Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dessutom har Commissariatet, i sammanhang med sitt, angående förevarande ämne, afgifna yttrande, fästat uppmärksamheten på angelägenheten deraf, att nu blefve meddelade förut saknade bestämmelser, huru och under hvilka förhållanden samt för hvilka ändamål den samlade Fonden framdeles borde få disponeras, äfvensom i livad mon Bolaget skulle ega att derom besluta.
Vid öfvervägande af hvad sålunda blifvit anfördt och de Utskottet tillställda handlingar för öfrigt innehålla, har Utskottet icke kunnat annat än erkännar igtigheten af de framställda anmärkningarne, i afseende på den omgång ock de ökade göromål, hvartill Rikets sist församlade Ständers föreskrift, att räntemedlen skulle till Riksgälds-Contoiret för hvarje år serskildt inbetalas och derifrån åter uttagas, obestridligen måst föranleda, helst som härmed komme att förenas åliggandet alt granska och pröfva de för mindre summor efter hvarje års förlopp aflemnade säkerbotshandlingar.
Deremot har Utskottet funnit det af Canal-D reclionen, å Bolagets vägnar, nu föreslagna sätt för Reparalions-fondensbildande ej allenast fullkomligt öfverensstämmande med syftningen af Rikets Ständers i berörde hänseende fattade beslut,, utan äfven både enklare och ändamålsenligare, Stats-Utslcottets Utlåtande, IV:o 484. än de vid sista Riksdag stadgade ärliga ränteliqvider, hvarförutan, genom de, till åstadkommande af jemna summor, erbjudna tillskott samt den oafbrutna ränteberäkningen, Fonden kommer att vida hastigare ökas och till vexa.
Dock har Utskottet ansett lämpligt att, på sätt Riksgälds-Contoirels Commissariat föreslagit, och a:ne Directionens Ledamöter, Herr Öfversten A. Ankarsvärd och Herr Kammar-Rådet L.
Cassel_, uti eli tili Fulhnägtigesedermera inlemnadt yttrande, medgifvit, Directionen till Riksgälds-Conloiret alleinnar en serskild, med antaglig säkerhet åfelt belopp af 5,ooo
U:dr förenad, förbindelse alt behörigen fullgöra det i planen bestämda liqvidalionssätt.
1 fråga om den samlade Fondens framtida användande, har Utskottet äfven funnit sig böra instämma uti de i åberopade yttrande framställda åsigter, att Fonden icke under något villkor må kunna till Canal-verkets underhållande anlitas, förr än af influtne räntemedel hunnit bildas ett capital af minst i5,ooo R:dr, eller samma summa, som det, enligt Rikets Ständers beslut, i Bolagets fastigheter redan intecknade belopps att derefter Fonden endast får användas lill företagande af sådana större reparationer och arbeten, som icke utan segelfartens stängande kunna verkställas, och hvilkas kostnader öfverstiga då befintliga besparingar med tillägg af beräknade öfverskott å Canal-inkomsterna för 3:n« år; att, vid inträffandet af dessa förhållanden, det bör ankomma på undersökning och pröfning af Styrelsen öfver vatten-communications-anstalterne i Riket, huruvida och till hvad belopp bidrag af Fonden må utgå till ifrågavarande arbetens utförande, samt alt det således bör vara Bolaget betaget att genom något sitt enskilda beslut eller tillgörande undanrycka större eller mindre del af Fonden från det dermed afsedda hufvudändalnål, nemligen Canalens framlida underhållande samt möjligen erforderliga ombyggnad , utan att Slaten i sådant afseende någonsin skall vara nödsakad vidkännas ytterligare bidrag.
Härvid har Utskottet likväl trott, att, lill förekommande af Reparations-fondens fullkomliga försvinnande, nu dessutom borde af Rikets Ständer meddelas det förklarande, att det, såsom villkor för eftergiften af Statens fordran för låne-understöden afsatta capital af i5,ooo R:dr, eller den summa, hvarå CanabDirectionens till Riksgälds-Contoiret redan aflemnade förskrifning blifvit utfärdad, icke under någon händelse får, utan Rikets Ständers samtycke, från Riksgälds-Contoiret till större eller mindre del uttagas och af Canal-Bolaget disponeras.
