Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständers säkerhet synes i alla händelser tilräckligt fortvara!), dä Stats-Rädets yttrande af lillkyrkan eller afflag mäste, enligt hwad Utffottet i Riksdags. -Ordningens 2? §. föresiagit, ätfölja Konungens propositioner öfwer hemliga mäl, dä alla frän Konungen utgäende expeditioner böra, enligt 58 Z. i Regeringsformen, contrasigneras af föredraganden, som answarar at de instämma med fördt Protoeoll; och dä flutligen det ankommer pä Riks-Ständen at til Hemliga Utffottet wäija säda ne Ledamöter, hwilka de anse förtjena detta förtroende.
Uppä detze grunder har Utskottet ansett sig ej kunna antagandet af Herr l^orclonstolpes Förslag tilstyrka.
Stockholm den 9 Augustt 1809.
I^. lULNnerbeim. 6.
Lllverstol^e.
Larl 6. l>korcUn.
Lven ^Vijllman L:son. s. 6. 6abn.
Lärl 6usr.
Uroms. ^näers g.sorl lTl^cl^ert.
Näts korsön. O. Begärdes pä bordet.
Ut - Den i5 Augusti. 977 Utdrag af Protocollet, hällit hos Högwördige Preste-Ständer den 10 Augusti 1L09.
S. D. Föredrogs Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Beswärs - och Oeconomie - Utstötts uti Protocolls - Utdrag af den 10 nästl.
Julii afgifna utlåtande öfwer L.ne til Utskottet inlemnade Memorial, innefattande klagan deröfwer, at den Allmänna BrandförsakringsJnrättningen tilhörige Fond, enligt en den 14 Augusti 18O8 utfärdad Kungörelse, blifwit skild i L:ne under gemensam styrelse och Förwaltning lydande, nan til inkomst och utgift alldeles ätffilde Cassör , den ena för Stads - och den andra för Landt-Egendomar; uti hwilken Munda widtagne Författning, den Memorialens författare ansett icke kunna bestå med de wid Werkets inrättning är i?82 öfwerenskomue willtor, de anhalla vin ändring och at Werter matte aterföras pä samma fot som förut.
Efter upläsande däraf, och dä Utskottet detta mäl til Riksens Högloft.
Ständers widare ompröswande öfwerlemnat, fann Ständer lika med Utskottet sig icke kunna med denna fräga taga någon befattning, hwilket genom Utdrag af Protocollet skulle Riksens Högloft.
Ständer samt Beswärs - och Oeconomie - Utskottet wördsamt och wänligen meddelas.
Lx lliotocollo, I. kl. Almgvist.
Ut - 973 Den 15 Augusti.
Utdrag af Protokollet, hållit i BorgareStändets Plenum i Stockholm den n Augusti 1809. S.
D. Som, i anseende til Åtskilliga Riksdags Fullmäatiges deröswer forde klagan > at den til Allmänna Brandförsäkrings-Inrättningen hörande Fond, enligt en den 14 Augusti 1808 utfärdav Kungörelse, blifwit ffiljd i L:ne Castor, den ena för Stads - och den andra för Landt-Egendomar, Borgare - Ständet, uppä de af Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Beswärs - och Oeconomie-Utstott i Protocolls-Utdrag af den 10 nästl.
Julli anförde skäl, lika med wälbemälte Utskott, fann sig icke tilhöra at med denna fräga taga nägon befattning; Altsä ffulle sädant wördsamt och wänligen härigenom tilkannagifwas de Respective Med-Ständen.
Lx LrotocoUo, P II ?ster80n.
Derefter föredrogs det i förra Plenum pä bordet lagde Allmänna Beswärs - och Oeconomie-Utffotts Protocolls-Utdrag af den 10 sistl. Zulii, hwari Utskottet i anledning af Herrar Illacksons och gjorda ansökning 0M rättelse i den Allmänna Brandförsäkrings-Cassans Förwaltuing, förklarar Riksens Ständer ej kunna dermed taga nägon befattning.
Herr 6> iponrvalclt, jacob Lrlc, trodde, at den anstalt Directionen widtagit at uprätta twän - Den 15 Tsuguftr. 979 twänne särskilda CaHor, en för Stads - och en för Landt-Egendomar, wore rigtige.
