Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Bå dsssa grunder äro de af Directiooes 15© Dm 17 Martil e. m. med Bolagets sanction officiel t framlenwade be? räkningar uppställde, och som med allt, hvad jag sedan d;n tiden sett, annu ej äro hvarken vederlagde eller bättre ersatte, efter mitt omdöme. jag får alltså i detta hänseende blott åter åberopa denna plan till införning, dåden ej yrkar annat, än hvad Höglofl.Utskotten an.' sett i alla fall oundvikligt.' ett temporairt h\5 träde.
Andra ohkhefer finnas äfven emellan Utskottens uppgifter och Directionens hvarjehanda framställningar.
Fe bestå deruti, att Utskotten, uti deras uppgjorda calcul, ehuru dess öfverskrift uppgifver tillgdngariie och skulderne vara upptagne för den 1
Ja nitar ii, likväl 1 sjelfva verket ej anfört dem sådana de då vörö, utan de fleste eller alla, utom contanta behållningen sådana de voro ultimo Januarii j men Cassa-b .bånn noén , til) den del densamma utgöres vid GötheborgsContoiret, efter hvad den var ultimoDecember,eilerR:r 12,163: 8: 5- Men med uteslutande af Stocke hohnsContoirets CassaBehällning 2,046: 14. 8.
I hvars stalie är tillagdt beloppet af Verkets ägande LåneBaricoCapitaler, med . . 6,699: 11:9
Och dermed Summan uppgjord till . . . . 18,862: 2Q.'
Den 17 Martil, e. pi. 15 f Peraf uppkomma nu följande skillnader ‘ y tlånings-beloppet den t januarii var rätteligen . t • • 3j?6o.500?
Är blott uppfördt till ♦ . ■ 3)682,400?
Jag håller mig till jemna 100 Riksdalerstal , i sådana Calcu-, ler är ej värdt räkna Skiliingar och Runstycken.
Pifferencen derå gör . . . 78,100, Härtill kommer, hvad genom denna uträkning äfven blifvit för litet påräknadt uti Ränta för utredningstiden med minst , ? 10,000- ytom den utelemnade contanta Gassa - tilgången i BancoSedlar vid Contoiret i Stockholm af belopp R:dr 2000, hafva IJtskotteq förbigått, eller icke käntGöthaCanaiDiscont Contoirefs yttprligar"* säkra tillgångar uti Kamere^arens vid GötheborgsContoiret
Blance,- förhvilken full säkerhet är ställd j uti förskjutne och framdeles inflytande p.s60°knings kostnader, 6amt några 1812 öfvertagca egna Adier, som sammanlagdt bör ' antagas till en säker tillgång af 48,500, gunima Ökade tillgångar R:dr 136,600, 153 Den 17 Martti, t. m.
Deremot har utelöpande Assignat tionernas Summa, den 1 Jan.s i stället för R:r 680,000, blifvit upptagen , ^ till blött 4 , 643,300, sorn skiljer . , , , . 36,800* Och TreprocentsSkuldernas belopp i stället för , , . , 2,630,200 lill , . . , 2,581,700 Skiljer , , . 48.500* När dessa , S5>ZQQ* R:dr fråndragas, så återstår sorn missräkning , , , R:dr 51,30a, Hvarmed alltså åter Götha CanalDiscontens tillgångar förminskats
Qch den uppgjorda förlusten ökats, Höglofl.
Utskotten hafva behagat , att, sned ordagrann framställning af sin fråga till ÅctieBolagen, yttra :
Mert på denna fråga hajva ActieAgarne uti Götha Canal B olag »arnt Malmö Discont iche lemnat andra , än stämda och vilhorliga svar, inne jakande blott anspråk emot Staten.
Utan kännedom af hvad andra inblandade eller ej inblandade Bolag svarat, torde det tillåtas mig fä upprepa CanalBolagets svar#
Ben ijr Martti, e. ml 153 då det hade att svara , ej endast för enskilt vinning, utan ock för den anläggningens bestånd och fortgång, som nitiskt uppfyllda förbindelser ålägga det att vårda , ehuru ett så<« dant upprepande äfven af de uti detta svar åberopade, Utskotten förut bekanfe Handlingar, vöre för vidlyftigt.
