Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
M:t anhållit om nådig föreskrift i afseende på tiden, när Sveriges fredliga förhållande till desse främmande Magter, under senare ”åren, från och med år 1807, må hafva existerat, upp"hört eller ånyo vidtagit, för hvilken tid de hos Com"mitterade anmälde ersättningsanspråk, med få undantag, blifvit gjorde, och har E. K. M:t till Commit"terades rättelse i denna del aflemnat Herr StatsMini"sterns för Utrikes Ärenderne i ämnet afgifne utlåtande, hvilket Committerade sålunda tillämpat, att, med "undantag af hvad som rörer Frankrike, der gräns"linien emellan freds- och krigs—tillstånd ansetts be”stämd genom Pommerns oecupation i början af år "j8i2, Committerade i afseende pä Preussen,England 332 Stats-Utskottets ”och Dannemark, funnit upphörandet af de Politiske ”och Commercielle förhållanden samt de ömsesidiga ”Beskickningarnes återkallande, utmärka att Krigstillståndet in träd t. — Sedan E. K. M:t uti Dess ofvan”berörde Nådiga Skrifvelse till R.
St:rs Statsutskott af ”d. ii sisth Junii i Nåder gillat Committerades åsigter, ”så vidt desamma rörde Frankrike och Preussen, men ”deremot förklarat tiden för beräkningen af Fredstill”ståndets fortfarande med England till dagen af Krigsförklaringen d. 17 Nov. 1810, och med Dannemark ”likaledes till Krigsförklaringsdagen d. i5 Sept. i8i3’ ”så anse ock R.
St:r, att hvad E. K.
M:t salundaytt”ratj bör vid pröfningen, huruvida förlusterne ägt rum ”under tillstånd af Krig eller Fred, lända till ofelbar ”efterrättelse.”
Om än sålunda fredliga förhållandet upphörde, och Krigstillståndet vidtog med Krigsförklaringsdagarne på de ställen, der Krigsförklaringarne utfärdades, måtte med rättvisa och billighet dock ej kunna förenas en så sträng tillämpning deraf, att det Fartyg, som derförinnan, följakteligen så mycket vissare uti Skepps- och Last-ägares fullkomliga ovetenhet härom, afseglat, och, (hvad fallet är med flere af de till denna Class hörande 6 fartyg) blott helt få dagar efter sådan Krigsförklaring blifvit uppbringadt, skall anses lika med det, som Agaren, oaktadt kännedom af ett sådant förhållande, utsände och vågsamt blottställde för faran.
* Då Rikets år 1823 församlade St:r, enligt hvad här anförts,»uti deras underd.
Skrifvelse tydeligen ut - Betänkande n. 333 tryckt, att de dervid följt den ledning K.
M:ts egen nådiga tolkning af tiden gifvit dem och K. M:t nu till R.
St:r täckts hemställa, såsom serskild förekommande omständighetj att från föreskriften i nämnde 2:dra punkt undantag måtte göras för de fall, då dels uppbringningen skett helt få dagar efter Krigsförklaringen, dels under en äfven vid Krigstillstånd oumbärlig kustfart emellan Inrikes orter, samt i ett fall (det mig dock synes inträffat med 2:ne, nemligen Fartygen Hoppet under N:o 3 och Redligheten under N:o 5) då röfvandet skett af Fartyg liggande till ankars vid Svensk Strand; — så synes denna nu af K. M:t gjorda Kådiga Proposition till R.
St:r bäst förklara K.
M:ts ofvannämnda åt förra R.
St:r gifne ledning för deras bestämmande af epoken för Fredstillståndets öfvergång till Krigstillstånd, väl hafva afsett Krigförklaringstidciij men ej, att denna, till mehn för Reclamenterne, bör tillämpas annorlunda än från den tid de kunnat äga sig detta förhållande bekant; i följd hvaraf jag ock ansett Höglofl.
StatsUtskottet bordt häraf hämta full anledning, att tillstyrka R.
St:r att nu antaga denna K.
M:ts såmedelst gifna förklaring.