I öfverensstämmelse med hvad här ofvan blifvit anfördt oell ytt-radt, får Utskottet alltså tillstyrka, Siats-Utskottets Utlåtande., ±\:o 484. att, i stallet för de, rörande ifrågavarande Reparationsfond , i 53 §., 2, 3 och 4 mom. a[ Riksgälds-Contoirels nu gällande Reglemente, njeddelade föreskrifter och såsom tillägg till hvad, i afseende å denna Fond, förut blifvit stadgadt, Rikets Ständer må besluta och förordna : i:o att räntan för den af Hjelmare Canal och Slussverks Bolag, genom dess Direction, till Riksgälds-Contoiret utgifna oell i Bolagets fasta egendomar Stora Wallby och Oppeby intecknade förskrifning å 15,ooo R:dr må, tillika med de, genom utlåning af denna räntas årliga belopp, ytterligare uppkommande räntemedel, förblifva under
Directionens vård och förvaltning, intilldess en viss betydligare summa såmedelst blifvit bildad , och hvilken summa lills vidare bestämmes till ett belopp af högst 6,000 R:dr; hvarefter
Directionen skall för densamma till Riksgälds-Contoiret aflemna sådane lane- och sakerhets-handlingar, som öfverensstämma med det Reglemente för dessa medels utlåning , hvilket Kongl. Maj:t, efter dertill af Directionen afgilvet underdånigt förslag, lärer täckas i Nåder fastställa och utfärda;- 2:0 att de för dessa låneliandlingar inflytande räntemedel äfvenledes må af Directionen uppbäras och förvaltas, intilldess, genom desamma och de i förestående moment omförmälda räntor, den deruti bestämda summa uppkommit; 3:o att dessutom de smärre contanta tillskott, som Directionen , enligt den lill Riksgälds-Contoiret nu ingifna plan för reparations-fondens bildande, å Bolagets vägnar, erbjudit, må genom Direclionen förvaltas och göras räntebärande, likasom de öfverskott, hvilka komma alt återstå, efter det låneliandlingar till de i planen beräknade belopp blifvit vid deruti bestämda tider till Riksgälds-Contoiret aflenanade; 4:o att Direclionen deremot skall vara RiksgäldsContoiret ansvarig, alt den för hvarje år upplupna räntan Stats-Utskottets Utlåtande , JV:o 484. å ej mindre ofvannämnde förskrifning, än då samlade ränte- oell tillskotlsmedel varder, vid årets slut, för reparationsfondens räkning, fruktbärande, efter en tills vidare lill 5 procent bestämd räntefot, så att fonden, under hvarje års lopp, tillvexer med en summa, motsvarande 5 procent å fondens ursprungliga belopp och den vid samma års böljan befintliga ränlebeliållning;| 5;o att, till säkerhet för fondens bildande, i öfverensstämmelse roed de derför, i förrberörde plan, tillämpade och nu fastställda grunder, Directionen bör lill Riksgälds-Conloiret afgifva en serskild förbindelse alt, vid de i planen uppgifna tidpunkter, lill nämnde Contoir aflemna föreskrifna lane- ocb säkerhetshandlingar för de då utlånade räntemedlen, och hvilken förbindelse, till en början, bör omfatta tiden till iårs slut, samt följaktligen afse de Hiksgälds-Conloiret, vid nedannämnde tidpunkter, enligt samma plan, tillkommande låneliandlingar, nemligen, vid slutet af år i8f5 för 5,ooo Rtdr, vid i85o års utgång för 6,ooo Rtdr, och vid 1854 års slut för 5,000 Rtdr;. hvarförutan
