Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag hemställer, om icke äfven de böra sättas till a5 procents iuförsel-tullj i stället för i5.
Herr Grefven och Landt Marjkalk en hemställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg inkommande tullen å Etuis böra till 25 procent bestämmas.
Då tulltaxan ventilerades var jag frånvarande, når bok» stafven M. förehades;, och observerade ej, ätt högre tull blef laggd på målningar ån på bilder.
Jag får underställa Herr Grefven och- LandtMarskalken sapit Högloflige Ridderskapet och i . 3Den 25 Augusti /. tn„
Adeln, om icke de böra komma under samma cathegorie, samt om icke målningar utan glas och ram må blifva tullfria, men de, sorn åro försedde med glas och ram, beläggas med någon billig tull efter garniturets värde.
Herr Munck af Rofenjkjold, Eberhard’.
Om jag hade varit närvarande, då frågan om tullen å konststycken förevar, hade jag gjort samma anmärkning vid deras tullfrihet, som jag nu gör vid Grefve Cronhjelms framställning rörande målningar, att nemligen man icke bör lemna mera tullfrihet åt illa gjorde målningar» ån åt vålgjorde stöflor, och att det år icke mindre skål, att icke befria fiån afgift ett dåligt så kalladt konststycke, ån ett vål förfårdigadt handtverks-arbete.
Om tullfrihet skall lemnäs å konststycken, böra de vara verkeliga konststycken, men, så mycket jag förstår, förtjena de, Sorn hit införas, sällan detta namn.
Som nu det i alla fall svårligen kan bestämmas, når de åro verkeliga konststycken, så år det ej skål, att för dem stadga en ovilkorlig tullfrihet.
Om det år en ostridig sanning, att flere amatörer finnas af stöflor, ån sf konststycken, och att få andre införskrifva konststycken, ån de sora veta värdera dem, så tror jag mig icke häfva saknat anledning tili min framställning.
, Herr Munck af Rofenjkjold:
Jag skall visserligen för min del bifalla Grefve Cronhjelm» förslag, i fall »ådane konststycken erhål - 9*n a$ Augusti f. m. 1 la kånnares intyg, att de verkeligen åro det.
Men jag får påminna, att de fleste målningar, byster, och andra så kallade konststycken, införas af Italienare och kringvandrande försäljare, utan något afseende på någon fullåndad konst, samt blott för vinst, och ju mindre konst ligger i arbetet, ju större vinst för såljaren.
Herr Lefrén, Johan Pehr' Då Ridderskapet och Ådeln, i afseende på bildhuggarearbeten stadgade, att tull på dem ej skulle låggas, skedde det med anledning af en Ledamots framställning, att man ej borde hindra konstsinnets utveckling i landet.
Jag tror att Grefve Cronhjelms förslag instämmer med denna grundsats, sorn gälde vid ofvannårnnde beslut.
Ingen artist i landet lår fordra, att hans konstproducter skola fredas för utländsk concurrence, och således år denna sak ej i »amma cathegorie som öfrige artiklar i Tulltariffen, så vidt frågan år att skydda inhemska nåringarne.
Hår år blott fråga om en obetydlig inskränkning i inkomsten' för Statscassan, och då hemstålles, huruvida denna ohetydiiga minskning kan motväga obehagligheterna i omdömet, att hafva motverkat sjelfva modellernas införande, hvarefter konstsinnet skall bildas.
Jag medgifver visserligen med Herr Munck af Rosenskjöld, att icke alla konstproducter åro mästerstycken, men det år svårt för Tullbevakningen att bedömma dem, och det skulle leda till öfvertrådelser af författningen, om man oeruti skulle bestämma några skillnader.
Jag tillstyrker således bifall å hvad Grefve Cronhjelm föreslagit, jgcn »5 Augusti, f, m. Herr Grefven och Landt- Marskalken föreslog , att målningar utan glas och ram måtts tullfritt få införas.
Hvarefter Herr Grefven och LandtMarJKalken hemställde, huru stor tull borde å målningar med glas och ram bestämmas.
Jag skulle vördsamt föreslå, att för målningar med glas och ram rnåt* te betalas 20 procent af garniturets värde.
Tullen år af Utskottet föreslagen till 5o procent.
