Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Wid öfwerläggning i detta ämne, med hwad mera dermed äger gemenskap, fann Bonde-Ständet Utskottets i hwarjehanda delar tilstyrkte medel til förenämde ändamäls befrämjande, wara pä et wälgrundadt sätt omfattade, hwarföre Ständet enhälligt biföll hwad Utskottet härutinnan föreslagit; och ffulle de öfrige Respeetive Ständer, genom Protocolls-Utdrag wördsamt och »vänligen härom underrättas.
Lx ?rot0Lollo, L. L. IckliZäräk, Den 18 2lugustk. 10ZZ Utdrag af Protocollet,,hällit hos Bonde-Ständet d. 8 Augusti 1809.
Bonde-Ständer som i underdänighet lätit sig föreläsas Kongl. Maj:ts nädiga proposition den 6? sistledne Juiri angäende uphäfwande af Kongl. Förordningen under
Len 26 Januarii L802, om answar för den som afsäger sig Adelskap, eller dermed förenade rättigheter, beflöt at häröfwer inhämta Lag-Utskottets stpndesamma utlätande.
Dit skulle säledes högstbcrörde nådiga proposition remitteras; hwarom underrättelse skulle genom ProtocollsUtdrag meddelas ej mindre nämnde Utstött än Le öfrige respective Ständen.
Ut supra, Lx ?rotocoIIo, 8. U. Utdrag af Protocollet hället hos Bonde-Ständet d. 8 Augusti 1809. S. D. Till fluteligt afgörande företogs Oeconomie-Utstottets betänkande under den 20 sistledne Julii huruwida de hemman hwilka unoergätt förmedling böra efter oförmedlade hemmantalet uti wägrödjningar deltaga; Och beflöt Bonde-Ständet efter föregängen öfwerläggning at med bifall til Utskottets yttrade tankar, förblifwa wid det stadgande at förmedlade hemmantalet mä wid inträffande allmänna wägledningar tagas til grund, dock sä at ändring derigenom ej mä ste uti sädane Andra Band. t7!l:<> 13o, izi» fom roZ4 Den 18 Augustt. som redan kunna wara behörigen afflutade och faststäldte; härom skulle de öfr ige respective Ständen genom Prot. colls-Utdrag wördsamt och wänligen underrättas.
Ut supra. Lx krotocollo, 8. L. IrLZLräk.
Utdrag af Protokollet hällit hos BondeStändet den ir Augusti r8oo> S. D. Bestöt Bonde-Ständet at til Bewillnings Utskottets handläggning remittera et nu ingrfwtt Memorial af Riksdagsmännen för Lane, Tunge, Stängenäs, Sörbygdens, Sotenäs, Bullarns, Quille, Wette och Tanums Härader i Bohus samt Wedbo och Wallbo Härader i Elfsborgs
Län äspftande förston.ng frän högre Bewillning än hittills utgätt, hälst berörde orter stola genom kriget wara mpcket lidande.
Lx krotocollo, 8. tö. l^aAarctn.
Utdrag af Protocollet hällit r BorgareStändets Plenum, wid Riksdagen i Stockholm den 16 Augusti 1809.
S- D. I meddelt Betänkande af den 7 innewarande mänad, hade Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Beswärs- och Oeconomie-Utstott hemställt, om icke alla sädana stadgande» i Allmänna Oekonomiska ämnen, dem Kongl Majit efter stg företeende omständigheter förestrifwer och päbjuder, böra hädanefter frän allmänna Lagen stiljas och utgä; samt Riksens Högloft.
Stän - Den 18 Augusti. io3g Ständers Lag-Utskott anmodas, att under nu pästäende Riksdag om werkställigheten deraf besörja.
Hwarjemte Utskottet yttrat sin önskan, at den mängd oekonomiska Författningar hwilka i märt land tjena til efterrättelse och hwaribland ganska fa hafwa den förtjenst at icke hänwisa läsaren til äldre i samma amne utkomne stadgar och päbud, kunde förkortas och inskränkas til et sä litet antal som möjeligt wore Äfwensom Utskottet lätteligen anhällit om anmälan hos Kongl
Mäj t af den underdäniga önstan at alla i allmänna hushällningsmäl chittils utfärdade Förordningar blifwa sammandragne til en enda Författning öfwer hwarje serskilt ärende och at sä snart et nytt påbud hädanefter publiceras, detsamma mä wara sä fullständigt, at alla äldre stadganden i samma ämne derigenom tilintetgöras.
