Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dan 19 Dea ernber. 3r>7
Vid förnyad föredragning af Sammansatta Stats- och BankoUtslos den 16 och 18 dennes på bordet lagda Mern.
N:o 41, med förnyadt förslag till voter:s-propos:r i fråga om beloppet af det Fullmäktige i Banken och Ril<sg:sKont. tillkommande honorarium, blefvo de i detta Mern. föreslagne voter:s-propos:r af R. o. Ad. godkände.
Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter StatsUtsk:s den 18 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 177, i anledn. af K. M:s Nåd.
Propos. ang:de åtgärder till behöfvandes undsättning i missvext-år.
Föredrogos och b i föl los StatsUtsk:s nedannämnde den 18 dennes på bordet lagde Utlåt:n : N:o 178, i anledn. af ånyo väckt fråga om afskrifning af Statsverkets fordringar hos innevånarna inom Westerbottens och Norrbottens län för meddelade undsättningar; N:o 179, ang:de stats-anslag lill trycknings-kostnaden för de af Skeppsbyggmästaren J.
Weilbach upgjorde ritningar till ledning vid fartygs byggande; S3mt N:o 180, ang:de hegardt stats-arrslag till reparerandet af 3:ne torn å KungsLena kyrka i Westergöthland.
Föredrogs och bifölls LagUtsk:s den 18 dennes på bordet lagda Mern.
N:o 60, med förslag tili sammanjemkning af de inom RiksStm fattade skiljaktiga beslut, i anledn. af Utsk:s Betänk.
N:o 51, i fråga om stiftande af en lag, ang:de ordningen och vilkoren för utländsk mans uptagande till Svensk medborgare.
Föredrogs Riddarh.Utskis den 18 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 21, i fråga om gaslysnings användande uti Riddarhuset.
Hamilton, Malcolm: Hvad detta Betänk, beträffar, vill jag visserligen bifalla det till en del, men icke i dess helhet.
Jag anser det nemi. vara olämpligt att införa gaslysning i Riddarhussalen, emedan jag anser gasen i rum skadlig så vä! för synorganerna som för helsan i allmänhet.
Jag anhåller derföre att Betänk, så till vida måtte bifallas, att gaslysning måtte ledas på öfriga ställen inom Riddarhuset men icke i salen.
För min del är jag af motsatt tanke med den siste värde talaren.
Jag tror att det är omöjligt att få detta rum uplvst ulan gas; ty icke allenast färgen på väggarne, utan äfven storleken gör att man med lampljus icke kan åstadkomma annat än ett halft dunkel.
Gasen har dessutom en annan fördel, nemi. att den värmer, och man är i allmänhet här 358 Den 19 Decernber mera besvärad af köld än värme.
Hvad gaslågans dallrande sken beträffar, som man ofta framdragit såsom någonting skadligt, så beror det helt och hållet på bränvarans konstruktion, och då jag förmodar att i detta afs:de allt skall göras för att få uplysningen väl ordnad, kan jag icke annat än bifalla Betänk.
Björnstjerna, Carl Magn.:
Lagerbjelke, och vill blott tillägga, att jag visserligen är konservativ; men att jag icke sträcker denna konservatism så långt, att önska fortfarandet deraf, att enhvar, som vill läsa något, måste begära Landtm:s tillstånd att få flytta sig från sin plats.
Jag är visserligen icke konservativ, men jag vill i alla fall icke hafva så ställt, att jag känner mig illamående hvarje gång jag går från Riddarhuset, och det blir enl. min öfvertygelse förhållandet hvarje gång jag går från Riddarhuset.
Den härefter till bifall å Utsk:s Utlåt, framstälda propos:n besvarades med starka
Ja jemte åtskilliga Nej, hvarpå Hr Frih. o. Ordftden förklarade det han ansåg
Föredrogos och bi föl los Riddarh.Utsk:s nedannämnde den 18 dennes på bordet lagda Utlät:n: N:o 22, arig:de väckt fråga om förändrad inredning af de s. k.
Sekreta Utsk:s-rummen; N:o 23, i anledn. af återremiss af Utslcs Utlåt.
N:o 8, om ett förlags-lån från Riddarh.Kassan för utgifvande af Riddarhusets genealogier ; N:o 24, i anledn. af återremiss af Utslcs Utlåt.
