Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Deputation komme efter vanligheten att utgöras af 4$ Ledamöter af Ridder - Den Vi December f. ms 177 Ridderskapet och Adeln, utan ock de Herrar, sora åstundade att deltaga uti Ridderskapets och Adelns af 12 personer bestående AfskedsDeputation till de öfrige Riks-Stånden, att i sådant afseende till anteckning anmäla sig hos Riddarhus-Fiscaien.
Föredrogs å nyo Constitutions-Utskoltets den 1 g dennes under N:o 87 aflåtne, och samma dag på bordet lagde, Memorial, innefattande fullständiga Redactions-Förslag till de Grundlags-ändringar och tillägg, hvilka blifvit af Serskildta Utskottets betänkande om. en ny Styrelse-Verkens reglering föranledda; Och skulle berörde Redactions-Förslag, såsom Riksens Ständers beredde Utlåtanden, förblifva hvilanda till nästa Riksdag.
Vid förnyad föredragning af Förstärkta Stats-Utskottets den 18 dennes under N:o 669 aflåtne, samt följande dagen på bordet lagde, Memorial, uti frågan om bränvins-brännings bevillnings utgörande för de vid Fabriquer nyttjade pannor öfver 90 kannors rymd; fann Ridderskapet och Adeln, att samma Memorial borde till Berillnings-Utskottet öfverlemna».
Då nu å nyo föredrogs Förstärkta StatsUtskottets den 18 dennes under N:o 670 Ridd. 0. Ad.
Proh XI.
Band. *.
Afd. 12 178 Den 20 December f. m; aflåtne, samt följande dagen på bordet lagde, Memorial, angående verkställd votering öfver frågan om dispositionen af Krono-skogarne; fann Ridderskapet oell Adeln, att samma Memorial borde till Stats- samt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten öfverlemnas.
Vid förnyad föredragning af ExpeditionsUtskottets den 19 dennes aflåtne, och samma dag på bordet lagde, Memorial, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut under N:o 299 meddeldte Förslag till Riksens Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl. Maj:t, angånde en förändrad reglering af Hospitals-Inrätningarne i Riket; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, enär berörde Förslag redan blifvit af de öfrige 3:ne RiksStånden godkändt, för dess del dervid låta bero.
Föredrogs å nyo • och bifölls ExpeditionsUtskotlets den 19 dennes aflåtne, och samma dag på bordet lagde, Memorial, angående öfverlemnande genom underdånigt missiv till Kongl. Maj:t utaf en afskrift af 9 Artiklen uti den för Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret utfärdade Instruction.
Upplästes Vällofl. Borgare-Ståndets Protocolls-Utdrag för den 1 sistledne September, Den 20 December f. m. 179 af innehåll, alt, sedan Riksens Stander beslutat, att Öfverlemna uppsigten Öfver Grundlagarnes felfria tryckning åt Riksens Ständers Comiterade till Tryckfrihetens vård, BorgareStåndet funnit för godt, att jemväl uppdraga åt nämnde Comiterade enahanda befattning med Riksdags-Beslutet, samt att anmoda Expeditions-Utskottet om uppsättning af Förordnande för Comitterade till desse befattningar; Uti hvilket Beslut de öfrige Riks-Stånden blifvit inbjudne att sig med Borgare-SLåndet förena.
Grefve von Schwerin_, Fredrid Bogislaus:
Sedan, efter hvad jag har mig bekant, Hedervärda Bonde-Ståndet förenat sig med Vällofl.
Borgare-Ståndet uti enahanda Beslut, men Högvördiga Preste-Ståndet deremot funnit lämpligt anmoda Riddarhus-Directionen samt de öfrige Ståndens Canzli-Directioner, att genom utsedde Deputerade, 2.‘ne af hvardera Stånden, under Justitiae-Ombudsmaiinens ordförande, hafva tillsyn öfver Riksdags-Beslutets felfria tryckning; så hemställer jag, att Ridclerskapet och Adelil täcktes förena sig med Borgare- och Bonde-Stånden, hvarigenom ett Riksens Ständers Beslut i denna omständighet må kunna uppkomma.
Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde, 0111 Ridderskapet och Adeln behagade äfven för
Dess del uti Borgare-Ståndets nyss-* nämnde Beslut instämma.
Den 20 December f. Föredrogs å nyo och gillades Serskildta Utskottets den 19 dennes under N:o 6 afgifne, och samma dag på hordet lagde, Betänkande, angående aflemnande af de genom Utskottets försorg tryckte skrifter.
Herr Treffenberg, Curry Gabriel: Som Riddarhus -Directionen under förflutne Riksdagar alltid varit upplöst, samt RiddarhusUtskottet i stället under påstående Riksdag förvaltat alla Riddarhusets angelägenheter, hafva af sådan anledning, Ridderskapets och Adelns under Riksdagen fattade Beslut, hvilka horde komma till Riddarhus-Directionens kännedom, blifvit genom Protocolls-Utdrag från Riddarhus-Utskottet Riddarhus-Directionen meddelade.
Nu åter, då Riddarhus-Directionen, till följe af Riddarhus-ordningens föreskrift, äfven under Riksdag fortfar med förvaltningen af alla Riddarhusets angelägenheter, samt Riddarlius-Utskottet endast är att anse såsom en granskande auctoritet, i likhet med Stats- och Banco-Utskotten, ställd emellan Ridderskapet och Adeln samt Riddarhus-Directionen, har derigenom ett annat förhållande uppkommit.
Fråga har, i anledning häraf, uppstått inom Riddarhus-Utskottet, huruvida Riddarhus-Directionen horde personligen inför RiddarhusUtskottet erhålla del af Ridderskapets och Adelns vid denna Riksdag, i afseende å mångfaldige ämnen, som tillhöra Riddarhus-Directionens verkställighet, fattade Beslut, på lika Den so December f. mi salt sorn Riksens Ständers Beslut lära utaf Stats- och Banco-Utskotten Herrar Fullmägtige i- Banken och Riksgälds-Contoiret communiceras, eller om Ridderskapets och Adelns nyss berörde Beslut liorde, såsom förut varit vanligt, endast genom Protocolls-Utdrag Riddarhus-Directionen meddelas.
Såsom Ledamot af Riddarhus-Utskottet vågar jag således utbedja mig Hoglofl.
Ridderskapets och Adelns föreskrift, huru Utskottet i detta fall bör vid Riksdagens slut sig förhålla.
Herr Grefven och Landt-Marskalken öfverlemnade klubban tili Grefve Wachtmeister, Hans, samt bortgick.
Upplästes till justering och godkändes följande Expeditions-Utskottets insände Förslag till Riksens Ständers underdånige skrifvelser till Kongl. Maj:t: N:o 444- Angående Krono-skogarne och Allmänningarne i Riket.
N:o 445.*
Angående beviljade arfvoden för a:ne vid Stats-ULskottet serskildt antagne Secreterare, Hemliga Utskottets Secreterare och Cantzlist m. m.
Angående Lots- och Båk-afgifterne för inomskärs seglande fartyg.
Den 20 December f. m. N:o 44/- I anledning af väckt fråga om nedsättning af Lots- och Båk-afgifterne för Ångfartyg i allmänhet, samt andre inrikes orter emellan seglande, under Sex Fots djup gående Fartyg.
N:o 44^.
I fråga om ersättning för Svenska Medborgares lidne förluster genom upphringningar.
J\T:o 449- Om en förnyad Författning rörande Bränvins-bränningen och de derföre bestämda afgifter.
N:o 45o.
Angående en Författning mot Lurendrägeri och Tullförsnillning.
Ridderskap et och Adeln åtskiljdes klockan 2 eftermiddagen.
In fidem Prolocolli O. J.
Plenum klockan § till 7 eftermiddagen.
Upplästes följande Kongl. Maj:ts till Herr Grefven och Landt-Marskalken aflåtne Nådiga Skrifvelse, så lydande:
Den so December e. mi 183 CARL JOHAN med Guds Nåde, Sveriges, Norriges, Göthes och Vendes Konung.
Wår synnerliga ynnest och Nådiga benägenhet med Gud Allsmäktig: Troman, Herr Grefve, Landt-Marskalk, Öfverste-Kammarjunkare, Riddare och Commendeur af Wåre Orden!
WI håfve i Nåder låtit Oss föredragas det Förslag till en ny och omarbetad Riddarhus-Ordning, som J, å Ridderskapets och Adelns vägnar, uti underdånig skrifvelse af den 4 * denna Månad, till Wår Nådiga stadfästelse i underdånighet öfverlemnat; men då Riksdagens nära föreslående slut, och andre viktige, tili Oss inkomne Riksens Ständers fattade beslut och hemställanden icke gifva Oss tillfälle, att detsamma i hela dess vidd behörigen genomgå och granska; Alltså håfve WI velat
Eder till Nådigt svar derå gifva, att WI, med bifall till Tredje, Sjunde, Nionde, Tionde, Elofte, Sjuttonde, Adertonde, TjugoTredje, FyratioFemte, FyratioSjunde, Fju-alioNionde och Femtionde §. §. af det nya Förslaget, med Eder deruti instämme om ett molsvarigt upphäfvande af Fjerde, Sjunde, Åttonde, Elofte, Tolfte, Trettonde, Sextonde, Sjuttonde, TrettiondeFörsta, FyratioSjunde, FyratioNionde, FemtiondeAndra, och FemtiondeFjerde §.
§. af den nu gällande Riddarhus-Ordningen af den iG Julii 1818, hvilken för öfrigt i all dess kraft och verkan förblifver gällande.
Dess nuvarande Nummerföljd af §.
§. skulle i så måtto, genom denne af iS4 Den 20 December e. m.
Oss nu medgifne förändring rättas och tillämpas, att r - blifver - - i §- 2 ------- 2. / 3 3. 6 ------- 5. [7 (af nya Förslaget} - 6. 9 7- xo - -- -- -- 8. 9 (af nya Förslaget) - 9.
10 (af nya Förslaget) - 10. 11 (af nya Förslaget) - ir. 14 ------- 12. 15 - -- -- -- i3. 17 (af nya Förslaget) - i4- 18 (af nya Förslaget) - i5.
18 ------- 16.
19 ------- 17. 30 - -- -- -- l8. 21 ------- 19. 32 ------ - 20. 3 3 ------- 21. 24 ------- 22. 35---'--- - 23. 26------ - 2,4- 27 - - J — - - - 25. 28------ - 26. 39------ - 27. 3o - -- -- -- 28. 2.3 (af nya Förslaget) - 29. 3a------ - 3o. 33 * 3i.
Den 20 December e. m. 34 - - hlifver - 3a. 35 ------ - 33. 36 - -- -- -- 34. 37 ------ - 35. 38 ------ - 36. 3.9 37. 4o - -- -- -- 38. 41 39. 42 - 4o. 43 41. 44 - -- -- -- 42. 45 43. 46 44- 45 (af nya Förslaget") - 45. 48 - 46. 47 (af nya Förslaget") - 47- 5o - - - - ___ 48.
49 (af nya Förslaget") - 4p- 5i ------ - 5o. 5o (af nya Förslaget") - 5i. 53 - -- -- -- 5a. 3 (af nya Förslaget) - 53. 55 ------- 54.
I följd häraf komma de uti närvarande Riddarhus - Ordnings 3:dje, 33:dje, och 39:de §. som nu komma såsom 3:dje, 3i:sta, och ^rde §.
§. att numereras, gjorde hänvisningar på andra §.
§. att efter dessas nya numerering rättas, så att i 3 §. i stället för i/pde och i5:de§. §. införas i2:te och i3:de; i 33:dje nu blifvande 3irsta, i stället för 37:de §., den 35rte; och i Sprde nu blifvande 37:de i stället för 33:dje den 3irsta. r86 Den 20 December c. m.
Hvad de öfrige förslagen till förändringar i nu gällande Riddarhus-Ordningen vidkommer, så kunna WI af ofvan anförde skäl dem icke för det närvarande i Nåder antaga; Hvarom J, Herr Grefve, lärn nen Ridderskapet och Adeln behörig del. WI befalle Eder Gud Allsmäktig synnerligen nådeligen.
Stockholms Slolt den 18 December 1823. CARL JOHAN.
Då Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse innehåller, att tiden icke medgifvit pröfning af alla de förändringar i Riddarhus-Ordningen, sorn Ridderskapet och Adeln ansett nödige, och för sin del beslutat, får jag vördsamligen hemställa, om icke undersökas borde, huruvida genom de förändringar, hvarå Kongl. Majrt redan täckts lemna sin Nådiga sanction, Riddarhus-Ordningen fått den helhet, som Ridderskapet och Adeln önskade, och af hvars saknad i den förra Riddarhus-Ordningen Ridderskapet och Adeln blifvit föranledde att densamma omarbeta.
Skulle, derigenom att några punkter blifvit beviljade, andra åter, af brist på tid till deras pröfning, afslagne, några sådana lacuner äga rum,- som göra den förväntade nya Riddarhus-Ordningen lika 0- fullständig, som den förra, så skulle jag tro, att Ridderskapet och Adeln i underdånig skrifvelse derpå borde fästa Kongl. Majrts uppmärksamhet.
Den 2o December e. m. 187 Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde, om icke Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelser borde remitteras till Riddarhus-Utskottet, med anmodan till nämnde Utskott, att ofördröjeligen uppgöra, samt till Ridderskapet och Adeln afgifva Förslag till en ny redaction af Riddarhus-Ordningen, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ls högstherörde Nådiga Skrifvelse.
Upplästes till justering och godkändes följande Expeditions-Utskottets insände Förslag till Riksens Ständers underdånige skrifvelser till Kongl. Majrt: N:o 451.
Angående öfverseende af 1831 års Taxa å Expeditions-Lösen m. m.
N:o 453- Angående Bankens utlåning på Guld- och Silfver-panter.
Rörande förändring i Allmänna Skjutsnings-Inrättningen m. m.
N:o 454.
Angående grunderne för de från Riksens Ständers Bank utgående Odlings-Lån.
Föredrogs å nyo Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens den sist— ledne Maji under N:o 55 afgifne, samt den 23 i berörde månad eftermiddagen på bordet lag • 188 Den ao December e. m: de, Betänkande, angående yrkad förklaring af Kongl.
Kungörelsen den 6 April 1810, angående skyldigheten för Ledamöter af Ridderskapet och Adeln saint Preste-Ståndet, att för deras jord, hus och tomter i Städerne deltaga i Allmänna åligganden.
I sammanhang härmed upplästes Borgare-Ståndets ProtocollsUtdrag af den 14 sistledne Julii och den 12 dennes, innefattande bemälde
Stånds anhållan om hufvudsakligt utlåtande i ämnet.
I anledning af det nu upplästa Betänkandet, samt BorgareStåndets tvenne serskildte Protocolls-Utdrag, lärer Ridderskapet och Adeln böra fatta ett beslut; för min del anser jag de af Ridderskapet och Adeln, emot Borgare-Ståndets eftergift af lösningsrätten till fastigheter i Stad, eller till Stad hörande hus och jord, vid 1809 och 1810 årens Riksdag åtagne motsvarande Förbindelser, att för sine hus och tomter i Städerne deltaga i Skjutsnings-besvär, Inqvartering, Båtsmanshåll och öfrige Egendomen ålagde afgifter, hafva haft afseende på alla Rikets Städer, utan undantag, samt att, i följd deraf, desse Förbindelser höra vara för Ridderskapet och Adeln gällande, äfven i de Städer, hvilka icke med enskildt privilegium kunna styrka sig hafva ägt ifrågavarande lösningsrätt; i enlighet hvarmed jag alltså vågar anhålla om Herr Grefvens och Landt-Marskalkens proposition.
Herr Hjerta, Gustaf förenade sig med Grefve af Ugglas.
Den 20 December a mi 189 Herr Grefven och Landt-Marskalken yttrade, att, sedan med bifall till Lag- och Oeconomie- Utskottens Betänkande, alla RiksStånden ansett hufvudfrågan ensamt tillhöra Ridderskapets och Adelns samt Preste-Ståndets pröfning och heslut, finge Herr LandtMarskalken hemställa, om Ridderskapet och Adeln behagade, i afseende på hufvudsaken, gilla den åsigt af ämnet Grefve af Ugglas nyss framställt, med tillägg, det Förklaring af Kongl.
Kungörelsen den 6 April 1810 borde, i öfverensstämmelse dermed, till allmän efterrättelse utfärdas.
Företogs till profning Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskottets den 19 dennes under N:o 224 aflåtne och samma dag på bordet lagde, Memorial, innefattande anhållan, det Ridderskapet och Adeln matte öfver dess, i anledning af Oeconomie-Utskottets Betänkande N:o i85 i frågan om föreslagen ändring uti Examina för inträde uti de Civila Embetsverken fattade Beslut, meddela sådan förklaring, sorn kunde gifva tiilräckeliga grunder för den blifvande Expieditionen.
Herr von Hartmansdorff> August: Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottet synes vilja veta skälet, hvarföre Ridderskapet och Adeln lagt Utskottets förra Utlåtande i Den 20 December e. m. denna fråga till Handlingarne.
Riddevskapet och Adeln torde erhindra sig, att det var i anledning af redan gifvit ibifall till Särskildta Utskottets Betänkande, hvarigenom en annan- åtgärd, än den Oeconomie-Utskottet föreslagit, blifvit godkänd, som OeconomieUtskottets
Utlåtande lades till Handlingarne.
Bifallas kunde det icke, emedan tvenne olika Beslut då skulle hafva blifvit fattade i samma ärende och icke heller kunde det lämpligen afslås, emedan Ridderskapet och Adeln väl såsom Utskottet funnit en förändring i CivilExamina nödig, men bestämt sig för andra resultater.
Dessa grunder, hvarföre Ridderskapet och Adeln lade Oeconomie- Utskottets Betänkande till Handlingarne, kunna ju, om Ståndet så för godt finner, detsamma till svar meddelas.
Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln skulle finna lämpeligt förklara, att, sedan Ridderskapet och Adeln, vid pröfning af Serskildta Utskottets Betänkande örn reglering af Rikets Styrelseverk, redan öfverlemna! det deruti, rörande ett förändradt sätt för Examina, framställde Förslag till Kongl.
Maj:ts Nådiga åtgärd, hvarigenom denna fråga således blifvit af Ridderskapet och Adeln afgjord, Ridderskapet och Adelil derefter, vid granskning af Oeconomie-Utskottets under N.‘o 185, angående detta ämne afgifne Utlåtande, icke funnit lämpligt, att nämnde Utlåtande hvarken bifalla eller afslå, utan Den 20
December e. m* 191 föijakteligen endast ansett detsamma såsom för fallet böra läggas till Handlingarne.
Herr Grefven och Landt-Marskalken yttrade, att, i händelse någon bland dem, som vid innevarande Riksdag blifvit af Ridderskapet och Adeln utsedde till Directeurer och Suppleanter vid Låne-Contoiren i Götheborg och Malmö, skulle före nästa Riksdags början med döden afgå eller genom laga förfall sättas ur stånd, att detta uppdrag bestrida, det torde blifva nödvändigt, att Ridderskapet och Adeln stadgade, huru sådane ledigheter, bland bemälte
Directeurer och Suppleanter, borde tillsättas; och hemställde Herr Landt-Marskalken, om icke Ridderskapet och Adeln skulle behaga uppdraga åt Riddarhus-Directionen, att vid slika tillfällen genast gå i författning om nytt val i den afgångne Suppleantens ställe.
Som fråga förut har varit, att Herrar BancoFullmägtige skulle utse Directeurer och Suppleanter vid de ifrågavarande Låne-Contoiren, och först, efter det två Stånd deruti stadnat mot två, genom Nämnd blifvit afgjordt, att Riksens Ständer sjelfve borde välja bemälte
Directeurer och Suppleanter; så får jag hemställa, om det icke vore lämpeligt, att de ledigheter, hvilka bland de af Ridderskapet och Adeln vid denna Riksdag valde Directeurer 192 Den 20 December e. ml oell Suppleanter tilläfvenstyrs kunna före nästa Riksdag inträffa, må af Ridderskapets och Adelns Fullmägtige uti Banken tillsättas.
