Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I händelse NummerLolteriet skulle afskaffas, vore det lämpligast, att söka en annan utväg än just Allmänna Bevillningen, till fyllande af den för StatsVerket derigenom uppkommande brist i inkomsterne.
Jag tillstyrker derföre, att denna ersättning sökes genom KortstämpelAfgiftens förökning t. ex. till 1 R:dr Banco.
Jemte det jag begagnar tillfället att förena mig i det af Herr Cederschjöld nyss afgifna förslag, får jag äfven anmärka, att hvarföre jag ej fäster samma Den 3o A pr i I f. m. 71* förtroende sorn Herr Tham till olika Ständers opinion, är, att jag har ett färskt exempel, huru den ombytt sig just i denna fråga tvärt emot hvad den var år 1823.
Herr Wirginj Arvid:
Jag finner icke större hinder för nästkommande Ständer alt ändra det beslut vi nu fatta, om vi utsätta åri833, än om vi utsätta år 1834- Tyvi må fastställa hvad år som helst för eller efter nästa Riksdag, så måste ett beslut af nästkommande Ständer, som ändrar detta, vara föranledt af en -ny motion.
Jag anser det vara ordentligare för Statsregleringen, att upphörandet utsattes lill 1834 års slut, och förenar mig således med livad Herr Tham yttrat.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att, efter hvad Hans Excellence tyckt sig finna, den af Hans Excellence sist framställde proposition redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallen; hvaruti Ridderskapet och Adeln nu äfven hördes instämma. 28:0.
Bak- och LotsMedel.
StatsUtskottets i dess sednare Utlåtande, i afseende å denna Titel, gjorde förslag bifölls. 29:0
Danska FjrringsMedel. ?8 Den 3o April f. m.
Jag vågar hemställa, om ej denna titel bland StatsYerkets inkomster borde bibehållas.
Utskottet bar tillkännagifva, att en anledning derföre finnes.
Jag skall uppge en annan, som är, att denna InkomstTitel någon gång varit alldeles bortglömd, och af ett Statsutskott vid en föregående Riksdag återfunnen.
Delta kunde möjligtvis ännu en gång bända, om inkomsten inbegreps under en annan titel.
Jag anhåller derföre om afslag å Utskottets förslag.
Grefve Cronstedt, Claes:
Då det är jag, som gjort den väsendtligaste anmärkningen mot StatsUtskottets första Betänkande i denna del, torde Ridderskapet och Adeln benäget tillåta, alt jag nu förklarar mig öfver ämnet.
Jag har ej emot, att Danska Fyringsmedlen stå såsom en inkomst under titel af ersättning; men då denna inkomst tillkommit genom Tractat med en utländsk magt, på det ej våra Fyrar skulle skötas med Danska Fyrmästare och eldas med Danska kohl, så tyckes väl, att allt livad som af Sjöfarande betalas, äfvensom dessa medel, böra gå dit, hvartill de rätteligen höra.
Délta hindrar dock ej, att de kunna qvarstå under den föreslagna titeln.
Utskottet har tyckt summan, som går till Lotsoch Båk-verkets underhållande, vara stor; jag erkänner visserligen, att summan är betydlig, men då Lotsverkets aflöning först Den 3o April f. m. 79 derifrån skall afgå, öfverblifver blott 14 a 15,ooo R:dr; och då Fyrverket är i det dåliga tillstånd inora Riket, att minst ett lika antal Fyrar, som redan finnas, bör ytterligare uppföras, samt hvar och en af dem kostar 14 & i5,ooo R:dr, hvilket bäst synes af de summor, som för de 2:ne Fyrar, hvilka äro i Privatas händer, blifvit begärde, nemligen för den ena 18 och för den andra 3o,ooo R:dr, så visar sig tillräckligt, att detta anslag icke är så stort, som behöfves, för att i hast sätta Fyrverket idet skick det borde vara.
Jag anhåller derföre, att de Danska Fyringsmedlen må anslås till nya Fyrbåkars uppbyggande, men qvarstå under titel af: ersättning.
