Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hwad för öfrigt mitt yttrande angar, fär jag den aran tillkännagifva, ^» jag hyser det fulla förtroende till wär nu regerande Konungs egenskaper och till dcn Thrcnsöljares, som Riksens Ständer utsett, akt wi .af Dm 3Z FebruariL- rrgr qf dem ej behöfwa befara err mistbrukadk wälde.
Men dä det ej är blon för wista personer, man stadgar Lagar och föreskrifter, eror jag att man aldrig nog kan inskränka Konunga-magren, äfwen dä SeN befuNnes r en stor och wälwiljaNde RegentS hand» Grefwe I^övenkjelm.
Det ivar mig högst owäNtadl, att höra en Ledamot, som sa tänge biwistat Ridderskapets och Adelns öfwerläggningar, afwika ifrän hufwud-ämner för desamma, för att tilllata sig att personalisera-.
Jag tror det wara min ratt, att yttra mig fritt öfwer atla de ämnen; font förekomma under deliberation.
Jag har äfwen gjort det, dä jag ansäg hwad Herr käklman äfwensont Herr Grefwe la Latäie ynrak, om inskränkandet eller ukwidqcmdet af Konunga-Magten och om dihehällandet af Folkets rättigheter, för det när.vatande ej hörä till öfwerläggnings-ämnet, och endast tjenande till att onödigtwis uppwäcka oro och bitterhet.
Jag här derföre ej tillärit mig någon pexsoNalisering. derföre, ätt jag wördar hwars och ens tätt» att tänka och tala och följa sitt saMwete.
Jag har ej förundrat mig öfwer nägons tänkesätt; meN NN först
Hat jag skäl att förundra mig öfwer de owäntäde Uttryck Herr Lieutenant kLKImsn behagat nyttja.
Da min tanke ej kan wara, au länge uppr täga Ridderskapels och Adelns dyrbara tid med ämnen sä stämmande för dest öfwerläggningar, långt Mindre mläta
Mig i någon ordwäxling pä detta stället, fär jag förklara, att jag ej arnar härstädes fortsätta denna diScurQ Herr Grefwen sch Landtmarffnlken M - H5L !Den -Z Februarii. gade om Ridderffapet och Adeln godkände det upplästa Protocolls-Utdraget.
Ja blandade med nägra Nej.
Grefwe i)e la 6ar6,e.
Jag för min del gillar der fullkomligen, men Snikar blott, att tillägget om subdiwisions-titlarne deruti matte införas.
Lesterllröm, /acob. Dä Ridderskapet och Adeln, uppå Herr Grefwens och Landkmarskalkens proposition ej nekade att skiljas äl, är RiksdagS-Ordningens föreskrift uppfylld, och beslutet lagligen fattadk, när de Herrar, som säga sig hafwa ropat
Nej, icke dä gjorde sitt Nej gällande.
Friherre Ltsiernstestt yttrade sig, att han wäl kände Riksdags-Ordningens föreskrift, men att uran kännedom af beslutet, hade han blott till Herr Grefwe» och Landtmarskalk,:» anmält, det han icke afstäkt fran votering.
Hwad en wärd Ledamot, Friherre Legerström, anfört, ar ganska rigkigt, dä propositionen göres sä, att den möjligen kan höras och befwaras.
Akt Herr Grefwen och Landtinarffalken äskat ljud, bestrider jag ingalunda, men hemställer, huruwida proposition bör göras, förrän Ständers Ledamöter intagit sine bänkar och lugnet sä återkommit, att hwad som proponeras och swaras hela samlings-rummet öfwer kan inhämtas.
Grefwe volt Albreckt.
Jag för Den 2Z Februari!. ri»zz för min del kan intyga, au flere gänger ropades, fkranket rent och att det werkeligen war renr, ds Herr Landtmarskalken gjorde sin sista proposition. Zerr Grefwen och Landtmarskalken.
Det förhäller sig alveles sä, som Gceswe Lantingshausen sagt, och jag får ännu tillägga, att jag med ganska hög röst gjorde proposition.
Herr von lllLussvoIck, Larl (rustak keinbolst, önffade, ali det i gär tagne beslut mätte uppläsas.
More dä alla derom ense, sä bewisades derigenom, ail besluiet blifwit fattadt; men more tankarne delade, sä bewisade det, att wifla skiljaktigheter ännu äterstodo, Herr Silverstolpe, 6ustak ^krakam.
