Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Om äfven dessa aktier, som förut nära nog saknade allt värde, nu skulle anses äga något, så problematiskt det än torde vara, bevisar sådant uti denna fråga alltför litet, helst när man har att emotse icke högre inkomst, men väl drygare underhållskostnader.
Och äfven om man loge århundraden i beräkning, kan ändock med bedröflig visshet förutsägas, alt bolaget aldrig återfår förlorad ränta på sina utlagda medel; derom bilagde räkenskaps-utdrag torde lemna det mest talande vittnesbörd.
Billigheten och rättskänslan fordrar derföre, att Slaten, som i sin mån bidragit till lättnad uti bolagets bekymmer, äfven medgifver afskrifningsåtgärden; ty så länge bankens fordran hos bolaget qvarstår, är det gifvet att bolaget med yttersta sparsamhet och försigtighet går tillväga med kanalens förbättring, emedan det har att befara möjligheten alt R.
St. i annat fall, när som helst, kan göra sin fordran gällande, och då skulle bolaget helt och hållet blifva förslördt.
Deremot, och om kanalen ograverad vore att anse såsom bolagets enskilda egendom, blifva de ytterligare uppoffringar bolaget skulle kunna linna sig befogadt att göra, för ett allmänt nyttigt ändamål, också lill bolagets oqvalda nytta.
Flere allmänt nyttiga inrättningar hafva af R.
St. fått direkta bidrag, utan skyldighet att erlägga någon ränta, eller återgälda kapitalel; och nekas kan ej, att Södertelje kanal också är en allmänt nyttig inrättning.
Jag får således, på de af mig här ofvan anförde skäl, anhålla om återremiss af det nu föredragna betänk., med begäran alt den föreslagna afskrifningen måtte bifallas, helst ingen den ringaste anleda, förefinnes, alt bolaget, äfven i den mest aflägsna framtid, kan återgälda bankens fordran.
Och jag vågar desto hellre hoppas, att denna min anhållan måtte vinna framgång, emedan jag har mig bekant, att motionen bifölls på afdeln:n samt blott med en rösts pluralitet underkändes uti Utsk. derigenom, att flere ledamöter, som intresserade sig för motionens framgång, voro frånvar, då Utsk. fattade sitt beslut.
Af BankoUtsk:s utlåt., grundadt på banko-fullm:s och understyrelsens utlåt:n, erfar man att förhållandet med Södertelje kanalbolags finansiella ställning ej ännu är fullkomligt utredd på så sätt, att man derpå skulle kunna grunda beviljandet af den begärda afskrifningen, Dessutom synes D<sn 12 April e. m. 153 mig kanalbolaget icke kunna förlora något derpå, all skulden fortfarande balanseras i bankens räkenskaper inom linien.
Jag anhåller således om bifall lill Utsk:s betänk.
Hr Aminoff: Genom såväl hvad motionen innehåller, sorn hvad milt nyss upplästa skriftliga anförande utvisar, bar jag sökt ådagalägga alt utdelningen ej utgjort mer än 1 för 100 och således är ganska obetydlig, ty i andra händelser skulle väl aklieägarne få större utdelning.
Hvad åter beträffar det, att inga räkenskaper åtföljde motionen, så är det visserligen sannt; men jag har deremot tillkännagifvit den ringa utdelning, som aktieägarne ärligen utbekomma, hvaraf Utsk. hade bordt finna, att bolagets finansiella ställning är, som jag förut nämnt, ganska dålig.
Hvad åter beträffar att denna fordran utan olägenhet för bolaget skulle kunna fortfarande qvarstå i bankens räkenskaper och balanseras inom linien; så tror jag icke alt den siste värde talaren kan garantera att så alltid kommer alt blifva i framtiden.
Det är och blir en bankens fordran, så länge den ej är afskrifven, och kan när som helst göras gällande endast genom att flytta den utom linien ; sä länge denna fordran qvarstår, så länge fortfar den alt vara fruktansvärd för bolaget.
Den har nu under j sekel slått inom linien; men om bolaget skulle förkofra sig så, ali det kunde få 1^ ä 2 procents årlig utdelning, så kunde det ju falla Ständerna in, att göra sin fordran gällande.
