vilja tillmäta sig en makt som grundlagen icke medgifver.
Att följa grundlagen, se det anser jag öfverensstämma med en sann constitutionel anda.
Praejudicater på att landshöfdingar och presidenter blifvit valde till revisorer finnas dessutom alltsedan i8oq, och jag tror att det är att handla i öfverensstämmelse med en sann constitutionel anda att icke ga usurpationsvis lill väga på representanters rättigheter och säga att den eller den icke är valbar, då grundlagen ej sådant bestämdt utsätter.
Det förundrar mig att Frih.
Boye nu först funnit det olämpliga uti att landshöfdingar väljas till revisorer, oaktadt ett sådant förhållande vid flera tillfällen ägt rum.
Vår nuvarande Landtm, liar innehaft denna befattning vid sednaste revision.
Boye har under många riksdagar varit ledamot af detta
Hus och har ej funnit oformligheten af ett sådant' väljande, och det är således märkvärdigt att han nu fått en sådan tanke, dä han förklarar oformligt samma sak, hvaremot han tillförene ej gjort någon anmärkning.
En representant af detta Plus med samma namn som jag plägar tacka Gud för det alt han blir slugare med hvarje dag, och så är det äfven med mig.
Hr Printzensköld sednast anfört får jag säga, att jag förr aldrig fästat mig vid denna oformlighet; men det kan jag försäkra, att när jag, i egenskap af Rädd.direcleur varit med om sådana val som detta inom Ridd.direclionen, så har jag aldrig valt på landshöfdingar och presidenter, emedan jag ej trodde att man med väljande af sådana personer gjorde dem någon särdeles tjenst.
Lika med Hr Lefren anser jag det höra till en constitutionel anda att följa grundlagen, och är det på sådan grund jäg instämmer i hvad Hr Gyllenkrook yttrat.
Pir Mannerskantz, Carl Axel:
Jag skulle önska att denna fråga finge hvila på bordet till nästa plenum och att vi nu kunde få skrida till det andra valet.
Att lägga den 'frågan på bordet huruvida valet vore lagligt eller icke, lärer ej gå för sig, utan måste den nu genast afgöras, om detsamma kan leda till något ogillande.
För min del är jag ingalunda af sådan tanke, och jag vill väl veta, om, med tillämpning af 83 §:n Reg.Ftn, enligt hvilken grundlagen efter dess ordalydelse skall tolkas, de ledamöter, som lala om att landshöfdingar och presidenter ej Ur o valbare i della fall, hafva fått rätt pä dessa embetsmän i 70 §:n Riksd.Ordn., som säger: '’Till fullmäktige för ett Stånd i Banken och Riksg.cout. samt till revisorer öfver Statsverket, Banken och Riksg. D c n io Maj f. in. O1 cont., skola ej andre väljas, an sådane af Slandets ledamöter, hvilka kunna i detsamma vara riksdagsmän oell ledamöter af Utskott.
Ej heller må dertill ulses någon person, sorn vid eli eller liera af dessa verk är redovisande, njuter lön eller annan inkomst.” Betyda orden dessa verk Landshöfdinge-ei.ubeten ?
Jag ber ödmjukast att få veta hvarest i någon af grundlagarna de värde ledainöterne funnit iandshöfdingar upptagne bland dessa verk.
Hr Frih, o.
Landtm, hemställde, örn R. o. Ad. ansåg anmärkningarna emot valets gilllighet böra förfalla.
Hr Frih. o. Landtm, tillkännagaf, att plenum komme att fortsättas på e. in. kl. 6, då de på föredraga.listan förekommande mål körnare att lör R. o. Ad. föredragas.
Då ett plenum i e. m. kl. 6 icke kan vara annat än en fortsättning af delta, och som anslaget lill detta plenum innehåller alt endast val och justeringar komma alt äga rum; så hemställer jag, om något annat nu mera än justeringar kan förekomma på ett plenum i e. m., emedan ett e. inis plenum icke är annat än en fortsättning af ett f. m:s plenum.
Jlr Frih. o. Landtm, fastade, i anledn. af Frih. Cederströins ahmärkn., uppmärksamheten deruppå, att åtskilliga af de på föredraga.listan stående mål vore af skyndande beskaffenhet, och att R. o. Ad. nu tycktes vara sä talrikt församladt, att ingen öfverraskning kunde antagas äga runi, då Ståndet nu underrättades om pleni fortsättande på e. m., och alt föredragning af de på listan varande mål då förelä o ninie.
Jag instämmer helt och hållet med Ur Frih. o. Landtm., alt det vore nyttigt att få plenum på e. in. till afgörande af några angelägna ärenden; men då grundlagen bestämmer att anslag till plenum skall utfärdas innan kl. 6 e. m. dagen förut, samt fortsättningen deraf till— kännagifvas innan kl. i under pågående plenum, och anslaget till det nuvar. plenum säger att endast val och justeringar komma alt försiggå, så kan jag ej anse det vara med grundlagen förenligt, alt vi på e. m. få ett annat slags plenum än det vi haft på f. m.
Hr Frih. o. Landtm, tillkännagaf, att Frih.
Cederströms yttrande komme såsom reservation att i prot. intagas, och trodde Hr Landtm., att det icke nu föranledde till någon vidare påföljd.
Frih. Tersmeden, "Wilh. Fredr.:
Som jag fullkomligen instämmer i Frill.
Cederström» tolkning af grundlagen i 93 Den 10 Maj f. m. detta fall, förenar jag mig i hvad han anfört, med begäran att delta mitt yttrande varder såsom en min reservation emot ett deremot stridande beslut i R. o.
Ad:s prot. intaget.
Ehuru önskligt det vore alt i e. m:s plenum kunna få företaga några mål, nödgas jag dock förena mig med Frih.
Cederström, anseende ett annat slags plenum än detta på dagens e. m. strida mot grundlagen.
En fråga af denna beskaffenhet är mycket ömtålig.
Det är otvifvelaktigt att ingen af närvarande
Hrr ledamöter hysa den ringaste misstanke att någon sorts surprise kan vara i fråga; men ett plenum i e» m. till företagande af något annat än justeringar, sedan de begge utlysta valen försiggått på f. m., är stride stridande emot grundlagen och kunde blifva ett prsejndicat för den ena som den andra opinionens män att tillvägabringa surpriser, hvarföre jag äfven nödgas instämma med Frih. Gederström.
Om jag ej orätt fattat den förklaring, som nyss gjordes, så vore frågan redan afgjord; hvarföre jag, som i denna händelse reserverar mig, endast förenar mig med föreg:de
Hrr talare i denna fråga.
Jag anhåller att iå förena mig med Frih.
Cederström och Hr Lefren, reserverande mig emot beslutet.
Hr Mu n ck af Rosenschöld, NilsRudolph:
Jag anhåller alt få förena mig med Gr. Spens. Hr Westfelt, Nils:
Äfven jag anhåller alt få förena mig med Frih, Cederström, Frih. Cederström, Thure:
Jag anhåller också alt få förena mig med Frih.
Cederström, Jacob. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att då så många af R. o. Ad:s ledamöter ansåge, att en oriktighet skulle äga rum, om de mål, sorn på föredraga.listan äro uppförda, blefve för R. o. Ad. denna e. m. föredragna, skulle på e. m. i dag endast justeringar komma att äga rum samt sådana frågor, som kunde angå valen, och ville Hr Landtm, deremot kal la R. o. Ad. till plenum till i morgon e. m.
Företogs val af sex revisorer för alt å R. ö. Ad:s vägnar deltaga uti den år 1843 inträffande revision af statsbanco- och riksgis-verkens tillstånd, styrelse och förvaltning; och befunnos, efter valförrättningens slut, dertill hafva blifvit utsedde.
Frih. Hamilton, Hugo, Kammarherre ....... 85 röster.
„ Silfversköld, Nils August, Possessionat, d. ä. 84 ,, Dea to Majt. m. Frill.
Nordenfalk, Joli., f. d, Slatsseerelerare ... 86 röster.
Hr Ramsay, Otto, Lieutenant . » 80 „ „ af Geijerstam, Gustaf Emanuel, Brukspatron . 84 „ „ af Zellen, Nils, Expeditionssecreterare ..... 86 „ [Ir Frih, o. Landtm, hemställde, om R, o. Ad, godkände det nu förrättade valet.
Ropades ja. U. R. o, Ad. åtskiljdes kl. | till 2 e. m, [lil (idem protoeolli, F, O, Silfver stolpe.
Måndagen den 10 Maj i84i« Plenum kl. 6 e. m.
Justerades pleni-protin för den 27 sisth Mars e. m. och den 29 Mars f. m.
Upplästes till justering och godkändes Exped.Utskts förslag N:o 33o lill R.
St;s Ulld. skrifvelse till K. M., i anleda, af K.
M:s nåd. propos. om rättighet för directln af armeens pensionscassa till eli räntebärande creditiv i R.
St:s Rank.
Upplästes dels Exped.Utskis meni.
N:o 46, ang:de ett förtydligande af en i Lag- samt Allm, Besvärs- och Ekon.- Utsktns betänk.
N;o 6 föreslagen lagbestämmelse, dels ock Exped.Ulskts förslag
N:o 33 1 till und. skrifvelse till K. M., angtde förvaltningen af häradsallmänningarna.
Förslaget
N;o 331 hlef af R, o. Ad. godkändt.
Vidare upplästes ej mindre Exped.Utskts meni.
N:o 4<J, i anledn. af erhållna återremisser af Exped.Utskts skrilvelseförslag
N:o 3o2, än ock Utskts under N:o 332 afgifna nya förslag till und. skrifvelse till K. M., angule några med statsregleringen gemenskap ägande allmänna frågor.