Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Emedlertid och dä Utskottets Ledamöter härutinnan warit af olika tankar, och wid omröstningen, enligt hosgäende Protocolls-Utdrag af den 6 Julii, twä Ständ stadnat emot twä, äterstär endast för Utffottet at til Riksens Högloft.
Ständers Plena vfwerlemna denna frägas omedelbara afgörande.
Ständers pröfning fär Utskottet likaledes hemställa, buruwida de til Tryckfrihetens wärd framdeles förordnade Committerade böra ätnjuta nägot honorarium eller traktamente.
Utffottet, ej okunnigt om Statens inskränkta tilgängar, men tillika öfwertygadt om den redbara nytta bemälte Comiss inrättning ffall medföra, kan för sin del ej underlåta at tilstyrka ansiäcndet af et sädant arfwode, hwilket upgäen^e til en mättlig summa kunde anses som rn billig ersättning för en gagnande möda.
Slut - Den 8 Augusti. 777 Slutligen fär hos Riksens Högloft.
Ständer Utskottet förestä at de Revismer, som utses at emellan Riksdagarne gransta Stats WerkeLS, Banquens och Riksgälds Contoirets tilständ, mä i och för deras befattning erhålla fri skjuts est ter twänne hästar, samt twä Rd Banco i dagtraktamente, hwilket dock ej mä under resdagarne beräknas; och synas deHa utgifter, enligt förra bruker, böra af Banquen och Riksgälds Contoiret bestridas, jämt emellan dem fördelade.
Stockholm den s Augusti 1809. /t. Manncn/ieim. ^4. /. ^4. 6, H//r'ersw//>e. ^4. 6.
Männen. §. o. ^koc^ensknäin. <7an^ o. 9evsensre/n, t?an/ 6. /eonrtrn.
Daniel Dl-ensketn. /.
D. 6a/-n. tlanl 6nst.
L/oms. backens /son /stefen t.
Matts bernson, /"n /ansson.' g. O. Valerias.
Ständers (konstitutions - Utstötts Protocoll den 5 Julli 1809.
Herr Expeditions - Secreterare» Friherre LrrrpeMn, anmältes wara af Ämbets-göromäl hindrad at sig til detta sammanträde infinna.
S D. Hos Utstottet kom under öfwerwägande, huruwida bland de högre ämbetsmän, hwilka enligt 4i §. af den projecterade Rikdags Ord - 773 Den 8 Augusti.
Ordningen ej mä
Lillätas at personligen hafwa säte och stämma i Riksens Ständers Ulena eller Utskott, äfwen Justi tiä-Räden borde inbegripas; och inlemnade härwid Herr Biskopen Doctor von UosenstLln et sa lydande Memorial:
'Den rättighet at i allmänna^
Lagstiftningen samt i beskattmngsfrägors afgörande fa deltaga , bör wara lika'helig, som den är nyttig för hwarje medlem af staten.
Flera gängor hafwa detta Utskotts Ledamöter samfällt yttrat sin önskan at til åtnjutande af denna rättighet kunna förhjelpa äfwen wära hittills i detta afseende wanlottade Landsmän.
At pä mindre säkra grunder neka den samma ät ännu flere, synes räkt stridande mot de grundsattser som ledt wara öfwerläggningar och besiut.
Af detta och flere andra skäl, hade jag för min del önskat at inga Ämbetsmän, icke en gäng Ledamöterne af Stads-Rädet blifwit utestängde frän säte och stämma wid Riksdagar; men dä jag hörde innom Högloft.
Utskottet en afgjord pluralits mot denna tanka, wille jag icke/genom yttrande af Mjagtig öfwertygelse, förordsaka nägon tidsspillan, häldst jag dä ännu icke hade nog innom mig sjelf öfwerwägt alla dithörande skäl.
Nu deremot dä man äfwen will neka Justitiä - Röden deras Riksdagsmanna - rätt, synes mig fruktan för Ämbetsmans inflytelse wid Riksdagar drifwas längre än klokheten fordrar och billigheten medgifwer.
Justitiä-Räden deltaga, säger man, i sjelfwa tttöfningen af Kouunga-magten; de äro personligen underkastade Riksens Ständers pröfning af deras förhastande som Domare; de förklar - Den 8 Augnst!. 779 klaringar af Lagens mening samt de förslag til nya Lagar och Författningar, hwilka de tiistyrkt, stola unbergä Riksens Ständers granskning, och de böra i anseende til allt detta, icke fä wara Riksdagsman.
