Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dä min afsigt med hwad jag nu haft äran >atl framställa endast warit alt fä det för min räkning i Protocollet infördt, will jag icke längre uppehålla Högloft.
Ridderstapets och Adelns beslut.
Herr ZenZerleinz stacob, aförde till Protocollet följande:
Det hinder och twäna som Stais- och Landrmanncifrörelser aro underlättade genom Landt-Tullar och som under sista arén sä markeligen tilltagit, önsta - 496
Den 12 Zebruarii l^ade jag af upriktigr tänkesätt för allmänt wäl mätte kunna uphöra genom defle Tullars uphäfwande; Men dä alla slags wisitalioner äro nyligen afStänderne för onyttige ansedde, dä således Sjö-Tullarne ensamme med hwad förstärkning som hälst swärligen kunna hindra lurendrägerier, och Sjö»T"lls-försnillningar, dä okunnighet om Ut- och Inrikes warurörelsen, en stegrad wexel cours, och Fabriquernes undergång ffulle kunna gifwa swärare följder af denna förändring, sä fär jag anföra detta blott såsom egna betankeligheter, icke såsom hinder i Utskottets förslag, som stöder sig pä den radande opinionen.
Hvad jag fär anmärka är att ErsättningsSumman af Landt-Tulls-medlen icke är Uptagen till sitt hela belopp, at' Utflotret icke upgifwir ersättning för de medel Post-Werket genom Landt Tullarne tillfiukit, äfven som Chartä-Sigillatä, Wadstena Krigsmanshus och Spinhus-medel, med flere icke äro kill ersättning af de nu reparlerade Landt-Tulls-medlen upförde:
Mänga begärde Proposition pä Utskottets Betänkande.
Herr Grefwen och Landtm arstalken gjorde derefter propo ilion att Rwderskapec och Adeln till alta delar mätte bifalla Bewillnings- och Allmänna Besvärs, och Oeconomie - Utskottens gemensamma Betänkande, rörande Landt-Tullarnes uphafwande.
Fri - Den 12 Zebruarii. 497 Friherre Amilton, Larl, uplaste till Prvtocoklet följande:
Det är nu en läng tid, sedan alla Fyra RiksStänden enhälligt biföllo ett deras Allmänna Beswärs-Utstotts Betänkande, som innehöll ett tillstyrkande till Riksens Höglofl.
Ständer, att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhälla om förhöjning af SjöTull pä
Utrikes isrän inkommande Spannemäl.
Expeditionen af detta allmänna Beslut, ar afwell wederbörligen upsakt af Expeditivns-Utstottet och af lemnad och har med bifall afgätt ifrän Höglofl.
Ridderstapet och Adeln och det Högwördige PresteStändet.
Men Vorgare-Ständet lar, dä denna Expeditionen kom till dem, hafwa hemstält till dest Med.Ständer om icke densamma, säsom i deras tanka öfwerflödig kunde fä förfalla.
Uti ett sädant stick lär denna sak ännu och efter flere mänaders tid, sig befinna.
Wid den tid dä Borgare - Ständet gjorde den omförmalke hemställan, hade Spannemälen för nagra dagar stigit här uti Stockholm; och Kongl. Maj:t hade redan utfärdat
Desi påbud om förhöjning af Sjö-Tullen ä Spannemäl med 24 si.
Banco per Tunna.
Men dä sedermera Spannemälen fallit till desi pris lika sä hastigt som utan all proportion emot andra wahror och de blisivande mlagornH, synes det mig wara af högsta wigt, att denna anhållan nu i underdånighet gjöres; — Och önstar jag säledes att Ridderstapet och Adeln tack es med det snaraste besivara Borgare-Ständers hemställan med 498 Den 12 Zebruarii. ett yrkande: an den sä länge hwilande Expeditionen mätte med dek snaraste kil!
Maj:t afgä, samt aik Ridderstapet och Adeln om detta desi swar underrätta de öfrige Gränden.
Hans Excellence Herr Grefwe Uuutk.
Till alta delar sörenar jag mig i denna motion med Friherre »amilton.
Jag tar mig den friheten hemställa till Högloft.
Ridderstapets och Adelns egen pröfning huruwtda, om Spannemäks - prisen, hwilka i Skäne aro gansta läge, alt widare sturle falla den nu sä ansenligt förhöjda Bewillningen kunde utgä:
När Bewillningen stall erläggas efter behållen inkomst och Spannemäleu nedfaller anda till g R:d.