Directionen bör hos Riksgälds Contoiret ställa antaglig säkerhet för ett belopp af 5,000 Rtdr utaf de under DirectionenS' vård befintliga, reparationsfonden tillhöriga,..medel»; 6to att, innan den, genom influtna rähtemedel, bildade behållning uppgår till en summa, motsvarande det ursprungligen afsalia, samt i stora Wallby och Oppeby intecknade capitalbeloppet af 15,000 Rtdr, får någon del af denna behållning till utgifter för Canal- och Slussverkets underhållande icke användas; 7to att nyssnämnde Gapi tal-belopp, icke under någon händelse, får, utan Rikets Ständers dertill serskilt lemnade samtycke, från Riksgälds-Contoiret, till större eller mindre del, uttagas och af Caual-Bolaget disponeras ; 8:0 alt den, genom räntemedlen, uppkomna behållningen må endast användas lill företagande af sådane Stats-Utshottets Utlåtande, JV:o 485. större oundvikliga reparationer och arbeten, sora icke, utan afbrytande af segelfarten å Ganalen, kunna verkställas, och hvilkas kostnader öfverstiga Bolagets då samlade, härtill disponibla, besparingsmedel, jemte de förväntade öfverskotten å canal-inkomsterne för de 3;ne nästföljande åren ; g:o att, vid dylikt tillfälle, skall af den Embetsmyndighet, som liar sig uppdraget öfverinseendet öfver vatten-eoramunications-anstalterne i Riket, undersökas och präfvas, huruvida och till hvilket belopp bidrag till det af Bolaget föreslagna och af bemälde Embetsmyndighet tillstyrkta arbetes utförande, bör af ifrågavarande reparationsfond utgå; och 10:0 aLt, sedan beloppet af ett sådant bidrag på • detta sätt blifvit bestämdt, böra reparalions-fonden tillhöriga lånebandlingar å en deremot svarande summa af Riksgälds-Contoirct lill Canal-Directionens disposition utlemnas.
I händelse nu föresagna stadganden varda af Rikets Ständer fastställde, lärer den lill Riksgälds-Contoiret ingifna och af Fullmägtige godkände säkerhet för del å oftanämnde fond redan upplupna ränlebelopp böra till Direetionen återställas, sedan den i 5:le mom. omförmälde förbindelse, jemte tillhörande säkerhetshandling, blifvit till Contoiret aflemnad.
Stockholm den 3o Mars 184 f• N:o 485. k |Ank. till Exp.-CJtsk. den i April i34t> kl. 9 f* m.
Utlåtande, angående ett årligt understöd för förre Secreteraren hos Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret, C. S/jlvans Enka.
(R:gs Afd.)
|Till Stats-Utskottet hafva Fnllmägtige i Riksgälds-Contoiret öfverleinnat en af förre Secreteraren hos dem, Protocolls-Secreteraren och Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 485.
Riddaren af Kongl. Nords! jerne-Orden C.
Sy/vans eflerlemnade Enlo, åi.
M. Sylvan, född Sundblad j gjord ansökning om erhållandet af ett årligt understöd, varande dervid af Fullmägtige anfördi: att Protocolls-Secreteraren Sylvan varit anställd i Riksgälds-Conloii ets tjenst under en tid af 5o år, hvaraf såsom Secreterare hos Fullmägtige under 42 år; att han derunder, lill följd af Fullmägliges odelade förtroende, tid efter annan, innehaft flera serskildta magtpåliggande uppdrag, utom sin egentliga tjenstebefattning, från hvilken senare lian sistlidet år erhöll afsked, hvarefter han i början af innevarande år med döden afgick; äfvensom alt hans då, enligt bouppteckningen, efterlemnade behållning väl uppgick till ett belopp af 8,o5o R:dr 20 sk. 8 r., deraf Enkans andel utgjorde 4.226
R:dr 22 sk. jo r., men af hvilken behållning till en Protocolls-Secreterarens syster skulle årligen utbetalas 266 R:dr 32 sk., jemlikt en till henne för egande arfsfordran utfärdad förbindelse.
