Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utif et o c t) b e fö beröring, tidftynbaö, om ömfeftbig merfftädigbet funbe mib påforbran gifrnaö åt bomar ocb utflag, affttnnabe t be refpeftioe länbertta, Ijabe toib tiben för Dtifeté Stänberö febnafte famina »maro mebbelanben egt rnm emedan begge länbernaä regeringar, ocb febatt Äottgl. 3Diaj:t, beit 21 September 1860, nti aflåten S^åbig $ropofttion tid Otifetö Stänberö antaganbe öfioertemnat ett förflag tid föroröning i fåban fyftning, famt fdifetä Stauber, nti jtrifmelfe af ben 20 £)ftober fattima år, för (tit bel, t unöeröånigfjet anmält fitt bifad tid betta förflag, fyat betfamnxa btifioit fiabfätfabt genom afflutanbe af en fonoention meb fonungarifet Danmart, t Stortyolm ben 25 2lpril 1861, bmtlfeit tonöention är af .jpanö SJiaj:t konungen ben 50 2lpril ocb af cjpanö Sftaj:t konungen af Danmart ben 10 SJlaj jtftitämnbe år ratiftcerab. ©ytrabitions»
Uti berättetfen tid dtitetö Stänber mib början af jtftförflutna 'Oitfébag omnäntnbeö, att unberl)anbliitgar moro öppnabe meb ^örenabe
Staterna i Slmertfa för afflutanbe af en fonoentiou, angåeitbe ömfefibigt tttlemnanbe af förbrytare.
@n fåban fonoention är afl)aitblab ocb ingången i 2öaft)ington ben 21 Maro 1861, äfroenfont ratifi'fatio
Semmät ^ar en meb
Diyfilanb adt
Deit uti febnafte berättetfen tid diitetö Stänber ontförmälba ttn
5 @:t ^eteréburg ben -J-®- Suni 1860.
Slatiftfationerna af benfatnma
Rafina blifnnt utroeirlabe. 3 affeenbe på unberf)å(Ianbe af pofförbinbelferna emellan ©roerigeöftmensiom. od) 33reu§en träffabeö i Serlin ben 25 Maré 1861, genom it tinér l i n g’po^dngbått' af beflarationer, ben öfroerenéfommelfe för ett år, att po^4ngbåtö
Majit anfett ben närwaranbe tibpunften mara lämplig att unberföfa, l)uruioiba be fd ofta utan önffab framgång förba unberbanbliiigariia för affiutanbe af en fåban traftat meb Swnffa regeringen funbe, meb mera utfigt till måleté minnanbe, inlebaé; 6 ©erättelfe om tjwab t 9itfet och b ef é hvarföre äfrcen t fåban afftgt förberebetfer btifmit mibtagna.
5|Bå grunb beraf att Sonika öarneö ^autameitt antagit en tåg, t)wari
Snftitte ©täts» ©utigt be titt Suftitie 0tåtdminiftern, för afgifmanbc af befi beTslerätteifc^eintJetöherättetfer, från bomfiolatne famt potiö
2litgifna hafma btifmit, år 1858: 46,600, år 1859: 49,517 od) år 1860: 49,697 brott od) förfeetfer.
SBtanb be faffätlbe hafina btifioit bötnbe tift böben, åt 1858: 46 männer od) 55 qminnor, år 1859: 50 männer och 36 qminnor famt år 1860: 54 männer od) 57 qminnor; till ftraff
5tntatet af ant)äugiggiorba fonfurö
SDiajitö od) S^ifeté ©täuberö faitt
Domftolenö tjenfigörtng på titia afbelniitgar, l)ar från od) itteb 1861 årö början ett fåbant arbetéfätt warit inom ^ögjta SDomjiolen iafttaget, härigenom ocf be balanferabe måten, forn tillförene unber flera år fortfaranbe öfatö, börjat nebgå. 3 anlebniitg af ben wäcfta frågan om en allmän reglering af SomfageDtifetö bomfagor, l)ar en fåban inbelning af befantma numera blifmit te9lmn9C"' genom tib efter annan nåbigft mebbelabe förejlrifter faftjlällb, att nå
S)taj:t ben 7 februari 1860 täcftö i nåber förftara, bet omförmälba fråga famt be förflag, forn i anlebning beraf warit framjiädba, iefe borbe för närwaranbe till någon wibare åtgärb föranteba famt att förtig ben genom ^oitgl.
