Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då maximi beloppet, som nu föreslås, vida öfverstiger 5,200000 R:dr, hvilken summa, enligt uppgift, är den högsta hvarmed Canal-Disconten hittills rört sig; så synes tydligen syftningen vara att bereda Canal-Disconten en ytterligare utsträckning af dess redan alltför stora Discontrörelse.
Jag bestrider detta, icke allenast såsom Riksförderfligt, utan äfven, enligt hvad jag förut anfört, såsom ledande derhän att göra kommande Ständer helt och hållet beroende af Götha Canal Styrelses inllytande.
Friherre Cederström, ^acob:
Frågan om beloppet af Götha Canal Disconts Creditif synes mig af åtskilliga förblandas med den redan afgjorda frågan om bidrag af allmänna medel till Canalaibetets fortsättande.
Det är sagdt att Götha Canal-Disconts Creditif bör inskränkas till sitt primitiva belopp, eller 800,000 Ridr > samt att det vore emot princip att, genom Creditivets bibehållande vid hvad det nu är , eller 1,600,000 R:dr, bidraga till Discontrörelsens Riksförderfliga utvidgning.
Dervid får jag erinra att maximum nu är bestämdt för Disconternas rörelse , i öfverensstämmelse med de grnndsatser som ledt Riksens Ständers beslut under loppet af denna Riksdag, och med afseende å f 36
Den 5 Augusti, den sS högt öfverklagade penningbristen , till rö. relsens näivarande belopp 3 om Creditivet kommer att förblifva 1,600,000 R:dr, eller nedsättas till 800,000 R:d., och högsta beloppet, hvarinom Disconternas rörelse är inskränkt, blir oförändradt, så är, att i ett sådant sakernas skick nedsätta Creditivet, ingea ting annat än att tvinga
Disconterna att brådstört indraga sina, fordringar, och som medborgares Undergång, då dermed icke det Allmänna kan vinna någon fördel, alltid måste vara ett allmänt ondt, och Staten icke möjligen kan komma att vidkännas någon förlust genom Creditivets bibehållande vid hvad det nu är, men deremot flera Landsorter derigenom kunna frälsas för en ögonskenlig undergång, så kan jag icke föreställa mig att Riksens Ständer vilja inskränka det.
Hvad åter angår beslutet om den ökade Disconfrätten, och att, som det blifvit yttradt, det bidrag Riksens Ständer beviljat, skulle af det ökade Creditivet afdragas , samt att det i alla fall ovilkorligen inom 18 månader skulle vara åter betaldt, får jag nämna att BancoUtskottets bifallna Betänkande innehåller $ det närmaste det som Grefve Lillj ener antz yttrat.
Endast i händelse Riksens Ständer alldeles afslagit allt bidrag till Canal-arbetets fortsättande, skulle den begagnade delen af Creditivet inom 3 8 månader vara återbetaladt.
För ordningen af föredragningen, tror jag att frågan om maximi Utlåningssumman först bör af-, göras, och den om Creditivets belopp sedan.
Grefve Liljencrantz: Hvar och en Leda - Den s Augusti, 137 mot har visserligen rätt att följa sin öfvertygelse; men det är likväl angeläget att grunden dertill må hämtas af verkliga facta.
En af Ståndets medlemmar har sägt att
Discontrörelsen blefve ökad
Det förhåller sig icke så 3 tvärt om är det Stadgadt att den till nästa Riksdag aldrig får öfverstiga närvarande beloppet.
Götha Canals och de 2:ne f ilial - Disconternas Utlåningssumma har hitintills, sammanlagdt, uppstigit tili 9 millioner, hvaraf Malmö
Discont utlanat 1,800,000 R:dr.
Nu är föreslaget att, efter upphörandet af Götheborgs Discont, lemna Götha Canal en maximi Utlåningssumma af 6§ och Skånska
Disconten 24- millioner, hvilket ock in summa gör 9 millioner.
Vill man rädda gäldbundna produeteurer?
—» eller; Vili man det icke?