Tunnan, sä stall Bewillningen stiga till eir gansta ringa belopp och för behofwek blifwa otillräcklig.
Jag finner således för min del, att bade för enskildas wäl, och för Bewillningens framgäng, hwad Friherre »amilton tillstyrkt, rörande en underdänig adresie till Kongl. Maj:t, det Tullen pa inkommande Spannemäl mätte förhöjas, bör till alla delar bifallas, och till »verkställighet befordras.
Eu ward Ledamot har i dag förmiddag omtalaf den höjd hwartill Wexel-courfen stigit, och de menliga följder deraf kunna upstä.
Alla be fackive operationer, fäsom införstrifwande af Silfwer, anstastande af wexlar, genom Utländsk credit m. m. bäta ej.
De werka för ögonblicket, men afhjelpa ej det onda.
Det rätta ar att ett Lands exporter ökas, och importer minstas.
Wärt Land behöfwer nu ingen tillförsel af Spannemäl, och genom förhöjning i Tullen kunna de Handlandes intresie att med denna, för tillfället för osi öfwerflödiga wara, öka listan af importer, för hwik Den is Zebruarii.
499 ka betalningen en gäng stall Mga, och hwarigenom coursen wid sin höjd bibehälles, sill en be-ydelig del förminstas, om icke aldeles förebyggas.
Alt hwad jag nu anfört consirmerar mig således i den tankan, att den ifräga warande hemställan lill Hans Kongl. Majit werkeligen nu ar af högsta nöden.
Herr Grefwen och Landtmarstalken proponerade, att pä be synnerligen aeda stal Friherre lilamilton och Hans Excellens Grefwe juntti anfört, Ridderstapet och Adeln mätte besluta, att wanda sig till Kongl. Majit med en underdånig hemställan, det mätte Tullen pä Spannemäl som införes förhöjas, samt de öfrige Ständen inbjudas, att i denna underdäniga hemställan instämma.
Hans Exccllence Herr Grefwe kuutli trodde att Ridderstapet och Adeln ensam för sin del kunde taga ett sädant beslut, om också de andra Ständen icke deri skulle förena sig.
Herr Landtmarstalken hemstälde huruwida Ridderstapet och Adeln serskildt wille med en säda» hemställan wända sig till Hans Kongl. Majit.
Herr kälrlman, Otto kreäric, yttrade det han ansäge tillräckligt, ark swara Borgars-Ständet, hos hwilket den förut utfärdade Expeditionen öfwer denna fräga blifwit fördröjd.
Det wore ingen twifwel att ju Ständen skulle bifalla, och en enskild hemställan Zoo Den 12 Zebruarii. frän Ridderskapet och Adeln ansäg han derföre för öfverflödig.
Grefwe Norner förklarade sig wara af samina tanka som Herr käklman. Zerr Grefwen och Landtmarffalken stagade om der more Nidderflapers och Adelns mening att derwid läka bero.
Föredrogs ä nyo Stats-Utstotkets den ro Jarmar» pä Bordet lagda Betänkande rörande Sala Silfwer-Grufwa. Hwad Utffottet i detta Betänkande hade tillstyrkt blef af Högloft.
Ridderskapet och Adeln uppå derom gjord proposition bifallit.
Föredrogs elt ifrän Stats-Utskottet ingifwit sä lydande: Word - Den r2 Zebruarii. Wördsamt
Eget bepröfwande Stats-Utskottet uti wördsamt Memorial af d. 9 sistl.
December hemställt, huruwida, i anledning af den utskrifning ä Tull-Arrendet, som blifwit General Tull-Arrende»Societeten, för förlorade Tull-inkomster fran Finland, bewiljad, Riksens Högloft.
Stander kunna finna anledning, att i »vederbörlig ordning inbegära General Tull-Arrende Societetens Fullmagliges utlåtande, om och hnruwida de anse sig kunna, utan nägon afskrifning för Finland, med Arrendet fortfara, eller om de i annor händelse wilja Arrendet uppsäga; sa hafwa uki mcddelre Protocolls Utdrag Högloft.
