Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Domstol för åtal emot oloflig bränvinsförsäljning; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, med undantag af den utaf Utskottet uppå Herr Ehrenborgs, Casper, Motion, tillstyrkte Lagförklaring, rörande ansvar för flere gånger förnyad oloflig brännvins-minutering, som af Ridderskapet och Adeln godkändes, Utskottets Utlåtande i allt öfrigt afslå.
S. D, Vid förnyad föredragning bifölls RiddarhusUtskottets den 6 dennes aflåtne, samt Den 25 September e. m. 351 elen 9 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, innefattande Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj'ts
Nådiga skrifvelse till Ridderskapet och Adeln, angående val af Revisorer; hvarjemte RiddarhusUtskottets förslag till Ridderskapets och Adelns underdåniga svar till Kongl. Majit godkändes.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan tre qvart till 10 om aftonen.
In fidem ProtoColli O. J.
Lagerheim•
Plenum klockan 9 förmiddagen.-
Vid förnyad föredragning af ConstitmionsUtskottels den 17 dennes under N:ris och 35* Den 2* September f. m. 52 afgifne, samt den 25 derpå följde eftermid* dagen pä bordet lagde, -2:ne Memorial, inne» fattande, det förra föreslagne tillägg i ^ide Momentet 1,§. och 4:de Momentet 2§.TryckfrihetsFörordningen, samt det sednare förslag till ändring i 63 §.
RegeringsFormen; fann Ridderskapet och Adeln for godt, att, uppå derom af Herr Grefven och Land t
Mar skalken framställde serskilte propositioner, berörde förslag, till den behandling 56 §> RegeringsFormen föreskrifver, godkänna.
Herr perqhman, Ambrosius Magnus'.
I sista Plenum förevar hos Riddersttapet och Adeln ett Betänkande från Stats- och Banco - Utskotten om Hjelmare SlussVerk.
Jag hade icke läst det, men man sade mig, att det angick ett ärligt anslag af 8,000 R:dr att utgå i fem år.
Det tyckes någorlunda gå an, men jag har sedermera hört, att Utskotten föreslagit en rund summa af 4go,ooo R:dr.
Jag finner obilligt, att Staten graveras med en så stor summa, vid hvilkens användande minsta delen af landet har någon förmon.
Det är billigt, att de Städer och X-,andsorter, som hafva mesta nytta deraf, ensamme bidraga till denna summa.
Jag anför detta, för att till Protocollet re. servera mig ©mot en sak, hvilken jag ansejr obillig.
Förediogs
Den 27 September f. m. 355 Föredrogs å nyo Grefve von Bosens, Axel, den 25 dennes förmiddagen på bordet lagde, Motion, angående nytt val af Electorer till utseende af Biksens Ständers Justitieombudsman,’ efter framlidne Justitieombudsmannen Casper Ehrenborg. Herr Hammarsköld, Lorenzo:
Då Bikets Ständer i laga ordning valt sin Justitieombudsman, och sedermera anställt val af Suppleant, hvarefter denna genom ordentligt Gonstitutorial,' underskrifvit af alla fyra Talernännen, blifvit förordnad att, i händelse JustitiseOmbudsman. nen skulle aflida innan nästa Biksdag, inträda1 i dess Embete; så bekänner jag , att för hvar och en som vet, hvad en Suppleant vill säga, och att Ståndens Taleman icke underskrifvit något falskt Chartek, synes icke fråga kunna uppstå om nytt val till Justitieombudsman, utan blott, att den lagligen valde Suppleanten skall insättas i Embetet.
Hvem som skall insätta honom deri, förklaras af 26 §. i JustitisOmbudsmans Instructionen.
Jag finner således icke deruti något afträdande af välde, å Biksens Ständers, eller något tillgrepp deraf, å Fullmägtiges sida.
Bokstafven hafva Fullmägtige noggrant följt.
Till det hos Fullmägtige förde Protocoll har en ^Ledamot anfört en liknelse, deruti han betraktar Bikets Ständer såsom en husbonde, och Fullmägtige såsom en Inspector, saint lagger den sednare på hjertat, att söka bibehålla Ridd. och Ad.
