Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Berättelse ib and annat inhamrat, att Allmänna Brandförsäk» kringsFonden, hwilken allt ifrån RikSgäldsContoiretS inrartande är 1789 derstädes warit förräntad, nu mera, epligk är 1807 träffad afhandling mellan Herrar Fullmägtige samt Directionen af samma fond, kommer att af bemalre Direktion utlänas emot Inteckningar uti Brandförsäkrade Egendomar; sä har Statsutskottet as denna och flere tillika förekomne anledningar sökt förskaffa sig fullständig underrärtel- , se och upplysning om allt hwad med delta ämne äger gemenskap.
. StatsUtffottet har härunder ägt tillfälle erfara. hurusom jemlikt 4 Mom. af Kongl. Kungörelsen den iZ April! 1782 alla Brandförsakringsmedel skulle fä insättas uli dä warande Kongl.
RikSgäldSDirectivn emot ärlig ränka af fem för hundrade: och till hwilken ända Försäkringstagarena torde inlemna penningarne, antingen i Landtränteriet i de orter där de sitt hemwist hade, eller uli Riksens Ständers Banque för Kongl.
RiksgäldsDirectio»' nens räkning under Titel Brandftzrsäkringsmedel.
Rän - 544 Den n November.
Ränteri eller BancoAttesterne ffulle insändas och aflemnas till Directionen af Allmänna BrandförsäkringsFonden och de förre eller RanteriAttestekne galla, i anseende till försäkringen, ifrän nästa dag efter den Postdag, dä de werkeligen blifwit afsönde; men de senare eller BancoAttesterne ifrän den dag dä
Le blifvit hos Directionen aflemnade.
Sä fort sädane Attester till BrandsörsäkringsFonden inkommo, skulle de öswerlemnas till Kongl. Directionen af RilsgaldsFonden, som borde gifva förskrifning pä penningarne med ärligt intereste a 5 PccCent ifrän den dag, dä JnsäktningsAltesterne hos bemälte Direction uppwistes, hmaremot och dä BrandförsäkringsFonden behöfde att lofta större eller mindre del af sädane insatte medel, skulle ingen uyp, fogning behöfvaS, utan Penningarne pä anmälan erhällas.
När Riksgälden ar t78y stäldes Under Riksens Ständers egen för-valtning
Ikedde härutinnan icke någon förändring, utan har Allmänna BrandförsäkringsFonden under enahanda willor, som förut, beständigt blifwit förräntad uti RikSgäldsContoiret ända till är 1807, dä ett Förslag att utläna BrandförsäkringsFonden emot )» eckning uti Brandförsäk» rade egendomar af Direciwnen hos Herrar Fuslmägtige insinuerades.
Och till hvilket förstag Herrar Fullmägtige afven enligt Pratocollet för den 21 Maji samma är i sä matto samtyckte, att H rrar Fullmägtige ä RiksgäldsContoirets magnar, ingingo uti ben förbindelse, akt, i händelse
Brandsörsäkringsmedlen till större eller mindre belopp af, Directio nen - Den ri November.
Z45 nen pä detta sätt blefwe ullänke, skutte RiksgäldsContoiret, wid limande olyckshändelser, bispringa Allmänna BrandförsäknngsFonden med större eller mindre
Län emot Z ProCenks ärlig ränta, uppå Directionens afgifwande Revers, ställd alt infrias sex mänader efter stedd uppsägning samt serskildt Hypotheque uli de «f Allmänna BrandsörsäkringsFvnden bekante Antecknade Reverser till sä stort belopp, som Herrar Fullmagtige kunde anse innefatta full säkerhet för de ifrån RikegäldsContoiret tillförsträckande summor.
Ömsesidiga förmäner tyckas hafwa grundlagdt dek förhällande, som ända till är 1807 warit bäda Werlen emellan.
För en sä beskaffad Inrättning, som Allmänna BrandsörsäkringsWerket, hwilken alltid mäste halla i beredskap penningar för tillfälliga och hastigt päkommande utgifter, torde det med skal kunna anses såsom en betydelig förmon, art pä ett säkert ställe sä insätta hela desi Fond emot 5 ProCents ränta; och att tillika nar som haldft och utan ringaste omgång, efter behof, kunna disponera större eller mindre del deras;.