Grefwe lUörner, OÖILN, anmärk te , at dä denna Inrättning wore et enskildt Bolag, berodoe det naturligtwis af desi Jnteresienter at om desi Förwaltning taga hwad Författning de behagade, hwarföre det ej tilkomme Riksens Ständer at derom något förordna.
Herr Grefwen och Landtmarskalken gjorde derefter proposition pä Utskottets Betänkande, hwilket Bifölls.
Utdrag af Protscollct, hällit hos Högwördige Prcste-Ständet den 8 Augusti 180S.
Ridderskapet och Adeln genom en denna dag ankommen Deputation lämnat Ständet del af deH widtagne beslut, det borde Riksens Högloft.
Ständers Constimtions-Utskotts författade project til RiksdagsOrdning jemte Utskottets betänkande deröfwer och dertil hörande Bilagor, äfwensom Constitutions-Utffotts Förslag til Jnstruetion för Justitie-Ombudsmannen samt Utskottets deröfwer afgifne utlätande, ifrän trycket utgifwas, förenade, uppä derom gjord proposition, Ständet 9^0
Den rZ Zlugnstr. fig härutinnan Lil alla delar med Högloft.
Rid. derftapet och Adeln; Hwilket genom Utdragas Protocvllet ftulle til de Respective Med-Ständen wördsamt och wänligen inberättas.
Ux Lrotocollc», Almguist.
Utdrag af Protocollet, hället i BorgareStändets Plenum wid Riksdagen i Stockholm den ii Augusti 18O9. S. D. Uti meddelt Protocolls-Utdrag af den L dennes hade Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Bcwitlnings- och Oeconomie-Utftott, i anledning af et frän Högwördige Preste.-StänLet remittcradt Memorial, angäende tilsättande af en Provincial-Lakare pä äland med Lön af Stats - Werket , sig pttrat, at Utskottet ansägedenne fräga ej röra en sädan förändring i de Allmänna Hushällnings-anstalterne som §. i Regeringsformen omförmäler, utan fastmera angä Medel för en projccterad np Ämbetsmans lönande, hwaröfwcr Stats-Utskottet ftulle tillkomma at sig utläta.
Wid öfwerwägande häraf fann BorgareStändet, för sin del, at som, innan någre löningswillkor för den föreflagne Tjenstemannen kunde komma r fräga, först och hufwudsakeligen utrönas bör, huruwida en sädan Tjensteman för Ortens behof werkeligen ma wara af nödwändighet eller icke; Altsä och til följe af 89 Z.
Den 15 Augusts. 89 Z. i Regeringsformen, borde detta Mäl til Allmänna Beswärs- och Oeconomie - Utffottet ätcrförwisas, med anmodan til Utskottet, at i förenämnde omständighet, säsom utgörande grunden för en äspftad för Orten allman inrättning, et bestämdt utlätande til Riksens Ständers Plena afgifwa.
Och skulle detta, säsom Borgare.-Ständets Beslut, ej mindre wälbemälte Utskott äro de Respective Med-Ständen härigenom wördsamt och wänligen oommuniceras.
Ut supra. lex krotocoUo, P II. keter80n.
Herr 6ripeiirvslclt, sacob klric, utbad sig fä anmäla at detta ämne redan förut, i anledning af et annat Memorial, i Stats-Utffottet blifwit föredragit.
Derefter föredrogs Beswärs- och Oeconomi-Utskottets i förra Plenum uplästa och pä bordet lagda Protocolls - Utdrag af den 2 Augusti rörande samma ämne.
Friherre hamilton.
Larl, wille, säsom Ledamot af Beswärs - och Oeconomi - Utskottet anmäla, det Utskottet ej trott sig nägot kunna yttra sig öfwer frägan, dä det ej warit dest pröfning anstält, huruwida constituerandet af en Medicus pä Oland för Orten wore nyttigt eller nödwändigt.
Dä detta hufwudsakeligen beror pä utfinnande och bestämmande af Lönings will - 982 Den 15 Augusti. willtor för en Läkare, bcwe Utssottet trott at wälet hörde til Stats-Utskottets befattning.
Herr Grefwen och Landtmarssalken Säsom ortens Höfding kan jag intyga at ibland werkeligen behöfwer denna inrättning.