VIII Band* 23 354 Den 27 September f. m. husbondens gunst.
Om husbonden är rättvis, kan han icke fordra annat, än att Inspectoren skall handla noga efter en gifven föreskrift. Xåknelsens värde Författare torde väl hågkomma den gamia Sentensen, att den, som vet sin Herres vilja, men handlar icke derefter, är dubbelt hugg värd; och huru kan man bättre få veta denna vilja, än när man har den lagd framför sina ögon, uttryckt med stora MittelStilar.
Jag tror derföre, att denna Inspectorsliknelse har ett gifvet värde för den, som vet sin Herres vilja.
Den akt. ning jag hyser och alltid skall hysa för andras meningar, förmår mig, att till vederläggning upptaga Grefve von Bosens Motion, men den aktning jag är skyldig
Ståndets omdömes - förmåga gör, att jag skall vara korrt.
Orden i 98 5.
BegeringsFormnen äro klara.
Der står, att Electorerne skola vid samma tillfälle de JustitiaeOmbudsmannen utse, och på enahanda sätt, välja en man af de egenskaper, som hos denne Embetsman erfordras, att honom efterträda^ i fall han, innan den nästföljande Biksdagen, skulle med döden afgå.
Detta beslut har af Ständerne blifvit fattadt, och underskrefs den 11 sistlidne Augusti.
Följakteligen om Herr Ehrenborg med döden afgick emellan den da. gen och nästföljande Riksdag, skulle Herr Bi* Den 557 September f. ml 355 ehert, efterträda honom, till följe af denna §. och Ständernes uttryckliga beslut.
Den Motion, sorn nu blifvit väckt, är således ingen ting mindre än ett försök att tilli intetgöra ett af Ståndet redan fattadt beslut, hvarföre jag tror, det ingen proposition derå kan meddelas , utan anser, att Motionen ovilkorligen måste förfalla* Herr Roos, Jonäs Emanuel: jag skall i största korrthet taga mig den friheten fästa Ridderskapets och Adens uppmärksamhet på obilligheten af den fordran Herr Cederschjöld funnit i Grundlagens föreskrift.
Han påstår meningen vara, att, i händelse JustitiasOmbuds.' mannen dör innan nästa Riksdag, det vore Fullmägtiges rätt att välja en annan.
— Hurudant hade förhållandet varit, om JustitiseOmbudsmannen dödt, innan Rikets Ständer hunnit förrätta val af nya Fullmägtige.
För de gamla gälde ordén: innan nästd Riksdag, som en Dag till denna Riksdagens början,, och dessa hade förmodeligen icke kun« nät sammanträda till valets förrättande, om äfven dödsfallet inträffat under deras Fullmägtigskap, efter den föreskrifna tiden redan var för handen, inom hvilken deras åtgärd i detta fall upphörde.
Jag skulle alltså troj att andan af Grundlagen är den, att Fullmägtiges rätt upphör, se-, dan Ständerne sammanträd t.
Jag kan omöjli - 356
Den 27 September /. m. gfen inse, hvarföre icke Ständernes rättighet är lika Stor dagen, efter som före valet af Fullmägtige; vore det väl tänkbart, att Riksens Stan-* der skulle medgifva större rätt ät sine FulJinägtige den sednare hälften af Riksdagen, än den föregående, hvilket blefve fallet, om de sist valde Fullmägtige ansågos berättigade att förrätta ifrågavarande OmbudsManna-val, ty orden innan nästa Riksdag hindrar äfven dem, att efter nästa Riksdags början, om ett sådant val gå i författning ; deras magt vore således större nu än då, hvilket sunda förnuftet säger icke kunnat vara ^Lagstiftarens mening.
Beträffande nu, det Rikets Ständer skulle försaka att välja en ny Ombudsman; så, otn den händelsen skulle inträffa, att både Justitieombudsmannen och Suppleanten afledo korrt efter hvaran, vet jag icke något stadgande, som förmår Fullmägtige att skrida till nytt val, om de icke fästa sig vid andan af Grund, lagen.
Hvad skulle dessutom kommande Stan. der säga, om ett sådant prasjudicat, att det lyc* kats Fullmägtige att för denna godtyckliga åtgärd skydda sig med ordalydelsen.
Följden af denna vår efterlåtenhet kunde till och med blifva den, att, om Fullmägtige mellan Riksdagarne valt Suppleant, och han inträdt i Justitie» OmbudsmansEmbetet, men korrt derefter med döden afginge, det folie Fullmägtige in att säga:
Vi hafva redan en gång förrättat valet, samt fullgjort Riksens Ständers fordran , och Grundlagen säger icke , huru många gånger vi skola välja.
Dm 27 September /.
m - S 5 7 Jag tror således Motionen böra, i anseende till denna betänklighet, tagas under ompröfning, på det Ständerne icke vid något tillfälle komma i saknad af sin Justitieombudsman.
Då Herr Cederschjöld så väl nu > som i förra Plenum, yrkat, att Grefve von Rosens Motion icke må upp* tagas till pröfning, anhåller jag, att Herr Grefven och LandtMarskalken först behagade deröfver meddela Ridderskapet och Adeln sin öfvertygelse, på det tiden icke onödigt ma förspillas Herr Cederschjöld:
Jag har begärt ordet, L anledning af det yttrande Herr Roos afgifvit, och får blott föra honom till minnes, att Fullmägtige icke anställt något nytt val, utan blott insatt den i Embetet, som Rikets Ständer dertill utkorat.
Jag arnar för öfrigt icke ingå i den laby. rint af om, uti hvilken den värde Talaren synes hafva invecklat sig, utan blott påminna honom ane;doten om käringen , som frågade Presten , öfver hvilket Evangelium det skulle predikas, om Långfredagen infölle pä Söndag ?
Herr von Hohenhausen, Michael, förenade sig med Herr Tham.
Herr Heykensköld, Ludvig Detloff:
Jag trörj att, i anledning af 83 §.
RegeringsFormen,, '358 Den 37 September f. m. denna Motion till sjelfva sitt ämne är sadan, att den icke kan upptagas» I anseende till formen kan den det icke eller, emedan den innebär en förklaring af Grundlagen, och sisum sådan, får den icke väckas här, utan enligt 81 §- i Constitu tionsU tskotte t.
I anledning häräf, förenar jag mig med Herr Cederschjöld, och anhåller om proposition, att Motionen, såsom icke grundalagenlig , må förfalla» Herr Roos: I anledning af hvad Herr Tham nyss yttrat, torde jag få påminna att Herr Grefven och EandtMarskalken redan i sista Pleno tillkännagaf sin öfvertygelse om lag. ligheten af Grefve von*Rosens ifrågavarande Motion.
I öfrigt och hvad angår den anmärkning, sorn blifvit gjord vid ordet om, får jag förklara, att det icke varit utan sin nytta, om någon, då Grundlagen stiftades, haft detta ord i Uninnet.
Vi hade då säkerligen icke saknat en föreskrift, rörande valet af Justiti.
Ombudsman, i händelse han med döden afginge, under det Ständerioe voro församlade Erfarenheten har nu lärt qbs, att ett sådant stadgande är af vigt, och jag har derföre inför Ridderskapet och Adeln framställt de betänkligheter, hvartill nu gällande författningar föranleda, på det de för framtiden må kunna .undanrödjas- Herr Cederschjölds kä - Den 27 September f. m - 359 ring - anecdot synes vid detta tillfälle således alldeles obehörig.
Då fräga förut här blifvit väckt om Fullmägtiges åtgärd, och den står i bestämdt sammanhang med Grefve von Kosens Motion, måste man till en början granska, om Fullmägtige iakttagit den bokstaf i Grundlagen de åberopat.
Då företer sig den omständighet, att icke alla Fullmägtige, utan blott en del af dem sainmanträdt, och deremot lärer ingen ursägt finnas deri, att tvåtredjedelar af dem äga fatta beslut i BanccmfU.
Den andra omständigheten är, att Fullmägtige, då de förordnat efter den bokstafliga ordalydelsen, Herr Richert till Justitieombudsman, uraktlåtit att vid samma tillfälle utse annan Suppleant.
Dertill kan icke som ursägt förebäras, att Suppleanten icke ännu antagit kallelsen; ty i hvilketdera fallet som helst, sakna Ständerne Suppleant, och Fullmägtige kunna icke välja Just itiasOm budsman.
Herr Grefven och LandtMarskalken erin; rade, att hvad Friherre Cederström nu anfört egenteligen angick en annan fräga, eller den , angående Herrar Fullmägtiges åtgärd, i afseende på den inträffade JustitiasOmbudsmans» ledigheten, men hvilken fråga för närvarande icke vöre föremål för Ridderskapets och Adelns pröfning.
För att kunna rätt Utreda Grefve von Rosens Motion, är det $6o Den a 7 September f. ni. nödvändigt visa, i hvad sammanhang Fullmägtiges åtgärd står till Rikets Ständers; ty orri det Iean bevisas, att
Fullmägtige icke haft skäl och rätt att göra hvad de giort, så följer äfven deraf klart, att motionen är laglig, och att nytt val måste anställas.
Om Herr Grefven och XiandtMarskalken är af annan tanka, så anser jag först den frågan böra afgöras, emedan resultatet annars kunde blifva, att Ständerrte bli utan både Ombudsman och Suppleant till nästa Riksdag.
Jag anhåller derföre, att Herr Grefven och XiandtMarskalken täcktes tillåta, att båda frågorne må på en och samma gång till afgörande företagas, eller, om Herr Grefven och XiandtMarskalken icke skulle finna detta lämpeligt, att åtminstone frågan om Herrar
Fullmägtiges åtgärd först måtte behörigen pröfvas.
Herr Grefven och.
JLandtMarskalken förklarade, det, han ansett frågorna böra föredragas i den ordning de blifvit väckte, och kunde Herr XiandtMarskalken för dess del icke finna, att Grefve von Rosens förevarande Motion ägde ett så nära sammanhang med frågan om Herrar Fullmägtiges åtgärd, att den ju icke lämpeligen kunde från sistnämnde fråga åtskiljas, och »ärskilt afgöras.
Friherre Cederström*.
Riksens Ständers FuIIinägtige hafva, med en majoritet af 11 personer utaf 2i beslutat att genom ProtocollsJJtdräg underrätta Herr Richert, att Herr Den 57 September f. m. 361 Ehrenborg^.blifvit död, och att Herr "Richert i följd deraf vore Justitieombudsman.
Denna åtgärd har af deöfrige 10 blifvit bestridd, den måste, örn tydlig lag derföre funnits, Svårligen kunnat vacka en sådan skiljaktighet i opinionerne.
Antingen äro de 10 skyldige, att hafva missbrukat Ständernes förtroende, i det de icke iakttagit deras föreskrifter, eller hafva de 11 gjort det, i det de öfverträdt en ordalydelse, hvilken de velat följa Nu återstår en jemförelse emellan Natin* nens interesse i ena och i andra fallet.
Nationens interesse är, att ständigit hafva en Justitieombudsman.
Genom de 11 personernes handlingssätt är den möjlighet uppkommen, att ingen Justitieombudsman innan nästa Riksdag skall finnas; ty efter den ordalydelse man här åberopat, kuuna icke Rikets Ständer, utan endast Fullmägtige skrida till nytt val af Suppleant.
Jag frågar hvar och en, som med lugn betraktar saken, om det möjligen kan kallas, att Fullmägtige lydt den bokstafliga föreskriften, och om ett val af Rikets Ständer kunnat anses ingripa i föreskriften af orden: innan nästa Riksdag, eller om denna beräkning inträffat förr än efter denna Riksdags slut.
