Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I anledning af en Fedamots yttrande, att det ej vöre möjligt; för hans hopp, att inse möjligheten af en för* ändring uti representationen på en annan v-äg* än den han nämnde, får jag förklara min in* merliga öfvertygelse, att, då GrundLagen haren §*, som i ailmänhet medgifver förändringars åstadkommande i densamma, hoppas jag, att kommande tiders Ständer skola kunna i laglig väg tillvägabringa en sådan förändring, sedan idéen om dess absoluta nödvändighet hunnit mogna, och blifva pluralitetens, hvilket ej lä* ter vara aflägset, 4 — Företogs till pröfning Allmänna Besvärs* ©eh OeconomieUtskottets den 8 dennes, unde? 3!?:q *$6 afgifne, samt den 15 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Belänkande, röjande jemrrkning af extra Boteringen i Biket.
Herr Riken, Carl Wilhelm.- Jag har med gil den uppmärksamhet, hvaraf jag varit magtig, tagit kännedom om det vigtiga Betänkande, sorn af Herr Grefven och X/andtMarskaläcan nu blifvit inför Ridderskapet och Adeln föredragit;.
Jag har deri trott mig finna många sanna åsigter, blandade med stora misstag; jag rättvisar de förra , och anhåller, att, så vidt jag förmår, få blotta, de senare..
GeconomieUtskottet har erkänt 180a och 3810, arens Riksdags-besiut, såsom grundförfattningen för den så kallade ExtraRoteringen; detta beslut innefattas uti nämnde Riksdags Oecono* tnieUtskotts Utlåtande uppå Kongl. Maj;ts Nådiga Proposition om National-försvaret, hvilket Utskottets Utlåtande Ständerna till Hans Majit öfverlemnade såsom sitt’ underdåniga Svar; och.så länge Utskottet stadigt förbi ifver vid 1810, års. grunder, har jag vid Betänkandet intet att anmärka; jag tvärtom beundrar den skarpsynthet, hvarmed Utskottet upptäckt felen, uti i8n års åtgärder, och bristerna uti K rigs- och KaipmarGollegiemes samt.
AllmännaBeredningens senare underdåniga! hemstälf anden l det är först då Utskottet uppställer forsla" ger, efter mitt begrepp åtminstone, stridande emot 1810 års grunder, sorn jag utbeder mig att, o,na uttrycket tiilåtes, få försvara Utskottet easaC. sig sjelfu aii4 Den a?
Julii e. m; Enligt 1810 års beslut, borde ali dittills oroterad jord roteras, efter samma grunder, som den förut roterade jorden blifvit roterad.
Följande året värkställdes väl denna nya rotering^ men det vöre bbil[igt, att gifva denna nu förflutna tid någon förebråelse, derföre att åtminstone inom vissa orter likheten mellan grunderna för den gamla och nya Roteringen icke falla sig så lätt att igenfinna. bJog af, Konung och Ständer hafva funnit en jemkning i extra roteringen nödig, och det är för sättet dertill sorn Utskottet bordt uppgifva ett förslag: det har äfven skett, och jag skulle icke tveka, att å den del af Utskottets Betänkande, sorn egenteligen rörer ämnet, tillstyrka Ridderskapets och Ådelns bifall, så framt icke Utskottet deri låtit inflyta, jag har varit frestad att tro, genon» miss-skrifning, att de å extra-roterade hemman befintelige herrligheter äfven borde underkastas Rotering.
Vid roteringen under Carl Xl:s regering inroterades inga andra hemmans innehafvande förmåner, än de, som befunnos ingångne i Hemmansräntan.
Men om Utskottets Betänkande i denna del antoges, skulle möjeligen äfven sådana lägenheter, förmåner och inrättningar roteras, som icke i hemmanetsränta är® ingångne.
a 810 års beslut bestämmer de ordinarie roterings grunderne till rättessnöre för ex* tra-roteringen:
Utskottet antager 1810 års beslut till grund för extra roterings-jemkningen, Den 2 2 Julii e. m.