Vördsamt Memorial! ”Den fråga, hvilken uppå Höglofl.
BancoUtskottets förordnande, genom Utdrag af Herrar BancoFulimägtiges Protocoll af den 3, uti innevarande Månad, blifvit gjord till Götha CanalBolag, huruvida Bolaget nu vore sinnadt, samt sålunda beredt och i tillfälle att behörigen uppfylla CanalDi&contens förbindelser, med bifogadt förklarande, att om Bolaget saknade utväg dertill, borde sådant utan allt uppehåll tillkännagifvas , skattas med tacksamhet af Götha CanalBolag , vid afgtivande af detta dess vördsamma svar , som ett dyrbart vedermäle af den medborgerliga omsorg för allas rätt, att icke ohörd dömmas , som aldrig gaknas under en lagbunden frihet.” ”Högloflige
BancoUtskottet har å sin sida funnit nödigt, att som en förberedande anstalt vid början afsina öfVeriäggningar, i anledning af Kongl» Maj:(s Nådiga Proposition till Riksens Ständer om allmänna Fenningerörelsen och Myntvärdets upprätthållande, låta framställa ofvanberörde' fråga till Götha CanalBolag- Bolagets Direction har äfven ä 1.54 Den 17 Martil, e. in - tin sida insett sitt åliggande , att, så tidigt sorn möjligt, afgifva ett Förslag i samma amu ne, och har, till förekommande af allt uppehåll, redan under den 19. uti sistledne Månad , gjort den i Afskrift bifogade underdåniga framställning till Kongl. Maj:t , thed anhållan om Nådig Proposition till Riksens Ständer.
Denna CanalDirectionens åtgärd är äfven af CanalBolaget gillad, likasom ofyannämnde j afskrift bifogade Förslag , hvilka båda saledes nu äro att anse såsom af Bolaget sjelf jgorda.
”CanalBolaget åberopar således vördsamt hvad på nyssnämnde sätt redan blifvit före» slagit, rörande sättet att fullgöra Bolagets förbindelser , emot fortsatt åtnjutande af de , vid dessa förbindelsers ingående, af Riksens Ständer utlastade motsvarande förmoner , och underlättad af ett teinporairt Läne-biträde , lika angeläget för allmänna Rörelsens gagn ? sorn för CanalBolageis.
”Förenämnde framställningar äro gjorda lili fullkomlig öfverensstämmelse med Kongl. Majtts ofvanberörde Nådiga Proposition , uti hvilken CanalDiscontens skiljande från CanalBolaget är föreslagen, ”1 den händelse likväl, att Kongl. Maj:t och Riksens
Ständer finna för godt att annoria leies härom besluta , och åter upplifva
Dis conten , bör CanalBolaget förklara' sin beredvillighet att medverka till allmän nytta med Den 17 Martil, e. m. 155 de Medel, som Riksens Ständer finna för godt dertill bevilja , och på sätt sam erfarenheten nu mera ådagalagt, ensamt kunna förena den allmänna Rörelsens kraf af en Låne-anstalt med CanalBolagets fördel.
Canal- och DiscontDirectionernes afgifne Betänkanden, 1 anledning af Bolagets beslut, bhfva härjemte älven vördsamt bifogade och äberopide.'’
Jag vågar tro , att då allt detta af ovaldige Domare granskas , skall man deruti 'inna ett ganska bestämdt och ovilkorligt svar , titan andra anspråk emot Staten, än blott, hvad äfven Utskotten , efter en mogen granskning, funnit oundgängligt nödvändigt , ej endast för Götha Canal, utan ock för att åter upprätta hela Rikets Fenninge - och QreditVerk: ett temporairt Biträde, Ofvertygad , att det ej undfaller upplystare Granskare, förbigår jag gerna, att vidlyftigt vederlägga och besvara det lagstridiga Förslag, att, utan allt Fprdringsägarnes hörande, afgöra, att, hvad dem bjudes, skola de vara skyldige anse som det bästa, samt att med lika korrta, men hittills högst ovanliga rättsformer, tillerkänna sig Bolagets lagligen tiller, kände Disconträtt till 1835* Endast de våldsammaste Revolutioner hafva fönmledt åtgär. der, sorn här midt under ordning och lugn föreslås.
Hvarje uppmärksam
Läsare finner med jayad noggranhet Götha Canal- och Malmö 1$6
Dtn 17 Marta, t. m.
Disconfer uti Utskottens Betänkande blifvit sammanfogade , förmodligen tor att komma till det önskade resultat af deras lika behandling, och den enas bristers fyllande genom den andras tillgångarj om detta är rättvist, i hänseende till Verkens Creditorer, tror jag mig utan vidare granskning blott behöfva hemställa till denna upplysta Samling.
Endast på ett enda ställe, uti Utskottens yttrande, är i förbigående omnämdt förvaltningarnes skiljaktiga förhållande, dock utan upplysning hvilken varit bäst, och nästan vå-* gar jag säga, i frugtan för något mot det ön, skade resultatet stridande intryck, strax beledsagadt med den jemoande meningen, icke bora föranleda till en olika behandling af Borgenärer och Gäldenär er uti den ena eller den andra af dessa Discouter.
Malmö Discont-Di* reciions förhållande är kändt, och detta är ali den upplysning
Utskotten funnit för godt lemna om Administrationen af den andra i samma Categori ställda^ Ganska kall för alla ^omdömen hvad mig individuelt angår (en känsla åtföljd af villrådighet om jag skall lyckönska elier beklaga mig deröfver), fordrar dock min pligt, att j dag lemna några upplysningar, sorn, om de endast åsyftade eget försvar, förmodligen uteblefvo; men nu, om de ock af någon skulle tydas till sjelfberöm, måste för sakens skull framställas, efter jag nu en för alla gången förklarar, att hvarken Canal- eller DisconDSty - Den 17 Martu, m.
157 reisen kunnat i sin befattning hittills tillvitas hågra förbrytelser, hvaruti jag, sorn deras Ordförande, hvilken aldrig saknat deras förtroende, icke anser mig delaktig; och som det hvarken för Rikets Styrelse, Allmänheten eller Bolaget kan vara likgiltigt, hvad grad af förtroende man i denna afgörande tidpunct bör hysa till Canal» och DiscontStyrelsen , eller till dess Ordförande, som derjemte har det smickrande och vigtiga förtroende att vara högste Befälhafvare på stället för den del af Arméen, hvilken användes till Canalens utförande, 1 följd häraf önskar jag nu inför Sveriges Ridderskap och Adel, att hvem sorn linner sig befogad ville bevisligen , och ej med lösa, stum-i ma och obestyrkta tillmålen, uppgifva en enda öfverträdelse af Reglementen och Föreskrifter, en enda svekfull eller bedräglig handling, eller ock förledande åtgärd medelst origtigt uppgifter, vara begången med eller utan Agenter; att bevisa ett enda felsteg med berådt mod vara tagit under de framfarne nära 8 åren af den Styrelse, hvars Ordförande jag har haft äran vara under samma tid, och som sådan hvarje dag funnit mig omgifven af oinskränkt förtroende, af ett kraftigt biträde, utom hvilket min svaga förmåga skulle Varit ännu mycket otillräcklig!
Gerna erkänna vi oss bristande i omdöme , men med allt detta väntar jag med mycket lugn andra upptäckter, än en tvistig utlåning af några 1000 Riksdaler tillen hel StadsCassa, den andra i Riket; eller en öfver-utlåning af några tusende R;dr, efter man ej 158 Déts 17 Martil, e. m. var berättigad fordra reda af andra Disconters '* på samma summa ställde utlåning;.;rbåda'dessa omständigheter lika snart rättade , sorn ifråga satte — eller något dylikt.
_ Äfven vet jag
Välj att omdömet om
Låntagares soliditet kan hafva slagit fei 5 men äfven här väntar jäg trygg jemförelse!! med alla andra Disconter , RiksDisconten ej undantagen; ett bevisnings* sätt, sorti jag utan yttersta nödvändighet alltid önskar undvika.
Väl känner jag att andra anmärkningar vid denna Riksdag äro i fråga, med förbehåller mig att i sinom tid vederbörligen besvara deni* om ock inför Svensk Mans lag* lige Domare* Hvad angår sjelfva Ördningen vid Verkéf (alltid ett säkert märke för den mer eller min*, dre redlighet och oegennytta hos hvilken Styrelse som helist; så får jag här, med lika an* svårighet, inför Rikets Ridderskap och Adel; nämna, att ifrån Verkets första inrättning, har en mera, än vid de äldre Verken Vanlig, full* ständig Bokföming i Götha Canal-Disconten ägt rum, med flerfaldiga Assignations advisoch Vecko-listor, samt recipioque Månad-sarrimandrager båda Contoiren emellan , till cöntrollerande af det hela; och dessa enkla Och på* litiiga, till den grad, att jag med min Brefvex* ling kan bevisa, det en betydlig Bankens missräkning blifvit upplyst af DiscontStyrelsen; och fruktar ej
Se beviset, att Banquen upptäckt något dylikt hos Disconten.
Att för öfrigt årets bokslut aihid på runstycket varit fullbordadt vid Revisions-terminen!
Med sådana \
Den 17 Martiiy e. m. 159 förhållander, och då man vet hvad säkerhet
Utaf en med så kallade dubbla Partier afslutad
Bok föijer, kan man val med egen ofve rtygel.
Se sätta i frågat Huruvida andra förbindelser än de bokförda äga rum?
Sorn här likväl skett medelst en den mindre underrättade Allmänhe* ten så lätt missledande framställning ; att
Directionerne iiti Götha CanalBolags, Malmö samt Götheborgs
Disconler matte undfå Nådig Befallning, att ofördröjligen hit till Stochholm uppsända dessa Verks alla Böcker och Handlingar, och hvarå fidi. ständiga förteckningar in dupplo komma att medfölja, underskri/na af Disecteurerne, med tillagd försäkran af deni å det ena Exemplaret, sorn skall quarstadna i RiksgäldsContoiret, att några andra Discont Verken till last varande förbindelser, än de , som är0 ordentligen bokförde, icke finnas utelöpande ; hörandes härvid tillika iakttagas, att, i händelse Låniagaraes och Cautionisternes Adresser uti Lane Böcker ne eller andra Handlingar icke skulle vara antecknade, uppgift härom af Directionerne Riks* gäldsContoiret meddelas , vid samina tillfälle Handling arne dit aflemuas.
Det är mig Obekant, och jag vill ej ens Veta: det , hvad anledning de andra Disconteriie kfunna hafva lemnat till sådana Förslag !
Men det är BancoStyrelsens skyldighet, att upplysa Utskotten , äfvensom Medborgarens pligt, att ej behandla den oskyldige i massa med brottslingen.
En serskilt underskrifven försäkran , att en på ansvar aflemnad afslutad
Bok är riktig, blir för öfrigt en lika ovanlig Sorn onödig åtgärd. l6o Den 17 Martti, e, nt'.
Hvad angår Canal-redogörelsen, sorn , huru egentligen ej hithörande, dock står 1 så ganska nära sammanhang med Disconten, så torde det vara tillfyllest för ;den sakkunj nige, att nämna: det med den vidlyftighet och omfattning , som åtföljer en utgift , hvilken i flere år varit omkring 4 > Tunnor Guld årligen, vid ett af flere tusende
Maa utfördt arbete, på en sträcka af 18 mil, hafva nu redan i tvänne år HufvudBöckerne för Ar* betsåret, sorn slutas den sista October , varit afslutade och färdige till Revision med alla sina Bilagor den 1 nästpåföljande Januarii.
Och detta Bokslut är grundadt på BesigtningsInventering af hvart enda Förråd , och med den utveckling i Redogörelse^sättet, att kost* naden i Penningar och dagsverken kan upp*' gifvas för hvarje enkelt arbete, såsom en Bro, en Sluss, en Stämport ra. m , ja, de sednare åren för hvarje huggen sten!
Det skall fägna mig höra, hvilken annan Redogörelse i Riket, dem, för enskilta Bruk ej undantagna, är redigare, hastigare; meri intilldess'torde det förlåtas mig, oin jag, och kanske några sakkunnige med mig , anse den riu framställda åtminstone stå i bredd med hvilken Redogörelse som hellst.
Och den, sora har någon erfarenhet af verlden och göromål, lärer Veta huru mycket afsteg äro möjliga med en sådan sakernas ordning, när dertill kommer, hvad alltid har ägt rum , öppen upphandling och contant betalning, samt inga afskritningar, in* nan de varit Revisorerne och Bolagets gransk-- ning Den 17 Martil, e. m. 161 ning underkastade.
Denna Styrelse, med full kännedom af alla förhållanden, är det, som Ut* skotten töreslå, att till väsentlig del, och hvad
Disconten angår, på en gång annullera, för att ersättas af en annan med förhållanderne 02 känd, och det af det enkla skäl, att nu, under en allmän förlägenhet , så fort och brådstörtande sorn möjligt, flytta den Discont-rörelse, hvilken hittills, efter min tanka, till nytta för Näringame i det hela,, varit spridd öfver större delen af Riket, till en enda punct, som , oaktadt sitt lyckliga, ja! ännu förträffliga läge, upphört att vara medelpunct.
Efter min oryggliga öfvertygelse , med få ord sagdt, en flyttning, som vållar flere af Rikets bästa Provincers totala ruin.
Och härmed lemnar jag gerna afgörandet härom till en hvars omdöme, blott får jag tillägga, att ehuru sådant förutsätter misstankar, skall dock Götha Canal- och DiscontDirection r, med de grunder och den uppställning de hafva följt och följa, långt ifrån att frukta , de alltid med nöje emottaga alla möjliga controllerande åtgärder, endast de ej fjättra ärendernas gång j och med yttersta beredvillighet lemna alla möjliga upplysningar, ja! till och med påkalla yttersta skarpsynthet dervid.
Vidare förklarar jag, att om jag vore i stånd skilja Canalens sak från Fosterlandets; i stånd att blott ensidigt och kortsynt yrka Canalens och Bolagets nytta ; så skulle jag instämma med annullerandet af Fordran, stor Sidd. 0. Ad.
II Afd. 2ij 22.
Dm 17 Martil, e. m. 1,100,000 R.-dr och dermed sammanhängande åtgärder, som Utskottens Betänkanden föreslå, äfvensom utur denna synpunct jag på intet sätt hade att invända mot
Discont-rä tens öfverlemnande till Staten för motsvarande ersättning} men lycklig nog att hafva sett Svenska Friheten återställd, skulle jag ej vara lugn, om med tystnad jag kunde se grundvalen för all frihet, noggrant iakttagande af Lagarnes föreskrifter och förbindelsers helgd, skakasj och må det tillåtas mig fråga: om vi ej sjelfva vörda denna grundval, kunna vi ens vänta, mindre fordra, att andra skola hålla den helig?
Det, som i daggöres mot en del af Samhället, kan i morgon med samma rätt göras emot en annan, mot det hela; Då träder våldet i Lagens ställe.
Och när hafva lagligen, högtidligen för-: värfvade rättigheter kunnat förloras utan efter laga
Domstols skiftande parterne emellan?
Hafva ej äfven Sveriges Envålds-Konungar befallt sina Domstolar döma efter Svensk lag och rätt, mellan sig och deras undersåtare?
Det är efter dessa frågor jag i full känsla af min pligt, som medlem af Sveriges Lagstiftning , yrkar Svensk manna rätt, ära och tro, aktning och lydnad för Lagar och förbindelser, sådane vi ärft dessa känslor af Förfädren, sådana vi, obesmittade af tidens villor och öfverfarande irrbloss, böra lemna dem åt Efterkommande.
Den 17 Martti, e. m. 163 1 följd häraf, får jag hos Högvälborne Herr Grefven och LandtMavskalken anhålla om Proposition på Återremiss at Utskottets Betänkande, och att dessa mina Anmärkningar måtte tå åtfölja.
Grefve yon Platen anförde vidare skrifteligen : / Då Canalcn utgör en så vigtig del af Banquens och Piscomens säkerhet , och denna säkerhet naturligen försämras eller förbättras, allt efter som
Arbetet uti oafbruten plan fortsattes eller ej ; så får jag , då allra yttersta tiden är inne, till nödiga föiberedelser härföre, anhålla , att det redan förut äskade förskott måtte beviljas, hel 1st då, med högst få undantag, alla synas öfverensstämma uti meningen om Byggnadens fortsättande 3 hvilket jag nödgas förklara ogörligt för i Sommar kan äga rum , om ej
Directionen med aliraförsta erhåller nödiga Medel, efter förut aflem* nåd beräkning j då likväl genom en Sommars förlust, hela Planen till betydlig kostnad och skada förryckes.
Till säkrare utredande uti denna afgörande tidpunct afalla Canalens förhålianden, föreslår jag äfven, om icke, i likhet med hvad fordom vid dylika tillfällen skett, Medlemmar af alla fyra RiksStånden måtte utses, för att öfvervara nu med första på Canal Linien förefallande Revi. sion, som, enligt Reglementet, årligen förrättas :
Anhållandes jag, att detta måtte till ve - 164 Den 17 Martn, e. m. derbörande Utskott remitteras och de andra MedStånden communiceras, för att på förhand och serskilt deröfver afgöra.
Grefve von Platen yttrade derefter munteligen:
En Ledamot har i dagens Pleno klandrat Götha CanalDirectionens, äfvensom dessDiscontDirections vidtagna åtgärder, samt dervid yttrat uttrycken : Oredlighet, Bedrägeri, Tillgrepp samt ett i flere afseenden brottsligt förhållande.
Jag har förut förklarat mig vara kall i afseende på allt hvad som rörer mig personligen; och då Ridderskapet och Adeln med tystnad åhört ifrågavarande yttranden , följer jag villigt detta efterdöme i sådant hänseende. _ Jag anser det dock vara min pligt, att, oaktadt förhållandet med det förskott af Disconten, som lemnats till CanalArbetets fortsättande, redan blifvit, genom tryckta , för Allmänheten bekanta Handlingar, behörigen utredt och framstäldt, likväl för de värde Ledamöter , hvilka ej haft tillfälle inhämta dessa upplysningar, och hvilka af ofvanberörde yttranden skulle kunna hämta anledning till den förmodan, att Directionen i någor måtto öfversko; dit gränsorna af Reglementen och Föreskrifter, ytterligare utveckla rätta förhållandet.
Det är bekant att Canalbyggnaden blifvit verkställd dels af Actieägares tillskotter och Banquens Byggnads-biträde, dels af Discont-vinsten, samt dels af öfverskottsmedel eller behållning i Disconten Dm 17 Martiiy e. m. 165 Ofta hafva de emot tre Procent insatta Summor , som ej filijo nekas att emottagas, och aldrig blifvit stikta, varit så stora,och betydliga , att man icke kunnat eller bordt genast utlåna demi hvadan ofta Räntor fruktlöst måst betalas derföre till Enskilta ; då på andra tider, när krig och hvarjehanda omständigheter hindrat Arbetets jemna gång , äfvensom inbetalningar å Actierne, Arbetet derefter måst 6å mycket mer fortskyndas, uppkommo af dessa för hållander första anledningarne , hvarföre Discontens Fonder begagnades , och på detta sätt tillkom det af Disconten, Canal Verket lern-; nade biträde af circa 800,000 R:dr, hvilket redan vid 18 *5 års Riksdag upptagits i allaCalculer, samt efter den nogaste granskning uti vederbörande Utskott, enligt RiksdagsHandlinlingarne för år 1815, lemnades af Ständerne utan all anmärkning.
