Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att han, i anledn. af den begäran, som blifvit gjord 0111 frågornas åtskiljande, ansåg sig böra framställa särskilda propostr i ämnet; hemställande således nu först, om R. o. Ad. behagade godkänna SlatsUtskts förslag till den första voter:s-propos:n i denna punkt.
Uppå derefter framställd propos. beslöt R. o. Ad., att StatsUtskts förslag i afseende på de öfriga till denna i Lde punkt hörande votei :s-pt opos:r skulle, på grund af de gjorda anmärkntna, till StatsUtsk. återremitteras. i(ij:de punkten.
Då detta mål första gån gen föredrogs hos R o. Ad., gjorde jag genast den anmärkt), att StatsUtsk. här hade begifvit sig in på Ekon.Ulsk:s område, derutinnan nemi. att StatsUtsk. velat föreskrifva Konungen på hvad sätt den medicinska bildningen skulle skötas här i landet.
Det är en fråga, som enl 89 Reg.F:n tillkommer Konungen alt afgöra; och 0111 Ständerne vilja yttra något i afseende derå, skall sådant ske genom Ekon.- Utsk.
Denna min nnmärkn. har af StatsUtsk. blifvit öfverhoppad.
Oaktadt alla de erinringar, som äfven i ett annat
Stånd gjordes deremot, har Utsk. likväl vidblifvit saken, oell nu hafva 2 Stånd stannat emot 2.
Enär delta förhållande inträffat, så måste frågan förfalla, emedan det icke finnes någon pluralitet och frågan icke angår penningar utan sältet alt bilda medici här i landet, med hvilken sednare StatsUtsk. har slätt intet att skaffa.
Jag föreslår alltså, att R. o. Ad. måtte afslå denna voter:s-pi opos. såsom icke hörande till ett ämne, hvilket är föremål för statsregleringen.
Med Hr von Hartmansdorff in stämmer jag till alla delar deruti, att R. o. Ad. bör afslå denna voterts-propos.
Det lärer vara tydligt, att det villkor, som förestås, icke angår annat än formen att promovera doctorer, och formen för denna promotion, vare sig att den försiggår vid universiteten eller vid Carolinska institutet, lärer väl aldrig i verlden kunna blifva en statsregler:s-fråga.
Den kan omöjligen dertill dragas, hvarföre jag ej kan annat än afstyrka antagandet af den föreslagna vo. ter:s-propos:n; ty innan den nuvar. oiduingen föl dessa pro - Den i (i September f. m. motioner blifvit lagligen upphäfven, oell Konungen utfärdat en annan, kan ej heller förändring häri ske.
Det kan visserligen icke nekas, som Hr von Hartmansdorff anmärkt, att del beror af Konungen, huruvida medicinae-doctorer skola promoveras här eller vid Carolinska institutet; men del måste ock bero på R.
St., alt vid anslagets beviljande fästa det eller de villkor, sorn de för godt finna; ty eljest äga Ständerne ju rätt att afslå framställningen oin anslagets meddelande.
Detta är hvad Borgare- och BondeSt:n gjort, då de med visst villkor beviljat anslaget.
Skulle nu anslaget aii'es hevi I jad t, fast a:ne
Stand dervid fästat villkor; så inträffar likväl, att ett sådant anslag är be vi I jad t mot alne Stånds beslut, som endast, enl. hvad jag nvss sade, beviljat detsamma med det villkor, som StatsUtsk:s mein. innehåller, och alt frågan således ej kommer till förstärkt StatsUtsk.
Det är ej och kan ej blifva rätt, att på detta sätt narra fram anslag tvertemot 2tne Stånds beslut.
Anckarsvärd, Carl Henr., förenade sig med Frih. Tersmeden.
Ceder ströms uppmärksamhet derpå, att StatsUtsk. blott har framställt det som ett villkor, att en yngling, som vid universitetet genomgått en förberedande philosophisk kurs, skulle kunna fullborda sin bildning som läkare vid Carolinska institutet, men att Ulsk:s mening ingalunda varit, att detta institut skulle lå rättighet att promovera medicinae-doctorer, som anses tillhöra academierna; hvilket är så mycket tydligare, sorn Utsk. sjellt i sednare betänk., i anledn. af de anmätkutr, som förekommo mot det första, sådant förklarat.
Således, om
Ständerne skulle komma vid en votering att gilla villkoret, så kunde deraf ej uppkomma den tillämpning, som Frih.
Cederström föreställt sig.
I öfrigt utber jag mig få tillkännagifva, att jag ingalunda anser R. o. Ad. vara berältigadt, alt, genom afslag tili del af Utsk. framställda förslag till voter:s-propos., undertrycka det villkor, som Borgare- och BondeSUn fästat vid sjelfva anslagets beviljande.
Då det varit ett villkor för anslaget, så är del otvifvelaktig! alt detta ingått i statsreglertn, och med samma skäl som R. o.
Ad. anser sig berattigadt att kunna tillintetgöra detta villkor, med samma skäl kunna äfven Borgare- och BondeStm förklara, att vid sådant förhållande, och då ett
Stånd tillintetgjort det villkor, hvarunder de beviljat anslaget, dessa Ständ ansågo sig föranlåtna alt återkalla sitt beslut 0111 anslagets beviljande, och Carolinska institutets lärare sålunda komma att gå miste örn löneförhöjning.
Rättigheten är lika stor på ena sidan alt återkalla ett fattadt beslut, som på andra sidan att undertrycka de villkor, som vid beslutets fattande blifvit fästade.
Den i(i September f. m.
På dessa skål, och-då jag ej finner att det föranslagets beviljande utsatta villkoret kan leda till något annat, ån alt
Carolinska institutet måtte utbilda sig till en fullkomligen praktisk och theoretisk läroanslalt, sådan sorn Konungen i sjelfva dess fundation dermed afsett, kan jag ej annai, ån så väl i afseende på sjelfva saken, som för att behålla formerna rena, tillstyrka II. o. Ad. att gilla hvad StatsUtsk. föreslagit.
Den siste talaren har ve lat afskräcka It. o. Ad. från voter:s-propos:ns ogillande dermed, att i sådan händelse kunde Borgare- och BondeStm återkalla deras beslut om anslagets beviljande, emedan de icke fingo dervid fastadt del villkor, som de uttalat.
I motsatt fall kunde ju äfven hända, att R. o. Ad. samt PresteSt. återkallade deras bifall till anslagets utgående, så framt det framställda villkoret icke bortloges.
Således står man på samma punkt å ömse sidor.
.Manne icke delta bäst bevisar att villkoret ingalunda verkar på anslagsfrågan, utan blott tjenar till att uttrycka Ståndens olika åsigter om sättet att bilda läkare?
Om Ständerne vilja uttrycka några dylika, så hafva de, efter hvad jag förut nämnt, tillfälle dertill genom Ekon.- XJlsk.
Vilja de uttrycka dem genom StatsUtsk , så går del ock. an, men icke på del sätt alt man derom röstar inom förstärkta StatsUtsk., hvarest man voterar om penningar, men icke om tillfälliga åsigter.
Jag skulle således just af Frih.
Sprengtpoi tens sista yttrande tro än mera anledn. vara för handen att afslå dessa voter:s-propositioner.
Upplästes ett från PresteSt. ankommet prot.utdr. af denna dag, af innehåll, att Ståndet, på grund af 34 §m i inom.
Riksd.Ordn., i afseende på denna i4:de punkt i StatsUlsk:s meni.
N:o >01 funnit för godt afslå voter:s-propos:n, såsom innefattande ett villkor af ekonomisk och administrativ beskaffenhet, och på grund deraf, att i fråga derom i Stånd stannat emot 2.
I afseende på sjelfva anslaget hade Ståndet förklarat sig vilja vidblifva sitt redan förut fattade beslut om bifall dertill, samt beslutat anmoda StatsUtsk. alt från Borgare- och BondeStm inhemta utlåt:n, huruvida äfven nämnda
Stånd vilja i sakens så beskaffade skick anslaget bifalla; hvilket beslut PresteSt. inbjudit R. o. Ad. att biträda.