Jag för min del anser all en ytterligare försigtighet bör af bolaget iakttagas vid behandlingen af kanalens affärer, om det ej skall gå i mistning af sina nedsatta kapitaler.
St. hafva till stora företag ofta lemnat betydliga bidrag och gjort ganska stora afskrifningar.
Ifrågavar. summa är dock den enda, som R.
St. hafva bidragit med vid Södertelje kanals byggande, och under första tiden togo R.
St. icke allenast 3 proc. ränta för lånemedlen, ulan jemväl 4 proc. årlig inbetalning å primitiva kapitalbeloppet.
Della verkställdes hufvudsakligen genom bidrag frän riksg:s-kont.; men sedermera funno R.
St. med billighet och rättvisa förenligt, alt ingen ränta vidare skulle betalas, äfvensom att ej heller någon kapital-afbetalning skulle erläggas.
Slutligen haiman kommit lill det förhållande, som nu existerar, nemi. att denna fordran balanseras inom linien, i anseende dertill att kanalen blott med högsta nöd kan bibehålla sig.
Hvar och en som har passerat kanalen, torde inse, att man endast med största svårighet kan passera densamma, och alt den fordrar en ganska betydlig reparation; men det är endast då aktieägarne äro säkre om, att kanalen är deras egen egendom, som de våga företaga en sådan störe reparation; hvarföre ock Lina-sundet, som är ytterst svårt alt gå igenom för ångfartyg och andra fartyg, ehuru nödvändigheten fordrar gräfning och rättning af farleden i detta sund, ännu linnes uti sitt sämre skick, allt i saknad af erforderliga medel till arbetets bedrifvande.
Dä, som jag redan haft äran nämna, jag fortfar tillstyrka afskrifning af bankens fordran hos kanalbolaget, hoppas jag att en ålerremiss ej malle vägras mig af R. o. Ad., på det alt jag mål - 154 Den 12 April e. m. te komma i tillfälle att än ytterligare afgifva upplysningar lill BankoUlsk.
Ridd.-sekreterare, på förfrågan af Gr.
Lagerbjelke, Gustaf, upplyst, att någon underrättelse lill R. o.
Ad. icke ankommit om de öfriga RiksStms uti förevar, ämne fattade beslut, yttrade Gr.
Det må visserligen kunna äga sin riktighet, som den siste värde talaren nämnt, att Södertelje kanalbolags affärer äro i en svår ställning; men en afskrifningsfråga, sådan som denna, bör dock med största varsamhet behandlas, och det vill då synas mig, som det icke vore den rätta vägen alt frågan om afskrifning väckes af en enskild person, då Södertelje kanalbolag ej derom sjelf framställt någon begäran; hvarföre jag förenar mig med den värde talare, som begärt bifall till betänk.
Det är visserligen sannt, alt motionen är väckt af en enskild person, men denna person är tillika ordf. i direktionen sedan sisll. höst, då jag dertill blef utsedd efter salig H. Ex. Rosenblad.
Min första pligt som ordf. var då naturligtvis att öfverse kanalens ställning, och då upptäckte jag i hvilken ömklig belägenhet den befann sig i afseende pä de financiella förhållandena.
Det är således hufvudsakligen såsom en af direktörerne i bolaget, sorn jag väckt denna motion.
Jag vågar derföre anhålla om återremiss derpå.
Jemte det jag för min del instämmer i de yttranden, som af Gr.
Åkerhjelm blifvit afgifna, ber jag att ytterligare få fästa uppmärksamheten på ett förhållande, som förmår mig tro, det R. o. Ad. för det närvar, svårligen kan vidtaga någon annan åtgärd, än att bifalla betänk.
Det är nemi. det, att här ej finnes någon af BankoUtsk:s ledamöter närvar., som kan för R. o. Ad. omtala de grunder, hvarpå Ulsk:s pluralitet tillstyrkt, att den äskade afskrifningen ej måtte beviljas.
Hr Aminoff: Jag förmodar att BankoUtsk. utvecklat alla de skäl, som behöfvas, för alt gifva tillkänna den åsigt, som ligger till grund för betänk.
