Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Lag-Utstottet, öfwerkpgadt härom, har ocksä äfwen af de tidigare tilldess samma remitterade ärender, lemnat owidrörde sädane, som pä Lagswerket i det hela - eller större delar deraf synts äga . ett Den 6 April.
L2Z ett större inflytande, etter storörn en rvidtyftigare förstning och hwilka, jemte dem som sednare inkommit Utffottethär Nedanföre sär anmäla.
Lag-Utskottet finner äfwcn, lika med en desi Ledamot Herr von Lcksritr, att Lagwerkets förenkling och förbättring icke kan behandlas säsom bisak af sädane, som genom andra vffenteliga, eller af enflilda angelägenheter hindros frän att härpä anmända en odelad tid och uppmärksamhet.
Hwarföre tjenstledighet, Arfwoden och, för dem som Mäst utmärka sig, Hedersbelöningar wisierligen borde in§8 i de vffenteliga anstalter, som till sädant andamäl kunna widtagas men hwarom i narwarande omständigheter icke nägot Förflag, alldraminst af Lag-Utffottet, lärer kunna fä göras.
Utskottet bör härwid blott erindra, att ehuru, soM förut sagt är, allt hwad Nationen äger af insigt, erfarenhet och Patriokisme bör bringas i täflan till det ifrägawarande stora ändamäletö befrämjande, det i alla fall blefwe oundgängcligt, att icke allenast en särskild Commitc^ af sakkunnigt män förordnades, som more serdeles för, bundne att pä LagarS, och Författningars rcdaction och förenkling arbeta, och derwid begagna de afhandlingar och projecter som under hand af andre kunde blifwa insände, utan och att nämde Commitees arbeten efter anhtc Nationers exempel och pä satt äfwcn hos Osi förr warit östligt, blefwe af trycket utgifne säsom projecter, för att ät
Allmänheten öppna tilfälle för påminnelser och anmärkningar, häldst ostridig! är att det är wida lättare, att i andras arbeten upptäcka werkeliga brister, an att sjelf utarbeta nägot felfritt, och att äfwen mindre kunnige kunna, underwisade af en tillfällig erfarenhet gifwa Nyttiga upplysningar, hwarmedelst äfwensom af det sätt, hwarpä Allmänheten finnes fatta det föreslagna, geda Anledningar kunna hämtas till rattets r sä mali uttrycken som 224 Dm 6 Apeik. som l Prosecternes hufwudsakeliga innchäll.
Och borde ds gjärds päminnelser sedermera af Commiteen i tillbörligt Lfwerwägande tagas, för att med fullbordadt Betänkande och Förslag till Kongl. Majit och Riksens Ständer ä nästa Lagtima Riksdag inkomma.
Att i de ämnen som blot^ a:igä wista Orter i Riket, LandshöfdingarS och andre Embetsmäns äfwcnsom Jnncwänarnes yttrande förut borde infordras är ock otwifwelaktigt af hogsta angelägenhet.
I anledning af hwad nu är anfördt fär Utffottet tvördsammeligen tillstyrka, det hos Kongl. Maj:t den unLerdäniga önflan ma andragas: att alle som dertill äga skicklighet mä upmuntraö bidraga dertill att dels hela Bal, kar af Allmänna Lagen, eller flere med hwarandra gemenskap ägande warda med de skedde ändringar, tillägg och Förklaringar, som förtjena att bibehällas eller andra som synas oundgängeligt nödwändige att af nyo införa i sy, stcmatisk ordning sammandraga dels ock större delar as andre Förfatkningarncs föremål, i lika ordentligt sammanhang framstälde, säsom särskilde
Lag - böcker för hwarje Clasi deraf, dels ock de grunder utredas och noga bestäm, mas, hwarefter Lagar och Författningar mä, enligt Regeringsformens 87 och 8y §. §., bringas under o.-ne ätskildc Clasin'.
Hwarförutan, med äberopande af hwad Herr vnn Lcbsotr särskildt härom yttrat, och härwid sinnes bilagdt, Utskottet aswcn tillstyrker en lika undcrdänig hemställan och förordnande af en Lag-Cemmitse af sakkunnige män, med särdeles omsorg walde af ätskillige Corpser och frän särskildta Lands-orter, till sädant antal som Kongl. Majit för godt finner, att icke blott tillfälligtwis och pä inskränkta ämnen, utan med odelad upmärksamhet pä hela Lag-wcrket utarbeta ofwanbcskrefna
Förslag att underkastas sädau granskning och slutelig pröfning som förmäldt är.