Hvad jag ville hafva äran nämna, vöre, att hvilken Auctorit, som må erhålla detta uppdrag, hör äfven vara förbunden att välja Directeur eller Suppleant, då någon af de nu utsedde tager afsked från den honom anförtrodde befattning.
Då discussion derom förevar, var jag visserligen af den tanka, att Banco-Fullmäktige borde utse
Directeurer i de nya Disconterne; men sedan Riksens Ständers beslut annorlunda utfallit, och stadgat, att de skulle inom hvarje Stånd väljas, så lärer det vara mest öfverensstämmande med denna en gång antagna grundsats, att de ledigbeter, sorn kunna yppa sig emellan Riksdagarne ibland Ridderskapets och Adelns Directeurer och Suppleanter, tillsättas af Ståndets Representanter, dess Riddarhus-Direction.
Som jag alltid varit af den tanka, att Herrar Banco-Fullmägtige böra utöfva detta val; så instämmer jag med Herr Munck af Rosenskjöld, helst BancoFullmägtige, efter mitt omdöme, snarare, än någon annan Auctoritee, äro i tillfälle att känna de personer, som till en sådan befattning kunna vara passande.
Herr Den ao December e. mi 193 Herr Printzenskjöld, Axel:
Jag instämmer till alla delar uti Herr Munck af Rosenskjölds samt Friherre Hjertås yttranden, emedan jag för min del tror, att det har mycken fördel med sig, att Herrar Banco-Fullmägtige förrätta detta val; helst det äfven närmast öfverensstämmer med det sätt, hvarpå Revisarerne hitintills blifvit valde.
Herr IIjerta, Gustaf:
I anseende till det ringa antalet af Ridderskapets och Adelns Fullmägtige i Banken, tar jag mig frihet hemställa, om icke Ridderskapets och Adelns Fullmägtige i Banken och Riksgälds-Contoiret samt Riddarhus-Directionen må anmodas, att' gemensamt verkställa ifrågavarande val.
Jag får blott upplysa, att, vid någon yppad ledighet ibland Revisorerne, ingalunda Fullmägtige öfver Banco-och R i k s gä 1 ds-V erke n tillförene fyllt ledigheten, utan att valet skedt utaf de öfrige Revisorerne gemensamt med Riddarhus - Directionen.
Detta stadgande förändrades, uti sista Instruction'en för Riddarhus-Directionen, så att Directionen ensam erhöll uppdraget, att utse Revisor, i händelse någon af de utaf Ridderskapet och Adeln valde skulle afgå.
För min del skulle jag anse Herr Hjertås förslag för det bästa, och får anhålla om proposition derå.
Jag vill endast nämna, att om det är möjligt, att ge*- Ridd. o. Ad.
Prof. XI. Band. %.
Aid. i3 194 •
.Den 20 December e- m. norn Herrar
Banco -Fullmägtige utse
Directeurer och Suppleanter i de afgångnes stiilJe, vore sådant det hästa; Och enär de Öfrige Trenne Riks-Stånden lära hafva beslutat, att genom Deras Fullmägtige i Banken fylla dylika ledigheter, hemställer jag, om någon annan princip här bör antagas. Herr Printzenskjöld:
Sedan jag nu utaf hvad Grefve af Ugglas anfort blifvit upplyst om förhållandet i afseende på val af Riksens Ständers Revisorer, finner jag, att jag misstagit mig; hvarföre jag nu rättar mitt förra yttrande, och instämmer till alla delar uti det af Herr Hjerta uppgifne förslag, såsom i min öfvertygelse det lämpeligaste, enär derigenom Ridderskapets och Adelns samtelige Fullmägtige gemensamt utöfva en hela Ståndets tillkommande rättighet.
Herr RooSj Johan Emanuel:
Då Ridderskapet och Adeln redan förut beslutat, att icke Fullmägtige i Banken, utan att Ståndet skall förrätta ifrågavarande val under påstående Riksdag, lärer det icke eller kunna tillkomma Fullmägtige emellan Riksdagarne, utan skulle jag anse Riddarhus-Directionen härom höra gå i författning; Men då Herr Hjerta gjort hemställan, om icke Riddarhus-Directionen jemte Fullmägtige i Banken och RiksgäldsContoiret kunde sammanträda till valets förrättande, instämmer jag så mycket heldre deruti, som, enligt min öfvertygelse, aldrig för många af Ståndets Ledamöter kunna anförtros pröfningen af denna angelägenhet.
Den -30 December e. nu 197 Herr Munck af Rosenskjöld:
Nu forst har jag varit i tillfälle, att rätt höra Herr Hjertås förslag, men det kan jag för ingen del gilla, emedan jag tror, att Ridderskapet och Adelil icke bör fatta ett olika beslut, emot hvad de öfrige Riks-Stånden fattat; Och då de stadgat, att Herrar Fullmägtige i Banken skola utse Directeur och Suppleant, om någon af de utaf bemälte Riks-Stånd nu valde innan nästa Riksdag på ett eller annat sätt afgår, så kan jag icke frånträda min förut gjorde anhållan, alt Ridderskapet och Adeln äfven måtte taga ett lika beslut, att Ståndets BancoFullmägtige skola äga att ifrågavarande val förrätta; och i händelse denna min anhållan icke blifver bifallen, begär jag Votering.
Herr Roos:
Då vi äro så lycklige, att äga en Riddarhus-Direction, för hvars Ledamöter man kan hysa fullt förtroende, anser jag det icke vara skäl alt utesluta dem från deltagandet i detta val, hvarföre jag ännu en gång får yttra, det jag finnér Herr Hjertås förslag vara det tjenligaste, och anhåller, att Herr Grefven och Landt-Marskalken täckes å detsamma frams lälla proposition.
För min del förenar jag mig med Herr Hjerta.
Herr Munck af Rosenskjöld har väl begärt votering, men jag ber att få fästa hans uppmärksamhet derpå, att förhållandet, rörande detta val, är mycket olika i afseende på de öfriga Stånden, samt Ridderskapet och Adeln. 196 Den So December e. mi Då någon Directeur eller Suppleant vid LåneContoiren, som blifvit af Preste-Ståndet utsedd, afgår, och annan i dess ställe skall utväljas, äro, om jag så må yttra mig, Candiclaterne få, och enahanda förhållande inträffar hos Borgare-Ståndet, men deremot är det mycket vidsträcktare hos Ridderskapet och Adeln; Jag anser derförej att det är skäl att antaga Herr Hjertås förslag, emedan ju flera väljare ju bättre; och torde hända, att Herr Munck af Rosenskjöld således torde afstå från sin anhållan om votering.
Herr Grefven och Landt-Mar skalken yttrade, att då Herr Munck af Rosenskjöld uppgifvit, att de öfrige Riks-Stånden skola åt deras Fullmägtige i Banken hafva uppdragit att tillsätta de ledigheter, hvilka bland Directeurerne och Suppleanterne vid Låne-Contoiren af desse Stånd kunde yppa sig, finge Herr Landt-Marskalken upplysa, att på sätt de från Preste- och Borgare-Stånden ankomne, och nu äfven uppläste Protocolls-Utdrag af den 12 och 18 dennes, innell öllo, bemälte Stånd anmodat sine Cantzli-Directioner att ifrågavarande ledigheter tillsätta, i öfverensstämmelse hvarmed Herr Grefven och Landt-Marskalken ock framställt den af honom nyss gjorde proposition.
Sedan jag nu hört Preste- och Borgare-Ståndens ProtocollsUtdrag i ämnet, afstår jag från min anhållan om votering.
Den 30 December e~. mi *97 Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde, att, i händelse någon Liand de vid innevarande Riksdag af Ridderskapet och Adeln utsedde
Directeurer och Suppleanter vid LåneContoiren i Götheborg och Malmö skulle före nästa Riksdags början med döden afgå, eller genom laga förfall sättas ur stånd, att detta uppdrag bestrida, Riddarhus-Directionen, tillika med Ridderskapets och Adelns Fullmägtige i Banken och Riksgälds-Contoiret, då genast måtte gå i författning om nytt val i den afgånge Suppleantens ställe.
Upplästes och lades på bordet: 1:0