Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Palmstjernas förslag, samt denna prospos. blifvit af R. o. Ad. bifallen, hvarföre dervid borde förblifva.
Ex. Hr Gr. Björnstjerna, Magnus:
Jagtyckle, att Hr von Hartmansdorff anhöll, att de förenade Banco- och LagUtsk:ns betänk, skulle få förekomma framför andra, och jag tager mig äfven friheten att deruti instämma.
Föremålet för detta betänk, är en högst vigtig fråga, nemi. den, huruvida privatbankerna få utgifva egna sedlar eller icke.
Jag tror, att betänk. kan ankomma till nästa plenum och anser detta vara en fråga, hvarpå riksdagens hufvudsakliga afslulande kan bero.
Ex. Ilr Gr. o. Landtm, fästade uppmärksamheten derpå, att de mål, som inkomma lill nästa plenum, icke kunde intagas å föredragningslistan för samma plenum, samt att R. o. Ad. redan beslutat att mål, som inkomma från BancoUtk., skola förekomma framför Const.Utsk:s ifrågavar. utlåt, och således det omnämnde betänk, från Banco- och LagUtsk:n, derest det inkomme i dag, borde blifva föredraget före Const.Utsk:s utlåt.
Föredrogs Const.Ulsk:s d. 3 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 37, i anledn. af 2:ne Stånds återremisser å memor.
N:o 27. * Hr von H a r t m a nsdor ff, A ug.:
Jag anhåller vördsamt alt
Ståndet matte vidblifva sitt redan fattade beslut, på det att Huset icke malte inledas i en öfverläggning, hvars utgång lormodl. ändock kommer alt blifva densamma.
För min del kan jag icke gilla Ilr von Hartmansdorffs framställning.
Den gemensamma tanka, som Stånden afgaf, innefattande ett afslag, var pä sidan af grudlagen.
När man icke kan sammanjemka bifall och afslag, såsom Ulsk. bär rätteligen yttrar, så hade Utsk. annu riktigare bort tillägga, i anledning deraf, att då de tvenne Ståndens gemensamma tanka innefattade afslag, så kommer förslaget att hvila till nästa riksdag, för alt antingen då med ja antagas eller med nej förkastas.
Den 7 Maj f. m. 401 Ilr von Hartmansdorff:
Ståndet torde nogsamt erinra sig, att Frih.
Cederström anser ett af Const.Utsk. framstäldt förslag såsom oförkastligt intill den påföljande riksdagen.
Denna mening har Slåndet icke delat vid de mångfaldiga tillfallen då Frih.
Cederström densamma åberopat.
Jag hoppas således, att vi nu kunna undgå att inlåta oss i denna öfverläggning, och att Ståndet behagade anse Frih.
Cederströms anmärkning såsom en förnyelse af hans förra reservation i samma ämne.
Ofverlägguingen förklarades härmed vara fulländad, hvarefter II.
Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. vidblefve sitt i della ämne förut fattade beslut och således ansåge sig icke kunna antaga den gjorda inbjudningen.
Ropades starka ja, blandade med nej, hvarpå H. Ex. ti 11- kännagaf, att ja öfverröstat nej.
Vidare föredrogs ConstUlkts d. 3 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 38, i anledn. af 3:ne Stånds återremisser å mern.
Hr von Hartmansdorff, A u g.
Detta betänk, angår den bekanta vandringen till och ifrån Rikssalen.
Förslaget har af 3 Stånd blifvit ogilladt, men Utsk. bar likväl ansett sig böra inbjuda 3 Stånd alt förena sig med det 4:de eller BondeSt., sorn godkänt förslaget.
I öfverensstämmelse med mitt förra yttrande, lager jag mig friheten underställa R. o. Ad., om icke Ståndet borde vidblifva sitt förra beslut.
Eli enkelt vidblifvan de vid R. o. Ad:s förra beslut, medför icke någon behandling af frågan.
Const.Utsk. har anmält, alt oförenliga sk i Ija ktighetcr härutinnan förekomma till RiksSt:ns gemensamma behandlande.
Om nu R. o. Ad. endast vidblifver sitt förra beslut, så är della icke någon behandling af frågan, hvarigenom den löses.