Då således hvad Enkan kunde af qvarlåtenskapen årligen disponera, syntes alltför ringa lör att, äfven med inberakning af hennes till 25o R:dr uppgående pension, bereda åt henne en någorlunda sorgfri lefnad, så och med afseende ej mindre å det ovanliga nit, samt den allmänt erkända skicklighet, hvarigenom bemälde ProtoeollsSecreterare vid alla tillfällen gjort sig förtjent af Riksgäldsverket, än å den likaledes erkända oegennytta, hvarmed han lill Verkets gagn och båtnad användt sina insigler och sin bepröfvade arbetsförmåga under tider, då Riksgälds-Conloiret jemväl å utrikes orter bade flerfalldiga brydsamma och grannlaga penninge-transaelioner att ombesörja, hafva Fullmägtige förklarat sig ega all anledning att med sitt förord understödja omförmälde ansökning; hvarjemte Fullmägtige yttrade den förhoppning, alt Rikets Ständer, som endast, medelst förbättrandet af vilkoren för de vid Rikets Ständers egna Verk anställde tjenstemän samt deras enkor och barn, vor» i tillfälle att uppmuntra och belöna desse tjenstemän, icke skulle, genom a.fslag å ifrågavarande ansökning, vägra en billig gärd af uppmärksamhet åt den aflidnes förtjenster.
Beträffande beloppet af det sökta understödet, så hafva Fullmägtige föreslagil, att detsamma måtte bestämmas till lika belopp, sorn det Commissarie» Eks Enka af Rikets nu församlade
Ständer tillerkända enahanda understöd eller 25o R:dr årligen att oafkortadl utgå från och med nyssförlidne Februari månad, eller månaden näst efter den, hvaruti Protocolls-Secreteraren Sylvan aOed.
Rikets Ständer hafva redan, under innevarande Riksmöte, uttryckt sin aktning och erkänsla förde hedrande tjenstemanna-egenskaper, som a:ne i6 Stats-Utskottets Utlåtande, JVto 485. andra, vid Rikets Ständers Verk anställde och sedan sista Riksdag med döden afgångne embetsman, Commissarien D. Ek och Banco-Secreteraren G. M. Helsingius, under en längre tjenstetid , ådagalagt.
Delande fullkomligen den af Fullmägtige yttrade åsigt, angående det anspråk på Rikets Ständers belönande uppmärksamhet, som jemväl numera aflidne Secreteraren i Riksgälds-Gontoiret, Pi otocolls-Secreteraren Sylvan förvärfva! under den lid af mer än 4° år, hvarunder han bestridt den måhända mest bryd,samma och magtpåliggande tjenslebefattningen inom delta Verk, anser Utskottet Rikets Ständer likaledes höra, genom bifallandet af hans efterlemnade Enkas nu gjorda ansökning, uttrycka sitt erkännande af denne tjenstemans utmärkta förtjerrster.
För tillstyrkandet af del sökta och för bemälda Enka behöfliga understödet, hemtar Utskottet dessutom en serskild anledning från det förhållande, att Enkorna efter Riksgälds-Contoirets tjenstemän icke, i likhet med andra embels- och tjentemäns Enkor och barn, åtnjuta något pensionsanslag utaf allmänna medel.
Utskottet får alltså, lika med Fullmägtige, hemställa, att Rikets Ständer må tillerkänna Secreteraren C. Sylvans Enka, A. M. Sundblad, ett årligt understöd af rr5o
R:dr eller skillnaden emellan den pension, hon från Riksgälds-Contoirets Enke- och Pupill-cassa eger uppbära, i följd af hennes aflidne mans, sedan denna cassas stiftelse, dertill utgjorde bidrag, och det pensionsbelopp, som Enkorne efter hennes mans vederlikar inom Banco-verket hittills åtnjutit; lärande, i händelse af Rikets Ständers bifall härtill, detta understöd få af Riksgälds-Contoirets medel utgå från och med nästlidne Februari månad, och så länge Enkefru Sylvan .lefver ogift.
Stockholm den 3o Mars i 841•
N:p Stals-Ut slottets Memorial, IV:o 486. < 7 N:o 486.
Ank. till Exp-Utsk. den i April 1841, kl. 9 f. m.
Memorial, i anledning af P reste-Ståndcts återremiss å Utskottets, angående ifrågaställd tryckning af RiksStåndens förhandlingar i Representationsfrågan, under N:o 415 afgifna memorial.
