Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Deremot torde i de båda, i hänseende till vidd, folkmängd samt socknarnes och det ordinarie presterskapets antal, minsta stiften, nemligen Calmar och Wisby, biskopslönen utan olägenhet kunna nedsättas något under medeltalet eller till 10,000 R:dr Riksmynt; Skulle detta underdåniga förslag pröfvas vara med billighet öfverensstämmande, blir det för samtlige biskopslönerna erforderliga belopp 150,000 R:dr Runt.
Jcmför man detta med summan af samtlige Biskoparnes behållna lönc-inkomst i penningar, utgörande enligt den bifogade tabellen 166,631 R:dr 66 öro, uppstår en besparing af 16,631 R:dr 66 öre, hvaremot vid jemförelse mod summan af de egentliga biskopslönerna, då inkomsterna af anslagna pnebendepastorat icke tages i beräkning, eller 01,943 R:dr 32 öre, en brist skulle uppkomma af ej mindre än 58,056 R:dr 68 öre.
Dessa siffror, om ock grundande sig på samvetsgrannt gjorda uppgifter, kunna emellertid, på sätt jag ofvan 14 Kongl.
Proposition N:o 63. i underdånighet anfört, icke angifva det förhållande, som vid genomförandet af en lönc-rcglcring kommer att ega rum, enär inkomsten af Biskoparnes boställen samt öfriga åt dem på lönen anslagna hemman och lägenheter, otvifvelaktig! kan väsendtligen ökas, men äfven om denna inkomst fördubblades — hvilket endast undantagsvis kan i den närmaste framtiden blifva möjligt — skulle de egentliga biskopslönerna ej fylla det belopp, hvilket jag på anförda skäl i underdånighet framställt såsom för en billig reglering af Biskoparnes löner behöflig!.
Att fylla bristen medelst statsanslag är visserligen möjligt, men åtskilligt skulle kunna anföras mot ett sådant förslag, hvilket sannolikt ej heller vunne Rikets Ständers bifall.
Deremot undanrödjes hvarje svårighet derigenom, att åt hvarje Biskop fortfarande anslås ett praebende-pastorat, hvilket jag vågar i underdånighet förorda.
Väl hafva Rikets Ständer uttryckt sin önskan att Biskoparnes pimbondcpastorat i sådan egenskap må komma att upphöra, således icke inskränkt sin framställning till endast vissa eller flertalet af dessa pastorat, men detta skedde under den allmänt rådande öfvertygelse, att Biskoparnes löner vore vida större än de i sjelfva verket visat sig vara efter den utredning frågan numera vunnit.
Att det i öfrigt hufvudsakligen varit den öfverdrift, att vissa Biskopar äro försedde med icke blott ett, utan två, tre, till och med fyra pra} b en d c-p a s t o ra ter, som af Rikets Ständer ansetts otjenlig, ådagalägges af Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 18 Oktober 1854, hvari Rikets Ständer, som i allmänhet ansåge “angeläget och önskvärdt, om praebenden kunde tillfalla sådana prestman, som voro i tillfälle ätt sjelfve utöfva vården hvar om sin församling,“ likväl förklarat sig hafva “funnit, att under nuvarande förhållanden och med nu gällande institutioner, vissa undantag härvid böra ega rum/' hvarföre ock enligt Rikets Ständers åsigt, bland andra, Biskoparne tillika borde vara Pastorer, “på det de må ega tillfälle att såsom prester verka och för att icke vara skiljde från det kyrkliga lif, som tillhör deras befattningar."
Denna åsigt eger ännu, och kanske nu mer än någonsin, sin fulla giltighet.
Oaktadt det mångsidiga i en Biskops befattning måste han företrädesvis vara prest, och intet åsidosättas, som i detta afseende kan stärka hans kraft eller lifva hans verksamhet.
En fortsatt utöfning af herdakallet skall för honom utgöra en ständig, erinran om de dyra pligter, i hvilkas uppfyllande han för sina medbroder bör vara icke blott en ledare, utan ock en lefvande föresyn, och i sjelfva sakens natur djupt liggande skäl tala således för den åtgärd, hvilken i nu ifrågavarande hänseende äfven af ekonomiska förhållanden påkallas.