I sednare fallet har man åtmindstone haft orätt att, i afseende pa dessa medborgare, besluta Sedelstockens oförändrade belopp till nästa Lagtima Riksdag, hvilket beslut säkerligen är af vådligare natur än
Discontrörelsens bibehållande vid närvarande storlek till samma tid» punkt.
Den värda Talare som sidst yttrat sig, har nämnt att Discontrörelsens förökande alldeles icke blifver möjlig, och således ej heller bör sättas i fråga.
Om detta är sant så vida man betraktar
Discontrörelsen i allmänhet, sedan Götheborgs Discont - Den 5 Augusti.
Octroy tilländagått, så förhåller sig dock icke så i afseende pa Canal-Disconten ensamt; ty att BancoUtskortet vill bereda densamma en utvidgad Låntörelse, är ganska påtagligt, då bemäldta Utskott icke allenast föreslår bibehållande af det fördubblade Creditivet i Banken, utan jemväl att Maximisumman af dess rörelse skall fastställas till ungefärligen i| millions större belopp än hvartill den hittills någonsin varit uppdrifven, Månne den i Götheborg concentrerade
Discontrörelsen icke någon gäng tal att förmindskas?
Tiden dertill tror jag fullkomligen vara inne när Götheborgs DiscöntOctroy upphör.
Så mycket snarare bör man nu söka att småningom mindska Discontutlåningarne som vid detta Riksmöte betydliga tillgångar blifvit beredda till stående lån för de producerande näringarne.
Jag får vördsamt anhålla att slutet af det BancoUtskottets Betänkande, som flera gånger af mig blifvit åberopadt, må uppläsas, då hvar och en sjelf kan bedöma om jag orätt citerat dess innehåll.
Antingen har jag aldrig lärt mig Modersmålet, eller är innehållet sådant jag nämnt, eller har Svenska Språket de sidsta veckorna undergått en högst betydlig förändring.
Grefve Lilljentraniz uppläste följande slutmening af BancoUtskottets Memorial, den 27 Maj, hvaruti föreslås det vilkoren vid den exrraordinaira Disconträtten, hvarför Banken med 3 procents årlig renta godtgöres, må blifva; Att om Riksens Std tider, i anledning af Kongl, Maj-.ts Nådiga Proposition} bevilja något visst Den 5 Augusti. 139 anslag åt Gotha Canal Bolag, Banken, i afräkning deta, må beräkna den summa som af titt föreslagna tillfälliga
Diseonträtt kunde vara begagnad; samt att, i händelse Riksens Häglof,.
Ständer alldeles af slå det ytterligare bidrag som Canal Bolaget hegart , den vid fattandet af Riksens Ständers beslut disponerade summa af berörde Extra Diseonträtt må ovilkorligen Varda till fullo liqviderad 18 må' nader ifrån dtn dag då Riksens Håglöf.
Ständers jd beskaffade beslut tilikännagijves.
Grefve l.iiijenerantz yttrade härefter:
Nu lärer det vara påtagligt att mitt anförande är enligt med hvad BancoUtskottets
Betänkande innehåller, och jag torde endast få åberopa hvad jag redan yttrat.
Stael von Holstein: Herr Grefve Lilliencrantz medgifver att en bestämd tid af J O Ig månader varit föreskrifven till begagnande af Creditivet, i den händelse att allr biträde blifvit afslaget; men vill deraf dock icke draga den slutsats att Ständerna icke skulle kunna bevilja det samma pä längre och obestämd tid, om de så behaga.
Jag håller mig blott dervid att det ej är hegardt och hade säkert icke blifvit beviljadt, om det ej skett med det förbehåll att återbetalning skulle skett så snart Crediten vore stärkt; så framt nu
DiscontDirecteurerne icke sjelfve förklara att deras credit är på svaga förter utan tvärtom deras credit nu mera god, tycker jag intet någon fråga vidare borde uppstå om ett vidare begagnande häraf.
