Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Direktionen föreslagna utväg, först efter en längre tids förlopp det ändamål vunnes, att samtlige pensionärer komma i åtnjutande af de högre pensionerna; likväl och då en öfvergång till ett bättre förhållande derigenom vore gjord och genom indelningen af pensionerna i två klasser, den fördel under tiden bereddes, att de äldsta pensionärerna blefve hvar i sin ordning uppflyttade i den högre klassen och salunda komme i åtnjutande af förhöjda pensions belopp vid en längre framskriden ålder, då förmågan att medelst arbete bereda sitt uppehälle aftagit eller alldeles upphört, samt i öfrigt, på sätt Direktionen upplyst, tidpunkten för vidtagande af den förändrade pensioneringen är serdeles gynnsam, enär, vid det förhållande att antalet expectanter för närvarande utgör endast omkring 200, den enligt matrikeln yngsta Stiftsjungfrun, om man blott beräknade den årliga afgången till tio, redan efter 20 års förlopp skulle komma att i den lägre pensionsklassen uppflyttas; alltså och emedan dessa expectanter jemväl ega billiga anspråk att icke, till följd af en förändrad reglering, få längre tid än för närvarande vänta att inträda i den rätt til) pension de nu ega, finner Utskottet, lika med Direktionen, icke allenast att Stifts-pensionerna böra förhöjas från 50 lill 100 R:dr årligen, samt denna förhöjning ske successive i sammanhang med den arliga regleringen af Stifts-pensionerna, utan ock att pensionsrummens nuvarande antal, savidt kassans ställning det medgifver, böra tillsvidare bibehållas vid 238; och delar Utskottet jemväl
Direktionens på, i Utskottets tanka, giltiga skäl grundade åsigt derom, dels att afgifterna för inskrifning i Stiftet skola blifva oförändrade, dels att den såkallade familjegåfvan skall upphöra.
På grund af hvad sålunda blifvit anfördt, och med hänvisning i öfrigt till den tryckta riksdägsberättelsen, hemställer Utskottet vördsamt l:o att Wadstena Adliga Jungfru-Stifts pensioner skola, i den mån Stifts-kassans tillgångar det medgifva, förhöjas från femtio till ett hundra Riksdaler Riksmynt årligen; 16 Riddarhus-Utskottets Utlåtande M 5.
2:o att antalet af förhöjda pensioner skall bestämmas i sammanhang med den, jemlikt 29 § i Instructionen för Hidda idius-Direktionen, årligen skeende reglering af Stifts-pensionerna; 3:0 att de förhöjda pensionerna skola tillkomma de enligt matrikeln äldsta i ordningen varande Stifts-Jungfrur; 4:0 att det nuvarande antalet pensionsrum, eller 238, väl må, derest kassans ställning sådant ovilkorligen fordrar, förminskas, men icke får öfverskridas förr, än alla pensionärerna blifvit delaktiga af det förhöjda pensions-beloppet; 5:o att inskrifnings-afgifterna skola blifva oförändrade; samt 6:o att den såkallade familjegåfvau skall upphöra. § 8. (pag. 21—25 i Dir.
Berättelse).
Denna § redogör för utdelningen sedan berättelsen till förra riksdagen afgafs af dels från Adliga Kadettskole-fonden utgående fyra högre academiska stipendier, hvardera å 360 R:dr R:mt, åtta lägre å 240 R:dr R:mt, tvänne såkallade näringsstipendier, likaledes å 240 R:dr hvardera, samt trenne frikadettplatser vid Kongl. Krigs-Academien, dels å Bergenstjernska fonden anslagne fyra academiska stipendier å 225 R:dr hvardera samt en frikadettplats vid Kongl.
Krigs-Academien, dels af 3:ne stipendier å Berghmanska fonden, hvilka bestämmas efter markegårigspris och under de sednare åren uppgått från 350 till 50 0
R:dr hvardera dels fyra stipendier å Qveckfeltska fonden å 200 R:dr hvardera, dels från Löwenskiöldska fonden utgående ett utrikes resestipendium å 2,500 R:dr Knat årligen, samt 2:ne s. k. undervismngsstipendier ä 1,200 R:dr hvardera — alla tre anslagna för testatorernas skyldeman.
