Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Första frågan besvaras häst genom en enkel uppställning af canalinkomsternas successiva tillväxt, då man i varuförteckningen tinner mänga i förhållande till värdet tunga och skrymmande varor, som utan detta transportmedel aldrig kunnat blifva föremål för afsättning i aflägsna re orter *). canalvägen, detta begagnande också för en större transitofait skall komma att äga rum.
(Ett seglande fartyg, kommande från Brasilien, har redan före Trollhättans ombyggnad passerat Götha canal.)
Att vigten af Svenska canalleden emellan Öster- och "Vestersjön icke saknat uppmärksamhet i det Östersjörike, hvars varulörbindelse med länder utom Östersjön är den största, visar det i sednare handelstractaterne emellan Sverige och Ryssland införda uttryckliga förbehåll, att transitofarten på denna canalled är lika fri och mot lika afgifter för Ryska fartyg och varor, som för Svenska, en fördel, som R. kungör, af d. 25 Jan. 1833 redan förut beviljat alla nationer. *) 1842 t. ex erlades vid Götha canal afgifter för nedanstående varor (för det betydliga varubelopp, sorn ångfartygen förde, erlades ingen särskild afgift, då dessa fartyg i ett för allt. betalte en viss summa efter hvarje hästkraft): alun och alunslam 1730 t:r, ammunition 2 Sk?? 3 LMy aska 57 t:r, bark 204 Skfö, bastmattor och borstar 166 st., beck, tjära och parma 700 l:r, benmjöl och kreatursben 953 Sk?? 18 L??, bjelkar, timmer och espingsvirke 1324/r tolfter, buteljer, tomma, 234,717 st , brunsten och brunstensmalin 341f Sk??, bräder och plank 4240 ‘ tolfter, cementbruk 258 Sk?? 17 L??, coakes och stenkol 9990 tunnor, diverse köpmansgods (socker, caffe, kläden m. m.) 4732 Sk?? 12 LU 19 ??, ekvirke 316 Sk??, eldfast lera 29j- t:r, eldfast tegel 3266 st., fönsterglas 324|| kistor, fjäderfä 34 st., flyttgods 58?4 Sk??, fourage 50£ SkS, frö 248 tunnor, gevär 170 st., gärdsle och stäfver 385£ tjog, hampa 170£ Sk??, husflyttning 350 Sk??, jernsmide och gjutgods 20,450 Sk?? 9 L?? 1 ??, jernmalm 9068 Sköf, kalk och krita 3219£ t:r, kimrök 18 t:r, kork 2401 i gross, kronoutredningspersedlar 79 SkS 6 L??
9 U , krut 25 centner» lefvande kreatur 60 st., lefvande träd 8 st, linoljekakor 508 Sk?? 7 L??, läckt och sågbakar 3464 tolfier, löf 50 tjog, machinerier 345| Sk??, malen krita 2 SkS 3 LM, mastspiror och slanor 20*1 st., mjöl och gryn 6954- t:r> meubler och musikaliska instrument 601 st., papper 1731J ris, pottaska 102^ Sk??, rotfrukter och frukt 1934J t:r, rödfärg och victriol 285 t:r, salt 11,925 f t:r, sill och fisk 15,375 4 t:r, skiffermjöl 992 Sk??, skiffer, omalen 500 Sk??, skälspeck 21 t:r, spanmål 30,095| t:r, spanar och rib - Den 25 Augusti. 527 Cnnalholagets behållna inkomst för inre farlén, derunder inberäkuad den det tillkommande andel i afgifterne vid Trollhättan för varor och fartyg, som passera Götha canal eller äro dit bestämda, äfvensom a
Ig i fler för begagnandet af dockor, hamnar, magasinet- o. d. m., har utgjort följande belopp: *)
Är 1832 från och med den 1 Oct. till och med den 31 Dec. 1833 b:co r:dr 34,113: 12. 4.
Är 1834 35,795: 8. 9. „ 1835 ............ 40,912: 11. 7. „ 1836 (då en betydlig nedsältn. i taxan skedde) 38,358: 30. 9.
