Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Förgäswes äberopar man stg denna inrättning för en bättre hästafwe! i orren och för vemonterinq wid Dm 21 December.
IZH ivid Cavallen» Regementen Allmänna rösten inom Westmanland motsäger detta anförande, sou, endast stchldrar pä papperet.
Wid detza Smierier underhäll las icke mera, efter Stall-Detjeningens egen upgisk, än ,6 tjenstbara Hingstar.
Detta är ma bända trlräck, ligt för en Socken aldrig för ett
Län och än mindre sor ett Rike.
D ha hingstar beräcka icke mera än omkring Lnotde Stoén, as hwilka kanske icke hälften lämna undan fohl.
Hwar och en fon, berest.
Westmanland lärer destuiom kunna intyga; akt d na Län har en wida sämre hästafwe! än dek angränsande.Dalerne Helsinge och Gestrikland, hwilka i sine områden ej innehafwa Kcono.-Snttecier.
Stall-Betjenii-g n har icke eller kunnat styrka, att g>e med hästar fran delta Stuteri försett något C v ,lieri Regemente.
Det är icke mig wetkerligk, art någon rustande inom den or^ ken af Westmanland jag bebor, tagit pä en mans äl« der någon Ryttarechäst fran Strömsholms Skut rr eller desi undansöda.
Wi haswa antingen npiöec dem sjellwa eller hamrat dem frän Skane.
Nyttan af detta Stuteri är mig således okänd, men wäl de Riks» förluster som deraf upkomma, nemligen att för Skattkammaren npkommer en ärlig förlust af något öfwer zo ovo R'.d hwilket är för wäl kändt, art behöstva widly rigt ömorbas eller bcwtsas.
I fragan ärer om folkökningen, om producrionen, sa är etr Rike »cke stort för art det äger en »vidsträckt areal utan i den mohn samma arreal är mer eller mindre befolkad och producerar warsr och födoämnen Strömsholm och Kungsöhr utgära nägol öfwer Z4 hela hemman.
Om deste Kungsgårdar enMftades ffattlades och försåldes och hwarje hemman endast delades lill 2; ne Äboer, upkomme deras 7» hushall, hwarwid om G a 7 perso» ner isi2 Den 2r December. ner beräknades pä hwarje huehäll sä wunne Riket en tillökning ^ nära en halft tusende jordbrukare i sin folkstock, hwilka jämte sig altid föda ett lika antal af Statens lärande medlemmar och dctzulom roterat 17 krit gare till Rikets förswar, mera Riksnyttigl än i; häftar för Hof-Fcöknarneö wagnar.
Kastom wi ater en blick pä Handelswagen eller spamnäls produciion b!ir den ej mindre förmanande- Om si re Tusende tunneland äng och betesmark odlades til! aker, sä, utom at wida bättre skölt jordbruk af Kungsgäcdarnes odaläker, som är att förwänta af e» sa rik fö re stugu:
Folkstock jrulle deras upkomma en kiilöknimg af 12 lill is,ooo Tuiinor
Spanmäl ärligen som pä handeivwägen gjorde en betydande tillökning.
Lag - s wi-si. - dertill af åkerbruket i de tre och tjugu vuderlagde ^yr ko-Socknar, soar^ singö anwända hela sin arbets flit pa egir jordbruk, iui icke allenast spild genom en sö-lust af 25,000 daaswerken, men än mera deraf ctt rist samma daaöwerkens Utgörande fordras till resor mångdubbel rid, helst när owäder infaller och "esorne flere gänger ulan ändamål mätte förnyas sä östr winsten pä en förändrad anstalt och 0- leräknelig, helst da den endast pä ben sistnämnde Liwen torde utgöra minst 15,000 Tunnor Spannemäl.
Korrt sagt för Sratö>-Verket en 50,000 R:dr ärlig inkomst:
I folkökningen ett halft tusende jordbrukare:
I Spannmåls produktion omkring 50,000 Tunnor Spannemäl.
Och det är af desi, skäl jag wägar tillstyrka bifall uppå hwad Stats,Utskottets afdelning för inkomsterne förestagit- nemligen art hela Sätteriet indrages, Strömsholms och Kungsöhrs KungSgärdar enskiftas, delas i hemman och till ikatte pä öppet utrop äk de» mästbjudgnde försäljas samt en för Stats, Wer - Dm 21 December. ?5lZ Werkst icke runa penfion al 2,000 R:d tilldelas Stall» Statens Betjening.