Af den anledning, att, till följd af Kongl. Maj:ts den 11 sisth April utfärdade Nådiga stadga, den examen, hvilken för närvarande vid universiteten aflägges af dem som vilja blifva derstädes såsom studerande inskrifne, skall från och med 1864 års början upphöra och ersättas genom algångs-examen, undergången vid något rikets högre elementarläroverk, har Direktionen, enär det uti reglementena för Riddarhusets stipendiater, finnes såsom ett af vilkoren för erhållande af stipendium föreskrifvet, att sökauden skall förete betyg öfver nöjaktigt genomgången studentexamen, ansett sig böra till denna riksdag afgifva förslag till en, i öfverensstämmelse med nämnde stadga, förändrad föreskrift i berörde hänseende; äfvensom och i sammanhang härmed
Direktionen företagit granskning i öfrigt af nu gällande ifrågavarande reglementen samt dervid, med iakttagande af Ridd. o.
Adeln tid efter annan fattade men i reglementenas text hittills ej införda särskilda beslut, föreslagit nya reglementen för ej mindre de från Adliga Kadettskole-fonden utgående högre och lägre Riddarhusstipendier, än äfven de å samma fond anslagne närings-stipendier, Riddarhus-Utskottets Utlåtande JW 5. 17 hvarjemte
Directionen upprättat förslag till ett hittills ej befintligt reglemente för dem som åtnjuta de å Bergenstjernska fonden anvisade academiska stipendier.
Då de afvikelser från nu gällande reglementen, som i Direktionens förslag förekomma, ej så vidt de afse de academiska stipendierna, äro af någon väsentlig beskaffenhet och anledningen till förändringarne lätt inses, vid jemförelse med de nuvarande reglementenas innehåll i motsvarande delar, torde någon närmare redogörelse för skälen härtill icke erfordras.
Hvad åter angår förslaget till nytt reglemente för näringsstipendiaterne, så innehåller detta en förändrad bestämmelse, som torde böra närmare motiveras.
Uti reglementets 5 morn., sådant det ursprungligen lydde, förekom i afseende å det mått af kunskaper som en sökande till närings-stipendiura borde innehafva, endast det stadgande, att han skulle genom ett efter anställd examen af någon publik lärare vid Gymnasium eller Universitet afgifvet betyg styrka till hvad grad han skaffat sig insigt uti christendom, moral, matematik, historia i förening med geografi samt elementerna i fysik och kemi äfvensom att afseende fastades å så väl gamla som lefvande språk.
Detta stadgande förändrades vid 1840 års riksdag dertill att för erhållande af närings-stipendium sökanden skulle vid Universitet, Gymnasium eller Katedralskola hafva aflagt de kunskapsprof, som, med undantag af de gamla språken, erfordrades för att vid studentexamen godkännas, äfvensom ega någon kunskap i elementerna af fysik och kemi.
Följden af dessa kunskapsfordringar, har, enligt hvad Direktionen anmält och Utskottet jemväl af protocollen inhemtat, blifvit den, att någon i kunskapsväg fullt competent sökande sällan sig anmält, så att, för att ej lemna stipendierummen obesatta, Direktionen nödgats i mer eller mindre mån afvika från hvad reglementet i förevarande hänseende föreskrifvit.
Af denna anledning har Direktionen uti det nya reglementet föreslagit det förändrade stadgande, att sökande till näringsstipendium skulle, jemte betyg öfver de kunskaper han före inträdet i någon af de för inhemtande af undervisning i industriella yrken inrättade inhemska läroanstalter sig förvärfvat, förete betyg öfver derstädes genomgången inträdesexamen eller derest sådan examen ej fordrades, intyg om derstädes skedd inskrifning.
