Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men jag har det glada förtroende kill de anstalter, som redan äro gjorda, och dem, Banco-Ulfkoltet sörmodeligen wid benna Riksdag förestår, alt den åtgärd, som innan alt bena kunnat göra werkan, synes mig för närwarande böra förutgå och wara oundgänglig och hmilken nu utgör egentliga föremälet för min motion — endast blir: alt da Lagen i IX Tap. 2 och Z §. § Handels- Balken nuryckcligen stadgar, akt der, som försträckt är, skall, ej allenast i sam - Zos Den 3 Juni». samma stag, Utan tillika jemngodt ätergäldas, samr arr om den som hälda bör, ej kan upfylla detta wilkor, siände honom, som försträckt, fritt, hwad han hclre wänta will eller taga fyllnad efter rhy, som dck ntläma wid förfallodagen högst gällerZ den förklaring hära, som i Kongl. Förordningen ven 16 Mars 1792 innehäilcs, i tillämpning ä de Vä införde Credit- eller sä kallade Niksgäldssedlar, äfwen mä i nn warande wida sämre conj-nctur tjena till efterrättelse i anseende till de i Banco specie före är 1809 gjorde och ännu obtalte län, intill desi att Banqnen kommer i tilstäud, akt honorera sina sedlar eller mynt derföre utan agio erhälies.
I hopp, alt detze reflexioner mä hända kunde förtjena någon »Utveckling, som ledde till ett önskelig! resultat, anhäller jag ödmjukast, att detta diktamen warder till wederbörligt Utskott remitleradt.
Ladcs pä bordel.
Uplästes ett fran Lag-Utskottet ingiswit memorial af den 2Z Maji innefattande Utlärande öfwer Riksens Ständers Iustitiä Ombudsmans embereberäkkelse »ned derrviv fogade särskilda yttranden» Lades pä bordet. Zerr Landt - Narffalken förmälte att sedan Cvnstitutions-Utskottets fron förra Riksdagen hwilande betänkande om förbättringar i Tryckfrihetsförordningen nu bliswir as Riksens Ständer uptagit, fordrade den nödiga ordningen, alt samma Utffottö, sedan berörde Riksdag hwilande be - Den 3 Iunil- F«z ränkande af den i6 October 1810 rörande sättet till grundlagsfrågors behandling och afgörande, likaledes nu uptoges oll) granstadcs; hwarsöre Herr Landt.
Marskalken läi sist berörde belänkande upläsas.
Lades pä bordel. (Grefwe (Z^llenlrorZ, kokan benning, hade inlemnat ekt sä lydande dictamen:
Dä wid tilltagände skogsbrist, i förening med ett fortfarande behof af större skogstillgäng, under detta luftstreck, skogarne erhälla dageligen ett ökadt wärde, och i följe deraf, deras fredande för vloflige tillgrepp, är af större angelägenhet, menförknippadt med flere swärigheter än fordom, är det med skälig anledning man derwid fäster lagstiftarens upmärksamhet, till beredande af sadane författningar, som skydda en sadan nu mera dyrbar egendom.
I äldre tider dä Swerige war mindre befolkadk, mindre odladt och mera skvgbewäxt, saknades sällan skog lill egne behof, och om de möjeligen inträffade, gjorde allmänna ömnoghetcn deraf i alla fall tillgängen lätt.
Flere stadgande», i allmänna lagen wittna äfwen huru ringa skog dä warit agtad, dä alt dömma af bestraffningen, oloflige tillgrep och äwerkan ä skog, »varit ansedde såsom ringa förbrytelser; allmänna lagen i Cap. 5 Z.
Byggninga-Balken anser derföre den som hugger med, gärdsel och timmer m. m. pä andras ägor, icke förfallen till högre böter än den, som sedan skifte är begärt, hugger sädant till afsalu pä de ägor hwari han sjelf del äger, och dä man jemförer stadgandet derom med 40 Cap. 5 §.
Misigärnings > Dab - Den Z Iunii.
Balken, hwari den deremot säsom tjus anses, som borttager annan mans huggne wcd, timmer eller gärdsel/ undfaller det icke upmärksamhclen ari man i äldre rider gjort mera afseende pa det anmanda arbetet wid skogens uphnggning an pa sjelf,va skogen.