Slick - Den 6 Aprkk - Sltiteligen fär Utskottet hos Riksens Högloft.
Ständer anmäla de ämnen öfwer hwilka, pä oswananförde stäl, Uistottct icke trott sig böra nägok Ullätande meddela, med wördsamt tillstyrkande om den underdåniga hemställan, att derest Kongl, Majit skulle täckas i näder wid-aga nägon sädan offentlig anstalt som omförmäldt är, desse ärender mäste lill den förordnade Lag-Commi:keen fä öfwerlämnas, att wid Författningarnes redaction i öfwerwägande tagas. 1:0
Om UrfMars consoliderande med de ägor hwar» till de gränsa, samt om nägot stadgande i afseende pä fäderne agor, hwarrill en har ägande rätten, men andre en beständig ny tjeratt; ämnen andragne af Herr Grefwe ttswiltcw i Memorial, som afweninnehäller andre puncter, hwarom Nistottek yttrande meddelat. 2 0
Om uphäfwande af Revisions stilling; Memorial af Riksdagsmannen Lsnästen. Z:0
Om ändring l 9 §. zo Cap. Rättegängs-Balken, Memorial af Herr Werming. 4:0
Om förmedlade Hcmmansrätt i odelad Skog och Utmark; af Herr Ws-ell. 5w Om Lagmans-Ratters indragning; Borgare-och Bonde-Ständets Remisser. 6:0
Om kroppsstraffens afstaffande; Memorial af Herr ttlorling. 7:0 Angäcnde Post-Werket; Memorial af Hcrr»--lm. 8:0 Om Apell frän Lagmans-Rätter i Hemmans klpfnings-frägor; Memorial af Riksdagsmannen kelli kellinson. s o Om Xitztz, sch Ltz. p»st. 6:te Lantz.
Lidra Aftz. N o 15.
226 Den 6 April. 9!v Lm Dcurs-Natters inrättande; af Herr lilalm, io:o Om Skattflpldig Jordö förminffning; Memorial af Herr lilannerstam. ii:o Lm Förrnynderssap; Memorial af Talemannen I^srs Olsson. 12:0 Om Protocollister wid Härads-Nätterne; anförande af Herr blelt2enb;elm. *z:o Om de band som fiettra cnstild flit i afseende pä Jordbruket; (
Herr Msnnkrstsm. ) 14:0 Om Publigue Län; Mein. af Herr k-iatrscbölä.
Stockholm den r April 1810.
Nidderskapets och Adelns Ledamöters magnar I. u ä V. n n cl L r s t r ö m.
Pä Högwördige Prestc-Ständets Ledamöters magnar L. t^.. /r 1 m ^ ui 8 t.
Pä Wällofl. Borgare-Standets Ledamöters magnar ?. 6 r e v e 8 m ii k I.
Pä Hederw- Bonde-Ständets Ledamöters »vägnar Lric 01c>k880 n. ^ob. blolwbergson.
Asffrist.
Uplast i Riksens Höglofl.
Ständers Lag-Utflott den r April 18 ro. Om Den 6 April. 227 Lm Riksens Högloft.
Stander skulle bifalla rwn Motion angäcnde Lagarnes granftning och omarbetande af en Committöe, anser jag såsom en närmare utweckling af den plan jag riti mitt Memorial upgiswit mig böra tillägga följande.
Det är ej nog att den som stall projektera Lagar ager Thcorctisse och Praetiste kunskaper i Lagfarenhetcn, han bör äfwen äga kännedom af det Land för hwilket Lagar» ne strifwas.
Skiljd isian en sadan kunstap, stall Lagstiftaren med den basta wilja och med de »vidsträcktaste kunskaper ofta begå de största misttag samt förfela ändämälet af sitt arbete.
Da det nästan icke är möjeligt finna någon som ensam ager kännedom om detta widsträckta Land och dest Jnnewänare, lärer det blifwa nödigt att dä en Lag-Commirt6e organiseras, dertill sökas personer ifrän sarffildtc Werk och serstildte Orter i Riket, hwilka med den Juridiska kunskapen, förena kännedom om arbets,methodcrne i särskildte Werk, loeala omständigheter samt Innewänarnes seder och lpnnen.
