Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag anser de anslag alltid väl använda, som Staten gifver lill uppmuntran af litteraira företag, och jag tror, att de äro särdeles nödvändiga här ;i Sverige, der litteraira arbeten af större vidd icke åt författare bereda samma ekonomiska fördelar, sorn i andra länder.
Min mening är således icke att bestrida det Den 12 O c t o b e r f. m. 25 nu ifrågavarande anslaget; jag förenar mig blott med Herr von Hartmansdorff, i afseende på hans tillstyrkan af ett bidrag till fortsättning af Herr Cederschjölds påbörjade utgifning af Riksdagshandlingarne från 1710 till 1772.
Jag anhåller blott att Contrapropositionen måtte innefatta afslag af Utskottets Utlåtande, med tillägg, att 1000 R:dr anslås för fortsättningen af Herr Cederschjölds arbete.
Jag hemställer, huruvida icke frågan om. bidrag till fortsättningen af Herr Cederschjölds arbete, hvilken fråga af Utskottet blifvit särskildt behandlad, äfven här borde särskildt upptagas och afgöras.
I likhet med behandlingen af en annan fråga i ett föregående plenum, hemställer jag, om icke anslaget till fortsättning af Herr Cederschjölds arbete kunde intagas i både Ja- och Contrapropositionen.
Ja och Nej. Hans Excellence Herr Grefve Fleming:
Jag anser visserligen icke frågan vara af den vigt, att den bör åstadkomma någon ytter - Den 12 O c t o b c r f. m. ligare tidsspillan för Ridderskapet och Adeln; och ehuru angenämt det för mig varit, om Ridderskapet och Adeln velat, i likhet med Utskottet, lemna siLt bifall till den af mig väckte motionen, hyser jag likväl icke den egenkärlek, att jag ju icke heldre förenar mig med dem, som yrkat afslag, än jag skulle vilja upptaga llidderskapets och Adelns dyrbara tid med en votering.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställde proposition till afslag å Utskottets Utlåtande.
Ropades äfven Ja och Nej. Herr Tham, Wolrath:
För min del skulle jag gerna röstat för bifall till Utlåtandet, men om detta icke är öfverensstämmande med pluralitetens mening, tillstyrker jag rent afslag derå, i likhet med det beslut BondeStåndet fattat.
Jag vågar vördsamt förnya min anhållan, om den proposition, som å vår sida blifvit begärd, nemligen lill afslag å Utlåtandet, med tillägg, att 1,000 R:dr anslås för fortsättningen af Herr Cederschjölds arbete.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln, med afslag å Utskottets Utlåtande, behagade i och för fortsättningen af det utaf Herr Cederschjöld påbegynte utgifvandet af äldre RiksdagsHandlingar
Den 12 October f. in. 27 från och med Riksdagen år 1719 lill år 1772, anslå 1,000 R:dr B:co.
Ja, blandade med Nej. Hans Excellence Herr Grefve Fleming:
Då jag finnér så mycket motstånd å ena sidan, och så många röster synas bifalla den sednast framställde propositionen, hvarigenom en del af det ifrågavarande anslaget skulle användas för fortsättningen af Herr Cederschjölds påbörjade utgifning af RiksdagsHandlingar, samt jag är öfvertygad, att i Ridderskapets och Adelns arch i v finnas en mängd Handlingar af det största intresse, och hvilka skola sprida mycken upplysning öfver den så kallade frihetstiden, hvilka Handlingar på detta sätt kunna blifva mera kände, så skulle jag åtminstone för mindel finna en tröst mot den ringa benägenhet, den förra delen af min motion här rönt, deri, att en del af anslaget användes till uppmuntran åt Herr Cederschjöld, och det så mycket mer, som jag förmodar att den tidspillan en votering skulle medföra, på detta sätt lättast undvikes.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förnyade den af honom sist framställde proposition, hvilken af Ridderskapet och Adeln bifölls.
Då det är mig obekant, hvad beslut de öfrige Stånden fattat, så väl i hänseende till detta, som det 28 Den ia October f. m. näst föregående Utlåtandet, hemställer jag, örn icke Rtdderskapet och Adeln skulle vilja medelst ProtocollsUtdrng underrätta dem om de anslag vi nu beslutat, så väl till Herr Strinnholm, såsom författare af Svenska Folkets historia under WasaKonungarne, som till Herr Cederschjöld, såsom utgifvare af RiksdagsHandlingarne under Frihetstiden, samt inbjuda de öfrige Stånden, alt sig med Ridderskapet oell Adeln härom förena.
Uppå derefter af flans Excellence Herr Gref ven oell LandtMarskalken framställd proposition, beslöt Ridderskapet och Adeln, att inbjuda de öfrige RiksStånden, att förena sig med Ridderskapet och Adeln uti dess i anledning af StatsUtskottets Utlåtanden N;ris a/p och 243 nyss fattade beslut.
Då nu ånyo föredrogs StatsUtskottets under N:ris 244» 245 och 246 afgifne, samt den 14 sistlidne September förmiddagen på bordet lagde, Utlåtanden öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte nedannämnde Betänkanden: JNT:o 140.
I anledning af väckt motion om Statsanslag för utgifvandet af nyttiga böcker åt de fattigare folkklasserna; N:o 141 * Angående begärdt fortfarande anslag för Elementar- eller Prof-Skolan i Stockholm; Den ii October f. m. 29 N:o 143.
I anledning af väckte motioner om förökade Anslag för vissa Lärolnrättningar m. m.; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkandeii redan blifvit den 22 sistlidne Maji af Ridderskapet och Adeln bifallne, Utskottets ifrågavarande Utlåtanden borde läggas till handlingarne.
Öppnades Herrar Electorers Lista till Val af Ledamöter i nedannämnde Utskott, och befunnos dertill hafva blifvit utsedde:
I BevillningsUtskottet:
Efter N:o x58.
Friherre von Essen, Fredrik, N:o 102.
Herr Oxehufvudj Olof Philip; I ExpeclitionsUtskottet : Efter N:o 236.
Friherre Stjerneld, Algernon, JV:o 211.
Friherre Cederström _, Jacob. Företogs till pröfning
StatsUtskottets ej mindre den 18 sistlidne April under N:o 143 afgifne, och den 7 derpåföljde Maji e, m. på bordet lagde, Betänkande angående RiksStatens Femte HufvudTitel, än ock under N:o 247 meddeldte, och den 14 sistlidne September förmiddagen på bordet lagde, Utlåtande öfver de vid berörde Betänkande gjorde anmärkningar. 3o Den is October f. m.
Svenska Akademien.
Vitterhets-^ Historieoch AntiquitetsAkademien.
Fria Konsternas Akademie.
Femte Punkten.
Friherre Klingsporj Fredrik Philip:
Då StatsUtskottet funnit det oförenligt med Statens tillgångar, att anslå medel till uppförande af ett NationalMuseum, skulle det vara otillbörligt af mig, alt vid denna Riksdag ytterligare yrka det af mig i sådant ändamål motionerade anslag, ehuru behöfligt det visserligen vore, för att i detta fall sätta oss i likhet med andra hyfsade Nationer; men deremot kan jag icke upphöra att yrka bifall till andra delen af min motion, nemligen ett årligt Statsbidrag för vården af Kongl. Musei dyrbara Taflesamling.
BondeStåndet har afslagit allt understöd i denna del, och öfverlåtit åt Kongl. Maj:t att sjelf draga försorg örn berörde Taflors underhåll.
Detta beslut härrör likväl af okunnighet om rätta förhållandet, som är, att rum på K:gl.
