Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utdrag af Protocollet, hältet hoS Högwördiga Prcstc-Ständet den 14 September 1809. S. O. Föredrogs och remitterades till Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Beswärs, och Ees, »emir - Den 27 September. 1023 nomie-Ulskott , ett af Contracts - Prosten Herr Doctor ksiarsus ingifwit Memorial, rörande Oefensions»Werket pä Gottland; Hwarom underrättelse skulle de Rcspcctive Med - Ständen genom Utdrag af Protocollct wördsamt och wänligen lämnas. kix krotocollc» bl. ^ Utdrag af Protocollet, hället hoS Högs wördigc Präste - Sländct ben I9'.de September 1829.
' S. D. Till flutcligt afgörande upptogs Högkoflige Ridderstapcts och Adelns Ständct mcddclte den iz:dc dennes pä bordet lagde Beslut, att ät Riksens Ständer till uppteckningen af f. d. Konungens Egendom utsedde Ombud uppdraga att göra sig underrättade och till Riksens Ständer inkomma med upplysningar, huruwida Riket stall hos f. d. Konungen hafwa innestäende efter Högstsalig Konung den Tre dje en fordran af Fyra Millioner Riksdaler, hwilka Högstbcmälte
Konung skulle ivid Riksdagen i Gefle, I792 hafwa ätagit sig, att pä StalS-skulden, afliquldera, uti hwilket Beslut Wällofl. Borgare-Ständct och Hedcrwärda Bonde - Ständct, jämlikt inkomna ProtocvllS-Utdrag sig förenat.
Efter öfwcrläggning härom, och som Ständer redan under den i:sta i denna mänad lämnat dest
Om» bud ivid berörde förrättning den föreskrift, att efter sig företeende omständigheter yrka och iagttaga Rikets och io24 Den 27 September. och Riksens Ständers rätt i hela betz widd, och efter fulländad uppteckning kill Ständet inkomma med berättelse om denna förrättning och de omständigheter, hwilka därmed äga sammanhang, samt emedan wid all uppteckning af Egendom det är manligt att inhämta underrättelser, sä wäl om skuldernc som om tillgöngarnc, ansäg Prästc-Ständck det hetz Ombud wid uppteckningen af f. d. Konungens Egendom redan gjorde-updrag äkrom innefatta pfwanför mätte ämne för samma Ombuds uppmärksamhet; Hwilkct g>enom Utdrag af Prokecollct skulle de Respcclive Med - Ständer; wördfamt och wänligcn tillkännagifwas. bil supra.
Lx krotocolio h). /limguist.
Utdrag af Protocollek, hältet hos Högwördige Prästc - Ständet ben lyche September 1809. S. D. Kongl. Majrts Nädiga proposition,, angäcnde förhöjning i Postporto för Franquerandct af sädane Drcf^ hwilka fortställas öfwer Stralsund till Hamburg och andra Ut ikcs orter, tillika med hwad Riksens Höglofl.
Ständers Vkwillnings - Utskott uti betz häröfwer infordrade och ben is:de dennes afgifne betänkande i öfrigt hemställt och tillstyrkt, har PrästeStändct till alla delar bifallit. Hwilket genom Utdrag af Protocollct ffullc de öfrige Respcciivc Ständen samt BcwillniiigS.-Ulstvttck wördsamt och wänligcn meddelas.
Lx krotocvllo
Den 27 September. 1025 Utdrag af Protocollet, hållet hos Högwördigc Präste - Ständet den iy:de Scptcn.ber iZoy. S. D. Efter öfwcrwägande af hwad Riksens Högloft.
Ständers Stats-Utskott ut!
Protocolls-Utdrag af den I4:de nästlcdnc Augusti och yrde i denna mös nåd, rörande Levcrantcurers godtgörande samt upta, gande af sä kallade Bokförde Län, anfört och föreslagit , har Präste-Ständet i enlighet med Wälluff.
Bor» gare-Stäudcts den 16 dennes widtagne och gmom Deputation Ständet mcddcltc Bcsiut för betz del antagit Stats-Utskottets först g i den del, som angär Obligationers utfärdande för Leveranteurers fordringar, endast med den ändring, att i stället för dcn af Utffot» tet projectcrade Utlottning, berörde Obligationer för» ses med Coupons, som wid Capital- och Ränte-afbetalningar kunna fränklippns.
