Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då nu å hyö föredrogos Allmänna Besvärs och EkonomieUtskottets den 15 dennes aflåtne, samt den 27 derpå följde på bordet lagde tvenne Memorial, i anledning af de hos Ridderskapet och Adeln gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkanden : 1) I anledning af väckt fråga om allmänna landsvägarnes rätande; 6?6
Den 30 Majt. 2) Rörande yrkad jemkning i transportskyldigheten af Tionde och Afrads spannmålen; fann Ridderskapet och Adeln för godt?
att, enär sistnämnde tvenne Betänkanden redan blifvit af de öfrige trenne Respective RiksStånden b i f a 11 n e, äfven för sin del dervid nu mera låta bero.
Då nu å nyo föredrogs Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottets dencsdenres afgifne, och den 27 derpå följde på bordet lag— de, Memorial, innefattande förslag till jemkning uti de Respective RiksStåndens särskilt fattade Beslut, rörande Husbehofs-bränvinsbränningen, och dermed gemenskap ägande ämnen, beslöt Ridderskapet och Adeln att berörde förslag gilla, endast med den förändring, att blott en 90 kannors panna må på Landet å en och samma Egendom, samt i Staden, uti ett och samma Verk eller Hus, få nyttjas.
Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs- och EkonomieUtskottets den 15 dennes aflåtne, samt den 27 i samma månad på bordet lagde, tvenne Memorial i anledning af de hos BondeStåndet gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkanden: 1)
I anledning af yrkad befrielse för flere KronoHemman i Norra Halland från skyldigbeten att aflemna bränntorf till Warbergs läst; ning; samt a) angående en närmare reglering af post»
Ben 30 Maji 677 föringen i Riket, och särskilt öfverklagade olägenheter vid Norrska Pos föringen; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkanden redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallne, Utskottets ifrågavarande tvenne Memorial endast borde läggas till Handlin-, garne.
S. D Då nu ä nyo föredrogs LagUtskottets den 14 dennesafgifne,samt den 27 i samma månad på bordet lagde, Utlåtande i anledning af de hos Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet gjorde anmärkningar vid Utskottets den 25 sistlidne April ineddeldte Betänkande öfver väckt förslag, att Konungens Befallningshafvande må blifva pliktige, att till JustitheCancelleren samt Justitiae Ombudsmannen insända ett exemplar af de Kungörelser, som af Kongl. Majts Befallningshafvande utfärdas: att Kongl.
Maj ts Befallningshafvandes obestämda rättighet till Länens innevånares kallande till sammankomster och muntliga förhör må inskränkas, och att med utmätning af debiterad afgift må innehållas, då jäf emot behörigheten af krafvet väckes; beslöt Ridderskapet och Adeln att samma Utlåtande gilla, med anta4 gande af det deruti framställte sednare alterna» tif, eller att Konungens Befallningshafvande böra till JustitiaeCancelleren och Justitiae
678 Dm 30 Maji.
S. D. Vid Förnyad föredrngnidg af Stats-» Utskottets den 20 dennes afgifne, och den 25 i samma månad på bordet lagde, Betänkande angående Recognitions-skogarne, bief samma Betänkande, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar till StatsUtskottet återremitteradt.
S D. Vid förnyad föredragning af Stats- och Bevillnings-Utskottens den 22 dennes afgifva, samt den 27 isamma månad på bordet lagde, Utlåtande i anledning af de hos Bondel Ståndet gjorde anmärkningar vid Utskottens den 20 sistledne April meddeldte Betänkande om BränvinsBevillningens utgörande för åren 1810, 1811 och 1812 af personer å landet, som ej äga eller besitta jord; fann Ridderskap pet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit den 2 i denne månad af Ridderskapet och Adeln bifallit, Utskottets 1- frågavarande Utlåtande borde läggas till Handlingarne.