Slottet saknas för närvarande till Taflesamlingens behöriga upprättande; I stöd af hvad Utskottet föreslagit, som verkligen är det ringaste man till ifrågavarande föremål kan be - Den 12 O c to b er f. na. vilja, önskar jag alltså, att åtminstone denna lilla summa måtte beviljas, men det skulle vara mig oändligen kärt, om Ridderskapet och Adeln ville gifva mera, och i sådant fall antaga den af Utskottet föreslagne summa till minimi-beloppet af hvad sorn hör anslås.
Då de taflor, som höra till Kongl. Museum, äro Statens egendom och råkat i det olyckliga tillstånd, hvari de nu befinnas, vore det visserligen väl och rätt, om Friherre
Klingspors motion helt och hållet kunde bifallas; men i närvarande stund då allmänna rösten är emot alla ökade anslag, skulle jag för min del finna det lyckligt, altStänderne biföllo hvad StatsUtskottet i thy fall föreslagit.
En Nationalkänsla säger mig, att om icke erforderlige medel till Kongl. Musei försättande i bättre skick erhållas, det vore vida bättre, att Museum hädanefter blir tillstängdt, åtminstone för utländningen.
Uppå af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställd proposition, blef denna punkt af Ridderskapet och Adeln bifallen.
RiksMuseum.
Sjunde Punkten.
Anslag till utvexling af Silf ver Jettoner, för att vid Kongl. Vetenskaps
Akademiens sammankomster utdelas.
Dessa tvenne punkter biföllos.
9 Den 12 October f. na.
Herr Rosenqvist, Fredrik Leonard, hade inlemnnt ett Memorial, hvilket upplästes, så lydande:
Den summa af 4>5°o R:dr, hvilken Utskottet ansett böra till oförändradt beiopp utgå, endast derföre, att berörde Lustspel har från längre tid tillbaka årligen åtnjutit en så ansenlig benejice af Allmänna Medel, tyckes deremot börp upphöra, just af famina orsak, som Utskottet tagit till skäl för anslagets fortfarande, nemligen att
Spektaklet en nog lång tid fått för ingen ting linga denna summa utur StatsCassan.
Sveiiges
Rike har platt ingen nytta eller gagn af Hufvudstadens SkådespelareTrupp; och den, som är road att se dessa figuranter, bör sjelf betala dem.
Jag anser det för öfrigt icke värdigt Staten, att låta sina tillgångar användas för dylika ändamål, och jag förenar mig alltså med hvad Herr Crusenstolpe ganska grundligt anmärkt: ”Alt då, sedan sam”ma för Byggnadens underhåll bestämda Anslag beslöts, förändrade omständigheter in”träffat, så väl medelst den Dramatiska Thea”terns uppbrinnande, hvarigenom de begge ”i Hufvudstaden varande Theatrarne blifvit ”sammanslagne, och större utrymme vunnits ”för den Dramatiska Scenen, med en Anklaget troligen fullt motsvarande ersättning, ”sorn Den 12 O c t o b e r f. ra. 33 ”sorn ock att någre såclane
Dramatiska produkter af stort värde och mycken omkost \j ”nåd, att de behöfva genom serskildt anslag ”uppmuntras, sedan den tiden icke blifvit ”gifne, hela anslaget borde Statsverket besparas. ” Och oansedt Hans Excellence Herr Grefve af Wetterstedt tillstyrkt anslagets fortfarande på det Laconiska skäl: att det ledde sitt ursprung från annan orsaka än blott byggnadens underhållande, utan att Hans Excellence täckts uppgifva, hvilken denna annan orsak är; anser jag likväl det vara rättast, att icke bifalla en för Svenska Folket så alldeles främmande utgift, som den till ett Lustspels underhållande i Hufvudstaden; helst många nyttiga och nödvändiga Inrättningar i Riket finnas, hvilka bättre behöfva ifrågavarande 4>5oo R:dr B:co.
I anledning af nu uppläste anmärkningar, torde det tillåtas mig få lemna en korrt upplysning om förhållandet med det ifrågavarande anslaget till Kongl. Theatern af 4>5oo R:dr årligen.
