Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ehuru gerna jag vill upphöja Konungens Rådgifvare , tror jag likväl det vara för mycket, att på en gång upphöja dem ifrån värdighet af General-Major till Excellence.
Mig synas de således icke heller böra kallas Stats-Ministrar.
Grefve Löwenhjelm Gustaf:
För att riktigt behandla de för oss åliggande ämnen, måste vi nödvändigt raisonnera i Hypothesen af det nya föreslagne Systemet; vi kunna förkasta detta : ej raisonnera om det nyas corollarier, som om fråga vore att ympa desse på det System vi nu ha.
Fråga kan således ej uppstå om att upphöja , eller icke nuvarande Stats-Secreterare till General-Lieutenanter.
Vi ha att tillse, om vi vilja tillstyrka, i dessas ställe , Embeten med mera anseende och magt.
Att bland dessa en blir primus inter pares, Den 3 December q. m. eller President i Conseillen , är troligt.
Anna en olikhet dem emellan kan jag för min del icke medgifva.
Det är icke stort öfver 14 år sedan vi fingo en Constitution , som då utropades för ganska fullkomlig , hvarföre ock Ständerne vid denna Riksdag anslagit pensioner åt dem , som utarbetat densamma.
Likväl vill man nu göra flera förändringar deruti: såsom att Stats-Råden skola få Fält - Marskalks rang, j stället för Generals, hvilket sednare jag anser vara rätt hederligt.
Skulle man finna för godt, att gifva Stats-Secreterarne benämning af Föredragande Stats-Råd , ankommer det på Konungens
Nåd att gifva dem Excellence värdighet; likasom hittills skett med någre de verkeiige Stats-Råden.
Jag instämmer med Herr Bergman deruti, att St3ts-Sectererarue böra få namn af Stats - Råd och föröfrigt förses med lön derefter.
Jag har ingenting emot , att de, som nu heta Ministrar, fortfara att heta så, blott enahanda titel följer mnd enahanda befattning och enahanda ansvar.
Ingenting , ledande till löneförhöjning, är dervid att befara, nödig representation är härutinnan rätta normen.
Den enda , som är berättigad till särskildt afseende i detta fall , är Ministern för Utrikes Ärenderne, i anseende till dess officiella um. gange med Utrikes Minister.
De öfriges representations - åligganden blifver skyldigheten Den 3 December c. m. att flmgäs med sine Collegier.
Efter mitt omdöme ha våra höga Embetsman alltid hållit häri den rätta medelvägen emellan hvad värdigheten å ena , och förståndig sparsamhet å den andra fordrar.
Beträffande Titulaturen, upprepar jag, att mig är likgiltigt, om namnet Ministrar eller det af Förvaltnings-Chefer eller det af Stats-Råd blir det antagna.
För min del skall jag icke hafva något emot hvad Titel som helst Ridderskapet och Adeln vill tillägga dem, helst i denna §, icke förekommer något om deras värdighet.
När den frågan förekommer, skall jag anhålla, att deröfver få yttra mig.
Jag tror, att man utan förändring i benämningen kunde gifva Stats-Secreterarne äfvensom StatsRåden hvad rang och värdighet man behagar, och dermed torde kan hända ålit vara lättast bulpet.
Herr Ceder schjöld har yttrat, att det nu icke är fråga om värdigheten , hvarföre jag får fästa Högioflige Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet derå, att i denna §. stå alia de serskildte Förvaltnings-Cheferne upptagna under namn af Ministrar.
Förut har jag sökt uppgifva , hvarföre den högsta värdighet utan tvifvel kommer att anses vara med denna benämning förknippad.
Dessutom får jag instämma med Herr Bergman deruti, att det vore väl, om en Förvaltningschef hade utsigt, att, oaktadt erhållandet af ett sådant embete , ännu kunna stiga till högre Den 3 December e, m. värdighet, eller till den af en bland Rikets Herrar, 1 Herr Cederschiöld:
Ta laren har trott, det jag bestrid t , att här vore fråga om Ministrarne, Så förhåller det sig visserligen icke.
