Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hen- Tornerhjelm, Joh. Abrah., Major . . . io3 ,, „ Sandels, Claes Sam., Major 90 „ „ Brakel, Gust.
Anton, Bancocommissarie . 8t „ H. R. o, Ad- åtskiljdes kl. till 5 e. m.
Lördagen den a4 Januari 1835.
Hrr Electorers lista till val af en ledamot uti BancoUtsk. efter Hr Hisinger, Wilh,; och befanns dertill vara utsedd N:o 1985 Hr Nordenanckar, Fredr. Wilh.
Ånyo föredrogs BeviIln.Utsk:s d. i5 dennes på bordet lagda memor.
N:o 49 i anledn. af RiksSt:ns olika beslut, ang:de stora sjötullsbevillningen. R. o. Ad. beslöt, att detta memor. skulle punktvis pröfvas. 1 anledn. af följande punkter uppstod discussion.
Sammanjemnkningsförslaget till första tullbe villn:sgrunden.
Jag kan icke öfvertygas, att Utsk:s afgifna sammanjerankn:sförslag är öfverensstämmande med våra grundlagars föreskrifter.
Utsk. medgifver, att två
Stånd stadnat emot två uti sjelfva principfrågan, huruvida förbud skall i den blifvande tullbevilln:staxan utsättas eller icke; och då, såsom Utsk. jemväl medgifvit, denna fråga är till sin natur oeconomisk, följer ju deraf klart, att densamma Den 24 Januari e. m. 165 Lör förfalla samt förblifva vid hvad förut finnes stadgadt.
Men i stället för att, till följd häraf, bestämma, att ordet förbud borde utsättas på hvarje ställe, der i i83o års tulltaxa detta ord finnes och 2:ne RiksSt. nu ansett det böra qvarstå, föreslår Utsk., att förbud endast skall utsättas i de fall, då R.
St. beslutat, att förbud bör äga rum.
Jag kan icke godkänna Utsk:s förslag, utan instämmer i Hr Grapengiesser inom Utsk. afgifna reservation, hvilken jag anhåller måtte blifva uppläst.
Hr Grapengiesser reservation upplästes.
Annat är förhållandet, då två Stånd stadna mot två i sak, och helt annat, när det bar afseende på särskilda varuartiklar i tulltaxan.
Sjelfva principfrågan, om ordet förbud skall i tulltaxan utsättas, är redan af R. o. Ad. besvarad med nej, utom i afseende på tackjern, hvilken artikel R. o.
Ad. ansett böra till utförsel förbjudas.
Frågan är således bestämdt afgjord, oell jag anser Utsk. hafva fullkomligen riktigt förfarit.
Skulle K. M. i speciella fidi finna skäl att utfärda förbud mot ineller utförsel af en särskild varuartikel, faller det af sig sjelft, att denna artikel då blir förbjuden, oaktadt tullafgift blifvit för densamma i tulltaxan utsatt.
Jag kan icke inse, att Utsk. härvid på något sätt trädt grundlagen för nära.
Cederström missförstått Frih. Boyes anmärkn., som endast har afseende å sista punkten af Utsk:s förslag.
Boyes mening har jag fattat så, att emedan två Stånd stadsiat mot två, bör ordet förbud i alla de fall, der det uti nu gällande tulltaxa finnes utsatt, äfven framdeles komma alt qvarstå.
Denna Frih. Boyes anmärkn. finner jag ganska riktig, och får derföre föreslå, att vid Utsk:s förslag måtte göras följande tillägg: dock kommer äfven för de varuartiklar, hvilkas införsel i sednaste tulltaxa varit förbjuden och hvarom två Stånd slädnät emot två, ordet förbud att ytterligare qvarstå i den blifvande tulltaxan.
Den siste värde talaren skulle hafva rätt uti sin anmärkn., om icke Bevilln.Utsk:s förra betänk.
N:o 45 innehölle ett bestämdt förklarande, att förbud icke borde utsättas i den blifvande tulltaxan.
Detta betänk, har R. o. Ad- i den delen godkänt; det fattade beslutet om förbud mot utförsel af tackjern utgör endast ett särskildt undantag, men den allm. regeln qvarstår icke desj;o mindre.
