Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dä dei är eii iväng, »ti vgrg delglriig i de Lrandstods-Löreningar, Dagen omtalar, men dei deremot beror ak Ilvars oell eng fria vilja, att ingä i andra lorsälrrings-anstalter, Iran dei ej vara billigt, att meddela eii 8iadgande, derigenom en 8ädan påföljd, som den nyssnämnde, möjligen inträffar.
Lättvisare oell mindre betungande vore dei, att ovilkorligen före8lrrifva, att de nuvarande
Lrandstods-köreningarne alivia uppböra oell all kastigbet ä landet inslrrikvas i Dänets Lrandstods-Lolag; men deremot möta doelr ganslra mänga beiänlrligbeier, såsom, bland annai, ait erfarenbeten ej ännu buunit fullt 8älrert pröfva fördelen af dessa Lolag, samt ait mangen är uppslrrämd frän inträdande deri ak de betydliga belopp, bvariill äb^ggnad, jemte lösegendom, ä en gärd Iran för8älrra8.
Dessuiom äro Lolagen inrättade endast för bestämd tid al merendel3 Lio är, oell ännu Iran anses ovisst, buruvida de bomma att, äfven ekter nämnds ,6 ^ ^.-o ^7. tid fortfara. ^ör min clel dion ju» derföre, utt, om nä»ot stucl^unde i umnet nu skull ifrä^ukommu, unnut icke don meddelas, un okvunnumnde, redun i en del ke^lementen delintliAu, utt
Lolu»et ökvertg»er drundstods-sk^ldiZketen mecl ätköljunde rutti^det för i Loluget inskrikvet dem mun.
-Knser mun sä dunt för dessa LoiuA alltför odiöst, mäste mun oell dekriu kommunen dun det nuvarande tvun»nu deltu»3ndet i drundstods-sk^Iditzketen, kvilket kunde ske Zenona utt t. ex. stud^u, utt, sä snsrt minst kulkvu sntulet sf kemmun, som dittills tilldort nä»on Lruudstods-I^örenin», in»ätt i länets LrundstodsLolu», e^er dettu LoluA, utt dos lläruds-kutten siä^rku up^käkvunde uf Lrundstods-förenin^en, dvilket dä, inom viss destumd tid oed elter derom i Körkorns weddelud underrättelse, dorcle ske.
Derigenom ilnZe demmunseAgrne kunskup om fördällundet ocd visste, dvurelter ole kade utt rätta si^, för utt, pä det Lutt de funno för siA lämpliAust, freda siz för päföljder uf eldskudu.
In fidem. a^re/z-ot. ^:o 37.
NV/ c/, r/ >5c/ot.
L/. 6 e. »r. XonZ/. /'/'o/io^rt/on tr'// /?r'^er§ meci Fc»>- kr?/ d^öz-o^c/nrnA om /oz^ e^ez- a/^dezrc/s /o> a^/mazrr öe/ro/,' 6r/^en Äoc^o/mL »5/oLr olen 22 I anledning uf kikets 8tänders, under den 23 8eptemder 1840, till Kon^l. l^Iuj:t sllätne underdäniZs skrifvelse, med förslug till I^örfsttninA i lrä»s derom, utt enskild e^unde rutt dör viks kör allmänna ändsmul, sr uf Lionel. lVluj:t, A6NOM MlliAt svur ä kiks-8ulell den 10 duni 1841 förklurudt, 3et I^onZl.
Uaj:t godkände den l I^örsIuZet uttryckts Arundsutts, desto delare, som flere redun Zikns lugstudZSnden, ocd deridlund föreskriften i 25 6sp. 1 § L^AAnin^u-Luiken, utt till ullman vu^ kä tuZus ds e^or, som möts oek föreligg, dvilu pä summa ^rund, kvilken clessutom i ls^skipnin»en Zjort si^ fällande skven kör umira kull, om k vilks nä^on uttr^ckli^ föreskrift Long/.
L--c//ga prop0L!t/tron, L.o Z7. -7 föreskrift i Isg oell törtsttningsr ieke förekommer, mea stt lionel. !^gj:t likväl funnit anmärkts brister i vissa delar st förslaget bindra detsammss sutsgande.