(R:gs Afd.) Delta Memorial har, på grund af dervid gjord anmärkning, blifvit af ofvanbemälde Riks-Slånd till Stats-Ulskollet ålerremilteradt, men som de öfrige Riks-Slånden, nemligen Borgare-Slåndet, under deri 3o sisllidne Januari och Bonde-Ståndet under den 3 samt Ridderskapet och Adeln under den 6 näsllidne Februari, detsamma bifallit, så anser Utskottet si» af 70 §.
Riksdags ordningen förbindradt att, i anledning afomförmälde återremiss, ånyo underställa Rikets Ständers profning den uti åberopade Memorial behandlade och af Rikets Ständer redan afgjorda fråga.
Stockholm den 3o Mars 1841. »i/i. till R.
Prof. 1840 9ch 1841. 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 15 Häftet.
S STOCK HOLM, Kongl.
Ordens - Boktryckeriet, 184 «- Statsutskottets Utlåtande, N:o 487. l N:o 487.
Ank, till Exp. Utsk. den 1 April., kl. 7 e. m.
Utlåtande, i anledning aj äterremiss å Memorialet, ff:o 428.
"V id föredragning af det Utlåtande, Stats-Utskottet, under ofvannämnde numer, afgifvit, angående förändrad fördelning af Riks-Stalens HufvudTitlar, bär detsamma blifvit bifallet af Borgare- och Bonde-Stånden, hvaremot hos Ridderskapet och Adeln samt Preste Ståndet åtskilige anmärkningar äro framställde, som Utskottet nu punktvis får till besvarande upptaga, 1:0.
I afseende å Utskoltets åtgärd att å Riks-Statens Hufvud-Titlar uppföra anslag till sådane utgifter, som hittills varit af Handels- och Sjöfarts-fonden bestridda, har blifvit anmärkt, att sådant vore så mjmket olämpligare, som Rikets Ständer då ännu icke bifallit, hvad Utskottet, angående regleringen af denna fonds tillgångar och utgifter, föreslagit.
I anledning häraf får Utskottet endast fästa uppmärksamheten derå, alt Utskottets ifrågavarande Memorial på andra sidan, efter uppräknande af Hufvud-Titlarne, uttryckligen innehåller, att sådane anslag, som Stats-Utskottet tillstyrkt, ehuru de icke voro afgjorde, blifvit uppförde endast för att utvisa, huru Utskottet ansett desamma, om de beviljades och, i sammanhang dermed, icke annorlunda förändrades, böra å Riks-Staten upptagas; Och då således redan deraf följer, att, vid det numera inträffade förhållande, att Rikets Ständer icke bifallit Utskottets hemställan, att de å Handels- och Sjöfarts-Fonden beviljade utgifter böra å Riks-Staten uppföras, dithörande Utgifts-titlar försvinna, anser Utskottet förrberörde anmärkning icke påkalla någon serskild åtgärd. 3:0.
Vid a:dra Hufvud-Titeln är hos Preste-Ståndet anmärkt, att der upptages anslaget för medico-legala besigtningar, som egentligen är rese- och tractaments-penningar för Läkare/ehuru detta anslag förvaltas af Bih, till B. S. JProt, 1840 och 1841- 4 Sami. / J/d, 3 Band 16 Haft. Stats-UtsJcotteis Utlåtande, N:o 487.
Sundhets-Collegium, hvarifrån detsamma ej syntes böra skiljas, på grund hvaraf blifvit föreslaget, att detsamma måtte till 8:de Hufvud-Titeln öfverföras.