Efter granskning af de upprättade förslagen till reglementen för innehafvare af de ej mindre å Adliga Kadettskole-fonden, än å Bergenstjernska fonden anslagna stipendier samt enär beträffande den föreslagna förändringen i reglementet för näringsstipendiaterna, det synes göra tillfyllest att, för behörigheten att erhålla ett näringsstipendium bestämma samma kunskapsmått som erfordras för vinnande af inträde i de serskilda läroanstalter, hvilka blifvit inrättade för meddelande af undervisning åt ynglingar som vilja egna sig åt industriella yrken såsom Teknologiska Institutet, Bergsskolan i Fahlun, Chalmerska slöjdskolan i Götheborg, Tekniska Elementar-, eller högre Landtbruksskolorna m. fl., har Utskottet trott sig böra tillstyrka Bil. till Högloft.
Ridd. o. Ad:s prot. vid 1862 års Riksdag. 3 18 Kiddarhas-Utskotteta Utlåtande JO 5. att Ridd. o. Adeln måtte fastställa de för innehafvare af stipendier å Adliga Kadettskole-fonden samt Bergenstjernska fonden, af Directionen föreslagna nya reglementen sådana de finnas i bilagorne Litt. E. F. G. och H. till Direktionens riksdagsberättelse uppfattade, samt att dessa nya reglementen måtte lända till efterrättelse från och med 1864 års början. § 8. (pag. 25 i Dir.
I afseende å Riddarhusets lånerörelse, har
Direktionen omförmält, att någon förlust derå, i följd af låntagares obestånd icke träffat
Riddarhusets fonder samt att, enligt sednaste bokslutet af samtlige kassor och fonder för år 186 1, räntebärande beloppet af de under
Direktionens förvaltning ställda medel, uppgick till en summa af 1,244,949 R:dr 17 öre.
Deraf vore utlånta: 1:0 emot inteckningar i fast egendom .... 703,249: 17. hvaraf 137,850 R:dr löpande med 6 proc.; 563,091 R:dr 67 öre med 5 proc. och 2,307
R:dr 50 öre med 4) proc. 2:o emot låntagares skuldsedlar, försedda med borgen och löpande med 6 proc. ränta . . 347,900: — 3:o emot räntebärande obligationer 156,300: — hvaraf 124,000 buro 5 proc. och 32,300 R:dr 4 proc. ränta.
4:0 försträckningar emot 5 proc. ränta från Riddarhusets kassor till Riddarhusreparations fonden 37,500: — Summa Summarum 1,244,949: 17. och har Direktionen i sammanhang härmed fästat Ridd. o. Adelns uppmärksamhet dervid, att den utlåning emot låntagares medborgen försedda skuldsedlar, som för närvarande eger rum, torde komma att framdeles medföra större äfventyr än hitintills, till följd af det, uti den nyss utfärdade och från 1864 års början gällande konkurslagen, befintliga stadgande, att borgenärer vid inträffande konkurser kunna med en majoritet inom dem tvingas att afstå större eller mindre del af sina fordringar.
Sedan Utskottet erhållit upplysning, dels derom, att den med 4^ proc. ränta löpande summa å 2,307
R:dr 50 öre utgöres af tvenne utaf framlidne Hofrätts-Rådet och Bergs-Rådet Heykenskjöld till Wadstena Adliga Jungfru-Stifts-kassan donerade i Bredsjö Säteri intecknade gåfvobref å sammanlagdt nämnde summa dels att Mälare-Provinsernas
Hypotheks-förenings obligationer å tillsammans 32,300 R:dr, som bära endast 4 proc. ränta, likaledes till följd af frami.
Löfvenskiölds donation blifvit till
Riddarhuset öfverlemnade samt icke voro uppsägbara utan berodde på utlottning, har Utskottet, jemte anmälan, att vid inventering af de fonderna tillhöriga lane- och säkerhets-handiingar, dessa befunnits i fullständigt och behörigt skick, i öfrigt afgifva det yttrande att Direktionen Riddarhus-Utskottets Utlåtande JO 5.