Dä Ständernes beslut om Lagarnes omarbetande i underdänighet öfwerlrmnas till Kongl. Maj:t att utgifwa Befallning om wcrkställighcteu, tror jag Riksens Högloft.
Ständer kunna foresta grunder för (öommitteens organiserande.
Jag anser mig af sädan anledning kunna up, gifwa att Lag-Commiltecn bör efter min tanka bestä utaf Twenne Ledamöter af Kongl. Majtts Justitie-Revision.
Twenne utaf Swea Hsf-Rätt.
Twenne utaf Götha Hof-Nätt. Twenne Häradshöfdingar frän hwardera Hof-Rattens Jurisdiction. ^ Twen» 228 Den 6 April. Twenne Ledamöter af Stockholms Nädsiufwu - Rätt» hwilka uti Kämners-Ratterna warit tjenstgörande. Twenne Borgmästare frän Städerne i LandSorterne.
En Lands-Sccreterare, samt En Juris Professor eller Adjunct fran nägon af Academierne.
Att Committ-en i Oeconomiste mäl mätte fä biträde ->f Twenne Ledamöter frän Kongl. Kammar-Collegium, samt i sädane ärender som röra Handel, Märel och Sjöfart, af Twenne Ledamöter af Commerce - Collegium och nägon af Arosshandels-Societeten i Stockholm; äfwensom uti Ecclesiastique frägor af 2,ne Ledamöter af Stockholms eller Upsala Consistoriel', ar hwad jag fluteligen anser böra tilläggas.
I. krock.
Lakr. von Lckantr.
Likalydande med Herr vo» LcllsntL'- anförande, intygar Joli. bkolmberzsso».
Ett wördsamt Memorial ifrän Coust,'tutions-Utffottet:
Till Constitutionk-Utffottet har Högloft.
Ridderffaprt och Adeln under den iZ-de sistlcdne Januari, behagat Remittera ett af Herr Ryttmäsiarcn Grefwe ^xel ttsmilto» jngifwit, och in Plena upläst Memorial, Hwaruti med er» indran derom, att Riksens-Stander är 1789 blifwit ur kyrkobönen riteflutne, yrkas att hädanefter, säfom förut warit brukligt, matte i denna bön, näst efter det Kongl. Huset» och framför trogna Embctsmän, Swensta folket, införas.
Cons Den 6 April.
L29 Constitutions-Utstottet, som anser sig öswertygad, att r hwarje redlig Swenst mans hjerta är Swensta folkets wäl alltid innesiutit uti desi öfriga förböner» har likwäl i anledning af den nu rväita fräga, trott sig böra erindra om den skilnad som ar emellan Reglementarista författningar och sädana stadgande», som angä ett utwidgande eller en förklaring af grundlagen, och hwilka sednare äro de enda som ligga inom gränsen af Utskottets befattning.
Dä ingenting för Riksens Ständers werkeliga magt eller anseende genom uplifwandc af en sadan formalitet skulle winnås, lärer den icke eller kunna anses annorlunda än som ett af förcmälcn för sädane Reglemcntariste stadgande», hwilka tillhöra den wcrkställande magtcns ätgärd' och hwilka Riksens Ständer derföre torde göra bäst att till dest omsorg öfwerlämna.
Skulle man äter under en mera bestämd synpunct wilja betrakta ämnet, som et föremäl för kyrkolagen, sä hör det ljkwäl icke till Utskottets ätgärd , utan skulle dä i wänlig ordning af Riksens Ständer beslutas och sanction öswcrlämnas. — Dä Riksens Ständer utan twiswel sjelfwe bäst lära inse huruwida det med deras wärdighet instämmer att göra detta ämne till ett föremal för deras öfwerläggningar och beslut, äter, skär för Utskottet endast, att till deras pröfning hemställa äfwen detta sista wörsamma yttrande.
Stockholm den 4:de April i8io.
Pä Constitutionk-Utstottets Magnar.
L1s.es Ornrcl Aberstein. ^:son H^c^ert.
Lsrl Lsarzu.
Ett De,r 6 April.
Ett frän Constitutions-Utskottet ingifwit sä lydande: Wördsamt Memorial!
Ständers pröfning och antagande ivid naste Riksdag, fär Constitutions-Ulffottct härmcdclst wördsanimeligen öfwerlcmna hosföljande af 5l)err Dvctorn och Biskopen L. v-,n Uosen-itein upgifne och af Utstottet godkände Förslag till förändring och förklarande af a:ne Grundlagens särffilda förcstrister Dä 52 §. uti Regeringsformen stadgar!
Att ÄrkeBiskopen alltid skall wara Taleman för preste - Ståndet, men 2z §. af Riksdags- reningen innehäller" att i händelse af underläten kallelse af Stats-Rädet, -e i 10 §. nämnde wederbärande till Riksdag kalla, RidLerskapet och Adeln da borde nämna Landt-kNarstalk och de öfrige Ständcn hwart för stg sine Taleman, böra orden'' och de öfrige Ständen utur denna §. af Riksdags - Orduirgen utgä, samt i det stället sällås: och Lorgare-samt Bonde-Ständek
För att bringa Zg §. af Regeringsformen till fullkomlig enlighet med 37 af Riksdags-Ordningen, anser Utstottet den förstnämnde böra erhälla följande tilläggning, att näst efter orden:
Ett Lag - Utskott akt utarbeta , införes följande: de frän Riksens Ständers plena remitterade förslag till Civil etc. , samt efter orden:
Ett allmänt Beswars , och Oeconomie-Utffott att inrättas : i anledning af i Skänden wackte frägor, anmärka etc.
Pä Constitutions-Utstottets magnar EIae8 I^IeminA.
L. von Rosenstein.
Daniel Lbsistein. ^:son Ist)-c!<ert. (larl Oeorglr. löd» Den 6 April - srs,7rist. ödmjukt Memorial!
Som jag wid jämförelse af födande §.
?. uti Regeringsformen, samt Riksdags-Ordningen, trott mig sinna nägon motsägelse, ledande till osäkerhet wid tillämpningen, samt möjligtwis uppkommande twister i en framtid, har jag ansett mig böra sädant hos Högloft.
Utstottet anmäla, till den ätgärd, besia mina anmärkningar kunna anses förtjena.
Dä 52 §. ut!
Regeringsformen stadgar:
Att ÄrkeBistopen alltid skall wara Taleman fov Preste-Ständet, men 2g §> af Riksdags-Ordningen innehäller:
Att i händelse af underläten kallelse af Stats-Rädet, de i ro §. nämnde wederbörande till Riksdag kalla, Ridderstapek och Adeln dä borde nämna Landt-Marflalk, och de öf, rige Ständen hwart för sig sina Talemän, torde orden" och -e öfrige Ständen uti denna §. af Riksdags-Ordningen böra utgä, samt i det stället sättas:
Och Borgare, samt Bsnde-Standen.
Stadgandet i gz §. af Regeringsformen: Att Lagutskottet har att utarbeta Förslag till Livil, Lriminslsch Ryrko-Lagarnes förbättring; samt att cveconomie, Utstottet borde anmärka briskeri de Allmänna ^ushällnjngs-anstalterna och förbättringar deruti föreftä, synes i min tanke icke aldeles öfwercnsstämmande med z7 §. af Riksdags-Ordningen, som förklarar:
Att intet Utstött, Lonfkltutions »och Lanco-Utstokten undan.agne, wore berättigadt att wäcka frägor till afgörande i Riksens Ständers plena, eller att upptaga andra ämnen, än de frän plena remitterade.
I anledning häraf, och dä meningen af Regeringsform mens 5Z §. icke lärer kunna anses wara, att Lag-och Oeco, no. Ven 6 April. nonne »Utskotten, borde äfwen utan remiss frän »Agot af Riks-Ständen fä wäcka frägor, samt utarbeta Förslag till Lagarnes förbättring, äkwensom anmärka brisier i Hus» häl!nings,anstalt>rne, fär jag k ödmjukhet hemställa, om icke un' 5g K. of Regeringsformen näst efter orden:
Ett Lag Uistolt att utarbete,: niä införas.''
De frän Riksens Tta-.ders plena remitterade Förslag till Civil etc. samt efter orren:
Ett allmänt Lesrvärs - och Oecsnomistk Utstött att: kunde insättas'' i anledning af erbällne remisser.
Stockholm den s8 April i8ro.
Lika lydande med Originalet intygar:
Larl 6sokKii.
Detta Memorial säsom innehällando
Förflag till en förändring i en af Grund-Lagarne, skulle hwila tiss uptagande och afgörande wid nästa Riksdag.
Uplästes och kades pä bordet ett af Stats »Utskottet ingifwit sä lydande: Wördsaml Memorial.