Wid öfwerwägande af de skäl och anledningar som Allmänna Beswärs- och OeconomieUtskottet til grund för detta sit yttrande anfört, fann Borgare Ständet sig böra til alla delar gilla och antaga hwad wälbemälte Utskott i ofwanberörde mätto hemställt; hwarom ej mindre Beswärs- och Oeconomie - samt Lag-Utskotten, än äfwen de respettive Med-Standen wördsamt och wänligen ssulle härigenom underrättas.
Lx ?rcitocoIlo k. kk. keterson.
Den 13 Augusti.
Utdrag af Protokollet hälli! uti Borgare Ständets Plenum wid Riksdagen r Stockholm den 15 Augusti 1309. S. D.
Borgare StändeL företog til afgörande hwad Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Beswärs - och Oeconomie Utskott i afgifwit betänkande den 7 i denna mänad r anledning af n:ne fran Högloft.
Riddcrskapct och Adeln remitterade, utaf Herr Cancellisten i Kongl. Masits Iustitiä Revisioll dl. vv. rin-äls samt Herr Ryttmästare» och Riddaren Grefwe krölich ingifne Memorialer, yttrat och hemställt, angäende sä wäl det förflag, at Wästgötha DragoneRegemente mätte förwandlas til Jnfanterie, hwarä Utskottet, som ansett detta röra ett Commandomäl, funnit sig icke kunna göra annat afseende än tilstyrka, at samma Memorial singe til Kongl. Maj.ts nädigste godtfinnande öfwerlännäs, som äfwen Utskottets hemställan at r följd af den önftan, det kunde de en gäng anbefalla Munderings persedlar ständigt fä bibehållas, hos Kongl. Maj.t mätte i underdånighet anhällas^ om desi nädigste förordnande rörande 1:0 Wiste til iagttagande föresiagne anstalter när förändring eller tilökning af deste persedlar skulle i framtiden pröfwas nyttig, och 2:0 Skärpa answar för de Regements' eller Compagnie Chefer som föreflä någon ändring i Regementerneä gamla uniformer, samt at Kongl.
Maj t täckes förklara sin nädiga wilja, at icke tilläta annan förändring i indelte Regementernes beklädnad och mondering, än den som af förändrade tiders skick, eller til bewarande af manffapets hälsa oumgängelig finnes, äfwensom fluteligen at Riksens Ständer mätte tilkän nagifwa - Den 18 Augusti.
I0Z7 riagifrva sin underdäniga tilforsigk, at Kongl. Maj:t för sig och sine efterträdare stadgar en sädan Lag, som hindrar, det Officerare nägonsin hädanefter kunna betungas med förmycket kostbara Uniformer samt at förändringar deruti mätte högst sällan och aldrig onödigtwis päbjudas. Och som Borgare Ständet, med instämmande uti Högloft.
Ridderffapets och Adelns, angäende första puncten af Utskottets ofwan omförmälre Betänkande, tilkännagifne besiut, ansäg frägan om Wästgötha Dragon Regementes förändrande til Infanteri innefatta, icke et Commandomäl, utan en sadan Allmän Oeconomi!? inrättning , som til utredning af Allmänna Beswär - och Oeconomie Utskottet, jämlikt Regeringsformens 89 §. uptagas bör, men i allt öfrigt för sin del gillade hwad Utskottet i detta desi betänkande hemställt och tillstyrkt; alltsä skulle, hwad förstnämnde omständighet beträffar, mälet til wälbemälte Utskott äterwisas, som behagade grunderne til den föreflagne förändringen af Wästgötha Dragon Regemente noga utreda och sit utlätande deröfwer meddela, samt sä wäl Högloft. Beswärs» och Oewnomi-Utskottet, som de Respe tive Med^Ständen wördsamt och wänligen om det ena och andra härigenom underrättas.
Lx Lrotocollo, I.
H ketLrson.
Utdrag af Protocollet, hällit uti Borgare Ständets Plenum, wid Riksdagens Stockholm den 15 Augusti 1809.