Det första af de§a skälen wägar jag alldeles neka.
JustitickRäden deltaga i min tanka ej i Konunga-magtens utöfning.
Maj:ts Magt at dämma i Juridiste Mäl utöfwas af honom sjelf genom de 2me röster Konungen i sin Högsta Domstol äger; och wid de tilfällen dä Konungen utöfwar sin rätt at göra Näd, ägaJustitiä - Räden blott den rätt at yttra sina tankar, icke den at besluta och afgöra i Konungens namn eller i Desi Höga Beslut deltaga.
Dä Justitiä ^
Rädns förhällande i allmänhet utaf en bertil af Riksens Ständer förordnad särskild Nämnd pröfwas, synes deras närwaro bland Riksens Ständer icke kunna blifwa för denna pröfning wädlig eller hinderlig.
Lem som för alla andra kan ju det stadgande som j slutet af denna §. finnes intagit, gälla; at nemligen: ingen af hwckken Riksens Ständer re.
Äf samma skäl borde ju eljest Riksens Ständers Justitiä - Ombudsman, Riksens Ständers Fullmägtige i Banquen och Riksgälds-Contoiret med mänga flere frän Riksdagar afhällas.
Desiutom, om äfwen fem Justitiä-Räder ägde säte och stämma pä Riddarhuset, bwilken skulle wäl kunna föreställa sig at desie fem Personer skulle kunna mot stäk och billighet, werka pä et helt Ständ, som bestär af flere hundrade?
Ännu mera. huru skulle de, just derigenom at de suto pä Riddarhuset, kunna anses äga nog inflytelse at 780 Den"8 Augustt. misileda de tre öfriga Ständen?
Förgäfwes nämner man deras rang och Domaremagti Nro Riksdagsmän nog swage at derigenom ffrämas eller nedtystas, sä är war frihet redan genom förstämde tänkesätt förlorad; sä bora Riksens Ständer ej längre anses såsom dest förfwar; sä kan det ock wara likgiltigt af hwilka klenmodiga och korttänkte flafwar nationen wid sä kallade Riksdagar föreställes.
Jag bör ursägtas dä jag hyser högre begrepp om en ädel nations representanter.
Samma ffäl torde arifes gälla i afseende pä Riksens Ständers öfwerläggningar öfwer de frägor om nya Lagar, samt om Förklaringar af Lagens mening, hwilka förut i Konungens Högsta Domstol förewarit.
Tilläggom at fä Riksdagsmän kunna förmodas skickligare at i Utskotten eller Ständernas öfwerläggningar uplysa, utreda, bestämma desia frägor , än just Herrar Justitiä Räden, som om dem bordt i förhand taga den närmaste kännedom
Har man ej wid alla wära Riksdagar, ^särdeles i Utskotten, erfarit werklig nytta af de Ämbetsmän, som i rädpläguingarne deltagit k
Med all den rena wälmening, med alla de wackra och nyttiga theoretista kundstaper mänge af wäre Riksdagsmän äga och wid öfwerläggningarne anwända, sä skulle föga til Statens bätnad uträttas af män, som saknads Äll Ämbetsmanna öfning och erfarenhet.
Äfwen Lesia egenskaper behöfwas hos de rädplägande, om befluten stola blifwa fullt sammanhängande och i w^rkstalligheten möjlige; och dä ingen lärer kunna falla pä den tanka at alla Ämbetsbeksman böra frän Riksdagar afwisas; bwarfore dä utesluta just sädane/hwilkas kundstaper, erfa - Dm 8 Augusti. 781 erfarenhet och ädagalagde redliga werksamhet redan uplyft dem til Statens högsta äreställen?
Den frugtan mängen hyser at friheten stall undergräfwas och Riksens Ständers beslut egenmagtigt ledas och förestafwas af betydande ämbetsmän, om de fä i öfwerläggningarne deltaga, torde sakna rigtig grund.
Anledning til denna farhäga hemtas frän förra Riksdagar ; men hurudan war Grundlagen dä, och hurudan hafwa wi den nu?
Swerige har warit styrdt af i sjclfwa werket, ehuru icke til namnet mwaldige Konungar.
Blott af dem hafwa alla Ämbetsman berott, och sjelfum Riksens Ständer ägde icke ens nägra säkra grundwglar för sina sä kallade rättigheter.
Annat är förhällandet nu.
— England frugtar icke sina Ämbetsmäns inflytelse.
Twart» om, man kan der icke wara betydande Ämbetsman, om man ej tillika är Parlaments Ledamot.
Wär frihet hwilar pä säkerheten at Riksens Ständer wid wista utsätta tider stola sammankomma; at de sjckäva beskatta sig och fordra redo för medlens an ändande; at Nationen äger Tryckfriheten försmckad i'Grundlagen ; och framför allt at Cwcriges Konung i anledning asalia desta omständigheter alltid stall'nödvändigt behöfwa Nationens karlek och förtroende.
Pä sädane Grundwalar äk Swenst manna säkerhet och Swensta folkets frihet bygd, och r Lagarne befästad.
Lätom ost icke af en orjgtig försigtighet söka omgifwa den med swage, för kloke bestut hinderlige och följaktligen i sjelfwa werket stadliga och förstörande förnmrar.
r > Jag 782 Den 8 Augusti.
Jag anhäller at detta mitt wördsamma yttrande mätte fä til Riksens Ständer ätfölja Högloft.
Utstottets Protokoll.
Härefter npläste Herr Profesiorn Doctor ^Vijkman följande
"Dä icke en Domare mä i annan Ratt än der ban redan dömt med samma mäl ä nyo som Domare sig befatta, anser jag äfwen detta bora lämpas til frägan om Justitia - Radens Riksdagsmanna rätt.
Mi Högsta Domstolen äro desta Herrar de som deltaga uti förklarings afgifwande pä inkomne förfrägningar om Lagens rätta mening, hwilka förklaringar gälla emellan Riksdagar, men kunna af Riksens Ständer sedan ogillas enligt 83 §. uti wär nya Constitution.
De stola säledes som Riksdagsmän ä nyo bedomina sine egne förut gifne yttranden tom Domare, sä framt de icke stola utwrsas frän bäde deliberation och votering wid flike förekommande mäl hos Ständerne.
Likasä stola de enligt samma Constitutions föregäende 87 §. börås och afgifwa sine yttranden öfwer de Lagfrägor Konungen i Räder will Riksens Ständer förelägga, och sedan säsom Ständs Ledamöter deltaga i befluten öfwer samma sak, om de icke äfwen dä stola befallas at som jäfwige taga afträde frän alla öfwerlägg»ingar häröfwer.
Dä uti Stats-RäbetnägreJustitiä-Ärender föredragas, böra, enligt samma Constitutions L6 L.
Ledamöter frän Högsta Domstolen tilkallas at Den 3 August?. 78Z at til Protocollet sine tankar afgifwa, hwilka Protocoll sedan kunna til Riksens Ständers granskning, enligt 107 §. i meranämnde Constitution, förekomma, och hwartil deste Herrar dä alla stola säsom jäfwiga bortgä eller som Riksdagsman och ostörde
Domare uti egne föregängne ätgärder deltaga.
Enligt samma Grundlags ioz §. kunna wid hwarje Riksdag 5 af deste Herrar, som för misstänka af wald eller oskicklighet förwerkat allmänna förtroendet, genom en ballotrring i en af Ständerne tilförordnad
Nämnd frän sine tjenster amoveras.
De kunna säledes säsom Riksdagsmän ännu mindre öfwcrwara flike hos Ständerne förekommande frägor eller i wal til Ledamöter til denna Nämnd deltaga.
Jag frägar, om sädant hända skulle, kunna de wäl sedermera den Riksdagen med heder biwista sammankomsterne bland ds Ständs Medlemmar, som förklarat dem sädane?
Böra de ock destförinnan wid samma Riksdag hafwa deltagit i Rikswärdande saker, dä de efterät och under loppet af Riksdagen blifwa förklarade för oskicklige eller owärdige allmänna förtroendet ?
Om de ock nu, säsom förenämndt är, sto, la uti wista frägor, säsom jäfwige taga afträ. de, kunna de icke likwäl säsom Nationens högre
Ämbetsmän hafwa en werksam inflptelse til tube - 784 Dett 8 Augnst:. bibehållande af et til äfwentyrs oförtjent förtroende; och wänne detta är nog försigtigt?
Jag ser intet förloras genom det dess i fräga svarande fä Ledamöter ej biwista Plena, i synnerhet i et af högt uplyste Personer sä talrikt Ständ som Högloft.
Ridderskapct och Adeln, och säledes ej nägon inconvenient af deras uteflutande, men wäl säsom redan nämnt pä motsatta sidan mänga swärigheter och stridigheter mot espriten af sjelfwa Constitutioncn, hwartil kommer at emellan frälse och ofrälse Justitiä-Näden ff-ulle upstä den ffillnad at den ena delen skulle äga en rättighet, som icke kan ut-- öfwas af den andre, dä i min tanka, i afseende ä rättigheter de alla böra wara lika qualifieerade, äfwensom en gifwen analogie synes wig i Iustitiä-Nädens uteslutande med det som af Utskottet är stadgadt för Stats-Räden.
Med Herr Profetzorn Doctor Wijkman, förenade sig Herr Bergö-Rädet von Ltockonsri-öm och Herr Ofwerste 8köl-wl),anä) hwarernot Herr Riddarhus - Secreterare» 8iivLi-8toips samt Herr Biffopen Doctor dloiäin instämde uti Herr Biffopen Doctor von UoLen8tejns öfwer frägan yttrade mening.
Til befluts fattande och dä Utskottets Herrar Ledamöter förmärktes wara af skiljaktiga tankar, företogs omröstning med flutna sedlar öfwer följande justerade proposition.
Den Den 8 Augnst!. 783 Den som bifaller Justitiä-Rädcns behörighet at äga tilträde med säte och stämma uir Riksens Ständers Plena och Utskott, skrifwer !
Den det ej will skrifwer rrr.j!
Sedlarne öpnades och befunnos wara gifve af Bonde-Ständet 3 Nej. af Borgare-Ständet likaledes Z Nej. af Preste-Ständet 2 Ja och et Nej, samt af Ridderskapet och Adeln z Ja och 2 Nej Och som säledeS wid omröstningen twa Ständ stadnat emot twä, sä skulle uti förslaget en dubbel härefter lämpad Z. införas och frägan hwarom skiljagtigbet yppats til Riksens Ständers afgörande in Plenis öfwerlemnas.
Ut supra. ln lläem ?rotocoll! P I).
Ständers Constitutions - Utskotts Protocoll, den 25 Julii 1809. S. D. Dä Utskottet nu war i begrepp at stadga sit beslut til hemställan öfwer ben wid nästledne
Sammanträde förehafde fräga om införande af samfält votering i Riksens Ständers Utskott, inlemnade Herr Bergs-Rädet vouLeockeuslröm et sä lydande
Dietamen:
"Efter den öfwertygelse jag fattat rörande det rättaste voteringssättet uti Riksens Ständers walda Utskott, Revisioner och Kerk, bör det werkställas gemensamt, utan Ständsfördelning, utaf alla Ledamöterne.
Min tanka härutinnan Andra Band. 99, io«. stöd. 786 Den 8 Augusti. stödjer sig wäsendtligen pä följande hufwudsakliga ffäl. 1:0 NL et sädant omröstningssätt ifrån äldsta tider, wid sä wäl wära E»fwer-Domstolar, der rättwuan ffipas, som alla Oeeonomiffa Werk och Rätter warit antagit och blifwit anstedt ledande til et det säkraste utrönande och bestämmande af sanning och rättwisa. 2:0
At äfwen wid wära fordna Riksdagar, dä Swea Konungar inkämtade folkets representanters tankar, pä et rum, ägde alla at pttra sig utan ätffilnad til Ständ; hwadan ock bestulen derwid utgingo frän samtliges omdöme; hwilket utgjorde rätta ut trycket af deras sammanstämmande tanka. 3:o
At ursprunget til det i sednare tider och hitintils utöfwade bruket af votering Ständswis i Utskotten troligen härleder sig ifrån 1626 ärs ClaMcation hos Ridderffapet och Adeln, hwaraf sedermera blifwit en följd och nödwändighet, at samma voterings sätt borde iagttagas innom Utskottet, sä wäl emellan Adels Clasierne, som de öfrige Ständen; och 4:0
At icke heller en votering p?r capikL af ofwanandragne ffäl, intil denna stund warit billig eller möjlig, dä Ridderffapet och Adeln med et dubbelt antal Ledamöter i sädant fall ffulle hafira tilegnats en betydlig öfwerwigt, swarande til twä femtedelar i stället för hwarje Ständ wid mälens afgörande.