Hvad behandling densamma bör undergå, är återigen en annan sak, hvilken bör i öfvcrensstämmellse med 56 § Reg.F. afgöras.
Frih. Cederström, Jacob: Ehuru det kan finnas onö digt af Hr von Hartmansdorff, att man upprepar grundlagens bud i frågor om grundlagsfrågors behandling, så kan jag likväl icke underlåta alt vid della tillfälle erinra derom, att det är Const.Utsk., som är ålagdt alt icke framkomma med andra förslag än sådana som Utsk. anser nödiga, nyttiga och möjliga att verkställa; men ingenstädes har ett RiksSt. fått rättighet att uti sitt plenum bestämma om förslagen äro nödiga och nyttiga eller icke nödiga och icke nyttiga.
Dertill hafva RiksSt:n ingen rätt förrän vid 2:dra riksdagen.
Jag reserverar mig emot detta och dylika beslut, som af Ståndet komma alt fattas genom vidblifvande af lagstridiga gemensamma tankar. 10 H. 51 402 Den 7 Maj f. m.
Ilr von Hartmansdorff har ansett, att Ståndet bort uttrycka ett vidblifvande af Ståndets i denna fråga fattade beslut; men Utsk:s yttrande ger icke anledning för Ståndet att uttala en sådan åsigt, efter Utsk. icke aflåtit någon inbjudning att frångå det här förut fattade beslutet.
Utsk. har nu endast anmält de oförenliga skiljaktigheter, som förefinnas uti de särskilda Ståndens beslutade gemensamma tankar.
Jag skulle således tro, att R. o. Ad. har med detta betänk, ingenting anuat alt göra, än att lägga det till handlingarne.
Såsom jag upp fattat meningen med grundlagens bud i detta fall, eller att Utsk. åligger att lill RiksSt:n inkomma med de oförenliga skiljaktigheterne uti deras beslut, så afser delta grundlagshud icke annat än att det må vara RiksSt:n obetaget att pröfva huruvida skiljaktigheterna äro oförenliga eller icke, d. v. s. besluta, huruvida målet bör återremitteras för alt söka förena de skiljaktiga meniiigarne.
Då något sådant icke här af någon ledamot äskas för detta tillfälle, så anser jag, att icke någon annan åtgärd är att vidtaga, än alt lägga betänk, till handlingarne.
Hr von H a r t m a n s o r f f:
Jag har ingenting emot det be handlingssätt, som Frih. Tersmeden och Gr.
Cronhjelm föreslagit, ty jag anser alt frågan om ”vara till eller icke vara till”, icke kan sammanjemkas.
Jag bar orätt uttryckt mig om inbjudningen, men dä Const.Ulsk. framställer oförenliga skiljaktigheter till RiksStms behandlande, så lärer det icke kunna vara i annan afsigt, än alt antingen Ståndet förklarar att det vill öfvergå pä samma beslut, som ett annat
Stånd bar fattat, eller ock att Ståndet vill vidblifva sitt eget; och del är derföre jag hemställer att Ståndet ville vidblifva sitt en gång fattade beslut, hvarefter det blir Const.Utsk:s sak ali föreslå den åtgärd, som anses lämpligast.
Det är naturligtvis blott i formelt hänseende, som frågan nu är föremål för öfverläggningen.
Det har ålegat Const Utsk. all först anmäla de oförenliga skiljaktigheterna och hemställa huru frågan i anleda, deraf skall afgöras, samt huruvida de 3 Stånden, som afslagit Utsk:s förslag, ville foga sig efter det fjerde, som bifallit förslaget, eller icke.
Om detta icke sker, så skall naturligtvis frågan slutas antingen genom votering i förstärkt Utsk., eller dermed att den anses hafva förfallit.
Om R. o. Ad. lägger utlåt, till handlingarne, så innebär detta visserligen en ledning för Utsk., äfvensom i händelse R. o. Ad. förklarar, att Ståndet vid bli fver sitt förra beslut; men en ännu tydligare ledning för Utsk. vore det, om R. o. Ad. förklarade, att Utsk. ägde att uppställa voler.propos:r i detta ämne.