Såsom ett exempel bland de nyssnämnde 6 Ersältningsmålen kan jag, jemte åberopande af hvad en annan Ledamot, Hr Winberg, uti dess Reservation anfört, ej underlåta här upprepa det serskildta förhållandet med, under K:o 6, framstälda Fartyget Nordstjernan, att detsamma utgått från Wisby i Augusti 1813, och blifvit uppbragt till Eckenwärde i Hollstein d. 18 Sept., 3 dagar efter daterandet i Stock - 334 Stats-Utskottets liolm af Krigsförklaringen mot Dannemark, hvilken (enligt Acten äfven bilagdt vederbörligt bevis) kungjordes i Carlshamn, der Fartyget var hemma, ej förlän d. 10 October, eller öfver 3 veckor efter uppbringningen i Hollstein; — att derefter, vid Svenske
Trupparnes inryckande i Hollstein uti början af Januarii 1814 5 Befälhafvaren anbefallte Magistraten i Eckenwärde återställa Skepp och Last till Ägaren, men att årstiden hindrade verkställigheten deraf, hvaremedlertid Tractaten i Kiel d. i4 samma månad mellankom, då omedelbarligen efter inträdande af detta nya fredstillstånd Skepp och Last för andra gången togos från Ägaren, i följd af den stipulation, hvarigenom ”Konungen af Sverige till fördel för Konungen af Dannemark, ” (som orden lyda) ”afstod från alla recla”mationer för Svenska Fartyg och Laddningar uppbringade igenom Danska Kapare, alltifrån Fredsslu”tet i Jönköping, ända till vidtagande af verkeligt ”Krig/’
Och att alltså, detta Skepp, ehuru redan de facto frigjordt, åter skiljdes från Ägarens våld igenom sjelfva senare Fredstractaten, för hvilken sällsamma händelse ock Committerade i deras underd. anmälan af målet hos K.
M:t tillstyrkt serskildt afseende.
Det yrkade och utredda ersättningsbeloppet härföre är B:co R:dr 6,348: 4- — Uppbringningen af de 5 öfrige utaf först förekommande 6 mål har likaledes skett inom få dagar efter Krigsförklaringen, och deras x-esa alltså äfven varit Transport 6,348: 4- — Betänkande n. 335 Transport 6,348: 4-~ börjad, innan Skeppare eller Godsägare ägde sig Krigstillståndet bekant.
För 2:ne af dem, JV:o 3 och 5, åberopas det förut uppgifne förhållande, att de togos under liggande vid Svenska vallen; deras bådas ersättningsbelopp är af Committerade uppgjordt till samman lagdt 5,53o: 6.
2. samt de 3:ne öfriges, ff:o 1, 2 och 4 611 13,698:
Eller för alla 6 tillsammans R:dr 25,576: 47- — Den 6:le punkten, af de grunder R.
St:r år 1823 bestämde för Committerades utredning, och hvilken K.
M:t funnit hindra
Sig från anordnande af ersättningsbeloppet för uppbringningsmålen N:o 7, 8, 9 och 10, lyder: ”Då Skeppare vid uppbringningen antingen icke varit ”försedd med sådane Skepps-och Last-Document, soro, ”enligt Författningarne, bordt vara om bord till den ”Ort, dit Skepp ooh Last voro destinerade, eller om ”Skepparen befunnits innehafva dubbla eller falska ”Skepps- och Last-Document, eller i öfrigt genom ”otillåtne åtgärder, vårdslöshet eller försummelse sjelf ”vållat uppbringningen, anses förlusten af sådant Far”tyg ej ersättningsgild.” Handlingarne, tillhörande nämnde 4 Mål, upplysa dock, enligt Committerades första underd. utlåtande 0111 deni till K. M:t, och K.
M:ts derpå dem lemnade befallning att, oaktadt nämnde hinder, utreda det i öfrigt ersättningsgilda belopp af reclamationerne, äf - I 336 Stats-Utskottets vensom Committens derpå följda senare underd. betänkande, att så väl Committerade befunnit, som ock K.
