Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stis gemensamma afgörande, och då den förevar, punkten ifrågasatte att från en viss del medborgare borttaga en ordinarie beskattning samt ålägga densamma en annan äfven ordinarie beskattning, fann H. Ex. sig af grundlagarna hindrad att framställa propos. till bifall eller afslag å den nu föredragna aldra punkten, utan hemställde, om R. o. Ad. endast skulle behaga lägga den till handlingarna.
Cronhjelm, Otto Aug.l Jag beklagar, att Hr Gr. o. Landtmls öfvertygelse i detta fall är sådan, som Hr Gr. o. Landtm, nu framställt den.
Då R. o. Ad. beslutat att lägga denna punkt till handlingarna, kan jag icke finna, huru med expedierandet af detta ärende skall tillgå, i händelse de öfriga Stånden fatta samma beslut.
Jag finnér StatsUtskls förslag icke blott vara grundlagsenlig!, utan äfven kunna antagas med iakttagande af all delicatesse emot den andra statsmagten.
Målet har varit under K.
Mis pröfning, och K.
M* hav låtit verkställa en undersökning samt 11 H. aa Deu 6 Augusti f. in. öfverlemnat handlingarna till SlatsTTtsk., utan att dervid foga något vilkor; och mig synes derföre, att beslutet, såsom det i betänk, finnes, hade ganska viii kunnat af It. o.
Jag reserverar mig således emot den behandling, som frågan erhållit. i5:de, iö:de, iy:de, iS:de, ig:de, 2o:de, 2i:sta och 22:dra punkterna biföllos.
Föredrogs och lades till handlingarna StatsUtslcs d. 3o sistl.
N:o 210, i anledn. af erhållen återremiss å bilagan Lit.
II. till betänk.
N:o 54, hvarigenom den väckta frågan örn nedsättning af controllstämpelafgifteu blifvit afstyrkt. 23:dje punkten bifölls.
Företogs till pröfning StatsUtsk:s d. 3o sisth Juli e. m. på bordet lagda utlåt.
N:o 211 i anledn. af gjorda anmärkningar vid den till betänk.
N:o 54 afgifna bilagan Lit. I, ang:de föreslagen indragning af K.
Hufvudpunkten om Nummerlotteriets bibehållande.
Jag beklagar högeligen, att StatsUtsk. ansett sig förbundet att frångå sitt förra tillstyrkande, som afsåg nummerlotteriets indragning; men jag kunde förutse, att sådant skulle inträffa, när man ville utbyta den eila omoraliska inrättningen emot den andra. l)et är således fåfängt att söka afskaffa denna inrättning; men jag begagnar detta tillfälle att, i anledn. af StatsUtskrs föregående förslag örn nummerlotteriets borttagande, hvilket Utsk. funnit sig föranlåtet att återigen frångå, hos H. o.
Ad. väcka den motion, att und. anhållan hos K.
M. måtte göras om förbud mot försäljning af utländska lottsedlar, hvilka draga en betydlig penningesumma ur landet och hafva ett äfvenså menligt inflytande på moraliteten som det inländska lotteriet.
Jag anhåller, att denna motion måtte blifva till Allm.
Besvärs- och Oecon.- Xltsk. remitterad.
Jag ber att få understödja den motion, somt Hr v.
Hohenhausen framställt, och får beledsaga den med det vitsord, att i den stad, der jag bor, läser man tidt och ofta annoncer af 2:ne handelscontor, som utbjuda främmande lotteriers lottsedlar; och jag tror icke, att den summa är så alldeles obetydlig, som genom denna försäljning drages ur landet.
När den motion förekommer till remiss, sorn Hr v.
Hohenhausen nu vackt, blir tillfälle att dis— cutera densamma.
För min del anhåller jag att få yttra några ord i det ämne, som nu är före, nemi. frågan om nummerlotteriets upphörande.