^ Herr Lagerhjelm, Pehr:
Den utaf den sista Talaren väckta fråga, om anslag till Fyrars byggande, synes mig böra af Ridderskapet och Adeln pröfvas, när io:de HufvudTiteln förekommer.
StatsUtskottets [Betänkande i berörde del är redan färdigt, och kommer snart på Ridderskapets och Adelns bord.
Jag anhåller derföre om bifall å Utskottets förevarande Betänkande om Fyringsmedlen så mycket heldre, som den nu väckta frågan egentligen angår UtgiftsBetänkandet.
Herr Bruncrona s Nils Abraham} hade inlemnat ett så lydande anförande: 1 anledning af Höglofl.
StatsUtskottets 8o Den 3o April f. ra. senast afgifne inkomst-betänkande och 29 punkten, angående dispositionen af Danska Fyringsmeulen, får jag vördsamt andraga.
StatsUtskottet har ansett, att Danska Fyringsmedlen, utgörande 9,333fR:dr, böra för andra ändamål, än Fyrarnes förbättrande, användas, och det på den grund, att då inköp af Landsorts och Korsö, enskildte tillhörige, Fyrbåkar icke blifvit bifallit, har Utskottet förmodat, att med den betydliga inkomst, som är att påräkna, genom de förhöjda Fyr- och Båk-afgifterne, hvilka uteslutande få användas till förmån för denna inrättning, utvidgade och förbättrade anstalter kunna till vägabringas; och då således billigt afseende blifvit fästadtå den klagan, som i denna väg, under Riksdagen blifvit yttrad, och derjemte är att förmoda, det de förbättringar, som vidtagas, verkställas successive, kunna nästkommande Rikets Ständer säkrast blifva i tillfälle att bedömma, om icke . den nu gjorde dispositionen är för behofven tillräcklig.
Öfverflödigt vore för mig, att fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet uppå beskaffenheten af Rikets vidsträckta och farliga kuster, samt nödvändigheten af Lotsverkets, Fyrarnas och säkerhets-anstalternas ändamålsenliga förbättring, så allmänt, så högt, och med skäl af de sjöfarande och trafiquerande påkallad.
Er - Den 3o A pr il f. m. 81 Erfarenheten har under dessa sedan sista Riksdag förflutna åren nogsamt visat otillräckligheten af de /(5oo R:dr, som till Fyrars och KänningsBåkars samt säkerhetsanslalters nybyggnad, reparationer, och anskaffande, blefvo anslagne, och om man nu tager i öfvervägande, att Fyrmedlen, som per medium blifvit beräknade uppgå till 5o,ooo R:dr årligen, nu mera dels genom reciprocitetssystemet, och dels genom den lindring, inrikes seglande Fartyg, enligt 1827 års nådiga LotsFörordning, fa tillgodonjuta, blifvit de facto betydligen nedsatte emot hvad de förr varit, så lärer Ridderskapet och Adeln upplyst finna ett annat förhållande, än det StatsUtskottet förmodat.
I sammanhang härmed, får jag vördsamt upplysa, alt Ordinarie LotsAflöningsStaten uppgår till i5,5/p> R:dr; Ordinarie Fyrings- eller AflÖnings-Staten, till 2,44ö R:dr 32 sk.; och Fyringsmaterialier m. m. till 17,944 härtill komma Extraor dinarie LotsStaten och andra lillfäliige utgifter, äfvensom ersättning för lysningen å Korsö Båk, jemte Lotsvisitationer och andra förrättningar, hvilka kostnader minst kunna beräknas uppgå lill 8,000 R:dr, utgörande förenämnde belopp en sammanräknad summa af 43,p3o R:dr.
Nu får jag hemställa, huruvida återstoden af detta anslå?
6,070 R:dr kan anses blifva tillräckligt, att 22 H. 6 8a Den 3o Apri 1 f. in. bygga nya Fyr- och Kännings-Båkar; att förändra de nuvarande Stenkols fyrarne till Lampfyrar, att underhålla Fyrtornen med. 90 Sjömärken och Känningsbåkar, samt nära 600 Säkerhets-anstalter, äfvensom nära 600 Bergringar, ducd’alber, morings-ankare och pålfästen, samt anskaffa nya, hvilka långt för detta varit af behofvet påkallade.