Uppå derefter af Herr Grefven och LandtMarskalken gjord proposition, fann Ridderskapet och Adeln för godt bestämma inkommande tullen å målningar med glas och ram till femtio procent af garniturets värde.
Friherre Cederfirårn:
Jag får underställa Ridderskapet och Adeln, om ej, i afseende på zink, det blifver nödvändigt att införa en ny artikel nemligen arbetad zink, och att den må uppsättas till något högre tull, än den råa, till exempel till i o procent, ty vi kunna sjelfve valsa plåtarne.
Och blef denna Friherre Cederströms hem.' ställan, uppå gjord proposition, af Ridderskapet och Adeln bifallen. tirri' J 5 An-fusli f. nh 9 Herr Cederfelt' öld, Pehr Göji eif:
Bland trådslagen af ved åro ej -bok oelu > k upptagne.
Jag förmodar, att det år en förgätenhet i tariffen.
Jag hemställer således, om man icke antingen bör tillägga dessa trädslag,' eller ock sätta ved af alla Jlcig.
Friherre Cederftrorn:
Jag tillstyrker det sednare, ty utom bok och ek linnas mångå andra trädslag, ån de uti tariffen specificerade.
Jag anser det derföre vara bäst, att utesluta alla benämningar.
Herr Grefven och Landt Mar/kalken hemställde, om icke, vid artikeln trädslag af ved, de gjorde specificationerne kunde uteslutas, samt i stället införas orden; af alla Jlag.
Härefter godkändes ofvanberÖrde ProtoeollsUtdrag, så lydande:
Utdrag af Protocollet, hållet hos Högh Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm förmiddagen den 25 Augusti 1823. S. D. Vid förnyad föredragning af Bevill - mngsUtsköttets den 3 i sistlidne Julii under N:o 29 afgifne, samt den 5 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 5 sistlidne Junit under N:o 12 meddeldte Betänkande, rörande da *0 Ben 35 Augusti /. m. genom Stora Sjötullen inflytande Bevillningsmedel, stadnade Ridderskapet och Adeln i föl. jande beslut: 1) Att irsta, 4:de och 5:te punkterne af Ridderskapet och Adeln biföJlos. 52)
Att 2;dra pupkten skulle erhålla följande lydelse:
Som Riksens Ständer uti den Tullbevill— ningsTariff, hvilken kommer att utfärdas, icke kunna bestämma annan tull å varor, än den, sorn, med förekommande af Tullförsnillning, bäst försäkrar Statens inkomst, och således med Statens interesse öfverensståmmer; men Kongl. Majit ensam, i afseende på utländska Magter, år i tillfälle bereda en för Svenska Handeln förmånlig reciprocité; borde Riksens Ständer, uti underdånig skrifvelse, uppdraga Kongl. Maj:t att icke allenast vidtaga alla de mått och steg, Han, i afseende härå, med Landets båsta finner förenlig?, utan äfven allmänneligen låta kungöra de jemkningar eller förändringar uti den stadgade tulltariffen, eller införsel-förbud, hvartill Utländska Magters bifall eller vägran att ingå i en för Landet nyttig reciprocitet, kan föranleda, så väl i- afseende å förhållandet med sjelfva handeln, som äfven hvad angår hel eller halffrihet för Utländska fartyg, samt bestämmande af Skepp ^umgälder, m. m. 5)
Att 5:dje punkten i Utskottets Utlåtande gillades, med tillägg; att Riksens Ständer tyen *5 Augusti f. rn.
(1 borde till Kongl.
Maj:t i underdånighet öfverlemna, att i händelse Kongl. Maj:t efter ett års förlopp, och vederbörandes hörande, skulle finna andra utvägar till befordrande af en ökad säkerhet och controll, samt Statens dermed förenade interesse, erfordras"; Kongl.