Hvem skulle icke hafva trott, att en Styrelse, som i ordentliga Böcker redovisat förhållandet; ett förhållande, som dessutom med föreskrifna Revisioner, hvaruti B>nquen deltagit, årligen genom trycket gjorts bekant, så väl för Bolaget, som för Allmänheten, och vid Lagstiftningens sammanträden blifvit behörigen granskadt, borde uti sådana åtgärder äga en säker borgen för ett rättvist berömmande att hafva handlat rätt?
Detta är åtminstone min öfvertygelse, och om jag deruti misstagit mig, skall jag likväl, under medvetande af
Directionens goda och upprigtiga viija, vara lugn.
Men med de tillgångar för Canal Arbetets utförande, som år 1815 beräknades , skall man likväl, om man vill gifva 166
Den 17 Martil, e. m. sig tid att granska Utskottens och Ständernas beslut vid nämnde Riksdag , finna , icke allenast att de påräknade Summorna voro otillräckliga för det Arbete, 6om uttryckligen var af den, då till orygglig grund, fastställda Ar» betsplan, föreskrifva, utan ock att
Directionen borde, efter denna i Banquen nedlagda Arbetsplan . årligen uföra arbetet, vid äfventyr , att om Revisorerne skulle finna , det planen icke bldvit i allo följd o* h verkställd de ägde vägra utbetalning af Banquens Byggnads-biträde, Vid ett sådant förhållande, och då å ena sidan föreskrifterna om Canalarbetets fullföljd voro beledsagade med betydligt ansvar, men å andra sidan tillräckliga Anslag i Inkorm ster dertill saknades, och derjemte en betydligare samt med mycken kostnad förenad Bergsprängning inträffade , hvilken annan utväg fanns väl att vidtaga, än förskotts upptagande på enahanda säit, som tillförene oklandradt blif.; vit begagnadt , ' hel 1st
Actieägarnes insättningar äfven voro bestämda på af Lagstiftningen föreskrifna terminer?
Eller hvad skulle man väl sagt , i händelse Disconten ägt bestånd , men Canal arberet icke blifvit för hvarje år, enligt Planen, verkstäldt ?
Bör man då endast vara ansvarig för utgången af en sak , ehuru man visat, att man följt öfvertygelse och redliga afsigter , utan att fela emot Reglementen och föreskrifier ?
För öfrigt äro de i, 100,000 R:dr, för hvilka CanalVerket häftar till Dis-’ conten, visst, icke förlorade, destomindre, som de vid Canalen befintliga Materialier och Ef - Den 17 Martn, e. ni. fecter uppgå till minst tre fjerdedelar af denna Summa j och jag tror att, om, som jag hop* pas, Canalarbetet äfven hädanefter kommer att fortsättas, erfarenheten skall ådagalägga, det Directionens , uti ifrågavarande afseende, vidtagna åtgärder varit ganska kloka och för det hela nyttigt beräknade.
Jag vet rätt väl att några misstag blifvit under arbetet begångna , hvilka jag alltid varit den förste att omtala och erkänna, då jag emottagit min befattning, ej af öfvertygelse om tillräckliga kunskaper, utan endast af Fosterlandskänsla ; men jag vt‘t ät ven, att redliga afsigter icke böra (ördömas, för det utgången ej svarat till förmodan j och när jag nu haft äran oförstäldt framlägga sanna förhållandet, kunna väl då på Directionen lämpas sådana ord, hvilka i dagens pleno brukats af en Ledamot, men hvilka jag, af skyldig aktning för Ridderskapet och Adeln, icke åter vill upprepa ?
Samma Ledamot har talat om laglig undersökning afCanalDirectionernes åtgärder. anhåller äfven och önskar, att den strängaste granskning må förordnas , men då , i anseende till de nyttjade uttryck , jag anser mig nu likasom sub reatu, anser jag ock, under närvarande förhållanden, min röst härstädes böra tystna.
Friherre Anckarsvärd, Carl Henric, anföide 6krifteligen: 168 Den 17 Martil, t. m.