Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nidderstapet och- Adeln, efter behörigt tillkännagifwande härom af d t Högwördige Pr ste, Ständer, skulle lätteligen med detsamma instämma; har jag, till winnande af det ändamäl akt styndsamt kunna meddela de andra Ständcn NidderstapctS och Adelns yttrande, författat förslag till ett Protvcolls - Utdrag häröfwcr, hwilket jag utbeder mig Ridderstapets och Adelns benägna lillsiänd sitt fä upläsa.
Tilläts, Friherre lAsnveibeim upläste derefter följande:
Utdrag af Protokollet, lMet i Högloft, Ridderstapets och Adelns Plenum den 26 April egra.
Sedan Nidderstapet och Ad ln inhemtat att det HögDvrdige Preste-Ständet i sä mätto bifallit Allmänna Be« swärss 970 , Dm 26 Äprii. smars- och Oeconomie-Utffottcts Betänkande af den ro A--, pril att Högwördige Preste,Ztändet nied öfwcrlemnande -telt Kongl. Maj-ts
Nädaga pröfning och afgörande af do omständigheter, hwilka röra »verkställigheten af Utskottets förslag, vttrat underdämgt dopp, att Ko->gl.
Majit pä de af Ständer föreflagne Modificationer matte göra Nädigt afseende, är det med den största tillfredsställelse, Ridderstapet och Adeln finner det Hvgwördige Ståndet waramed Rwderffapet och Adeln i öfverensstämmelse om de hufwud-grundrr Allmänna Be smars- och Ocronvmie-Utskottet föreflagit.
Ridderskapet och Adeln, so»>? ingenting högre önskar än att finna sig med de R-spective Med-Ständen förenadt i denna wigtiga sak om ett sädant Riksens Ständers bcflut, hwilktt instämmer med de förestrifker för dest gällande kraft ochwcikan 7g ochZoZ. §. af R, geringsFormen föreskrifwa, ta cr fia af en sädan, genom förening med det Högmördige Prcste-Ständet, sakens förhop, '.'!ngsfulla ställning, anledning att inbjuda sine respcctive Med-^^ndcr, att med sig öfwerensstämma uti öfwerlcmnande till amstus Kongl. Mant af Allmänna Beswärs- och Leconomie-Utstos/kts Betänkande säsom deras, med underdänig anhällan, att Löngl-'Majtt wid irerkställigheteir täckes hafwa ett nådigt aflande pä de Modificationer, med hwilka Riks--Ständcn hwar för sig ansett nödigt att detsamma beledsaga, hwilket beledsagande Ridderflapet och.
Meln för sin del godkänner.
Ot supr».
Friherre ^Isnnsrbeim hemstalde, att dä Nidderstapet »ch Adeln godkänt, att de andra Ständen mätte fä beledsaga antagandet af Utskottets Betänkande i hela desi widd med särskilta underdäniga önskningar, hwarä Kongl. Maj:L täcktes göra det Nädiga afseende honom rättwist och lämpetigt fpntes, Ridderskapet och Adeln mätte äfwen för sin del sig af samma förmän begagna i afseende pä de anmärkningar, som hos Ridderskapet och Adeln framstäldes, innan beflutet öfwer Betänkandet fattades.
Herr Grefwen och Landt - Marskalken, förmälte att detta redan more af Nidderskaptt och Adeln bc« stntat.
Hrrr Dett L6 April. §71 Herr ldeutcrrkölä, Osrl Oustsk, frågade, om, sedan 'det Wfwik Ridderffapet och Adeln medgifwit att till Kongl» Majus omvröfning kfwerlemna de innom ketta Ständ dett tz April gjorda anmärkningar wid Leconomle-Utffottets Betänkande, det icke kunde wara honom tillåtit art i samma andamäl nu upläsa de erindringar han dö hade anmält sig att fä göra, men frän hwilkas uplasande han, för att ej uppehälla den beflutne voteringen, afstod.
Grefwe ve I» Vsrllic, trodde efter RidderffapetS och Mclns nu tagne bestut, billigheten fordra att hwarje Ledamot, som den rz:de April, för att ej äsiadkomma tids utdrägt förklarat sig afstä frän sin g orda begäran, att yttra sig öfwer detta amne, nu finge framställa de anmark»ingar han dä hade ärnat göra.