S- D. Då nu å nyo föredrogs Statsutskottets den 26 dennes afgifne, och den 27 derpå följde på bordet lagde, ytterligare Utlåtande angående förändring uti Indeldte Infanteriets Beklädnadssätt, beslöt Ridderskapet och Adeln att samma Utlåtande till alla delar gilla, med tillägg, att början af 4:de punkten borde erhålla följande lydelse: ”Vid skeende uppi brott till krig afmönstras munderingen, sorn då bör vara i mönstergillt stånd, till Kronan, hvars underbålls-skyldighet sedan vidtager’?
Den 30 Maji. 679 &c
Uti hvilket tillägg de öfrige Respective Riks-Stånden skulle vänligen inbjudas, att sig med Ridderskapet och Adeln förena.
D- Då nu å nyo föredrogs BancoUtskottets den 22 dennes afgifne, samt den 23 i samma månad på bordet lagde, lörnyade Betänkande, i fråga om allmänt kungörande af Bancosedelstockens belopp} lann Ridderskapet och Adeln för godt, att samma Betänkande gilla, med anmodan till BancoUskottet, att, i afseende på den för handen varande Financereglering, skyndsammeligen till RiksStånden uppgifva Banco-sedelstockens belopp lian den 1 Januari ihoo till den 31 December 1817, samt med förbehåll, att, vid Allmänna Financeregtaringens afgörande äga öppet, att, der så nödigt skulle synas, å nyo företaga frågan om Bankens årliga publicitet till pröfning-, uti hvilket beslut de öfrige Respective RiksStånden skulle vänligen inbjudas, att sig med Ridderskapet och Adeln förena.
Ut supra, S- D. Vid förnyad föredragning af Statsutskottets den 20 dennes afgifne, samt den 27 i samma månad på bordet lagde, Utlåtande angående väckt motion om inlösande af de så kata lade Schlegelska Godsen i Hallands Län } ansåg Ridderskapet och Adeln berörde Utlåtande böra till BancoUtskottet remitteras.
Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs- och Ekonomie-Utskottets des 68Q Den 30 Maji.
15 dennes afgifne, samt den 27 i samma ml? nåd på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af de bos Ridderskapet och Adela samt Preste* Ståndet gjorde anmärkningar vid Utskottets den 13 sistiedns Mars mecldeldte Betänkande, an-i gående åtgärders vidtagande tillden veneriska smittans utrotande, blef hvad Utskottet i detta ämne tillstyrkt, till alla delar af Ridderskapet och Adeln afslagit.
S. D, Föredrogos å nyo och gillades följande från npdannämnde Utskott inkomne, samt den 25 och 27 dennes på bordet lagde, Be~ tänkanden; jFrån StatsUtskotfet: O Af den 16 dennes, i anledning af Herr Presidenten D. von Scultzenheims Memorial rörande försäljning af Kungsgårdar, Recogni-: liotisskogar och Oliicers- boställen, ra. m.
Af den 20 dennes: s) Angående Kronoskogarne, 3) I anledning af Kongl. Majrts nådiga skrifvelse, röranda en förbättrad hushållning med Ekeskogarne. 4) Angående kostnadssummaas anslående till en minnesvård öfver Högstsalig Hans Kgl.
Höghet Kronprinsen Carl August.
Den 30 Maji.' 681 5) I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss, angående tillökt Vaktbetjening vid Götheborgs Läns Fängelse. 6) Öfver Kongl. Maj-ts Nådiga Remiss angående ersättning till Häradsskrifvarne i Jemtland för dem anslagne, men ännu icke tillträdde Boställen. 7) Angående Kongl.
Maj:ts Nådiga Remiss, rörande reglering af lönings-sättet för LandsSecreteraren och LandsKammereraren i Jemtlands Län. S) Af den 26 dennes, angående kostnaden till tryckning af TabellCommissionens afgifne Utlåtande och Tabeller.
Frän Alhuiin-ia Besvärs- och Ekonomie-Utskottet:
Af den 22 dennes, 1 anledning af väckte motioner om motsvarande skyldigheters uppfyllande af de Åboer, hvilka med bristande Tackjernsblåsning vilja bibehålla de åt Bergsmans Hemman från ålder beviljade förmåner, samt om inrättande af en Bergslag i Norrboe tens Län.