Ibland de ämnen, som under detta Riksmöte tillhört StatsrUtffottctö ätgjärh, att till Riksens Högloft.
Stä», ders granffning framställas och utredas, har Stats» Ut, stöttet äfwen trott sig böra uptaga det, angäende under, hället för Hennes Maj:t, Swerigcs nu Regerande Drott, ning, i den händelse efter Försynens allwisa stickclse Hen» nes Maitt stulle uti Enftständ blifwa försatt.
Stats-Utstottet hade gerna önstat, om möjligt warit, att »unna undgä widröra ett ämne, hwillet påminner om dsn högst smärtande och ömmande förlust, som Fäderneslandet, Den 6 April. landet, wid saknaden af en god och ölstad Konung, en dag stall göra.
Men sedan Kongl. Ma):t, genom desi Hyf-§anzlerSEmbete, lätit till Stats-Utstottet i Räder öfwerlemna en Afskrift af Högtsalig Konung lil:?, den 24 April 1774, till dä warande Hennes Kongl.
Höghet Hertiginnan af Södermanland» nu mera Hennes Majit Drottningen, Zisna försäkran om Enke-Säte och underhäll, i fall Hennes Majit säsom Swensk Drottning blefwe försatt i Enkeständ.
Och dä, efter naturens oföränderliga Lag, denna ömma förlust, hwilken Gud Nådeligeni det längsta afböje, möjcligen kunde inträffa; Sä har Stats-Utstottet för sin del trott Riksens Högloft.
Ständers underdäniga wördnad och tillgifwenhct för Hennes Majit Drottningens dyra och älskade Person fordra, att till betygande deraf» kn witz underhälls - Summa för Hennes Majit blefwe af Riksens Högloft.
Ständer nu bestämd och i underdänig» het föreslagen, i den bedröfliga händelse, att HenneS Majit skulle, efter den Högste Gudens beslut, Desi höga Gemäl öfwerlefwa.
Sä wäl genom ofwan högstbcrörde särskilda NädigU försäkran, af den 24 April 1774 af HLgsalig Konung 6v. lil, som enligt 8 Artikeln uti det emellan Hennes Majit och Hennes höga Gemäl samma är uprättade Eif* termäls-Contraet, af hwilka Documenter afstrifter härhos bifogas, har Hennes Maj-t blifwit lofwadt och tillsagdt, att om Hennes Majck säsom Swenst
Drottning blefwe försatt i Enkestånd, skulle Hennes Majit, jemte Enkesätet, njuta i ärligt underhäll Sextio Tusende Riksdaler Banco Specie i ett för allt.
Stats-Utstottet anser wid denna säledes redan bestämde Summa icke wara nägot att erindra, dä den i det närmaste Lfwerensstämmer och icke öfwerstiger den underhälls-Summa» som för Rikets EnkcDrottningar förut warit bestädd.
Och 234 Den 6 April.
Och som denna Summa är lika med hwad för HanS Kongl. Höghet Kron-Prinsen till Dess och Desi tillkommande Gemäls Hofhällning, jamte Resc-penningar för Hans Kongl. Höghet, af Riksens Högloft.
Ständer i underdånighet blifwit föreftagit: Och wid Hans Kongl.
Höghets upstigande pä Swensta Thronell således blifweratttillgä; sä hemställer Stats-Utstottet. att den dä mä öfwerflyttad pä Hennes Mastt Drottningen, hwarigenom Staten icke behöfwer att derutöswer graveras med nägot annat eller särMdt anflag härtill.
Jemte det Riksens Högloft.
Stander lara tackas, att härom läka deras underdäniga strifwelse till Hans Kongl.
Mastt afgä, torde Riksens Högloft.
Ständer äfwcn finna Nödigt, att dermed förena den underdäniga önskan och anhållan, det Kongl.
Maj:t härom täckes i Räder förständiga
Dest och Rikets Stats-Contoir till underdånig efterrättelse och behörigt iakttagande.
Ständer hcmställes detta »vördsammeligen.
Stockholm den i Aprft iLio.
Ridderstapets och Adelns Ledamöters magnar L1LL8 kleming.
Pä Högwördige Präste-Ständets Ledamöters »vägnar ^s. linZstaclius.
Pä Wälloft. Borgare-StZndets Ledamöters magnar ^dr.
Pä Hederwärda Bonde-Ständets Ledamöters »vägnar ^näers vilsson. l>l. kiöäellus. W? Den 6 April.
Wi 6 17 81 ^ 1 med GudsNäde, Swerigeö, Göthes och Wendes Konung, re- rc. rc. Arfwinge till Norrige, Hertig till Schleswig, Hollstein, Stormarn och Ditmarsen, Grefwe till Oldenburg och Delmenhorst rc. rc. Gore ryet» terligt för Ost och Wäre Arfwingar och Efterträdare pä den Kongl. Swensta Thronen, att som uti det emellan HanchKongl. Höghet Wär älstelige käre Broder, den Hög» borne Furste Herr Swerigcs, Göthes och Wendes Aif-Furstc, Hertig till Södermanland, Arfwinge till Norrige, Hertig till Schleswcig Hollstein, Sweriges Rikes Stor-Amiral, och Hennes kärlighet den Durchlauchtig» Prinsestan »LVVIO OH8?eLil» LlgTrklOllä., Arfwinge till Norrige, Hertiginna till Schlesweig Hollstein, Stormarn och Ditmarsen, Grefwinna till Oldenburg och Delmenhorst, uprättade Giftcrmals-Contract ibland annat af» tält och fastställ blifwit, att i fall, efter den Gudomcliga Försynens behag
Hennes kärlighet Prinsestan i Enkestånd skulle blifwa försatt, Hon dä har till Enkesäte att åtnjuta Wadstena Slott med Starby Kongsgård uti östergöthland och de Räntor som dertill utgöras - och att i sädan händelse Wadstena Slott kommer att sä tillagas och inredas, att Hennes kärlighet Prinscstan det med anständighet kan bebo:
Sä hafwe Wi för Ost och Wäre Efterträ, dare pä den Kongl. Swensta Thrvnen härmed utfästa och försäkra welat, att därest den Högste Guden skulle hädankalla Hans Kobgl.
Höghet Hertig före sin Gemäl Hennes kärlighet^! i,iscstan NOVVIO kWI5/.SL1N 1011/^, stall Hennes kärlighet nystnämnde
Enkesäte äga och tillträda och deraf draga inkon,sten ifrän den dag
Hon räkat i Enkeständ: Äfwensom Wi däwilja läta meranämnde Wadstena Slott behörigen uplaga och inreda samt med Mendler och Husgeräds-persedlar förse; Äfmensom Wi ock utfäste, att dä läta tillställa Hennes kärlighet en Silfwer-Service, fyra 2Z6 Den 6 April. fyra Magnar, nemligen: «n Parade-Wagn, en annan för ständigt bruk, en Wagn för Hof-Fruntlmret samt en Coupö för Cavaliererne jämte tre anspann Magns - hastar och ätta Nid- eller Wagns-klippare, hwaremot Hennes kärlighet Prinsessan drager försorg, att alltsammans, hwilkct efter sörkattadt inventarium öswcrlcmnas, icke försämradt eller förflingradt warder.
— Utom det föregående förbinder Wi Ost ock, att uppä händelse af ett sädant Hennes kärlighet?
Prinsessans försättjandc uti Enkcständtill Hennes farlighets rikcligare utkomll för sig sjelf samt dest Hof-Srats underhällande läta Hennes kärlighet ärligen undfå den tillökning af inkomst och penningar, som nu wid fvrcstäcnde Giftexmäl, warder Hans Kongl- Höghet Hertigen af Södermanland anflagen, bestigande sig till Ett Hundrade Femtio Sju Tusende Daler Silswermynt, under hwilken Summa likwäl Hennes kärlighet Prinsessans Spel - Hand - och Klädespenningar till Fem och Tjugu Tusen Daler Silswermynt äro inbcgrepne, sa att deras utbetalning uphörer ifrän den dag att Hennes kärlighet har att upbära förenämnde Summa af Ett Hundrade Femtio Sju Tusende Daler Silswermynt.
Skulle äter den Gudomeliga Försyner/ sä flicka att Hans Kongl. Höghet, Hertigen af Södermanland kommer att upstiga pä den Kongl. Swenfla Thronen och Hennes kärlighet sedermera säsom Swensk Drottning blefwe försatt i Enkeständ flall Hennes kärlighet jemte Enkesätet njuta Try Hundrade Tusende Daler Silswermynt eller i Speciemynt bcräknadt Sextio Tusende Riksdaler Banco; dock att i den händelsen Spel - Hand - och Klädespenningarne äre uti Summan as Sextio Tusende Riksdaler Banco inbcgrepne och ej widare utbetalas.