Uvpä gjord Proposition blef detta af Ridderssapetsch Adeln bifallit. Grefwe Mörner, ^llnlplr VörSn förmälte fig ej hafwa nägot emot detta bestut, men begärde allenast, att afseende i synnerhet mätte hafwas pä det af Friherre Heming, vises, en sednare dag uplasie Dictamen.
Grefwe ve Is Osrclie, yttrade sig häruti sä mycket häldre instämma, som Friherre klemming; Dictamen, ehuru wisterligen bättre författadt, ginge ut pä detsamma som Herr Grelwens, nemligen ett underdänigt öfwerlemnande till Kongl.
Maj t af alt hwad till besluten werkstäls lighet hörde.
Uppå Motion af Grefwe Mörner, och derä gjord Proposition, bcflöt Ruderskapct och Adeln, art med det Hög» wördige Preste-Skändet instämma uti underdänig anhällän om Ntiksda^cns snara aflysande, hwilket ffulle i'det nyst justerade Protocolls-Utdraget. intagas.
Under anförande af Grefwe V- Is Vsräie afgick
Deputationen till de andra Stänken.
Herr Grefwen och La nd t»M arffalkcn tillkännsgaf, att de Herrar, som den lz April afstätt frän, upgif wan - 972 Den 26 April. wandel af sina erindringar ivid Occonoinie-Utskottets
Bes tänkande angående Rikets förswac , nu agde att desie erindrmgar framställa.
I anledning häraf uplaste Friherre k°«ck-, ?ebr Xlloik, lill Protoeollet följande, sedan hsn anmärkt, att af hans
Dictamen kunde synas <rtt det berörde dag warit ämnadt till upläsning:
Dä Wargeringcn blott warit att anse sä som en Referve till wär Indelta Armkd, hade fädant oagtadt,Wargernings-MaNffapet under förra Regeringen blifwit utcommenderrdt till tjenstgöring tillika Med Soldater och Ryttare.
Ständer hafwa derföre lill Kongl. Majus
Nådiga bifall hemstält k att de Rustande mätte befrias ifrän ett säsant i författningar och Kncckte Contractcn icke mundnde Rustnings-! bcswär.
DenNa uns dprdäniga hcMstä an har wäl icke blifwit a skagen men Kongl. Maj:t har deremot i Räder propoNcrat Riksens Ständer, att wara betänkte pä Armeens ti'iracklighet för Riket och desi sjelfstand gheks försman.
Wid Propositionen häront yttrade en ward LedchNst:
Att man boxde rväga alt för Fä-erneslkMdeto förswar.
Detta yttran» de wa> nt Riddarhusets enhälliga bif ll, och man borde ej wänta mindrcaf det första bland Niks-St, Uden.
Flera wärda Ledamöter uplaste genast Memorialet om Conscription och National - Armering.
Sedan detta wigtiga ärende i behörig ordning blifwit rcmitteradt, hafwa wi nu äterfatt Högloft. Beswärs- och Oconomie-U ffottets Betänkande och Förslag, som i anseende till huswudsaken kan bet agtaS säsom innehällande 2:ne sarssildta del n, nemligen, r:o Rotering i krigstider pä förut ej Rot råd jord; 2:0
En allmän EoNscripti ns anordning.
För m!N del anser jagalldrig
Nägra upoffringar för stora, dä derigenom den allmänna wälfärden waragtigtoch titträckcligen tryggås.
Men ju wigtigare de af Utstot et föreflagne förfwars-anstalter äro, desto angelägnare synes mig ock att alt bwad, som skulle göra dem misikäNda och min re antageliga mätte Undanrödjas» Och tror jag, att i synnerhet Högloft.
RidLcrskapet och Adeln sä mycket mindre, utan föregängen sorgfällig pröfning bör antaga Beswärs - och Leconomie Utstot - Den 26 April. 973 Utskottets förewarande Forsing, som den hufwudsakeligaste delen deraf, nemligen Conscriptionen kunde synas fordra minska upoffringcn af ett Ständ, hwars Söner manligen blifwa Officerare, men fallan eller aldrig stadna i siemenikapen.
