Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Om den uti landet till capitalers afbeta* lande circulerande penningstock på det sättet användes, att den utan stockning och uppehåll ginge hand från hand, så kan med ett och samma capital flere vara hulpne; för att vinna detta, tror jag det skulle vara bidragande, om, som i andra länder är brukligt, uti detta vårt gemensamma Fädernesland till betalning af alla capitaler som äro funderade uppå hypothek, de måga hafva uppkommit af hvad orsak som helst, så ock alla löpande intressen, samt betydande arrendesummor, antagas och lagligen fastställas årligen 2:ne terminer, nemligen: den första uti loppet af Februari månad, då den indelte löntagaren uppburit sin lön} och den andra uti Juli månad, då Jordbrukaren och alla de, hvilka idka annan rörelse, försålt och med köpmannen hunnit liqvidera för alla dess levererade och erhållna producter, och då de försålde och bortarrenderade fastigheter blifvit aflemnade och emottagne} så att, utom till dessa bägge Den 19 April, e, m. fastställde terminer, ingen uppsägning eller utbetalning af hypotiserade capitaler agde rum; och att således uti dessa föreslagna dagar alla penningaffärer uti hela Riket blelve åtgjorde.
Detta hade den ofelbara verkan, att intet capital någonsin stöde ofruktbart, och att om olyckligtvis något påräknadt capital uteblef, man dock på dessa allmänna negoce-dagar, dä alla infå och utgifva capital och intressen, lätt kunde hafva tillfälle att komma utur förlägenheten.
Hvar och en ordentlig hushållare vet huru mycket penningar han ifrån ena termin till den andra behöfver, och kan således rätta sig derefter; vid oförmodade tillfällen eller tillstötande olycksfall, som ej förut kunna beräknas, är Rikets Discont att tillgå, som då gör den nyttan, hvilken den, efter dess primitiva plan, bör göra nemligen att frälsa från momentel förlägenhet.
Jag vågar uti ödmjukhet hos Högloff Ridderskapet och Adeln anhålla, att detta mitt Dictamen måtte de öfriga respectiva Rikets Ständer blifva communiceradt och till veder* börligt Utskott förvisas.
Upplästes ett Memorial från Lagutskottet, af den 11 April, innehållande dess yttrande öfver några af Friherre Anders Ceder•
Den 19 April- e, m. 599 ström gjorda förslag till förändring i vissa Lagens stadganden; och förklarar Utskottet, uppå anförda skäl, sig icke kunna till något af Friherre Ceder ströms förslag tillstyrka bifall.
Föredrogs å nyo och bifölls StatsUtskottets, den 17 dennes på bordet lagda, Memorial, innehållande svar på återremissen af Utskottets Memorial rörande kostnaderna för tryckningen af RiksStåndens Protocoll samt Bihanget dertill.
Bifölls; och ansåg Ridderskapet och A* deln upplagan af Bihanget till RiksStåndens Protocoll böra till 1000 exemplar bestämmas.
Föredrogs å nyo Statsutskottets, den 17 dennes, på bordet lagda, Memorial, angående Herr Prosten Palms Memorial om löner för LandsFiscaler och Länsmän.
Grefve Lilliencrantz, Johan Wilhelm: Med Höglofl.
StatsUtskottet förenar jag mig visserligen i den önskan, att disponible Hemmansdelar må utses och användas till boställen åt Länsmänner, som icke äro dermed förseddej och vill i detta afseende endast anmärka, att, om jag icke bedrager mig, sådant lärer redan vara ej allenast af Riksens Höglofl Stander önskadt, utan ock af Hans Kongl.
Maj:* 6oe> Den 19 April, e. m, till verkställighet i Nåder förordnadtj hvarvid likväl bör observeras, det möjligheten att uppsöka disponible lägenheter hitintills icke svarat och förmodligen framdeles icke heller Järer svara emot Herrar Landsnöfdingars nit att befordra utförandet af ett s.å angeläget ärende.
För öfrigt bör jag ej obemält lemsa, defc Lagars och Författningars verkställighet under en tid, då Länstyrelsernes befattningar ärQ mångdubblade och årligen utvidgas, icke allenast erfordras väl lönte Kronobetjenter, utan ock ett tillräckligt antal af sådan?, tjenstemän, som likväl ofta saknas.
Till exempel derå, och för att visa, det en fullständig reglering i denna väg är af högsta nödvändighet, vill jag endast anföra, att i Kongsörs Fögderi, eller så kallade Ulfvesunds Län af Westmanlands Höfdingedöme, der ^:ne sammanstötande stora vägas mer äa annorstädes, öka antalet af skjutser, transporter, inqvar teriugar, ra- m., finnes för 14 Kyrko-socknar en Länsman, Utom de betänkligheter, som i alla fall skulle möta vid Länsmännens väljande ibland Allmogen, är denne utväg mindre än någonsin lämplig närvarande tid, då ökte och mera grannlaga befattningar fordra, om icke studerade och bildade personer, åtmindstone sådane, som, jemte full färdighet att skrifva och räkna, äga någorlunda pålitlig kännedom om Författningar, hels» Länsmän numera of - Den 19 April. e. nu 6ei ta måste sättas till biträde vid de ansvarig!
KronoFogde-tjensternes mångfaldiga göromål.
Hvad LandsFiscalerne angår, så, långt ifrån att kunna instämma i den tanka, att desse Tjenstmän icke böra undfå viss stadgad lön, Utan endast lefva af de tillfälliga inkomster, som utöfningen af deras tjenstpligter dem förskaffar säger mig erfarenheten, som af samt lige mina Medbröders säkerligen besannas, att
Fiscalstjensterne framför alla andra böra med Stadgade och tillräckliga löner förses, om police och ordning möjligen skola kunna handhafvas, och Lagbrott icke blifva dolda och obeifrade.
Fiscal-tjensterne, till sjelfva beskaffenheten af åliggande göromål oangenäme och vådlige, kunna omöjligen med redliga, skickliga och pålitliga personer tillsättas, utan det band, som uppkommer af risken, att vid yppad efterlåtenhet mista en för bergning tillräcklig lön, helst ifrågavarande TjenStmäns tillfälliga inkomst genom confiscationer och andel i böter fulleligen uppväges af de fördelar, som de kunna sig igenom öfverseende förskaffa, och derjemte deras lagliga förtjenst ovillkorligen måst för framtiden mindskas i samma mån de genom strängt uppfyllande af sina skyldigheter varna för brott.
Af de Fiscaler jag till entledigande anmält har en ibland dem högt yttrat, det han utan saknad lemnade en tjenst, som icke gaf honom uppehälle, och föresagt den hitintills 6o2 Den 19 April. e. m. inträffade sanning, ait jag i tjenstens närvarande skick, oaktadt allt mitt bemödande, icke skulle få någon mera pålitlig person att honom efterträda.
Jag anhåller vördsamligen, att Högloft.
Betänkande måtte med dessa mina anmärkningar, så vidt de af Högl.
Ridderskapet och Adeln gillas, varda återremitteradt} och hemställer huruvida de, såsom rörande ett a;lmänt ärende, böra med de öfriga respectiva Stånden communiceras.
I anledning häraf Lief Utskottets Memorial, åtföljdt af de dervid gjorda anmärkningar, till Utskottet återförvisadt.
Å nyo föredrogs och bifölls StatsUtskottets den 17 dennes på bordet lagda Memorial, innehållande utlåtande öfver Herr Professorn Doctor Wijkmans Memorial om
Praescriptionstid för redovisning af krigskostnadsmedel.
Då nu å nyo föredrogs StatsUtskottets den 17 dennes på bordet lagda Memorial, i anledning af Konungens nådiga Proposition, angående upptagande och erkännande af några Svenska undersåtares fordringar, yttrade sig Friherre af Wetterstedt, Gustaf, att, då StatsUtskottet i det nu upplästa Betänkandet såsom alternativer hemställt, antingen att den, efter gjord liqvid för 2 tredjedelar, af Sederbchmka fordran återstående ena tredjedel skulle, Den 19 dpril e. »«- 603 i likhet med hvad för liqvidation af Franska Fordringarna blifvit år 1812 föreskrifva, i obligation på enahanda förfallotid och med samma renta, som de, hvilka till Sederhohnska Arfvingarna utfärdas, till Kongl. LandtbruksAcademien aflemnas; eller att denna tredjedel måtte för RiksgäldsContoiret besparas; ville Friherre af Wetterstedt föreslå, om icke Ridderskapet och Adeln, jemte bifall för öfrigt till Betänkandet, skulle behaga, såsom 18 12 skett, nu besluta, att ifrågavarande ena tredjedel finge komma LandtbruksAcademien till godo.
Uppå af Hans Excellence Hr Grefven och LandtMarskalken gjord proposition blef StatsUtskottets Betänkande bifallet, på sätt Friherre of Wetterstedt föreslagit.
Föredrogs å nyo StatsUtskottets, den 17 April på bordet lagda Memorial, angående eftergift och afskrifning af den sedan år 18 is Särna Sockneboer ålagda Bevillning.
Bifölls i och skulle Handlingarne, enligt hvad StatsUtskottet föreslagit, till Bevillnings-’ Utskottet öfverlemnas, i afseende på den Bevillning, sora nu skall regleras.
Ridderskapets och Adelns Plenum, e. m. den 19 April 1815. S. D. Upplästes å nyo och bifölls StatsUt - 604 Den ‘9 Jtpril, e. m. skottets den u April afgifna och den 17 på bordet lagda utlåtande öiver gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande om tryckningskostnaden för respectiva RiksStåndens Protocoll och Bihanget dertill} anseendes Ridderskapet och Adeln Upplagan af Bihanget till RiksStåndens Protocoll böra till 1000 exemplar bestämmas.
Ut supra. S. D. Då å nyo föredrogs StafsUtskottets den xi April afgifna och den J7 på bordet lagda Memorial, angående Herr Prosten L. A.
Palms Memorial om Lön för LandsFiscaler och Länsmän, blef detsamma, i anledning af dervid gjorda anmärkningar, till Utskottet återremitteradt.
S. D- Föredrogos å nyo och biföllos följande StatsUtskotteis den 17 April på bordet lagda Memorial af den 11 nästföregående, rörande: 1:0 Herr Professorn Doctor IVijhnans Memorial, om Praescriptionstid för redovisning af Krigskostnads-medel. 2:0
Eftergift och afskrifning af den sedan år 1812 Särna Sockneboer ålagde Bevillning.
Ridde.skapet och Adeln åtskill* des klockan 8.
Dea 20 April, 605 Thorsdagen den 20 April.
Plenum klockan half 11 förmiddagen.
Justerades PleniProtocollet för den 17 A* piil eftermiddagen.
Grefve Lantingshausen, Albreckt, begärde, att i denna dags Protocoll måtte antecknas, Idet han , af sjukdom hindrad , Icke bivistat dtermiddagsPlenum den I7:de April, och såedes ej deltagit i beslutet om det Särskildta Utskottet.
