Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Om anordmng till betalning af hyrorne fLr riksståndens klubbar. 9 :o. Angäende nederiagsfrihe ken för Wisby stad.
Widare uplästes kill justering Riksens Ständers underdäniga strifweise om Gottlands understödjande, genom allmänna Magazins-Directionens försorg, wid inträffande mistwäxt är, hwaruti förekomms följande ord: ^Riksens Ständer - - - "nedlägga den underdäniga önskan, att, i händelse "af miffwäxt pä nämde O, och möjligen inträffan"de hindrad communication med fasta landet, C<chers Kongl. Maj.tt mätte täckas kill understöd "för Gottlands innewänare updraga Dest Befall» "uingshafwaude, att genom tjenlig» föreställningar Den2y Julii 4°7 "upmuntra Öns innewänare att anlägga sä kalla» '"de svckenmagrziuer," m. m.
Uppå gjord erindran af Friherre ceäerström, ^acob, atr ordwändningen häruti syntes innebära den emot möjligheten stridande mening, att Kongl. Maut skulle utfärda updrag till Sin Befallningshafwande pä Gottland, sedan commiuiication emellan denna O och fasta landet wore hindrad, ansäg Ridderstapet och Adel» denna ordwandning kunna förbättras genom en sadan redacston, att esker orden: att i anseende till möieligen inträffande mistwäxt pä nämnde O/ och hindrad m
M-, samt esler ordet "kjcnliga" kittades: och tidiga i uti hwilken förändring de öfrige respective ständen skulle manligen inbjudas att instämma.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloss.
Ridderffavet och Adeli, wid Urtima Riksdagen i Örebro den 24 Julii 18,2.
Wid förnyad föredragning af BancoNtskottets den 9 och iz Juli, pä bordel lagda, samt den 16 derpå följande ätersörwista berättelse om Bancowerkets tillständ och förwaltning/ jemte bet under den 23 Julii af Utskottet afgifne utlåtande innefattande uplysningar i anledning af de wid betänkandet gjorde anmärkningar, blefwo Banco-Mskottets berörde memorialer af Ridderssapet och Adeln godkände.
Ult kapra.
, Uplästes och kades pä bordet trenne memoriler frän Constituiions-Uiskottet af den 28 Justi; nemligen: rrv §o3 Den 29I1M. r:o Ett i anledning af gjorde kemister till Utskottet as den delen af Riksens bönders JustiliaOmbudsmans berättelse, som angar meningen af 25 §.
Regeringsformen, om hwilken han förmäler fräga hafwa upstätt ^huruwida den deruti Konungen killagde höga rättighet att i brottmål göra gäd, borde salunda förstas, akt samma rättighet, i'icke kunde sträcka till eftergift af andra bö^fter än NronanS andel i desamma;" hwuken mening Jujtitiä-Ombudsmannen, nppä anförde stal ^ och siutlevning»«/ansett ststdande emot §. Z-tydliga innehåll; uklätandes sig Constitrttions-Utsto tet hafwa funnit det Riksens Ständers Justuiä-Ombuds, man endast anfört stna enstilta tankar i ämnet, urån att yttra någon twekan om F. o^da^förstand, eller hermid begära någon ätgärd, hwadan Constikutions-Utstottet ansett sig ej böra detta ärende till pröfning uptaga. 2:0
Ett dito hwaruti förmäles, att Ukstottet, medelst remist fran det hederwärdä Bonde-Ständet emottagik ett memorial, af Riksdagsmannen Lrio Lvenslon frän Bohus
Län angående JustiriäOmbudsmannens aliggande att befordra styndsamhet i den lagliga gängen as Riksens Ständers fattads bestut och gjorde hemställningar; och dä ConstitutionS Ulffottet funnit samma memorial ej innehålla nägot annat än hmad förut i Justitiä-Ombudsmannens instruction innefattas, samt derjemte till det äsyftade ändamälet troligen intet annar medel än de förestrifne kunde upgifwas, som icke kunde leda till åtgärder förnärmande förde» werkftättande magten, har Den 29 Jul». 4«? har Utskottet trott det böra förblifwa ivid hwatz redan ar förestrifwit. z:o Ett dito, hwaruti Constikutions-Utffottet förmäler, att tilt Utskottet hafwa inkommit ifrän Högmördige Preste.Skändet, Wälloflige Borgare Ständet sch der Hederwärda BondeSländet proto, coils-utdraginehallande derespeclive Standensbestur, art under detta Riksmöte, blott med twänne af det Wällofl.
