Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Om några begärdta nya Löneanslag å Kongl.
SundhetsCollegii Stat. 4:o Om Vattenverk och tiden för dammluckors tillslutande om hösten. 5:0
Om ersättning af den förlust i ärlig inkomst Allmänna Barnhusinrättningen, genom StorFurstendömet Finlands afträdande, måst vidkännas. 6:0
Om rättighet för Invånarne i Rikets provinser, att hvar som heldst inom Riket söka sig arbete.
Justerades PleniProtogollerna för den 5 Juli före- och eftermiddagen, samt den 6, B och 9 Juli.
Upplästes och bifölls étt Memorial från det Särskildta Utskottet, af den 15 Juli, hvaruti Utskettet. hemställer det Riksens Ständer, genom skrifvelse lill Kongl. Majit, ville i underdånighet hos-Hans Majit anhålla om Nådig befallning till StatsContoiret, alt om utbttalnin. 664 Den 14 Juli. f. v.i. garna, sa väl af Utskottets Secreterare?, Canzdie* och VaktbetjeningS Riksdagsvedergällningar, som af de medel, hvilka i of* rigt erfordras till bestridande af andra oundgängliga utgifter för Utskottets räkning, föranstalta.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMär skalken tillkännagaf sig vara sinnad att till nästkommande Söndag den 16 Juli klockan 8 om morgonen ansia Plenum, då äfven val af Ledamöter till Nämnden eller det så kallade förstärkta StatsUtskottet skulle företagas.
Erinrandes Herr Landt* Marskalken att de Ordinarie Ledamöter, som borde väljas, voro 2i och Suppleanterae 6, så att på hvarje lista 27 Namn borde vara tecknade..
Efter ' en härvid uppkommen kort öfverläggning, huruvida Ledamöter af Bevillnings-, Utskottet kunde utses tillförstärkning af StåtsUtskottet, ansåg Ridderskapet och Adeln Grundlagarna icke förhindra att ju så väl Bevillningsutskottets som andra Utskotts Ledamöter kunde till deltagande i denna Nämnd väljas.
Å nyo föredrogs’ OeconomieUlskottets den 11 dennes första gången upplästa Be - Df 1 \
Juli f. m> 665 tänkande, i anledning af väckt fråga om Båtsmansföruubh 1 ingens återställande.
Herr Berghman, Ambrosius Magnus, anhöll om proposition till bifall å detsamma.
Det ar icke utan förundran jag hort uppläsas Utskottets Betänkande om upplifvande af skyldigheten för Båtsmanshållet, att hålla FördubblingsBåtsmän.
Denna skyldighets upphäfvande var ett bland vilkoren för den vid 180g och 1810 årens Riksdag åtagna skyldighet att utgöra Förstärkningsmanskap i krigstider, och samma vilkor blef bibehållet, då vid 1812 års Riksdag Riksens Ständer i stället för Förstärkningsmanskap åtog sig den nu gällande Beväringsskyldigheten.
För den ännu längre utsträckta Conscriptionsskyldigheten på Gothland var upphäfvandet af skyldigheten att hålla Fördubbling äfvenledes ett bland vilkoren.
Om, vid ett Contract, vilkoren å ena sidan upphäfvas, upphöra efter rätta grunder alla motsvarande skyldigheter.
Det har också förefallit mig underligt , att det mindskade antalet Båtsmän är bland de anförda skälen för återupplifvandel af fördubblingsskyldigheten, likasom icke Beväringsmanskapet idkeligen ersatte denna Pen 14 Juli. f. m. mindshning.
Om denna skyldighet skulle åter införas, brredes Conscriptionens upp» häfvande och Sverige återföjrcs då till samma försvarsförmåga som det ä^de före desa inrättning, hvilken såsom otillräcklig förr eller sednare måste blifva orsak till Statens undergång.
Jag kan derföre ej instämma med Ofverste Berghman uti att tillstyrka bifaii till Utskottets Betänkande, utan anser jagdet böra afslås, eller i fall Höglofl.