Skulle den åsigt om betänkms behandling, som den siste värde talaren tyckes hysa, blifva gällande, så fruktar jag att en mängd ganska vigtiga betänk:n skulle blifva afslagna, endast derföre, alt det icke behagade en del ledamöter af Utsk:n alt infinna sig i plenum.
Jag tror tvertom, alt det af denne talare omnämnda förhållande talar för återremiss; ty det ligger icke någon fara i en återremiss, hvarigenom Utsk. försättes i tillfälle att åter inkomma med samma betänk., i fall Utsk. skulle vidhålla samma åsigt, äfven sedan jag lemnat det ytterligare upplysningar.
Jag begär således icke bifall, utan återremiss.
Afskrifning på en så stor summa, som den ifrågavar., eller 100,000 r:dr b:co, synes mig ej kunna grundas på annat än en fullständig och redig framställning af Södertelje Den 12 April e. m. 155 kanalbolags linansiela ställning; och en sådan kan ej annat än af kanalbolaget afgifvas.
Skulle således åteiremiss beviljas, så synes mig att Ulsk. ej kunde göra annat än infordra en sådan utredning; men för dess erhållande befarar jag så lång lid skul le komma att åtgå, att riksdagen dessförinnan troligen vore afslutad.
Jag anser således, att man ej dermed bör upptaga tiden; hvarföre jag får fortfarande yrka bifall till betänk.
Visserligen går här långsamt till med våra förhandlingar, men så långsamt som den siste värde talaren trott det skulle åtgå att få ett svar från Södertelje kanalbolag, ang:de dess ställning, behöfves alldeles ej fruktas.
Jag skall i öfvermorgon lemna honom ett sådant förslag om han sådant åslundar, hvilket förslag skall innehålla en öfversigt af bolagets ställning allt ifrån år 1806, då det första arbetet företogs, ända tills närvar, tid; så att det anförda ej må kunna anses vara någon grundad anledn. att lägga sig emot åteiremiss.
Det förvånar mig verkligen, att man här vill lägga sig emot en åteiremiss, då jag i mitt anförande gifvit tillkänna, att jag skulle lemna in den aldra fullständigaste tablå öfver kanalbolagets ställning, allt intill nuvar. moment.
Jag bebjertar visserligen alla de förmåner, som Södertelje kanal kan fä; men jag tror att det tillhör R.
St. att behandla alla likartade mål något så när lika, ehuru de utgå från olika Utsk.
Vi hafva i StatsUtsk. förehaft många sådana der motioner om afskrifning för bolag, men när en enskild motionär framställt en sadan, ulan att sjelfva bolaget begärt något dylikt, så hafva vi ansett dem ej böra beviljas, ty för formens skull åtminstone bör det väl vara uti ryckt, att det är bolagets gemensamma tanka.
Jag har visserligen ej skäl att förmoda, det förhållandet här ej är så, ty jag vet ej hvad som skulle förmå bolaget att ej tycka om en sådan afskrifning.
Jag har hvarken rättighet eller lust att betvifla hvad Hr Aminoff nu sagt; men den rätta formen härför är väl, alt den som disponerar kanalen, d. v. s. bolaget, skall begära denna afskrifning, och dä det beror på Hr Aminoff, såsom ordf. i kanaldirektionen, att tillvägabringa en sådan anhållan å bolagets sida till nästa år, så ser jag ej att någon olycka kan hända bolaget genom delta ärendes uppskjutande, hvarföre jag anhåller för denna gången om bifall till betänk.
Då nu öfverläggningen ansågs vara fulländad, samt Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. bifölle BankoUtsk:s utlåt.
N:o 43, ropades starka ja, blandade med nej, hvarefter Hr Landtm, lillkännagaf, alt han funnit ja härvid hafva varit öfvervägande.
Hr Aminoff begärde votering, men sedan till följe deraf voterings-propos. blifvit författad och uppläst, anmälde sig och yttrade :
Då jag ej kan vara obenägen att efterkomma de öfrige värde ledamölernes yttrade åstundan, att fortsätta 156 Den 12 April c. m. öfverläggningarna om tle ämnen som för dagen återslå, så vill jag afstå från milt yrkande af votering.
Landtm, förklarade, alt, sedan Hr Aminoff återkallat sin begäran om votering, BankoUtsk:s utlåt.