Enahanda belopp utgick ända till 1809 från Konungens CivilLista, men öfverflyttades då jemte några andra utgifter på Femte HufvudTiteln.
Det vore således bardt, 0111 Theatern skulle beröfvas ett understöd, som egentligen icke är annat än en ersättning för livad den i evärdliga tider ägt.
I afseende på anmärkningen, att efter Dramatiska Theaterns brand allt be45 H. 3 34 Den 12 October f. m. hof af understöd för Dramatiska Theatern upphört, får jag äran erindra, att jiast Dramatiska Scenens inrymmande pä en större Theater, eller som nu skedt i Operasalongen , förorsakat ännu större behof af bidrag, än då Dramatiska Scenen hade sin egen Skådeplats.
Af dessa anledningar vågar jag hoppas bifall till Utskottets tillstyrkande i denna del, och att Dramatiska Theatern ej af Ridderskapet och Adeln behandlas som stjufbarn på en tid, då Ridderskapet och Adeln med välvilja och gifmildliet omfattat åtskilliga andra inrättningar.
Hans Excellence Herr Grefven och LancltMarskalken gjorde proposition till bifall å denna punkt.
Nionde punkten.
Ved- och Ljuspenningar för Vitterhets Akademien_, Vria Konsternes akademie ^Bildthuggare Anelien vid Rcinn ar elian an., och Dramatiska Spektaklet.
Hans Excellence Herr Grefven och LändtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade tillåta, att en Deputation, bestående af åtta Ledamöter, utom Ordföranden, finge från Ridderskapet och Adeln afgå, för att, å Ståndets vägnar, inhämta underrättelse om Hans Majit Konungens hälsotillstånd.
Den 12 Octo b er f. m. 35 I anledning hvaraf Hans Excellence Herr Grefvert och Lan dt Mar skalken anmodade Grefve af Ugglas, Gustaf, alt anföra den Deputation, som i berörde ändamål komme att afgå.
Hvarefter Deputationen genast afgick under Grefve af Ugglas’s anförande.
Föredrogs å nyo StatsUtskottets ej mindre den 18 sistlidne April under JNT:o 144 afgifne, och den 7 derpåföljde Maji e. m. på bordet lagde, Betänkande angående regleringen af ulgifterne under RiksStatens Sjette HufvudTitel för milda Stiftelser; än ock under N:o 248 meddeldte, och den i4 sistlidne September f. m. på bordet lagde, Utlåtande öfver de vid berörde Betänkande gjorde anmärkningar, Första Punkten. Wadstena KrigsmanshusCassa.
InvalidHospitalet.
Herr Munck af Rosenschöld:, Eberhard:
Då Staten för de fleste andre städer icke beviljar något understöd lill deras fattigvård, och Stockholms stad i proportion till folkmängden i andra städer betalar den minsta bevillningen, men har den största contanta 45 H. 5* 36 DennOctoberf. m. förmögenheten, finner jag det vara en ensidig liberalitet, att bevilja för Stockholm, hvad man ej kan förunna de öfriga Rikets städer.
Jag vet väl, att jag ej kan göra min åsigt här gällande, hvadan jag blott anhåller att reservationsvis få den antecknad i protocollet.
Uppå af Hans Excellence Herr Grefven och LamltMarskalken gjord proposition, blef denna punkt af Ridderskapet och Adeln bifallen.
Allmänna Fattigvården i Landsorterna.
Hospitalers och Lazarettet underhåll.
FrimurareBårnhuset i Stockholm.
Barnhusen i Landsorterne.
Dessa sex punkter biföllos.
Tionde Punkten.
Herr Fi 'ane Sparrej Bengt Erland:
Otvifvelaktigt finnes ingen inrättning så nära rörande mensklighetens vigtigaste interessen, som Institutet för blinda och döfstumma.
Menniskor, beröfvade förmågan, att ge - Del) 12 October f. m. 37 norn sina yttre sinnen göra de inre verksamma, förtjena framför andra vårt behjertande.
StatsUtskottet har afslagit de 2000 E:dr, hvilka genom motion i BondeStåndet blifvit yrkade för denna inrättning.
Jag vill ogerna begära någon tillökning i anslag, då jag vet, hurn svårt det är att rubba den beräkning af tillgångarna, som StatsUtskottet med sakkännedom uppgjort; men då summan är så liten, och icke mer än en person från hvarje Stift nu kan inkomma, under det 18 eller 20 finnas på listan af de sökande, så tycker jag väl, att någon utväg måtte finnas för dessa 2000 R:dr.
Och det synes mig båldt, om ett Stånd, som bifallit förhöjningar i nästan alla öfriga punkter, der de blifvit yrkade utöfver StatsUtskottets beräkning, icke jemväl härutinnan skulle vilja gå menskligheten till mötes.
Jag anhåller derföre vördsamt om proposition derpå, att Ridderskapet och Adelil måtte bifalla dessa 2000 R:dr.
Herr RothliebAxelj förenade sig med Herr Sparre.
Herr Rothlich^ Carl Fredrika uppläste Ibland de Inrättningar, som bedra vårt tidehvarf och serskilt hafva till föremål ■—■ mildring i mensklighetens lidande, intager Institutet för Blinda och Döfstumma utan tvifvel det första rummet.
Det är öfverflödigt, att inför denna upplysta samling upp - 38 Den 12 October f, m. repa de välgörande följder, som denna Inrättning medfört för bildandet af de mäst vanlottade menniskor till nyttiga samhällsmedlemmar.
Det är öfverflödigt att omnämna, huru många af dessa olyckliga varelser blifvit undanryckte ett lidande och overksamt lif, och derigenom undgått att ligga det allmänna till last.
Regering och Ständer hafva också, allt ifrån den tid vårt nya Statsskick inträdde, med öm vårdnad omfattat denna, om man så må säga, af menskligheten påkallade och af Försynen välsignade Inrättning.
Men tidens ökade kraf —i den bestyrkta erfarenheten, att stiftelsen ännu är för inskränkt till upptagande af alla olyckliga af denna klass, som inom Riket behöfva vård, uppfostran och bildning, helst ibland Allmogen, har påkallat det hedervärda BondeStåndets önskan och yrkande, att anslaget för denna välgörande Undervisningsanstalt måtte ökas, med aoooR:dr,på det Institutet må kunna mottaga ytterligare en döfstum person från hvarje Stift.
StatsUtskottet har, utan angifning af detaillerade skäl, afstyrkt detta ökade anslag.
Jag vördar Utskottets hushållningsprincip, men önskvärdt torde vara, om den vid flera mindre vigtiga och ömmande tillfällen blifvit med mera stränghet använd, än vid detta, då fråga är om att bidraga till lindring i de mest vanlottade medmenniskors lidande, —■ då fråga är om att ifrån nästan det oskäliga djuret upplyfta en varelse till menniskans
Den 12 October f. m. 39 fullkomlighet — då fråga är om att bibringa sådana varelser som ödet beröfvat nästan allt hvad sorn böjer menniskan öfver djuren, begreppet om ett högre ursprung och en ädlare bestämmelse.
Då Hedervärda BondeStåndet, som annars med mycken njugghet beviljat ökade anslag, och afslagit de fleste, likväl bifallit det ifrågavarande, då Ridderskapet och Adeln med verklig generosite" åter beviljar nästan alla föreslagne tillökningar —■ så synes mig, att ett mera tillfredsställande och skönare tillfälle för Ridderskapet och Adeln knappast kan sig förete, än det närvarande — att utöfva ett för det allmänna och särskilt för den lidande menskligheten upphöjt och gagneligt ädelmod.
Af dessa skäl får jag ödmjukast tillstyrka bifall å det, genom BondeStåndet, yrkade ökade anslag till Institutet för de Blinda och Döfstumma.