,,1837 50,498: 8. — ,,1838 48,677: 22. 7. ,,1839 60,389: 41. 9. „ 1840 61,443: 45. 1. ,,1841 72,306: 20. 11. ,,1812 68,804: 37. 8. ,,1843 • • • • 56,808: 11. 4.
Medeltalet för de 3:ne åren 1833—1835 (det sista qvartalet 1832 ansetts utgöra en del af är 1833) utgjorde b:co r:dr 36,940: 10. 11. „ för de 3 åren 1836 — 1838 „ „ 45,841: 17. 2. utvisande en tillökning mot förcgtde 3 är af nära 24 f proc. „ för de 2 åren 1839 och 1840 . . 60,916: 43.
5. eller en tillökning mot föreg:de 3 åtal' öfver 33,j proc. „ för de 2 åren 1841 och 1S42 . . 70,555: 29.
4. eller en tillökning mot föreg:de 2 åtal' omkring ]3f, proc. Hvaremot inkomsten för är IS43 visar en minskning af nära 19j proc. emot medeltalet för de begge förutg:de åren.
Vill man deremot beräkna medeltal för 5 är, sä uppkommer följande resultat:
Medeltalet för åren 1834—1S38 var b:co r:dr 42,848: 14. 10. visande en tillökning mot Usta äret, omfattande 15 månader, af öfver 25,Sj proc. ,, för åren 1839—1843 63,950: 31.
4. eller en tillökning mot förutg:de quinquettuium af öfver 49jr proc. bor 25J tolfler, sprutor, branö- 9 st., slen af flere slag 78.629J 8k£7, såpa 488 fjerdingar, tackjern 20,570 SkM 13 LTi 16 ti, takrännor 11 st., takskiffer 53,400 st., takstickor oell bokspån 5,135,836 st., tegel, tak- och inur- 375,325 st., tomina kärl oell fastager 1651 st., tran, oljor och sirup 24,8381 k:r, trädkol 7Jläst, ved, stafrum 2715i tolfler, våtvaror 157,468J k;r, åkdon och åkerbruksredskap 63 st., ägg 10 tjog, ökstockar och små båtar 10 st. — 1663 seglande och 287 ångfartyg passerade cav.alen. *) Härförutan uppbär bolaget inkomst af ti ansitofai ten och af den icke till boställen anslagne del af dess fastigheter och jord.
528 Den 25 Augusti.
Delta förhållande under de. forsla II åren af canalenä begagnande, under både goda oell dåliga conjuncturer, visar ett gynnande resultat.
Inkomsterne halva varit i ett niira oafbrutet stigande, med egentligt undantag endast för del sista året.
Men den olyckliga conjunetur för afsättningen af vår förnämsta exportvara, jernet, hvilken redan började är 1842, kunde i samband med den samtidigt mer och iner tilltagande penningeoch credit-bristen, icke undgå att äga inflyläudc på canalfarten, likasom på nära all rörelse inom riket.
Del är dock en för framliden [öfvande iakttagelse, att ehuru del af dessa orsaker särdeles ofördelaktiga äret 1843 ingår i beräkningen af medelafkastningen under de sisla 5 åren, denna dock med nära 50 proc. öfverstiger den för förulgide quinquennium.
Delta visar den naturliga benägenheten till rörelsens tillväxt pä Götha ca nals inre fart.
Den andra frågan, eller om denna tillväxt kan och biir i högre grad påskyndas, och i sä fall genom hvilka medel, besvaras genom undersökning, huruvida några hinder för en sådan tillväxt finnas och om medlen för dessas undanrödjande fordra större uppoffringar än som motsvara vigten af de vunna förmånerna.
Det största hindret för en skyndsammare tillväxt i canalfarten äro de å densamma lagdc algifter.
Dessa utgå ä varor efter classer, sålunda att för hvarje 1000 alnar canalsträcka (hela cauallängden antages till 104.000 alnar) erlägges för 1 classens varor 0 rist., för 2 classens 4, för 3 elassens 3, för 4 classens 2, för 5 classens ett och för 0 classens ^ rist. bieo för hvarje Ska victualievigt *).
För större beqvämlighels skull är canalen dolt i 10 (1 ist ricter, för hvardera af hvilka erlägges afgift såsom för 10,000 alnar.