Men om allt detta synes mycket tala för en allmän voterings införande och om de tilförene der - Den 8 Augusti. 727 deremot warande hinder nu mera lyckligen blifwit undanröjde; sä äterstärännu, medelst framställande af det ofullkomliga och swista wid omrösiningarne Ständs-wis at bewisa förmänen och rättwrsan af den gemensamma.
Den til stut bifogade tabellen utwisar huru olika voteringar Ständs-wis i Utskotten kunna utfalla; och ökas denna skilnad i samma förhällande svin Ledamöternas antal tillväxer.
Följande exempel mä anföras:
När Utskottet bestär af Tolf personer, kan den ena gängen nied 6 röster emot >, en pluralitet af tre Ständ upkomma; hwaremot i zure andra olika fall, med samma eller lika rösttal, Twänne Ständ blifwa emot bwarandra, äfwensom det samma inträffar i 2 ne händelser med 7 röster emot 5, och i en med 8 emot 4.
I Utskott med Sexton Ledamöter inträffar detta olika förhållande ännu oftare.
Med parla, vora erbällcs vä, likasom förut nämndt är,pluralit-, och i sure fall med 9 röster mot 7, samt i et med 10 mot 6 stadna twä Ständ emot hwarandra.
Ungefärligen lika förhäller det sig äfwen wid 20 personers omröstning; men alldratydeligast wisar sig denna owisthet, när et Utskott är sammanlack af 24 Ledamöter.
Pluralitet kan dä icke allenast upkomma när rösterne äro alldeles lika, utan äfwen dä invotera mot ri.
Och det, som är alldramärkwärdigast:
Twä Ständ kunna stadna emot hwarandra, ehuru i4, i5 ända til 16 votera emot 10, 9 eller 8; som will säga at en tredjedel kan komma at werka lika mycket til beflutet som twä tredjedelar af ds röstande Ledamöternes antal.
När 788 Den 8 August?.
När i sammanhang härmed öfwerwäges och antages, at alla Ledamöter i Utflotten tilsättas af lika magtägande hufwudmän : AL förtroende, bygdt pä den nogaste granskning, grundat walen :
Ät följagteligen personer med kika tänkesätt och lika rena afsigter böra supponeras komma deruti ; sä lärer icke heller nägot twifwel wara at ju öwar och en Ledamot bor fullkomligen til godo njuta hela sin rösträttighet; men som den ej kan äga rum sä länge ej voteringarne ffe per capit».
Utan oftast blifwa underkastade en werklig hazard och lemna et orätt och falskt resultat; sä styres jag helt och hältet i den öfwertpgelsen at allt hwad som afgöres sä wäl i Utffott, som Riksens Högloft.
Ständers sioner och Werk, endast med undantag förBanguens Styrelse, hwarest Ständernes belabeflutnings-rätt utöfwas, bör utrönas och bestämmas genom en förenad allmän öfwerläggning och. när sä fordras, äfweN medelst en gemensam omröstning.
Frägan äter angäendeen Ledamots utlottande trl en säker och gifiven pluralitets minnande wid voteringar i Utskotten sinner jag tjena til föga nyttaTy dä alltid et
Ständ derigenom förlorar en röst, som är obilligt, samt Protocollet i alla fall, särdeles i angelägna frågor, uplyser de ffiljagtige meningarne, hwaraf Ständerne äga at utwälja och antaga den rättaste; sä är det i sjelfwa merkel likgiltigt, om Utskottens yttrande, antingen i form af betänkande eller beledsagadt med et pä twänne lika talrika meningar grundadt flut, Lfwerlemnas til Ständens Plena/' Tabell Den 8 Au gustf. 78g Tabell öfwer omröstningar Ståndsvis i Mstotten.
Voterande för Ja.
Voterande för Nej. 1:0 ir Personers gtffott ,:o) 16 Personers Utssstt z:o) 22 Personers Utssott 4^) ,4 Personers Utffott Z Ä >3, S K !2 2 <-v 1 1 2 2 6 2 2 1 1 3 2 1 6 — 1 2 3 6 3 3 — 6 — 3 3 6 3 3 1 7 — 2 3 5 3 a 1 "7 1 2 2 5 3 3 1 1 8 - L 2 4 2 2 2 — 6 1 > I 3 6 4 4 4 1 1 10 3 3 6 3 1 1 9 1 3 3 7 4 4 1 — 9 — 3 4 7 3 3 2 — 8 1 1 2 4 » 5 2 2 14 — 3 3 g 4 Z 2 2 iZ 2 - 3 3 7 3 3 1 8 10 2 2 4 2 ro S 2 2 1 10 — Z 3 4 10 A 2 2 2 11 — Z 3 3 9 6 6 2 2 16 — - 4 4 .3 6 5 2 2 15 — 1 4 4 9 6 3 Z 2 14 — 3 3 4 10 4 4 4 12 2 2 6 12 6 3 2 >'— Z 4 4 1 I Dcref er Pttrade sig Herr Profesioren Doctor som föijer:
„För min del afstprker jag votering per ckpitL i Utstotten.
Jag tror at votermgar der böra werkställas i analogie med det sätt hwarpä ärenderne hos Utstötts-Ledamöternes prrnckpaler behandlas.
De äro fyra Ständ och^wart 790 Den 8 Augusti.
Ständ särskilt innom sig jakar eller förkastar Utskottens Betänkande».
Hwarföre stola dä ärenderne i Utskotten behandlas och beredas efter annan princip än i Ständen.
Hwarföre början af ärenderne efter annan princip än stulet ?
Äswcn efter denne Efprit werksiällas voteringar i det Utstött der Ledamöterne äga någon beslutande rättighet; hwarföre dä en olikhet i Riksens Ständers andra Utstött?
Wore alla Ständen tilsammans under et tak och der voterade per capUs,, skulle jag anse voteringar efter Ständ i Utskotten lika motsägande som jag nu anser votering p«r c-Lpits i Utskotten mot voteringar efter Stand in plenis.
En och samma ordning bör, i min tanka, pä alla ställen följas, och den ena rättas efter de andra.
Hwad jag tilstyrker är i min tanka också mera instämmande med sjelfwa Constrtutionen, som alltid och allestädes förutsätter och är grundad pä en organisation af Fyra Ständ och deras Ständwis widtagande beslut; Och et annat förbällande i Utskotten är säledcs mindre instämmande med Constrtutionen än det urgamla, hwarwid jag önskar förblifwa.
At wid
Domstolar saker afgöras efter plurimL vom, hörer ej hit; ty hos werkställande magten, som ej utgöres af nägra Ständ, kan ej annorlunda förhällas, och det är mycken skilnad emellan denna och Lagstiftande, dä den förra blott säsom
Ämbetsmän gör den sednares befallningar gällande, och hwarwid ej är fräga om nägon organisation.
Med Den 3 Augusti. 7kst
Med lika litet ffäl lärer kunna inwändas at fordom alla fyra Ständen moro tilhvpa i en klump, om jag sä mä säga.
De äro det icke nu, och mot den organisation, som nu genom Grundlagen hos osi är etablerad, kunna wi ej hämta skäl til et motsatt Riksdags-ärendcrnas afgörande, efter sättet at besluta dem wid Allhärjar-Tingen fordom, äfwensom det icke lärer wara Historice rigtigt at Ständs-fördelningen har sin origine frän Classisication pä Riddarhuset. Wid Revisioner i Riksens Ständers Banque och Riksgälds - Contoir hafwa äfwen alla voteringar blifwit werkstälde Ständs-wis, och kommer äfwen sä wäl derwid som wid StatsWerkets Revision hädanefter at pä samma sätt förhällas; allt motsägande et annat voteringssätt än det dermed instämmande i Utskotten, wid hwilkas betänkandens afgifwande således äfwen skulle komma at döljas af hwad tanke det eller det Ständet warit, om ej wid hwarje sak minoriteten skulle sammansätta sig til en corporation, som afgäfwe särskilt utlätande, det jag finner mycket mindre tjenligt.