Det är mer än förundransvärdt, att man framställt fråga om huruvida man kan, rör:de ett förslag Den 7 Maj f. m. 403 lill förändring i grundlagarne, uppställa voter.propos:r med antagande af Utsk:s förslag lill förändring lili det ena alternativet, och uti det andra förklarande all Ulsk:s förslag icke är nödigt, nyttigt eller möjligt alt verkställa.
Hvad innefatta dessa ord?
Ar det förnuftigt att låta dem ingå uti en voter.propos. rörtde ett grundlagsändringsförslag?
Är del öfverensstämmande med 2 mom. af Reg.F:s 56 §, som bestämdt bjuder, att vid första riksdagen må om ett sådant förslag öfverläggas men icke beslutas?
Huru kunna då RiksS(:n besluta att förslaget icke är nödigt, nyttigt eller möjligt att verkställa?
Detta är tydligen ett afslag och följaktligen äfven ett beslut; men efter grundlagen äga RiksStin icke rättighet alt vid första riksdagen, då ett grundlagsändringsförslag framslälles, derom besluta.
Då nu öfverläggningen förklarades vara slutad, hemställde II.
Ex. Hr Gr. o. Landtm., om R. o. Ad. bifölle, alt Const.- Ulskts utlåt.
N:o 38 lades till handlingarne med förklarande, att II. o.
Ad. vidblefve sitt förut i ämnet fattade beslut.
Lades på bordet nedanniimnde från Utsk:n inkomne betänk., mern. och utlåttn, nemi. från Bevillnings-Ulkotlet: N:o 38, med förslag till bevillningssummans fördelning; Stats-Utskottet; N:o 306, angtde den upprättade riksstaten; N:o 290, i anledn. af dels erhållen ålerremiss dels särskilda RiksStts skiljaktiga beslut, rörrde utlåt.
N:o 116; N:o 291, i anledn. af dels erhållen ålerremiss, dels särskilde RiksStts skiljaktiga beslut, rör:de utlåt. -N:o 258; N:o 292, med förslag till voter.propos., ronde ett lån för uppbyggande af ny kyrka i Christinehamn; N:o 293, med anledn. af erhållne åtcrremisser, i fråga om ett lån för reparerandet och utvidgandet af Nyköpings lärdomsskolas local; N:o 294, i anledn. af väckt fråga om indragning af den åt pastorerne i Oltarps, Filestads och Nöbbelöfs socknar af Malmöhus län upplåtne förläningsspanmål; Banco - U tskottet:
N:o 57, i anledn. af Bancofullmis hemställan, att commissariernes antal i Lånecancelliet måtte återbringas till hvad det före sednaste reorganisation af nämnde departement varit, eller till fem, chefen inberäknad; N:o 58, i anledn. af väckt motion om ökade löneförmåner för åtskillige tjenstemän inom Banken samt Bancodiscontverket; - 404 Den 7 Maj f. m.
Lag- Utskottet: N:o 113, angidé verkställd omröstning i anledn. af de hos RiksSt:n fattade skiljaktiga beslut, vid förehafvande af K.
M:s nåd. propos. om förändrad lydelse af 1 § i 23 cap.
Arfda-b:u och tillägg lill 7 § i 20 cap. samma balk. II. R. o. Ad. åtskildes kl. § lill 2 e. m.
In fidem protocolli, silbert Munck, - @ 0^.^» —- Onsdagen den 7 Maj 1845.
Föredrogs Const.Utskis d. 3 dennes på bordet lagda utlåt.
Nio 39, i anledn. af 3:ne Stånds återremisser å mern.
Nio 31. R. o.
Ad. godkände den i detta utlåt, föreslagna voter.- propos.
Vid föredragning af Const.Utskis d. 3 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 40, i anledn. af 3:ne Stånds återremisser å mern.
Nio 32, blef äfven den i detta utlåt, föreslagna voler.- propos. af R. o. Ad. godkänd.
Nio 41, i anledn. af BondeStis återremiss å mern.
Nio 34, beslöt R. o. Ad. att, med vidblifvande af sitt i ämnet fattade beslut, lägga delta utlåt, till handlingarue.
Nio 42, i anledn. af 2ine Stånds återremisser å mern.
Nio 35.