N:o 43 vore af R. o. Ad. bifallet.
BankoUtsk:s d. 5 dennes på bordet lagda utlåt.
M:s nåd. propos. ang:de beviljande af kredilivrätl ä R.
Sl:s bank för Stockholms stads drätsel-kommission, blef härefter föredraget, men ånyo bordlagdt, på begäran af Frihrne Palmstjerna, Carl Otto, och Åkerhjelm, Joli. Carl.
Föredrogos och bi föl los SlalsUlsk:s d. 8 dennes e. m. på bordet lagda nedannämnde utlåt:n: r N:o 119, ang:de de staden Åmåls innevånare beviljade förlags- och byggnadslån; N:o 120, ang:de ett byggnadslåns beviljande, i anledn. af den lili staden Christianstad sistl. år inträffade eldsvåda; N:o 121, i anledn. af väckt motion om beredande och af sällande af en fond för stora kreditivet; N:o 122, i anledn. af väckt motion, ang:de rättighet för
Ase häradsboer till utsyning å kronoparkerne Hunne- och Halle berg; samt N:o 123, i anledn. af väckt molion, ang:de salpeter-bjelpens utgörande efter kronovärdi inom Jönköpings och Kronobergs län.
Vid föredragning af LagUlskis d. 8 dennes e. m. på bordet lagda betänk.
N:o 40, i anledn. af väckte motioner, dels om arfsrätt för oäkta barn efter mödrar, och dels om förändring af 8 cap. 7 § Ärfda-balken, ang:de underhåll åt sådane barn; blef detta betänk, ånyo bordlagdt på begäran af Frih. Palmstjerna, Carl Otto, och Gr. Björnstjerna, Carl Magnus.
Föredrogs och bifölls LagUtskis d. 8 dennes e. m. på bordet lagda betänk.
N:o 41, i anledn. af väckt motion, ang:de bördeskillingars nedsättande i landtränterier.
Upplästes och lades lill handlingarne ej mindre ankomne prot.utdr. från PresteSt. af d. 29 sistl.
Mars samt d. 1 och 5 dennes; från BorgareSt. af d. 21, 28 och 29 sistl.
Mars samt d. 1 och 5 dennes, och från BondeSt. af d. 22 December 1847, d. 21 och 29 sistl.
Mars samt d. 1, 5 och 8 dennes; än ock en hos BorgareSt. väckt och af samma Stånd till Allm. Besv.- o. Ekon.Ulsk. remitterad samt MedSt:n communicerad molion af Hr Ekholm, hvaruti föreslås, alt R.
M. begära nedsättning af en comité, så väl till granskning af Hr Stjernsvärds bos R. o. Ad. framställda förslag till förändrad organisa - Den 12 April e. m. 157 lion af landtförsvaret, som för afgifvande till nästa riksdag af ett fullständigt utlåt, dels öfver nämnde förslag, dels öfver hela försvarsväsendets lämpligaste ordnande.
H. R. o. Ad. åtskildes kl. | till 9 e. m.
Lördagen den 15 April 1848.
Justerades 9 prot.utdr. för d. 8 och 12 dennes.
Hrr Electorers lista vid val af 2:ne ledamöter uti Hemliga Utsk. efter N:o 236.
Stjerneld, Guslaf Nils Algernon, och N:o 1682.
Hr Ehrenstam, Johan Fredrik; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: N:o 338.
Frih. Tersmeden, Wilhelm Fredrik, och — 2275.
Hr Lefrén, Johan Pehr. R. o. Ad. beslöt att härom underrätta Exped.Utsk., med anmodan att uppsätta och till R.
St. inkomma med förslag till den und. skrifvelse till K. M., hvaruti detta val borde anmälas.
Hrr Electorers listor vid val af ledamöter i Bevilln. -, Lag- och Ridd.Utslcn, samt befunnos dertill utsedde i Bevillnings-Utskottet: efter N:o 8.
Gr. Oxenstjerna, fullm.
Gr. Hamilton, Henning Ludvig Hugo: N:o 44.
Frih. Wrede till Elimä, Fabian.
Lag-Utskottet: efter N:o 1723.
Hr Gunther, Claés Ephraim: N:o 1505.
