Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hr Strussenfelt, Adolph Ludv.; Hr v. Troil har* ansett Lag- och Oecon.Utsktns ifrågavar* betänk, böra afslås, och i fall sådant nu går an, har jag ingenting deremot, men annars förenar jag mig med Gr.
Cronhjelm i begäran om återremiss.
Det skulle tyckas, som detta betänk, vore af mindre betydenhet; men vid närmare betraktande skall man finna, att det är ganska vigtigt såväl för den princip, som deri blifvit etablerad, sorn för sina följder.
Det är i principen oriktigt, att pappersbruksidkare skola beröfvas samma rättighet till fri utöfning af sin näring, som närings- och bruksidkare äga, och man bör öfverallt utgå från hvad som är rätt; ty detta är merendels också det nyttiga, och om någon gång det nyttiga synes strida emot det rätta, måste dock det sednare alltid hafva företräde.
Men förslaget är jemväl i sina följder olämpligt, emedan det lägger hinder för industriens utveckling.
I flera orter skulle säkerligen, såvida detta betänkande antoges, stora svårigheter möta för nya pappersbruks anläggande, emedan det för dem skulle blifva svårt, om icke omöjligt, att erhålla lumpor, då den redan förut blifvit bestämd för de äldre pappersbruken, sira derom contraherat nied de föreslagna sockrn-com niss ouärerna.
På en tid, d i de ide'er söka att Den i4 Juli, 355 göra sig alltmera gällande, som fordra industriens frögifvande från de fjettrar, hvaruti den varit bunden, synes intet skäl att för densamma här stadga en ytterligare inskränkning.
Jag anhåller om propos, till afslag å betänk.
Jag kan icke instämma med dem, som yrkat afslag på ifrågavar. hetänk., utan förenar inig, på de skäl Gr.
Cronhjelm anfört, i anhållan om återreraiss, helst jag icke kan godkänna Utskrns yttrande i 2:dra punkten öfver väckt motion, angrde gesällvandringarna; ty denna fråga hade bort upptagas i sammanhang med deri om näringsfriheten väckta, hvilken ännu hvilar hos XJtskm.
Skulle U.
St. nu till afgörande upptaga 2:dra punkten af Utskrns förevar, betänk., så skulle man derigenom hafva bundit händerna, då fråga framdeles förekommer att stadga ny ordning för handtverkerierna, och återremiss är således nödvändig för att få begge dessa frågor till afgörande i ett sammanhang.
Hvad åter 5:te punkten af Utskrns förslag beträffar, hafva Utskrn förbisett, att då man i Sverige ännu lemnat föga omsorg åt den hushållsgrenen att samla lumpor, liar det för allmogen varit ganska nyttigt, att lumpsamlare funnits, som rest omkring och upphemtat de ringa förråd, som varit att tillgå.
Först sedan vi kommit derhän, att lumpor med omtanka samlas i alla hushåll för att sedermera utbjudas till försäljning på marknaderna, torde kringresande lumpsamlare blifva öfverflödiga; ty att hålla särskilda commissionärer i hvarje socken leder icke tilländamålet och skulle för pappersbruksidkarne blifva omöjligt i anseende till de provisionel- och förskott, som hvar och en af deni skulle fordra.
Jag förenar mig i allo med Frih.
Cederström, sedan jag med glädje hört, att fråga om en ny näringsstadga vid denna riksdag blifvit väckt.
Jag kände icke förut, att så var; ty då hade jag genast vid tiis— cussionens början begärt ordet föratt yrka återremiss, hvarom jag nu instämmer med dem, sorn redan framställt denna begäran.
Sedan en talare nu uppstigit och gjort anmärkning emot Utskrns behandling af en annan fråga, der Utskrn afstyrkt en väckt motion, inser äfven jag, att skäl för återremiss finnas, och anhåller blott, att mina skäl för afslag på Utskrns tillstyrkan i örte punkten få åtfölja ålerremissen.
Lag- och Oecon.Utskrns utlåt, Nro 8 återremitterades. Oecon.Utskrs d. 7 dennes f, m, på bordet lagda betänk.