I§u bsr Longi.
I^sj:t, under fästad uppwärkssmbet pä trägans vigt för det sllmänns, samt dä saknaden st bestämds oeb tillräekligen omfattande lsgbud bärutinnan medkort betydliga olägenbeter genom binder, uppebäll ooli osäkerbet vid utförande st liera nyttig» företag, tunnit ärendet böra komma under törnysdt öfvervägande; dervid, i butvudsaklig öfverensstämmelse med Likets 8täuders otvsnberörds, vid törrs Riksdagen stgitne, korslag, men under isgttsgande sk den närmare utveckling bärat, som sakens beskaltenbet s^nes päkalla, oell med tillämpning, bvad Lompromiss-rätt, lör ersättningars bestämmande angar, sk de 1öre8kritter, 80m tör8lgget till allmän Livil-Kag i Lättegängs-Lslkens 28:de Lapitel, om 8er8kild N-j^md, innebälier, Longi.
IVIaj:t, etter Idögste Domstolens oell 8tat8-Lädel8 börande, siik sätt närlagde Drotoeoll utvisa, beslutat, till Likets 8tänders antagande, bärmedelst i ljäder töreslä, att» med ändring st de ej mindre i 25 llapitlet 1 § L^ggninga-Lalken, sädan den I^der i förordningen den 19 februari 1824, än oek uti Longi.
Lungörelsen den 9 lVlsrs 8smms sr, i stseende pä vägsnläggningsr gikne töre8krikter, efterföljande stsdgsnden meddel«8. § 1.
Der Lenungen prötvar nödigt, stt jord eller lägenbet, 80m en8kild msn, menigbet eller inrättning tillhörer, begagnas 8ksll, antingen till kllKet8 tör8vsr, till allmän väg, bro, bamn eller lastningsplats, till torg eller gata i 8tsd, till uttappning eller 8änkning st sjö, till 8trömren8ning, tarled eller snnsn vattenledning, till sllmän byggnad, eller till snnst allmänt bebot, vare egsre pligtig stt atstä, bvsd tor ändamälet tordrs8; njute doek den, som bäiigenom 8ksds lider, ersättning derföre, till tulls värdet, ocb bsltten derutöfver, der ej parterne om andrs villkor vämjas. framställes om vi88 ersättning anbud trän ens 8idsn, oeb sntsg68 det ä den sndrs; vare den öfverenskommelse gällande, ända stt serskild stbsndling ieke blifvit uppiättad.
Län ej öfverenskommelse trädas om ersättningen, ds skall trsgsn bärom prötvas sk serskild l>jämnd, som vid Dnder-Lätt l den ort, der jorden eller lägenbeten ligger, tillsättes, pä sätt bär nedan stsdgss; doek gange beslutet om jordens eller lägenbetens användande, B r/t.
N// /?. öV. /'rot. r >5-rm/., / 5 3 ,8 ^-rc//Z<r /'ropo^rNocr > ^.o ^7. utun binäer ak ei8ällning8frugan, i verlt8lälligbel, när Konungen clet nödigt önner. § 2.
6öre8 bv8 lien i H 1 nämncle Ilnller-kält 8!l>i5i.IiA 3N8öicning om 861'- 8li>lclu ^gni,^tj6N8 lil^ättaNlle, oell vi8ur 8Öli3NlieN , ull konungen gocillänt bebofvel uf jorclen8 eliel- Iugenbelen8 uf8täencle» 8aml ull lilien derföre genom
Konungen8 förorclnuncle eliel- purterne8 öfveren8lcommel8e blifvit beLtämli, utfärcle kullen 8lämning pä egare oell unliru, 8vm uppgifvu8 i 8alcen batvu liei. källen förun8lalle jemväl, alt, lili unclerrätteke 5ö>- inleelcning8bufvare oell möjligen vuruncle okände eller ielie uppgitne rull8egare, lillen för 8renclel8 föreluguncle vurcler, 8u väl fiän precli^tolen i 8oelinen, cler fu8ligbelen är belägen, 80m oelr genom Allmänna 1 iclningsrne knngjorcl trenne gänger, 8>8lu fängen mi»8l tjorlon clagur töre lien ligg, hvilken lili 8aken8 föreluguncle är ul8alt. dorclei>8 eller lägenhetens egure, clä lian böre8, vare 8k^iclig ull bo8 källen i änciumul ut i»8lämning uppgifva lien, 8ow, i un8eenlie lili n^lljancte räll, mect honom <iel i 8uken bäfver, vili äfventyr, 80m i ^ 24 8taclgu8.