Borgare
Ständer gjorde undantag icke ytterligare befatta sig med grundlags frägors uptagande och afgörande.
Af denna anledning, äfwen, som af den, att Riksdagen nu nalkas sikt sint, och att det äligger Constitutions-Utststtek, att samla och upgifwa hwilka frågor, rörande förändring i grundlagarne, enligt föreskrift arv beredde, akt, säftm ifrän denna Riksdag hanlande pä bordet till den nasta, dä kunna .afgjöras, pä det att de i Riksdags bestutet mä kunna anrecknas, har Constitutions Utskottet trott sig böra wanda sig till Riksens Högloft.
Ständer, med wördsam förfrågan om icke Riksens Ständer täcktes förena sig i del beslut, akt alla hittills upskjutna grundlags frågor, som icke redan wid denna Riksdag blifwit Uptagne eller wunnit handläggning, stola M nästa Riksdag bliftva hanlande, och dä kunna till pröfning förekomma.
Uplästes Herrar Electorernes lista till wal as ledamöter uti Stats-Ukstottet efter Grefwe Norner af Tuna, Larl; Friherre eberström, Uuäolxd; och Grefwe l.övvenlfte1m, Luliafz och befunnos dertill utsedde:
R:o 4l» Den 29 Julli. N:°.' 292 Friherre von kolen fullmägtig Friherre ak ^Vetterlleät, kric.
Landshöfding. 356 Friherre ^6Iorbsr§, Larl 6ustak, Kam marhene. 1983 Herr kk-^kenLölcl, vetlok, Asiesior.
Uplästes ett memorial fran Lag-Utskottet af den 27 Julii, i anledning af gjorde anmärkningar wid Ulstvttets förflag kill en författning emot 0- mättligt bru^ af starka drycker.
Herr Landt - Marffalken yttrade att, dä Riddcrstapet och Aoeln i detta mäl redan fattat sitt bestut, att tili Kongl. Majit öfverlemna detta mäl, med anhållan, det läcktes Hans Maj.-t lala en tjenlig författning härom Utfärda, torde Ridderstapet och Adeln finna detta memorial endast böra lägges till handlingarne.
Utdrag af Protocollet, hällit hos Högloft.
Ridderstavet och Adeln wid Urtima Riksdagen i Orebro d. 29 Julii 1812.
S. D. Wio justeringen af Expeditions-Utstottets förslag till underdånig strifwelse till Kongl. Maitt angående Gottlands understödjande wid inträffande misiwäct är, ansäg Ridderstapet och A» deln för tydlighetens stull den ändring deri böra göras, att efter orden "underdåniga önskan" mä sättas: att L anseende till möjeligen inträffande rnistwäxt pä nämnde ö, och hindrad etc.
Den-9 Juli!. 41 r etc- samt efter ordet: tjenliga, tilläggas: och tidiga; uti hwillen redactions ändring de öfriga respecttve
Ständen skulle genom utdrag af protocollec wänligen anmodas att sig förena, lvt kuxra.
Herr Landt-Narffalken hemstälde om Ridderskapet och Adeln under återstående dagarne af denna mecka icke skulle wilja företaga de ome walen till Electorer att utse en Riksens Ständers Iustitiä-Ombudsman, samt Tryckfrihets CommuLen. Zerl: ak korlelles, kelrr, upläste följande: Öfwertygad om det företräde äldre och erfarne mäns omdöme äga framför ynglingens, har jag hitintills med wördnadsfull tystnad afhörk Ridderskapet och Adelns öfwerläggningar, osta i de mäst interesiama ärender.
