Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr von H ngsströin, joban, anmärk» te tvid 6:te §. ak deruti, ivid fragan om de Osconomiska k-opvliliouerna, ftrmodeligen genom mWrifliing, ciieracies Regerings» For'mens 47. §., hwilke» rörer Hemliga Utskottet.
Herr Lotenblaä, iVIarbias- Denna §. har alltid i sadana fall som detta warit citsrsä i Riksdags-Bestulen, förmsdeligeq emedan i 47. Z» r;8L namneS Urskokt; och dek ar endast et brukelsgt formulär', som här är iakttaget.
Deruppå fortfors med läsningen oafbrutet; hwar efter Hans Lxcslisnes Herr Grefwe» och Landt-Marskalken fragade, om Högloft.
Ridderskåpet och Adeli, godkände Riksdags» Beskuret?
Brswarades med Ja» Herr Grefwe» och Landt- Marskalken tllkäniiagaf, at ordningen wld riifalle af Riksdagens sinkande i morgon .more sadan, ak Ridder stupet och Adeln först ställe mösa Kongl.
Mast i Skadekyrk-n klockan 4 ro sörmiodagen, och derifrån, efter flu ad Gudstjenst, wara Hans Majit följagtiq kil Rik-lale"^ samt sedan Ständerue der blifwit mstlllde, ril Slok» tet.
At de str^pu!srs6s af atla Staude,,, som under HerrGrsfwens och Landt-Marstalkens anförande ställe upwakca endast Hennes Ma>:t Drottningen (emedan Konungen för sin egen del i Nader behagat gil» wa äisponss för en dylik underdånig upwaktnmg,,skulle xa Slocret gwarbliswa; Men de öfnge af Ridderstapcis och Abelnö Ledamöter, under Eldsta Grefwens anförande, begifwa sig trl Riddarhuset, dit Hrr Gref, wen och Landt, Marstalken straxt efter a fstedsta ga lidet hoS H-niicS Mastt stnlle med Ridderstopeks och Adelns VepmsreäL ankomma, för at af Högloft» lk Rlddcrstapec och Adeln laga afsked. rz?z Hanö Hxcellence Herr Grefwen och Zandt- Marskalken förmälte widare, ar Riddarhus >8 crsrororen onmölc cmöjUgheten at nu wera medhinna rnunäs! inaria af krorocullerna efter d. 9.
Junti, och i ödmjukhet bcmstäslt, om ej, La alltjä ej någon jalia! irz ar dcsto ?roroc Ilar l klena kan ewa rum, ve Rrdderfkcwets Adelns Ledamöter, sam rolät, skulle beh ga hemma hoS Riddarhus-8sLreiessien ötwerse sina fattade rankar/ eller ock skrifte!! ie» deni inlemna; hwareflcr och da BestuienS r guehet är genom de Julieraoe och utfärdade Lxrrllöia krnlvcolli försäkrad, berörde krorncollor kunde i Slockholm, i nörworo as Riddarhus-OireLiioiren och sädai.a Ridderskopct och Adelns Ledamöter som sjclfive bcmistat Riksdagen, upläsaS och sedan lil trycket befordras.
Härtil ropades Ja.
Herr von LlnZsltröm, ^okan, trodde ordningen hofwa fordrat, at ^ulieringeo skulle för sig ga, innan Ridderskapct 06) Adeln fkilldes frätt Riksdagen.
Ridd arhus - Lecrer er,ren Ullat sig ej skola hofwa wägar göra denna hemställan, om der ej wore en kk/lijk omöjlighet, at fä krorocnlierna färdiga innan Riddelskapet och Adeln äcMlsas.
Grefwe kVIorner, (larl (Zakris!, samtyckte för si» del ti! de föreslagna utwäqar, med det tillägg, at de Ledamöter, som ej nu hunne juli-era sina yttranden, matte äga denna rättighet öppen wth «nko,ysten til Stockholm, om de dic resa. rz84 ^ ------ Grefwe k^amilkon, Höolpl, I^näviA,' tilläde der wilkor, at om någre
Ledamöter försumma» de at sina yttranden öswerse och Walters, säoant inga, lunda skulle förhindra Lrorocollarngs tryckning, Ulan den samma fullföljas, sa sort kruwcol leima hunne blifwa färdiga.