Ridderjkapet och Adeln samt det det Hederwärda Bonde-Sränder förklarat, att det mä ankomma pa General Tull-Arrende-Societetens Ledamöter sielfwe, huruwida de anse sig kunna, utan nägon afskrifning för Finland, med Arrendet fortfara, eller om de, i annor händelse, wilja, enligt Conlrackeks 9 Z, Arrendet uppsäga; Högwördige Ppeste-Srändet har äfwen deruti instämt, att Tull-Arrende-Societetens Herrar Fullmagtige maga haröfwer flyndsammast höras, men med tillägg, att Ständet will sig derefter i Hufwudsaken utlaka, eller ock, om Riksens Ständer skulle wara åtskiljde, förr än Herrar Fullmägtiges yttrande hinner inkomma, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhälla, det läcktes Kongl. Maj:t i detta ärende Nadigst foga den anstalt, hwartill ofwanförmäldtc 9 §- föranleder och ssm för Kongl. Maj:t och Kronan nyttigast pröfwas; hwaremot det Wällofl. Borgare Stander äter förwist detta ämne till Stats-Utskottet ined anmodan, att Utskottet wille infordra Tull-Arrende-Sociekelens §02 Den 12 Zebruarii.
FullMägtiges utlakande, och dermed, jemte Eget yk< trande, till Riksens Ständers Plena inkomma, dä Ständet till widare och hufwudsaklig pröfning will detta ärende företaga.
Da Stars-Utskottet i desi förra Betänkande i detta amne, ansäg det ankomma pä Riksens Högloft.
Ständer, att i wederbörlig ordning inbegära General Tull-Arrende-Socieretens Herrar Fullmägtiges utlåtande i denna fräga: och det säledes icke torde tillhöra Stats-Utskottets ärgärd, akt inga i någon widare författning härom, säsom icke eller af Rik> sens Högloft.
Stander samfällt Stats-Uljkotket uttryckligen föreskrifwit; sä fär till Riksens Högloft.
St uder Stars-Utffottet »vördsammeligen hemställa, huruwida icke Riksens Högloft.
Ständer sjelfwe skulle täckas, att hos Kongl. Maj:t i underdänighet anmäla detta ärende, med den underdäniga anhällan, som Högw^rdige Preste-Ständet föreflagik, att om General Tull-Arrende-SocietenS Herrar FullmägtigeS yttrande härom icke skulle hinna inkomma, innan Riksens Högloft.
Stander aro ätjkiljde, Kongs. Maj:t dä i Näder täckeS widtaga den anstalt häru, linnan, hwartill omständigheterne och ofwanförmäldte 9 tz. af Arrende-Comractet kunna föranleda, samt Kongl. Majrt för Dess och Kronans fördel och Höga Interesse kan pröswa nyttigaste, närmast öfwerensstämmande.
Stockholm d. 6 Februarii Pä Högloft.
Preste-Gtänd Lcdambters wägnar Ledamöters magnar eiaes klemming.
'Ili Pä - Den i2 Zebruarii. 5^z Pä Wälofl. Borgare-Ständ.
Bonde-Lkänd.
Ledamöters wägnar Ledamöters wannar Larl kr. l.anZber§. ^nctera Wilsson. k>l. kröäelius.
Begärdes af Herr Urintrlkölä pä Borver.
I anledning häraf upstod någon öfwerläggnuiH, hwilkep ester en korrt stund, sedan Utskottets y-rrande närmare blifwit uplvst, ledde, pä derom af Herr Grefwcn och Landtmarskalken gjord proposition, till bifall af Utskottets Betänkande.
Uplästes ett ifrän Staks-Utskottet ingis,vik sä lydande: Wördsamt Memorial!
Hos Riksens Höglofl.
Ständer har Slats-Utskottet uti Memorial af d. n sistl.
December anmält, hurusom wid den i Utskottet »väckte fraga. angäende Stuteriets bibehällande wid Flyinge och Dahlby Kongsgården: i Malmöhus
Län, den derom anställde votering sä aflupit att 2 Ständ förklarat sig för Stuteriets upphäfwande och 2 för desi bibehållande, och hwarföre Stats-Utjkottet fann sig söranlä tit, §04 Den i2 Zebruarii. tit, att detta förhållande till Riksens Högloft.
Stan, der »vördsammeligen anmäla, för qt deröfwer afwakta Riksens Högloft.
S,änders Egit förordnande.
Uri hära meddelte sivar haf.va Högloft.
Ridderstaoet och Aoeln samt Högmo dig P este-Standet instämt deni, art detta sttt r.r skulle dibehällas, hvaremot Wr oft.