Jag finner ingen orsak att gilla cn inrakkning, «om, ehuru inffrankt leder alt bereda -^.-de! af nygnämnde Riksförluster dä Kronan icke allenast
Än- ffall sakna all afkomst af Strömsholms ii hela ina-ual, uran Stars-Werket detzmom skulle tillffiuca warder c.f aila tusende dags-werkcn, som eljest skulle inflyta i Skattkammaren eller tillsammans en summa af Niotusende R:dr ärligen.
Förgäswes har jag önffak och yxkat det Högloft.
Stats.UlffottetS underdåniga swar till Kongl. Maj:t rörande detta Stukcrie jämte Stats-Utstottets swar kill det Hcderwärda Bonde-Ständet genom sina
Deputerade i detta ämne samt de i Statö-UtMtelS Plcno och Afdelning förde Protocoller matte biifwa till Riksens Högloft.
Ständer aslämnade, hwilka alla utbredt det fulikomligaste ljus Uti sörewarande fräga. 8. 6.
I^Zsrkjelm.
Enligheten med Originalet betygar: kröäelius.
Uplästes ett af Stars och Bewillnings^UkMtet inlämnadt sa lydande: WZrdsamt Memorial; Riksdags Fullmägtigm för Gefle Stad Herr Räd - i5r4 Den 21 December.
Rådmannen Dan.
LI5«tr»niZ hor uti til! Wallof!. Borgare,Ständer ingifwir Memorial anhällit om nöd, tvändig rättelse i skyldigheten kill S,ö-Tulle»s clarerande för Städcrne Stockholm, Götheborg och Gefle, hwilka enligt igoo ärs Riksdags Vestnr, skola bliswik sörpligtade att erlägga Srsra-Sjö-Tullen för utrikes gående rvaror i wäxlar pä Hamburg ester en faflstäld cours a 48 sk per R:r Hamb:c
V^co, dä deremot alla öfrige Stapelstäder i Riket skola äga den förman, att betala berörde Full med Swenska Van, ro sedlar, hvarigenom dem skall tillfogas en winst esler nu warande Cours till circa zo procems lindring.
Genom Remitz hära har Wällofl.
Borgare, Ständer behagat öfwerlämna detta ärende till Stars, och BcwilliliiigS-Utskottens utlakande, hwilka, esker inhändigandet af en sädan Reinih, om detta mäls beskoffenhel gjort sig behörigen underrättade.
Nedan före är rstoo har det warit stadgadt, att Stora Sjö-Tullen för inkommande och mgäende waror skulle asbördas med »växlar efter gängse Cours; Men som del befanns, att delta Tullclareringssäkl genom CoursenS upstigande abragt Stars-Wecker det känbaraste lidande; sä täcktes Kongl. Mank till söre, " kommande deraf, samt uppä Riksens Ständers tvid igoo ärs Riksdag tillförordnade Hemliga UtskotlS underdäniga hemställan, Uti nådig Kungörelse as den 2 Aug. samma ar stadga och förordna, det all Sjö» Tull för mgäende waror skulle Hädanefter, eller ifrän och med den »8 i samma mänad betalas i goda wäxlar pä Hamburger Banco, och hwarje sadan Riksdaler - Dnr 2l December r?iA ler anses answara emot en Riksdaler Sweuskt Specie mynt, sä länge Waxel coursen pä den förra icke föll' under 48 tz.
Men derefter skulle Sjö-Tullen klareras antingen med Swcnska' Specie Riksoalcac eller Wäxlar pä Hamburger Banco efter dä gängse cours; och singö äfw-n goda waxlar pa Holl.
Courant i sadan tull clarering emokkagas esker besia grunder och i proporrion af delta mynketS relativa förhällande till Hamburger Banco.
För inkommande waror ater bulle
Sjö' Tullen tills w.dare clo.reras antingen pä lika sätt med goda waxlar, eller i specie mynt, eiler i betz siälle med silfwer eller ock i Riksgälds Contoir rers Credit sedlar, men i sistnämnde fall skulle för hwarje Specie Riksdaler betalas, såsom agio, hwad en R:d Hamburger Banco efter wäxel-coucsen kostade rttöswer 48 Mlingar j x^yitsedlar.