Innan lVäm nelen 8ätl68, 8kuII bo8 källen iörele8 bevi8 clerom, buruviliu jorden eller iägenbelen är mecl inleekning be8värscl, 8aml mecl iagttaguncle uf ullwän rältegäng8orlining» iiurlerne Iemnu8 tillfälle ull, i lräga om er8ällningen8 belopp, utveckla cleru8 talan. § 3.
"kill 86i8ililliu
Nämnden 8kaII bvurcieru parten förelä 8ex män; utdem vulje vederparlen 4 re. källen namne oell bie män; oell väijen parle, ne gemen8uml en ut clem. kunna cle ej om valet 8ämja8, 8kilje lotten elem emellun.
Oe 8ju, 80m 8ä ulsecille blifvit, 8kola Nämnden utgöra. § 4. Xro 5 nägoncleru sidan flere, 80m clei i saken bufva, oeb kunna lis ej 8ämju8 om förslaget, gifve bvarcleru upp en mun till Nämnden: gur ej unlutel clä till sex; gifven lie ytterligare upp en bvurcleru; gär antalet olver sex, vurcle del genom lottning minskadl: 8ämju8 lie ej om valet blanct clem, 8om ä anciru 8iclun foiesläs, vurcle oell clä genom lottning uti önell, hvilka biunci desse i Nämnden skola ingä. /lociF/.
A/a/ir ?ro/ic>5Nro,r , Htc> A7. »9 § 5.
Ilteklikver part utan förfall, kä lian till val »5 I^amnk kallak varit, eller finnes l^ämnkens beslut
Irunna verka pä kränvaranke inteekninFskafvares ratt; görs katten förslag i lians ställe, samt om rättsegarne tlere äro, ett förslag i Keras ställe; oek varrle genom lottningut rönkt, kvilkailVLmnken ingä slrola blancl riem, som 5 anrlrs sikan föresläs; samma lag vars, eler part k rager sig eljest unclan att förslag eller val till IMmnk görg. lannes annan, clen ker kel i saken kafver mek konom, som uteblikvit eller sig unkankragit, vare ket förslag eller val, som af clen färre göres, för baka gällancle, koek kör alltici för inteekningskakvare förslag ak katten Förås, i ket kall, kvarom n^ss ar stakgakt. § 6.
6äres jäf emot clen, som söresläs att i serslrilcl
IVämnk sitta, eller emot ken, som ak katten clertill näwnes, prä/ve clet kätten. § 7- käk emot clen, som till leclamot i serslrilcls l^ämnken utses, gro: om kan ej kvllt tjugufem är; om kan stär unker annans mälsmansksp, eller unker nägonkera partens kuskonkevälke; om lian, säsom allmän embetseller tjensteman, unker nägonkera partens förmanskap
Ivker; om kan är mek nägonkera parten i ken skaldskap eller ket svägerlag, som, enligt 1K
Lapitlet 1 ^ kättegängs-kalken, utgör jäk emot Domare; om kan sjelf, eller nägon, som mek konom i säkant sk^lkskaps- eller svägerlags-förbällanke är, eger i saken kel, eller kan nägon synnerlig n^tta eller skaka kerak vänta; om kan mek nägonkera parten uppenkar ovän är, eller i oakgjork kelo ligger; om lian begätt krott, som vantrejk mek förer.
Den, som vik
Iläraks-kätt till stänkiga l^ämnken körer, mä i serskilka l^ämnken inväljas, änkä att lian förut saken ölvervarit.
Dgs oek sekan att i stänkiga l^ämnken sitta, när saken vik kätten ytterligare förekommer, men ej skall Domare i ken kätt, ker l^ämnken sättes, keri inväljis. §8. komma parterns ä ömse siker öfverens om val af serskilk l^ämnk; Kä skall ken utgöras ak ks män, som valke blifvit, utan att sä körlares, som 20 ^0/rZ§.
Mk/.-is ^ ^.o Z7. i § 3 stadgadt 8r.
Oarterne egen, i lk^ kall, älven all större elter mindre, dook gillis ojemnl, antal lill Nämnd välja. § 9.
Os män, som lill Nämnd valde klikvil, skola ak källen kallas all ä viss dag siA infinna, der de ej genast tillstädes äro; oell vardén vid kallelsen erinrade om elen päköljd kor körkallolösl uteklikvands, kvarom i 10 § stagas. § 10 Oen, som kor längre kort, än k^ra mil krän del ställe, der källen siller, eller är olver sextio är gammal, vare ej skyldig all i serskild Nämnd deltaga.
Oj wä eljest nägon, som till serskild Nämnd kallad varder, draga sig, ulan laga körkall, del körtroende undan.
8ker del, kakve källen magt genom vile lillkälla konom all sig inkinna, eller gange, om nägondera partén sä ^rkar, ekler lk^ i § 11 sögs; ersälle ook kan, som uteklikvit, de kostnader, kvilka kör källen, parterne ook de ökriga män i Nämnden ak uppekällel vällas.
Oag samma vare, om nägon ak Nämnden eljest okekörigen uppekäller mälels prökning oek derigenom kostnad eller körlusl annan tillskyndar. § 11- Oinnes nägon, som kallad varder, ak lagg körkall kindrad altiNamnden sitta; gikve der källen tillkänna, ^ir kan kland dem, som parterne valt; gikve den parl, som konom köreslagit, upp tvänne andre i kaus ställe, ook välje vederparten en ak dem.
Xr kan ak källen utsedd, nämne källen andra, kland kvilka parterne välja mä, ekler tk^ i § 3 sägs. § 12.
När fulltalig
Nämnd lillslädeskowmit, skall den inkör källen denna ed svära:
"dag lokvar vok svär vid Oud ook kans Heliga Ovangelium, all jag, ulan väld oek wannawän, ekler milt kasta körständ oek samvete skall den pröfning verkställa, kvartill jag nu kallad klikvit, sä sannl mig
Oud kjelpe till lik ook själ." Lo/rZ^. , /k: o Z7. § 13. l>su är eä svuren, som i ^ 12 säges; 6L skall vomkakvanäen eiler kattens Orclköran6e underrätta Mmn6en om clet ämne, som i kraga är, ock om kvacl till l^äwnclens pröfning körer; lemne ock till lXämnclen cle kancllingar, parterne ingikvit. 8s6an trääe lVämnclen tillsamman', välje inom sig en Orclköranlle oell öfverlöpe inom lockta clörrar om clet keslut, 80m lättås skall. § 14. l^ämnclen uppskatte i penningar, sa väl jorden eller lsgenketen, efter lless rätta värcle för egaren, som ock serskildt lien skalla, annan än egaren, genom joräens eller lägenketens akstaen6e, liller; allt mecl akseemle pä ti6en för afträclanäet, ock mecl uttr^ckeligt tillägg ak elen korköjning, kvarniecl, enligt ^ 1, ersättningen utgä kör.
Xr kraga om flere lägenketer, som tillköra ssrskilcla egare, varcie ersättningen kestämcl serskilclt för kvarclera. § 15. ^nser Mmnäen nöäigt att, innan kukvuäsakligt Keslut kattas, parterne ytterligare kora, närmare unäerrättelser i saken inkorära eller s^n kalla, ege 6er rätt clertill. § 16- Ilvacl lie fleste i Nämnden säga, galle kör Nämnäens keslut. § 17. vä l^ämnöens keslut kattaclt är, late Oräloranclen clet upptecknas ocll . ak Mmnöen unclerskrikvas, ock lemne clet seäan till katten eller, pa lan6et, till vomkakvanclen. vj skall Zerviä kungöras, kuru l^ämnclen inom sig röstat; ej eller skola skälen kör keslutet uppgifvas. § 18. 8e6an Mmnäens keslut sa aklemnaät är, som i § 17 sägs. late katten clet i sitt protocoll inköras ock kungöre <1et kör parterne, eller gikve 6et till elem ut ekter anslag. 22 ^.o ^7. L 19 Hvad Nämnden beslutat, skall till efterrättelse Iän<!a. bij mä i Nämndens beslut ändring nägorstädes sökas.
Der sä bän<la skulle, att Nämnden satte ut väldet bögre, än »k ersättningstagande ^rkadt, eller lägre, än ak ersättningsskvldig medgilvet varit, gälle dock beslutet, livad desse personers rätt angär, ieke i det, som strider emot darris äsämjande. § 20.
Vill egare al jorden eller lägenbeten klaga derökver, att brin ieke varit i mälet stämd, eller vill simrin klaga, pa den grund, att ärendet icke blifvit, enligt 1 frän Ib edikstolen eller genom allmänna didningarne rätteligen kungjordt, eller vill någon klaga olver Ilättens profning af jäk emot den, som i Nämnden sutit, eller pästär någon eljest, att vid Nämndens sättande ej sä tillgått, som nu koreskrilvet är; den Isian mä, sedan Nämndens beslut är, elter 18 H, parterna meddeladt, i klol-klätten sörås, genom besvär inom den tid, som i 25 Oap. 5 § klättegängs-balken sägs.
Varder den talan gillad; ko, lalle all verkan al Nämndens beslut, sa vidt det pä klagandens rätt verkar, ocb lorordne klol-klätten, att
Nämnd ä n^o sättas skall.
Dj mä klol-klätten till profning upptaga jäs, som icke vid Underrätten ^ppadt varit, innan Nämnden sitt beslut gas.
Olver kkol-klättens beslut mä klagan lorås, i den ordning, 30 Oapitlet 18 H klättegängs-Lalken löreski ilver. § 21.
Var pait lrän klätten borta, när Nämnden valdes, oell vill ban sedan visa, att ban dä bade laga sörfall, ocb att ban ej kunde gilva det klätten tillkänna, stände bonom fritt att, inom en manad derefter, ä sin vederpart tili samma kätt uttaga stämning; gitter ban, sedan sä stämdt är, bevisningen fullgöra; förkalle Nämndens beslut, sa vidt det pä kärandens rätt verkar ocb late klätten Nämnd ä n^o väljas. § 22. 8kulle någon, som i serskild Nämnd sutit, vilja betalning derför taga, da mä ban bos klätten det anmäla, ocb lägge klätten bonom till sä mycket, som emot bans verkliga kostnad lör den förrättning svara kan.
Den ersättning skall gäldas, pä >-ätt i § 26 foreskrilves. ^ ^.o .?7- 23 §. 23. lifter det, genom trälbud öfverenskommelse eller serskilda Nämndens, s>ä sätt I 18 sugs, ^urterne meddelade beslut, ersättningsbeIos)s,et bestämdt blifvit, bora, inom en munud, sä vid-, jorden eller lägenheten redun ur ulträ<ld, medlen till den, 8o,n vederbör, utgilvus eller bos konungens Lefulluingsbafvunde nedsättas. Xr icke jorden ellsi- lägenheten redun afträdd, vare den, 8vm användandet ^rkat, skyldig utt, inom den tor gstrudandet utsatta tid, medlen utgifva eller nedsätta, ester hvad nu ssgdt är, eller ock, dere8t summa yrkande nedlägges, härom, inom sex veckor, ifräu det lXämndens beslut mecldelades, men inom aftrudestiden, ilerest den förr infaller, gifvs veder^arten bevislig underrättelse, eller ock inlewnu skriftelig anmälan till hätlen eiler Oomhafvundeu; och skall, sä snart betulning eller nedsättning uf belo^svet inom stadgad tid skett, veilerborunde hafva rättighet att, utan hillder af talan, som efter 20 och 2! förås kun, joiden eller lägenheten genast tillträdu.
