Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Huru med Jägeri-Betjeningen vårda den öfriga vidsträckta delen, under den tid den bör sparas, en* ligt pl nen V Huru uträkna tillgångar emot behof* ven för stora folkmassor m. m ?
Detta allt blir dels öfverflödigt, dels kan med lätthet verkställas, då bkogartie komma under ägande rattens vård.
Några Parker finnas så belägne, aft en concentrerad bevaking är bade lätt och möjlig.
Dessa torde derföre böra bibehållas för Kronans tnskilta behof.
Dessutom torde blifva nödigt föreskrifva : 1:0 Att Krono-Skogarne böra pa öppen Auc» tion emot ärlig ränta under Skattemanna rätt, till den mestbjudande försäljas , dock icke i större lotter än 50, högst too Tunnland. 2:0
Att ett bestämdt minimum af 8 skill.
Ban - Den 75 April.
467 sätt jag uti en medföljande Note tagit mig den friheten att föreslå, så bidroge, enligt co må utgöra räntan af hvarje Tunnland Jord eller Skog, och således Skattelöse Shillingen bestämmas till 6 gånger räntan eller En R:dr Banco; så väl räntan som Skattelöse-skillingen beräknade i Spannmål, efter ett medium af ett vid köpet uästförflutna 10 åren. 3:0 Att Auctionerne böra genom Allmänna Kungörelser öfver hela Riket tillkännagifvas, och Auctions-Ställena blifva Kammar-Collegium, LandsContoret och den närmast Skoget) belägna Gästgifvaregård eller annat lika tjenlig! ställe. 4:0 Att Bruks-Ågare böra på de närmast intill Bruken belägne Skogar äga Optionsrätt till högsta anbudet på sä många Tunnland Skog, som till Brukens drift blifvit pröfvade nödvändiga. 5:0
Att för bruks-Ågare, som nödgas tillhandla sig större partier af Skogarne, betalningen af t>kat* telöse-Skiilingen, får pä en tid af flera är utsättas, hvilken af Konungen, efter förutgången pröfning för hvarje särskildt fall bestämmes, dock icke utöfver 1? är. 6:0
Att andra enskilte inom en kortare tid, af högst 10 år, böra erlägga Skatteiöse-Skilliugen för hvad de inropa.
Alla böra för Köpeskillingarne med den derå löpande räntan ställa fullgod och laglig säkerhet, samt vid inropet betala minst T^. 7:0 Att Kronans öfrige Allmänningar och Parker helt och hållet fridlysas. 8:0
Att anstalt måtte fogas, att de ännu oafmätte och ej på Charta lagde Krono-Skogar, må så fort som möjligt är, blifva det.
Äfvensom att de, hvilka ej blifvit afvittrade, enligt 180? års Skogs - 468 Den 15 April. min öfvertygelse, denna åtgärd, säkrare än alla Finance-operationer, att lifva industrien , öka productionen och just derigenom förbättra Myntvärdet.
Detta vore väl ännu blott en början , men den är ljus, kraftfull, lofvande den säkraste framgång.
Alia tiders erfarenhet ger den gla Ordning, ofördröjligen frånskiljas enskiltas ägor, och förses med lagliga Rör och Rägängar. 9:0
Att alla sådana Författningar upphäfvas, som hitintils hindrat Enskildes Trävaru-Handel med främmande Nationers Handlande, äfvensom med egna Landsmän.
Ic:o Att Sveriges Rörelse-Capital icke må genom Skogames försäljning ät Landets Inbyggare inom kort tid försvinna ur rörelsen, de derföre inflytande medel anvisas tiil allmänna företag , såsom sådana större Odlingar, som öfvergå enskiltas förmäga och betydligt bidraga till hastig production (emot viss betalning för visst arbete), hvilka Odlings-Marker sedan kunna delas och försäljas till den mestbjudande; Strömrensoingar, Försvarsverkets iståndsättande och upprätthållande; Lone-tillökning för de militaira och civila Embetsman, hvilka, i brist af nödiga tillgångar, ännu icke kommit i åtnjutande af den Löne-förbättring Riksens Ständer, vid 181? års Riksdag, beslöto, och slutligen minskning ä Bevillningen. sä att de inflytande penningarne med skyndsamhet ä nyo spridas i rörelsen.