Från Stats- samt Allmänna Besvärs- och Economie-Utskotten :
Af den 15 dennes, i anledning af Herr Munck af Rosenskölds, Eberhard, Memorial, angående en tillräckligen vidsträckt Nederlags» 682 Den 30 Maji. frihet för Stockholm, såsom correctif emot den Finska Handeln.
Af den 9 dennes, i anledning af de hos Ridderskapet och Adeln samt BorgareStåndet gjorde anmärkningar vid Utskottets den 18 sistlidne Mars meddeidte Belänkande öfver väckt motion om granskning af Police-författBingarne, rörande sysslolöse personers försändande till Arbets- och Cotrectionshus, samt angående vederbörandes skyldighet» att till Justitieombudsmannen insända de beslut som angå personer, dömde till Krigstjenst eller Corrections-arbete.
Från Expeditions- Utskottet'.
Af den 20 dennes, angående uteslutande af visse Tabeller vid Bihangets tryckning.
Frän BancoUtskottet; Af den 22 dennes, i fråga om förbättrad reglering rörande de från Banken utgående låne-biträden till understöd för nyttiga odlingar.
Ut supra. S. D. Vid förnyad föredragning af ExpeditionsUtskottets den 20 dennes aflåtne. samt den 25 i samma månad på bordet lagde, Memorial, rörande bestämmande af dagen för början af nästkommande Riksdagj fann Ridderskapet och Den 30 Maji, 683 Adeln för godt utsätta den 15 Januari 1823, å hvilken dag nästa Lagtima Riksdag borde taga sin början.
Föredrogs å nyo och bifölls Riddarhus* Utskottets den 22 dennes aflåtne, och den 27 derpå följde på bordet iagde, Memorial, innefattande Utlåtande öfver Majoren Henric Adolph Gyllensvans hos Kongl, Maj:t i underdånighet gjorde ansökning att för Adeliga Ätten Gyllensvan få intaga Säte och Stämma på Riddarhuset.
Upplästes och lades på bordet följande från nedannärande Utskott inkomne Memorial och Betänkanden: Från Statsutskott et; Af dm 23 dennes; 1) Angående verkställd granskning af Allmänna Magazinslnrättningens Räkenskaper och Förvaltning, jemte förslag till grunder för denna Inrättnings organisation, B) Angående Frösäds Magazins inrättande i Gefleborgs Län. 3) Angående ett SpannmålsMagazins anläggande i Staden Fahlköping.
V 684 Den 30 Maji. 4) Angående ett SpannmålsMagazins ånläggande 1 Staden Borås» Af den 26 dennes: 5) Angående T agmartnen Grefve Gyllenborgs anmärkningar vid StatsLJ'skottets Utlå-J tande om medel till Cussern åt Kongl. Andra Gardes Regementet. 6) Öfver gjorde rrmörkningar vid Stafs— Utskottets Betänkande, angående Båtsmansln-r delningen i Blekinge.
Af den 2 8 dennes: 7) Angående RiksStåndens Protocoller samt Bihanget dertill. 8) I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss, angående en årlig arslags-summa till underhållande af byggnaderne vid Rosersbergs Kungsgård.
Fi 'ån BaneoUtskottet; At den a 8 dennes: 1) Memorial med det yttrande Bankens utsedde Revisor, vid nyligen förrättad Revision öfver Götha CanalVerk, i stöd af särskilt anställd undersökning, enligt derom erhållit uppdrag, till Herrar BancoFullmägtige afgifvit,’ såsom grund och vägledning för bedömmande
Den 30 Maji» 685 af den fråga:
Huruvida dst återstående arbetet vid berörde
Verk kan utföras med de medel, som dertill blifvit beräknade. 2) Öfver gjorde anmärkningar vid Ut» skottets Betänkande, såväl i anledning af Riksens Ständers Revisorers afgifne Berättelse, sorn den af Utskottet verkställde granskning, rörande BancoVerkets Styrelse och Förvaltning efter sednaste Riksdag. från Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottet'.