Jag har blott yttrat, att det nu icke är frågan om att bestämma deras värdighet, hvad namn de ock må erhålla.
Herr Grefven och Landt-Marskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln instämde uti den vid ifrågavarande §. gjorde anmärkning , att Förvaltnings-Cheferne eller Stats-Secreterarne matte erhålla benämning af Stats-Ministrar, Ropades N e j. Herr von Hartmansdorff:
Särskildta Utskottet har föreslagit, att Förvaltnings-Cheferne skulle heta Föredragande Stats-Råd.
Vid genomgåendet af Constitutions-Utskottets grunder för dess förslag , har jag jnför Ridderskapet Och Adelö uppgifvit skälen , hvarföre jag trodde att de borde helt enkelt kallas Stats-Råd, Jag får nu förnya denna min anmärkning , och anhålla att Herr Grefven och Landt-MarskaU ken täcktes deröfver inhämta Ridderskapets och Adelns mening Herr Cederschjöld; Då afsigten med hvarje benämning är att uttrycka föremålet bestämdt och tydligt, så hemställer jag huru man skall kunna utmärka skillnaden mellan Stats-Rådets Den 3 December e, m. i53 Ledamöter, om äfven de Föredragande kailadcs blott Stats-Såd.
Det vore då bättre att åtminstone kalla dem Föredragande Stats-Råd.
Men detta är en nog tvungen benämning , och som dessutom skickar sig illa för att utmärka den Expedition, hvaruti Personen vore Föredragande.
Jag hemställer derföre, att de för korthetens och tydlighetens skull må kallas Ministrar.
Titeln betyder i sig sjelf ingen ting, Herr von Hartmansdorff':
Om de Föredragande Medlemmarne af Stats-Rådet skulle kallas Ministrar, och de icke Föredragande Stats-Råd, så skulle de Föredragande hafva högre Titel, än de icke Föredragande.
Antoges nu Constitutions-Utskottets förslag till 43 §.
, att nemligen den Regering, som Konungen vid sina resor förordnar , till det mesta skulle bestå af icke Föredragande Stats-Råd, så skulle inför de afgörande med lägre Titel , de öfriga med högre , elier Ministrarne, endast blifva Föredragande, hvilket synes vara olämpligt.
Herr Manner stam Johan:
Jag yttrade i förra Plenum, att jag ansäg frågan om titlarne och rangen likgilitig, men efter som nu åter blifvit discussion derom, anhåller äfven jag , att få yttra min opinion.
I Regerings-Formen är icke någon rang utsatt för Stats-Secreterare, men val för Stats - Ministrar och Stats-Råd.
Likväl tror jag icke, att de förres befattningar äro, enligt Constitutionen, att anse såsom mindre vigtiga.
»Erfarenheten har ock visat, att det är på dem , som Administrationens gång 154 Den 3 December e, m. mest hvilar.
På sådana grander har Särskildta Utskottet tillstyrkt, att en högre värdighet måtte gifvas dem , och deras functioner blifva mera utsträckta och bestämda , än nu.
Jag anser derföre, att de åtminstone böra hafva lika värdighet med de öfriga Stats-Råden.
Vill man gå noga till väga, så bör värdigheten eller den så kallade rangen afpassas efter hvarje Embetes vigt och inflytande.
För min egen del får jag upprepa, att jag anser namnen likgilltiga ; man skulle således med mycken fördel kunna behålla benämningen af Stats-Secreterare.
Om man vill tillägga ordet Minister och sålunda benämna dessa Embetsman Minister - Stats-Secreterare , så har man än närmare uttryckt egenskapen af deras Embeten.
Jag ber att härvid få upprepa en anmärkning, som jag förra gången gjorde mot Redactionen.
Om en särskildt Sjö-Minister kommer att finnas, bilf ver de F'öredragandes antal fern; de kunde då uppräknas sålunda:
En för Arméens och En för Flottans Ärendcrj En för Inrikes Civil-Arenderne, En för Drätsel-Ärender samt En för Ecclesiasrik-Ärender.
