Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Att statsanslaget för detta embete måtte okas dels med en i Sekreterareoch Kamererare-lönerne nödig befunnen förhöjning af tillsammans 89 r:dr, och dels med till fyllnad i span målstillökningen under lönerne för Öfverintenden och Intendenten, enligt 1830 års stat, erforderliga 140 r:dr, samt att Musei-sekreteraren Silfversparre och Slottsbygginästaren Kallstedt måtte berättigas å allmänna indra gniiigssta ten uppbära ersättning för sina innehafvande löner, utgörande för den förre 100 r.-dr och för den sednare 133 r:dr 16 sk., hvarigenom tillgång jemväl kunde erhållas till fyllnad i de för Öfverintendenten ansia gne taffelpenningar.
Då serskilde tjenstemän flir bestridande af Sekreterare- och räkenskapsgöromålen vid öfverintendents-embetet funnits behöfliga, samt med billighet och rättvisa öfverensstämmer, att Öfv erintendenten och Intendenten komma i åtnjutande af dem redan genom 1830 års stat tillförsäkrade löneförmåner^ hvaraf de, enligt hvad i den nådiga propositionen förmäles, allt hittills varit i saknad, hafva Rikets Stnder, med bifall till hvad E. K. M. i nåder föreslagit, beslutat, dels att statsanslaget för Öfverintendents-embetet skall ökas med 229 r:dr, dels att de löner Musei-sekreteraren Silfversparre och Slottsbyggmästaren Fallstedt för närvarande å Öfverintendents-embetets stat innehafva, skola anslås till fyllnad i Öfverintendentens taffelpenningar, samt för bemälde båda tjenstemän i stället å indragningsstat uppföras motsvarande ersättningsbelopp, nemligen för Silfversparre 100 r:dr och för Fallstedt 133 r:dr 16 sk., eller tillsammans 233 r:dr 16 sk., allt banko. 7:o Postverket.
All, jemte det Postkassans bidrag till statsverket, sorn vid sistförflutna Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelsej N.-o i3l, 619 riksdag nedså I tes från 150,000 till 125.000 r:dr, hädanefter endast måtte beräknas till 100:000 r:dr, det i hittills gällande
Piiksstat till 450,000 r:dr upptagna förslags-anslaget för Postverkets löner och öfriga omkostnader måtte okas till 475,000 r:dr, eller med 25,000 r:dr.
Vid pröfning af detta ärende hafva Rikets Ständer, efter tagen kännedom om Postverkets stat för sistlidne år, trott sig finna, att några derå anvisade årliga utgifter skulle kunna minskas eller upphöra samt tillgång derigenom beredas att, utan minskning i statsverkets af postmedlen påräknade inkomster, vidtaga åtskilliga för postanstalternes förbättrande erforderliga åtgärder, - i hvilket hänseende Rikets Ständer fästat uppmärksamhet å det förhållande, att, ehuru Norrska Postverket gått i författning derom, att Konungariket INomges postförbindelse med utlandet, under den del af året då sjöfarten är öppen, befordras nästan uteslutande medelst ångfartyg, sådant oaktadt, för nämnde brefvexling, en dubbel postgång från och till Norrige underhålles och bekostas af Svenska postkassan, utan motsvarande ersättning; börande, enligt Rikets Ständers tanke, denna s. k.
Norrska utrikes post icke genom Sverige befordras utan full ersättning af Norrska Postverket för derigenom uppkommande kostnader; att minskning uti den för paketer inrättade, med förlust för Postverket förenade, postgång emellan Stockholm och södra orterne lämpligen torde kunna ega rum under den årstid, då ångfartygskommuuikationen oafbrutet fortgår; att den af postmedlen utgående årliga utgift af 8,000 r:dr, såsom understöd lill Diligence-bolaget N-.o 1, torde kunna minskas; samt slutligen att, då de i Hamburg och Stralsund anställde
Postkommissarier icke synas vara för postförbindelsen med utländska orter oundgängligen nödvändige, de åt desse tjenstemän utgående löneförmåner, till belopp af 2,360 r:dr Hamb. kurant för den förre och 1,800 r:dr Pommerk kurant för den sednare, framdeles torde kunna besparas.