Hwad äter angär frä» gan om Private Läns upptagande, antingen pä FeM procents
Obligationer eller ock sä kallade Annuitctcr, har Ständet ansett densamma böra hwila intill dc§ en fullständig Finance»plan hinner ifrän U'stottek inkomma ; Hwarom de Respectlve Med » Skändcn samt Stats - Utskottet skulle genom Protocolls - Utdrag wörd» samt och wänligrn underrättas.
Olc luxra. ^ Lx krotDooilo Ol. ^Imcjuist.
Herr Grefwe» oth, Landt-Marsk alken tillkännaggf, att Herr Klingspor, 6erstt, begärt, att sedan Hans Exccllcnte Herr, Grefwe ak sjelf lätit trycka sitt Diktamen i plenum den 22 September, det mätte honom tillätas, att särskildt Tredje Band.
N:c> iZt, izs. fä 1026 Den 27 September. fä läka trycka den del af Ridderssapcts och Adelns Prokocoll för den utte sistl. som rörcr Hans Ercellcnce.
Tilläts. Hwarefker Ridderssapek och Adeln klockan begas sig under Herr Landt-MarssalkcnS anförande lill Rikssalen.
Sedan Hans Majtt Konungen ankommit och hälsat Riksens Ständer, lät Hans Majtt af HofCantzlercn för Riksens Ständer uppläsa den pä ^Hans Majtt Konungen af Swcriges wägnar af Hans Exccllcncc m. m.
Friherre von Lledir^k och ^fwcisten m. m.
Herr äfiöldebrsnd, samt ä Hans Käjscrliga Ryssa Majtts magnar af Grefwe komanroev och Herr /UopLus i Fredrikshamn den 17 September undertecknade Freds - Tractaten mellan Swerige och Ryssland , hwarefter Hans Majtt läcktes meddela Riksens Ständer Sikt Beslut, att denna Fred, innom den öfwerens, komna tiden, ratificera.
Herr Erefwen och Landt-Marskalken öfwerlämnade däretter i underdänighet till Hans Kongl.
Majtt Riksens Ständers bifallande swar pä ätssillige Kongl. Majtts Propositioner, hwilka äfwen af Hof-Cantzlern upplästes och hwaröfwer Hans Majtt täcktes för Riksens Ständer förklara sitt Rädisa wälbehag.
Sedan Hans Majtt begifwik sig ifrän Rikssalen , ätssildcs Ridderssapct och Adeln klockan 2.
In fidem krorocolli A. 6.
Lilverstoixe.
Den M September. 1027 Lördagen den zv September. plenum klockan 9 förmiddagen.
Utdrag af Protocollet, hältet i Högloft.
Ridderskapcts och AdclnS plenum d. 25 September 1809. S. D. Föredrogs ett Memorial ifrän Expeditions - Utskottet af den 2Z September, bwari Utskottet förklarar sm önskan, att jemte förteckningar öfwer redan afgjordt mäl crhälla del ej mindre af de ämnen som fordra Utskottets skyndsamma ätgärd, än äsweir sädane som i Riksdags - Beslutet böra inflyta: och fann Högloft.
Ridderskapet och Adeln skäligt att till denna Utskottets begäran lemna sitt bifall.
Utdrag af Protokollet, hältet k Högloft.
Ridderskapcts och Adelns plenum d. 26 September 1309. S. D. Sedan Ridderskapet och Adeln genom stna Ledamöter i Danev - Utskottet och sitt Ombud till Upteckningcn af f. d. Konungens Egendom crhälljt underrättelse det de uti Tanquen genom f. d.
Konungens försorg deponerade fjorton packlärar, wid behörigt genomseende befunnits tillhöra Hertigen af Trunschwig Oels, fann Ridderffapet och Adeln ej widare nägot hin - 1028 Den M September. hinder sig förete med mindre den ä berörde depositum lagde q warstad finge uphöra, och detsamma mot depositions-attestens äterställande till Banqum utlämnas.
Ple luxra.