N:o 13, ang:de anslag för granskning af Riddarhusets genealogier; och N:o 25, i anledn. af väckt motion om anslag för fortsatt utgifvande af IL o. Ad:ns Prot. från 1627 till 1714 års Riksdag.
Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från StatsUtsk. inkomne Utlåtin och Mern.:
N:o 183, i anledn. af K. M:s Nåd.
Skrifvelse i fråga om förhöjning af anslagen till manskapets beklädnad vid Svea och Götha ArtilleriReg:ten ; N:o 184, i anledn. af K. M.s Nåd.
Propos., ang:de eftergift till förmån för Misterhults sockens fattigvård af Kronans rätt till dana-arf efter Lena Hansdotter i Sundsholm; N:o 185, i anledn. af K. M:s Nåd.
Propos., ang:de betäckande af de kostnader, som för skatte-förenklingens och det nya Jorde- < boksverkets fortgång erfordras; N:o 186, ang:de kostnaderne för tryckningen af RiksSt:ns Prot:r vid nuv:de Riksdag jemte dertill hörande bihang; Den. 19 December. 359 N:o 187, angille dels tillägg till förut meddelade stadganden i afside på utdelningen af de tryckta Riksdags-handlingarne, dels förhöjning af arfvodet för dermed förenade bestyr; N:o 188, angide särskilda arfvodens beviljande för verkställigheten af Riksdags-kostnadernes betalning samt granskning af de å dessa kostnader afgifna räkningar och reqvisitioner; N:o 189, i anledn. af väckt fråga om medels anvisande till inköp eller expropriation af fasta egendomen N:o 1 å Riddarholmen ; N:o 190, i anledn. af väckt fråga om bestämmande af större areal för gärdemantalet inom Bodums pastorat af WeslerNorrlands län; samt N:o 191, i anledn. af K. M:s Nåd.
Skrifvelse i fråga om eftergift af det f. d Landshöfdin i Götheborgs och Bohus län, GeneralMajoren Gillis Edenhjelm ådömda ersättnings-ansvar för Kronans förlust till följd af LänsBokhållaren Caspar Långlots bedrägliga förhållande.
Hr Olivecrona, August: Sedan R. o. Ad. förut på f. m. vid pröfning af Sammansatta Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.- (Ttslcs Utlåt.
N:o 39, i anledn. af väckt motion ang:de bildande af en stam för Örlogsflottans matroser medelst enrollecing af skärgårds-folk, för sin del beslutat en underd. hemställan till I{.
M. i ämnet, anhåller jag att de öfrige RiksStin måtte inbjudas att förena sig uti ifrågavide beslut.
Uppå i anledn. häraf framstäld propos. biföll R. o. Ad. att de öfrige RiksStin genom utdrag af Prot. skulle inbjudas att förena sig uti R. o. Ad. denna dag i afs-.de på Sammansatta Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.Utskis Utlåt.
Nio 39 fattade beslut.
Hr Frih. o. Ordfiden yttrade att, sedan nu föredragningslistan blifvit genomgången, R. o. Ad. torde finna, det borde plenum för eftermiddagen inställas samt det derom utfärdade anslag nedtagas, och ropades härvid Ja; hvarefter H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 3 e. m.
In fidem protocolli, Alberl Muncle. 360 Don 21 Docombor.
Måndagen den 21 December 1857.
Plenum kl. | 2 e. m. Frih. Åkerhjelm, Johan Carl, som fortfor att i Hr Gr. o. Landtm:s ställe föra ordet, tillkännagaf att anslag blifvit utfärdadt. till fortsättande af plenum kl. 6 e. m., samt att han ansåg sig böra derom erinra med anledn. deraf att införandet i tidningarne af annons om detta sammanträde af en händelse blifvit försummadt.
Till åtlydnad af K. M:s Nåd. kallelse till plenum plenorum denna dag kl. 2 e. m. afgick \ timme före den sålunda utatta tiden Hr Frih. o. Ordkden jemte R. o. Ad. till Rikssalen der 11. Ex. Hr Just.
Statsministern å K.
M:s höga vägnar upläste K. M:s Nåd. svar, i anledn. af åtskilliga utaf R.
St:r vid innev:de Riksmöte antagna lagförändringar, samt Hr Frih. o. Ordftden till K. M. i underdånighet öfverlemnade R.