9Jiaj:té nåbiga bref ben 23 SJtarö 1847 Defj od) Oiifetö Jpof^D^ätter mebbelabe föreffrift att tillöwibare, när ^ärabé^öfbingeembete fwtgöred lebigt, införa i fuugörelfen unberrättelfe, att blifwanbe anföfningar antogeé affe tidfättniug i ben pppabe lebigtjeten utan inffränfning till rnifjt om
SBeträffanbe fångwårbeit, Ijar för befi ©greife Äongl. 3ftaj:t unberpngwarben. ben 16
December 1839 utfärbat nåbig tnfiruftion, berwib ben bittidé begagnabe benämningen »©tprelfen öfwer ^ängelfer od) 2trbetöinrättnin
@enom benna infiruftion är bet feban länge affebba målet af betta embetbmerfö futtflänbiga organiferaitbe att anfe fåfont uppnåbt.
Sifalebeö l)ar Äoitgl. 3Jlaj:t ben il
December 1860 mebbelat injiruftion för embete od) tjenfiemänneit wib Olifetd {traff* od) arbetdfängelfer, od) ben 8 ©erättelfe om pioab i 9tifet ocp befö 47 0eptember 1861 flabga angåenbe ertrajnbiciel beflraffntng för ben lägre manliga betoafntngöperfonalen toib rifetö fängelfer. sntja xänscett- 0eban länéfängelfer efter cellfpflemet numera blifioit fuöborbabe i faugeifet. £j|er|-un^ ^emöfanb od) Umeå famt lifa beffaffabe fängelfer i Upfala ocb Snöping blifioit få nära förbigå, att be antagaö funna till fån
9Äaj:t loib ftfla 9Jiföbag till Olifetö 0tän
3Detta fättgelfe pär, meb unberflöb af bet till uppföraitbe af flabö
Betänkande n. Sot Lofflers ofvanbcrörde motion icke föranleda till någon åtgärd.
Den n Februarii 182g.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om nedsättning i Räntan å lån ur publika Cassör. (I-A.)
Under anförande af de skadliga verkningar som, för näringarne i allmänhet, men synnerligast för Jordbruket, uppkomma, derigenom att de, till stort antal i Uufvudstaden befintliga dels publika och dels privata Cassör äro,* med få undantag, beräknade på ständig tillvext genom utlåning mot högsta lagliga ränta och hvarigenom händer, att på de tider, då dessa räntemedel skola erläggas, en känbar och för realiserandet af Landtmannens produeter högst förderflig penningebrist vanligen i landsorterna en längre tid förmärkes, har Anders Andersson från Östergöthlands
Län hos Hederv.
BondeStåndet väckt motion, att räntan å de lån, som från publika Cassör meddelas, måtte nedsättas till 4 procent, helst lån emot högre räntevilkor icke kunna, åtminstone hvad den jordbrukande klassen af medborgare angår, med någon fördel begagnas och den nedsättning i ränteinkomst, som derigenom förorsakades, kunde anses ersatt genom den större säkerheten i afseende på Capitalernas återfående.
Vid meddelandet af Remiss å denna motion, har Anders Danielsson från Elfsborgs Län anfört, det han ansåg 3oa S t. ats-U t skottets oförsigtigt att väcka en så beskaffad motion, då icke Jagen om räntans beräknande i allmänhet förändrades; kunnande, i hans tanka, denna åtgärd föranleda dertill, att förmöget folk förskaffade sig lånen ur Cassorna och att den verkligen behöfvande nödgades sedermera söka Jänebiträde ur andra band, då icke ens sådane vilkor som de, på hvilka lån ur Cassorna nu meddelas, skulle kunna erhållas.
Utskottet, som anser räntenedsättningen till hvad motionären föreslagit eller till de lån som från Publika Cassör meddelas och till hvilka ett dylikt förordnande, så länge allmänna Lagens stadgande i g Cap. HandeisBalkeri icke undergått förändring, endast kunde utsträckas, icke skulle medföra de välgörande verkningar motionären åsyftat, hemtar för motionens afstyrkande ytterligare stöd af den omständighet, att en del publika Cassors bestämda årliga utgifter äro grundade på den nu gällande ränteberäkningen och att således StatsVerket för sådane sine Cassör finge vidkännas ersättning för den brist emot behofven som, genom ränte-nedsättningen, uppkomme.