Flera weckor gä ibland förbi dä all communication med fasta landet är omöjlig; Em är widsträckt, har en stor folkmängd, och ingen Läkare och intet Apothek.
Menssligheten fordrar otwifwelaktigt, at propositionen bifalles; men dä Herr 6ripernviUät nu anmält, at frägan redan warit före i Stats - Utssottet, fär jag fräga Högloft.
Ridderssapet och Adeln, om icke mälet här mä hwila. ul dest Stats-Utssottet med sitt pttrande deröfwer inkommer.
Utdrag af Protocollet, hället i BorgareStändets plenum wid Riksdagen i Stockholm d. 11 Augusti 1809. o S. D. I anledning af Högwördige PresteStändets Remist uppä Herr Prosten 6a8p?r,8.
Luns Memorial angäende wäckt fräga, om icke de hemman, hwilka undergått formedling, böra efter deras oförmedlade hemmantal deltaga i allmänna wägars rödjande, och säsom en följd deraf, Kongl.'
Lrefwet den sg September 1790 til sin werkan upphöra, hade Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Beswärs och OeconomieUtssott, genom afgifwit Protocolls - Utdrag för den Den 15 Augusti. 983 Len 20 nästledne Iulii, sig yttrat, at Utskottet ansäg sig wäl, ä ena sidan, icke kunna lillkyrka Herr Prosten (lLspLr88on8 anmälan, men äfwen, ä dell andra, böra föreflä, at stäl til rubbning uti skedde och fastställde rvägdelningar icke mä hämtas af Ägares til förmedlade hemman begäran at i »vägrödjning erhälla lindring.
Och som Borgare-Ständet i alla delar gillade detta Utskottets yttrande; Alltså skulle sädant de Respective Med-Ständen härigenom wördsamt och rvänligen tilkännagifwas.
Lx krotocollo P H. ?eter8vn.
Derefter föredrogs änyo Oeconoinie-Utstottets och Högwördige Preste Ståndets den ii.
Augusti uplästa och pä bordet landa ProtocollsUtdrag öfwer samma ämne; hivarekter, pä gjord proposition af Herr Grefwen och Landtmarffalken, Utstöttes betänkande.
Utdrag af Protocollet hältet r BorgareStändets plenum wid Riksdagen i Stockholm d. it Augusti 1809.
S. D. De Respeckive Med-Ständen stulle, genom detta Protocolls Utdrag wördsamt och »vänligen underrättas om Borgare-Ltändets denne dag beslutne Remitzer, nemligen:
Til 934 Den 15 Augusti.
Bewillnings UtstoLtet.
Herr Grosihandlaren 8.inte88vn8 Memorial, innehallande, det Bewillnings Utskottet borde updrägas at afwen granska alla de serskilte Kronans intrader af Sjö - och Landt-Tulls - samt Accis afgiftcr, Post- Chartä- Sigillatä- och Husbebofs-Bränneri-medlen, samt til Ctanderneupgifwa de förändringar, som Utskottet deruti finnér nödige , isynnerhet med afseende pä utgörande och fördelning deraf; til hwilken ända Bewjllnings ^ ULffottet afmcn borde fa del af hwad til Stats och Oeconomie-Utjkotten, dese ämnen rörande, inkommit frän private personer eller nägot helt Ständ, jemte desie Utskotts egne yttranden deröfwer, för at sedan pä en gäng med Bewillnings - Utskottets Betänkande i desie delar til Respective Ständens pröfning ofwerlämnas.
Allmänna Beswärs - och Gecsnsmielltststtet. l:o Herr Asiesior OLbns Memorial, angäende tillägg wid hans förut ingifne anförande om en allmän Fattigwärds-inrättning. 2:0 Herr Lagman avaseiis Memorial, rörande Forsing at, pä lämpeligaste sätt, meddela Allmogen nödig underrättelse om utkommande Författningar eller hwad af deras innehall egente!igen kan wara för Allmogens kännedom nödwändigt.
Ux sirotocollo, ä> kk. peterson.
Den jZ Augusti. 98Z Utdrag af Protocollet, hällit i Borgare.
Ständets plenum wid Riksdagen i Stockholm d. rr Augusti 1809. S. D.
