Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stael von Hollstein, Corfitz Ludvig:Då detta bidrag blifvit tillstyrkt af flera insigtsfull och nitiska Ledamöter af Ridderskapet och Adeln, detta verk icke allenast blifvit påbegyndt utan äfven långt avancerat, samt i flera afseenden länder till heder och ära för Fäderneslandet; bör ingen tvekan efter min tanka kunna uppstå att bevilija det begärdta understödet; det är äfven så obetydligt comparativt med andra anslag hvilka begäras, som droppan t Hafvet; medel härtill måtte derföre lättligen kunna finnas, utan att dermed gravera Ridd, o. Ad.
Fröt, 81. 82. 642 jDen 11 Juli. e. jtz. de summor som Konungen till dess enskib da disposition kunna anslås.
I anledning af hvad sålunda blifvit an* märht, blef Betänkandet till Utskottet återförvisadt.
Vid fömyad föredragning biföllos följande, den 7 Juli på Bordet lagda Betänkande» och Memorial: 1:0 Från StatsUtskottet, i anledning af LandshöfdingeEmbetets i Wermland underdåniga anmälan om MantalsskrifvareProvisionen derstädes för åren 1812 och 1813. 2:0 Från StatsUtskotlet, i anledning af anmärkningar, som blifvit gjorda vid Utskottets Betänkande öfver Kongl. Mai:ts Nådiga Proposition om ersättning af den förlust i årlig inkomst, som allmänna Barnliuslnrättningen i Stockholm måst vidkännas genom StorFurstendömet Finlands afträdande. 3:0 Från Oeconomie- samt Särskildta Utskotten, i anledning af väckt fråga om inskränkning i Halländska och Bohuslänska Allmogens seglationsfrihet.
Dén 11 Juli. e. m. 64^ 4*.o Från StatsUtskottet, angående okad Betjening samt ersättning för skrifvare* hjelp. 5:0 Från Öeconomie* och Särskildta Utskotten, angående medel och utvägar till Hamp-planteringens befrämjande» Upplästes och remitterades till Stats* Utskottet ett från Riddarhusutskott?!
, inkommet, den 6 Juli afgifvet Memorial, åtföljdt af verificationer, angående ersättning af Statsverket för 268 R:d. 35 sk. 6 rst» Banco, hvilka af RiddarhusCassan till Rid* darhusCanzdiets behof under innevarande Riksdag blifvit förskjutna, med anhållan, att medlen måtte mot RiddarhusKamrerarens <pritto utbetalas»
Företeddes deri redan den 2 juli hos Ridderskapet och Adeln anmälte Löpareir till Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse rörande utvidgad seglationsfrihet för Skåne och Blekinge, å hvilken berörde dag hade blifvit tecknad den hos Ridderskapet och Adeln gjorda rättelsen och tilläggnin» gen om rättigheten att från Skåne utföra Spannmål till Blekingen, och hvilken rättelse och tilläggning, af de öfriga Stånden oifallen, nu äfven fanns å deras vägnar på Löparen tecknad.
I anledning häraf hade Den 11 Juli e. m, EitpeditionsUtskottet inlemna!: ett nytt ex* emplar, hvaruti tilläggnlngen var införd , och -hvilken nu upplästes och af Ridder,skapet och Adeln godkändes.
Upplästes ett ProtocollsUtdrag fran BondeStåndet, af den 7 luli, hvaruti Ståndet förmäler sig för Tjenstemännen vid sitt'Canzli önska en icke mindre aflöning vid denna Riksdag än dem vid den föregående varit förunnad, utan ock särskild aflöning för 6 Extra Ordinarie Canzlister; i anledning af hvilket ProtocollsUtdrag BorgareStåndet, genom Utdrag af Protocollet, denna dag tillkännagifvit sitt instämmande, hvad aflöningens förhö jande angår, samt förbehåll om aflöning äfven för tre Canzlister utöfver det för BorgareStåndet i Riksdagsordningen bestämda antal af tvänne; hafvandes bägge respectiva Stånden anmodat StatslJtskottet, att häröfver nied Utlåtande och förslag inkomma.
Undertecknad Silverstolpe, Axel Gabriel:
Emot remissen af detta ärende till StatsUtskottet lärer Höglofi.