Hr von Hartmansdorff, Aug.i
På samma grunder, som jag förut anfört, hemställer jag, att R. o. Ad. måtte vidblifva sitt beslut. R. o. Ad. beslöt att vidblifva sitt i ämnet förut fattade beslut, samt lade utlåt.
Nio 42 till bandlingarne.
Den 7 Maj e. m. 405 Föredrogs Slats- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskms d. 3 dennes på bordet lagda mern.
N:o 114, i anlédn. af RiksStms olika beslut öfver Utskms utlåt.
Jag tror icke det va ra öfverensstämmande med grundlagen att votera om en ekonomisk fråga, eller ett önskningsmål, som redan är af 2 Stånd afslaget. R. o. Ad. jemte PresteSt. hafva afslagit den af de förenade Utsk:n gjorda framställningen, alt en und. skrifvelse skulle lill Konungen afgå, med anhållan, alt en fyrbåk på klippan Understen måtte, så vidt tillgångarne det medgifva, varda uppförd.
Nu hafva de förenade Stats- och Ekon.Utsk:n®uppgjort voler.propos. sålunda, att denna, af 2:ne
Stånd afslagna fråga kan komma att i förstärkt Utsk. varda bifallen; men då i dylika frågor 2 Stånd stannat emot 2, anser jag ieke någon votering kunna äga rum öfver en alldeles ordagrant lika fråga, hvaröfver 2:ne Stånd beslutat afslag.
Häruti instämde Gr. Frölich, David, och Ilr Rå felt, Anton.
Jag erkänner, att jag, hittills åtminstone, icke förmått rätt inse rätta sammanhanget af de skäl, på hvilka Gr.
Gyldenstolpe tillstyrkt R. o. Ad. att afslå den af de förenade Utsk:u föreslagna voteringen såsom varande grundlagsvidrig.
Jag vet icke annat, än alt 3 Stånd instämt i beslutet om aflåtande af en und. skrifvelse till K. M.
Skillnaden ligger endast i skrifvelsens innehåll, såvida att de 3 Stånden väsendtligen åsyfta samma ändamål, men att R. o. Ad., på grund af här lemnade upplysningar, hvartill äfven jag och Frih. von Kraemer m. 11. bidrogo, föreslagit att till Konungen aflåta en ändamålsenlig skrifvelse, hvarigenom ett för sjöfarten vigtigt syfte kunde ernås; hvaremot de 2:ne andre Stånden, förmodligen af mindre kännedom om det egentliga förhållandet, beslutat en skrifvelse, hvarigenom, efter min tanka, icke något ändamål kan vinnas.
Då denna fråga här sednast förevar, omförmälde jag temligen utförligt hela förloppet af saken, om hvilken jag tillfälligtvis äger kännedom, emedan densamma utgjort föremål för min embetsbefatlning.
Af dessa upplysningar syntes, att hinder mött, enl.
Förvaltningen af Sjöärendena framställning och den af detta embetsverk anställda undersökning, emot uppförande af en fyrbåk på ifrågavarande ställe; hvaremot det förblifver högst nödvändigt, att fyrhåkssystemet i Södra Quarken göres fullständigare, genom en eller annan ny fyrbyggnad, såväl å Finska som Svenska sidan, och att gemensam undersökning af localiteterna föregår ett beslut i ämnet.
Att understödja nyssnämnde förslag, utgjorde R. o. Ad:s beslut, och syftemålet med den skrifvelse, som detta Stånd för sin del beslöt borde till Konungen i und. aflåtas.
För min del tillstyrker jag således, att R. o. Ad. vidblifver sitt beslut och gillar voterings. propos. 406 Den 7 Maj e. m. Gr. Gyldenstolpe:
Jag beklagar, alt jag icke kunnat för Frih.
Palmstjerna, Nils, göra tydligt, huru jag uppfattat denna fråga.
Jag anser, att ja-propos. redan är afslagen af 2:ne Stånd, och att förhållandet är detsamma med nej-propos., eller att den blifvit afslagen af 2:ne andra Stånd. R. o. Ad. vidtog ett särskildt beslut och inbjöd de öfrige
Stånden att sig dermed förena.