Den 5 Augusti. Hans Ex c rilen c e Herr Grefven och LandtMarskalken proponerade att MaximiUtlåningssumrnan för Götha Canal Discont och Götheborgs måtte utsättas till 6,^00,000 R:dr.
Ja och Nej och Votering.
Herr Landt Marskalken proponerade derefter att 2’ million skulle för Malmö
Discont anses afdragne från de 9 millioner som utgjorde Maximi Utlåningssumman för alla 3 Disconterna.
Efter en liten stunds öfverläggning , hvarunder någon sammanblandning ägde rum imellan frågan om Maximi Utlåningssumman och frågan om Discontsrätts beloppet för Götha Canals och Götheborgs Disconter proponerade Herr Grefven och Landt Marskalken: att
Distonträttssumman måtte fixeras till 5,300,000 R:d.
Ja och Nej, samt begärdes votering af Herr Påhlman.
Om votering skall anställas, böra frågorna åtmindstone förekomma i rigtig ordning, nemligen först bestämmandet af Utlåningssumman , och sedan storleken af creditivet.
Herr Påhlman föreslog att contrapropositionen mätte såsom Creditivsumma utsättas 80o,ooe R:dr för Götha CanalDiscont.
Den 5 Augustt. 141 Grefve Lilliencrantz:
Jag ber att få erinra det frågan här är om Götha Canal Discont tillsammans med Götheborgs. Herr Friherre af Wett erstedt, Gustafi Det är utan tvifvel nödigt att Höglotl.
Ridderskapet och Adein^tydligen bestämmer öfverläggningsämnet.
Tvänne frågor hafva varit under discussion: den första, om Maximi Utlåningssumman-, — öfver den har af Herr Major Påhlman votering blifvit begärd ; den andra om Creditifsumman j då proposition rörande densamma blifvit framställd, har Herr Major Påhlman åter begärt Votering.
Herr Landt Marskalken: Bifaller Höglofl.
Ridderskapet och Adeln att 6i millioner R:d. må blifva Maximi Utlånings-summan för Götha Canal- och Götheborgs
Disconter tillsammans?
Herr Landt Marskalken-.
Bifaller Ridderskapet och Adeln att Creditifsumman för dessa bägge
Disconter utsattes tili 1,300,000 R:d.
Ropades och förnyades flera gångor starka Ja och Nej Grefve von Platen:
Jag hade tagit mig den friheten att proponera denna summa till ett belopp af i,600,000 R:dr, och anhåller ödmjukast häröfver om proposition.
Herr Grefven »rit Landt Marskalken gjorde 142 Den <f Augusti. härå proposition, men hvilken med starka och Nej besvarades.
Herr Påhlman föreslog tili Contraproposition:
Att om Nej vunne, så skulle ^-'ötba CanalDiscont återgå tili Disconträtten af gro.ccö R:dr.
Liljencrantz utbad sig få erinra det ^me meningar nu vore framställda:
En för 1,600,000 R:drj En för 1,300,000 Ridrj och en för 800,000 R:d.
Efter något samtal som icke väl kunde fattas till Protocollet, uppsattes och föreslogs följande Voteringsproposition:
Den som bifaller att Götha CanälBolag, för sin egen och Götheborgs sammanslagna Disconter, erhåller såsom Creditifsumma al Banken I,6oOjOoo R:d. till 1820 års slut, skrifver
Den det ej vill, skrifver Nej; Vinner Nej, kommer den redan beviljade Creditifsumman att fortfara i 18 månader från den tid den gafs, hvarefter den nedsättes till dess primitiva belopp af goo,oco R:d.
Grefve Liljencrantz samt Grefve Lowenhjelm, Gustaf, begärde att 1,300,000 R:d. måtte föreslås i Contrapropositionen.
Den f Augusti.
H3 Herr Cedersköld, Pehr Gustaf; Den nu föreslagna Voteringspropositionen anser jag, för min del, olämpelig för att fullkomligt kunna utröna Högh Stånders verkliga vilja, heldst ett af alternativerna ej fins deruti intaget.