Genom denna generala definition undveke man att vara bunden af en origtig fördelning emellan Ärenderne.
Herr Cederschjöld: Orsaken, hvarföre icke Stats-Secreterarnes rang är i Grundlagen utsatt , läier vara, att dessa Embeten existerade före Grundlagen.
Det var blott för de nya , som rangen då utsattes.
Herr von Hartmansdorff tyckes tro, att benämningen af Minister Skulle medföra högre rang än Stats-Råd, Att Den 3 December e. rn. i55 ordet Minister icke i sig sjelf involverar någon bestämd värdighet, synes likväl bäst på den skillnad, som är emellan Stats-Minister och Com-Minister.
Jag tror att för ändring i benämningar är nödvändig , i händelse af förändradt System ; huru mycket tankan fäster sig vid namn , kan icke vara någon obekant.
Styrka för denna min mening finner jag i hvad 1809 skedde, eller månne det ansetts så oundvikligt, att decretera benämneisen af Justitiae-Stats-Minister och af Stats-Minister för Utrikes-Ärenderne, om man i tankan ej haft intrycket af Riks-Drotts och Cancellie-President ?
Jag tror, att om benämneisen af Stats-Secreterare behålles, qvarstadnar , åtminstone en lång tid, det närvarande begreppet om Embetet , i dess närvarande olämpliga beskränkthet.
För öfrigt och såsom jag fattar denna del af discussionen, med anledning af Constitutions-Utskottets Betänkande, hafva vi blott att deliberera öfver frågan, huruvida namnet af Minister med prefix af Departementets benämnelse, eller det af Stats-Minister, bör Förvaltnings-Cheferne tilläggas.
Herr Grefven och Landt - Marskalken hemställde , om Ridderskapet och Adeln behagade godkänna Herr von Hartmansdorffs anmärkning , att Förvaltnings-Cheferne borde få namn af Stats-Råd.
Ropades J a och N e j. i56
Den 3 December e. ni.
Herr Liljestråle , Gustaf:
Jag finner mycket skäl ocfi rättvisa deri, att Stats-Secreterarne erhålla lika rang och värdighet med StatsRåd, men icke att de skola heta Stats-Råd, ritan Stats-Ministrar , emedan Stats-Råden endast skola gifva råd , och det således bör vara någon skillnad i sjelfva benämningen.
Herr Grefven och Landt-Marskalken erinrade, att Ridderskapej och Adeln redan afslagit anmärkningen , att Förvaltnings-Cheferne borde undlå namn af Stats-Ministrar, samt förklarade , att fråga nu endast vore, om bemälte Förvaltnings-Chefer skulle, på sätt Constitutions-Utskottet tillstyrkt, kallas Ministrar, eller, såsom Herr von Hartmansdorff föreslagit, StatsRåd, Herr Grefven och Landt - Marskalken framställde derefter å nyo den af honom sist gjorde Proposition.
Ropades åter j a och Nej.
Herr Bergman förklarade, det han tyckt sig höra mera Ja an Nej. Herr Grefve Löwenhjelm åter försäkrade, det han hört fl.re Nej än Ja.
Herr Hjerta :
Jag vågar vördsamt anhål la om Herr Grefvens och Landt Marskalkens Proposition, huruvida icke Ridderskapet och Den 3 December e. m.
Adeln vill förblifva vid Constitutions-Utskottets förslag.
Herr Grefven och Landt-Marskalken yttrade, det han icke ansåg lämpligt meddela proposition å Constitutions-Utskottets förslag, enär anmärkning deremot blifvit gjord ; hvilken således först borde af Ridderskapet och Adeln antingen förklaras utgöra
Dess gemensamma tanka, eller ock förkastas.
Jag kan icke se något hinder, att framställa Constitutions-Utskottets förslag till godkännande, att hvila till nästa Riksdag.