Det är således bestämdt afgjordt, att alla varuartiklar böra, på sätt Utsk. föreslagit, i tulltaxan med derför bestämda tullbelopp intagas.
Jag bestrider icke, att alla varuartiklar må i tulltaxan med derför utsatt itullafgift intagas, på det att tullbestämmelse icke måtte saknas, i i66
Den 24 Januari e. m. händelse K.
M. skulle finna för godt begagna sin ratt att upphäfva förbudet å någon artikel.
Det är således icke derom fråga nu är, utan frågan är, huruvida i de fall, der två Stånd stadnat emot två, förbud skall qvarstå i den nya tulltaxan jemte den eventuelt utsatta tullafgiften.
Blott detta yrkar jag och anhåller om Hr Gr. o. Landtmts propos. på bifall af Utskrs förslag med det tillägg, jag föreslagit.
Ehuru jag hade önskat, att förbud icke blifvit utsatt för någon varuartikel i den blifvande tulltaxan, kan jag likväl icke godkänna Utsk:s förslag.
Jag tror lika med Hr v. Hartmansdorff, att enär endast 2 Stånd beslutat, att ordet förbud bör ur tulltaxan utgå, måste denna fråga, såsom varande af ccconomisk natur, förfalla, samt således i hvarje särskildt fall förblifva vid hvad nu gällande tulltaxa föreskrifver. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, framställde propos. till bifall å det af Utsk. framställda sammanjemnkningsförslag till första tullbevillntsgrunden.
Hopades starka ja, blandade med nej; i anledn. hvaraf II.
Ex. Hr Gr. o. Landtm, förklarade, det han funnit ja hafva öfverröstat nej.
I händelse R. o. Ad. icke skulle godkänna den redaetionsförändring, jag föreslagit, får jag anhålla om votering och föreslår till contrapropostn Utsk:s förslag med det af mig dervid gjorda tillägg.
Upplästes till justering följande voter:spropos:n: Den, som bifaller Bevilln.Utsk:s uti memor.
N:o 49 framställda sammanjemnkningsförslag, i afseende på första tullbevillntsgrunden, voterar ia; den det ej vill, voterar ne!; Vinner nej, kommer nämnde förslag att undergå den förändring, att i stället förorden: dock kommer i de fall, It.
St. beslutat, att förbud bör äga rum, detta att för sådana varuartiklar i förslaget utsättas, införas orden: dock kommer äfven för de varuartiklar, hvilkas införsel i sednaste tulltaxa varit förbjuden, och hvarom två Stånd stadnat emot två, ordet förbud att ytterligare qvarstå i den blifvande tulltaxan.
Då Ilr v.
Hartmansdorff är den, som begärt votering, vill jag icke bestrida hans rättighet att föreslå contraproposm; jag anhåller blott få förklara, att det resultat, Hr v.
Hartmansdorff framställt, icke är detsamma, som jag reed min anmärkn. åsyftat.
Bevilln.Utsk. hade i sitt förra utlåt., innan det ingått i detaillerna, framställt
Den 24 Januari e. m. susom en princip, att ingen varuartikel borde till in- eller utförsel förbjudas.
När nämnde utlåt, bär förevar, begärde jag, att tillfälle icke måtte betagas mig att sjelf pröfva hvilka särskilda artiklar jag kunde tinna böra med förbud beläggas eller icke, innan jag yttrade mig angrde principfrågan.
Denna rättighet fråntogs mig likväl, då R. o. Ad. först afgjorde och biföll denna principfråga.
I denna fråga hafva två Stånd stadnat mot två, och den har således förfallit; men det oaktadt har Utsk., för att likväl få sin vilja fram, genom en fin framställning kommit derhän, att förbud endast bör utsättas i de fall, 11.
St. beslutat, att förbud skall äga rum.
Min anmärkn. sträcker sig icke till detaillerna, ty i de särkilda fall, der tre Stånd ansett en viss artikel böra förbjudas, måste detta, såsom ett It.
St:s beslut, respecteras; men sjelfva principfrågan har genom två Stånds beslut förfallit, och det är endast härpå min anmärkn. haft afseende.