Taxan kan icke utan bolagets medgifvande nedsättas.
Men bolaget har begagnat dess rätt alt. medgifva partiella ncdsälluingar, särdeles vid befarande af clt större antal caualdistricter.
Ehuru billiga dessa afgifter i sig sjelfva *) Till 1 classen höra finare specerier, viner och likörer, finare väfnader, fäigstofter, roedicinalier, balar af okändt innehåll, och i allmänhet colonialvaror; till den 2, inhemska konstilitens alster, såsom gröfre väfnader, glasvaror m. m., alla slags metaller utom tack- och skrotjern , victualievaror, kläder, kreatur, sill, fisk och salt, utländska trädsorter m. m ; till den 3, våtvaror af Svensk tillverkning, spanmål utom hafre, frukter, frön m.m.; till den 4, hafre, stenkol (af bolaget nedsatt till 5 classen), rödfärg, heck och tjära m. m.; tillden 5, gröfre råämnen, såsom trädvaror, tackjern m. m., rotfrukter, grönsaker o. s. v.; och till den 6, malmer, kall;, kalksten, skiffer, torf m.m.
Frie från afgift äro ohuggen gråsten, gatsten, sand, jord, grus, lera, mergel och gödsel.
För fartyg erläggas särskilda afgifter.
A lla Ki önans fartyg äro afgiftsfria, äfven för medhafvande, Kronan tillhöriga laddningar.
Ångfartyg äro befriade från all afgift å medhafvande varor, mot att i ett för allt erlägga 10 sk. bico för hvarje af de 9 första canaldistrict de passera och 5 sk. för hvardera af de 5 följande, för hvarje hästkraft af fartygets machineri.
I)i:n 25 Augusti. 529 sjelfva aro, gör tlock canalens stora längd, alla af bolaget beviljade lättnader oaktadt, alt då liela canalcn eller nere districler befaras, afgiften blir känbar för, i förhållandet lill viirdet mera lunga varor.
Salunda är fiir liela canal-linien afgiflen å ett Sk®1 stångjern släp.vigt 40| sk. b:co, för I SkSf tackjern 14| sk., för en t:a hvete, bönor, arter, vicker, linfrö oell bohvete 29,f sk., för en lia råg 251; sk., fiir en d:o korn 21,* sk., för en d:o blandsäd 17 sk., en d:o bafra 12J sk., en d:o gryn 38* sk., en famn ved 1 r;dr 3 sk., en tolft bräder från 21 £ sk. till 1 r:dr 20 sk. o. s. v. Närman deri ill lägger frakten, blir sammanräknade kostnaden nog betydlig att förekomma mycket begagnande af canalfartcn, som eljest skulle ägt runi, saint således dels alt hindra producenten att välja den afsättning, sorn eljest skulle varit mest fördelaktig, dels, särdeles tor dc gröfre varornc, såsom kalksten, sandsten o. s. v., att hindra ali afsättning.
Deremot skulle en nedsättning af afgiften ä stångjern lill 8 sk. per Sk?? (utgörande en minskning af iner än 32 sk. b:co) eller lill mindre än vid Trollhättan, bereda tillfälle för den betydliga jernproduetionen i Wermland alt, med föga större kostnad än i Götheborg, kunna söka sin afsättning i Stockholm, oell således vinna den stora fördelen alt icke vara inskränkt lill en enda afsättningsort och dess pris.
— Om afgiften å tackjern nedsattes lill 3 sk., så skulle della utgöra en lindring af nära 12 sk. b:co per Sk2Z, under närvar, lackjcrnspris en icke obetydlig besparing.
Om afgiften å hvete nedsättcs I. ex. lill || sk., å råg lill 8 sk., å korn till 0 sk. och ä bafra och blandsäd till 4 sk. för tunnan, så skulle denna nedsättning, utgörande fiir råg 17^ sk. b:co, för korn 15,[ sk. o. s. v., i icke obetydlig grad för Wester- och Östergöthlands slätter vidga afsättniiigslillfäliena.