Den ii Februarii 1829.
Betänkande, angående åtskilliga, genom K.
M:ts Nådiga remisser, till R.
St:r öfverlemnade Svenska Medborgares reclamatio - Betänkande n. 3o3 ner, i afseende på ersättning för lidne förluster genom Skepps-uppbringningar.
(Rgs-A.)
Lagtima Riksdag, behagade K. M:t, jemte Nådig Skrifvelse af deri ii Junii 1823, till R.
H. St:r öfverlemna Handlingar, rörande Svenske Medborgares anmälde reelamationer, i afseende på ersättning för lidne förluster genom Skepps-uppbringningar.
— I anledning hvaraf, R.
H. St:r, på sätt deras till K. M:t aflåtne underd.
Skrifvelse af den 21 December nyssbelörde år närmare utvisar, förklarade, att, med tillämpning af hvad 1812 års Ständer yttrat, ersättning väl borde ega rum för de förluster, hvilka, enligt sistbemälde Ständers gifna löfte, kunde till betalning godkännas, men för att, så vidt på R.
SUr kunde ankomma, söka förebygga, att på grund af det fattade beslutet om ersättnings-tilldelande för de ifrågavarande förlusterne, andra sådana anspråk icke måtte falla Staten till Jast, fogades härvid det tillägg, att ett sådant medgifvande icke måtte gälla såsom prejudicat för andra dylika ersättnings-påståenden, som framdeles kunde göras; och i sammanhang hvarmed R.
St:r jemväl fastställde vissa grunder, efter hvilka reclamationsmålen borde pröfvas, samt, under noggrann tillämpning af dessa grunder, ersättningarne beviljas.
Efter det reclamationsmålen blifvit af serskildt i Nåder tillförordnade Cornitterade granskade, har K. M:t, enligt tid efter annan till Hrr Fullmäktige i RiksgäldsContoret ankomne Skrifvelser, i Nåder beviljat 3o4 Stats-TJtskottets ersättningar till ett sammanräknadt belopp af 291,712 R:dr 28 sk. 8| r:st, och till hvilkas liqviderande RiksgäldsContorets så beskaffade Obligationer, som R.
St:r föreskrifvit, till vederbörande blifvit anordnade.
Genom serskilda Nådiga remisser af den 19 sisth Nov., hvilkas innehåll längre fram kommer att anföras, har K. M:t till Rikets nu församlade St:r behagat öfverlemna Handlingarne, rörande ig utaf de vid förra Riksdagen anmäldta reclamationsmål af sådan beskaffenhet, att, emot de af 1823 års St:r fastställda grunder, K.
M:t pröfvat, det någon ersättning icke kunde af K.
M:t i Nåder medgifvas.
Desse reclamationsmål äro: 1:0 Slupen Tålamodetj seqvestrerad i Stralsund, år 1812, af Fransmännen.
— Ersättning för Fartyg och Last reclamerad af frami.
CommerceRådet C. F. Duwels Borgnärer. 2:0 Galeasen Nordstjernan, uppbragt af Fransk Kapare utan för Liebau den 23 April 1812.
— Ersättning för Fartyget reclamerad af Skepparen Schmidt och afl.
Handlanden Boyes SterbhusDelegare; samt för Lasten af frami.
CommerceRådet C. F. Duwells Borgnärer. 3:o Fartyget Hoppet j uppbragt i April månad 1812 af Fransk Kapare.
— Ersättning för Lasten reclamerad af Handelsbolaget G. D. Wilcke & Comp. 4:o Öppna Båten Basenj uppbragt af Fransk Kapare den 1 Aug, 1812.
— Ersättning för Lasten recla me - Betänkande n. 3o5 merad af Assessor J. W. Cöster och för sjelfva Båten af Borgmästaren Johan Berg. 5:o HukarGaleascn Redligheten, uppbragt den 19 Sept. i8i3 af Dansk Kapare.
— Ersättning för Fartyget och lasten reclnmerad af L A. Enequists Enka.
Den Kgl. Remissen, i afseende'på nämnde fem reclamations-mål, innehåller, att K.
M:t väl funnit någon ersättning för förlusterne icke kunna, emot stadgandet i 2 mom. af R.
Skrifvelse d. 21 Dec. 1823, i Nåder medgifvas, enär de timat under krigstillstånd med den uppbringande Makten; men då det serskildta förhållande härvid inträffat, alt uppbringningarne skett, dels få dagar efter det krigs—tillståndet med den uppbringande Makten tagit sin början, dels under inrikes kustfart, närbelägna orter emellan, och i ett fall, under det fartyget legat för ankar vid Svensk strand, ville K. M:t, som för öfrigt inhemtat, att förlusterne, oberäknadi nyssnämnde omständighet, äro i mer och mindre mon ersättningsgilde, i Nåder hafva hänskjutit frågan om deras godtgörande till R.
St:rs pröfning vid innevarande Riksdag. 6:0
Krey ertan Nordstjernan, uppbragt den 18 September 1813 af Dansk Kapare.
— Ersättning för Fartyg och Last reclamerad af Handlanden L. Lindqvist.
Den Kgl. remissen, i afseende på detta reclamationsmål, innehåller: att, enär Fartyget blifvit af Dansk Kapare uppbragt den 18 September i8i3, eller på en tid, då Danmark var i krig med Sverige, K. M:t 20 3oG Stats-Ut skottets funnit ersättning icke kunna, emot 2 morn. af R.
Skrifvelse den 21 December 1823, i Nåder beviljas; men då härvid förekommer, att krigstillståndet med Dannemark, genom Krigsförklaringens utfärdande, tagit sin början endast 3:ne dagar förrän uppbringningen skedde, samt någon ersättning af K.
Danska Regeringen icke kunnat i ministeriel väg reclamenten beredas, ville K.
M:t i Nåder hafva öfverlemnat målet till R.
St:rs pröfning vid innevarande Riksdag. 7:0 Briggen Nya Välfärden, uppbragt af Engelsk Kapare och prisdömd år i8o5.
— Ersättning för Fartyg och Last reclamerad af Grosshandlaren P.
Backman. 8:0 Fregatt Skeppet Iréne, uppbragt i November 1810 af Dansk Kapare.
— Ersättning för Skeppet reclamerad af Carl Leffler och Handelshuset G. B.
Santesson* Söner. 9:0 Preussiska Skeppet Carolina, uppbragt den 23 April 1810 af Dansk Kapare.
— Ersättning för Lasten reclamerad af Handelshuset G. B.
Santessons Söner samt L. W. Prytz.
Den Kgl. remissen , i afseende på dessa 3:ne reclamationsmål, innehåller, att K. M:t väl, å ena sidan, funnit någon ersättning icke kunna reclamenterne i Nåder tillerkännas emot innehållet af 6 mom. i R.
Skrifvelse den 21 Dec. 1823, deruti stadgas, att Skepp och Last ej får åtnjuta skydd, såsom Svensk egendom , enär Skepparen vid uppbringningen ej varit försedd med behörige Skepps- och PassDocument; Betänkande n. 307 men K. M:t, sorn, efter en förnyad utredning af desse mål, inliemtat, att de uppgifne förlusterne för öfrigt aro i mer och mindre mon af ersättningsgild beskaffenhet, ville, med afseende på dervid förekomna serskilda omständigheter, i Nåder hafva öfverlemnat desamma till Rikets nu församlade St:rs pröfning. 10:0 Briggen Tvärtom, uppbragt d. 19 Julii 1797 af Spansk Kapare.
— Ersättning för Fartyget och Lasten reclamerad af HandelsBolaget Dan.
Elfstrand &
Den Kgl. remissen, i afseende på detta reclamationsmål, innehåller, att K.
M:t väl funnit ersättning, ehuru af Committerade för uppbringnings-ärendernas granskning tillstyrkt med en summa af 47^9 Rtdr 14 sk. 7 rist., icke kunna, emot föreskriften i 6 punkten af R.
St:rs Skrifvelse den 21 Dec. 1823 i Nåder beviljas, enär af PrisRättens undersöknings-protocoll, rörande ifrågavarande uppbringning, inhemtas, att Fartygets och 2:ne Matrosers namn funnits raderade i några af SkeppsDocumenterne, hvilka af sådan orsak ansetts oriktiga; men då deremot de hufvudsakliga SkeppsHandlingarne befunnits riktiga, och den anmärkta raderingen omöjligen kunnat tillkomma titan både Redarnes och Skepparens vettskap, på sätt Committerade jämväl i underd:het yttrat, ville K. M:t till Rikets nu förlamlade St:rs pröfning hänskjuta detta reclamationsmål. 11:0 Fartyget Fortuna, uppbragt d. 22 Nov. 1811, af Fransk Kapare, men Lasten, för hvilken Handlanden Niclas Lauren reclamerat ersättning, fridömd samt 3o8 Stats-Utskottets dess försäljnings belopp hos Pris-Marine-Casseuren i Diinkerk nedsatt, för att af Laure'n eller Skepparen, emot qvitto och decharge, lyftas.
Den Kgl. remissen, i afseende på detta mål, är af följande lydelse: ”K. M:t, som bland andra frågor om godtgörande af Svenska Medborgares förluster genom uppbringningar, till pröfning förehaft ett af Handlanden i Götheborg Niclas Lauren gjordt anspråk på ersättning för värdet af en i Skeppet Fortuna intagen Laddning, uppbragt af Fransk Kapare den 22 November i8ir, har, då ersättningsskyldigheten blifvit
Kaparen i behörig ordning ålagd, ansett sig icke kunna, emot innehållet af i5 punkten i It.
Skrifvelse d. 21 Dec, 1823, en dylik ersättning af Svenska StatsVerket i Nåder medgifva.
Men då härvid förekommit, att Handlanden Laure'n icke fött sin förlust af Kaparen godtgjord samt något serskildt stadgande icke blifvit af R.
St:r meddeladt för en sådan händelse, hvarigenom en förlust för reclamenten, utan dess eget förvållande, uppkommit, så mycket hårdare, som handelsföretaget varit af så loflig beskaffenhet, att uppbringningen blifvit ogillad af Domstolarne i sjelfva den uppbringandes Fädernesland, vill K. M:t, som, efter ytterligare utredning af i frågavarande reclamationsmål, inliemtat, att Reclamenten icke försummat någon åtgärd till ersättningens utbekommande af Kaparen, och att förlusten i öfrigt är ersättningsgild till ett belopp af g5o R:dr 22 sk. 8 r:st. i Nåder hafva öfverlemnat detta mål till Rikets nu församlade St:rs pröfning.
Betänkande n. 3og 12:0 Galeasen Gäddan ^ uppbragt i December månad 1811 af Fransk Kapare, men fridömd.
— Ersättning för Fartyget reclamerad af Friherre Garl af Wetterstedt.
Den Kgl. Remissen, i afseende på detta reclamationsmål, innehåller, att K. M:t, som funnit ersättning icke kunna, emot innehållet af 15 punkten i R.
Skrifvelse d. 21 Dec. 1823, i Nåder medgifvas, ville likväl, med afseende på dervid förekomne serskilda omständigheter, i Nåder hafva öfverlemnat målet till Rikets nu församlade St:rs profning. i3:o Briggen Maria Elisabeth, uppbragt i Dec. 1810 af Dansk Kapare, men fridömd.
— Ersättning för Fartyget reclamerad af R.edarena, Grosshandl. G. W. Öhmans ConcoursMassa och Grosshandl.
Den Kgl. remissen, i afseende på detta reclamationsmål, lyder sålunda: K. M:t har, vid pröfningen af hosföljande mål, rörande sökt ersättning af Handlanden G. W. Öhmans ConcoursMassa m. fl. för lidne förluster genom uppbringning af Briggen Maria Elisabeth, ansett sig icke kunna, emot innehållet af R.
Skrifvelse d. 21 Dec. 1823, i5 punkten, en dylik ersättning i Nåder medgifva, enär Kapuren blifvit i behörig ordning dömd att förlusten godtgöra; men då härvid förekommit, att blott en del af ersättningssumman kunnat af Kapuren utbekommas samt något serskildt stadgande icke blifvit af R.