Och wi Medes, oagtadt wär högtideliga försäkran, att wilja wäga alt för Fäderneslandet, skulle afen allmänhet kunna ädraga öst det oblidare omdömet:
Att wi i sjelfwa werket härwid wägat mer af andras än af wärk egit.
Halst ett förhastadt beflUt i en sak, som ej mindre rörer alla medborgares enskildta heligaste rättigheter, an Fäderneslandets förswar mot utlandfft mäld, alldrig lärer kunna förswaras hwarken inför samtida eller en efterwcrld-
Och är det pä sadan grund jag äfwen anser mig skyldig- att nu upgifwa följande walmenta ärindringar och anmärkningar wid Höglofl-.
Äeswärs- och Oecos nomic-Utstottets Förflag. r:o Z ingresten deraf antages d»n allmänt sanna prins cipen: att en hwar i mon af sin förmögenhet och inkomst bör bidraga till Rikets förswar.
Men sädänt oagtadt, har Utskottet föreslagit:
Att endast Landtbrukaren, Säteri-och Boställs - Znnehafwaren mätte bidraga till den wäpnade styrkans nödigg utwidgande genom Extra Rotering.
Är en sädaN tillökning nyttig och Nödwandig hwarfbre skulle ej Capitalister och Actie-agare och alla lönande Näringsidkare, som alla behöfwa ett lika förswar för lif och egendom, äfwen lika i mon af deras inkomster och förmögenhet bidraga till ett sä stort ändämäl?
Samt medelst en billig proportionel afgift sätta Stats-Wcrket i ständ, att efter omstandigheterne tillöka de Wärfwade Regementerne?
En sädan afgift more icke sivär att förcflä och bestämma i nion af dcN öfriga Bewillningen, och dä Medes Extra Roterings-beswäret blefwe allmänt, skulle densamma blifwa bäde mer tillräckclig och äfwen mindre motbjudande; 2:0
Ehuru uNder närwarande milda och rättwisä Regering wi kunna wara trygge för mitzbruk, sä borde wäl dock wid stadgandet af wigtiga nya Författningar, äswcn aflägsnade faror och möjeliga framtida MiAbruk icke alldeles lemnäs ur sigte.
Säledes dä bäve detta och andra Landers Historia wittnar, att en Nations wäpnade simla kan wäL«s och försptllas för blotts sä, kallade Subsidier, dä Sub - 974 Den 26 Npkil. sidier lätteligen skulle kunna sätta en Regent i ständ att Umbära dc sä kallade Lretzitiver, .samt Medes bespara honom omgången, ate sammankalla Riksens Ständer; Sä borde en billig omtanka för Fadernesl-mdets söner, hwitkas armar sä wäl behöfwas för Åkerbruket, Bergsrörelsen och andre hufwudnäringar i ett folkfattigt land, fordra det Uttryckliga förbehäll:
Att Förstärknings - manskapet samt Extra NotmngeU ej mätte brukas Utan till Fäderncslans dets egit försmak. n:o Dä i FRstagct proiectekast
Att undee Rrig all RcerStering för Regenienterne stall uphöva, tnen Lere, mot Aörftärknings^manstapet alltid hällas fulltaligt blir sädant en lackning af winst för den rikare pä den fattiges bekostnad.
Endast de förmögnare som hafma mänga Hemman och Medes borde anskaffa flere Necräter, skulle winna harpa; Men den fattigare, som till exempel blott hafwer i eller Detler 4'dels Mantal, har wäl ingen bätnad utan fast mer sorg och grämelse, dä dan mäste hälla sin» Söner osti Drängar i ber. dskap till Recrutering för hela Armeen blott för den ringa förmon att slippa Rccräteringss kostn den för den hälft, fjernd l eller Åttondedel i sin Rote för hwilken han elf st i wänlig ordning haft att answaraAtt kalla sädant en lindring eller lättnad, torde med stak kunna beräknas säsom obetänksamt och foehastadt. 4:0 Skulle Kongl. Mants och Kronans inkomster alt för mycket lida om äswen i fredstider det blifwande
Förs stärinings-manffapct skulle befrias frän Ärono-Utskyldcr.