Ridderskapet och Adeln icke kunna hafva något att erinra; hvad åter hufvudsaken angår eller frågan om förhöjd aflöning, samt tillökning i Canzli-tjenstemännens antal, får jag denäran yttra i afsende på aflöningen, att den* Den 11 Juli e. m. samma synes mig alldeles tillräcklig sådan som den af Riksens Ständer' redan blifvit besluten, och kan jag åtmindstone för de ganska sysselsatta tjenstemännen i Ridderskapets och Adelns Canzli försäkra, att de finna sig dermed fullkomligen belåtne för sin möda, och aldrig yttrat någon önskan att blifva till antalet förstärkta; men om så skulle hända, att trenne RiksStånd bifalla BorgareStåndets och BondeStåndets begäran, dä, i denna händelse och endast såsom en jemlik delning af rättvisa, torde Högloft.
Ridderskapet och Adeln anse nödigt förbehålla det dess Canzli, likasom det Högvördiga FrestS.tåndet', m.itte åtnjuta lika förmon som de öfriga tvänne Ståndens bevilljas.
TIcrr Grefven och Lan dt Marskalken gjorde härpå proposition, hvilken Bifölls.
Upplästes BorgareStåndets ProtocollsUtdrag af denna dag, innefattande bifall till OeconomieUtskottets
Betänkande afj den 16 Juni, angående en fri Victualiehandel, dock med det förbehåll och tillägg, att inga andra personer än verkliga hemmansägare få sig med denna handel befatta, och haga kringfarande Köpsvenner tillåtas göra 4' 646 D*n 11 Juli. e. rt. 6' tclafri uppköp; men Städernas Handlande hädanefter som hittills obetaget, att', ge. jioin utKind betjening, af landtmaonep belinga och upphopa Vicfualier, Upplästes ett ProtocollsUtdrag från Högvördiga PrestStåndet, a£ denna dag, hvaruti förmäles, att sedan samteliga RiksStånden bifallit StatsUtskottets Betänkande engående t Hökning i Kongl, och Furstliga Hofvens StatsSummor och dä Högloft.
Ridderskapet och Adeln samt Vällofl.
Borgai-eStåndet icke ännu yttrat sig öfver Hedervärda BondeStåndets inbjudning till instämmande tili de tillagg: att berörde tillökning för Kongl. Maj:t och de öfriga Kongl. Personerna skulle taga sin böljan ifrån den 1 Januari detta år och för Hennes Kongl. Höghet Prinsessan fortfara, till dess hon återvun»itDess fordna inkomster fran Stiftet Quedlin. burg, uti hvilka tillägg PrestStåndet den 2 dennes med Hedervärda BondeStåndet instämt; hav PrestStåndet , pä det att berörde skiljaktighet nu vid Riksdagens instundande slut icke ml lägga hinder i vägen för expeditionen, rörande den enhälligt beslutna tillökningen, trott sigböra vördsamt och vänligen inbjuda Högloft.
BorgareStåndet att sig benäget utlåta, hurm jda de villja uti ofvanberörda tillägg instämma.
Pen 11 Juli. e. nt. 65?
Herr Zibet, Ebbe Ludvig, hade inlemtiat följande: Wördsamt Anförande till Protocollet: Vid Högvördiga PrestStandets inbjudande till Högloft.
Ridderskapet och Adeln, att accedera till dess nigning och bestämma tillökningarna uti StatsSiunmorna for Konungen, Drottningen och den Kongl.
Prinsessan till detta års början, yttrar jag mig endast, hvad det gjorda tillägget angår, nemligen att tillökningen af 12,000 R:d. årligen för Hennes Kongl. Höghet Prinsessan skulle, enär Hennes Kongl.
Höghet återfår sina fordna reveniier af Qvedlingburg, upphöra.
Jag erinrar dervid, att RiksensStänder i detta fall icke kunna återtaga,hvad de en gång bevilljat åt Hennes Kongl. Höghet, som alltid variten prydnad uti Kongl. Fa« millen.
Får Hennes Kongl. Höghet något framdeles från
Quedliugburg, är sådant en godhet och ynnest af Dess Höga Anförvandt, Konungen uti Preussen, och har ingen relation med hvad Hennes Kongl. Höghet a£ Sverige åtnjuter.