Herr Grefwen och Landt - Marskalken gjorde ?rc>^oli'irm pä dega Grefwe thorner! och Grefwe kkamilions tillagningar, hwrlka Biföllos.
Pisteraäs^ Riksens Ständers klxpsäirion om Bckalnlngs-säktet af Bewillningen, om (lonvov-LommillariatStZ skuld, och om Koppar-Polletterna.
Hans Txcellsncs Herr Grefwen och Landt-Marskalken.
Ridderjkapet och Adeln har sörliden gårdag hörr sig föreläsas Tyska Korkans Föreståndares lVismn-ial om ersättning för kostnader i anseende r>l Kyrkans inredande til Riddårhus med mera.
Protocoll, hållna hos Högloflige Ridderskapet och Adeln, vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, Åren 1828 och 1829* Tjugondeförsta Häftet.
Tryckta hos Johan Hörbergt 1831.
Tisdagen den 14 April 1829.
Plenum klockan half till g Förmiddagen.
Sedan io3 §. i RegeringsFormen och 64 §. i Riksdagsordningen samt 41 > 42» 4^ och 44 §§• i RiddarhusOrdningen blifvit uppläste, företog Ridderskapet och Adeln val af 12 Ordinarie Ledamöter och 4 Suppleanter, hvilka, å Ridderskapets och Adelns vägnar, borde deltaga uti den Nämnd, som, enligt io3 §. i RegeringsFormen, skulle äga, att döma, huruvida Högsta Domstolens samtelige Ledamöter gjort sig förtjente, att i deras vigtiga kall bibehållas.
Valet fortsattes, hvarunder Hans Esccellence Herr Grejven och LancltMarskalken öfverlemnade klubban till Grefve Mörner> Carly samt bortgick.
Efter val-förrättningens slut, befunnos följande Herrar, genom de fleste rösterne, hafva blifvit utsedde till Ordinarie Ledamöter; N:o 48- Grefve Piper, Carl Claes, i86röster. — 115. — Lagerbjelke, Axel, 288 — •— 220.
Friherre Palmstjerna, Carl Otto, 195 — 4 Den 14 April.
N:o a36.
Friherre Stjerneld, Algernon, 191 röster. — 246.
— Manderström; Full mägtig Herr Franc Sparre, Bengt Erland , 176 *—■— — 318.
— Liljehorn, Gustaf, i65 — — 329.
— Adlerbeth, Jaeob, 222 —- — 1096.
Herr Engelcrantz ;Full mägtig Friherre Ridderstolpe, Gustaf, 187 — — 1117.
— Cederschjöld, Pehr Gustaf, 171 — i3o4- *■*“ Kuylenstjerna, Gu staf Wilhelm, . . . 166 — — 1662.
— Nordenfelt, Olof, 226 — — 2276. —■ Berzelius, Jacob, 169 — Suppleanter : — 861.
Herr von Gegerfelt; Fullmägtig Herr von Schantz, Carl Petter Ulrik Otto, 161 — — 377.
FriherreReuterschjöld, Axel, i56 — — 199. — Wrangel, Henning, i5i —• •—• 2002.
Herr Hisinger , Wilhelm, . . 151 — Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan 8 om aftonen.
Den 21 April f. m. 5 Tisdagen den 21 April 1829.
Plenum klockan jo Förmiddagen.
Undertecknad Riddarhus-Sekreterare uppläste en från Hans Eoccellence Herr Grefven och LandtMarskalken till undertecknad aflåten skrifvelse, så lydande: Herr Riddarhussekreterare!
Hindrad af opasslighet, att i dag infinna mig vid Ridderskapets och Adelns Sammanträde, anhåller jag, att Herr RiddarhusSekreteraren behagade det hos Ridderskapet och Adeln vördsamt anmäla.
Med fullkomligaste högaktning har äran förblifva Herr RiddarhusSekreterarens ödmjukaste tjenare Carl DeGeer.