Af förekommen anledning och til skyndsamt ernäende af den för besluten oundgängelige kunffap om fullständiga innehället af sädane handlingar, hwilka frän ett eller annat af Riks Ständen blifwit til wederbörligt
Utskott remitterade och hwaröfwer Utskottets yttranden til famtelige Riksens Ständers Plena hemställningswis inkomma, ansäg Borgare-Ständet nödigt och önffade dertil winna de Respective MedStändens instämmande bifall: det böra af alla menwrialcr eller dietamina, som skola til Utskottens handläggning fcrwisas fyra särskildte exemplar til Ctändet af Författaren ingifwas, hwilka äfwen alla åtfölja Remisten til Utskottet, samt ak Utskottet, när sedermera dest utlätande meddelas, jämte detsamma bör til hwar-r Lera Ståndet öfwerlämna et exemplar af den remitterade skriften.
Lx krotocollo, kl. kewrson.
Friherre kttannerbeim, August yttrade sig ej wäl erinra fia, om ej detta stadgande redan funnes i den föreslagna Riksdags.
Herr käbiman, Otto krsctric erinrade, at afskrifningen af fyra exemplar skulle medföra mycket befwär för en Författare, som wore med sjelfwa saken tilräckeligen systelsatt, och trodde at det wore med ordningen instämmande, at Ständens Cam-ellier utfärdade afskrifterna.
Andea Band. t7?:<) 124, 125. dä 986
Den 1Z Augusti.
Pä Herr Grefrven och Landtmarskalkens proposition, som bifölls, skulle detta ProtocollsUtdrag hwila til desi Riksdags Ordningen före togeö.
Föredrogs änyo Herr k^bnebjelms, ?er6u.
Staf, i sista plenum af Herr ?ebr, pä bordet lagda Memorial.
Herr iliam, utbad sig at härwid fä anföra följande, som han ffrifteligen författat, och hwilket diktamen han önskade fä, jemte Herr iallnel,iEtm8 remitteras:
Sedan jag begärt Herr vice Presidenten och Riddaren kUmellg lw8 sednare Memorial pä bordet har jag närmare sätt göra mig derom underrättad.
Jag har funnit, at dä Herr vice Presidenten omnämndt Adelns Protocoller af den Zo Maj, angick det mitt Dictamen, men det war ett misitag af Herr vice Presidenten at mit
Dictamen angick Kammar-Rätten: utan endast det 2:dra Contoiret i Kammar-Rätten.
Jag hade sä mycket mera rätt i mitt Dictamen som Herr vice Presidenten sjelf anför, a t det är redan ändrat med Contvirens obehörige gäng drrecte til Landshöfdingarne, utan at blifwa »vederbörligen censurerad
Pä desia principer hade äfrven samma befallning om granskning, kunnat fä en retrogradiff wärkan pä alla Contvirens observationer, ännu utstälda til förklaringar, och dä hade jag kanske aldrig be» höft at hos Ridderskap^ och Adeln anföra den. na critique, och detta likmätigt wederbörandes egen tanke, at principerna til sednare Kongeli ga - Den 1Z Augusti. 987 ga Bref tordt wara de föregäende ärens taxe-- ringsmän til rättesnöre
Men detta oaktadt fortfares ännu med at t Landsorterna utkräfwa förklaringar pä detza ocorrigerade Contoirens observationer.
Hwilken äter Herr vice Presidenten menat uti sin critique öfwer nägot i Ridderskapet och Adelns Protocoll af den 22 Maji, är sä mycket mera obegripeligt, som den 22 Maji inte war plenum pä Riddarhuset, och fins säledes inga Protocoll. Det hufwudsakeliga i mit
Dictamen har likwäl den wärda Ledamoten ingalunda emotsaqt^ at nämligen, som Riksens Ständer framför allt hafwa rättigheten at sig beskatta och bewilja; sä föreslog jag, at atta Kongl. Bref ifrän 1800, som förklaringar etter förändringar mäge alldeles nu och för alla tider wara til sin kraft och wärkan uphäfna; och at i Bewillningsfrägor det mä endast tillkomma Riksens Ständers Fullmägtiga och Taperingsmän domsrättiabeten.
Observationer will jag för öfrigt alldeles intet bestrida, at de mäga fä komma ifrän ^vederbörlig ort.
Denna ömheten om wär beskattningsrätt och om wär Bewittning anser jag för det hufwudsakeligaste i hela wärt Regeringssätt; hwadan jag recommenderar denna saken hos Ridderskapet och Adeln ödmjukast.
Bägge detza handlingar remitterades til Bewillnings-Utffottet.
Föredrogs ä nyo Oeeonomie-Utskottets den n Augusti uplästa och pä bordet lagda
Pro tocolls - 983 Den 1Z Augusti. tocölls-Utdrag af den 19 Julii, rörande Friherre Larl »emric 1'osses och Herr stari Lillvcrlstclms Memorial om indragning af wrtza Ämbeten och tjensier.
I anledning af Utffottets gjorda anmärkning samt Friherre nossss begäran, och Herr Grefwen och Landtmarffalkens derpä gjorda proposition , blefwo detza Memorialer til StatsUtffottet remitterade.
Uplästes ä npo Oeconomie-Utskottets i sista Plenum föredragna och pä bordet lagda Protocolls-Utdrag af den s Augusti rörande Friherre ttLmiilons, carl, til Utffottet remitterade Memorial, om organisation, förändrina och indragning af ätffilliga Collegier och Ämbeten m. m.
Friherre »amilton, carl, pttrade sig, at han i sitt
Memorial kan hända begätt et fel, dä ban i detsamma uptagit trenne ämnen.
Den första delen deraf rörde Collegiernas organisation och befattning.
Som Collegierne tilförene warit fullständigt uptagne i Regeringsformen har jag trodt, at denna delen tilhörde Constitutions-Utskottet och borde dit remitteras.
Den andra delen har synts mig tydeligen böra til Lag-Utskottet förwisas, och den tredje , som rörcr indragningar, lärer ofelbart Lilhöra StatSUtffottet.
Un - Den 15 Augusti.
Undertecknad 8ilkverstolpe, ^ X 6 l 6 Ldri el, utbad sig fä uplysningö wis nämna, 6t dä Regeringsformen i Constitutions-Utstottet utarbetades, hade den allmänna tankan warit, at Collgierns deruti wäl borde nämnas, säsom de där utgjorde Regeringens armar, men deras organisation hade man ansett til sin be. ffasscnbet sä föränderlig, at den ej borde i Grundlagen fä rum utan lemnäs til Konungens och SL undernäs särskilta afgörande, när förändringar deruti syntes nödige; och ansäg han säledes den första delen af Friherre ' -m,iltons Memorial icke höra til Lonstitutions - Utskottets befattning, utan -rodte, at dä Allmänna Beswärs- och Oeconomi" - Mffottet, enligt Regeringsformen, ägde at urtaga frägor om Allmänna Inrättningar af alla stag, berörde del af Memorialet rätteligen dir hörde.
Herr Grefwen och Landtmarffalken, hemstälde, om Ridderskapet och Adeln ej skulle anse tjcnligast at Utskottets Betänkande äterförwisa jemte den gjorde Anmärkningen, men efter nägon kort öfwerläggning blef Friherre UlLmilcons Memorial til Lag-och Stats-Utskotten förwisadt.
Företogs Allmänna Beswärs- och Oeconomi - Utskotts den ii dennes upläste, och pä bordet lagde Betänkande af den 7 Augusti, angäende de Jndelte Negementernes Monderings - 990 Den 16 Augusti. persedlar, i anledning af Herrar Lträies, Nils 'tVilbelm, och Grefwe krölicbs, ^llolyb, dit remitterade Memorial.
Herr euterkfclm, Larl, upläste til Protocollet följande:
I anledning af upläste Riksens Högloff.
Ständers Allmänna Beswärs- och OeconomieUtstotts Protocoll, rörande Utffottets ätgärb, i anledning af Capitaine» och Riddaren af Kongl. Wasa - Orden Grefwe ?rölicbs framställning, at Kongl. Wästgötha Dragon-Regemente kunde til Infanteri förwandlas, fär jag ödmjukast anhälla om tilständ framföra i detta ämne mina tankar.
Född och Boende i Skaraborgs Län, jämwäl i längre tid ägt wid i frägawarande Regemente Rusthäll, är alla om. ständigheter mig noga bekante som kunde billiga eller bestrida detta Förslag.