Jag har nämnt nödvändigheten af Stenlols-fyrarnes förändring till Lamp-fyrar, hvarvid jag får upplysa, att årliga lysningskostnaden per medium för en öppen Stenkolsfyr, ehuru af alla minst ändamålsenlig, uppgår till 1,3 1 y-f- R:dr; för en sluten stenkolsfyr till 967 R:dr, och för en Lampfyr till 673^ R:dr, hvilka kostnadsbelopp, med hvarandra jemförde, visa, att lysningskostnaden för en Lampfyr, ehuru den fullkomligaste af alla fyrinrättningar, är omkring mindre än för en sluten, och nära hälften för en öppen, Stenkolsfyr.
Kostnaden för en Stenkolsfyrs förändring till Lampfyr med paraboliska pleterade speglar och mässingslampor, med rörliga eller stillastående eldar, Lanterninernas byggnad derunder inbegripen, uppgår lill omkring 3,100 R:dr eller för 9 sådane som för närvarande finnas, öfver hufvud till 28,000 R:dr, men huruvida något skall kunna uträttas i detta afseende, med 6070 R:dr, lemnar jag till Ridderskapets och Adelns Den 3o April f. m. 83 upplysta bedömande; och får fästa uppmärksamheten uppå omöjligheten att kunna tillvägabringa nya Fyrtorn, och KronoLotsarnes skäliga anspråk på förbättring i deras usla vilkor.
För öfrigt, ju förr dessa föreslagne förändringar och förbättringar, i öfverensstämmelse med tidens kraf, kunna verkställas, desto förr och successive skall StatsVerket få minskade utgifter, och den enskildte medborgaren en mångdubblad säkerhet. till lif och egendom, hvaraf följer, att dessa uppoffringar i rikt mått blifva återbetalte.
Uppå dessa anförde skäl, och som Danska Fyringsmedlen alltid och ända till 1823 års
Riksdag varit under de allmänna Fyringsmedlen innebegripne, synes mig oslridigt deraf följa, alt de böra äfven nu, till Lotsverkets och Fyrinrättningens förbättrande anslås, hvadan jag hos Herr Grefven och LandlMarskalken vördsamt får anhålla om proposition till Ridderskapet och Adelli, huruvida Ridderskapet och Adeln vill bifalla, att Danska Fyringsmedlen g,333f R:dr må, för deras egenteliga ändamål, Fyrarnes förbättrande, till nästa Riksdag utgå.
Efter uppläsandet af det interessanta och på facta rika yttrandet af Herr Bruncrona, hvilket Ridderskapet och Adeln hört, har jag obe - 84 Den 3o April f. m. tydligt eller intet att tillägga.
I det slunk vårt StalsVerk nu står, är det visserligen ganska vördnadsvärdt af Utskottet, att vilja för detsamma bibehålla de c)333 R:dr 16 sk., som från Danska Regeringen länge betalts, men å andra sidan måtte jag säga, att jag ej utan ledsnad pag. 223 och 224 af Utskottets sednare Utlåtande läst den beskrifning
Utskottet der framställer på Lotsoch Fyr-Inrättningarnes skick, hvilken beskrifning ej inträffar med verkliga förhål* landet.
StalsUtskottet har beskrifvit dem vara komna till en sådan höjd, att det skulle fordras obetydligt alt bibehålla dem vid hvad de nu äro, eller att gifva dem den högsta möjliga förbättring.
Förhållandet är likväl sådant, att deras beskaffenhet är under hvad den borde och kunde vara, och långt under hvad i andra länder, till och med våra närmaste grannstater Dannemark och Norrige äger rum.
Den Authoritet, som Kongl. Majit anförtrott styrelsen öfver Lots- och BåkVerket, har gjort allt hvad af menniskor göras kan, men det gamla ordspråket har sannats: att man kommer icke långt med två tomma händer.