Af den 22 dennes-. 1) I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande om inrättande af en Besparings-Bank, till förmon lör fattige Arbetare. 2) Öfver anmärkningar vid Utskottets Betänkande, rörande väckt motion om frihet för Landtmannen, att mot låg eller ingen tull få exportera sina produeter. 3) I anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande, rörande inskränkning i Exclusiva privilegiers meddelande. 4) Öfver anmärkningar vid Utskottets
Bej tänkande rörande medlen till öfverflödefs hämmande, samt yrkadt förbud mot yppighets^ varors nyttjande och förbrukning m* m. 686 Den 30 Maji, Upplästes och lades på bordet följande från RiddarhuaUtskottet inkomne Hörsamste Memorial!
Sedan RiddarhuslJtskottet i 10 § af sitt till Höglofl, Ridderskapet och Adeln den »8 sistlidne Mais afgifne Utlåtande öfver RiddarhusDirections RiksdagsBerättelse haft äran anmäla, det Utskottet ansett Instructionen för RiddarhusDirection af den 25 April 1810 och nu gällande LåneReglemente i åtskillige delar tarfva ändring, så får Utskottet nu till Högloflige Ridderskapets och Adelns upplysta bepröfvande vördsammeligen öfverlemna härhoS bifogade förslag så väl till ny instructioö för RiddarhusDirection, med de derunder lydande Embets- och Tjenstemän, som till Reglemente angående
Lån af de under RiddarhusDirectionen ställde fonder.
På RiddarhusUtskottets vägnar, C. F. Posse.
C. W* Riben.
Utdrag af Protocollet, ballet i Högloflige RiddarhusUtskottet den a6
Maj 1818.
Vid justeringen af det project till förändrad Instruction för RiddarhusDirectionen Den 30 Maji.
687 ined derunder lydande Embets- och Tjenstemän, som Utskottet beslutat att Ridderskapets och Adelns pröfning underställa, yttrade Grefve Spens, Jacob Melcher: ”Uti förslaget till det stadgande som i 3:dje Art- 2 §. af den fdögloflige Riddersk pets och Adelns pröfning underställde förändrade Instruction för RiddarhusDirectionen, och de under densamma stående Tjenstemän, förekommer, att nemligen RiddarhusSecreteraren icke skulle äga. att under Riksdagarne sin representationsrätt utöfva, kan jag för rnin del icke instämmaj utan anhåller, att få särskilt i denna del framställa mina tankar, hvi ka torde få Betänkandet tili Högloflige Ridderskapet och Adeln åtfölja Jag vill icke vidlyftigt uppehålla mig vid den frågan, om Ridderskapet och Adeln, genom sitt enskilta beslut derom, kan betaga cå-- gon Svensk
Adelsman utöfningen af hans ärfda, ej förverkade, representationsrätt vid Riksdagar, om icke till det minsta dertill skulle fordras Konungens bifall, likasom till Riddarhus- Ordningen, och öfrige Stadgar rörande Ståndets sammansättning.
Man kan kanske
Undvika detta genom den förklaring, att det af RiddarhusSecreteraren sjelf be oende hvilandet af hans representations-rätt såsom Adelsman är honom affordradt såsom vilkor, hvarförutan han ej kan till sysslan admitteras; att en afsägelse från denna rätt endast kan förskaffa honom sysslan, och att om han skulle vilja återkalla denna afsägelse hvartill han, likasom alla, hvilka på orimliga pretentioner 688 Den 30 Maji. aflagt inalienabla rättigheter, ostridigt är be^ rättiga cl, det hetor på Ridderskapet och Adeln, att anse honom i och med detsamma frän sysslan skiljd.