Herr Ribbing, Anvid:
Ehuru jag för min del tror, att barmhertighetsverk egentligen tillhöra den enskilde och icke Staten, inträffar likväl här det serskilta förhållande, att icke mer än en inrättning i Riket finnes för blinda och döfstumma; derföre skulle jag tro, att då Inrättningen finnes, det är skäl så tillställa, att så många rum, som derstädes äro att tillgå, blifva uppfyllda, samt att 2000 R:dr ina gifvas till detta ändamål, för att ytterligare få en döfstum person från hvarje Stift intagen.
Hans Excellence Herr Grefve Fleming, 4o Den 12 O c to 1) er f. m.
Ridderskapet och Adeln har nyligen afslagit en summa af 2000 R:dr, den StatsUtskottet tillstyrkt, för en författare af Carl Nirs Historia, och då StatsUlskotlct påräknat en sådan utgift, finner jag här en tillgång åt Institutet för blinda och döfstumma, utan att pålägga Statsverket, en ny lunga.
För mig enskildt skulle det vara en stor hugnad, om man kunde bevilja detta anslag, hvilket jag både som Christen och Medborgare anser mig böra tillstyrka.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition till bifall å Utskottets förslag i denna punkt.
Hvarefter Hans Excellence förnyade samma proposition, med tillägg, att, utöfver hvad StatsUtskottet föreslagit, ett ytterligare anslag af 2000 R:dr B:co årligen måtte Institutet för Blinda och Döfstumma beviljas.
Grefve af UgglasGustafa återkom med Ridderskapets och Adelns ofvanomförmäldte Deputation, samt aflemnade, angående Hans Maj:t Konungens hälsotillstånd, följande Bulletin:
Den 12 October, klockan 10 f. m. Hans Majit Konungens hälsa fortfor, att förbättras i går på dagen, då äfven Hans Den ta Qctober f. m.
Maj:t började känna anledning till matlust, och emoltog några skedar bouillon.
Sömnen har äfven varit lugn till kl. 4 på morgonen, hvarefter Hans Maj:t haft en lindrig svettning, utan feber, och känner sig något mattare än i går vid denna tiden, men för Öfrigt temmeligen väl. C. E. 'von IVeigel.
E. af Edholm, /oh. J. Ekström.
Företogs till pröfning StatsUtskottets under N:o 249 afgifne, och den 14 sistlidne September f. m. på hordet lagde, Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldle Betänkanden, dels under N:o 145 angående RiksStatens Sjunde HufvudTitel, innehållande PensionsStaterne, dels under N:o 14ö angående Indrag af Statsverket till Armeens PensionsCassa och AmiralitetsKrigsmansCassan.
Angående Statens Pensionsanslags öfver flyttande till Arméens och CivilStalens PensionsCassor.
Jag förutser väl, att om än Ridderskapet och Adeln skulle vilja göra någon förändring i StatsUtskottets Utlåtande, vore det förgäfves, emedan de 3 öfriga Stånden redan detsamma bifallit.
Jag får således blott reservera mig emot en grundsats, som innebär sammanblandning af enskildta Corporationers och Statsmedels förvaltning. 42 Den 12 O c l o b e r f. m.
Hvarefter denna punkt blef, uppå af Hans Excellence Herr Gref ven och LandtMarskalken gjord proposition, afRidderskapet och Adeln bifallen.
Angående Rikets Ständers Revisorers rätt att granska Arméens PensionsCassas f örvaltning.
Jag utgår från den åsigt, att Rikets Ständer och deras Revisorer hafva rätt att granska alla Cassör, som njuta bidrag af Statsmedlen.
Således bestrider jag icke, att Rikets Ständer kunna besluta, att en sådan granskning skall för sig gå äfven af Armeens PensionsCassa; men jag hemställer, om det kan vara af behofvet på kallad t.
Amrnens PensionsCassas hittills ägande bidrag af Statsmedel hafva uppgått till 4^,000 R:dr.
KrigsBefälets till flerfaldigt denna summa.
KrigsBefälet granskar i alla dess delar denna Cassa, och öfver dess tillstånd utgifves en tryckt berättelse.
Således tror jag, att en fullständig controll der redan äger rum, och att Rikets Ständers Revisorer, thy förutan, hafva så fullständig sysselsättning, att det icke är af behofvet påkalladt, att med ett onödigt granskningsarbete upptaga den korta tid Revisorerne äro tillsamman.
Jag får.derföre hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln skulle finna denna granskning icke vara för närvarande af behofvet påkallad.
Den 12 October f. m. 43 Herr von Hartmansdorff:
Nu genast yppar sig olägenheten af sammanblandning af Armeens och Statens medel.
Jag tror dock, att Ridderskapet och Adeln desto mindre bör göra något undantag för Revisorernes granskningsrätt, som Ridderskapet och Adeln deltager i Krigsbefälet talrikare än de öfriga Ståndens anhöriga, och ett motsatt beslut foljagteligen kunde hafva anseende af någon partiskhet för dem, — mot Rikets Ständer i allmänhet.
StatsUtskottet har i sitt första Betänkande framställt skillnaden emellan de tvenne Penninge-elementer, af hvilka Arméens PensionsCassa består.
Utskottet har utredt, att Cassan äger af Staten omkring 4^,000
R:dr årligen, och i lönebesparingar af Militära Embeten under liggemånaderne, omkring 12,000 R:dr.
Dervid har Utskottet dock anmärkt, att sistnämnda medel egentligen äro besparade på löntagarnes bekostnad, då de tjena utan lön nämnde tid.
Utskottet har rätteligen äfven ansett dessa för Statsmedel.
Deremot har Utskottet upplyst, att fonden tillkommit genom besparingar å delägarnes enskilda afgifter, å behållen ränta på Cassans capital, hushyra, observations- och bötesmedel, tillsammans en summa af 118,760 R:dr.
När nu Cassans utgifter för närvarande uppgå till omkring i3o,ooo R:dr, så finner hvar och en, att dessa utgifter icke kunna bestri - 44 Den 12 October f. ra. das med 57,000 R:dr Statsmedel.
Deraf är en gifven följd, att aldrig några Statsmedel kunna eller kunnat blifva upplagde för alt öka Cassans fond.
Vid sådant förhållande och då jag å ena sidan i egenskap af Representant icke får eller vill frånkänna Ri“ kets Ständer rättigheten att genom sina Revisorer tillse och granska Armeens PensionsCassa, med inskränkning till de inkomstposter, hvilka är o verkliga Statsmedel, mäste jag likväl å andra sidan och, i egenskap af Ledamot i PensionsCassaStyrelsen, reservera den enskildta ägande-rätten, att icke Rikets Ständer må träda den för nära, och lägga händerna på enskiltes medel, samt å dem påtrycka någon publik stämpel, för att sedan derifrån i en framtid härleda Stateus rätt att måhända taga hela Cassan.
Jag anhåller således alt till granskning icke måtte ifrågakomma några andra medel, än StatsCassans tillskott.
Friherre af Nordm:
Herr Lefren har fullständigt utredt förhållandet med PensionsCassans medel, men hittills har man icke i Räkenskaperne åtskilt Statens tillskott, och Cassans egna medel, utan de hafva gått under en gemensam förvaltning; således skulle det blifva en betydlig förändring i räkenskapen äfvensom i förvaltningen, om en serskild redovisning för hvardera skulle anbefallas.
En Cassa finnes redan i detta skick, nemligen tillkommen dels genom allmänna, Deli 12 O c to ber f. m. 45 dels genom enskilta, bidrag, och Rikets Ständer hafva beslutat, att densamma skulle, så vidt den består af allmänna bidrag, granskas; men följden bar varit, att man måst framlägga räkenskaperne i sin helhet.
Jag hemställer till Ridderskapet och Adeln, om, då Armeens