Utdrag af Protocollet, hället j Högloft. Ribderffap-Is och AdelnS blauum d. 2b September 1809. S. D. Beslöt Ridherffapet och Adeln att fyra Exemplar af den Bewillnings-Utskottets Betänkande om Bewillningsgrunderne ätföijande sä kallade Skydds, Labell stullc afffrifwas och kostnaden dertill af Rid, darhus-Catzan bestridas; hwarvm Utdrag af Protocol, let skulle till Riddarhus-Utffottet Expedieras.
Oc luxrs.
Utdrag af Protocollet, hället i Högloft.
Ridderffapets och AdelnS Plenum d. 27 September 1809. S. O. Remitterades till Allmänna BeswärSoch Economie»Utskottet ett dcn 2s September upläst stiätsmen af Herr Lesterfiesit, rörande förbud pä 6 mänader af Utländsk Sp,u-nemäls införsel; hwaröfwer Utstottet stulle anniodaS att ffyndesamt inkomma med sitt uttätandc,hmilket derjenlke borde innehålla förslag, till hwad belopp, i händelse Utrikes Spanncmäl förblefwe till införsel i Riket tilläten, densamma borde med Tull beläggas, för att bibehäua Spanncniälen wid ett billigt och icke öfwerdrifwit pris. l-st luxrs.
' Utdra - Den ZO September. 1029 Utdrag af Protokollet, hältet hos Högloflig?
Ridderskapet och Adelns PIsuuw den 27 September 1809. S. D. Blef hos Ridderskapet och Adela till afgörande uptagit Allmänna Belwärs - och EconomieUtskottets den ly sistledne upläste och pä dordet lagde Betänkande af den öppnande mellan Wenern och östersjön t och fann Rid, derskapct och A^eln sig bö-a till hwad Utskottet i afse» ende pä detta Riksgagncligg företag tilftyrkt, lemna sitt fullkomliga bilull; homrom de öfrige Respective Ständen skulle genom Utdrag af Protocollct wänligen underrättas, vt tupra.
Utdrag af Protokollet, hället i Höglofl.
Ridderffapets och Adelns plenum d. 27 September 1809.
S. D. Lät Höglofl.
Ridderskapet och Adeln sig ä nyo föredragas Banco-Utskottets den 22 sistledne upläste och pä bordet lagde Protocolls-Utdrag af d.is dennes, innehällande anmärkningar deröfwer, aktBan, co-Fullmägtige nästledit är tillätit det cn Summa af närmare 200,000
R:dr skulle säsom extra biträdcs-län ät Äbo Oiscont-Contoir, af Riks-Viscontrvcrket, fä utgä, samt att af Fullmägtige en summa af 66 R:dr g 2 tz. blifwit säsom sammanffottS-medcl till en Allmän Fattig, wärds-Jnrättning för Hufwudftadens af Banquens andel i Oilcont-rcvenöttn aflemnad; ä hwilken senare sum, ma likiväl Utskottet afskrifning tilstyrker: och besiöt Ridderskapet och Adeln anmoda Banco-Utskottet, att öfwer besa bägge penningc-dispositioner infordra Banco, Full - 10Z0 Den ZO September.
Fullmägtiges utlätandc och med detsamma till Riksens Ständer inkomma.
Ot tuprn.
Herr von 8 eburitr, Ikvsr kreör. 6abwiej, uplästc följande: ödmjukt anförande:
Det är c) min afsigt, att wilja bestrida jordbrukaren en billig winst pst betz producter.
Det war ej en sädan afsigt, som föranlät mig, att pä bordet begära Herr Bergs-Rädet Lesterstsstts den 25 dennes uplästc Memorial, angäcnde ukwerknnde af förbud emot Spanncmäls-införsel frän Utrikes ort.
Jag anser den» na sak af sä mycken wigt, att jag trodt mig böra der, om yttra mina tankar, innan frägan remitteras till Economie- och Beswärs - Utskottets halldläggning, ehuru jag ej hyser den förmätcnhetcn, att tro mig kunna bättre än Utskottet afhandla detta ämne.
Ehuru ej Jordbrukare och ehuru jag ej äger nägot Kappeland jord, hyser jag dock för Jordbruket all möjclig wälwilja.