L 19 i enlighet med lånereglementets föreskrifter och med iakttagande af fondernas bästa, omsorgsfullt handhaft äfven denna del af förvaltningen; i följd hvaraf och då Utskottet är förvissadt att Direktionen äfven fortfarande iakttager enahanda omsorg, Utskottet icke heller ansett nödigt, att, i anledning af Direktionens anmälan om en förändrad konkurslagstiftning, nu föreslå någon i afseende på framtida utlåningar inskränkande föreskrift.
I sammanhang med frågan om utlåning af Riddarhusets medel har Utskottet uppmärksammat att under tiden sedan förra riksdagen
Direktionen icke mer än en gång begagnat den vid 1856—1857 årens riksdag
Direktionens medgifna tillåtelse att uti Enskilta Banken uppå depositionsräkning på 90 dagars uppsägning insätta eljest icke fruktbärande medel; och som Utskottet häraf antagit den slutsats, att giltigt hinder emot begagnande af sådan utväg förefunnits, har Utskottet ansett sig ega anledning till den hemställan att då tillfälle saknas att på annat sätt förränta
Ridr dårhusets fonder Direktionen må ega att insätta de ofruktbara medlen jemväl mot lägre ränta å den i Enskilta Banken befintliga Upp- och Afskrifning3-räk ning. § 10. (pag. 26—32 i Dir.
Såsom redogörelse för de under senare åren verkställda, nu afslutade arbeten i och för
Riddarhusbyggnadens iståndsättande samt de sedan sista riksdag förändrade inredningarne af Direktionens sessionsrum äfvensom arkiv och kanslirumraen m. m., har
Direktionen till en början meddelat en af dess ledamot Öfverste-Löjtnanten Leijonancker afgifven berättelse angående omläggning och förstärkning af grunden under hela Riddarhusbyggnaden, hvaraf, bland annat, framgår, att detta arbete ej mindre varit af högsta behof påkalladt, för att förekomma faran för bygg nadens nedrasande, än äfven att detsamma måst erhålla en långt större utsträckning än besigtningsmännen från början beräknat, men likväl nu kan med visshet antagas betrygga byggnadens bestånd.
Och har Direktionen derefter anmält, att Direktionen numera dels låtit anbringa gaslysning jemväl i Direktionens sessionsrum samt kansli- och arkivrum, äfvensom i en del af Riddarhus-Sekreterarens boställsvåning, dels låtit verkställa reparation samt förändrad inredning af embetsrummen å Riddarhuset.
I öfrigt torde här böra upptagas, att kostnaderna för samtlige å Riddarhuset ut- och invändigt verkställda reparationer uppgått till följande belopp, nemligen.
Omläggning af grunden till Riddarhusbyggnaden 89,953: 62.
Öfriga utvändiga reparationer, rappning, stendekorationer, målning af inskriptioner m. m.. . . 15,539: 58.
Transport 105,493: 20. 20 Riddarhus-Utskottets Utlåtande M 5. 33,398: 57. 2,459: 99. 3,213: 00. 20,216: 22. 18,799: 87. 5.686: 82.
Transport 105,493: 20.
Reparationer inom
Riddarhussalen och dennas förändrade inredning samt de förra Secreta Utskottsrummens anordnande till klubbrnm och förseende med möbler
Reparation af plafond-taflan i Riddarhussalen .
Reparationer i förstugorne och trappgångarne medelst ny rappning, och målning Reparation och förändrad inredning i "Direktionsoch kansli-rummen, Riddarhus-Sekreterarens våning vindsrummen och vinden m. m Anbringande af värminrättning för Riddarhussalen och klubbrummen .
Gasledning för upplysuing af Riddarhussalen och klubbrummen jemte förstugorna Summa R:dr R:mt 189,268: 57.
Af dessa kostnader hafva följande genom statsmedel blifvit ersatta nemi. för reparation och förändrad inredning af Riddarhussalen 17,194: 46. värminrättningen 18,799: 87. gasledningen 5,686: 82.