För den andel, hvarföre, efter sig företeende omständigheter, kunde anses nödigt att anskaffa Silher tiil Banquens behof, borde utlånas en lika summ» i Discontväg, så vida säkre JLäusökande' sig dertill anmäla.
Dm 15 April. 4 59 da förhoppning, att en förändring af redbar gagnelighet, endast den en gång påbörjas, icke kan i det hela med framgång motarbetas, och låter ej qvarhålla sig innom trånga gränser.
Det är likväl icke endast i financielt och oeconomiskt afseende , som Nationen häraf skulle draga betydliga vinster.
Sjelfva National-caracteren vunne äfven en förbättrad Tigtning.
Förskaffa en aflägsen , förgäten , förtryckt Menighet tillfälle till arbete och förtjenst , till en båtande gemenskap med mera cultiverade Landskap, till sjelfvalda förkof- , rings-medel ; den skall antaga ett annat lynne den skall frapgå med stora steg till sin förädling.
Af dem beror det att genom visa åtgärder, grundade på ädla, oegennyttiga och kraftfulla beslut, dana denna patriotisme, som blir en följd at idogheten, hvilken alltid uppkommer, då den blott skyddas, men aldrig dä den utstakas, föreskrifves och tvingas.
I ett Samfund af så mångå vördnadsvärda och upplysta Medborgare gifves säkert ingen enda , som icke med ädel stolthet skall veta sig vara en del af Staten, som icke i denna egenskap skall lif vas 470 Den 15 April. till manliga beslut, och allmänt nyttiga företag.
— Intet drag ät mera bestämdt uti National lynnet, än det, att vilja vara en Nation, att veta sig äga i Lagen grundade rättigheter, ijfven som deraf härflytande pligter; att uti denna känsla ligger en borgen för Nationens sjelfständighet.
Igenom dessa tänkesätt har en osviklig trohet till den Regent, som vunnit förtroende, blifvit det andra caracters-draget i Folkets lynne.
Det är genom begagnandet af den kraft begg'e dessa medel gifva, som sannolikt det ädla beslut skall vinna stadga, att anhålla hos Kongl.
Majit, det sådana monopoliska föreskrifter, som skada Moder-Näringen må upphäfvas, äfvensom de tillgångar begagnas, hvilka rigtigt använda, kunna förbättra Myntvärdet, lindra Menighetens bördor , samt småningom sprida frugtbarhet och välmåga till våra mäst aflägsna Landskap.
Må mig tillåtas att vid detta tillfälle återkalla i minnet de märkvärdiga ord, vår vördade Konung uti ett offentligt, tal yttrat: ”Serskiita Lagar bära nästan alltid stämpeln af ensidighet; detta är ett grundfel, det svåraste att undvika, emedan det åtföljer mänskliga svagheten, och emedan hvarje dass i Staten är af Naturen böjd att lämpa ärendernas gång efter sin fördel.
Detta oförgätliga yttrande synes mig kraftigt böra förena allas bemödanden till ett enda mål:
Fosterlandets väl.
Man skall icke allenast känna dg upphöjd öfver egennyttans
Små afsigter , utan lifligt uppfordrad, och äf' ven mngtig att likna de mönster, som för det allmänna bästa, hvarken frukta motstånd, fa - Den 15 April. 471 ror eller förluster.
Det är så Landets Söner skola känna sin lycka att vara Svenskar, sin pligt att förtjena detta namn, och sin kraft att det försvara.
Då, vid saknad af erforderliga insigter i förevarande ämne och tilräckligt rådrum, jag nu till Högloflige Stats- och Banco-L’tskottens pröfning framställer några anmärkningar vid Högiofl.