Jag unnar Jordbrukaren sä godt sou, mig sjelf, men intet bättre.
Jag will lika sä litet att han skall sälja sin product med förlust, som jag will akt han skall hafwa oskälig winst.
Jag önskar akt den wälllgnelse jorden detta är frambragt mätte komma sä wäl den ene som den andre Rikets Jnwänare tilgodo.
Wi- äro alla i lika behof deraf, sedan wi alla hivar i sin mon känt de swära fbljderne af kriget och ett föregäcndc mitzwäxts-^är.
Jag önskar att inga obilliga Spannemäls-priser mätte, till de mindre förmögnas lidande och de fattigas förtryck, af egen» nyttan och girigheten tilffapas.
Man Den Zo September. lOZl
Man synes frugta att Spannemälen sfall falla till wanoris.
Denna frngtan tror jaq wara tiikommcn af ett origtigt begrepp, eller ock däraf, att man icke welat,eftersinna sakernes wanliqa gäng och Rikets be hof af Spanncmäl.
Man omtalar att Spannemälspriscn red n fallit <so procent under hwad de moro i Iulii mänad.
Om dä warande pris warit 50 procent högre än med en billig jentförelse emot förra ärms priier, är det dä skadcligt att de wid en rikare skörd fallit? är det nödwändigt för Statens beställd, att den fattige altid mäste smälta.
Det är sant, akt oagkadt förra ärets knappa skörd, och oagtadt ingen Spanncmäl, ätminstoNe obctyd, ligt qvantum, frän Utrikes orter inkommit, wi dock ej warit tryckte af allmän hungersnöd.
Wi weta dock ej huru mänga nodens barn, som under detta är sällan, kanske aldrig, sätt smakat ett oupblandat bröd,-huru mänga som förgätts af hunger eller huru mängas för, gängelse deraf blifwit päskyndad.
Man torde dock kun, na för säkert anse, att om af förra ärens ymnigare skördar, i wista Landsorter, uolag af Soannemäk icke blifwit gjorde och genom hwilka de ss älskade höga pri, ser, dem man nu öntkar fä bibehällne, tilkommit, hade icke allenast större delen, af Landets Jnncwänare, utan ock Armöerne, saknat uppehälle.
Wi känna ej ännu med säkerhet det Sädes, qvantum som ett härjadt Westerbotten kan tarfwa; men man känner att BcrgSlagcrnc, att Rikets största och folkrikaste Städer som ej hafwa Jordbruk fordra bety, delige SpannemälS-fbrrZdcr; att flere Rikets Piovincer högst sällan innom sig frambringa tillräckelig
Spänne, mäl för brödfödan, samt att en dcl af Wermland, OahlS-Land och Bohus-Län innewarande är deraf är i behof. roz2 Den Zo Septeinber. behof.
Man känner e) hwad werkan dm förcsiagne allmänna Bränwins,bränningen om den antagcs, kan hafwa pä Spannemäls - tilgängarne, och med alla dessa wissheter och owissheter projcclerar man förbud mot införsel af Utländsk Spannemäl pä en tid af äret, dä Sjöfarten emellan Rikets Södra mäst Sädesrika och de Norra i behof warandc proviiicer uphör.
Af nu warande mindre höga pris will man slu ta till Spannemäls-pnsernes framgena fall.
Hmilken origtig slutsats!
Hwar och en känner att SpanncmälSpriserne aro läga om Hösten; och att de deremot stiga längre fram pä matren och wären.
Orsaken till det förra är att sädén om hösten
,är mindre torr, säledeS mindre wärd, sä att alla behöfwande eller mindre omtänksamme
Landthushållare dä gör afsalu till hwad p-is honom bjudes, och orsaken till det senare är, att Spannemälshandlaren och den förmögnare
Possessionaten som ej är i behof att genast sälja, kan stadga hwad pris honom godt synes.
Nägon förlust för Landtmanncn kan jag ej inse.
Sä wida ett lägre
Sp mncmälSpris kan antagas sä som bewis pä en ymnigare tillgäng — har chan dubbelt mer att afläta, fär han otwifwelagtigt lika mpckcf penningar änskönt priset ock skulle falla sO procent.