Hr v. Ilartmansdorif har gått längre, och jag kan icke dela hans åsigt.
Gederström: R. o. Ad. har beslutat, att i tulltaxan bör utsättas tullafgift för alla varuartiklar, med undantag af tackjern, som R. o. Ad. ansett böra till utförsel förbjudas.
PresteSt. har beslutat, att R.
St. måtte yttra, det de anse, att förbud må kunna äga rum i vissa fall, när omständigheterna så fordra, men att alla varuartiklar böra i tulltaxan med åsatt tull intagas; och BondeSt. har bifallit den i Utskrs utlåt.
N:o 45 föreslagna hufvudgrund.
Således hafva tre Stånd, nemi. R. o. Ad. samt Preste- och BondeSttn , beslutat, att tullafgift bör utsättas för alla artiklar.
Nu går R. o. Ad. att företaga en votering, hvarigenom delta beslut skulle kunna upphäfvas.
Häremot får jag reservera mig, emedan jag icke tror R. o. Ad. äga ratt att genom en ny votering ändra ett redan fattadt beslut.
Jag kan icke finna, att den föreslagna voter:spropos:n innehåller något,, som kan upphäfva Ståndens redan fattade beslut, utan den åsyftar endast att bestämma, huruvida Bevilln.Ulsk. riktigt tolkat grundlagarna, då Utsk. icke ansett frågan 0111 förbuds borttagande ur tulltaxan böra förfalla i de fall, der två Stånd stadnat mot två, samt det böra förblifva vid hvad förut varit stadgadt.
Jag vill såsom exempel anföra förhållandet med salpeter.
Denna artikel är i nu gällande tulltaxa belagd med förbud.
Nu hafva 11. o. Ad. samt BondeSt. godkänt Utsk:s förslag, att salpeter bör vara till införsel tillåten.
Preste- och BorgareSt:n hafva väl bestämt, att tullafgift borde utsättas för denna artikel, men dock ansett densamma böra förbjudas till införsel.
Denna fråga, hvari två bland stadnat emot två, har Utsk. ansett böra förfalla, men icke sagt, att salpeter bör till införsel förbjudas.
Jag anser II. o. Ad. äga full - lGS Den a4 Januari e. m. komlig rätt att votera öfver den föreslagna proposin, hvilken jag för min del godkänner.
Jag kan icke instämma uti Hr v. Hartmansdorff! förslag.
Jag anser frågan vara genom tre Stånds beslut bestämdt afgjord och kan icke finna något skäl för den satsen, att två Stånd stadnat emot två.
Jag bestrider således den föreslagna contraproposln.
Gr. von Fersen anhöll, att Hr v. Hartmansdorffs förslag mätte uppläsas.
I anledn. häraf upplästes contrapropostn i ofvanstående förslag till voter:spropos:n.
Sedan jag nu hört Hr v.
Hartmansdorffs förslag uppläsas, får jag förklara, att det förundrar mig, att denna nnrnärkn. blifvit gjord vid den nu föredragna punkten.
Jag tror, det hade varit mera lämpligt att dröja dermed, till dess vi hunnit till pag. 10 i Utsk:s memor. Utsk., som det ålegat sammanjemnka Ståndens meningar, har icke kunnat afgifva något annat förslag till itsta tullbevilln:sgrunden än det, som Utsk. framställt.
Samtliga RiksSt:n hafva beslutat, att tullafgift skall utsättas för alla varuartiklar, och förbud kan således icke qvarstå i andra fall, än der Stånden särskildt beslutat förbud.
Som jag har mig bekant, att de tre öfriga Stånden redan godkänt Utsk:s förslag i denna del, anser jag det vara ändamålslöst, att R. o. Ad. nu fattar ett annat beslut, enär frågan redan är genom tre Stånds beslut afgjord; och jag tillstyrker således bifall till Utsk:s förslag.
Jag anser det vara stridande mot vära former, att discussionen öfver sjelfva saken fortfar, sedan votering blifvit begärd och voterspropos. uppläst.