Förmanen pä RiksgäldsWerkets sida skulle ä er besia deruti, att samma Werk uti Allmänna BrandsörsäkringsFonden erhölle ett betydligt LänCapital, hwilker utan äfwenkyr af uppsägning oinskränkt, kunde begagnas, blott med undantag af den summa, som Directionen af Brand.- försäkringsFonden kunde finna sig föranlaten att till Werkets underhäll och brandskadors ersättande uttaga.
Och det synes hafiva warit cn siik förmän, som skutte uppwäga det Beswär, RiksgäldsWerket Ljerde Band- 6s, 7». till - §46
Den ri November. tillskyndades genom Uppbörden, Controllen, Bokfö, ringen sch Redowisningen af alla inflytande Brand försakringsmedel.
Men nysinämnde förhällande har genom den är 1807 med Direciionen af BrandförfäkringsWerket ingägne öfverenskommelse blifwit aldeles sörändradt och fördelarne hafwa derefter endast stadnat pä BrandförfäkringsWerkets sida, nar RiksgäldsContoiret nu mera utan alt kunna draga någon nytta af BrandförsakringcFonden icke desi mindre stall »vidkännas samma besivärande ffyldighet som förut, akt wid timade brsndstador halla Direclionen erforderliga penningar tillhanda.
Om Kongl. Maju i Nader tillätit att Brandsörsäkringsmedlm emot witza wilkor skulle fa insattas och förräntas uti för detta Kongl.
NiksgäldsDireckionen; och om ifrån en sadan tillåtelse welat härledas någon ffyldighct för RiksgäldsContoiret, sedan det kommit under Riksens Högloft.
Ständers egen förvaltning, att owagerligen och utan afseende pä omständigheterne och Contoirets flenninge behof, under enehanda wilkor till förräntande emottaga BrandförsmringsFonden, synes den RiksgäldsContoiret äkagne -fbrbindelfe, att bispringa Allmänna BrandförfäkringsWerket med län. sedan alla andra Relationer bada Werten emellan upphört eller bordt upphöra; icke kunna pä annat sätt förklaras, än att
RiksgäldsContoiret genom ett flikt begifwande liksom stolar köpa sig fri ifrån ofwanberörde pä Contviret öfwerflyttade skyldighet.
Enär Den n November.
Enär således ä RiksgaldsContoirets sida nagök annat stal til antagande af Directionens af BrandförsäkringsWerket merberörde proposition sig icke företer, än att ju förr desi häldre bespara för Rikss gäldsConkoiret en onödig ränte - afgift > tyckes tvid afhandlingens afsiutande något förbehåll af Herrar Fullmägtige bordt göras, men hwilttt nu aldeles saknas, i afseende pä tiden, inoM hwilken RiksgälcsEontoiret skulle befrias ej Mindre ifrån det Beswär att hafwa befattning med uppbörden och redowisningen af Brandförsäkringsmedlen, än äfwen att utari allt ändamäl betala ränta för desie medel sedan Conioiret öfwer dem icke ägde någon dispositions rättigs het, Och ehuru utlånings Reglementet för Allmänna Brandförsäkrings Fonden redan under den as Augusti förledit är af Kongl.
Majit i Näder blifvit fasistäldt, samt
Directionen kommit Uti fult Activite med utläningar, synes dock detta ämne icke hafwa adragit sig Herrar FullMägtiges uppmärksam' het, enär RiksgäldsConkoiret^ pä lika sätt som förut forisar bade med Uppbörden och räntans godtgörande ä de summor hwilka pä aldeles obestämd tid för Contoireis Räkning Uti Räntericrne och Bans quett deponeras.
Om sädane händelser inträffat sedan Maji månad 1807, dä ostaberörde öfwerenskommelfe träffades, hwilka föranledt dertill alt
RiksgäldsContoiret ä nyo mäst öppnas för inrikes läst, sä är detta eli särskild omständighet, som i Utskotiets tanka, ickö bordt eller bör uppehälla en vrdentelig Reglering af RiksgaldsContoirets förhällande till Allmänna Brands 548 Den n November.' försäkringsWerket.