Forändrade förhållande» synas dock fordra förändrade lagar, och dä lagen, genom ett större answar, räktwisligen skyddar all sädan egendom, som »tan smärigheter tillgänglig för den lastbareS åtkomst, hwaraf såsom exempel mä namnas hastars och andra kreaturs bortstjälande pä betet, sisk redskaps wcttjande m. m. för hwilka förbrytelser Mitzgarnings-Balken elt härdare answar föreskrifmer, sä synes mig med analogis deraf, samt i grund as ämerkans naturliga egenskap, att skogs amerkan bör äfwen såsom stöld anses och hänföras till den bestraffning 40 Cap. A §.
Mchgärninqs-Balken föreskrifmer för den, som annor mans huggna med eller skog borttage, ; eit sadanl stadgande anser jag sä mycket an. gelägnare, som opinionen hos mänga, synes öfmerensstäinma med de i Byggnings Balken anförda stadgande!, , som icke sätta annan stämpel aäwerkanan säsom warande, en mindre betydlig, icke manhedrande, förseelse, men hwari lik väl, genom förändring i bestraffningen, en skyndsam rättelse i omdömet bör beredas, sä framt de, som annu äga skog skola derwid kunna bibehällas.
Skn le likmal emot förmodan man annu ytterligare wilja anse skogs amerkan med en lindrigare bestraffning, fär jag ödmjukeligen förestå, akt de böter som i 1 §. ic> Cap. Bygg'
Ninga.
Balken derföre aläggas, mid nu warande mynt. »värde af ganska obetydligt belopp böra förhöjas i sam - Den z Junit samma förhållande, som spannemälen stigit i war» de, ifrän den tid. da de nu gällande böter stadgades. såsom den säkraste grund, för bestämmande as myntets förändrade »värde: jag får tillika wördsame!. tillstyrka, akt det wike domaren, äger jemnlik, 5 Z. ic> Cap. Byggninga-Balken, för äwer. kan, järffilt att förelägga, men som i sednare tider bliswit ansett såsom Kronans ensak, ma måls. ägande» tillfalla, samt alt stadgandet i y §. 40 Cap.
Misigärnings > Balken, äfwen ma fa den tillämpning, alt om målsägande» ej wiil sjelf ankla. ga den, som äwerkan söröfwat, den ma kära, som a Kronans »vägnar kara äger och dä njuta mälsägande rätt! till detta tillstyrkande har jag hämtat anledning af swärighererne att »pracka den, som äwerkan gjort, och den widlöftigare omgång och större kostnader som oska fordras till erhållande af lagligt bewis att honom till gerningen binda, hamras stundom warit en följd, att man häldre latu säLane händelser fa blifwa utan aral. än akt geno»» en widlöftigare rättegång bereda sig en ny förlust, som nästan är att päräkna da de i lagen stadgade böter äro högst obetydelige och rvitesböterne, sorn af domaren till ett högre belopp kan äläggas, sä alt de kunde bidraga till en belöning eller ersättning för angifware eller åklagare, nu icke tilkvmma måls» ägande» utan ars Konungens ensak.
Jao anhåller »vördsammeligen a»t Verta memorial ina till LagUlskottetS handläggning remitteras.
Remitterades till Lag-Urskotlel. Widare uplästes eit annat dicramen af Grefwe 6Mendor§ sg lydande:
Om ---» Den z
Iunii Om flere Oeconomiste twängslagae i wärk land, af nödwändigheten icke owilkorligen päkallade, wittna om äldre liders mindre uplysning, eller, under en längre tiderymd, förändrade förhallanden, syneS der tillhöra cri nplystare tidshwarf att deri göra nödige rättelser.
Ibland flere sädana torde, det nu lillatas mig fa leda Högloft.
Ridderstapet och Adelns upmärksamhet pä det stadgande i 24 Cap.
Byganinga-Balken "akt af alla hemman i häradet stall brandstod gifwas efter hemmantalet "
, innefattande en rwungen brandförsäkring, lika sä orättwis till sin grund, som medförande oeconomist stada i sin tillämpning.