R:dr R:mt 41,681 : 7s. Således Riddarhus-reparations-fondens utgifter 147,587 R:dr 42 öre, hvartill] kommer den ännu icke kända kostnaden för gaslysning dels i sessions-, arkiv och kanslirummen, hvarför, enligt Ridd. o. Adelns beslut vid 1856—1858 årens riksdag, ersättning skall af Statsverket äskas, dels i en del af RiddarhusSekreterarens boställsvåning, hvilken sistnämnde utgift skall från reparations-fonden godtgöras
Med tillkännagifvande, att Direktionen åt Herr Ofverstelöjtnant Leijonancker, hvilken i det allmännas tjenst ådagalagt djupa insigter i byggnadskonsten och vidsträckt erfarenhet i dess utöfning, med fullkomligt förtroende öfverlåtit inseendet öfver den del af ifrågavarande arbete, som afsett omläggning af grundmurare under Riddarhusbyggnaden och hvars utförande varit med särdeles stora svårigheter förenadt, har Direktionen, i medvetande af att dess förtroende blifvit i fullt mått motsvaradt, omfattat detta tillfälle för att betyga Herr Ofverste-Löjtnant Leijonancker sin Miga erkänsla för den stora omtanka och det nit, hvarmed Herr Ofverste-Löjtnanten öfvervakat det maktpåliggande byggnadsarbetets noggranna utförande.
Utskottet, som tillika af
Direktionens protokoll inhemtat, att de ifrågavarande olikartade reparationsarbetena tagit
Direktionens tid och omtanka i vidsträckt anspråk och att stora besvärligheter varit derifrån oskiljaktiga, har, med tillkännagifvande tillika att Utskottet funnit den förändrade inredningen af arkivet och embetsrummen å Riddarhuset särdeles ändamålsenlig, ansett sig fullgöra en angenäm pligt dä Utskottet föreslår Riddarhns-Utskottets Utlåtande JK 4. 21 att Ridd. o. Adeln må förklara
Direktionen sin tillfredsställelse och erkänsla för den berömvärda omsorg och den lyckliga framgång, hvarmed Directionen fullgjort sitt rörande reparationerna å Riddarhuset anförtrodda uppdrag.
Och som Herr Ofverste-Löjtnant
Leijonancker haft den närmaste tillsyn öfver den mest maktpåliggande och med största svårigheter förenade delen af reparationen, eller den af grundmurar nes till Riddarhusbygguaden omläggning, har Utskottet ansett sig ega full anledning hemställa, att Ridd. o.
Adeln icke blott måtte betyga Herr Ofverste-Löjtnant
Leijonancker sin tacksamhet för den outtröttliga vaksamhet Herr Ofverste-Löjtnanten egnat åt utförandet af samma byggnadsarbete, utan äfven, såsom en gärd af Ståndets synnerliga aktning, låta till dela Herr Ofverste-Löjtnanten en på Riddarhuskassans bekostnad verkställd afprägliug i guld af Riddarhusets stora medalj. i § 11. (pag. 32—34 i Dir.
Då, beträffande den här afhandlade frågan om åtgärder för ordnandet af Riddarhusets gårdsplan, Utskottet begärt, men ännu icke fått emottaga, Direktionens närmare utlåtande uti åtskilliga till denna Irågas slutliga behandling hörande omständigheter, har Utskottet, för att ej fördröja sitt utlåtande öfver
Direktionens berättelse i öfriga delar, ansett sig böra framdeles i serskildt memorial meddela sitt yttrande i detta ämne. §12. (pag. 35 i Dir.
Direktionen meddelar i denna § att, till efterkommande af Ridderskapets och Adelns beslut vid förra riksdagen, angående förfärdigande af Konung Gustaf II Adolfs bröstbild i öfvernaturlig storlek, Direktionen med Professoren C. G.
Qvarnström träffat aftal om bröstbildens modellering och gjutning i brons jemte ciselering; hvarefter och sedan bysten, som blifvit gjuten i Köpenhamn sistlidne höst är vorden levererad samt en efter Professor
Qvarnströms ritning huggen marmorpiedestal dertill anskaffats, den store Konungens bild blifvit uppställd å den af Högloft.