Konung Fredric hade, om jag minnS rätt, årligen 60,000 Ducater af HessenCas* Deu 11 Juli. e. m, sel; mfn HT-torien förmäler icke annat, än att Sverige ansag detta för en stor vjbst för Landet, och höds aldrig till, att derföre göra Kon» lingen något afdrag på det, sorn Hans Kongl Maj:t, såsom Konung af Sverige, ätpjöt.
Ridderskapet och Adeln an» såg sig icke kunna frångå sitt redan fatta* de beslut.
Upplästes och lades på Bordet följande frän Utskotten inkomna Handlingar: 1:0 Från StatslTtslcottet af den 6Juli, i anledning af Hans Excellences, dfverStåtIiåljarens m. tn.
Herr Grefve Carl Mörners underdåniga anhållan att Stockholms Stads Ca<
Stat öfverhud.
Utskottet anser håde rättvist och billigt, att Stockholms StadsCassa lindras fran denna Betjening* ordinarie aflöning, jemte de af Hans Excellence, Herr Grefven och ÖfverStåthållaren föreslagna förhöjningar uti vissa å nuvarande Stater uppförda Löner ; och att beloppet häraf, utgörande, enligt hvad ofvan anfördt är, tillsammans Sju Tusende Sexhundrade FyralioÅtta Riksdaler Banco, uppföres på RiksStatens
An* JJen 11 Juli c- nu dra HufvudTiiel och beräknas ifrån nast kommande 1816 års början, samt Quartalitcr från Kongl. StatsContoii et utbetalas; livilketUtskoLtetalltså tillstyrkt; hvaremot de 8-j R:>1.
Banco, till Expenser, som MantalsCommissarierne åtnjutit, komma att försvinna , och äfven formeligen afskaffas de procenter, hvilka under namn af Sextionde penningen af ATantalspenningarna, i grund af äldre Författningar, ända tills år 1810, utan anmärkning på Uppbörden blifvit afskrifna, så att på KronoUppborden istockholm, den må bestå af medel, som skola levereras antingen uti Kongl. StatsContoiret eller RiksgäldsContoiret, icke få göras några andra afdrag eller innehållningar, än Riksens Ständer vid 1812 ars Riksdag bestämt eller vid närvarande Riksdag finna för godt fastställa.
T öfrigt har Utskottet ansett det bora åligga Stockholms Stad, att, sedan Ordinarie- eller oförbättrade aflöningen bestrides utaf allmänna medel, beslå den samma summa, som till Betjeningens vid KronoUppbördsVerket aflöning år 1814 från StadsCassan utgått, för att deraf tilldela denna Betjening samma Lönförbättring , som för Rikets ölriga Penningelöntagande Embets- och Tjenstemän af StatsUtskottet blifvit föreslagen.
Dén 11 Juli. f. fri. 2:0 Från StatsUtskottet, af flen 6 Juli, i anledning af en, uti Konungens Nådiga Proposition om StatsVerkets tillstånd och behof, till afskrifning i RiksStaten föreslagen summa af 5,285 R:d. 5 sk. 5 ist.
Banco, sorn af Statsverket blifvit RiksgäldsContoiret ersalt för de till ett lika belopp utaf BevillningsUppbörden i Stockholms Stad skedda afdrag till aflöning åt Uppbörds- och Mant-alsCommissarier.
Utskottet yttrar sig i hufvudsaken med tillstyrkan, att nu ifrågavarande Summa 5,285 Rid. 5 sk. 5 rst., hvilken innefattar aflöning till Mantals- och KronoUppbörds-ComJnissarierna, för åren 1810,181-1 och 1812, samt för första hälften af år 1813, må, pä sätt Kongl Majit i Nåder behagat föreslå, uti RiksStaten upptagas, för ätt sedermera der alforss.
Äfven föreslår Utskottet att utaf Statsmedlen ma till Stockholms Stad utbetalas, 1:0 1106 R:d. till KronoUppbördsCoramissariernas aflöning för sednare hälften af år 1815, eller lika mycket som för första hälften af samma år redan blifvit Staden godtgjordt; och 2:0 till enahanda behof fulla beloppet för åren 1814 oc^ 18*5 > eller 2,212 R:d. för hvardera året, eller tillhopa för åren 1815, 1814 och 1815, 5.550 R:d.