Uptecknandct af detta manskap förr än det behöfwes, kunde ock wäcka en för tidig farhäga och mistnöje. 5:0 Torde det wäcka för mycken upmärksamhet och kanske omilia, om Regements Officerares merendels förs wänligare Boställen skulle sritaaas för Extra Noteringen, dä sädant besmär lägges pä afwen det ringaste Civile ochEclesiastique-Boställe. 6:0
Om oroterad Jords innehafware icke möiligkn skulle kunna anffasf- Manskap sä skyndsamt sädant krafives, sä borde j män af ortens lägenhet utsättas en wist betalnings-afgift för hwilkcn ben felande Recräleringen af Den 86 April. 97Z af Kongl. Majit och Kronan besörjeS.
Herr Ideuterkkälll, Esri Oultsf, inlemnade följande anförande:
Alt bidraga till Fäderneslandets förfinar lärer wäl ingen redlig Medborgare wilja undandraga fig; men detta heliga-åliggande bör ock ej kunna fordras utöfwer hwar och ens ägande fördel uti samhället.
Den skyldighet, att all »roterad jord uti Riket stall upsätta och bekläda Förstärknings-manstap i män af den Notering som andre Hemman i orten undcrgätt, mätte mål endast kunna grunda sig pä ägandet eller änninstone uppå ett owilkorlrgt ätnjutande af fulla afkastningen.
Ehuru motbjudande det är att tala uti egen sak, tror jag mig likwist böra underställa, huruwida möjclkgcn det rattwist kan päläggas alla deni som aro med mig i samma författning» att betala för hwad de egenteligen icke rä om.
De som ej äro jordägare haswa ju i egenskap deraf intet att förswara.
De förbindelser de ingätt lemna dem sällan större öfwerstott, an som deras arbete och omtanka förtjenar och till tarflig utkomst är nödigt.
Betraktar jag nu särskildt Kronans Lägenheter, äro ock de till Hemmantalet högt beräknade» i proportion af tzrm innehafwande jorden, hwarigenom det ifrägawarande Roterings-onus blcfwe högst betungande och ytterligare obilligt; härtill kommer, att »este Arrendatorer wid en sä olyckligt inträffande händelse, redan fä en betydande känning, genom bristande arbeta, re och en derigenom updrifwen dagspenning.
Ett dylikt förr okändt onus kan ej möjligen innefattas uti de allmänna skyldigheter, som Arrende-Contractct manligen älag» ger, och helgden deraf haswa Riksens Högloft.
.Ständer tillförene ansedt böra förbliswa orubbelig.
Dä desta Medborgare till det högsta kunna betragtas, som arbetande Capitalister, synes som utaf dem ej kan fordras annat bidrag än utaf deste, och derigenom njuta de rättrvisa. Zag wägar smickra mig, att genom desta anmärkningar ej misttänkas, det jag will undandraga mig, att gifwa till Fäderneslandet hwad i min förmåga skär; Redeligen stall jag Lid-, och AS. prok. 6:te Band.
Slör» Afd.
N:» 6».
976 Dcrr 26 2lpril. jag upfylla denna för mitt hjerta dyrbara skyldighet och dertill hafwa intet ospardt, dä tyngden deraf bliflver rakt» wist fördelad.
Lscl 6ustsk IdeutLislljölll.
Grefwe kölner, ^äolpb Lvran, yttrade sig:
Dä jag wnr en ibland dem, soini Plenum den iz-de mstodo ifrän sin rättighet att tala, ehuru de anmält sig, anhällcr jag, att, i. anledning af de nu skeende tilläggning»!-, äfwen i korthet fä namna hwad jag dä ärnat anföra:
Det maricke säsom det bästa möjliga försiag i ans ende till ifrägawarande ämne, men säsom det hwiitct igenom utarbetningen uti Utskottet jag trodde wara skickligast att förena sinnena, som jag ärnade tillstyrka bifall till Utskottets Betänkande. Zag ansag principens gillaiche och införande af wigt för Fosterlandets förswar och sjelfständig» het och jag trodde, att möjlige nstsit, g eller vsullkomligh - ter i tillämpningen skulle bäst af erfarenheten uppdagaS fliille lätteligen i en framlid kunna rättas.
