Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det heter nemi. »att, då någon blifvit dömd medborgerligt förtroende för alltid eller för viss tid förlustig, det skall åligga domstolen, som i målet dömt, att ofördröjligen genom transsumt af utslaget derom meddela underrättelse till kyrkoherden i den församling, der den dömde är kyrkoskrifven, äfvensom att, i den händelse sådant utslag blifvit af Hofrätt eller af K. M., i fråga om berörda påföljd, ändradt, eller medborgerligt förtroende blifvit af K. M. i nådeväg återskänkt, det skall åligga vederbörande Hofrätt eller föredragande hos K. M., att på enahanda sätt derom meddela underrättelse.»
Det förhållande deremot, att en person vid underrätt blifvit frikänd, men sedermera af öfverrätt blifvit dömd medborgerligt förtroende förlustig, finnes här icke vidrördt.
Vidare heter det att det skall åligga vederbörande Hofrätt eller föredragande hos K.
M. att ang:de ofvannämnde förhållande underrätta kyrkoherden i den församling, der den dömde är kyrkoskrifven.
Jag har alldeles icke något emot en sådan underrättelse, men tror ej att man bör ålägga Hofrätt eller föredragande hos K.
M. att korrespondera med alla kyrkoherdar i Sverige.
Bättre vore, enligt mitt förmenande, att underrättelse i frågan meddelades K. M:s Belicde i vederbörligt län, för att genom dess försorg vidare befordras.
236 Den 6 November.
Efter härmed slutad öfverläggning, framställdes först propos. på bifall till förslaget, hvartill svarades nej, och sedermera propos. på återremiss deraf, som med ja besvarades.
Föredrogs och lades till handlingarne Stats-Utsk:ts den 4 dennes bordlagde Mern.
N:o 210, ang:de verkställd omröstning i åtskilliga till statsregleringen hörande frågor.
Föredrogs och bifölls Banko-Utsk:ts den 4 dennes på bordet lagde Mern.
N:o 73, om kungörande af åtskilliga föreskrifter i banko-reglementet.
Föredrogos, men begärdes af flera ledamöter ånyo på bordet, Banko-Utsk:ts den 4 dennes bordlagde Mern.
N:o 74, ang:de förhöjd pension för Kassören i Banken G. M.
Schön; samt Utlåt.
N:o 75, i ani. af Handlanden D. Schedwins enkas ansökning om eftergift af skuld till Banko-diskont-verket.
Föredrogs och lades till handlingarne Lag-Utsk:ts den 4 dennes bordlagde Mern.
N:o 78, ang:de verkställd omröstning i ani. af de hos Riks-Stånden fattade skiljaktiga beslut vid förehafvande af Lag-Utsk:ts Betänkm N:ris 35 och 55 öfver dels K. M:s Nåd.
Propos. med förslag till ny strafflag, dels ock enskilda motioner rörande brottmålslagstiftningen. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 4 e. m.
Den 7 November. 237 Lördagen den 7 November 1863.
Justerades 4 prot.-utdrag för den 6 dennes samt prot:t för den 17 sistl.
Upplästes och godkändes Exped:s-Utsk:ts skrifvelseförslag:
N:o 149. ang:de regleringen af utgifterna under riksstatens 6:te hufvudtitel; och N:o 150, i ani. af väckt förslag om förändring af lagstift* ningen rörande jords elier lägenhets afstående för allmänt behof.
Föredrogos och biföllos Banko-Utsk:ts den 4 och 6 dennes på bordet lagde Mern. och Utlåt.:
N:o 74, ang:de förhöjd pension för Kassören: i Banken C. M. Schön; och N:o 75, i ani. af Handlanden D. Schedwins enkas ansökning om eftergift af skuld till Banko-diskont-verket.
N:o 211, i ani. af erhållen återremiss å 26:te punkten af Stats-Utsk:ts Utlåt.
N:o 100, ang:de utgifterna under riksstatens 7:de hufvudtitel.