I ännu högre grad skulle della blifva förhållandet i afseende på trädvaror genom en proportionerlig nedsättning, sorn kunde öppna vägen lill Slockholm för vedskutor från Jönköping och Weslgötha-stranden af Wetlern in. in.
Men af bolaget kan man icke begära en sådan åtgärd.
Om än del icke är osannolikt, alt i framliden en ökad varuqvanlilet skulle ersätta nedsällningen, så tillåter dock bolagets närvar, ställning icke detsamma alt bära de första arens förluster.
Bolaget bar nedlagt öfver 3,150,000 r:dr pä canalbyggnaden, förlorat öfver 300,000 r:dr på Motala verkstad, och först i sednare åren kunnat uppbära någon utdelning å dess adier, dock aldrig öfverstigande 1 proc. per år.
Under de första åren sedan nya Trollhätte-slussverk blifvit, och rensningsarbetet i Götha eif blifver fullhordadt, kommer troligen icke Götha canalbolag att i derigenom ökad fart finna ersättning för förlusten af förut från Trollhättan utgående och då upphörande bidrag.
Om nu bolaget skulle i högre grad nedsätta afgiften å vissa betydligare varor, än att denna nedsättning genast klefve betäckt genom en i förhållande dertill ökad fart, sä kunde del lätteligen under flere år komma att sakna utdelning, 1 II. 07 530
Den 25 Augusti. hvilket skulle nedsätta actievärdet och troligen öfverföra en stor del af de J af hela actiecapitalet, sora är belänt för underpris, i nya ägares händer, och om iin desse komrae att i framliden skörda dubbel vinst genom dä ökade utdelningar, komme detta icke de närvar, aclieägarnc lill godo.
En sådan nedsättning i afgifter kan således endast tillvägabringas genom Statens mellankomst.
Denna kan ske på tvenne sätt, antingen genom inköp af canalen, eller genom förvärfvad rätt för Staten att efter godtfinnande bestämma caualtaxan, mot garanterande åt bolaget af en minimiinkomst.
Beträifaude den första utvägen, så visar här under lil.
A bifogade förslag, att 0111 inköpet skedde mot erläggande af 25 proc. å actiecapitalet, och öfvertagande af bolagets alla fordringar, tillgångar och skulder, skulle Götha canal med alla tillhörigheter, inventarier o. s. v. komma att kosta Staten omkring 1.113.000 r:dr b:co, ulan att afse inuevar. jlrs öfverskott å Canalinkomsterne, som lemnade en fond för canalbyggnadens förbättring genom utbyte af broar och portar af träd mot andra af jern.
Bilagan lill.
B visar, alt örn man ville infria bolagets, endast ä gäldenärens sida uppsägbara skulder (vid slutet af 1813 utgörande omkring 380,000 r:dr), skulle en utbetalning af omkring 1,132,000 r:dr erfordras (hvaremot Riksg.- cont. kunde afskrifva dess skuld till bolaget, öfverstigande 95.000 r:dr).
För denna utbetalning äger Riksg.cout. full tillgäng i dess fordran hos Banken af 1,143,500 r:dr; och genom Öfvertagande af disconternes lån å actier, omkring 350,000 r:dr, hvilka, utgifne efter 25 proc. ä actiecapitalet, kommu ali qvitta sig sjelfva, skulle Bankens contanta utbetalning, vid liqviden af Biksg:sconl:s fordran, komma att med sistnämnda belopp minskas, och på samma sätt Riksg:scont:s eller Statens, då endast omkring 770,000 r:dr koromo att återstå.
Ville man ej infria obiigalionsskulden, blefve contanta utbetalningen ytterligare nedsatt till omkring 390,000 r:dr.
Bilagan litt. €, innehållande ett sammandrag af bolagets vinst- och förlust-räkning för de 5 sista åren, risar, att för en köpeskilling af r:dr 1,113,000 skulle medeltalet af behållna inkomsten för dessa 5 år lemna en afkastning af nära 4 proc., att efter 1841 års behållna inkomst denna skulle stiga till nära 4Jj proc., och efter den för det genom olyckliga conjuncturer särdeles dåliga året 1843 ändå öfverstiga 3 proc.