Att betala ranka för penningar, hwilka när som häldst kunna atertagas, tyckes, icke wara förenligt med RiksgäldsContoirets förmän, och att Brandförsäkringsmedlen, hwilka uti Conkoiret tidtals mot ränta innestå, uti sakens närwarande flick arv aldeles onyttige för Contoiret, tyckes äfwen wara af Herrar Fullmäglige sjelfwe medgifwit, enär beloppet af dylike uti Banquen för RiksgäldsContoirets räkning deponerade medel, pä goda och gällande flät, icke ansetS kunna päraknas ibland de af Herrar Fullmägtige till Credilsedlarnes inlösande uppgisne tillgängar.
Emedlertid och dä RiksgäldsContoirets sannflyldiga förmon synes päkalla en flyndesam reglering af ifrägawarande ärende, har StatsUtflotket welat tillstyrka Herrar Fullmägtige, att genast begära Directionens öfwer Allmänna VrandförsäkringsWerket bestämda utlakande:
Om och huruwida Directionen will tilläta, att alla uti Contoiret innestäende Brandförfäkringsmedel för hwilka Obligationer af RiksgäldsWerket blifwit utfärdade genast omsättas emot andra Obligationer pä minst 4 är och 5 ProCents ärlig ränta; Och lika beskaffade Obligationer äfwen meddelas för de summor, ä hwilka BanccAttester och RänlerieQwitlencer till RiksgäldsContoiret än widare inlemnas; och hwarjemte
Directionen bör tillkännagifwas och uttryckeligen förllaras, att i händelse
Directionen icke skulle wilja härutinnan ingä, RiksgäldsContoiret icke godtgör, nägvn rama ä Brandförsäkringsmedlen längre, än till den sista Octvber innewarande är; wid hwilken lid den befattning - Den ii November- Z49 ning med uppbörden af Brandförsäkringsmedlen, RiksgäldsConroiret hittills haft, äfvenledes kommer att aldeles upphöra, sä att Directionen sjelf härom får föranstalta - - - Öfwer hwilkek allt StatsUt störtet sedan Directionens af Allmänna BrandförsäkringsWerket swar inkommit, ifrän Herrar
Fullmägkige förwäntar berättelse och utlåtande.
I sammanhang härmed har iemwäl förekommit, huruledes Herr Presidenten och Commendeuren Friherre med anledning af Kongl. Maj:ts Nädiga Bref dateradt Stralsund den 28
December 1804 i berjan af derpå följande äret färt öppna uti RiksgäldsContoiret en ännu fortfarande Räkning, ä hwilken Herr Friherren och Presidenten för 4 ProCent ränta insätter och äter ulasiignerar medel.
Och som det med RiksgäldsC-ntoireks förmon icke kan wara förenligt att pä obestämd tid till förräntande emottaga nägre Capital; sä har StarsUtstottct ansett berörde räkning genast böra upphöra.
Derom Utdrag af Protokollet till Herrar Fullmägtige skulle utfärdas.
Likalydande med dct k--xedierade ProtocollkUtdraget betygar dl. Ittöäolius.
ZKy
Dep ii November' Hfskrifter Lik. D. .
Transumt af de hos Herrar Fullmagtige uti RiksgäldsConkoiret hällne Proko? coll nedannämnde dagar. ?8o8 den 24 November.
Aust. kl. kokenblaä. - - - Sluteligcn förklarade Herr Baron och SlatsGecreteraren, att dä Herr Baronen och StatsSepreteraren icke kunde undfalla, hurusom uti Contoipkls Ml!varande ställning det möjeligen stulle blifwa piägligt för Eontoiret, att genast eller inom gansta kort ,id äterställa A lmänna VrandförsäkringsFonPen, som mot 5 ProCen.s ränta uti Contoiret är spnestäxnde, Herr Baron och StatsSecreteraren af sadan anledning wille hos Kongl. Majtt göra un« perdänig anmälan härom, i afsigt att ulwerka Kgl. Maj:ts Nådiga föreställning till Direktionen af All. Manna BrandförfäkringsWerket, att, icke utan föregången anmälan hos Herrar Fullmagtige, till utläuingar disponera pfwanberörde härstädes innestäende Fond - . , ;8c>8 den 28 November.