Jag tror derför att tjenligare skulle vara att uppställa propositionen, t.
ex. i följande form:
Den som vill att Creditivet för Götha Canal-Discont skall efter de 18 månadernas förlopp återföras till sitt ursprungliga belopp af 800,000
R:d , han skrifver jfa: den d t ej vill skrifver Nej.
Nej, kommer ny votering att anstdllas om de andra två alternativer na: 1,300.000 och 1,600,000 R:d.
Sedan, på Heras begäran, den föreslagna Voteringspropositionen åter blifvit uppläst, yttrade Grefve Liljencrantz sig önska att BancoUtskottets förslag måtte antagas till ^-proposition.
Man håller på att förblanda 2:ne särskilta frågor:
Den ena, huru förhållas skall så länge Götha CanalBolag endast innehafver sitt fordna Discontver,k; Den andra, huru reglering bör göras sedan Götheborgs
Discont blifvit öfverlåten åt CanalBolaget.
Friherre Cederström, ffacob: Då Ridderskapet och Adeln ej tyckes villja förena sig om den nu upplästa Voterings-propositionen, och sedermera blifvit föreslaget att i proposition 144* Din 5 Augusti. summan, 1,300,000 R:dr måtte inforas, hem» ställer jag om icke genom särskild votering först måtte utrönas huruvida 1,300,000 eller 1,600, coo R;d. bör utgöra summan i ^n-proposition* Herr Påhlman bestridde detta förslag.
Marskalken gjorde ånyo försök med den redan upplästa Voterings-proposition, men härvid ropades åter ganska starka Ja och Nej.
Cederström yttrade sig, för sin del, gerna villja votera efter den föreslagna proposi* tronen i mep då flere Ledamöter förmärktes icke gilla densamma, sage han ingen annan utväg öfrig, för att komma till slut med säkert, jin att först genom votering bestämma ^-propositionens innehåll.
Herr Cedersköld:
Då, genom de svar som Höglofl.
Ridderskapet och Adeln afgifvit på de flera af Hans Excellence Herr Grefven och Landt« Marskalken gjorda propositioner, utröndt blifvit att meningarne äro delade imellan 3 alternativ ver, nämligen: 1,600,000 13 och 800,000, så återkommer jag till mitt förra påstående att Ståndets vilja ej kan med säkerhet utrönas med mindre 2 voteringar blifva anställde.
Det blir dervid nödigt att så inrätta första propositionen* att det ena alternativet kommer deri att stå ensamt på ena sidan emot de öfriga 2 tillsammantagna.
Vinner det ensamma alternativet, sä är saken redan afgjord och ingen vidare vote ring - VI.
Den y Augusti. votering kommer då mera att äga rum; men i annat fall måste nödvändigt ny votering anställas, till antagande af ett af de tvenne återstående alternativerna.
Härvid kan det i sig sjelft vara likgiltigt, i hvilken ordning alternativerna framställas.
Om man derföre ville börja nedifrån, så synes mig, för sjelfva ändamålets skull, ingen ting hindra, att första propositionen ju kunde blifva sådan, som jag nyss hade äran föreslå.
Hans Excellence Herr Grefvek och Landt - Marskalken: frågade, om Ridderskapet och Adeln bi föl le, att x,600,000 R:dr förblefve summan i ^'a-propositionen.
Ja och Nej. Herr Landt Marskalken proponerade 1,300, OOO R:dr.
Besvarades på lika sätt.
Herr Landtmarskalken: Bifaller Ridderskapet och Adeln, att i Ja propositionen utsättas 1,600,000 R:d., och att om Nej vinner, skall särskildt utrönas, om summan må blifva 1,300, OOO eller 800,000.
Förnyade
Ja och Nej. Herr Påhlman förklarade sig hittills ej hafva yrkat något om ^n-propositionens bestämmande.
Grefve von Platen hade ensam yrkat summans utsättande till 1,600,000 R:dr, derom Ridd. 0. Ad.
Prof. 6 te Del.
N;o 19. 20. *46 Den y Augusti. hade sedermera skiljaktighet sig yppat.