Då berörde anslag, enligt hvad dess titel äfven utmärker, är anvisadt för sådane undersökningar, hvilka i och för brottmåls-lagskipningen äro af noden, anser Utskottet detsamma lämpligast böra till utgifterne för Justitise-Departementet hänföras, hvilket icke hindrar, alt ulbetalningarne hädanefter, som hittills, kunna af Sundhets-Collegium besörjas, finner Utskottet sig böra vidblifva, hvad i berörde hänseende är vordet föreslaget, samt af 2:ne Piiks-Stånd gilladt och af ett utan anmärkning lemnadt. 3:o I hänseende till 6:te Hufvud-Titeln, är anmärkt hos Ridderskapet och Adeln, att förteckningen visserligen vore riktig, men alt en annan ordning syntes böra iagttagas, så att, näst efter vägar och communicationer, skulle följa rubriken: jordförluster genom canal-anläggningar: efter undervisnings-anstalter för jordbruks- och landtmanna-näringarne, under visnings-ansta
Iler för bergsbruk och befrämjandet deraf i allmänhet, samt först derefter undervisnings-anstalter för slöjderne, handeln och sjöfarten, emedan varors förädling och omsättning är det sista, som rörer näringarne.
Varande uti Preste-Ståndet vid samma titel erinradt, att der saknas anslaget för befrämjande i allmänhet af jordbruk och laridtmannamäringen, hvarjemte fråga ansetts kunna uppstå, huruvida anslagen till undervisnings-anstalter för jordbruk, för slöjderna, för handel och sjöfart samt för bergsbruket rätteligen blifvit hänförda till denna titel; men att åtminstone -anslaget för Navigations-skolorne torde böra ställas under Sjö-> förs vars-Departementets ad ministration.
Hvad angår de serskildta anslags-titlarnes upptagande å hvarje Hafvmd-Titel, har i allmänhet den ordning blifvit följd, hvaruti de äldre anslagen hittills varit å hvarje Titel uppförde.
Utskottet vill visserligen icke bestrida, det möjligen, på sätt anmärkt blifvit, en mera systematisk ordning skulle kunna tillvägabringas; men då sjelfva fördelningen af ärendena emellan hvarje
Departement ännu icke torde kunna anses definitivt afgjord, utan förändringar deruti tilläfventyrs innan nästa Riksdag kunna ifrågakomma, torde lämpligast vara, att å Styrelsens sida då föreslås deli uppställning, hvartill dåvarande förhållanden, i hänseende till förvaltningsbestyrens fördelning, kunna föranleda* Stats-Utskoitets VHatande, N:o 487.
3 Att rubriken: befrämjande i allmänhet af jordbruk ocb landtmanna-näringen, icke förekommer å 6:le Hufvud-Titeln, är en följd deraf, att något anslag under sådan titel numera, efter den af Utskottet föreslagna och af Rikets Ständer godkända fördelning af egde Hufvud-Titeln, icke finnes anvisadt.
Att anslagen för jordbruk, slöjder, handel och sjöfart, samt bergsbruket tillhöra Civil-Departemenlet, anser Utskottet icke kunna bestridas, äfvensom i händelse anslaget tili Na viga tion s-skolor komnaer att å Riks-Staten uppföras, hvilket lärer få bero af blifvande beslut öfver StatsUtskottets, uti Memorialet N:o 4^3., gjorda hemställan, huru i detta afseende skall förhållas, anser Utskottet detsamma tillhöra Civil- och icke Sjöförsvars-Departementet, enär samma anslag egentligen afser handels- skeppsbyggeriets befrämjande.
På grund af allt detta, vidblifver Utskottet dess, af 2:ne Riks-Stånd godkände, och af ett Stånd utan anmärkning lemnade, förslag, i livad det rörer (3;te HufvudTiteln, 4:o.
Emot uppställningen af rubrikerne till ntde Hufvud-Titeln har äfvenledes hos Ridderskapet och Adeln blifvit anmärk!; att Utskottet mera gjort afseende på Embels-Verkens rangordning uti Stats-Calendern, än på ärendenas sammanhang, så att först förekommer Kammar-Collegium och efter ett betydligt mellanrum Jägeri-staten, ehuru, då skogarne, så vida de äro Kronans, slå under Kammar-Collegiumj Jägeri-staten borde komma näst efter berörde Embets-Verk; att, då Öfver-Intendents-Embetet bär att skaffa med byggnader och reparationer å Kromans hus, borde detta Embets-verk stå näst före den titel, sorn angår byggnader och reparationer, samt alt magazins-byggnader jemväl måtte komma före KammarRätten, emedan detta Embetsverk är det, sorn slutligen har uppsigt öfver, huru alla de öfriga fullgöra sina skyldigheter i räken9kaps-väg, hvarföre Kammar-Rätten borde upptagas, der det slutas med byggnader, och derefter förekomma de utgiftsposter, som höra tili uppbörden och i Betänkandet finnas upptagne, nemligen transportkostnader, remisslage, &c. Härvid åberopar ULskottet, hvad uti föregående punkt, i fråga om ordningen för anslagens uppförande, är yttradt, och vidhåller i följd deraf dess framställda förslag. 5:o.