At. E. Aust.
I^okenblaä.
Herr StatsSecreteraren Friherre kotonblriZ, fplst härunder stppkommit, behagade tillkännagiswa, att^ Den n November.
551 att sedan Herr Baron och S/atsSecreteraren, enligt sitt äkagande, hos Kongl.'
Majit i underdånighet anmält angelägenheten deraf, att, i afseende pä det biträde. hwarmed Kongl. Maj-.t och Kronan, nu ytterligare kommer att undersrödjas, Allmänna BcandförsäkringsFonden, som härstädes ar innestäeudc icke disponeras kill utläningar i annan mohn, an Contoirets omständigheter medgifwa; Herr Baron och StatsSecrekeraren, uppå Kongl. M '.j: s erhä me Nådiga befallning, genom en till Ordförande. ati Allmänna BrandfbrsäkringsDirectionen Herr OlwerJnrendenten m. m.
Lllelcrantir aflemnad Pco^-" noria förklarat Kongl.
Maj:ts Nädiga önzra» wara, det någre Län ifrän Allmänna BrandförfäiringsWerket icke anordu s uppå desi ägande fond, innan sadant hos Herrar Fullmägtige Llisnnt anmält; och hwarä Herr QfwctInck-'' m ! sivar^iieddelk, det Kongl. Majrts vfwanberörde
Nediga öm kan 0- felbart stall af Directionen i underdä-UZhet fullgöras.
Rätteligen Transiumeradt, betygar bl. kröäeliug.
A lst nft Z52 Dm n November.
Specification ä allam Allmänna Brandförsäkrings Werket utfärdade Abignaikdntr fcän den 28 November :8c-8 tik denna dag.
1828 Dec. 1 Enligt Qvilencsr 1219 Z6 14 Dito ) bilqgde wid 830 1829 27 Dito t 1828 Hufivut ärs 900 Ian.
4 Dito )bok. 10,000 9 Dito - - - 435 12 Dito - s - 1019 28 i8 Dito s s s - 4600 2Z Dito - - - - 1413 45 6 27 Dito s s r 2581 42 6 30 Dito - - - « 5700 Febr. ° 2^ Dito r v s 1200 10
Dito -sr - 316 32 1Z Dito -Sk - 600 — 22 Dito S - S 300 Mars 1 Dito s - e ? 3150 2 Dito SS- , 9174 9 Dito SS^ 8500 23 Dito s r ^ 400 27 Dito s s - 1003 29 Dtto - - - - 5000 — — Aranopott ! 58 348j40j —, Den n November. ZZz Transport 58348 40 1809 April iZ Enligt Qvittencer 7233 ao Dity » - - 7100 Dito » - 3150 Maji 4 Dito s » s - 577 l8 16 Dito r - K 228 l6 Jun.
I Dito r » « 2563 >5 Dito - « r - 10 000 2 1 Dito - - r - 8900 26 Dito « - - 2094 44 :
Julli 6
Dito - - 376 28 -3 Dito - s « 16,175 24 Dito - - - - 600 , 27 Dito - » « » 5500 Aug.
Dito - - s k 16 006 27 4 Dito - - - 2650 9 Dito - s r 1 650 . iZ Dito- - - « - 106 24 Dito r I s - 2306 .6 28 Dito - s » 22.119 29 10 Sept 7 DOo - - - - 2486 16 14 Dito - - s - 10 677 28 21 Dito - » - - 7,716 28
Dito - - - - 5351 12 Oct.
Z Dito - - 418 — — i .
Summa R:v. B. >193534 36 10 Slockholm d. Zi Oct. 1809.
La6oviu8° Elifa lydande med Originalet, betygar ^röäelius.
PeKärdks pa bordet. ^ 55 4 Den n November.
Herr d^orstentkolxe.
Austers, ester gjord anmälan alt fä tala, uppröpad, yttrade sig:
Som jag uti flera plena funnit med hwad nit och likasom hörande till Constiturionen en del af delta Ständs Ledamöter bliswit anmsnade dä de welat till Protokollet göra något anförande, att detta skulle ske frän den bänk dem tillhör, ehuru deras närmaudc omkring LandtMarstalks bordel hwarifrän Handlingarne uppläses, gör detta för en del och synnerlig rst för mig som är i det olyckliga predikament a t höra mindre wäl, gansta behöfligt, förundrar det mig pä det högsta finna en än större oordning, som oftast och synnerligen i dag förefallit, nemligen att flere personer skockat sig tillsammans och underhålla länga wänstapliga kanske angelägna discurter, hwilket gansta mycket hindrar alla öfriga af Ridderskapet och Adeln alt fä med uppmärksamhet höra det som förehafmes och svm Ridderskapet och Adeln har den lyckan att framför de andra Siänden äga tillräkligt rum pa sam» ma botten, ty suplicerar jag att den ordning noga iagttages, att inga conversalioner eller tystare discnrser om de in xlleno förekommande ärender uti detta Pleni rum mä sä existera.
Herr Grefwen och LandtNarffalken erindrade, att när wi kunna hoppas att nu snart fä en NiddarhusOrdning, lärer wifferligen någon föreskrift härom deruti iagtlagas.
Upp - Den n November. 555 Upplästes följande: Utdrag af Protocollet hällit uti Riksens Höglofl.
Ständers StalsUtstolt den 8 November 1809. S. D, Höglofl.
Ridderffapet och Adeln har till StatsUtfkottets ullätande behagat remittera Herr Friherre kuäbscks Memorial, derust fan föreflär, att, i anseende till de utmärkta föckjenster emot Fäderneslandet, som Herr GeneralLieutenamen Commendcuren och Riddaren af Kongl. SmärdsOrden, med stora Korflet Friherre Larl soli. ^cllercrcutL ädagalagt, ej mindre ä krigets bana, an tvid den sednast limade Regements - förändringen, den annu odisponerade Läckö Kongsgärd mätte upplätas Herr GeneralLieutnanten under dest återstående lifstid, såsom en belöning för desi gjorde tjenster.
StatsUtskottet har funnit detta Friherre kuäbooks förflag sä billigt och sä rattwist, akt Utstottet icke ett ögonblick kunnat draga i betänkande, att detsamma pä det högsta understödja.
Om någon förtjenar samtida Medborgares tacksamhet och erkänsla, är det utan twifwel den man, som pä krigets bana med tapperhet och »nöd stridt för ett af en talrik fiende hotadt Fosterlands sjelfständighet och frihet, som i farans stund, dä detta Fosterland rvar nära sin undergång och upplösning med egen wäda endast säg pä det lutande Samhällets återupprättande, som, hä han med den redelige och lugne Medborgarens 556 Deir r r November. fasta föresats framstälde sig i spetsen till dest försmår, ätertände det slocknade hoppet om räddning.
Samtiden kan wäl understundom lemna förtjensten obckönt och i glömska, men efterwerlden stall alltid med erkänsla och högaktning walsigna den Medborgarens minne, som genom sin yit och sin karlek för Fosterlandet ivid branten af dest u-ndergäng uppehållit dest fall och bidragit till dest frälsning.
Att ofmanberörde enkla men sanna teckning af medborgerlig förtjenst emot Fäderneslandet, till alla delar inträ nar pa Herr GeneralLieunianten Friherre ^älercreut?
är en af hela Ätastonen sä erkand sanning, art SlatsUtstotket, icke behöfmer göra någon widare framställning eber tillämpning deraf. Med Nationens allmänna önskan instämmer det wisterligen ock, art sädane förtjenster äfven rnätre lunna pä ett motswarande sätt belönas; Och StaksUtstotlet hade mer än gerna önskat, att kunna uppgifva förslag härtill; Men Utskottet mötes harwid af bristande tillgångar under en betydelig och tryckande Riksskuld samt ett utblottadt Statswerk.
Statsutskottet, som således icke kan förestä någon belöning, swarande emot Herr GeneralLieutenanren
Friherre ^stlercreutr^s werkeliga förtjenster emot Fäderneslandet, mäste derföre inskränka sig, akt blott hemställa någon ersättning för hwad genom Finlands förlust Herr GencralLieutnanten såsom der förut bosatt och tjenstgörande af sin enskilde egendom förlorat.
Och denna ersättning har Ulskotlet, i likhet med Herr Friherre Knäbeck» förslag, skolat till Riksens Högloft- Ständer wördsammeligen hemställa, mätte lemnäs - Den n November.
557 rias uti en förläning till Herr GeneralLienlnanten Friherre ^älercreut? desi Fru och Arfwingar af Läckö Kungsgård med derunder lydande lagenheter och förmohner, af hwad namn och beskaffenhet ds wara mä, med undantag af alla dit tillförene anflagne Krono- och hjelpe- dagsverken, under en tid af femtio är, räknadt ifrän och med den r^.
Martti nästa eller är igro till och nied sapnna tid är 1860, utan allt flags arrende eller afgift till Kgl. Maj:t och Kronan under berörde tid.
Ifrän underhäl landet af det darwarande Slott befrias Herr Gene, ralLieutNanten och desi arfwingar, men deremot answa, ra de för widmagthällande af de öfrige nödige Byggnader efter Lag och Husesyns Ordning,—och till understöd wid deras reparation och försättande ur det bristfälliga tillstånd, hwaruti de nu stola befinnas, hemställes att Herr GeneralLieutnamen mä fä uppbara innewarande ärs afkastning af LZckL Kongsgård med dertill hörande lägenheter.
Den derwarande Artillerie HandtwerksStat, som StatsUlstotter wid Stats regleringen projecterat till indragning, an» ser StatsUtstottet böra, sä fort ste kan, derisrän fly tas, sä att Herr GeneralLieutnanten mä komma i full posiesiion af alla denna Kongsgärds tillhörigheter.
I afseende pä Kongsgärdens till och afträdande bör laga af- och tillträdes fyn förrättas; afwenfom angäende Kongsgärdens
Häfd och skogens anwandanbe, bör förhällas efter hwad om Kongsgäcdars förarrenderaude i allmänhet stadgadt är.
— StatsUtstottet smickrar sig ark Rusens Ständer igenom detta-bewis af Nationa-l erkänsla stola försäkra sig att den man, som i Swenst tjenst hilills allt upp-. 558 Den n November.
Uppoffrat, äfwen stall sattas i ständ alt qwarblifwä inom detta Land; Mm stulle oförutsedde händelser förmä honom att hfwergifwa Swerige, tror Utstotlet att det förbehöll äswen bör göras attFörläningen af Läckö Kongsgård dä med detsamma upphöra Riksens Högloll.
Stänoer underflälles detta »vördsammeligen.
Är och dag, som förstrifwik stär.
Pä befallning di. kröäelius.
Begärdes pä bordet af
Hr klinAkxori^ 6erllt, Med hwit ken Grefwe
Dolma stg consormerade, men ätstiklige hördes önsta att derpä genast fä proposition.
Ständers BancoUtstott den 6 November 1809. S. D. Wallofl.
DorgareSkändet, har under den 12 sistledne October, till BancoUtstottet förwitk, Herr Rädmannen ^näers prollins uti wälbemäldte Ständ inqifne Memorial, hwarmedclst, i anledning af BancoUtstottels nyligen wrdtagne beslut, om Räntans förhöjning ä Banquens biträden till RiksDisconlWerkct, och med Åberopande af de gagnelig» werkningar, samma Inrättning, till Handelns, Na, rin - Den n November. Z59 ringarnes, samt Bruks- och BergsmansHandterin» garnes upprätthällande, under de framflutne även Åstadkommit, samt deraf jemwäl för framtiden kan med säkerhet päraknas, deb rättelse, med afseende ä krivate ^ctis - ägarnes delaktighet i Merkel, såsom högst nödig och billig tillstyrkes, att an ingen Banquen, enligt filt första atagande, ä alla till
Discont-rörelsen gjorde, och ytterligare görande förskottcr, hädanefter endast ma sig tillgodo beräkna z ProCents ärlig
Ränta, eller RiksDiscontWerket warder tillätit, alt genom inrättande af jäkallad Afstrif. ningsra ning, emottaga krivste, penningar till lägsta
Ränta som möjeligt är, och högst z ProCent.
BancoUtskotret har, i betraktande af nödwandigheten, att, i anseende till Banquens för Rikets oumgängeliga behof meddelte betydelige förffotter, wara betänkt pä tillökning af Werkets inkomst för framtiden, och dä upplyst war, det Banquen ägde rättighet att bestämma wilkoren för sine biträden till RrkäDisconlWerket, funnit grundad anledning, till fastställande af fem PcoCents Ränta ä alla dest till samma Werk steende försträckningar.
Reglementet sörbehäller ej de krivats Delägarne lägre RärueBeräkning; medgifwer icke eller xriväte penningars emottagande för lindrig ränta till
DisconlRörelsens underhällande: hwilken tillätelse BancoUlstottet af flere betydande skäl, anser sä wal för Banquen, som för allmänna PenningeCircula, tivnen, i alla afseende» högst menlig.
Det Z6o Den n November.
De^ har ej kunnat undfalla BancoUlstottets eftersinnande, huruledes, genom tillåtelse för krivats P rsoner. att uti RicsDiseontWerket, såsom en med BancoWerket införlifwad Inrättning, fa insätta penningar för ranta, antingen mot löpande Reverser, eller pä sä kallad afffrifnings räkning, Banque» komme art, utan någon deraf flytande förmon, men med förökade kostnader, oupphörligen emottaga län uti egne sedlar, och nye /adane sedlar wid anfordran äter utgifwa.
Sä wäl utelöpande
DiscontReverferne med eller utan uppsägning, som insättningarne pä AfskrifningsRäkningen, begge delarne med rättighet att ivid anfordran af Banquen honoreras, utgöra," lika med Behällningarne pä Räkning i WexelBanquen, e» werkelig Sedelstock, som esker Jnnehafwarnes behag, inom fä timmar kan realiseras dä wonjuncturen dertill skulle föranleda; och hmaraf bade Utländske Speculanter, och Jnländske Capitalister wisierligen ej underläto att till Banquens werkeliga olägenhet sig begagna, dä de, under wäntan pä tillfället för rikare winst, singö för sine wid anfordran amvändbare Capiraler, beräkna löpande ranta, såsom mera förmänliat, än att genom utlåning pä längre tid, meddela Naringarne ett för dem behöfweligt understöd.
Erfarenheten af be krivate
DiscontJnratmiu garnes genom dylike insättningars hastiga åkerfors rande, iräkade wädeliga belägenhet, och hwilka, utan särskildt understöd af Banquen, nyligen hokadös med ofelbar undergång, bör utan twifwel, i afseende pä Riks, Den'n November. 56; RiksDiscvntsWerkets mängfaldigt större rörelse, wackå en warnande omtanka för alla Banauen äliggan. de operationers obehindrade fortgång.
En med löpande
Ränta cirkulerande penningestock medför i sin natur tröghet för penninge lovider, och uppskof för allmänna medels öfwersändning, dä i begge fallen, den betalande och redowisande fördel deraf lillflyrer.
Hwad BancoUtstoktet flukeligen, och framför allt harwid ej bör obemält lemna, är Banquens mistning derigenom, af all den winst, son, uti ränta för desi biträde till RiksDiscontWerket, såsom ersättning i afseende pä Niksgäldssedlarncs realisation, är päräknad; och hwilken inkomst Werkst nu, efter dest sednare till R.kets upprätthällande meddel» te förskotter, än mindre bör och kan umbära.
Under närwarande ställning är jemwäl troligt, att allmänna Opinionen omBanquens werkeliga
So. lidite icke blefwe stärkt genom upplän af dest egne räntefria sedlar, med rättighet för Borgenären, att efter behag kunna dem, jemte upplupen ränta, återfordra.
Den anmärknings bör harwid fluteligen ej förbi, gäs, att en tillätelse till Penninge-insättninqar uti RiksDiscontWerket, ofelbart skulle undandraga de Privme DiscontJnrättningarne, hwilka, sednare än RiksDiscontWerket, tillkommit, allt igenom dylike insättningar dem ämnadt oumgängeligt biträde; men Ljerde Band. 7-. hwar. §s^ Den n Nov-mber. hwaraf de tillika blesivo utur stäridsatte, att meddela NäringsJdkarne 5 angräntsande Orter, ett för dem oumbärlig: penninge understöd.
Af hwatz