I afseende pä den af Friherre l^ilfsncrrrntL gjorde berättelse om förloppet »vid det isrägawarande beslutets fattande, fär jag för min del förklara, att jag derom har en aldeles stridig mening, och skulle tro, att dertill ej behöfdes nägot annat skäl, än att Ridderskapet och Weln först besivarade LandtmarskalkenS proposition rörande sjelfwa saken och sedan samtyckte akt ätskiljas.
Men skulle händelsen widare sättas i fraga, lärer ej annan utwäg finnas, än att anmoda Riddarehus-Secreteraren, alt ur Protokollet upplysa ym sakens förhållande, Friherre Stjernsteät inwände häremot, att Protokollet ännu icke more justeradr.
Dä en och annan provocerade undertecknad Rid-- riZ4 Den 2Z Februarii Middarhus-Secreterare, att förklara, huru han L Protocollet fattat det ifraoawarande beslutet, yttrade sig undertecknad, att Protocollet för gärdagen icke möjligen kunnat hinna munderas och <ur err Memorial-Protoeoll, sadant som det under öfwerlaggninge» föres, icke möjligen kunde med redighet uppläsas,.
Hwarföre han utbad sig allenast fä declarera, art sä som Herr Grefwe ve I» Qrräie hade beskrifwit förloppet , aldeles sä hqde ock undertecknad fattat detsamma. Grefwe Oe Ig.
Qaräle bad arr sä upplysa, des
Han för sin del hade önstat granskning -f subdiwisions-titlarne med deras summor; att denna granskning hade pä hans begäran blifwit förbehållen och intagen i Herr Greswens och Landtmarskalkens sista proposition z an dä Herr Grefwen och Landtmarskalk ken uppläste densamma ropades Ja; och att dä Herr Landtmarskalken gjorde Ridderskapet och Adeln proposition att stiljas ät, swarades äfwen Ja.
Pä fädane grunder ansäg Herr Grefwen beflutet för fullkomligen lagligt: och Herr Grefwen ansäg Protocolls.
Utdrager böra godkännas, allenast RiddarhusSecreteraren wid flucer införde befluret angäende subvi-^ wisions-litarne.
En önskan wille likwäl Herr Grefwe» tillägga, det more den, att om nägra besparingar pä de nu anstagne summor uppkomme, följden heras mätte blifwa ett afdrag pä Bewillningen.
Härefter infördes i Protocolls» Utdraget det gjorda förbehället om subdiwisions-titkarne och Prvp tycotts-Utdraget godkändes sädani som följer:
Ut« Den 23 Februari!- nZF Utdrag af Protocollek, hallit i Högloft.
Rid, derstapers och Adelns Plenum den 22 Fe, bruarii 181". S. D, Företogs till afgörande Stats-Utstoltets den 20 dennes pä Bordet lagde Memorial af den n nästföregäende, innefattande förklaringar öfwer gjorde anmärkningar wid Utstottets allmänna Betänkande af den 16 Nowember, rörande SkakSregleringen, hwilket sedan den 22 i samma mänad» warit pä bordet hwilande.
Efter punktowis anstäld granstning af de ämnen, som i ofwanberörde Me, moria! innefattas, stadnade Högloft.
Ridderstapet och Adeln i följande beslut : i:o Godkändes Stats-Utstottets yttrande öfwer första punkten, angäende GtcrtS - werkets förwaltmng, med den tilläggning, att öfwer Statens inkomster och utgifter en hufwudbok med dubbla partier mätte hällas, samt att till Kongl. Majtt malte i underdånighet öfweclemnas att till desi upprättande anbefalla nödiga mätt och steg. 2:0 Godkändes Utstottets afgifne förklaringar öfwer de 14 Momenter, som innefattas under andra punkten, angäende Stats» werke-ts Lnksm* sier. med den förändring wid att hos Kongl. Maj:r skulle i underdänighet anhällaS, det Hans Maj:t mätte, wid anwändningen as de 20,020 R;dr af Nummer-Lotteri Medlen hwilka Stals> Utstvltet föreslagit matte ej allenast till Kongl. HofStall- och Cascrne-Byggnader, utan ock till Hanm-anlägZniliZ»n i Helsingborg nyttjas, täckas L syn - Den 2z Zebruaris. sr-nnerhet pä denna sednares fullbordande nådigt gf, seende hafwa, Z:o Biföll Höglofl.