Ridder>kapet och Adeln skulle an*e nödigt, att före frågans definitiva afgörande y tterligare upplysningar från Utskottet inhämtas, att Betänkandet då med de gjorda anmärkningarna mätte återremitteras.
Det har blifvit yttradt, att Båtsmansfördubblingens upphörande var ett vilkor för Conscriptionens, eiler som den dä benämndes, Förstärkningens åtagande.
Detta kan jag omöjligen medgifva.
Först och främst strider sädant emot den principen, enligt hvilken Extra Roteringens uppsättande var ett verkligt vilkor för uppbådande af Förstärkningsmanskapet; ty Extra Roteringens utgörande medförde ju klart den följd, att 1 samma mån Extra Roteringen ökade tillgång*n af Stridsman, blef ett mindre antal behöfligt af C mscriptionen.
Upphäfvande af fördubblingen åter verkade ju rakt deremot, dä behofvet af Conscriuerade öktes i mån Den 14 Juli. f. m. 66 7 fif hvad Fördubblingen annars skulle utgöra.
Men dessutom finnes icke tydligen af sjelfva Oeconomie- och BesvärsUtskottets
Betänkande någon anledning t i 11 upphäfvan» da af den vid Indelningsverket? första uppgörande. i KnektContracterna grundlagda skyldigheten for Båtsmansrotar att under Krig lider hälla fördubbling.
4:t^e punkten af nämnda Betänkande låter så här: ”Genom denna anstalt försvinner, under krig och ?å länge det fortfar, för Rust- och Rothållare samt Båtsmanshåll, så väl af gamla som nya Roteringen, all skyldighet att recrutera , sedan de en gång, vid krigets början, aflemnat tjenstbar Nummerkarl, äfvensom all Vargering och Fördubbling, utom på de otter, der den, efter särskilda nu gällande Författningar eller öfverenskommelser, som en stående Corps anses.’’
Denna nu upplasta punkt bevisar att undantag skulle göras för alla sådana förändringar, sorn enligt särskilda då gällande författningar eller öfverenskommelser kunde sorn stående anses.
Ett sädant undantag hade ej behöfts, om icke några sådana Corpser funnits.
Under krigstider kunde åtmindstone fördubblingen anses såsom stående Corps.
Jag medgifver gerna, att denna mening är tvetydig, sä mycket mer, sorn den gifvit anledning till Fördubblingens upphörande i allmänhet, och hvarigenom den verkliga orättvisa skiljaktighet
Den 14 Juli f. m. 1 deltagande af Rikets försvar uppkommit, att pä somliga orter 4 liela Hemman blott anskaffa och underhålla en Batsman, när å andra icke är mer än 2, ja till och nied blott !•§ mantal om en Soldat.
För öfrigt lärer hvar och en påminna sig huru det tillgick när Betänkandet om Conscriptio»en bifölls.
Den stora vigt som lades på att hastigt få hufvudfrågan afgjord, lemnade icke rådrum till öfvervägande af detaillerna.
Det var nästan sorn en fiende skulle hafva stått vid Roslags!'ullen, och man var lycklig att blott blifva ansedd som inskränkt derföre , att man icke fann hela Conscriptionsförslaget förträffligt.
Om derföre också skulle medgifvas, att meningen varit, det verkligen ali fördubbling skulle upphöra, så bör icke dess mindre sådant kunna rättas; ty hvad som genom förhastande orättvist blifvit beslutadt bör rättas och förändras.
Jag kan alltså icke annat än för min del vördsamt anhålla, att Högloft.
Ridderskapet och Adeln täcktes bifalla Utskottets Betänkande.
Beträffande åter Gothland och dess försvar, så anser jag det vara en helt annan fråga som icke hör?
till denna öfverläggning, emedan det blifvit Kongl. ?ilaj:t underdånigst öfverlemnadt att, genom öfverenskommelse med invånarna på denna Ö, reglera försvarsskyldigheten derstädes på sätt Ilan i Nåder för godt finnér.