Utskottens Betänkande, angående Allmänna Penninge-rörelsen m. m., förväntar jag af Högloft Utskottens benägenhet en ursärt för möjeliga misstag i bedömande af Utskottens åsyftandcn, äfvensom af deras upplysning en tillfredställande utveckling af hvad deri , såsom mindre tydeligt eller obestämdt mig förekommit.
Det vore att utan ändamål upptaga HöglofUge Ridderskapets och Adelns tid, att nu upprepa hvad jag i anmärkning vid Utskottens Betänkande om Filial-Dtsconternes utredning, deremot anfört, och med hvilken utredning, förevarande öfverläggningsämne står i nära sammanhang, sedan hufvudgrunderne i förra Betänkandet, äfvensom de man önskar finna i det förevarande, synas vara af Opinionen mera allmänt gillade, och då vid detta förhållande, och Riksdagens annalkande slut, rådrum icke lärer gifvas till framställning-af en ny Finance-plan och förändrat Förslag till Disconternes utredning, utan granska Den 15 April. ningen af den framlagde lärer blifva egenteliga föremålet för v?ra öfverläggnmgar, inskränker jag mjg nu till pröfningen. 1:0
Huruvida med den grnnd-principe, hvarifrån Utskotten yttra sig böra utgå, att nemligen Rörelse-Capitalet skall till nasta Riksdag bibehållas vid sitt nuvarande neli pag. 24 och 25 i Betänftandrf, b-traknade belopp; Utskottens Betänkande instämmer och förhållandet fullständigt utvecklar; samt 2.'
Om det med Disconf-rrgteringen föregifne åsyftad’ ändamål, att nemligen bereda JJiscon* ternes
Debitorer, en vid Lånbctalningar skonsam behandling, blifver genom föreslagne åtgärder behörigen uppfyldt, och hvad i detta afseende vidtagas lör; men om jag misstager mig i yttrande af tvekan bade i det ena och andra afseendet, hide jag mindre varit att nrsägta, om , som jag förmodade , Utskottens Betänkande varit beledsagadt med provisionelle Calculer, som något närmare utredde årliga förhåflandet af Banquens inkomster och utgifter, för att derifrån hämta en ledning för en säkrare beräkning.
Banquens årlig* inkomster beräknas till 1,200,000, som likväl torde kunna något högre beräknas, och som de arli6en okas kunna för fem är eller till 'åsta Riksdag säkert Upptagas till 7,000,000, deraf utgår till 1020, de sista Riksdag beviljade Fastighets- och Od* lings-lånen . samt ärliga biträdet 300.000 R:dr till Götha Canal} men ifrån 1320 finner jag icke ■algon annan af Utskotten föreslagen Lane-ut - Den 15 April. 47? gift, än jemte Odlings-lån, som jemlikt Betar, kandet pag. 23 skulle endast af Capital-afbetalningen på I'sstighetsdån utgå, de temporaira biträden af 600,000 R:dr till Jern-Contoiret och 400,000 R:dr till Manufactur-Disconten, sorn äro föreslagne, och hvilka i anseende till egenskapen af temporaira
Det förekommer således sannolikt, att om ett ganska betydeligt öfverskott, skall såsom behållning komma att i Banquen qvarstå och indragas, om ock 500,000 R:dr ärligen skulle till Sdfver-inköp användas, och dä verkställigheten af Silfver-handel , till detta större belopp, är ganska problematisk, blifver det nödigt ej mindre, att dessa medel i Lane väg utgå, än att bestämma sättet för deras användande för det belopp, sorn tili inköp af Silfver icke tufves, hellst i annat fall flere millioner skulle före nä«ta Riksdag, ifrån Penninge rörelsen indragas, hvarom man torde af Utskotten fä vänta en närmare utveckling och en tabieau i afseende på Rörelse-Capitalets förhållande, äfvensom i h-ad Utskotten i grund af deras förklarande ansett sig böra lemna Rörelsen i stället fö:
Discont-papperen, som Utskotten beräknadt till 3 Milioner ingå i Rörelse.Capitslet och hvarpå Utskotten Pag. 25 förklarat bora göras afseende.