I anledning häraf tog Grefve Brahe> Magnusj såsom äldste närvarande Grefven, klubban.
Justerades 6 ProtocolIsUtdrag, innehållande Ridderskapets och Adelns i Plenum d. i3 dennes fattade beslut.
Öppnades Protocollet, hållet den t4 dennes vid sammanträdet af den Nämnd, åt hvilken varit uppdragit att döma, huruvida Högste Domstolens samtelige
Ledamöter gjort sig förtjente att i deras vigtiga kall bibehållas; och blef berörde Protocoll nu uppläst, så lydande: 6 Den 2i April f. m.
År 1829 den i4 April, sammanträdde den Nämnd, som äger att döma, huruvida Högsta Domstolens samteligeLedamöter gjort sig förtjente, att i deras vigtiga kall bibehållas, då öfver följande
Proposition röstades:
Den som anser omröstning böra på det i io3 §.
Riksdagsordningen föreskrifne sätt anställas till uteslutande af någon bland Högsta Domstolens Ledamöter, voterar Jaj Den det ej vill, voterar Nej; Yinner Nej, blifva Högsta Domstolens samtelige Ledamöter bibehållne; Och befunnos efter voteringens slut, sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit sålunda; Ja — 18, Nej — 29, I följd hvaraf Nämnden ansåg Högsta Domstolens samtelige Ledamöter böra vid deras Embeten bibehållas.
Ut supra. Carl Clas Piper, C. F, af Wingård, Jean Noreus. Jon Jonsson.
Herr Grefven och Ordföranden hemställde, om icke, sedan den i io3 §.
RegeringsFormen stadgade omröstning öfver Den ai April f. na.
7 HÖgste Domstolens Ledamöter således blifvit verkstäld, Ridderskapet och Adeln skulle finna för godt anmoda ExpeditionsUtskottet att uppsätta en underdånig Skrifvelse till Kongl. Maj:t med anmälan, det Högste
Domstolens samtelige Ledamöter blifvit i deras vigtiga kall bibehållne.
Herr HejkenskjöldCarl Wilhelm:
Sorn. jag är hindrad, att hädanefter oafbrutet vistas i Hufvudstaden, får jag afsäga mig den plats jag innehar i BevillningsUlskottet.
Herr Grefven och Ordföranden tillkännagaf, att Friherre Liljehorn, Gustaf, äfven afsagt sig sin befattning såsom Ledamot i BevillningsUtskottet; hvarföre Herr Grefven och Ordföranden anmodade Herrar Electorer att med första sammanträda, för att utse tvenne nya Ledamöter i BevillningsUtskottet efter Friherre Liljehorn och Herr Heykenskjöld.
Herr Rosenbladj Rernhardj uppläste föl Redan vid 1823 års Riksdag var Statsutskottet betänkt på medlen att försöka minska den årliga bristen vid RiksgäldsContoirets, genom GeneralAssistanceVerket, idkade Lombard-rörelse.
Äldste ÖfverCommissarien vid nämde Verk, P. A. Heyderich, 8 Den 21 April f. m. hade inlemnat förslag till minskning i den använda Tjenstemanna-personalen, som till en del antogs, ehuru bland annat icke i afseende på ÖfverCommissariatets indragning såsom Collegium, och återställandet af en enda Chef, såsom under den tid Verket tillhörde ett enskilt Bolag, Genom ÖfverCommissarien Heyderichs den 6 dennes timade död är en ÖfverCommissarie-plats i GeneralAssistanceContoiret blifven ledig, och får jag vördsamt föreslå, att denna plats mätte tills vidare lemnäs obesattx och att x om under närvarande arbetsordning man skulle anse oundgängligtx att tillförordna någon, som förrättar tj ensten, endast skillnaden emellan den tjenst förrättandes innehafvande lön, och ÖfverCommissarie-lönen måtte honom såsom arfvode anvisas.
Herr Rosenblad, Bernhardanförde vidare skriftligen:
Bland medlen att framkalla och belöna skickligheten och förtjensten vid Riksens Ständers egna Verk , är tryggheten för Tjenstemännen att vara förvissade om efterlemnade enkors bärgning.