St:r meddeladt för de händelser, då en Kaparen ålagd ersättning icke kommit reelamenten till handa, eller 3io S t a t s - U t s k o 11 e t s blott till en del utgått, hvarigenom reclamenten, utan dess eget förvållande, tillskyndats en förlust, så mycket hårdare, som i sådane fall handelsföretaget varit af så loflig beskaffenhet, att uppbringningen blifvit ogillad af Domstolarne i sjelfva den uppbringande* Fädernesland, vill K. M:t, som tillika inhemlat, att ofvanbemälde reclamenter icke försummat någon åtgärd till ersättningens utbekommande af Kaparen, samt att den uppgifne förlusten i öfrigt är ersättningsgilld till ett belopp af 7Ö97 R:dr 33 sk. 11 r:st., i Nåder hafva öfverlemnat denna fråga till R. nu församlade St:rs pröfning. i4:o Briggen Triton, uppbrag taf Fransk Kapare i Junii månad 1810, men fridömd den 3i Julii 1811 — Ersättning för Fartyget reclamerad af Handlanden J. D. Egge. Den Kgl. Remissen, i afseende på detta reclamationsmål, lyder sålunda: "K. M:t, som bland andra frågor oni godtgörande af Svenske Medborgares förluster genom uppbringningar, lill pröfning förehaft ett af Handlanden i Norrköping J. D. Egge gjordt anspråk på ersättning för Briggen Triton, uppbragt af Fransk Kapare i Junii månad 1810, har, enär Kaparen blifvit i behörig ordning dömd att till reclamenten utbetala den summa, hvartill Fartyget blifvit försåldt, ansett sig icke kunna, emot innehållet af i5:de punkten i R.
St:rs undeid.
Skrifvelse d. 21 December 1823, en dylik ersättning af Svenska StatsVerket i Nåder medgifva; men Betänkande n. 3ir då, utom andra bevekande omständigheter, härvid förekommit, att Handlanden Egge icke fått sin förlust af Kaparen godtgjord samt något serskildt stadgande icke blifvit af R.
St:r meddeladt för en sådan händelse, hvarigenom en förlust för Reclamenten, utom dess eget förvållande, uppkommit, så mycket hårdare, som handelsföretaget varit af så loflig beskaffenhet, att uppbringningen blifvit ogillad af Domstolarne i sjelfva den uppbringandes Fädernesland, vill K. M:t, som, efter ytterligare utredning af målet, inhemtat, att reclamenten icke försummat någon åtgärd till ersättningens utbekommande af Kaparen, och att förlusten i öfrigt är ersättningsgild till ett belopp af 6800 R:dr, i Nåder hafva öfverlemnat detta mål till Rikets nu församlade St:rs pröfning. i5:o Galeasen Delphin, i November månad i8n anhållen af Svenska Douanierer utan för Liebau, men beslaget ogilladt af PrisConseillen i Paris. — Ersättning för Fartyg och Last reclamerad af Handelshuset i Wisby G. M. & J. N. Donner.
Den Kgl.
Remissen, i afseende på detta reclamationsmål, lyder sålunda: ”K. M:t, som bland andra frågor om godtgörande af Svenska Medborgares förluster genom uppbringningar, till pröfning förehaft ett af Handelshuset i Wisby G. M. & J. N.
Donner gjordt anspråk på ersättning, i och för Galeasen Delphins i October månad år 1811 timade uppbringning, har då ersättningsskyldigheten blifvit
Kaparen i behörig ordning ålagd, 3i2 S t a t s - U t s k o 11 e t s ansett sig ej kunna, emot innehållet af i5 punkten i R.
Skrifvelse d. 21 Dec. 1823, en dylik ersättning i Nåder medgifva; men då härvid förekommit, att bemälde Handelshus icke fått sin förlust af Kaparen godtgjord, samt något serskildt stadgande icke blifvit af, R.
St:r meddeladt för de händelser, då en Kaparen ådömd ersättning icke utgått, hvarigenom en förlust för reclamenten utom dess eget förvållande uppkommit, så mycket hårdare, som handelsföretaget varit af så loflig beskaffenhet, att uppbringningen blifvit ogillad af Domstolarne i sjelfva den upphringandes Fädernesland, vill K. M:t, som, efter eu ytterligare utredning af målet, inhemtat, att Reclamenterne icke försummat någon åtgärd till ersättningens utbekommande af Kaparen, samt att förlusten, med åsidosättande af R.