Någon officiel utredning angående de prsebende-pastorater, hvilka företrädesvis böra komma ifråga att från biskopslönerna skiljas eller dervid bibehållas, har ännu icke skett, och lärer icke för tillfället vara behöflig, då en reglering af lönerna, med tvänne undantag, endast kan ske i mån af nuvarande innehafvares afgång.
På de vid inträffad ledighet blifvande eller förut befintliga tillgångar måste dessutom bero, om något — eller, bland flera, hvilket — pnebende-pastorat genast kan från tjensten skiljas, hvarjemte några af dessa gifva en så obetydlig inkomst, att de ej utan förhöjning i försam! ingar nes afgifter eller annat bidrag kunna bilda särskilta gäll, i hvilka fall församlingarnes hörande och andra förberedande åtgärder äro af behofvet påkallade.
Afgörandct häraf torde således böra till Kongl. Maj:ts nådiga pröfning öfverlemnas.
Ehuru jag således icke är beredd att i ofvanbcrörde hänseende framställa ett fullständigt förslag, torde jag i underdånighet böra nämna, att uti tabellen blifvit bland prsebende-pastoraten i första kolumnen upptagne de, hvilka jag, på grund af hittills erhållna upplysningar, antager företrädesvis böra af Biskoparne bibehå!?
Proposition N:o 63. 15 las.
Inkomsten af samtlige dessa pastorat utgör 47,656 R:dr 1 öre riksmynt, och om man dertill lägger de egentliga biskopslönerna 91,943 R:dr 32 öre, uppkommer en tillgång af 139,599 R:dr 33 öre, hvilken så nära motsvarar det för en reglering erforderliga belopp, att bristen utan allt tvifvel skall kunna fyllas genom ökade inkomster af Biskoparnes boställen och öfriga på lönen anslagna hemman och lägenheter, äfven om icke inkomsterna af sjelfva praBbende-pastoraten, vid en jemväl i afseende på dem möjligen blifvande reglering, skulle komma att förhöjas.
I afseende på de prsebende-pastorat, hvilka, i händelse detta förslag vid närmare pröfning skulle befinnas antagligt, böra från biskopslönerna skiljas, torde jagfå i underdånighet anmärka: att, hvad angår Göteborgs stift, någon tvekan icke torde uppstå, enär Fjärås och Förlanda endast genom särskilda, alltsedan år 1781 vid hvarje biskopsledighet i stiftet och sednast den 6 Mars 1856, förnyade nådiga resolutioner varit ett den utnämnde Biskopen personligen förlänadt prebende; att i vissa pastorater lönerna synas nog små för en Pastors anständiga bergning, så att betydliga tillskott skulle blifva behöfliga, hvilket naturligen kunnat undvikas genom val af andra pastorat.
Anmärkningen gäller hufvudsakligen angående Asaka pastorat i Skara stift, Lundby i Westerås, Hemmesjö och Tegnaby i Wexiö, Carlstads stads- och landsförsamling i Carlstads samt Hernösands och Hernö församlingar i Hernösands stift.
Härvid torde emellertid först böra erinras, att det vore en fördel, om vid regleringen öfverflyttning af inkomster från ett stift till ett annat i allmänhet kunde undvikas, hvilket är möjligt endast så vida man vid biskopsstolarna bibehåller de praebende-pastorater, af hvilka inkomsten närmast fyller den fastställda lönen, från hvilken regel undantag ändock någon gång måste ske, då, såsom t. ex. i Hernösands stift, det större praebende-pastöratet Nora är alltför aflägset från stifts-staden.
Hvad dessutom särskildt angår Åsaka, som ej har Komminister, är pastorslönen derstädes — uppgående till omkring 650
Rdr — otillräcklig för aflönande af vice Fastor, och finnes hvarken boställe eller stom åt pastor anslagna.
Detta prebende torde således, såvida ej dess förening med annat pastorat skulle, vid skeende utredning af frågan, visa sig lämplig, tills vidare få vid biskopsstolen bibehållas, men biskopslönen så beräknas, att vice pastor kan med fullt nöjaktig lön förses.