Utskottens beräkning, att, de utgifvande Discont-Obligationer i utbyte emot 5 ProCents Sedlar, qvarblifva 1 Rörelsen, lärer icke blifva pålitelig, hellst, utom det att de efterhand, och alla innom nästa Riksdag skola genom inlösen för - 474 Den /5 April. svinna, det ofelbart skall inträffa att dessa Obligationer icke kunna gå i allmänna Penninge-röreisen utan rabatt; och följden deraf bl ifver , att de af Capitalister med afdrag inlösas och skrinläggas; och ej allenast dessa Summor, utan äfven hvad i samma Handels Speculationer kan vidare anses beböfligt att användas, kommer att Pennfnge rörelsen genast frångå j och då till förekommande af Rörelse Capitalets möjeliga inskränkning, bestämda Stadganden i detta afseende äfven torde vara att förvänta, får jag i samma ändamål och till förekommande af möjelig inskränkning i RiksgddsSeilarnes belopp, i afseende hvarpå det är i Betänkandet väl sagt, att de icke kunna ökas, men ej medgifvit att de icke kunna minskas, föreslå en förändrad Redaction af §. pag. 13 om Riksgälds-Contoiret, att nemligen det tydligen bestämmes lika som vid 1 g 15 års Riksdag , att Riksgälds-Sedlarnes belopp till nästa Riksdag förblifver på sätt då stadgades, oförändradt, hellst af föreskriften pag. 13, allena befragtad, den slutföljd otvungit skulle kunna ledas, att, af Riksgälds-Contoiret möjeligen tillflytande inkomster , genom försäljning af Kronans Skogar och Parker m. m.
Sedlar skulle kunna komma att amorteras och Sedelmassan derigenom förminskas.
Sedan jag nu framställt min öfvertygelse, att af föreskrifterne i Utskottens Betänkande icke kan bestämdt inhämtas > att Rörelse-Capitalet, sådant som Pag. 24 och 25 föreslår, blilver ofurändradt utan synes deremot förmin-:
Den 15 April. 475 skadt, då utveckling af i sammanhang dermed stående åtgärder nu saknas, får jag 3:0 Yttra min tanka huruvida Utskottens tvenne Betänkanden verkehren tillstyrka en så skonsam behandling i afseende på Disconternes
Debitorer, som uppfylla detta första föremål för Disconternes utredning , och tror mig alldeles icke finna den, då Utskotten, genom filial .
Disconternas upphörande, indragit innom få år, där varande Discont Lån till f å 6 millioner Riksdalers belopp, utan att för Låntagare derstädes öppna någon Låne-tillgåug att godtgöra dessa Lån.
Detta förhållande är af den eftertänkeliga beskaffenhet och synes äga så vådeiigt inflytande på dan allmänna och enskilda välfärden, att en förändring i Utskottens Betänkanden till Gäidenärernas frälsning Jaf allmänna Röster påkallas, och då ofta förmodas att man hämtar skäl till omdömet ifrån beräkning af egen fördel, torde jag icke sakna anledning förklara, att jag icke har någon direct nytta af hvad i detta afseende stadgas , hellst mitt namn icke finnes i någon Discont.
Följderna af saknad Låne-utväg för Disconternes
Debitorer befarar jag framställa en ryslig tafla och då jag alldeles icke yrkar att Staten skall bereda Fåne-utvägar för vinglaren och den obetänksamme Hushållaren , tror jag likväl att i öfverensstämmelse med de.-s pligt och den allmänna nyttan sådana mesurer kunna äskas, som afböja, att icke den ordentelige men mindre förmögne Husliållaren får med dem dela lika öde, och vid nu varande ali - Den ry April, manna Penninge-forlägenhet och oftare på Landet inträffade utmältnings-Auctioner, skalf det intet blifva sällsynte händelser, att en Egendoms-Ägare af yoooo R:drs synbar förmögenhet, man blott skyldig tiondedelen deraf eller 5000 R:dr i en Discont, kan möjeligen komm-a på obestånd,och tvingas sälja sin Egendom till halfva värdet, men hvilket förhållande icke en gång för Capitalister i allmänhet vore förmånligt utan blott de få, hvilkas tillgångar till Egendoms-hanael kunde vara disponible.