Äfven jag medgifver, att den af Hr v. Hartmansdorff föreslagna contrapropos. icke är fullkomligen sådan, den bort vara; men ehuru jag icke varit bland dem, som röstat emot Utsk:s förra betänk., utan önskat få ett liberalare tullsystem infördt, kan jag likväl icke neka, att Hr v. Hartmansdorff i förevar, fall tolkat grundlagen rättast; och jag anser mig föranlåten att votera för hans förslag, ehuru påkostande det är för mig, sorn i sjelfva saken önskat ett annat resultat.
De öfriga RiksStms prot.utdr., från BorgareSt. afd. 19, och fiån Preste- samt BondeSt:n af d. 22 dennes, upplästes i hvad de angingo denna punkt; och befanns, att det nu föredragna sammanjemnktiingsförslaget till i:sta tullbevillntsgrunden blifvit af samtliga de öfriga RiksSt:n bifallet.
Landtm, hemställde till Hr v. Hartmansdorff, örn, sedan de öfriga Ståndens beslut i ämnet - Den a4 Januari e. m. net nu blifvit kändt, lian icke skulle behaga afstå trän den begärda voteringen.
Då det tillåtits åtskilliga ledamöter att tala rör:de sjelfva saken, sedan votering blifvit begärd, så anhåller äfven jag att få tillägga några ord.
Jag vet, att två Stånds beslut icke äro nog för att upphäfva, hvad som förut är stadgadt, och på denna grund tror jag, att Utsk. i förevar, fall icke rätt tillämpat grundlagen.
Mitt förslag åsyftar således att bevara grundlagens helgd, och jag kan icke afstå från den begärda voteringen.
Jag hade nyss uppkommit, då jag förra gången yttrade mig, och vet således icke, huruvida öfverläggningen i detta ämne redan borde anses slutad.
Är detta förhållandet, medger jag, a,tt jag felat mot formen, men i annat fall torde det ursägtas, att jag yttrat mig i saken.
För öfrigt får jag upprepa, att jag anser Hr v.
Ilartmansdorffs anmärkn. lämpligare hafva bort hänföras till hvad Utsk. yttrat på io:de sidan af sitt memor., emedan uti den nu föredragna punkten icke är fråga om den del af ämnet, som kan sägas vara af oeconomisk natur.
När vi hinna till pag. 10, hoppas jag kunna nöjaktigt besvara Hr v.
Hartmansdorffs anmärkn:r.
Om jag kunde förblifva här, till dess vi hinna till pag io i Utsk:s memor., skulle jag visserligen icke underlåta att då främställa mina anmärkn:r; men jag fruktar att icke kunna qvardröja så länge, emedan jag är af embetspligter kallad att snart aflägsna mig.
Jag anhåller, att vi snart måtte få företaga den begärda voteringen, utan att borttaga tiden genom en ytterligare förlängd öfverläggning i detta ämne.
Utsk. har uti den föredragna punkten endast framställt en positiv sats, den nemi., att alla varuartiklar böra uti tulltaxan med derför utsatt tull intagas; och som detta är i öfverensstämmelse med alla fyra Ståndens beslut, kan jag icke gilla den föreslagna contrapropos:n, och reserverar mig mot ett förslag, som är stridande emot ett af R.
St. redan fattadt beslut.
Den här ofvan införda voter:spropos:n upplästes ånyo och godkändes.
Då, såsom jag förut nämnt, Hr v. Hartmansdorffs anmärkn. egentligen rörer, hvad Utsk. yttrat på io:de sidan af memor., får jag protestera emot, att en ännu icke föredragen punkt blir föremål för votering.
Jag reserverar mig mot den af Hr v.
Hartmansdorff föreslagna contraproposm, hvilken jag anser vara stridande mot 71 § PtiksdOrdn. tS H. 22 Den a4 Januari e. m.
Voteringen företogs nu; och befunnos efter dess slut rösterna hafva utfallit, som föijer:
Nej — B.
Utsk:s yttrande, rör:de de olika besluten om införseltullen å sill, all annan.
För att vinna någon sammanjemnkning uti RiksSt:ns olika meningar i denna fråga, får jag anhålla om Ilr Gr. o. Landtm:s propos. till R. o. Ad. att instämma uti hvad Högv.
PresteSt. beslutat.
Om R. o. Ad. förenar sig med PresteSt., samt PresteSt. åter instämmer uti R. o.
Ad:s beslut, skulle derigenom endast uppkomma oreda; hvadan, och då Utsk. icke framställt något förslag till sammanjemnkning, jag anser det vara bäst, att R. o. Ad. vidblifver sin mening samt godkänner de föreslagna voter:spropos:na.
PresteSt. har antagit Utsk:s förslag, att införseltullen å sill borde bestämmas till 32 sk. t:nan; hvaremot R o. Ad. samt BorgareSt. bestämt denna tull till 4o sk., och BondeSt. till 24 sk.
Då någon sammanjemnkning af dessa tre olika meningar icke lärer komma att äga rum, tror jag icke, att något skulle vinnas derigenom, att R. o. Ad. frångår sin mening, emedan votering i förstärkt
Utsk. i alla fäll kommer att företagas; och jag tillstyrker således, att R. o. Ad. vidblifver sitt beslut samt godkänner voler:spi’opos:na, R. o. Ad. vidblef sitt förut i ämnet fattade beslut, samt godkände den i8:de voter:spropos:n. Utsk:s yttrande rör:de de olika besluten om tullbestämmelserna för väfnader.
Jag kan, i afseende på formen, icke godkänna den af Utsk. föreslagna voter:spropos., epär Utsk. deruti sammanställt en mängd väfnader af helt olika slag.
Det skulle ju kunna hända, att man t. ex. ville bifalla de af R. o.
Ad. bestämda tullbelopp å siden, men deremot biträda de öfriga Ståndens mening i afseende på ylleväfnader, eller tvärtom.
Jag tror derföre, att Utsk. bort åtskilja de olika varuartiklarna uti olika voter:spropos:r, och yrkar således återremiss af Utskrs förslag i denna del.
Jag får medgifva, att Hr v.
Troil till någon del kan hafva rätt uti sitt påstående, att voter:spropos:n är något lång; men Utsk. har trott sig böra undvika alltför många voter:spropos:r, samt mot hvarandra ställa de ang:de väfnader fattade olika beslut i sin helhet.
Ehuru jag icke vill motsätta mig den begärda återremissen, Den a4 Janu ari c. ro. hemställer jag likväl, huruvida det skulle leda till någon åtgärd, enär de öfriga Stånden redan godkänt den föreslagna voter:spropos:n.
Det är svårt att kanna skillnaden emellan de här uppräknade särskilda slagen af väfnader; och då Utsk:s förslag blifvit godkändt af BorgareSt., hos hvars ledamöter man i allmänhet kan förutsätta en närmare kännedom i detta ämne, tror jag, att B., o. Ad. äfven kan instämma uti ett likartadt beslut.
Sedan jag blifvit upplyst derom, att tre Stånd godkänt voter:spi'opos:n, så, och då en återremiss endast skulle föranleda tidsutdrägt, afstår jag från mitt yrkande derom, och vill endast reservera mig mot det sätt, hvarpå Utsk. uppställt voter:spropos:n. R. o.
Ad. viablef sitt förut i ämnet fattade beslut samt godkände den 65:te voter:spropos:n.
Uppå särskilda proposrr antog R. o. Ad inbjudningarna: 1:0 till instämmande i BorgareSi:s beslut i afseende på förslaget om kustbevakning och patrullerande controller till sjös och lands emot öfverträdelse:- af tullförfattningarna; 2:0 att å alla slag af brännvin och sprit antaga tullbestämmelsen efter enahanda grund eller enl. betänk.
W:o 29, samt 3:o att instämma i de öfriga RiksSttns beslut, rör:de införseltullen å hampa, vidblef i alla öfriga frågor sina förra beslut samt godkände samtliga de voter:spropos:r , hvilka ej genom Ståndets i dag fattade beslut komma att förfalla, lät bero vid Utsk:s yttrande ronde g:de § i underrättelserna, samt biföll Utsk:s förslag, rör:de tullrestilution för socker.
Hvad Utsk. i öfrigt yttrat, fann Ståndet ej erfordra någon åtgärd af R. o. Ad.