En tillökning i Postverkets årliga inkomster skulle jemväl sannolikt kunna beredas genom vidtagande al skärpta kontroller emot missbruk af fribrefs-rä t tigh e t ens utöfning, i hvilket ämne Rikets Ständer ock vid 1840—1841 årens riksdag gjort ur.derd. framställning.
Med afseende å ofvan uppgifne förhållanden hafva Rikets Ständer ansett omsorgen om de inhemska post-kommunikationernes utvidgning och förbättrande icke oundgängligen påkalla nedsättning i det af postmedels-uppbörden till statsverket ingående årliga bidrag; men likväl, såsom till förenkling ledande, funnit nämnde bidrag böra minskas med 10.000 r:dr årligen, emot det att det serskilda anslag, som, till enahanda belopp, blifvit såsom ersättning för postskjuts-legans förhöjning å Riksgäldskontoret anvisadt, för framti - 620 Expeditions-Ulskoltets Förslag till und.
Skrifvelse, JV.-o a3t. den uppliör; hvadan och då post medels-uppbörden, hvilken för år 1845 och h vartd era af dc näst föregångna fyra åren utgjort omkring 600,000 r:dr, torde tills vidare kunna till detta belopp beräknas, samt med bestämmande af statsverkets inkomst deraf till 115 000 den återstående för Postverkets utgifter disponibla andelen af postmedlen skulle komma att uppgå till 485,000 ralr, hvilken summa i allt fall med 35,000 r:dr öfverstiger det nuvarande anslagets belopp.
Rikets Ständer hafva alltså beslutat: att Postverktts kontanta anslag under Riksstatens sjunde hufvudtitcl skall förslagsvis utföras till 485.000 r:dr; att statsverkets nettobehållning af postmedlen bestämmes till 115.000 r.dr årligen; att det öfverskott, som, utöfver nyssnämnde tvänne belopp, å postmedels-uppbörden möjligen uppstår, må af E. K. M. i nåder disponeras tili bestridande af kostnader för postanstalternes utvidgande eller förbättring, samt slutligen, att det å Riksgäldskontoret anvisade förslags-anslag af 10,000 rall’ för Postverkets, i följd af post-skjutslegaus förhöjning, ökade utgifter, skall för framtiden indragas. 8:o Tullverket.
Att, på sätt i en af E.
M. under den 2 December sistlidet år afbiten nådig proposition närmare omförmäles, en summa al 10,000 r:dr måtte anvisas lör att, såsom årligt statsbidrag till Tullstatens enskilda pensionsinrättning, utgå af kronans andel i de vid Tullverket inflytande konfiskationsoch bötesmedel, hvilken andel under de tio sista åren i medeltal uppgått till omkring 32,000 r:dr årligen.
Då under sistlidne år af tullmedlen utgått pensionsunderstöd lill ett sammanräknadt belopp af 10,783 r:dr 3 sk. 10 r:st., enligt 3:ne serskilda pensionsstater för tulltjenstemäns i fattigdom efterlemnade enkor och barn, samt statsverkets närvarande tillgångar icke medgifva ytterligare understöd af allmänna medel för ifrågavarande ändamål, hafva Rikets Ständer häraf funnit sig förhindrade att lill hvad i högstberörde nådiga proposition blifvit föreslaget lemna bifall. 9:o Anslaget till städers friheter.
Att den ersättning, som, i händelse Rikets Ständer bifölle E. K.
M:s nådiga framställning om Gerningsörenas upphörande, skulle tillkomma de städer, hvilka visat sig ega laglig rätt till hittills åtnjuten andel i denna afgift, måtte af ofvannämnda anslag utgå och detsamma alltså ökas med ett motsvarande belopp, eller 600 r:dr.
Enligt hvad i underdånig skrifvelse den 4 sistlidne Mars blifvit anmäldt Expedilions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N:o s3i. 621 hafva Rikets Ständer beslutat, att de s. k.
Gerningsören böra under serskild titel fortfarande bland statsverkets inkomster upptagas, hvadan frågan om förhöjning i anslaget till städers friheter för omförmälde ändamål förfallit. 10:o Anslagen till remislage, observations- och uppbördsprocenter samt mantalsskrifna gs-provision.
Att, såsom ett gemensamt förslags-anslag för utgifter af ofvannämnna beskaffenhet måtte upptagas en summa af endast 4,000 r:dr, derest Rikets Ständer bifölle den af E. lv. M. i nåder föreslagna reglering med Landsstaten och dess löner.
Då, af skäl, hvilka äro i den underd. skrifvelsen angående regleringen af utgifterne under riksstatens sjette hufvudtitel anförda, frågan om berörda reglering för närvarande förfallit, hafva ofvan uppräknade anslag, tillsammans 24.000 r:dr, blifvit uppförde utan förändring. ll:o Anslaget till extra utgifter.
Att detta anslag å sjunde hufvudtiteln måtte nedsättas från 35,000 till 31.000 r:dr, i ändamål att derigenom bereda tillgång för en motsvarande tillökning i enahanda anslag å åttonde hufvudtiteln; hvilket Rikets Ständer bifallit.
Vidkommande öfriga till sjunde hufvudtiteln hörande anslag, så har forsla gs-ansla get för transportkostnader m. m. för statsverkets bergseffekter vid sednaste statsregleringen upptaget till 5,000 r:dr, blifvit, enär besparingarne derå uppgått år 1842 tili 4,085 r:dr 2 sk. 9 r:st. och under hvartdera af de nästpåföljde trenne åren icke understigit 3,700 r:dr, bestämdt till 2,000 r.dr, samt forsla gs-ansla get för skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus, hvilket hittills varit uppfördt till 17,782 r.dr 31 sk. 9 r:st., men hvarå brister uppstått för år 1842 af 3,835 r:dr 18 sk. 9 r:st. och för hvartdera af näst derpå följde trenne år af minst 2,600 r:dr upptaget till 20,000 r:dr med den tillökning, som, för slutsummans jemnande funnits erforderlig.
Då utom hvad ofvan blifvit i underd. omformäldt någon förändring i afseende å denna liufvudtitels utgiftssummor icke ansetts böra ega rum, hafva desamma blifvit fastställde att, intill dess nästa statsreglering träder i verkställighet, utgå som föijer: 622 Expeditions-Ulskoltets Förslag lill lind.
Skrifvelsej N.-o i3u Finans-departementet.
Departöttients-chefen banko r:dr 7,000: — — Departementets expedition 15,024: 32.
— Kammar-kollegium 39,288: — — Stats-kontoret, med krono-magazinerne samt vågstaterna i Avesta och Fahlun . 42,642: 32.
— Karta sigillata-verket, löningar 3,516: — — Dito omkostnader, förslagsanslag . . , 70,000: — — Mynt- och kontroll-verken, löningar 7,428: 16.
— Till myntets drift 8,000: — — Omkostnader för kontroll-verket, förslagsanslag 2,300: — — Kammar-rätten 49,384: — — Öfverintendents-embetet . 10,543: — — Postverket (kontanta anslaget på förslag att af postmedlen direkte utgå) 485,279: — — Tullverket (förslagsanslag att af tullmedlen direkte utgå) 800,000: — — Jägeristaten 10,601: 32. 3.
Lyshållning m. 11. utgifter för kronans bus i Stockholm, förslagsanslag . . 4,000: — — Byggnader och reparationer i Stockholm 30,000: — — Byggnader och reparationer i landsorterne 36,593: — — Magazinsbyggnader i Stockholm 2,000: — — Magazinsbyggnader i landsorterne 8,000: — — Städers friheter, förslagsanslag 29,806: — — Transport-kostnader m. m. för statsverkets bergselfekter, förslagsanslag 2,000: — — Remisslage, förslagsanslag 3,500: — —- Observations- och uppbörds-procenter, förslagsanslag . . 10,000: — — Mantalsskrifnings-provision, förslagsanslag 10,500: — — Tionde-profvare 543: — — Restitutioner, förslagsanslag 4,000: — — Rese- och traktaments-penningar, förslagsanslag ....
1,000: — —T Skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus,' förslagsanslag 20,000: 31. 9.
Extra utgifter 31,000: — — Kongl.
Theatern 6,000: — — Summa banko r:dr 1,749,950: — Expedilions-Ulskottets Förslag till und.
Skrifvelsej IV.o %3t. hvilken summa utgöres af: penningar 1,725,263: — —- indelta räntor, efter 1845 års riksstat 23,640: — — indelt spanmål, dito . 939: — — oindelt dito dito 108: — — Summa banko r:dr 1,749,950: — — För till denna hufvudtitel bänförliga föremål, hvartill E. K.
M. ansett medel böra sökas inom de tillgångar, hvilka äro att disponera utöfver statsverkets fortgående ordinarie och extraordinarie inkomster, har E. K. M. i nåder äskat nedannämnde summor: a) För slutligt liqviderande af köpeskillingen för en till ny lokal åt Mynt- och kontrollverken inköpt egendom, samt till betäckande af öfrige med dessa verks flyttning förenade kostnader', 30,000 r:dr.
I enlighet med hvad rörande denna fråga är i underd. skrifvelse den 25 sisth Juli anmäldt, har berörde summa blifvit för omförmälde ändamål å Riksgälds-kontoret anvisad. b) För iståndsättande af Wadstena slott med dertill hörande vallar och torn, 16,800 r:dr.
Ehuru statsverkets ringa tillgångar icke medgifvit beviljande af hela den äskade summan hafva Rikets Ständer likväl, till förekommande af Wadstena slottsbyggnads ytterligare förfall, å Riksgälds-kontoret anvisat ett anslag af 8,000 r.dr. c)
För tillbyggnad å residenshuset i Calmar, till beredande af ökadt utrymme för dervarande Länsstyrelse, 7,000 r:dr.
Då statsverkets nuvarande inskränkta tillgångar, såsom tagne i anspråk för andra mera maktpåliggande behof, icke medgifva anslags beviljande för nu ifrågavarande föremål, hafva Rikets Ständer, i enlighet med hvad jemväl under den 11 Juni 1841 blifvit af Rikets då församlade
Ständer i detta ämne i underd. yttradt, funnit sig icke kunna till denna del af den nådiga propositionen lemna bifall. d) För nybyggnader och reparationer af de publika husen å ön S:t Barthelemy samt iståndsättande af kronans dervarande materiel m. m., 57,600 r:dr.
I afseende härå, hafva Rikets Ständer redan fattat beslut, sorn i serskild skrifvelse af den 21 sisth Juni blifvit hos E. K. M. i underd. anmäldt.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 20 Oktober 1848. 824 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N.-o ida.
Preste-ståndet den 19 — — Borgare-ståndet den 19 •— — Bonde-ståndet den 20 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens 8:de hufvudtitel.
Uti. 111. m., jNnis 124, 207, 239, 261 ocli 268.) S. A. K. Efter förehafd pröfning af hvad i dels E. K.
M:s nådiga proposition angående statsverkets tillstånd och behof, dels inom Riks-stånden gjorda framställningar, förekommit i fråga om de under riksstatens åttonde hufvudtitel uppförda anslag, få Rikets Ständer följande i afseende härå fattade beslut i underdånighet anmäla: l:o Ecclesiastik.Departementets expedition.
Ender tillkännagifvande, huruledes, synnerligen i följd af åliggandet för rikets församlingar att jemlikt Kongl, stadgan af den 18 Juni 1842, inrätta nya eller ordna redan befintliga skolor för folkundervisningen, antalet af de ärenden, som tillhöra Ecclesiastik-departementets handläggning, i ganska betydlig mån stigit, har E. K. M.! i nåder föreslagit, att på ordinarie stat måtte uppföras en summa af 666 r:dr 32 sk., att, emot redovisning genom
Departements-chefen användas så väl till uppmuntran åt de ordinarie tjenstemännen, vid dem utöfver deras tjensteskyldighet ålagda ökade göromål, sorn till godtgörelse för ett mera verksamt biträde af e. o. tjenstemanna-personalen samt till arfvoden åt extra vaktbetjeningen vid departementet; men, ehuru Rikets Ständer funnit det icke kunna bestridas, att verkställigheten af den beslutade nya organisationen af folkskole-vösendet medfört en ansenlig tillökning i antalet af de till Ecclesiastik-departementets expedition inkommande ansöknings- och besvärsmål, hafva likväl, då ifrågavarande slags ärenden otvifvelaktig! måste i väsendtlig mån förminskas, allt efter som de nya folkskolorna hinna fullständigt inrättas och de äldre i föreskrifven ordning förändras, samt Expedit ion •.-Utskottets Förslag lill lind.
Skr'/velse, .V.o s3i. 625 samt då det å åttonde hufvudtiteln uppförde anslag till extra utgifter, serdeles sedan detsamma på sätt E. K. M.. i nåder föreslagit och Rikets Ständer bifallit, genom öfverflyttning från sjunde hufvudtiteln, blifvit ökadt med 4,000 r:dr, bör lemna full tillgång för meddelande af lämplig vedergällning for det ytterligare arbetsbiträde, som, i följd af den omförmälda tillfälliga förökningen af de inom expeditionen förefallande göromål, må finnas erforderligt; Rikets Ständer ansett sig icke böra bifalla hvad E. K. M. i förberörde hänseende begärt. 2:o Kongl.
Eibliotheket.
Då Rikets Ständer förmoda, att det i E. K.
M:s högstberörde nådiga proposition omförmälda behof af ökadt tjenstemanna-biträde vid Kongl, biblolheket torde vara föranledt deraf, att, i följd af de tid efter annan beviljade tillök ni ngar i bibliothekets materiel-anslag, nu utgörande 8,000 r:dr, blifvit inköpt ett större antal böcker, hvilkas ordnande icke kan af de nu anställde ordinarie tjenste männen med nödig skyndsamhet verkställas, hafva Rikets Ständer, som med hänseende till statsverkets inskränkta tillgångar, icke ansett sig kunna bevilja det af E. K.
M. i nåder äskade anslag af 1,200 r:dr till lön för en tjensteman vid nämnde bibliothek, i grad emellan Bibliothekarien och första Amanuensen, dock medgifvit, att af det för bibliothekets materiela behof anvisade statsanslag ett belopp af högst 1,200 r:dr må, så länge nu för handen varande tillfälliga förhållanden sådant påkalla, ärligen användas till arfvoden åt den för bibliothekets ordnande er personal. 3:o Kleresi-staten. a) E. K.
M:s nådiga framställning, att för Kontrakts-prosten öfver Ångermanlands nordöstra kontrakt, enär han genom Kongl, brefvet den 17 Sept. 1845, förklarats berättigad att från och med år 1844 för det nybildade Bjurholms pastorat komma i åtnjutande af en prostetunna, att utgå af kronans behållna spanmåls-tionde i orten, nämnda tunna spanmål måtte å stat uppföras, har, såsom grundad på ett redan lagligen pröfvadt förhållande, blifvit af Rikets Ständer bifallen. b) Hvad i E. K.
M:s nådiga proposition blifvit föreslaget, att, till kapellpredikanternes aflönande i tvenne nybildade kapellförsamlingar inom Wermlands finnmarker, den ena i norra delen af Gunnarskogs socken och den andra i nordvestra delen af Fryksände socken, å ständig stat mätte uppföras Bih. till R.
Prot. 1847 och >848/ to Sami. 1 Afd.
79 forderliga tjenstemanna - 626 Expeditions-Utskollels Förslag till und.
Skrifvelse, N:o a3i. för hvardera 400 r:dr eller tillsammans 800 r:dr årligen, hafva Rikets Ständer likaledes bifallit. c) Vid öfvervägande af E. K.
M:s nådiga framställning om uppförande å riksstaten af ett anslag utaf 19 tunnor 25 kappar, hälften råg och hälften korn, för att hålla kapellpredikanten och kyrkobetjeningen i Nämdö kapell, tillhörande Österhanninge pastorat i Strengnäs stift, äfvensom Nämdö kapellkyrka skadeslösa för den minskning uti inkomster och bidrag, som skulle uppkom ma genom ön
Rum marens skiljande derifrån och förening med Djurslramns kapellförsamling af Wermdö pastorat i Upsala stift, hvarom, enär ön Rummaren vore belägen vida närmare sistnämde församling, åtskillige hemmansegare å denna ö i underd. anhållit, hafva Rikets Ständer väl funnit, att det för inbyggarne å meranämnde ö skulle medföra en betydlig fördel, om densamma, i afseende å så väl skyldigheter som rättigheter, i ecclesiastikt hänseende blefve förenad med Djurhamns församling; men då en slik förändring torde, utan kostnad för statsverket, kunna verkställas vid inträffande ledighet af Kyrkoherde-beställningen i Österhanninge pastorat, hafva Rikets Ständer ansett sig icke böra bifalla hvad E. K.
M. härutinnan i nåder föreslagit. d) Den summa, stor 2,1G0 r:dr, hvilken E.
Iv. M. i nåder äskat, att Rikets Ständer måtte anvisa till aflöning åt Konsistorii-amanuenserne i rikets tolf stift, hafva Rikets Ständer beviljat att, fördelad i tolf löner om 180 r:dr hvardera, bemälde amanuenser tilldelas. e) Den under åttonde hufvudtitelns anslag för kleresi-staten, under benämning: ”lön till Biskopen på Gottland” uppförda summa af 1,500 r:dr hafva Rikets Ständer ansett böra upptagas bland de förslagsanslag, deruti bristerne böra af Riksgäids-kontoret godtgöras, emot det att å anslaget uppkommande besparingar till nämnde verk aflemnas; och då ifrågavarande lönersättningsanslag under åren 1843—1845 visat sig otillräckligt, så att derå uppstått brist, hvilken i medeltal uppgått till 457 r:dr för året, har, till beredande af närmare öfverensstämmelse emellan anslagets belopp och det behof, som deraf bör fyllas, nämnde förslagsanslag blifvit ökadt med 500 r:dr eller till 2,000 r:dr. f) I enlighet med hvad Rikets Ständer i fråga om regleringen af utgifterne under riksstatens andra hufvudtitel i underd. anmält, har dit blifvit öfverflyttadt ett i nu gällande riksstat under kleresi-staten å åttonde liufvudtiteln uppfördt anslag af 8 r:dr 16 sk. till Kyrkoherden i Marstrand för meddelande af religionsvård åt fångarne på Carlstens fästning, hvadan kleresi - Expedilions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse> N.-o 23i.
627 statens anslag vid nu skedda reglering af sistnämnda hufvudtitel med ett motsvarande belopp minskats. g) Då, enligt hvad Rikets Ständers sistl. år församlade revisorer anmärkt, bland de å åttonde bufvudtiteln af nu gällande riksstat uppförda utgifter å den oindelta spanmålen finnas upptagne 3:ne proste-tunnor för Mo, Björna och Gideå församlingar, efter ett värde af 6 r:dr tunnan, ehuru denna spanmåls-qvantitet med sitt förslagsvärde, 18 r.-dr, redan förut varit bland den indelta spånlinden under berörde hufvudtitel afförd, bar, till rättelse i detta förhållande, värdet af ofvannämnda tre prost-tunnor vid nu skedd statsreglering blifvit afdraget från utgifterne å den oindelta spanmålen. h) Revisorerne hafva likaledes, jemte förmälan att, enligt äldre resolutioner, pastorerne i Forsmark och Stora Kopparberget årligen uppbära den förre 2 skeppund hammarskattsjern och den sednare 1 skeppund 10 lisp.
Avesta-koppar, hvilka utgifter icke blifvit i riksstaten tagna i beräkning, hemställt, att ett förslagsanslag, motsvarande dessa utgifter, måtte å behörig hufvudtitel uppföras; och hafva Rikets Ständer, i enlighet med denna framställning, samt med iakttagande af den vid uppskattande af statsverkets inkomster loljda beräkning af 14 r:dr per skeppund hammarskattsjern och 130 r:dr per skeppund koppar, under anslaget för kleresi-staten uppfört ett emot ofvannäninde utgifter svarande förslagsanslag af 223 r:dr. 4:o Universiteten. a) Med tillkännagifvande, att det vid sistl. riksdag för universitetens i Upsala och Lund materiela behof beviljade anslag af 12,000 r:dr, att, fördeladt i lika lotter emellan båda universiteten, intill innevarande riksmöte utgå, vore fortfarande erforderligt, samt att universitetens bibliothek, samlingar och inrättningar, för att hållas i tidsenligt skick, ytterligare kräfde äskade tillgångar, har E. K. M. i nåder föreslagit, att, jemte det förstnämnda, för universitetens utgifter oundgängliga, belopp af 12,000 r.-dr blefve å ständig stat uppfördt, Rikets Ständer måtte bevilja en årlig tillökning af 4,000 r:dr i nyssberörda summa, i löljd hvaraf anslaget för hvartdera universitetet skulle komma att förhöjas till 8,000 r:dr och för båda utgå med 16,000 r:dr; och då förstberörde belopp visat sig vara fortfarande behölligt samt icke är afsedt för sådana tillfälliga utgifter, som efter någon viss tids förlopp upphöra, hafva Rikets Ständer bifallit, att det för universitetens materiela behof anvisade anslag, 12,000 r:dr, må varda å stat uppfördt; men enär statsverkets nuvarande tillgångar ej medgifva beviljandet af ytterligare anslag för ifråga - 628 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse , N.o s3i. varande ändamål, har den äskade årliga tillökningen af 4000 r:dr i nyssnämnda summa ej kunnat bifallas. b) Då saknaden af tillräckligt antal Professorer, i förhållande lill vetenskapernes mångfald och ständigt fortgående utveckling, länge utgjort ett hinder för ulliversitets-undervisningens ändamålsenliga ordnande, har E. K. M., för att i någon mån kunna undanrödja detta hinder, äskat, att Rikets Ständer inåtte för universiteten i Upsala och Lund anslå och å stat uppföra en professorska! för hvartdera, beräknad till 1,000 ndr, eller för båda universiteten 3,200 r.dr, alt användas der en sådan lärare funnes mest gagna, allt eftersom i ena eller andra kunskapsarten behofvet visade sig störst eller någon utmärkt vetenskapsidkare framstode; men enär, på sätt det E. K.
M:s nådiga proposition angående statsverkets tillstånd och behof bilagda protokoll öfver ecclesiastik-ärenden för den 9 Nov. sisth år jemväl innehåller, frågan om nya lärostolars inrättande står i nära sammanhang med den ännu pågående beredningen af förslag till förbättrade lagar för universiteten i allmänhet, hafva Rikets Ständer icke ansett lämpligt att, innan berörde förslag blifvit lill Rikets Ständers kännedom meddeladt, ingå i pröfning af ifrågavarande framställning, i följd hvaraf E. K.
M:s nådiga proposition i denna del ej blifiit bifallen. c) Enär Rikets Ständer vid sistförflutna riksmöte för tio Professorer i verdsliga fakulteterna vid universitetet i Upsala beviljat en löneförhöjning af 300 r:dr för hvardera, med uteslutande af de Professorer, sorn innehade prebenden eller åtnjöte andra deras tjenst åtföljande löneförmåner, och billig— beten fordrade, att enahanda förmån blefve universitetet i Lund beredd, men för filosofiska fakulteten derstädes vore å stat beräknade tvenne prebenden, har E. K.