Borgane-Spändel samr Hederwärda Bonde-Standet förklarat sig wara af den kanka, att förrberörds stuteri borde uphäsivas.
Och som ritt denna fräga de Respective RiksSränden sändes stadnat 2 S änd emot 2; Sä fär till Riksens Högloft.
Egit bepröfmande och förordnande Slaks-U»skottec detta ärende härmedelst wördsammeligen hemstaäa.
Stockholm den 2 Februarii rgro.
Pä Wallofl. Borgare-Stäild.
Ledamöters magnar skräll.
Lngel - -Zerr Pä Högm.
Ledamöters magnar 1K. äVeiämsn.
Pä Hedcrm. Bonde-Ständ.
Ledamöters magnar Gullers dUIston.
!>l. kröäeliuZ»
Dm 12 Zebruärii» s-Zz 6err Grefwm och Landtmarstalken fraga» de, huruwida Rioderftapet och Adeln more sinnad att ändra eller qwarblifwa »vid sitt beslut. Swarades att R-dderskapet och Adeln deri ej wille göra någon förändring.
Uplasies ett af Stats - Ukftotkek ingifwit sä lydande.: Wördsamt
Ridderffapet och Adeln har till StatsUksZottet behagat remittera Högloft.
Bancv-lfttftotiers
Utlärande och Protocolls-Utvrag af den 18 sistledne December, angående Kongl. Majus Nådiga Proposition till Riksens Ständer, om understöd för Tackjerns-Bergslagcrne, deruti Högloft.
Banco-ottftottet anför, ari sedan Banco-Utskotlet uti desi utlåtande .öfwer den delen af Skats-Ulskottets allmänna Fi, nance-plan, sorn afyftar ytterligare biträden ifrän Banquen, yttrat den förmodan, akt af de såsom oumbärlige ansedde 2,2 45,yoz N.-d., i fall Riksens Högloft.
Stander funno godt, att en dylik
Summas -utbetalning bewiljas någon betydelig del skulle pä ett eller annat sätt, till minffning af Banquens utgift kun Z:te Band-Lchra Afi>. 36, Zc>6 Den 12 Zebruari!. kunna besparas, sä understället Banco-lltskotlet i sammanhang härmed de Respective Riks - StändenS rtplysta ompröfning, huruwida och i hrvad mohn Tackjärns-Bergslagcrne mage af den L sä matto besparade Summan fä understödjas.
Stats-Urstoltet sär t anledning häraf »vördsammeligen anmäla, att den af Högloft.
Banco-Utstottet ofwamiämnde Summa, som ar specificerad i Bilagan Litt. C. till Stats - Iltstotle s Finance Betänkande af den 2Z November sistl., bestär dels uti ersättning till Slals-Comoirct för desi af 1809 ärs upbörd i Landt-Ränlerierne till kriget medtagne medel samt fyllande af 1809 ärs Stats-brist, dels ock till ersättande af Private Depositions och andre Werks medel i Landt-Ranrerierne, likaledes i och för kriget tillgripne, och dels uti inneftäende aflöning för ArmLerne och Flottorne, samt betalning för twungne och inskrifne Lefwerantser och Gärder samt Fartygs hyror.
Om och lill hwad belopp nägon besparing ä denna Summa är alr påräkna, kan icke möjligen upgifwas innan alla sädane inneftäende aflöningat och fordringar för gjorde lefveramser blifwit ä weder, börlige ställen behörigen utredde och faststälde; Men efter alla anledningar är ingen eller föga minskning deruti att förwänka.
Stockholm den Z Februarii 1810.
Ridd- och Mclns Högw.
Ledamöters »vägnar Lcsamöters wägnar ÄE HeMmwL. 1'lr.
PL Den i- Aebrirärii. so? Pä Wällofl.
Borgare.Ständ.
Bonde-Ständ» Ledamöters wägnar Ledamöters magnar t^arl kr. i^Lnäber^ /rnäers ^lilslon dl. kröäelius.
Herr Lilverliolpsz 6ukak /rbrakam, utbad stH fä »plysa, att sedan StatsAktikottel nu meddelat den underrättelse, att den i Banco-Utstottets utlåtande såsom möjlig ansedde tillgäng icke more atr päräkna-, äterstode art Ridderskapet och Adelli bifölle BancoUtskotteks Betänkande, hwari Utskottet yttrat, ber t widrigt fall Banque» kUnde ingä i utbetalning af de för Bergslagen af Kongl. Ä!aj:t i Räder äskade understöd.