Banco; hvaremot och sedan nästnänmda, till 18**5 ®rs slut beräkn,ade Summa af 5,550 R:d. blifvit betald, några! ^nnehåll. ningar på Uppbörden af allmänna medel i ven 11 Juli. e• M - Stockholms Stad, i grund af äldre Författningar, icke få äga rum. 3:0 Från OeconomieUtskoltet, af den 6 Juli, angående väckt fråga om befrielse för Skeppare och Forbönder , att vid Tullkamyarna uttaga Förpassningar å Landets egna varor, sora ifrån Uppstäderna till Stapelstäderna försändas.
Utskottet anser sig icke kunna tillstyrka upphäfvande af de i dessa afseenden gällande stadganden af den 50 November 1810 och den 30 Mars 1814» utan hemställer, i stället, om icke Riksens Ständer kunde finna för godt, att denna sak till Kongl, Majits Eget Höga skärskådande i underdånighet hänskjuta, då Kongl. Majit, efter vederbörande Embetsmäns hörande, i Nåder lärer inse, huruvida de nämnda stadgarnas upphäfvande eller förändrande kan utan befarande af missbruk verkställas , och derefter lämpa de Nådiga åtgärder, som Kongl. Majit, i sin vishet, med Rikets väl kan finna vara öfverensstämman-. de. 4:0 Från ConstitutionsUtskottet af de» 10 Juli, hvaruti Utskottet öfverlemnar följande förslag till ny redaction af 58 $.
Riksdagsordningen: ”Alla omröstningar i Utskotten skola ske per Capita imellan Utskottens samtliga Ledamöter, utan afseende å Stånd.
Då votering med slutna Sedlar Den ii Juli. e. m. anställes, må alltid en sedel uttagas och förseglas, hvilken öppnas endast i det fall, att rösterna vid uppsummer.möi t skulle be. finnas lika delade.
Är pluraliteten redan vunnen, bör den allagda seddin genast förstöras.
Inom BancoU-tskottet skola i de mål, der Utskottet med Riksens Ständers ratt besluta.
Tvä Tredjedelar af Ståndets Ledamöter vara närvarande”.
Hvilket forslas C* Utskottet anmäler till behandling enligt 56 §.
Regeringsformen. 5:0 Från ConstitutionsUtskottet, af den 30 Juli, hvaruti Utskottet, i händelse Riksens Stander ej enhälligt antoge voteringen per Capita, föreslår följande tillägg till 58 §.
Riksdagsordningen, efter orden: i Förslaget intagas, ”Stadna inom ConslitutionsUtskottet
Två Stand emot Två vid pröfningen af enskilda Riksdagsmäns ingifna förslag till ändring eller förklaring af Grundlagarna, förfalla frågan”.
Anmälandes
Utskottet detta förslag till behandling enligt 56 §.
Regeringsformen. 6:0 Från ConstitutionsUtskottet, af den 10 Juli, hvaruti Utskottet likaledes lill behandling enligt 56 §.
Regeringsformen anmäler följande förslag till ett nytt moment i 14 §•
Riksdagsordningen, hvilket efter 6 Momentet borde införas: ”Vare sig P.-rt 11 Juli e. ni. 655 till val aF Elector eller Riksdagsman, skola dessa sedlar vara sa inrättade, att den röstande derigenom icke utmärkes, hvarföre hvarje sedel icke må innehålla mer än ett, efter den i Staden antagna beräkriingsgiund för detta ändamål lämpligt mindre antal röster ä x, 5, 10, 20, 30 eller 50 röster, hvilket antal röster af Valförrättare™ å Voteringssedlarna tecknas’’ ; samt i sista momentet af §. orden:
Borgare i Staden, andras till:
Borgare i någon Stad”. 7:0 Fran ConstitutionsUtskottet, a£ den 10 Juli, hvaruti Utskottet föreslår följande nya Reuaction, hvilken i 37 §.