Uti denna författning som blifwit till wederbökandes undsrdäniga efterräikelse och behörigt iakttagande allmänneligen kungjord, göres icke nägon skillnad Slädcrne cmellan, utan skulle i följd deraf, alla utan undantag efter de derutinnan faststälde grunder clarera Störa Sjö-Tullen; Men uti till Kongl. Tull
Directtonfi, under samma dag aslatit särskudt Nådigt Bref hrr Kongl.
Mst:t gistvik TnllDirectionen tillkänna, der Kongl. Mast för särfkildte skäl och omständigheter kumm godt i Nader tilläka, att utom Stockholm, Götheborg och Gefle, hwarcst Sjö-Tullen, sä för inkommande som utgående waror borde erläggaS, enligt ofwan högstberörde Kungörelses innehåll, ffulle de öfriga Städerna tills widare fä clarera Sjö-Tullen för utgående waror, aldeles pä lika sätt som angående Sjö Tullen för inkommande wa» i5r6 Deir 21 December. waror i förenämnde Nådiga Kungörelse föreffrifwit är.
Stats och Vewillnings-Ul^tte!» haswa wäl icke kunnat erhålla fullständige uplysningar, huruwida grunden kill ett sä olika förhållande bör sökas uti ett mindre waxelbshof den tiden för Slars och RiksgäldsWerken, eller ock »ki eu dä »varande obetydelig stillnad i wäxel-coursen, eller hivad annan orsak, som kan stafwa gifwit anledning till ctk sä stkiljaqtigt förfarande; Men dek har icke kunnat undfalla Stats och Vewill»liugS.
-Ukstkokttus upmärksamhet, atk delta undanlag innebär en icke billig
Mlnad i lika underfatares enahanda Ukqistcr till
Slaten och skulle möjligen kunna medföra den obilliga följd, all handeln drogcS till en betydlig del ifrän de större Skäderne kill de mindre, under del att de förre mäste »vidkännas en wida högre Tnllafgifl än de sednare.
Skars och Bewiilnmgs-Utckotlen hafwa icke kunnat infe h »vårföre handeln pä det ena stället stkali wara underkastad större kunga och belastad med högre asgifter än pä det andra, dä alle hafwa lika frihet och enahanda ucwäg, att pä samma orter kunna afsätta och exportera sin wara, och således deraf draga samma winning och förmän.
Om Statens närwarande belägenhet tillätit, att kunna medgifwa Stockholm, Götheborg och Gesie samma förmän som de öfrige Stapelstäderne genom ofwau hägstberörde Kongl Bref blifwit tills widare tillagd, fVulle Utffolten cj dragit i betänkande att sädant tillstyrka; Men dä Stats och Riksgälds-Werkens bchof af »växlar sadant ingalunda .medgifwa, ulan fast mera fordra en ökad ttillgäng deraf, för att kunna Ten 2i December. r§r? bestrida sädane deras utgifter, som uti waxlar mäste Ukgä, sä hafwa Utskotten i del siällek funnit sig för, cmlätne alt kil!
Ständer wördsammelrgen hemställa del i8oc> ars Kungörelse märke, enligt desi ordalydelse, blifwa likan undantag til! nästa Riksdag gällande för'alla Stapelstäder dä de idka utrikes handel och sjöfart , och della sä mycket mera som dek tillstånd hwilket Ml »nera nämnde Kongl. Bref blifwit lämnadt de öfrige Släderne endast skett efter hwad det Kongl Breswet förmäler, riUs widare, som will, i Utskottens kanka, säga detsamma, som t.ll desi förändrade omständigheter fordrade elt annat förhållande, och hwilket nu äfwcn inrräffadk.
Stats och BewillningS.
Utskotten hofwa harwid icke undfallit, hurusom dct i flere af de mindre Slapelstäderne skulle möka mycken swarighct och kanske understundom äfwen en omöjlighet, att kunna anskast fa goda wäxlar pä Hamburger Banco; Men i sadant sall tro
Utskotten alt denna olägenhet skall kunna so» rekommas och afhjelpas om dem tillätes att klarera S'ic,Tullen, efter högstberörde Kungörelses lydelse med Riksdaler Sweuskl Banco, swarande mot en R:dc Hamburger Banco bcräknadt efter dagens i allmänna Tidningarne kungjorde cours dä Tullclarcringen sker, eller ock om detta icke worc postdag, ester den näst föregå» ende postdagens noterade cours.
Hwarjämce Utskotten hemställa den billiga jämkning för Slockholm, Göt» heberg och Gefle, att dä den Utgående Sjötull, som skall clareras, icke upgär tili fulla rov R:d Banco, Let mä wara tilläkil den clarcrande, att erlägga stm» ma Tull med Swsnskt Banco, ester samma anin!) och cours beräkning, som för de öfriga Släderne här» efwan föreslagit blifwit, Nä.
Näqon swärighet eller hinder wid Sjö-TustenS erläggande estrr ketta clareringssäkk j?ail ock icke ripkomma dä skillnaden emellan 2 a 1 postdagars cours efter stwad rlfircicheten ukwisat, jälla,, Utgjort öfwer nagra ffillingar pä Riksdaler,,, och Epporteuren sale, deS utan olägenhet blifwa i tillfälle a,k ställa wederhästig borgen för den obekydeliga stillnade».
Den fraga akt de mindre Stapelstäderne skulle tillatas att sa klarera Sjö-Tullen efter en wist fast» siäld cours, har.äswen bljfwit wäckt; men som detta skulle efter coursens olika förhållande , dä han ömsom kan wara i stigande och ömsom fallande leda till för» lust än för Stars och Riksgä!dö»W.rken, joni för sine Utgifter äro i ständigt wäxel behof, ä» för Exporteuren dä han nödgas Utrikes afsätta sina waror, sä stafwa Urffolten i bägge afseende» ansell denna Ulwäg mindre billig och lämpelig.
Den tillökning i kull inkomsten, som genom della de öfrige Stapelstäderne nu åläggande clarcringö» fält bör bftswa ark päräkna anse Urstotten endast och allenast böra komma Kongl M j l och Kronan till qo» do, och icke pä minst-, färt komma i beräkning wid arrende summans utgörande, som thil sörman bör till dest belopp utgå, äfwcnsi m General Tull Arrende So» eictcten häraf icke eller bör något till godo beräknas.
Ständers egit bepröswan. de hemställee detta »vördsammeligen.
Slockholm den 18 »December 1809. r>z Den 2i December. isiZ Pä Högloft.
Rrdderffaper och Adelns Ledamöters wägnar, 6s 13 Osräis.
Oas; blsmjnF.
Pä Högwördige Preste-StändetS Ledamöters wägnar, "Weiämsn.
I^icolaus
Qsräell.
Vorgare-StändetS Ledamöters wägnar, 6arl I^r.
I.ZncIber§. ^r>6. lUsäin.
Pä Hederwärda Bonde» Ständers Ledamöters wägnar, ^c»k.
Ericsson. ^olisn kekaxnus VVsssinZ. l^l. kröäslius. N. 6.
Hindrad af StatS-UtskottetS afdelning för Riksgälds-Werkct. hwilken samma stund som det Högloft, melerade UtlVotttt hade sammankomst uldeder jag mig att till Protocollet sä afgiswa följande:
Lika med Herr LIkLtranä inser jag skyldigheten för hwar och en som gör utskeppning att betala lill Staten samma mstylder, men inser swärigheken dä Riketö gränser ester Finlands förlust, med hwilken pro, vin - IZ20 Ten 2i December. vince relationcrne mrdclst smärre fartyg och öpna bä« rar behöswer bjbchällas, ak! för de mindre städecne som hwarken äga Vcurs eiler WäxebkranSaelionen pä Haniburg och Amsterdam, att kunna sörffaffa sig wäxlar kill Tullenö clarcraude jör dylika utgacndL fartyg och ali lära fartygen wanka til! dest wäxlar frän Hus» wudstadeu kunde anjVaffas, är elt twäiiq i rörelscrne, dä ofra resau fram och tillbaka under nämnde rid kan förrättas.
Jag anser Hemliga Urfforrers tillstyrkan wid i8oo ärs NisSdag as wäxlars betalande för utgäende Tullcy, egenreligeu pä dnr grund ffedd, att skaffa Scareil uran någon synnerlig känning för der allmänna en tillgäng pä wäxlar, som jag grundar derpå ett coursen dä endast mar 76 st. uri Riksgälds sedlar pä Hamburg, som gör esker realisations grunder 50 2 st. vä Hamburg uri Banco — nu dercmor dä coursell pä Hamburg stigit till 64 h. Vanco.är cour§« differencen err werkeligt förökande as utgående Tullen ä Mikels export waror, hwars ökade Tull i sin mohn bi» drager art lämna ffcppningeii, som igenom Rikets stängde relationer med främmande magter en längre rid warit tillstängd och hwarom Rikets Jern och Metall wägar bära det owebersägeligaste witrncsbörd.
Skulle emedlertid u<i Rikets nu trängande bchofwer och dä Rikets Ständer genom Deras BewillmngS'Utst'olr äga jämlikt 60 §.
Regerings.Formen akt sjelswa stadga utgä» ende Sje»Tulien, hemställer jag om ej hela malek ffulle till Bewilliiings-Urffotters enffilda ärgärd öswerlämnas, akt derefter jän,ka Tullafgiftcrne, sä ari betalning i Swenfft Bankomynt as alla Rikets Städer kunde sa erlaggaö.
Stars.Weckel har omädersägcliga behof af wäxlar för Utrikes Minisier-Corpsen m. m. äfwensom Riksgälds-Contoircl till betalande af räntor och capi« lal asbelalningar; men detza behof ffola i alla fall till Dm 2i December. iZrr till största delen gcnoin »växlars upköp fyllaS och blir rväxeltillgängen hwarken större eller mindre, derigenom att exportenren betalar tnllcn med »växlar dä defle min-^ stat en tillgäng som eljest emot penningar kunnat erhallas, och som tullen är beräknad pä den utgående waran sä hög den anses kunna ulga, hrr Skaten derigenom stil! ersättning för den högre cours de" tvid wäxlars upköp understundom kan nödgas erläaga, hwaremot tvid starkare inträffad steppuing cch deraf äswen som igenom kloka finance operationer orosukad fall i coursen, en förtjenst för Staten upkommer.
Jag förwäntar wig härwid det inkasta att penninge winglarne och warel rykkarnc stola juft här, igenom sä ett större utrymme, atc efter godtycke stegra coursen, dä alla NiketS behofwsr af Utländskt mynt stola upköpas; delta synes wid sörsta påseendet äga mycken wigt och jag mihlror till och med mm sörmäga att säga något gällande deremot; emedlertid med erkännande af mina fä insigter, wagar jag här» uti yttra min tanka: — utom Stockholm, Götheborg och Gefle finnes, sä midt mig är bekant, ej någon BeurS här j
Riket der »växlar köpas och försäljas; med gansta fa Undantag stulle säledeS »växlar som de andra städerne till tullens clarermde behöftva, pä nägon af dest Murser upköpas / hwilket säledeS stulle öka »växelköp irnes antal, hwarigenom hög cours sä mycket mer bibehalleS till förlust för Riket i sin öfrige »växel upköp, som det är en af erfarenheten erkänd sanning att ju flere köpare som anmäla sig till en wårås erhållande, ju . mera stegras den; »vidare kror jag det en klok styrelse af Riksgälds Contviret, som as Ständerrie erhöll stna händer, art utom ökande af Rikets utrikes gäld, fä göra omsättningar, stulle mycket bidraga bertill, art Fjerde Bander N:o 97.
SrE I<22 > ^ Den 2i December.
Statens behof af »växlar ej behöfde ligga tungt pä handclswägen, en mwäg, sein i Rikets närwarande ställning dä relakionerne med de Riken, igenom hwilka wäxlar ä Hamburg kunna erhällas, warit liistängda.
Jag anser sä mycket nödwaudigare sorn denförnran, om ock kullen dubbelt betaltes, ffulle lämna ekt öpct fält till coursens ytterligare stegrisg, och jag lämnar widare till hwar och e»S omdöme, hwad wcrkan detta sednare skulle hofwa pä wära Banco Sedlar. WidtageS
Ater någon sadan i Rikets närwarande belägenhet i min kanka oundgängclig lttwäg, sa är der endast Stacs- Werkels behof af circa R:d iLO,c>Oo H. Banco son, böra anskaffas, som jag wäqar tro pä iittet sätt böra haswa minsta werkan pä coursen, dä deste behof ej pä en gäng behöfwa anskaffas, utan successiv? utgår, 06) dä man destutom nu, sedan freden igenom war Nädiga Konungs fadcrliga försorg med de siesta Magter dels är wunnen, dels är att förwänta, äger hopp att Handels-relation-rna ater f?ola bljfwa uplifwade, hwarigcnsm wäxel tillgängarne småningom stkola atcrställas, sä will jag förmoda det Skars-Merkel, rikan atr bchöswa falla wäxebryttarne j händerne, skall erhålla sitt behof utan akt likasom hittills sörswära exporten af Rikers till utstkeppning anwändbara producter, som uri en för Ncket lyckligare cidepunct, snarare borde igenom prsemier upniumras.
Skulle vesta af wig yttrade tankar ej finnas aga det wärde och förtjena
Let afseende akt wäxlar kunde undwikaö till erläggande för utgående
Slö tullen, anhäller jag åtminstone om dcn ändring för de mindre
Star berne der ingen Beurs är,.att del ma stä dem fritt, alt antingen betala med wäxlar, eller med Banco sedlar efter de» cours, som Direktionen af Tull-styrelsen
Den 21 December. r§2z för hwarje mänad i förhand utsätter och hwilken bör wara ett medium af den löpande mänadens cours.
Jag finner mig härtill sä mycket mer förauläten, som smärre skeppningar frän sädane städer ofta kan sk^ pä de orter som äga lika liten tillgäng pä Hamburger Banco som de orter hwarifrän skeppningen bliswit rverkstäld.
Som det Högloft.
Utskottet lärer hafwa tagit sitt bcstut, anhäller jag att Lefia mina tankar sä åtfölja bestulet till samtelize Riks.Ständen. kl. Ljur.
Likheten med Originalet betygar: ^rööeliur.
Utdrag af Protokollet hallit uti Rik» sens Högloft.
Ständers Statsutskott den rA December 1829.
Ständer hewa remittcrat till DeraS Stats utskott följande:
Kongl. Maj:ts "Nädiga Proposition till Riksens "Ständer, angäendehur »wida Instruktion mä wara af n öden för Riksens "Slän» iZ-4 ^fDen rr December.
"Ständers
Fullmäktige eller wederbö"rande Enibelsmän, hwilka i frågor "om eftergift ak arönide ersättningar, "som tillhöra Riksens Ständers Pen, "ilinge Werk, SkalS-Wreket eller de Zunder Csrlegiernas och färffilde
Di''recrioners styrelse warande Castor ''böra warda hörde.
, x . .
"Hos Kongl. Majit har, i anledning af Dest "Högste
Domstols i underdånighet gjorde hemställan, ''i öswerwägcmde konrmir, huruledes esomoftast, ansök»»ingor till Kongl. Maj:t i underdånighet bliswit in"gifne om eftergift af ädömde crsäklningar, hwilka, ''tillhörige, antingen Riksens Ständers Penninge-Werk ''eller Stats Weckel, eller de under CoHegiernas och 'särstilde
Directigners styrelse warande Castor uvkom» "mit, dels i sammanhang och såsom cn följd af Up"bördsmäns tillgrepp eller wangömo samt Embers, "och Tjenstemäns felagkighcter, underlätne Conkroller, ''blotta mistlag eller mindre upmärksamnra tillsyn, dels ''ock frän contractcr, afstutade med Kongl.
Majit "och Kronan, eller borgen för Embetsmän eller andre ''tngängne förbindelser.
Desta ansökningar haswa wun' nit det olika afseende, hwartill olika omständigheter "kunnat föranleda.
I dylika frågor fä tväl som dem,-hwilka anga ''tillämpning af särffildte straff, som Lag eller Försatt, ''»ungtik i öfrigt utstaka, inträffa wisterligen någon "gang händelser af den synnerliga beskaffenhet, att ''billigheten syne- böra medgiswa hwad den stränga "pZkttvisan icke tillälit:
Det händer icke sällan enffilde ''p»»jöner emellan, ott den ena salunda bewekes till "efter» Den 2i December. 15,5 "eftergift af det, hwarä han ho§ den andre lagligen "kunnat äga anspråk; och pa detze har det altid wa"rit och synes allid böra wara Hö»sta SryrclsenS rät'kighet, att, dä den ä ena sidan, med tillbörlig alfwar"samhet, tillhåller wcderbörande fullgöra deras skyl, ''dighcter, makar öfwer de allmänna medlens behöriga "anwändande och befordrar lagarnes wärkställighct, a Zandra sidan, enär ffäl dertill pröfwas för handen, "äfwen lämna den esrergift omsiändighckcrne och b,l< "lighelen kunna fordra.
Och sam wid förefallande "frågor i ofwannämnde ämne, betänkligheter mot-:, r "anseende lill de medel, hwilka tillhöra Riksens Siän"derS Penninge-Werk och de slag af ersättningar till ''StatS-Werket, hwilka icke härröra frän något af ''den till ersättningen dömde personens brott eller fcl, "utan annorledes upkommit framställes nu as Kcngl. "Maj:t till Riksens Ständer den fräga:
Om och hwad ''Just, rict ion nia wara nödig, att meddela weder, öran» ''de Grändernas Fullmägtigc eller Enchetsmän, hwit» "ka i sadanr fall, som förenämnde äro, böra warda 'chöede?
"De uti Konungens Högste Domstol samt in» ''för Kongl. Mai:l i ämnet förde P oro«»ll^r warda ''härjämte bifogade.
'Kongl.
Majit sörblilrver saMtelige RikstrD ''Ständer med ali Kongl.
Näd och ynnest städse wäl» "bcwägen.
Stockholms Slott den 19 Octobrr r jjOA. j 6. LjärlLwiea.
Mi 1526
Uti denna Kongl. MajttS Nådiga Proposition Har Stats-Urjkoktet med underdånig »vördnad emotla» gik ett förnyadt dyrbart wcdermäle af Kongl. MajttS landsfaderliga omwärdnad och mildhet, uti ett ämne af sä mycket mera ömtålig och grannlaga beskaffenhet, som det nästan aliid torde komma arr röra medborga» rens hela wälfärd.
— Och är det till följd af Riksens Högloft.
Ständers hära meddeldte Nennsi, som StatsUtskottet nu får äran sitt utlakande a sa isma ; men Hwilket StatS-Utskottet anser icke pä något sätt röra Riksens Högloft.
Ständers Banque och hest hittills gällande författningar.
För Stats-Utskottet haswa swärigheter och flera ketänklighcter sig företett, att bestämma föreskrifter lämplige till alla de händelser da ersättningar as all» männa medel kunna komma i fraga, enär de med Hwarje sadan särskild händelse förenade omständigheter, Hwilka skuft-e tjena till grund och rättesnöre för wcDerbörandes underdåniga utlåtande kunna blifwa sa mangsaldiga och olikartade, akt de i förwäg icke möjeligen kunna utstakas.
Och ehuru någon för andamalet tjenlig Jnstrnction i anseende härtill, icke kunnat af Stats Utskottet förestås, har Stats-Uljkottet dock trott en ukwäg wara öfrig för befordrandet af Kongl. MajttS Nådiga afsigt, om nemligen, sedan Kongl. Majit tvid pröfningen af underdåniga ansökningar om eftergift af sädane ersättningar, hwilka genom laga Frast wundne domar eller utslag äro utredde och bestämde, funnit omständlghetcrne sädane, ait rätlwisans stränga kraf bör ge wika för billighetens anspräk, Kongl. Maj.t i Nädcr täcktes bifalla, akt med wärk» ställigheten af de fälde Domar eller Utslag borde anstä, till desi Riksens Högloft.
Ständer sammanträda ^
Den 21 December. 1527 och sjelfM komma uti tillfälle, att Deras undetdäniga yttranden afgifwa; helst Srars Uiffottet med kännedom as Riksens Högloft.
Ständers alris »visade ädelmod och ömhet för olyckliga medborgare, har ali anledning förhoppas, dct Riksens Högloft.
Ständers underdåniga tillstyrkanden skola öfmerensstämma med Kongl. M isiks öma hjertelag, och att dcn eftergift as ersättning, Kongl. Masit i Nädcr pröswat billig, icke skall ä Riksens Högloft.
Sränders sida mötas as något hinder.