Slutligen och dä Grundlagen för" öfrigt utstakar de fä fall i hwilka en votering per cLpit». är tilläten och mä werkställas, sä kan jag ej annat än just derigenom anse Ständsvotering i allt annat, efter sjelfwa Constitutionens hufwud, Esprit, anbefalld och at et deremot stridande förhällande til den grad rörer 792 Den F Ztugstk, sjelfwa denna Constitution, at ej en gäng mera än blott fräga om en sädan förändring kan wid denna Riksdag wara tilläten at wäckas och således, i min tanka, sä mycket mindre wara rigtigt at nu genast deremot fatta ct deciderande beslut.
Det är längt rfrän mig at af et etableradt voterings-sätt per cspita i Utssotten utan afseende pä Ständ hänföras til tankan af Sländs nplösning, samman.fläende och votering per cLxtta öfwerallt, såsom kullkastande hela Constikutionen; men jag will ej en gäng at genom nägon likhet härtil, medelst antagande af et vo, ierings-.sätt, motsägande Ständs representationen, någon sädan tanka hos nägon enda enffeld någonsin ens ssulle kunna upstiga."
Uti hwad Herr Profesioren Doctor Wijkm!rn sälunda anfört instämde til alla delar Herr Bissopen m. m.
Doctor Noräim Herr Riddarhus-Secreteraren Silverstolpe Upläste följande ej af honom författade tankar, men hwilka han önskade mätte för hans räkning i Protocvllet intagas.
"Är wäl den äberopade analogien emellan Ständens och Utskottens öfwerläggnings - och omröstnings - sätt fullkomligen rigtig?
Ständen öfwerlägga hwatt i sit ruin och de meddela hwarandra blott sina beslut.
Utt sina förhäl landen - Den 8 Augustt.
79Z landen kunna de ej anses blott som Lagstiftare hwilka öfwerse det hela, men som kämpar, hwilka frän hwar sin punct försmå ra sit mteresie.
Uti nödwandigheten at jämka sig efter de öfriga ligger bandet pä hwart och et, och i denna inbördes jämnkning ligger möjligheten af delresultat som kan blifwa enligt med allmänna miljan.
Men bör och kan förhällandet i Utskotten wara lika?
Hwad är deras andamäl?
Hwilket är deras öfwerläggnings - sätt ?
Utskottets ändamäl är at bereda ärendcrne.
Desi Utslag bör wara sä mpcket som möjligt följden af en kall och opartist granskning.
Latt och snart kan man inse det enstilta interesiet; bertil behöfwa Ständen ingen ledare- Ofwersig?
ten af det hela, utredandet af detaillerne, af deras sammanhang och större och mindre betydenhet, se der Utskottens göromäl.
Til besia fordras ingen Ständs - esprit, blott en allmän granskning, grundad pä uplpsning och billighet.
Derföre bör Utstötts-Ledamöternas antal wara inskränkt, pä det deras öfwerläggningar ej stola blifwa för widlyftiga.
Derföre är ocksä Utskottens öfwerläggnings - sätt af äldcr 0- lika emot Ständens; och förenade under et tak, äro Utskottens Ledamöter ärnade at i försonlighet och samdrägt utan omwäg meddela och emottaga uplysningar.
At häri wilja bibehälla en Esprit corp8 tvid omröstningen, som under vfwerläggningen ej gifwits, är snarare stötan - V 794 Den 8 Augusti. de än analogt med sakens natur och kan endast härledas fran de tider dä man trodde at hwarje anseende af företräde war en förmän, och utan at beräkna werkligheten, ansäg under sin wärdighet at öfwerlägga i likhet med dem, med hwilka man ändock hade enahanda rättigheter.
Mycket hafwa wi under detta Riksmöte hort talas om representationens ofullkomlighet och möjligheten at förbättra den.
Men förgäfwes stall man söka at häruti göra något framsteg, om man icke antager den grundsatts at representationen dä är fullkomlig, när den ger et resultat enligt med allmänna miljan.
Men denna, som äter, likasom begreppet om allmänt tväl, endast är en abstraction af alla enstiltes pä rigtigt omdöme af deras fördel grundade önskningar, kan ej nalkas til fullkomlighet, titan sä wida som Esprit äe corp.? är borta, och sä wida den enskilda miljan är uplyst.