Deu 14 Joli- /. nt.
Jag kan icke förena begreppet med orden: stående Corps, en Corps hvilken endast under krigstider samlas.
Vargeringen förvandlades i Finland och Skane genom enarbitrair författning till stående Corpser.
Fördubblingea har mig vetterligen i ingen Provins någonsin utgjort en stående Corps.
Hvad rlet beträffar att Utskottet, enligt hvad Herr Major Påhlman yttrat, väl utredt frågan, samt att han icke linner anledning hvarföre de i KnektContracten för Båtsmanshållet stadgade skyldigheter att underhålla fördubbling böra upphäfvas, får jag anmärka, att denna skyldighet redan är upphäfd genom Ständernas af Konungen sanctionerade beslut, i anledning hvaraf Konungen i enlighet dermed utfärdat en Kungörelse.
Att Båtsmanshallet är vida lindrigare roteradt än de öfriga Hemman af Indelningsverket, anser jag aldrig kunna åberopas som skäl till återinförande af skyldigheten att hålla fördubbling.
De( är allmänt bekant, att Roteringen i Riket öfverallt be .
O hofver jerr.kas, men att jemka Roteringshesväret är något helt annat än att återtaga den efterskänkta skyldigheten, att hålla fördubblingsBåtsmän.
Jag har redan yttrat mig öfver den stora vinst för Rikets försvar, sorn vunnits först genom förstärkningsmanskapets, nu mera Beväringens införande, i jemförelse med uppoffringen af Vargerin» Den 14 Jvl: f. m. gen och FördubblingsBåtsmännen..
Vid deri anmärkning att då ämnet förehades vid. 13Ö9 och 1810 arens Riksdag, tiden icke medgaf dess behöriga utarbetande, får jag erinra, att det ej var första gången sorn ämnet under loppet af den Riksdagen ventilerades; det var flera gånger väckt och uppskjutet* innan det sluteligen i April månad upptogs och afgjordes.
Jag kan ej förena med rättvisa och billighet att lagstiftande magten återkallar de förmoner deri eri gång medgifvit emot åtagande af motsvarande skyldigheter.
Jag förnyar derföre inin anhållan o:n återremiss.
Herr Berghman*.
Herr Major Påhlman har yttrat hvad jag arnat anföra.
OeconomieUtskotlets Betänkande den 51 Mars 1810 fötutsätter ej Vargering»- och BåtsmansFördubblingens upphörande såsom vilkor för Conscriptionen, utan att sådant skulle blifva en följd deraf.
Det förundrar mig, att Fördubblingen kunnat indragas i anledning af samma Betänkande, da deri med tydliga ord »äges, att Vargerihgen och Fördubblingen skulle upphöra, utom i de orter der den enligt enskildta Contracter såsom en stående Corps anses.
Med denna stående Corps kunde 1810 i Mars ej menas Finska Vargeringen, då Finland året förut blifvitafträd t till Ryssland, utan mätte varit någon annan Trupp sorn Betänkan* Den 14 Juli.f- m. det åsyftat ; tv Fördubblingen kan ej arnes annorlunda än såsom en stående Corps, dåden vid hvaij krig är att påräkna.
Man har sagt mig, att Rotar skola finnas i Uppland som beslå af endast: ett Mantal, För sådana vore skäl till befrielse flan Fördubblingen; men i de orter, hvaribland.
Norrland, som hafva 4 Marta! om hvarje Båtstnan, böp val Fördubblingen utgöras.
Utskottet uppgifver Båtsmansfördubhlingen till ö,422man; men efter den underrättelse jag fått af Herr Amiral Wirsén, bär den utgjoit 5,285 man, och jag har af Förslagen äfven sett' detta belopp.
Om Fördubblingen ej aterupplifvas, blir naturligtvis, till hela Rikets skada, Conscriptionssumman så mycket större, som Fördubblingsinanskapets försvunna antal.
