Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan af Kongl. Maj:t faststälde ritningar i Räder äro gtfne till behörig efterrättelse, fä wäl inga Laractershus derifrån ofwtka och borde säledes i anseende till dem ingen fräga kunna uppstä om nägon särstilt ersättning Af- och Tillträdare emellan.
Skulle likwäl en Boställshasware, utom det ordinaira Caractershuset, hafwa uppsördt nägon särskildt Byggnad, ledande antingen kill bsqwämlighet eller prydnad wid Bostället, dä mä särskildt vswerenskommelse derom Af- och Bllrrädaren emellan träffas; äsämsas de es, äge Afträdaren att hwad yan säledes bvggdt bortflytta.
Enahanda förhällande blir äfwen da en Boställshasware prydt rummen t Caractershuset med bättre och dyrbarare Taperer, än honom älegat eller der lättt göra wäggfasta Mendler. §. 54.
Pä alla de Boställen der af Boställs Catzans medel, Caractershus uppföras och ingen behällen eller Dm 27 Jarmar».
H55 eller stillräckelig källare förut finnes, stall äfwen en god Drickesköllare bestäs, hwilken sä wida tillfälle dertill är, dör af grästen muras och med godt Tegel hwälfwas.
Denna källare bor hälst anlag» gas under Earacters iByggningen eller något af de laga husen t sall jordmänen eller berg icke göra sädant omöjligt, t hwilken händelse, densamma efter SyneRätlens bepröfwande, mä anläggas pä annat dertill passande ställe ä Boställets mark, samt med särstilgt Tak förses.
Sedan källare således är byggd, bestäs ej widare nägra medel hwarken kill dest underhällands el-er framlida flyttning « annat ställe, utan bör densamma of Boställshafwaren framgent underhällas. Z- 55- Den Regements Chef eller Officerare, som innehar ett med Caractershus försedt Boställe, men willas annorstädes, ware ffylldig sä föranstalta, att hulet warder behörigen wärdadt, wid answar akt ersätta den stada, som af husets ödeiämnande kqn förordsakas. §. 56.
Skulle pä Militie,Boställen finnas öfnmflöLiga hus, som wore Adoerne till last, dä efterlätes Jndelningshalwaren, ester föregängen Laga Syn eller Besigtning, samma hus att nedtaga och försälja, om de derstädes icke kunna nyttjas, allenast deras warde kommer Bostället till godo, Locks mäga inga hus jstyttaS strän de StabeCompagnte Boställen, som warit Kungsgärdar och pä hwilka Stenhus eller andra ansenliga Byggnader kunna finnas eller med Lem en sadan ändring 1156
Den 27 Iamrartt. ffe, med mindre Kongl.
Majus Nådiga Resolution i hwart mä> scrstUdt dertill kan erhäilaö- Icke dcstomindre behällcr ett dylikt Boställe, hw.wä jngrn Caracrersbyggning btltwer, sin förra natur; och äger Boställshafwaren sedermera jemwäl derölwer samma deposition, som honom förut tillkommit.
Men om Stads Compagnie Bostället är uti Regementet bättre beläglt somt till skog och ägor fördelLkrigare än Stabo - Sätet och af lika hemmantal, sä rril!
Magt, dä Indelmngshafwaren dermed begär ombyte, oö) Landshöfdingen l orten jemte Syne - Rätten det nödigt prötwar, samt Krigs- och Kammar - Collegierne derölwer blifwik hörde, sig t Räder utlära, yuruwida tillständ dertill kan giswos , t hwllken händelse Compagnie, Bostället dä kommer art ikläda sig samma natur och rättighet som Stabs-Sättt; dock bör wrd sadan fokt ändring iä mycket mera noga tillses, art densamma icke mä sk? för - ägons enskilte afsigt, att Efterträdaren tär skalig anledning, att klaga deröiwer, som ingen widare ändring sedermera kan tillätas. §. 57- Hwar och en Boställshasware, den ena este»; den andra, sk^ll wara pligtig, attstntill fardogen dä han sikt B 'ställe afträber hälla sin Corockersbyggning wid magt, lill wäggor, Tak, Gols, Fenster, Dörrar, Spislar och Murar m m och det tills samma Byggning för alder och bofällighet utdömd bllfwer, Utan att sädant pä den ärliga Byggnaden tär afräknas , eller näcwn ersättning af est-rlrädaren lökås, hälst Kongl. Majit t
Näder lemnar Boftäljsdafwaren Säterie- friheten alldeles vderäknad ä de Boställen som den njuta, alwen - Den L7 Jarmar».
I r 57 som Kneckle, och BätsMans-friheten ät alia andra Boställen , utom andra förmonrr, stm hwarje Boställe särskildt kan ätsölja. §. 58» .
Dä nägon uppbyggnad ssckl sse af de hus, Abo sjelf bör bygaa och underhälla, iakttageö der» w>d, säl anseende till anta! och bess-ffe het, font Byggnadssätt hwad i z Art bäroswanlöre om byggnad ä Krono hemman och La-chistotenS Boställen stadgas; och bör Md af- och tilllrädes-synen samt deremellan Md Orconowisse b sigtnin» gar eiterses hwad tillgäng pä Byggnads - ämnen finnes
Dä nyby an d anordnas bör äfwen af Syne-Rätten lemnäs vrdenkelig föreskrift as hwav siags matertalier sä wäl som huru byggas skall; ar »ägor med sadan föressrift mstzuöjd, söke Leri ändring pä sätt 92 §. st.dgar. § 59-
De hus som uppföras as brändt eller obrändi tegel, lera, yrä - eller sandsten, afräknaS ä den ärliga byggnadsskyldigheten elter den grund som i 2 Artikeln är antagen- Dock sä att sättöstliswan bliswer lika med den ä andra boställen, pä sätt l §- stadgar. tz. 60.'
Dä enligt 1752 ärs Boställs ordning ey Wi§ gradation Boställen emellan är utstakad, och de ester den tiden ä dem uppförde Byggnader af Ridv, och Ad. prok. B. tim 92, » n;8 Den 27 Ianunrkl. timmer derefter i högre eller lägre antal bl-swit be. räknade, kommer samma gradation och beräkningsgrund af byggnadsåren art älwen häd«nefter töllås, i anseende till olla byggnader, som redan af timmer äro mpdvggde; hwarwid läledes 2 §. utr 2 asdel-ingen af terörde Boilalls.ordning, tjenar lill efterrättelse, och deruti tugen förhöjning i äretalet, Ulötwer hwad z^dje graden utsätter mä äga rum.
Deremot och dä utrönt är, hwilka olägenheter dy',k gradation mediör, samt detzutom ä
Bo» ställen af msta graden böra byggis lika »varaktigt som ett dylikt ä Boställen af z:dje graden samt följ^kleligen äga lika länge beständ, kommer famna gradering hädanefter helt och hällit att upphöra och beräkningen af arliga byggnaden alt ffe pä sätt som följer.
Är.
Sätesstuswa med Källare under » » - - 8 Redskapshus, HemngthuS, Port och Lider - 2 Sr ll, Fädus , FärhliS och Swinhus , - 7 Särkildt Stall pg Cawallerte » - - - , z Boddyggnad ^ Loga ---------- --»6 R>a, der lädan finnes ------- 5 Badstutwa eller Maltehus - - . , - , 2 Wagnshus ---------- 1
För att äter bereda en afträdare en billig ersättning för den öftverbvagnod honom wid hans afträde ti»ällventyrs k m tillkomma, och wr ait lämpa denna ersättning elttr den olika kostnad, som kan wara gjord ä en byggnad, hwartill timret är hämtadt frän allmänning eller köpt pä närmare -iler länore häll och hvarigenom Boställens gradation motwa. ges, Den 27 Januaril. 1159 ges, sä bör alltid, dä näaon nybyggnad uppsäkres, ett vrdenteliat kostnads - jörflag upprättas, innan arberet dorius och wid ftäga om ö'werbyggnadSär, -rfätinnigen beräknas den afträdande pä det sätt: akt kostnads-sörfla^ls duftvud juni na diwideras först med det äratal hwarui! den isräga warande Byggnaden är beräknad; derigenom till en början utrvnes, huru myckel vä hvarie är belöper och h varefter wid hwarje kilftälle lä:t beräknas huru mycket tillkommer den afträdande, enär hans öfwerbyggnadsär äro giine och hwilka af CyneRätken-läkt bestämmas, efter de af honom uopförde Byggnader och de grunder denna förordning i öfrigt föressrifwrr.
Hwad i detta afseende lä'uada är stadgadt, gäfle äjwen för öfverbyggnad ä Elen, Tegel, Ler och Hortz.verksByggnader Z. 6l.
Säsom en allmän N-ael wid Byggnader mä anses, att om gärds' mte s delä enhet ej medgifwer akt hustn, pä -sätt förordnat är, uppbygga, utan l dt stället flere smärre byggnader till ett och samma behof nödwändigt erfordras och sädaae bvggaS,h,v>>ket pä Eyne Rättens noga beprötwande och tl"äte'e ankom-er, kunna flika jmä hus tillhopa icke för mer än ett lagglidt aajcö och beräknas.
Till Träddus fär nyttjas mogit Furu- eller 1 brist deraf utwaldt Gran » Timmer, hwartstl, när tillgäng pä Boställ es mnk ej finnes, Boställshafwaren äger rättighet att, när han det 5- ftundar, erhälla utsyning ä al männa Parker, der jädnn tillgäng finnes, pä järl i Kongl. Mn-sts
Nä - rr6o Dm 27 Januarii. diga Förordning om skogome i Riket as den r August» idys derom stadgas.
Som d-t icke ringa bidrager till stogorncS be? spöring, att Loduaärdshus , hw, ka till sina nedre hwarf snarare taga köla än andre hus, sä medelst reparation oi nott wirke iständsättos, lä mä det ivarn en bpställchasw.re öppet att, om h,n sinner ett sädanl kunna af nytt och gommslt Timmer göras fuUkomtigt godt, begära Occonomist besigtning derä , och om derwid inhämtas , att det gamla hulet pä sädant sätt kan hjelpas, dä ma Cynes Rätten dek tiliäto, och derjemte, pä iölt körberördt är, upprätta iörflog öfwer byggnadskostn^deil, samt med afseende a huru mycker as de gamla rnateriaijerne wid urpdygganbek anwändes, bestämma stil huru wänga bvggnadsär huset stall beröka s. En säledeS af nytt och gamm it wirke npplörd byggnad mä för fullgiltig! loga hus ans ses; dock att härwtd takcageö, att inga hus, som icke arv bosäliige sä nedtagas, förr än genom besigtning siunes, att de för strömdrag eller andre >vca>a ordsaker ej stä säkert, i hwstkct fall flyttningskvstnaden wtd asträdet godtgöres i den ärli, ga byggnaden, derwid dock tillses, att dermed ej förblandas, ben kostnad , som inn-bcgripes i de skyldige fö bättringar, boställShafwaren bör »verkställa; hvilket ellc stall af Syne - Rätten , noga pröswas och lill förekommande as all twist i kostriadesörsiaget tydligt utsättas, ' §. 62.
Den Nybyggnad, som afträdare» för sine besitknmgeär byggt och Synr-Rätten pröswar wara sulls
Den 27 Januarir'. n6r fullgillig och god, fä ?j i penningar wärderas, uran desäknas för de är, som samma hus är utsatt tit! ia natura att gvdtgöras.
Synings»Jnstru-nenret inrättas, till lakltogande deraf ull z:ns kvumner, a? hwilka de 2we första kallas Bygg» n. ds commner, hwaraf i den tönsta lrstöres förrättad nybyggnad ull sine är, 'och t den andre dristande nydygsinad till sine är utan penninge-wärde.
I tredje coiumnen dlstwa eftersa ts förbättringar, med RilSdaier, Schlttmgar» ch Runstycken Banco, utsatte; men mga full§j^cd.e ffylld.'ge förbättringar fä upptagas, emedan del är afrädarens ffylldighet ett afleiwerera olla husen r försworllgt ständ- All öfverbyggnad, jom ej ötwerstlger sex är , äge afträdaren rätt att genast fä erlatt, men för hwad 10m ofwerffjuker d^sia är, derom äge och Dllttädare, alt sins emellan öfwcre ekomma eller vm de es annorlunda äsämms, ffa!! den ä BUtlädarel s lön af Regementössrijwaren afdrogas, pä bet sätt, att minst g-ne byggnadsår ärligen ersätias, men wäl siere om.
Syne.
Rätten pcöfwor
Boställets godhet sädant kunna medgilwa, hwilket i Syne - Instrumentet dör utsättas.
Skulle en BoställsZnurhafware, hwtlken pä berka tätt beläst sin Företrädares öfwerbyggnad, icke sä länge innehaswa Bostället, att han fält sin Utbetalning crll godo njura, dä bör skillnaden af hans estttlrädore strän ersättas- Förefaller undre Boställshafwares besittnings-nd ä err Boställe någon be ydande kostnad , ä Korko- Prestegärds eller Brobyggnad, ma den honom wid asträdet, efter Syne-Rättens depröswande, beräknas frän och med ett fjerdedels tlll och med ett ärs byggnad.
Om all öfwerflödig byggnad fä Af- och Biträdare sins emellan träffa godwillig öswerenskommelse, eller / .
. n62 Den 27 Iamrarik. ever forhälles dermed som 5z §. denna Attikel derom sörmär. §. 6z.
Indelningshafworen blir alltid Kongl. Majit och Kronan för Boställets häfd och byggnad an» swarig, och bör hwarje I deinp gLhafware, vm han med annan controhen . , antingen om häiftet,- bruk eller arrende, sjelf derom hqwtdera, sä akt Kongl. Majst och Kronan sig dermed tcke behöfwa befatta. §. 64.
De laga Husen ffall Bosiällshaswaren inlill Fardag wara skyldig widmagthälla, la i anseende till mindre som nörre svroattnngar, utan ringar sie beräkning pä sin ärliga byggnad, ock smara för allt hww decä vrister, sedan Hulén blilwit honom af företrädaren l godt ständ siwereradc eller han för drilMligheterne erhällit ersätlniug ! penningar.
Skulle sedan sinnaö, art uäM Hus as wantyckc förfallit, skall den, som medstst est lsatte förbättringar dertill wällande warit, wara pstgttg, ctt efter märismanna ordom bensta fa mycket, ett ett t ytt hus kan derföre äler uppbyggas.
Dock vm nägon Bost llshafware, ssulle wid sitt tillträde haima »mottagit ert eller siere bofällig!
Hus, hwilka icke dUftvn utdömde utan antecknade till förbättring, ech han deal sidan bätlradt och iständfatt sairu derzemte ka» wisa, att ehuru han ä förre .Bpställehafwarea erhållit wcderdörligt UtmäknrnosUstkag, någon tillgäng
Koö honom ej funnits, dä skall han wara berättigad, ort likmätigt SynmgsZnstlumekittr, efter hwuket han Bostället tlll rrädk - Dett 27 Iammrlt. ii6z ttädt, bstfwa godtgjord för lä stor andel af är , som merkell» n irvarar emot Byggnadsffyldigheken ln naturab'ifwandes hädanefter inga afstrrfningar, af mitzboggnadS- ever huöröle,medlen tlllätne, uran KrtZS-CoUrgii wctrssop och samtycke. §. 65.
Nybyggde laga Hus, som en gäng wid orLentelig HustSyn blifwit för grllde och fullkomlige ansedde samt derefter i ärliga byggnaden beräknade , fä icke af Boställshafwaren ester egit bchag rlfwas och ombyggas, utan ott de ars sä beskaffade, som l 6i i, sägeS, dä dsrwld iakttagits hwad deri om besigtning!» anfördt är.
Sker annorledes, skall det l stället byggde Huset allenast säsom Hus för HuS antagas; men sedan Huset stadt sin tillbörliga lid, mäste Syne-Jeätten mid tillträdes »synen noga gröfwa huru lange sädane gamla
Hus med nödiga förbättringar böra underhällas, pä dtt Boställsdafwmen, icke längre än skjäliat är, med answar för deras widmagthällande beswäras. §. 66.
För wärdet af utdömde laga Hus, som en Boställshafware emottag» och disponeradt, bör, om han under besittuingsckiden ej fullgjordt sine ffylldighcter, byggnad in natura wisaS, esker belopvet af ärliga ersätlnings-summan för ötwerbyggnåd och beräkningen i proportion derefter regleras.
Ej mä dek wara ullät», att iäoane hus afyttra eiler frän Bostället bortföra, med mindre laga borgen sättts tor fullgörandet af de skylldigheter, som enligt hwad här ofwan är anfördt, boställshafwaren n^4 Den 27 Januartk. d ^rföre äliggo; ster det, dä ersättes stadan.
Hwatz aker af boställsdafware kon of köp: limmer wara urwbvggdt til! egen beqwäDligher och en kiltträdare el will emot städig ersättning b hälla, äga afträdare» rätk att bäst honom synes disponera. §. 67.
Tsk ä de laga husen stola beständigt i godt och syngildt stand hällas. §.68.
Om branstod stadgas uti 7 artikeln af denna Förordning. §. 69.
Med byggnaden 8 skattlagd? ^ag.
Wakten- eller Wäder-O.warnar samt andre Wattenwrrk, som till ett eller annet indelt Boställe ärv anstagn?
och ä boställets ägor belägne, förhälsts pä det särk, att bottällshafwaren, i anseende till den förmän och nytta han ef dviika Egenheter haswsr, är stylvig , att, utan aikvrkning pä den ärliga byggnaden dem widmagthölla och wro asträdek, sächm ett annat inwenlonum inttt iörsämradk utan snarare förbättradt frän sig 'efwerera.
Pä samma lätt böra de pä boställets ägor belägne vffotklagde torp rvidmogkhällas och anses: men skulle någon bostä^shafware lör gärdens enstildta nytta hofwa med egen kostnad pä boställets ägor anlagt antine §en någre korp eller dertill- ä gärdens utägor gjordt uägra uppodlingar och dem till torpet öiwerlemu- dr, men under sin tid icke njutit någon särdeles rytta af torpet, elier ock byggdt någon qwarn eller Den 27 Januaris N6§ nägot annat nyttigt werk, dä bör efterkrädarelt förnöja honom derföre, som Syne/Rätten dek ssältgk pröswar. §. 70- Hwarje Bostallsh fware tillkommer, att wät häfda och göda sin äker, rödja och warda ängarne, sä att ej nägot af det som brukas bör läggas i linda, eller ängarne fä stogwpa eller af snstn Uppgräfwas; dock att hinder ej härigenom göres föö ett wät tnrärtadt cirkulationsbruk.
Dea sädaut unveriäter, ersatte stadan elier fullgvre bristen-' § 7l« Detzutom bör Äbo öfwerallt der sä bchöswes, tiliräckeliqen och iörswarilgen dika, samt 1 synnerhet Vack-och Flod.-diken underhälla, hwarom Svne Rätten, dä
Abo bcfinnes sädant eftersätta äger föreskrift giswo.
Sker det ändock ej innom förelagd lid, bör wid nästa Oeconomista besigtning sädant anmärkas och Äbo till pistr befordras.
Dikeiras bredd och djup lämpas ester behmwet och atlopsrdikeö storlek bestämmes of Sone.Rätten.
För hwarje stiljo- sär gräfwcs utlopp igenom ren ned till diket der sä tarfwas
Efkeriältee nägot häraf, ujutr eit-rträdaren för hwarje famn den er-ättning, Syne-Räilen pröfwar ett sädant arbete kosta §- 72- P3 sätt och wid samma allwar, föreaäendö Utsätter stall stängsel skyldigheten lMdhafwas, Ridd. sch Ad.
Pror. 5 B- sK 9) ii66 Den 27 Januarkk. fä att inga Gärdesgärdar fä wara bristfällig-.'
I händelse lätt tillgäng pä sten finnes ä ett Poställe der Skog saknas, förelägge Syne-Ratten Äbo hu» ru han as
Sten mä stängsel upprätta, i sall Mank lämpligen kan ste, som dock efter hwarje orts särskildta beskaffenhet bör rärtas. §. 7^ Wid alla Boställen, hwarest Humblegärd tist 2oo stänger ock deröiwer finnes lagd, bör Bostäilshaswaren den wid magt hälla, och öka om han gitter.
Läter han den förfalla eller alldeles ödeläqger ersätte stadan och upprätte Humlegård igen.
Men hwarest ingen Humlegärd förr finnes, vör den läqaas os goda rötter till zo stänger hwart är, kill detz de blisma 200 wid helt hemman; ster det ej betale kostnaden eller lägge Humlegärd som förr fogdt är, sä framt ej pröswas, att Humlegärd- för fei ä Bole och Skogsdrift der ej läggas eller dibehällas kan §- 74- Bostallshasware äligger, att lala wäl wärda och freda Boställets Skog och den samma endast till husbehof nödtorfteligen nyttja, samt el utan tillstånd och utsyning någre Swedjeland bränna.
Ingen Skog-försäljning af hivad stag som hällst skall wara tilläten, likasom ej eller Kohlning eller Tjärudränintz till afsalu pä annat säll än rz §, Kongl. Maj ts Nådiga Förordning om Skogarns i Riket af den r Augusti 1805 stadgar och inne, häller, deruti den lnDänkning mä äga rum, ost dä ett Boställe b finnes äga ansenlig Skog, hwilkkn bör Geometrire afmäras äger Konuugens Befalls - Den 27 Januarlk.
1167 fallningshaswande tillika med Regements Befälhafwanden, i mohn af Skogens areala mmhäll och med afseende ä dest ätcrmäxk, utsätta huru mänga Tunneland deraf ärligen fä css Boställshafwaren an, wänd^s lill afsalu af Timmer eller Wed eller ock anwändas till Kohlning; allt efter detza Skogsproduckers mer eller mindre begärlighet; börande dock Wederbörandc Krono, och.
Jägerie-Betjente halla noga hand dsrofwer, att en sadan nllätelle ej ökwerträdes, hvilket äiwen wid Laga Hy'esyn bor efterses.
Den Boställshasware, sombelrädes» att härutinnan hafwa sig förblukit stall utom skadans ersättande, kännas skyldig kill de bos er, som uti nytzäderopade Förordning och §. finnas mstakadr; och din som tredje gängen lälunda beträdes med oloflig afsalu, hasme derjemte förwerkadt all rätt kill nägon widare Skogssöriäljning under den k>d, han samma Boställe besitter, dock att, wid h-v sd lälunda stadgadt bllfmit lakttayes: akt detze hyggen icke annorlunda än tills widare tillätts: att der ds sse, städsel, tck f edande as älerwaxten, upprättas, samt att w.tze Fröträd gwarlämnaö §. 75- Hädanefter stall det pä det strä"gaste wara Boställshafwaren förbudet att lf än Bostället sälja eller annorledes bortföra Höö, H lm eller annat Foder äfwensom Gödsel, hmnkct allt bör komma Bostället tillgodo och pä stallet anwändaS.
Bry' ter nägon häremot, pljgte för hwart lotz, som sälebes bortföres twä Rtksd iler, s.mk erlätte icke alleiraft en efterträdare all den stava, som genom Åkerns wanhäsd, pä sädant ^ätt kai sörordsakas, Ulan ware ock stylldrg atl till Bostället äterförstaf, fa zi6st Dm 27 Jamia»'!. fa dubbelt sä mycket Foder eller Gödsel, fem afyttradt eller bordttördr blttwit, hwilket pä Bostället dör uppfordras.
Sädanc mäl behöfwa ej till Laga Domstol förwiios, utan stoll Syne,Rätten äga att b-m pä stället upplaga och afgöra.
Lag samme ware »ör Boställs Arrendator, men Ea« »vallerie Olffcerare eller de Ivid Znfanterie Regementerne, jom öro pligtig? halia hästar, äga rättighet att alhämla ä mvcket Foder sräu drr s Boställen, art de under Möiesriderne dermed kun, na Utfordra sine Timste Hästar. §. 76. Wid de Boställen der näqok Jnwentarium finnes of Kreatur, Mäde eller Husgerädssaker m° »n., bör det till efterträdare» förbättradt, men icke förwärradc aflefwereros, eller stoffe den, som nä, gol deraf förstmqradt, jemngodt i stället eller be, rate sä mycket j Penningar, forn der kan igenkövas för. §- 77- Enär näaot Regemente blisiver cvmmenderabt, ott gä u'ur Riket, stall hwar Boställshafware före uppbrottet, foga nödig anstalt huru hans Boställe, under pästäende kommendering stall brukas, antingen igenom hans egne anhörige,, arrendatorer eller hälftenb!v°are, och derom till Olwersten ingifwa Ltnständelig berättelfe, som feda,, later Landshöff Lingen i orten och RegementSstriswaren deraf fä del, efter de, medan Regementet är borta börk» hofwa noga ilffeende a Boställens rätta häfd och druk.
Och !om det är nödigt, akt alla Boställen tvid dylika tillfällen dufwa synte, om sädan! sig Den 27 Januaris.
1169 möjeliaen göra lärer, sä, i sall Osficerarne sjelfwe icke halwa räd-um, att Hu'eSvnerne biwista, böra de t sine stallen utsi Laga Fullmägtige, som veras rätt bewaka.
Lag »amma ware om nägon Osficerare erhäller Nädigl lillständ, ari pä ett elier annat är wistas utom Riket, och äligger dek Öwersten, att lä l
Verta sill som eljest haima ett nvga upplrende öjwer alla Boställen i gemen. §. 78.
Om wid Asi och Tillträdes > Syn, den Afträdande finnes ffyldia, all nägot ln.an afflyklnlngen wld
Bostället 'ullgöra, bör sädant st? innom sagde tid, emedan elter asflyrmingen all d.tz rättighet, att sig befatta med Bvagnad eller förbättringar in natura upphörer, hälst det under besiltnings-liden och sordagS-äret ällgger en Afträdare, okk fullgöra bäve ärlig byggnad och a«>d-a skyldigheter; kwarom han i de betndligaste omständigheter, äger att tvid Oeconomista besigtningar b!lswa underrättad, lunån Mrädss, Synen infaller.
Regements Fullmägtig lvm säd m Svn biwistar, Lugger, att genast derpä lill tjenstgörande Majoren insända skriftlig rapport om förloppet derwid, samt j^mwä! uppgifwa beloppek af den tilläswe.?,' tyrs bristande byggnaden, lä i ärcr-si som i penrungar, äfwen som. om nägon bristande byagnad bör pä framtida byggnads - styldiahtt werkställaö , samt bristande reparationer, hwilka i penningar stola uklälkas.
Den 13 Maji. 301 dare förekommer i Betänkandet, i afseende på förslaget att Tullverkets Embetsman och Betjening nu flyttas på RiksStat, som vid 1815 års Riksdag ansågs böra ske, att nemligen sammansatte Utskotten tillstyrka, att jörnyad underdånig önskan kunde yttras om verkställigheten deraf, hvari likväl, i anseende till ärendets beskaffenhet, och då det icke är ett Önsknings-, utan Bevillnings mål, jag anser, att i ställe för uttrycket: underdånig önskan, bör nyttjas uttrycket: underdånig begäran.
Sluteligen får jag tillstyrka, att det yttrande j afseende på Tullverkets reglering, att nemligen det icke tillhörer Utskotten, att i sådant ämne föreslå några speciella föreskrifter, måtte i Betänkandet alldeles utgå-, och att Utskotten borde inskränka sig dertill, att vid nu varan-; de förhållanden och Riksdagens annalkande slut tillstyrka en underdånig anhållan , att Förslag i afseende på TullVerkets Reglering kunde på Konungens Nådiga befallning uppsättas, för att till Riksens Ständers pröfning och fastställande vid nästa Riksdag förekomma j anseende jag, då ingen gränslinia är uppdragen för Riksens Ständers åtgärder i afseende på TullVerket, att ett obestämdt förklarande af hvad Riksens Ständer bör frånkännas är så mycket mindre lämpeligt, och till Utskottens bedömmande öfverlåtit, söm det obestämda i uttrye-' ket: speciella föreskrifter, skulle möjeligen kunna föranleda till åtgärder längre uts täckte, än Riksens Ständer åsyftat, och med deras rätt borde förenliga anses, Jag anhåller vörd; 3°2 Den 13 Maji. sammeligen, att Betänkandet måtte med denna Anmärkning återremitteras.
,, Grefve Mörner, Carl Stellan:
Jag hade den förmodan, att Stats- och OeconomiteUtskottens Betänkande rörande Tullverket ej skulle mött så mångå Anmärkningar af Herr »F Nf*m hof, som nu inträffat, enär dessa Utskott med största sorgfällighet sökt gå de Ledamöters önskningar till mötes, som i denna fråga gjort Motioner.