I anledning af den förlidne gårdag företagna men uppskutna justering af Protocolls-’ Utdraget om berörde Särskildta Utskott, ytt; [rade sig nu Herr Frihérre af Wetterstedt, Gustaf, att, då det vore med Ridderskapets och Adelns önskan öfverensstämmande, att ProtocollsUtdrag om förordnande af det Särskildta Utskott tet måtte skyndsamt till de öfriga RiksStån. den expedieras, och då, genom den af Herr LandtMarskalken, i Plenum den I7:de April, sist gjorda proposition, afseende hade blifvit gjordt på Herr Friherre af Wetter stedt s yttrande i detta ämne, hvilket yttrande endast hade lånat sin grund af Presidenten Grefve Mårners och Hans Excellence Herr Grefve Ruuths Memorial} vågade han nu, till förekommande af tidsutdrägt, föreslå, i enlighet nied dessa Memorial, den redaction af Pro - 6o6 Den 20 April. tocollsUtdraget, att detta Särskildta Utskott skulle åligga att till Riksens Ständer inkomnia, för att sedermera till Kongl. Maj.ts Nådiga afgörande öfverlemnas, med öfversigt af orsakerna till den i alla orter af Riket öfver* klagade förlägenhet i allmänna rörelsen, samt förslag att densamma afhjelpa på ett med Landtbruks och Näringars upprätthållande samt Sedelmyntets bibehållna anseende svarande sätt, hvarjemte Utskottet, efter en noggrann undersökning, huruvida flera eller färre af nu tillåtna utländska varor jnå, kunna i Riket umbäras, afgifver förslag till en inskränkning sif deras införsel och förbrukning, äfvensom 5 allmänhet till hämmande af den tilltagande skadliga yppigheten ^ tilläggandes .Herr Fri* herr e af Wetterstedt 9 att, då till Allmänna Be* svärs- och OeconomieUtskottet redan blifvit remitterade flera Memorial, som vidröra ämnen, hvilka ingå i den befattning, som blifvit det Särskildta Utskottet uppdragen, så torde, till förekommande af ali collision, genom ett sammanträde mellan bägge Utskotten , ett gemensamt
Utlåtande af dera till Riksens Ständer öfver dessa sålunda redan remitterade
Me* morial böra afgifvas.
Den af Herr LandtMarskalken härefter gjorda Proposition till godkännande af dea redaction Friherre af Wetterstedt sålunda föreslagit, blef med ett enhälligt ffa bifallen ; i anledning hvaraf Protocolis - Utdraget skulle komma att lyda som följer:
Den 30 April. 6o?
Ridderskapet och Adeln den 17 April 1815* S. D. Ansåg Höglofl.
Ridderskapet och Adeln för sin del tjenligt, att ett Särskildt Utskott, bestående af Sex Ledamöter af hvarje Riksstånd, måtte förordnas, hvilket skulle åligga att till Riksens Ständer inkomma, för att sedermera till Kongl.
Maj:ts Nådiga afgörande öfverlemnas, med öfversigt af orsakerna till den i alla orter af Riket öfverklagade förlägenhet i allmänna rörelsen samt förslag att densamma afhjelpa, på ett med Landtbrukets och Näringars upprätthållande samt Sedelmyntets bibehållna anseende svarande sättj hvarjemte Utskottet, efter en noggrann undersökning, huruvida flera eller färre af nu tillåtna utländska varor må kunna i Riket umbäras, afgifver förslag till en inskränkning af deras införsel och förbrukning, äfvensom i ali* mänhet till hämmande af den skadliga yppig* heten; likväl att, då till Allmänna Besvärs* och OeconomieUtskottet redan blifvit remitterade flera Memorial, som vidröra ämnen, hvilka ingå i den befattning, sorn blifvit det Särskildta Utskottet uppdragen, bör, till förekommande af all collision , genom ett sammanträde mellan bägge Utskotten, ett gemensamt utlåtande af dem till Riksens Ständer öfver dessa sålunda redan remitterade Memorial afgifvasj och skulle detta beslut med de öfriga Respectiva Stånden communiceras , med vänlig anmodan, att de måtte sig i detta 6o8 Den 20 April. beslut med Ridderskapet och Adeln förena, Ut supra.
Till denna justering hade Friherre af WeU ierstedt inlemnat ett nytt exemplar af sitt anförande, hvilket han förklarade vara det, hvil* ket han ville hafva intaget i Protocollet.
Utdrag af Protocöllet, hållet i Höglofl.
Ridderskapets och Adelns Plenum, den 19 April 18 f 5- S. D.
Vid förnyad föredragning af Stats* Utskottets den ii April afgifna Och den i?
på bordet lagda Utlåtande, i anledning af Konungens Nådiga Proposition angående upptagande och erkännande af några Svenska Un* dersåtares fordringar, blef detsamma af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln föröfrigt bifallet} och hvad angår de af StatsUtskottet framställda alternativer rörande disposition af den tredjedel af Sederholm sk a arfvtngarnes fordran , hvilken ej skulle komma dem till godo} beslöt Ridderskapet och Adeln, det skulle densamma, i likhet med hvad i afseende på de vid J812 års Riksdag anmälte fordringar skett, till LandtbruksAcademien öfverlemnas, Ut supra - I II.
Den 2 o April.
I anledning af den förlidne gårdag från Hans Majit i Nåder gjorda inbjudning till Ridderskapet och Adeln, att i dag infinna sig på Rikssalen, för att vara vittne till Hans Kongl. Höghets Sveriges och Norriges ArfFurstes, Hertigens af Södermanland, Prins Joseph Frans Oscars Tro- och Huldhetsed åt K. Majit, och sedan tvänne Härolder till Riddarhuset ankommit, afgick Ridderskapet och Adeln, under Herr LandtMarskalkens anförande, klockan 12, till Rikssalen, hvarest, efter Actens bivistande, Höglofl.
Ridderskapet och Adeln åtskilldes.
Ift fidem Protocolli A. G.
Plenum klockan 9 förmiddagan» Justerades PleniProtocollen för förmiddagen den 17, för- och eftermiddagen den 19 Samt för den 20 April.
Vid justeringen af FörmiddagsProtocollet den 19 April, yttrade sig Grefve von Schwerin , Fredrik Bogislaus:
Dejt undföll min uppmärksamhet, när jag första Ridd. o. Ad.
Fröt, N:o 77. 7 $, 6io
Den 24 April. gången hörde Herr Hammarsköld'.s Memorial uppläsas, att remiss begärdes till OeconomieUtskottet.
Detta mål skulle då framlemnas såsom ett önskningsmål.
Jag finner nu, vid närmare eftersinnande, att målet är af Financiel beskaffenhet, och får derföre anhålla, att mitt yttrande, afgifvet i anledning af Herr Hammarskölds motion, måtte remitteras till StatsUtskottet.
Herr Pålman, Otto Fredrik, förmälfe, att samma ämne redan, i anledning af ett Dictamen af Herr von Törne, hos StatsUtskottet förevarit ; och trodde Herr Pålman, att Utskottets yttrande snart skulle till Riksens Ständer inkomma.
Herr Hammarsköld, Lorenzo, ville endast erinra, att hans motion egentligen angått förekommande af den frågan, att Tidningar måtte kunna taxeras; och att den fråga, som af Herr Grefve ven Schwerin blifvit, vid tillfälle af Herr Hammarskölds
Dictamen, väckt, ägde ett annat föremål, nemligen portofrihet för Tidningar.
Grefve von Schwerin: Sedan Herr Pålman anmält, att Ridderskapet och Adeln har ett Utlåtande af Höglofl.
StatsUtskottet att förvänta i anledning af Herr von Törnes väckta motion om portofrihet för Dagblad, anhåller jag. att med remissen af min motion måtte dröjas, intilldess Höglofl.
Ridderskapet och Adeln granskat StatsUtskottcts Betänkande. ben 24 April.
Herr Hammarskölds
Dictamen remitterades till Bevillningsutskottet, och blef communi* cation med de öfriga RiksStånden Författaren tillåten.
Grefve Lantingshausen, Albrecht, förmälfe sig anse den af honom, i Plenum den iy:ds April f. m , begärda communication af sitt då upplästa Memorial, nu mera icke vara af nöden, enär Ridderskapet och Adeln genom s'tt beslut hade förekommit all coliision mellan Allmänna Besvärs och OeconomieUtskottet samt det blifvande Särskildta Utskottet , Och förklarade sig Herr Grefven nöjd att hana Memorial endast stadnade vid Protocollet.
RiddarhusUtskottet hade anmält, det Chefen för Wermlands FältJägareRegemente, Öfversten Och Riddaren J. J. Holmstedt, som af Hans Kongl. Maj:t, under den i4:de eistlidné Mars, blifvit till Adeligt Stånd Och Värdighet upphöjd, hade fullgjort de till Introductions vinnande å Riddarhuset nödiga praestanda ; t anledning hvaraf Hans EXcellence Herr Grefven och LandtMarskalken proponerade, att Introduction å Riddarhuset måtte bemälte Öfverste beviljasj och skulle Öfverste Holmstedt erhålla N:o 2234 bland Ridders- och Adelsmän, Herr LandtMarskalken tillkännagaf, att, genom Friherre Rudenschölds och Herr Stjern•
612 Den 24 April.
Den 24 April. 613 svärds bortresa, tvänne ledigheter uti All] manna Besvärs- och OeconomieUtskottet upp stått, hvilka Herr LandtMarskalken anmodad!
Herrar Electorer att nästföljande dag geno nytt val besätta.
Föredrogs å nyo och bifölls Allmänm besvärs, och OeconomieUtskottets den i7:di dennes på Bordet lagda Betänkande, rörand! de afgifter, som Hjelprotarne borde till Stam rotarne betala, samt jemkning af de så kal lade planpenningarne.
Htrr LandtMarskalken tillkännagaf, det Bevillningsutskottet inkommit med ett Memorial af den 21 April, hvilket nu företeddes, hvar uti Utskottet yttrar sig icke kunna till hand läggning upptaga Konungens Nådiga Proposi tion angående en närmare reglering af den un der namn af Gerningsören kända afgift, alldenstund detta icke vore något Bevillningsmål, och föreslog i anledning häraf Herr LandtMarskalken , att Konungens Nådiga Proposition måtte till Stats- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskoiten remitteras.
Bifölls. e Götha Canal-arbetets fortgång och ytterli-' are befrämjande, blifvit remitterad af Prestamt BorgareStånden till Stats- samt BancoUtkotten, men af BondeStåndet, likasom af Riderskapet och Adeln, till både Stats-, Bancoch OeconomieUtskotten.
Enär således två tånd häröfver stannat emot två, förklarade err LandtMarskalken saken vara i det skick, tt den, enligt föreskriften uti 2g:de §.
Riksdagsordningen, borde till ConstitutionsUtskottets afgörande öfverlemnas.
Ropades gfa.
Föredrogs å nyo och bifölls Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets den 17 sistlidne på Bordet lagda Betänkande rörande jemkning i rentan för Såg- och Mjölqvarnar.
Vidare anmälte Herr LandtMarskalken, att,i enligt ifrån de öfriga respectiva Stånden ani komna ProtocollsUtdrag, hvilka nu företedj des,.
Konungens Nådiga Proposition, angåen-| Vidare föredrogs å nyo Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets den 17 dennes på bordet lagda Betänkande, rörande Städernes rätt till Gerningsören af Socknehandtverkare; hvarjemte föredrogs ett redan den 19 dennes hos Ridderskapet och Adeln uppläst BorgareStåndets ProtocollsUtdrag, af den 17 nästföregående, uti hvilket Ståndet förmäler sig, jemte Konungens Nådiga Propositon om en närmare reglering af den under namn af Gerningsören kända afgift, till Stats- samt OeconomieUtskotten hafva öfverlemnat ofvanberörde OeconomieUtskottets Betänkande, Den 24 April, Undertecknad Silverstolpe, Axel Gabriel, hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln skulle anse tjenligt, antingen instämma uti BorgareStåndets tillägg, rörande delta Betänkande, eller ock, för sammanhangets skull, låta det sistnämnda hvila, intilldess utlåtande hade hunnit inkomma öfver Konungens Nådiga Proposition rörande Gerningsöre^ Friherre Cederström, Siacob, yttrade, att, som till Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens åtgärd flera motioner rande en allmän Näringsfrihet blifvit remitterade, och frågan om Gerningsören dermed stöde i sammanhang, ansåg han OeconomieUtskottets förevarande Betänkande icke förr böra afgöras, än saken i hela dess vidd företages; då först vore man i tillfälle att domina om frågan hel och hållen.
I anledning hvaraf Friherre Cederström önskade, att förevarande Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets
Betänkande matte förblifva hvilande, tills Lag- samt OeconomieUtskottcn med deras Utlåtande öfver frågan om en allmän Näringsfrihet till RiksStånden inkommit.
Uppå derom af Herr LandtMarskalken gjord proposition, blef Friherre Cederströms hemställan af Ridderskapet och Adeln bifallen.
Föredrogos å nyo och biföllos 2:ne den I?:de dennes på Bordet lagda Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets Memorial, det Den 24 April. 615 ena rörande den 1 BondeStåndet väckta fråga, om upphäfvande af det förbud, somafLandshöfdingeEmbetet i Carlstads
Län blifvit utfärdadt för tjenstdrängar uti berörde
Län, att utom det samma söka arbete; det andra rörande åtskilliga gjorda motioner om förändring i Presterskapets löningssätt.
Upplästes ett Memorial från StatsUtskottet, af den 22:dra April, innehållande svar på hos Prest-, Borgare- och BondeStånden gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande rörande Riksdagskostnaderna, dels att den föreslagna summan vore större än behofvet syntes fordra, dels att då Riksdagens längd icke kan med visshet beräknas, ett belopp af 25, till 40,000 R;dr i månaden kunde bestämmas, att af StatsContoiret i mon af behofvet reqvireras uti RiksgäldsContoiret; i anledning af hvilka anmärkningar Utskottet föreslår den förändring uti expeditionen, som från Utskottet skall aflåtas till Fullmägtige i RiksgäldsContoiret, att de anmodas till Kongl. StatsContoiret på reqvisition utbetala nödiga medel efter behof, till belopp af högst 30,000 R:dr Banco i månaden, från och med början af Mars månad räknadt.
Friherre Cederström, gfctcob:
Då Ridderskapet och Adeln, genom bifall till Allmänna Den 24 April, Besvärs och OeconomieUtskottets Betänkande öfver en Riksdagsmans motion rörande den inhiberade rättigheten för Fryksdalen* invånare att på andra orter i Riket söka arbete, frågan är ansedd icke af Ständerna kunna upptagas, sådan den af honom blifvit väckt; så får jag, med öfvertygelse om den nytta frihet för arbeten och näringar medförer Samhället, proponera, ait Allmänna Besvärs och OecoEomieUiskotiet anmodas inkomma med förslag till en underdånig anmälan, hvari Riksens Ständer hos Konungen anhålla, att hvarje Svensk medborgare ina komma i åtnjutande af den rättighet att på hvad ort sorn. helst inom Riket söka arbete, o,cb att ingen embetsman hädanefter må få för något
Län särskildt förbjuda det, utan att, i fall i framtiden någon prohibitif författning i detta afseende kan erfordras.
, den då alltid af Verkställande Magteti bör utfärdas generel för samtlige Landets innevånare.
Remitterades till Allmänna Besvärs- och.
Oeconomie Utskottst.
Upplästes- ett Memorial från StatsUtskortet, af den 22 April, rörande den af Hr vm 1'crne gjorda motion, angående portofritt försändande med posten af sådana Tidningar , 50m anses bidragande till spridande af upplysning, så väl i ceconomiska, som vetenskapliga ämnen.
Utskottet yttrar sig anse frågan vara af den beskaffenhet, att det beror på J}m 24 April 61?
Majit att derom, efter sig företeende omständigheter, förordna; man tror, att, om Riksens Ständer skulle täckas i detta ämne göra någon underdånig anmälan hos Kongl.
Majit, den underdåniga önskan dervid borde fogas, att Kongl. Majit, vid ansökningar om postfrihet för Tidningar, må täckas i synnerhet fästa nådigt afseende å sådana, som kunna vara af allmän gagnelighet, samt ledande till upplysning i de af Herr von Turne omnämnda ämnen.