Ånyo föredrogs Bevilln.-, Lag- och Oecon.Utsk:ns d. i5 dennes på bordet lagda utlåt.
Wto 8, i anledn. af gjorda anmärknlr vid Utsklns betänk.
Wto 6, angtde reglementariska föreskrifter för brännvinsbränningens utöfning samt försäljning af brännvin och beskattning derå.
Som tiden nu är så långt framskriden, och ganska få af R. o. Adts ledamöter äro närvar., får jag anhålla, att detta utlåt, måtte blifva hvilande på bordet, samt att detta mål blifver det första, som förekommer i nästa plenum.
Christopher, samt Grina Gyldenstolpe, Anton Gabi-., och von Fersen, Hans, förenade sig med Hr Hjärne.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, förklarade, att i anledn. af flera ledamöters förenade begäran utlåt.
W:o 8 komrne att ytterligare hvila på bordet, och hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla den af dem gjorda hemställan, att Den a'4 Januari e. m. nämnde utlåt, måtte blifva första målet på föredragningslistan i nästa plenum.
Äd. åtskiljdes kl. -J till 10 på aftonen.
Måndagen den 26 Januari i835.
Justerades pleniprotm för d. 6 Nov. e. m. och för d. 7 November.
Uti föregående plenum afslog R. o. Ad. 5:te punkten uti StatsUtsk.'s utlåt., ang:de markegångssättningen.
Sedermera aflemnade Frih.
Palmstjerna ett förslag, i afsigt att suppleera bristen uti ett föregående beslut i samma utlåt, och bereda sammanhang emellan dessa begge beslut.
Om nu R. o. Ad. till StatsUtsk. affärdar prot.utdr. öfver de fattade besluten, skulle det af Frih.
Palmstjerna afsedda ändamål med dess förslag icke verka till det åsyftade resultatet; och får jag derföre anhålla, att ett slikt prot.utdr. icke må till StatsUtsk. afsändas, innan R. o. Ad. fattat sitt beslut öfver samma förslag, samt att uti derefter afgående prot.utdr. må tillkännagifvas, hvad beslut Ståndet fattat i afseende på Frih. Palmstjernas förslag.
Med anledn. af Hr Hjärnes hemställan får jag tillkännagifva, att i följd af den arbetsordning, som vid denna riksdag inom Riddarhuset varit iakttagen, prot.utdr. rör:de R. o. Ad:s beslut om markegångssättningen justerades förliden lördags morgon och i går afsändes till StatsUtsk.
Jag får i anledn. af den upplysning, Hr Ridd.secret. behagade meddela, hos Hr Gr. o. Landtm, anhålla om den propos , att Frih.
Palmstjernas förslag måtte uppföras först på nästa föredragningslista, på det att underrättelse om R. o. Ad:s deröfver fattade beslut må kunna hinna till StatsUtsk., innan StatsUtsk. vidtagit någon sammanjemnkningsåtgärd i följd af de inom Stånden fattade beslut, rör:de markegången.
Hr Hjärnes hemställan blef, uppå derom gjord propos., af R. o. Ad. bifallen.
Den 26 Januari.
Till pröfning företogs Bevilln.-, Lag- och Oecon.Utsk:ns d. i5 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 8 i anleda, af gjorda anmärkntr vid Utsk:ns betänk.
N:o 6, ang:de reglejnentariska föreskrifter för brännvinsbränningens utöfning samt försäljning af brännvin och beskattning derå. R. o. Ad. beslöt, att detta mål skulle punktvis pröfvas.
Då uppläsningen af 1 § börjades, anmälde sig
Hr Hjärne, Harald, och yttrade: Pag. 3 förekomma 3Cne frågor, som ännu icke äro afgjorda, i anledn. af återremissen på förslaget till grunderna för brännvinsbränningen, hvilka först torde böra algöras.
