Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag tror icke heller att det skulle inverka särdeles i fråga om möjligheten att erhålla skicklige sökande; men det har enligt min åsigt en annan stor olägenhet, bestående deruti att, efter hvad nämndt är, många af de embetsman, som hafva uppbörd om händer, för närvar, äro ganska illa lönta, och då det åtminstone icke i motionen är nämndt om att dessa medel, i fall de insättas, skola utlånas och någon ränteersättning således icke komme att tillfalla insättarne, så kom onekligen en sådan åtgärd eller en upplåning af borgensbeloppet och insättande deraf i statskassan att 718 Den 28 Februari. göra en känbar minskning i uppbörtlsmännens obetydliga löner.
Det finnes, efter hvad kändt är, kronö-uppbördsmän som hafva i lön endast 600 till 800 r:dr om året, och likväl hafva utgifter för sina resor o. s. v. Deras borgensbelopp är 1500 r:dr.
Skulle de nu nödgas upplåna denna summa och betala ränta derå, så blefve deras ringa inkomster minskade med 75 r:dr b:co om året.
Jag får således för min del tillstyrka bifall till StatsUtsk:s betänk.
Jag skulle instämt med Hr von Hartmansdorff om nyttan af den väckta motionen, om Sverige ägde sådana statspapper, som Frankrike, hvilka kunde utan risk för ifrågavar. ändamål användas, men våra statspapper äro ännu icke här i Sverige af den beskaffenhet, att man kan gifva dem samma förtroende sorn städja, och det blir dessutom ganska kinkigt, alt skaffa penningar till uppköp af dessa papper, som löpa med mindre ränta än den som går man och man emellan.
Statspapper kunna icke för det afsedda ändamålet användas förr än de komma under samma ränta som den allmänna; så att i det skick som frågan nu befinnes, kan jag icke annat än tillstyrka bifall till Utsk:s betänk.
Frågan omfattar 2:ne förhållanden.
Det ena är borgensförbindelsen för en uppbördsman.
Det andra borgensförbindelsen för en arrendator.
Hvad beträffar surrogerandet af den förra med penningar, vill jag icke bestrida ali det kan möta svårighet för en tjensteman, och att det är lättare för honom att skaffa borgen.
Jag vill således medgifva att Utsk. kan hafva rätt i afseende å den delen.
Hvad äter beträffar den andra delen, nemi. att ålägga en arrendator skyldighet att, i st. f. borgen, lemna säkerhet i en deponerad summa penningar eller såsom Frih.
Cederström nämnt statspapper d. v. s. räntebärande obligationer, hvarå jag längre fram vill fästa särskild uppmärksamhet, sä kan jag icke underlåta att instämma i den af Hr von Hartmansdorff yttrade åsigt.
Vi hafva litet hvar kännedom derom, att ganska många boställen blifva vanvårdade just derföre, tilt de råka i händerna på dåliga arrendatorer, som möjligen kunna skaffa sig ett par borgensmän ehuru föga vederhäftiga, och sedan bostället efter några år är förstördt, sä har vare sig boställsinnchafvaren eller kronan ganska svårt att få ut sin rätt.
Det är icke sällsynt att boställen finnas, som på det viset hafva ganska ofta ombytt sina brukare.
Jag skulle derföre, lika med Hr von Hartmansdorff, tro att ingen skada för staten vore, att laga något mindre arrende blott man vore fullt säker att detsamma utbekomma, samt att fä jorden bättre skött och vårdad, hvilket alltid blefve en följd om den kom i bättre händer.
I allmänhet är del af vigt, att kunna undvika borgensförbindelser och åstadkomma en rask exekution, och dertill vet jag verkligen icke något säkrare sätt, än att hafva panten i handom.
Jag nämnde räntebärande obligationer.
Jag får föra eder, mine Hrr ! till minnes, att i fråga om bankoreglementet, så har man gifvit fullmäktige instruktion att uppköpa sådana obligationer.