Utskottet har tyckt sig gjort mycket, då det föreslagit, att alla medel, som inflyta i Lots- och Båkafgifter, skulle till dessa inrättningars förbättrande D e n 3o A p r i 1 f. m. 85 öfverlemnas.
Herr Bruncrona har ådagalagt, huru mycket dermed kan vinnas.
Hela den tillökning i inkomster för Lots- och Fyrlnrältningen, som Utskottet beredt, lärer svårligen kunna blifva mera än 6070 R:dr.
Det är den summan, som lemnäs för att iståndsätta hvad som fattas.
På den ofantliga kusten från Haparanda till Nordligaste delen af Bohuslän är ej mera än i3 Fyrar; deraf 9 stycken äro öppna Stenkolsfyrar, som äro de dåligaste af alla, och kosta hvardera 1370 R:dr årligen.
De slutna, som äro något bättre, kosta 967 '
R:dr, och Lampfyrar, som äro de bästa af alla, kosta 673 R:dr, eller något mer än hälften mindre, emot de förstnämnde.
En StenkolilsFyrbåks-förändring till Lampfyr kostar 3roo R:dr.
Om nu de 9 öppna Stenkolsfyrarne skulle förändras, åtgick dertill 28000 R:dr Banco. ■— Om under 3 år de 9333 R:dr 16 sk.
Danska Fyringsmedlen fingo komma Lots- och Båk-Inrättningen tillgodo, så voro de behöflige förändringarne verkstäldte.
Man hade väl ändå icke så mångå Fyrar, som behöfdes, meli de, som finnas, blefvo åtminstone dugliga.
Samma bedröfliga förhållande, som visar sig med Fyrarne, inträffar med Loisinrättningen, då Lotsarne eudast hafva i lön från 20 till 5 R:dr 0111 året.
Är det väl rimligt, alt tänka sig, att för en summa af 5 R:dr, som icke räcker till skopengar, menniskor sko - 86 Den 3o April f. m. ]a för frälsningen af andras lif oell egendom blottställa sine egne lif.
I sådant skick befinner sig LolsVerket, som har ett sådant inflytande på både handeln och sjöförsvaret, ty ÖrlogsFlottan kan lika litet umbära Lotsar, sorn en Handelsflotta.
Jemte det jag förenar mig med hvad Herr Bruncrona och Grefve Cronstedt yttrat, får jag tillägga, att, enligt hvad mig blifvit sagdt, har det RiksStånd, som bäst känner Handeln, förkastat Utskottets Betänkande, och förklarat, att de Danska Fyringsmedlen, så väl som öfrige Lots- och Båk-afgifter böra öfverlemnas till Kongl. Majrts disposition.
Vid slikt förhållande är det af vigt, hvad beslut Ridderskapet och Adeln fattar.
Jag anhåller om afslng å StatsUtskottets Betänkande, och Proposition derpå, att de Danska FyringsMedlen skola, för att till Lots- och Båkinrättningarne användas, till Kongl. Maj:ts disposition öfverlämnäs.
Långt ifrån att bestrida, det Svenska LotsVerket behöfver bidrag af Statsmedel för att upphjelpas, instämmer jag i denna mening.
Men StatsVerkets tillstånd är ej sådant, att de många behofven af Statsanslagen kunna på en gång fyllas.
Dessutom inträffar med desse så kallade Danska Fyringsmedel det förhållande, alt Kongl. Maj:t i Dess Nådiga pro - Den 3o April f. m. 87 position ej begärt deras användande till LotsVerkets förbättring, utan dertill foi’drat endast de vanliga Båk- och Lots-medlen.
Utskottet liar äfven beviljat allt hvad Konungen sålunda för LotsVerket ansett behöfligt; och då de Danske Fyringsmedlen till detta ändamål icke behöfde begagnas, fann Utskottet skäligt använda dem till andra behofs fyllande.
Följakteligen tillstyrker jag bifall till Utskottes förslag i denna del, och hoppas, alt ifrågavarande medel en annan gång kunna komma LotsVerket tillgodo.