Intecknsd fordran varde frän den ersättning, sorn jordens eller lägenhetens egare tillkommer, aldragen och, inom den för betalningen salunda bestämde tid, serskildt erlagd till fordi ingsegaren, eller nedsatt bos konungens Lefallniugsbafvande, med utläst ränte, beiäknad till denna tids utgäng. koidrojes utöfver nämnde tid betalniugen, ocli lier ej oberoende derus blifvit om verkställighet forordnudt uf konungen , elter bvud i 1 sagdt är, du skull, i händelse nägon till ersättni>ig eller betulning beiättigad det ^rkar, träguu om inlösande uf huns lätt vuru för den guilgen löifallen och unkommu ^>u n^ ^löfning. §- 24.
Hista egure, inteckilingsliafvure eller undra om bättre rutt till bvud s:eom ersättning eller betalning utgifvus bör; derom mu tulan serskildt i lags ordning utföras.
Ilppstär bos hätten truga om lyftning; ege hätten derom forordna, efter tb^ som skäligt gröfva-. 8ädun tvist mä ej göra u^- ^eliull i rättegäng om skadeståndets bestäinmuncle, utun varde, när den, i sammaubaug härmed, uppstär, hänvist till serskildt utförande; och ege förthy hätten, der sä erfordrus, vid vul uf lXämnd, görs förslug i de tvistandes ställe, siu sätt i H. 5 ssg,It är.
Ilar egure underlåtit utt hos hätten, susom H. 2 bjuder, i ändumäl uf instämning, utgifva den, som, i unseende till nyttjande rutt, n,cd honom clel i suken liafver; vare egaren skvldig utt, elter hättens bedröfvande, bulla sädan med^ait skadeslös; dock utun den förhöjning, hvarom ofvan studgus. 24 /^ o >?/. § 25.
Vsr6er, pä frunck sk clenns körksltninA, jorcl eller IsAerrlred 8l^e1is6 > ocl, upp8lär krä^s, om oelr i livsä mon Arnn6rsnls eller' snärs silwanus 8>r> IiliAireter börs viclläös clen sk8läääs eller ^vsrvsrsnäe 6elen, Zän^s meck pidkuin§en clerak, ekler Irvsä om 8lisllIsMnili§ i sllmäntied 8tsä^säl linnes. § 2b. ^ll unll6r8ölining8- oclr rsllk>ZänZ8li08lns6, 80M körorsslrss sk vselit krs^s om joräs eller lsAenIrets snvän6sn6e kör okvsnkerörcte sllmsnns snäamäl, skall clen, krvillien snvsnclsn6el lseAsr, enssm vräliännss.
Ivisl tisrom skall sk kullen prökvss. § 27.
Om snärin^ eller ulrrkiiin^ sk Vsllenverk, 8om Fenom uppäswninZ slrsäs jorcl eller lnnclrs 6ess ocllrn^, sr serslriläl slsäAsclt.
Del sr I^onZI.
Usj:l8 sksiZt sll, ^enom serskilcl lVsäi^ I^äi ksllnin», ! cle» orclninA, 89 § keAsrinAS-l^ormen slsä^sr, wecläels cle nsrmsre köresliiikler, snAsenäe kiillrörsncle srenclens l>elrsn6IrnA, lrvillis linnas vsrs sk lieliokvel päksllscle; oelr XonAl. lVIsjil kärlilikver kikels 8lsn6er mecl sll Ivongl. l^äcl vell Vnuesl slsäse vslbevszen.
8loolikloIm8 8Ioll clen 22 ^nAusli 1844. 08 k. H. 6^//e?r/ccc«/. a/ /^oloeo/ZeL 6/ve,' /^///cv-^enc/en^ r'n/v> c/en 22 ,§^^. l^srvsrsncle:
Ilsns lixeellence ^uslilia:-8l3l8-Nini8lern, Herr I?r!llerre 6/Z/en^aa/^
Ilsns lixeellenee 8tÄls-^Iinislern kör Illrikes Xrenclens, Herr 1'rilrerre//rr-s/ 8lsl8- ^ 7V.-0 Z7. 8lets-kääen: krilierre ^ae/ -vo/r //o/^^ern^ krilrerre /^s^>o?r ^ krilierre ^Vo^/sn/a/^ ^rVfns^toZ/is^ krilierre L/Z/eng^anae.
Hens kxeellenoe Iler? ^ustiliM^lats-Ninistern anmälte i un6er6enigliet korslag lill Neclig proposition till kilrets 8täncler, engeen6e jor6Z Eller legenliets skträdencle för allmänt treliof, liveröfver Högste
Domstolen efgifvit unclerclänigt utletenrle, cleruti Dögste Domstolen förlilaret sig, för sin <lel, ielie finne något emot ifregaverenäe försleg ett erinre. p-ppe 8lel8-keäel8 uncler6enige tillst^rlren^e, läcktes kongl. lVIept befalla, ett, i enligliet meä berörrle förslag, skulle till kikets 8länc1sr ellätas lXäclig proposition, se6an elen samme finnes tletta protoeoll bilag6. källeliden utclreget, betsar kx oMeio, 6. /ia?nöe^A-. af /'/o^ooo^s^ öfve/' /rt?//ee «rr Lo^° Mr/.-^ //0A5/L
Dambro/ c/err 26 /c?^. l^ärvaran6s:
Fuslilige-keäen: 7H6m/^an^s>r, Lao^ma/r, Orefve äparz-s oeli af /?o/s'n. kevi8ion8-86er6t6reren i^/e^anc/e^otr färeärog i un6sr6änig!iet kongl.
Uapls l^ääiga kemiss ef 6en 10 i clenna mana6, li varigenom kongl, klept, /?<?,.
E A. »5t. kror. r , 5 ^e/r. 4 ^o/rZ/.
Mr/.r§ /^'0 F/. i än3amäl alt akläta Nz<lj^ Oroposilion till kikel8 nu fäi83ml3cle 8läncler, inkorclrat Oög8le Oom8loIell8 unclercläniga ullätgncle öfver följande: "Kongl. Uaj:l8 Mdigs Oropo8ilion till Kikel8 8länder, med for8lag ditt författning om jor38 eller lägenbet8 slkläencle för allmänt bebok; Oikven 8toekbolm8 8Ioll clen 1844.
I anledning sk lliksta 8länder8 under den 23 8eplewber 1840 lill Kongl. lV!aj:t aklälna unclerdäniga 8krifvel86, med fö,8lag lill förkallning i krägs derom, all en8kildl egande rall bör vika för allmänna änclsmäl, är sk Kongl. l>laj:t, genom lXäcligt 8var ä bik88sien den 10 duni 1841, för lilaraclt, del Kongl. l^lapt goclkände clen i körhgel ullr^ckla gruncl83ti8, de8lobeIdre, 8om klera reclan gikna Iag8t3clganden, oeb deribland fore8kriflen i 25 Lsp. 1 §.
L^ggninga-Lalken, stl lill allmän väg ka l3g38 de egor, 80m mota oeb föreligga, brila pä 8smma grund, bvilken cie8sulOln i Isggkipniiigen gjort 8ig gällande, äfven för ancira kall, om bvilka nägon ullr^eklig lorehill i lag oell författningar icke förekommer; men all Kongl. iV1aj:t likväl kunnil anmärkta briger i vi§8a clelar sk körfågel bindra del8amma8 antagande."
"l^u bar Ron»!.