För min del och da denna inrättning icke kan hänföras till barmhertighdtS werk, kan jag icke godkänna en lag, som älägger ett större lwä«q i detta afseende pä innehafware af Krono, Skatte och Frälse jord, än pö annan egendom a landet, Säterier, Bruk, Prestgärdar, samt pä stadsegcndomar, uran anser jag förhällandet för alla medborgare böra wara i detta afseende lika, sä att, med undanrödjande af lagens twäng, hemmans ägare icke wore enskilt förbindelse underkastade, ägande deremot rätt» att efter eget bepröfwande i allmänna brandförsäkrings inrättningar deltaga eller icke; men jemte det att rältwifan i detta afseseende yrkar lika medborgeliga rättigheter, instämma äfwen oeconomista stal i samma fordran, hälst det lärer Medgiswas, att dä en pälikelig och bestämd beräkning af inkomst och utgift lägger grund för ordning, i ken enMce hushållningen och bereder trygghet för obestånd, böra allmänna författningar icke derföre lägga hinder i wägen utan hel. drr Den 3 Jumi. Zo? dre dermed stä i det sammanhang, och leda derhän att obestämda och oförutsedde utgifter för hemmansbrukare icke bero af andra tillfälliga förändringar än sädane, som icke kunna förekommao eller till belopp bestämmas, och torde i det närmaste kunna inskränkas blott till allmänna utskylder, och förändringar i de fä första nödwändighets warornes »värde, men hwaremor flere andra tillfälligt och obestämde, men twungne skyldigheter, såsom emot denna princip stridande böra undanrödjas, ibland hwilka den nu i fräga stäldte icke ar obctydelig.
Hwein inser icke vbilligheten deraf, att den hemmansägare, som med kostnad ombyggt sin gard sä, att afständet byqgnadcrne emellan, tryggar honom sannolikt »fran förlust af flere byggnader »vid inträffande eldswäda, och således äfwen tryggar öfrige deltagande i brandstods inrättningen för en större hrandskade ersättning, icke skall sä »»juta den fördel af denna dest kloka tillställning att den får be. reda honom en mvtswarande rätt att undankomma de obestämda, ofra betydlige brandskade ersättningar till stora byar, hwilka, icke som haN, »ned omtanka och kostnad undanröjt anledningarne till stora förluster sch der äfwentyret af förlust är fa mycket större, som ingen ordning för byggnaders inrättande är föreskrifwen och ingen tillsyn till afböjande af fara för wädeld är älagd, men ersättningen för skadan lika säker ail påräkna.
Denna brandstod, eller skadeersättning, hwilken, som den nu är inrättad, kan anses som en ojemn beskattning är stundom dä stora byar afbrinna ganska berydlig särdeles pa. skoglösa orter, i synnerhet L min - Z«z Den z Junk mindre härader, der de i ersättningen deltagande utföra cr< ringare antal hemman, och således deraf känna tyngden sä, akt det stundom inträffar att brandersäktningarne innom äret öswerst'ura beloppet af sjelfwa Kronoutskylderne.
Min mening är icke an deste brandstodsinrälrningar skola aldeles uphäfwas, utan blott att lagens twang skulle förswinna, och det fä ankomma pä hwar och en hemmans ägare att hos Landshöfdingen, eller wid Härado-Rätterne fa afsäga sig ett fortfarande deltagande i brandstods föreningen, sä framt han icke härefter, som hittils ästundade denna inrättning begagna, börandes, för de i inrättningen deltagande, förhällandet wid inträffande brandskador blifva sadant, art dä en sadan förlust bkiftvit af Härads-Räkten pröfwad, och ersättningen fastställ) bör, med förbigäende af all anmärkning tvid den opälitelighet och mannamon, som wid npgifter, till bestämmande deraf, icke sällan sig förete, den bliswande ersättningen härefter, som nu sker, beräknas eftlv hemmantalet i häradet, men afgiften blott utgöras af dem, som inrättningen ytterligare wilja begagna, i det förhållande och till det belopp allena dem älegat urgifwa, om samtelige hemmanen i häradet deri deltagit» och om den brandskadade erhåller en mindre crsättningssumma än hittils, njuter han en deremot swarande inskränkning i skyldigheten att kunna äläggaS giswa sädant biträde rilbakarö-
Billigheten fordrar likmäl att twängct till brandstods erläggande bör fortsättas för dem, som under sist förflutna tjugufem är till godo njukit brandstod, antingen 25 är efter det de Den 3 Iunii.
509 sädan erhållit eller till dest de kunna bewisligen styrka akt de i brandjPadeersättning, sä mycket utgistvik, som de sjelfwe bekommit.
Dä n» esker hwad jag ödmjukeligen förestagit, förbindelsen kill brandstod skulle uphöra, och der skulle fa ankomma pä hwar och en hemmans ägares eget godcftnnande alt skilja stg ifrån den genom lagen anbefalle brandstods förening, eller wid densamma förblifwa, och hemmans ägare desukom hafwa öppet, alt i allmänna brandförsäkringen för landet kunna deltaga, sä kunna Vese icke anses i någor mäns blifwa li» dande dä de bibehällas wid den utwäg ack pä ett eller annat sätt njura ersättning för brandskador, utan med förnärmande af andras rätt, lagens rmäng bibehälles, och anhäller jag wördsammeligen, art detta ma till wederbörligt Utskotts handläggning blifwa remitteradt.
Remitterades till Allmänna Beswärs- och Oeconomiä-Utskottet.
Uplästes till Justering följande: Utdrag af Prorocoller, hällit Hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln wid Urtima Riksdagen i Orebro den z Junii 1812.
S. D. Ukpä gjord motion af Landshöfdingen Friherre ak k^Lksnlcrn att till stat för H. K. H. Arf Fursten Prins OsL,<k mätte frän i8»l ärs början gustas en summa af ,6,666 R-drzetz utan afräkning ä H. K. H. Kron-Pcinsens statssumma af de 6,666 R:dr 32 H hwarmed densamma witz 1810 ärs Riksdag i Orebro blifwit, i afseen-e pa H. K. H° Arf Furstens »pfostran, förhöjs - 5io Den z Junti. höjd, beslöt Ridderskapet och Adeln för sin del, att genom Remitz lill Stats Utskottet, berörde Utskott skulle anmodas, att denna summa för H. K.
H. i star upföra; ock skulle de öfrige respective Standen derom manligen underrättas.
St tupra. Zriherre Leäerllröm, anmärkte här wid, art order upföra innefattade ett i förhand fattadt beslut öfwer en allmän fräga, hmaröfwer, enligt Regerings Formen, beslut ej kunde fattas förr än utlakande ifrän Ursko tet till Riksens Ständers plena inkommit; hwarföre han begärte, att Protocolls.Utdraget i afseende pä detta ord mätte förändras.
Dä häremot inwändes, att ProroeoklS-Utdraget tycktes aldeles instämma med Ridderskapet och Adelns fattade beslut, swarade 8rlherre LeZerllöm: att om ett sädank beslut bliswit tagit, hade sadant blott warit ett förhastande, hwilket det utan twifwel more tillätligare att rätta än att besluta twärr emot grundlagens föreskrift.
Grefwe körner, /töolpk Söran, instämde deruti att efter Prorocolls-Utvragels lydelse skulle man tro, alt Ridderskapet och Adeln hade beslutar öfwer saken, utan att begära eller afwakta StatsUtskottets Ullätande, hwilket, såsom oformligt, ej kunnat wara meningen; men ansag detta genom nägon ordförändring lätt kunna hjelpaS. Zerr Landt Ukö^stalken proponerade att t stället för order upföra mwända ordet föreflä; hwarmed Friherre (^eäerttrvm förklarade sig för sin Den z Juni!' sn sin del nöjd och Ridderskap" och Adeln gillade Protocolls Utdraget med denna förändring.
IlplästeS till justering nedanstående ProtocollsUtdrag, hwe.ruri den sista meningen tvid justeringen tillkom genom gjord motion och dera följande proposition akt genom en särskild deputation af Riksens Ständer upwakta Hans Maj:t Konungen och H. K. H. Kron-Prinsen.
Utdrag af Protokollet, hällit hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln wid Urtima Riksdagen i örebro den g Junii 1812.
S. D. I hwad det Högwördiga Preste Ständer genom Protocolls-Utdrag af den i sistledne Junii föreslagit, au i betraktande af den utmärkta bätnad och de fördelar, hwilka fäderneslandet bör kunna påräkna af Kongl.
Majus Nädiga författning, angående inrättningen ofen Swensk Landtbruks Akademie, Riksens Ständer mätte, dels medelst en underdänig rackfägelseadresi till Kongl. Maj:t inför Thronen, tolka nationens underdänigsta wördnad och erkänsla för de förnyade wedermälen af Kongl. Maj:ts altid wrrksamma omtanka och landsfaderliga omwärdnad för fosterlandets förnämsta näringsgrenar, dels och attllnför H. K. H. Kron-Prinsen nedlägga uttrycken af Riks-Ständens underdånig» tacksamhet för det H. K. H. i Räder täckts ätaga sig, att wara besaqde Academies högste beskyddare; besiöt Höglofl.
Ridderskap" och Adeln att M alla delar instämma med det tillagg: akt denna tackfägelseadretz, genom behörig deputation till Hans Majrt Konungen och H. K. H. Kron-Prinkn, skulle i underdånighet öswerttmnas.
M tuprs.
Wi - Zi» Den z Junii.'
Utdrag af Protocollek, hällit hos Höglofl.
Ridderstavek och Adeln wid Urtima Riksdagen i Orebro den Z Junii I8'2.
S. D. Efter förnyad föredragning af o:ne hoS Ridderstapet och Adeln af Herr 8ckmitterlmv, Istenninx Lstriliian, ingjfne memorialer, innefattande de twänne förstag, att en jemkning i extra roteringen matie tilwägabringas, samt akt derefter berörde rotering mätte för stadigwararande förklaras, bcstöt Höglofl.
Ridderstapet och Adeln, att den förra as Vesta frägor till uilatanve af Allmänna Beswars- och Oeconomiä-Utstottet hänwisas, ost) alt den sednare frägan stulle förblifwa hwilande till dest UtstottekS mlätande öfwer den förra, till RikS-Ständen inkommit.
Vt supra. S. D. Bisölls det i sista pleno pä bordel lagda Ullätande af Allmänna Bestvärs- och Oeconomia-Utstoiret, öfwer den af vice
Talemannen ston hongton wäckta fräga om erläggande af vacanceaftstst under fredlig tid för de Mindre hemman, hwilka till båtsmanshåll äro indelte.
Ridderstapet och Adeln med det Hederwärda Bonde» Sländet i dest förstag ait ett särkildt Utstött af tre ledamöter frän hwarje Ständ mätte tillsättas, för att ukreda de ifrån förre Riksdagarne upstjutne lwistiga frågor emellan Bonde-Skändet och de öfrige Ständen och deröfmer med sitt betänkande inkomma.
S.D. Biföll Höglofl.
RidvcrstapekochAdelnhwad Höglofl.
Skgts-Utskottet genom sitt den r sta sistk.
Ju - Den 3 Iumr. Zrz Znnit pa bordet lagde betänkande, anmält, angående bihanget till Riks-<2iändens protocoller wid sist hällne Riksdag. i3t supra.
S. D. Till Staks-Utjkoktets genom desi de» r:sta ^unii pä bordet lagda Nllätande i anledning nf
Sen hos Hederwärda Bonde-Ständei wäiLla frä» ga vm extra krigshjelps utgörande för Pastvratcr-- Ne i Rikets staf Höglofl.
Ridderfkapet och Adeln till alla delar sitt bifall- - supra.
S. D. Höglofl,.
Riddeiskapet och Adeln biföll Allmänna Bcswärs- och Oeconomiä-Ulfkottets, den L'sta flstledne Jnnii pä bordet lagda Memorial, i Anledning af Riksdagsmannen Abraham UnrLlons frän Östergöthland wackte fräga, att -Kyrkoherdar, lika Med Tomministrar pä landet, i Rikets alla provincer, ritvm Skane, flelfwe watte Nybygga och Underhålla deras boställen, supra, S. D. Efter derom gjorda anmälningar ater» remitterades till Allmänna BeswärS- dch Oeronomia-Utskottet, desi, den t JuNii pä bordet lagd» Memorial, i anledning af wäckt fragg vin skjntsle->
Jans förhöjande för fängskjuts m. m. med anmodan, ari Ukffotket Matte inkomma
Med förslag till bestämda grunder för de friwl
Liga öfwerenskoMMes» ser i afseende pa faNgföringen, hwilka Utskottet ii sitt ntlätande äsyftat, lfft luprL. S.
Biföl!
Ridderskapet och Adeln Allmanna Befwärs. ochPec0Nömiä-M>k0ttcks, de» r Junii pä bordet lagda, Memorial, rörande den af tztt ledamot af Högwördige Preste-Ståndet Heke Prosten Silversson yttrade önskan» äkt ekt särskild Lörsta DN.
N:s zz. si4 Den Z Iunu.
Läns-Lazarett för Bohus
Län mätte blifwa i Uddewalla stad inrätladk, samt att det i Strömstad nu warande Cnrhus för veneriska sjukdomar äfrven mätte till förstnämnde stad blifwa förflyitadt. sst supra. S. D. Medelst bifall till Expeditions-Utskotlets, den >:sta sistiidne Junti pä bordet lagda, memorial, gillade Högloft.
Rjdderskapel och Adelli redaetionen af R kscns Ständers, wid 180906)1810 ars Riksdag, stadgade förslag om instruktion för Stats- Banco» och Riksgälds Comoirets revisorer
Med de af ofwanbcmälte
Utskott förestagne bestämningar. sst supra.
S. D- Eusölls Riddarhus-Utskottets denna dag upläste Utlåtande af den 25 Maji. innefak» »ande afstyrkande ä en, af Kongl.
OtwcrSräkhällare-Embetet i Stockholm, äskad afgift för Riddarhuset, stor 50 R.r Banco till Sabbatsbergs fattighus. sst supra.
Sedan Herr Landt- Marskalken tillkänuagiflvik, e>lk Högloft.
Rldderskapet och Adeln i morgon komme att in pleno sammanträda klockan ett endast till upbrymnde af Herrar ElcctorerueS mållistor samt upläsande af nägra frän de andra Ständen communicerade memorialer, åtskiljdes Högloft.
Rldderskapet och Adeln kl. S till g. sst suxrs.
In ststem protocolli ^..6.
Thors - Den 4 Jun». ZI5 ThorSdagen dm 4 Junii.
Plenum klockan l middagstiden.
Uplästes fyra hos Borgare- sank BondeStänden ingifne Memorialer, hwilka det bltfwit förfaktarne tillåtit, att med Le öfrige respeclive Stånden eommnnicera: a.'v Etk af Handelsmannen Ickamnkröm angående deralander af en afgift för rämaheren akt tvid conscripiior.en lega karl i sikt ställe. 2:0 Ett af Riksdagsmannen ^ncker8 d-lilslon fran Jemtland, om tillsättande af en Comitee uti hwarje landsort kill stadgande af öfwerensko mm elser om Tionden och öfrige Pastoralier» i hrvilken motion Riksdagsmännen/onss Anckersson frän Medelpad och Daniel Lelsncker frän Södra ÄngermanlaUd sig förenat. ZM Etk af Riksdagsmannen polian Olsson DonZ. berZ stan Gest, ikclaud, rnnehäiiande anmark-- ningar wid Allmänna Besvärs- och Oeronomia-Utffottets betänkande vm bränwinsbränningen, 4:0
Ett af Niksdaasmannen ^nckreas klrlanck8son frän Olands Sötremot om ffyldighe. för stä» berne lika som för landet, akt till Kronan tes» verera salkpetrer.
Upbrökos Herrar Elecrorernes listor kill wak af Ledamöter
Uti följande Utskott:
Uti Si6 Den 4 Iunii.
Uti Lag-Utskottet: efter Herr von Lecker, Lagman, N:o 1412 Herr Oai csvvarär, Larl 6ukak, Cantz? list uti Justitiä-Revisio».
Uti det särskilda Utskottet till uptagande af Kongs. Maj:ts nådiga proposition sm Pasie» vsiancen.
N'.0 n 8 Grefwe von Löten, Hans HinstricExcellence. 247 Friherre Lil^ekvärZ Fullmätztig Friherre Letterström, Kuclolpk ZZ2 . ^Lnöelö, polian ^u^ust, Ge« nerat^Maior.
IZZ?
Herr Orutva, Ikure, Ostver^e.
I9ZI von Lek tieck, Llias, Ofwerste Lieutenant. . IY77 — Lre^taZK, Lkrisiopöer, Ofwerste» Uti det särskilda Utskottet sor akt ncreda de ifrån förra Riksdagarne npskjutne lwistiga srä» gor emeltan Bonde-Ständen och de öfrige Ständen: N:0 Z Grefwe Oe !a Oarstie', ^acod. 389 Friherre ak Hakanson, Tknstergf sn8 Herr LaZerkeim, Olok Ukas.
Ridderffapet och Adeln ätskiljdös kl» x lill 2.
In tiäem krotocolli Q. Lilveriinlpe.
T!s - Den 9 Junti.
Tisdagen den 9 Junii.
Plenum klock. 10 förmiddagen.
Justerades Pleni-Prokocollet förden i bennes.
Deras Excellencer Herr Grefwe Lrake och Herr Grefwe ixuutlr yttrade den önskan, akt Rlddecfkapct och Adeln mätte anmoda Grefwe chovverchjelm, Lulius, att läka genom trycket allmängöra sikt den 1 Junii »plasta dictamen i tryckfrihetsfrägan,- hwiken önskan blek, uppå njord preposition, af Rid» derjkapet och Adeln bifallen, och skulle Grefwe I^övenkfoim, enar han kill plenum ankomme, härom, af Herr Landt-Marskalken, anmodas.
Justerades PlnchPrvtocvllerne för den z och 4 Junii. ^ Zerv Landt-Marffalkerr tillkannaqaf, art enligt inlupna underrät^lfer, hade Oeconomiä
Nl° skottets betänkande rörande fangförningcn, hwilkct af Ridderskapet och Adeln i plenum den Z J>tnii äkerlörwisteL, blifwit af de andra tre Ständen bifallit.
Wid ett sädant sakens förhållande, kunde Oeconomiä-Urssotters sivar pä Ridderskapet och Adelna äkerremisi icke fa någon werka» i afseende pa besiutek öfwer sielfwa betänkandet, genom hwars bifallande af irenne Ständ, hufwudfragan, nemligen om friwilliga öfwerenskommelser i afseende pä sängföringen barde äga rum, wore afgjord.
Herr Landt-MaNkalkeu hemställde aksa, om icke Friherre ak kiäkanlons wid betänkandet gjorda anmärkning - Zi8 Den y Juni!. ning, att Utskottet mätte förestå grunder för Vesta öfwcrenskominelser, kunde läsom en särskild mono» till Oecoiiomiä-Utskoltel förwisas.
Bifölls. Zerr Landt > Marskalken förmälre der F> iHerre Stael rillkämiagifwir, art han önsVade dek dest i plenum den z
Junii »pläste och pä bordet lagda memorial mätte till StatS-Urs^orket remitteras.
Friherre vesterström» stustolpk, erinrade att samma memorial, såsom innefarrande twcnne ämnen icke borde till remisi upragas.
Friherre 8t»el y träde sig hafwa flere gånger funnir exempcl, att elk memorial hänwistes till rwenne Utskott, och droge deraf den sinrsatks, att ladane memoriaker mäste hafwa inmhällir rwenne ämnen.
Aten skulle Ridderskaper och Adeln af berta skäl ej behaga tillära kemist af detta dic amen, begärde Friherre Stael art detsamma endast mäste blifwa wid acterne hwilande och honom wara förbehållit, ärr i nästa plena inkomma med elk annat.
Uppå gjord proposition, blef Herr vaktmans i plena den z Amni uplaste memorial, om penninge-conjuncturerna samt Banquens silfwersedlar, remitteradl till Bunco-Utskorret.
Föredrogs a nyo Lag-Urskottets, den z Jun» pä bordet lagda, nkläiande öfwer Riksens Ständers Justitiä-Ombudsmans EmbetS Berättelse jemte de dertill hörande särffilta^ytttanden. Zere Den 9 Juni!.
Herr Landt - Marskalk^n gjorde proposition till bifall ä La -Utjlko.lcts utlngnde, men Friherre Ledersiröm, ^acod, som sig anmälte, yttrade:
< Som jaa sär min dcl anser de afHerr Theologiä Doctor hedren, Herr Borgmastar