Jag är visserligen öfvertygad derom, att Statens brist på tillgångar är orsaken, hvarföre StatsUtskottet ej tillstyrkt de Danska Fyringsmedlens användande lill Svenska Lots- och Fyrinrättningens förbättring.
Jag kommer vid denna Riksdag ej ofta att votera Ja till begärdte anslag, men likväl till några, som jag tror skola bära goda frukter i kommande tider.
Delta anser jag isynnerhet inträffa med hvad man anslår till vårt LotsVerks upphjelpande; ty det är oberäkneligt, huru vigtig denna inrättning är för handeln och sjöförsvaret.
Jag fortfar derföre alt yrka afslag på Utskottets förslag att ej använda de Danska Fyringsmedlen till LotsVerkets behof, hvartill de ursprungligen äro bestämde.
Jag hemställer, om icke discussionen nu svänger sig kring en 88 Den 3o April f. ra. punkt, som ej för närvarande bör vara föremål för öfverläggning härstädes.
Frågan är nu blott,, om de Danska Fyringsmedlen skola under serskild Titel beräknas bland Statsinkomsterne, eller uppföras under rubriken:
Ersättningarj samt till hvad belopp de böra upptagas; men frågan om anslag till Fyringarne, synes ej förekomma till discussion och afgörande på sitt rätta ställe, förr än när UtgiftsBetänkandet, der detta ämne är afUtskotlet behandladt, blif— ver härstädes föredraget.
Jag tror, att om Herr Grefven och LandtMarskalken täckes framställa Proposition till bifall på Utskottets ifrågavarande förslag, så skall icke någon finna skäl att afslå det, enär det är enhvar öppet att, när UtgiftsBetänkandet förekommer, yrka desse medels användande till Fyringarne.
Jag hemställer, om icke samtelige
Talarne skulle blifva bäst belåtne och tillfredsställde, ifall InkomstTiteln Danska Fyringsmetlel bibehålles.
Då ser man deraf i framtiden, hvartill desse medel egenteligen varit ämnade.
Jag anhåller derföre om afslag på Utskottets project, att uppföra dem under Rubriken:
Ersättningar, och om bifall lill den gamla Titelns bibehållande.
Med Herr Lagerhjelm är jag ense derom, att dispositio - Den 3o April f. m. 39 nen af de så kallade Danska Fyringsmedlen nu icke är föremål för öfverläggningen härstädes; men jag kan icke förena mig med Grefve Horn i den mening, att den ifrågavarande delen af Utskottets Betänkande hör förkastas, på den grund Grefven uppgifvit.
Betänkandet upptager nemligen under Titeln:
Er sättningar 25,000 R:dr, och således äfven andre inkomster, än blott Danska Fyringsmedel, hvilka utgöra endast 9333\
Jag skulle derföre vilja föreslå bifall till Utskottets Förslag, sålunda, alt de under Rubriken Ersättningar nu upptagne medel benämnas:
Danska Fyringsmedel och Ersättningar.
Grefve Cronstedt:
Jag erkänner, lika med Herr Lagerhjelm, att discussionen om ifrågavarande Danska Fyringsmedels användande tillhör UtgiftsBetänkandet; men min gjorde anmärkning påkallades deraf, att Utskottet i förevarande Betänkande yttrat, alt anslaget af Båk- och Lots-medlen är för Lotsverkets behof tillräckligt.
När UtgiftsBetänkandet förekommer, skall jag ej försumma, att återbringa detta ämne å bane, och visa anslagets otillräcklighet.
Herr Thamj TVolrath:
Såsom tillägg till hvad Grefve Posse nyss yttrat, ber jag alt få uppläsa 3o Punkten i StatsUtskottets förra InkomstBetänkande.
"Ersättningar påräknas till ett belopp af i5,6‘C6: go D e n 3o, A p r i 1 f. m. ”32; hvartill hommer de förut under serskild InkomstTitel uppförde
Danska
Fy” ringsmedel * 3,5oo R:dr Hamb.
Brco, å 128 ”sk. cours, 9,333 R:dr 16 sk. — Summa ”25,000.”
I denna punkt står således de Danska Fyringsmedlen under deras serskilda benämning införde, och de lära följakleligen icke kunna framdeles förglömmas.