Jag hade wisterligen äfwen nu önskat, at någon annan mera uplyst än jag, framstält det ämne. jag nu wägar ha äran framställa för Ridderstapet och Adeln, och hwartill ensamt det snart förestående, i grundlagen föressrifne »val, angående Riksens Ständers Iustitiä-Ombudsman föranledt mig.
Nedan wid 1809 ars Riksdag wäcktes af ett Riks Ständ genom anmärkning wid 96 §. i Regeringsformen fräga om möjeligheten att umbära detta embete; denna deruti detta embete blifwit inrättat, symesStändet ej lämpelig emedan enJu« siitiä-Ombudsman eller Justitiä-Canhler tycktes tillräckligen böra wärda och skydda landets barns rätt.
Denna fräga blef sedermera såsom en Constirutions fräga lagd pä bordet till päföljande Riksdag, dä den hos ConstitukionsUtskottet förekom, och uti desi wid 4ir Den §9 Juli!. wid samma Riksdag afgisne betänkande öfwer föreslagne förändringar i grundlagarne, anmärkt.
Wore det ej lämpeligt, att densamma först afgjordes, innan proposition om mål göres till ett embete, som till aswentyrs numera efter munnen erfarenhet, torde synas mänga likgiltigt och mindre nyttigt bade för dek allmänna och enstilta inreresiet.
Jag anhäller derföre ödmjukeligen att Herr Landt Marskalken täcktes i manlig ordning, framställa deita ämne till Nidderskapet och Adelns up» lysta bedömande sa att dek sedermera mä komma under samtelige Ritsens Ständers öfwerläggmng.
Herr Landt-Narffalken Yttrade attRidderskapel och Adeln kanjte torde lära denna fräga blifwa hwilande pä bordet till nästa plenum, emedan tiden nu för Rivderstapet och Adeln wore inne alt begiftva sig till plenum plenorum.
Stvarades Ig.
Sedan Rivderstapet och Adeln uppå gjord proposition af Herr Landt-Marstalken öfwerenskommit ali ät skiljas wid utgängen frän Rikssalen, aftägade Herr Landt-Marstalken och Högloft.
Rid» derstapet och Adeln till det af Kongl.
Majit nädigst till klockan ^ till 2 utsatte plenum pinorum, hmarest, enär Kongl. Majit sjelf, warit hindrad alt wara tillstädes, Hans Excellence SratsMinistern för Utrikes arenderne Friherre von Ln. geström, uppä Kongl. Maj.ts befallning tillkännagaf Kongl.
Majus nådiga bifall och sanction ä följande Riksens Ständers undcrda jga beftut och hemställande»: r:s Den »9 Julik. 413 i:o Angående nagra omständigheker som böra iakttagas wiv ändrings sökande i Consistoriernas utsiag. 2:0 Angående inskränkning i Nabos rakt till lösen af försäld fastighet i staden. z:o Angående förklaring öfwer 5 Cap. t 8 och 7 Cap. i §.
Jorda Balken, angående stamning wiv börd till försäld fastighet i staden. 4:0 Angående uphafwande af 5 mom. i Kongl.
Brefwen den 22 Mars 1803 och 4 April 1807. 5:0 Angående förklaring öfwer 29 prmclen af Kongl, förklaringen ben 23 Mars 1807. 6w Om förklaring öfwer 2 mom. 21 §.
,0 Cap.
Rattegängsbalken, jemförd med Kongl. Bref, tvet den 2 Mars 1748. 7:0 Angående tillagg wid 4 §. af Kongs, förordningen den 23 Juuii 1798 rörande lagsökning mot löftesmän.
Efter sturadk plenum plenorum äkstkiljdes Högloft.
Ridoerffapec och Adeln klockan omkring ^ till g. l^t supra.
In stäem krotocolli 6.
Lilverstolpe.
Thorsdagen dm zo Julii.
Justerades Pleni-Proto»sllerne för den 24, ^7 cch 29 Julii. Zerr 4!4 Den 30 Julli Zerr Landt-Narskalken tilkkannagaf att der Wallofl.