Af det nu upplasta prot.- utdr. har jag funnit, att PresteSt. af-Jagit della villkor, men likvisst under den förutsättning ]ag (ramställt, alt det berodde af Borgare- och BondeStm att återkalla sitt bifall lill anslaget.
Jag gör mig förvissad, att Hr von Hartmansdorff, till följd af en oriktig uppfattning af mitt yttrande, men icke för att misstyda detsamma, gifvit den tolkning deråt, som trodde jag att något
Stånd vore berältigadt att återkalla - Den 16 September f. ra. 4' 7 kalla sitt beslut derföre, att icke dess åsigt vunnit i förstärkt StatsUtsk.; men jag har ansett ett Stånd vara berättigadt att återkalla dess beslut, då samma Stånds mening blifvit undertryckt till följe af ett annat Stånds beslut, och nekad att komma till den slutliga pröfning, som finnes i Reg.F:n bestämd, och hvilken utöfvas af Ständerna i förstärkta StatsUtskottet.
Då jag föreställer mig, att det villkor, som StatsUtsk. fästade vid beviljandet af löneförhöjningen, egentligen förorsakat det definitiva beslutet om sjelfva löneförhöjningen, så skulle det kunnat hända, att om icke det villkoret blifvit fästadt, någon löneförhöjning ej heller blifvit tillstyrkt.
Jag anser derföre förenligt med grundlagens föreskrifter, att StatsUtsk. i sitt utlåt, fogat detta villkor, alldenstund det i så betydlig mån inverkar på sjelfva saken.
I följd af denna åsigt kan jag icke annat än biträda Frih.
Tersmedens mening, och yrkar bifall lill hvad StatsUtsk. föreslagit.
Det synes mig som PresteSCs be slut i denna del vore det enda rätta, ty det tillfredsställer icke allenast föreskriften i 34 §tn 2 mom.
Riksd.Ordn., utan äfven föreskriften i Reg,F:ns 89 §, bibehållande den naturliga rätten hos hvarje Stånd att besluta huruvida de vilja gifva anslag eller icke.
Jag hemställer alltså, om ej R. o. Ad. skulle finna skäligt att, med instämmande i PresteStts beslut, afslå StatsUtsk:s förslag.
Då jag ej, i likhet med den si sta talaren, kan finna, att PresteShs beslut är det rätta efter mitt förmenande; så kan jag ej heller ur någon synpunkt instämma i yttrandet ang:de samma beslut.
Jag finner tvertom, i öfverensstämmelse med hvad Frihtne Tersmeden, Sprengtporten och Hr Ribbing upplyst, ingalunda något olagligt tillägg af StatsUtsk. bär hafva blifvit gjordt; och dessutom kan jag ej finna, att derom nu egentligen är fråga, utan endast huruvida Ståndet vill gå in på den föreslagna voter:s-propos:n eller icke.
Derom, säger jag, torde numera enda frågan vara; ty jag kan ej fatta huru det skulle gå vid dylika frågor, då tillstyrkandet af sjelfva anslaget har utgått från synpunkten örn den nytta, som anslaget skall medföra, om ett sådant villkor, som det vidanslaget fästade, icke skulle iakttagas, och på grund af nyttan har ju StatsUtsk. föreslagit det tillökade anslaget.
På grund af öfvertygelsen om dess nytta hafva 2 Stånd bifallit StatsUtsk:s förslag; och det lärer ej finnas annan utväg -för de Stånd, som ej förena sig derom, än den åtgärd att slita tvisten, som StatsUtsk. föreslagit genom voter:s-propos:n, i3 H. 53 418 Den 16 September f. m. hvilken voter:s-propos. det naturligtvis beror af Ståndet att antaga eller förkasta.
Jag yrkar bifall på StatsUtskts förslag till voterts-propos.,och naturligtvis äger den motsatta meningen att göra siri rätt gällande på samma sätt som jag min genom att begära votering.
I anledning af Hr Lager heims uppmaning, att vi måtte instämma med PreteSt., får jag förklara, det jag, för min del, gerna afstår från den mening, som jag förut yttrat, för alt instämma med PresteStåndet.
Derigenom torde andras rätt på intet sätt förnärmas.
Tvertom visas så mycket mera aktning för Borgareoch BondeStm, som de då få tillfälle förklara sig, huruvida de vidblifva sina redan fattade beslut eller ingå på PresteStåndets.
Hvad den siste talaren yttrat om villkorets beroende derpå, att man för dess nytta fästade det vid anslaget, så är det just detsamma, som kan sägas om alla anslags-frågor.
*Får man fästa villkor af sådan beskaffenhet, alt de inkräkta på konungamaktens rätt, så kan man alltid åberopa nyttan; ty naturligtvis anses hvarje inrättning, åt hvilken man vill gilva penningar, nyttig på något sätt.
Men deraf följer icke att Ständerne få fästa villkor, som sträcka sig längre än de lagligen kunna besluta.
Om vi skulle fullfölja den bana, som PresteSt. anvisat, så blefve resultatet det, att omkring 20 eller 3o punkter af StatsUlsk:s betänk, om statsreglerm skulle komma att ånyo pröfvas af de Stånd, som endast villkorligt beviljat vissa anslag.
Vi skulle således komma i kretsgången af en ny debatt om statsreglerm, och således än mera inveckla oss deruti.
För min del kan jag ej begripa, att R. o. Ad. icke skulle vara berättigadt, alt första gängen betänk, är före kunna fatta enahanda beslut och dervid fasta enahanda villkor som Borgare- och BondeSt:n; och om så ej sker, utan Stånden stanna i olika beslut, — hvar skall väl en sådan tvist som denna slitas, om ej i förstärkta StatsUtsk.?
Det är sannt, att detta mål är ett önskniugsmål, och att det beror af Konungen att verkställa Ständernes begäran; men det måtte också bero på Ständerna alt säga: vi gifva icke högre anslag, derest icke det villkor vi dervid fäste iakttages.
Ständerne hafva, enl. grundlagen, tydlig och obestridlig rätt att bestämma de ändamål, hvarför Ständerne anslå medel ; och jag kan ej finna annat, än att denna fråga innefattar ett sådant bestämdt ändamål, för hvilket Ständerne vilja gifva lönetillökning åt lärarne vid Carolinska institutet.
Gillar icke Konungen ändamålet, så följer deraf ovillkorligen, att anslaget icke utgår, och då tyckes mig att tvisten är lätt sliten, utan att någon fråga kan blifva att Ständerne vilja inkräkta på konungamaktens gebit.
Den iG September f. m. 4*9 Gr. Horn, Claes Fredr.:
Jag har länge med lyst nad afliört denna discussion rör:de StatsUtsk:s förhandlingar vid föi evar. betänk.; jag förklarar nu uttryckligen, att denna discussion gått alldeles utöfver föremålet för betänk., då R, o. Ad. nemi. synes vilja ingå i pröfning, icke allenast af sina redan fattade beslut, utan äfven af andra Stånds.
Jag skulle tro, att i afseende å detta betänkts handläggning R. o. Ad. icke haft något annat att tillse, än huruvida StatsUlsk. rätt uppfattat de särskildta beslut, som inom hvarje Stånd kunnat blifva tagna, och att R. o. Ad. för resten icke kan ingå i pröfning af andra frågor än dem som voro återremitterade till Ständerna, med föranledande af Ständernes fattade beslut; men då man discuterat äfven andra Stånds beslut, huruvida de varit väl eller illa grundade, så tillstår jag, att jag tror sådant vara utom ordningen för denna debatt.
Jag hemställer således, om ej R. o. Ad. skulle finna lämpligast vara, att bara tillse huruvida StatsUtsk. fullgjort sin pligt att sammanjemka Ståndens olika beslut, dem det i öfrigt icke tillkommer Utsk. att förändra eller motivera.
Hr Frih. o. Landtm, tillkännagaf, att plenum komrne alt fortsättas på eftermiddagen kl. 6.
Då denna princip-fråga är. af yttersta vigt, utber jag mig få fasta R. o. Ad:s uppmärksamhet derpå, huru omöjligt det är, om man tänker sig en ändamålsenlig statsreglering, att antaga den grundsats, att Ständerne icke vid något tillfälle skulle kunna fästa villkor vid de anslag, som beviljas.
Ett villkor ligger likväl i hvarje be v i I jad t anslag; man måste nödvändigt tänka sig ändamålet till sin form och beskaffenhet vid anslaget.
Konungen, för att begagna en liknelse, aflåter t. ex- en nådig propos. om en caual-anläggning: samtidigt roed den K. proposm inkomma under riksdagen enskilde motionärer med förslag till enahanda canal-anläggning, som den K. propos:n afhandlar.
Om nu det Utsk., som skall behandla saken, finner, att ändamålet kan vida bättre vinnas genom förändringar i det förslag, som Konungen framställt, än genom ett oförändradt antagande af detsamma; så hemställer jag, om man ej skall kunna under sådana förhållanden antaga som princip rättigheten för Ständerna att säga: vi bevilja hvad E. M. i anslagsväg begärt, men med villkor, att i det af E. M. till R.
St. afgifna förslag till canal-anläggningen den inodification göres, sorn Ständerne finna vara nyttig för alt vinna ändamålet.
I denna nn förevar, speciella fråga består villkoret icke i något annat, än att
Ständerne bevilja anslaget med förbehåll, att det ändamål, eller den organisation af Carolinska institutet, sorn Konungen ursprungligen tänkt sig och som legat lill grund för inrättningens verksamhet, måtte genom det beslutade anslaget sältas i verket.
På dessa skäl måste jag tillstyrka R. o. Ad. att bifalla StatsUtskis förslag till volerls-propositioneu. 4io Den 16 September f. m.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade godkänna den uti i4:de punkten föreslagna votertsproposition.
Ropades starka nej, blandade med munga ja.
Landtm, förklarade, att han funnit nej hafva öfverröslat ja, begärde Gr.
Upplästes till justering följande votens-proposition:
Den, som godkänner StatsUtsk:s förslag till voter:s-propos. i i4:de punkten af raein.
N:o 3oi, voterar ia» den det ej vill, voterar ne>\
Vinner nej, instämmer R. o.
Ad. i det beslut, PresleSt, rör:de denna punkt fattat.
Efter voteringens slut, befunnos rösterna hafva utfallit, som följer: Ja — 33.
Hr Ribbing, Bengt, reserverade sig emot det fattade beslutet. i5:de punkten.
För den händelse att Borgare eller BondeSCn, efter att hafva genomläst första alternativet i denna voter:s propos., icke skulle finna, att, då de yttra sig, att af välvilja för Hr Professor Cederschjöld, i anseende till dess ådagalagda och kända stora skicklighet, vilja anslå åt honom 600 r:dr b:co, denna välvilja, långt ifrån att vara sanning, tvertom innefattar en verklig ovilja, alldenstund Hr Cederschjöld skulle komma i mistning af 66 r:dr 32 sk. i sina förut innehafvande inkomster, och sålunda rätta sitt beslut genom instämmande med R. o. Ad. och PresteSt., — så lärer denna voter:s-propos. böra gillas.
Vid innevar. riksdag hafva visserligen inbjudningar kommit mycket ur bruk; men då jag har anledn. att förmoda, åtminstone på yttre omständigheter, att en inbjudning i denna fråga icke skulle blifva utan resultat, och den både grundar sig på rättvisa och billighet samt skulle komma att minska de många voter:sproposrna; så hemställer jag vördsamt, om ej R. o. Ad. skulle finna lämpligt att inbjuda Borgare- och BondeStm att i förevar, fråga förena sig uti R. o. Ad:s samt PresteSt:s beslut.
Uppå derefter framställd propos. beslöt R. o. Ad. att Den 16 September f. m. genom prot.utdr. inbjuda Borgare- och BondeSt:n till instämmande i R. o. Ad:s samt PresteStts beslut i afseende på den summa, som bör å allm. indragn.staten anvisas att årligen utgå till Professor Cederschjöld. i6:de punkten.
Jag får tillstyrka R. o.
Ad. att antaga StatsUtskts inbjudning, och således förena sig med PresteSt. i dess beslut rörtde tillökningen af ä5o r:dr, att å allm. indragn.slaten uppföras, hvarefter naturligtvis i:a propos:n och jemväl sednare alternativet komme att förfalla. R. o. Ad. antog den till Ståndet i denna punkt gjorda inbjudning, till följe hvaraf den förra af de föreslagna voter:s-propos:na ansågs förfalla.
Den sednare voter:s-propos:n Lief deremot godkänd.
Utskts sid. 17—19 gjorda anmälan, angrde förhållandet med de här icke förut upptagna, andra hufvudtiteln tillhörande punkter, ansågs icke erfordra något beslut af R. o.
Fortsättningen af detta måls pröfning uppskjöts till eftermiddagen.
Frih, Gederström, Thure:
Då jag för enskilda angelägenheter är tvungen att aflägsna mig från riksdagen, får jag afsäga mig min plats som ledamot i Ridd.Utsk. , under anhållan att varda vid min riksdagsmannarätt bibehållen.
Cederströms begäran bifölls, hvarefter Hr Frih. o. Landtm, anmodade Hrr Electorer att innan nästa plenum sammanträda, för att utse en ledamot i Ridd.- Utsk. efter Frih.
Cederström. II. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 2 e. m.
Silfverstolpe. 4*2 Den i6 September e. m.
Onsdagen den 16 September i84o.
Justerades i prot.utdr. för denna dag f. rn.
Upplästes till justering och godkändes Exped.Utskrs förslag till R.
JV:o 91, i atiledn. af K. M:s nåd. remiss å f. d.
Lieutenanten J. W. af Uhrs und. ansökning om pension; N:o 92, angtde förnyande af förut väckt fråga om delägarerätt uti civilstatens pensions-inrättning för borgmästare i Rikets städer, med undantag af Stockholm, samt för desse tjenstemäns enkor och barn; N:o 9J, ang:de comrnissions-landtmätares berättigande till delaktighet i civilstatens pensions-inrättning; N:o 94, rör:de väckt fråga om kungsladugården Halltorps på Öland vinnande till Kronan.
Upplästes ett från Exped.Utsk. ankommet mern.
N:o 1 t, i anledn. af gjorda anmärknrr vid Exped.Utsk:s förslag till und. skrifvelse N:o 64- Tillika upplästes Utskts förslag N:o 90, till und. skrifvelse till K. M., i anledn. af K.
M:s nåd. propos. om medels anvisande till gevärsfabrikationen.
Uppå derefter framställd propos. beslöt R. o. Ad., att, med frånträdande af sitt i anledn. af Exped Ulskts förslag N:o 64 fattade beslut, nu gilla förslaget N:o go.
Fortsattes den på förmiddagen började pröfningen af StatsUtskts memorialer, N:o 3oi, med förslag till sammanjemkning eller votens-propositioner i anledn. af skiljaktiga beslut, uti mera.
A:o 3oi. iy:de punkten. R. o. Ad. antog den lill
Ståndet ställda inbjudningen att förena sig i PresteSt:s beslut, i följe hvaraf den första voter:s-propos:n ansågs förlalla; den andra voter:s-propos:n godkändes. i8:de punkten.
På begäran af Hr von Hartmansdorff, A u g., upplyste undert.
Ridd.Secret., att ingen underrättelse ännu ankommit, huruvida BorgareSt. antagit den uti denna punkt till detsamma ställda inbjudning.
Den 16 September c. m. 4a3 Hr von Hartmansdorff: Wig synes som kunde voteringen bär förfalla.
Det ar nemi. blott ett Stånd, som ansett särskildta pensionsrum böra finnas.
Uti denna mening, som var R. o. Ad:s, hafva de öfriga Stånden icke instämt.
Sålunda förekomma inga särskildta pensionsrum.
I fråga åter om sjelfva anslaget, har ingen förändring blifvit beslutad.
Det qvarstår således likasom förut.
Ilär tvistas endast om olika sätt att skapa pensionsrum.
Som delta icke verkar på anslagsfrågan, så kunde alla dessa särskilda modificalioner förfalla.
Hr Lefrén, Joh. Pehr, instämde med Hr von Hartmansdorff.
Landtm, yttrade, att då R. o. Ad. varit det enda Stånd, som beslutat att särskildta pensionsbelopp utöfver anslaget för generalerne skulle uppföras såsom generals-pensioner, vore hans särskilda mening, i öfverensstämmelse med hvad Hrr von Hartmansdorff och Lefrén yttrat, att votering öfver detta R. o. Ad:s beslut icke emot de öfriga tre Ståndens beslut kunde äga rum, och att 6g §:n Reg.- F;n helt och hållet stridde emot Utsk:s förslag i denna del; hemställande Hr Landtm, alltså, om R. o. Ad. ansåg alt fråga derom borde förfalla.
Uppå derefter framställd propos. blefvo de öfriga voter:s-propositionerna i denna punkt afslagna. ig:de och 20 punkter ne.
De uti dessa punkter föreslagna voter:s-propos:r godkändes. 2i:sta punkten.
Den här föreslagna första voteringen, ang:de skrifvelse till K.
M. med und. framställning om åtskilliga förändringar med gardes-reg:tena i öfverensstämmelse med hvad SlatsUtsk. uti i4 punkten af dess utlåt.
N:o 44 föreslagit, innefattar ett ämne af purt administrativ beskaffenhet, deruti 2 Stånd stannat emot 2, och hvilket således måste anses hafva förfallit.
Någon votering derom kan således ej blifva grundlagsenligen gilltig i förstärkt StatsUtsk., hvarför någon voter:s-propos. i ämnet ej kan till bifall framställas.
Den sednare voter:s-propos:n åter kan ej annat än gillas.
Jag anhåller derför om Hr Landtmts propos. till afslag å första votei':s-propos:n.
Landtm, hemställde, om R. o. Ad. godkände Utsk:s förslag till voter:s-propos:r i denna punkt.
Jag anhåller vördsamt, att de båda särskildta föremålen för propos:n måtte åtskiljas i Den j6 September e. ra. den framställning
Hr Frih. o. Landtm, behagar till Ståndet afgifva.
Den första propostn angår organisationsfrågan, deruti 2 Stånd stannat emot 2, och deri jag lika med Frih. Cederström anser, att StatsUtsk. inträdt på ett område, som icke tillhör detsamma.
Den andra åter är en anslagsfråga, som torde särskildt få förekomma, och vid hvilken jag ej har någon erinran att göra.
Uppå derefter framställda särskilda propos:r, blef den första voter:s-propos:n afslagen och den sednare godkänd.
22:dra punkten.
Den föreslagna voter:s-propos:n godkändes. 23:dje punkten.
Då i den nu upplästa delen af StatsUtsk:s utlåt, är intaget, att R. o.
Ad;s beslut i denna fråga ej blifvit meddeladt, så får jag medgifva, att genom en försummelse af mig har uti prot.utdr. icke blifvit upptaget det beslut, hvarigenom R. o. Ad. förklarade sig icke vilja bifalla Utsk:s förslag i denna del.
Prot.utdr. rör:de StatsUtsk:s utlåt.
N:o 44 innefattar: ” 15:de punkten, Kronprinsens Husar-reg:te.” Hvad K M. i Dess nåd. propos. om statsverkets tillstånd och behof i detta afseende föreslagit, nemi. att, förutan det redan på stat varande anslaget på reg:tets personella stat, måtte ytterligare uppföras i32i r:dr 3g sk., och till förökadt gage för den tjenstgörande styrkan 2335 r:dr 18 sk. b:co, bifölls.
Utskrs yttrande om en sqvadrons förläggande till Norrland ansågs förfalla. R. o. Ad:s prot. för den 5 Aug., hvilket är justeradt, innehåller derjemte: ”Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Utsk:s förslag i i5:de punkten.
Ropades nej.”