Derpå hafva desse icke ingått, och således äfven de facto afslagit iubjudniugen, och nu uppstår fråga likväl alt votera om en sådan inbjudning, som redan blifvit afslagen!
Likaså förhåller det sig med ja-propos.
Adeln och PresteSt. har afslagit den frågan, som der skulle komma under omröstning, och då denna fråga är af natur att, enligt 75 § Riksd.- Ordn., när 2 Stånd stanna emot 2, böra förfalla, så anser jag icke att någon votering bör kunna äga rum.
Jag får fästa
Stån dets och särdeles den siste talarens uppmärksamhet derå, att, enligt hvad Utsk:n anfört, 3:ne Stånd i en punkt aro ense; derom nemi. att en skrifvelse skall till Konuugen aflåtas.
Japropos. är således icke afslagen, utan i viss män bifallen, och skiljaktigheten angår endast sättet.
Jag påstår mig icke vara nog stark i theorierna rör:de formerna för våra öfverläggningar, för att bestämdt kunna åtaga mig försvaret af Usk:ns åsigt om behandlingssättet af denna fråga, men jag tror ej att nu återstår annat, än att jemka detaljerne, då 3:ne
Stånd äro i hufvudsaken ense, nemi. att en skrifvelse i ämnet skall till Konungen afgå, i thy att Uisk:ns förra förslag blifvit af Borgare- och BondeStånden gilladl, samt af R. o. Ad. likaledes, som likväl dervid ansåg, alt skrifvelsen borde vara af något modilieradt innehåll.
Jag kan således icke biträda den åsigt, som skulle den föreslagna voteringen vara olaglig.
Att anställa vote ring öfver denna fråga anser jag både ändamålslöst och obehöflig!: ändamålslöst, derföre att af de få dagar af denna riksdag, som återstå, skulle användas en half till väljande af ett förstärkt Ekon.Utsk., utom den tidsutdrägt, som förorsakas af sjelfva voteringen; obehöfligt, derföre att om frågan är af vigt, så lärer nog Konungen i alla fall, äfven om den ej i önskningsväg till honom framställes, draga försorg om behofvets uppfyllande på ett eller annat satt, helst vi nyss hört af den siste talaren, som sagt sig hafva handlagt delta ämne, att det redan utgjort föremål för Styrelsens omsorg.
Dä således jag endast alser ändamålet att icke bifalla Utsk:ns betänk., kan det vara mig alldeles likgilltigt, antingen voter.propos. förkastas eller inbjudningen antages.
Mig synes ganska klart, att om också votering skulle äga rum, så komma ovillkorligen de 3:ne Ståndens ledamöter att utgöra pluralitet, så att i alla fall R. o. Ad:s propos. icke vunne, hvarigenom således intet annat åstadkoms än tidsutdrägt.
För den händelse, alt Ilr Gr. o. Landtm, anser sig böra göra propos. på Gr.
Gyldenstolpes förslag, så har Den 7 Maj e. m. 407 jag deremot ingenting att säga, men skulle den med nej besvaras, < så anhåller jag om propos. till antagande af inbjudningen.
Innan jag vidare yttrar mig, vågar jag hos Hr Gr. o.
Landtm, förfråga mig, huruvida Hr Gr. o.
Landtm, anser propos. kunna framställas på bifall till Utsk:ns betänk., eller huruvida Hr Gr. o. Landtm, biträder den af Gr.
Gyldenstolpe yttrade mening, i hvilket sednare fall det vore ändamålslöst af mig att upptaga R. o. Ad:s tid med något vidare yttrande i detta ämne.
Jag anser det icke vara behöfligt, att Hr Gr. o. Landtm, yttrar sig om hvad som hr lagligt eller icke, ty vi hafva grundlagen för oss och kunna tyda den sjelfve.
Palmstjerna behagar att anse som en hufvudsak, att man beslutat afgifvande af en skrifvelse, innan man förut är ense om hvad som skall i densamma inflyta, och jag vill lill Frilen sjelf öfverlemna att bedömma, om ett sådant beslut kan anses annorlunda än som ett tillämnadt beslut, eller som ett vehikel till det hvartill man ville komma.