Föredrogos och lade»-till handlingarne Stats-Utsk:ts den 6 dennes bordlagde Mem:r: N:o 212, i ani. af Riks Ståndens skiljaktiga beslut i fråga om inrättande af en pensionsanstalt för sjömän; och N:o 213, i ani. af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut rörande af K.
M. äskad tillökning i arméens nuv:de kavalleristyrka.
Vid punktvis skedd föredragning af Stats-Utsk:ts den 6 dennes bordlagde Mern.
N:o 214, i ani. af erhållna återremisser af Stats-Utsk:ts Utlåt.
N:o 169 ang:de revision af Nya Troll - 238 Den 1 November. hätte kanalbolags räkenskaper m. m., lades Utsk:ts första yttrande till handlingarne och bifölls dess sednare tillstyrkande.
Föredrogos, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Stats-Utsk:ts den 6 dennes bordlagde Utlåt, och Mern.:
N:o 215, i ani. af K. M:s Nåd.
Propos. i fråga om försäljning af nya varfvet vid Göteborg; och N:o 216, med förslag till voter:s-propos:r i ani. af RiksStåndens skiljaktiga beslut rörande Stats-Utsk:ts Utlåt.
194, i fråga om kostnadsersättning till militäre, civi!e“och ecklesiastike tjenstemän för en del resor i tjensteärenden.
Vid föredragning af Stats-Utsk:ts den 6 dennes bordlagde Mern.
N:o 217, med förslag till voters-propos. i ani. af RiksStåndens skiljaktiga beslut rörande 6:te punkten i Stats-Utsk:ts Utlåt.
N:o 198, i fråga om anslag till national-musei-byggnaden, blef den föreslagna voter:s-propos:n af R. o. Ad. godkänd.
N:o 218, ang:de en gratifikation åt Hr Statskommissarien O. F. af Sillén.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, sammansatta Banko- och Lag-Utsk:ts den 6 dennes bordlagde Mern.
N:o 6, i ani. af Riks-Ståndens beslut öfver de af Utsk:t framställda förslag rörande lag om enskilda banker utan rätt att utgifva egna banksedlar.
Föredrogs och bifölls sammansatta Banko- och Lag-Utsk:ts den 6 dennes bordlagde Mern.
N:o 7, ang:de särskildt arfvode åt den person, hvilken, i egenskap af sekreterare, biträdt Utsk:t.
Anmäldes och bordlädes Lag-Utsk:ts Betänk.
N:o 79, i ani. af motion om förändring i lagstiftningen rörande äktenskapsförord samt mannens målsmansrätt för hustrun.
Den 10 Nov ernber.
Justerades 3 prot.-utdrag för detta plenum. 239 R. o. Ad. åtskiljdes kl. J 2 e. m.
Tisdagen den IO November 1863.
Bonde-St:t ankommet prot.- utdrag N:o 528, innehållande, ibland annat, inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att biträda Bonde-St:ts beslut öfver Sammans.
N:o 39, i ani. af motioner om förändrade stadganden i afseende å frejdebetyg.
Föredrogs ånyo Stats-Utsk:ts den 6 och 7 dennes bordlagde Utlåt.
Propos. i fråga om försäljning af nya varfvet vid Göteborg. Gr. Mörner, Carl Göran: Emedan Utsk:t i sitt Betänk, hänvisat till K. M:s Propos. i ifrågav:de ämne, har jag genomläst densamma, och dervid funnit att K.
M. visserligen hört sägas att ett bolag vore under bildning, för att på någon lämplig punkt i vestra Sverige anlägga ett större jernförädlingsverk, samt att ibland platser, som för denna anläggning varit i fråga, detta bolag äfven skulle vändt sina tankar på nya varfvet vid Göteborg, men har deremot ingalunda kunnat inhemta att någon bolagsdirektör eller någon bestämd person till regeringen inkommit med något anbud å varfvet eller någon begäran att få köpa detsamma. 240 Den 10 November.
Till följe häraf gick jag till det protokoll, som finnes bifogadt den K.