L kwäl had , jag ärnat til-ägga, ätt om Betänkandet skulle remitteras, med anmärkningar, hade jag i synnerhet »vid aure puncter fästat min upmärksamhct.
Den ena angick rotcringen af den oroterade jorden och dess »verkställighet.
I>'g tror, att derwid bordt naiuna?, att icke annan jord än den, som redan är stattlagd eller satt - hemantal kast kennma i sräea, för att undivika ull twetydighet och chicanc,! anscnde till backstugor, inhyses- jons edlin- ar och sadan stogsmark, sein ännu ej är afmätt och rcfwad.
Meningen lär wäl i alla fall »vara den tili Betänkandet, men jag tror den kunnat tydligare uttryckas. Z anseende till wn-ksiälliahetcn af roteringen hade jag önskat, akt det förut »vid sädaira förrättningar nyttjade sätt, äfwen nu blifwit bibchällit i stället för det af Utskottet föreslagna, sorn har utseende af en Taxering.
Genom den uti Betänkandet för-flagne sammansäktning af NotcringsCommisionen wet man ej hwilken, soin där ffulle answar» eller öfwer hwem, eller i hwad ordning man skulle klaga.
Äid en förrättning sokn päläggcr jorden ttt i Krigstider olltid äterkommande onus, är det likrväl af »vigt för ägaren, att ej blifwa förförd-lad, att ej i förhållande till andra - Den 26 2lpril.
977 dra blifwa tyngre belastad.
Derföre hade jag önskat, att samma inramning, som fordom, eller wid de nyligen företagne roteringar i wista delar af Riket äfwen i detta för« stag blifwit iog-ttagen, sst akt Commissionen kommit att bestä af answariga EmbetSmän, säsom Landshöfdingen, Regements-C nftn, Domaren i orten och en eller par af Kammar - elle? Krigs-Collcgii Ledamöter, öfwer hwars ätgärder man kunnat i laglig ordning söka och erhälla uvprättelse i händelse man'dertill funnit anledning.
Dnr nägra af Ortens inncwänare blifwit upplysningswis tillkallade, med rättighet, att i händelse af uppenbar mannamstn till Protoeollct anföra sin protest, hade man, tror jag förmarat allas rätt utan att frångå hittills antagne Lagliga former och utan att betaga den skattdragande det hopp om Lagens beskydd, som wid alla tillfällen bör för honom bewaraö.
Den andra anmärkningen jag hade welat göra, angell' tiden, under hwilken individuel- ikulle wara underkastade utskrifning.
Jag finner dest utsträckande ända till 45 ar alt för owanligt.
Dä ingen Rote eller Rusthållare fär antaga en Aari, som är öfwer z6 är, hade jag trott, att samma förhållande bordt i anseende till UtstrifningsManffnpet iagttagaS.
Jag skulle äfwen förmoda, att förslaget derigenom blifwit antagligare, emedan det torde för nägot hwar synas en alt för läng tid den af 2.; str, att under densamma wara i owisthet om sitt öde, och jag hade derföre önffat, att Utskottet stadnat wid Baron LecleiLtröms förslag i detta amne.
För det närwarande anhäller jag, alt desta fa sttfstlja de öfrige Ridderjkapets och Adelns anmärkningar i detta Ämne.
Uplastcs och godkändes följande underdäniga Skrifwelse till Kongl. Majit:
Stormägtigste AllerNädigste Konung! l^ä behandlings-sattet med Skogarne i Riket icke altid warit det mäst hatande för Staten och enjkildte, haf - 973 Den 26 April. tva Riksens Ständer insekt nödwändigheten af förbättra.
Le stadgande» till fö nion för denna wigkiga gren af Allmänna hushällningcn.