Efter en korrt öfwerläggning, och dä Ridderskapet och Adeln önskade au om detta amne inhämta närmare kunskap, bestöts. att dest afgörande till nastä Plenum skulle upffjuiaS.
Föredrogs ett fräii Slars - Utskottet iiigifwit sL tydande: Wördsanit Memorial!
Sä wal hos Högloft; Ridderskapet och Adelnz söni det Högwördige Preste - Ständer samt WällbjU Borr 5»8 Den 12 Zebruarir - Borgare-Ständet, hafwa anmärkningar blifwit gjords tvid Bilagan Likt.
G, tili Srais-Iitstot^els
Be änkande, angående Stats-regleringen innefa tande Ctericie och Schola-Staterne, samt Skaten för Kyrkor-? och Hospitalers underhäll, och öfwer hwilka anmärkningar Stats-Us statler nu sär dest utlätande afgifwa. i'o Clericie-Slaten.
Stals-Utstottet har harwid föreslagit, till uppförande pä Allmänna Jndragnings-Smien, att wid Jnnehafwarens afgång indragas och besparas de ivo Tunnor Spanmät som Kyrkoherden wid Tysta Församlingen i Malmö åtnjuter.
Emot denna Indragning har blifwit protesterade, sä wäl af Herr P ofestoren
Doe or lkaxe Uti det Högwördige P esle-Stänvet, som Herr AovocatFiscalen rs!kmr»a uii del Wä'lofl. Borgare - Glandel, pä den grund, att denna Inkomst stall utgöra Kyrkoherdens egenteliga lö», och wara as Kongl. Maj:t gifwen icr blo nu warande Kyrkoherden, utan äfwen hans Efterträdare.
Dä Stats-Utstoktek föreslog ifrägawarande ioc> Trmnor Spanmäl lill indragning stedde sädant pä den grund, att de förut funnos pä L talen uppförde till indragning wid Jnnehafwarens afgång; StatsUrstotret ägde således ingen anledning an dermed annorlunda förfara, än som de föregående Starerne funpss innehålla.
Den 12 Zebruartt.
Mea sedan Stars-Utstorter nu färt del af Kongl. Maj:ts nädiga Bref af d. »9 Junli 1802, hwaraf en Afskrift härhos bilagges: och detta Kongl.
Förordnande synes utmärka, aec denna Spanmäls förläning blifwit ansedd säsom en ständig lön för Pastorn tvid Tysta Församlingen i Malmö; sä fär till Riksens Högloft.
Ständers Egit ompröfwande StatsUtstorret »vördsammeligen hemställa, huruwida icke, rvid sädant förhållande, desie 100 Tunnor Krono Tionee Spanmäl mage ifrån allmänna JndragningsSkaten urestutas och uppföras pä Clericie Staren till framgent fortfarande fäsom Lön för Pastorn wid Tysta eller Caroli Församling i Malmö. 2:0 ZospitalerS Underhäll.
Till Indragning genast eller upphörande med förlidit ars stut föreslog Stars-Utstottet följande pa denne Stat hittills bestädde Utgifter nemligen: 20 R:d till Slagt-Oxars inköp för Nyköpings Hospital; iz R:d 16 § till Oxars inköp för Orebro Hospital; i96 T:r 2i^ K:pr Krono iv:de Spamäl anstague till de Fattiges underhäll wid Hospitalet i Malmö; samt ro N:d 16 si contant till samma ändamäl.