Riddar hus-Utskottet: efter N:o 264.
Hr Silfverlood, fullm.
Gr. von Rosen, Robert Axel: N:o 119.
Hr Bergenstråhle, Claés.
Vidare öppnades Hrr Electorers listor vid val af ledamöter att i permitterades ställe inträda i Stats- och BankoUlskin; och hade dertill blifvit utsedde i 15S Den 15 April.
Stats-U tskottct: under ordinarie ledamoten N:o 2209.
Hr af Harmens, Henrik Otto, beviljad 14 dagars ledighet, räknad frän d. 17 uti innevar. månad: N:o 1960.
Hr Leijonankar, Fredrik Wilhelm, beviljad 14 dagars ledighet: N:o 1988.
Öppnades jemväl Hrr Electorers lista vid val af en suppleant i BankoUtsk. efter N:o 1991.
Ilr Skjöldebrand, Carl Fredrik; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o 873.
Hr Hägerflycht, Carl Henrik.
Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att Hr Munck af Rosenschöld, Thomas, som enligt nyss öppnad vallista blifvit utsedd till ledamot af LagUtsk., denne dag återlemnat den pollet, han såsom fullm. för adliga ätten von Selli innehaft, samt anmodade fördenskull Hrr Electorer att sammanträda lill nytt val af en ledamot i LagUtsk.
Upplästes eli af Frih.
Rosenblad, Carl, inlemnadt så lydande mern.:
Vigtiga, enskilda affärer hindra mig att fortfara såsom ledamot af det Utsk., hvarmed H.
Ståndet behagat hedra mig.
Jag anhåller derföre vördsamligen att från denna befattning varda cndtledigad, förvissad att R. o. Ad. täcktes bevilja mig att vid min riksdagsmannarätt varda bibehållen. R. o.
Ad. lcmnade härtill sitt samtycke, hvarefter Hr Gr. o. Landtm, anmodade Hrr Electorer att utse en ledamot i Ridd.- Utsk. efter Frih. Rosenblad.
Hr Pereswetoff Morath, And. Wilh.:
Som jag af enskilda angelägenheter är nödsakad att för någon tid aflägsna mig från hufvudstaden, anhåller jag att, med bibehållande af min riksdagsmannarätt, få afsäga mig min befattning såsom Elector. R. o. Ad. lemnade äfven härtill sitt samtycke, hvarefter Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att Hr Nordenfelt, Enar Wilh., som jemväl varit Elector, återinlemnat sin riksdagsmannapollet, samt derjemte anmodade Hrr Bänkmän alt sammanträda till val af 2:ne Electorer efter Hrr:ne Pereswetoff Morath och Nordenfelt.
Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf ytterligare, att Hr Oxehufvud, Olof Philip, såsom ledamot af Allm. Besv.-o. Ekon.- Utsb. erhållit 14 dagars ledighet, ifrån d. 17 i denna månad, Den 15 April. 159 samt anmodade Hrr Eleclorer alt fördenskull utse jemväl en ledamot alt i detta Ulsk. under ledighelsliden inträda.
Företogs val af Bänkman inom 5:le Bänkm:s-afd:n efter N:o 177 Frih. von Knorring, Wolrath, inom ll:le Bänkm:s-afd:n efter N:o 264.
Hr Silfverlod, fullm. Gr. von Rosen, Roberl Axel, samt inom 18:de Bänkm:s-afd:n efter N:o 1682.
Hr Ehrenstam, Johan Fredrik; och befunnos vid valförrättningens slut lill Bänkman hafva blifvit utsedde, inom 5:lc Bänkm:s-afd:n: N:o 220.
Palmstjerna, Carl Otto med 6 röster. fi:te B'dnkm:s-afd:n: N:o 302.
Hr Hägerllycht, Nils Henrik med 4 röster. i8:de Bänkm:s-afd:n: N:o 1661.
Hr Carlheim Gyllenskjöld, Oscar med 2 röster.
Föredrogs den af Hr afGrubbens, Nils Wilh., i muntligt anförande d. 24 sisll.
Mars väckte motion, all2:ne personer, som med hög och ljndlig röst kunna uppläsa prot. och Utsk:s-betänk:n, måtte hos 11. o. Ad. blifva anstälde till tjenstgöring.