Proposm, troende att någon upplysning möjligen kunde från detsamma hemtas, men denna granskning ledde ej till annat resultat, än sjelfva Proposm lemnat.
Jag har ej heller kunnat af förev:de K. Propos. finna att, i öfverensstämmelse med 10:de §:n R. F., några upplysningar blifvit inhemtade, utan innehåller fastmera Proposm att tiden ej medgifvit sådanas införskaffande.
Då det är fråga om att fatta ett beslut ang:de afhändande från K. M. och Kronan af en lägenhet utaf den betydenhet, som nya varfvet vid Göteborg, skulle jag för min del gerna hafva sett att den K.
Proposm innehållit en upplysning om hvad detta varf kunde anses vara värdt, eller hvad Kronan kostat på detsamma, äfvensom om hvad spekulanter kunde vara hugade att derföre erbjuda.
Det är visserligen sagdt, att ifrågavide etablissement ej mera är för flottans behof af nöden; men huruvida staten bör för något annat allmänt behof förbehålla sig större eller mindre del deraf, har ej blifvit undersökt eller utredt.
Erfarenheten har härutinnan visat att, då staten afhändt sig en lägenhet, hvaraf den sedan behöft äfven blott en mindre del, den, som af denna lägenhet en gång kommit i besittning, vetat sedermera göra sig väl betald för hvad han från sig lemnat.
Under sådana förhållanden kan jag ej annat än anse ärendets utredning allt för ofullständig, och tror jag äfven att någon försigtighet vid denna frågas behandling ej vore ur vägen.
Att spekulanterna så sent påtänkt denna affär, alt de först, sedan man haft skäl hoppas att R.
St:r redan skulle vara åtskiljda, låtit förljuda något om sina önskningar och planer, kan väl ej utgöra något skäl för R.
St:r att blindt bifalla hvad som begäres, utan synes mig snarare vara en giltig anledning för dem att icke obesedt gå en sådan spekulation till mötes.
På grund af hvad jag anfört, måste jag således anhålla om afslag å K. M:s Propos. Gr. von Platen, Baltzar:
Den siste värde talaren har så fullständigt och i så fullkomlig öfverensstämmelse med K. M:s Propos. redogjort för det företag, som Proposm afser, att jag ej har i detta afseende något att tillägga.
Valet för rådgilvaren var här icke annat, än huruvida ett, efter hans uppfattning, godt tillfälle att få en Kronans egendom med fördel försåld skulle begagnas, eller om man skulle låta detta tillfälle gå sig ur händerna, i det man ginge mer formenligt till väga.
Jag betviflar att formen bättre blifvit iakttagen på det sätt den siste värde talaren tyckes föredraga.
Mig förefaller det, som om, då frågan så öppet blifvit framlagd, något svårt klander mot förfaringssättet åtminstone icke bort komma i fråga.
Mörner har sagt att man haft den erfarenheten, att det vore farligt att afhända sig jord, som tillhört staten, till följe Den 10 November.
241 följe hvaraf man ingalunda här borde en sådan jordafhändning tillåta.
Om Hr Gr:n tagit fullkomlig reda på K. M:s Propos., skulle Gr:n hafva funnit att saken blifvit tillstyrkt af 2:ne komitéer, hvilkas sammansättning K.
M. icke ansett vara olämplig, samt att K.
M. sålunda icke saknat skäl förmoda att en försäljning vore med statens väl öfverensstämmande.
K. M, har förbehållit sig rättigheten att bestämma huru denna afsöndring skall ske, och då i den K.
Propos:n är utsatt att sådant icke kommer att ega rum utan vederbörandes hörande, kan man vara öfvertygad om att ifrågav:de jord icke kommer att bortkastas. l)å slutligen det skälet, att i fråga vide plats skulle upphöra att vara en station lör flottan, vare sig tillfölje af kostnaderna för platsens försvar, eller i afseende på det nära grannskapet af en stor fabriksstad, är ganska talande, har jag ansett min skyldighet vara att härutinnan tillstyrka en framställning till R.
Den utredning, som af Gr.