Det har alltid varit ett syftemål, att, så mycket som möjligt, förenkla Statsräkenskaperne.
Dertill hörer äfven, att afskaffa onödiga rubriker på Statsmedlen.
När nu de ifrågavarande Danska Fyringsmedlen till sin natur äro ersäLlningsmedel, så vore det underligt, att ej uppföra dem under den allmänna InkomstTileln:
Ersättningar.
Jag yet ej något skäl, hvarföre vi skola bibehålla en Utländsk magts namn i våra Räkningar öfver StatsVerkets inkomster, och icke heldre införa desse medel under en Titel, dit de rätteligen höra.
Då i StatsUtskottets irsta Betänkande öfver Statsinkomsterne de så kallade Danska Fyringsmedlen finnas serskildt upptagne, ehuru i öfrigt uppförde gemensamt med andra under Rubriken Ersättningar, så kan denna sednare förändring ej vara af något menligt inflytande för tillfället.
Men för framtiden är det ej likgiltigt, att desse sammanföras
Den 3o April f. ra. 91 under samma Titel med andra medel, sorn äro af helt annan natur.
De ifrågavarande Danska Fvringsmedlen voro i Tio år uteslutne ur InkomstTitlarne, och igenfunnos ej förrän år 1818.
Om deras serskilta
Titel nu försvinner, kunna de åter läll bortglömmas, och då blifver det kanske svårare, att återfinna dem.
Jag instämmer derföre med Grefve Horn i den mening, att desse medel höra i RiksStaten uppföras under deras förra serskilta Titel af Danska.
Fy ringsmedel.
Hans Excellence Herr Grefve af Wetterstedt^ Gustaf: Jag instämmer med Grefve Posse deruti, att ifrågavarande medel må uppföras under Titel af Danska Fyringsmedel och Ersättningar, just derföre, att ,de till StatsVerket ingå såsom ersättningsmedel från främmande magt, och kunna blifva förökade.
De böra derföre icke upptagas under en serskild Titel, til! bestämdt belopp.
Blifva de förökade, såkanErsättningsTiteln ökas i samma mohn, och det är ej något band för deras bibehållande vid det nu uppförda beloppet.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition till bifall å hvad StatsUtskottet, rörande denna Titel, uti dess första Betänkande tillstyrkt.
Den 3o April f. m. Grefve Horn:
Jag afstår från den af mig begärda Proposition om bibehållande af ifrågavarande medel under serskild Rubrik af Danska Fyringsmedel, så framt Herr Grefven och LandtMarskalken täckes vid 3o:de punkten af Betänkandet framställa proposition till bifall å Grefve Posses och Grefve af Wetterstedts förslag, att denna InkomstTite! måtte benämnas
Danska Fy rindsin edel och Ersättningar.
Hvad jag föreslagit, är, att Utskottets förslag må bifallas, och nästa InkomstTitels
Rubrik förändras till Danska Fytingsmedel och ersättningar.
Det är således ej detsamma, som Grefve Horn begärt.
Om ifrågavarande så kallade Danska Fyringsmedel uppföras bland Statslnkomsterne under den gemensamma Rubriken Ersättningar_, komma de i alla fall att derunder upptagas under sin tillhörande rubrique serskildt, och de blifva således ej förblandade med'andra medel, men få den gemensamma Caracteren af ersättningsmedel.
Hans Excellence Herr Grefve af Wetterstedt har upplyst en omständighet i afseende på dessa medel, som undfallit Utskottet, nemligen att de kunna blifva ökade, men alt, om de slå qvar under en serskild Titel, de få egenskap af oföränderlige och icke kunna till beloppet ökas; detta Den 3o April f. m.
93 är ett ytterligare skäl för antagandet af Utskoltels förslag.
Jag vet, alt Friherre Cederström äger den förtjensten, att vid någon föregående Riksdag hafva tagit fram denna Statsinkomst ur glömskan; men jag hoppas han inser, alt han i allt fall äfven hädanefter har den i behåll, fastän den flyttas under Titeln Ersättningar.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förnyade den af honom nyss gjorde proposition, dock under förbehåll att nästa Titel hädanefter borde benämnas:
Fy ringsmedel och Ersättningar.