RegeringsFormen, i stället för det sista momentet, hvilket borde utgå, skulle införas: ”Adelskap, Greflig eller Friherrlig värdighet, som hädanefter förlänas, tillfälle endast den sorn adlad eller upphöjd blifvit, och forst efter dess död, eller om han adlig värdighet lagligen frånträder, den äldsta manliga Bröstarfvingen i rätt nedstigande led efter led, samt efter denna grens utgång
Stamfidrens närmaste menliga afkomling efter förstfödslorätten och så vidare.” ”Har en lill högre värdighet upphöjd Adelsman flera afkomlingar än den, som efter dess död inträder i Stamfadrens ställe i högsta värdigheten, förblifva de alla såsom Adliga eller Ofrälse expectanter, intill 654 Den 11 Juli e. m. dess de i ilen ordning* förr skrifver står, ef* ter fössca grenens utgång, uti värdigheten inträda”.
Föreslående
Utskottet ytterligare följande tillägg efter samma §:s slut: ”Adlande genom Adoption eller Naturalisation under utdödda eller lefvande ätters namn och nummer, varde hädanefter ej tillåtet”^ Och anmäler Utskottet dessa förslag till den behandling 56 §.
RegeringsFormen fö* reskrifver. 8:0 Fran ConstitutionsUtskottet af den 10 Juli , angående föreslagna tillägg i 28 §.
RegeringsFormen , hvilka till behandling enligt 56 §.
RegeringsFormen anmältes; i första momentet efter ordet Fästningars ”Att till sysslor vid Academierna befordra utländska lärda af utmärkta förtjenster.”
I särskildt motnent näst efter crdet: förtjänster, i händelse nyssnämnde Moment antages, men i vidrigt fall näst efter ordet Fästningar.
”Att i tjenst antaga utländska män till Språk- och ExercitieMästare, samt Idkare af de Fria Konsterna,” samt vid jf:ns slut efter orden : den rena Evangeliska Läran; ”Språk* och ExercitieMästare samt Idkare af Fria Konsterna allena undantag C> na. ” 9:0 Från ConstitutionsUtskottet, af den 10 Juli, hvaruti Utskottet, likaledes tiH behandling enligt 46 §.
RegeringsFor» Dé72 i'
Juli e, 655 men, anmäler följande Förslag till förändring i första momentet af samma §*: ”Allmänna frågor, som uti Riksens Ständers Plena väckas, må ej till omedelbart afgörande upptagas, utan skola öfverlemnas till behörigt Utskott, som ovilkorligen bör samma frågor utreda och deröfver sig yttra.” 10:0 Från ConstitutionsUtskottet af den 1® Juli, hvaruti Utskottet föreslår ats utur 58 §•
RegeringsFormen skulle utgå följande ord:
''Hvilken han icke må återtaga förr än Riksens Ständer hans fullgörande pröfvat och gillat.
Imellertid vara han vid sin lön och öfriga tjensten åtföljande inkomster bibehållen;” och att i stället för de uteslutna orden i §. skulle tilläggas: ”Imellertid vare han, intill dess Riksens Ständer sig utlåtit: om och till hvad del han må sin lön och öfriga tjensten åtföljande inkomster åtnjuta, vid dem bibehållen.'’
Och anmäler
Utskottet detta förslag till den behandling 56 §, RegeringsFormen bestämmer. 11:0 Från ConstitutionsUtskottet, af den 10 Juli, hvaruti Utskottet, till behandling enligt 56 §.
Re geringsFormen , anmäler följande förslag till ny redaction af sista meningen i 4 §■ RegeringsFormen.
’’Konungen utväije dertill kunniga, erfarna, €55 Deu it Juli. e. m. redliga och allmänt aktade Svenska frälse och ofrälse män af den rena Evangeliska Loran.” 12:o Från ConstilutionsUtskottet af den 10 Juli, angående ett si lydande tillägg i 29 §.
Riksdagsordningen, 1 mo mentet efter ordet besluta:
''Frågor som sednare än tre veckor före den tili Riksdags fulländande bestämda tid, antingen den blifver 3 eller 4 månader, af Riksdagsmän i ConstitmionsUtskottet väckas, vare Utskottet ej pligtigt att under samma Riksdag Upptaga och bereda.” Hvilket förslag af Utskottet anmältes till behandling enligt 56 §.
