Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
UeuterUölcls Memorial, atr fä åtnjuta enahanda ersättning för förlorade lönings inkomster, som blifwit tillagd Compagnie Chefs wid f. d. Swensta Gärdet, hwar» till Utskottet pä anförde stal tillstyrkt bifall, med tillkännogifwande, att något särskildt anflaa ä stat härföre icke erfordras, emedan de till accords ersättningar pä stak upsörve medel kunna lemna tillgäng härtill; och hwad anginge Majorens anhallanj att fä njuta denna ersättning till godo ifrän Regementets reductions tid, sä anfäg Utskottet detta böra ankomma pä Kongl, Majus nädiga godtfinnande.
Lades pä bordet, Föredrogs ett frän Lag-Utstottek inkommit Memorial af ben 27 sisiledne Junii rörande Riksdags fullmägtigen Herr Lagmannen och Borgmästaren Uönyvilis motion med förestagen ändring i hwad
Lill lösen af försälda hus och tomter i Städerne, stt den icke mä äga rum utan i de händelser z och 4 §. §., 6 o Den z Juli». 4 §. §. af samma Capitel föreffrifwa; men wederbörande deremot bibehällas wid den rätt, han förut enligt samma Capitel äger till inlösen af sadaua tomér* eller hus, i hwilka han ager del; och hwartill Urstotket tillstyrker bifall.
Uplästes Lag-Ulstottets Memorial af den z» Junii i anledning af samtelige Riks-Ständens äterremisi af Utskottets yttrande öfwer Riksens Högloft.
Ständers Justitia Ombudsmans berättelse.
Detta Memorial atföljdt af ekt transiumt af Prvlocoller, innehållande flere Ledamöters särskilte yttranden, lades pä bordet.
Uplästes ett ifrän Lag.Utskotker inkommit
Me» morial af den 27 Junii i anledning af Riksdagsmannen Olok Oiskons fräu Sör Tweta Westerås Län motion, att han icke kan inse grunden för det olika stadgande af Kongl. Majus
Nådiga förordning af den 9 Februarii 1802, angäende stängsel skyldighet, ar dä
By möter annan
By uri äker eller äng, bör stängsel ä hwardera sidan uprättas' efter förmedlade hemmantalet, men äter efter inägornes Lelningsgrund wid ett lika förhällande emellan grannar och delägare inom samma by; der mätte alksä den, med rättwisa och billighet öfwerensstam-- mande ändring häruti ske, art hwar och en bör stänga efter sin ägodel, äfwen i den händelse, dä byar möta hwarannan med deras mage område; hwartill Den 3 Julli. 6i hwartill Utskottet, pä anförde stal, ej funnit anledning tillstyrka bifall.
Uplästes ett ifrän Lag-Utflottet inlemnadt Memorial af den 25 Junii, i anledning af Riksdagsmannen ^ncler8 keterskon8 frän Skaraborgs Län Motion, med begäran, att den förklaring mätte meddelas öfwer 1802 ärs Kongl, stängsel författning, att likasom den ager ostridigt witsord som stänga will emellan aker och äng, likaså mä i fräga om »täge stängsel detta witsord icke aga rum, dä i total brist af skogs tillgäng aller andre dylike omständigheter en sadan stängsel skyldighet skulle med, föra en grannes alt för stora och känbara lidande, hwilket denne genast borde wara skyldig hos Domaren anmäla och Utföra; öfwer denna motion har Lag-Utskottet yttrat sig, att vet lika med ^ncler8 Letterman funnit i fräga warande författning icke wara i anförda omständighet pä alla stallen anwändbar. men da Utskottet för det närwarande icke more i tillfälle, att lämpa nägre föreskrifter efter särstildte orters behof, och 4 Z. i merberörde författning redan förutsett en sä beskaffad händelse, som nu är i fräga, och derom förordnat, hemstälde Utskottet om icke wid hwab derulinnan finnes stadgadt mä förblifwa.