Ståndet bestämda platsen under Wasaskölden i Riddarhussalen; och har Landtmarskalken Friherre Ribbings byst, som förut innehaft samma plats, förflyttats och, sedan en ny till den förändrade lokalen mera pasande piedestal af marmor blifvit anskaffad, uppställd enligt Ridd. o. A .elns föreskrift uti det större klubb- och samtalsrummet.
Sammanlagda kostnaden för bröstbilden jemte de båda piedestalerna har uppgått till 3773 Rdr, hvilka enligt ståndets beslut anordnats från Riddarhusreparationsfonden. § 13. (pag. 36 i Dir.
Sedan Ridd. o. Adeln vid förra riksdagen beslutit att till minne af Ståndets då varande Landtmarskalk, H. Ex. Grefve Gu - 22 Riddarhns-Utskottets Utlåtande X 5. staf Adolf Sparre låta på Riddarhus-kassans bekostnad slå en medalj i guld af samma storlek som Svenska Akademiens stora, att öfverlemnas med ett ex. till H. M. Konungen och ett till H. Exc Grefve Sparre, så redogör Direktionen här för verkställigheten af detta beslut, med anmälan att 51 ex. i silfver och 100 ex. i brons af samma medalj dessutom blifvit slagna; och sedan Kongl. Museum samt
Universiteternas myntkabinetter kostnadsfritt bekommit hvardera ett ex. i silfver, skulle de återstående exemplaren mot ett af Direktionen bestämdt pris tillhandahållas de ledamöter af ståndet, som vid sista riksdagen antecknat sig för medaljens erhållande.
Kiddarhus-kassans kostnad för denna medalj har uppgått till I,681 K:dr 80 öre, hvaraf 259 R:dr 40 öre blifvit genom afgift af nämnde subscribenter kassan godtgjorda.
I sammanhang härmed omförmäles, dels att de återstående ex. i brons af den år 185 7 på Kiddarhus-kassans bekostnad slagna medalj öfver förre Landtmarskalken Herr Grefve Henning Hamilton, sedermera blifvit försålda, dels att af de återstående ex. utaf den till minne af framlidne Presidenten August von Hartmansdorff präglade medalj, alla silfverexemplar blifvit försålda, men 72 ex. i brons befinnas qvar. § 14. (pag. 37 i Dir.
Till fullgörande af Kidd. o.
Adelns vid förra riksdagen
Direktionen gifna uppdrag att föranstalta, det ett emot eldfara skyddande förvaringsrum för Riddarhusets genealogier, måtte anskaffas har, enligt hvad här anmäles, Direktionen låtit förfärdiga och i den mellan
Direktionens sessions- och det inre arkivrummet befintliga vägg, inmura fyra eldfasta med fack försedda jernskåp, i hvilka genealogierne blifvit inrymda — och har kostnaden för dessa jernskåp utgjort 1,800 R:dr. § 15. (pag. 37 i Dir.
Uti denna § meddelar
Direktionen, att tryckningen af den nya upplagan af Carlskölds vapenbok med tillägg, omfattande sköldemärkena för alla grefliga ätter, för de friherrliga ätterna till och med Nio 400, Frih. Bergenstråle, och för de adliga till och med N:o 2,331 Herr Ros, blifvit i början af år 1860 fulländad till ett antal af 30 ex., hvarför kostnaden utgjort, 537 Kalr 85 öre samt att inbundna exemplar mot ett pris af 22 R:dr 50 öre stycket, äro att tillgå hos Riddarhus-kamereraren, hvarförutan enligt
Directionens beslut gravering af hvarje sköldemärke kommer att ega rum i den mån någon ny ätt blifver på Riddarhuset introducerad. § 16. (pag. 37 i Dir.
Direktionen anmäler, att sedan Ridd. o. Adeln uti und. skrifvelse den 26 September 1860 hos Kongl. Maj:t anmält ett i öfverensstämmelse med ståndets beslut om bänkmansvalens afskaffande och utseende af ståndets elektorer genom omedelbara val, af - Riddarhus-Utskottets Utlåtande M 5. 23 fatta dt förslag till förändrad lydelse af åtskilliga §§ i gällande Riddarhus-ordning, så har Kongl. Maj:t, enligt hvad H.