Jag skulle för min del önska, att Herr Grefven och Landt-Marskalken täcktes framställa denna Proposition.
Friherre Cederström -•
Jag hade i förmiddags den äran erinra Ridderskapet och Adeln om innehållet af 56 §.
Regerings-Formen i anledning af något , som Herr Cederschjöld då begärde.
Den af Herr Cederschjöld nu föreslagne Proposition innefattar något, som icke Constitutionsenligt behöfves, elier kan äga rum; ty om ingen anmärkning vid ett Grundlagsändringsförslag göres , hvilken antages såsom Ståndets gemensamma tanke , blifver det af sig sjelft hvilande till nästa Riksdag.
Jag tar mig den friheten erinra , att det icke är en eller annan Ledamots enskildta , utan Ståndets gemensamma tanka , som skall gå till Corstitutions - Utskot - i58 Den 3 December e. m. tet , och denna gemensamma tanka kan icke utrönas , utan genom en framställd Proposition.
Derföre kan jag icke medge , hvad Friherre Cederström yttrat, förr än han visar mig orden i den citerade §;n.
Det står i 56 § : Göres i Riksens Ständers Plena icke några anmärkningar emot Constitutions - Utskottets yttrande hvile detsamma såsom ett Riksens Ständers Utlåtande , hvaröfver först vid nästa Riksdag , och då endast med
Ja eller Nej skall kunna beslutas etc.
Efteråt står: Göras åter i Riks-Slåndens Plena emot Utskottets yttrande anmärkningars blifve dej hvilka hvarje Riks-Stånd serskildt förklarar utgöra dess gemensamma tankar till Constitutions-Utskottet hänvisade.
Här är nu blott fråga om att utröna , huruvida Ståndet instämt i den gjorda anmärkningen.
Justaf de ord, som Friherre Cederström ur 56:te §. anfört, finner man tydeligen, att det är Ståndet, som skall pröfva, huruvida en gjord anmärkning må anses för Dess gemensamma tanka , och i sådan egenskap återremitteras.
Det synes således alltför väl kunna gå an, att Ståndet godkänner Betänkan, det, att hvila till nästa Riksdag, hvarigenom naturligtvis alla anmärkningar förfalla.
Sedan min tanka, att lika Titel borde åtfölja lika befattning och ansvar, icke vunnit framgång, inskränker jag Den 3 December e, m. mig till att yrka, det sä olika befattningar, som de af Controllerande och Föredragande Stats-Råd, ej måtte få lika benämnelse.
Då Constitutio. nen uppgjordes år 1809, ansåg man JustitiaeMinistern och Utrikes Stats Ministern böra stå främst bland Konungens Rådgifvare, och erhöllo jemte högre värdighet större löningsförmåner.
Nu är dock fråga om att upphöja Stats-Secreterarne till lika värdighet med dem.
Jag anhåller få fästa uppmärksamheten derpå, att i England bära Ministérens Ledamöter icke namn af Ministrar, ehuru de tillsammans alltid kallas Ministéren.
Mig synas Stats-Secreterarne gerna kunna benämnas för Stats-Råd, De böra från . så amovibla poster kunna flyttas till andra göromål , och detta vinnes icke då man för mycket höjer rangen.
Minister- Stats - Secreterare Vore , i mitt tycke , en benämning som utgjorde en medelväg emellan de begge ytterligheierne.
Ty det är icke en rent Ministeriel Styrelse , den sorn Särskilta Utskottet, och än mindre den som Constitutions - Utskottet föreslagit.
Med den siste värde Talaren instämmer jag, rörande benämningen af Stats-Råd, I anledning åter af hvad Herr Cederschjöld anfört, vill jag endast till Protocollet förklara, att det må vara Herr Professoren förbehållet, att utur §.
RegeringsFormen draga den slutsats, Herr Professoren ansett derifrån kunna ledas. i6o Deri 3 December e. m. Herr Hjerta:
Jag inser väl rigtigheten af det inkast, som Herr Grefven och Landt-Marskalken “gjorde mot mitt förslag till Proposition , emedan emot flere puncter sådana anmärkningar blifvit gjorda , som föranleda till återremiss.