Föredrogs Lag-UtskottetS Memorial af den 25 Junii rörande Herr Commerce-Nädet Lante8lon8 motion, daruti! han förmenar sig anse förfalskning bade 62 Den 3 Julli. bäve lill sin äsyftning och »verkning astid lika lastbarl och följakteligcn lika straffbart brot», om del fler med ett annat flags mynt, publik Casias, Di. scouts eller annat »verks eiler privat persons förskrifning, assignation »ned mera; hwarföre Herr Commerce Rädet af desie och i öfrigt anförde stal lirkat, att dödsstraff »nätts stadgas för all förfalskning af publikt »verks eller » rival persons mg isne förbindelse, asstgnation, eller annan för penmnge »varde fwarande handling, hivartilt Utfloiket pä anförde flat ej funnit anledning tillstyrka bifall» Lades pä bardet.
Uplästes ekt ifrän Lag°Utfkottek inkommit Memorial af den 2g Iunii, i anledning af Kongl. Majtts
Radiga proposition till Riksens Ständer angående straff för Swenfle Undersaker, hwilka utan Konungens tillständ sök» eller antaga tjenst hos främmande herrskap; och har Ukflotkek tillstyrkt bifall af hwad Kongl.
Majus ofwanberörde
Nädiga proposition i hela sin widd innehäller.
Föredrogs Allmänna Beswärs- ochÖeconoinieUtskottets Memorial af den 29 Junit rörande en del af Riksens Ständers Justiriä-Ombudsmaus berättelse, som angar deri föreflagen ändring uti Auctions kammar - ordningen för Stockholms Stad as den 6 Junii 1780, angående ben sä kallade och till g si. för hwarje parne bestämde stag afgift, och har pa anförde stal Justiliä-Ombudsmannen föreslagit den rättelse uti auclions-afgisternes beräknan Ve, Den 3 Iulii- 6z de, arr när auctions-provistonen och flag-afgiften ' tillsammans utgöra mera an 6 procent af partiets försäljnings-summa, bör slagmfgiften minstas, sä att den samma tillika med auclions-provisionen ej betungar partiers försälinings-fumma högre an till fullt belopp af ti procent.
Och har Utstottet fun. nir staligr tillstyrka, att hos Kongl. Majrt under, dunig anhållan ma göras om den rättelse och ändring uti Auktions kammar-ordningen, somJusiiliäOmbudsman föreflagik.
Lades pä bordet - Uplastes allmänna Beswars- och OeconomiaUtstottleks memorial af den zo Junii, till följe af Lagmannen Högwälborne Herr sokan Illsnninz 6x>tenb>0lA8 motion, angående innehållet af Kongl. Majns Nådiga Förordning under den 4 sistledne Februarii, rörande indelre Jnfanterie-Regementernes beklädnadssäkt; Och har Utstottet funnit at bemalte Herr Grefwe egenleligen dermed ej äfystat ändring, förbättring eller förklaring ar någon allmän oecvNomist lag och författning, icke eller anmärkt tili oeconomistt hänseende någon brist uti allmänna stadgande», hwadan ock Utstotter med åberopande af 44 z. uti Riksdags - Ordningen d. io Februarii 1810, äterlemnar samma Memorial, såsom till Ulstotkets befattning icke hörande.
Uplästes et ifräu allmänna Beswärs- och Oeconomiä - Utstottet inkommit Memorial af den 29 Zunii, i anledning af Lagmannen Högwälborne Grefwe 64 Den Z Juli!. Grefwe Herr polian k^enninZ Q^IIenborZZ motion, hwaruri Herr Grefwen yrkar förändring uti allmänna Lagens stadgande och särdeles i föreskriften uti n §. af Kongl.
Förordningen den - Februarii 1802 om stängsel skyldigheten; tillstyrkandes Utstött» i anledning häraf följande förändring, nemligen:
"Hägnad omkring äker, äng ^och planteringar "emot skog, utmark och beteshagar, bör wäl alla "tider af äret i behörigt ständ hällas af dem sä"dan skyldighet enligt denna Förordning tillhör; "dock om sadan stängsel stulle af hwarjehanda or.
"saker wintertiden uprifwas eller nedfalla, börden"na felaktig blesne stängsel af den dertill pligtstyl-- "dige uprältas sist till den i Junii hwarje är: "och ware den, som dessförinnan under winter eller "tvärliden utsläpper sine kreatur utom egen swars"gild hägnad, pligtig, att med dem hälla wallhjon "intill samma tid, och answare efter mätismanna "orbom för den stada, som under den tiden kan "af dest kreatur ä annars äker, äng och betesmark "tillskyndas: samt plikte destutom efter 6 §. uti 9 "Cap.