Jag medgifwer at Regementet sätt lika med andra de senare ären »vidkännas omwäplande och kostsamma förändringar, sä wäl med Hästar som Monderingar, Sadlar och Bcwäring, men efter all min öfwertygelse ej sä tryckande som obehage. liga, genom den häraf upkomne omöjelighet hafina alla persedlar altid completta; äfwen at der gifwes nägre swaga Rusthäll i synnerhet ringa tilgäng pä Hö, men denna brist, inträffar merändels pä flätt - bygden der sä mycket större tilgäng är pä Hafre.
Största delen Rusthäll äro deremot bäde stora och goda som störda nägra hundrade tunnor Spannemäl, och äf. wen Den 15 Augusti. 991 wen sädane, som wintcrföda 70 a 80 kreatur, samt i allmänhet, at om Augments-Räntorne endast anwändes ti! sine anflagne behof, behöfwes sällan eller aldrig tilgripas af Rusthällets inkomst til Rustningens bestridande.
Dä utom all fräga är at timmade mitzbruk och onödiga förändringar förekommas är jag öfwertygad at fä Provincer i Riket äro tjenligare underhälla Cavallerie än detta.
Den stora hushällaren Konung den utte som stiftade det dräpeli ga Indelnings-Werket, hwilket gjort Rikets wärn, utan at kosta Stats-Werket, lämnar betpdeliga inkomster för indragne Möten, pasievolance m. m. har äfwen försett Regementets Befäl med afpasiande löner.
Skulle i närwarande
Rikets geographiffa stick , och förlusten af Finland, med sina Troupper fordras flera Infanten-Regementets upsättande kan wäl ej deraf flutas at Swerige äger för mycket Cavallerie, sä länge andra utwägar finnas at öka de förras. Adelsfane-Regementet, Iägeri-Staten, och i synnerhet Hofmarstalken Friherre Kuttbeck8 projeetcrade nya Regemente, synas wara bestämda til detta ändamäl,utan at ödelägga et Cavallerie, som i denna egenskap, ofta gjordt sig utmärkt.
At detzutan föreflä en ändring frän Dragoner til Infanteri, hwarigenom en exercerad och disciplinerad trupp göres til Recryter, nu dä Fäderneslandet mäste hysa fienteliga härar innom sine gränsor, synes ätminstone mig icke rädligt.
Än mindre kan inköp af Infanteri-Monderingar och erforderlige ut - 992 Den 13 Augusti. utredningar r haft presteras eller en sä odragelig kostnad bestridas i sä tryckande tider wi lefwa, i synnerhet om detta Regementes Rusthållare haft ren förlust pä minst soo,ooo Rv. i fall Hästar, Lif- och Häst - Mondering samt Bewäring som onyttige casserades.
Med innerlig tilfredsställelse finner jag at
Utffottet projecteradt detta ärende borde i e. genffap af commando-mal til Kongl.
Maj ts eget nädiga pröfwande i underdänighet öfwerlemnas, säker och trygg att Grefwe ?,-öliLk, som endast äger kördel af ifragawarande Rusthäll icke lärer med denna nyhet fä krossa de öfrige.
Herr 6ri perival cl t, fscod Lrlc, anmärkte, at frägan om Wästgötha Dragone-Regementes förändrande til Infanteri, ej more, säsom Utffottet förmenat, et commando-mal, ertan rörde omedelbart Indelnings-werket, hwarom Konung och Ständer kunna besluta; och trodde at sedan Utffottet först yttrat sig öfwer denna fräga, more det tid at Ridderffaxet och Adeln fattade sitt beslut öfwer Betänkandet.
Friherre koZs», c^rl lUni-lcll, instämde, r enlighet med Utskottets Betänkande, deruti, at hos Kongl. Mast mätte anhällas, det bruket af Guld och Silfwer pä Uniformer matte förswinna, sä mycket mera som wi inom Riket ej äga mer än en Guldgrufwa och en swag Silfwergrufwa.
Här - Den 15 Augusti. 998 Härmed conformera!) e sig Herr Oriyenvvalät, jacob Lric, Friherre llljsrta, ^xel, och siera andra Ledamöter.
Herr Grefwen och LandLmarffalken proponerade till cn början bifall pä Betänkandet.
Ropades, Nej och Ja.