Att, delta oaktadt och fastän erfarenheten visat, att pä det hela canalinkomsterne varit i afbrutet stigande, bolaget troligen skulle emottaga det här ifrågasatta anbud, finner sin orsak deri, att då en stor del actier äro belänta, och då bolaget äger en skuld af omkring 400,000 r:dr, till större delen bärande 5 proc. ränta, skulle det, helst under förut anförda förhållanden för den närmaste liden, för actieiigarue vara bättre att för ett måttligt pris nu realisera sina actier, än att afvakta cu framlida större vinst, ehuru sannolik denna också vore.
Ett sådant inköp hade också den stora fördelen, att inom Den 55 Angust i. 531 k or Inre tid kunna i allmänna rörelsen bringa en för densamma behöflig större penningesumma, utgörande en andel af Stateus lör pcnningecirculalionen ofruktbara besparingar.
Men säger man, alla industriella företag, och ett sådant är Götha canal, förvaltas bättre af enskilda än af Staten.
Men är förhållandet verkligen sådant?
Götha canalbolag beslår af mer än 31,000 aclier, ställda på innchafvaren och sålunda i hvarje ögonblick underkastade ombyte af ägare.
Inom gränsorna af det af K.
M. utfärdade privilegium och af de af K.
M. stadfästade reglor, är det efter bolagstämmobeslut som canalen förvaltas.
Men vid dessa är sällan ett större antal actieägare närvar., det beror af en tillfällig öfvergång af större actiemassor från en till annan hand, att belt oell hållet förändra de åsigter, som vid bolagsstämmor göra sig gällande.
Bolagets historia visar talrika prof härå.
Manne detta för ett sådant verk som Götha canal kan vara nyttigt?
Den vigtigaste delen af canalförvaltningen är vården om sjelfva canalens underhåll, att i lid de smärre åtgärder i delta hänseende icke försummas, som, uraktlåtne, i en framtid skulle påkalla de största uppoffringar.
Hvar bar man mest att vänta denna vård, antingen genom högsta ledningens öfverlemnande åt ett sakkunnigt Statens embetsverk, såsom t, ex. styrelsen öfver allm. vattenbyggnader, eller genom att anförtro deiiåtombylliga botagsstämmomajoriteter, för hvilka beredandet af actieutdelningar lätteligen kan fä mera vigt än undanrödjandet af framtida vådor för canalen?
Till beder för Götha canalbolag börjag dock nämna, alt sä ej hittills varit förhållandet, och att under de sista åren ganska betydliga, och under de inträffade conjuncturerne kännbara omkostnader nedlagts på canalens förbättring genom ett tidigare utbyte af broar och slussportar af träd mot andra af jern, än anställda undersökningar visat oundgängligt.
Men orsaken härtill torde sökas i det förhållande, att directionen inom sig äger medlemmar med — om jag så får kalla det — född kärlek till canalen, och deribland en öfvermekanicus, som sjelf byggt § af canalen, samt vid densamma och dess framtid sålunda fästat sitt namns ära.
Men månne man alltid kan påräkna en sådan sammansättning, dä directionen till större delen tillsättes af bolaget och framtida öfvermekanici af deltas delegerade?
För min del anser jag, på anförda skäl, det vara bättre att Götha canal öfvergår till en statsegendom *).
Men skulle man icke vilja vidtaga denna i min tanka bätre utväg, återstår den andra, nemi. att, emot garanterande åt *)
Än om under ett tillfälligt vanpris å eanal-actierne, ett större antal skulle öfvergå i utländska bänder, som frinno ett intresse att låta canalen förfalla och som vid bolagasstämmor lätteligen kunde vinna öfvervigt, då vanligen så få actieägare äro närvar.s’ 5,i i'
Den ?5 Augusti. bolaget af en miuimiinkomst, förvärfva rältigUeten att efter behag bestämma taxan.
Pä sätt jag redan visat, ntgjorde, efter afdrag af restitnlioner, caualbolagets inkomst af inre farten under 9:de canalåret 1841 r:dr 72,30(5: 20. 11.
Att antaga denna inkomst såsom den bolaget i medeltal kan påräkna, tyckes väl ieke vara för högt tilltaget, då inkomsterne, på sätt redan är redovist, med undantag för tiden af sednåst inträffade svåra conjnnctn rer för rörelsen, varit i oafbrutet stigande.