Lån af de gäldbundne motvägas dermed , att genom antagande af en Finance-plan, som afser stadgandet af Sedlarncs värde, dessa erhålla bättre
Credit och circulationen blir lifligare samt mynt qvant it et en sålunda tillräckligare i den mohn förtroendet återkommer , och ehuru jag gerna medgifver att en så beskaffad
Finance-plan skulle uppfylla detta ändamål och för de Lån-behöfvande bereda lättade Lånetillgångar, önskade jag att Utskotten ville närmare styrka, att den förevarande verke* ligen är sådan, och upphäfva de tvifvelsmål derom hos mig uppstått.
Icke kan jag anse planen bereda någon ny stadga i BancoSedlarnes värde och deras derigenom uppkommande bättre Credit, då, jemlikt en allmännare önskan Rörelse-Capitalet icke borde minskas och ingen plan för en tillkommande Realisation är framstäld, samt jag derjemte icke vill förmoda något åsyftande att med konstiga och Cours-operationer verka på Cours och Sedelvärdet , oeh viri sådant förhållande , nemligen af Den 75 April. 477 det af Utskotten föreslagne qvarblifvande i nu närvarande Financieila ställning, och ingen annan föreslagen hufvudsakelig förändring, har jag svårt att föreställa mig hvarken Sedlarnes bättre Credit, elier Circulationensstörre liflighet än den närvarande, äfvensom vid det yttrande , att Myntqvantiteten blifver tillräckligare i den mohn förtroendet återkommer, jag nödgas för min del anmärka att Disconternas behandlingssätt åtminstone icke i den vägen gjort Myntqvantiteten tillräckligare, Den enda naturliga och påliteliga grund för Sedlarnes förbättring, är inskränkning i allmänna behofven, en förbättrad allmän och enskild hushållning, samt i förening dermed beredande af en ökad export och minskad import; men då vi blott skåda följderne deraf i hoppet, kunna de icke ingå i närvarande tids financieila beräkningar, eller kunna befordra de lättade Lånetillgångar för Disconternas Gäldenärer, sorn Utskotten förmena skola sig förete.
Dä, i grund af hvad jag anfört, jag icke kan i Utskottens Betänkande finna föreslagne nya åtgärder till beredande af stadga i Myntvärdet, och derigenom uppkommande lättade Låne-utyägar för dem som i Filial-Disconterna för skulder häfta, anser jag nödvändigheten påkalla att i vanlig
Ehuru öfvertygad jag är, att vårt vidsträckta Discontlånings - Systeme, grundadt pä upptagande af Lån till 3 proCent, hufvudsakligen beredt våra financielle oredor, samt att i en förbättrad Penningeställning, man bör genott) 478 Den 75 April. inskränkning deri söka att efterhand kunna derifrån återkomma, och då jag med Utskotten delar den öfvertygelse, att Discont-rörelse icke vidare hör bestridas , genom af Enskildte för 3 proCent upptagne Lån, är det förmodeligen endast hos Banquen som Låne-otvägar skola sökas, så vidt de kunna stå tillsammans med de hufvudgrunder för Penningerörelsen, Utskotten framställer och jag äfven godkänner, att nemligen Röreise-Capitalet obestämdt må okas och fordrar således ordningen att undersöka, örn, och i hvad mohn, så vidt nu pröfvas kan, Banquen i denna väg må kunna biträda.
1 detta afseende och utan att känna Utskottens betäknings-grunder, får jag, med fästad uppmärksamhet å Utskottens yttrande pag. 24 och 2), att Röreke-Capitalet ej borde förminskas, samt afseende göras på det rum
Discont-papperen i Penninge-rörelsen ägt, hemställa om icke i mohn af utgifvande Discont-Obligationers successiva indragning, ökade Låne-utvägar i Banco-Disconten kunde öppnas, under förmodan, utan att öka Rörelse-Capitalets bestämda belopp till nästa Riksdag, (lere Mtlhoner skulle efter en rigtig beräkning kunna successive förstärka Banco-Discontens nu för Utlåningen bestämde Maximi Summa.
