Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Af Vesa stal får lag wördsanit tillstyrka, antagandet af UrstottetS betänkande och hos Walborne Herr Landk-Marstalken begära proposition.
Grefwe 6^llenkor», gökan läennrttA, llsiläste:
' Med stylvig högakning för Höglosi. särskilds ^tstoltctS grannlagenhet, att med lörestäende af en Påse - Dest 22 Ijlniu 68s Pasievolaneeafgift såsom ersättning för möteskost och skjulsningar förena lindrigare wilker, än dem, som i Kongl.
Maj:tS nådiga proposition äro framstälde, nödgas jag kikwäi anföra nägra quMärk»ingar wid Högloft.
Utskottets betänkande, Men, förr än jag ingar i pröfning deraf, anser jag
Mig böra ytterligare förklara, det jag aldrig twekatvM nyttan af den föreflaqne inrättning att wänja soldaten pa MöteN wid fältlefnaden, och alt, t bewillNingswägen jag gerna mrdgifwer ätt erlägga hwad r sadant ändamål kunde affae, dä jag deremot bestrider rotehällareS ytterligare enskifte betungande, utöfwSV hwad hitkils rätteligen dem älegat.
Utffoltet erkänner, att i flera orter ar Möleskosten ert förskotthwgrföre tilstyrkeS ersättning, och, hwad den andra omständigheten eller skjutsnittgsskyldigheten, angar, hwarfyre pasievvlanre. äskås, emötsäger Utskottet icke eller den af mig förut gjorda anmärkning, att Nemligen detta jemiväl icke är Någon skyldighet, hwaraf således synes böra orwunget följa, att als ingen förbindelse hos rotehållare att ersätta, äger rum i någon af de omständigheter, som äro stälde i srägcn Da ersättningen för Möteskosten således är Medgifmen och i allmänna ordalag stadgad, i hwad wäg den skulle erhällas, är likwäl ersättningen för skjutsning icke bestämd, kanske derföre akt skyldigheten bertil icke är swilkoriig nian beroende af rökehällarens fria wilja, kanske äfrven att anledningen bertil är ben, att, dä Utffoktet kror sig hafwa afsedt rotehäilarens intcresie, art stippa jkjulsa soldatens Lörsta Del. N s 44. 69» Den 22 Junti. tens rotek sta, Utskottet ansedt, det wara en vwrsi korlig si yl diabet si ilitsa venna kista och att befrielsen derifrån borde betalas; häremot sär jag likrväl jnwanda, att Kacktc-Contrackerna, som jag känner, icke en gäng sadan skyldighet slägga alt sora Kro-- noMUnöeriNgarne i sielfwa kistorna, hälst sädana munderingar kättare kunde transporteras - och icke ser jag hwarföre bet skulle äskås, salom nödwändjgt, da jag tager för gifwtt, att, om patzcvolance skulle ägg rum, soldatettie dä kommer att munderingen iklädde, marchera till Märet sä framt ej kronoskjulvningak skulle fordras att framföra klädsrne till mäter som da blef en ny tunga, och hwad soM dä under p.tzcvolauce utan kostnad, för Staten, kunde werke stäias, synes mig haldre böra medgifwas till lindring sök den färnt betungade roten än att, Staten skulle taga af den ststnämde betalning för en skjutsning som ej existerar, och således bereda sig eli ten winst pä Rötehallarens bekostnad.
Widare anser jag mig icke sakna anledning att begära Högloft.
Utskottets yttrande i följande omständigheter till utweckiande af dek obestämda svin, i flera Uttryck »unefatlaS, och rättelse i sädana, der tillämpningen af hwäd de innehålla, icke skulle upfylla det äsysrade ändamäler; Ulskotte yttrar sig att, efter anställd beräkning ä begge sidor, fä wäl öfwer det niöjelrgaste minsta pris, hwartill dcnnä pastevolance afgift ä önans sider kan nedsättas söm ock hwad föda. skjuts och drickspengar hitt.ls kostadt Roten, Utsiotrek funnit gnlecning föreslå en ärlig ..fgijt af 8 R:dk bane» af hwarie Rotel Dct more lin^icsiant att se den räkningen ussg/ord, bade hwad Statens ä liga kost» nader, 2Z Juni!- 69 t
Nädek, särskildi bestämde- skulle btifwä, och hwad Rotarnes, lika deiaillerabe, aUsedtö hofwa wadit! och ehuru jast icke lwiflär pä akt ju Ukffotiet sökL Upgöra bästa köpet- skulle jacs önska fa Uplysning, hwarföre Staten skulle bekomma 8 R:dr för Ve är, dä RegeMentörna ärö pä comMeiideringar stadde, hälst desta är, del är obetydligt hmad Rötarue altid fri« »villigt, och obestämd! päkösta soldaterna, ochhmar, före skola de dä betala?