Ridderskapet och Adeln de rinder ttedje rubriken , angående Stats - werketS utgifter, af Stats, Uk>koliet föresiagne älta hufwud-litlar och anstags-summor, med tillägg, att allt hwad sä wäl pä allmänna Jndraguings-Stalen (sedan först r^dan derpå anordnade eller framdeles till bifallande anslag blistyit hesörjde) som pä de ät» la nysinämnde hufwnd-titlame, kan besparas, mä an» mandas, sill ett belopp as i-vO.ooo R:dr Banco ärligen, men icke derutötwer, till en Zkionde hufwud-titel, ämnad till Jordbrukets, Handelns och Näringarnes upphjelpande och underhäll; med sörhehäll att deraf inga Pensioner, Gratifikationer eller ^enädningar mä utbekams, eller serstista summor deraf till nägra föremål begagnas, hwilka ej med Ijordbruk, Handel och Näringar gemenskap a» ga, och att hwad utöfwer ofwannämnde ic>O,ooo, N-'dr i besparingar ingär, amvändes pä fatt StatsUtskvtlet förestagik, med det lillägg, att Ridder» skåpet och Asdeln ffplle äga att öfwerlägga om Subdwisions - Tiklarne och deras Sumntor.
Om hwiltet allt de öfrige Respective Standen skulle genom Utdrag as Protokollet underrättas.
Ot luprs. Herr önskade, akt Grefwe Os la dsrsti-s sist gjorda motion mätte äfwen fäsom ett tillägg införas, HlsMge hegärde, att detta Prokocolls.
Utdrag , mät - Den -Z Zebruarii, nZ7 mätte genom en Deputation de öfrige Ständen meddelas; hwilket uppå gjord proposition BLsölls.
Friherre kleming, els8 tillkännagaf, att han såsom Ordförande i Stats - Utskottet snart arnade sammankalla den af Riksens Ständer utsedda Nämnd till afgörande af srägan om Stuteriet pä,Flyinge och Dahlby, och anhöll, i anledning deraf, atl afgöras mqtte , hwilkendera af de 2:ne Suppleanter bland Aidderskapets Adelns Ledamöter, hwilka erhållit lika rösiee, nemligen Herrar LertzZtestt oc^ ^lannorstam skulle anses närmast att inga i en ordinarie Ledamots rum: hemställandes Friherre kleming, antingen lottning eller kanske häldre Famille-Numern skulle härutinnan gifwa decision.
Htskillige yttrade sig för het sednare alternatiye^ hwilket pä gjord proposition Förerogs till afgörande de återstående puncterye af Stats - Utskottets den 12 dennes pä bordet lagde Memorial om Civil - Staterne, innefattande swar pä anmärkningar wid Bilagan Litt.
D. till S.als-Ulskorlers Betänkande om Stats-regleringen Tred» - US 8 Den 2Z Zebruarii.
Tredje punkten angående Götha HofRattöStat ech fjerde punkten angäende Lagmans-Rätterries Stat Biföllos.
Femte punkten angäende Justitia Newisionens Stat bifölls likaledes, men Friherre 8tae! von wolstein yttrade stg: att, utan att dermed bestrida hwad Stars - Utskottet här fbreflaglt, wille han hemställa, om ej en författning, i fall en sadan ej redan existerar, för fram» tiden mätte widtagas, att en Tjensteman ej borde fä behälla lönen, dä han under medelåldern toge afsked.
Herr Grefwe». och Landtmarstalken erindrade, att dek redan war bestutit, alt en utarbetad Tjensteman skulle äfwen före manliga afskeds» tiden fä behälla lönen.
Sjette punkten, angäende Staten för Kongl. Majtts Cantzlie och dest Expeditioner upplästes.
Herr kvtktieb, Larl kreäric uppläste til!
Dä Stats-Utskottet, enligt dest första Betänkande rörande Stats-regieringen, förklarade sig stafwa antagit den vrineipe, att alla sjuklige, orkeslöse och till tjenstgöring oförmögne Embets- och Tjenstemän, som antingen sätt af fted - Den 2z Zebrukrii.