De Hennes kärlighet Prinsessan i ofwannämnde mätto tillslagne förrrräner nyttjar
Hennes kärlighet under all den tid Hon sig Den 6 April. 237 sig uti Enkeständ befinner, och sä länge Hon utom Swe» riges Rikes Regerande Konungs
Ja och Samtycke sig icke utom Riket begifwer; ekler under hwad förewandning, som hälst wara kunde, anställer nägon resa till främmande Orter.
Skulle annorlunda- ske, förhälles som i GifrermälöContraclet är öfwercnökommit, att nemligen Hennes kärlighet dä mister allt det underhäll och den Hofhällningsom Henne anstagne blifwit.
Till yttermera wisto hasme Wi detta med Egen hand underffrifwit och med Märt Kongl.
Sigill bekräfta lätit.
Slott den 24 April 1774- 6 O 8 I' ^ k'.
( S. ) L. Kozeasckler.
Förstrifning pä Enkesättet re. rc. för Hennes kärlighet Prinsestan ttLOVIO LITLäLLItt Med Höga Originalet lika lydande intygar b!. L-ttrsw.
Transumt af Eiftermäls - Contractet emellan Hans Kongl. Höghet, Hertig af Sö dermanland och Hennes Kongl.
Höghet Hertiginnan af Södermanland ttLOVlQ Ll.1- 8 Art.
Därest den Gudomliga Försynen sä sticka skulle att Hanö Kongl. Höghet Hertigen af Södermanland komme att upstiga pä den Kongl. Swensta Thronen och Hennes Durchl.
238 Den 6 Apci!.
Durchl. sedermera, såsom Swensk Drottning blefwe för, satt uti Enkoständ, skall Hennes Durchlt. utom det i föregäende Article annänide Eniosäre njuta Tre Hundrade Tusende Daler Silfwermynt eller, i Specie mynt berak, nadt, Sextio Tusende Riksdaler Banco, hwilkct ar hwa^ Hennes Kongl. Mant nu warande Enke-Drottningcn, enligt Riksdags - beflutet af nr 177; i ärlig Inkomst tillagt blifwit- Häremot förbinder sig Hennes Durchl.
Prinsessan NLVVIO att ritan Swerigcs Rikes Regerande Konungs
Ja och Samtycke, icke bcgiswa sig utom Riket, eller under hwad förewändning, som hälst wara kunde, anställa någon resa till främmande Lrter.
Skulle annat ste, mister Hennes
Durchl allt det underhäll, och ben Hofhällning, som Henne anslagen warder och här ofwanföre omnämdt är.
Ständers Lag-Utstott den r April igro.
S- D. Uplastcs ett Utdrag af Högloft Nidderskapets och Adelns Protocoll för den 22 sistledne Marti,, enligt hwilket L'g-Utffottets Betänkande under den 7 förutgående Februarii angäende den af Herr Lagmannen von klausdUk wäckte fräga om stadgande af nägon Författning eller Lag, som föreskrefwe huru Jnnewänarne i ett af fiende anfallit
Land i allmänhet borde förställa sig m.m-, blifwit, i anledning af ätskillige dcrwid gjorde Anmärkningar, som nu äfwen uplästcs, till Lag - Utffotttt äterförwisadt - Men som efter hwad genom ankomne Protocolls - Utdrag är tilttännagifwit, de Trcnne öfrige respective Riks-Stän, den berörde Betänkande till alla delar bifallit; sä fann Lagutskottet sig icke kunna i nägvn widare ätgärd i samma ämne zngä; Hwarom Utdrag af Protocollet skulle till swar ä om - Den 6 April. 2Z9 omförmälte äterRemiss, wördsammeligen meddelaö. ^ M Lapis. klx protocollo ^ok. bjolmdorgsson.
Utdrag af Protocollet, hällit uti Bo,gare-Ståndets Plenum wid Riksdagen i Stockholm de» zr Martil 1810.
S- D. Dä Borgare-Ständet till siutelig granskning företog den projecterade Förordningen, angående en Allmän Bränrvins-Bränning samt Riksens Högloft.
StänderS Bcwillnings-Utstotts, i anledning af hos Riks-Ständen förekomne Anmärkningar, oen 28 i denna mänad, afgifne ytterligare Betänkande i detta ämne, beftöt Ständct föl, jande tillägg och Rättelser: 1:0