Herr Silverstolpe, Custaf Abraham:
Huruvida det i Militäriskt afseende är nödigt eller nyttigt , är en fråga, hvaröfver j g naturligtvis, i brist af insigt, tj kan di i: ta mig att donia.
Jag tycker mig likväl, af hvad Herr Friherre Cederström anföit, kunna förstå, att det åsyftade ändamålet likaväl vinnes, sedan Conscriptionen allmänneligen blifvit antagen.
Äfven utan särdeles kännedom afBåtsmamContracternas fullständiga innehåll, tror jag mig likväl genom mitt sunda förnuft här kunna urskilja hvad som är rättvist och hilligt.
Frågan är ej här om jemkning i oecull°- Vtn 14 Juli f- m. miskt afseende i de olika onera, sora genom Rotering blifvit hemmanen 3iagd.
Skulle det än så vara, matte det tillåras mig anmärka, att det är en särdeles method att efter billighet jemka sädana onera, närman föreslår för somliga ökade tyngder, utan att föreslå lättnad för dera man anser för mycket betungade.
De historiska uppgifterna i Utskottets Betänkande äro visserligen interessanta, men de höra foga till saken.
Når man är sysselsatt att ändra Contract, kan nian ej såsom förbindande åberopa Contracter, som fordom varit.
Dessa uppgifter äro dessutom icke fullständiga, ty der saknas den sista, som viddetta tillfälle är den hufvudsakligaste, nämligen Riksens Ständers beslut rörande Beväringens inrättande 1810, hvarpå Konungens sedermera utfärdade Förordning stödjer sig, och hvilken just uppliäfver alla de förut åberopade Contracter.
Den fjerde punkten lyder som följer:
Genom denna anstalt försvinner under krig och så länge det fortfar för Rust- och Rothållare samt Båtsmanshåll, så val af gamla sorn nya Roteringen, all skyldighet att recrutera, sedan de en gång, vid krigets början, aflemnat tjenstbar Nummerkarl, äfvensom all Vargering och Fördubbling, utom på de orter, der den, efter säx-skilda nu gällande Författningar eller öfverenskommelse!', som en stående Corps anses.
Det / V. Ven 14 Juli f. m. 6/3
Det är utom gränsen af mina kunskaper alt veta hvad här menas med uttrycken: slående Corps.
Vid efterfrågan har jag fått den upplysning, att såsom exempel derpå kunde anföras Båtsrr.anshållet i Blekingen.
Utan att ingå i djupare undersökning, synes klart af den punkt jag nyss uppläst att all fördubbling i allmänhet är afskaffad såsom vilkor för Beväringen? iltagande.
Genom detta stadgande äro alla gamla Contract upphäfna.
Nu är fråga om Riksens Ständers beslut, hvarpå Konungens utfärdade Kungörelse sig stöder, skall stå fast, eller man, genom att göra om ett förut fattadt beslut, skall återställa saken i sitt förra skick.
Rättighet att salunda ändra hvad. förr är afgjordt äga visserligen Konung och Ständer; men då måtte mig tillåtas den frågan, är det klokt, är det rättvist?
\r det klokt, om Fördubblingens upphafyande varit ett vilkor för Beväringen? och Conscriptionens antagande : är det rättvist att sedan ändamålet är vunnet, rygga det vilkor som grundat dess beviljande; och vore än detta vilkor endast i opinionen gifvet, är väl fördelen af fördubblingens återställande så stor, att man derföre borde stöta denna opinion, rygga hvad den anser oryggligt, och provocera ryggandet af förbindelser af större vigt, som på god tro till vilkorens helgd blifvit ingångna, ilidd. 1». Ad.