Det är icke nyfikenhet soln till denna önskan föranleder, NtaN blott art fä känna Utskottets wärderingsfätt och beräkningsgrunder, Ull Uplysning, hwarföre
Skälen förmodeligen flere är skulle af Rotehällare bekomma penningar, dä likwäl Staten als intet päkostar, och dä, i alla fall, Roten NU mera icke fät räkna pä att begagna soldatens arbeie, sä matts dök icke förmenas honom ätt sjelf Njuta en besparing i mötes kostnaderna förde är dä sä kallade Krono- eller CaUalarbeteN Uptaga soldatens tidt Hwad ater angär Utskotters yttrande "a,i Röten skulle fa ersättninA för förffött till söldatett. af Sest lött ellcr andra inkomster," sä enär den manligen behöfwande soldaten, tvid äretS början i förskott uptaget fln lön, önskas af Utskoiret uplysning, om meningen är, ätt den kan afdragas hons hemkall, dä det gifwes!tt natura eller huru föihallaS skall dä han har torp i stället för hemkall, fällan tror jag att denna ersättnings rättighet skulle begagnas, Men författningen bör icke dest Mindre bestämma den.
Ittstotlete ytt. rande "att Soldaten ej får pä ttägöt sätt nägött afgift Roten aftwinga, later ganska ival, men Sr en Lod bokstaf, hälst Utskottet icke tärek ^rnna Sys Den Lr Amri kunna förekomma, akt icke en soldat stundom emellan fyra ögon aftwingar Rotebonde», hwad denna icke ärnak gifwa, ever ock i följd af andras efrerdömen eller egen godhet, att Rotebonde» gifwec soldaten penninge understöd, under commendenngar som han stundom aansDa wäl behöfwer.
I bada fallen får Rotehållare» betala pä rwä ställen nemligen paste-olancen till Staten och lika mycket som hittils är Soldaten, och paflcvolancen blifwer således en ny beskattning. Z)ei berättas akt Staten ar stundom hushälsam, neml. i smärre utgifter, och att de sokldater som stkola födas pä Statens bekostnad behöfva understödet af enstkilde bidrag, till sin bergning: Zag kunde anföra flere exempel, åtminstone pä solLaternes klagan, men will blott fästa mig wid detta årets händelser, extra Noteringens underhäll, scm ester berättelse ej kunnat föda sig af tet dagcligg underhäll, Skaten besiätt, och som, hwad jag af egen erfarenhet nogsamt känner, fordrat extra Rolehällares understöd, sä har händt och koMmer att hända, att, der pastevolance för möteskost mätit eller blifwer, och undrrhället besörjcs as allmänna medel att Rust- och Rotchällare ändock betala i det närmaste lika mycket som förut, om man ej Will stuta öronen till för soldmernes klagan, Änteline» och widkommande Utskottets tanka oM den gynnande anstalten i allmänna hushållningen derigenom. att den för Rolarne söreflagne ersättning oi solratrrne tned flera hundrade tusende dagöwcrken skulle bereda en betydcliq bade enskild och all, tnän nytta, sä later det wäl ganska hugnelig!, Ulen jag fruktar ml Veste mänga hundrade tusende dcgs» werken Den 22 Junit- ^ 69 z sverken stadna pa papperet.
För flera vrovincee horde detta icke blifwi näao» ny. förut icke paräknåd tördel, emedan Knekte-Zonrracterne tillägger
Vem förut rättighet lill soldaternas arbete, men t niia fal! da soldarerne ärligen äro pä arbetscoms menderingar, ffulle deffe dagswerken blifwa winter» dagöwerken fom hwarken gagnade Staren eller Nöten.
I öfrigt tocker >ag. att dek wore kortare och lämpeligare, att Staten stelf direkte liqviderade med foldalen genom arbeten, om denne skulle något ersätta för möleskosten, är alt inblanda Roten i denna liqvid och dermed qöra en längre onödig omgång till Rotens säkra förlust. §)et bör äfwen icke lemnäs ntan eftersinnande, att, i en tidepunkt dä allmänna utffylder fordras till större belopp ä» förr, det är belänkeligr grr, Ulan beräkning, kasta alla tyngder pä hemmansbrukaren, samt att, om det eck wo^e en fVyldighet, som det icke är, att beää »nöleskost och ffjutsning, det forrjenac npmärksam, Het , atf betra nu bestrides med mindre känbar utgift, pa sätt det friwrlllgt werkställes, dä deremot 8
R:dr b:co för, ifrån half annat till twa mantal, som utgöra manligen en soldat röle är, för Rtte inlerefenkerne icke betydligt, enär det i conkanle penningar flkall utgöras och närmar sig tilt beloppet ai deras Kronouiskyldsr eller fä kallade debetsedlar.
Kanffe ffuile jag äkwen hafwg anledning till den anmärkning, att der Renhållare icke sta j andra förbindelser, än till förffolk, att det är als inga i Bewillnings-Utsikorrets befattning att förestä, för dem, en bestämd penningeutgifr, wcrkeligen e«g W partiel bewillninZ, deltagande eller motfwg» HA4 Dest 22 Jurin,! pighes gf aydpe medborgare.
I anledning af hwatz jag anfört, anhaller jqg wördsammeligen, att Utffpstets betänkande ma äterremiktöras lill bestvaran?
de af förenämde anmärkningar med Snikan, att det matte återkomma, i förening med Utskottets b?, tänkande i anledning af den wäcfle fräga om pasie? volance för soloyke beklädningen, da, i ett sammanhang, eks pä billiga grander fykqdt tillstyrkande torde fnynq ägg
xum, och warg att förwankg, Friherre Legerström, sacolg:
Troligen finnas ganska fä, hwilka bestrida nyttan af en allmän patzepolqn?- inrättning.
Alla fynqs ocksg anfejs att den j Swerige kör insöras, Det äy allenast i afseende pä wiktorén, som Meningarne ärs olika.
UsjkoktetS förstqg innehåller lika wilkor för patzevolanxen öfwer hela landet.
Detta star j en stark rsytrast emot det werkeligq sörhallqndet, q>t soldatens wilkor, RotehällarneS förhållande till honom pch till Kronan, är i högsta grad olika inom far>? ff>ldq Provmcer, Regemenrer och till och Md compagnier, Dtt gn framlagda sörstaget ar förmqnligt för ds fleste landsorter, Det gynnar Dasar« ve, Upland, Södermanland, Westmanland.
Nerike, Östergöthland, och qlla wäl befolkade provincek^ det ar äler tryckande för Helsingland, Jemtland och fi-ra al de norra pxyvincecna.
Al detta skal finner jag
Ui stöttets betänkande ej billigt, Deremot om Urstottet hade föreslaget, atl en cflcul sknlle upgöras i hwarje ort öfwer hwad soldaten af Roien i matsäck, drickspenaar och ff,nts lill >nöftn och commenderingar erhåller esker medium af ?6 ärs markegång och efter denna calcul deraf uts Den 22 Junit. / kaqik ett medium som blifwit bestämdt till pahevolanceafqifr, bade troligen alla blifwit nöjde— Derutom har Utskottet ej synks göra nägol afseende pä munderingens transport.
Efter detta förslag kan den ej bli rotehållare,is skyldighet: den mäste således falla pä K onan och bl, en för henne betydlig dxpence.
Ersättningsförsiaget tjl rytén är icke eller nog tydligt ulfördt, Deri hade bort sägas att i-är vefla milkor antagas, uohörg contraeterye om matsäck, stinks- och drickspenningar; femron är ar också en altför lflng lid om gfgsften faststalles til 8 R:dr.
Man kan ej rökna pä art myntwärdet för sä läng std fö> hlifwer »varaktigt.