Byggninga-balken, om dest kreatur äfwen "under winter» och wärtiden bewisligen finnas ä "annors ägor, ehwad stada derigenom stedt eller "icke.,, Detta Memorial, ätföljdt af ett ProkocollsUtdrag innehållande Herr Prosten V^beck8 särstildte anförande, kades pä bordet.
Föredrogs ett frän Allmänna Beswärs- och Oeconomie-Utstotret inkommit.
Memorial af den 29 Junii Den 3 Julik. 6Z Junii rörande vice Talemannen ^c>n jonssons med fleres gjorda motioner angående ekstogarnes anwän. dande, med afseende ej mindre ä Kronans behof af serdeles större eke-werke, an stattemans och jordägares i allmänhet upodlings förmohn och jkaliga upmuntran till plantering och wärdande af ekestog ä de stallen der äkerodling icke företages; ungifwandes Ulstotlet ätstitlige till befrämjande af d.ste bägge ändamål enligt U-stotlels ranke tjenlige tillstyrkande.
Uplastes ett frän Allmänna Beswärs. och Oeconomia.
Utstotkec af den 2 Jalii, inkommit Memorial, i anledning af Riksdagsmannen trlalsLons frän Frösåkers Härad af Stockholms Län, jemte Riksdagsmannen hollan Olslons ll.onZborA8 frän Gästrikland gjorde mo Loner angäende en olwum gen kohl handel, hwarwid Iltjkottet ej fant sig böra taga någon widare åtgjord, än anmälan, akt desie skyldigheter berodde pä gamla författningar, fästade wid bruks - och smides näringar, sam?
alt endast okunnighet om huru rättelse uci för tägt beräknade kohlpris kan och bör erhä las, föranledt flike yrkanden om betalning för kohlen.
Uplästes et Memorial ifrån Allmänna Bestvärs- och Oeconomiä - Ulstoktet, af den i Julli, i anledning af Riksdags - Funmägligen dlilssons frän Jemtland wäckte molien angående. werk Andra Del. N:s Z. 66
Den Z Julli. werkställighet af beflmade öfwerenskommeffer em llan kyrkoherdar och deras ähörare, om preste-rättigheter; och finner dltfloltet sig ej kunna meddela annan handläggning med della mäl, an akt med afseende pä dockers Nilssons yrkande, lillfiyrka Riksens Höglofl.
Stander att hos Kongl. Maj:t underdänigst anhälla om Dest
Nådiga medverkan till sädane friwillige conkraclers upgörande ä de orter der fädane icke blifwit träffade.
Berörde Memorial, ätföljdt af etc Protocollsllkdrag, innehållande Prosten Herr Grefwe Lclrvarins anförande, lades pä bordel.
Ilplastes följande frän de andre Ständen com» municerade Memorial:
Ikrän det Högwördige Presteständet, ett wördsamt Memorial af Theologie Doctoren Herr ^f. ^lallZren, rörande en prackifl Bergsflola.^ Frän Borgare-Ständet.
Ett wördsamt Memorial af Herr Aflefloren 0° 6aI1een angäende Krigs Academiens flyttande till nägvtdera af den Höga Kongl. Famillen ej bebodda Lustflotten; och att Carlbergs byggnader finge lil! Garnizons sju'hus anwandas.
Frän Bonde-Ständet Ett wördsamt Memorial af Riksdagsmannen Lric 8ven580n frän Bohuslän angäende afsägelse frän desi befattning som ledamot i revisionen öfoer Krigsukrednings rakenffaperne; i händelse ej ökads arswoden bewiijades Reviforerne.
Ett wördsamt Memorial af Riksdagsmannen Larl vilsson ifrän Nyköpings
Län angäende förändring - Den 6 Julii. 67 ändring i författningen cm förmedlade hemmans stridighet, att bygga och underhälla Kyrkor och Presteboställen.