Der äro 3:ne frågor, som förekomma före författningen; men alla dessa frågor förekomma sedermera uti särskilda paragrapher, så att Ståndet får tillfälle att pröfva dem, utan att nu på förhand behöfva fatta något beslut öfver desamma. 1 §•
Jag har, sedan utlåt. förra gången förevar, tagit något närmare kännedom om förslaget till brännvinsbränningsförordn. och funnit det på ett nog slarfaktigt sätt uppgjordt 1 första § heter det: ”Brännvinsbränning, af hvad t jeni ig t ämne eller växtsom helst.” Jag tror, att det bör vara lagstiftaren likgiltigt, om någon vill försöka att bränna af ett ämne, som icke är dertill tjenligt.
Dessutom synes redactionen i så måtto innehålla ett fel emot logikan, som uttrycket: ”hvad ämne som helst” är ett högre begrepp, hvilket under sig innefattar växterna, hvarföre ock ordet: växt, såsom öfverflödigt, bör utgå, då redactionen, i öfverensstämmelse nied dessa begge anmärkn:r, borde blifva följande: ”Brännvinsbränning af hvad ämne som helst skall etc.” Frih.
Jag för min del kan icke inse det logiska felet, utan anser ordet tjenligt på sitt ställe uti den mening, detsamma uti förevar. § förekommer, emedan det finnes många otjenliga och för helsan skadliga ämnen, hvaraf brännvin kan tillverkas; och jag finner således ingenting otjenligt uti ordet tjenligt, utan något, som öfverensstämmer med den consequens, som i föreskrifterna bör finnas, nemi. att tillverkning med något, som är skadligt, icke bör vara tillåten.
Säkerligen är det
Hr Cederschjöld bekant, att i vissa landsorter växer i hafran ett ogräs, som är svårt att utrota, och att brännvin, tillverkadt af sådan bafra, blir af ett menligt inflytande på helsan.
Jag tror, att bränn vinsförord n. ej bör på något sätt kunna tydas så, att det bör kunna anses med författningen öfverensstämmande att kunna få tillverka brännvin af så beskaffad spannmål. *74 Den 26 Januari.
Då ifråga var. förslag förevar till granskning inom de sammansatta Utskrn, sökte jag frista deras uppmärksamhet på de flera redactionsfel, som deri förekomma, oell få dem rättade, på det förslaget måtte med någorlunda heder kunna föreläggas R.
St.; men jag mötte dervid så mycket motstånd, att jag såg mig föranlåten afstå från mina bemödanden härutinnan.
En BorgareStrs ledamot, som hufvudsakligen bidragit till det opus, hvilket nu blifvit till R.
St. öfverlemnadt, försvarade det så envist, att blott för ett enda ord, hvars förändring han icke ville medgifva, nära en hel förmiddag förspildes.
Ehuru ledamot af Utskrn, kan jag följaktligen icke taga åt mig Hr Cederschjölds anmärkn.Y i afseende på den mindre vårdade redactionen i förslaget.
Utan att således vilja försvara den, får jag dock förena mig med Frih.
Palmstjerna uti att yrka, det ordet tjenlig i 1 mom. af i §, hvilket Hr Cederschjöld ansett böra uteslutas, måtte få qvarstå; hvaremot jag instämmer med den sistnämnde deruti, att orden: eller växt böra utgå, såsom öfverflödiga.
I öfrigt får jag hemställa till de Hrr, hvilka ämna att yttra sig öfver redactioren i författningen, örn de icke skulle vilja derifrån afstå, såvida ej någon rättelse af större vigt kan förekomma, sedan redan 2:ne
Stånd i detta ämne fattat beslut, och således föga anledn. är, att smärre redactionsförbättringar, som här kunna beslutas, skola göra sig gällande; förmodande jag, att den Statssecret., som kommer att expediera den blifvande nya författningen, i allt fall icke lärer underlåta alt tillse, det den så skrifves, att den blir värdig både Representationen och Regeringen.
Då spriten beredes blott af sockerämnet i växten, föreställer jag mig, att ehvad obehöriga tillsatser som kunna finnas i det ämne, hvaraf brännvin tillverkas, det beror på konsten att från spriten frånskilja detta ämne; och då dessutom icke något stralf finnes stadgadt mot tillverkning af otjenligt ämne, kan jag icke frångå min anhållan om den rättelse, jag i detta afseende föreslagit.