I Riksens Ständers Bank har också, till en del med stora publika bidrag, blifvit bildad en rik fond, och en enka efter en af de äldre
Commissarierne erhåller 5oo R:dr B:co i årlig pension.
Det andra Rikets Ständers
Verk är i detta afseende ej så vällottadt.
Enka efter
Den 21 April f. m. 9 en ÖfverCommissarie vid GeneralAssistanceContoiret erhåller af Verkets EnkeKassa endast 180 R:dr B:co.
Äldste ÖfverComtnissarien P. A.
Heyder i ch är nu nied döden afgången.
Under längre tjenstetid utmärkte han sig genom särskilt nit och skicklighet.
Han ordnade den vidlyftiga lånerörelsen på ett sätt, att den kunnat tjena till modell för Bankens lånerörelse på guld och silfver.
Han har äfven afgifvit förslag till förenkling af organisationen af Tjenstemännen vid Assistancen, och ehuru hans förslag endast styckevis blifvit antaget, har årsdeficit de sednare åren varit betydligen mindre.
Af dessa skäl och då denna förtjente Embetsman efterlemnat
Enka i knappa omständigheter, får jag vördsammast föreslå_, att en pension af 3so R:dr B:co måtte på RiksgäldsContoirets
Stat uppföras för framlidne ÖfverCommissarien P. A.
Herderichs efterlemnadeEnka; hvarigenom, lion försättes i samma förmoner som en enka efter en hennes mans vederlike i Banken.
I afseende på Herr Rosenblads första motion, får jag tillkännagifva, att Fullmägtige i RiksgäldsContoiret i dag redan beslutat den åtgärd Herr Rosenblad föreslagit, att nemligen lemna den lediga tjernsten i GeneralAssistanceGonloiret tills vidare obesatt, och förordna en person att under tiden förrätta tjensten, emot arfvode.
Hvad den sednare IO Den 2i April f. m.
Motionen beträffar, är jag skyldig att vitsorda den afgångne Tjenstemannens förtjenster i afseende på GeneralAssistanceContoret, men rörande beloppet af den pension, som bör tilldelas hans Enka, kan jag icke yttra mig så bestämdt, som Herr Rosenblad, innan vederbörandes utlåtande blifvit inhemtadt.
Herr Rosenblad: Sedan Herr von Hartmansdorff upplyst, att den i min första Motion föreslagne åtgärd redan blifvit verkställd, anhåller jag att få återkalla denna Motion, men begär remiss af den andra till StatsUtskottet, Herr Grefven och Ordföranden hemStälde, om icke Ridderskapet och Adeln behagade tillåta, att Herr Rosenblads först väckte Motion, i afseende å den genom ÖfverCommissarien
Heijderichs död ledige ÖfverCommissariebeställning i General-Assistance Contoret, måtte, såsom af Herr Rosenblad numera återkallad, få förfalla, Bifölls, Herr Rosenblads sednare Motion, angående pension på RiksgäldsContorets
Stal åt aflidne ÖfverCommissarien Heijderichs Enka, lades på bordet, Företogs till pröfning Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottets den 28 sistlidne Mars under N:o 83 afgifne, och den 1 dennes e, m. på bordet lagde Utlåtande Den 21 April f. m. i anledning af gjord hemställan, att Directionen öfver Danviks Hospital måtte förklaras oberättigad, att uppbära Recognitionsafgift till Hospitalet, vid Upplåtelsebrefs utfärdande på Besittningsrätten af dess Hemman* Friherre Anckarswärd, Carl Henrik,*
För mig framställer det sig som den ifrågavarande Recognitionsafgiften till Danviks Hospital är bygd på en oriktig grund.
Jag tror, alt Danviks Hospital för sina Frälse-» skatte-hemman ej kan äga andra anspråk än öfrige FrälseSkatteägare, hvilka ingalunda äga att förbehålla sig en sådan 3-procentsafgift hvar gång Hemmanen gå i köp.