Men af samma skäl, som vid frågan om ett inköp af canalen anfördes, vore det för bolaget lämpligt att i en sådan afhandling ingå (dä det dessutom finge behålla dess andel i transitoafgifterne och afkastuingen af faslighelerne).
Lät oss nu se hvilken uppoffring i begge fallen Staten komme att underkasta sig, för att måhända ett fjerdedcis sekel tidigare vinna de fördelar farten pä Götha canal kan bereda rikets näringar och deras afsättning.
Afgiflerne å de hufvudsak liga varor, hvarå nedsättning kunde ifrågakomma, (stångjern, tackjern och spaunemål; inkomsten af de öfriga var för obetydlig att synnerligen inverka på totalinkomsten) förhöll sig i proc. under nedanstående nr till hela inkomsten som följer:
År 1835 — 03,2 proc. ., 1830 — 45,2 „ „ 1837 — 44,0 „ (För sednare är saknar jag uppgifter).
Men dä sedan den liden aversionsafgiflen för ångfartyg tillkommit, som nu utgör en betydlig del af totalinkomsten, kail för det närvar, andelen i denna för de afgifler sorn kunde komma i fråga alt nedsättas, högst beräknas till 40 proc., d. v. s. minskningen tili knappt 30 proc., hvilket efter förhållandet 1841 skulle göra en minskning af omkring 18,000 r:dr, som dock lill en del skulle beläekas genom afgifterne å de ökade varuqvantiteterne, som komma alt föras å canalen, och de i samma män stigande hamn- dock- och dylika afgifter, och i den män trafiken genom de gjorda nedsättningarne skulle ökas, skulle Statens ersättningsbidrag minskas och slutligen försvinna*).
Nu frågas, månne beredandet, under närvar, conjuncturer, åt g af rikets jernlillverkning af valet af 2 stapelorter för dess afsättning i st. f. att äga blott en, af en betydlig nedsättning i kostnaden för tackjcrns afsättning från Mälaren åt Venern, underlättandet af gamla och öppnandet af nya produclioners afsättning för de rika provinserne kring Götha canal och dess grenar, med ett ord mångdubblandet och påskyndandet af de fördelar för rikets inre rörelse, byggnaden af Götha canal åsyftat, icke mer än motväga en temporär uppoffring af ofvanstående belopp?
Jag får sålunda vördsamt föreslå, att 11.
St. mätte *)
För de första åren borde ock en del af bidragen från Trollhättan behöfva inberäknas, innan den genom dess ombyggnad ökade farten lemnat full ersättning.
Den 25 Augusti. 533 l:o hos K. M. anhälla, alt K.
M. täcktes foga anstalt om sådan skyndsam nedsättning i taxan föi; inre farlén å Gotha canal, sorn kunde finnas nödig för befrämjandet af Hittad afsättning, från och till de canalleden omgifvande provinser, af inhemska produclioncr; samt alt till den ändan berättiga K. M. 2:o alt med Götha canalbolag öfverenskomma, antingen fl) om inköp af Götha canal med alla bolagets ägande fastigheter och inventarier, emot erlägande af 25 proc. af actiecapilalct, samt öfvertagande af alla bolagets fordringar och skulder; eller b) om öfverlåtelse åt K.
M. eller slatsmakterne att efter förgodifinnande reglera taxan för inre farten å Götha canal, emot skyldighet att ersätta bolaget hvad denna afgift, med tillägg af den för begagnande af bolagets hamnar, dockor, magasiner och upplagsställen, något år kan komma att understiga 72,300 r:dr b:co; äfvensom i händelse af inköp af Götha canal, att 3:o Riksg.cont. uppdrages att ombesörja liqvidcn, samt att dertill använda erforderlige belopp af dess hos banken ägande fordran, hvarvid banken i afräkning äger att aflemna de till dess disconlinrältningar utställde reverser för lån, ulgifna mot pant af aclier i Götha canalbolag, med tillhörande hypotheker.