Yid 8:de Hufvud-Titeln har äfvenledes af en Bedamot inom 4 Ståts-Utskottets Utlåtande, N:o 487, Riddgrskapet och Adeln anmärkning emot uppställningen blifvit gjord» samt tillika af samma Ledamot yttradt, att Serapbimer-Ordens-Gillet genom misstag syntes vara utelemnadt; och har nämnde Ledamot yrkat, att anslagen å denna titel borde förekomma i följande ordning: Departemenls-Chefen DepartementsExpedition Riks-Archivet Kongl. Bibliotheket Clereci-Slaten Lappmarks Ecclesias tik-Verk Kyrkors underhåll Folkskolorna Elemenlar-Läro verken Universiteten Gymnastiska Central-Institutet Institutet för Blinda och Döfstumma Vetenskaps-Academien Naturhistoriska Riks-Mnseum Vitterhets-, Historie- och Antiqvitets-Åcademieli Academien för de fria Konsterna Kongl. Museum Musikaliska Academien Understöd för vetenskapliga arbetens lifgifvande Allmänna fattigvården i Stockholm D:o i landsorterne Stora Barnhuset i Stockholm Frimurare-Barnhuset i d:o Barnhusen i orterne Sundhets-Collegium och Medicinah-Stateft Carolinska Medico-Chirurgiska Institutet Ba d sh osen Vaccinationens befrämjande Farsoters och smittosamma sjukdomars botande Svenska läkare-Sällskapet Se rapid mer-Ordens-Gillet Hospitals och Lazaretts underhäll Lazarettet i Stockholm Stati-UtsJcottets Utlåtande, N:o 487.
5 Kese-Stipendier (under Sundhets-Collegium) Veterinär-inrättningen Skrifmaterialier Oförutsedda utgifter.
I afseende å anmärkningen, att Serapbimer-Ordens-Gillet vore uteslutet, får Utskottet anföra, att, då detta icke är ett Statens Embets-verk, utan de fonder, detsamma förvaltar, i allmänhet tillkommit genom enskildes donationer, hvadan ock dessa fonders afkastning icke tillhör !Riks-Sta~ ten, har Utskottet icke ansett de räntor, som blifvit Gillet af Staten anvisade, mera än anslagen lill andra barmhertighets-inrättningar, kunna blifva föremål för serskild rubrik, utan äro de inbegripne under titeln Hospitals och Lazaretts underhåll. 6:0.
Samme Ledamot hos Ridderskapet och Adeln, som framställt här förut omförmälde erinringar emot ordningen för anslagens upptagande å Hufvud-Titlarne, har äfven vid g:de Hufvud-Titeln erinrat, att Pensionsoch Indragnings-Stäterne rätteligen borde vara å hvarje Hufvud-Titel fördelade; men att, om emedlertid, efter Utskottets förslag, alla anslag till dessa behof komma att å en Hufvud-Titel uppföras, borde dock den gemensamma titeln Civile och Militäre embets- och tjensteraäns samt deras enkors och barns pensioner fördelas efter de serskilda
Departementen, så att man kunde öfverskåda, huru många personer hörde till hvarje Departement och således se, hvad hvarje förvaltningsgren kostar.
Då sistberörde anslag, i hvad det afser pensioner för civile embets- och tjenstemän, är ett förslags-anslag, hvars utgifter bero af den tillfälligheten, huru många personer finnas till pension berättigade, hvadan förhållandet inom de serskilda