Majit då skul. le äga vidtaga de åtgärder han för ändamålet kunde finna vara de tjenligaste. 4)
Att 6:te punkten af Ridderskapet och Adeln bifölls, med tillägg icke allenast, att de Städer, u'i hvilka credit-upplag kommo att äga rum, borde anskaffa tjenlige byggnader, hvilka kunde till Magaziner användas, utan ock, att underdånig anhållan borde hos Kongl. Majit göras, det Kongl. Majit täcktes, vid credit-upplags beviljande, i Nåder tillse, att någon skada derigciuom icke må tillskyndas de fabriker och näringar, hvilka härstädes blifvit uppdrifne till någon höjd, och således erfordra Statens skydd och omvårdnad. 5) Att den af BevillningsUtskottet uppgjorde och vid dess första Betänkande N;o 12 bilagde tariff till TullBevillningens utgörande å de i samma Tariff upptagne varor af Ridderskspet och Adeln godkändes, likväl under iakttagande af följande förändringar: A.
Arrack * , Häl El r-l "S 3 .TTCTs g § g B ll r? 0 2 3 O Q. CD 0 3 ® ♦ • 60 Dm 3g Augusti /. m, Bark — Eke : . . 1 — alla andra slag . * * af utländska trädslag, hvilka ej yäaa inom Riket, ej specificerade Bilder, som kunna komma under namn af konstsstycken, må, ehvad de äro förfärdigade af Svenska eller utländska Konstnärer, tullfritt införas.
Bildthuggare-arbeten af träd Architectoniska ornamenter och prydnader .
Bly —- oarbetadt i tackor och rullar .
Broderier af guld, silfver, silke, bomulls- och linnetråd på kammar- och netielduk, kläde eller hvad annan sort väfnad . •
Bönor — Caffe . ... C. Canel Citron Saft Comp asser Desman D. 3
J 1 O 25 5 5 io 5 20 25 5 i 5o 25 20 IO 25 i 5 ttn tg Augusti f% mi E.
S* >0 § 5-G 1—-1 <-f i-Q ua 3 s 0 3 2 £ >-f CO® gg aä. • ® 2 O, E.
Emailleradt arbete : a5 Etuies, med deras tillbehör «f Guld, Silfver och Metall 25 F.
Fabriks-, Handtverkeri- och andrs Slöjde-varor, af alla namn och slag, i denna Taxa ej specificerade . 5o 1 Flintor, huggna 5 ~ Agath 5 Flintsten, oarbetad . . % 5 Frugt — Jordfrugler, alla slag ej specifi- cerade .
xoo ] — Trädfrugter, alla slag ej speci- ficerade . . , 5o 1 Färgor Krita, hvit, oslammad 1 ♦ slammad . lo — — röd och svart 10 — Kugellack . , , io H. Hattar alla andra slag , 5 35 1 Hirtz, se Spannemål, Horn Hjort, raspadt j . ; a 5 I lhtn Jj åugust i /, m ^ 2
Jern smidt, ankrar, ankarflyn och draggar, armboltar, hamrar, rodderjern, skeppsknän och smedje-städ, större eller mindre . .
Stångjern platt, gröfre eller finare, rakt eller krökt, 5-8:dels tum tjockt och deröfver, af större eller mindre bredd och längd, fyrkant öfver 5-8; dels tum längre eller kortare Bultjern, rundt eller kantigt, och sänksmide af alla slag Knipp-och fyrkantjern af 5- 8:dels tum och derunder, smidt, skurit eller klippt med eller utan band . ...
Band- och plattjern under 3-8:dels tums tjocklek, smidt, skurit eller 100 100 100 100 fUn 1| Augusti f, nH >S C 3 E- 7C cS 3 ^ T3 0? -1 oo §1 3 5 5 3 s 3 o * a> valsat i stänger eller stycken, med eller utan band IOO 1 *•— Gallerjern och Salt-panns-plåtar lOO I .
Manufactur-smide jernplåtar, oför- tente, enkla och dubbla, tak- och spjellplåtar, samt spik af alla slag 100
I —r — __ allt annat som in- nebegripes under jern och stål, svart, slipadt fi- la dt, poleradt el- der förtent gröfre eller finare IOO 1 _ Gjutit _ Gjutgods till Machinerier och delar deraf , 5o 3 _ Tack, Osmunds och Ballast . 10 oo Allt annat gjutit arbete, tillver- kadt vid Reverber eller andra Smälteverk, än vanliga Mas- ugnar . IOO 3 _„ Gamla casserade Kanoner och Bomber . . . 100 3o _ Skrot af gammalt gjutit eller smidt jern ooh stål IOO 3o tttn . 3g Augusti /. m. 3 ~ 7? — 0 "E 3 c 3 3 s a • a> H -o Cfc -1 £*> O cd o c CE o* 3 a> Instrurnenter, Musikaliska, Waldthorn och Trumpeter .