Borgare ständer, uti protocolls-utdrag af den 18 dennes, hwilket Herr Landt-Marskalken nu söredrsg, förmält sig wid justering as 2 §. uti Riksdags beslutet, angående de under denna Riksdag saststälke förändringar i tryckfrihets lagen, hafwa ammärkl, att derutur blifwik utesiutcn den uti Constilutions Utstottets bifallne betänkande om de 4 första Z.
§. utt nämnde lag, bland skälen till de beslutne sörändringarne, aberopade omständighet, att deste förändringar äfwen warit föranledds af de inom Riksstånden gjorde anmärkningar; och som ständer ansage det wara af wigt att tz. i Riksdags beflutet blifwer, i öfwerensstämmelse härmed, wille ständet inbjuda de refpective medstanden att med detsamma sig om en sädan rättelse förena: förmälande Herr Landt-Marskalken widare, alt det Högwördige Preste-ständet och det Hederwarda Bonde-ständet, enligt protocolls-utdrag af den 27 dennes, hwilka nu företeddes, hade uti den af Borgare ståndet föreflagne rättelse instämt: och hemstälde nu Herr Landt-Marskalken om Ridderflapet och Adeln äfwenwäl skulle behaga sig härom förena. ZrihevreakVVetterllLät,6ustsf,yttradesig, atden ifrägawarande §. af Riksdagsbeslutet hade blifwit honom, såsom Hof Cantzler, frän Expedilions-Utflotlet meddelad; att wid delta tillfälle honom kanhända undfallit, de' ert af de trenne motiverne, som uti ingresien till Constitutions-lltskottets betänkande, rörande tryckfrihets-förordningen finnes anförde, icke manri berörde 4.uptagit.
Friherre c>5 äVet ter - Den Zo Julli. 4rZ Lersteät delade altja med Expedikions-lltstotlet stulden för den saknad af detta motiv, wid hwilken de öfrige respcctive Ständen sig såsom ett uteslutande fästat.
Likwäl borde han tillstå, att enligt hans begrep om redackionen af ett Riksdagsbeslut, bords det endast och bestämdt innefatta hwad Riksens Ständer beslutat, utan att uptagande deruti as något motiv, wore af nöden: i anledning hwaraf Friherre ak Wetterttettt trodde de anmärkte saknade orden icke wara såsom en uteslutning att anse.
Men dä trenne
Ständ nu uttryckt stn önskan, att de anmärkte orden mätte i §-.n inflyta, sä funne han ej heller häremot något hinder, utan wille till undwikande af ridsu drägt för sin del tillstyrka Högloft.
Ridderstapet och Adeln att deruti instämma. Zerr kotblied, Larl kreärik, yttrade sig, att sedan Friherre ak salunda uplyst äm net, hade han hufwudsakeligen ej nägot att sig deröfwer urläta.
Han wille allenast säsom tilläggning yppa den tanke, att, längt ifrän att det utlemnade motivet borde införas, trodde han snarare att anmärkningen bordt wara af en motsatt beftasftnhet, och i anledning deraf hgfwa bordt yrkas, att intet motiv mätte hafwa blifwit, i den till justering företagna §:n, uptagit.
Men sedan de trenne öfrige
Ständen önffat tilläggning af detta motiv, instämde han uti Friherre ak VVetterkeäts tillstyrkande, att Ridderskapet och Adeln nu deri mätte instämmaHerr Landt-Nlarstalken gjorde proposition i enlighet med förbemälte Herrars yttranden, hwilken 'proposition med Ja beswarades.
4iö
Den 30 IM.
Uplastes a
Nyo och biföllos Constikukions-Utskottets i gärdags plenum pä bordet lagda betänkande»: i:o.
Om wäckt fräga inom Bondeständet, rö« rande Justikiä-Ombudsmannens äligZande, att befordra skyndsamhet i den lagliga gången af Rik» sens Sländers sällade beslut och gjorde heMstallningar. 2:0.
Angående den i Riksens Ständers In» stitiä-Ombndsmans Niksdagsberattelse widrörde fräga, hurumida Konungens höga rakt att uti brottmål göra näd, kunde sträckas till eftergift af andra böter än RrsnanS andel i desamma.
Herr Landt Marskalken föredrog ett protokolls-utdrag frän Bondeståndet, af den ,6 Julii, innehållande Ständets beslut, att alla upskstttna grundlagsfrågor, som icke redan wid denna Riks» Vag blifwit uptagne eller wunnik handläggning, skola till nasta Riksdag blifwa hwilande, och dä till pröfning förekomma.
Uti hwilker beslut Borgareständer, genom prolocolls-utdrag af den i8Iu. lii, trllkannagifwit sig hafwa instämt, utom hwad anginge de as, Constitutions - Utskottet wid Urtima Riksdagen i Orebro är i8>o, förestagna nya redaktioner af 8i L- i Regeringsformen, rörande en mera bestämd 'id för grundlagssrägors afgörande, samt 14 §> af Riksdags-Ordningen, angående etk utiryckeligare stadgande, hwilka städers fullmägtige äga, att tillika emottaga fullmagter för andre städer, afwensom de siere tz.
Uti Regerurgsformen eller Riksdags Ordningen, som med den förstnämnde
Den zs IM. 4l? öga sammanhang.
Härjemte förmast Herr LandtMnstalken, alt Presteständet, genom ankommit protecolls Utdrag tilkännagifwit, sitt instämmande med Bondeständer: och more det i anledning af dessa de öfrige tre StändenS bestuk som Constilutions.Ut» stöttet, uti ect i sista plenum »plast och dä pä bordet lagdt memorial, gjort den hemställan, om icke Nik» sens Ständer täcktes förena sig i det beslut, att alra hittills upst,rttna grundlagsfrägor, som icke redal, rvid denna Riksdag blifwit uvtagne eller wunnit handläggning, stola till nästa Riksdag blifwa hwilande, och dä kunna li l pröfning förekomma.
Widare förmälke Herr Lanbt-Marstal en, atr i samma plenum nemligen förlidne gärdag, hade Kammarj unkaren ak forzelles uolästett yttrande angående »plågande wid denna Riksdag af frägan om bibehällande af RikfensStändersJustitiä Ombudsmans embe c.
Denna morion afHsrr akkorselies hade blisivir gjord i sam. manhang med Herr Landt'- Marskalkens propvsiiion till wal afElectorer till utseende afen Riksens Sttnders Justiliä-Ombudsman, och hade dä blifwi'lagd pä bordel, emedan ven tid dä war inne dä Ridderstapet och Adeln borde begifwa sig i plenum pinorum. Zerr vännerstam, hostan, vpläste följande:
Del är i anledning af der anförande, hwilket
Herr ak torselles förleden gärdag »plast, son, jag har begärt ordet.
Jag anser mig likwäl icke böra uptaga Högloft.
Ridderstapet och Adelns tid med försök att utreda den äsyftade och möjeliga elier werkeliga nyttan af Riksens Ständers Iustitiä Om» Andr- Del. s?.
418 Den Z0 HM.
Ombudsmans ijensten samt betz inflytande pä beståndet af wart numarande regeringssätt.
Jag sär äfwen erkänna, at ehuru jag, såsom ledamot as Lagutskottet wid denna Riksdagen, ägt tillfälle, att i åtskilliga delar gransta Justitiä - Ombudsmannens åtgärder/ tilltror jag mig dock icke att i nämnde afseende kunna gifwa ett bestämdt och säkert omdöme.
Den wärde ledamoten, som yrkqt betta embetes uphäfwande wid denna Riksdagen, torde hasina warit sa länge fränwarande ur Swerige, att han icke noga kunnat märka alla omständigheter, hwilka inga uti en sadan pröfning, och han har ma hända ej hunnit
Under sina besök i detta land uptäcka dem.
Jag förmodar, att detta ät orsak dertill, att han icke Utwecklal skälen för sin motion och derigenom besparat dem, som äro af olika tankar, mödan af försök till »vederläggning. ^err »k kortelles har li afullt, om jag rätt minnes, i förbigående nämnt, att Justikiä-Ombudsmans-embetet anses mindre
Nyttigt för det allmänna och enskilia Lnteresset.
Jag sär derwid blott erindra, art nämnde embete wisserligeN icke är inrättade lill befordran af enskilt interesse, som oftast icke är förenligt med den allmänna utdelning as rältwisa och den noggranna lagarnes efterlefnad, hwartill der samma bör bidraga.
Herr kortelles tyckes wara öfwertygad, att Justitiä - Ombudsmans embetet är likgiltigt och af mindre nytta.
Jag kan icke in. stämma L denna tanka.
Dä man besinnar, akt detta embete blott genom sin tillwarelse utgör en controll för Domare och andra embetsmin, att det är ämnat kan hända lika myckel atr förekomma och ater - Den 32 Julli. hälla olydnad för lagarna soM att befordra, att hivar och en, som af Rikers embetsman tror sin katt försummad, har en Uttväg öfrig att fä rättwisa elter ytterligas bewis att han har ratt, sanik ärt det är swart äswen omöjligt, att inse alla werkningar, som emberet uti de ärne förstnämnde afseenden bör medföra z sa torde man finna, atr en mera wiv» sträckt och stadgad erfarenhet, än ben, som man äfwrtt Med nogaste Upmätksamhet nu kan aga, fordras, för at
Med säkerhet bedöma ben större eller mindre nyttan af Austina Ombudsmans emberet.
O>m ocksä detsamma, i aiseeNde pä Upsigten öfwer lagskipningeN, warit mindre erkändt an dek werkcligen blifwit, torde detta mera kunna bewisa förtroende till styrelsens Upmärksamhet i detta fall, än ett sä för» delaktigt laqskipningens tillstånd, akt denna Upsigt wore öfwerflödig i och dä Höglofl.
Riltderskapet och Ädelst Under denna Riksdagen beslutat, at hos Kongl.
Majit i underdånighet anhälla om åtgärder till efterlefnad af gällande författningar, bewifar ber efter Min tanka, att icke någon af tillsatte märkare ölwer lagarncs efterföljd anses likgiltig eller öfwerflödig.
Mä hända, ar det under en sadan sakernas btdNinr, soM blifwit införd i Herr ak korslelleo hembygd, der Möjligtwis genare wagar kill rättwisa äii hos o§ finnas, likgiltigt, om en sädan inrättning som den ifrägawarande finneg eller icke.
Men hwar och en, soM önffar att lefwa och dö under skydd af lagar, som trygga medborgerlig frihet samt allmän och enskild säkerhet, torde icke Med likgiltighet duse 42 s
Den 30 Julli. anse rigtningen af en inrättning, ämnad att, bidra» ga till bewarandet af dessa dyrbara fördelar.
Herr ak korlelles, kekr, yttrade sig, att dä han förledne gärdag wäckte srägan huruwida Ju« stiliä-Ombudsmans embret skulle anses böra bibcHälas eller icke, hade sädant blott waru en motion rörande denna frägas uptagande; och hade han derföre icke i något annat afseende wäntat sig ett swar.
Nu syntes
Herr k^Lnaerllam hafwa ingått i pröfning om sielfwa embetes nytta.
Herr ak korstelles hade allenast sagt, att embetet till äfwentyrs nu mera, efter wunnen erfarenhet, torde synas mänga likgiltigt och mindre nyttigt bade för det allmänna och enflildta interessek.
Ilptagandet berodde nu pä Högloft.
Ridderstapet och Adelns descision.
För öfrigt, sedan nu diskussion öfwer detta ämne wore öpnad, anhölle han, att fä särskilt ytera sig huruwida detta embete kunde anses medföra nytta.
Herr La'ntztMarffalken utlät sig, att den i ordningen framsta frägan wore, huruwida Ridderstaper och Adeln wille uptaga nägon af de hwilande grundlagsfrägorna, eller dem allesammans till en framdeles blifvande Riksdag upfkjrtta.
Herr kotblieb, Larl kreäric, anförde ffrifteligen till protocollc^ följande:
Dä jag nu ,vägar yttra mina tankar uti dek amne, som utgör föremålet för Ridderskapet och Adelns upmärksamhet, fär jag, ehuru jag hoppas art det är öfwerflödigt, förklara, att jag härtill drifweS af min kristilla öfwertpgelse, ej i nägol hanse - Den zo Iulii.
421 hänseende af särskildta eller främmande driffjädrar och orsaker.
Att Ridderstapet och Adeln nu kan till afgörande uptaga den frän 1809 och i8rs ärens Riksdagar hwilande och af Bondeståndet dä wäckte fråga om Justitiä-Ombudsmans embetets asstaffande, lärer wara utan all twifwel; men som sädant ej stedt förr, än wid Riksdagens snart förestäende flut, anser jag, ett beslut af Ridderstapet och Adeln om fragans uptagande och afgörande, snarare aflägsna än bereda ett önstadt resultat.
Tre Ständ (ett med wista wilkor) lära redan hafwa förklarat, att de wid denna Riksdag ej ärna up-aga nägra grundlagsfrågor; samma tre Ständ hafwa redan utsett sina Electorer lill förrättande af nytt Justitiä - Ombudsmans ival.
Det är sant, Ridderstapet och Adeln har uti detta beslut ännu icke ingått och till dest fulla kraft såsom lag fordras derjemte Konungens sanciion:
Ridderstapet och Adelns rätt och frihet att i förewarande srägr efter -välbehag besluta, är således fullkomligt öppen och oinstränkt.
Men manne de tre Ständen, efter ett af Ridderstapet och Adeln mot deras tankar fattadt stridande beslut, skulle uphäfwa det af dem redan wid»agne och förena sig med Ridderstapet och Adeln? manne om de ock det gjorde, det derpä följande beslut i hufwudsaken skulle leda t-ill det äsyflade ändamälet?r härom hwarken har man gjort eller kunnat göra sig försäkrad.
I anseende härtill och ehuru jag anser frägan om Justiliä - Ombudsmans embetets afstaffande tillräckeligt mogen, för att nu kunna defini - 4sr Den 3o Iulii definitivt afgöras, och ehuru jag tmiflar,attvpiniy« riens röst talar för desi bibehållande, tror jag likwäs att Ridderskap^ och Adeln skulle lämpesigqst kunna förena sig med de öfrige rechectiye L län? den, och med bifall till Constitu ions-Ntffotteks nyZ Uplaste memorial till nasta Riksdag upstjutq alla, grundlagsfrågors afgörande.
Ätstilstge begärde proposition pä Herr koch, -illstyrkande.
Herx sk forselles erinrade, att ett Ständ förbehållit sig att till afgörande undantaga channe frågor, Hayili förmente Herr sk forsells alf ett annat Stand sig förenat.
Da Rioderstapel och Adeln ännu sig icke yttrat, och Konungens saneson pä nägra grundlaqsfragorV upragande icke blifwir afgifwen, stöde Ridderstapet och Adelns ratt öppen, att denna frqga företaga; hemställandes alltså Herr sk forselles, om icke densamma kunde såsom den tredje tilläggas till de chänne, som redan hlifwtt fran alla de ösriga ui»antagne.
Herr Landt Marffalken kemnade Herr sk forselles den uplysning, att det blott more Borgareständet, som utläkit sig wilia undantaga twänne frägor, men att Bonde- och Presteständen more en« stämmige i den önstan, akt alla, som icke redan wid denna Riksdag wunnit nägon handläggning. mätte förblifwa hwilande- Delta sakens stick hade Constitutions?
Utstotket i sitt memorial inberättat, och hemstält till samkelige Sländen, att sig om ben först af Bondeståndet yttrade tanke förena; och föreslog Herr Landl-Marstalken
Ridderstapet och A? deln Den 3» Julli. deln att till Constitulions-Utskottels memorial, lemna sitt bifall.
Ropades för öfrigt Ja; mey
Herr sk torselles foreflog ä nyo, att fragan vm Iustiriä-Ombudsmans embetet mätte tilläggas säsom den tredje till dem, som af BorgareständeL blifwit undantagne, och begärde votering, i händelse Ridderffapet och Adeln ej detta hans yrkande biföll.