Jag kan ej inse lagligheten af en sådan rättig-i het, Det måste vara gifvet, att Danviks Hospital ej äger bättre optionsrätt till de under Skattemannarätt derifrån försålde Frälsehemman» än andra ägare af Frälseränta, Desse äga väl förmånsrätt, att lösa sig tili Hemmanet för det med köparen betingade priset; men icke äga de, att minska saluvärdet genom förbehåll af en 3-procentsafgift.
Jag anhåller derföre om återrimiss, på det
Utskottet må närmare utreda naturen af de ifrågavarande Hospitalshemmaneu och de serskildta förhållanden, sorn med dem kunna äga rum, Grefve Possej Arvid:
Den 3-procentsafgift, som här är i fråga, har endast af - 13 Den ai April f. ra. seende på sådane Hemman, som blifvit donerade till Danviks Hospital, men hvilka Hospitalet sedermera afstått mot vissa vilkor.
Utskottet har derföre slutat sitt Utlåtande med den förklaring, att, om Directionen för Danviks Hospital tilläfventyrs skulle finnas gå längre i sina anspråk, så att den antingen fordrade en högre afgift än den af Kongl. Majit till 3 procent fastställde, vid försäljning af sådane Hemman, till hvilka Hospitalet äger lösnings- och optionsrätt, eller ock fordrade denna afgift för sådane Hemman, af hvilka Hospitalet endast äger räntan utan lösningsrätt, skulle sådane förfoganden innefatta missbruk, med hvilka Rikets
Ständer likväl icke ägde att taga befattning, utan tillhörde det vederbörande, att derutinnan söka rättelse vid behörig Domstol.
Jag tror således icke, att den utredning Friherre Anckarswärd önskat, skulle kunna leda till något annat resultat än det, hvartill Utskottet redan kommit.
Jag anhåller derföre om proposition till bifall å Utlåtandet, Friherre Anckarswärd:
I anledning af Grefve Posses yttrande, nödgas jag förklara, att jag icke finner mig tillfredsställd af de skäl han anfört.
Så framt icke Danviks Hospital, vid Hemmanens försäljning, i köpecontracten förbehållit sig en afgift af 3 procent vid alla efterföljande köp, anser jag afgiften vara olaglig, och sådan, att DenaiAprilf.m, j3 den icke bör bibehållas.
Jag tror således, att Motionärens yrkande om återkallelse af den i detta afseende utfärdade Författning varit väl grundad, och jag fortfar i min begäran om återremiss, för att få förhållandet undersökt.
Friherre Ehrenborgh j Casper Wilhelm:
Jag tager mig den friheten upplysa, alt genom en af Herr von Schinkel väckt Motion, som blifvit remitterad till Lagutskottet, har jag kommit i erfarenhet deraf, att med de ifrågavarande Danviks Hospitals Hemmanen är ett helt annat förhållande, än Friherre Anckarswärd tyckes förutsätta.
De äro donerade till Hospitalet under full ägande rätt, men sedermera af Hospitalet afhände till nu varande innehafvarne under vilkorlig besittningsrätt; de kunna således icke intecknas.
Herr von Schinkel har nu väckt fråga om, att denne besittningsrätt borde öfvergå till sådan äganderätt, att inteckning kunde beviljas.
LagUtskottet har ansett denna fråga så ingripande i de till Danviks Hospital bestämde Anslag, att Utskottet communicerat motionen med StatsUtskottet, och det är på de förenade Utskottens behandling, som frågan för närvarande beror.
Detta torde tillräckligt antyda, att dessa Hemman ej inneliafvas under ägande rätt, och att Danviks HospitalsDirection ej kan förhindras, att vid försäljning af Hemmanen göra hvad >4 Den 21 April f. m. förbehåll den behagar.
Annorlunda kan visserligen förhållandet blifva, om Lag- och StatsUtskotten, hvad jag nu icke på förhand kan känna, tillstyrka någon förändring uti den besittningsrätt
Hemmansinnehafvarne nu hafva, men detta tror jag icke kan lägga hinder i vägen för bifall till det nu ifrågavarande Utlåtandet; lielst ett blifvande
Beslut om en möjligen förändrad besittningsrätt icke lagligen kan återverka på en förfluten tid af Directionens derunder vidtagne åtgärder.
Jag tillstyrker sålunda bifall å Utlåtandet.
Jag tager mig friheten, att till Grefve Posse endast framställa den fråga, om icke någon skilnad i förhållandet äger rum emellan Danviks Hospitals Frälse-och Skattehemman, och om icke här endast varit fråga om Frälsehemmanen.
I fall någon sådan skilnad icke äger rum, vill jag gerna frångå mitt påstående; men annars tror jag, till vinnande af full säkerhet, det åtminstone vara oskadligt, att en återremiss äger rum.
Icke ens af Motionären har någon skilnad emellan Danviks Hospitals Frälse- och Skattehemman blifvit ifrågasatt, och någon upplysning derom har icke eller vid målets behandling i Utskottet kunnat vinnas.
För mig synes det också ganska likgiltigt, enär, på sätt Friherre i Den 21 April f. m. i5 Ehrenborgh upplyst, dessa Hemman blifvit Hospitalet äfhände endast under vissa vilkor, eller med. rättighet till återlösen, för hvilken Hospitalet uppburit en viss afgift.
Detta har från uråldriga tider ägt rum, och enda skilnaden är numera, att Kongl. Maj:t bestämt, det denna afgift icke får öfverstiga 3 procent.
Motionären synes väl hafva antydt, att Danviks HospitalsDirection gått längre än vederbordt, och fordrat afgift äfven vid försäljning af sådane Hemman, der
Directionen ej ägt rätt att fordra den; men detta har han icke bevisat, och det utgör dessutom ett ämne, hvarmed Rikets Ständer icke kunna taga någon befattning.
Utskottet har derföre, sagt, att om missbruk ägde rum, hade vederbörande att söka rättelse i laga ordning.
Jag tror således, att Ekonomiutskottet, i händelse af återremiss, icke, efter tydliga föreskriften i go §.
RegeringsFormen, kan gå längre än det redan gjort.
Men om Rikets Ständer, i anledning af Herr von Scliinkels Motion och det Utlåtande deröfver, som kommer att afgifvas af Stats- och LagUtskotten, skulle vilja efterskänka äganderätten till de ifrågavarande Hemmanen, då medgifver jag, att ett annat förhållande kommer att inträda.
Jag skulle tro, att ifrågavarande Utlåtande först kan afgöras, när det andra Betänkandet, hvarom
Dea 2i April f. m.
Friherre Ehrenborgh talat, inkommer från Stats- och LagUtskotten.
Man skall då vara i tillfälle, att erhålla bestämda upplysningar om förhållandet med dessa Danviks Hospitalshemman, och jag befarar att, på sätt Grefve Posse anmärkt, go §. lägger hinder i vägen för målets pröfning, intill dess man fått inhämta, under hvad vilkor Hemmanen från början blifvit donerade till Hospitalet.
Jag föreslår derföre, alt Herr Grefven och Ordföranden täcktes framställa proposition, att förevarande Utlåtande får hvila, till dess Stats- och LagUtskottens Betänkande öfver Herr von Schinkels Motion kommer under öfverläggning.
Friherre Ånckarswärd förenade sig med Herr Hjerta.
Ehuru jag begärt bifall å Utlåtandet, har jag likväl ingen ting emot, att det får hvila, till dess Betänkande inkommit öfver Herr von Schinkels Motion ifrån Stats- och LagUtskotten, hälst jag har anledning tro, att det bör kunna ske temligen snart.
Med den kännedom jag redan äger om saken, tror jag mig dock böra upplysa, att ingen skilnad finnes i besittningsrätten af Danviks Hospitals Frälse- och Skattehemman.
Efter de Handlingar, som äro Herr von Schinkels Motion bifogade, skall man finna, att dessa Hem - Den 21 Aprtl f. m, *7 Hemman aro af en alldeles egen natur, som torde föranleda en noggrann undersökning å StatsUtskottets sida.
För min del har jag icke eller något emot att frågan får hvila, ehuru jag icke inser, att EkonomiUtskottets förevarande
Utlåtande har något oskiljaktigt sammanhang med det, som af Statsoch LagUtskotten kommer att afgifvas.