Juveler, så väl innefattade af alla slag, 5o i som oinfattade, må tullfritt införas K. i Kläder, gång-, linne- och sängkläder, nya, af alla namn och slag Knapergall och Ekollon, maine eller 25 i omalne . , 5 i Koppar, rå • > » IOO 3o slantar, myntadé’ IOO i5 Kort, spel- j l OO i Kreatur, lefvande, Hästar 25 i RaceHingstar , 5 i _ alla andra slag a5 i L.
Ljus, vax-, hvita eller af spermaceti 5o i M. Mattor, bast .
Metall, arbetad, zink , Muscus . ..
, 2 5 10 5 i Mynt, af silfver , , j fritt -i5 äf guld . fritt 15 Målningar, utan glas och ram «_ med fritt —i ptn 25 Augusti f, m. ^ nied glas och ram; tullen beräknas endast å garniturets värde i P Peltead eller Pelsverk
Får- och Lamskinn, alla slag beredda Pennor, skrif- beredda Perlor, äkta, så val infattade som oinfattade, må tullfritt införas.
Plogar . . .
Pommeranoer i . . Porcellaine, oäkta, alla slag, ej specicerade . . , <2- Qvicksilfver eller Mercurius ♦ R.
Rötter, Sparris . S. Salt, Kok- 1 Bergsalt till raffinering Liineburger, raffineradt .
Saltsten eller Sleke J Senap, malen 0 g 3 5o i5 3o 5o i5 25 10 10 i5 10 25 xo 55 3 P - Ridd. o. Ad. Pr.\ YII, B, e.-örn Afd, 2. 18 iw» 35 Augusti f nt; Silfver, oarbetadt ; ; » Skomakare-arbeten , , .
Skollär af alla slag .
, Spannemål, Hirtz 2 .
, Sten — Mergelskiffer, tjenlig till Lithographiska stenar .
, Stenkohl . . * , Strängar — Messings- och Stål » » — Tarm , i Stärkelse, hvit .
, , Svafvelblomma , Socker, rått, — — krossadt Lump- j m— Topp Säckar, sorn inkomma med Spannemål och andra varor » T.
Tackjern • ♦ 2 Tandpetare, alla slag, med och utan foder, ansågs böra utur Tariffen utgå.
Tjära t Tjärbärma eller vraktjära Tobak, karfvad, — — i karduser eller lös i fastager , .— — Knaster , — ^Cigarrer , . ' r? 3 EL pt — 0 ^ 3 H Zn *0 CfQ 0 3 0 CD 3 S 5- E • CD 8 el 3- “ fritt ~5 20 1 5o 1 10 1 ' .
Io 20 fritt 5o 1 10 1 100 1 5o 3o 1 5o 1 55 l 10 So 10 4 i5 20 60 60 1 60 1 Den 35 Augusti f mi ►j E- ^ 13 0 ^ 3 1- *. 8 1 0 >-< 3 Pj p 0 ° a CD P a ® Träd, buskar och plantor, friska, alla slag fritt i Träd virke >— Axelträd och Blancarder, Hjul-lotar och Naf, af hvad trädslag sorn helst 5o i ; Gevarsstock-ämnen .
5 Bjelkär eller Balkar af furir eller gran, alla slag ro 5 af alm 5 20 ;— af ek 5 5o —- af björk och bok . 5 10 af andra slag 10 5 •—- Bräder och plank, sågade __ furu, gran och björk, alla slag 10 5 Eneträd och ehestafrar 5 10 Handspakur 10 5 Handspaks-ämnen 10 5 .— Knän till skeppsbyggnad af furu och gran 10 5 -— Krumholtz och Kultar af furu och gran 10 5 — Läckter, huggne eller täljde 5 5o — sågade 10 5 ___ Master och större Bogspröt af alla slag 2 5 -— Pipenhollz 10 5 — Pumpträd, borrade 10 5 0 borrade • , 8 5 so
Den 25 Augusti /, ml H c r-* — 0 ■3 3 — C-, *73 ckT HJ cuo 6 3 O ftS O 3 ö
Cj a> ■ O CD 0 a 3 0 Spar rar af furu eller gran, kanthuggne på fyra-si- dor, längre eller kortare ifrån 5 till 8 turn tvärt- & öfver sidan 10 6 — Sparrar, Ribbor alla slag af mindre tjocklek än 5 tum 5 5o _ Spiror, alla slag, ej under 5 tums diameter 10 5 — Runda träd af mindre tjock- lek ; 5 5o — Spittholtz af furu 10 5 Staf och Klapperholtz 10 5 .