Men da hushällningcn med Allmänna Skogar i bela Leff widd, äfwcnsom frägair vm indragningen af Iägeri-Staten, hwilken, da den fallan medfört en mot desi kostnad för Riket, smarande nytta för det Allmänna, ! afseende pä Skogarncs wärd och skötsel, Riksens Stander ansett wara pä de fleste ställen öfwerflödig och onyttig, funnits äga en sädan beskaffenhet, att alla lscala omständigheter äro nödwandige att känna, för att tvid stadgandet af en lag i detta fall undwika misitag, och att serstildte föreskrifter lämpade efter Lands-OrterneS olika beflaffenhet äro tjenligare än en enda Allman författning; hafwa Riksens Ständer trott sig böra hos Eder Kongl.
Majtt i underdånighet anhälla: i:o Att Eder Kongl. Majtt täcktes i Räder anbefal, la Landshöfdingarne, att hwar och en i sitt
Län, där Allmänna Skogar finnas, höra Innewänarnc genom Deputerade, öfwer alla med Skogs-hushällningcn därstädes gemenskap ägande delar; äfwen som om wärdén och tillsynen deröfwcr, samt dermed, jemte eget utlätande till Eder Kongl- Maj:t skyndsamt i underdänighct inkomma.
Hwarcfter sedan Kammar-Collegium samt EffwerHof-Iägmästare-Cmbetet äfwen bliswit hörde, en Commite sunde i Räder förordnas, för att af alla inhämtade uplysyingar och utlätande upgöra förslag, antingen till en fullständig allmänt gällande Skogs - Ordning eller till flera serskilte för olika orter i Riket. ow Att wedcrbörandc Collegier och Embetsmän mätte anbefallas, att ofördröjligen inkomma med fullständige upgiftcr och yttranden: r:o angäende huru mänga och af olika namn warande Kronans Skogar, som ännu finnas wara odisponerade, samt huru mänga eller stora delar deraf nödwändigt böra bibehällas för Allmänna behof, och huru wärdén af dem bör handhafwas> 2:0
Om eif de sä kallade Härads-Allmänningarne någre till hela -eras widd eller kill wista delar böra bibehällas för Kronans - Dell 26 April. 979 nans eller Publique behof, med upgift af Skalen dertill samt z:o rörande Harads Allmänningar^ delande imellan Socknar, som sädant ästunda, wid werkställande af hwilken delning alla,vä samma allmänningar redan tillätue intagor och S-ybyggen likwäl torde böra förblifwa orubbade, samt dar kärr och mastar eller tjenlige ställen ti/i nyoolingar finnas, dcste till bibehållande af en jämn delning i sjclfwa Skogen, derifrån undantagas, samt se» dermera ester Härads-bserncs öfwerenskommelse uplätastill Nybyggens anläggande hwilka sedan, enligt gällande författningar stattlagde kunna, jemte folkmängdens tillw.ixt bereda inkomster för Staten. ^ z:o Att Eder Kongl.
Majit ester dcste uplysningarS erhållande tacktes i Näder bestämma, hwilka och hurn stora Kronans Parker och Skogar, böra för Allmänt behof gwarblifwa samt med afseende pä localaomständigheteroch Rikets förmon, Nädigst läka de öfrige for Allmän räkning genom Auction försäljas till den mästbjudande, som derZ e: häller full ägande rätt, mot wilkor antingen af en wänlig skatt, ester ortcrncö olika method, eller ock bestämd grundränta för hwarjc Tunneland, med eller lis tan frihets är, efter omständigheternc. ^ 4:0
Att bcsigtningar och undersökningar maga ädesteAllmänningar, af Landshöfsingarne, s8 snart ffe kan, förrättaS; hwarwid noga bör utrönas:
Allmänningarnes primitivcr widd, samt huru och pä hwao sätt, i händelse nägre till odling uplatne trackter derä finnas, sädane crhällits, i hwilket fall om efter Z ärs förlopp, sedan innehafwaren derL undfätt Resolution, ingen odling ffett, trackten synes böra till Allmänningen ätergä. 5:0 Att Eder Kongl. Majit i anseende till hushällningen med de större Krono-Skogarne, neml. de uti Norrland, Dalarne och Wermfarid, täcktes ester fig företeende omständigheter samt Znnewänarnes och -Wedcrbörande Embctsmäns hörande, i Näder widtaga de mätt och steg, som för hwarje ort finnas tjenligast och för det Allmänna nyttigast, antingen genom försäljning eller uplätande till Nybyggens anläggning, hwarwid, jemts omrädetS fastställande, skattläggning altid torde böra ske pä samma 9?0
Den 26 April. gang, utan akt derföre hindra bewiljandet af frihets-är, dem Riksens Ständer anse böra utsattas till minst 25. 6:0
Att, dä en wcrkclig ägande rätt alsid mcdförcr den bäst uträknade enskilda bushällmng, de Allmänningar, som stro kill Erufwor anstagne, inäga till sä stor del deraf, som för Grufwc-driften erfordra?, lemnäs under Gruf, welagcts enstilda och omcdelbwa tillsyn och ivärd, samt om nägor öfwcrskott bliftver, detsamma sedermera sörsäljce lika med Krono-parker. 7:0 Att ägare af Hemman i allmänhet af hwad natur som halst, men ej Abver, mäge hädanefter, enligt Kongl.