Nro 93, i anledn. af väckt fråga om upphäfvande af dubbla tjenstårsberäkningen vid befordringar till ecclesiastika embeten och tjensler, blef vid förnyad föredragning ånyo be - 35G Den >4 Juli. gärdt på bordet af Frihjna Palmstjerna, Carl Otto, oell Cederström, Jac., samt Hr Thapi, Wolrath.
Lades till handlingarna Oecon.Utskrs d. 7 dennes e. m, på bordet lagda och nu ånyo föredragna ytterligare utlåt, N;o g4, i anledn. af väckta motioner om åtskilliga ändringar i K. stadgan d, 9 Nov, i83o, ang:de hvad vid sjöfart inrikes orter etnelia^ iakttagas bör, Underteckn, prot.-förande afträdde, då nu tvenne ärendcr förekommo, hvaröfver särskildt prof, fördes.
Sedan underteckn. åter emottagit prot.-föringen, föredrogs hevilla,Ulsk.vs d. 7 dennes e. m. på bordet lagda memor.
N;o iG, i anledn. af ett från Constit.Utsk. lill Bevilln.- Utsk, ankommet prot.-utdr, med afseende å R.
St:s olika beslut i frågan, huruvida Gr.
Cronhjelms motion, ang:de städernas tolag, bör af Bevilln.Utsk. till behandling upptagas.
Tillika upplästes arne från Preste- och Borgare-St:u ankomna prot.utdr, af d. 4 °C'h 8 dennes, hvaraf inhemtades, att dessa båda Stånd ansett Gr.
Cronhjelms ifrågavar. niotion böra af Occon.Utsk, behandlas.
Hr von IIohenhausen, Mich.
När detta betänk, sista gången förevar, beslöt R. o.
Ad., att detsamma skulle hvila, tilldess genom prot.utdr, från Preste- och Borgare-Stin blifvit upplyst, huru dessa Stånd ansett frågan.
Vi veta nu, att nämnde
Stånd anse ärendet tillhöra Oecon.Utsk.; och då R. o. Ad. samt BondeSt. förklarat sig vidblifva deras beslut, att frågan bör af Bevilln.Utsk. behandlas, lärer nu ingen annan åtgärd kunna vidtagas, än att formfrågan remitteras till afgörande af Constit.Utsk. R. o. Ad. beslöt, att sedan numera 2 Stund slädnät emot 2 i frågan om hvart Gr.
Cronhjelms motion om tolagen borde remitteras, det, jemlikt 445 -3 morn. Riksd.Ordn., borde till Constit.Utsk. öfverlemnas att afgöra, hvarthän frågan bör förvisas, hvarjemte R. 0. Ad, lade Bevilln.Utskts merner.
N:o 16 lill handlingarna.
Då nu ånyo föredrogs Bevilln.Utsk:s d. 8 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 17, i anledn. af gjorda anmärkningar vid betänk., ang:de curhus-afgiftens fortfarande, blef samma utlåt, ånyo lagdt på bordet af Gr.
Cronhjelm, Otto Au g., samt Hr Dalman, Wilh. Fredr.
Vid förnyad föredragning lades till handlingarna Reydin.
Ulskrs d. 8 dennes på bordet lagda memorial: 3Y:o 18. i anledn. af anmärkningar emot betänk.
N:o 11, ang:de K.
M:s nåd. propos. om beskattning af tull-mjöl - Den 14 Juli. 337 beli sågqvarnar samt valk- och stampverk för andras betjenande å städers områden; N:o ig. i anledn. af anmärkningar emot betänk.
N:o 7, anglde Hr Nordenanckar, Gust., motion om stadgande af böter för uteblifvande från andra kronouppbördsstämman.
Ånyo föredrogs Bevilln.Utskrs d. 8 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 20, i anledn. af anmärkningar inom V. BorgareSt. emot Utsk:s memor., ang:de återlemnande af Hr Prosten Doct.
Björkmans motion om portofrihet för contractsprostarnas skrifvelse!’ i embetsärende!’. R. o.
Ad. beslöt att låta detta utlåt, hvila, tilldess underrättelse ankommit om det beslut, som BorgareSt. i anledn. af samma utlåt, fattar.
Vid förnyad föredragning af Ridd.Utskrs d. 8 dennes på bordet lagda memor., angrde väckt fråga om inrättandet af ett jordbruks-stipendium, blef samma memor. af R. o. Ad. bifallet.
Föredrogos ånyo och lades till handlingarna SlatsUlsk:s d, 11 dennes e. m. på bordet lagda memorial:
N:o 180. i anledp. af erhållen återremiss på SlatsUtsk:s utlåt, N:o 107; N;o 181. i anledn, of erhållen återremiss på StatsTJtskrs utlåt.
N:o 110; N:o 182. i anledn. af erhållen återremiss å StatsUlsk:s utlåt.
N:o 120; N:o i83. i anledn. af erhållen återremiss på StatsUtsk:s Utlåt.
N:o 121.
Då nu ånyo föredrogs StatsUtskts d. il dennes e. m. på bordet lagda memor.
N:o 184, i anledn. af erhållen återrémiss på StatsUtsk:s utlåt.
N:o i3i, beslöt R. o. Ad. ätt vid de öfriga trenne RiksSt:s i ämnet fattade beslut låta bero.
Ånyo föredrogs och bifölls StatsUtskrs d. 11 dennes e. m. på bordet lagda utlåt.
N:o i85, i anledn. af erhållen återremiss å betänk.
N:o 29, ang:de försäljning till skatte af de till ekeplantering anslagna Bispmotala kungsgård och arne under Wisingsborgs kungsgård lydande hemman, samt om inköp för ekeplantering af jord å Wisingsö.
Vid förnyad föredragning af StatsUtsk:s d. 11 dennes e. m. på bordet lagda utlåt.
N:o 186 i anledn. af gjorda anmärkningar vid Utsk:s betänk.
N:o 31, i frågan om frihet för Immetorps hyttelag i Carlskoga härad att till K. ål. och Kronan erlägga tionde-tackjern, förblef R. o. Ad. vid sitt genom bifall till betänk.
N:o 3i redan lattade beslut. 358 Den i4 Juli.
Företogs til! pröfning StatsUtskrs d. ii dennes e. m. pa hordet lagda ytterligare utlåt.
N:o 187 i frågan, ångrde afskaffande af Borgholms garnisons servis-medel samt djeknepenningarna.
Gr. Cronhjelm, Otto Aug.:
Då denna fråga förm gången förevar, yrkade jag återremiss af betänk. på den grund, att jag ansåg en utgift, som öfver hela Riket icke uppgår till mer än nära 5ooo r:dr, men utgöras med t sk, oell derunder per matlaget, böra försvinna och -ersättas på annat sätt.
Jag föreställer mig, att statsverkets tillgångar icke kunna vara så ringa, att ej det ifrågavar. obetydliga beloppet derå kan anvisas.
Jag anhåller altså om propos., att djeknepenuingarna må upphöra.
Jag anhåller om samma firopos. som Gr.
Cronhjelm begärt.
Jag tror, att det är 10'gst vig tig t, att man någon gång börjar (änka pä att förenkla vårt uppbördsväsende; och det är då icke tid att bibehålla en inkomstpost, som öfver hela Riket utgår, utan att inbringa mer än 5ooo r:dr.
Det förundrar mig verkligen, att Utsk. kan fästa så litet afseende å frågan om grundräntornas förenkling.
Silfverskjöld, Carl:
Det är isynnerhet i anledn. af Gr.
Cronhjelms yttrande, sorn jag haV begärt ordet för att förklara, att jag betvifla?, att djekriepehningärha kunna borttagas, utan att man nödgas öka bevillningert, hvilken i alla fall måste förhöjas, om icke för Statsverkets, likväl för Riksg.-cont:s skull.
Derföre anser jag det' icke vara skäl att nu borttaga ifrågavar. inkomstpost, ehuru det visserligen vore gagneligt för uppbördsverket.
Men det är dock icke af sådan vigt, att den öfverväger den af mig Uppgifna olägenheten.
Hr af ^Billbergh, Joh.
Då jag alltid örlskat förenkling af de små skatterna, får jag äfven nu förena mig med dem, som yrka uppgörande af djeknepenningarna, hvilka vid uppbörden fordra mycken tidsutdrägt.
Jag vill härvid förbehålla, att ersättning af andra medel må bestämmas, samt att dessa tillfalla stiften i samma förhållande till hvarje, som hittills ägt rum.
Hvad beträffar denna ersättning, instämmer jag med Frih.
Silfverskjöld deruti, att statsverkets tillgångar icke kunna lemna den; men det bör icke hindra den goda saken, och jag är öfvertygad, att bevijluingstitlarna kunna så beräknas, att 5ooo r:dr derå kunna anvisas, utan alf sådant leder till någon egentlig ökning af bevillningen.
Jag tillstyrker således, att ersättningen må anvisas' att utgå från Riksg.-cont, Frih.
Jag anser, att djek-r ncpenningnrna böra upphöra och att, sedan beloppet blifvit bestämdt utrönt, detsamma bör uppföras på 10 Jhufvudtileln.
Den i4 Juli. 35g Skälen i öfrigt äro af föregående talare tillräckligen utvecklade; men jag anser mig skyldig förklara, hvarföre jag vill, att summän skall uppföras på io:de hufvudtiteln.
Medlen hafva nemi. utgått till lärare i de särskilda orterna, och då hör det till ordningen, att anslag för samma ändamål uppföras på samma titel.
1826 utgjorde djeknepenningarna 58oo rtdr; men om de nu skola upphöra, är det nödvändigt att uppdraga åt StatsUtsk. att bestämdt utreda, till hvilket belopp den ifråga var. inkomsten uppgått, samt i jemn summa uppföra detsamma på io:de hufvudtiteln till de särskilda ändamål, hvartill medlen hittills utgått.
De ordinarie tillgångarna räcka visserligen icke till att betäcka någonting utöfver det, hvartill de äro påräknade; men då summan är så obetydlig, torde den omständighet, att bevillningen dermed ökas, icke böra verka på beslutet.
Jag är förekommen af Hr af Billbergh och den siste talaren och förenar mig med dem i anhållan om propos. till afgiftens
Upphörande samt uppförande i stället å io:de hufvudtiteln, att, efter medeltalet af de sista 10 åren, utgå till de ändamål, hvartill de förut varit använda.
Hr von Troil, Emili Jag har icke hört discUssio» nen, men är öfvertygad, att skälen emöt Utsk:s tillstyrkande äro tillräckligt utvecklade, och jag anhåller således om propos. till upphörande af djeknepeiiningarna.
Landtm, yttrade, att då förevar, utlåt, anginge tvenne ämnen, ansåg H. Ex. sig böra gora propos. å hvat-tdera särskildt, och föreslog nu altså bifall till StatsUtsk.*s yttrande i dess först afgifnä betänk.
JXio 3f, rörtde Borgholms garnisons service-medel.
H. Ex. hemställde derefter, om R. ö. Ad. behagade besluta, att den under namn af djeknepenningar utgående afgift skall upphöra, samt en emot samma afgifts belopp svarande ersättning, räknad efter ett medeltal af det belopp, hvartill afgiften under de 10 sista åren uppgått, af statsmedel i jemna 100 r:drtal anvisas, att utgå till de auetoriteter, under hvilkas disposition ifrågavar. inkomst varit ställd, Och för att på hittills vanligt sätt fördelas, med åläggande för StatsUtsk. att till RiksStm inkomma med förslag i detta afseende.
Jag anhåller om propos. derå, att MedSt. må inbjudas att uti R. o. Ad:s nu fattade beslut sig förena.
Uppå derom framställd propos. beslöt R. o. Ad., att de öfriga RiksSt. vänligen skulle inbjudas att i R. o. Adis nu fattade beslut sig förena. 36o Den i4 Juli.
Ånyo föredrogos och biföllos StafsUtskts d.
Ii dennes e. m. på bordet lagda utlåt:n: N:o 188. ang:de sökt lindring i skatten för de Thorshälla stad upplåtna heraman Säby och Söderby; N;o 189. i fråga örn frälsejords befrielse från rusttjenstens återupprättande vid den s. k.
Adelsfanan emot ersättning till staten.
Föredrogs ånyo StatsUtsk:s d. n dennes e. m. på bordet lagda utlåt.
Wto 190, i anledn. af Hr Frih.
Boyes, Ludv., motion om upptagande af det vid sista riksdag beslutade lån af högst två millioner r:dr i silfver.
Hr Gunther, Carl, begärde, att detta utlåt, ytterligare måtte få hvila på bordet.
Jag förenar mig deruti, att detta utlåt, måtte få hvila, men utsträcker min begäran dertill, att det måtte få hvila, tilldess att fi’ågan om realisationen blifvit afgjord.
Frih. boye, Ludv.:
Jag är förekommen af Gk Posse, i hvars yttrande jag instämmei'.
Jag anhåller äfven att få förena mig med Gr. Posse. it. o. Ad. beslöt, att detta utlåt, skulle blifva hvilande, tilldess att frågan om myntbestämningen blifvit afgjord.
Ånyo föredrogs StatsUtsk:s d. 11 dennes e. m. på bordet lagda utlåt.
JNI:o 191, i anledn. af Hr Kallings motion om inställande tillsvidare af all åtgärd i afseende på JR.
St:s vid sisth riksdag fattade beslut om upptagande för statens räkning af ett lån af två millioner r:dr i silfver.
Det föredragna betänk, har den gemenskap med det ämne, hvarom det, som sist förevar, handlar, att jag anhåller, det samma beslut må fattas i afseende å det ena, som å det andra.
Ehuru detta betänk. icke har så nära sammanhang med det förra, som Frih.
Boye synes förmena, enär Hr Hadings motion gick ut på, att Puksg.-cont. måtte betagas rättigheten att upptaga det ifrågavar. lånet, hvartill Riksg.-cont. för närvar, ägei* föregående Ständers autorisation, så anser jag det likväl icke val'a betänkligt att låta betänk, hvila, pa sätt Frih. Boye begärt.
Hr Gunther, Garl:
Jag förenar mig i den siste ta-x larens yttrande.
Den i4 Juli.
För att vederlägga den distinction, Fiih.
Ehrenborgh gjort, ber jag att få utur CJtskts betänk, uppläsa följande mening:
Med åberopande af de motiver, Utsk. anfört uti betänk.
JM:o 190 i anledn. af Frih. Boves motion &c. Bade grunder och resultat äro således desamma i det förra som i det sednare.
Jag tror, att Frih.
Boye missförstått mig.
Det var icke min mening att vederlägga hans sammanställande af belänk:na.
Men skulle man väl nu, genom att låta betänk, öfver Hr Hadings motion hvila, tillkännagifva en slags autorisation för Riksg.-cont. att börja lånetransactionen.
Sådant tror jag icke är R. o. Ad:s vilja, utan tvärtom.
Under förutsättning emedlertid, att Riksg.- cont. under tiden icke vidtager några åtgärder i Dämnde afseende, tror jag, att betänk, gerna kan hvila. R.. o. Ad. beslöt, att detta utlåt, borde blifva hvilande i sammanhang med StatsUtsk:s utlåt.
N:o 190.
Upplästes de denna dag ankomna tvenne nåd. skrivelser från K. M.: 1:0 ang:de upphörandet af de i Rikets norra län utgående s. k. räfstetingspenningar; 2:0 ang:de städernas inqvarteringsbesvär.
Upplästes ett prot.-utdr. från Hederv.
BondeSt. af d. 11 dennes, innehållande inbjudning lill de öfriga RiksSt. att instämma i BondeSt:s samma dag fattade beslut om anmodan till Oecon.Utsk. att, inom en månad efter nämnde dag, inkomma med utlåt, i anledn. af erhållna återremisser ä Utsk:s betänk.
N:o 35, rör:de framställda motioner ang:de biskopsembetenas indragning.
Upplästes och lades på bordet nedannämnda från BancoUtsk. inkomna utlåt:n: N:o 16. till svar å de inom samtliga RiksSt. framställda, till Utsk. remitterade anmärkn:r vid dess under N:o 6 afgifna betänk, med förslag till hufvudgrunder för Bankens rörelse och förvaltning; N:o 17. i anledn. af de inom RiksSt. gjorda, till Utsk. remitterade anmärkn:r vid dess under N:o 8 afgifna betänk., ang:de Baukens öppnande till utvexling af silfver.
Upplästes åtskilliga från de öfriga RiksSCn ankomna prot.-utdr., nemi. från PresteSt. af d. 12, 17, 20 och 3o sisth Juni samt d. 1, 4» 7» 8 och 11 dennes; från BorgareSt. af d. 17, 20 och 3o sisth Juni samt d. 1, 4> 7> 8 och 9 II. 45 362 Den i4 Juli. ii (Jennes, samt från BondeSt. af d. 17, 20 och 3o sisll.
Juni samt d. 4> 7 oc'' 1 1 Jennes.
II. R. o. Ad. åtskiljdes kl. £ till 1 på dagern In 6dem prötocolli, F. O. Silfverstolpe.
Särskildt protocoll, hållet uti H. R. o. Ad:s plenum förmiddagen d. 14 Juli 1834- Föredrogs ånyo Ridd.Utskts d. 7 i denna månad f. m. på bordet lagda memor. med utlåt, öfver väckt motion om förhöjning i Ridd.-secretts contanta lön; och blef berörde memor., uppå derom gjord propos., af R. o. Ad. bifallet.
I enlighet med R. o. Ad:s d. 2 sisth Maj e. m. fattade beslut, företogs nu till afgörande 7tde punkten af Ridd.- Utsk:s d. 14 April detta år aflåtna memor., angtde ridd.- ärendernas förvaltning sedan början af sista riksdag, deruti, med tiilkännagifvande, att Ridd.-direct., efter det numera Justitierådet, Kammarherren och Ridd. af K.
Nordstjerneorden O. J.
Lagerheim d. ir Fébr. i832 på egen begäran erhållit afsked från Ridd.secret.-tjensten, i hans ställe constituerat och till denna riksdag i Ridd.secret.-sysslan insatt Ryttmästaren i Generalstaben, Lieuten. vid K. Skånska Dragonreg:tet, Fredrik Otto Silfverstolpe, Ridd.Utsk., i öfverensstämmelse med Directts jemnlikt 1 Art. i3 f af dess instruction gjorda anmälan, underställt samma förordnande R. o. Ad:s pröfning och gillande.
M. Ex. Hr Gr. o. Landtm, framställde följande propus.:
Gillar R. o. Ad.
Ridd.directls val af Ryttmästaren Fredrik Otto Silfverstolpe till Ridd.secret., hvilken propos. blef med enhälligt ja besvarad.
Cronhjelm, Otto Au g.:
Vid 1820 års riksdag fattade R. o, Ad. det vigtiga beslut, att dess för framtiden blifvande secreterare icke få innehafva någon statens tjenst.
Jag har icke nu uppträdt för att begära något generelt undantag från detta beslut, som jag anser riktigt; men det företer sig i afseende å vår nuvar.
Secret., den omständighet, att, om lian under 6 år till stadnar qvar i den tjenst, han i staten innehar, lomme han att erhålla en icke obetydlig pension, till undfående hvaraf han under 20 år bidragit.
Då R. o. Ad. icke åtagit sig förpligtande att pensionera sina tjenstemän, tror jag, att det närvar, tillfället vore ganska
Den «4 Juli. 363 lämpligt att, genom det tillägg vid det nu befästade valet, att Secret. ägde rättighet att bibehålla dess tjenst å stat, högst 6 år härefter, såvida hans nja tjenst ej dervid eftersattes, tillåta honom att komma i åtnjutande af en förmån, som, utan att drabba Ridd.cassan, likväl för honom innebure en indireet löneförhöjning, hvilken, utöfver det nu fastställda beloppet, åtskilliga hörts önska.
Jag anhåller altså om propos. till antagande af det tillägg, jag föreslagit, men tror mig derjemte vara skyldig grannlagenheten det förklarande, att min propos. ingalunda härleder sig från någon dertill af Secret. gifven impuls, fastän jag vet, att han skulle anse R. o. Ad. visa sig en synnerlig bevågenhet, om Ståndet medgåfve undantaget.
Jag har icke begärt ordet för att motverka ändamålet med den siste talarens förklarade önskan; men jag finner åtskilliga scrupler i afseende å det föreslagna sättet att tillvägabringa detsamma.
Jag vet nemi. icke, huruvida det stadgande, hvarifrån vi nu skulle göra undantag, finnes intaget i llidd.direct:s instruetion, eller i Ridd.Ordn.
I sednare fallet kan det icke ändras, utan alt K. M. å beslutet lemnar sanclion.
Jag anhåller således om ujiplysning i nämnde afseende.
I anledning häraf upplästes ur instruetionen för Iflidd.— direct. jemte Riddarhusets embets- och tjenstemän den del af i Art. i3 §, som innefattar stadgandet om förbud för Ridd.secret. att innehafva något annat embete i statens tjenst.
Det är uti instruetionen, som det ifrågavar. stadgandet finnes.
Uti Ridd.Ordn/ är derom ingenting upptaget.
Frih, Boye:
Efter den nu erhållna upplysning har jag icke något emot bifall till Gr.
Jag medgifver, att flera skäl tala för Gr.
Cronhjelms framställning; men jag är icke för att bevilja partiella undantag från en gifven regel.
Den ifrågavar. regeln finner jag likväl icke af den vigt, att den ej kan helt och hållet upphäfvas, Jag vet icke, hvartill den skall tjena?
Meningen skulle väl vara, att Secret. derigenom Liefve mera oberoende af Regeringens möjliga inflytande.
I sådant fall borde man taga förbindelse af Secret. att aldrig söka någon statens tjenst; ty i större beroende är en person genom den beställning, han önskar få, än genom den lian redan har.
Jag finner
Het obilligt, att då man vet, att Ridd.secret.-tjensten lemnar föga sysselsättning emellan riksdagarna, man skulle betaga denna tjensteman tillfälle att då på annat för sig nyttigt arbete använda sin tid.
Jag yrkar al
Iså, att det omförmälda stadgandet må upphäfvas, dock så, alt Rådd.secret.-lönen, då den åtnjutes, under det innehafvaren icke har någon annan tjenst, må utgöra 1200 r:dr, 3G.J
Den i4 Juli. men da fjellsten innehafves gemensamt med en annan befallning, endast 800 r:dr b:co.
Jag anhåller 0111 remiss till Itidd.Utsk. såväl af denna min nu väckta motion som Hr Gr. Cronbjelms. Gr. Cronhjelm:
Jag ser flera svårigheter förenade med ett generelt tillstånd för Ridd.secret. att jemväl få innehafva tjenst på stat.
Jag vill såsom exempel blott taga vår närvarande Secret.
Om lian skulle fortfarande förblifva i tjenst vid Skånska Dragonreg:tet, kunde det ju hända, att lian blefve commenderad till Skåne, och att R. o. Ad. sålunda komme att vara utan Secret.
Jag anser altså, att beslutet är ganska väl grundadt och bör fortfara att galla; och vi hafva förut sett följderna utaf, att Secret. haft trägna göromål i statens tjenst, hvilka kunnat åberopas såsom ursäg t för det protm icke varit färdiga i laga tid.
Jag vill således icke, att beslutet skall upphäfvas; men då hvar och en lärer inse billigheten af det utaf mig föreslagna undantaget, som blott har afseende på en tid, derunder högst en riksdag lärer inträffa, fortfar jag att begära bifall derå.
Jag har visst ingenting emot, att min framställning remitteras till Ridd.Utsk.; men jag tror, att det vore lämpligast att afgöra frågan nu, emedan den synes mig vara af för grannlaga beskaffenhet, för att ofta tagas under öfverläggning, då den ifrågavar. tjenstemannen dervid alltid måste afträda.
Jag anhåller således om propos. å mitt förslag nu, samt att Hr v. Troils särskildt må remitteras till Utsk.
Jag kan icke fatta, huru de olägenheter, Gr.
Cronhjelm föreställt sig, icke likaväl kunde inträffa under nästk. 6 år, som sedan.
Hr Gr. har sagt, att en i tjenst varande officer kan comrnenderas.
Men sådant kan likaväl ske under de ifrågaställda 6 åren, som efter dessa; och den, som söker secret.-tjensten, lärer N väl få se till, att han kan utöfva den, eljest blifver han troligen derifrån skiljd.
Jag yrkar remiss såväl af Gr.
Cronhjelms som mitt förslag.
Jag ber om ursägt, att jag åter uppträder; men jag vill endast fästa uppmärksamheten derå, att en person, som tjent vid ett reg:te i många år och är afhållen der, väl kan få permission eller bestrida en tjenstebefattning i hufvudstaden, sorn gör, att han icke kan commenderas, då det nemi. är fråga om blott några få år, men icke kan begära, att förhållandet skulle vara detsamma, om dispensen ifrågakomme för alltid.