Frat, 85* D.cn 14 Juli. /. vt. Herr Blomstedt, Hans, uppläste till Protpcollet:
Utom det man äger rätt vänta af den Corp«, vid hvilken jag har äran tjena, ett närmare deltagande i alla de ämnen som rora Sjöväsendet, tror jag det rättvisan och min derpå grundade öfvertygelse enligt, att ovilkorligen tillstyrka antagandet af OeconomieUtskottets
Betänkande rörande fördubhlingsMonskapets återuppsättande i det skick förr gällande författningar bjuda, författningar aldrig hittills upphäfda., utan blott de tvänne sednare åren suspenderade, genom misstag och förblandning med stadganuen om Vargeringeu, hvilka äro af helt annan egenskap
Vargeringen tippkom blott genom tillfälligtvis ålagda pligter, icke genom Konungs och Ständers gemensamt tagna beslut till gällande organisering af Rikets krigsniagt.
Skyldigheten till fördubblingsBåtsrnänS hållande deremot, är stödd på de med Landet och Städerna upprättade Contracter och indelningsverk:
Dessa äro lika orubbliga, som hela det öfriga indelningsverkets, och kunna således i likhet med dem icke upphöra, utan genom en lagligen beredd ändring af Grundlagens 80 §.
Jag känner flottornas behof icke allenast af dugligt Sjöfolk, utan äfven af en Den xtjjuli. }. m. 6^5 starre numera ira, för att sätta? i sa tjenstfärdig t stånd sorn sig bör.-
Jag känner geron» erfarenhet i Kongl. Maj:ts och Rikets tjenst "olägenheterna af mindre öfvadt och odisciplineradt S ötilk.
De-sa kunna cj belt och hållet afhjelpa? genom Indelningsverkets och Roteringens Ordinarie nummers exi.-tence, så snart ej förutsattes, stt> manskapet genom en oftare tjenstgöring till sjöss och icke blott genom
Sj (arbeten till lands vinna öfning.
Den mer eller mindre grad ^tractique, som hvar och en af sådant manskap möjligen kommer i cilialle att förvärfva, samt säkerheten öm förirrandet af det lefnadssätt och yrke de valt ch hvartill de i Kongl. Maj:ts och Kronans tjenst äro ämnade, gör likväl aft dese erhålla en viss militairisk rigtning, som mindstone till en del ersätter hos detri misten af de egenskaper, som fran ert veckig god Sjöman äro oskiljaktiga.
Sabini blir äfven förhållandet med fordubbmgsBåliunämurt, då de uppfordras, i emforelse med manskap, sorn icke förr n i behofvets stund legas till tjern töring, hvarföre de icke hafva annan kallise än den Itimpna penningens.
Skulle jöfolk från våra Handelsflottor genom le?.
• ing eller, hvad som vors ännu värre, m< L åhl genom pressning tagas till upp fy!
Iane af bristen vid flottornas utrustning, blef - 67 6 Den 14 Juli f. m> vo dessa säkert för Landet och Staten tiodubbelt dyrare.
Det vore icke svårt att ingå i vidlyftiga detailler och bevis 5 men sådant torde icke nu vara nödigt.
OecononueUtskoti,et har uti dess Betänkande utfört allt hvad som i anledning af Grundlagens redan citerade 80 §. samt öfriga gällande författningar behöfves för denna enkla saks utredande.
Jag anhåller derföre om proposition att Utskottets Betänkande må antagas.
Friherre Boye, ludvig:
Ont jag an såg fullkomligen utredt, att FördubblingsBåtsmans-skyldighetens afskafFanae varit ett vilkor för Ständernas bifall till Beväring? manskapets uppsättande, så skulle jag anse utom all fråga att vilkoret borde respecte ras.
Men detta förhållande är motsagdt af tvänne Ledamöter, på skäl, hvilka synas mig äga vigt.
Friherre Jacob Cederströ har likväl nu anfört en omständighet, so visserligen förtjenar mycket afseende.
De öfverenskommelse, i grund hvaraf Goth lands invånare utgöra en särskild och mång faldigt svårare Beväring', än det öfrig Sverige, skall hvila på befrielse för Goth lands Jordägare att slippa Fördubblin gen och skall vara posterieur Ständernas beslut 1 så väl ena, som i det andra afseendet Veu 14 Juli. f. m. 677 synes mig nödigt att Utskottet vidare höres; och jag tillstyrker alltså återremiss.
Yid propositionen torde jag få erinra, att om Ja skulle vinna, blir deraf en följd, att också aftalet med Gothlands invånare rubbas.
Sådan är likväl icke Högloft.
Iliddeiskåpets ooh Adelns villja: och jag hemställer derföre om icke i propositionen undantag för Gothland borde göras.j Herr Fahlman, Otto Fredrik:
Det torde tillåtas mig erinra, att frågan nu icke är om upphätvande af Contracter, utan tvärtom deras iipplifvande , eller med andra ord att återföra en skyldighet, hvarå befrielse rätteligen aldrig bort äga runi.
F.tt förtydligande af denna mening synes i alla fall högst nödvändig.
Hade afsigten varit att all BåtsmansFördnbbling skulle upphöra, så borde af samma skäl Rust- och Rothållares Roteringsskyldighet till hälften förmindskas.
Indelningsverket icke undergått någon allmän förändring, är en partiel befrielse för somliga högst orättvis.
Huru vill man förklara att på samma tid, som Extra 1 Rotering atogs, af del skäl att all jord skulle under krigstider dela försvarsskyldigheten, befrielse skedde för en del Hemmansägare af skyldigheter, som voro liba gamla och som borde med lika helgd anses som hela Indelningsverket.
Då JDen 3.4 Juli f. 77i) det nu blifvit vrkadt, alt befrielsen för fördubblings utgörande bor fortfara , om ej ar annat skäl, derföre alt i opinionen denna befrielse skulle vara ansedd sorn ett vi!- **• kor för Consoiplionsskyldigheten; så tror jag att ehuru varsamt nian bör gå till väga att icke stöta en nog allmänt fattad opinion, äro dock rättvisans'fordringar star-kare, och i synnerhet, då' opinionen iåkar alt vara alldeles falsk.
Jag fruktar för öfrigt, att denna opinion i synnerhet underhålles af dem, som bjertehgen gerna begagna ett misstag för att få undandraga sig skyldigheter till staten, som j samum inån tyngre måste bäras af öfriga medborgare.
Och jag tycker mig nu inse någon orsak till en del personers häftiga vänna, lör 1819 års Cöpscriptionsproject.
Sorn i Högloft, OeeonornielJiskoltefs Betänkande icke ett ord förekommer om Gothland, för hvilken Ö särskildt är stadgadt, finnér jag icke, att det olika förhållande, som med nämnda provin» äger rum, bör kunna hindra Ridderskapet ocii Adeln, att fatta beslut i en fråga, som icke rörer Gothland, men väl alia öfriga Provinser i Riket.
Grefve von Lantingshausen, Albrecht•
Da Rikets defension beror på en öfvad ömagt, kan jag för min del ej inse annat, ' , N Den 14 Juli f. m. 679 än att densamma säkrare befrämjas genom Bätsmans-fötdubblingen, såsom en stående Corps, an genom Conscriptions-manskapet.
Jag tror för öfrigt, att Betänkandet är grundad! på så trona skäl, att det latt bör af Högloft.
Ridderskapet och Adeln kunna bifallas.
Dessutom är den återstående Riksdagstiden ganska kort, och en älerre-' iniss skulle kunna verka uppehåll.
OeconomieUtskottet har ock så moget betänkt detta ämne, innan det utlå it sig, att det icke lärer kunna göra om sitt Betänkande; hvarföre jag anhåller om Herr Grefvens och L a n d t
M a r s k a 1 k C n S proposition Friherre Cederström, Jacob:
Det har blifvit anmärkt, att Båtsmans-förcLubblingen såsom bättre öfvad vöre fcrukbarare än det manskap, som af Conscriplionen Flottorna meddelas; och det förundrar mig så mycket mera, som
Fördubblingens öfning först vid ett infallande krig börjas, då deremot
Beväringsmanskapet äfven i fredstid kan tilldanas.
Det har blifvit anmärkt, att om Utskottets Betänkande bifölles, undantag för Gothland särskildt kunde äpa rum för det Riksens Ständer öfverlenmat till Konungen att besörja försvaret af öen.
Jag får dervid upplysa*.
1:0 att intet undantag lagligen kan äga rum; 2:0 att Beväringsinrättningen på Gothland icke befinnes i sitt närvarande skick derföre att Kongl. Majit aF 6go Den .14 Juli'/. )h.
Ständer erhållit rättigheten att särskildt rörande öens försvar föi ordna; ty n? ot sådant undantag har icke ägt rum vid.
Beslutet 1809.
Amiralen Baron Cederf än har, såsom vice Landshöfding^ , på (rot land, genom frivillig öfverenskommelse med Provinsens inbyggare, upprättat den der gällande Cousciiptionsfcrfattningtn, I ilken .af Hans Maj t Konungen godkan.- de? och öfveileninades till Riksens Stänner s fastställelse vid Riksdagen 1812 i Örebr* , i anledning hvaraf Riksens Ständer dr. fastställde Stat för (jens Beväring.
Jag har redan anfött, att bland vilkoren lör denna Conscriptbmsinrättning var, att skvldigbeten till FördubblingsBåtsmännens underhållande skulle för alltid va ra upphälven.
Om nu icke dess mindre Riksens HÖglofi.
Ständer bifölle Utskottets Betänkande, blefve följden, att i stället för omkring 7000 man, som nu finnas till Oens försvar, erhölle öen 100 ä 150 FördubhlingsBåssmän.
Det har blifvit anfördt att Utskottet ej föreslagit någon rubbning af ingångna Contracter, utan endast återapplifvande af gamla Författningar.
Jag får derpå svara, att då dessa Författningar blifvit upphäfne emot åtagande af emotsvarande skyl. digheter, måste Förfa tillingarnes åter upp lifvande, om icke de motsvarande förbin delserna upphöra, aldrig kunna anses anna Jin såsom rubbning af det ingångna så kai lade Contractet.
Det har blifvit anfördt, at Den 14 Juli./, m. *i,1 den återstående tiden för Riksdniren är för O kort lör att kunna återremittera Betänkandet; det kan 1 sådan händelse nu nislas; men för min1 del kan jag ej anse tiden så kort att icke
Utskottet kan medhinna att besvara de gjorda anmärkningarna; och dä en vard Ledamot yttrat, att Utskottet troligen icke på några anmärkningar vid Betänkandet skulle göra afseende, så får jag anmärka, att sådant tillhör Utskottets pröfning.
Oart jag hade yttrat mig, att här vöre fråga om gamla Contracteis upphäfvande, så medger jag mig haft orätt på det sätt den värda Ledamoten Herr Påhlman yrkat.
Jag hade bordt säga, och tror mig äfven hafva sagt, att frågan vore om gamla Contracters återställande genom upphäfvande af en ny gällande Författning.
Cederström bär förekommit mig med en tydlig förklaring, huru ett sådant upphäfvande verkeligen vöre ett inbrott mot de nya Contractsvilkor denna Författning stadgat.
Jag har således intet annat att tillägga än att förena mig med dem sorn begära proposition på återremiss af Utskottets Be•tänkande.
Friherre Cederström, Rudolf: Både Änder 1809 och 1810 samt 1812, var jag Den 14 Juli f. m. en Ledamot af de Gommittéer och Utskott Som beredde frågorna oin Förstärk ningsman* skap och Beväringen; jag får lemna Ridderskapet och Adehi den upplysningen, att vid alla dessa tillfallen var det elt absolut vilkor för ingåendet af någon sort Gonscription, att Fördubbling oell Vargering skulle försvinna, och skälet dertill, omöjligheten att sätta upp densamma vid ett infallande krig, då ConScrintiön tillika skulle utgå, och 1810 års Conscription var till oell med 45 **rs alder.
Hvad åter angar den framställningen att fördubblingen kunde anses som en efter Contracter stående Corps, så är det efter min tanka contradictoirt, när den ej bör
Finnas förr än vid inträffande krig.