H59 sked eller tjenstfrihet med Lönens bibehällan-e, eller ock utan att hakva erhällit en sädan förmän, ändock för anförde orsaker icke göra nägon tjenst, stola flyttas pä IndragningSStaten, pä der Lönerna mä tillfalla dem, som tjenste» förrätta, gaf denna pä billighet och rättwi-- fa fotade grundsats mig anledning, att, wid förra pröfningen af berörde Betänkande anmärka, att är» stillige Embets- och Tjenstemän uti f. d.
Inrikes Civil-Expeditionen, som nu är fördelt i irenne Expeditioner, äro uti det predicament, att de enligt den antagne principen borde pä Indragnings Staten öfwerflyttas, men att sadant likwäl icke stett; hwarjemte jag anhöll, att Högloft.
Utskottet hos wederbörande Herrar Chefer behagade inhämta närmare upplysning om rätta förhällandet.
Ledamot gjorde samma anmärkning i afseende pä Kongl. Justitia Rewisions-Expeditivn.
Nu finner jag med mycken förundran, att afseende blifwit gjordt ä denna hans anmärkning, och twenne af do Embetsmän i Justitiä Rewifionen, sorn han upp» gifwit, blifwit flyttade pä Jndragnings-Staren; men deremot hwad jag yrkar, blifwit lemnat utan pröfning och fragan ansedd wara af den beskaffenhet, atr den bör öfwerlemnas till den blifwande Comiten för Indragningar m. m. ehuru förhällandet emellan de fleste af mig uppgifne personer och dem bemälte Ledamot anmälte, är alldeles detsamma.
Utskottet säger sig icke hafwa kunnat inhämta nödiga underrättelser.
Detta will jag medgifwa, emedan Utskottet marit sysielsatt med wigtigare mender; men jyg hade likwäl trott, att man ägde samma wätz till Upplysningars erhållande ifrän f. d.
Inrikes Ciwil» Den 23 Zebruarii, Expeditionen, som frän Justitia - Rewisionen, 9m jag fann det lämpligt, art upptaga RidderjkapetS och Adelns dyrbara tid med nägon öfwertäggning i detta ämne, och om jag ansäg min uppgift fordra witsord, stulle jag kunna förete de mast tillförlitliga bewis pq sanningen af hwad jag anfört, rörande de personer, hwilka enligt den antagna principen, jag ansett böra flyttas pä Indragnings - Staten ; men jag är tillfredsställd, dä jag efter förmåga begagnar ett tillfälle att bidraga till fattiga och lönlösa Kameraters wilkor, af hwilka flere, genom detta Utskottets förslag, kanske ett helt Decennium fä tjena Staten, utan lön.
Sluteligen fär jag högtidligen förklara, att jag icke talat för min enskildta fördel.
Jag har i detta fall icke behof deraf, och dä jag
Nu icke yrkar någon widare pröfning af min förra, jag tror wäl grundade anmärkning, anhäller jag endast, att hwad jag nu anfört, mä i Ridderskåpets och Ljdelns Prytocoll fä inflyta.
Grefwe Norner, Astolf 6öran.
I anledning af hwad den wärde Ledamoten anmärkt, får jag den äran tillkännagifwa, att Stats-Utskottet hufwudfakeligen ej kunnat följa annat, än förledit ärs Stater, Äfwen fär jag nämna, akt Utskottet ej krytt sig behöfwa särskilt inom hwarje publikt Werk söka upgifrer, emedan det ansett Kongl. Maj:t tillhöra, att disponera om Lönernas tilldelning.
Herr Uotklieb- Häremot får jag likwäl anmärka, att, i flöd af de principer Utffotkec för sig stadgat, personer finnas och kunna icke annat än finnas wara upförde pä Jiidragnings-Staten, ehuru Den 2§ Zebruari!. n6i de ej funnos pä förlevit ars Stat, och att i alt fall synes Mstkotret kunnat erhälla uplysningac sä wäl fran vet ena som det andra Werket.
Uppå gjord proposition klef Sjette Puncten af Nidderstapet och Adeln bifallen.
Friherre klleminZ afgick med Depuralionen till de öfrige Sränden.