Och om man ej aldeles förgätit den gamla principen, att SpanncmälSivärde, äkminstone i det hufwudsakeligaste, kan anses säsom rätta mättstocken för allt annat waru-wärde, mäste Landtmanncn snarare sinna fia uträkning !yid ett mätteligt än et för högt drifwit SpannemälspriS.
Winsten af de höga Spannemäls - priscrne kommer dcssiitom sällan Jordbrukaren i allmän, het tillgodo.
Det är blott be större Jordbrukarne som deraf draga nyttan och Spannemäls - handlaren - Den zo September. rozz ren ben mästa.
Oen mindre Jordbrukaren, ben mindre förmögne Handtwcrkaren, Ständspcrsorcn som nödgas le'wa af ett ringa Capital, Dagakarlen, Tiggaren och sluteligcn Pcnninge-lönkagarcii, för hwilken pä ivo är intet medlidande funnits, fä upbära och Vidkännas hela txugden.
Ännu lärer ingen tilförlitelig Calcul wara upgjordt pä Spannemäls tilgängen i Riket och werkeliga bchofwtt, och sä länge torde man ej eller hafwa bewis bärpä att öfwcrflddet är sä- betydligt att wanpris kan befaras.
Efter hwad jag känner, har sedan hopp om fri Bränwins-bränning yppades, Rägmjölek här j Staden upstegratS ifrän Z2 till Z8 ss. Riksgälds-Sedlar Lispidet, och det tyckeS ej wara wanpris.
Af hwad jag säledes andragit, tror jäg mig hafwa wisat, at det hwarkcn är lämpcligt eller för det allmänna nyttigt, at förbjuda införsel af Spanncmäl.
Jag anser et sädan t förbud äfwcn wara i politiskt afseende skadeligt.
Nägot hwar af Rikets Jnnewänare hafwa gladt stg ät hoppet om Fred, och med det samma hoppet om bättre tider, som efter Allmänhetens begrepp will säga, bättre priser pä liswets oumgängcligaste behofwer.
— Skifte nu efter en rika, re ärswäxt och efter freden detta hopp ej i nägor mätto realiseras, upstär otwifwclckgligt hos den sämre hopen ett icke sä alldeles likgiltigt missnöje.
Detta missnöje riktas mot Regcntcn — mot de Styrande och Rädande — emot de Förmögnare i Staken, hwilka alltid tillägges skulden för de olägenheter som inträffa, chwad de äro skyldige eller ej.
— Sädank bör undwikas, och det torde i synnerhet wara angeläget «id denna tidepunkt.
Herr 10Z4 Den Zo Septeinber.
Herr Grefwe» och L a n d t - M a r skalken hemställ de, om dä betta rörde Herr Leclerstestts Menwrial, hwilket i förra siionum blifwit till Allmänna Bcswärs- och Economic-Utstottct rensittcradt, det icke nu kunde lill samma Ulfkott fä hänwisas.
Grefwe körner, Söran:
Dck är c) min tanka alt bestrida kden,isson af detta Dictamen, helst bet samma kan gifwa Utskottet hwarjchanda uplysningar och anledningar, alt öswcr hufwudfrägan stadga sin mening.
Men för att öka dessa anledningar, utbeder jag mig fä nämna, att ehuru min inkomst till större delen beror af Spanncmäls - priserne, har likwäl min tanka aldrig warit, at totalt Spännen älL-söi bud skulle äga rum.
Jag har endast önskat, att den skulle bibchällaL wid ett pris, nägorlunda swarandc emot alla andra warors wärdén och emot de för Landtmannen oumgängeliga utgifter.
När man wet att genom wär Handclsställning dessa senare ören nästan alla warvr i allmänhet blifwit drifne till ett owanligt pris, när en ökad Sedelstock snarare ger utsigt till förhöjning än till ett nägorlunda jämt fallande uti räkcnwärdet, när nödwändighclen att öka Utlagvrnc, för alt fylla Statens behof, gör angeläget alt förhäliandct i hwar och ens pcnningc-inkomst blifwer bibehöllct i en wiss jämnwigt, är det en önskan lika bfwercnsstämmande med politisk nytta, som med naturlig billighet, att Ständcrnc fästa sin uppmärksamhet pä Landtmanncns behof, lä att dess ökade waru-tlllgängar ej mätte försämra dess wilkor och minska för densamma möjligheten att bidraga till det Allmännas understöd.
Oet är allmänt bekant, att j ett närgränsande Rike, med hwilket wära Handelsförbindelser nu äro öppnade, genom flere ärs hämmad utför - Den Zo September. ivzz utförsel , styra upplag utaf
Säd äro gjorda, och att dm derföre därstädes fallit till ett owanligt tägt pris.
Det blifwcr i detta afseende en naturlig försigtighet, att lägga en sädan afgift pä Spannemäls-införscl, att ej denna wara genom en sädan casuel ställning utom, lands dlifwcr nedsatt under det wärdc, hwartill den här. städcs med odlarens utkomst kan försäljas.
Detta beror pä en riktig kännedom af arbetslöner, waru - och penninge - wärdén samt priscrncs förhällandc pä Utrikes ort, frag ernas belopp, och en därefter rigtigt uträknad Tullförhöjning.
Det är detta jag tror bör ingä i Utskottets beräkning, och hwarpä jag önskat, att med dessa anmärkningar fästa dess uppmärksamhet.
Friherre Isi c; A I a, kria Lonrasi, conformerade sig med Grefwe ivlörnsr.
Herr von 8 c ir 4r I 2 e n la 6 i m, Oavist, hemställde om detta wcrkeligm wore ett ärende, som kunde komnia unde"
Ständernes öfwerläggning, och om det icke alldeles borde öfwcrlämnas ät Konungens omwärdnad.
Han wisste för sin del ej om det skulle wara rätt betänkt af Niddcrskapet och Adeln att tillstyrka en ätgärd, sou, skulle bidraga till ökande af dyrhcten pä brödfödan för den fattiga hopen.
För öfrigt trodde ej Herr von Zclaulxsnlaeim att ett bfwerdrifwit fall pä Sädesprisct wore att bcfara, han kände af en af de största Sädcshandlare, att i Lifland, hwarikrän
Sädén alltid för det bästa pris införskrifwcs, den nu gälde mellan 9 och 10
R:dr tunnan, och därjemte att Kongl. Majit äswen redan hade med 24 ss. per tunnan förhöjt Tullen pä införseln. ! - , Herr 10Z6 Den M September.
Herr klinA 8 por , 6er6t, yttrade sig, att det wore ej nu sä nära pä Freden, svin Spanncmälspriscr kunde falla, men framdeles wore det utan twifwcl högeligen alt befara.
Herr Grefwcn och Landt-Wårskäl k en crindrade, att .nu icke wore tiden att öfwer detta ämne ventilera. dä det i alla fall ej kunde afgöras innan det strän Beiwärs- och Economie-Utstottct äterkvmmrr.
Derutom wore frägner begärd pä bordet, örstandcs likw^l Herr Landt-Marstalken, att det uppläste
Diktamen finge till samma Utskott remitteras.
Herr k lin »spor, Oerstt, förklarade, att det wore han sam begärt densamma pä bordet, men att han därifrän gärna wille afstä, sä wida de nu gjorde anmärkningar ätsiljde kaminen till Economic* Utskottet.
Friherre 8 tsö 1 von kstollstein.
Lorfits ifiustviZ:
Det wore i afseende pä denna mo tion skäl bäde mot och med, han trodde att brödfödan wore utan twifwcl i somlige Provinccr gansta dyr.
Största delen af Allmänheten wore i ständ att bchöfwa köpa Spanncmälcn.
Löntagarens tillgängar wörö ärkände säsom gansta knappa.
Ä andra stdan bör Landtbnikarens skäliga winst komma i beräkning.
Saken wore sälcdes att finna ett pris, som conscrverade Landtmannen utan att ruinera köparen.
Priset för 2 är sedan och derefter hela tiden hade warit sä uppjagadt, att Friherre 8tae> ej wille förmoda att meningen were desi bibehällande.
Skulle däremot priset falla under 6 a 8 R:dr för Räg och Korn, ansäg Friherre Ltse! sädant medföra förlust för Landtbrukaren.
Han hemställde därföre, att ett medel mätte uttänkas, hwar igenom - Den 30 September.
10Z7 igenom en sädan moderation i pris mätte aga rum, i hwilkcn afsigt han tillstyrkte kemisten till EconomieUtskottet.
Herr I' b L m , per, önskade att ventilationen öfwer detta ämne mätte upphöra.
Fräsan hade redan warit före i Econvmie-Utskottet och därifrän kommit till Bewillnings-Utskottct.
Oen more redan sä utredd, och bleswc ofelbart i Bewillnings,Utskottet sä behandlad, att han hoppades Ridder skåpet och Adeln skulle blifwa nöjde med Utskottets yttrande.
Det worc numera icke fraga om nägot införsel-förbud.
Genom förhöjd Tull skulle priserncs hastiga fall nog fö'ekommaS och vlägenherernc för Landet afhjclpas.
Oyrheten borde ändä icke btifwa känbar för den fattige; men sjukdom och död, yttrade sig Herr Istrum, kunne wi ej hjelpa.
Herr Gref wc n och Landt-Marsk alken föreställde, att sedan Herr kiinzlpor afstätt ifrän sin begäran, att mälet ikulle hwila pä bordet , allenast alla anmärkningar äifdljde kemisten, trodde han mera iniet hinder-derä för denna kemits.
Herr von 8 c II u n t 2 , Ivur krestr.
Gabriel, utbad sig fä erhindra, att han redan i förra plenum, när Herr Leäelstecits Memorial remitterades^ warit beredd att göra sina anmärkningar , men att han warit af Embctsgöromäl hindrad atk,bcwista hela plenum , och att förmodcligm tiden sedan icke medgifwit, art han sätt uppläsa dem, annais hade det warit hanS Mening att det skulle fä ätfblja kemisten.
Herr Landt-Mar skalken gjorde derefter proposition till kamits af Herr von 8cll-m!??« ' ' Dicta, ioz8 Den ZO Sevteinber.
Dictamen jentte de öfrige i anledning deraf gjorde anmärkningar, till Allmänna Beswärs - och EcvnomicUtstottct, hwilkcn Bifölls.
Ständers Lag - Utskotts Betänkande, angäcnde det i Z ^ af Nongl. Maj tS Nådiga förordning den io:de Junit !MZ widtagne Stadgande , att stäm, ningar ifrän ZäradS - och andra Rätter, som ej äro ffrifne pä Gtämpladt papper, stola anses ogilde oeh hwarken part eller wittnen styldige att i anledning däraf, till swaromäl sig infinna.
I mcddcladt P, otocolls-Utdrag, hältet hos Hederwärda Bonde - Ständet den 2g:de ststlednc Julii, ansörcs: akt ej allenast kunde hända, utan ock stall händt, att en Part genom ofwan anförde Päbud förlorat hela sin wälfärd: att en rättsökande kai, gätk flere mil för att fä Stämning af Dommaren eller nägon af honom förordnad Stämningsman, hwilken träffas pä nägot ställe, där stämpladt papper ej finnes; att Stämningen dä strifwcs pä ostämplakt papper, hälst stämningstidru snart kunde wara tillänbalupcn, och Den Z0 September. 1039 och följden, dä inwändning göres, blcfwe att sakel» förföllc och Fatalie-tidcn wore förlorad.
Hwarjemte andrages, det en del
Domstolar skola af detta stadgande tagit sig anledning förklara, att ringa mäl ej kunna uptagas pä wundtclig Stämning.
Wid öfwerwägande häraf, har Lag-Utskottet funnit , ätt den i äberopade Förordning widtagna sär, ffildta utwäg, att försäkra Kronan vin Chartä Sigillatä inkomsten af Stämningar , hwilkm onekcligen döde redan haft och ofta kan hafwa den swära päfdljd, att en lidande Parts rättmätiga talan antingen drageS pä tiden genom
Stämniniugars förnyande och i samma män förorsakar en oskäligt förökad kostnad, eller ock, dä mälets Utförande beror af wi§ föreskrifwen laga tid, alldeles förloras, hwarigcnom ännu större, stundom alldeles oersättelig skada och förlust tillskyndas, hwarken till sin grund stär att förena med det skyldiga afseende pä Allmänhetens rätt och säkerhet, som all