St:rs ofvanåberopade stadgande, är ersättningsgild till ett belopp af go5 R:dr 22 sk., i Nåder hafva öfverlemnat detta inål med tillhörande handlingar till Rikets nu församlade Stms pröfning. 16:0 Skeppet TritonA uppbragt den 22 Oct. 1798, af Fransk Kapare.
— Ersättning för Fartyget och Lasten reclamerad af Handelshuset E. W.
Hellström &
Den Kgl. remissen, i afseende på detta reclamationsraål, lyder sålunda: "K. M:t, som, bland andra frågor om godtgörande af Svenska Medborgax-es förluster genom uppbringningar, till pröfning förehaft ett af Handelshuset i Gefle E. W. Hellström <&
Son gjordt anspråk på ersättning för värdet af Handelshusets egande Fartyg, Betan kan den. 313 Skeppet Triton med dess innehafvande laddning, (uppbragt år 1798 af en Fransk Kapare), för så vidt samma värde icke blifvit
Handelshuset godtgjordt genom utbekommen assurance, har väl ansett en dylik ersättning icke kunna af K.
M:t i Nåder medgifvas, emot i3 Morn. i R.
Skrifvelse d. 21 December 1823, deruti stadgas, att då Assurance är tagen blott för en del af Skeppets eiler Lastens värde, Staten icke åtager sig någon förbindelse att ersätta skillnaden emellan den bekomne AssuranceSumman och den anmälde förlusten; men då K.
M:t icke funnit med rättsgrunder öfverensstämmande, att en Medborgare, hvilken, genom tagen Assurance, visat en loflig och berömvärd omtanka att hålla sig skadeslös för främmande Makters olagliga tillgrepp af dess egendom, skulle sakna all ersättning af Staten för dylika förluster, som deremot till fullo godtgöras dem, hvilka, under en för sjöfart osäker tidpunkt, uraktlåtit ofvanberörde försigtighetsmått, vill K. M:t till Rikets nu församlade St:rs pröfning hafva öfverlemnat ifrågavarande ersättningsanspråk.” 17:0 Mecklenburgska Galeasen Latona , uppbragt den 12 Maji 1810 af Engelsk Kapare.
— Ersättning för Fartyget reclamerad af Handelshuset J. F.
Erdman &
Comp. samt Handlanden E. W.
Groskurds ConcoursMassa gemensamt, och för Lasten af nämnde ConcoursMassa.
Remissen, i afseende på detta reclamationsraål, lyder sålunda: 3i4 S t a t s - U t s k o 11 e t s "Vid öfvervägande af den i hosföljande Handlingar förekommande fråga oin ersättning till Handelshuset J. F. Erdman &
Comp. samt Handlanden C. W. Groskurds ConcoursMassa för lidne förluster genom uppbringning af Galeasen Latona med en deruti intagen laddning Koppar, har K.
M:t funnit en dylik ersättning icke kunna, emot innehållet af 6, 8 och 9 punkterne af R.
Skrifvelse d. 21 Dec. 1823, i Wäder beviljas, enär det i Galeasen Latona intagne partie Koppar, enligt Connoissementer, varit afskeppadt för Hamburger risico och räkning, samt Fartyget vid uppbringningstillfället fört annan Flagg, än Svensk; men då edeligen blifvit styrkt, att Kopparen, oaktadt uppgiften i Connoissementet, verkligen tillhört Handlanden Groskurd, och den omständighet, att Fartyget seglat under främmande flagg icke vållat dess uppbringning och condemnation, vill K. M:t till R.
St:rs pröfning vid nuvarande
Riksdag i Nåder hafva hänskjutit detta mål.” 18:0 Briggen Mentor, uppbragt af Engelsk Kapare, den 3o April [806.
— Ersättning för Fartyg och Last reclamerad af Handelsbolaget Michael Kock öc Söner, genom Simson Kock. Den Kgl.
Remissen, i afseende på detta reclamationsmål, är af följande lydelse:
"Vid öfvervägande af den i hosföljande
Handlingar förekommande fråga om ersättning till Handlanden i Uddewalla Simson Kock för lidnc förluster genom uppbringning af Briggen Mentor, har K. M:t funnit Betänkande n. 3i5 en dylik ersättning icke kunna, med tillämpning af de grunder för uppbringnings-ärendernas behandling, R.