Sjunde Puncten om Minister-Staren jemte Herr Li1kverllolpe8, ^reäric, serstilta votum, uplastes. ^err Landtmarfkalken gjorde proposition till bifall pä Stats-Uljkotiels yttrande med tillägg, att hos Konungen skulle i underdånighet anhällaS, det Matte Hans Maj:t pä hwad Herr Silfverstolpe föresiagit sä wäl i afseende pä Minister-Staren i allmänhet, som Friherre st'^1be6/tst särskilt, göra det Nådiga afseende honom lämpelrgr synes.
Ättonde Puncten angående Post Staren Bifölls.
Nionde Puncten angående Kammar - Collegii Stat bifölls likaledes, men hwad berräfsade Hans Excellence Herr Grefwe ak Ulg8is5'8 Lön, hade Stars-Utskotler ingifwit ett särskilr Betänkande, hwilket ännu liggande pä bordet skulle framdeles afLör«s.
Ti - n6r
Dm 2z Zebruar!!» Tionde Puncten angäende Stats - ConkoirerS Stat Bifölls.
Elfte Punetcn, angående Staten för Kronans Publika hus i Stockholm Bifölls.
Härjemte uplästeS ä nyo Stats-Utskottets särflitt afgifne och den ri dennes pä bordet lagda Memorial, rörande publique hus och byggnader, sä i Stockholm som Landsorrerne.
Herr loricks, Kils, hade wid Utskottets tillstyrkande, all Kammar-Collegium mane till Kongl» Maj:t inkomma med berättelse, rörande desse byggnader, skriftligen gjort den erindran, att ätflillige sadane byggnader afwen höra under Kongl. KrigsCollegium, hwarföre han tillstyrkt, att befallning oM en dylik berättelse äfwen mätte tik bemälte Collegium afgä.
Friherre 8tael von kkolttem yttrade den önskan, att hos Kongl. Maj:t äfwen mätte hemställas, hur» de Summor skulle disponeras, hwilka genom de föreflagne anstalter, rörande byggnaderne kunde inflyta; äfwenwäl frägave Friherre 8tsel. om meningen more, att sädane gamla Slott, säsom till exempel Wadstena skulle nedrifwas eller försäljas.
AlaM
Den 2z Zcbruarii» nsz Stats - Utfkotters tillstyrkande uplästes a nyo, hwaraf befants, att ej något Undantag för sadane Slott war gjordt.
Friherre 8tjernsteät, Larl 6ullak, trodde att ej sadane forntidens lemningar borde förstöras.
Han önflade deria för sin räkning intagit i Protokollet, jenne det tillstyrkande, att om dem ej wärre disponeras före nästa Riksdag, dä Ständerne först kunde deröfwer fä yttra sig.
Friherre bjerta, yttrade sig för hemställas, om de fleste byggnaders nedtagande eller försäljande, af det stäl, att man annars torde för deras underhällande fä inhändiga nya Apothekare»Räkningar.
Ltael von ttolllem upgaf anledningen till sin erindran wara den behandling, Calmars Slott undergätt; samma öde kunde träffa andra minneswärda lemningar, och han önflade blott, att sädane gamle Slott mätte respecteras. Zerr Grefroen och Landtmarffalken pro. ponerade bifall pä Ulstotleis tillstyrkande med den tilläggning, atl dä ätjkillige publika hus sta under Kongl. Krigs-Collegii inseende, hoS Kongl.
Mgsir stulle i underdänighet anhällas, om en dylik befallnings utfärdande till bemälte Colleglum om insändande af upgisier, rörande sädane hus och byggnader, som den hwilken Srats-Utstottet förcflagit mätte till Kongl. Kammar-Collcgium afgä, samt den förändring, att i stället för hwad Stats-Älffottek föreflaait, om nedta - H64 Den 2z Zebruarlr. tagande af gamla och förfallna Slott i Landsorkerne, hos Kongl. Maj:t twertom mätte anhällas, akt dessa älderdoms minnesmärken matie sparas tills widare och intill dess Riksens Ständer, efter af Kongl. Maj:t emedlertid Nädigst anbefald undersökning, kunna wid nästa Riks-möre erhälla nögig kännedom om dessa byggnaders tillständ och beskaffenhet.
Tolfte Puncten, angående Allmänna Aatkigwärden i Stockholm Bifölls.
Friherre kleming ärerkom med Deputation och anmälte, att Preste - Ständet fatkak i det närmaste samma beslut som Ridderskapet och Adeln om Hufwud-Tirlarne, att Borgare.Ständet ännu ej företagil detta mål och att Bonde-Ständer nu dermed more sysselsatt.
Trettonde Puncten angående Landt - Slalerne uplästes.
Öfwer den gjorda Anmärkningen rörande Alnerups Kongsgård stulle Ridderstaxet och.
Adeln wid afgörandet af Staks-UtjkottctS Betänkande om Kongs Gärdarne sig yttra.
Wid fjortonde puncten, angäende Jägeri-Stalen fans ej nägor wara att erinra. Wid Den 2Z Zehruari!. 1165 Wid femtonde puncten, angående Kongl. Nummer-Lolkerict, bifölls Ulskoktets hemställan, atk detsamma kill nasta Lagtima Riksdag mätte fortfara.
VZid sextonde puncten, angäende Staten för Oen St.
Barthelemy fanns ej något ivar» att erinra.
Jemte sjuttonde pnneten anaäende Staten för Tullfrihets ersättningar uplastes Ulskotte 6 i dest förra Betänkande upgifne förslag i detta amner, hwilket Bifölls.
Företogs till afgörande Stats Utskottets den 19 Februarii pä bordet lagda Memorial, rörande Militaire-Staterne till Lands, utgörande Bilagan Litt. E. kill Utskottets Betänkande om StatsRegleringen.
Hwad Utskottet i begynnelsen af Betänkandet tillstyrkt, rörande förhöjning i gage för manskapet wid Floktornes Wolontaire- och Sjö-Artillerie-Compagnier samt wid Mörnerska Husar Regementet, äfwensom rörande Löntillökmng och Bekladnadshjelp för Under-Officerarne wid Orlogs samt ArmLenSFlottor, dies af Ridderskaxet och Adeln bifallit. WiS 5-te Band.
Stdrg Asd. 78. ri66
Den 2Z Zebruarii Wid första punccen, angående Kongl. KrigS» Collegium fanns ej något ack erindra Andra puncten angående OrganisationS-Easian uplästeS.
Herr I^orlclrs, idlil8.
Jag beder Herr Grefwen och Landrmacstalken samt Nidderstaper och Adeln, men i synnerhet de hör nörwarande Herrar af ScacsUtskcttet om förlåtelse, atr jag säsom Ledamot af Krigs-Collegium ej offenteligen kan dölja min förtrytelse öfwer de orden i Betänkandet, att mera säkerhet winneS om m. m. hälst utlämngar steir emot RewcrS med borgen nu m- Jag anser sakerheien pa imek salt negligerad; dar finnas blott twenne
Län som öro kemnade pä borgen och till bagge har f. d. Konungen gifwit stil serskildta Nådiga befallning.
Det ena är till en Regements Chef, mot underpant af hans AccordS-Summa och serskildt ärlig afbetalning; Det andra till Compagnie-Cheferne wid Första Gardet, i afseende pä Casiern - Inrättningen »vid Fredricshof.
I öfrigt gör det mig lika om denna Casia förblifwer under Krigs-Collegii disposition och redogörelse, eller annorstädes flyttas efter StatS-Utstottets Förslag, som jag hwarken kan eller will motsäga.
Stael von wolstein begärde uplySning, om denna Casian wore till indragning föreslagen, i hwilket fall dispositionen deraf uran twifwel borde komma under Ständernes pröfning.
Stael yttrade sig ej känna, huru stor den wore, men trodde, akt den härflöte frän Tullmedlen.
Den 23 Zebruarir. 1167
Herr loricks uplyste, att densamma upkommik i följe as Kongl. Brefvet den z Maj 1302, hwarmedelst 32,022 R;d. ärligen anstogos af tillökta och Kronan tillfallande Full-inkomster för tillälen införftl af waror, som till en tid warit skölda under förbud , samt att sedan denna Casia bestridr de densamma älagde Utgifter och afwen, i anledning af hwad Herr loricks redan förra gängen, dä detta ämne förewar, omstandeligen anfört, aflemnat till KrigSFonden, emot Herr Presidenten Friherre l^gerkeims qwiltencer, en Summa af nägot öfwer 70,020 R:d., desi nörwarande behållning nu ej upgär till mer än nägra och 22,020 R:d.
Stael von blosttein anmärkte, att sedan nu blifwit uplyst, det denna Casia hade sikt uphof af Tull-medlen, hwilka nu mera utgjorde en Bewillning, wore fädant ett bewis, att pröfningerr om denfammas disposition rillkomme Riksens Stander, Grefwe Lronlleät, >lils.
I afseende pä hwatz Herr Baron Stael behagat anmärka, sär jag den aran, att uplysa, det OrganisationS-medlen bestä af Zo,222 R.d., som ärligen af Tull-medlen blifwit difponerade af Kongl. Krigs-Collegium.
Desamma äro nu antingen redan genom beslut indragne till SlatSWerket eller till indragning föreflagne och efter all sannolikhet kommer denna indragning att för sig gs» Organisations-Casicm, om hwilken nu ar fräsa, består af sädane medel, hwilka tid efter annan blifwit besparde af de ärligen influtne 32,202 R:d.
Organisations-medel.
Det ar denna behållning och besparing, som nu ar föresiagen att Hemnäs till RiksgäWs» ii68 Den 2z Zebniarii.
Merkel, hwaremot de personer, hnnlka hittills as Organisations-Caflans medel innehaft löner, blifwit tili åtnjutande af desamma flyttade pä JndragningsStaten.
Grefwe körner, ^Zolk Oöran, Uplyste, att Utskottet föreflagit, akt defla medel mätte till Niksgälds-Contoirek inga och de nödige utgifrecne deraf, af Stats-Werkek bestridas, hwilket närmare af Utskottets sörsta Betänkande kunde inhämtas.
Härefter uplästes Artikeln VrganisationS - Lastan utur Bilagan till Stats-regteringen Litt. E. Zerr Grefwen och Landtmarffalken gjorde propvsttion pä Siais-Ulskottels Betänkande, hwilken Bifölls.
Uplästes g:dje Puncten angående Arkillerie-Exercice-medels-Caflan, jemte hwad Utstottek uti Bilagan Litt.
E. derom anfört och tillstyrkt, sann ett särskilt yttrande af Herr Silfverstolpe, I.ar8, bifogadt till Stats-Utstotlets sednare Memorial.
Grefwe Uövenligelm, Larl ^xel.
Det kan wiflerligen icke bestridas, att dä Taflan är uppkom, men utaf Stats Medlen, kan densamma ock till Stars.Werket återgå, men huruwida ett sadant be. flut more nyttigt, hemställer jag ödmjukeligen till Ridderskapets och Adelns eget ompröfmande.
Protocoll, hållna hos Högloflige Ridderskapet och Adelil, I vid J Urtima Riksdagen i Stockholm, År 1834.
Femtonde Häftet. STOCKHOLM.
Tryckta hos Johan Hörberg, i835.
Thorsdagen den 16 October 1834- Plenum kl. io f. m.
Upplästes till justering och godkändes ett från Exped.
Etsk. under N:o i54 inkommet förslag till R.
St:s underd. skrifvelse till K. M. i afseende å förslag till ändring i 5 J j5 cap.
Ärfdahtn, Frih.
Palmstjerna, Carl Otto, hade inlemnat ett så lydande anförande:
Af enskilda angelägenheter förhindrad att hädanefter oafbrutet vara vid riksdagen närvarande, nödgas jag afsäga mig den plats uti StatsUtsk., hvarmed jag genom R. o. Ad:s förtroende blifvit hedrad.
Då jag derjemte är ledamot uti Hemliga Utsk., får jag vördsamt anhålla, att R. o. Ad. behagade tillåta mig att fortfarande bibehålla min riksdagsmannarätt. bifölls. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, anmodade Hrr Electorer att utse en ledamot uti StatsUtsk. efter Frih.
Upplästes arne prot.-utdr. från BondeSt. af d. 6 och från PresteSt. af d. ii dennes, rörrde de af nämnda båda Stånd fattade beslut angrde Bevilln.-och Oecon.Utskms utlåt.
N:o 5 i fråga om brännvinsbränningen; innehållande BondeStrs prot.- utdr. dessutom en inbjudning till de öfriga RiksStm att i hvad BondeSt. beslutat sig förena, samt PresteStrs prot.- utdr. en anhållan hos R. o. Ad., att denna fråga med det första matte företagas.