Hvad åter de öfriga ofvannämnda pastoraten beträffar, så — utom det att församlingarna väl torde vara benägna att höja sina afgifter, så vidt de erhålla egna Pastorer — äro i tabellen endast upptagna de inkomster, hvilka, efter afdrag af vice Pastorernes aflöning, äro Biskoparne behållna, och äro pastorernes inkomster således i sjelfva verket ej obetydligt högre än i tabellen synes, nemligen : i Lundby 1,115: 97.
„ Hemmesjö och Tegnaby 789: 3i.
„ Carlstads stads- och landsförsamlingar 1,277: 98.
„ Hernösands och Hernö 1,796: 29. då likväl i Carlstad likstol samt afgifter för vigsel och lysning ej äro inberäknade.
De tillskott, som möjligen kunna blifva behöflige, äro följaktligen ej af en betydenhet, som för en reglering bör utgöra något hinder; att i Kalmar, Carlstads, Hernösands och Wisby stift de församlingar, inom hvilka Biskoparne hafva sina boställen, ej blifvit beräknade, att företrädesvis vid biskops-stolarne bibehållas, hvilket kan förefalla oriktigt.
Jag har likväl föreställt mig, att de större stadsförsamlingarne, med sin till en dol rörliga befolkning, måste vara i synnerligt behof deraf, att själavården liandhafves af erfarne och inflytelserika herdal-, hvilka åt detta vigtiga åliggande kunna egna sin tid mera odeladt 10 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition N:o 63. än det för Biskoparne är möjligt.
I nämnde fyra stift saknas dessutom för närvarande
Domprostar, oell det skulle möjligen underlätta en snart behöflig förändrad och likformig organisation af Dom-lcapitlen, om ifrågavarande pastorater framdeles kunde till Domprosterier förvandlas.
Den största svårighet, som härvid möter, är att biskopshus i Kalmar och Wisby ej finnas, utan hafva Biskoparne derstädes fria höstäder endast i sin egenskap af Kyrkoherdar inom stads-församlingarna.
Detta torde dock kunna afhjelpas dermed, att, tilldess biskopshus framdeles kunde anskaffas, hyres-ersättning blir dessa Biskopar vid löne-regleringen anslagen till det belopp, som kan anses skäligt att bestämma.
I ofvanberörde underdåniga skrifvelse hafva Rikets Ständer, på sätt förut är anfördt, begärt, att, i förslaget till biskopslönernas reglering aflöning för särskilda Kyrkoherdar i prsebende-pastoraten måtte upptagas, äfvensom att derefter tilläfventyrs återstående öfverskottsmedel af de åt
Biskoparne nu anslagna inkomster måtte i samma förslag afses till förbättring af det svagast aflönade lägre presterskapets inkomster.
Enligt det förslag jag här underdånigst framställt, skulle för de nya Kyrkoherdarne någon annan aflöning än den, som författningsenligt åtföljde deras tjenster, endast undantagsvis blifva behöflig, och då Kongl. Maj:t dessutom till Rikets Ständer aflåtit särskild nådig proposition angående reglering af det öfriga presterskapets aflöning, synes mig lämpligast, att do medel, som möjligen vid ett ordnande af Biskoparnes löner blifva tillgänglige, och hvilka under den närmaste framtiden mäste blifva ganska ringa, få af Kongl. Maj:t disponeras till sådana utgifter, som af denna löne-reglering kunna blifva en nödvändig följd och tjena till dess fortskyndande.
Skulle framdeles och sedan löne-regleringen hunnit närmare sin fullbordan, något större öfverskott verkligen uppstå, torde det i alla händelser böra användas för ändamål, hvilka med denna fråga stå i närmare sammanhang, såsom t. ex. bildande af emeritilöner för Biskopar, som vid en längre framskriden ålder önska att från den ansträngande och maktpåliggande befattningen erhålla afsked; men då beloppet af nämnde öfverskottsmedel icke ännu kan med någon tillförlitlighet uppgifvas, lärer med hvarje beslut i detta hänseende tills vidare böra anstå.
Af hvad jag sålunda i underdånighet anfört, och då en noggrann uppgift angående den inkomst, som af Biskoparnes boställen och löningsjord framdeles är att påräkna, först i mån af afgång och skoende uppskattning eller utarrendering . kan erhållas, torde Edors Kongl. Maj:t i nåder täckas finna, att icke holler en till alla sina delar bestämd reglering af Biskoparnes löner för närvarande är möjlig.
Endast i afseende på grunderna för en sådan kan beslut nu fattas, och hemställer jag derföre underdånigst, det behagade Eders Maj:t till Rikets
Ständer aflåta nådig proposition innehållande följande bestämmelser att, i mån af nuvarande Biskopars afgång från tjensten eller så snart utan förnärmande af löne-innehafvares rätt ske kan, tjena till efterrättelse: l:o.
En fullständig reglering af Biskoparnes löner bör, i mån af nuvarande innehafvares afgång eller så snart sådant utan förnärmande af deras rätt ske kan och omständigheterna i öfrigt medgifva, verkställas. 2:o. Kongl.
Majda Nåd.
Proposition N:o 63. 17 2:o.
Dc löner, som, fri bostad oberäknad, dervid böra Biskoparne i de särskilda stiften tilldelas, bestämmas till följande belopp, nemligen: i Upsala Stift ftidr Runt 16,000.
Linköpings „ » » 13,000.
Skara „ » » 12,000.
Strengnäs „ » » 12,000.
Westerås „ » » 12,000.
Wexiö „ * « 12,000.
Lunds „ » a 15,000.
Götheborgs „ » » 14,000.
Kalmar „ » » 10,000.
Carlstads „ » » 12,000.
Hernösands „ » » 12,000. Wisby , „ 10,000.
Summa R:dr Runt 150,000.
Der biskopshus ej finnes, erhåller Biskopen hyres-ersättning, som af Kongl. Majit bestämmes, dock ej öfverstigande 1,500 Ridr. 3:o. Vid Biskops afgång eller förut, derest Biskop blifvit med förbindelse att underkasta sig löneförändring tillsatt, skall utredning sko af alla de med tjensten förenade löneförmåners belopp, för hvilket ändamål boställenas afkastning bör'med noggrannhet uppskattas, samt öfriga hemman, lägenheter eller jordar, sorn icke af Biskopen bobos eller brukas, eller för boställets skötsel äro beköfliga, så snart lagligen sko kan, utarrenderas, hvarje gång för så lång tid som för utarrendering af Kronans egendomar i allmänhet är eller varder bestämd, allt i den ordning och på det sätt Kongl. Majit täckes närmare föreskrifva. 4:o.
Om, efter skedd utredning, lönen befinncs öfverstiga det belopp, densamma enligt 2:dra punkten bör utgöra, med så stort värde, som svarar mot afkastningen af ett eller flere med tjensten förenade praebende-pastorat, bör det eller de derifrån skiljas och Pastor der tillsättas i den ordning, som för regula gäll är stadgad, dock att för hvarje biskops-stol ett prasbende-pastorat varder såsom sådant bibehållet.
Skulle prabendepastorat, hvilket enligt förestående grund borde från bisliopslön skiljas, vara så litet, att det icke förmår aflöna egen Pastor, må af Kongl. Majlis särskilda pröfning bero, huruvida detsamma skall med annat pastorat förenas eller tillsvidare vid samma bisltopslön bibehållas.
Bih. till 11.
1 Sami 1 A/d. 2 Band. 2 Haft. 3 lé Kongl. Maj:ti Nåd.
Proposition N:o 63. d:o.
Öfver,skjuter biskopslön det för densamma bestämda värde med större belopp än som motsvarar inkomsten af derifrån skilj da praebendc-pastorat, bestämmer Kongl. Maj:t hvilka inkomster ytterligare böra derifrån afskiljas.
Dessa ingå till Stäts-kontöret, för att under titel:
Biskops-löneregléringsfondeu redovisas och till jenmande af annan biskopslön användas.
På samma sätt förfarés, om löneinkomsterna befinnas öfverskjuta normalbeloppet med mindre summa än att något praebendc-pastorat genast kan derifrån skiljas. 6:0.
Understiger biskopslön det för densamma fastställda belopp, skall fyllnaden tjonsten tilldelas af Biskops-lönereglerings-fonden, så snart denna dertill lem nar tillgång.
Så snart Kongl. Maj:t finner Biskops-lönereglerings-fondens årliga inkomst uppgå till det belopp, att af densamma ersättning kan Biskop lemnäs för praebendepastorat, som bör, men förut icke kunnat, från tjensten skiljas och med egen kyrkoherde förses, gifves om verkställandet deraf nådig befallning, hvarvid, i valet mellan flera, företrädesvis bestämmes praebende-pastorat i stift, der mer än tvenne sådane äro Biskopen på lönen anslagna. 8:0.
Biskops-lönereglerings-fondens årliga inkomster må ej till annat än här uppgifna ändamål disponeras, hvaremot å densamma uppkommande behållningar må af Kongl. Majit användas till sådana utgifter, som af denna lönc-reglering kunna blifva en nödvändig följd eller tjena till dess fortskyndande.” Derefter uppläste Föredraganden Herr
Departements-ckefen ett i öfverensstämmelse med ofvanstående underdåniga yttrande uppsatt förslag till proposition, sådant det finnes detta protokoll, bilagan N:o 1, vidfogadt; och hemställde Herr Föredraganden i underdånighet, det täcktes Kongl. Maj:t tillåta, att nådig proposition i enlighet dermed må till Rikets Ständer expedieras; — hvilken underdåniga hemställan af Stats-Rådets öfriga Ledamöter biträddes.
Hvad Stats-Rådet, beträffande det under förestående punkt upptagna mål, i underdånighet yttrat och tillstyrkt, täcktes Kongl. Majit till alla delar i nåder gilla och bifalla.
Ex protocollo K. G. Metzén. STOCKHOLM, tryckt hos Isaac Marcus, 18(30. lior till Kongl. 31aj:ts Nåd.
TABLEAU, utvisande samtlige Biskopames i Riket Löneinkomster, sammanfattad efter för hvarje Stift uppgjord Special-Uträkning.
Biskops-stolen följande Stift.
Linköpings .
Skara ....
Strengnäs . . Westerås . . Wexiö ....
Lunds . . . , Göteborgs . . Kalmar . . . Carlstads ....
Hernösands . . . Wisby Egentlig Biskop slön, i Kronotionde, Indelta Räntor, anslagna boställen och hemman m. m.
Anslagen Kronotionde.
Uti Statsliggaren upptaget belopp.
Verkligen utgående belopp enligt vederbörandes uppgift.
Summa Tunnor.
ITunnor.
K:pr. 865 393 222 401 680 326 632 483 333 615 189 22,8 21,8 20.5 15,8 23,7 13.6 6,7 20,2 11 10 5.5 "T— 5,144 11,4 *) 828 379 222 403 681 326 669 484 333 615 189 241 -3 3 2 25 19 6,5 304 14 193 1 3 TX 11 18 2 0 5,134 26 j Förvandling i penningar efter R:dr. |öre.
Indelta räntor.
Uti Statsliggaren upptaget belopp. B: ko It: dr. 9,530 4,254 2,735 4,636 7,654 4,243 7,024 5,128 4,116 4,954 2,453 76 93 81 28 68 90 1 77 28 58 Beloppen upptagas endast inom iinien. ') Ytterligare 30 tunnor äro på rättegång beroende.
56,733 913 456 1,547 106 508 626 198 512 180 1,813 19 sk. fest. 27 35 21 5 39 14 38 37 40 24 9 Verkligen utgående belopp enligt vederbörandes uppgift.
Särskilda anslag i penningar.
Boställen och på lön anslagna hemman och lägenheter eller jordar.
Taxerings- j Årlig värde.
Hulr.
41 1,201 499 415 3,734 62 | afkastning.
Särskilda afdrag ä Biskops lönen.
Summ a egentlig Biskops-Iön.
R:dr. öre.
491 73 29 25 45 12 It: dr. öre.
It:dr. öre.l 56,100 2,525 10 12,642 11 1,362 25 84,225 3,369 13 17,042 31 1,719 50 24,225 — 1,775 27,337 50 2,3 73 32 86,895 1 D,oD 2 37 21,480 — 791 94 — Inkomst af anslagna Praibende-Pastorat.
Behållning efter behöriga afdrag enligt Special-Uträkningarne.
500 50 293 88 95 R:dr. öre.l Pradns namn.
R:dr. öre.l Praeb:s namn. 12,055 5,158 7.305 6.305 9,135 7.116 23,168 5,993 4.116 4,954 2,869 3,763 86 99 62 43 33 62 52 40 77 28 7 43 i Bälinge. Wreta Kloster W arnhem.
Aker &
Länna.
Dingtuna.
Gårdsby.
Fjelie.
Tölö.
Ljungby &
Kihl. Säbrå.
Lärbro. 6,884] 4 5,892 72| 593|82| 329,946 92 29,568 61 844 83| 91,943 32 3,6 7 6 14 5,484 68 Kärna. 2,704 63 Asaka.
Ingen behåll- ning. 2,786 51 Wansö. 2,422 51 Lundby. 2,643 31 Hemmesjö. 6,350 33 Lomma. 3,391 71 Fjärås. 4,884 3 Kalmar Stads- och landsförsam- ling. 7,723 36 Carlstads Stads- och lan ds-försam- ling.
2,392 52 Hernösand &
Hernö. 3,196 28 Wisby. 47,656 i I--I It: dr. öro.
Praib:s namn.j 1 1,282 24 Kaga. 1,961 17 537 97 414 37 3,413 94 3,834 76 3,349 46 Tillkommer för Kihls och Carlstads Pa- storater ge- 627 60. mensamt 600 R:dr uppgif- ne, mön ej specificerade ext. inkomst. 513 761 Nora. 2,398 — Summa Praebemle inkomst.
' Summa Summarum.
Behållen Inkomst i penningar.
Prseb:s namn.
I Hulr. 1,226 85 4,392 18,333 27 — — | 5,619 66 Wårdsberg:. 2,479 55 51 2,479 55 lt:dr. öre.
R:dr öre. 3,67 6 14 1 15,732 10,473 32 15,632 31 2,704 63 10,010 25 4,747 68 11,053 11 2,960 48 12,095 81 3,057 68 10,174 30 9,764 27 32,932 79 7,226 47 13,219 87 8,233 49 12,350 26 8,950 96 13,905 24 7,298 94 10,168 1 5,594 28 9,357 71 74,688 34 166,631 66 Upptagas endast inom linien; ligger i den man dessa räntor utgå af på lön anslagna hemman redan uti den högre beräknade behållningen af dem.
Bih. till li.
Prot. 1859 & 1860. 1 Sami. 1 A/d. 2 Band. 2 Haft. ) . ' - (te : il i ■ ! ■ . " —tM» r u ■; - • • , ■ -M.
I ,» MJ Jjä. v>.i f. ■ Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition M 64. 1 JW 64.
Ank. til!
Exp.-Ctsk. den 8 Jan. 1860, kl. 6 e. m.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Stander, angående Arjeplougs sfcolebords upplåtande lill boställe åt Skolmästaren derstädes; Gifven Stockholms Slott den 46 December 1859.
Uti skrifvelse den 30 nästlidne Mars har Dom-kapitlet i Hernösand underdfinigst förmält: att, sedan till följd af Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-kollegii under den 24 November 1857 meddelade föreskrift, Kongl. Majtts Befallningshafvande i Norrbottens län utsatt auktion till utarrendering för Kongl. Maj;ts och Kronans räkning af skolebordet i Arjeplougs Lappmarks-församling, Dom-kapitlet bos Kongl. M8j:ts Befallningshafvande anmält protest emot berörde åtgärd, med yrkande, att bostället måtte upplåtas till begagnande af skolmästaren i och för hans tjenst; att Kongl. Maj:ts Befallningshafvande å denna
Dom-kapitlets anmälan ansett sig icke kunna fästa vidare afseende, än att vid arrende-auktions-protokollets insändande till Kammar-kollegium anmäla
Dom-kapitlets protest; samt att Kammar-kollegium till svar å berörde protest meddelat, att då, enligt föreskriften i nådiga Brefvet den 9 September 1818, skolan i Arjeploug upphört, och skolebordet derefter varit för Lappmarks Ecklesiastik-fonds räkning utarrenderadt, intilldess genom nådiga Brefvet den 28 November 1835 i allmänhet förordnats, att ali för nämnde fond tillförene särskildt anvisad uppbörd skulle ingå i specialräkenskaperne och såsom statsmedel levereras till vederbörande ränteri, samt berörde skolebord lill följd deraf allt sedermera stått under Kronans fria disposition och för Statsverkets räkning blifvit utarrenderadt, äfvensom, ehuruväl Lappskola blifvit i Arjeploug ånyo inrättad, om gällande reglemente för Lappmarkens Ecklesiastik-verk ansågs icke innehålla något berättigande för skolmästaren i Arjeploug att åtnjuta annan förmån än fria husrum i skolhuset, Kammar-kollegium pä dessa grunder och med åberopande deraf, att någon förändring af föreskriften i Kongl. Bih. till K.
Prot. 1S59 & 1860. 1 Sami. 1 Afd. 2 Band. 3 Haft. i 9 Kongl. Maj: t» Nåd.
Proposition M 64.
Brefvet den 24 November 18.35 icke blifvit i nåder förordnad, lemnat Konsistor» protest ulan afseende.
Härjemte och enär det syntes obilligt, att. då de öfriga skolmästare-tjensterna inom Lappmarken njöte förmånen af boställe, den i Arjeploug ensam skulle sakna denna förmån, ehuru dess innehafvare, med för öfrigt lika löneförmåner, hade alldeles enahanda tjenste-åligganden som de öfrige, samt då, enligt ordalydelsen och verkliga meningen af Kongl. Majrts nu gällande nådiga Reglemente för Ecklesiastikverket i Lappmarken af den 14 April 1846, skoleborden i Lappmarken vore mindre att anse såsom en löneförmån för skolmästaren, än fastmer såsom ett i dessa på både befolkning och födoämnen fattiga trakter oundgängligt medel för bestridande af fri-elevernas kosthållning, har
Dom-kapitlet i underdånighet anhållit, alt Kongl. Majit måtte i nåder föreskrifva, alt nämnde skolebord skall återgå till dess före 1818 varande bestämmelse och således af nuvarande skolmästaren afgiftsfritt, men med ansvarighet enligt lag, nu genast öfvertagas, för att sedermera af skolmästaretjenstens innehafvare framgent begagnas.
Sedan Kammar-kollegium blifvit anbefaldt att med underdånigt utlåtande i ämnet inkomma, har Kollegium uti skrifvelse den 2
Maj detta år, jemte upplysning, att ifrågavarande skolebord. som uti Jordeboken vore antecknadt såsom ett oskattlagdt nybygge och bestode af åtskilliga vidt spridda ängslägenheter och fiskevatten med en beräknad årlig afkastning af 1631 lispund hö och 50 lispund fisk, varit efter skolans upphörande år 1818 intill midfasta» 1858 utarrenderadt för 10 lispund hö i årligt arrende och sedermera för 30 Ridr
Rimt årligen, i underdånighet hemställt, att då behofvet af skolebordets i Arjeploug användande för sitt ursprungliga ändamål, i likhet med hvad inom öfrige Lappmarks-församlingar egde rum, blifvit af
Dom-kapitlet till fullo ådagalagdt samt härigenom blott er» ringa uppoffring för Statsverket uppkomme, Kongl.
Maj t måtte till
Dom-kapitlets framställning lemna nådigt bifall; hvarefter och sedan Kongl.
Majit under den 13 sisllidne
Maj anbefallt inställande af den till den 25 derpåföljde
Juni utsatta auktion för bortarreuderande på 15 års tid af ifrågavarande f. d. skolebord samt anbefallt
Sitt och rikets Stats-kontor att i fråga om skolebordets upplåtande till boställsjord åt skolmästaren underdånigt utlåtande afgifva, Stats-kontoret, uti skrifvelse den 28 nästlid ne Juni, förklarat sig anse anledning företinnas till nådigt bifall å Dom-kapitlets lörberörde framställning, men enär frågan angick minskning i Statsverkets inkomster och en till Kronan indragen lägenhets användande på annat sätt, än nu egde rum, till nådigt bepröfvande öfverlemnat, huruvida icke, före ärendets afgörande, Rikets Ständer borde i ämnet erhålla nådig proposition.