Jag afstår således helt och hållet ifrån att yrka ny Proposition , men anser mig pligtig att yttra några ord, i anledning af Friherre Cederströms Anförande.
Friherren tyckes hafva glömt , att Herr Landt-Marskalken förut alltid vanligen framställt den Proposition, om Ridderskapet och Adeln godkänner förslaget till den behandling y6 §.
Detta har jag blott velat yttra , i anledning af den tolkning Friherren nu gifvit åt $6 Friherre
Jag trodde icke, att man kunde kalia det tolkning af Lag , att helt enkelt uppläsa en §. och tillämpa den på en förevarande fråga.
Orden äro följande:
Göras i Riksens Ständers Plena icke några anmärkningar emot Constitutions - Utskottets yttrande, levi le detsamma såsom ett Riksens Ständers Utlåtande hvaröfver först vid nästa Riksdag och då endast med J a och Ne j, skall kunna beslutas.
Jag skulle således förmoda , att, i det fall ingen anmärkning framställes , någon Proposition, att ConstitutionsUtskottets förslag må hvila till nästa Riksdag, ej eller behofves.
Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställ - Den 3 December e. m. 161 ■ *■ • ställde i nyo, om Ridderskapet och Adeln instämde i Herr von Hartmansdorffs anmärkning, att Förvaltnings .
Cheferne borde få namn af Stats - Råd. ‘ ’ Vy ' ‘ /, fe Ropades J a och N e j.
Skulle man icke kunna hjelpa sig ifrån denna svårighet genom en annan benämning?
Ty det synes, som Herr von Hartmansdorffs förslag icke utgjorde någon gemensam tanke, då meningarne derom äro sä delade.
Herr Grefven och Landt-Marskalken framställde, i anledning deraf, följande voterings-proposition :
Den som anser Förvaltnings-Cheferne böra få namn af Stats-Råd, och denna anmärkning, såsom utgörande Ridderskapets och Adelns gemensamma tanka, böra till Constitutions- Uti skottet remitteras, voterar Ja; > Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer berörde mot Constitutions - Utskottets Redaction af 6:te §.
RegeRidd. o. Ad.
Fröt. XI. Band. n i6z . s Den 3'
December c. m. rings-Formes gjorde anmärkning , att förfalla, Hvilken Voterings-proposition af Ridderskapet och Adeln godkändes, samt anslogs.
Sedan 43, 44, 45 och 46 §§♦ i Riddarhus-Ordningen blifvit uppläste , börjades voteringen klockan 4 till 7 eftermiddagen , och befunnos vid voteringens slut, klockan 7 eftermiddagen , sedan en Voteringssedel blifvit undantagen och förseglad , samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, rÖsterne hafva utfallit sålunda : J a — 2 7. Nej_ 38, I följd hvaraf , och sedan det öfver voteringen särskilt förde Protocoll blifvit uppläst ; Herr Grefven och Landt-Marskalken förklarade , det ofvanberörde anmärkning således komme att förfalla.
Herr Grefven och Landt-Marskalken tillkännagaf, att Kongl. Maj:t täckts i Nåder utsätta morgondagen den 4 dennes klockan half till 2 Eftermiddagen , till emottagande af Riksens Ständers Stora Deputation, som borde till Kongl. Maj t öfverlemna Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående Hennes Maj:t Drottningens Kröning 3 och hemställde Herr Landt-Marskalken, om icke så många af Ridderskapets och Adelns Herrar Ledamöter, som ästundade, kunde få i bemälte Deputation del - Den 3 December e. m. 163 taga , i hvilket fall någon anteckning derom hos Riddarhus - Fiscalen icke komme att äga rum.
Herr Grefven och Landt-Marskalken yttrade, att som under discussionen öfver motiverne en Ledamot föreslagit, det Handels- och Finance- samt Inrikes-Årendernes
Departement borde hädanefter förenas under en Chef, finge Herr Landt-Marskalken hemställa, om Ridderskapet och Adeln instämde uti denna , mot förevarande gjorde anmärkning.
Ropades Nej. Grefve Hamilton , Gustaf Watier:
Om jag icke misstager mig, är det i denna §. föreslaget, att Justitiae-Cancelleren skall föredraga Rätts- och Nädefrågor i Stats-Rådet.
Dervid gjordes någon anmärkning af Herr von Hartmansdorff i ett föregående Plenum, och jag anhåller, att Herr Grefven och Landt-Marskalken behagade göra Proposition, för att inhämta Ridderskapets och Adelns tankar i detta ämne.
Herr von Hartmansdorff: Sedan Ridder skapet och Adeln beslutat, att Justitis-Ministern icke skall blifva hvad han bär namn af, så torde det vara rättast, att JuStitiae-Cancelteren föredroge alla Grundlags- och Justitiae-Ärenden, likväl med undantag af frågor om nåd i brott - i64 Den 3 December e. m. mål, som af Revisions-Secreterare torde bora föredragas.
Herr Grejven och Landt-Mar skalk en gjorde Proposition till godkännande af Herr von Hartmansdorff^ nyssnämnde anmärkning; hvilken Proposition med Ja besvarades.
Jag ville fästa R iddcrskapets och Adelns uppmärksamhet derpå, att Constitutions-Utskottet i denna §. föreslagit, att Finance-Ministern skulle hafva att göra med Camera1- och Drätsel-Arender.
Uttrycket Cameral-Ärender är högst obestämdt, och efter den ifrågavarande ordställningen ser det ut, sorn skulle dermed förstås något annat än Drätsel-Ärender.
Man vet således icke , om derunder inbegripes den befattning med Näringarne, som Kammar-Collegium och KammarExpeditionen hittills haft.
Nu då både Särskildta och Constitutions-Utskottens förslag åsyfta att åtskilja Näringarne och Drätsel-verket, så böra äfven de gamla, till förvillelse möjligen ledande ordalagen undvikas.
Jag föreslår således , att ordet
Qameral må utgå ur Redactionen, och att man må för tydlighetens skuld säga :
Drcitsel-ä render eller Skattläggnings- och Uppbörds - väsendet Förvaltningen af Kronans gods och bestridandet af Statens utgifter.
Herr Rosenblad : Jag bekänner , att jag icke kan finna någon tvätydighet i ordet Garner ul på detta ställe.
Den Kammar-Collegium tillkommande uppsigten Öfver Landets Moder - Den 3 December e. m, 165 näring har i dess Instruction blifvit särskildt stadgad, och "då nu alla Nåringarne komma under Inrikes Förvaltnings - Chefen , så torde detta uteslutande icke behöfvas.
Jag tlilstyrker vördsamt
ConstitutionsUtskottetsFörslag i denna del.
Herr Grefven, och LandtMarskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln instämde i Herr von Hartmansdorffs, i afseende å uttrycket Cameral-Årenden, gjorde anmärkning.
Herr von Hartmansdorff •.
I uppställningen af de serskildta Förvaltnings - grenarnes ordning sins emellan, har Constitutions-Utskottet blott iakttagit ancienniteten bland sfyrelsegrenarne, men icke afsett ärendernas beskaffenhet.
Således hafva Justitiae-Ärenderne kommit sist, ehuru de äro vigtigast, emedan frågor om menniskors lif, ära och gods der förnämligast förekomma.
Jag tror, att, då Constitu* tions-Utskottet i detta fall endast yttrat sig öfver Förvaltnings-grenarnes föremål, men ej om deras inbördes ordning , vore det rättast att ordalydelsen blefve följande: JJ Stats-Råden skola 6 vara Föredragande nemligen Justitiai-C ancell er en för Grundlags- och Justitia:-Årender j med undantag af frågor om nåd i brottmål j som af Revisions-Secreterare föredragas , En Krigs-Minister för Landt-försvaret , och En Sjö-Minister för Sjöförsvarets A render j En Ecclesiastik-Minister för Rell - *66 Den 3 December e. m. gio?is- Allmänna upplysnings, Helsö- och Fattigvårds- Ärender; En Inrikes Minister för Ärender angående Näringarne . allmänna Hushållningen och ordningenj samt en FinanceMintster för Cameral- och Dr äts el-Ärender.