M:t förklarat
Sig anse de för desse Fartyg nyttjade simulerade Skepps-Passen varit endast tvungne medel att skydda Skepp och Gods för våldet; äfvensom det blifvit fullt utredt samt obestrideligen bestyrkt, så väl att den uppgifne förlorade egendomen tillhörde Reclamenterne, som ock att uppbringningen vederfarits dem under en loflig bandel.
Reclamationsbeloppet af dessa 4 Mål gör, enligt Committens utredning, sammanlagdt .
R:dr 32,5g3: 20. 2.
Jag anser mig bär skyldig uppgifva, att det är bland desse 4> som jao ar enskild interesserad uti de 2:ne under N:o 8 Irene, och ,N:o g Carolina — för ett belopp tillsammans af R:dr 3,656 4° s^- 9 nst., enligt hvad Ilandlingarne vitsorda; visserligen ej att förakta, men ingalunda af den vigt, att icke jag anser min skyldighet som Riksdagsman vida mera ålägga mig framhålla de öfrige Medborgares allmänna rättsoch billighetsanspråk till ersättning för deras lidande, om än rättigheten att yttra mig derom skulle köpas med försakande af min egen andel.
Uppbringningsmålen under N:o 11, 12, 13, 14 och i5, för en sammanräknad af Committen utredd summa R:dr 16,353: 3o. 7. (oberäknadt för N:o 12, till hvars utredning
Reclamenten synes ej hafva pracsterat tillräckelige handlingar) äro alla af den art, att bin - Betänkande n. 337 hindret för utbetalningen af dem legat uti i5 punkten afR.
St:rs föreskrifter för UtredningsCommitte'en.
Denna lyder: ”1 alla de mai, der ersältnings-skyIdigheten blif”vit genom DomKaparen i vederbörlig ordning ålagd, ”upphör allt anspråk på vidare ersättning af Svenska ”Staten.”
M:t bar behagat uti Dess nu afgifne Nåd.
Remisser härom yttra:
"Att K.
M:t väl, då ersättnings-skyldigheten bl i f— ”vit
Kaparen i behörig ordning ålagd, bar ansett
Sig ”icke kunna, emot innehållet af i5:de punkten i R.
St:rs ”underd.
Skrifvelse den 21 Dec. 1823, en dylik ersättning af Svenska StatsVerket i Nåder medgifva; ”men då härvid förekommit, att Reclamenterne icke ”fått sine förluster af Kaparne godtgjorde, samt Halgot särskilt stadgande icke blifvit af R.
St.-r medde”ladt för en sådan händelse, hvarigenom en förlust ”för Reclamenterne, utan deras eget förvållande, upp”kommit, så mycket hårdare, som handelsföretaget varit "af så loflig beskaffenhet, att uppbringningen blifvit “ogillad af Domstolarne i sjelfva den uppbringandes ”Fädernesland, ville K. M:t som, efter ytterligare ”utredning af ifrågavarande Reclamationsmål, inhäm”tat, att Reclamenterne icke försummat någon åtgärd ”till ersättnings utbekommande af Kaparne, och att ”förlusterne i öfrigt äro ersättningsgillde till utförda ”beloppen, i nåder hafva öfverlemnat desse mål till ”Rikets nu församlade Ständers pröfning.” Och månne, med billighet, väl kan åsidosättas allt afseende till denna K.
M:ts nådiga framställning?
22 338 Stats -Utskottets Målen N:o 16, i7 och ib äro åter under andra och olika förhållanden, men hafva, lika med de här förut uppgifne, erhållit, förutan till del Committerades tillstyrkan af ersättning, äfven det afseende af K. M:t, att blifva för dervid förekomne särskilde förhållanden anmälde till R.
Strrs närmare bedömmande, och böra väl således äfven få påräkna detta.
Beloppet af desses Reclamationer har jag ej haft tillfälle att få känna.
Med denna provisionella utredning har jag sökt åtminstone ådagalägga, att ämnet påkallat ett närmare skärskådande, än hvad H.
StatsUtskottets nu beslutade bejänkande till R.
H. St:r framställer, som synes mig innefatta, utom reciten af K. Mrts Remisser i ämnet, endast ett omotiveradt afstyrkande hos R. II.
Strr.
Skulle åter de nu gjorde Reservationer eller andra anmärkningar inom PiiksStånden föranleda återremiss, och de af K.
M:t nådigst uppgifne särskilde förhållanden för ena och andra af desse nu ifrågastälde mål blifva närmare utredde, så skall, derom är jag öfvertygad, ej afseende vägras äfven desse få återstående Medborgare, hvilke, de fleste med fullt lika goda skäl som flere af dem, hvilke redan erhållit deras ersättning, förlitat sig till det löfte R.
St:r år 1812 gifvit, medelst bifall till K.
M:ts nådiga Proposition, att, af den besparade utbetalning å då afskrifna Sveriges Utrikes gäld, afsätta någon Fondj hvarå ersättning kunde anvisas för sådane bevislige förluster, som under en loflig handel och sjöfart blifvit tillfogade Betänkan den. 33g Svenske man, af Malter, med hvilka Riket varit i fredligt förhållande; likasom till K.
M:ts och It.
St:rs rättvisa Considererande, att ej ensamt desse med deras egendom, utan hela Staten, må ansvara för det ofvannämde aftal uti Fredsslutet i Kiel, hvarmed K.
M:t fann sig höra qvitta
Dess undersåtares anspråk för, medelst denna Tractat, Riket tillskyndade mångdubblade större fördelar.
Jemför man då, att nyttja en Svensk Riddersmans ord vid sista Riksdag i dess Stånd:
Vinsten af försvunnen Utländsk gäld af flere Millioner i Silfver-, och erhållandet af ett Konungarike, å ena sidan, mot några 100,000
R:drs ersättning till egne Medborgare å den andra, hvilkas så beskaffade förluster just varit en hufvudanledning till de Krig, som slutades med sådane Resultater; så har den af R.
St:r en gång tillerkända ersättningsrätt åt desse Medborgare väl icke varit annat än fullkomlig rättvisa; men i följd deraf, bör afven medgifvandet nu af de ofvannämnde 16 å 18 uppbringningsmålens slutliqviderande Contant eller med Statens Obligationer, till belopp omkring R:dr 70 ä 80,000 eller något deröfver, finnas påkalladt af högsta billighet.
Uti hvilka Reservationer, Herr Lagman Ståhle instämt.
Utlåtande, angående inrättning af en PaquetPost. (U.-A.) H Lundblads, J. Fr., motion om inrättande af cnPaquet - ögl. R. o. Ad. bar till Utskottet remitterat Hr af 340 Stats-Utskottets Tost, för fortskaffandet af Elef, Böcker och Paqueter emot viss taxa, till underlättande af litterär och industriel comrnunication inom Riket; och har Motionären, under förmodan, att en sådan inrättning, i anseende till den dermed förenade nytta, med tiden ej allenast borde betäcka utgifterne för dess vidmakthållande, utan äfven i en framtid lemna öfverskott åt PostCassan, tillika föreslagit, att, då utgifterne för PaquetPosten till en början ej kunde fullt bestridas af de inflytande afgifterne, antingen a5,ooo R:dr B:co dertill årligen måtte anslås intill nästa Riksdag eller ock PostTaxan ökas med i5 procent, för att så till detta ändamål som Postens förbättrande inom Landet användas.
Utskottet, som för behandlingen af denna fråga sökt förskaffa sig alla nödiga upplysningar i ämnet, liar ansett, att hvad som underlättar communicationer orter emellan, och helst en sådan inrättning som den nu föreslagne, bör, såsom medförande enskild och allmän nytta, af Staten understödjas, i den måhn densamma deraf hemtar fördel.
Då likväl af samma Inrättning resultatet i afseende på kostnaden icke kan bestämdt uppgifvas och Rikets tillstånd fordrar en omtänksam hushållning med Statens medel tror Utskottet försöken med en PaquetPosts inrättande böra göras i en mindre scala och således till en början erhålla en mindre utsträckning; hvarföre Utskottet får föreslå: att en PaquetPost, såsom i synnerhet behöflig för Rikets inre orter, dit sjölägenheter saknas, måtte inrättas på det sätt, att den en gång i månaden, un - Betänka uden.