Justitie-Stats-Ministern uti skrifvelse den 18 sistl.
Maj Direktionen meddelat, vid ärendets föredragning sistnämnde dag, i nåder förklarat, att då den ifrågasatta förändringen blifvit af Ridd. o. Adeln vid flera föregående riksdagar förkastad af skäl hvilka synts Kongl. Majit ega större vigt än de för förändringen åberopade, Kongl.
Majit icke funne för godt att åt det nu gjorda förslaget lemna stadfästelse.
Ridd. o. Adeln lärer finna att hvad Riddarhus-Direktionen i ofvan antecknade 12, 13, 14, 15, och 16 SS inberättat: icke föranleder till någon Ridd. o. Adelns åtgärd. § 17. (pag. 38 i Dir.
Till följd af Ridd. o. Adelns vid förra riksdagen fattade beslut, angående öppnande af vissa på Riddarhuset förvarade hemliga handlingar, har Direktionen ej mindre till verkställighet omedelbart befordrat ståndets beslut i hvad det angick
Banko-deputerades secreta relationer från 1698 till och med 1772 än älven, efter hos Kongl. Majit med anledning af 4 mom. i 2 § Tryckfrihets-förordningen samt 54 S B.
F. och 35 § R.
O. i ämnet gjord anmälan och sedan Kongl. Majit förklarat, det hinder ej mötte för öppnandet af de hemliga Utskottets protoeoll och handlingar som Ridd. o. Adelns beslut numera omfatta, låtit oppa nämnde Utskotts protoeoll och handlingar vid riksdagen i Stockholm åren 1809—1810 samt vid urtima riksdagarne i Orebro åren 1810 och 1812; och hafva ofvannämnde handlingar derefter blifvit inbundna och uppställda bland öfriga på Riddarhuset befintliga riksdagshandlingar.
I sammanhang härmed anmäler
Direktionen att, sedan reparationen af embetsrummen å Riddarhuset blifvit fullbordad, arkivets samtlige handlingar blifvit ånyo ordnade och å andra platser uppställda samt en ny katalog öfver arkivets innehåll upprättad, under fortgången af hvilket arbete
Direktionens uppmärksamhet blifvit fästad derå, att utom sådana handlingar som ensamt röra Ridd. o. Adeln, finnas å Riddarhuset förvarade icke allenast en mängd Sekreta-Utskottets samt andra Utskotts, kommissioners och deputationers protokoll och handlingar under den s. k. frihetstiden jemte riksdagsbesluten från och med 1710 till och med år 1772 utan äfven åtskilliga urkunder, rörande rikets fordna statsförfattning och historia, hvaribland må nämnas 1719, 1720 ooh 1772 års Regeringsformer och 1789 års Förenings- och Säkerhetsakt, alla i orginal; och som
Direktionen för sin del ansåg, att alla ofvanberörda handlingar äro af den beskaffenhet, att de böra förvaras i riksarkivet och ej uti ett särskildt stånds arkiv, har Direktionen, med jemväl fästadt afseende derå, att med ifrågavarande handlingars bortflyttning ett i framtiden väl behöfligt ökadt utrymme för Ridd. o.
Adelns egna handlingar komme att beredas, funnit sig ega anledning till den hemställan, att alla de uti Riddarhusarki - 24 Riddarhus-Utskottetä Utlåtande M 5. vet förvarade handlingar som ej ensamt röra Eidd. o. Adeln måtte få till Riksarkivet öfverlemnas.
Utskottet tillstyrker att denna Direktionens hemställan måtte vinna Ridd. o. Adelns bifall. § 18.
Då enligt Ridd. och Adelns beslut vid 1830 års riksdag, ett arfvode af 37 R:dr 24 sk. banko för en extra vaktmästare finnes å Riddarhusets stat uppfördt, men detta arvode, hvars innehafvare det åligger att hvar femte vecka alla söcknedagar och under den öfriga tiden af året hvarannan dag kl.