Jag medgifver visserligen, alt det förhåller sig på sätt Hr af Grubbens anmärkt, att de ledamöter, som sitta här borta i salen, ofta nog icke höra hvad som läses, dels emedan det sker allt för fort, dels med alltför låg stämma.
Men då jag tror, alt rättelse häruti kan vinnas, blott derigenom, att felen anmärkas, utan alt man skrider till någon, efter min tanke, så onödig åtgärds vidtagande, som att för det ifrågaställa ändamålet antaga en högröstad cancellist, hemställer jag att denna motion må, ulan remiss, få förfalla.
Hr Gr. o. Landtm, hemslälde om R. o. Ad. bifölle att ifrågavar. motion, såsom Hr von Hartmansdorff föreslagit, Ange förfalla.
Föredrogs Frih. Cederströms, Jakob, d. 8 dennes muntligen väckta och sedermera skriftligen aflemnade motion, af följande lydelse:
Till vinnande af likhet i beskattning för bolag, hvilka i afseende på vinst befinnas i samma kategori med privat-bankerna, får jag, med åberopande af 56 § Riksd.Ordn. och Utsk:s föreslagna bevilln. för privatbankerna, väcka den motion, att Bevilln.Utsk. må för all den utdelning, sora öfver 6 proc. erhålles, ålägga sådana andra bolag 15 proc. bevilln.
Hr Gr. o. Landtm, förklarade, att han, då R. o. Ad. redan afslagit den af motionären åberopade, af Bevilln.Utsk. föreslagna högre beskattning å privatbanker, än å bolag i allmänhet^ 160 Den 15 April. ansåg 56 § Riksd.Ordn. icke innefatta stöd för ifrågavar. motion, och således fann sig icke kunna framställa propos. å densammas remitterande.
Föredrogs Frih. Åkerhjelms, Joh. Carl, i sednaste plenum gjorda och på hordet lagda framställning, ang:de återbesättande af de bland R. o. Ad:s fullmäktige i R.
St. riksg.-kont. ledigblifne platser. R. o. Ad. biföll, att, såsom Frih.
Åkerhjelm hemställt, val skulle anställas till utseende af 2:ne fullmäktige i riksg:s-konl. att inträda i st. f. Gr.
Sparre, Gustaf Adolf och Hr Ehrenstam, Joh.
Fredr., hvilkas befattning såsom fullmäktige upphört genom deras utnämning till ledamöter af statsrådet; hvarjemte beslöts, alt detta val skulle företagas i början af nästa plenum.
Föredrogs ånyo och bifölls Bevilln.Utsk:s d. 5 och 12 dennes på bordet lagda betänk.
N:o 10, ang:de stämpling af spelkort och afgiflen derför.
Föredrogs ånyo Bevilln.Utsk:s d. 5 och 12 dennes på bordet lagda betänk.
N:o 11, angtde stämplade pappersafgiften.
Landtm, hemslälde, att detta betänk, måtte få företagas till afgörande punktvis och på det sätt att, sedan sjelfva betänk, blifvit genomgånget, det dervid fogade förslag komme alt blifva föremål för pröfning, med R. o. Ad. förbehållen rätt att då besluta i afseende på sådane redaktionsförändringar, som icke i betänk, upptagas, hvilket bifölls. l-.sta punkten, ang:de väckte motioner om upphö/vande eller förändring af de nu gällande särskilda kontrollföreskrifter i afseende å karteringen af köpe-, bytes- och gåfvo-bref m. fl. handlingar, hvilka i förhållande till värdet böra med stdmpladt papper förses; och 2:dra punkten, ang:de tillhandahållande af biläggnings char tor ä 7 r:drs valör. R. o. Ad. biföll hvad ötsk. i dessa punkter tillstyrkt.
3:dje punkten, ang:de köpe-, bytes- och gafvobrefs m. fl. handlingars förseende med biläggnings-charlor af särskildt föreskrifven beskaffenhet.
De uti denna punkt åberopade delar af Utsk:s förslag till förordn. blefvo härvid uppläste, hvarefter desamma af R. o. Ad. godkändes.