Mörner blifvit påpekad, och som visserligen varit önsklig, i fall den kunde hafva medhunnits, sönderfaller i tvenne delar. nemi. l:o om detta varf är lör kronan nödvändigt, och 2:o ang:de det pris, för hvilket kronan skulle afhända sig ifrågav:de lägenhet.
Hvad nu mom:t 1 vidkommer, tror jag verkligen att man kan skänka förtroende till de tvenne komitéer, nemi. såväl af år 1855, som 1861, hvilka i detta afseende uttalat sin mening ganska bestämdt, och att representationen, utan inhemtande af några vidare utlåtanden af sakkunnige personer, i denna del af frågan kan bifalla Utsk:ts hemställan.
Hvad 2:dra monut beträffar, hade det visserligen varit önskligt om R.
St:r redan nu kunde hafva tagit i öfvervägande den summa, som borde betingas; men jag hemställer till Gr.
Mörner, huruvida någon betänklighet kan vara förknippad med att öfverlemna bestämmandet deraf åt K. M., då K.
M. tillkännagifva att någon försäljning ej kommer att ega rum förr, än upplysningar i detta fall blifvit inhemtade, samt då det slutliga afgörandet sker af K. M., på tillstyrkan af ansvarige rådgifvare.
Jag för min del får förklara, det jag ingalunda hyser den åsigten, att kronans rätt under sådana förhållanden skall komma att slumpas bort.
Man kan äfven se denna fråga ur en annan synpunkt.
Vi veta nemi. alla i hvilka svåra konjunkturer vår jernhandtering för närv:de sig befinner, samt att den frågan många gånger varit på tal att genom ett sammanslående af en hop mindre jernverk till en stor verkstad bereda en större inkomst åt dess egare, och åt hela landet en större vinst.
1 händelse en sådan plan skulle komma till utförande, finnes ej att erhålla en mera tjenlig plats, än den ifrågav:de, och för ett sådant ändamål kan man väl upplåta en för kronan onödig egendom.
Då det slutligen är af K.
M. tillkännagifvet, att ett bolag är bildadt i och H. VII.
16 242 Den 10 November. för åstadkommandet af en sådan anläggning, samt att detta bolag just fästat sina blickar på il'rågav:de plats, tror jag icke att R.
St:r behöfva fordra att något bestämdt namn i detta afseende skall uppgifvas.
På de skäl, jag anfört, får jag derföre anhålla om bifall till Utsk:ts Betänk.
Då jag förra gången hade ordet, ifrågasatte jag ingalunda riktigheten af det omdöme, som de båda om nämnda komitéerna uttalat derom, att för vårt sjöförsvar ifråga v:de egendom icke skulle vara behöflig; men jag gjorde den erinran, att det icke var utredt, huruvida varfvet kunde i andra hänseenden vara af värde att hafva i behåll.
Jag minnes ganska väl, hurusom, då det beslöts att en lägenhet utanför
Jön köping skulle till staden afstås, man lyckligtvis tog undan jord för bangårds anläggande.
Hade man då ej gjort detta, skulle staten måhända till ett mycket högre pris fått återköpa sin jord.
Hvad nu ifrågav:de lägenhet angår, så säger man att det just nu skulle vara ett godt tillfälle att få densamma försåld till högsta möjliga pris.
Det pris, hvartill en sådan i närheten af en stad, som är stadd i den utveckling, som Göteborg, och der man omöjligen i denna stund kan veta hvilka behof på utrymme, sorn i framtiden kunna uppslå, belägen lägenhet framdeles kan komma att uppgå, trotsar jag den största spåman att kunna förutsäga.
Det har yttrats, att ett bolag var bildadt för jernförädlingsverkets anläggande.
K. M:s Propos. innehåller att ett dylikt är under bildning, hvilket är en betydlig skillnad.
Jag var sjelf en bland de Konungens rådgifvare, som fastställde reglor för Köping Hults jernvägsbolag.
Bland de personer, som furrnos uppeifrie såsom blifvande delegare i bolaget, voro (lere betydande såväl Engelska som Svenska kapitalister, ja äfven åtskilliga af Göteborgs rikaste köpmän.
När emellertid bolaget sedermera verkligen kom till stånd, försvunno många af de uppgifna namnen, och de Svenskar, som stodo qvar, voro till större delen ganska obetydliga personer.
Då hvarken K. M:s Propos. eller de båda föreg:de talarne hafva nämnt något namn, har man här icke ens chiméren af vackra namn, utan man vet i detta hänseende alldeles ingenting.
Jag har det aldra största förtroende till Konungens nuv:de rådgifvare, men kan dock ej underlåta att påpeka att det är ett stort ansvar, som de åtaga sig, dä de, utan stöd af Ständernas omdöme, ifrågasätta att afhända kronan en egendom af så stort värde, som nya varfvet vid Göteborg.
Då nya Trollhätte bolag bildades, tog äfven regeringen ett dylikt
Steg, i det den beviljade bolaget åtskilliga fördelar, som sedermera så skarpt klandrats.
Jag tror således att det för K.
M:s rådgifvare skulle vara ganska lugnt att icke behöfva åtaga sig ett sådant ansvar, som det ifrågav:de.
Ar platsen den enda passande för det nämnda jernförädlingsverkets anläggande, och af så stor nödvändighet, kunna väl bolags-intressenterne gifva sig till tåls ännu Den 10 November.
2*3 2:nc år. då behörig utredning kan hinna försiggå och Ständerna blifva i tillälie att, på grund deraf, pröfva förhållandena.
Om, som jag hört sägas, det varit fråga om att anlägga detta verk vid Trollhättan, kan jag, för min del, ej härutinnan finna någon olycka för det allmänna.
I afseende på ett fiendtligt anfall, skulle ju då alltid denna anläggning ligga mera skyddad vid Trollhättan, än vid nya varfvet.
I och för det allmännas skull måste jag, med stöd af hvad jag anfört, fortfara i mitt yrkande om afslag å Utsk:ts Betänk.
Inom Utsk:t bifölls detta Betänk, utan diskussion.
På afdelningen, hvarest denna fråga handlades, yttrade jag mig emot denna Propos., hufvudsakligen på de af Gr.
Då emellertid densamma bifölls af Borgare och Bönder, under yttrande att det vöre ett förtroende-votum för regeringen, öfvergick jag på dessas sida.
Jag skulle emellertid nu anhålla hos Riddarh.-Sekreteraren om upplysning, huru frågan är af de öfriga Stånden afgjord.
Undertecknad tillkännagaf, att Bonde-St:t bifallit det ifrågav;de Utlåt:t, men att någon underrättelse om de öfriga Riksståndens beslut ännu ej ankommit.
Då, enligt den nu lemnade upplysning, frågan ännu icke hos de öfriga Stånden förevarit till behandling, får jag yrka bifall till Utsk:ts Betänk., med det tillägg att beloppet af ifrågav:de försäljningssumma måtte ställas till K.
M:s disposition, för att användas till för flottan nyttiga ändamål.
Jag har endast begärt ordet för att tillkännagifva, det jag tror mig kunna upplysa att ifrågav:de Betänk. är bifallet af Preste- och Bonde-St:n.
Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad, yttrade Hr Gr. o. Landtm, att derunder hade yrkats dels bifall till Utsk:ts Utlåt, oförändradt, dels af Hr von Francken bifall till detsamma med den förändring, att den inflytande köpeskillingen skulle ställas till K.
M:s disposition, för att användas till för flottan nyttiga ändamål, och dels slutligen af Gr.
Mörner afslag å Utlåt:t.
Härefter framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Utlåt:t oförändradt, hvartill svarades mångå ja, blandade med nej, sedermera propos. på bifall till detsamma med den af Hr von Francken föreslagna förändring, då svaren ut - 244 Den 10 November. föllo med många nej, blandade med ja, och vidare propos. på afslag å Utlåt:t, hvilken propos. likaledes besvarades med många nej, blandade med ja, hvarefter propos. på bifall till merberörde Utlåt, förnyades samt besvarades med många ja, blandade med nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande.
Mörner begärt votering, samt Hr Gr. o. Landtm, yttrat att R. o. Ad. egde att bestämma, huruvida kontra-propos:n vid den blifvande voteringen skulle innefatta antingen bifall till Utlåht med den af Hr von Francken föreslagna förändring, eller afslag å samma Utlåt., framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. derå, att bifall till Utlåt:t med den af Hr von Francken föreslagna förändring skulle ingå i kontra-proposm, hvartill svarades flere nej, jemte några ja, och sedermera propos. derå, att afslag å oftanämnde Utlåt, skulle utgöra kontra-proposm, då svaren utföllo med flere ja, jemte några nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande.
Hr von Francken begärde votering om kontra-propos:ns innehåll, men innan voter:s-propos:n hunnit uppsättas, anmälte sig och yttrade Hr von Francken:
Då jag hör uppgifvas att Preste-St:t bifallit detta Betänk., afstår jag från mitt yrkande på votering om kontra-proposm.
Härefter upplästes och godkändes följande förslag till voter:s-propos. : »Den, som bifaller Stats-Utsk:fs Utlåt.
N:o 215, i ani. af K.
Propos. i fråga om försäljning af nya varfvet vid Göteborg, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, afslår R o. Ad. detta Utlåt.»
Föredrogs ånyo Slats-Utsk:ts den 6 och 7 dennes bordlagde Mern.
N:o 216, med förslag till voter:s-propos. i ani. af Riksståndens skiljaktiga beslut rörande Stats-Utsk:ts Utlåt.
N:o 194, i fråga om kostnadsersättning till militäre, civile och ecklesia - Deu 10 November.
' 123 245 stike tjenstemän för en del resor i tjensteärenden; och god' kände R. o. Ad. den i Mem:t föreslagna voter:s-propos:n.
Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande Sammansatta Banko- och Lag-Utsk:ts den 6 och 7 dennes bordlagde Mern.
N:o 6, i ani. af Riks-Ståndens beslut öfver de af Utsk:t framställda förslag rörande lag om enskilda^banker utan rätt att utgifva egna banksedlar.
Utskrts inbjudning och förslag till voter:s-propos:r rörande § 1.
Jag må bekänna att jag ej”vet någon bestämd skillnad mellan den ordalydelse i den sednare delen af §:n, som af R. o. Ad. blifvit antagen, och den, som Presteoch Bonde-St:n för sin del beslutat.
Det förefaller mig likväl som om, enligt R. o.
Ad:s föreg:de beslut, det vore bestämdt att K.
M. borde pröfva icke allenast bolagsreglornas öfverensstämmelse med författningen, utan äfven nyttan af en sådan banks anläggning, hvilken pröfning, ehuru jag ingalunda betviflar att Preste- och Bonde-St:ns beslut åsyfta detsamma, i deras beslut ändock står mindre tydligt utsatt.
Under sådana förhållanden, och då jag anser att man bör tydligt uttrycka hvad man vill, i synnerhet då det är fråga om ett undantag från den så vigtiga allmänna regeln, att den, som gör affärer, äfven bör ansvara för sina skulder, anhåller jag att R. o. Ad., med afslag å Utsk:ts inbjudning, behagade vidhålla sitt förut i ämnet fattade beslut.
Efter härmed slutad öfverläggning, framställdes först propos. på antagande af Utsk:ts inbjudning, hvartill svarades nej, och sedermera propos. på afslag derå samt godkännande af de föreslagna voter:s-propos:na, hvilken propos. med ja besvarades.
Utsk:ts inbjudning och förslag till voter:s-propos:r rörande § 7.
Då jag förra gången, när denna fråga var föremål för R. o. Ad:s behandling, fullkomligt uttalade mina åsigter i afseende å detta ämne, vill jag ej nu, genom ett onödigt upprepande af desamma, upptaga R. o. Ad:s tid, utan anhåller jag att Ståndet äfven i denna punkt täcktes vidblifva sitt en gång fattade beslut.