Ett wördsamt Memorial af Riksdagsmannen fohan OlLSon iMNglzerA, angående gjordt påstående det landet med stadcrne mä öga lika frihet alt hälla vacance-rotar eller kill hälften pä deist hwarbera, sä att de sednare mätte in natura up, sätta hälften af deras manskap Ett wördfamt Memorial af Nils Lric^on fran Carlstads Län, angäende projecterad tillökning pä Banco och Riksgälds-fullmägtiges hoNorarierRidderstapet och Adeln ätstilldes klockan ^ttll 9 esrermiddagen.
Qt supra.
In stäem kck. 6.
Ltael von Hollstein.
Mändagen den 6 Julii.
Plenum klockan y förmiddagenJusterades Pleni Protocollerne för den 27 Junit och g Justi.
Med anledning af det utaf Ridderstapet och Adeln gisne och i sistnämnde Protokoll uptagne bifall till Herr I-aZerstgelms begäran, att läta till trycket befordra allt hwad i Protocollerne för den 26 Junii och z Julii ägde med tryckfrihets-frägan gemenskap, tillkännagaf Herr Landt-Marstalken nu Herr I^erstjelms sedermera yttrade åstundan, att till befrämjande af sakens framställning i hela dest sammanhang, erhålla tillstånd att äfwen läta trycka de delar asi Protocollerne för dest 28 Maji, i Junii 68 Den 6 Iulii.
Innii och 22 Junii, som ukwisade sakens begynne se, desi hanwisande kill beredning af Constitu» tions V samt förnyade uptagande.
' Härefter företogs dek i sista kleno bcsiutna »val tili Bmkmm, hwaröfver sarsti t P orocoll försaktades, som efter sörr.nnstnaens flu^ uvläftes, och hwaraf inhamrades att följande Herrar blifwit till Bänkman ukwaide, nemligen:
För Z:teBankasdelninaen N:o 75 Grefwe lLaxerberr?, Fu^m'qtkg G.efwe brölicst, T^clolpb. 6:tö ivo G.cs e LtacivelberA, Xclolk Ke'>bo!cI. 8:de Il8 Grefwe Lssen, krans klennc. lotds 54 Friherre von Lucern Stern l)er^> ILatlstas.
I2:le IZZ Friherre von Lefverin, kVer ner. iZ:de iZZ Friherre O udon , Fullmagtig
Herr von VVakrenstorfk, Larl. ,8:ds 296 Friherre Annili, Fmlmagtig Grefwe Kuutk, Lustaf. !9:de Z05 Friherre von Linden, Fustmäg lia Grefwe Löivvsnlr^elnr, Lustaf. 29:05 687 Kerr von kost, Larl ^xel. Z7:de r6z6 Herr KeuterL^olst, kalsta». z8:de 1702 Herr lkörneblaä, Fullmagng Frih. l.ejonkukvucl,Lamuel.
4Z:te 2099 Herr von Kruus, Lonraä ker clinancl. 4Z:de 2 i 86
Herr von kValirenstorlf, ^n. äers. ^>err Den 6 Julli. 69 Arv Ikam, ker, anmälte sig och yltrade, akt den Nädiga påminnelse!! af Hans Maj:t förleden gärdag om Ri sdags-äreiwerncs pästyndande, som more allom bekant, efprikn af Regeringssättet, som wille, att z mannder stulle utgöra Riksdagens längd och betydlighet! af RiksdagskoftnaLcrne, hwilka be>lege sig till ungefär 2000 R.dr om dagen, allt berta föranledde honom att erindra om det stadgande i 44 §.
Niksdags-Ordningen, att Riesens Stander kunna, när sä nödigt pröfwas, förelägga Utstotken tid till deras berankandens afgifwande; i anledning hwaraf Herr ^Kam propone» rade, att en tld af 14 dagar mätke Utstotren förestrifwas, inom hwilken de borde med alla ännu 0- afgjorde mål till Riksens Ständers Plena inkomma. Zerr Landt - Narstalken yrrrade sig, det Ridder-kaper och Ade.n torde erindra sig, att Utskotten redan för någon rid sedan blifwit genom Piotocolls-Utdrag anmodade, att med skyndsamhet ärenderne behandla; alt för öfrigt Herr Iliam förekommit Herr Lande - Marstal en, som ärnac för Ridderstapet och Adeln nämna, att Hans Maj:t sörledne gärdag hade behagat till sig kalla Herr Landt-Marstalken, Talemännen och Ulstotrens Ordförande, och till dem i Stats Rådet yttrat den Nådiga önstan, att återstående ärenderne mätte kunna föras pä ett sätt, att Riksdagen kunde stu as inom den första i Regeringsformen stadgade termin, g:ne mänader, hwilken med den 25 dennes löper kill ända.