Stats-Ulstottets mening war dock icke, att förenämnde Hospiials Inrättningar fku le fräntagas eller mista vetta understöd, deraf de ännu torde wara r behof; men som Kongl. Seraphimer Ordens-Gillet, enligt den för detsamma under d. 28 April 1791 utfärdade Nådiga Instruction, tillhör öfwerinseendet, war - Zi», Den i? Zebruarii. wärdén och styrelsen af Barnhusen, Hospitalen och Lazaretterne i Riket, samt att disponera de anstagne och donerade medel och inkomster, sä att de mä landa till Jnrätkningarnes bestånd om förkofran: och Stats-Utstotter utaf Seraphimer Ordens-Gillets Räkenfkaper inhämtat, att Seraphimer Ocdens-Cassans bond och Inkomster kemnade ett gansta berydeligt öfwerstott Uköswer dest ärliga Utgifter; fä ansäg StatsUkstpttet Stats-Werkec icke böra graveras med några serstilde an stag och utgifter härtill, dä Ordens^ a stens Inkomster moro fä tillräckelige, akt alla Utgifter deraf kunde besörjas, och ändä lemna öfwerstolt; hwarföre Stqts Utstoktet hemstälde, om icke hos Kongs. Ästajrt mätte s underdänighet anhättaS gtt ostvan berörde understöd för Hospitalerne i Nyköping, Orebro och Malmö mätte ifrän och med ar §8,io besörjas af Kongl. Seraphimer Ordens-Gilsets Fond.
Hans Ercellence Herr Grefve krake har harrvid anmärkt, att Spannemäls understödet för Malmö Hospital ej tillkommit i sednare tider, uran härseder sikt ursprung frän den tid Skäne, Halland och Blekinge lydde under Danska Kronan och ar grundadr uppä formeligt Donations-Bref af d. 4 Junii H5Z7 och d. ga Maji 1573./ samt för ewerldiga tider stänkt af Vansta Konungarne till Malmö Hospital och hlvisket sedermera af Konung L.^ni. XI:te d^ Zo December i686, wunnit Nädig stadfästelse , Förlusten häraf stulle medföra mycket bekymmer för Kongl.
Seraphimer Ordens-Giklet, som i desse sednare arén, dä alla nödwändighets-waror stigit till en öswerdrifwen dyrhet, ej man swärighet stall kun - Den 12 Zebruarii.
5n nät uppfylla de förbindelser detsamma älegat Hans Excellence medgiswer wäl, att förhållandet med Seraphimer Ordens-Gilleks Fond warit sävant, som StatS-Utstottet förmäler, ända till ären , 8oz och ,804, hwilka arens Räkenskaper Hans Excellence förmodnr, att Stats-Ut,kottet granstal; men sedan den tiden skall Fonden fält e t annat utseende, förorsakadt dels af nya Hospitalers inrättande dels af en mera utwidgad werkningskrets, som ett sörvkadt antal uflingar stall nödgat Seraphimer Ordens-Gillet att widtaga.
Och uppå desse med flere anförde stal, yrkar Hans Excellence, alt oswannämde Barmhertighetswerk mätte fä njura sina wanliga Inkomfler till godo, och Kongl.
Seraphimer Ordens-Gillet ej försättas i den obehagliga belägenhet, att, i den män de päräknade Jukymsterne förminstas, insträn» ka underhalls antalet af de olycklige warelser, som sä wal behöfwa allmänt understöd.
Herr Professoren Dockot k^xe instämmer uti enahanda pästäende, med tillägg att decra Hospital under Vansta tiden stall haft ansenliga SpanSmälsDonationer af Krono ,o:de, men sedan rdZg njutit nu i sräga satte qnantum; stolandes den öfrige Fonden härleda sig ifrän Privata Donationer, GlaksUH skottet fär nu ytterligare förklara dess mening icke warit eller wara, att desse Hospitals Inrättningar stola ftänkagas eller mista desse understöd, deraf Utskottet anser dem ännu ytterligare wara i behof; men Utskottet hade trott, atk, efter Räkenffapernes föranledande, Seraphimor OrdensGillers Fond skulle kunna besörja venna utgift utan Sta» Den 12 Februari!.
Stålens gradation; om nu förhållandet, efter hwad Hans Excellence Herr Grefwe Lrabe anfort, best»- mes annorlunda; och Kongl. Maftt således till Utskottets hemställan icke skulle käckas lemna Nådigt bifall; sä lara dejsa Utgifter framgent komma, att, såsom hittills warit manligt, pä denna Stat uppföras och bestäs. Zlo Academie-Gymnaste och Scholä-Staterne Uppä denna Stat hafwa 296 R:d marit bestädde Academien i Lund, men hwilka Staks-Mstottet projccterat till indragning och upphörande med nastledit är, emedan Utstottet förmodat
Academien kunna dem af egne medel bestrida, utan att Stats» Merker borde dermed graveras.