Det är nu blott ordningen mellan Förvaltningsgrenarne, som jag vågar föreslå till denna med Särskildta Utskottets Förslag öfverensstämmande omställning.
Herr Cederschjöld; Ehuru jag för min del anser expeditionernes ordning sins emellan likgiltig, får jag vördsamt erinra, att Grundlagen på ett annat ställe uppgifver en annan ordning emellan de olika ärenderna, som äro förvaltningarnes föremål, nemligen vid uppräknandet af Ständernes Utskott, der Stats-Be villnings- och Banco-Utskotten uppräknas framför Lag-Utskottet, Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln instämde i Herr von Hartmansdorff!», i afseende å de särskilte Stats-Förvaltnings-Departementens ordning sins emellan, gjorde anmärkning.
Ropades J a. Herr von Hartmansdorff; Nu torde vid denna §, blott återstå att bestämma antalet af Stats-Rådets Ledamöter, samt derefter företaga öfverläggningen om Hof-Cancellereo, Enligt hvad redan blifvit beslutadt, skola Stats-Rådets Föredragande Ledamöter blifva följande; En \D(.’.n 3 December c. m, 167 Justitiar-Stats-Minister , En Justitia;-Canceller, hvilken kan anses såsom den andre Juridiskt Ledamoten , En Utrikes Minister, En Minister för Landt-försvarets och en för Sjö-fcrsvarets Ärender , en Ecclesiastik-Minister , en Inrikes Minister, samt en Finance-Minister, tillsam» mans Åtta.
Då bör, i händelse antalet 13 anses tillräckligt, ordalydelsen i slutet af 6 §. blifva:
Bland de öfriga fern Stats-Råderik böra minst tre dre.
De 2:ne Stats-Råd, som icke hade förvaltat Civilt Embete, vore då Militaire-personer, hvilka kunde tjena till Suppleanter för de bägge Militaira Förvalfnings-Cheferne.
Af de 3:ne återstående Civila, skulle då Suppleanter tagas för Utrikes Ministern , för Ecclesiastik- Inrikes- och Drätsel-Ministrarne.
Hvad Hof-Cancelleren beträffar, så kunde han visserligen behålla denna benämning , såsom Suppleant åt Utrikes Ministern, i fall man finner namnet vigtigt.
Men hvad hans öfriga befattningar angar, dem Särskildta Utskottet ansett böra från hans embete afsöndras, och hvarå Constitutions-Utskottet icke gjort något afseende , så tillstyrker jag vördsamt, att Ridderskapet och Adeln måtte instämma i Särskildta Utskottets Förslag, "och anhåller , att Herr Grefven och Landt-Marskalken täcktes derom inhemta Ridderskapets och Adelns mening.
Jag utber mig, att vördsamt få upplysa orsaken, hvarföre StatsRådets antal nödvändigt måste vara 14, sedan de Föredragande Ledamöternes antal blifvit stadgadt till 6.
Sorn nemi.
Konungen icke äger Den 3 December e. m, rätt att fatta något beslut, utan i närvaro af trenne icke Föredragande Stats-Råd, samt en tillförordnad Regering skall bestå af 4 icke Föredragande , hvarjemte en Suppleant för dessa sednare icke kan umbäras, i fall någon skulle sjukna eller vara jäfvig, så måste det nödvändigt finnas ett antal af 8 icke Föredragande Stats-Råd t så framt eljest Konungen möjligen 6kall, hädanefter såsom hittills, kunna utöfva sin Konungsliga makt på resor inom Landet.
Läggas till dessa 8 de 6 Föredragande, så blir den sammanräknade personalen 14.