Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I sammanhang härmed och betraktande saken från en annan sida, är det omöjligt att Pastor inom ett pastorat med stundom 5 å 6 församlingar kan hinna hafva något bestyr med alla dessa folkskolor, ej heller inspektera dem, så ofta, som verkligen behöfves.
Och då Pastor ej gör det, lär den öfriga styrelsen ej heller göra det.
Dock finnes här många berömvärda undantag.
Detta är högst nedslående för en lärare, och då man vet. huru alla inrättningar behöfva tillsyn och upmuntran, faller det af sig sjelft, att der detta saknas, förfaller småningom skolan till en trälanstalt, och tröskverket går, utan att gifva korn eller kärna.
I följe häraf stå folkskolorna på många ställen blott såsom tomma skal och såsom upreste minnestoder på församlingarnes tunga, utan motsvarande fördelar.
Jag får derföre vördsamt föreslå att i anseende till Presterskapets mångsidiga göromål och andra förhållanden, folkskolorna helt och hållet frigjordes från Pastor, såsom högsta myndighet på stället; att Pastorerne blott qvarblefvo såsom ordförander i styrelsen; att ett reglemente närmare bestämde valet af styrelse och fördelade ibland dem en noggrann tillsyn öfver skolan; att öfver styrelserne tillsattes män (bemyndigade med Konsistoriernas fullmakt), utrustade med allvar och nit, samt utsedde genom allmänna val, läns- eller häradsvis, hvilka under namn af FolkskoleDirektörer kringreste och besökte flera gånger om året de under dem lydande folkskolor och togo närmare reda på förhållanderna; att till KonH. I. 8 114 Den 5 November sistorierne från dem qvartalsvis ingåfvos rapporter och betanien, för att sedermera, i händelse af behof, genom Ministern för Ecklesiastik-ärenderna från Konsistorierne K. M. i underdrhet föreläggas, eller, om så skulle anses, att en Superintendent öfver alla rikets folkskolor tillsattes.
Den kostnad, som genom denna nya inrättning skulle drabba landet, kunde väl ej blifva så stor, att den icke fullt lipp kan anses motsvara det goda ändamålet, att få liikets folkskolor på en ordentligare grund fotad.
Hvad de högre Folkskolorna vidkommer, får jag vördsamt föreslå, att med dem förenades lägre slöjdskolor, hvarigenom en nyttig förmedling och sammanbindning så väl med de lägre folkskolorna. som det allmänna lifvet vunnes — Genom fabrikernas upkomst i vårt land, har den arbetande klassen, åtminstone i vissa trakter af riket, vant sig att vid hemmen försumma handaslöjderna, emedan allt som behöfves, står till buds att köpa, hvarföre deras kunskap är ingen, då de inträda i tjensten, t. ex. för qvinnor i sy, sticka, spinna, väfva m. m., för karlarne i slöjdning, svarfning, smidning.
— En oduglig tjenarepersonal blir häraf följden i ett fall. äfven som en stor hop lättingar och lösdrifvare i ett annat fall, hvilka sednare befolka korrektionshusen.
— Jag vågar tro, att den ökade kostnad, som genom de högre Folkskolornas här föreslagna utveckling skulle upkomma, skulle gifva anledning till förminskning af kostnaderna för korrektions-inrättningarnes underhåll.
— Lärareplatserne vid de lägre slöjdskolorna kunde, hvad de manliga slöjderna vidkommer, lätt besättas med utexaminerade elever från de i vårt land inrättade teckniska skolorna.
Vid härefter skedd föredragning af de under dagens plenum öfverlemnade K. M:s Nåd.
St:r. remitterades till StalsUlsk;l: K. M:s Nåd.
St:t' om användande af en del af de till fångars vård och underhåll anslagne medel för nödiga nybyggnader vid fästningsfängelset i Landskrona; och K. M:s Nåd.
St:r i ani. af vidtagne åtgärder för Arméens härvarande utredningsförråds skyddande mot eldsfara; lades lill handling arne: K. M:s Nåd.
St:r om förordnande af en StatsRådsLedamot i afs. på handläggningen af vissa i Riksd.Ordms 36 och 42 §§ omförmälda Riksdagsärender i afs. hvarå jemväl beslöts, att vederb:de Utsk. skulle, genom Utdr. af prot:t, meddelas underrättelse om denna Nåd.
Skrifvelses innehåll; samt begärdes på bordet de öfriga propos:ne, nemi.: i:o med förslag till förordningar ang:de dels ändring i gällande bestämmelser om ansvar för den, som träder till eller utsprider villfarande lära, dels ock främmande trosbekännare och deras religionsöfning; 2:o om antagande af en författning ang:de mord, dråp och annan misshandel; Den 5 November. 115 3:0 angtde uplåtande till Norrbottens Läns Hushållningssällskap af gamla länsfängelsebyggnaden i Piteå; 4:o ang:de uphörande af de inom Lappmarkerne i Norrbottens och Westerbottens
Län under namn af domare- och tingstol knaster utgående afgifter; 5:o ang:de befrielse från rotering för hemmanet Ansätt i Jemtlands Län; 6:0 ang:de ett pensionstillskott från Allm.
IndragningsStaten åt Majoren vid Göta ArtilleriRegemente Johan Wilhelm Westerling, vid afskeds erhållande från innehafvande beställning på Stat; 7:o ang:de Löjtnanten vid Svea ArtilleriRegemente Nils Robert Themptanders upförande till pension å Allm.
IndragningsStaten vid erhållande afsked ; 8:o ang:de pension å Allm.
IndragningsStaten för Löjtnanten vid Första LifGrenadierRegementet P. J. C. Loenbom; 9:o ang:de sinnessjuke UnderLöjtnanten vid Jönköpings Regemente Carl Arvid Forshalls upförande till pension på Allm.
IndragningsStaten; 10:o ang:de t. f.
FältLäkaren m. m.
Doktor U.
Miillerus upförande till pension å Allm.
IndragningsStaten efter erhållet entledigande; ll:o ronde anslag för fortsättning af de geologiska undersökningarne inom Riket, samt utgifvande af derpå grundade kartor; 15:o ang:de indragning till Kronan af det Kronolänsmannen i Sunnerbo Härads sydöstra distrikt på lön anslagna bostället Bökhult Södre-gården N:o 5, mot kontant ersättning till boställsinnehafvaren; 13:o ang:de anslående af ett mantal Låstad Jägaregården jemte */16 mantal Grönetomt till boställe åt Kronofogden i Södra Wadsbo fögderi af Skaraborgs Län; 14:o om anslående af 3/* mantal N:o 1 Törnestorp till boställe åt Kronofogden i Höjentorps fögderi af Skaraborgs Län i st. f. nuv:de Kronofogdebostället ett mantal N:o 8 Stentorp Frälsegården ; 15:o ang:de åtgärder till behöfvandes undsättning i missväxtår; 16:o ang:de öfverlåtande åt Strömsholms nya KanalBolag af eganderätten till en jordrymd från Strömsholms Kungsladugård och Stuteri; 17:0 i fråga om kostnadsfri uplåtelse af Kronan tillhörig jord åt Gellivare blifvande Bolag för anläggning af en jernväg emellan Gellivare malmfält och Bottniska Viken; 18:o ang:de uplåtande af en Halmstads Slott tillhörig jordlott till byggnadstomt för ett nytt tullhus i nämnde stad; 19:0 i fråga om utbyte af Häradsskrifvarebostället Hagebohl, V2 mantal, emot 7/16 mantal Kålshult i Östra Härad af Jönköpings Län; 20:0 ang:de försäljning af Sex Länsmansboställslägenheter i Malmöhus Län; 21:o ang:de användandet af de på anslagen för Nockeby- och Drottningholms-boarnes ombyggnad upkomna öfverskott; 116 Den 5 November. 22:0 ang:de uphörande af den s. k.
Kalkugnsafgiften på Gottland ;j 23:o ang:de Leckö Kungsgårds användande till ekplantering för Statens räkning; 24:o ang:de förändring i bestämmelserne rör:de postvigten; 25:o ang:de ytterligare anslag för det nya jordeboksverkets fortgång; 26:o ang:de förhöjning af den pension å BiksStatens Allm.
IndragningsStat, som vid 1853 och 1854 årens Biksdag blifvit Guvernören öfver Svenska Kolonien S:t Barthelemy, Öfversten J. H.
Haasum tillförsäkrad; 27:o om ersättning till Kronofogden Anders Bhodin för kontanta medel, till ett Belopp af 1,971 B,:dr 71 öre r:mt, som blifvit en Kronobrefbärare genom rån frantagne och derefter måst af Bhodin återgäldas; 28:o ang:de utbyte af jord. tillhörande Nyköpings Slott, emot stadsjord, för anläggning af gasverk i staden Nyköping; 29:o ang:de öfverlåtelse till Allm, Barnhusinrättningen i Stockholm af en utaf Stockholms Stads och Läns Kurhus å Kungsholmen begagnad tomt; 30:o ang:de anslag till fullbordande af det invid hufvudstaden upförde hospital för sinnessjukas vård; 31:0 ang:de den s. k.
Kurhusa/giften;- 32:o ang:de anslag till folkundervisningens befrämjande; samt Skrifvelserna: 33:o i ani. af åtskilliga af B.
Biksmöte beslutade lagförändringar; 34:o med öfverlemnande af förslag till nya predikotexter och ny Kyrkohandbok; 35:o i ani. af väckt fråga om undervisningens ordnande för den qvinliga ungdomen.
PresteSf. ankommet prot.utdr., innefattande inbjudning till MedStånden att förena sig i bemäldte BiksStånds denna dag fattade beslut om aflåtande af en underd. skrifvelse till H. M. EnkeDrottn ingen Josefina i ani. af H. M. Konung Oscar den 1 :stes dödliga frånfälle; men som It. o. Ad., på sätt prot:t för den 2 dennes närmare förmäler, redan fattat enahanda beslut, ansågs ifrågav:de prot.utdr. ej erfordra annan åtgärd, än att läggas till haudlingarne.
Härefter föredrogos och biföllos: BankoUtsk:ts Mern.
N:o 1 med hemställan om arfvoden till Notarier och Kanslister; samt Exped.Utsk:ts Mern.
N:o 1 ang:de ökadt Kanslibiträde m. m.; N:o 2, ang:de uplagan af Bib. till BiksSt:s prot., och N:o 3, i fråga om prenumeration å Bih. till BiksSt:s prot.
Den 9 November.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, anmodat R. o.'
Ad:s Hrr Elektorer att sammanträda för utseende af en Ledamot och en Suppleant i Konst.Utsk:t efter Frih Stjernstedt, Johan Wilhelm, och Hr Leijonmark, Ewald Gustaf, samt en Ledamot i Allm. Besv.- och Ekon.Utsk:t efter Gr. Cronstedt, Fredrik Johan; åtskiljdes R. o. Ad. kl. V2 2 e. m.
Onsdagen den 9 November 1859.
Justerades 12 prot.-utdr. för den 5 dennes.
Justerades prot:n för den 25 och 26 sisth Okt.
Öpnades Hrr Elektorers Listor vid i går anstäldt val af en Ledamot i Konst.Utskit efter N:o 494 Hr Croneborg, fullm.
Stjernstedt, Johan Wilhelm, en Suppleant i samma Utsk. efter N:o 1092 Hr Leijonmark, Evald Gustaf, samt en Ledamot i Allm. Besv.- o.
Ekon.Utsk:t efter N:o 83 Gr. Cronstedt, Fredrik Johan; och befunnos hafva blifvit utsedde i Konstitutionsutskottet : Ledamot.
N.-o 370.
Frih. Paykull, Johan Gustaf; Suppleant.
N:o 460.
Hr von Krusenstjerna, Mauritz Adolf; Allmänna Besvär!- och Ekonomiutskottet: N:o 1351.
Hr Kuylenstjerna, Carl Johan Gammal. 118 Den 9 November.
Vid föreg:de plena har jag erfarit, att flera afsägelser egt rum bland Ståndets Elektorer och Bänkman.
Enligt Riddarh.Ordms föreskrift böra ledigheterna kompletteras, och jag hemställer om icke sådant äfven nu bör iakttagas.
Jag vet noggrannt att Elektorerne och Biinkmännen kunna företaga val äfven när ett visst färre antal komma tillstädes, men detta uphäfver dock icke föreskriften om deras fulltalighet.
— Jag tror visserligen icke att de verkställde valens utgång skulle blifvit annorlunda, och det är också ingalunda af sådan ani. jag gör denna hemställan, — hvilken jag dock ansett mig böra framställa.
1 ani. häraf yttrade H.
Exc. Hr Gr. o. Landtm., att det för närv:de icke funnes mer än en ledighet bland Elektorerne, att således något sammanträde af Bänkmfinnen för Elektorsval hittills ej varit behöfligt, samt att H.
Exc. vore sinnad i nästa plenum göra hemställan till R. o. Ad. om utsättande af dag för val af Bänkman efter de medlemmar af Ståndet, som denna befattning sig afsagt eller blifvit till Elektorer utsedde; hvarefter Hrr Bänkman skulle anmodas att sammanträda för att fylla den lediga Elektorsplatsen.
Hr Gr. o. Landtm, tillkiinnagaf, att utom de vid ingången till Riddarhuset befintliga anslagstaflor, en sådan tafla blifvit upsatt innanför porten till huset N:o 1 vid Drottninggatan, hvarå, till mera beqvämlighet för de medlemmar af R. o. Ad., hvilka vore boende å Norrmalm, Ståndets plena och Utskms sammanträden hädanefter jemväl komme att kungöras.
M:s den 5 dennes på bordet lagde Nåd.
St:r med förslag till förordningar ang:de dels ändring i gällande bestämmelser om ansvar för den, som träder till eller utsprider villfarande lära, dels ock främmande trosbekännare och deras religionsöfning.
Hr Ribbing, Arvid, anförde skriftligen; I ani. af K. M:s Nåd.
Propos. om främmande trosbekännare och deras religionsöfning ra. m., utbeder jag mig att få föreslå följande tillägg antingen vid 10 § 1 morn., som handlar om barns upfostran i främmande lära, eller vid 6 g, som förbjuder Munk-, Nunne-Ordens eller Klosters inrättande, af denna lydelse; Ingen inom Riket, ung eller gammal, i eller utom skola, må vägras fritt begagnande af Guds heliga ord i Bibeln eller Gamla och Nya Testamentet.
Utan detta stadgande skulle möjligen den höga grundsats gå förlorad, som vår kyrkolag innehåller, att alla som i Sverige upfostras skola få till sanningens kunskap komma, de må vara barn af hvad trosförvandter som heldst.
Den 9 November. 119 Frih. Hermelin, Carl Samuel:
Jag anhåller endast att la göra en anmärkn. vid 2:dra §, som handlar om proselytmakeri.
Deremot stadgas ansvar för dem, som, för att locka till affall, använda förespeglingar »om timliga fördelar».
Jag har svårt upfatta, hvarföre detta ord limliga skall begagnas.
Kunna icke äfven andliga eller eviga fördelar förespeglas som lockelse till affall ? och i sådant fall synes det mig att §:ns ordalydelse skulle kunna gifva ani. till villrådighet hos domaren, huruvida denna § vid sistnämnde förhållande egde tillämpning.
Jag har blott velat nämna detta till den kraft och verkan, det kan medföra, och under hemställan att desse 3:ne ord — om timeliga fördelar -— må i § uteslutas, såsom antingen öfverflödige eller icke fullt omfattande.
Anhålles, att mitt yttrande måtte få åtfölja remissen till LagUtsk:t.
Härmed ansågs öfverläggningen fulländad, hvarefter, uppå derom af H.
Exc. gjord framställning, den K. Propos., jemte Hr Ribbings förslag och det af Frih.
Hermelin afgifne yttrandet, remitterades till Lag(Jtsk:t.
Sedermera föredrogs och remitterades till LagUtsk:t K. M:s Nåd.
Propos. om antagande af en författning ang:de mord, dråp och annan misshandel.
Till StatsUtsk:t remitterades följande af de å bordet hvilande K.
Proposme, nemi.: ang-.de uplåtande till Norrbottens Läns Hushållningssällskap af gamla Länsfängelsebyggnaden i Piteå; ang:de uphörande af de inom Lappmarkerne i Norrbottens och Westerbottens
Län under namn af domare- och tingstolks-näster utgående afgifter; ang:de befrielse från rotering för hemmanet Ansätt i Jemtlands Län; ang:deett. pensionstillskott från Allm.
IndragningsStaten åt Majoren vid Göta ArtilleriRegemente Johan Wilhelm Westerling vid afskeds erhållande från innehafvande beställning på Stat; ang:de Löjtnanten vid Svea ArtilleriRegemente Nils Robert Themptanders upförande till pension å Allm.
IndragningsStaten vid erhållande afsked; ang:de pension å Allm.
IndragningsStaten för Löjtnanten vid Första LifGrenadierRegementet P. J. C. Loenbom; ang:de sinnessjuke UnderLöjtnanten vid Jönköpings Regemente Carl Arvid Forshalls upförande till pension på Allm.
IndragningsStaten; ang:de t. f. Fältläkaren m. m.
IndragningsStaten efter erhållet entledigande; ronde anslag för fortsättning af de geologiska undersökningarue inom Riket samt utgifvande af derpå grundade kartor; ang:de indragning till Kronan af det KronoLänsmannen i Sunnerbo Härads sydöstra distrikt på lön anslagna bostället Bökhult Södregården N:o 2 mot kontant ersättning till boställsinnehafvaren; 120 Den 9 November. ang:de anslående af ett mantal Låstad Jägaregården jemte Via mantal Grönetomt till boställe åt Kronofogden i Södra Wadsbo fögderi af Skaraborgs
Län; om anslående af 3/4 mantal N:o 1 Törrestorp till boställe åt Kronofogden i Höjentorps fögderi af Skaraborgs Län i st. f. nuv:de Kronofogdebostället ett mantal N:o 8 Stentorp Frälsegården; ang:de åtgärder till behöfvandes undsättning i missväxtår; samt ang:de öfverlåtandeåt Strömsholms nya KanalBolagafeganderätten till en jordrymd från Strömsholms Kungsladugård och Stuteri.
Då härefter förekom K. M-.s
Propos. i fråga om kostnadsfri uplåtelse af Kronan tillhörig jord åt Gellivare blifvande bolag för anläggning af en jernväg emellan Gellivare malmfält och Bottniska viken, anmälte sig och yttrade Frih. Hermelin, Carl Samuel: Till Utsk:ts ompröfvande får jag hemställa, huruvida icke, i händelse den föreslagna jernvägen ifrån Gellivare kommer att gå öfver några redan anlagda kronohemman eller krononybygget ersättning bör lemnäs till inneliafvarne deraf.
Jag skulle tro att största billighet berättigar dem till enahanda ersättning, som tillförsäkras egare af frälse- eller skattelägenheter.
Emedan jag erhållit ordet uti detta ämne, må det tillåtas mig yttra min betänklighet vid det medgifna undantaget af exportfrihet af jernmalm.
— Måhända hade i st. bordt sökas att förskaffa det s. k.
GellivareBolaget ett penningeanslag af tullmedlen eller andre allmänna medel, — motsvarande nyssnämnde fördel, — enär ett sådant betydligt och kostsamt företag erfordrade allmänt understöd, och det beviljade undantaget i tulltaxan alltså skulle kunna undvikas.
En annan fråga, som förtjenar upmärksamhet, är äfven ansökningen att få begagna kronoarbetskarlar.
De Norrländska provinserna hafva ett stort företräde framför de sydligare i afs. å befolkningens moralitet.
Detta omdöme är grundadt jemväl på Just.- StatsMinisterns och på FångStyrelsens EmbetsBerättelser.
Skulle nu en dylik arbetskommendering blifva der stationerad, fruktar jag att sådant skulle hafva en menlig inverkan på befolkningens sedlighet och dess säkerhet till person och egendom uti en glest bebodd landsort, då det skulle blifva ganska svårt att hålla noggrann tillsyn öfver ett sådant kompani.
Att inrätta en straffanstalt vid Gellivare malmberg, ehvad upsigten derå skulle öfverlemnas åt Statens tjenstemän, eller åt delegarne i ett enskildt Bolag, bestående måhända till större del af främlingar och utländske undersåter, — förmenar jag möta flere grundade anmärkningar och många svårigheter.
Jag tror dessutom att möjlig misstanka bör undvikas om någon imitation af Ryskt förvisningsstraff till Siberiske Bergverk — eller andre Staters Deportationsåtgärder.
Jemte den K, Proposm anhålles att desse erinringar må till Utsk:t medfölja.
Den 9 November. 121 Efter härmed afslutad öfverläggning remitterades den K. Propos:n jemte yttrandet till StatsUtsk:t.
Till samma Utsk. remitterades nedannämnde K. Propos:r, nemi.: ang:de uplåtande af en Halmstads Slott tillhörig jordlott till byggnadstomt för ett nytt tullhus i nämnde stad; i fråga om utbyte af Häradsskrifvareboställe!
Hagebohl, '/2 mantal, emot 7/i6 mantal Kålshult i Ostra Härad af Jönköpings Län; ang:de försäljning af 6 Länsmansbostäl Islägenheter i Malmöhus
Län; ang:de användandet af de på anslagen för Nockeby- och Drottningholms-broarnes ombyggnad upkomna öfverskott; ang:de uphörande af den s. k. kalkugnsafgiften på Gottland; ang:de Leckö Kungsgårds användande till ekplantering förStatens räkning; ang:de ytterligare anslag för det nya jordeboksverkets fortgång; ang:de förhöjning af den pension å RiksStatens Allm.
IndragningsStat, som vid 1853 och 185 4 årens Riksdag blifvit Guvernören öfver Svenska Kolonien S:t Barthelemy, Öfversten J. H.
Haasum tillförsäkrad; om ersättning till Kronofogden Anders Rhodin för kontanta medel, till ett belopp af 1,971 R:dr 71 öre r.mt, som blifvit en Kronobrefbärare genom rån fråntagne och derefter måst af Rhodin återgäldas; ang:de utbyte af jord, tillhörande Nyköpings Slott, emot stadsjord, för anläggning af gasverk i Staden Nyköping; ang:de öfverlåtelse till Allm.
Barnhusinrättningen i Stockholm af en utaf Stockholms Stads och Läns Kurhus å Kungsholmen begagnad tomt; ang:de anslag till fullbordande af det invid hufvudstaden upförde hospital för sinnessjukas vård; samt ang:de anslag till folkundervisningens befrämjande.
Efter skedd föredragning af de i förra plenum på bordet lagde K.
Proposme ang:de förändring i bestämmelserna ronde postvigten och ang:de den s. k. kurhusafgiften, blefvo desamma remitterade till Bevilln.Utsk:t. K. M:s Nåd.
St:r i ani. af åtskilliga af R.
Riksmöte beslutade lagförändringar lades till handlingarne.
Efter föredragning af den K.
Skrifvelsen med öfverlemnande af förslag till nya predikotexter och ny kyrkohandbok, anmälte sig och yttrade Hr Estenberg, Carl Christian:
Jag anhåller att redan nu få göra en enda anmärkning vid det nya handboksförslaget, hvilken torde få åtfölja remissen till Utsk:t.
Denna anmärkning rörer den 122 D en 9 November. föreslagna lydelsen af Döpelse-formuläret.
Jag anser nemi. denna punkt vara så högst karakteristisk, att jag icke kan underlåta att framhålla densamma som ett bevis på den anda, som i förslaget är rådande.
1 det nu gällande
Döpelse-formuläret förekommer följande allokution till barnet: »Barn, vill du i denna tro varda döpt och till dess heliga pligter förbindas?
I det nya förslaget harman deremot, oaktadt den icke kan anses särdeles lång, afknappat densamma, och der heter det blott: »Barn, vill du i denna heliga tro varda döpt?» — Detta uteslutande anser jag ganska origtigt, emedan deraf följer, att barnet ej tillförbindes till några pligter, utan döpes blott till en sådan tro, som våra motståndare anklaga oss för.
Man har nemi. mot dopet anfört, att detsamma skulle gifva menniskan en otillbörlig förtröstan på den yttre handlingen, sfi att man derigenom skulle anse sig vara hvad man icke desto mindre icke är.
Jag fruktar, att det nya formuläret kan gifva stöd åt ett sådant missförstånd i afs. å vårt barnadop, och har velat fästa Utsk:ts upmärksamhet derpå, att den gamla handboken i detta afs. är fullständigare och mera tydlig än det nu framställda förslaget.
Då K. M. i denna före dragna Nåd.
Skrifvelse icke framställt något förslag i afs. å handbok eller predikotexter, utan endast till R.
St:rs granskning öfverlemnat de förslag, som blifvit af vederb:de på nåd. befallning up gjorda, är det ingalunda min mening att ingå i något besvarande af den siste talarens anmärkning.
Jag har begärt ordet, emedan jag förmodar, att den Nåd.
Skrifvelsen kommer att remitteras till Ekon.Utsk:t; en åtgärd, mot hvilken jag icke har något att invända, då jag nemi. i allmänhet anser lämpligt, att remiss af ett ämne sker blott till ett enda Utsk., äfven när detta ämne är af natur att böra af flera Utsk. behandlas
Men jag anhåller att få fästa upmärksamheten derpå, att i förslaget förekommer en puukt, som står i sammanhang med Kyrkolagen, och att det således vore önskvärdt att sammanträde af Ekon.- och LagUtskms
Afdelmr för frågans behandling måtte ega rum, hvarigenom man äfven vunne den fördel, att förslaget, som bör blifva föremål för en grundlig och noggrann pröfning, och således torde uptaga en ej obetydlig tid, blefve behandladt af ett färre antal ledamöter, än om det skulle granskas af Ekon.Utsk:t in pleno. öfverläggningen förklarades afslutad och den K.
Skrifvelsen jemte yttranderne remitterades till Allm.
Ekon.Utsk:t Sedan H.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, härefter föredragit K. M:ts Nåd.
St. i ani. af väckt fråga om undervisningens ordnande för den qvinliga ungdomen, samt hemställt, att R. o. Ad. skulle lägga till handlingarne denna Nåd.
Skrifvelse, som endast innehöll svar å en af R.
St. under sednaste Riksdag aflåten underd.
Skrifvelse i ämnet och åtföljdes af ett StatsRåds-Prot., upptagande en af Chefen för Ecklesiastik-Depart. gjord utredning af frågan; anmälde sig och yttrade Den Ö No vember. 123 Frih.
Skrifvelsen är fogadt ett StatsRåds-Prot. i ämnet, innehållande, jemte utförlig och enligt min tanke särdeles tillfredsställande motivering, ett i 2:ne alternativer fördeladt förslag, hvilket jag anhåller, att såsom motion för min del få uptaga, och som alltså torde i denna egenskap på samma gång med den.
Skrifvelsen till StatsUtsk:t remitteras.
Detta förslag alser inrättandet af en Bildnings-Anstalt för danandet af Lärarinnor.
Endast i det fall, att StatsUsk:t finner medel beklagligen tryta för stiftandet af ett Institut, sådant det i förslaget omförmäles, önskar jag, att åtminstone det vigtiga ändamålet måtte befrämjas medelst anläggning af ett Seminarium, sådant som i det först framställda alternativet är omnämndt.
Men lika med Dep:sChefen, och på grund af de utaf honom anförda, särdeles talande förhållanden, anser jag det af honom i andra och särskildt för framtiden förordade alternativet af ett Institut, sådant det i förslaget är antydt, vara vida att, i anseende till omfattande och varaktigt gagn, föredraga.
StatsRådet har, oaktadt den enhälligt erkända nyttan och erforderligheten af en sådan allmän inrättning, trott densamma kunna möjligen upskjutas, för den händelse, att mera oundgängliga behof toge tillgångarne i aifepråk.
Jag hyser emellertid den öfvertygelse, att omsorgen för lärarinnors danande utgör ett föremål af en, om ej oundgänglig, dock särdeles angelägen beskaffenhet; och vågar jag derföre vördsamt hemställa och föreslå, att de härtill nödige medel måtte af R.