H uru kunna da herrligheter utmärkas såsom extra rotering ovilkorligen underkstade ?
Jag begagnar detta tilfalle, att fästa uppmärksamheten på Utskottets uppgift, att all Ordinarie Rotering utgöres efter Hemmantal.
Så är väl ock förhållandet vanligast, men i några Provincer förekomma likväl undantag.
I Upland till exempel utgöres ordinarie roteringen i vissa fall icke efter Hemmantal, utan efter Öretal, som tydligen inhemtas af 1695 ars Indelningsverk, i öfverensstämmelse hvarmed också flere Kongl. Resolutioner uppåenskiltes underdåniga besvär blifvit i Nader utfärdade.
Jag bfvergår nu till 2:ne af Utskottet uppgjorde förslager, som jag utbeder mig få underställa Höglofl.
Ridderskapets och Adelns synnerliga uppmärksamhet; det ena angar åtjkil - lig extra Roterings förvandling till permanent; det andra Extra Roteringens utgörande med annat än manskap.
Enligt agio års beslut borde ali oroteräd jord med extra rotering beläggas; oell jag anser af vigt, att man noga betraktar ordalydelsen i detta stadgande, ingalunda af förhastande eller felaktig redaction tillkommit.
De orden all oroterad jord innebära så väl ett erkännande deraf, att äfven jord af oprivilegie* rad natur med rätta dittills varit från ordinarie rotering frikallad, sorn en försäkran, att denna frikallelse äfven för framtiden skulle få. figa rum, så vidt nemligen sådant kunde före - 101&
Den 23 Julli e. mi nas med det tagna beslutet om extra, roteringen.
Det synes mig ganska tydligt, att omsorgen. för egande-rättens helgd, i förening med åtanfcan på de nya bördor, som militair styrkans förökning nödvändigt skulle bereda jordbruket, •varit de bevekelse-grunder som förmått Ständerne att endast med extra rotering belasta de hemmansdelar af Frälse- Skatte, eller Krono natur, Born dittills icke dragit någon Roteringstunga; men denna på oprivilegierad jord sålunda tillkomna extra Rotering är det, som Utskot" tet anaer böra förvandlas i permanent.
Innan jag yttrar mig öfver sjelfva saken* nödgas jag yttra mig öfver den form, hvarefter detta ärende blifvit behandladt.
Enligt RegeringsFormens 53 och 89. §§, samt RiksdagsGrdningens 34. $. tillhör det Utskottet att bereda och utarbeta de frågor sorn, genom Regeringens Propositioner, uppkomma, eller, sorn i Stånden väckta, till Utskottets behand-^ ling remitteras.
Nu förekommer här, att Konungens Nådiga proposition om jemkning i extra roteringen icke med ett enda ord ifrågasätter denna roterings förvandling till per-; manent.
Inom RiksStanden har icke heller någon motion derom blifvit väckt, och jag tror således icke Utskottet hafva bordt väc-. ka den.
Beträffande saken har jag icke mycket att säga., mig förekommer den både olaglig och obillig: olaglig, emedan den strider emot a8to års beslut; obillig, emedan den innebär V Den q a Julli e. m. 11x7 en icke arf behofvet påkallad kränkning i ägande-rättens helgd.
Men ännu mer:
Utskottet har ock uppfunnit ett nytt Species af rotering, i det Utskottet föreslagit, att den från extra till permanent förvandlade roteringen övillkorltgen skulle utgöras med ständig vacance-afgift; en slik roterings-skyldighet har hiitiis i Sverige varit okänd , och jag hoppas att den evigt skall blifva det.
Det finnes visst många vacanta rotar, så inom; Kneckte- som Båtsmanshållet, men dessa vacancer äro tillkomna ge. nom frivilliga Öfverenskommelser, hvilka hafi VaS i samma stund som antingen den roterings - skyldige finner sin räkning vid att hellre recruterä än erlägga en dryg vacance-afgift, eller Kronans tjenst kräfver en recrutering.