Sedan öfverläggningen förklarats härmed slutad, framställdes först propos. på antagande af Utsk:ts inbjudning, hvartill svarades nej, och sedermera propos. på afslag derå samt go<h* 246
Den 10 November. kännande af de föreslagna voter:s-propos:na, hvilken propos. med ja besvarades, Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Lag-(Jtsk:ts den 7 dennes bordlagde Betänk.
Upplästes och godkändes nedannämnde, från Exped.-Utsk:t inkomne, förslag till U.
St:rs underd. skrifvelser till K. M., nemligen: N:o 151, i fråga om ersättning af Statsverket till 3 officersenkor för innehållen aflöning för deras numera aflidne män under krigsfångenskap; N:o 152, i ani. af K. M:s Nåd.
Propos. om anvisande af anslag till betäckande af kostnaderna för Sveriges deltagande dels i 1862 års allmänna industri- och konstexposition i London, dels ock i den för landtbruksalster och redskap innev:de års sommar anordnade internationella utställning i Hamburg; N:o 153, ang:de ersättning för sådana af K.
Stats-kont. förskottsvis bestridda utgifter, för hvilka statsanslag ej blifvit af R.
St:r beviljade; N:o 154, i ani. af K. M:s Nåd.
Propos. ang:de rese-ersättniug och dagtraktamente till ordförande och ledamöterne uti nämnderna för reglering af presterskapets aflöning m. m.; samt N:o 155, i fråga om förändrad organisation å Domkapitlen.
N:o 219, med förslag till voter:s-propos:r i ani. af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut rörande K.
M:s nåd. framställning om Krigs-Colkii ombildning till en armé-förvaltning; samt Lag-Utsk:ts Utlåtrn och Menr.r: N:o 80, i ani. af gjorda anmärkningar och Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utsk:ts Betänk.
N:o 57, öfver motion om förändring af K, Förordnm ang:de vissa föreskrifter till kyrkotuktens uppehållande, den 4 Maj 1855; N:o 81, i ani. af väckt motion ang:de upphörande af frälsemans särskilda forum; N:o 82, i ani. af återremiss af Utsk:ts Betänk.
N:o 73, öfver motion ang:de giltigheten af K.
Brefven den 7 Juni 1733 och den 24 Januari 1740, i fråga om handräcknings meddelande för barns befordrande till dopet; och Den 11 November. 247 N:o 83, i ani. af Sterremiss af Utsk:ts Betänk.
N:o 72, öfver motion om ändring af 2:dra och 3:dje §§:na i 3:dje kap:t Kyrkolagen. R. o. Ad. åtskiljdes kl. J 4 e. m.
Onsdagen den 11 November 1863 Plenum kl. 1 e. m.
Justerades 2 prot.-utdrag för den 10 dennes.
Upplästes och godkändes Exped -Utsk:ts skrifvelse-förslag N:o 156, ang:de vilkoren för bränvins tillverkning.
Föredrogs Hederv. Bonde-St:s den 10 dennes bordlagde prot.-utdrag N:o 528, innehållande, bland annat, inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att biträda Bonde-St:s beslut öfver Sammansatta Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts Betänk.
Frih. Armfelt, Magnus: l anledning af de olika beslut Riks-Stånden fattat rörande denna fråga, har den varit föremål för en förnyad behandling inom det sammansatta Utsk:t, hvars sammanjemkningsförslag i dessa dagar kommer att göras till föremål för R.
Jag anhåller derföre att deri nu föredragna inbjudningen icke måtte föranleda till annan åtrgäd än att R. o.
Ad. måtte besluta lägga densamma till handlingarne.
248 Deu 11 November.
Efter härmed slutad öfverläggning, och uppå framställd propos. , förklarades Bonde-St:s ifrågav:de inbjudning ej böra föranleda till någon annan åtgärd än att läggas till handlingarne.
Föredrogs ånyo Lag-Utsk:ts den 7 och 10 dennes bordlagde Betänk.