Herr Profefforen
Doctor Usxe har anmärkt^ alt dcste 296 Rtdr äro fördeldte till Fagtmäsiarm 75 R:dr, Dansmästaren 75 R:d, Boktryckaren go, Academie-Bokhällaren zo, Z-ne Cursorer hwardera 20, samt till 6 Waktkarlar, hwardera Z R:d.
De stola grunda sig dels pä Kongl. Staren d. 15 Mars 1699 samt Kongl. Brefwet d. 28 April 1732, och dels pä den förhöjning Kongl- Maju i Räder bemiljade uti den för utgifterne af Malmö Landt-Ränteri ivid 1776 ärs mynt-evavation inrättade LandsStar- Flere Tjensteman stola förut haft Spannemäls-lön af Krono ro-den, som sedermera stall blifmit förwandlad i penningar, hwilka således aro wederlag.
Academie Castan, hmaraf denna tillgäng efter Stais-UtstoftetS förstag nu bör hamras, stall egenteligen wara inrättad för AcademienS Occonomis och Den 12 Zebruarii. och ännu bristande Byggnader, men ej för sitt ändamål bestämd till Löner.
Den nya Stat, som för fa är sedan ar stadfastad, skulle härigenom äter undergä rubbning.
Stats-Utffoktet får harwid tillkannagifwa, att Staten icke utmärker till hwad behof desie 296 R:d. äro ansiagne, utan endast uptager dem uti en Summa.
Huru Academiens Inkomster förhälla sig, sedan en förnyad Stat den 28 Marni 180,7 för denna Academie af Kongl. Masil i Räder faststaldes, kan icke har utredas, emedan någon Hufwud-Bok för Academien icke är inkommen sedan för är 1806; Men enligt de, innan Stats-regleringen, inkomne Hufwud-böcker, öktes inkomsten med hwarje är, oaktadt samma är betydelige utgifter till Byggnader bestriddes.
Wid 1802 ars stut tvär Academiens Fond i B:co Sp. 7i,544: 47: i.
aLoz Dito 71,566: 19: 6.
1804 Dito 74,069: 29: 6. 180,5 Dito 76,792: ig: 6. och 1806
Dito 80,460: n: 9.
Pä Riksens Högloft.
Ständers egit bepröfwande ankommer, huruwida, i anseende till hwad Herr Profefforen Doctor kaxe anfört, i fräga warande 296 R:d. mage annu widare pä
Stat bestäs, eller om de, efter Stals-Utstottets förra utlärande, böra med förledit är frän Staken uteftutas, och af Academiens egna medel frän detta ärs början ulga.
För Upsala Academies Stall Stats aflöning och underhäll har, likmätigt Kongl. Bre/wee af den 514 Den 12 Februari!. 24 Augusti 1792 warit uppå Stall-Skaterne i or-» terne upförve 912 N:d. Z2 si.
Sä wäl hos Höglofl, Ridderstapet och Adeln som un det Hedcrwärda Bonde.
Ständet har af e» Ledamot blifwit anmärkt, att berörde aflönings och Underhälls medel borde isrän Skaten uteslutas och i det stället utgå af Academiens egne medel, utan att gravera. Stats-Werket.
Skats-Utffotlet får harwid upplysa, att likmätigt 1778 ars
Stat bestods intill är 1792 för Upsala Academies Skall-Stat 613 R:d 17 si. 4 r:st., Men som samma är hos Kongl. Majit gjordes underdånig anhällan, om någon tillökning i denna Summa, i anseende dertill, att den shr sitt ändamål skulle wara aldeles otillräckelig:
Sä täcktes Kongl. Majit uti Nådigt Bref as den 24 Augusti sistnäm?
pe är förklara, akt dä alla för Academie Rid-Stallet och Betjeningen nödige waror dä mera stigit till ett wipa högre pris, än dä Stall - Waken reglerades, sä att denna Inrättning till det allmännas nytta icke kunde underhällas med de dertill ansiagne medel; Sä bewiljades en sädan tillökning för denna Inrättning, att den thädanefter skulle undfä 912 Rid. g? K,, i stället för de förut hestädde 613: 17: 4.
Staks-Utstottet har insekt bäde nyttan och nödrvändkgheten af denna Stall.
Stats bibehållande för ungdomens underwisning och det allmännas nytta:
Men som Stats - Utstotter af Upsala Academies Kus.vud-bok för är 1823 inhämtat, att Inkomster»?
^r det äret upgingo till 7,522 Tunnor 23 kappar Den i?