" S. D. Wid äter företagande af Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Beswärs- och Oeconomie - toZ8 Den 18 Augustt. conomie-Utskotts Protocolls-Utdrag af den 2 i dcnne mänad, rörande Herr Lfwerste KammarJunkaren och Riddaren Friherre ^LiuUrons frän Högloft.
Ridderskapet och Adeln remitterade Memorial om mdragning och förändring af ätskillige Collegier och Ämbeten nti Rikets civile Styrelse-grenar, samt efter det Borgare-S tändeterhällit del af berörde Memorial och detsamma sig föreläsas lätit, fann Ständet för sin del med bifall til Utskottets meddeldte yttrande, det mä Herr E>fwerste Kammar Iunkaren Friherre llLM!lton8 förenämde Memorial til Riksens Ständers Stats- Constitutions- och Lag-Utskott förwisas att undergä den beredning som derwid kan anses nödig; Hwarvm wördsam och wänlig underrättelse de Respective Medständen samt wälbemälte Utskott genom detta Proto olls - Utdrag medelås skulle.
Ut Supra. Lx ?rotocollo, Ul. keterson.
Utdrag af Protoeollet bällit hoS BondeStändet d. ii Augusti isog. S.
Riksdagsmannen ^ llcrg vsnielsson frän Elfsborgs
Län ingas följande nu upläste Memorial:
Ibland de mänga oeconomiska ärender som til förändring eller förbättring blifwit wäckte och underkastade Allmänna Oeconomie- och Beswärs Utffottets beredande är oförnekeligen nästan det wigtigaste, frägan om Landt-Tullarnes afffaffande.
Alla Clasier af Medborgare förena sig i önskningen derom, och winsten för LandtBruket ligger i öppen dag i fall en sä lycklig förmän
Ven 18 Augusti. 10^9 förmän kunde winnås.
Uti bref til Talemannen, som pä Nädig befallning emanerat, har Hans Kongl Maj-.t lemnat förhoppning det Landt-Tullarnes afftaffande wörö -ned Kongl. Mastts höga wilja öfverensstämmande, äfwen, som lenna aneelägna saks beredande, längt för detta, sä wäl af Bonde- som Borgare-Stan. det blifvit remiticradt til Högloft.
Be nmrsoch Oeeonomie - Utskottets närmare granskning och utlätande.
Som nu detta Utskott dageli. gen undfätt remitzer i Oeconomiska ärender, med hwilkas beredande jag icke twiflar, at det ju, sä fort tiden i afseende pä mängden tilläter, företager til afgörande, hade jag likwäl önskat, och fär til Ständet hemställa, om icke Utskottet kunde wänligen anmodas, at särskildt med görligaste första til Riksens Högloft.
Ständer inkomma med dest project och utlätande angäende tjenligaste sättet til Landt-Tullarnes afskaffande pä det denna fräga säsom för wärt Ständ mycket dyrbart och angelägen, kunde under loppet af Riksdagen genomqä Ständens Plena och wi före dest stut med -Kongl.
Maj.ts Stadfästelse efter gifwit
Nädigt löfte hugnas, och torde denna min anmälan i fall den af Ständet gillas med de öfrige Respective Med.
Ständen communiceras och til förbemälte Utffott ^emitteras.
Stockholm den 11 Augustt 1809. ^näers Danielsson frän Elfsborgs Län.
Stätt. 1040
Den 13 August?.
Ständer instämde mangrant i hwad sä. lunda blifwit föreslagit säsom warande dest allmänna önskan, och beflut at detta Memorial skulle til Allmänna Beswärs- och Oeconomie-Utffottet remitteras, samt de öfrige Respective Ständen wördsamt och »vänligen anmodas at uti samma remisi sig förena.
UL Supra. Lx ?rotoco!1o, 8. L. 1rLgär6ii.
Friherre »g ml iron, c^rl, yttrade sig r anledning af detta Protocolls-Utdrags innehall, at frägan om Landt-Tullärnes afffaffande redan för en mänad sedan förekommit hos Allmänna Beswärs- och Oeconomie - Utskottet, at Utskottet genast wändt sig til
Hof - Cantzleren med begäran om Tull-Directionens anmodande at meddela Utskottet alla nödiga uplpsningar i detta ämne och at Utskottet blott afwaktar besia uplpsningar för at kunna afgifwa sit utlätande.
Pä Herr Grefwen och Landtmarffalkens proposition bifölls den af Bonde-SLändet begärda remisi til Allmänna Beswärs- och Oecongmie-Utskottet.
I anledning af Herr Landtmarskalkens erinran at den Deputation som under sista plenum afgick til de öfrige
Ständen icke kunnat träffa Bonde-SLändet som den dagen icke war församladt, afsändes nu en Deputation under Gref - Den. 13 Augusti rökl Grefwe I)L la 6-ir6les anförande för at meddela bemalte Ständ de af Ridderskapct och A deln i förra plenum fattade och Preste - samt Borgare-Ständen tilkännagifne beslut.
Pä Herr Grefwe» och Landtmarskalkens proposition beflöts, at öfwcrläaqningen om förslaget til
Riksdags-ordningen skulle nästa mändag ätta dagar til företagas.
Uplästes följande: Riksens Höglvff.
Ständers Allmänna Besvärs - och Oeconomie-Utffotts Betänkande, angäende Gästgifware-stjutsen i Riket.
Dä Utskottet nu gär, at til Riksens Högloft, Ständers granskning öfwerlemna sina tankar i ett ämne, hwarom sä mänga olika meningar finnas, har Utskottet trott sig kunna förutse, at desie tankar, om än de skulle af nägon med bifall emottagas likwäl äfwen komma at mötas med inkast och motsägelser.
Utskottet har likwäl efter en noggran öfwerläggnmg härom, ansett den utwäg Utskottet nu föreslagit, för det närwarande wara det tjenligaste, om nägonsin en förbättrad ordning wid Gästgifweri- skjutsningen i Riket framdeles stall kunna winnås.
De L042 Den 18 Augusts.
De i denna fräga til Utstottets handläggning remitterade Memorialer, nemligen af Herr Profeswren 06) CommenLeuren O. von Lennie rennan,, af Herr Ryttmästare» Grefwe ^xel ^Linneon, af Herr Vice Borgmästaren illLgZrolli och Handelsmannen kingren, samt af Riksdagsmännen joban lVIa§nu8 We^inA frän Wästeräs Län och ^ncler8 foac 1M88ON frän östergöthland, jemte et frän Wällofi.
Borgare-Ständet ankommit Protocolls Utdrag af den 15 Julii och Fjerde puncten af det Hederwärda Bonde-Ständets til Utskottet öfwerlemnade Allmänna Beswär hafwa wägledt Utstottets öfwerläggningar.
Den allmänna klagan öfwer de olägenheter, som ätfölja den närwarande Skjutsinrättningen och den betydliga stada, bäde i Oeconomistt och Moraliskt afseende, som derigenom tillfogas Landtmannen, kan icke wara Utskottet obekant; men fastän Utskottet äfwen för sin del skulle önsta dest snara förändring, och Utskottet är öfwertygadt, at hwar och en uplyst Jordbrukare, som riktigt öfwerlägger och beräknar sin kostnad och sin winst wid Skjutsens utgörande, stall utan betänkande wara färdig at göra en emot förlusten rättwist swa, rande upoffring, för at frän denna skyldighet blifwa befriad, sä anser Utskottet likwäl detze olägenheter i wärl Land icke utan swärighet kunna häfwas.
Detta Den 18 Augusti. io4^ Detta Lands locala olikhet, dest ringa befolkning , det länga afständet pä flere ställen emellan Bostäderna, dest i förhällande til andra Länder obetydeliga rörelse, torde wara e. genteliga ordsakerne at icke här, som i "de flesta Europeiska länder, skjutsningen i stället för at ätfölja Jordbruket, kan allmänt bestridas af Entrepreneurer.
Utom pä wära största wägar skulle detza Entrepreneurer icke kunna päräkna nägorlunda jemn skjutsning, och utan detta wilkor, skulle inrättningen swärligen kunna bära sig.
Det är i stöd af desin grunder, som Utskottet anser sig nu icke bora förestä nägon allmän författning i detta ämne, dä en total förändring af den hittils warande Skjutsinrättningen ännu skulle möta sä mänga hinder.
En noga och pälitlig kännedom afhwarje Landsort är äfwen nödwändig, och. denna kan i hast winnås.
Utskottet! har derföre trott sig böra tilstprka det Riksens Högloft.
Ställ, der mätte i underdänighet hos Kongl. Majit anmäla: ,:o At Landshöfdingarne mätte anbefallas hwaruti si't
Län, sä fort möjligen ske kan, sammankalla wisia, til En a Twä frän hwar. je häll och Reserwe-Lag walde Deputerade af Jordägare och Skjutsningsskpldige pä Landet, samt Borgare i Städerna, och med dem, jemte öfrige tilstädcswarande Landtbrukare och an. dre uplyste män, som borde wara obetagit, at sammankomsten, likwäl utan beslutande rätt, bewista, rädflä och öfwerlägga om möjligheten, at 1044 Den 18 Augusti. at indraga Häll- och Reserve-ffjutsett, om besörjandet deraf genom Entreprenad, der localensädant medgifwer, samt om widtagande af öfriga utwägar, som kunna fylla det wanliga ellerwid serskildte päkommande tilfällen ökade behofwet af Skjuts-Hästar, och hwilka med Ortens bcskaffenhet äro förenliga; men skulle, wid detza öfwerläggningar, Länets samteliga Jnnewänare ej bltfwa ense, borde likwäl sädant icke utgöra binder för det eller de Häraders Jnnewänare. som det samma kunna ästunda, at i Entreprenad om Skjutsningen för sine Hemman ingä. L.'o
At en utförlig berättelse öfwer wärkställigheten af de widtagande anstalterne, samt werkan af den genom Kongl. Maj t NadigaFörordning den 28 Junii innewarande är, höjde Skjutslega», jemte Förflag huru den Jordbrukaren sä tryckande skjutsningS-skyldigheten i framtiden mä kunna förändras, borde^ fran hwarie Landshöfdinge wid nästa Ordinarie Riksdag til Riksens Ständer inlemnas; i sammanhang hwarmed Landsböfdingarne dä äfwen kunde äga at utläta sig huruwida och ifrän hwilka Städer jkjutslegan kan anses böra ökas til högre belopp an den nu är. 3:o AL emedlertid Gastgifwarne pä det alfwarsammaste tilhällas at nöga upfyllä sine skyldigheter til resandes beqwämlighet, i afseende pä rum, mat och öfrige behofwer, ych framför alt r hwad som rörer möjligheten för dem at kunna färdas med egna hästar, emot det at Gästgifware ne tillätas i afseende pä deras skyldighet til för - Den 18 August!. iokL lags hällande, för sine Waror Laga betalning til högst 2Z Procent öfwer Markegängs-Taxan. ^i:o AL i den händelse bäde Häll - och Reserve ffjuts genom Deputerades öfwerenskommelse kunde afjkaffas, Ägarne til de Hemman, som dylik skyldighet älegat, skulle erlägga til Gästgifwaren eller Entrepreneurcn en witz afgift per Hemman, lämpad efter det antal Hästar han more pligtig at hälla, men pä det en sädan afgift mätte blifwa mindre känbar för de betalande och Entrepreneuren erhälla större förmän, borde i de Orter, der wägarne äro goda, afständet imellan Hrvarje skjuts ombyte blifwa 2z L Z mil.
Och 5:o At pä Orter der Reserve - skjutsen icke kan indragas, Hällskjutsen likwäl pä det sättet genast afjkaffas, at en billig ersättning i Säd, efter Markegängs - pris eller penningar af ds hällskjuts skyldige betalas til dem, som bestrida Reserve skjutsen, men ingalunda til Gästgifware».
De ätgärder som Landshöfdingarne i samräd med Länets Jordägare och öfrige Jnnewänare, kunna til lättnad för skjutsningens utgörande widtaga, torde efter Utskottets tanka, endast böra blifwa provisoriska intil nästa lagtima Riksdag, dä Riksens
Ständer efter erhällne underrättelser frän hela Riket, kunna närmare wara i tilfälle at utläm sig, angäcnde det sätt, hwarpä skjuts - iarättningarne böra blifwa stälde. Hwilket alt, jemte et til Utskottet, af en deF Ledamot, inlemnadt anförande, angäende inrättning af Fragtwagnar, Lil Riksens Högloflige Stän - 1046 Ven 18 Augusti.
Ständers eget omprofwande, wördfammeligen öfwerlemnas.
Ridderssapet och Adelns wägnar. (r. O X e n 8 t j L r n a. Pä Högwörd.
Preste - Ståndets wägnar.
L A n. 8 t 3 A n e t i u 8.
Borgare - Ständer wägnar. 0. s. 8 c K ö n d ^ r r.
Pä Hederwärda Bonde Ståndets wägnar. u.
Uplästes ett:
Utdrag af Protokollet, ballet boS Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Be. swärs och Oeconomie-Utftott den 7 Augusti 1809. S. D.
Uplästes et af Herr Auditeuren b. kön!^ til Utffottets S erednings ^ Protocoll, den 4 i denne Mänad inlemnat anförande, af följande innehäll:
Gästgifware-ffjutsen är nu mera uphöjd enligt den allmänna och rätta principe, at hwarje författning skall hafwa til spftemäl allmänt wäl, utan afseende pä nägra individuers mer eller mindre förlust.
Härwid mäste man likwäl erindra flg at et lika eller mindre antal ffjutsande winsta dä lika eller större antal resande förlora,' r
Den 18 Augustt. IM? synnerhet Tjenstemän, af hwilka de fleste ej hafwa större löner, än som knappast äro til. räcklige til lifwets uppehälle.
Wi böra säledes wara betänkte, at moderera de senares, sä til sägande förökta beffattning, genom Fraatwagnarse ller
Deligencers inrättande och dä först blif. wer nyttan af den förhöjda ffjutslegan allmän.
Genom denna inrättning kunna bäde re. sande och paguetcr fortskaffas.
Pä den inwändning at detta förr är försökt utan framgäng, fär jag erindra, at Skjutslega», dä endast z st. n.ilen, nu är förhöjd til 12 st. och at wära större wägar inemot sä mycket bere. sas och Landet omkring är lika fä mycket bebodt soia pä mänga ställen i Tyskland der Forwagnar med fördel begagnas.
För at göra mig begripelig fär jag punctewis framställa »lina tankar. 1:0
At deste wagnar i början en gäng i Mänaden pä wiste bestämde dagar skulle afgä ifrån Ästad och Malmö til Cristianstad och Wexiö, särdeles til Eksiö och Jönköping.
Ifrän Helsingborg til Jönköping.
Likasä frän Helsingborg igenom Halländske Städerne til Götheborg.
Jfrän Carlscrona genom Calmar.
Alla vesta poster mötas i Norrköping, dä posterne ifrän Städerna pä wanliga wägen ifrän Götheborg möta i Södertelje.
Jfrän Gefle om Upsala til Stockholm.
Pä andra smä wä« gar lärer skjutsen sä förblifwa pä wänlig fot tils ro48 Den 18 AuZustf. tils denna inrättning wunnit mera ftamgäng och Bref-Posten dermed kan förenas.
L:o Sjelfwa Diligencen ffulls wara en Ser si t sig Täckwagn försedd med hjul och kälkar, pä hwarje ombyte för at sä mycket möjeligt är förekomma tids utdrägt genom infallande ändring i wägelag m. m.
Bakom bör wara rum för Coffertar och paquetcr.
Sex personer sitta inuti, z personer, Kusten inberäknad, fä rum pä Kustsätet, som är öfwertäckt, twänne pä taket eller bakpä.
Hwarje wagn full eller tom ankommer pä wisia bestämda timmar och dagar til hwarje Ort, dä Krono-Betjeningen häller wägarne öpna wid förefallande yrwädcr.
Wagnen bör wara försedd med Gaffel, Bakgaffel samt
Sko, och när endast z eller färre Resande äro, köras med z, annars med 5 hästar, dä en pojke rider pä ena förhästen.
Tilstöta flera Resande än som fä rum, stola små wagnar eller slädar wara tilreds. z-.o Til desse Wagnar nyttjas endast Gästgifware- hästar, körde af den Forwagncn altid ätföljande Formannen, milen pä
Sex qwart och bör ombytet ste hälst pä hwarannan Gästgifwaregärd; hwarwid likwäl iagttages, at distaneen ej bör blifwa öfwer L mil, hwarwid Gästgifwarne räcka hwarannan en hjelpsam hand.
Tilstöta flera Resande sä at Gästgif wa - Den L8 Augusti- L04s warne nödgas taga af Reserven, ware dä skyldige at betala 16 tz.
Banco hasten, förar hindra mitzbruk.
Äfwen bords pä bestämde ställen middagar intagas och nattläger bestämmas, de sednare hälst i städerne.
Detta skulle blifwa en förmän för andre resande, som de ledige dagarne hälst utwalde sädane wäl försedde Gästgifwerier. 4:o Hwarje person som reser med Forwagnen, ägde medhafwa i Lispund packning med sig, dä öfwerwigten per 5^ eller mindre betalas med z runstycke milen.
Efter samma pris betalas alla andra paqueter, hwars ägare ej medfölja.
Platsarne inuti wagnen kosta 8tz., pä kusksätet 6 tz, pä taket 4 tz. alt Banco för milen.
Uträkningen grundar sig derpä, at 5 hästar kunna draga denna wagn med 120 iN packning, inberäknad personernes wigt, som jag öfwer hufwud antagit til 8 m, dä de utgöra tilsammans med Leras saker i^v W, och Lv m äterstä til sakers fortskaffande.
Le redan stipulerade prisen skulle fragten för Lenna wagn belöpa sig til 1 R.dr 36 tz. 8 r:st.
Banco för milen.
Omkostnaderne efter 5 hästar 1 R:dr 12 tz. milen; lägg bertil Diligen. cens underhäll L 12 tz. milen, sä blifwer winsten 12 tz. 8 r.st. Banco pä hwarje mil, utom frän Städerne, dä kanske hwarje patzagerares betalning kunde ökas med 1 eller 2 tz.
Banco milen til nästa ombyte.
Och förmodeligen skulle denna inrättning winna sä bifall, at den med förmän kunde gä flere gänger L Andrs Bandet tTl.s 152, iza. mä - W'0
Den 18 August!. mänaden, i synnerhet om sommarmänaderne, dä säkerligen Entrepreneurens winst blix be-, tydelig. 5:o
Denna inrättning medförde en Nationel winst.
Nu stall nästan hwarje resande hälla egen betjent, wagn, selar.
Deremot bespardes alt detta genom forwagnar, dä flere personer fortstaffades för bättre pris med mindre antal hästar, alt fördelar för de resande, de skjutsande och äkerbruket. 6:0 Jag w gar icke foresta, at Kongl. Maj t och Kronan sr rille lära werkställa denna inrättning til en början för sin räkning eller dertil förskjuta fond i en tid, dä kriget fordrar sä ofanteliga summor, utan tror jag at om denna inrättning winner Regeringens bifall och i anledning deraf Kungörelser utfärdas, Entrepreneurer snart, först i Stockholm och sedan i landsorterne stola anmäla och intaga sig denna inrättning, som förmocligen tilstyndar dem mycken winning.
Kunde nägot förstott til wagnarnes inköpande, af Kronan erhällas, som efter ek är med ränta äterbetaltes, wore wägen sä mycket säkrare banad til werkställandet af denna inrättning.
Möjeligen stulle alt detta lättast winnås genom octroyerande af ett Forwagns-Compagnie med Privilegium eLctusivum pä fem är, ej längre. k. LvniZ.
Pro - Den 18 Augusti. 1051 Project: Ifrän Stockholm gärl Gefle. Orebro
Igenom en wagn lil j Södertelje Norrköping.
Ifrän Oreöro gär ens Stockholm.
Skara eller wagn til j Lidköping Carlstad.
Ifrän Norrköping gär j Stockholm, Jönköping, en wagn til j Eksjö.
Jfrän Götheborg en j Skara eller Lidköping, wagn til j Wennersborg Halmstad. ^ Halmstad, Jönköping, Jfrän Helsingborg en!
Strandwägen genom wagn til f Malmö til Christian ) stad.
Nrän ^Lnkörgna en!
Norrköping, Helsing, ^gc.n rcplNg en ^ Skara eller Lid w-'g»«u j l,, Jfrän Weriö en l Eksjö, Jönköping, A wagn lil j stad. ^frän Nssad en !
Helsingborg gr äftan -).ad en t „om Malmö, Chri / Mnstav.
Jfrän Christianstad f , en wagn til l Calmar.
Jfrän Calmar til Westerwik och Christianstad och Carlscrona.
Jfrän Westerwik til Norrköping.
Jfrän Fahlun til Westeräs.