Kanhända skulle Ridderskapet och Adeln förena sig. i händelse 1,300,000 i ^a-propositionen föreslogos.
Herr Grefven och Landt Marskalken erinrade att sedan 200,000 R:d. blifvit för Malmö Dis! conts räkning afdragne. ateistode 1,400.000 af den summa BancolJtskotter för alla 3 Disconterna projecterar, och frågade, om Ridderskapet och Adeln tilläfventyrs önskade denna summa, 7,400,000, intagen 1 den jakande propositionen?
Ropades åter starka Ja och Nej.
Efter några ytterligare skiljaktigheter i meningar, uppsattes och föreslogs följande Voteringsproposition:
Den som bifaller att Creditifsumman för Götha Canals och Götheborgs sammanslagne
Disconter blifver 1,600,000 R:dr till och med år 1820, skrifver Ja.
Den det ej vill, skrifver Vinner Nej, anställes ny votering, om samma Creditif skall bestämmas till 1.300,000 R:d, eller 800,000 R:d.
Den 5 Augusti. 147 Friherre Cederström, Jacob, hemställde, om icke denna preliminair- votering kunde undvikas på det sätt, att i den jakande propositionen, i stället för 1,600,000. antoges antingen 1.400.000 eller 1,300,000 R:d., och att den nekande propositionen förblefve oförändrad, såsom Herr Påhlman den föreslagit, nämligen på 800.000 R:d.
Åter Ja och Nej. Herr Påhlman ville förmoda, att prelimirtair-voteringen skulle kunna undvikas, om Utskottets förslag om 1,300 000 R:d. lades till grund, och trodde Herr Landt Marskalken kunna sålunda, med anledning af Riksdagsordningen, bestämma ^a-propositionen.
Marskalken proponenerade 1,400,000 i den jakande och 800,000 i den nekande propositionen.
Grefve Löwenhjelm, Gustaft yrkade 1,600, 000.
Herr Landt Marskalken förnyade 2 gånger
Sitt sista förslag, men lika förgäfves.
Grefve Lill'jencrantz utbad sig få göra Ridderskapet och Adeln uppmärksamma derpå, att Götha Canal - Discont förut .haft 800,000 R:d. och Götheborgs särskildt 200,000 R:drs Creditif. *43 Den 5 Augusti.
Herr Friherre of Wetterstedt utbad sig fä anmärka, att 3:ne altarnativer förut varit i fråga, nämligen: i,6oo,coo R:d., 1.300,000 och 800,000 R:d.; Ett 4:de, på 1,400,600 R.dr, hade nu tillkommit.
Häraf kunde alstras 4 voteringar.
Herr Friherren tyckte sig hafva funnit, att den af Hans Ex c eli nice.
Marskalken andra gången föreslagna formliga voterings-proposition hade blifvit godkänd.
Enligt den nekande delen af densamma, kunde 2:ne voteringar ej undvikas; men sådant vore alltid en vinst emot att behöfva anställa fyra.
Herr Friherren föreslog alltså, att voteringen måtte efter denna proposition genast företagas.
Hvarefter berörde Voterings-proposition å nyo upplästes och godkändes.
Voteringen företogs klockan ~ till 3 och slutades klockan ^ till 4, då rösterna belunnos hafva utfallit sorn föijer:
Ja - * Nej - 97.
Och som sålunda den nekande delen af propositionen hade vunnit, och ny votering i anledning af densamma skulle anställas, författades, upplästes och godkändes följande Vote'ings-proposition:
Den som bifaller, att Creditifsumman för Den 5 Augustt. 149 Götha Canals- och Götheborgs sammanslagne
Disconter blifver 1,300,000 R:d. till och med år 1820, skrifver y.; Den det ej vill, skrifver Nej.
Nej, bestämmes Creditifsumman till 800,000 R:d.
Voteringen företogs kl. | till 4, och slöts kl. ^ till 6; och utföll rösterna som följer:
Ja 69.
Nej - 71.
Och varande således Creditifsumman för Götha Canals och Götheborgs sammanslagne
Disconter bestämd till 800,000.