Bifölls. 3o:o Ersättningar.
Hvad Utskoltet i dess första Betänkande, i afseende å denna Titel, föreslagit, bifölls af Ridderskapet och Adeln; likväl under iakttagande deraf, att Titeln hädanefter borde benämnas Danska Fyringsmedel och Ersättningar. 31 :o ObservationsMedel; 3a:o Extra medel och Uppbörd.
Stats-Utskottets rörande dessa Titlar framstälde förslag antogos. 33:o InteresseMedel.
Hvad StatsUtskottet i afseende å denna Titel i dess sednare Utlåtande hemstält, blef, uppå af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken framstäld proposition, af Ridderskapet och Adeln gilladt. 94 Den 3o April f. m.
Extra Ordinarie eller BevillningsInkomster : 3 4-'o SjöTulls-Medel.
I afseende på beräkningen af Tullinkomsterne, får jag vördsamt upplysa, att de, efter medeltal, de feni sista åren, med afdrag af den betydliga summan för spannemål åren 1826 och 1827, uppgått till 2,232,000 R:dr brutto årligen, och alt den föreslagna nya TullTaxan, som nu beror på Pukets Ständers pröfning, genom åtskilliga jemkningar och förbättringar i sättet för tullafgifternes beräknande bör bereda en tillökt inkomst, mer än motsvarande hvad Tullverkets aflönings och omkostnads stat kan erfordra utöfver de 400,000 R:dr om året, som dertill i Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition förslagsvis upptagas, helst denna Stat bör hädanefter snarare minskas än ökas, genom åtskilige Exspectanters afgång eller förflyttning till andra tjenster.
I alla fall tillhör bestämmandet af TullVerkets omkostnader regleringen af RiksStatens 2:dra Hufvudtitel, och verkar icke på beräkningen af bruttoinkomsten.
Under de sistförflutna åren har tullinkomsten varit i ständigt stigande, i följd af större handelsfrihet och ökad consumtion.
Jag anhåller vördsamt om Proposition, alt tullinkomsten må beräknas brutto till 2,200,000 R:dr om året, på sätt i Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition föreslås. Den 3o April f. m. 9^ Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken gjorde proposition till bifall å hvad StatsUtskottet angående beräkningen af SjöTuIlsmedlen till bruttoinkomst af 2, 100,000 R:dr B:co föreslagit.
Hvarefter Hans Excellence hemställde, om Ridderskapet och Adeln, med förkastande af StatsUtskottets ifrågavarande förslag, behagade bestämma, att inkomsterne af Stora SjöTulIen borde beräknas brutto till 2,200,000 R:dr B:co.
Ropads äfven Ja och Nej. Herr Lagerhjelm ^ Pehr: Inom StatsUtskottet har man ansett det icke vara möjligt, att med säkerhet påräkna en så stor Tullinkomst, som i Konungens Proposition är uppförd.
Orsaken dertill är, att ehuru de förra årens inkomst af Tullen betydligt öfverstigit hvad man i RiksStaten beräknat, kan man dock ej vänta, att samma förhållande framdeles skall fortfara.
Till den ökade Tullinkomsten har ej litet bidragit den mängd Lux-artiklar, som sedan sista Riksdag blifvit till Riket införde, men hvilka nu inkommit till så stor myckenhet, att införseln icke kan lika starkt fortsättas, helst afsättningen blifvit mindre.
Äfven tror jag många politiska förhållanden kunna inträffa „ hvilka verka till lägre Tullinkomster.
Beräknar man Statsinkomsten der - 96 Den 3o April f. m. af så lågt, att ett öfverskott uppkommer, så är dermed icke så mycket förloradt, som om man upptager den så li ö g t, att en Statsbrist visar sig, lill hvars betäckande man kan råka i förlägenhet.
Jag anser derföre bäst, att StatsUtskottets förslag godkännes.
Herr Thanij Wollrath: