Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Oxenstjerna har yttrat, att ledamöterna inom nämnde Direkt, icke hafva intresse för denna angelägenhet; jag tror deremot, att detta intresse finnes i hög grad hos den nuv;de Riddarh.Direktm, och att således dess ledamöter sjelfva bäst kunna afgöra antingen de vilja utse en Komité af främmande personer eller inom sig sjelfva, och, ehuru jag icke vågar föreslå honom, finnes dock här en person nära till hands och hvilken jag tror är ganska lämplig för denna sak.
Jag får fördenskull fortfara i min anhållan, att till Riddarh.-
Direktms förfogande måtte för det ifrågasatta ändamålet ställas den begärda summan af 400 Rdr Bko.
Den 13 Maj e. m. 333 Frih.
Oxenstjernas yttrande ber jag att få erinra derom, att i min motion står icke någonting som antyder att den ifrågaställda granskningen skall omfatta tiden före Gustaf I.
Jag har endast yttrat: »att förrän en sådan tryckning kunde ifrågakomma, ett nödvändigt och oundvikligt arbete borde föregå, nemi. nämnde tabellers noggranna och omsorgsfulla granskning ej blott i afseende på fullständigande af de, särdeles för äldre tider, deri befintliga många luckor så väl af biografiska data sorn bristande ätteledninaar, likasom rättande af många väsentliga misstag i biografiska och genealogiska upgifler, hvilka ännu för 17:de och 1S:de århundradena förefinnas.»
Detta häntyder blott derpå, att, på sätt äfven reservanten upfattat min motion, granskningen hufvudsakligen skall verkställas i afseende på de genealogier som omfatta tiden efter Gustaf I, men att, om några källor finnas att tillgå, före denna tid, man äfven då bör begagna sig af dem.
I afseende på IIr von Knorrings hemställan, alt det skulle updragas åt Riddarh.Direkt:n att utse en Komité antingen bland sina egna ledamöter eller af andra 11. o. Ad:ns ledamöter, ber jag att få erinra, det jag tror att det vore lämpligare om Komiléens ledamöter utsågos utom Ridderh.Direklin, för att de desto lättare kunde mer uteslutande egna sin tid åt ifrågav:de arbete, som fullkomligt torde taga i anspråk all den verksamhet som ledamöterna deråt vill lemna.
Jag medgtfver äfven, att det torde vara bättre att utsätta ledamöternas antal i denna Komité till fem i st. f. tre, hvarföre jag förenar mig med Frih.
Cederström i den hemställan han i detta afseende gjort.
Om det vore att emotse, att ändamålet verkligen kunde vinnas, nemi. att få de genealogiska tabellerna granskade och rättade intill nästa Riksdag emot 400 Rdr Bl<o om året, såsom reservationen synes antyda, så ville jag gerna medgifva summans beviljande och bifalla reservantens förslag.
Men som man af en utaf Riddarh.Utsk:s ledamöter hört upgifvas, att det skulle fordras minst ett tiotal af år till detta arbetes verkställande, och det sålunda sannolikt biefve en permanent utgift för framtiden, ulan att ändamålet ändock biefve vunnet, så får jag för min del motsätta mig förslaget.
Jag tror dessutom, alt det hade varit rättast af Riddarh.Ulsk., att i sammanhang med denna fiåga besvara den återremiss, som, om jag icke missminner mig, blifvit vidtagen i afseende på Ilr Anreps motion om ulgifvande på trycket af de genealogiska tabellerna.
Detta anser jag vore enklaste sättet att få dessa tabeller kompletterade, emedan, när de komma i allmänhetens händer, hvar och en finge tillfälle att göra de rättelser sorn deri vore af behofvet påkallade.
Jag kan således icke finna annat, än att det vore lämpligast att återremittera Utlåt, till Utsfe., på det alt Utsk. må i sammanhang med Hr Anreps motion äfven besvara den nu ifrågav.-de, och R. o. Ad. således komma i tillfälle att bedöma hvilket förslag som med 634 I> e n 13
M aj e. m. största lätthet och minsta kostnad kunde leda till det åsyftade ändamålets vinnande.
Efter den förklaring
Hr von Knorring gjort af sitt förra yttrande, hvilket jag verkligen missförstod, får jag förena mig med honom i den anhållan, att R. o. Ad. måtte updraga åt Riddarh.Direkt:n att utse och bestämma antalet af de personer, som böra utgöra den föreslagna Komitéen.
Cederström, tror jag icke att man bör binda Riddarh.- Direkt:n vid ett visst antal ledamöter i Komitéen.
Tvärtom är det önskligt, att detta antal blifver så stort som möjligt, så mycket mera som ledamöterna sjelfva blifva de arbetande och den summa som är föreslagen icke är så stor att det egentliga arbetet icke kan komma i fråga att betalas.
Endast genom ett större antal ledamöter i Komitéen kan sålunda ett betydligare arbete verkställas, så mycket mer som ingens tid lär tillåta att helt och hållet egna sig deråt.
I afseende på Hr Cederschiölds yttrande ang:de den af Hr Anrep väckta motionen, får jag uplysa derom, att orsaken hvarföre ltiddarh.Utsk. icke besvarat den med anledn. deraf gjorda återremissen, är den, att en ledamot inom
Utsk begärt, att den icke skulle föredragas förr än R. o. Ad. fattat sitt beslut i förev:de fråga.
Jag för min del anser de af Hr Ce derschiöld gjorda anmärkn:ne vara af den beskaffenhet att de förtjena upmä-rksamhet, särdeles i hvad de röra den omständigheten, att ifrågav:de motion hade bordt behandlas i sammanhang med den som blifvit väckt ang:de tryckningen af genealogierna.
Jag tror, i likhet med Hr Cederschiöld, att det hade varit lämpligt om en sådan förening af frågorna vid afgifvändet af Utsk:s Utlåt, hade kommit att äga rum.
Det lärer svårligen kunna bestridas, att det enda sättet att tillvägabringa rättelse i genealogierna, äfvensom att göra dessa fullständiga, är att utgifva dem på trycket, emedan derigenom många medlemmar af samma familj kotnme i tillfälle att lära känna sina der uptagna slägtförhållanden, och att samfäldt komplettera hvad som angide dem kan brista.
Detta bör isynnerhet tagas i betraktande, och om ändamålet kan vinnas genom genealogiernas tryckning, tror jag att en dylik utväg bör begagnas, hvarföre jag afstår från mitt yrkande af bifall till Utslcs Betänk. och instämmer uti Hr Cederschiölds anhållan, att Betänk, måtte återremitteras för att pröfvas i sammanhang med Hr Anreps motion.
Med anledn. af de här framställda yr kandena, att förev:de Utlåt, måtte återremitteras till Utsk. för att tagas i betraktande i sammanhang med Hr Anreps motion, ber jag att få yttra några ord.
Det var just i anledn. af nämnde motion som jag framställde mitt förslag.
Jag ansåg nemi. alldeles olämpligt att genealogiernas tryckning skulls föregå den gransk - Den 13 Maj e. ra. 635 ning deraf som jag satt i fråga, enär deras ofullständighet, oriktighet och olämplighet för ett offentliggörande i många fall vore så i ögonen fallande, att deras utlemnande till tryckning aldrig borde ifrågasättas förr än deras brister blifvit afhjelpta.
Tryckningen ansåg jag i öfrigt mycket nyttig, endast en dylik granskning finge föregå.
Att nu gå en alldeles motsatt väg, eller att låta tryckningen föregå, under förmodan att felen och ofullständigheterna derigenom skulle blifva hulpne, anser jag vara en from önskan, som till sitt resultat är ofruktbärande.
Jag tror, att arbetet skulle blifva så dyrt, att få skulle anse sig hafva råd att köpa detsamma, och dessutom skulle måhända i alla fall högst få felaktigheter blifva rättade om ej möjligtvis för den sednaste tiden, för hvilken genealogierna dock äro minst bristfälliga, hvaremot det egentligen är för den äldre tiden som jag ansett att gransknings-arbetet vöre af vigt.
För öfrigt vill jag visserligen icke motsätta mig att Utsk. företager min motion i sammanhang med Hr Anreps; jag lägger dock stor vigt uppå, att icke någon tryckning beslutas förr än en granskning ägt rum; ty den, som vill taga genealogierna i närmare ögonsigte skall otvifvelaktig! med mig instämma deruti, att de icke i sitt närv:de skick lämpa sig för offentligheten.
Öfverläggningen ansågs härmed vara fulländad, hvarefter Hr Gr. o. Landtm, framställde, hurusom, sedan Hr Printzensköld afstått från sitt yrkande om bifall och instämt i begäran om återremiss, numera endast var yrkadt af Hr Cederschiöld och Hr Printzensköld återremiss, af Frih.
Stjernstedt, att R. o. Ad. måtte såtillvida bifalla Gr. Lewenhaupts reservation, att R. o. Ad. beslutar åt Riddarh.Direktm updraga att för granskning och fullständigande af Riddarhus genealogiska tabeller utse en Komité af fem sakkunnige män samt att till deras' förfogande ställa en- summa af 400 Rdr Bko årligen intill nästa Riksdag; uti hvilket yrkande äfven Frih.
Cederström instämt, samt af Hr von Knorring med hvilken Gr.
Oxenstjerna förenat sig, bifall till Gr. Lewenhaupts reservation med den förändring alt R. o. Ad. skulle, för granskning och fullständigande af Riddarhus genealogiska tabeller, till Riddarh.Direktms förfogande ställa en summa af 400 Rdr Bko årligen intill nästa Riksdag.
Do härefter först till bifall å Utsk:s Utlåt.-, sedan till bifall å Frih, Stjernstedts förslag och sedermera till bifall å Hr von Knorrings förslag framställda proposme besvarades med blandade
Landtm, hemställde om R. o. Ad. ansåge de gjorda anmärkmne föranleda till återremiss, samt sedan svaren härvid utfallit med starka Ja, jemte åtskilliga Nej, förklarade det han ansåg
Jag anhåller vördsamt, att det af Hr von Knorring och mig framställda förslaget måtte vid den blifvande voteringen få ingå såsom kontrapropos.
Häruti instämde Hr von Knorring.
Den 13 M aj e. m. Frih.
Då jag begärt votering, får jag natur ligtvis anhålla att mitt förslag måtte blifva konlrapropos.
Hr Gr. o. Landtm, hemställde i anledn. häraf först om Frih.
Stjernstedts och sedan. om.
Hr von Knorrings förslag till beslut af Ståndet antoges till konlrapropos. vid voteringen; hvarvid svaren utföllo med blandade Ja och Nej, och då sedermera förnyad propos. om det af Frih.
Stjernstedt afgifna förslags antagande till kontrapropos framställdes samt besvarades med starka Ja, jemte åtskilliga Nej, förklarade Hr Gr. o. Landtm, att han ansåg
Den som anser de emot Riddarh.UtsIcs Utlåt.
N:o 13 gjorda anmärkn:r föranleda till återremiss, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, beslutar R. o. Ad. att åt Riddarh.Direktm updraga attr för granskning och fullsländigande af Riddarhus geneaiogiska tabeller utse en Komité af fem sakkunniga män, samt att till deras förfogande ställa en summa af 400 Rdr
Föredrogs och beeärdes på bordet ett från H.
PresleSt. ankommet prot:s-utdr.
N:o 226, innehållande inbjudning till Ii. o. Ad. samt BondeSt. att instämma i det af Preste- och BorgareSt:n, med afslag å hvad Ailm. Besv.- o. Ekon.Utsk. i Betänk.
N:o 63 tillstyrkt, fattade beslut, att R.
St:r måtte i underd. skrifvelse anhålla det K.
M. täcktes utfärda ny författn. till skyddande af landets fornlemningar, med stadgande af tjenliga ansvars- och vitesbestämmelser för förstöring af desamma samt låta uprätta och sprida förteckningar å dessa minnesmärken, äfvensom i öfrigt vidtaga de åtgärder, som för deras bevarande kunna anses lämpliga och, der R.
Stms medverkan för sådant ändamål finnes nödig, i ämnet aflåta Nåd.
Propos. LI. R. o. Ad. åtskiljdes kl. ^ på 11 om aftonen.
C37 lördagen den 16
Justerades 9 prot:s-utdr. för d. 13 dennes samt pleni-prot. för d. 8 sistl.
Hrr Elektorers listor vid val af 1 :o) En ledamot i StatsUtsk. efter N:o 2324, Hr Ericson, Nils; hvartill blifvit utsedd : N:o 778, Hr Leyonancker, Wilhelm Fredrik; 2:o)
En ytterligare supleant i SlalsCtsk., hvartill blifvit utsedd : N:o 279, Frih. von Vegesach, Achilles; 3:o)
En ledamot i Bovilln.Utsk. efter N:o 373, Frih.
Sköldebrand, Knut, samt en supleant i samma Utsk. efter N:o 1257, Hr Eding, Fullm.
Piper, Thom.; hvarvid blifvit utsedde till Ledamot : N:o 1233, Hr von Strokirch, Johan Paul Fredrik; Supleant: Nio 215, Ilr Ramsay, Fuliin.
Gr. Oxenstjerna, Axel Thure Gabriel ; 4:o) Tvenne supleanter i BankoUtsk. efter 1794, Hr von Hofsten, Cari August, och N:o 1703, Ilr Blomcreutz, Fullm.
Hr af Geijerstam, Gustaf; hvartill blifvit utsedde: N:e 2255, Hr af Pontin, Fullm.
Hr Mörner, Christer Hampus; N.o 2088, Hr af Chapman, Fulltn.
Hr Falkenstedt, Johan August; 5:o)
En ledamot i Allm. Besv.- o.
Ekon.Utsk. efter N:ol947, Hr Odencrantz, Mathias, samt af tvenne supleanter i samma Utsk. efter N:o 717.
Hr Ekenstéen, Carl Herman, och N:o 325, Hr Appelbom, Fullm.
Ur voti Francken, Georg Wolfgang; hvarvid blifvit utsedde till Ledamot .- N:o 161, Frih. von Höpken, Nils Albrecht; Supleanter: N:o 119, Frih. Lybecker, Fullm.
Gr. Lewenhaupt, Adam; N:a 1861, Hr von Iiarlmansdoiff, August Edvard; 6:o)
En ledamot i Riddarh.Ulsk. efter N:o 41, Frih. Wrangel, Fullm.
Frih. Leyonhufvud, Sten; hvartill blifvit utsedd: N:o 1G7, Frih. von Köhler, Fullm.
Ur Mörner, Hampus Gabriel.
Hr Falkenstedt, Joh. Au g.:
Med stöd af grundlagens begifvande får jag vördsamt anhålla att blifva befriad från förtro - 638 Den 16
Maj. endet att vara supleant i BankoUtsk., men bibehållen vid utöfvande af min riksdagsmannarätt.
Uplästes ett af Hr Björnstjerna, Roger Magnus, inlemnadt så lydande memorial:
Af mina tjensleåligganden förhindrad att fortfara med förtroendet att vara supleant i Riddarh.Utsk., anhåller jag vördsamligen hos Högvälborne Hr Gr. o.
Landtm, samt H. R. o.
Ad. om entledigande derifrån med bibehållande af min riksdagsmannarätt. R. o. Ad. lemnade härtill sitt bifall, hvarefter, i följd af dessa afsägelser samt enär Frih. Falkenberg, Melcher, som varit supleant i Riddarh.Utsk. inlemnat sin riksdagsmanna-pollet, och Hr von Strokirch, enl. nu öpnad vallista, blifvit utsedd till ledamot i Bevilln.Utsk., der han förut varit supleant, Hr Gr. o. Landtm, anmodade Hrr Elektorer att sammanträda till val af en supleant i Bevilln.Utsk., efter Hr son Strokirch, en supleant i Banko.Utsk., efter Hr Falkenstedt, samt tvenne supleanter i Riddarh.Utsk., efter Frih. Falkenberg och Hr Björnstjerna.
St:rs underd. skrivelser till K. M.:
N:o 74, ang:de afskrifning af en landtbrukaren C.
Skårman, i egenskap af arrendator utaf indragna profossboställe!
Bryntesgården Lindärfva, ådömd arrendeskillings-ersättning; N:o 75, ang:de uplåtelse af kronojord invid staden Eskilstuna till hamn-anläggningar m. m.; N:o 76, ang:de afsöndring af jord från åtskilliga krono-lägenheter för utvidgning och Tätning -af vattendraget invid staden Köping; samt N:o 77, ang:de undersökning af Kongl, och Hvitfeldska gymnasii-godsets tillstånd och förvaltning m. m.
Anmäldes och emottogs Hr StatsRådet Frih. Carl Gustaf af Ugglas, som å K.
Skrifvelse till R. St:r.
Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att han, ehuru StatsUtsk:s Utlåt.. ang:de jernvägs-anläggningar inom Riket, ännu icke till RiksStm inkommit och således beslut om tiden för pröfningen deraf icke nu kunde fattas, ansåg sig böra tillkännagifva, att frågan derom varit föremål för Talmännens öfverläggning vid deras sednaste sammanträde.
Hr Gr. o. Landtm, hade dervid för sin del varit af den tanke, att då, efter de uplysningar Talmännen erhållit, StatsUtsk:s Utlåt, kunde tryckt inkomma till RiksStm nästa Onsdag, jernvägsfrågan kunde blifva föremål för RiksStms gemensamma öfverläggning redan nästkommande Fredag och sedan inom de särskilda RiksStm företagas till afgörande i veckan näst före Pingst.
Borgare- och BondeStms
Talmän och ledamöter hade dock varit Den IG Maj.
G39 af den mening, att man inom deras Stånd ej var benägen att så snart företaga ärendets pröfning, utan önskade något upskof dermed för att vinna tillfälle att närmare taga kännedom af Utsk:s förslag, samt hade derföre önskat att något gemensamt sammanträde för öfverläggning i ämnet ej utsattes att hållas förr än någon dag i veckan näst efter Pingst.
Då det torde vara af nytta alt pröfningen i Ståndens plena icke företogs långt efter de gemensamma öfverläggningarne, komme derföre sannolikt RiksSt:ns sammanträde till gemensam öfverläggning att utsättas till d. 3 nästk.
Juni; hvarförinnan, sedan StatsUlsk:s Utlåt, hos R. o. Ad. blifvit 2:ne gånger bordlagdt, Hr Gr. o. Landtm, skulle föreslå dag för ärendets företagande till afgörande; hvartill Ilr Gr. o. Landtm., i öfverensstämmelse med hvad de öfrige Talmännen hade yttrat, förmodade att Måndagen d. 8 Juni blefve lämplig.
Något beslut derom kunde icke i dag fattas, men Hr Gr. o. Landtm, hade i anledn. af gjorda förfrågningar ansett sig böra tillkännagifva huru saken blifvit behandlad vid Talmännens sammanträde.
Fö-redrogs och remitterades till StalsUtsk. K. M:s d. 13 dennes på bordet lagda Nåd.
Propos:r till R. St:r: l:o) i fråga om ofjenstbare PremierLöjtnanterne vid Flottan H. E. A. Rundqvist.?, W. Heykenskölds och Frih. E.
S. von Vegesachs berättigande till pension å Allmänna IndragningsStaten vid afskeds erhållande; 2:o) ang:de anvisande af statsbidrag till en förbättrad kommunikationsled mellan Jemtland och Norrige; 3:o) om anvisande af ett anslag till bestridande af kostnaderna för Sveriges deltagande i en blifvande allmän exposition i Paris af race-djur och landlmannaprodukter; 4:o) ang:de anslag af krono-tionde till fyllnad af 2:ne Prostetunnor inom Norrköpings kontrakt af Linköpings stift; och 5:o) om anslag af vin- och byggnads-säd för Trosa stadsförsamlings kyrka.
Föredrogs och remitterades till StatsUtsk. K. M:s denna dag ankomna Nåd.
St:r, ang:de hos K.
M. framstäldt anbud på amorterings-lån för Svenska statsverket.
Ånyo föredrogs Sammansatta Lag- samt Allm. Besv.-o. Ekon.- Utsk:s d. 9 och 13 dennes på bordet lagda Betänk.
N:o 14, i ani. af väckte motioner rörande ändring och tillägg till 4 Kap. 2 §:n samt 6 Kap. 2 och 3 §§:ne ByggningaB;n.
Det förslag Utsk. här fram ställt, är, enl. min tanke, oriktigt och ofullständigt.
Det är en känd sak, att om underdikning skall kunna med någon framgång verkställas, dessa diken måste läggas så djupa, att de under vintern icke kunna ända till bottnen nås af kälen.
Detta är i all - 610 Den 16
Maj. mänhet behöfligt, men isynnerhet nödvändigt, om de läggas med tegelrör, emedan de i annat fall förstöras, och ändamålet med hela dikningen förfelas.
Underdikn ingen bör derföre göras 2 alnar djup; men om också någon minskning häraf kunde medgifvas, hvilket likväl icke är nyttigt, så måste i alla fall åflo ppsd i k et vara djupare än underdikena, och att då föreskrifva, att det förra skall vara blott l£ aln djupt, är följaktligen alldeles otillräckligt.
Hvar och en vet att, om ett dike skall ega bestånd, måste sidosluttningen ligga i 45 gr. vinkel, d. v. s. diket måste jemte tillägg af bottenbredden vara minst dubbelt så bredt som djupt.
Här är åter föreslagit, att bredden skall vara dubbel mot djupet, men utan att man tagit i betraktande, det bottnens bredd äfven bör tilläggas.
Med sådana dimensioner måste ett dike ovilkorligen rasa.
Jag vill dessutom lemna den uplysning, att under loppet af Nov. månad sisth år LandtbruksAkademien på befallning af K. M. i denna fråga afgifvit Betänk.
Den handling jag här håller i min hand, är en afskrift af det Betänk, som FörvaltningsKomiléen till Akademien inlemnade, och hvilket denna såsom eget afgaf till K. M. Jag anhåller att få upläsa detsamma: »K. LandtbruksAkad:s FörvaltningsKomité får, med anledn. af erhållen remiss, härmed afgifva förslag till det lagstadgande rörande afdikning, hvarmed K.
Akademien bör, enl.
Nådig befallning, till K. M. inkomma: »Komitéen tillstyrker nemi., att Akademien ville hos K. M. i underd:het föreslå att, med uphäfvande af mom. 1 i §:n 2 af 4 Kap., samt af §§:na 2 och 3 i C Kap. ByggningaB:n, må stadgas: »1:0.
Afloppsdike skall läggas å oskift mark der det tarfvas och i den riktning vattnet rinner.
Det skall uptagas till åtminstone 4 fots djup och med en lutning af minst en decimaltum på 200 fot af dikets längd.
Bredden i bottnen bestämmes efter myckenheten af det vatten som skall afföras, men må ej understiga en fot.
Bredden i dagen skall minst motsvara tvenne gånger dikets djup, med tillägg af bottnens bredd. »2:o.
Möter afloppsdike annans äga i åker, äng eller odlingsmark, vare denne, der så lämpligen ske kan, skyldig dika undan genom sina ägor, så att.vattnets aflopp icke hindras.
Möter det annans utmark eller skog, eller är grannes undandikning genom åker. äng eller odlingsmark förenad med svårigheter, skall på öfverenskommelse eller domares pröfning bero, tili hvad del hvardera grannen bör undandikningen samt framtida underhållet bekosta.
Den i thy fall sig försummar, böle som i 27 Kap. ByggningaB:n säges och ersätte skadan.
Lägges afloppsdike i gränsen grannar emellan, deltage de till hälften hvar i dikets uptagningsoch underhålls-kostnad.» »3:o.
Upkommer tvist grannar emellan rörande dikes uptagande och underhåll, och kan den ej af tillkallad landtmätare, efter undersökning af förhållandet, biläggas, göres tvisten anhängig hos AgodelningsRält, samt fullföljes i enahanda ordning som i K.
SkiftesStadgan d. 4 Maj 1827 ang:de skiftesmål sagt är.»
På Den lfi Maj. filt
På grund af hvad jag förut haft äran anföra, samt med åberopande af det nu uplästa K.
LandtbruksAkademiens Betänk, och förslag, anhåller jag om ålerremiss.
Häruti hördes några ledamöter instämma.