St:rs underd. svar med bifall till 4 K. M:s Nåd.
Proposir i lagfrågor. H. R. o.
Ad. åtskiljdes, enl. derom före afgången från Riddarhuset fattadt beslut, vid utgången från Rikssalen kl. | 3 e. m.
Åkerhjelm, Johan Carl, fortfor att i Hr Gr. o. Landtm:s ställe, föra ordet.
Den 21 December. 301 Justerades 9 prot.-utdrag för d. 19 dennes.
Adlersparre, Carl, upläste en så lydande motion: Sedan Rikets Höglofl.
Ständer vid inev:de
Riksdag afslagit den för Kongl. LifBeväringsReg:tet af K.
M. äskade löneförhöjning och emedlertid beslutat beväringsexercisens förlängning till dubbelt emot hvad hittills egt rum och då förhöjda löner blifvit beviljade åt både Hallands och WesterNorrlands BeväringsBataljoner, så synas rättvisa och billighet fordra att åtminstone någon ersättning lemnäs åt Officerarne af LifBeväringsReg:tet under 2:dra Beväringsmötet äfvensom åt dem af Reg:tet, hvilka, enl.
Generalordres af den 24 Juli innevide år, äro skyldige att emellan exercistiderna vistas i Stockholm.
Till aflöning under 2:dra Beväringsmötet, 14 dagar skulle enl. 1851 års resereglemente, erfordras 1,354 Rdr 50 öre och då dertill lägges förhöjning, enl.
Förordnm af den 13 Mars innev:de år, med 50 öre per dag för de 33 i 7:de och 8:de klasserna befintlige eller 231 Rdr samt 3-£ rationer för Stabens hästar eller 630 Rdr, förhöjdes summan till 2,215 Rdr 50 öre, och till förhöjdt arfvode (eller tjenstgöringspenningar) åt dem som bestrida tjenstgöringen emellan exercistiderna med tillsammans 3,082 Rdr 50 öre, förhöjningen för detta befäl, utgörande 1 Chef, 1 Major, 1 Reg:tsQvartermästare, 1 Adjutant, 1 Reg:tsPastor, 1 Reg:tsAuditör, 1 Reg:tsSkrifvare, 1 Kapten, 1 Löjtnant, 1 UnderLöjtnant samt 1 BataljonsAdjutant, beräknad efter samma grunder som K. M:s Nåd.
Propos angifvit; således hela sammanlagda beloppet, som skulle erfordras, 5,298 Rdr Rmt.
Då K. M. genom ofvannämnda Nåd.
GeneralOrdres, vidtagit en förändring i afs:de på Officerarnes tjenstgöring och då äfven, enl. hvad jag redan haft äran erinra, exercistiden blifvit förlängd, måste dessa tvenne omständigheter utgöra ett fullgilltigt skäl för mig att., i stöd af 56 § Riksd:sOrdn:n, göra denna motion, hvilken är så mycket billigare som ingen lärer kunna neka att det ju icke är hardi för LifBeväringsRegitets OfficerKorps att nödgas qvarstå med närv:de otillräckliga löne-inkomster; — ty något förslag om Reg:ts totala omorganisering kan icke åtminstone före nästa Riksdag från Regeringen förväntas.
Jag får således vördsamt föreslå att »R.
St:r måtte ställa till K.
M:s höga disposition ett årligt anslag af 5,298 Rdr Rmt att, under tiden för nästa statsreglering, användas till aflöning åt Officerarne vid Kongl.
LifBeväringsReg:tet under 2:dra Beväringsmötet äfvensom till förhöjdt arfvode åt 1 BataljonsAdjutant och de Officerare, hvilka, i och för tjenstgöringens bestridande äro skyldige att emellan exercistiderna vistas i Stockholm.» Näriagde
Promemoria utvisar fördelningen af summan, i hvilken äfven inbegripes aflöning och förhöjda arfvoden åt Regdels civile tjenstemän.
StatsUtsk. af denna min motion får jag anhålla äfvensom att den må MedSt:n kommuniceras. 362 Den 21 D ecember.
Tillökningen i arfvodet emellan mötena 8r beräknad likame d skillnaden emellan nuv:de och den af K. M. föreslagna lön.
I tjenstgöring emellan mötena. 1 Reg:tsChef Nuvarande af K. M. Skilnad, lön o. arfv. fores], lön.
Rdr öre dCöolT 5^000. 500: — 1 Major jl:ste Bat:sChefs nuv:de I lön . . . 2,250 J föreslagna lön 2,700 Ledium af skil|naden 500: l2:dre Bat:nsChefs j nuv:de lön . 1.650Å föreslagna lön 2,200.y 1 Reg:tsQvartermåstare . 900. 1,200. 300: — 1 tl:ste Adjutants \ lön . . . * ,■ , , / föreslagna lön Adiutant ( , nuv:de 525. 900. v medium af skillnaden 362: 50. 1 \2:dre Adjutants J nuv:de lön . * föreslagna lön Reg:tsPastor . 450. | 800. 150. 300. 150: — 1 ReS:tsAuditör .... 225. 400. 175: — 1 1 Reg:tsLakare fhar fått tillökning år 1855.) Reg:tsSI<rifvare 450. 500 50: — 1 Kapten 1,050. 1,400. 350: — 1 Löjtnant 450. 800. 350: — 1 IJnderLöjtnant .... 375. 600. 225: — 1 BataljonsAdjutant . . 255. 375. 120: — Aflöning under 2:dra Beväring Summa smötet, 14 dagar 3,082: 50. efter 1851 års resereglemente: 1 Chef å 7
Rdr per dag 98 1 l:ste Major ä 6 . . . . 84 — 1 2:dre dito å 3: 50 . . 49 — 1 Reg:tsQvarterrnästare å 2: 75 . . 38 50.
1 Reg:tsAuditör ä 2 . . . 28 — 1 Reg:tsLäkare å 2: 75 . 38 50.
1 Reg:tsSkrifvare å 2 .
. 28 — 2 Reg:tsAdjutanter 5 2. . 50 — 1 Reg:tsPastor å 2: 75 • . 38 50.
1 Kapten ä 2: 75 . 38 50.
7 Kaptener å 2: 75 . • . . 269 50.
1 Löjtnant 5 2 . 28 — 7 Löjtnanter 5 2.
. 196 — 1 UnderLöjtnant 5 2 .
. 28 — 7 UnderLöjtnanter 5 2. . 196 — 5 Surnumerärer 5 2. . . 140 — Summa Rdr Rmt 1,354 50.
D en 21 December. 363 Förhöjning enl.
Förordn:n af den 13 Mars 1857 med 50 öre per dag för de 33 i 7:de och 8:de klassen befintlige 231. — 3ij rationel- å 180 Rdr 630.
— Summa Summarum Rdr Rmt 5,298.
— Ilr af Klint, Erik Magnus:
Under discussionen här pä Riddarhuset om StatsUtsIcs Utlåt, rörande 4:de Ilufvudtiteln anförde jag de bill ighetsskäl, som ia g trodde böra tala för bifall till K. M:s Propos. om förhöjd aflöning åt LifBeväringReg:tet.
K. M:s Förslag i denna del vann icke R.
Då nu motion blifvit väckt i samma rigtning kan jag icke underlåta att med min röst understödja densamma.
Jag anhåller att reservationsvis få tillägga, att hvad utgång denna motion kan hos StatsCtsk. och 11.
St:r få, K.
M. må vara oförhindrad att vidtaga de åtgärder, som i anledn. af R.
St:rs beslut rörande Beväringsmanskapets vapenöfningar m. m. blifva af nöden.
Jag anhåller att detta mitt yttrande måtte få åtfölja remissen till Utsk.
Remitterades till StatsUtsk., hvarjemte den nu väckta motionen kommunicerades MedStm.
M:s denna dag i Rikssalen meddelade Nåd.
Svar, i anledn. af åtskilliga utaf R.
St:r vid innev:de Riksdag antagne lagförändringar; och beslöts att detta Nåd.
Svar>kulle meddelas Exped.Utsk. för att iakttagas vid Riksdagsbeslutets uprättande.tjg^ Anmäldes till bordläggning ett från BankoUtsk. inkommet Utlåt.
N:o 66, i anledn. af K. M:s Nåd.
Propos. om åtgärders vidtagande för att underlätta penninge-ställningen och rörelsen inom landet.
Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr.: R. o. Ad. torde inse viglen deraf, att detta ärende skyndsamt afgöres.
Jag anhåller derföre, att detta Utlåt måtte blifva upfördt först på föredragningslistan för nästa plenum.
Uppå i anledn. häraf framställd propos. beslöts att BankoUtslcs nu bordlagda Utlåt.
N:o 66, skulle upföras främst å föredragningslistan för nästa plenum.
N:o 192, i anledn. af erhållne återremisser å Betänk.
N:o 148, ang:de reglering af utgifterne under RiksStatens Åttonde Ilufvudtitel.
Föredrogs ett frän Yällofl.
HT:o 491, innehållande inbjudning till MedStm att förena sig i BorgareSt:s, vid pröfning af StatsUtsk:s Utlåt.
N:o 176, ang:de ett ytterligare lån af allmänna medel åt NoraErvalla Jernvägsbolag, fattade beslut att afslå Utlåt.'och till NoraErvalla Jernvägsbolag bevilja ett lån af 75,000 Rdr
Huit att utgå under samma vilkor som finnas bestämda för det af samma bolag från Itiksg:sKont. förut utbekomna lån af 100,000 Rdr Bko.
Bildt, Didrik Gillis:
Uti sista plenum voterade R. o. Ad emellan beviljande af 50,000 Rdr till Nora och Ervalla jernvägsbolag med de vilkor BorgareSt. nu inbjuder R. o. Ad. att antaga, och på andra sidan de vilkor R. o. Ad, bestämt för lån till Gefle och Dala jernvägen.
Då R. o. Ad. således efter lång discussion och slutligen votering fattat sitt beslut, föreställer jag mig att R. o.
Ad. icke kan antaga den gjorda inbjudning, hvarföre jag yrkar att densamma måtte läggas till handlingarne.
Uppå härefter framställd propos. beslöt R. o. Ad. att med vidblifvande af sitt förut i ämnet fattade beslut lägga förev:de prot.- utdrag till handlingarne.
Föredrogs ånyo och bifölls StatsUtsk:s d. 18 och 19 dennes på bordet lagda Utlåt.
Propos. ang:de åtgärder lill behöfvandes undsättning i missvextår.
Föredrogos och biföllos StatsUtsk:s d. 19 dennes på bordet lagda nedannämnde Utlåtrn N:o 183, i anledn. af K. M:s Nåd.
Skrifvelse, i fråga om förhöjning af anslagen till manskapets beklädnad vid Svea och Götha Artillerillegrlen ; N:o 184, i anledn. af K. M:s Nåd.
Propos., ang:de eftergift till förmån för Misterhults sockens fattigvård af Kronans rätt till dana-arf efter Lena Hansdotter i Sundsholm; och N:o 185, i anledn. af K. M:s Nåd.
Propos., ang:de betäckande af de kostnader, som för skatteförenklingens och det nya Jorde boksverkets fortgång erfordras.
Vid föredragning af StatsUtsIcs d. 19 dennes på bordet lagda Mern.
N:o 186, ang:de koslnaderne för tryckningen af RiksSt:ns probr vid nuv:de Riksdag jemte dertill hörande Bihang, biföll R. o. Ad. hvad Utsk, under N:ris 1, 2 och 3 tillstyrkt och hemställt samt lade detta Mern. i öfrigt till handlingarne.
Föredrogs och biföllos StatsUtsk:s nedannämnde d. 19 dennes på bordet lagda Mern. och Utlåtrn De ii 22 December.
N:o 187, ang:de dels tillägg till förut meddelade stadganden i afs:de på utdelningen af de tryckta Riksdagshandlingarne, dels förhöjning af arfvodet för dermed förenade bestyr; N:o 188, ang:de särskilda arfvodens beviljande för verkställigheten af Riksdagskostnadernes betalning samt granskningen af de å dessa kostnader afgifna räkningar och reqvisitioner; N:o 189, i anledn. af väckt fråga om medels anvisande till inköp eller expropriation af fasta egendomen N:o 1 på Riddareholmen ; N:o 190, i anledn. af väckt fråga om bestämmande af större areal för gärde-mantalet inom Bodums pastorat af WesterNorrlands län; samt N:o 191, i anledn. af K. M:s Nåd.
Skrifvelse, i fråga om eftergift af det f. d. Landshm i Götheborgs och Bohus län, GeneralMajoren Gillis Edenhjelm ådömda ersättningsansvar för Kronans förlust till följd af LänsBokhållaren Caspar Langlets bedrägliga förhållande.
Ii. R. o. Ad. åtskiljdes kl. £ 8 på aftonen.
Tisdagen den 22 December 1857.
Justerades 6 prot:s-utdr för d. 21 dennes.
Föredrogs BankoUtskis d. 21 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 66, i ani. af K. M:s Nåd.
Propos. om åtgärders vidtagande för att underlätta pennineestäliningen och rörelsen inom landet.
Detta Utlåt, begärdes på bordet af Hr Ehrenhoff, Gustaf Herman, och Frih.
Paykull, Johan Gustaf, hvarefter yttrades af Gr. Löwenhjelm, Carl Gustaf:
Utan att i ringaste måtto misskänna ledamöters af delta Stånd fullkomliga rättighet att begära bordläggning af förevide Betänk., tror jag mig dock böra till 366 D en 22 December.
Ståndet och dess ledamöter hemställa, huruvida icke vigten af ärendets skyndsamma behandling skulle kunna medgifva ett afstående från bordläggningen sålunda, att, ehuruväl Utlåt, bl ef i gårdagens plenum upläst, det ånyo finge upläsas.
Jag grundar denna min framställning derpå, alt det som i Betänk, anföres är ganska enkelt och föga kompliceradt, äfvensom de punkter hvaraf det består äro blott 4.
Jag tror att det går ganska lätt taga reda på dessa, a 11rahel 1st, och derpå anhåller jag att ledamöterna täcktes upmärksamma, som om hufvudsaken väl alla RiksStm lära vara ense, och om penningarnes användande kommer att stadgas genom de föreskrifter som af R.
St;r för BankoFullmägtige varda fastställda.
Häri synes mig för de
Hrr, som begärt målet på bordet, vara fullkomlig garanti, att icke det är fråga om någon slags öfverraskning eller något förlöpande.
Vi hafva god tid innan ärendets syftemål kan vinnas, och jag tror att det skall göra god verkan i landsorten, der hopp och tröst väntas härifrån, om vi nu sätta verket i gång, aldraheldst då, såsom jag nyss nämnde, jag icke dervid kan hysa den ringaste betänklighet, då föreskrifterna komma att af Ständerna närmare bestämmas.
Jag får således vördsammast upmana de närv:de flrr:ne att, såvida mitt anförande baft någon vigt och något värde, afstå från sitt yrkande, och, om detta bifalles, anhåller jag att Utlåt, i sin helhet måtte upläsas och derpå [öretagas till behandling.
Jag för min del finner det temligen obe hörigt, att genast efter det ett Betänk, af så oerhörd vigt som detta inkommit, genast företaga det till behandling, och således fortfar jag i mitt yrkande på bordläggning.
Hr Frih:n o.
Ordbden förklarade, att ifrågav:de Utlåt, i följd af 2:ne ledamöters derom gjorda begäran, komme ytterligare hvila på bordet.
Föredrogs och lades till bandlingarne StatsUtsk:s d. 21 d:s på bordet lagda Utlåt.
N:o 192, i ani. af erhållne ålerremisser å Betänk.
N:o 148, ang:de regleringen af utgifterne under RiksStatens Åttonde HufvudTitel. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. § på 11 f. m.
Den 23 December. 367 Onsdagen den 23 December 1857.
Justerades ett prot.-utdr. för d. 22 dennes och pleni-prot. för d. 21 sisth October f. m.
Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande BankoUtslcs den 21 och 22 dennes på bordet lagda Utlåt.
Propos. om åtgärders vidtagande för att underlätta penningeslällningen och rörelsen inom landet.
7:sCa punkten:
Propos. lägger vigt derpå, att den föreslagna hjelpen kommer landets näringar och handel till godo. anser jag nödvändigt att orden: inom landet, följer på orden: handel oell näringar i den Usta punkten, ty eljest kan inträffa, att näringarna få intet och att börsens skulder öfverflyttas på Staten, Utslcs förslag om anvisande på Banken af ett kreditiv måste jag motsätta mig, enär ful! säkerhet för ett sådant kreditiv icke kan lemnäs.
Afven motsätter jag mig Utsk:s förslag, att BankoFullmäktige endast på grund af aftal om ett låns uptagande lemnäs rättighet att utgifva sedlar.
Hvilken säkerhet finnes väl i ett sådant aftal.
Icke längesedan hörde vi talas om ett aftal om ett jernvägslån, men hvarest finnes detta lån?
Kan icke utgången blifva densamma med nu föreslagna länet?
Om Banken på så lösa grunder skall utgifva sedlar till ett belopp af 12,000.000
Rdr, så, om lånet icke utgår, blir följden, att realisationen går om intet; Bankens sedlar förlora sitt värde och landets kredit förstöres.
Ett så oerhördt lättsinne i behandlingen af Rikets vigtigaste angelägenheter kan jag ingalunda gilla.
Ett lån i silfver till förstärkande af Bankens kredit anser jag nödvändigt, men lika nödigt är ock att inga sedlar utgifvas förr än detta lån till sista specien kommit under Bankens vård.
Ulsk. föreslår äfven, att K.
M. skall blifva endast en slags mäklare för Fullmägtige och icke äga någon kontroll deröfver, att detta lån användes till Rikets sannskyldiga nytta, och ändock fordrar Utsk., att Statsverket i sista hand skall betala alla möjliga förluster.
Sannerligen fordras det icke försynens synnerliga beskydd, om vi icke skola gå under genom sådana operationer i financiel väg.
Jag anhåller om återremiss af hela Betänk.
Paykull, Johan Gustaf; Af den som icke är bevandrad i finans-lärans irrgångar, kan det visserligen synas något !)GS Den 23 December. vågadt, att uttala sig i förevide ämne; men då man har en fast öfvertygelse, att Utsk:s förslag icke är tjenligt, torde det få anses som en pligt att med några ord gifva denna öfvertygelse tillkänna.
Det var en tid då Sverige i allmänhet hyste mycken obenägenhet för statslån, och då man, oaktadt månget försök gjordes, icke ville ingå på en sådan bana.
Förhållandena voro likväl då annotlunda än nu.
Sverige ansågs då vara ett fattigt land, men kunde dock undvara lån, hvaremot nu, då det anses vara ett rikt land, man vill göra det ena stora lånet efter det andra.
Vid betraktande häraf skulle man snarare komma till en motsatt slutsats ang:de Sveriges financiella ställning; ty det är icke den rike som behöfver låna, utan den fattige.
Den gamla enfaldiga satsen att ju mer man lånar desto mera sätter man sig i skuld, tyckes f. n. hafva förlorat sitt värde, och man anser i stället att ju mer man skuldsätter sig desto större blir välståndet.
Man vill i denna, för den nödställda handelsverlden sorgliga stund, göra statslån för att, som man säger, underlätta industrien, fabrikerna och näringarna.
Handelsmännen söka uppskrämma statsmännen för att få hjelp i sitt djupa betryck, sedan de genom hazardspeJ och öfverdåd förstört sin kredit och sin rörelse.
Man utmålar allt till det värsta, talar om åkerbrukets och näringarnes förfall och den mängd af arbetare som skola bli sysslolösa.
Hvad jordbruket beträffar, så är det verkligen tillfredsställande alt man vill fästa något afseende dervid; ty så har icke alltid varit händelsen.
Mången gång har tunnan råg nedsjunkit i pris till 10 å 11 Rdr, men jag har icke hört omtalas att man då velat uptaga något statslån för alt förbättra jordbrukarens ställning; ja, man har icke ens ansett billigt, att genom en måttlig införsels-tull på spanmål i någon mån betrygga landtmannen från förluster, utan man bar sett Skeppsbron barrikaderad af ryskt mjöl, hvaraf Staten icke haft den ringaste inkomst.
Hvad åter angår bruksrörelsen, så är. det visserligen möjligt att ett eller annat bruk äfvensom en eller annan fabrik, till följd af mindre god organisation, måste under någon tid uphöra med sin rörelse; men sådant synes mig icke vara någon så beskaffad riksolycka, att skyldige och oskyldige skola utsättas för de vådliga följderna af en 12,000,000 statsskuld.
'Beträffande de norra orterna med sina sågverk, skulle jag för min del anse mera som en vinst än en förlust för landet, om dessa industriföretag i någon män inskränktes, em'edan vi då hade våra der, i annat fall, kanske snart nog förstörda skogar i behåll.