RegeringsFormen. 13:0 Flir. det Särskildta Utskottet, af den 10 Juli, hvaruti Utskottet, i anledning af väckt fråga om antingen upphäfvande eller förnyande af det förbud emot förbrukning af öfverflödigt silfver, sorn genom Kongl.
Förordningen den 2 Augusti 1800 utfärdades, yttrar sig icke hafva ansett ett förbud emot nyttjande af, större eller mindre piecer af silfver böra ingå i beräkning vid frågan om det förslag till yppighetens hämmande, som Utskottet under den 17 sistlidne Juni afgifvit; och tror sig derföre ej heller nu kunna gifva anledning till förenämnda Författnings förnyande. 14:0 V. Ditt 11 Juli. e. nl. 657 Från O.economleUtskoltet, af den G Juli, i anledning af vackt fråga, om en fri Tackjernshandel.
Utskottet anser sig, pä anförda grunder, icke kunna till hufvudsaken nu upptaga ifrågavarande mål, utan tillstyrker, det må snkanderne anses böra trygga sig vid hvad i afseende på detta mål redan är åtgjordt.
Endast hvad angar det anförande af dem, att en före 1809 åtnjuten frihet eller lindring i roteringen samt BergsmansStåndets uteslutande rätt till Bergmanshernmans besittning varit förlände såsom en ersättning mot tvånget uti Tnckjerns försäljningen, förklarar Utskottet detta destomin E5 1 dre grundadt, som, utom det ingen författning sådant utvisar, det är sökanderna kändt, att den nya Roteringen öfvergick, efter enahanda method, alla slags Hemman i Riket, utan följd eller, rättighet till förändring i deras öfriga förhållanden, samt att, pä sätt Utskottet haft tillfälle, i anledning af annan väckt fråga, förklara, tillåtelsen för andra än personer af BergsmansStåndet att inköpa RergsmansHemman, på intet sätt hvarken lindrat eller försvårat de skyldigheter, som åligga Bergsmannen. 15:0 Från OeconomieUtskottet, af den 6 Juli, i anledning af de anmärkningar som blifvit gjorda vid Utskottets Betänkande angående [yrkad ändring af Tjenstehjon# Ridd. o. Ad.
Fröt. 83. 84.
658 Den 14 Juli. /. m. flyttningstid.
Ut<koitet yttrar sig tro, att hvarken olägenheterna af närvarande flyttningstid, eller de svårigheter, soia skulle inträfla för dess utsättande till den 1 November, skola äga ruin, derest densamma varder bestämd till den 15 October samt för Stockholm, der tvänne flyltniiigstider äro, tillika till den ts April, i hvilket lall jemväl Uppsägningstiden borde en half måna d förlängas.
Anseendes Utskottet likväl, sedan Betänkandet blifvit af de öfriga trenne RiksStånden bifallet, sig icke tillständigt att frångå hvad samma Betänkande innehåller, utan öfver! em nar vördsatnligen till Höglofl.
Ridderskapets och Adelns eget godtfinnande, huruvida Ridderskapet och Adeln skulle vilijr inbjuda sina MedStänder, att en så beskaffad förändring antaga. 16:0 Från OecönomieUtskottet, af den 6 Juli, i anledning af väckt fråga om Båtsmansfördubblingens återställande, och har Utskottet, uppå anförda skäl, ansett sig böra tillstyrka, att Båtsmansfördubblingen, i likhet med de, uti BåtsmansContracterna, derföre stadgade grunder åter måtte upplifvas, samt sättas i det skick, hvaruti den före den 15 April 1810 befanns. 17:0 Från ConstitutionsUtskottet af den 10 Juli, i anledning af den till Utskottet remitterade frågan om en förbat - Deti 14 Juli. f. m. 659 träd National Representation.
Utskottet sorn, uppå anförda skäl, icke ansett sig kunna nu uppgöra något förslag i detta afseende, tillstyrker endast en underdånig Skrifvelse från Riksens Ständer till Kongl.
Maj:t, hvaruti h u f v vid sakligast skulle anhållas om sandande af allmänna Statistiska kunskaper öm Sverige.
, Höglofl. Ridderskapet och Adeln åtskildes klockan 7 e. rn.
In fiderri Protocolli A, G, Silfverstolpe.
Fredagen den 14 Juli, Plenum klockan 6 förmiddagen.
Ridderskapets oehs Adelns Plenum den 11 Juli 1815. S. D. Upplästes och godkändes St3tsUtskottets den 6 dennes afgifna öch följande dag på Bordet lagda Utlåtande, i anlcd.
66o Den 14 JhZZ /. m. »iner af anmärkningar vid Utskottets 'Betänkande öfver Kongl. Mairts Nådiga Proposition, om ersättning af den förlust i årlig inkomst, som Allmänna Barnhuslnrättninven i Stockholm måst vidkännas genom Storfurstendömet Finlands afträdande.
Ut Supra. S. D. Efter förnyad föredragning biföllos följande den 4 Juli afgifna och den 7 dennes på Bordet lagda Memorial och Betänkanden: Från Allmänna Besvärs- och Oecono• utie Utskottet.
I anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande om allmänna upphandlingar för Kongl. Maj:ts och Kronans räkning.
Från Allmänna Besvärs- och Oeconomiesamt Särskildta Utskotten. 1:0 Angående medel och utvägar till Hampeplanteringens befrämjande. 2:0
I anledning af väckt fråga om inskränkning i Halländska och Bohuslänska Allmogens Seglationsfrihet.
Återremitterades, i anledning af gjorda anmärkningar, Statsutskott#*, den 7 Dan 14 Juli f. m. 661 Juli på Bordet lagda Betänkande af den 4 dennes, angåenda f. d. vice Talemannen Jon Jonssons Memorial om lindring i Båtrmanslndelningen uti Blekinge Län.
Ut Supra. S. D. StatsUtskottets följande, den 30 Juni och den 6 dennes afgifna, Betänkanden och Memorial föredrogos å nyo och biföllos: 1:0
I anledning af!
Majlis Nådiga Remiss å LandshöfdingeEmbetets i Wermland underdåniga anhållan om Mantalsskrifvare Provisionen derstädes för åren 18x2 och 1813. 2:0 Angående tillökning i Utskottets Betjening samt betalning för tillfälligt skrifbiträde.
Ut Supra. S. D. F.öredrogs det Hedervärda BondeStåndets ProtocollsUtdrag af den 7 Juli och det Vällofl, BorgareSUndets af denna dag, angående dels förhöjning i arfvoden förbemäldta Stånds Notarier och Ordinarie Canzlister, dels tillökning i Canzlisternas antal; och hade Ridderskapet och Adeln forsin del ej nlgotsatt erinra vid bemäidta RiksStånds anmodan till StatsUtskottet att häröfver med Utlåtande inkomma.
Ridderskapet och Adeln fann sig allenast härvid böra tillägga, att Ridderskapet och Adeln funnitde gan «ka sysseL 662 Den 14 Juli f. m. satta Tjenstemännen vid dess Can/.li till fullo belaina roed de dem af Riksens Ständer redan anslagna Tractamenten; att hema!te Tjenstemän sjelfve dela detta tänkesätt, och, oaktadt trägenheten af deras göromål, icke anmält någop önskan att blifva till antalet förstärkte; att således Ridderskapet och Adeln för sitt Canzli icke instämmer i någondera af merbemäldta
Stånds för sina Canzlier yttrade önskningar i annan händelse än sa vida de öfriga tr.enne RiksStånden skulle dessa önskningar bifalla, ihvjlketfall Ridderskapet och Adeln endast såsom en jemlik delnin g af rättvisa anser sis böra förbehålla, att dess Canzli,likasom det Hngvördiea PrestStandets, må komma iåtnjntande af enahanda vilkor, sorn åt de öfriga 2;nerespectiva Ståndens bevil:as.
Ut Slippa. S. D. I anledning af gjord anmärkning vid StatsUtskottets den 7 Juli på Bordet lagda Betänkande, af den 50 Juni, i anledning af Herr Professoren och Riddaren Trafvenfelts motion 0111 understöd af allmänna medel för titgifvande af Svensk Botanik, blef detsamma till Utskottet återremitterad t.
Justerades följande underdåniga Skrif* reiser till Kongl. Majit: 1:0 Om Skuldebrefs uppvisande vid Lagsökning.
Den 14 Juli. f. m. 2:0 Om Controllen af de till RiksgäldsContoiret från Länen inkommande redogörelse. 3:0