34t eter den tid öppet vatten är eller ångbåtarne färdas, afginge fram och åter från Norrköping öfver Linköping, Jönköping, Wexiö och Christianstad till Ystad och ifrån Ar boga öfver Örebro, Mariestad, Lidköping och Alingsås till Götheborg med vagn och 2 hästars anspann samt med endast enbetsåkdon och 1 häst från Westerås öfver Köping och Westra Bergslagen till Falun, på hvilken väg en större Paquetvagn icke synes erforderlig.
Enligt upprättad Calcul skulle Omkostnaderne, bestående uti:
SkjutsLegUj beräknad lika med hvad för Gästgifveriskjutsen erlägges, ifrån Norrköping till Ystad fram och åter, 6 resor . 40i: — “ ifrån Arboga till Götheborg d:o d:o . 293: 18.- ifrån Westerås till Falun .... 84
- DagTractamcnte för 3 Condueteurer å 45 R:dr i Månaden, eller för 6 Månader 810:
Inköp af 2:11 ePostvagnar och ett Enbets-ähdou 34»- 3s. - för året uppgå till Banco födr i,g3o: 26. - oberäknadt den för en gång utgående, men på en mängd ar fördelade, utgiften för VågBalancer med vigter för Paqueternes vägning vid ofvannämnde PostStationer samt vagnarnes årliga underhållskostnad med | eller £ af deras inköpspris jemte skälige Arfvoden åt de Postförvaltare, hvilka, i händelse PaquetPoslen 34 a Stats-Ut skottets ställes under PostStyrelsens uppsigt, erhålla, befattning med Paqueternes emottagande, uppvägning och afsändning.
Ehuru inkomsten af PaquetPostlnrätlningen, såsom beroende på Paqueternas antal och vigt, icke kan på förhand med någon tillförlitlighet beräknas samt således ej eller af något Taxe-förslag utrönas, synas likväl utgifterne derför icke påkalla hvarken tillökning i PostTaxan eller något särskildt StatsAnslag; utan torde tillåtelse för ÖfverPostDirecteuren, att, emot behörig redovisning, af Poståfedlefrförskjuta den åtgående kostnaden vara det enda som i sådant afseende för Inrättningens tillvägabringande erfordras.
Derest R.
St:r bifalla hvad Utskottet sålunda föreslagit och hemstält, lärer underd. skrifvelse härom till K.
M:t aflåtas med underd. anhållan tillika, det K. M:t öfver Förslaget och dermed sammanhang ägande dctaile-omständigheter täcktes infordra vederbörandes utlåtande, samt, i fall af Inrättningens verkställighet, i Nåder icke allenast vidtaga nödige mått och steg till förekommande af PaquetPostcns skadeliga inverkan på BrefPosten, genom förminskning iden sednares påräknade Intrader och befordrande af Lurendrägeri och Tullförsnillning, antingen medelst Paqueternes vederbörlige öppnande på första eller sista Stationen i afsändarens eller emottagarens närvaro, eller ock på annat tjenligt sätt, utan jemväl meddela de reglementariska föreskrifter, som för
Inrättningens ändamålsenliga utförande kunna linnas af nöden, hvar - Betänkande n. 34? med R.
St:r torde förena den underd. önskan, att Håll- och Reserve-skjutsskyldige icke måtte med PaquetPostens förskaffande betungas.
Den 1i Februarii 182g.
Af Herr Kammarherren Nordenfeldt, O.:
Ehuru jag lika med Högh Utskottet erkänner nödvändigheten, att, nied afseende på besparing af Statens Medel, föreslå första inrättningen af en PaketPost uti så liten scala, att den endast blifver ett försök för alt utröna om och huruvida denna nyttiga Inrättning ännu i vårt Fädernesland kunde vinna stadga, delar jag likväl ingalunda Utskottets tanka att PaketPosten borde inskränkas till SommarMånaderne eller till den tid då Ångbåtar kunna begagnas, emedan jag tror att försöket då skulle misslyckas.
Jag anser för ett af de väsendtligaste vilkoren för denna, såsom för hvarje Postinrättning, ätt den jemnt och oafbrutet, om äfven till en början mindre ofta, må kunna påräknas i alla årstider.
Förutan denna visshet, skulle
Allmänheten troligen icke vänja sig att anse inrättningen annorlunda än såsom tillfälliga lägenheter, sorn lemnäs obegagnade derföre att de inträffa ojemnt, ofta när de minst behöfvas, och att den således aldrig skulle vinna den framgång eller medföra den nytta som dermed åsyftas.
Behofvet af litterära och industriella produeter bör naturligtvis kännas ungefär lika både sommar och vinter.
Om sommaren erbjuder sjöfarten , emellan aflägsna orter, många tillfällen till communicationer 344 Sta ts-Utskot tets sora om vintern saknas.
Jag finner således icke skål att just i denna senare årstid låta Inrättningen hvila, endast för den omständigheten att pakelerna då, i stället för sjövägen, skulle föras landsvägen emellan Stockholm och Släderne Norrköping och Arboga, enär för öfrigt marche-routen klefve densamma.
Betydligare kostnad vore väl icke att befara, genom utsträckningen öfver vintermånaderne, om man vid första inrättningen bestämde endast en häst såsom nödvändigt afgående, samt ålade afsändarne att inlemna sina paqueter till Postverket så tidigt att med den BrefPost, som afginge näst före PaquetPosten, erforderlige hästar förden sednare kunde betingas i förhållande till de inlemnade paqueternas mängd.
Vore då ett riktigt porto åsatt, skulle naturligtvis kostnaden för ett större bäste-antal derigenom betäckas och inrättningen i sådant fall bära sig sjelf.
Jag hade äfven önskat att den del af Sverige, som ligger Norr om Stockholm, icke blifvit i förslaget alldeles förbigången.
Det synes mig att ett försök åtminstone borde göras för att öfvertyga sig huruvida denna betydliga del af Fäderneslandet skulle, i någon mohn och efter hand, kunna komma i åtnjutande af den ifrågavarande inrättningens förmoner; och detta så mycket heldre som, äfven i denna riktning, Ångbåtsfart dels redan finnes dels ar föreslagen att ytterligare inrättas.
Utan att ingå i några mindre detailler, hvarmed jag, för min del, tror att 11.
S:r icke böra på förhand sig befatta för alt icke möjligen lägga hinder i vägen för de förändringar som vid förslagets verk - Betänkande n. 345 stadighet kunde blifva nödiga, anser jag det R.
St:r, med uppgift på de förnämsta destinationerne — t. ex. Skane med afseende på Tyskland och Danmark; Götheborg; med afseende på vestra provinserna och Norrige — samt Norra Sverigeså långt inrättningen deråt befinnes verkställbar, — borde inskränka sig att genom underd.
Skrifvelse anhålla det K.
M:t täcktes anbefalla vederbörande Auctoriter att, efter uppgörande af marche-router och reglementariska föreskrifter, verkställa den åsyftade PaketPostlnrättningen, med begagnande af befintliga Ångfartyg, sti lange det är öppet vatten> och till lands i de uppgifna liktningarne, under de öfriga årstiderna.
Inrättningen skulle då sannolikt, i mohn den af allmänheten uppmuntrades och lemnade inkomst, utvidgas till begagnande i längre sträckningar och på flere vägar.
Om R. II.
St:r fastställa att hvad af Postmedlen kan inflyta utöfver den för StatsVerket beräknade behållna intraden af 100,000 R:dr B:co, såsom H.
Utskottet föreslagit, må af K.
M:t få disponeras till Postinrättningens förbättrande, tviflar jag icke att dessa öfverskottsmedel skola blifva tillräckliga för det nu åsyftade ändamålet.
Uti hvilken reservation, Herr Öfversten Lefre'n, J. T., samt Herrar Santesson, Winberg och Ståhle till alla delar instämt.
Nio 67.
Utlåtande, i anledning af R.
H. St:rs, åren 1825 och 1827 församlade Hrr Revisorers 346 Stats-Utskottets afgifne Berättelser om granskningen af RiksgäldsVerket, GeneralAssistance-Contoiret och f. d.