Hans .Kongl. Högber Kron-Prinjen, som harwid warit tillstädes, hade ^äfwen vmderstödt Hans Majus ?y
Den 6 Julli Majsts yttrande medelst ffäl hämtade af dek nu annorstädes för handen warande krig, hwilket torde afgjöra flere landers öden, och pä det eftertryckligaste yrkat skyndsamhet och enighet i ärendernas behandling.
Härefler föreflog Herr Landt - Marskalken att Len i sista Pleno upläste Kongs. Majus Nådiga Skrifwelse, angående revision af förwaltningen af allmänna medlen sedan ar igoo, marte till Stats?
Utskottet remitteras.
Herr Landt - Marskalken tillkännagaf, »tt det i sista pleno pä bordet lagde betänkande om landttullarne nu komme akt ä nyo föredragas. Friherre ak kääk.anson, anmälte sig och yttrade, att dä Konungens nädiga proposition rörande tullwerket blef första gängen hos Nidderffapet och Adeln föredragen, hade Rldderfkapet och Adeln beflutit den samma till BewulningsUtffotlet remittera: att denne remiss hade warit sä mycket mera förenlig med ändamälet, som saken wore ett beqmämligt sätt till utgörande och inbringande af en wiss del utaf Kronans intrader.
De andra ztne Riks-Ständen hade likwäl hämvisat samma Kongs, Proposition till gemensam behand» ling af Bewillnings- och Oeconomie - Utskotten, Bägge Utskotten hade säledes med detta amne tagit befattning, Resultatet hade blifwit, att de ansett sig ej kunna sträcka sin pröfning widare än till den oeconomiska delen af frägan; och hade derwid ge? nom Den 6 Julli nom bägge Utskottens pluralitet blifwik tillstyrkt, a!t lauditullame mätte förhlifna uphäfue.
Emedlcr» tid insäge utan t!vifwel Ridderstapet och Adeln akt preli: inariker borde afgöras, huru de u pä tullar» ne päräknade intrader skulle kunna ästadkommas. E aitet till bewillningens utgörande mäste nödvändigt stödja sig pä flerehanda grunder, och borde hivarje bewillnings ariicel i gemenskap med de öfrige handteras.
Det more klart, att om landttullarne förblefwe afstaffade, blefwe det swart au till ersättning för hwad de inbragt ästadkomma mer än den förut älagde och influtne summan: att deremot om de Återställdes kunde äfwen det nu mera päräknade högre behofwet, genom en rätt proportionerad förhöjning i afgifkerne upfyllasg och att således i det förra fallet allenast en tillgäng i allmänna bewillningen mäste sökas, som i det sednare icke wore af nöden.
I anledning häraf föreflog Friherre at' kstLkanson att förewarande mål nu icke matte afgöras, utan ät Bewillnings-Utskottet updragas akt uti en allmän öfwersigt af medlen och sätten till erhällande af hwad Rikets behof fordrar och genom Åtagande bewillning mäste fyllas, taga under betraktande hwad inflytande landtkull kunde äga pä bewillningens större eller mindre belopp, och äfwen huru i motsatt förhållande och derest ingen landttull upbäres, den erforderliga bewillningssumman kommer att stg wisa, samt i den sednare händelsen förestå fördelningen till utgörande af den särskilta ersättning för landttullen, som redan är i Staten uptagen och der päräknad. ^err Landt - Marskalken föreslog
Ridder stapet - Den 6 Juli!. stapet och Adeln i anledning häraf rcmisi af de förenade l^stotkens betänkande om landttullarne till Bewpmings-Utstoktet, som skulle aga atr styndesamt till
Ri sens - rander inkomma med de i Fnherre ak blluIcansonZ motion föreflagne uplysningar.