Herr stäblman, Otto ^reäric, yttrade sig anse
Betänkandet i alt öfrigt pä sä grundade stät bygt, at det borde bifallas, utom r frägan om et indelt Regementes förändring frän Cavallen till Infanteri, wore ett Commando-mäl, hwilkct witzerligen wore ett stort mitztag, enär alla förändringar uti Jndelnings-werket, enligt Constitutionen ankomma pä Konungens och Ständernas gemensamma afgörande.
Herr kotlilied, cail kreärlc, erinrade det S6 § Regeringsformen tydligen föreffref, at sä snart anmärkningar wid et Utffotts betänkande wore gjorda, borde detsamma aterförwisas.
Herr 6rl penvvalclt, jacob k!ric, yttrade sig ej finna hos Ridderffapet och Adeln nägon ffiljaktighet i meningarne om betänkandet j annat, än hwad anginge omdömet om Commando-mäl, och anfäg detsamma derföre i alla öfriga delar kunna genast bifallas, och en - 994 Den 15 Augusts. dast i den npsinämnde behöfwa remitteras tilbaka.
Herr Landtmarffa lken gjorde härupxä proposition, som med Ja och Nej beswarades.
Herr ?ZblmLn, ansäg 56 § Regeringsformen tydlig i det stadgandet at om et betänkande assiäs i en punkt, sä borde beslut ej fattas öfwer det öfriga, utan betänkandet jemte anmärkningarne äterförwisas.
Friherre t-lamilton, Larl, upläste 80 § Regeringsformen, rörande Jndelnings-werket.
Herr Grefwen och Landtmarffalken pttrade sig ej finna detta mäl kunna fä. annan gäng, än at Betänkandet bkefwe till Allmänna Beswärs - och Oeeonomie-Utjkottet äterförwisadt jemte Herr I<eutei-Kjk-lm8 och Friherre ko8868 anmärkningar, samt updragande ät ULffottet at öfwer den föreflagne förändringen med Wästgötha Dragone-Regernente, sig yttra, säsom ett ämne hwilket Ridderssapct och Adeln ej kunde för commando-mäl anse.
I anledning af gjord motion af Herr I4oräen8toip6, ^naei'8, hwaruti Herr 'rdtLM, instämde, proponerade Herr Grefwen och Landt - Den 16 Augusti. 99- Landtmarffalken, at en Deputation til de öfrige respective
Ständen mätte afgä för at dem wänligen underrätta, om Ridderffapets och Adelns beflut i afseende pä detta Oeconomie-Utffottets Betänkande.
Biföllö.
Företogs ä nyo det i sista plenum uplästa och pä bordet lagda Allmänna Beswärsoch Oeconomie-Utfkottets Betänkande af d. 7 dennes, angäende oeconomiffa Författningar; hwilket uppä gjord proposition blef af Ridderffapet och Adeln til alla delar bifallit.
Hans Excellence Hr Grefwe RuutK, yttrade sig:
Jag har tyckt mig höra af Herr Grefwen och Landtmarffalken, det meningen more, at i dag til afgörande företaga Jnstructionen för Riksens Ständers Justitiä Ombudsman.
Jag tror at densamma mätte hafwa mycken gemenskap med Riksdags-ordningen.
Jag torde derföre til Herr Grefwen och Landtmarffalken och Högloft.
Ridderffapet och Adeln fä hemställa, om icke Jnstruetionen mätte fä hwila til desi Riksdags-ordningen är afgjord; och som Riksdags-ordningen ännu är under trycket, och säledes ej kan af Ridderffapets och Adelns Ledamöter nu granffas och besinnas. VL6
Den 1Z Augustk. ffrille jag anhälla at densamma ej mätte blifrva företagen, förr än 8 dagar efter sedan den utkommit, hwarefter Instruktionen sedan ge. nast lunke komma under öfwerläggning.
Herr Landt mar stal ken gjorde proposition til bifall pä denna hans Excellence Herr Grefwe kuutbs motion, hwilken med Ja beswarades.
Lan dtmarstalken hemstälde om icke de som i dag anmält sig för at tala öf. iver Jnstructionen nu skulle behaga wänta til desi den til pröfning förekomme.
Swarades Ja.
Herr käblman, Otto kreäric, samtyckte äfwen för sin del härtil, men tilläde härwid
Len hemställan, at som Justitiä.
Ombudsmans