Stolträds-ämnen 10 5 — Sågblockar af alla slag och Bjelkar under j 1 tums fyrkant och 11 alnars längd . 5 O O Cl Takrännor 5 20 — Timmer af furu eller gran, som icke kan anses för bjelkar, sparrar, spiror ejler sågblockar 5 10 Trädskor 10 5 Trädskedar 10 1 — Tunnbottnar och Tunnstäf- rar, huggne eller klufne, af ek eller bok r-' 5 5o Deli 5g Augusti /. m.
St — Tunnbottnar af furu och gran sågade af ek af bob . — af furu och gran i Årträn eller ämnen till åror Hvarjemte Ridderskapet och Adeln, i afseende på tullen å Trädvaror, fann för godt i allmänhet stadga: 1) Att den å ofvannämnde trädvaror bestämde tull icke borde tillämpas å de trädvaror, hvilka från Norrige hit till Riket inkomma. 2) Att i nya Tulltaxan dimensionerne å Bjelkar, med undantag af dem, som under sågblockar blifvit uppförde, borde på enahanda sätt specificeras, sorn i gamla utgående Tulltaxan, samt Tullprocenten derefter sedermera rättas. 3) Att till Kongl. Majit skulle i underdånighet öfverlemnas, att, efter förekommande omständigheter, vidtaga de anstalter och förändringar i nya Tulltaxan, hvilka af särskilta orters skilj - E-g- F.d § ►-» p “Ö CfCr k-J WO § i O t® 0 a 0 c.
S- Oj * CD a a 5 5o 5o 5 5o 5 5o 5 5 5o 23 Den 25 Augusti f. rn. aktiga förhållanden tilläfventyrs kunde påkallas. * Täcken, __ stoppade, af alla andra, namn och slag. U. Ull, grof Islands, Jutlands, Polsk och annan grof I händelse utländskt kläde skulle blifva förbudit:
Ull, fin Portugisisk, Spansk, Saxisk och ali annan fin . . grof Islands, Jutlands, Polsk och annan grof . 4 V. Yanille ....
Ved af alla slag, med undantag från Norrige —- från alla orter in om Riket Vin _ 1) Vinsorfer, hvilka icke införas på bou t cili er, och således icke eller få förtullas bouteillevis; 20 10 5 5. 8 5 00 Ben 2g Augusti /. m, t% a) Hvita Franska, Span ska, Portugisiska och Italienska särare viner Det Tullvärde sora bestämmes, får ej understiga 4o sk.
Banco kannan. — b) Röda Franska, Spanska, Portugisiska och Italienska sämre viner Det Tullvärde sora bestämmes, får ej vara mindre än i R;dr 12 sk. kannan, 2)' Vinsorter, hvilka på bouteiller införas oell förtullas:
Champagne oell Bourgogne «, • Minsta Tull värdet är 2 R;dr bouteillen.
Cap oell Tokajer Minsta värdet är o R:dr bouteillen., 5) Vinsorter, hvilka, införas bå - »4 Den 2g Augusti f, m. de på bouteiller och i an dra käril: — Hvita och röda viner från alla orter, förut här ej specificerade Tullvärdet bestämmes till minst 4 R:dr kannan, antingen vinet inkommer på käril eller på bouteiller, men i sednare händelsen fortullas bouteillen särskilt.
Glas. Vindrulvor, alla slag ; [Vinsten . . * Salt .Väfnad, Ylle __ Filtar, alla slag — — Commisskläden Sluteligen ansåg Ridderskapet och Adeln det tillägg vid den nu pröfvade Tulltariffen böra äga rum, att Riksens Ständer skulle hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj;t, efter vederbörandes hörande, täcktes, enligt de af Riksens Ständer fastställde grunder, vidtaga den nedsättning af Tulltariffen, hvartill omständigheterne kunde föranleda.
Ut supra. 20 10 1 o 10 20 2 b Inkommande | Tullprocent, j Den 25 Augusti f, m, 25 Företogs till pröfning LagUtskottets flen 21 sistlidne Julii under
N;o 106 afgifne, samt den 5 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, i anledning af väckte frågor om förändringar uti BrottmålsLagstiftningen.
Herr Stråle, Nils Willielm'.
D? förslag
Lagutskottet uti åtskilliga punkter framställt, åro af den vigt, att de otvifvelaktig! kräfva en närmare uppmärksamhet.
Jag har dock ej haft tid att skrifteligen sammanfatta de anmärkningar, hvartill dessa förslag föranleda, men jag skall försöka att munteligen i korrthet framlägga dem; och får, till en början, åberopa devid Utskottets Betänkande bifogade reservationer emot de delar deraf, som röra lifstids fångars deportation, och användandet af extrajudiciel bestraffuing å arrestanter.
Hvad deportationen angår, så torde den icke i något fall kunna äga rum, utan att genom uttryckelig lag vara föreskrifven.
Vi hafva en Lag, som stadgar den brottsliges landsfÖrvisande.
Men endast med tillämpning deraf, och icke på något annat sått kan en Svensk undersåte beröfvas rättigheten att vara det, äfven om han år en brottsling.
Rättigheten åter att extrajudicialiter besil’afla för brott häktade personer, anser jag högst äfventyrlig, och icke böra någon utom i nödfall tilläggas.
Lagutskottet har emedlertid tillstyrkt, att denna rättighet må blifva ganska oinskränkt, Hver och en vet dock, ail en o - 26, esit 25 Augusti /. m, skyldig person, sorn blifvit häktad och tilltalad^ känner harm deröfver, och under utbrottet deraf kunna hans utseende och yttranden ofta få likhet med en fräck och halsstarrig brottslings.
En underb.etjent kan misstaga sig derpå; tro den häktade vara stursk och uppstudsig, då han icke år det; och begagna sin rättighet att straffa honom.
Skall en sådan rättighet gifvas, bör den åtminstone icke kunna utöfvas, utan Domares förordnande och mot andre personer, ån dem, som förut varit dömde och straffade för vanfrejdande brott.
Hvad vidare beträffar Kyrkoplikten, derom Lagutskottet jemväl sig yttrat, så har densamma nu mera betydligen urartat från hvad den tillförene varit.
Ddss ändamål var från början en försoning, den straffade personen skulle upptagas i församlingens gemenskap, yttra ånger Öfver sitt hegågna brott, och anmanas till förbättring.
]Nu åler år denna åtgärd ett skamstraff, hvarigenom den brottslige ufeslutes. från gemenskap; med församlingen, och således en verkelig motsats till hvad den förut var.
Skall den emedlertid bibehållas och fortfara, bör den återbringas till hvad den fordom varit, i annat fall år deri utan allt ändamål.
Skall den åter anses som ett skamstraff, bör detta ej verkställas i Lykan, Jäg skulle således önska, att Lagutskottet ville något nogsre pröfva sine förslag i förenämnde hänseenden; och anhåller, att Betåa - Den 20 Augusti f, ni. 27 kandet må med dessa mina anmärkningar till Utskottet återremitteras.
Herr von Hauswolff, Carl Guflaf Reinbold:
Lagutskottet har noga öfvervågat de skål, som den siste värde Talaren anfört; och funnit de, på hvilka Utskottets förslag sig grunda, vara öfvervägande.
I afseende på depor tationen, har Utskottet icke gjort något ovilkorligt tillstyrkande, utan blott hemställt, att till Kongl,.
Majit må öfverlämnäs att pröfva, oin och huruledes en sådan, sorn allmänna och enskilta säkerheten synes påkalla , må låmpeligen kunna verkställas.
Jag vet ej nyttigt och gagnelig! vara, att bibehålla en hop grofva brottslingar i sårskildte förvaringsrum inneslutne, sedan de blifvit till lifstidsfångelse dömde, och sålunda från samhället skiljde.
Vi hafva nog många klagomål öfver de svårigheter, sorn åtfölja vården af dylika uslingar, de der blott rikta deras omtanka på möjligheten att rymma, och utöfva nya brott på dygdige Medborgares bekostnad.
Den andra frågan, hvarvid Talaren fästat sig, handlar om Domares, Konungens Befallningshafvandes och andre vederbörandes rått att extrajudieialiter bestraffa arrestanter.
En sådan rättighet har synts den värde Talaren menlig och vådlig.
Men om man eftersinnar, att Lagutskottet tillstyrkt sådan bestraffnirigsanvår. dande endast och allenast för de personer, som åro vanfrejdade, och icke för riem, som första gången åro tilltalade, så forde man dela fJtskottets öfvertygelse, och finna, att personer, som gjort sig förtjente af högsta kroppsplikt 28 Den 25 Augusti /, m. icke böra derföre obestrafFade få utfara i öfverdåd och sturskhet inför
Domaren eller i fängelset.
Då för andre Medborgare i samhället utväg alltid finnes, att återföra dem inom anständighetens och sedlighetens gråns, örn den Öfverträdes, kan jag ej inse något skål, hvarföre icke ett låmpeligt correctiv måtte för ofvanbemålde uslingar åfven stadgas.
Utskottet har också föreslagit en låmpelig aga, och dervid utsatt ganska tillråckeligt försigtighets-mått. —- Hvar och en, som haft eiler har den obehagliga befattningen, att såsom ransakare eller domare vara anställd i en ort, der flere brott ske, och der således arrestanternes antal år större, lärer icke sakna erfarenhet af deras förfarande, och huru ofta de tygellöst bullra och skrika, så att hela grannskapet försåttes i oro.--Jag tror således, att en tillbörlig anvånd husaga skulle vara lika nyttig som nödig, samt att blotta tillvaran af tillåtelsen att meddela den , skulle förekomma en mångd rysligheter, och stundom scandaleusa uppträden, hvilke efter ånnU gällande Lagar kunna strafflöst utöfvas.
Hvad den af den värde Talaren i tredje rummet anmärkta omständigheten, i afseende på kyrkoplikten, vidkommer, så finner jag för min del ganska åfventyrligt, att alldeles afskaffa den, emedan många göra mera afseende derpå, ån på sjelfva straffet,' men tror att- med den gräns Utskottet deriöre föreslagit, Utskottet träffat den råtta medelvägen.
Brottslingen kommer då att undergå den egenteliga kyrkoplikten, som gör ofta större impression på honom ån kropps - Den 25 Augusti f, ml straffet; men sjelfva skrifningen och aflösningen såsom en Religionsactus tyckes ej böra äga rum vid samma tillfälle, eller förr ån han visat botfärdighet; och Utskottet har derföre icke kunnat anse det vara rätt, att tvinga en obotfärdig att emottaga en i sådant fall åndamålslös aflösning.
På denna grund år jag ock lika med Utskottet öfvertygad, att det år låmpeligast, att vederbörande prest må bedöma, enär aflösningen kan den bestraffade personen meddelas.
Jag vågar i öfrigt hoppas, att den värde Talar ren skall med dessa upplysningar finna sig tillfredsställd, så ett L"gUtskottets
Betänkande må vinna fastställelse.
Pierr Ribbing, Arvid'.
Det år icke egentligen för att deltaga i diseussionen öfver ett ämne, hvilket jag åger tillfälle att i lagutskottet pröfva, men för att rätta ett af Herr Stråle begånget misstag, som jag anhållit om ordet.
Han har nemligen anmärkt, att Lag-Utskottet borde göra, hvad Utskottet verkeligen gjort.
Han har yttrat, att deportation icke kunde äga runi, förr ån en uttrycklig
Lag derom vore till. finnandes.
Detta har Utskottet ock tydeligen tillkännagifva, då Utskottet uttryckt den mening, att ingen af nu varande lifstidsfångar kunde emot sin vilja deporteras, utan att anstalt till export af brottslingar endast må för framtiden vidtagas.
Med den af Utskottet föreslagna extrajudiciel bestraffningen förhåller det sig lika så.
Herr Stråle har ansett, att den blott i hög - 3° Den 25 Augusti J, m.
Sta nödfall borde kunna åga rum utan Domares förordnande; likså Utskottet, som föreslagit, att en låmpelig husaga må kunna uppstudsige arrestanter meddelas, efter