Jag anser det beslut, som Utsk. förra gången tillstyrkte, vara ganska väl och riktigt Den 6 A u rr ii s l i f. ni. lii motiveradt oell således vara af beskaffenhet, ali TJtsk. äfven denna gång bort vidblifva detsamma.
Jag anhåller derföre om propos. till bifall å Utskrs förra betank. i ämnet eller bilagan Lit.
I vid utlåt.
Nro 54- Att nu vidare utveckla det omoraliska och förderfliga, för alt icke säga skamliga, deri, att staten är förläggare för en sådan spelanstalt, anser jag öfverflödigt.
Discussionen var teinligcn vidlyftig, då förra betänk, återremitterades, och de Urr, som interessera sig för frågan, hafva förmodligen redan stadgat sin opinion i ämnet.
Jag anhåller om afslag å det nu föredragna betank. samt bifall till bilagan Lit. I.
Ilr Rothlieb, Axel Fredr., uppläste följande:
I denna fråga liar redan så mycket ordats, att man befarar i hvarje yttrande att blott omsäga, hvad förut varit anfördt.
Jag inskränker mig derföre endast till att för min del förklara, att då, på de skal StatsUlsk. åberopat, det åsyftade ändamålet ingalunda skulle ernås, utan lotterispelet, ehuru på andra vägar, likväl skulle fortfara och enda påföljden blifva en dryg förlust i hittills beräknade statsinkomster, så och då alla dessa äro, som hvar man vet, mer än behöfliga, yrkar jag och anhåller om propos. till bifall af StalsUtsk:s nu ifrågavar. betänk.
.Nro 211.
Silfverskjöld, Carl: Icke närvar, i StatsUtsk., när detta betänk, beslöts, anhåller jag att uti R. o. Ad:s prot. få nedlägga min reservation emot Utskrs beslut.
Jag är för min del af den orubbliga öfvertygelse, att nummerlotteriet borde försvinna.
Jag skall icke ingå i framställning af några skäl, ty saken är tillräckligen utvecklad.
Jag anhåller oin afslag å detta hetänk. samt bifall till Utskrs förra tillstyrkande.
Jag hade icke äran att vara ledamot af StatsUtsk., då förra utlåt, i delta ämne afgafs; men då frågan sednare gången förevar, biträdde jag
Utskrs tillstyrkande, att nummerlotteriet måtte bibehållas, och jag har gjort det af följande skäl.
Frågan väcktes egentligen af ledamöter inom det Stånd, som bäst måste känna, om några olägenheter genom nummerlotteriet uppstå, •af ledamöter inom BondeSt.
Jag vill icke påstå, att ej några olägenheter derigenom uppkomma, ehuru jag tror, alt det kan vara bättre att spela bort en tolfskilling, än att supa bort den, emedan det sednare föranleder flera olägenheter; men då så många gånger inom StatsUtsk. statens tillgångar ansetts knappa, och de således fordra, alt man bibehåller de inkomster, som finnas, enär man éj kan finna andra utvägar att fylla behofven, än att öka bevillningen, hvilket man i dag ansett vådligt, så har jag ej kunnat annat än biträda tillstyrkandet att bibehålla en inkomst, hvars fortfarande jag ej anser så förfasligt farligt, som man, undei - Den 6 Augmti f. m. åberopande af moraliska theoder, velat ådagalägga.
Af detta skal får jag äfven nu anhålla om propos. på bifall till förevai\ betänkande.
Jag anhåller, att Hr Ridd.- Secret. måtte upplysa, huruvida underrättelse ankommit om och huru de öfriga Stånden afgjort denna fråga, hvarefter jag torde få yttra några ord i ämnet. XJnderteckn.
Från de öfriga Stånden har ingen underrättelse ankommit, huru denna fråga hos dem är afgjord.
Jag har anledning förmoda, att den jemväl i dag hos de andra Stånden förekommer.
På de skäl Utsk. i sitt förra betänk, uppgifvit till stöd för dess då gjorda tillstyrkande, att ifrågavar. inrättning måtte upphöra, är jag af samma tanke, som Utsk. då framställde.
Jag utber mig att nu få i R. o. Ad:s minne återföra dessa skäl, hvilka voro: att det med statens värdighet vore mindre förenligt att, genom en för dess räkning auctoriserad och förvaltad spelinrättning, bereda en inkomst, hvilken, påräknad att användas för bestämda utgifter, dock till sin grund vore ganska obestämd; att det äfven vore obestridligt, att denna inkomst till betydligare del uppkomme genom tillskott af mindre bemedlade medborgare, och att lotteriinrättningen, så i moraliskt som oeconomiskt afseende, menligt inverkade på de, till större delen, den torftigare samhällsclassen tillhörande spelande, särdeles i hufvudstaden och Rikets öfriga städer.
Då härtill dessutom kommer, att den vinst, som genom denna inrättning tillskyndas statsverket, icke är så betydlig, att den ej kan på annat sätt tillvägabringas, får jag lika med ?.:ne af de värda talare, som redan yttrat sig i ämnet, anhålla om afslag å Utsk:s sednare och bifall å dess förra betänk., desto hellre som beviliningen vid innevar. riksdag i alla fall lärer komma att ökas och vid bevillningssummans bestämmande kan afses den brist i statens inkomster, som genom lotteriets indragning skulle uppkomma.
Jag begärde ordet, innan den siste värde talaren hade yttrat sig.
Af honom är jag förekommen, i det han uppläst motiverna till Utsk:s förra betänk.
, hvilka jag ämnat uppläsa för att anställa en jemnförelse emellan de skäl, Utsk. nu och förra gången åheropat.
Vid en sådan jemnförelse finner man lätt, att de skäl, Utsk. nu framlagt, endast innebära gissningar om hvad som möjligen i cn framtid kan inträffa genom nummerlotteriets indragning; .hvaremot de skäl, Utsk. förra gången åberopade, äro bestämda och alltid komma att blifva beståndande.
Då jag härtill lägger den upplysning, jag erhållit af en af de ledamöter, som reserverat sig mot förevar, betänk., nemi. att beslutet grundat sig på en omröstning, dervid i3 röster emot Den 6 Augusti f. m. i73 12 tillstyrkt inrättningens bibehållande, samt att flera ledamöter vid omröstningen varit frånvarande, tror jag, att man med mera skäl kan tillstyrka bifall d det betänk., Utsk. förra gången afgifvit.
Jag kommer således att biträda den mening, som Hr Stuart yttrat.
För min del tillstyrker jag bifall till Utsk:s sednare betänk., dock med den förändring, att jag på samma gång tillstyrker, att R.
St. måtte i underd. hos K. M. anhålla, att, derest K.
M. skulle i nåder anse lämpligt, att det nuvar. nummerlotteriet förvandlas till ett classlotteri, K.
M. täcktes vidtaga denna förändring.
Jag öfverlemnar till Hr Gr. o. Landtm, att bestämma, huruvida denna fråga bör antingen anses såsom föremål för en ny motion eller sättas i samband med det ämne, som nu är under öfverläggning.
Skälen för mitt tillstyrkande i detta fall vill jag icke nu upprepa, då jag förut 2.'ne gånger haft tillfälle att redovisa för dem samt dervid ådagalagt, att det är det enda sättet att, jemte bibehållande af en statsinkomst, hindra betydliga summors utgående ur landet till främmande lotterier.
Landtm, yttrade, det han ansåg sig böra till Hr Rosenblad hemställa, om ej hans framställning innehölle en helt ny motion.
Då en motion i början af riksdagen af mig blifvit väckt, som innehöll detta förslag, ansåg jag icke olämpligt att nu upptaga frågan derom, särdeles
Som ordet nummer framför det lotteri, Utsk. ansett böra bibehållas, kunde lägga hinder i vägen för mitt förslags antagande framdeles, i händelse Utsk:s förevar, betänk, bifalles.
Men om Hr Gr. o. Landtm, anser mig oförhindrad att äfven efter detta betänkts antagande utan förändring söka göra min mening gällande om nummerlotteriets förvandlande till classlotteri, skall jag gerna afstå från yrkand.e ojn mitt förslags antagande vid detta tillfälle.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, det H. Ex. ej ansåge sig kunna intaga Hr Rosenblads förslag i den propos. , H. Ex. i detta ämne komme att till R, o.
Ad. framställa, då nu endast vore fråga om nummerlotteriet.
Jag medger gerna, att vår tid 6r filtare på moraliska theoder än den förflutna tiden; men jag medger icke derföre, att vår tid är lyckligare, peli ännu mindre kan jag medgifva, att Svenska folket blefve lyckligare derföre, att man borttoge lotterier.
Jag anser icke saken så omoralisk, som man velat framställa den.
Man tillåter utan klander i de högre kretsarna ett spel , som man kallar societetsspel.
Detta gäller vanligen mera än de 12 sk., sorn i lotterispelet utgifyas för en förhoppning, hvilken ieke alltid slår felt.
Jag är dessutom öfvertygad, att om man till för - '74 Den 6 Augus ti f. ni. del för de tli core t i sk a begreppen nfskaffade lotteriet i Sverige, åstadkom man icke annan elfert, än alt förskallä utläridningen den summa, som vi äro för stolta att emottaga.
Beloppet deraf uppgår ej till mindre än 110,000 r:dr, och lotteriets afskaffande skulle således leda lill den följd, att man med denna summa nödgades öka lievillningen.
Den 1111 var. afgiften är åtminstone frivillig; den andra blefve tvungen, och då tror jag mig med fullt skäl kunna tillstyrka bifall till förevar, hetänk.
På de grunder jag förut, då Utsk:s första betänk, i delta ämne återrrernitterades, anfört, får jag äfven 1111 tillstyrka, hvad Utsk. i sitt sednare betänk, föreslagit.
Om man ville göra blott philantropiska och ytterst moraliska principer gällande, borde man helt visst äfven förbjuda brännvinsbränning och alla krogar.
Jag ser icke, huru man i sådant fall kunde tillåta kortstämpling och dylikt.
Men då detta icke kan ändras, anser jag nummerlotteriet, såsom ett mindre ondt, kunna bibehållas, samt att dess afskaffande vore högst betänkligt i anseende till den tillökning i bevillningen, som i sådant fall blefve oundviklig.
Jag yrkar fortfarande'bifall till Utsk:s förra betänk, och har egentligen begärt ordet för att upplysa ett misstag i siffran, som af en värd talare blifvit begånget, då han yttrat, att statsverkets behållning på nummerlotteriet utgör 110,000 r:dr.
I detta afseende upplyser Ulsk:s första betänk., alt inkomsterna, sedan alla utgifter blifvit afdragna , varierat omkring 60,000 r:dr.
Jag tror icke heller, att de 12 sk., som nu skänkas åt förhoppningen örn vinst på detta lotteri, skola, såsom den värde talaren troll, utgå till utländska lotterier, utan att dessa blott blifva begagnade af storspelare, hvilka, antingen försäljning af lottsedlar, de må vara in- eller utländska, förbjudas eller icke, ej lära underlåta att begagna de lotterier, som i samhällskretsarna ske med våra Svenska kort.
Jag anhåller om bifall till Utsk:s förra betänk.
Man har här klandrat de skäl, sorn Utsk. anfört för sitt sednare betänk., och man har kallat dem gissningar.
Jag vet icke, hvarföre man skall kalla dem mera gissningar, än skälen i det förra betänk.; ty det måtte vara lika svårt att bevisa, att inkomsten af nummerlotteriet till betydligare del uppkommer genom tillskott af mindre bemedlade medborgare, som det blefve svårt att bevisa, det medlen skulle utgå till utländska lotterier.