Tillgångarne dertill skulle bestå i de förenämnde Banquen tillHytande årliga inkomster, hvilka ifrån är 1H20 blifva ganska betydelige, och icke skäligen borde förminskas genom den för Jern-Contoiret föreslagne Lane-Summa af 600,000 R.-dr, helist Bruksägare, dä de äga med andra lika Låne-rättigbet i Banco - Den 15 April. 479
Disconten ocb derjemte njuta en nu ufsträcktare förmånlig Lånerättighct i Banquen på Jern och andre exportable Effecter, icke i öfverensstämmelse med rättvisa böta till ensamt begagnande dessutom tillerkännas det Jern-Contoiret föreslagne Låne-bidrag af förenämnde Summa, 600,000 R:dr.
Lån ökas vidare betydeligen genom indragningen af Disconternes Creditiver på Banquen, hvilka, i mohn af indragningen, borde elter Utskottens principe älven successive åter utgå, och dessa t l gångar ökas ännu mera i den mohn det iörresiagne årliga anslag af 500,000 R:dr t,11 Silfver-inköp icke konime att begagnas, sorn derigenom ökade öfverskutten af Banquens inkomster.
Att Silfver bör inköpas nemligen blott innom vårt Land, instämmer jag så my eket mera , som, för 3tt en gäng komma ifrån väia Lnancielle oredor, man mäste genom förstärkning a( Banquens redbara
Fond söka bereda utvägar att vinna ett be. stämdt Mynt-väide, och on Silfver köpes innom Landet , äfven till något högre pris än det gångbara och Banquen vid en Realisation derpå något förlorade, vore förlusten obetydlig emot fördelarne att under beredande af tillgångar till en Realisation förbättra B?rcoSedlens varde, utan att genom indragning förminska deras total-Summa; men da jag icke delar Utskottens öfvertygelse art tillgång 1 värt
Land finnes till vida mera än 3 millioner R:dr i Silfver och Guld, som kunde umbäras och upplåtas, C viilar jag ock att Silfver bär skill - 480 _ Den 13 ApriU Den 13 April.
481 le erhållas för årliga anslaget af yoooooRtdr Banco-sediar, som likväl utan financiel skada torde kunna öfverskridas, och förmodar således att på dessa Anslag
Blifva betydliga öfverskott, som till nästa Riksdag, borde i Discont-väg fa användas, hellst om ock Sedelstocken skulle något ökas genom Silfver-köp, för de nya Sedlarne allena mot svårigheten ingår i Banquens hvalf.
Då, i grund af hvad nu anfört, jag har skälig anledning förmoda, att, utan rubbning i nu varande financiella förhållanden, utvägar till Lån till flere Millioner , torde under instundande fem är blifva att tillgå och sorn till betryggande af Rörelse-Capitalets oförändrade skick böra ifrån Banque» innom nästa Riksdag åter utgifvns, tillstyrker jag att, under medgifvande, det Odlings.Lån, med noggrant iakttagande'af föreskrifter, böra äga företrädesrätt, det Banco-Discontens verkning-krets, med afseende å omständigheternas kraf, må till. nästa Riksdag utsträckas med en förokad UtlåningsSumma , till det ungefärliga belopp, som svarar emot den under berörde tid uppkommande indragning- i Rörelse.Capitalet samt att de FiiialDiseonternrs
Debitorer måge liga företräden, att understödjas af den ökade Discont Summan till omsättande af deras Discont• liqvider, hvilka äro ägare af synbar förmögenhet och tillika i vanlig väg kunna genom Löftesmän styrka den för Banque» erforderliga säkerhet, och hvarom Bancö-Utskottet toide finna lämpeligt
Ptt i en närmare utveckling ingå, i sammanhang hvarmed jag älven lar vid föreskriften Pag.
Pag. gr i Betänkandet, i afseende på Liquidations-Contoir i Götheborg och Malmö anmärka att uttrycket *’Det dt borde besörja Omsättningar’*, synes innefatta en rättighet, att, efter egen pröfning, medgifva omsättningar, hvilken rättighet Utskotten förmodeligen icke lära anse böra Banco-Styrelsen afhändas, utan lärer detta så böra rättas, att liqvidations Contoiren väl äga att emottaga handungar, penningar och betalniDgen påteckna, samt jemte ötversändande der* ! af till Hufvud-Styrelsen kunna meddela ett omdöme om de Lansökandes vederhäftighet, men att besluten alltid på Hufvud-Styrelsen istockholm böra ankommay Låntagare öppet lemnat att antingen vända sig till desse Låne-Contoir eller Hufvud-Styrtlsen i Slockholm.
Vid förra delen af Utskottens Betänkande får jag i öfrigt göra åtskillige anmärkningar, och först, för min del, icke godkänna den fördelning af anslag för Hufvud-Näringarne, sorn Utskotten uppställt, hvilken saknande all grund för beräkning, måste allena af godtycket bero, hellst i denna beräkning
Jordbruket ojemförligt mindre än andra Näringar blifvit med biträden ihågkommen , och Fastighets-lånen i Städerne, emot hvad vara bordt, äfven blifvit ibland Jordbruks-Näringens förmåner beräknade.
Hvad Anslags-Summorne för Allmänna Magazins-Inrättningen samt Manufactur-Disconten angår, så tror jag mig vara så mycket mera be. rättigad att uppskjuta allt yttrande derom, till dess att Stais-Utskottets Betänkanden 1 desRidd. och Ad, Prot. V B.
I AJd. 61, 62. 48a 3T Ben tf April. se ämnen till Riksens Ständer inkomma, som de för desse Inrättningars Förvaltning förväntade lnstructioner med AnsJags-Summorne stå i det sammanhang, att de sednare icke bör* bestämmas förrän pröfningen af de förra blifvit behörigen verkställd, och inskränker mig nu blott till den anmärkning vid yttrandet pag. 34. >fOm det är missväxt ålitar Maga zins-Direitionen destomera sitt Creditiv för Operationer till Spannmåls anskaffandeatt jag tror det icke vara rätta tiden att upphandla Spannmål då först när missväxten inträffar, och genom uppköp af inskränkta tillgångar fördyra densamma för de behöfvande, så vida den icke emot principen af klok Stats-hushållning skall sökas hos Utländningen, sorn blott i yttersta nödfall bör ske, utan anser jag deremot Magazins-Inrättningens Spannmåls-upphandlingar endast böra ske i goda år för att bibehålla skäligt pris å Landets nödvändigaste Product, samt en ny tillgång genom tillräcklige Magaziner, att i missväxtår kunna motverka Spannmålens obilliga stegring i pris, af Säljare i Städer och på Landet.
Af Utskotten torde jag äfven få begära upplysning om meningen i y Momentet Pag. 30 af innehåll, ”att det bör vara Banco-Styrelsen ålagt alt de ingående Medel i Discontväg åter utgifva,’’ ät' alldeles öfverensstämmande med hvad jag i detta Anförande föreslagit, men jag kan ej annat finna, än att detta stadgandet är alldeles motsagt i det öfriga innehåliet af Betänkandet, enär der icke är föreslagit någon ökad Utlånings-Sumina för Banco-Disconten, vid hvilket förhållande och då Filial-Djsconterne, skulle efter Ut - Dett rf April.
483 skottens föreskrift upphöra, uppstå1- öfvdngit den fråga — hvar skall da Banco-Styelsen de inflytande
Medel i Discontväg å er utgifva?
I ett ärinat rnig förekommande tvetydigt yttran*
I de, torde jag äfven få begära upplysning, riem' ligen i 6 §.