Jag vill endast fästa mig vid olämpligheten af, att försökande till en tjenst, som man med så mycket skäl önskar beklädd endast af en skicklig* rättskalfens och patriotisk man, såsom vilkor, föreskrifva en uppoffring af medlödda rättigheter till deltagande I Lagstiftningen, en afsägelse af rättigheten att dervid fritt och oförsililldt få yttra sig i Fosterlandets angelägna ärender, och i sin molm äfven medverka till ett godt och för Fosterlandet lyckligt resultat.
Jag anser åtmindstone för min del denna fordran vara den hårdaste, som af en Svensk Adelsman kan göras, och förmodar, att den skall afskräcka många från anmälan till RiddarhusSecreterare-tjensten vid inträlfande ledighet, åt hvilka Ridderskapet och Adeln eljest skulle kunna hafva skäl, att anse för en lycka att få uppdraga den, men hvilka, brinnande af nit för alla goda sakers framgång, och förkastande, såsom sig mindre värdig, den utväg, att medelbarligen verka derföre, då de känna sig äga förmåga, och veta sig äga rättighet, att få göra det öppet och oförställdt, hellre skola söka, att e« mellan Riksdagarne gagna Fosterlandet i någon annan Embetsmanna-väg, som icke betager dem rättigheten, att äfven såsom Riksdagsmän helga samma Fosterland sitt nit och sina kunskaper.
Jag finner äfvenledes ganska incoosequeijt, att, genom sjelfgjorda föreskrifter, från Den 30 Maji. 639 från sig utesluta en dertill genom födseln berättigad
Ledamot» till hvars skicklighet
Och kunskaper man hyser nog förtroende, för att lemna honom den enda syssla RidderskapSt och Adeln kail bortgifva, och af hvars deltagande i öfverläggningarne man således synes icke böra kunna vänta sig annat än nyttiga upplysningår och mogna rådslag, helst då hans närmare befattning med Riksdagsärenderne sätter honom i tillfälle, att af dem taga närmare kännedom, än de fleste andre.
Det förefaller mig slutIigert äfven besynnerligt, att RiddarhusSecreterare-tjensterts utöfning skall anses så trägen, att den ej tilläter förening med Riksdag^manna befattning, då denna befattning anses kunna, utan något åliggandes försummelse, sammanstå med hvarje annan publik tjenstebefattning inom Hufvildstaden, af hvilka många åtminstone fordra fullt ut så trägen tjenstgöring som Riddarhus-Secreterarens, utan att denna tjenstgöring kan, lika med hans, utöfvas på samma rum, som Riksdagsmanna- kallet uppfylles, och utan att de föremål, på hvilka han såsom Embetsman och Riksdagsman behöfver fästa sin uppmärksamhet, äro, såsom det med RiddarhusSecreterarsn inträffar, precist desamma Jag har hört sägas, att det icke skulle passa sis, att Secreteraren i ett Samfund äfven skulle under öfverläggningarne utlåta S'g, och söka verka på besluten i jjg måste bekänna, a<t jag alltid anser det passa sig för en Svensk Adelsman, Ridd 0 Ad.
VI- B II.
Afd. 87, 88.
6^o Den 30 Maji. som på Riddarhuset har inträde, att i Ridderskapets och Adelns öfverläggningar utlåta sig öfver förekommande mål, och att, då han äger den skicklighet och de kunskaper, att Ridderskapet och Adeln ansett honom värdig sitt särskilta förtroende, det vore en verklig förlust, om han icke skulle utlåta sig, och till fattande af riksgagneliga beslut med sin upplysning medveika.
Uti flere andra Länders National-represenlationer är också alltid en Ledamot Secreterare, och denna befattning anses, näst Ordförandens, för den vigtigaste.
Jag har förr en gång yttrat mig angående angelagerheten af RiddarhusSecreteraretjensten, och nödvändigheten att icke betrakta RiddathusSecrcteraren endast såsom vår Protocollsförnings-machin vid Riksdagarne.
En sådan blott mechanisk befattning med MemorialProiocollet, analog med Snällskrifvarnes i Engelska Parlamentet, skulle kanske så upptaga uppmärksamheten på ord, att den på mening alldeles skulle föt gå; men så snart man fordrar någon annan egenskap af RiddarhusSecreteraren, än den, att skrifva fort efter dictamen, så snart man medger honom rätten, att få med 6i(t minne suppleeia btisterne i sina anteckningar, och förbehåller sig rättigheten att öfverse huru yttranderne blifvit fattade, finner jag icke att det bör kunna anses för sä absolut omöjligt för en man at snille och skicklighet, att under det han samvetsgrann! antecknar hufvudinnehållet af en annans yttranden, fästa den uppmärksamhet vid detta innehåll, att han sjelf deröiver kan sig med till eller afstyrkan - Den 30 Maji. de utlåta; och att ingen gör anteckningar un-' der det RiddarhusSecreteraren sjelf yttrar sig, måtte ej vara farligt, då RiddarhusSecreteraren vanligen plär vara en man, sorn vet hvad han säger, och, åtmindsione till dess han slutat sitt tal, och får tillfälle att anteckna dess innehåll, måtte minnas hvad han sagt.
Det återstår då ingen annan af de beryktade olägenheteme deraf, att RiddarhusSecreteraren tillika är Ledamot, och yttrar sig i förekommande mål, än den tillåtelse han torde behöfva, och såsom mindre betydlig, troligen ej ne; kas, att vara frikallad från skyldigheten, att tala endast från sin Bänk, men deremot har man undgått, att bjuda denna syssla åt skicklige och patriotiske män, med ett vilkor, som, åtmindstone efter hvad mig synes, bör, så länge någon möjlighet till subsistence på annat sätt finnes, afhålla skicklige och patriotiske män från att åtaga sig den, och beröfva sig en nyt«j tig Ledamot, för att af honom, till hans egen och det allmännas gemensamma skada, göra endast en Protoeollsförande Automat.”
Och skulle detta yttrande åtfölja Utskot-’ tets Betänkande till Högloflige Ridderskape£ och Adeln.
Ex Protocollo C- W. Riben.
(Förslagen till ny Instruction och Lån-, Reglemente, hvilka, i anledning af äterremiss, blifvit af Riddarhusutskott i vissa dclir örn-; Den 29 Maji arbetade, finnas tryckte uti PleniProtocOllet för den 20 Junii.)
Friherre Palmqvist, Magnus, uppläste följande : Då Friherre Carpelan gårdagen på ett så tydligt sätt framfördt sina anmärkningar vid BevillningsUtskottets förslag, att lägga Bevillning på räntorna af Arméens PensionsCassas capilaler, sl får jag ödmjukast i korthet framställa, att då jag hufvudsakligen åberopar mig Herr Friherrens på sanning och billighet välgrundade skäl, anser jag Amiralitets KrigsmansCassan böra tillgodokomma ett lika skonsamt behandlandlande med Arméens Pensionskassa, emedan den, grundad på enahanda fonder, och med jemförlige åligganden, har skyldigheten, att gifva gratialer åt i tjensten föråldrade, obotligt sjuke, förlamade, blesserade eller skadade Krigsmän, samt åt deras Enkor och Barn, äfvensom pensioners utdelande, i mon af tillgånggrne, till i tjensten grånsde eller blesserade Offcerare och Underbefäl; jag anhåller derföre , att detta mitt Anförande måtte, jemte de öfrige anmärkningarne uti ämftet, blifva till ReviilningsUtskottet öfverlemnadt, öfvertygad, att detta Utskott först, och sedermera Rikets Högloflige
Ständer skola med örn behjertenhet handla uti ett ämne, der Statens båtnad ej blifver stor, men de åldrige Krigsmännens, deras Enkors och Barns smärta Den 30 Maji.
693 och lidande ganska säker.
Stockholm den 30
Maj 18i8* Magnus Palmqvist.