Det kan visserligen icke nekas, att i många fall, kanske till och med i de flesta, de af Utsk. föreslagna dimensioner å afloppsdiken äro för små, men då det, för att icke vid hvarje förekommande fall tvister skola mellan grannar upstå, är nödvändigt att i lagen stadga ett minimum, ansåg Utsk. detta böra sättas så lågt, att det icke kunde blifva fråga om att i något fall underskrida detsamma.
Ehuru det är obestridligt, att vid underdikning afloppsdiket måste hafva större djup än det täckta diket, sora icke gerna kan läggas grundare än 1^ aln, så ansåg man dock inom Utsk., att underdikningen ännu icke vunnit i vårt land sådan allmännelighet och utsträckning, att man vid detta lagstadgande borde antaga den till utgångspunkt och grund för beräkningen af dimensionerna.
Lagen mäste skrifvas för jordbruket i allmänhet på den ståndpunkt det sig befinner och icke med afseende å exceptionella fall, dit ännu åtminstone underdikning mäste räknas.
I afseende å lutningen erkänner jag, att det föreslagna stadgandet icke står i öfverensstämmelse med den af LandtbruksAkademien förordade lutning af 45 gr. vinkel, men deremot öfverensstämmer det med hvad som förut varit föreskrifvet i lagen, och detta är orsaken, hvarföre Utsk. föreslagit dessa dimensioner.
Om 11. o. Ad., med anledn. af Gr.
Lagerbjelkes uplysning, vill återremittera Betänk., skall jag för min del icke hafva något deremot, då LandtbruksAkademiens förslag afven kan komma till nytta; men jag vill uplvsa, att de flesta af Akademien förordade punkter har Utsk. redan pröfvat och a fs lag i t.
En deribland, nemi. att en afvägning alltid skulle föregå pröfning af dikestvister, underkändes på den grund, att, enl. nu gällande lag, domaren är oförhindrad att sådant föreskrifva.
Den andra, att sådana frågor skola afgöras af AgodelningsBätt, afslogs på den grund att åt denna rätt, som icke är annat än en skiftesdomstol vid förekommande ägoskiften, för att afgöra huru den ena partens ägor skola ligga och jemföra hans förutvarande ägor med dem han skall få, icke lämpligen kunde updragas tvistefrågor sådana som de om dikning.
Jag hoppas kunna tyda Gr.
Sparres upträdande mera som ett försök att ursäkta, än åsyftande att försvara Utslcs förslag.
Genom den uplysning Gr.
Lagerbjelke lemnat, torde R. o. Ad. finna, att det vore olämpligt att nu bifalla ett förslag, som tillkommit genom enskildes motioner, då man har att förvänta en K.
Propos. i samma ämne, hvilken kommer att af samma Utsk. behandlas.
Redan häri ligger ett ganska giltigt skäl för återremiss.
Men sjelfva förslaget är så föga svarande mot hvad erfarenheten visat vara beböfligt och ändamålsenligt vid jordens afdikning, att äfven deruti innefattas mer V H. 41 642 Den 16
Maj. än tillräcklig anledn. för dess underkännande.
Sparre har visserligen medgifvit, att i många fall det är behöfligt att lägga dikena djupare än 6 qvarter, meri ansett detta djup i allmänhet tillräckligt.
Jag kan derpå svara, att afloppsdike i alla fall erfordras 2 alnar djupt, äfven om underdikning icke begagnas, såvida man vill draga full afkomst af jorden.
Gr:n sade äfven, att underdikning icke vunnit så allmän tillämpning i vårt land, att de lagar som utfärdas böra hafva afseende derå.
Detta yttrande får jag helt och hållet bestrida.
Underdikning är redan ganska allmän i södra Sverige.
Om jag icke bedrar mig, torde en Skåning, som begärt ordet näst efter mig, besanna denna min upgift.
I Skåne är verkligen underdikning vorden så allmän och så stora kostnader nedläggas derpå, att det vore ett stort, misstag af B..
St:r att stifta en ny lag om afloppsdike, utan att fästa upmärksamhet vid denna nu allmänt pågående förbättring i jordbruket.
Om för underdiknings verkställande skulle erfordras de omgångar Utsk. föreslagit och Gr.