Försäkringakne of den 21 Februari, och ; April 1789, lemnäs full dispositions-rätt öfwer de pä dera? agor wä.rande Skogar med undantag af Ekeskogen, samt de Hemmans Skog, där lagligen bewakade förord enskilde emellan, äga rum. ?:o Att den Allmänna tillsynen öfwer Skogarne ä Boställs - och Krono - Hemman mä uppå Eders Kongl. Majus Nådiga Förordnande ankomma; att dä undersökningar hällas st Prest-bol, äfwen wiste Deputerade af Församlingen mäge wara närwarande , samt att till den uti Skogs-O dningen asar 1805 tltiätne Kolning ä Boställen, äfwen mä tilläggas aftalu af hwarjebanda Skogs-effecter, dock under samma Controll, som denna Förordning bjuder. 9:0
Att dä erfarenheten wisat olämpligheten afallahittils widtagne Författningar till Ekars fortplantning och consirvaticn, i Räder mätte stadgas: i:o
Att sedan en ny besigtning i de-Orter, bwarifrän transport af Ekwirke med sörman kan ste» blifwit werkstäld, alla för Kronans räkning stämplade Ekar ä sädane Hemmans-agor, der äbocn är jordägare, mäge antingen för Kronans räkning fällas, eller ock, der de ej äro för dest behof crfordcrlige, genom allmänna Auctioner till Stats-Lassans förmän föryttra?, inom iflrz ars flut, efter hwilken tid alla Ekar böra jordägaren under fri dispositions-rätt tillhöra; dock att äldre Författningar om Ekebarkens samlande mä förnyas och förbättras; körande äfwen berörde besigtning sträcka.sig till Arono-Hemman och Boställen, sä att alla Den 26 April. dcrä warande oduglige Ekar fä af Äboerne fällas och be» gagnas. 2-0 Att all Ekfällning mä ske geiiom rothugg» ning zw Att wiste indragne Bostääen i de Orter, der Eken trifwes, och belägenheten för transport är föroelagtig, aiiflas lill Ekplantering. w Att hlishällningen pä Krono- och Boställs- jord maförblifwa under ^rono-Betje» ninge s ward pä samina fot kom 1805 ärs Kongl. Skogs» Ordning stadgar, Utwälsa att titt större upmuntran för wärdén af detzc träd, Äbocrne mägcsättas i ätnjutaiide af den wid samma Författning bifogade Topas fulla belopp. 10:0
Att, enär med full ägande rätt följer fri dispositions- och försäljnings- ratt, de §.?. af nystnämde Kongl. Skogs-Ordning, hwilka stadga om Sägningar, ^Bräders och Timmers försäljande, Ljcrubränning och Barktagande, samt om swedjande, ej hädanefter mäge lämpas till de Hemman och Lägenheter, äf hwilka innehafwaren är ägare, och n:o Att alla Betalnings-Summorna för de Kronoparker och Skogar, hwilka komma att svryttras, mäga insättas i Riksens Ständers Banque samt endast till afbetalning ä RiketS flthd anwän-as.
I f mman'mng härmed haima Riksens Ständer äf» wen till granskning företagit Kongl. Maj:ts Nädiga Stadga, angaend: