Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Pä annat sätt stulle Kongl. Maj:ts i Proposition as d. 5 Julii leinnade owitikorliga förestrift om undersökning rörande indragningar m. m., wid hwarje steg möta vöswerwinnerliga hinder och blifwa utan särdeles päsöljd. —.
Min tanka är således att Utskottet är owMorligen pligtigk, att taga under öfwerläggning allt hwad med israga »varande ämne gemenskap äger, dock utan att, sä »vidt Lagar och Privilegier i wägen ligga, hos Ständerne förestå nägot Beflut, »nen endast raisvnemeMswis framföra dest tankar om det nyttiga eller stadeliga, pä dek Ständerna derefter i den ordning, som »vederbör, mä kunna taga de utwägar, som sakens beskaffenhet elttigt Grundlagen fordrar.
Pa sadan! sätt »vinnes all »lödig upplysning utan att någons i Lag och Privilegier grundade rätt dermed förnärmas.
Förewarande ämne torde dest utom finnas i sa nara sammanhang »ned Herr Kongl.
Secreterare»
Ikrss project akt denna sak torde kunna lemnäs, att pä samma gäng med nystnämnde project komma under öfwerläggning. Zerp 488 Den 7 November. '^»err Ordens BsfVoppen Doctor Nurra^ yllravc
,-g redan förut hafwa förenat sig med de-, hwad i s minia amne Herr Doctor vr^leon till P otoc öe anfördt, och förklarade sig nu instämnia i Hwr Bi-kopp lliin^kaäii NN afgisne Betänkande; Mai trodde ug likwal, i anledning af det, hwad en och annan wärdig Ledamot i Högloft.
Ulstottet der»vid nu anmärkt, närmare fä förklara sin tanka, öf»vemygad att densamma äfwenlcdes ar Herr Biffopp DnLstalli- mening.
Nog kan Swensta Kyrkan wara ritan Bistoppar, fäfom flera af wära Trosförrvaner^i den Protestantista Församlingen äro utan dessa Ämbeten; Men pä intet ställe saknas likwäl Styresman, ucom hwilka ingen Inrättning af hwad namn som halmst, kan hafwa bestånd.
En sadan S yresmans benämning är högst likgiltig i sielfwa huswudsrägan.
— Men de en sadan Styresman äliggande göromål kunna wäl af ingen anses såsom obetydeligg eller öfw-rflödiga.
Äro de twartom af wigt, aro de sä för Staten, forn Religionen och Kyrkan oumbärliga, sa begriper jag icke huru någon fräga kan wäckas om indragning; indragningen mä projeeteras för alltid eller endast pä obestämd tid.
Kan indragning ste pä obestämd tid, sä kan den afwenledes och med samma stal och samilia rättwisa ste kör antid. — Hwad äter fragan om sä kallade Nådår til Staten aschen af dessa, som af andra e clnchsichue tjenster widkommer, sä anser jag denuiuna, pä sätt Herr Lagman Lilkverlparro nu föcrlarat, ligga i den. i anledning af Herr Kongl.
Secreterare:» Ikres Memorial om Nädär i Alliuauhet, tiä Riksens Högloft.
Ständer redan af Högloft.
Stais - Den 7 November., 489.
SkatsUtstoltet framställe, men af Ständerne ännu oafgjord- fräga.
Herr Archiatern von Lclrultrenlreim anför. de
"Ded är icke underligt alt wid en allmän nöd och brist uli StatsCasian man söler alla medel stil undsättning; dock ma hwar och en al,a sig, att ej med uppgifna förslag gä nägons lagiiga rätt förman ra, eller tro sig berättigad, att taga hwarest hälst något sinnes.
Jag hoppas att. pästäendet om Biffop-Ämbetens totale indragning mä likajä litet uti^ Höglpfl, SralsN skotte 6 Plenum, som uli Utftottets^ afdelning för Statsmedlens öfwerseende, widare .yrkas; häldst en sadan motion more siridande emot asia lid efter annan utfärdade Regeringsformer, sä wäl som emot Högwördiga PrcsteStändets Privilegier.