Ropades starka Iä och Nej. (Zreswe von Lclarvsritt, Urestric LoZisIausz trodde, a r meningen ei ku>tde wara del bekantandet stu'e tlll Bewiilnings-Ut,kottet remitteras, utan att de sku le h -nln pä bordet, och frägan om landtttt 'arne borde eller ei borde Återställas, sörblifwe oafgwrd kill desi Be-oillnings Utskottet upgifwit de as Friherre ak lankan son förestagne alternativer.
.Fr:harre ak blälranson förklarade äfwen det hans örstaa chdeligen innefattat den mening Grefwe Lckrv^rin nu u tryckt.
Herr Landt' Marchalkei, gjorde i enlighet med dcsia
Un ingar prvpvjltion till bifall ä Friherre ak kkälcansoos motion, hwilken med mänga niea älikiMaa Nej beswarades. äerr Landt Narstalken förestalde häruppå att m- l en ingalunda >vore, att genom detta beslut afgö^r frägan om landttullarne stola bibehällaS eller icke, utan endast att innan denna frägas afgörande inhämta uplysningar huru den summa som med deras bibehållande äsy^tades, enligt s.me sn-^ildte alternativ''.- skulle kunna i>:bringas; hwarefter och när o^sia uplysningar srän ^eiviäningsUtstoNet till Ridderskapet och Adelns ompröfning iml'omniit, det j.o e Ridderstapet och Adeln fullkomligen öppet, att iandlkulls-inratlningen gilla eller förkasta, Den 6 Julli. 73 t kasta, och blef efter denna förklaring Herr LandrMarskalkens sist gjorda och nu förnyade proposition bifallen. Grefwe De la 6aräie, jfacob, föreflog att be öfrige Riks - Ständen mätte genom Protocollslltdrag, som snart kunde upsättas och justeras, inbjudas, att om det nu fattade beslut med Ridderftapet och Adeln sig förena, och att till befordrande af skyndsamhet samma Protocolls-Utdrag mätte genast till dem expedieras.
Grefwe körner, ^äolpk 6öran, förklarade sig häruii instämma med Grefwe De la Oaräie, och föreslog derjemte, att dä det nu mera more lidet sä nara slutet af Riksdagen, Ridderstapet och Zldeln mätte behaga förelägga Bewillnings-Ukffottet en wist tid, inom hwilken det skulle äligga att inkomma med sä wal de nu östade alternativer, i afseende pä landttullarne, som derjemte med förslag till grunderne för allmänna bewillningen.
Uppä gjord proposition af Herr Landt - Marskalken biföllos sä wäl Grefwe Os la LaräleS som Grefwe törners motioner, med tilläggning, att Bewillnings - Utskottet skulle med de äskade upgifterne inkomma inom 8 dagar, räknade frän den tid, dä Ridderstapet och Adelns Protocolls-Utdrag kom« mit detsamma tillhanda: och skulle äfwen i detta beslut de öfrige respective Ständen »vänligen anmodas att instämma.
Hans Excellence Herr Grefwe kuutk srägade om den företagde tiden af 8 dagar rörde upgiften af grunderne för hela bewillningen, eller blott hade afseende pä tullersättningen, och yttrade sist 74 Den 6 Julli. sig i förra fallet aldeles icke kunna de östade upgrf. erne inom denna termin utlofwa.
Aiherre ak UlLkransvn deremot trodde, art enar lräga blott more om gnmderne afwen för allmänna bemillningen stulle derao upgifwande inom nämnde liv icke wara omöjligt.
Rioderstapet och Adeln förblef wid sitt fattade besiur Föredrogos a nyo och biföllos följande den z Julii pä bordet lagde betänkanden frän Staks-Utsto-tet: no. Angäende Riksgälds - Contoirets dispositions-ratt öfwer de frän Kongl. Krigs - Collegium till Contoiret aflemnade behållningar af Armeens organisations-,allmänna hingstmcdels/Arlillerie exercitiemedels, samt Skänska hingst pramiä-Casior. 2:0.