Då denna motion står i samband med åtgärd erne att underlätta närvar, pcnningeförlägenhet, anhåller jag om remiss till såväl Banco- som StatsUtsk:n. Bilaga Litt. A. Förslag öfver kostnaden af ett inköp för Statens räkning genpm Riksgtscoul. af Götha canal medelst.
Öfvertagande den 1 Jan. 1845 af alla canalbolagets tillgångar och skulder, samt erläggande af 25 proc. af aclieeapitalet.
Inlösen af 31,412 aclier å 100 r:dr efter 25 r:dr b:co st b:co r:dr 785,300:
Öfvertagande skulder efter utgående balanccn från år 1843: Obligationer å 5 proc., uppsägbara å bolagets, men icke å fordringsägarnes sida 379,670:
Upplupne outtagne räntor . . 16,910: 16.
— Outlagne förfallne acticutdelniugar 3,762: — — Skuld till handels- och sjöfartsfonden a 5 proc 24,000: — — Pensions- och sparbanksfondernes behållning 7,523: 36. 4.
Diverse skulder 340: 23. 4* r:dr 432,206: 27- 8- Tillkommer en år 1844 contraherad skuld å 44 proc> liM Krigs coll. cassör ...... . 45,000: 477,206: 27. 8 Sta b:co r:dr 1,262,506^2^ 8-, 534 Dan 25 Augusti.
Genom (Ienna tillgång, hvaraf p. t. 24,000 i':dr iiro utlånta till Motala bolaget och 6,000 r:dr insalta i Östgötha bank, finnes full tillgång icke endast för ombyggnaden af Söderköpings sluss, utan ock ett öfverskott att använda för liqvidcn af de till 1846 års början gjorda återstående beställningar vid Stafsjö, för utbyte af slussportar af träd och broar af d:o mot nya af jern.
— För ombyggnaden af Söderköpings sluss är beräk nadt 36,000 r:dr Afgå Säkra fordringar och tillgångar:
Hos Riksg.cont. fond för större reparationer, (och hvaraf räntan h 5 proc. ej ingår lill bolagets allmänna, ulan till den s. k. extra reparations-cassan) . r:dr 93,926: — — D:o fond för ofulländade hamnarbeten (dubbla anslaget) 1,942: — — Tillsammas fordran hos Riksg.- cont. h 5 proc 95,868: — — Förskotter i och för extra reparationscassan, ersatt år 1844 9,145: 40. 4.
Fordran hos Motala bolaget 14,000: — — „ ,, diverse personer 9,725: 42. 10.
Contant behållning i cassorne 19,719: II. 8.
Adier i ångfartyget Vettern r:dr 6,000, beräknade lill 16 proc., eller hvad som efter skedd försäljning inflyter i Sept. 1844 . . . . 960: 149,418: 28- 10- Återstående kostnad b:co rdr 1,113,087: 28. 10.
Anmärkningar :
Bland lillgångarne äro icke afdragnc och för hvilka sålunda ingen särskild lösen erlägges: l:o. lili 1843 ars bokslut upptagna:
Inköpt fast egendom (utom den af Kronan donerade) r:dr . . . . . . . 27,733: 16.
— Grödor och inventarier vid d:o 913: 23. 4.
Arbets- och inventarie-förå der ........ 23,466: 35. 9. ^ 113 * 27 1 2:o.
Hela behållningen af canalinkomsten m. m. för år 1844, efter afdrag af kostnader och räntor, och sorn bör lemna en mer än tillräcklig fond för liqviden af återstående beställningar vid Stafsjö.
Under första tiden af caualens byggnad gjordes alla portar till slussar, dockor 0. s. v. af träd, men sedermera af jern.
För att fullkomna arbetet har man afsett Dun 25 Augusti. 535 alt efter liand utbyta de först af träd gjorda broar och portar mot andra af jern, dock med undantag af dock- och stäm portal', som äro föga underkastade röta.
Utom hvad förut i detta afseende skett, beställdes är 1841 vid Stafsjö, alt inom 1848 levereras, 6 pär höga och 6 pär låga slussportar samt 16 broar af jern, hvaraf 6 pär slussportar och 4 par broar inom 1843 blifvit aficmnade.