När nu det ända till öfverflöd är constateradt, alt frågan är af 2:ne
Stånd bifallen och af andra 2:ne ogillad, så vet jag ej huru någon tvekan derom kan uppstå, att ej 75 § Riksd.Ordn. skall tydas så, att när 2:ne Stånd stannat emot 2, så är frågan förfallen.
Om det 3:dje Ståndet i någon mån närmat sig till de 2, så länge det trodde sig vara af den mening som af de andra blifvit antagen, och derföre beslutat cn skrifvelse, så må de nu finna, att deras beslut innehåller ingenting, platt intet.
Då olika meningar yttrats i afseende på lagligheten att votera i den fråga, hvarom de sammansatte Utsk:n ansett att voteras borde, och jagdeltagit i Utsk:ns öfverläggningar om denna sak, anhåller jag att få uppgifva de grunder, hvarpå Utsk:n stödt sin mening i della hänseende och hvarföre man ansåg att votering icke kunde undvikas.
Ulsk:n ansågo icke, att 75 § Riksd.Ordn. medgaf eller föreskref, alt 'denna fråga kunde förfalla, enär 2:ne
Stånd beslutat skrifvelse om en fyrbäks uppförande på klippan Understen, och ett Ständ, på samina klippa, eller annorstädes.
Trenue
Stånd hafva sålunda beslutat en skrifvelse till Konungen, och i den ifrågasatt en fyrbäks byggnad på Understen, ehuru ordalagen i dc särskilda besluten äro olika på så sätt, att ett innehåller, på sätt jag nämnt, ett alternativ; och af sådan anledn. , när 3:ne
Ständ beslutat samma sak, ehuru ett med modificalion, ansågo Utsk:ns ledamöter enhälligt, att frågan icke kunde förfalla.
Efter innehållet af della betänk.
, sä skulle naturligtvis den skrifvelse, som 3:ne
Stånd beslutat i anledn. af det hos R.
St. anmälda behofvet af en fyrinrättnings uppförande ä klippan Understen, vara en opinionsyttring utan någon påföljd, enär Ständerne alldeles icke be - 408 Den 7 Maj e. m. hagat anvisa 8 sk. till byggnadens utförande.
Det dér är en opinionsyttring, som kan vara alltför oskyldig och t. o. m. nyttig, i det att
Alandshaf är verkligen i behof af en fyrbåk å nämnde klippa; men hvarifrån man kommer längre än till hvad Utsk:n sjelf vitsordat, eller att 3:ne
Stånd beslutat att en tind. skrifvelse skall till Konungen afgå, i anledn. af det hos R.
St. anmälda behofvet af en fyrinrättning på Understen, det kan jag icke begripa derföre, att R. o. Ad. sedermera behagat göra ett tillägg.
Jag hade vågat hoppas, att Hr Gr. o. Landtm, skulle täckas yttra sig öfver den formella delen af frågan; — i stället har jag fått mottaga ett yttrande af Gr.
Frölich, hvarå jag icke fäster något afseende, så mycket mindre, som 84 ledamöter i de sammansatta Utsk:n varit enhälligt emot den åsigt, som Grefven uttalat, och det torde således icke vara påfvens infallibilitet i hvad den ädle Grefven här, till vår uppbyggelse, låtit oss förnimma.
Hvad sjelfva saken angår, skulle jag, i fall en sådan votering icke kunde äga rum, anse det vara bättre, att R. o. Ad., med frånträdande af sitt ändamålsenliga beslut, öfverginge till de andre 2:ne Ståndens ändamålsvidriga, för att hos Konungen begära en sak, i hvilken Förvaltn. af Sjöärend. förut afgifvit upplysningar rörde verkställigheten, blott på det att Regeringen mätte dymedelst erhålla öfvertygelse derom, att Ständerne inse behofvet af en sådan byggnad.
Man har sagt, att dertill funnos inga medel anvisade.
Jag skulle likväl mycket hafva misstagit mig, om ej, ibland förteckningen på anslag, som Ständerne beviljat, äfven funnes en summa till förbättring och fullständigande af fyrbåks-systemet.
Medel finnas i allmänhet för detta ändamål anslagne, och om än ej sådaue voro tillgänglige till hela det belopp, som erfordras för den ifrågavarande båkinrättningen, så heter det också i betänk.: ”i mån af tillgångar.” Mine Hrr! vi rådpläge här i all sklins maklighet om detta äreude, och det tyckes som tager man saken ganska likgiltigt; men så är ingalunda förhållandet med dem som äro i behof af sådane inrättningar, de nemi. som på sena höstarne, under resor på Qvarken, våga lif och egendom; för deni, säger jag, är frågan icke likgiltig.
Jag tror mig känna att den är af vigt, och att det är ganska angeläget att Styrelserne, å hvardera sidan om hafvet, öfverenskomma om de anstalter, sorn för sjöfartens betryggande i dessa vatten belarfvas, och att det sålunda icke hr rätt att uppskjuta en sådan sak ad caleudas Graecas.
Man talar om förlusten af en f. m. till val af ledamöter i ett Utsk.: jag undrar derpå, vid åtankan på det sätt, på hvilket denna dagens f. m. blifvit tillbragt!
Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att han, då Frih.
Palmstjerna önskat, att II.
Ex. måtte tillkännagifva, huruvida han ausåge propos. kunna framställas på bifall till Utsk:ns mern., trodde Den 7 Maj e. m. 409 trodde sig ej höra undandraga sig att förklara, det han, på de skill, som Gr.
Gyldenstolpe anfört, ansåg frågan om fyrbåks inrättande på Understen icke böra blifva föremål för votering i förstärkt Utskott.
Pal mstjerna, Carl Otto:
Jag reserverar mig emot den af Ur Gr. o. Landtm, yttrade mening, men vördande, ehuru ej delande densamma, vill jag ej framställa något annat yrkande.
Nu återstår likväl alt afgöra, huruvida R. o. Ad. antager Utsk:ns inbjudning; hvadan jag anhåller, att Hr Gr. o. Landtm, derå läcktes framställa propos., tillstyrkande att R. o. Ad. ville med de öfrige Stånden instämma.
Ehuru jag under denna, snart tilländalöpande riksdag, åtskilliga gånger haft det missödet att icke kunna dela öfvertygelse med Frih. Palmstjerna, Nils, har jag likväl aldrig satt i fråga, och hoppas att äfven denna gång icke behöfva ifrågasätta, att Friherren skulle tillägga mina yttranden rör:de ämnen, som här behandlas, motiver af likgiltighet för menniskovärde.
Om saken icke kunnat hjelpas på annat sätt, än förmedelst en votering, så skulle jag visserligen icke hafva satt mig deremot; men jag torde få erinra den ädle Friherren, det jag tillika sagt, att det är så mycket mindre nödigt att upplaga en half dag med valet af ledamöter lill ett förstärkt Ulsk., som Styrelsen icke lärer underlåta att draga försorg om uppfyllande af det ifrågakomua behofvet, och då Friherren sjelf upplyst att han haft befattning med frågan i embetsväg.
Då nu öfverläggningen ansågs vara slutad, hemställde H. Ex. Hr Gr. o. Landtm., om R. o. Ad. behagade, med från trädande af sitt i fråga om uppförande af en fyrbåk å skäret Understen fattade särskilda beslut, instämma i det beslut, hvari Borgare- och BondeStm stannat.
Ropades starka ja, blandade med nej, hvarpå H. Ex. till— kännagaf, att han funnit ja härvid hafva varit öfvervägande.
Hr Råfelt begärde votering, och hemställde, då han af H. Ex.
Hr Gr. o. Landtm, anmodades alt uppgifva, hvilken contra propos. han önskade, att conlrapropos. måtte få innehålla, att frågan skulle förfalla, sedan 2 Stånd stannat emot 2.
Jag tror ej att man kan votera om hvad grundlagen stadgar, och således icke eller votera om alt, sedan 2 Stånd stannat emot 2, skall frågan förfalla, hvarföre Hr Råfelt torde böra hitta på ett annat förslag till contra propos.» hvilket jag skulle vilja hemställa alt höra blifva sä lydande: ”Vinner nej, förblifver R. o. Ad. vid sitt förut fattade beslut.” Sedan härefter
Hr Råfelt förklarat, det han ålnöjdes med den af Gr.