— Att besia Ämbeten skulle, efter timade dödsfall va en obestämd tid hällas lediga, anser jag ock för högst betänkligt.
En Chef uli ett Regemente och en Prendeut ukr ett Cvllegium.har manga medhjelpare; men som ordning och drift wid.alla ärender förnämligast ankommer pä en sadan Styresmans åtgärd, sä' hafwa wisie Regeringar akmt nödigt, att med en högre wärdighet samt dem äkföljande skickelig utkomst, förse denna Corpsens Förman:
En sadan Auctoritet befordrar en nödig aktning hos underhafwande, och förekommer den willrädighe! och motsägelse anda, jom ibland lika gällande Medbröder händer. —.
Likaså tror jag med skäl en wärdig
Bistopp narra, själen i sitt Constitorium och i sitt Stift; och stuiie tny förutan - 49-2
De» 7 November. utan wid en längwarig tjenstledighet allt komma i verksamhet, och som Herr Bistopp linZstaäius sch flere warde Ledamöter förmodat Lärosäten och Scholrväsendet i gemen, sch wäl som Kyrko
Disciplinen förfalla.
Witz frägan om ett ars offer ät kronan uti dest betrangda tillständ, wid ett timande dödsfall kan jag emedlertid ej annorlunda finna än att Bistoppar vch Prester i allmänhet btiswa mindre lidande än alle Civile- vch Militaire Tjensteman; häldst enär det Högwördiga Ståndets efterlemnade Enkor och omyndiga Barn ätnjuta, jemte Tjensteäret, ett Nador till godo, innan Kronans Ecclesiastchue ingard infölle.
Det ma sedan pä Konungens
Nåd och bevekande omständigheter ankomma, om annu ett Nädär ät Sterbhusets Delägare bewiljas kunde.
Hmad förstags upprättande wid Bistopsledigheker beträffar, sä mä dermed likasom tillförene tillgå, och dependerar utnämnandet förr eller sednare af Konungen; hwarmed ofta nog länge blifvit uppstju tit; och ibland flera Nädchr bliswit bewilljade. Wid Civile- och MMtaire
Ämbeten stola äfwen förslag inom förestrifwen tid upprättas; men utnämnandet följer ej alltid lika snart deruppå.
Herr profesioren
Doctor kllarlinZskon yttrade sig, i anledning af hwad Herr IjZertffelm här osman anfört, medgifwa att de uti Privilegierna Presterstapet förbehällne inkomster och Löner ej more för de döda.
Hwad beträffade det af Herr liZer hjelm - Den 7 November- 49r helm förestagne anwändandet af Bistoppslönerne till en fond ät nödlidande; sä war della Förslag Herr Profesioren destomera owänladt, som Herr 1igerholm icke warit med Herr Profesioren ense derom, alt pä sätt han föreslagit, de till Adelchanan anstagne räntor mä te listdelas blesierade Officerare samt fattige och behöfwande Officerares Enkor och Barn.
Herr P ofesioren, som icke kunde undgå att yttra sin förundran deröfwer att Herr ligerhelm nu mera blifwit sä frikostig, trodde sig ti sika böra anmärka wid ofwanberörde desi förslag, att werkstäl. ligheten deraf torde för Konungen blifwa något swär.
Herr Profesioren förenade sig i öfsigt med Herrar B stopparne Doctor längstadius och Dockor siVeisieman samt Herr Ordens Beskoppen Doctor Ickurra^.
I anledning häraf erindrade Herr läderholm akt ordsaken hwarföre han, oaktadt desi i afdelningen yttrade tanka, det Adelsfane Indelningen borde indragas till Statsverket ej kunnat instämma uti hwad Herr Profesioren Doctor darlington i förenämnde mätto föreslagit, warit den, att Herr Profesioren med uteslutande af ofrälse personer, endast
,velat sträcka det föreslagne understödet rist Adeliga Officerare och deras Enkor.
Äfwensä liket skulle
Herr lagerholm inga uti det nu under öfwerläggning warande förstag, om fräga more att derigenom bereda elt understöd ät blott Prester.
Men dä det som Herr lägorholm gjort more till förhällandet vlika och rörde tryckte och behöfwande af alla Ständ 492 Den 7 .November. och Clasier utan undantag, hade han trott sig af detta gällande stal böra framställa sistnämnde förslag.
HofPredikanken Doctor OrMa och Herr Prosten Doctor dlolarborZ yrkade Proposition i enlighet med hwad Herr Lagman Lilkverlparrs föreslagit.
' ' Aerr prosten-Doctor äberopade hwad han anfört vä Hert Kongl.
.Secreterare!!
IKres Memorial lill öfwerlaggning förehades och ansäg, uppå de wid dek. tillfälle! aandragne stal, sig ej tillstandigt att nu inläta sig uti något yttrande i förevarande fräga. ^ - Zerr Lieutenant ?Ll»Iman trodde, att, ehuru dek woie swan att bestämma behofwetaf Bistopar, deras bibehållande likwal grundade sig pä ven Prestcrstapet uri Constitutionen förbehällne ratt till Bisto swaht.
Men ansäg tillika Riksens Höglofliga Ständer icke wara hindrade af någon Grundlag att stadga Bistopparnes Lönewilkor.
Säledes och dä Presterstape.s
Privilegier endast försäkrade de personer af PresteStandet, som i sielfwa »verket innehade ijenster, wid bibehållandet af dertill hörande.lönewilkor, kunde Riksens Stander obehindrat reglera de hädanefter blif,vande
Bistopparslöner till ett likstämmigt förhållande med andra Ämbetsmans, intill desi St llswerkets fördelaktigare belägenhet medgifwer förbättrade Lönewilkor för Ämbetsmännen i allmänhet. äerr Dm 7 November. 49S Zerr Aädman l^nstberZ äberopade hwad han i afseende pä förevarande ämne anfört, dä det förehädes i afdelningen för Statswerket och hwarmed Herr Archiater von 8ciiu1trenlieim5 m, gjorda anförande i hufwudsakeligaste delar instämmer:
Tillaggandes att Församlingar ^finnas, som stadga huru under vacance af BistopöÄmbeten förhällas stall.
Och dä föreskrifter för detta förhållande således redan gifvas; återstod nu endast den frägan, för buru lang tid en sädan varancé för Statswerkets "räkning borde bestämmas.
För att ifrän Högrvördige Ständers sida bereda ett »villigare antagande af isrägawarande förflag, som efter Herr Radmannens tanka, icke hade annat för afseende, an att med bibehållande af Bistopparnes oförminskade och genom Privilegier befästade lönewilkor samt ett Nådår för deras Enkor och Barn endast wid yppande vacancer hälla Ämbetet pä wiff tid ledigt till Statswerkets fördel, trodde Herr Radmannen sig böra hemställa om icke denna lid kunde inskränkas till 2 är.
Herr Asteffor svalin, yttrade sig att hau more färdig att förestå eit dubbelt antal af Biskoppär om han lunde förmoda att Religionen och deZ wärd derwid skulle winna något, men att Herr Assefforen, da ban hwarken derom wore öfvertyga!) eller ansäg PresteStändets Ledamöter kunna ifräu Presterskapets
Privilegier hämta nägot det ringaste stöd för deras bestridande af det ilrägawarande försteg, icke kunde undgå att yrka innehället af det derom inaisna Memorial.
I an - 494 Den 7 November.
I anledning af Herr Bistoppen Doctor 1,nZstallii härefter gjorde erindran att Presterskapets urgamla rätt till Bistoppsmahl i hittills wänlig ordning, skulle, om hwad som nu föreslagit blifwit/ komme till merkställighet, undergä rubbning, anmärkte Herr Lagman Silfversparre att fräga ej more derom att betaga Presterstapet denna rättighet, som more för Presterstapet lika öppen ivid de längre vacancer, hwilla kunde blifwa en följd af under öfwerläggmng warande förslag, som den warit wid de kortare hittills manligen ägt rum.
Herr Baron och Ordföranden, yttrade sig anse den under öswerläggnu-rg warsnde fräga till en Lel beswarad genom Ut stötsets Betänkande i anledning af Herr Kongl. Secreterare,, Ilares Memorial.
Af denna anledning hade Herr Baron och Ordföranden för sin del önskat att de Ledamöter af Utskottet, hwilka hafwa under händer redactionen af ofwanförmälde Memorial, äfwen fakt sig uppdragit att i sammanhang dermed taga förenämnde fräga under g ranft ning.
RnksdagSZuNmägtigsn ssolmn Ericsson yr, kade, under yttrande, det nysinämnde ämnen moro frän hwarannan wida stilja tige, der pro osition mätte uppgöras och votering deröfwer företagas.
Herr ÄsteutenKnt käklman, ansäg äfwen dessa ämnen för strljaktige, sä wida, genom Kgl.
Secrcteraren Ikre8 Memorial, fräga är wäckt om endast ett nädär till Slaten, men deremot om flere sadane uti Den 7 November.
49Z uki det nu under öfwerläggning warande Memorial, och trodde destutom att StatsUtskottet kunde utan att dertill wara föranledt genom något Memorial, reglera Viskopslönerne; förmodandes Herr Lieutnonten öfwerläggningen uti föremarande fräga tjenstgast kunna förberedas derigenom, att Utstortet företager sig en sadan reglering. Zerr Brukspatron Ljur. förklarade sig häruti instämma, hald,t fräga ivid denna reglering kunde komma att uppsta, om ej wiste Biskoppslöner borde indragas och andre jemnkas; häldst Biskopparnes lönewilkor wörö af sä betydelig olikhet. Zerr Majoren Silfverstolpe förenade sig med Herr Lieutnant kastlinan och BruksPakron L^'ur uti fräga om Bistoppslönernes minskning.
Herr Rongl- Zofpredicanten Doctor vr/. ten förklarade, au i händelse Uijkoltet weke ifrän det bestämda föremålet för dest öfwerläggning, nödgades Herr Doctorn för sin enskildta del undandraga sig att deruti deltaga. äerr liZerstjelm instämde med Herr Lieutnant kastlinan deruti, att den af Herr Kongl. Secreteraren Idre wäckle fräga, och den som nu war under öfwerläggning, wero af skiljaktig beskaffenhet; och anmärkte att om denna sednare fräga uppskjutes, förfelas äfwen i händelse Riksens Högloft.
Ständer skulle bifalla den förra, ändamälet med motionen om 496 Den 7 November.
BistoppsÄmbetens ledighet, dä för det närvarande en gansta kort tid af Riksdagen äterstär.
Herr prosten
Doctor kenäröm yttrade sig deremot anse de i frägawarande ämnen endast stiljakiige i det afseende att de blifwit framstäldte uli särskildta Memorialer. ^Säledes och dä Biskopparnes löner äfwcn moro Ambetsmanna löner och följaktelioen innefattade under Herr Kongl.
Secreteraren Ikres till alla Ämbets- och Tjenstemäns löner sträckte förflag, samt de grunder, hwaruppä Utstotlets tillstyrkande till samma förslag sig stödjer, äro underkastade Riksens Höglost, Ständers pröfning, hemstäldte Herr Doctorn om icke, innan förewarande fräga, som war af lika art och beskaffenhet samt hwilade pä enehanda grunder med ofwanförmäldte förflag, borde afmagtas det beslut Riksens Höglofliga Ständer om desta grunders gillande eller ogillande kunna widtaga.
Herr Brukspatron ater erindrade, att förewacanbe fräga redan wäckt Allmänhetens synnerliga uppmärksamhet och wäntan pä dest afgörande; hwarföre och dä Riksdagen snart lider till slut, Herr BruksPatron hemstälde om icke frägan sunde nu genast utan widare hinder lill slutelig pröfning företagas.
Herr Baron och Ordföranden äterk.-klade än widare till U stöttets öfwerwägande de tänkesätt Herr Baron och Ordföranden wid början af denna öswerläggning yttrat.
I öfwerensstämmelse med dem hem.
Den 7 November. 497 hemstalde Herr Baron och Ordföranden vin icke Utskottets Ledamöter skulle wilja, uran omröstning, förena sig derom, att öswiklemna den förehäsde frägan till företagande i sammanhang med Herr Kongs. Secrekeraren Ibres Memorial.
Baron trodde sig destomera fladig att göra denna hemställan, font Herr Baron och Ordföranden, utan a; derföre misikanna deras wälwrlia och goda affigter, som wäckt och yrkat denna fräga, borde sin pligt och sin öfwertygelfe likmä igt, atstyrka allt hwad som kunde leda til! split och misiförständ med alla desi stadeliga werkningar.
Som li-wal meningarne Uti Utstotket syntes delade och votering äskades; sä upogjordes för densamma följande proposition-
Den font bifaller akt
Riksdagsmannen hollan ka ries lons och ^nstorg ^nstLrslon Memorial om B.stoppöÄmbetens ledighet, wid yppande vacancer, pä obestämd tid mä afgöras i sammanhang med Herr Kongl. Secreterare» k knes Memorial, strifwer:
Den det ej will strifwea'
Nej; Winner Nej företages ärendet lill särskild öf« werlaggning.
Efter Någon ventilation godkändes Propositionen af sam,elize Utskottets Ledamöter med undantag af Herr Bisto pen Doctor Weiclman och Herr Prosten Dockor kalk., af hwilka den sörre yt rade sig:
Dä enlistt den föreslagne Propositionen frägan om BistopsAmbetens ledighet pä obestämd tid framstalles till afgörande under o:ne al ernativer, l>em!igen antingen i sammanhang med Herr Kongl, ^ecreteraZjerde Band.
Nrs 6z, L4. ren 498 Den 7 November. ren Ibres Memorial, eller icke i sammanhang dermed, och i händelse af omröstningens Utslag till Nej. saken stall i Höglofl.
Utskottet till widare öfwcrläggning företagas, synes det redan wara i och med detsamma medgifwit, alt denna fräga, utan rubbning af Constitulion och PresteStändeks Privilegier, kan afgöras.
Jag har redan förklarar, att jag för min del anser denna ledighet pä obestämd tid, som will säga detsamma som indragning, för uppenbart och rast stridande bade emot Regeringsform och Privilegier, och i sammanhang med detta förklarande mäste jag nu ytterligare tillkännagifwa, att jag icke anser mkg tillständig! att här deltaga uti någon omröstning eller pröfning af en sä beskaffad sak.
Herr Doctor kalk förenade sig häruti jemte det han äberopade hwad han förut anfört.
-Zerr lä^erkjolm yttrade sig, i anledning här. af: ait dä en öfwerläggning wore ett yttrande af hwarje deruti deltagande persons tankar, och votering endast ett Att att samla alla deffa serstildta yttranden för att sammanlägga bein, som sins emellan öfwerensstämma, ansäg Herr IZZerkijelm akt de Ledamöter, som, efter alt hafwa yttrat sig och således deltagit i öfwerläggningen, undandragit sig akt läka deras yttranden genom votering beräknas, uti detta sednare förhastande yttrat en uppenbar motsägelse mot det förra.
Se - Den 7 November- 499 Sedan voteringssedlar härefter blifwit utdelade, befanns wid deras återhämtande voteringen hafira salunda utfallit, att förenämnde Proposition blifwit beswarad:
Af Ridderstapet och Adeln med 10 Ja och z Nej.
PresteStändet med 6 — BorgareSrändet med i och 6 — BondcS.änder . med 2 6 — Och som voteringen fä utfallir att 2 Skänd stadnar emot 2; sä skulle detta förhållande hos Riksens Högloft.
Stander anmälas.
Rätteligen transiumcradt betygar dl. kröäolius.
Afffrift. ödmjukt Memorial!
Som uti Hög^ost.
StatsUrskottets Plenum, da fraga förewar om Bistoppslömrnes indragning till Staten pä obestämd tid wid Jnnehafwarnes afgång, min mening i detta amne till betydelig del war fkiljacktig frän P uralitetens inom Utjkortet, och dä voteringen sä ustöll att icke bestämt afgjordes huruwida denna fräga, säsom ägande gemenskap med dek af Herr Kongl.
Secreterare» Idre förestagne Nädär till Staten af alla hädanefter ledigblifwande löner, borde uppskjutas till desi Rusens Ständer äswen det sednare bestumt; eller såsom eit helt och häliit deri - Zoo Den 7 November. frän afstildt ämne genast till afgörande företagas» till följe hwaraf bada deffa olika meningar skulle till afgörande Riksens Höglost.
Stander meddelas; sä anhälier jag ödmjukast. att detta mitt wördfamma
Be än ande mä med Utstoltets ätfölja för att jemwäl Riksens Högloft.
Siänders pröfning underställas.
Såsom stal hwarsöre jog anser detza frågor wara af helt olika bestaffenhet får jag aran namna, att Kongl. Sccreteraren Project endast äsyf tar ett Nådår, och det af alla Ämbeten, som blifwa lediga.
Deremot innefattar dek as RiksdagsFullmägtige polian Lric5kon och t^ncker8 ^ncker8kc>n ingifna Memorial ett förslag att till lättnad och ukrväg a t framdeles kunna förbättra lönewilkoren för de i närvarande period i allmänhet nog wanlottade Penningelönkagare; stola wid nuwarande Bistopparues afgäng de för
Ämbetet faststälde inkomster, till ofivannamde andamäl besparas, sa lange Stalswerkets knapp - tillgångar icke medgifwa Bistoppars atertiilsattande; och under den således blifwande Bistopps vacancen förestas widare all Ämbetet af Domprosterne kunde förrättas.
Mot delta sista förslag har jag hört inmändaS, alt möjligkwis Christendomen derigenom kvmme akt lida.
Denna farhäga, som bewicmar de mest fördelaktiga tänkesätt om Herrar Bistoppars midt omfattande werkningsförmäga och rena nit för Evangelii ljus, synes icke likaså gynnande för Domprostarue, hos hwilka sednare man likwäl icke torde i wasendllig matto — finna nägon annan ätstillnad, än den belydeliga olikhet som är. emelian deras och Bi - Den 7 November. Zar stopparnes löneförmåner.
Om jag kunde anse tänkbart, att upplysning inom det andeliga Ständet ställe minstas i progresiift förhållande till inkomsterne, sä stuve jag med werkelig oro betrakta hwarje yttrad kanka, som gas anledning till en framtida besparing eller indragning af de inkomster som hos en del af de Högwördige P^esterstapet nu öro nog rundeligen bestärde.
Men dä jag twärtom är förwisiad, att ika hög grad af upplysning och moralitet äfrven ges af dem inom det Högwördige PresieSkändet, hwilka endast kunna räkna sina ärliga inkomster till 2 a Ioo Tunnor Spanmäl, som bland dem hwilka njuta 1002 och derutöfwer: och dä jag äfwen är öfwertygad att flere af dem som ej bära det Bistopp iga korsiet, likasä wäl kunna bidraga akt sprida ljus öfwer Religionens Heliga Sanningar, som de hwilka genom en högre bestämmelse dertill tro sig oumbärlige, sä tyckes all fruktan för Ehristendomens förfall, genom Bistoppslönernes indragning, kunna upphöra.
Dä besia
Ämbeten ej heller i något afseende kunna såsom FideiCommisi Egendomar betraktas, sä iakttages fullkomligen ägande rätten, dä hwarje Bistopp under desi öfriga lifstid bibchälles wid sine nu ägande förmoner, och dä efter desi död äfwen Enkan fär ätnjuta det faststäldta Näräret.
Med samma willor finner jag ej eller ifrägawarande indragning pä något sätt strida mot det Högwördiga Presterflapets Privilegier.
Men dä wi icke torde kunna smickra osi med det hopp, att Starswerkets lillgängar snart stola medgifwa Vistopparnes ätertillsältande i 522 Den 7 November. händelse delta förslag winner bifall, får jag såsom en medelwag och med billighet mera öfwerensstämmande förestå, att dä någon Bistopp ined döden afgår, efterlrädaren wäl i wänlig ordning mä tillsättas, men endast komma att ätnjuta fä stor lön, som kan smara emot den »värdighet de i Staten innehafwa.
Om man t. ex- stadgade hwarje Bistoppslön till zoo Tunnor Spanmäl och öfwerflottek af hwad Stiften rm rendera inginge till SratsCastan, sä lange
Riket är i sä stort behof af allt hwad som skäligen kan besparas; sä uppkomme derigenom en icke obetydelig inkomst att päräkna, och det Högwördiga Presterstapet bibehölles ändä wid nu ägande rättighet att malja dem, som erhälla Bistopps förslag.
Stockholm den g November 1829.
O- k. katilman.
Lika lydande med Originalet, betygar kröstelius.
Begärdes pä bordet. Zerr LorZliman, Ambrosius UlaZnug.
För wid past 2 mänader sedan, commitlerade Höglofliga Ridderstapet och Adeln en ward Ledamot Friherre Stael att författa Tabeller öfwer Tjenster- och Ämbeten efter 1696 och 1778 ars Stater.
Nu har StatsUtstotket, i afseende pä möjliga indragningar, detta amne under granskning.
Jag anhäller derföre akt Friherre Stael mä tillfrägas huru längt med der sf honom företagne arbete avancerat.
. 8ri - Den 7 November. s<-3 Friherre Stael.
Jag har lange warit preparerad pä akt denna fräga skulle mig göras, och der. före strifteligcn författat hwad jag derä har att smara.
Della swar har jag nu icke med mig; men om plenum sä lange warade, att jag hunne hemta detsamma, sä skulle jag kunna innan kort uppläsa det, eller och torde Ridderstapet och Adeln tilläka att det i nästa plenum fär ste.
Herr Grefwen och Land Marskalken-
Som detta ej lärer i afton medhinnas, sä torde Friherre Stael i nasta plenum behaga uppläsa sitt swar.
Nu sedan den sörm i dag anstälde votering sä utfallit, som redan tenant är, torde Högloff.
Ridderstam och Adeln behaga taga i öfwerwägandc till hwilket Utstött den delen af Konungens Nädiga Proposi ion, som rörer NationalBewäringen bör remitteras. Zerr LiliVerliolps, Oaviä 6uämunä.
Ssn den wigriga fräga hwart Konungens Nädiga Pro» position om en NationalBewäring bör hänwisas, r min tanka icke är en Constikutions fräga, utan oeconomist, sä tror jag att ConstitutlonsUtstvttet ej dermed kan fä befattning, utan anser den böra hänwisas till Oeconomie» och StatsUtstotten förenta kanske pä det sätt, att ur bägge Utskotten wista Leda. möter af hwar Clast deröfwer samrädas.
Härtill ropades ett och annat Nej. Zerr Grefwen och LandMarskakken-
Rid derstapet och Adeln torde behaga öfverenskomma om nägon Z2 4 Den 7 November. någon utwäg sädan akt Kongl.
Majit matte erhälla ert sivar pä sin Nädiga Proposition.
Kan handa wore det rät aste att remittera densamma till OeconomieUtstotret: elter, om Ridderffapet och Adeln haldre dek önftar, lill bade Stats- och OeconomieUtflotten.
Ropades flera gänger starka Ja och Nej. Friherre Osterström, .fscob, som tidsutdrägt ej här kan wara nägons mening, fä torde mest ledande list skyndsamhet wara, att afbida underrättelse bwart de andra Ständen hänwisa denna fräga, dä Riddcrskapet och Adelen lätt kunde förena sig med dem.
Ropades Nej Friherre Osterström fortfor: Om Ridderstapet och Adelen remitterade frägan till annat Utskott än de, sä kunde hända att densamma pä mänga dagar ej hunne konung till utarbetning.
Ropades att de andra Ständen ffulle lika wäl kunna förena sig med ost.
Friherre- liljencrants, hostan Wilhelm:
Jag tror att dek jom mycket delar opinionerna och werkar vw, är farhägan att de, som enligt öswertygelse anse frägan af natur att till ConstituiionsUtstottet böra remitteras, dermed äsyfta tids utdrägt och uppskof till nästa Riksdag.
Jag sär för min del förklara, Den 7 November. sv§ Nara, att sadant aldrig warit och icke ar min mening.
Ty ehuru jag anser frägans beredande tillhöra ConstuukionsUtffottet, är det ingalunda en fräga till förändrande af Constitutionen.