(R.-A.) Genom remisser från samtlige RiksStånden, hafva till Utskottet blifvit öfverlemnade It.
St:rs, åren 1825 och 1827, församlade Hrr Revisorers Berättelser om den, sagde år, utaf dem förrättade granskning af RiksgäldsContoiret, det derunder lydande General Assistance-Contoir samt Götha Canal-Bolags, Götheborgs och Malmö f. d.
Discont-Inrättningar; och får Utskottet, med anledning häraf, nu afgifva dess vördsamma Utlåtande öfver de i samma Berättelser till R.
St:rs pröfning och afgörande hemstäldte ämnen samt öfver de af bemälte Hrr Revisorer tillstyrkte åtgärder. 1:a Afdelningen. 182S ars Revision. §• I.
Ang:de lefvereringen till RiksgäldsContoiret af Öfver skotten på Stats Verkets förslagsvis beräknade Inkomster.
Sedan, af den anledning, att ÖfverskottsMedel på StatsVerkets förslagsvis beräknade Inkomster icke blifvit från K.
StntsContoiret lefvererade för något sednare ar, än år 18ig, Hrr Fullmäktige uti Skrifvelse till K.
StatsContoiret af d. 26 Maji 1825 begärt, att sednast uti derpåföljande Septemb.|månad erhålla uppgift Betänkande n. 347 om och huruvida några ÖfverskottsMedel voro att förvänta, så hade K.
StatsContoiret, till svar härå, under d. 12 i sistberörde månad, insändt en upprättad Liquidation öfver 1820, 1821, 1822 och 1823 årens Öfverskott, enligt hvilken, RiksgäldsContoiret skulle tillkoim nia en Summa af 124,487 Rtdr 37 sk. 2 r:st.
Bco, hvilket belopp äfven blifvit till RiksgäldsContoiret inbetaldt; men då det i flera hänseenden vore af serdeles vigt och angelägenhet, att de RiksgäldsContoiret tillslagna Öfverskott på StatsVerkets förslagsvis beräknade Inkomster måtte kunna ju förr dess heldre af RiksgäldsContoiret disponeras, eller åtminstone med säkerhet tagas i beräkning den tid på året, då upplåning skulle ske mot RiksgäldsContoirets
Obligationer med Tre procents ränta, till godtgörande af de, under de första
Nio månaderne af hvarje år, uti Banken begagnade förskott till Canal- och andra Byggnader, hafva Hrr Revisorerne ansett sig äga anledning hemställa, om icke R.
H. St:r skulle finna lämpligt hos K.
M:t i underd. anhålla, det måtte K.
StatsContoiret undfå Nådig befallning, att hvarje år, sedan Riks-Hufvudboken blifvit afslutad, lemna Hrr Fullmäktige underrättelse, huruvida, enligt en sådan afslutad Hufvudbok, några ÖfverskottsMedel må vara att förvänta, samt, i sådan händelse, till hvad belopp, (pag. 3 R. B.)
Som "Utskottet härvid inhemtat den upplysning, att dylika ÖfverskottsMedel för åren 1824, 1825 och 1826 blifvit, hvarje år, efter Riks-Hufvudbokens afslutande, i behörig ordning till RiksgäldsContoiret afIcfvererade, och såmedelst är fullgjordt hvad Hrr Re - 348 Stats-Utskottets visorerne med deras hemställan åsyftat, har Utskottet funnit anledning nu saknas att tillstyrka, det K.
M:t med någon underd. anmälan i detta ämne besväras. §• 2* Angtde K. Con voy-Gommissariatets på Riks* gäldsContoiret anvisade Creditiv.
I afseende å det, vid sisth Riksdag, K.
ConvoyCommissariatets på RiksgäldsContoiret anvisade Creditiv, hade följande Beslut blifvit Hrr Fullmäktige till efterrättelse meddeladt: ”1 sammanhang med regleringen af RiksStatens Tredje HufvudTitel, hafva R.
St:r ”för godt funnit, att, jemte det åt K.
M:t blifvit öf”verlemnadt, att använda de Sextio Sex Tusen Sexhundra Sextio Sex R:dr 32 sk.