Högh Ridderskapet och Adeln åtskildes klockan ^ till 6.
Plenum kl. \ till 8 eftermiddagen.
Återtogs öfverläggningen angående Discont-rörelsen.
Dm y Augustt e. m.
Vid 2 punkten af första Betänkandet, angående rättighet för BancoFullmägrige att välja en Directör i Directionen öfver Canalverket, samt vid de årliga revisionerna äfvenledes en Fullmägtig, m. m. — befanns ingen anmärkning äga rum.
Uppiästes 3dje punkten uti Utskottets bägge Memorialer, hvaruti föreslås en årlig ersättnings-summa för Banken af FilialDisconterna.
Det är af Ut skottet föreslaget, att, i fall Malmö Discont-oqtroy skulle förlängas till och med 1820, så borde efter den nuvarandes slut af vinsten, sedan Actieägarne först erhållit 7 procent på sina insatta penningar, §• tillfalla Banken och 4 Bolaget — dervid tror jag ingenting vara att påminna.
Och det alternatif Utskottet föreslagit, i händelse Malmö Discontrörelse, efter nuvarande Octroys slut, skulle förenas med CanalDisconten, förfaller, sedan Ridderskapet och Adeln beslutit, att en sådan förening icke skall äga rum.
Cederströms yttrande bifölls.
4:de punkten, angående CanalDiscontens rättighet att emot löpande Reverser upptaga Lån mot 3 procents ränta, upplästes.
Jemte, det jag ödmjukligen förklarar, att jag, af sjukdom hindrad, icke deltagit i Höglofl.
BancoUtskottets Betänkande» hvarigenom Utskottet, Ben y Augustt e. tn. tvärfpmot sin förut yttrade tanka, medgifvit, att de såkallade 3 procents sedlar ytterligare skul. le få sättas i omlopp — får jag äran upplysa, att, vid härom anställd votering, Ri derskapets och Adelns Ledamöter fortfarit i den först fattade mening, samt att pluralitet i Utskottet troligen icke ägt rum, utom den händelse, att endast en Ledamot af Hedervärda Bondeståndet bivistade sammankomsten.
Ifrån Riksdagens början har man tyckts tämligen allmänt erkänna de skadliga verkningar, som 3 procents sedlarne åstadkommit; jag kan således icke undgå att högligen afstyrka Höglofl.
Ståndets bifall till deras fortsatta omlopp, och det så mycket mer, som det Götha CanalBolag ålagda vilkor, att underksta sig RancoStyrelsens föreskrifter vid regleringen af Discontrörelsen i allmänhet, i annat fall reduceras till en chimére.
BancoUtskottet afstod ifrån Malmö- och Götheborgs Discontverks bedrifvande för Bankens egen räkning, förnämligast derföre, att sådant icke kunde ske utan upptagande af Län emot 3 procents sedlar.
Sedan Banken redan åtagit sig sådana utgifter till nästa Riksdag, att berörde Disconter utan Sedelstockens förökning icke kunde drifvas med fond af Bankens egna tillgångar.
Skulle, emot all förmodan, BancoUtskottets Betänkende i förevarande punkt bifaHas, vågar jag vördsamligen tillstyrka, att åtminstone det tillägg göres: att 3 procents sedlar icke få utgifvas på mindre summa än 2000 R:d.
Den y Augusti e. m.
Friherre Cederström, jacobs Orsaken hvarföre 3 procents-sedlarne i synnerhet blifvit öfverklagade, är, att de kunnat utgifvas på summor hvarigenom de blifvit gångbara 3 och om endast denna gångbarhet förhindras, så försvinner all anledning till klagan öfver deras tillvarelse, och de blifva då lika med enskiidtas förskrifningar.
Jag får likväl härvid erinra, att någon förändring i Malmö- och Götheborgs
Disconters rättigheter icke för det närvarande kan aga rum, pä annat sätt än genom föreskrifter för dessa verk att gälla, sedan deras nuvarande Octroy upphört.