Jag får blott upplysa, att EkonomiUtskottets
Utlåtande endast haft afseende på sådane Hemman, till hvilka Danviks Hospital äger en ostridig lösningsrätt, och för hvilka Directionen till följd häraf vid hvarje nytt köp utfärdar stadfästelsebref.
Herr Grefven och Ordföranden hemställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg EkonomiUtskottets ifrågavarande Utlåtande böra, på sätt Herr Hjerta föreslagit, ytterligare hvila på bordet.
A nyo föredrogs och bifölls Bevillningssamt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottens den 6 sistlidne Mars under N:o i afgifne, och den i dennes e. m. på bordet lagde, Utlåtande i anledning af väckte Motioner om ändring af 4 §:n i underrättelserne till 1826 års TullTaxa. 21 H. rå Den ii April f. ra.
Företogs till pröfning Bevillnings samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottens den 6 sisth Mars under N:o 2 afgifne, och den 1 dennes e. m. på Bordet lagde, Utlåtande, angående väckt Motion om Förbud emot införsel af eller tull å utländsk tvål, ull och ost.
Grefve Gyllenborgs Johan Hennings hade inlemnat ett Anförande, som upplästes, så lydande:
Då jag anser mig icke sakna anledning, till erindran vid Bevillnings och Ekonomiutskottens gemensamma Utlåtande, angående Friherre von Sallzas Motion om Förbud emot införsel af, eller tull å, utländsk ull, får jag vördsammeligen densamma framställa, så väl, i afseende på behandlingssättet af Motionen, som förenämde yrkande, hvilket deri innefattas.
Hvad det förra angår, har jag trott, det Grundlagens föreskrift om tvänne eller flere Utskotts förening haft till föremål gemensamma öfverläggningar till gemensamt resultat; så tillgår i sammansatta Stats- och BancoUtskotten, der i Financielle ärender de utgöra blott ett Utskott och afgöra målen efter pluralitetens beslut; enahanda synes mig förhållandet äfven böra vara i andra sammansatte Utskott; men öfverläggningarne i sammansatte Bevillnings- och EkonomiUtskotten, angående förenämde Motion af Friherre von Saltza, förete likväl ett annat 7 Den ai April f. m. 19 behandlingssätt, då begge Utskotten väl gemensamt afslå Motionen om yrkadt Förbud emot införsel af utländsk ull, men BevillningsUtskottet förbehåller sig att framdeles få enskildt utlåta sig, huruvida förhöjd Tull derå medgifves.
BevillningsUtskottet kommer således att yttra sig öfver Motionen till hela dess vidd, äfven öfver den Ekonomiutskottet enskilt tillhörande ekonomiska delen deraf, men Ekonomiutskottet deremot har blifvit inskränkt till omdöme blott om hälften af Motionen, då likväl mig synes, att Utskotten bordt collectivt utlåta sig Öfver hela Motionen, som utan svårighet tycks kunna ske, serskildt från den åberopade blifvande Tulltaxan, då om belopp af några skilling mera eller mindre i Tull lätteligen kunnat af begge Utskotten öfverenskommas, i sammanhang med frågan om Förbudet, oberoende af andra Tullförfattningar, och detta synes mig så mycket mera bordt äga rum, som Ekonomiutskottet, hvars bestämmelse är, att söka befordra Landets ekonomiska fördelar, då varit i tillfälle att pröfva, om Tullafgifterne för utländsk ull uppfyllt ändamålet att motverka en öfverdrifven ullimport, som nu likväl är till BevillningsUtskottets godtfinnande öfverlemnadt, Hvad åter sjelfva frågan om import af utländsk ull angår, så visar det sig icke otydeligt att orsaken, hvarföre ullproductionen 1 Riket icke är så utsträckt, som den hprde och lätteligen 2* ao Den 2i April f. m. kunde vara, ligger i det vanpris, hvartill ull de sednare åren fallit, och månge Landtman instämma i min erfarenhet, att inskränkning i antalet af