Skats-iltstockets berättelse och betänkande rörande Riksgäldswerket, jemte den derwid fogade bilagan Litt. D., innefattande
Urstottets betänkande rörande afskrifning af ätstillige summor, hwilka utaf Riksgälvs-Contoirets medel blifwit anticiperade och till ersättning ännu balanceras. z:o. Stars-Ukstottets utlätande angäende Ofwer-Adjutanten och Majoren !^l. k. Uouteriköläs Memorial, att fä åtnjuta enahanda ersättning för förlorade lönings - inkomster, fom blifwit tillagd Compagnie-Chess wid f. d. Swenffa Gakdet.
Utdrag af Pcotocollet hållet hos Höglosi.
Ridderstapet och Adeln wid Urtima Riks - Den 6 Julli- 75 Riksdagen i Orebro den 6 Julii 1812. S, D. Wid förnyad föredragning af det förenade Bewillnings och Allmänna Beswärs-och Oeconomiä Utskottets den g
Julii pä bordet lagde Memorial, i anledning af Kongl. Majus Nådiga Proposition rörande landttullarne, bestöt Höglofl.
Ridderstapet och Adeln, att mälet nu icke stu le afgjöras, utan ät Bewillnings-Utstottet updragas, att i en allmän öfwerstgk af medlen och sätten till erhållande af hwad Rikets behof fordrar, och genom Åtagande bewillning mäste fyllas, taga under betraglande, hwad instykanbe en upbörd af landttull kunde aga pä bewillningens större eller mindre belopp och afwen huru i motsatt förhållande, och derest ingen landttull upbäres, den erforderliga bewill-iingsfumman kymmer att sig wisa, samt i den sednare händelsen förestå fördelningen till utgörande af den särskilda ersättning för landtkullen, som re. dan ar i Staten uvtagen och der päraknad; Och skulle Bewillnings-utstotktt anmodas, alrinom 8 dagar efter detta bestuts inhändigande, med denna öf. wersigt, jemte förslag till de allmänna bewillnjngsgrunderne kill Riksens Ständer inkomma.
Slutesigen till winnande af likhet och skyndsamhet i arendernes behandling stnlls de öfrige respecliye Standen wänligen anmodas, att i detta bestut sig med Höglofl.
Ridderskapet och Adeln förena, kät supra.
Härjemte uplästes ett Utdrag af Protocollet hållet hos det Hederwärda Bonde-Ständet denna dag innefattande ett aldeles enahanda bestut med Ridderskapet och Adelns i afseende pä frägan om landt - 76 Den 6 Julli. Landt-Tullarne, blott med den äkflillnad att Be. willnings Utssotcek blifwit i allmänna ordalag älagt all möjlig skyndsamhet.
Herr Landt-Marffalken tillkännagaf, att r afseende pa mängden as inkomne och ännu ouplaste betänkandcn nytt plenum skulle till klockan 4 i eftermiddag ansins - Wid förnyad föredragning blefwo följande i sista pleno pä bordet lagde Memorial frän Lagutskottet af Ridderstapct och Adeln bifallne. i:o. Rörande Commerce-Rädet Lanteskons motion att dödsstraff mätte stadgas för-M sLrfalstuing af publikt werks eller privat persons rttgifns förbindelse, assignation eller annan för pennings warde swarande handling. 2:0.
Angående Kongl. Maj:ts Nädiga proposition om tillägg och förklaring af Allmänna Lagen i 4 Cap. 6 och 7 §. Z.
Misigjärnings balken, som utfarter straff för de Swensta undersåtare hwilka taga gäfwa eller förläning af främmande herrstap, lata fig bruka såsom deras sändebud eller gä främmande sändebud tillhanda i de ärender som gä desi förrättning an. z:o.
Angående den af Lagmannen och Borgmästaren könsvik äskade förändring i 7 Cap. Jorda balken. 4:0.
Angående Riksdagsmannen Olok Olssons frän Westeräs
Län förslag kill förändring i en punct af Kongl. Maj:tS Nådiga Förordning af den Den 6 Iulir. 77 den 9 Februarii 1802 angående stängsel skyldigheten. 5:0.
Angående Riksdagsmannen Austers tergkonZ frän Skaraborgs
Län motion om förklaring of ver en annan punct i samma förordning.