Jag tror val icke, att dessa 110,000 r:dr skola helt och hållet utgå till främmande lotterier, emedan de mindre bemedlade, sorn endast spela med 24 hade svårt att skaffa sig Den 6 Augusti f. m. utländska lottsedlar; men jag tror, att följden af lotteriets upphörande Liefve dessa 110,000 rtdrs användande tili njutningar, sotn äro mycket mer demoraliserande än ifråga var. inrättning, ty enligt min tanke kunna dessa 110,000 r:dr anses såsom den summa, som
Sveriges mindre bemedlade medborgare kunna använda till sina nöjen, och derföre, i fall lotteriet ej funnes, skulle använda till brännvin, som lemnar den nära nog enda återstående njutningen för den sämre classen.
Man har dessutom sagt, att det skulle vara med statens värdighet mindre förenligt att medelst denna inrättning bereda sig en inkomst.
I sådant fall vore statens värdighet äfvenså mycket åsidosatt i andra länder; ty der clusslotterier finnas, beräknar staten deraf en inkomst.
Således torde detta skäl ej kunna åberopas.
Jag är visserligen ej emot nummerlotteriets förvandlande till ett classlotteri; men om K.
M. anser en sådan inrättning nyttigare, tror jag K.
M. icke vara förhindrad att låta verkställa den, emedan det icke lärer tillhöra lt.
St. att bestämma, hura numrorna skola dragas, utan detta beror af det reglemente, K.
M. för inrättningen utfärdat, hvarföre de missbruk, som kunna finnas, torde kunna afhjelpas utan It.
En värd talare har anmärkt, alt lotteriets behållna vinst icke vore mer än omkring 60,000 r:dr.
Jag får dervid erinra, att staten har ännu en annan vinst af nummerlotteriet, nemi. bevillningen å der utfallna vinster, som uppgår till omkring 9,000 r:dr, hvartill kommer postporto för inrättningens brefvexling, uppgående till 6 ä 7,000 r:dr.
Dessutom skulle, i fall lotteriet indrages, tjenstemännen derstädes uppföras på indragningsstat, hvarigenom en statsutgift af nära 7000 r:dr skulle uppkomma, Gr.
Uti StatsUtsk:s betänk.
N:o 44 finnes följande uppgift: ”och blefve, utom hvad i postmedel och bevillning hittills utgått, den årliga bristen för statsverket r:dr 67,180;” och deruti är inberäknad den indragningsstat, hvarpå lotteriets tjenstemän skulle komma att uppföras.
Hr Rosenblad: Sedan Hr Gr. o. Landtm, täckts förklara, att beslutet i anledn. af StatsUtsk:s förevar, betänk.
N:o an ej kan komma att inbegripa frågan örn classlotteri, och att den frågan skall stå öppen, såsom utgörande föremål för en särskild motion, får jag vördsammast anhålla, att Hr Gr. o.
Landtm, uti propos. till bifall å detta betänk, måtte utesluta de alne sista raderna, innehållande:
Och har Utsk. icke, på sätt ifrågastäldt blifvit, funnit skäl tillstyrka denna inrättnings förändrande till classlotteri”; ty om äfven denna del af betänk, blefve bifallen, torde Hr Gr. o.
Landtm, finna, att, i motsats mot hvad Hr Gr. o. Landtm, förklarat, den af mig yrkade mening sedermera ej kunde göras gällande. D c 11 C Augusti f. m. H. Ex. Hr Gr. o.
Landtm, förklarade, att då endast liufvudpunkten blifvit för B. o. Ad. uppläst, bade H. Ex. ansett endast den nu vara föremål för öfverläggning och beslut; dåden sednare, eller afstyrkandet af classlotteri, genast härefter skulle blifva för R. o. Ad. föredragen, blefve det då tillfälle för Hr Rosenblad att söka göra sitt förslag gällande.
H. Ex. framställde derefter propos. till bifall å den nu föredragna liufvudpunkten, ang:de nummerlotteriets bibehållande.
Jag anhåller att få reservera mig mot fortfarandet af denna spelanstalt; och jag gör det så mycket hellre, som jag har en särdeles afsky för alla slags statsvinglerier, de må visa sig i spel eller annorlunda.
Hr Hjärne reserverade sig mot R. o. Ad:s nu fattade beslut.
Jag får äfven reservera mig mot lotteriets fortfarande; ty om något är rackelsystem, så är det detta.
Hr Stuart och Hr Dalman, Wilh. Fredr., förenade sig med Hr von Hohenhausen.
Slutpunkten, innehållande afstyrkande af nummerlotteriets förändrande till classlotteri.
Med anledn. af Hr Gr. o. Landtm:s benägna löfte får jag anhålla om propos., att R.
M. ingå med underd. skrifvelse, deri de anhålla, att, i fall K.
M. anser det lämpligt, nummerlotteriet måtte förvandlas till classlotteri.
Jag anhåller att få bestrida den siste värde talarens åsigt, hufvudsakligen derföre, att om hans plan ginge igenom, skulle spelsjukan tilltaga.
Jag erkänner, att ett classlotteri, om det ställes klokt, har företräde framför' nummerlotteriet; men just derföre skulle förändringen endast befordra och föröka spelsjukan.
Nu är vårt nummerlotteri så väl kändt, att icke särdeles många personer med godt omdöme begagna detsamma, utan endast den fattiges och oförs.tåndiges skärfvor ingå till inrättningen.
Dessa skulle icke mindre insättas uti classlolteriet, och dertill anser det icke vara värdigt och principenligt för slaten att .sålunda söka vinna större inkomster; men jag medger, att
Ur Rosenblads förslag är consequent, då det yrkas af de Ilrr, ler några tusen r:dr mer.
Jag måste deremot afstyrka förelaget, o,ch jag gör det äfven derföre, att det nuvar. lotteriet, just i anseende till sin sammansättning, förr eller senäte måste förfalla. ..
Den G Augusti f. m.
Det är ganska klart, att genom classJotteriets införande, i stället för nummerlotteriet, skulle de lägre folkelasserna upphöra att i lotteriet deltaga, och derigenom skulle den moraliska vinst uppkomma, som man med nummerlotteriets afskalfande åsyftat; men dertill vore det en vinst (ty såsom Gr.
Cronhjelm kan jag ej anse det som förlust), att de personer, som i alla fall ej kunna hindras att tillfredsställa sin spelsjuka, komme att göra det på ett Svenskt lotteri, i stället för att såsom nu begagna Danska, Frankfurtska, Hamburgska m. fl. lotterier.
Jag tror, att man genom förändringen vunne, att statsinkomsten blefve ökad samt att icke den fattiges skärfvor skulle gå till lotteriet, utan att det blefve Hamburgska och Frankfurtska Judarnas samt deras commissionärers skärfvor, som skulle inflyta till statsverket.
Jag får således anhålla om propos. å mitt förslag; om det ej blifver understödt, skall jag ej vara envis, och jas» vill ej nu uppehålla tiden med en vidlyftigare framställning, enär jag redan vid flera tillfällen fullständigt utvecklat min tanke i detta ämne.
Det kommer helt och hållet an på planen för classlotteriet, om icke äfven de små skärfvorna der finna sin plats; således måste jag antaga, att den fattiga classen äfvenså väl efter ifrågavar. förändring, som nu, kunde blifva af med sina penningar.
Hvad åter beträffar det skäl, att de förmögna spelarne, som nu placera stora summor på utländska lotterier, skulle få tillfälle att göra det inom landet, tror jag detta skäl förfalla, om vi bifalla den nu af Hr v. Hohenhausen väckta och af Frih.
Boye understödda motion om förbud emot införandet af utländska lottsedlar.
Jag tror derföre, att skälen för Hr Rosenblads motion icke blifva gällande, derest Hr v.
Hohenhausens förslag antages, och tillstyrker bifall till Utsk:s betänk., hvilket innefattar afslag å Hr Rosenblads motion.
Det är dels i consequens af det understöd, jag leranat Hr v. Hohenhausens motion, och dels derföre, att jag ej kan annat finna, än att Hr Rosenblads motion är grundad på goda skäl, som jag ber att få förena mig med honom.
Det går ganska väl an att förbjuda försäljningen af utländska lottsedlar; men efterlefnaden blir alltid fasligt svår att controllera.
Man kan derföre förutse, att oaktadt de förbud, som kunna utgå, kan ganska stor spelning på de utländska lotterierna härstädes äga rum; oell jag tror i följd deraf, att det ändamål, som Hr v. Hohenhausen och jag sökt, skulle säkrare vinnas, om ett classlotteri inrättades här, hvarigenom man inom landet hade samma utväg att tillfredsställa spellusten, som man söker på utrikes classlotterierna.
Jag förenar mig således med Hr ii II.
Pen 6 Augusti f. m.
Rosenblad i den anhållan, att Ilr Gr. o. Landtm, täcktes göra propos. på hans framställning.
Måhända sviker mig mitt minne; men jag tror, att jag för en liten stund sedan hörde nämnas af Gr.
Cronhjelm, att antingen man förbjuder försäljning af utländska lottsedlar ellef ej, spelas det ändå.
Det är på detta skäl, som jag förenar mig med Hr Rosenblad; ty örn ett sådant förbud skall hafva någon verkan, måste de spelare, om ej kunna hindras att spela, lemnäs tillfälle alt spela på inhemskt classlotteri.
Det är således på det att förbudet mot försäljning af utländska lottsedlar må kunna hafva någon påföljd, som jag anhåller om Hr Gr. o. Landtnäs propos. till bifall på Hr Rosenblads motion.
Det är sannt, att jag sagt, att antingen försäljningen af lottsedlar tillätes eller icke, spela våra storspelare med våra Svenska kort; men jag hemställer, om detta bör vara motiv för inrättandet af flera stats-spelanstalter, så att dessa spelare må erhålla tillfälle att ytterligare derpå tillfredsställa sin spellusta.
I sådant fall hemställer jag, om icke en sådan opinion bör göra sig gällande derigenom, att man yrkar inrättandet af biribiklubbar för statens räkning, isynnerhet som jag hört sägas, att af alla spel är biribi det, hvarpå bankören vinner me3t, hvarföre en sådan inrättning ej allenast skulle för staten vara den mest gagneliga, utam jemväl stå i full consequeus med de Herrars yttranden, som önskat införa ett classlotteri derföre, att storspelarne må få tillfälle att på inländskt i stallet för utländskt lotteri placera sina penningar, För min del får jag dock tillstyrka afslag å Hr Rosenblads motion.
Jag har icke velat begära votering i den förra frågan, utan ätnöjt mig med en reservation, derföre att jag är öfvertygad, att det nuvar. dåliga lotteriet skall förr eller senare af sig sjelf förfalla, samt af consideration för den andra sidans opinion, och jag hoppas, att den motsatta sidan skall hafva den motsvarande grannlagenheten att åtnöja sig med hvad vi i'edan hafva och icke drifva fordringarna längre; ty att lotteriinrättningen ej blifvit helt och hållet afskalfad torde vara nog för denna gången.
Då denna sak förra gången förevar, hade jag äran framställa omöjligheten af att hindra folket alt förstöra sig, när det dertill har håg, samt att detta är en frivillig afgift och en afgift, sorn lätteligen uppbäres och svårligen af statsverket kan umbäras.
Om våra inkomster vore i den författning, att vi kunde umbära sådana afgifter som denna, skulle jag visserligen icke yrka dess fortfarande; men då det är erkändt, att vi äro i behof af de afgifier, som möjligen härigenom kunna erhållas, och då det är fråga om ett förbättradt spelsätt, hemställer jag, om det ej är bättre att antaga ett för - Den G Augusti f. m. battradt, än att bibehålla det sämre spelsättet.