4:de punkten, ang:de 2:ne till 3 § af chartcv-sigillalw-föror dn:n hörande mörnes sammanförande till ett morn.-, och 5:te punkten, ang-.de det till samma § hörande 10:de moines uteslutande ur f örordnen. R. o. Ad. biföll hvad
Utsk. i dessa punkter hemställt. 6:le Den J 5 April.
161 <i:ie punkten, ting:de forsla afdtn af de i \ mom. af chartte sigil/alw-förordn:ns 4:de § uppräknade embetsmyndigheter.
Den del af U(sk:s förslag [ill förorda., som i denna punkt blifvit åberopad, upplästes oell blef af R. o. Ad. godkänd.
Jag har ingen anmärkt)., alt göra i sak; men i afseende å redaktionen, vill jag framställa en, som egentligen icke angar Bevilln.Utsk., utan Exped.Utsk. och dess tryckeri.
Man har i Tyskland den öfverdriften att skrifva hvarje substantivum med stor begynnelsebokstaf; bos oss åter förfar man i det hänseendet mera sparsamt, så att man endast begagnar stora boktäfver i början af meningar, eller då man nämner myndigheter, embeten, namn eller något dylikt.
Här åter bar Exped.Utsk. tagit sig för att emot bruket trycka benämningarne bergs- tings- och kämners-rätter och andra med små begynnelsebokstäfver, och i st. f. att efter språket sätta charlae-sigillatse-förordn. trycka karla sigilluta m. e. o. hvad som hörer till språket och det stilistiska synes vara tilIbakasatt.
Jag skulle önska ali, när författningar uppgöras för att Konungen underställas, man mätte fästa afseende pä sådana, om än småsaker, hvilka dock äro af beskaffenhet, att böra iakttagas så väl i R.
Sl:s tind. skrifvelser, som i Konungens författningar, derest man är mån om det skickliga i embetsstil. 7:de punkten, atigcde förändrad redaktion af deni 1 mom. 4 § chartas-sigillata-förordmn intagna tariff öfver handlingars charlering.
Efter uppläsning af Utsk:s förslag till ifrågavar. förändrade redaktion, blef detsamma godkändt.
S:de punkten, angsde ändring af de vid rubriken borgarebref i 2 morn. 4 § chartw-sigil/atce-förordn.-n upptagne under-rubrikerne ”Coopvaerdieskeppare, Skråhandtverkare och Manufak turister” samt andre borgare, som ej höra under skrä; 9:de punkten, ang:de ändring af den i samma inom. stadgade charlering af Borgarebref för fabrikörer i 5:te klassens städer; 10:de punkten, angtde ändring af den i samma mom. intagna rubrik ”Mästarebref i skrän och manufäkturier”; litle punkten, ang;de förtydligande af de i 3 mom. af samma § intagne stadgar,den, under rubriken ”Bouppteckningar”: 12:1 e punkten, angsde förändring af den i sistnämnde mom. förekommande rubriken ”Privilegier eller tillståndsbref till handels- och lian Aasloj ders idkande; 13:de punkten, ang:de befrielse frän chartce-sigillatce-afgift för testamenten till syskons afkomlingar; 14:de punkten, angsde väckt motion om upphörande af churteringsafgifter för löner, pensioner, arfvoden, resolutioner pä afsked, karaktersfullmakter, upphöjelse i (ideligt ständ och upptagande i de Ii. ordnarne; samt 15:de punkten , angsde förändrad redaktion af ch arUe-sigillalwföror dn-.ns 5 §. 4 H. il C 102 Den 15 April. R. o. Ad. biföll hvad Ulsk. i dessa punkter hemställt och tillstyrkt.
16:de punkten, ang:de de i sistnämnde § förekommande rubrikerne ”Kommendörs- och Riddarebref af Var Svärds-Orden, hvilka, i följd af under påstående fälttåg skedd utnämning.
, utgifvas”, ”alta, Kure domar under 2000 r:dr samt sådane, deri icke något visst qvantum namnes”, ”Stals-ministerns för utrikes ärendena pass för utländske resande att i riket inkomma”, samt ”Kåre pass för skepp med lastning till barbaresk-slaterne eller andra utrikes orter”.
Hr von HarUn ansd or ff: