Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den 22 Jun». rvat tunneland, och inbcräknadt ärgängen af vappek, färgor m. m.; det större eller mindre qvantum af Papper som ssulle ärga wid olika fcalors uylljande torde ej bchöswa att beräknas emedan ju mindre scaka desto mer beswär Z. o Om Landtmätaren ffall sjelf halla sig med födan betalas
Veu efter ttmnelandek, beraknadt i samma proportion som befwäret af redan omnämnde puneter nti dctaillcn komma att nlwisa.
Pä lika sätt förhälles med ljus och rum, om det ej bestäs Landtmätaren. 4:0 Böra Landlmätarne aldrig fä beräkna mer än en resa til'ech ifra» förrättningen, sami alud stura den förrättning seni är för handen, innan en ny päbcgyunes, sä wida ej laga sörfall och hinder komma emellan, eller alt jordägaren sjelf derri! föranleder.
Utom de vfwannamde specificerade beräkningar, fär ej Landtmätaren debitera jordägaren för nägok mer.
Uppå desia grunder kan ägaren med mera säkerhet beräkna sin kostnad, och Landrmärarens arf-- wode blifwa bättre bestämdt efter ^efi flit och skicklighet.
Jag hoppas det Wälborne Herr Landt-Marskacken och Högloft.
Kidderskapet och Adeln gillar Lerka mitt förslag jäsvm byggdr pä billighet och rätt. wisa; sä mycket mer tryggar jag mig deruppä, sem Herr Baron och Landshöfdingen m. m. sk betterKeclt, för hwllken jag npgifwir min plan ansedk den för ganska anragelig, ost) r stöd af hwad jag hafmit äran säga, anhäller jag der Wälborne Herr Landi-MarffLchcn och Högioch RldderffapZt och A» Hxln Den 22 Juni!- 723 deln tillät, det denna min motion mätte blifwa remitterad til Beswärs och Oeconomi--Utskottet för att uppä nämde grunder, der bättre kunna utarbe» tas samt i händelse af nödigt bifall, önskade jag tillika, att denna nya Taxas beräkning tog sin början den , Januarii 13 iz Bihang til den projccterade LandtmäteriTaxa».
I anledning af remissen, får jag äran meddela mina tankar pä hwad sätt Landtmäteri-Taxgn efter närwarande tider, enligt min tanka, borde bestämmas, och har jag genom egen erfarenhet, dä flere Landtmätare för min räkning moro sysselsatta med en ganska midlöstig förrättning, kommit uti stor förlägenhet, hwad medel som skulle qnwändas till kontrollens minnande, och snart fant jag att runneiandsräkningen mac det enda, således fär jag äran projeklwis föreflä: r §.
Att för hwarje tunneland tät skogbewnxen mark, bör betalas 6 ss. b.co dä jemkning likwist bör ske ivid större skogars upmätcmde i samma proportion som i 178Z ars förbättrade Landtmäteri-Taxa z mom. stadgad är. 2 § För hwarje tunneland aker af hwad beskaffenhet som hälst 4 ss. b:co.
För hwarje tunneland äng af hwad beskaffenhet som hälst 2 H. b:co. 4 § För hwarje tunneland skoglös utmark af hwad beskaffenhet son, hälst l ss. b.co. A « 724 Den 22 Iunri. A 8 Flera stags local omständigheter eller im postimenta ril undwikande af widlyftigher fä ej beräknas wib mätningen.
6 § Under påstående mätningar pä fältet, beräknas födan VM dell ej bestäs Landtmätaren lil 2 st, per tunneland, desta 2 st. äro uptagne til ett medium emelian förefallande regn och nphällsdagar sa alt att i förra fallet blifwer winsten mindre, men i sednare fallet sä mycket mer, samt lika mycker för ljus och rum. 7 § För renoveringen af hwarje Charta inberäknad bcskcismngcn, antingen den är pä särskilda ark eller pä Charta», papper och färgor m. m., bör betalas för hwarje tunneland 9 r:st. banco samt för föda» 5 r:st. sunt lika mycket för ljus och rum per tunneland. 8 8- För uträkningen och graderingen eller upjkatt» ningen 6 r:st. per tunneland, för födan Z r:st. sam; lika Myckel för ljus och rum per tunneland.
För transporteringen af Charkor ifrån större lil mindre eller lwärtom 6 r.st. banco per tunneland och för födan z r:st. samt lika mycket för ljus och rum per tunneland. 12 Z För utbrytning af de i samhällighet belägne ägor t Stor- eller Enskifte betalas med i H. baner - Den 22 Junir.
72 Z co per tunneland, för födan 6 r:st. samt lika myckel för ljus och rum per tunneland. il § Gärdesgärdsdelningar, Diken m. m. betalaS med 2 r st. för hwarje io:de famn och hälften för födan samt lika myckel för ljus och rum. , 12 L Ragangars upgaende betalaS med 4 r:st per hwarje io:de famn 06) 2 r:st för födan per io:de famn samt lika mycket för ljus och runi per famn.
Slurf eller sörbryMing emot förfaktningarne pä ett eller annat sätt bör bestraffas med arbetets fullkomliga omgörande af en annan Landtmätare, hwilken får sitt arfwode af den som hafwit förrättningen.
Wid arfwodets erläggande bör hälften be« kalas genast efter förrättningens fullbordande, men andra hälften ej förr än räkenskaperna och arbetet ä »vederbörlig ort blifwit granskade och bifallna och derwid af jordägaren ingen klagan gjord.
Härhos medföljer project til det formulair som Landtmätarena böra nyttja wid ligviden om ej ägaren för sin del önskar atl pa annat sätt bliswa debiterad.
Grunderna önskade jag altid blefwo följda, men ziffran andrad efter tider och penningens tvärve; likwäl anser jag ej mina upgifter pä kunnelandsräkningen wara bet efter billigheten rättast upgifna belopp, Utan tvädjar jag til dem som hofwa mera kännedom om saken alt rätta det kanske felaktiga i denna calcul, hwilkct jag tror bäst skedde om Oeconomiä-Utskottet som en underdänig önskan framsiälde lil Konungen art, enligt Kongl. Majus Eger godt - 7-6 Den 22 Iunii. godtfinnande bestämma arfwodet enligt de grundet som af Ukffottet bliswit upgifne.
Anmärkning:
Conferencer IN. m. för att ej lemna nlsälle til osca förnyande af sadana böra ej särskildt beräknas', man dä arfwodet är per tNn, neland med bi irghet, sä torde deitna casus förswinna, äswcn sä wäl som alla andra hwilka ej äro pä berina.
För att upmuntra den mindre förmögna bon- - den akk lära sätta pä Charta sin egendom, sa more önskeligt att taxan ej, sattes högre än alt jordägaren utan saknad kunde widkännas denna kostnad, inen likwist iakttagande det Landtmätaren har sin bärgning, hwilket alt synes mig lätt ait winna dä nian erindrar sig alt Landtmätaren har en särskildt lön.(* Remitterades til Allmänna Beswärö- och Oe« conomiä-Utffvllet. 8ri'
Här intages projcctek.
Införes wrd pög. 726.' — N:§ 4§. > Project. ' till det Formulair som Landtmätaren uttrpckeligen i stället för Räkning bör inlemna.
' Sochu Namnet uppä Byar, Hemman och Lagenheter Hemmantal eller Lagen- hets natur Tat flogbewuxen mark L. Tax. 1 §.
Äkerjord L. T. 2 §.
Ängsmark L. Tax. z h. Skoglös Urmark L. T. 4 §. stimma pä t.kalet afhel.sör rälta-5ö
Föda, rum och ljur 6 §- Renov. med eller ulan mat 7 §.
Uträk:dgrad. med eller utan mat 8 ).
Utbrytning 9§.
Trankp. med ek.ntan mat. 10 r. Gärdesgård m-in. delning ii S- RägZnza^ up- gäende 12 §.
Summa pä omkofln. as hela förrätt- ningen. 3 oförmed- ladt förmed- ladt O" «-c rymd enl.resa Betala. rymd enl.refn. betala. rymd enl.resn^ bctaln. rymd enl.refn betala. - Q» 3- § r?. 0 0 Tr k. R. st. rst Tr k. R. st. rst Tr k. R. st. rst Tr k.
R- st- B .
Tr k.
R. st- rst R, ff. rst R. st- rst R. st. rst N. st. rst Fr N- st- rst Fr R. st. rst R. st rst - < ! I 1 ! ! i D:l 4 - Den 22 Juni». 727 Friherre 8tael von l^ollliom, Lorsit?
I-uävi§, uplaste föllande: Wördsamt Memorial!
Sedan swcnflka krjqsmagten tid efter annan undergalt atflkilliga förändringar ledande kill en fullkomligare organisation af den samma, kan det intet undfalla upmärksamhelen, det olämpeliga i den uiilitairista ordningen, att krigsmannen, under exercitie mölen, sjelf föranstaltar om sikt uppehälle; af denna anledning har redan för detta, wid åtskilliga , regcmenlcr pasievolance - contracler med Kronan bliftvit ingangne, iom redan wifat sin nytra och hwarföre äfwen motion härom wid denna Riksdag blifwit wäckt, om sadan inrättning för hela arme n, som säkerligen, i anseende till desi förmän för Rotehållare, blir bifallen, och aldenstund cn fullkomlig likhet i den militairifka ordningen wid hela krigsmagicn, är bäde as stort gagn och nödwändigher, men KnecteContracterna såsom mycket olika, till och med i samma landsorter, hinderlige hermid, sä sär jag wördfammeligen hemställa om icke en öfwcrsigt och jemkning till enhet öfwer alt med Kneckte-Contracterna kunde - företagas och af Konung samt Ständer samfällt enligt 80 § i Reg..
Form. stadfästas för art afhjelpa de hinder som möta den goda sakens framgång.
Herr Lcmdt-Marfkalken föresisg att detta memorial till Allmänna Beswärs- och OeconomiäUlskottet skulle remitteras, men seda» Friherre Le^rllröm, ^acolo, anmärkt, att alla Mäl som gingo till Oeconomi» och Beswars, Utskottet endast såsom Riksens Sländerö underda. niga 728 Den 22 Iunii. niga önskninaar kunde anses och della wore af e» genskap all Riksens Ständer deröftvcr borde bestura, b ef del samma remikteradt till del särskilta för pasis Volancekräqans beredande nedsatteUtskokt. friherre Ltsel von hollstein sortfor mun» religen.
Härjemte mätte tillätas mig göra nägra anmärkningar i ett helt annat ämne.
Z)ä dek är en Riksdagsmans pligt att söka alla de uplysningar som kunna lända till committenternas gagn och nytta, har jaa, dä ej räkenskaperna för ärcn 18'8 och 1x09 bljfwik för Stäirderne framlagde, mäst iöka dem genom andra litwägar.
De grun. da sig således pä sadan» underrättelser hwit as aukenitciler jac, ej kan till fullo garantera, hwilfet dork lar ursäktas enär hwarken rakenlkaper eller handlingar äro att tillgå.
Skats-Utskottet deremot torde wara i tillfälle att förskaffa tillförlätelig kännedom h rom. hwarföre jaa anhäller, au det derom mätte anmodas.
W>0 förledne Urtima Riks, dagen yrkades af en ledamot i Hederwärda BoNde-Stänvet att allmänna Magazins.
Direction, hwarifran inga räkenskaper inkommit, borde redowisa sin sörwaltning
Dc otjenlig» Uttryck han i si k memorial nyttjat ädxogo honom hardt answar; hust h,r blifwit straffld.
H -m.nom har likwil icke den skugga hanka» stade pä
Direktionens ledamöter skingrats; det är genom rikliga k ask Ipers framläggande de kunna försvinna.
Ian hade således wäntat att de skolat halta afgikwa desia, sär derföre anhalla fä weta v», de äro algifne eller i motsatt fall att anstalt om rverkMigheteu häraf mäste tagas samt således Htats - Den 22 JunLL. 729 Stals-Ulffottstö yttrrande inhämtas dit jag anhäller denna min motion mätte remitteras.
En annan sak synes mig äswen wigtig och hwarom uplysning hos Stats-Utffottet borde begäras.
W>d 1809 ärs Riksdag anmälte StatsUtffortet atr f. b. Konung 608-rzxbewiljar Tull Arrcndc-Svcietekcn aflkrlfning af nägra och femtio tusende Riksdaler, för en förcqifwcn minskning i inkomster genom förlusten af Finland.
Ständer gillade ej denna afdrifning utan föreläde TullArrende-Socleteten walet emellan Arrende-Eonlraetets upsägning eller full betalning af berörde summa.
Directionen walde dä akt betala och bliswa qwar wid CoMractet.
Del är mig sagt att denna betalning likwäl aldrig blifwil gjord utan are berörde
Direktion genom förnyad inlaga till Kongl. Maj:t derifrån blifwit befriad.
Nu kan jag ej weka om detta är säkert, men om räkenskaperna hade blifwit framlagda, hade det deraf synts, hvarföre jag anhaller alt derom äfwen ifrån SkateUtskottet uplyening mätte begäras.
Ärefrve ^lörner, 6öran, förklarade akt, i fall han fattat Friherre 5tae! von kilolMeins mening rätt, trodde han att den begärra uplysnin? gen ej wore af nöden, emedan man Utaf de inkomne allmänna utgifter öfwer Statswerkers inkomster och upgifler lätt kunde inse förhållandet.
Skulle näqon aflkrifning hafwa blifwit bewiljad borde den deri hafwa warit observerad, för öfrige trodde Herr Grcfweu sig med säkerhet weta att de underrällelftr Friherre Ltaej framfört moro o - 73» Den 22 Juni!.
Ltael von tkolliiein:
Om räkenskaperna binwil framlagda för Iliksens Ständer Hade jag och manga andra ej samlar i mörker.
Det är mig sagt, att afskrifningen blifwir gjord; jag we ej Hwad jag skall tro; det är ju oskyldigt att betära uplygnjng.
StatsRädetS Prorocoller som nu i Constitnriong-Ulskottet blifwit granskade, mat« te dervn, kunna meddela den bästa kunskap.
More en sadan afskrifning bewiljad, kunde sädant anses för ganska obilligt, ty hwad Societeten möjeliglwis kunnat förlora pä
Finland har den under de senare ären fält mängfaldigt ersatt i Götheborg.
Jag nämner detta blott i hopp att bliswa uplyst och tror att man ej bör tadlas om man söker uylysningar, när man ej sjelf sär se.
Grefwe biörnar, Xäolfih 6öran, wille witzt ej mihkanna nägons rätt att begära och fa uplysning.
Han wille för öfrigt försäkra den warda ledamsten, atl wid den läsning han och de öfriga Constikulionö-Utskottets ledamöter af StatS-NadelS protocoller förrättat, inga spär funnits till någon förändring med den omtalade afskrifningen, men förnyade tillika sin anmärkning, alt detta tillräckelige» tydligt kunde synas af Stats-Utskottets meddelade betänkande rörande StatSweckecs inkomster och utgifter.
Friherre klomiNA, Llass, försäkrade, att under den lid hqn warit ledamot af StatsRadet
. ingen fraga warit om en sadan afskrifning och trodde sig äga goda skäl akt tro del den icke eller före hans tid blifwir wäckt.
Friherre ^älsrcroutr, L?rl Iohan, instämde i Den 22 Irmii.
7Zl i samma förklaring men erinrade, att Friherre 8tael troligen irrak sig genom erhällcn underrättelse om en annan fräga rörande den bewillning Tall Ärende Societeten borde för sin winst erlägga, hwilken werkeligen i SkatoRädet förcwarit.
Friherre kleming wille endast i fall sä förhöll sig, underrätta Friherre 8tael att äfmen den frägan hade utfallit till Statens fördel emedan Tull Arrende Societeten werkeligen dä fäkt utbetala rs,002 R:dr.
Friherre lersmeöen, kreäric, intygade, att Tull Arrende Societeten werkeligen hade betalt enligt Riksens Ständers föreskrift den i fräga warande summan, ehuru det werkeligen hade warit de privata actie ägarnes rätt akt i laga ordning söka ersättning.
Delta hade de ej gjört emedan den summa som föll pä deras andel ej war särdeles betydlig.
Hela den af Konung bewiljade afffrifnings summan hbde stlgit till omkring 55,022 R:dr.
Deraf tillkom Kronan att smara för tretton sexion delar och de privata endast för tre, sä ait allenast genom denna inbetalning något öfwer 12,002 R:dr kommit Stgtswerket till godo. ZanS Excellence Zerr Grefwe kuut!, wille, såsom ledamot af Staks-Utskotter wid den åberopade Riksdagen, utreda denna fräga.
Hans Excellence uvrepade tillgängen och det wal Riksens Ständer Tull Arrende.Societeten älagt samt berörde SocietetS fattade beslut att betala.
Hang Excellenee yrkade akt, dä i upgifterna af Statens inkomster - 7Z2 Den 22 Junit. ster iiiqen brist more sydlig, borde icke etter berörde afdrifning förmodltS, utan borde Friherre Stael von kloMLin wara öfwertygad, atl saken förhöll sig rikrigk samt wara nöjd med de nu erhällna uplysmngar.
Hans Excellence äbcropade
Ve härtvid de bland sina kamerarer af i8oy ars Statsutskott som möjeligtwis kunde wara närwarande.
Af hwilka skffillige i Hans Excellences yttrande instämde Friherre Stael von l^ollstein medgaf, ark sakens förhållande torde wara rigtigt, men förklarade sig ej kunna begripa huru det kunde wara vägot skäl att ingen ting i de erhällna räkenskaperna syntes.
Det wore efter hans mening ingen konst att sä canstcuera räkenskaper, att mycket sädana saker deri kunde döljas.
Herr LandtNarskalken gjorde proposition om remisi af Friherre Staols motion om uplysningars erhällande rörande sist ventilerade fräga, hwilken afflogs med förklaring att Friherre Stael von klollstem enffildt kunde pä behörigt ställe derom söka underrättelse.
Herr Landt Marskalken anmälte ytterligare atl i det memorial Friherre Stael i förra plenum upläste i anledning af nägra dä föredragna Stats-Utskottets betänkande» äfwen förekommit en motion om pennings löntagares betalande efter cours, hwilken ej dä blifwit remitterad, men Herr Landt Marskalken nu föreslog mättte öfwerlemnas liss Den 22 Junit - 7Z3 till Stats-Utskottet att derpå göra det afseende om. ständighekerna lillätaBifölls.
Grcfwe la Oaröie, ^acob, nxläste till prvtocollek följande:
Dä tära misiwäxt är och en ofta känd nöd i de fleste af Rikets provincec nästan ärligen päkalla Regeringens hjelp, dä denne äter med sä tiggängae och flcrefaldige behof lallan ser sig i ständ akt up« fylla hwad desi önskningar för lidande kräfmer, tror jag ulwägar böra ock kunna upsökas till desi ofhjclpande.
Andre länder haftva i lika omständigheter stadgat medel, hwilka, om de ej fullkomligen tipfylla hela hehoswet, åtminstone till betydelig del afhjelpa det onda, lätta bekymret för de lidande och lemna Regeringen en ruwäg att lindra och un» Lerstödja de landsorter i gemen, eller de behöfwan» de i synnerhet, hwilka antingen af en almän misiwäxt eller af särskilda tillfälligheter anropa desi bi ständ.
Sällan är den olyckan liinad an hela landet pä en gäng straffas med mitzwäxc, men ofta höres en och annan landsort med ffäl klaga öfwer en mindre lycklig äring; huru nödigt, huru billigt, alt de saknande wid dylikt tillfälle mätte wara försäkrade om hwad de till uppehälle och utsäde behöfwa, samt Staten wara i ständ att dem dermed bispringa; de medel Starswerkel ager alt wid dylike tillfällen anwända, aro dels med de grui dee som nu wid spannemäls upköp följas, för otillräcklige att kunna fylla behofwen, dels inträffar stundom klagan sä sent, att Kronan antingen ej mera kan 734 Den 22 Juni!. kan sä upköpa någon säd, eller ock nödgas taga den af speculanter. hwilka, utan afseende pä ken ringa summan för hwilken de af bchöfwande landtbrukare sig den tillhandlat, gäcka den allmänna nöden, och sälja till bfwerdrifwit pris samlade förräder, jag frägar: om wi ej böra wara betänkte att härutinnan söka underhjelpa Regeringens bekymmer, dä wi Med del samma winna öfwertygelsen att lindra mängdens behof och se en allmän wälmåga blifwa fruktan af en omsorg hwilken erhälles utan upoffcing med en rverkelig winst för de Mäst behöfwande jordägare, da de derigenom se sig i stand att
Med säkerhet kunna afsätta till ett högre pris sikt ringa förråd, och ej bebof, att om hösten offra ät egennytta» och winningslystnaden förstlingen af sin gröda mot en betalning som inom fä mänader knapt
Utgör hälften af hwad bonden om wären nödgas återköpa den samma spannemäl han i otid sedt sig twungen sälja, i osäkerhet om ej ett nedfallit pris möjeligen ännu mera Mlle nedsätta warder af det enda han lill silk och de sinäs underhäll har att afyttra.
Samma behof af hjelp, är äswen dä en eller annan landsort genom mindre tjenlig wäderlek widkännes foderbrist;- huru nyttigt om wiv elt Mera gynnsamt ar, genom stadgade författningar den åtgärd kunde tagss som, wid de sämre, försäkrade den behöfwande landtbrukaren om hjelp och undsättning, huru tillfredsställande att dertill medwerkat, och huru säll den Regering som säg sig j ständ man ästkad upoffring eller någon undersätes kostnad kunna i nödens stund bispringa bchofwet, och skörda tacksamhetens wälsignelftr för njurnr wälgerningar» Det Den 22 Juni!. 735
Det ar i detta afseende jag wagar för Ridderfkapet och Adeln framlägga följande förslag: 1:0 Hwarje helt mantal borde, da betydligare mitzwäxt ej ä det samma inträffat, mot nedanstäen» be wilker hälla kronan tillhanda Z tunna räg, j tunna korn r tunna hafre, 10 lisp. hö, och 20 lisp. halm. 2:0 Förhallnings fkyldighetey för mindre eller större hemmantal blir i samma proportion. g:o Denna spannemäl och detta foder bör hos jordägaren finnas för kronans räkning ifrån sädessch höbergningen till den r Maji päföljande äret. 4:0 Ehuru wihl qvantum af hwarvcra slags säd i l punkten är utsatt, bör dock förhållandet rättas efter det sädesslag som i hwarje ort mäst brukeligt är och beloppet derefter rälrks. 5:0 Will Kronan sig af dctze förräder begagna, bör, inom vswannämde dag, sadant genom Konungens Befallningshafwande i orten kungjordt blifwa, och contant betalning efter dec dä i hwarjr orr allmänt gängse pris till hivar och en jordägare erläggas i fall förrädet genast afhemtas; Meri, om det längre eller kortare lid skall för kronans räkning qvarligga, da äger säljaren att, mot säker borgen, betalningen lyfta samt detzutom wid framdeles skeende afhämtning en witz bestämd afgift af kronan för intorkning och magazinage beräknat ifrän d. i Maj till afhämmingsdagen. 6:0 Anser Kronan sig ej wara i behof afnämde förräder inom d. r
Maji har jordägaren rättighet a:t dem till hwem som hälst försälja - 7Z6
De», 22 Juntt.» 7:0
För hwarje jordägare bör wara rillätit atr inom länet ötwerenskomma em nämde spanncmäts förwarande eller lcfvercring med hwrm han will, mot Landshöfdingens päskrift och bifall, och blifwcr dä den, hwilken nämnde skyldighet sig iklädt, äfwen ensam pligtig alt answarg för upfyllandet deraf. 8:0
De flera Städer hwilka hofwa en betydelig jordrymd som de till sädes cultnr anwända, borde äfwen, i man af rymden, wara förpligrade, alt inom den här efwan för landet msatte tid och msk samma wilker, hälla Kongl. Mastt och Kronan tillhanda ett ivisit qvantum spannemäl.
Mitt ändamål härmed är, att Kronan skall alkid wara i ständ att disponera äfwen om cn eller annan provins skulle warit hemsökt af mitzwäxt eller den dermed sä ofta medföljande foderbrist en 120, L 150,000 tunnor spannemäl jemte ett 4 dubbelt amal hö och halm och dermed bispringa de behöfvande; jag känner nogsamt, alt egna imercstet för dem (om sadana stunas) hwilka winna wid allmän nöd, eller dem som ä laga inköpspris och stegrad försäljning samlat bekydetig förmögenhet pä olyckliga likars bekostnad, skall motarbeta ekt fönflag, som, om fölgden ej fullkomligen skulle upfylta hwad jag önskade, att någorlunda jemt pris ä spannemäl åtminstone skulle innan kort göra den fattigare delen af wära medborgare oberoende af någre spgnnemäls despoter och öka den tillglfwenhet för en Regering hwars förutseende omsorger förekom
Den lidandes bekymmer, försäkrade ten mistgynnade odlaren vin uppehälle för sig
Den 22 Junit ° 73? och sitt Ladugärd, samt hindrade hwad rru stundom ej kan förebyggas, brist a tjenlig säd wid säningS liden och foder för dest dragare wid den tid de för wärarberek äro för honom oumgängeligast.
Dä Regeringen naturligtwis ägde ark af kö» paren äierfä hwad han för säden urlagt, är jag öfwenygad akt den summa'
Spannemals
Directionen disponerar, är tillräckelig ja öfwerflödig til! detta ändamål; ett nytt anslag för ett redan belastadr Slatswerk, nya mlagor för redan starkt beffattade undersåtare behöswas ej, endast ett bättre an-» wändande af dem som redan agas, ctr gifwit bifall af medborgare art, till allmänt wäl, ärligen emot betalning hälla Kronan det ofwanstäende qvantum tillhanda.
Långt ifrän den förmätenhet akt tro detta förslag fullkomligt, eller ens hoppas, att icke af flera inom detta Ständ öfwenräffas, är del mine medbröderö mogna och räkkwisa bedömande det underkastas; med tacksamhet skola deremot grundeliga föreställningar emottagas och jag känna mig lycklig vin derigenom wunnits, om ej annai , åtminstone wäckelse för andra att inkomma med förslag mera tjenande till ändcnnälet, en allmän hjelp i allmän nöd, utan StatSwcrketS eller medborgares bettingande.
Jag fär anhalla om remch af detta memoria! till Oeconomra- och Beswärs-Urstkotket samt att jqg malte äga tillstånd, mitt yttrande med de öfrige re» spectivs Medständen communicera.
Remitterades till Allmänna Beswärs- och Oe-- ceuo första Del. N o 47» 7z8 Den 22 Junit. eonomiä Utskottet samt tilläts författaren att' med de öfrige respcctioe Stånden kommunicera.
Herr Lt^rnstsMz I.u6v'8i upläste ett sä lydande yttrande: Wälborne Herr Landt-Marskalk; sä ock Höglofl.
Ridderskapet och Adeln t
Dä widdén och mangfaldigheten as det högst wigtiga updrag som blifwit Kongl. Lag-CommirLen ansörtrodt, icke lärer medglswa den förhoppning, att. med frukterne af deh möda, snart se de brister i allmänna lagen Undanröjde, hwilka småningom uprunne ur förändrade inre statiliffe och oeconomi» ske omständigheter, afen stigande uplnSning anmärk» le, redan nog länge uthärdat erfarenhetens prof, för att icke i mänga fall päkalla en för allmänt gagn snar och kraftig hjelp; sä mä det icke söre» dräs mig, om, af sädana anledningar, jag wagar utbedja mig Herr Landt-Marskalkens samt Högloft.
Ridderskapet och Adelns upmärksamhek »vid ett ämne som af en wärd ledamot, i plenum den i6 dennes wäckt, likwal icke egcntcligen stäk i sam» »nanhang med innehållet af dest dä upläste och till Allmänna Beswärs och Oeconomiä-Ulskortet remitterade Memorial, angående den i flera afseende» högst skadeliga och beswärliga sängskjutssns nphäfwande, samt inrättande af fä kallade gens larmes till sängars wärd och förande.
Allmänna Lagen nri io Cap. §.
Balk. stadgar i 2 Mom. att den som ä flera ställen söröfwat enahanda mistgjernivg bör ä hivarde ra - Den 22 Junit.