Remitterades till BevillningsUtskotteti Föredrogs å nyo och remitterades till BancoUtskottet Grefve Spens’s, Carl Gustaf sist— lidne gårdag väckte motion om tryckning pS Bankens bekostnad af BancoCommissarien
Silf— verstolpes historia om Bankens öden; hvarjemte Grefve Spens erhöll Ridderskapets och Adelns tillåtelse, att sitt Memorial med de öf« rige RiksStånden communicera.
Föredrogs å nyo och gillades följande från nedannämnde Utskott inkomne, samt den 29 dennes förmiddagen på bordet lagde, Ut*; låtanden:
Från BancoUtskottet; Af den ua dennes: t) Rörande låne-biträde af Banken till uppbyggande af Trivia!Skolehuset i Landskrona. 2) I anledning af gjorde aamärknin - 6y4 Ben 30 Ma ju gar vid Utskottets den 22 sistlidne April ineddeldte Betänkande, i frågan om inrättande af en ny fond för Sillfiskare.. 3)
I anledning af väckt fråga om låneunderstöd för Skeppshvarfsägare och Skeppsbyggerier. 4)
I fråga om understöd af Banken till byggande af en Stenbro i Carlskrona. frän alllmänna Be svän- och Ekonomiutskottet} Af den 15 dennes, i anledning af de hos Bidderskapet och Adeln samt Bonde Ståndet gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, rörande yrkadt upphäfvande så väl af Stockholms Stads rättighet, att uppbära parm-, Torg-, Bro- och RenhåUningsptnningar, då hö, hahn och bränkol införas, sorn ock af Landtmannens åliggande, att i vissa Städer erlägga Väg- och Mätare-penningar för inkommande varor.
Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs- och EkonomieUtskottets den 25 den* nes aflåtne, samt den 27 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Memorial, öfver återremiss af Prosten Doctor Stenhammars un4 der den 5 sisth Januari till Utskottet remitterade Anförande, angående saknad eller för - Den 30 Maji. 695 dröjd verkställighet af Kongl.
Maj:ts och Rik-: sens Ständers, uti åtskilliga Rikets inre hushållning rörande ärender, vidtagne beslut; fann Ridderskapet och Adeln, att samma Memorial endast borde läggas till Handlingarne.
Då nu å nyo föredrogs Expeditions-Uta skottets den 26 dennes aflåtne, samt den 17 i samma månad eftermiddagen, på bordet lagde, Memorial, angående Register till Bihanget, och Renskrifningshjelp för ExpeditionsUtskottets Cancellister, blef samma Memorial till Stats-Utskottet remitteradt.
Vid förnyad föredragning af Banco Uti skottets den 22 dennes afgifne, samt den 29 derpå följde förmiddagen, på bordet lagde, tvenne Utlåtanden, öfver de hos BondeStåndet gjorde anmärkningar vid Utskottets den 22 sis4 lidne April meddeldte Betär.kanden: 1) Om lånebiträde från Banken till Ud-t devalia Stads Kyrka. 2) Om lånebiträde från Banken till uppi byggande af Lärohus i Calmar och Skara; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sist. nämnde r:ne Betänkanden redan blifvit af Ridder* skåpet och Adeln bifallne, Utskottets ifrägava* 6g6
Den 30 Maji. rande Utlåtanden borde läggas till Handlin garne.
Då nu å nyo föredrogs Allmänna Besvärs- Och Ekenomie-Utskottets deri 15 dennes afgifne, samt den 29 derpå följde forntid, dagön på bordet lagde, Utlåtande i anledning af de bos PresteStåndet gjorde anmärkningar vid Utskottets den 3 sistlidne April meddejdte Betänkande, om vidtagande af nödige åtgärder till förekommande a t värfvade Krigsmans per* mitterande och kringvandrande i Landet, samt upphörande af Handtverks-gesällers lika beskaffade vandring; fann Ridderskapet och A* deln, att, enär Utskottets sistnämnde Betänkande redan blifvit till alla delar af Ridderskapet och Adeln aisiagit, Ulsko tets ifrågavarande Utlåtande borde läggas till Handjjngarne.