Vid frågan om en frivillig vacance-afgift» är recruteringen resultatet, om öfverenskommelse icke kan träffas; men huru skall en ovilkorlig vancance-afgift bestämmas?
skall det ske genom magtspråk?
Hvar är garantien för kronan emot obehörig förlust i händelse af myntförsämring och uppdrifne varupriser?
Hvar är garantien för den roterings-skyldige emot en obilligt affordrad - för' hög vacance-afgift- Utskottets Betänkande besvarar ingen af dessa frågor, inskränkande sig Utskottet till en tillstyrkan om rotefrihets-afgiftens upphörande för de från extra till permanent vacance-afgifts erläggande förvandlade rotar.
Man komrne ihåg, att Botefrihets-afgiften utgör 12 B;dr, och att vacance-afgiften iii8 Den 2 2 Julii e. rn. vidIndeltalnfanteriRegementerne erlägges med!
66i R:dr och. derutöfver, och man torde ur« sakta den förut af skatter o*h pålagor nog be* svarade Jordbrukaren, om han just icke fin* ner sig Utskottet särdeles förbunden, för det ytterligare onus man vill Slägga honom.
En af Utskottets egna Ledamöter, Riksdagsmannen Nils Månsson, caracteriserar detta Utskottets förslag med benämningen af ett artigt infalli Jag kommer nu till den sista, men ock-* så mest grannlaga af de anmär.kningar jag äf sinnad att anställa mot Utskottets Betänkandes den angår det föreslagna sättet till extra roterings utgörande med annat än manskap!
Jag utbeder mig att härvid få i Ridderskåpets och Adelns minne återkalla den tid* då extra roteringen antogs!
Min ålder har icke tillåtit mig, att bivista 1809 och 1810 årens Riksdag ;men till dem af Eder, mina, Herrar, som haft en verksam del i det vigtiga Riksmötets beslut till Eder, ja till edra hjertan, och edra såmVeten framställer jag denna frågat om i April månad 1810 någon hade framträdt inför BondeStåndet, sägande, vakten eder för det löfte, som Ridderskapet och Adeln gifver eder, att med Manskap utgöra sin e"xtra rotering, ty tretton år härefter eller år 1823 ifrågasätta de att förbyta detta åtagande mot skyldigheten att prestera kreatur, eller utgöra en lumpen afgift i penningar eller varor; oro denna varning, frågar jag, flade blifvit BondeStåndet gifven, hade väl Den 2 2 Juli» e. rn. 1119 Sverige nu haft en conscription P Jag vågar besvara denna fråga med JV«j, och jag befarar icke att blifva vederlagd.
Scenen, som föreföll 1810, var ungefär följande, om det lillåtes att deröfver dikta en dialog.
Adelsmannen sade till Bonden: antag en lag, hvarigenom du förbinder dina söner att strida för fäderneslandet, när det behöfves.
Jag har förlorat tre söner, i landtvärnet, jag behöfver den fjerde till stöd för min ålderdom, svarade Bonden.
Jag har ock söner, återtog Adelsmannen, jag har ock mistat söner i krig, xnen jag vill ändå ieke undandraga mig hvad jag fordrar af dig; jag undantager icke mina barn från conscriptions-skyldigheten.
Det betyder föga, yttrade Bonden, när en Adelsman conscriberas, conscriberas hundrade bondesöner, vi utgöra massan af Nationen.
Jag går ännu längre, återtog Adelsmannen, jag har gods och gårdar, Sorn genom lag och privilegier äro frikallade från rotering, jag åtager mig att för all min oroterade jord utgöra rotering med manskap, som skall utgå i fält, innan dina conscriberade söner få utcommenderas.
Nå väl, gensvarade Bonden, detta löfte tager jag förgodt ; och på detta vilkor gaf han sitt bifall till National-armeringen och det utgör ett vackert drag i Svenska National-representationens Annaler, att den
Dag, som för kommande tidehvarf skall trygga den Scandinaviska Halföns ära och sjelfständighet, är grundad på Svenska Allmogens förtröstan på Svensk Bid^ dersmanna-tro; vid hvilket förhållande jag utan fruktan underställer det Högloft.
Ståndets be - T120 P«n 32 Julli e. m. prufvande, om det vöre billigt och rättvist att nu, genom tillintetgörande af det vilkor, hvarpå BondeStåndet grundade sitt bifall till 35öf* stärkningsManskapets uppsättande, rygga ett det heligaste af alla löften.
Ma Bonde Ståndet en. dag återgifva detta löfte, och jag skall genast medgifva, att saken kan betraktas från en annan synpunct, roen må aldrig Ridderskapet och Adeln återtaga det.
Ett löfte kan endast brytas ; när den, till hvilken det är gifvet, icke mer vill sig deraf begagna.
Min enskifta opinion ar, att extra.roteringens utgörande med annai än manskap, enkannerligen med hästar, skall bereda osäkerhet och förlust för de extra-rotehållare, som sig dertill förbinda, men jag nämner blött detta t förbigående, och min önskan vöre, att Riddetskapet och Adeln täcktes betrakta detta ämne ur en högre synpunct, än den enskilta nyttans.
Om också Kronan vid utbrottet af ett krig får betala några tusende
Hulr mer för några hun. drade Trosshästar, så stadnar hela den skadan vid den penninge-utgift, som deraf föranledeS, men en bruten öfverenskommelse mellan Nä* tional-representationens Afdelningar kan leda till oberäkneliga följder.
VI hafva sedan Extra Boteringens infö, rande fått emottaga tvänne Regeringens Propositioner om Extra Roteringens utgörande med annat än Manskap, nemligen en gång om dess utgörande med spannmål, och en gång om dess utgörande
Dm 2 a Julli e. m. lia* Utgörande med hästar, tvänne facta» som jag ingalunda uppger såsom ett föremål för klan* der, nu afven af hvarje annan än mig obehörigt, sedan mer än ett ConstitutionsUtskott icke deraf hämtat anledning till anmärkning mot Konungens Rådgifvare; men då Utskottet ganska riktigt bevisat och erkänt, att dé om hästars presterande ingångna Contracter fordra Ständernas godkännande, för att för fram» tiden Vara gällande> kan jag, efter den åsigt af ämnet jag här antydt -, icke ett sådant godkännande tillstyrka ; hvarförutan jag till Ridderskapet och Adeln vördsamt hemställer om icke Ridderskapet oell Adeln skulle linna skäl, att inför Konungathronen frambära sin underdåniga anhållan, att sådana Contracters afsltitande för framtiden icke mätte komma att ä* ga rum, Dessa ära de anmärkningar jag funnit mig föranlåten att anföra emot Utskottets Betänkande, Jag nedlägger dem nu inför Herr Grefven och JjandtMarskalken samt Höglo!!.
Ridderskapet och Adeln , öfverlemnande till Ståndets upplysta bedömmande att afgöra, huruvida de kunna föranleda till den åtérremiss, hvarå jag vördsamt vågar begära Herr Gref» vens och LandtMarskalkens proposition, Friherre Wrangel, Henning :
Jag förenat mig med Herr Riben, och anhåller äfven om Iterremiss.
JMd. vili Åd.
Vi Band. 7k li5 a"
Den 24 Julii é. ni.
Herr Rappe, Carl, anförde skrifteligen : (Se Bilagan N:o |.)
Jag instämmer hufvudsakligen uti de anmärkningar Herr
Ri» ben framställt, och anhåller] blott, att få göra ett par tillägg.
Ordet Hemligheter har eri vidsträckt betydelse.
Jag tror således, att i om något annat än jord skulle roteras , borde sådant bestämdt utsättas ; jag anser likväldet» ta vara stridande emot 1810 års beslut, dådet bestämdes, att all oroterad jord skulle roteras, men icke Herrligheter.
Hvad åter angår den andra frågan om prestation af denna rotering uti annat än karl, si finner jag först och främst, att loften böra hållas, och för det andra , att sådana projecter ofta af förslagsmaka» re framställas till Regeringen, för att sedan på hvarjehanda, kanske ej alltid så riktigt sätt,' få använda de medel derigenom åtkommas.
Då förslag gjordes första gången att betala årligen vissa tunnor säd för att slippa Extra Roteringen , anfördes som skäl att Extra
Ro* teringen icke kunde användas i Kronans tjenst, och dock var den då redan uppsatt och beklädd , samt nyttjades med framgång uti fälttågen i Tyskland och Norrige åren 1813 och 1814.
Län svarades 1 allmänhet hej till propositionerne, och de få, som hade ingått på att lemna spannemål, höllö på att blifva krafde, äfven sedan freden var slutad, och Den 2 2 Julii «*' m.
Extra Roteringen således upphört.
Förlidet
Sr framställdes proposition, att man skulle liål» la häst, men dertill svarades af de flesta Nej.
Visserligen vöre det Förmånligt, om man med spannemål finge lösa sin extra roterings-skyl» dighet, men sådant ligger ej i naturen af saken , och att hålla hästar lärer hvar och en förståndig
Rotehållare akta sig för, ty en karl kommer tillbaka, om han icke dör af sjukdom, eller stupar för fiendens kulor, men hästen, utom de chicaner, som kunna äga runi vid dess antagande, kommer antingen ej tillbaka, eller varder förderfvad eller förbyti emot en sämre.
Af dessa orsaker antogs detta förslag endast ■af några få uti Skaraborgs län.
Jag tror för öfrigt det vara olämplig, att partiell ändra hvad Riksens Ständer beslutat, och förenar raig med Herr Riben äfven i detta afseende» Herr Rothlieb, Axel.- Jemte det jag förenar mig i de anmärkningar emot OeconomieUtskottets Betänkande, iom af Herr Rappe, Herr Riben och Herr Tham blifvit fram» ställde, får jag till följd af Herr Rappes yttrande, såsom med sanna förhållandet enligt J uppgifva, att jag har mig bekant, det flere ägare af mindre hemmansdelar* i Ualmare läö, som, för rotarnes svaghet skull, förr Varit aflslagne till ordinarie roteringén, nu erlägga rrt» tefrihets-afgift med ii R:c1r Banco årligéli» Jag äger äfven sjelf ett halft hemman, söm. före 1809 var roteradt för tré åtfondédelar så* som svagt, och nu är roteradt till lika belopp, men betalar dessutom fotefrihets afgift för en Sisi Gen 21 Julii e. in. åttondedel.
Jag förenar mfg afven i önskafi om återremiss.
Herr von Heyne', Georgi Jag instämmSi' Hed Herr Riben och Herr Tham, samt anhåller blott få letiana den upplysning, att i8iä den proposition gjordes, att 5 tunnor skulle betalas af hvarje Sröte, så väl 1 krig som fred.
Deraf körn, att då kriget Upphörde, fordradeä äfven denna afgift.
Sådana händelser kunni äfven inträffa hädanefter, och jag tillstyrker således, att intet annat än karlar, måtte få ut® utgöras för estra toterings-skyldigheten.
Friherre Wrånge).'
Bland de änmärktningar, som här blifvit gjorde, har en Undfallit de Varde Talarne , nemligen, att, ont och ett län är höjdt med sin extra rote* ling, jemkning ändå skall ske.
Detta finnér jag olämpligt, och anhållet, att Utskottet må ur Betänkandet Utesluta denna mening» såsom stridande mot tättsgrunder.
Herr Grefven och "LandtMarshalken hemstalh de, om Ridderskapet och Adeln ansåg Allmänna Besvärs- och OeconomieUtsköttets förevarande Betänkande böra, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar» till Utskottet å* terremitteras.
Bopades Ja'.
Deu % i Julii e. tni 30a. nu å nyo föredrogs EevillningsUtskot» tets den 21 depnes, under N:o 22 afgifue, och. t förmiddagens pleno på bordet lagde, ytter» ligare Memorial angående en utvidgad fribrefs. rätt för Städernes Magistrater; fann Ridder» skåpet och Adeln för godt, att, med godkän» nande af de utaf Bevillningsutskottet före» ?lagne yoterings-propositioner, öfverlemna den» ga fråga till Förstärkta Utskottets afgörande.
Justerades, PleniProtocoUen fö'f den 30
Ststledne Maj eftermiddagen, den 3 Junii, den 0 Junii för- och eftermiddagen; den n:te Ju»i för- och eftermiddagen, den 14 Junii för1; pch eftermiddagen; den 16 Junii, den 17 Junit, den 18 Junii för- och eftermiddagen sam? tåen 19 Junii» Upplästes och lades på bordet följande från nedannämnde.
Utskott inkom ne Ulla-1 tanden; Fran StatsUtskotieu
Af den 16 dennes.
Nio 316.
I anledning af Kongl. Maj:ts JJådiga proposition angående anslag till kostnaderne för myntverkets iståndsättande. J^:o 317.
I anledning af gjorde anmärk - 1126 fåen i 2 3V# e. n\. njtigsr v*d Utskottet» förut- meddelade yttra»* >4® i f;Sgan om Wadstena kloster kyrkas öfver-. 13 tandö åt Earids,- pep, S (. ad s j? tir sa m lingarö® derstädes, N:» 518,.
I anledning gf Kongl. Majtts Nådiga B etn iss uppå Riksdags-Fullmägtigensk för Hernösands
Stad underdåniga ansökning» angående JLandstiöfdings Resldence-huset der-. städes,, N:o. 319.,.
M a juts; Nådiga skrifvelse» angående ersättning til inHevänarne i Hert-igdömena Schleswig oell Holstein för gjorde leverancer rrv. m.» till Svenska arméen efter freden i Kiel..
N.-o- 32-a.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga proposition om söndring från BispMotala Kongsgård af dea ägorymd, sorn till anläggning af Motala Köping derifrån erfordras..
Nm 32*.
I anledning, af Kongl.
Maj:ts Nådiga Remis», angående sökt eftergift af bristande arrende för lotten N:a 3 under Dalby Kongsgård*.
I anledning af väckta Motioner, emi upphörande eller nedsättning af den nya roterings-afgiften inom Jönköpings- och Elfsborgs län.
N;o 323.
I anledning af väckj Motion Den 22 Julii e. m. 11*7 angående ersättning
För förlorade ängar m. im ,vid Gränslinien mot Kyssland.
N:o 324.
I anledning af Kongl. Maj:(s Nådiga Kemiss i fråga om ersättning för en brist i Kongl.
N:o 325; I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss, angående Xiönetillökning för Fjerdingsman.
Öfver vackt Motion om ränta för fordringar hos Kronan, enligt GeneralKrigsCommissarialets vid f. d.
Arméen emot Norrige åren 1815 oc^1 1816 uteställde fordrings. bevis.
I anledning af väckt fråga, angående rusthåMs-afgifternss vid Skånska CaLvalleriKegirnenterne utgörande i spannmål.
Fran BevillningS', Lag- samt Allmänna Besvärs- och OeconumieUtskotten.- Af den 8 dennes?
N:o 124..
Öfver dpt af Comittersde till utarbetande af plan för en. förbättrad fattigvård un.derdånigst inlemnade förslag till en allmän stadga, för fattigvården i Riket och Tiggeriers hämmande,1 jern te några RiksdagsFullmägtiges j samma ämne itigifne stjrgkilte Memoria}. \ 1128 Den ai Julii e, m Dun Allmänna, Resvärs- oeh QecmotnkUjskmefi
Af den i6 dennes; N-o 144*
I anledning af vackt fråga
Qnä förbud mot införsel af utländsk Humla* N^o 145.
Ianledning af vackt fråga
Qtn en förändrad grund för Preate-gårds-byggnads» skyluighetens utgörande , der stad och land utgöra en församling.
N:q 146, I anledning af väckt fråga, att Rotehållare icke måtte
Häggag transportera dornpagniernas tross» och munderings,persedla? från munderings-bodarne till mötes-platserne»
Af den 18 dennes,.
Ntö 149.
I anledning af gjorde anmärk* iungar vid Utskottets förut meddelte BetanItände öfver föreslagne ändringar, uti Författa ningarne rörande husbehofs - bränvinsbrännin, gen , och dermed gemenskap ägande ämnen, Justerades följande; Utdrag af Protocollet, hållet hos Häglof, 1 lige Ridderskapet och Adeln vid Lag» titna Riksdagen i Stockholm, /orond» dagen den 3 3 Juli i 1833, §.
Remitterades till Ben s}2.
Julli c. m. 1189 Stats- och Banco » Utskotten::
Grefve von Schvferins, Fredric Bogislaus, Memorial, innefattandeanmärkningar vid StatsQch BancoU (sköttens den rjj dennes eftermiddagen återremitterade Utlåtande* N;o 22, angående uppköp och invåxling af myntbara metaller till Riksens Ständers Bank, samt framdeles skeende utvexling af reelt mynt, Ut Supra, S, U, Remitterades till Stats* och Banco - Utskotten * Herrarne von gvamens, Carl, T hams, Wollrath, von Beckers, Carl Johan,Cederscbjölds, Pehr Gustaf, von Heynes, Georg och Silfverhjelm s, Carl Georg, samt FriherreRagerbjelkes, Gustaff afgifne anföranden, innefattande ytterligare anmärkningar vid Utskottens af Ridderskapet och Adeln förut återremitterade Utlåtanden, rörande Finance-regleringen.
Ut Supra, S, U, Remitterades till Banco - Utskottet 5 Friherre Royes, Rudvig, den rg dennes eftermiddagen på bordet lagde Memorial, angåend© förslag till Reglemente, för DiscontDirectioner?>e, Ut Supra. S, B.
Föredrogs å nyo och bifölls Stall» ii3Q Den 22 Julii e, m: och BancoUtskottens. dea 21 sistEdne Junti under N:o 29 afgifne, samt den 28 i samma månad eftermiddagen på hordet lagde,.Utlåtande, angående Greditiv anslagen för JernContoLret och ManufacturJDisconten.
Ut Supra.. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats»- och BancoUtskottens den 21 sistidne Jtmii under N:o, 30 afgifnesamt den 2g isamma månad eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande,, angående en föreslagen Hypotheks inrättning iör Fastigheters beläning ; blef'samma Utlåtande, i anledning af de utaf åtskillige Ledamöter dervid gjorde anmärkningar, tilt Utskotten, äterreinmitteradt.
Ut Supra. S. X).
Uå nu 3 nyo föredrogs Stats- och BancoUtskottens den 21 sistlidne Junit under N:o 31 meddelte, samt den 28 i samma månad' sftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, ianledning af Kongl. Maj.ts Nådiga Skrifvelse, rörande inrättningen afett HandelslåneContoir i Götheborg; fann Eidderskapet och Ädelo, at& samma Betänkande endast borde läggas till Handlingarne.
Ut Supra. # S. D. Förodrogs å nyo och bifölls Stats-*' Banco- och LagUtskottens den 9 dennes under
Nio 313 afgifne, samt den 1 g derpaföljdö eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, i anledning af väckte Motioner, rörande förändringar i författningarne om ränta vid penningeförslräckningar.
Den 19 Julii e. m. S. D. Vid förnyad föredragning af Stals-, Bane O’ och LagUtskotiens den 9 dennes under Nm 315 , a fgifne , samt dea 19 derpå följde, eftermiddagen pä bordet lagde, Betänkande, angåen» de vilkoret] för inrättandet af enskiltdte banker eller Diseonfer , b!ef samma Betänkande, i anledning af åtskilige iLedamöters dervid gjorde anmärkningar, till Utskotten återremitteradt.