Conkracrer hade derföre bort ställas j eff--cler och rättigheten hade bort wara styr reisen förbehållen att uvsäga contrgxtej, om den funnit ptt det ej swarar emot ändamälek. anmärk ningar, hnnlkas riktighet af de flesta lärer medgifwas^ föranleda mig alt begära älerremifl pä Utskottets betänkande, dä wid ämnets ytterligare utarbetning Utskottet äfwen niatte komma ihåg huru lifMunderingen bör transporteras.
Hörr Landt Marskalken ftamstälde derefter den fragg, öm H-glofl.
Rldderfkapet och Adeln ansage dp qf Grefwe 6^IIenbc>r§ och Friherre Leclerström gjorda gnmärkningar hindra antagandet af U-skottero förslag.
Beswarades med Ja och Nej. Herr Landt Mgrskalkcn sräggde derefter om Riddeptkavel och Tdetn nnsäge anmärkningarna föranleda memcrialers äterremifl, men dg tankarne häröfwer äfwen wörö delade, anmärktes, att denna stagg flvärligen Ulan genom votering kunde asqöras.
Gref - 69tz Den 2- Iunii.
Grefwe ^kott, latze, utbad sig att Herr Landt-Marskalken täcktes göra proposition om bifall til betänkandet, i hwilket fall han trodde Ridtzerskapet och Adeln skulle förena sig til bifall.
För sin tzel wille han förklara ali han bertil gäfwe sitt bifall.
Utan att någon ännu hade begärt voterings hördes manga tala sins emellan, huruwida benna fragg annorlunda än genom votering kunde afgöras, da Grefwe De la Oarclie, ^acr>d, begärd? ordek, förklarandes, akt enligt hans ranka, när en propo-, sition blifwit beswarad med Ja och Jstej och tan?
karne derom ej kunde förenäs, wore äterremis en naturlig följd.
Herr Grefwen hade icke hörk någon bland Rldderskapet och Adeln förklara sig emot saken: ber more endast om sättet meningarne moro delade, och för akl efter anmärkmngarne deri gö». ra rättelse, är äterremisen nödwlndig.
Aerr Lcrndt-!l7arfkalken förnyade sin förut gjorda proposition, men nar oen äswcn ytterligare beswarades med Noj och Ja förklarade 8ril)erre Lsäorllröm, saoob, att som de Mjaktige meningarne icke kunde förenas, mäste bentia fraga gä til votering, hvilken han begärde för akt göra sint pä saken.
Första proposition mäste da -lifwa om b.fall til UtffoirekS betänkande, och kontraproposition vin qkerremitz i anledning af de gjorda anmärkningarne.
Grefwe lviäclerllvlxo, Larl, yrkade, i likhet Med Grefwe De la6arZie, arr äkerremisen ej bortz? n?kas och alt, om man bewiljade den utan vo le - Den 22 Juni!, 697 tering såsom en följd af meningarnas olikhet, ivope tid tvunncn; dehutom wille han erinra art sjelf» tpa frägan om pasjevolancen redan tycktes wara afgjord att äterremitzen endast angmZe sättet.
Astkillige röster hördes ropa att Vefta bägge spägor ej kunde ätffilras och flera hördes begära votering, hstiarefter sedan Grefwe körner, ^stolpk 6öran, yrkal att ingen annan mwag funnes än att antingen fr:wtlljgk förena sig om e-n äterremift eller votera derom, i hwilket senare fall den af Friherr.:
Westerström föceflagna voteringsproposition more den rätta.
Herr LandchNstrffalken defaire an en sadan proposition skulle upsäitas; hwilket genast sked» Ve, och hwarefter sedan de föreskrifne tz. Z. i Riksdags? och Riddarhus-Ordningen blifwit uplaste Högloft.
Ridderfkapet och Adeln skred til votering öfwer följande voteringsproposition: Bifaller Högloft.
Ridderfkapet och Adeln det särskilda Utskottets betänkande rörande paftevolaneen i hela desi widd, Den der will skrifwer Ig
Den det ej wist 'sknfwcr Nej"Winner
Nej återremitteras betänkandet med hx derwtd gjorda anmärkningar, Och befunnos, sedan cn sedel blifwit undantagen och voreringssedlarne öxnade, rösterne hafwg urfallit som föl/er : Ja .——— 86, Nej--—-—^ 54?
A sölje hwaraf UtskotletS betänkande tik astq Le« 5?»
Den sr Jun». delar af Högloft, Rivoerlckapel och Adeln ölifwik hi, allik. Zerr Landt-!7farstalken tilkännaqaf, aer e? när dea aa dagens vårtring bertrå gil mycke« tiv för andra angelägna paräknade göromäl. wille han kalia Hoglofl.
Ridderlckapet och Adeln ark ärer i eferNttSdag klockan 4 lil fortsättning af delta plenum sammanträda. Höqlofl.
Ridderffapel och Adeln åtskiljde» kl, ^ fii ^r, vt su^r», Plenum klockan 4 eftermiddagen, Upkästes ett. jfran Constitulions-Utjckottek, in? kommir betänkande, hwarigenom i redaktion til Högfofl, Rivderjckgpet och Adeln öfwerlemnades Utsikot, ters arbete wiv
Tryckfrihetslagen i anledning sä wäl gf de anmärkningar som qtföljt äterremitzen af Constttulronö-kltlkottets, ryld stsiledne Riksdag giorde, försiag til ändringar deri, som ar Kongl, Majus wjd degna Riksdag --sig ne nädiqa proposition til Riksens Ständer.
Delta försia betänkande inne? höl. de 4 torsia §, Lades pä bordet.
Vplästes Consi»lUti0llö'Ut>ckottetS memorial ät?
In Lsiem i8.
Lilverliolxs?
22 föl?
Den 22 Junit. 699 Mande bemälte UlsikottS nya redaktion »f 5?le §.en gf Tryckfrihetslagen, Lades pä bordet, Föredrogs ä nyo A lmänna Beswärs- ochHekonomiä-Utffottets, den 20 sistlfdne pa bordet lagha, betänkande, i anledning a» Konungens nådig» proposition oys den GkanfVa Wargenngens uphäspande.
Efter bervin af Herr Landt-Marsikalken gjord proposition blef detta betänkande af OiidderfVapet och Äldeln lil alla delar bifallit.
UplästeS sstt, ifrån dag'- iftffotket gnfommit, tvärdsamt memorial, < anledning af Herr Prosten Dybäcks »notion, alt de goda ffäl marte bejtämmaL htvilka i iz Cap, 6 Z Gist,-Balken omkalas, p» hwilka
Domaren äger förkorta den tiv af h är , ester hwilkas förlopp, lysning i allmänhet pq hustruns begäran ina utfärdas efter hennes man, när han bortrest, och Någon anledning icke finnes om hail lefwer eller hwarest han sig uppehåller: att widare pröfningsrgtten marte npdpagasät wederböran» he Pastor Mod Församlingen i allmän focknestämmq eller Knrko-Radet och akt efterlysningen mätte siks genoin intimation nti Post- eller Jnrikes-Tidningar» ye in, m.; hwilket al» UilVottel pa anshrde.jMl gfstar.
Lades pa bordet, ftplästes ett, ifrän L rg-^tffotttt ankommit, mökh, samt memoriql rörande
Borgmästaren iiManäcr» mo« tlog
Den 22 Iunir. lion om nödwändigheten af en sadan förklaring öfwer 6 Tap. 2 § Mista.
Balken och > T v. 2 §?
Utsöknings.Balken, akt stadgande?
deli icke mä i nägot fall kunna lampas lil ex-curivq magtens förhastande til
Domaremaglen och akt den gemensamma befattning LaudSbofdingarne och Under-Domftolarne hafwa ? wist . oeconomiffa mai mä fran endera ffiijas pä det Domar, waglen mä i alka hänseenden wara af den rx>c'-nvl oberoende, hwilka yrkanden Lag.
Utskottet, äfwen pä ayjörda flat, icke tilstyrkt, Lades pa bordet.
Uplästes Allmänna BeswärS. och Oeconomiä^tskorre-s betänkande angående Riksdagsmannen Jokan Olsson I^onAkÄrZs >rä» G steborgs Län memorial, deruti Riksdagsmannen Jonns Lrsson frän Östergöthland sig fdrenar, ogi förbud pa past ät al» ka fä kallade skojare, air a landet eller pä marknader kringfara, under förewändning, gtr drilw» handel nied glas, jernimide och hästar, samt att i fall sadana perlaner finnas kringstryka i landet, ke dä mätte med ansenligt spöstraff warda belagdq och derefter til nägot Kronans arbe-e försändas 11 k» skottek hap krodl fig böra tilstyrka Riksens Ständer att hos Kongl. Maj:t undrrdqmgst nedlägga den önckan, att för sädana personer tillåtelsen att besöka marknader salunda inffränkes, att past deni tvid strängt answar icke mä meddelas, sä wida de rj kunna »pwisa Pastors benus om en god C.hristendoinskunffap och en flerärigt förd oklandrad ymgdel och wederbörande cmbelS- och tjenstemän fly - Den 2§ Hunn, 72r Noga rilhällaS att waka deröfwer,^ att beras kringstrykande i orterne ma uphöra.
Äfwen förestår Ut, Potter, att det mistbruk matte förekomknas, hwar» igenom flera personer njura skydd af samma past, att deras resekonr mä i paster NoggranNl utsättas jemte
Len rid h martil dei högst mä gällas LadeS pä bordet.
UpkästeS Allmänna Besrvärs. och ^>ecönomiäUtskottets betänkande, i anledning as Riksdagsmannen fran Carlstads Län Anflers kristoris, af samtelige Bonde-SrändetS ledamöter gillade, memorial, as innehall, all Lä äldre utfärdade werkönde bestnt, särdeles va bemälce ansökningar och besvär wld 1734 och 1756 arens Riksdagar urwisa, der innehafware af sädana, pä åtskillig?
i Riket matande hemman, hwilka, til Utgörande af Krono ellet Kronotionde, äro ansiagne ansens wara närmast att socknewis fä inlösa den spannemät, som öfwerskjuter stater och anordningar, hemmansaboerNe mage berättigas, att wid he tilfällen vä tionde spannemalen hädanefter kan fä lösas med penningar esler derom före Thomädag ofelbart »verkstält kungörande, sadan lösningsrätt rilgodonjuta utan hinder as förut härom med antingen andelige eller werdsliqe embcrsniän ingangne förbindelser af hwad innehåll som hälst efter markegangspris, dä utgiften af de såsom forlön bestämde ib h. per tunna, särskilt erlägges.
Pä anförde skäl har Utskottet icke trott sig kunna tilsiyrka någon förändring i hwad författningarna härom förut sUdgg.
LadeS pä bvcdct. ... Up, ?--2 Den 22 Juni!/ Uplästes Allmänna BeswärS» ochlöecottSMlä»
Utskottets memorial rörande Riksdags Fullmägtir gen kekr Olsson I^ollansters Motion oM UphäfMande as be författningar som tilläta flädje auction pä kyrkohemman > allmänhet, samt yrkande att de Lboer af sä kallade Domkyrko, kyrko, scholä, äcades Mie och annex med flere afl pros Urus anstagne Hemman hwilka wal häfdat stna äboende hemman
Med orubbade åtnjutande af deras åborätt, ästven tnäkte fa löja sädana hemman tilt skatte i likhet med htvad om kronohemman i allmänhet är förordnade.
Utskottet har ej funnit skäl att tilt bens Na motion tillstyrka bifall.
Eli särskild Mening af Riksdags Fullmägtigen Olök Lrun frän Malmöhus Län medföljde.
Uplästes Allmänna Beswärs- och AeconomiäUtskottets betänkande i anledning af Riksdags Full» mägtigen ^ok.
Olsson UongberZL inotion att Städerne mätte blisma ätaqdc Upsätta hälften af deras bätsmans antal och landet befriabt, emot varancé afgift, för ena hälften af dest nu warande rustnings skyldighet.
Utskottet har funnit detta, Utan hinder as 80 H i Reg. Form., bero af Kongl. Majit.
Stats-lllskottets betänkande ianlednittg af Kongl. Majils nädiga remis pä Herr GeneralMa» jsren och Cemmcndcuren Friherre l..Kaulbars Underdäniqa ansökning att af nåd njuta befrielse för erläggande af ränta ä ett, under 1788 ars krig uti Den 22 Jun».
Calmars
Läns LandtRanterie utquitleeadt, förlott at 700 R:dr till fältkractamettte, ralioner och por» nouer hwitken befrielse Utskottet tillstyrker.
Lades pä bordet - Uplästes Riksens Ständers Stats-Utskotts Betänkande angående Riksdagsmannen Lric Lurtes trän Carlstads öän memorial rörande statkläggn»nq af qvarnar, yttranden iträn flere ledamöter i Bonde-Ständet, farväl
Med som mot krutes Motion , hade till Utskottet blistvik remitterade.
Utskottet har trodt att någon skälig jemkning fordrades i den skatt som ä qvarnar tid ester annan blifwik lagd, men fräqan huru och pä hwad sätt de» skulle n erkställas har Utskottet ansedt Utom gränsen för flit Utlåtande.
Loves pä bordet.
Uplästes Riksens Ständers Stats-Utskotts betänkande
VM erforderliga medel till ny wägs anläggande mellan Wermland och Jemtland m. m. Hwad Kongl.
Majit i detta afseende hade förestå» git, har Utskottet i underdånighet 'illstyrkt med den underdånig» önskan, att Kongl. Maj:t täckter utaf den fond som under nionde hufwudkikteln ar bewiljad till allmänna företag för näringarNes, handelns och jordbrukets understöd till denna wäg anläggning anmanda hwad icke för andra angelägna och snarare fruktgifwande, behof, kan wara af Nöden.
Lade- pä bordet.
Up. 7^4 Ven L2 Iumi.
Uplästes Riksens Ständers Stats-Utskotts Betänkande anaaende Riksdagsmannen Gullers Lirrlskons frän Orebro
Län, memorial om indragning af fjerdingsmans boställs».
Utskottet tillstyrker det Riksens Ständer mätte hirs Kongl. Majit i unLerdänighet anhälla ket undersökning om förhä andel derwid matte blifwa anställd och likhet deri öfwer hela landet iakttagas» Lakes pa bordet Ilplästes Riksens Ständers Stats-Utskotts
Betänkande angäende Riksdagsmännen kekr Jonssons frän Kronobergs Län Memorial om rälta iörständet af Z:te puncten i Kongl- Maj:ts nådiga förordning af den 2g Januari!
181 t rörande förökade afgifter till Wadstena Krigsmanshus Catza» Utskottet har ansedt att ifrån denna afgift bör befrias endast ärfd egendom och Kronoskatte rusthäll.
Den förestagna afskrifningen af en procent till förman för Kronöfogdarne för upbörden har Utskottet afstyrkt.
Laves pa bordet.
Uplästes ekt, ifrän Lag-Utskottet inkommit, Memorial rörande tillökning i skjutslega» för postens förande samt att postbönder i Westerbotten och Wester Norrland mätte befrias frän den skyldighet att smara tvid posträtt, dä de tilltalas för någon försummelse med postens förande.
Utskottet har icke funnic anledning akt förestä någon förändring j hwad författningarna hittils stadga.
Lgdes pä bordet» .
Up. Den 22 Juni!- 7DZ Uplästes ekl, ifrån Laq-Utffottek inkommit, memorial i ättledning af Niksdagsmannnen ^oiiLn ^osvslls motion, att ber krono anklagare eller actor som med halft skäl e> styrkt sitt käromål bör icke allenast ersätta den anklagades utan äswen alla under rättegångar hörda witrnens tidspillan och kostnader eller ock upgifwa angiswaren som i den händelsen borde wara en lika ersättnings skyldighet underkastad, hwarifran dock, borde undantagas undersökningar om mord och nidingsbrott, dä werkligheten af förbrytelsen wisas ehuru brotkflingen ef kan urtäckas.
Utskottet har ej funnit skäl akt härom tillstyrka nägra nya stadgarLadeS pä bordet.
Uplästes Allmänna Beswäks- och OeconomiäUtskottets memorial i anledning af Riksdagsmannen I>Lk8 Svenssons frän Wadsbo Härad wäckt» motion arc de af Allmogen hwilka böra tilltalas för försummad snöskottning heldre mä inkallas till wederbörlig domstol än inför Konungens Bcfallningshafwande i Länet hwartill Utskottet ej funnit anledning att tillstyrka bifall, hwaremot Utskottet likwäl trodt sig böra tillstyrka den underdäniga önskan, att Kongl. Maj-t täckes i näder anbefalla