Naj:l, under fä8lad uppmärkgambst pä frägan8 vint' för clel allmänna 8smt dä 8aknaden ak begrunda oclr tillraekligen omkattancle lagbud liärutinnan medkört betydliga olägenbeler, genom binder, uppebäll oell 08äkerirsl vick utkörande af llera n^lliga foretag, funnit ärendet böra komma uncler körn^adt öfvervägande, clervicl i bukvudaaklig öfverel>8- 8lämmel8e mecl kikel8 8tänder8 okvanberörde, viel förra Riksdagen »kgikna, fär8lag, men» uncler iagllagande af clen närmare utveckling bäraf, 80m saKen8 beskaklenbet s^nes päkalla» oekr mecl tillämpning, lrvacl LowpromissRätl, för ersättningars bestämmande, angar, ak cle föreskrifter, 80m förslaget till Allmän Livil-Öag i kätlegängs-Lalkens 28 Lap., om serskild lXäinncl, innebäller, Kongl. Naj:l, ekler blögste Oomstolens oelr 8!3ts-kädet8 bärande, pä 8äll närlagcle Orotoeoll ulvi8g» beslutat, lill Rikets 8länc1er8 ant3ga»cle, bärmedelst i lVäder köre8lä, alt, mecl änclring ak de ej minclre i 25 Lap. 1 §- R^ggninga-Lalken, sadan clen l^cler i Kö,ordningen clen 19 februari 1824, än oek uti Kongl. Kungörelsen clen 9 klars 8amma är, i afseende pä vaganläggningar, gikue före8krikler, eklerföljancle 8l3ciganclen malle meddelas: §.1. "Oer Konungen prökvar nöcligt, all jord eller lägenbet, 8om enskild KonZ/. ^o Z7. 27 Mäll, meniglret eller inrättning tilllrörer, lregggnas skäll, äntingen till klikets torsvsr, till »Ilmän väg eiler k»o, till torg eller gät» i ställ, till uttäppning eller säiiknig sk sjö till strömrensning, kärlek eller anns» Vättenle3ning, till sllmän Ir^ggnä6, eller till 6^Iikt ällmänt trelrok, väre egäre pligtig stt äkstä, Iiväll kor äNlläMälet kor6r»s; njöte ltoek ilen, som lrärigsnom skäll» liller, ersättning clei kör till sullä virrtet oell liälkten 3eiutökver.
Krsmställes om viss ersättning gullmi krän en» sillän, oell sntäges llet 5 <ken änclr»; vsrs 6en ökverenskomwelss gällsnäs.
Ksn ej ökverenskommelse trälkks om er»3ttni> »en, clä skäl! krägäir lrärom prökväs äk serskilä l^ämncl, som vill IIncler-llätt, i lien ort, lier jorelen eller lägenlreten ligger, tillsättes, slä sätt Irär imtlän städgä.s; äock gängs lreslutet om joräens ellsi' lägenlretens snvänääirlie utsn lrincler äk ersättniugskrägän, i ve, kställiglret, när konungen etet nölligt tinner." § 2.
"Oöres
Iros clen i 1 nämncl» klncler-klätt skriktlig gnsökning om serskilää l^ämnclens tillsättäircle, oell vissr sökänllen, »tt konungen goclkänt kreirokvet sk jorclens eller lägenlretens skstäsiräe, ssmt stt ticleir clerkör, geirom Konungens förorlinäNlie eller psrternss ökverenskommelse, lolikvit lrestämä; utkäräe klitten stämning pä egäre oell gnclrä, som uppgikvss i Sällen lr.rkvs lisl. klätten körsnstälte jemväl, att, till unclei rättelse tor inteekningslräkvare oell möjligen vsrsnlke okäncke eller icke uppgikne rättsegäre, tillen tor ärenclets köretäggnlle vsräer, sä väl krän prellillstolen i socknen, lier kgstiglreten är ilelägen, som oell genom sllmänng ticlningärne, kungjorcl trenne gänger, sist» gängen minst fjorton ciägsr körs elen <l»g, lrvilken till sskens köretggäncle är ulsstt. jorclens eller lägenlretens egäre, ää llän liöres, vsre skallig ätt iros klätten, i änclämäl äk instämning, uppgikvs lien, som, i gnssencls till n^ ttjänclerätt, ms cl Ironom äel i sällen Iläkver, vilt äfventyr, som i H 24 ställggs.
Innän lXämnclen sättes, skäll iros klätten köretes lrevis llerom, lruruvillä jorclen eller lägenlreten är meck inteckning Iresvärscl, ssmt, meri iägttägsncle sk »llmän rättegäirgsorclning, psrterne lemnäs tillkälle ätt, i träg» om ersättningens krelopp, utveckla lleräs tslän." § 3.