Jag skulle tro Rikets Ständer böra sjelfva utöfva detta vigtiga kall, och att valet icke bör verkställas af de personer Ständerne sjelfve utseHelt annat är förhållandet mellan Riksdagar* 36a Den 27 September /• m. ne, ty då finnes, såsom Herr von Hartmansdorff anmärkt, ingen annan, som kan representera Rikets Ständer.
Men då de sjelfve äro närvarande, behöfva de icke representeras.
Af alla dessa skäl, anser jag de 11 Fullmägtiges åtgärd olaglig, först emedan de icke varit fulltalige, sedermera, derföre, att de icke, genast efter Suppleantens utkörande till Justitieombudsman , valt en ny Suppleant , hvarigenom, i händelse deras åtgärd blifver gillad, Svenska Folket möjligen kan gå rakt i mistning af Justitieombudsman.
Jag underställer om icke i senare fallet.
Grefve von Rosens Motion är nödvändig, till att förekomma en sådan händelse, och om icke Rikets Ständer böra vaka öfver, att Nationen alltid må hafva en Justitieombudsman, samt i följe deraf skrida till lagligt val.
Herr von Heyne, Georg'.
Utan att ingå i någon pröfning, huruvida Grefve von Roséns Motion ar laglig, eller icke, vill jag blott besvara ett uttryck af Herr Roos, att Herr Grefven och UandtMarskalken redan skulle hafva förklarat sin öfvertygels3 derom.
Herr Grefven och UandtMaiskalkens i sita Pleno med. deldte yif rande innehöll blott, det Herr I^andtMarsknlken ansåg Motionen hehörig att hvila på bordet till nästa Plenum, men icke att den var lagenlig.
Jag förenar mig således i Herr Thams anhållan, att Herr Grefven och LandtMarskalken, till förkorrtande af en obehaglig
Den 27 September f. m. 363 discussion, täckes förklara sin öfvertygelse, huruvida Motionen kan upptagas eller icke.
Jag förmodar , att den är åtminstone för tidigt vackt, och tror äfven, att, när striden blott utgör en opinions-strid , måste opinionen stadgas efter vissa lagar.
En värd talare har yttrat, att, då 10 Fullmägtige varit af olika tänka emot de 11, som utgjorde pluraliteten, borde antingen de 10 anses hafva handlat orätt, och förverkat Ständernas förtroende, eller ock de lj, sorn ansågo saken klar och tydlig, oaktadt den bestriddes af de andra 10, till förment bevis, att saken icke borde kunna anses tydlig.
Jag påminner mig, att mgningarne i högsta
Domstolen ofta kunna vara olika, och kan hända alldeles motsätta, i frågor om lif och död.
Vid hvarje sådan omröstning måste ju nödvändigt den ena meningens försvarare hafva orätt.
Men jag hemställer, örn någon derföre ville > att de skulle ställas under tilltal inför RiksRätt?
Förhållandet är här enahanda.
Emedan menniskornas förstånd icke är stöpt i samma form; så gifves det också ganska få föremål, hvilka icke af särskilta meriniskor olika bedömmas.
Just de"rföre är det också, som i alla corporationer besluten bestämmas af de flesta rösterna, utan att minoriteten kan klandras för dess förhållande.
Det finnes menniskor, som icke kunna åtskilja vissa färgor, hvarföre skall man då förundra sig 364 Den 27 September f. m. öfver, att nästan ingen sanning finnes så klar och tydlig, att den icke blifver bestridd.
Jag skall derföre icke yttra något kiander deröfver, att de 10 sett olika med de n och ined mig.
Beträffande för öfrigt den erinran, att, i händelse Herr Richert icke emottager JuslitiseOmbudsmänsEmbetet, Riksens Ständer skulle blifva utan både O rnbudsman och Suppleant; så tror jag, att det, tili förekommande af en sådan händelse, vore bäst, att Rldderskapet och Adeln beslutade, att ofördröjeligen skrida tili val af ny Suppleant.
Enär ämnet redan blifvit så mycket veniiieradt, skall jag blott tillägga några få ord.
Då den obehagliga händelse inträffat, att Justitieombudsmannen dödt under Riksdagen, har jag begagnat min rättighet såsom Riksdagsman , att väcka fråga otn nytt val.
Kanske har jag deruti handlat orätt, men jag trodde att man icke bättre kunde bibehålla Ståndets värdighet, an genom tillämpning af 97 §.
RegeringsForraen.
Jag väckte denna Motion , okunnig om det beslut Fullmägtige vidtagit , men kan likväl icke afstå derifrån, sedan jag hört detta beslut uppläsas.
Fullmägtige hafva framställt 26 §. i JustitiaOrabudsmanneas
Instruction till stöd för sin åtgärd.
Som jag förstår Svenska språket, måste orden deruti kunna olika tillämpas; det vill säga, att det finnes ett skyndsamt genast och ett lång - Ven 37 September /• m. 365 samt genast.
Det ena inträffade inom 24 timmar, det andra har redan dröjt 11 dygn.
Jag vigar förnya min anhållan om proposition på min Motion.
Herr af ZJlir, Carl David:
Närvarande discussion innefattar tvänne särskildta ämnen, det ena Grefve von Rosens i föria Plenum väckta Motion, om nytt val af JustitiasOmbudsman; det andra om Herrar Fullmägtiges åtgärd, att till Herr Richert utfärda det omnämde ProtocollsUtdraget.
Enligt min öfvertygelse , äga dessa ämnen föga eller ingen gemenskap med hvarannan, och böra derföre särskildt behandlas.
98 och 83 §§•
EegeringsFormen bestämma tydeligen , huru förhållas bör med en så beskaffad Motion, hvilken , enligt 49 §.
Riksdagsordningen, nu bör afgöras, och hemställer jag derföre, om icke Herr Grefven och LandtMarskalken, med stod af 55 §.
Riksdagsordningen, behagade framställa proposition, till af. slag å Grefve von Rosens Motion, hvarefter Herrar Fullmägtiges åtgärd kan komma under pröfning.
Herr Sträte, Nils Wilhelm:
Om jag rätt förstått Grefve von Rosens Motion, innefattar den blott en anhållan hos Herr Grefven ochLandt- .
Marskalken, att utsätta dag för val af Electorer till utseende af en ny JustitiaeOmbudsman.
Saken ltaö således inskränkas, och lättast afgöras genom 366
Den a 7 September f. m. ett förklarande af Herr Grefven och LandtMarskalken, huruvida Herr Grefven och LandtMarskalken anser sig kunna för ett sådant val dag utsätta, eller ej.
Fråga om Fullmägtiges åtgärd, i afeende på Suppleantens inkallande till Justitieombudsman , är icke i sammanhang dermed vackt; den hörer ej hit, utan bör upptagas i sammanhang med anmälan från Statsoch BancoUtskotten om Fullmägtiges förhållande.
Då den likväl blifvit så mycket ventilerad , anhåller äfven jag att få yttra mig deröfver.
När en lag skall tillämpas, så måste den tydas; tydningen åter lemnar alltid rum för misstydning.
Vill man med redligt uppsåt undvika detta, så måste man söka uppfatta Dagens anda; men hvar skall Lagens anda sökas, om ej uti dess bokstaf?
Om man icke vill finna meningen af bokstafven, utan söker den utom Lagen, i sitt eget omdöme, skall man nödvändigt blottställa sig för stora misstag.
Ar ordalydelsen så tydlig, att den bestämdt uttrycker meningen, så behöfver ingen fråga uppstå om andan; är bokstafven åter otydlig, då måste man gå till de grunder, som af Lagstiftaren blifvit följde.
Om man i förevarande fall går så till väga, tror j3g ej, att man länge bör vara tvehogse, om hvad Lagens mening är.
Grundlagen stadgar, attén JustititeOmbudsman skall af Rikets Ständer väljas vid hvarje Riksdag.
Det är redan fullgjordt, och kaa icke ir.er komma i fråga. 98 §•
Regerings - Den 27 September f. m. 367 Formen säger, att Electorerne böra vid samma tillfälle, då de Justitieombudsmannen ut. se, ach på enahanda sätt välja en annan af de egenskaper, som hos denne Embetsman erfordras, att honom efterträda, i fall han innan den nästföljande Riksdagen skulle med döden afgå.
Här står således, att Electorerne skola utse en Suppleant.
Hvad skall han göra ?
Han skall efterträda Justitieombudsmannen i fall han skuile med döden afgå.
Under hvad tid? frågar man nu.
Paragraphen innefattar en tidsrnening, sorn börjas med orden: vid samma tillfälle, och slutas med: innan den nästföljande Riksdagen, För mitt omdöme är det således klart, att denna paragraph bestämdt utsätter den tid, under hvilken ilen valde Supp'eanten är behörig att efterträda Justitieombudsmannen, i fall han med döden afgår, nemligen: ifrån det tillfälle då valet sker, och intill nästa Riksdag.
Det är således gifvit, att han äfven under Riksdagens fortgång är Suppleant.
Vill man, för att ännu mera stadga sin öfvertygelse, undersöka, hvarpå detta stadgan, de grundar sig, så finner man, att Lagstiftarens mening måtte vara, att JustitiasOmbudsmansEmbetet icke någon tid bör vara ledigt, utan en person finnas, sorn genast kan inträda i utöfning deraf, om den förut valde derifrån afgår.
Man måste , efter min tanka, såsom bestämdt afgjordt antaga, att Riksens Ständer till Justitieombudsman utse den person de ansa 368 Den 27 September f. ml dertill mäst lätnpelig, och till Suppleant den sora dernäst innehar deras förtroende.
När den förra bortgår , måste den andra vara den , sorn Riksens Ständer vilja skall blifva Justitieombudsman ; ty man kati val icke föreställa sig, att en person kan väljas endast till Suppleant, utan afsigt att verkeligen komma till Embetef.
Är det nu gifvet att Suppleanten skall efterträda Justitieombudsmannen, så uppstår blott den fråga , huru han skall inkallas i Embetet på det mest hastiga och lämpliga sätt.
Då finner man, att Rikets Ständer uppdragit åt Full* mägtige, att utfärda kallelsen, hvilket går för sig fortare, an om Riks Stånden, hvart för sig i sina Plena skulle underrättas otn dödsfallet, besluta Suppleantens inkallande, derom underrätta ExpeditionsUiskottet , dess skrifvelse justeras, renskrifvas, underskrifvas och sluteligen expe. dieras.
Jag kan således icke hvarken fin na någon otydlighet i detta stadgande, eller någon Strid erne!'an ordalydelsen och andan deraf.
Det är på denna grund jag tror, att i denna stund verkeligen finnes en Justitieombudsman , tillkommen på lagligt sätt.
Är detta sannt, så kan icke något nytt val nu äga rum, och Motionen är således stridande mot Lagens 1 icke berättigar Rikets Stän - ligen valde Justitieombudsman.
Jag anhåller, att Herr Grefven och LandtMarskalken häröfver behagade förklara sin tanka.
Åtskillige under samma Riksdag, lag - T)m 27 September f. m. 369 O Åtskilige yttrade härtill deras bifall.
Herr Hammarsköld', Jemte det jag förenar mig med Herr Cederschjöld i hans erinran til!
Herr Roos derotn, att Fullmägtige icke anställt något nytt val, vill jag( med afseende å det öm, som Herr Roos vill foga in i Grundlagen , för att förklara den, erinra, det fråga icke kan blifva, att både Ombudsman och Suppleant på en gång kunna felas, emedan Fullmägtige alltid äga, att välja ny Suppleant.
I afseende på Friherre Cederströms ytt- - rande, att alla Fullinägtige bordt vara samlade, får jag erinra, det jag icke känner/det nå-, got stadgande finnes i deras Instruction, som bjuder, att de alla skola vara tillsammans för att utöfva en verkställande åtgärd, och annat ha de här ej gjort.