Men med Canalverkets
Discont är förhållandet olika, efter Riksens Ständer, såsom vilkor för bidraget till Canalarbetet, förklarat sig vilja gifva en ny reglering åt detta verks Discont.
Jag får derföre föreslå, att CanalDisconten må bibehållas vid rättigheten att utgifva 3 procentssediar, likväl på ej mindre summa än 1000 R:dr, samt att, så snart de andra FilialDiscontemas nuvarande Octroyer upphört, denna rättighet för dem måtte åtföljas af enahanda vilkor.
Herr Påhlman, Otto Fredrik: Emot Götha Canal Disconts fortfarande rättighet till upptagande
Lån mot löpande 3 procentssedlar kan jag för min del ej annat än på det högsta protestera.
Den anmälan, att en sådan tillstyrkan härleder sig från Ständs-pluralite't, anser jag icke bindande} ty de 3:ne öfriga RiksStänden hafva icke, i enlighet med föreskrifven Riksdagsordning, ännu kunnat fatta ett sådant beslut.
Den oreda och många olägenheter, som Den 5 Augusti, e. m. öfversvämningen af dessa papperslappar redan åstadkommit, äro så väl kände, att jag ej tror mig böra borttaga tiden med att derom ingå i detail.
Allmänna rösten har i denna del redan länge varit prononcerad.
Den lärer således icke vara okänd för någon.
Såsom vilkor för det till Canalarbetet beviljade biträde är stadgadt, att Bolaget skall underkasta sig de föreskrifter Riksens Ständer finna nödigt stadga ' för Discontrörelsen i allmänhet.
Hvartill skulle ett sådant förbehåll tjena, så framt
Discontprevilegierna endast skola än mera utvidgas?
sådant behöfver man ej befara att CanalDuectionen bestrider.
Om CanalDisconten från början af nästkommande år endast emottager penningar på afskrifningsräkning, så tror jag den ändock, kan blifva belåten.
Skulle också härigenom uppkomma en mindre
Discontrevenu, an på det andra sättet, så är den tankan väl ändock förlåtlig, att också något afseende bör göras på Rikets väl i allmänhet, och att Riksens Ständer äfven hafva andra vigtiga föremål att öfverväga, än blott fullbordandet af Götha Canal.
Friherre Stael von Holstein, Cotjiiz Ludvig:
Då detta ämne för mig är mindre bekant, borde jag väl icke yttra mitt omdöme härom; men då jag tämligen allmänt hört. att de äro derigenom skadiige, att de fördubbla utelöpande sedelstocken, så anser jag föga vara vunnet, om de än ställas på 1000 R:dr, emedan de ändock i större handel blifva gångbare; mindre ska - Den y Augusti e. m. <3a å^tadkommes genom detta låningssätt, då de blifva bokförde.
Herr von Schantz, Ivar Fredrik Gabriel:
Jag får den äran gifva tillkänna, att denna fråga inom BancoUtskottet blifvit afgjord genom 3 Stånds pluratitet, hvilken altså borde vid framställningen gälla på Utskottets vägnar, För öfrigt är jag enskildt af den tankan , som Friherre Stael och Herr Fahlman redan yttrat: att 3 procents
Sedlarne äro mycket skadlige, såsom de hittiis varit beskaffade.
Vid hvad Friherre
Cederström nä‘mnt får jag anmärka, att skillnaden, efter hans förslag, icke är annan, än att summan är större, och att det blott är de fattige, som deraf skadas.
Herr Friherre af Wetterstedt, Gustaf: Lika med Herr Assessor Schantz, tror jag att, 3:ne Stånds beslut fullkomligen berättigade BancoUtskottet att, utan afseende på det 4 Ståndets stridiga tanka, inkomma till Riksens Ständer nied pluratitctens utlåtande.
Jag vågar nu framställa några tankar i hufvudsaken.
Jag förstår ingen Finance; äger således inga anspråk pä ofelbarhet för min mening ; men erkänner ej heller någon sadan för andras.
Jag har alltsedan