När man således har erkänt tillvaron af dessa papper, när man kan använda dem för statsmedel i banken, så vet jag sannerligen icke hvarföre Öen 28 Februari.
710 raan icke kan använda dem såsom säkerhet för ett arrende.
Någon ränteförlust bör genom dessa pappers användning undvikas, och full säkerhet likväl erhållas.
Den förhatliga principen af borgensförbindelser kunde derigenom upphöra.
Med dessa åsigter, instämmer jag i Hr von Hartmansdorffs begäran om återremiss.
Det är visserligen mycket beklagligt, om orter finnas, der kronans egendomar äro på sådant sätt vanvårdade, som den siste värde talaren förmenar.
Mig vill det åtminstone synas, att i sådana orter det ondas förebyggande måtte bero af vederbör.
, hvilka det åligger att vårda kronans egendomar.
Inom rcgitena, åtminstone de indelta, hafva cheferna personligt ansvar för böställsvården, och sedan denna författning vidtogs, har, så vidt mig bekant är, icke boställena blifvit pä det sätt vanvårdade, som den värda talaren anfört; dock bör nämnas, att för utarrenderandet af reg:tenas boställen det stadgande är gällande, att städja får existera och att den myndighet, som besörjer boställenas utarrendering, hellre tager städja än borgen, och att den arrendator, som under i öfrigt lika vilkor vill lemna städja vanligtvis får företräde.
Men sällan anmäler sig någon dertill.
Orsaken torde vara, att hos oss icke ännu bildat sig någon klass af landtbrukare med mindre förmögenhet, som hellre använda sina kapitaler på arrenden än att köpa större egendomar med skuld.
De flesta, som här arrendera mindre jordegendomar, hafva knappast sä stort kapital, att de kunna uppsätta inventarier, ännu mindre lemna städja; och skulle man göra städjan till en ovilkorlig fordran, så befarar jag att man skulle få en stor del af kronans egendomar outarrenderade.
Då redan stadgandet om städja äger gällande kraft, och finnas vid den mängd af boställen, som tillhöra indelta arméen, och då det oaktadt, fastän stadgandet finnes, detsamma icke kan sättas i verkställighet; så hemställer jag huruvida det vore något att vinna med en återremiss för att skaffa samma stadgande i afseende på de få kronoegendomar, för hvilka det icke redan äger rum.
Det är egentligen två skäl som af Gr.
Cronhjelm blifvit anförde för bifall till betänk.
Det ena skälet skulle nemi. vara, att erfarenheten gifvit vid handen att, då man utbjudit egendomar på arrende med alternativt villkor för spekulanter, alt antingen lemna städja eller alt lenina, borgen, har borgen merendels blifvit lemnad.
Detta har naturligtvis kommit deraf att då det alltid är möjligt att anskaffa borgen, sådan den då må vara, hafva trashankarne, (om jag så får uttrycka mig, efter det ordet blifvit begagnadt förr här på Riddarhuset), vid auktionen framkommit och bjudit största arrendet med erbjudande af borgen derför, utan afseende på om de skulle kunna fullgöra sina förbindelser, och vid sådant förhållande är det ju klart, att den som har penningarne i handom har något att förlora; han har icke velat gå sä högt som de andra.
Det andra skälet som anfördes var att här i landet icke bildat sig någon så beskaffad jordbrukareklass, hvilken med någon kapital-tillgång hellre egnade sig åt att arrendera, än att köpa egendomar med skuld, utan merendels äro arrendena i händerna på personer, som 720 Den 28 Februari. knappast hafva tillräckligt kapital för att uppsätta inventarierna och än mindre till att kunna erlägga någon städja.
Lyckligtvis har jordbruket likväl på sednare tider äfven hos oss blifvit ett yrke för personer, som hafva mera tillgångar.
Jag hoppas och tror, att denna tendens är i tilltagande och jag tror också att om en så beskaffad föreskrift som den här ifrågavar., skulle gå i fullbordan, så skulle man derigenom snarare förmå en jordbrukare med någon kapital-tillgång att använda den på ett arrende, på hvilket han såg sig kunna slå sig ut, i st. f. att man nu på allt sätt befordrar arrendenas höjande, så att ingen person med säkerhet för arrendets utgörande vill emottaga det.
Jag kan icke neka att jag för min del anser att detta vore af särdeles vigt och särdeles värde, synnerligen sedan vi numera äga räntebärande obligationer, som göra att man kan lemna panten utan att räntan går förlorad.
Cronhjelm har den erfarenheten i sin ort, att inga boställen blifvit vanvårdade, kan icke annat än glädja mig, emedan jag är fosterlandsvän och således fägnar mig, att om det icke sker i min ort, det likväl är förhållandet i en annan.
Jag nödgas likväl försäkra Grefven, och det kan vitsordas af en min granne här på bänken, att det i min ort verkligen har tillgått så som jag nämnt oaktadt Kalmare reg: tes chef och boställs-direktion har gjort sig all möjlig möda att hindra det.
Det har icke stått i deras förmåga att förekomma skogarnes uthuggande och egendomens förstöring.
Hr Wästfelt, Nils: Gr.
Cronhjelm har såsom mig synes ganska riktigt framställt frågan, men Frih.
Raab har alldeles missförstått hans mening.
Efter min uppfattning har Gr.
Cronhjelm menat, att en mindre kapitalist möjligen kan hafva ett tillräckligt kapital för att uppsätta inventarier och bekosta skötseln af ett arrende, men icke derföre förmå att derutöfver erlägga någon städja, och då hemställer jag till Frih.
Raab om det vore önskvärdt, att han nödgades gifva ifrån sig detta lilla kapital till städja, samt huru han då skulle kunna sköta arrendet och fullgöra sina förbindelser till kronan.
Mandagen den 2 April. 1'leumn kl. ^ 11 förmiddagcm Justerades följande.
Utdrag af Protokollet hällit i Höglsss.
Ridderffapets och Adelns visnum den 31.
MarS 1810. - S. D. Efter derom gjord anmälan af Friherre Ls<j6r8tröm, Ruäolf, beslöt Högloff.
Ridderffapet och Adeln, att till den medaille.samtclige Riksständen bestulit att läta flä öfwer den lyckligen utförda Regementsförändringen, omkostnaden af Riksens StanderBanque ffulle bcstäs; i hwilket beflut de öfrige Respective Ständen skulle wänligen inbjudas att stg förena.
Utdrag af Protocollet, hället i Högloff.
Ridderffapcts och Adelns klenum den 31 Mars 1810.
S. D. Föredrogs och bifölls LagUtfkottets den 29 Mars pä bordet lagda betänkande i anledning af Kongl. Majis till Riksens Ständer i Räder framställde proposition, angående erindran Lill allmänheten sm hwad tvid Boupteckningar iagtta, §as bält.
Hwarom de öfrige Respective Ständen genom utdrag af Protocollet wänligen ffulle underrättas.
Ut Ridd. sch Ad. Prst. 6 te Band. 2 dra afd. iT»:» i.
2 Den 2 Aprik.
Utdrag af Protocollet, hället i Högloft. NidderffapetS och Adelns Plenum Len 81 Mars 1810.
S. D. Föredrogs ä n»o och afflogs Allmänna Beswärs - och LeconomiäUtskottets den 14 Mars pä bordet lagda Betänkande, rörande upphäfwande af det uti Kongl. Lrefwct till KammarCollegium den 26 Januari» 1808 gifna stadgande, hwarigenom hwarje rättsökande part, utlberörde Collegium blifwit älagt, akt inuan hans beswär, förklaring eller ansökning derstädes emottages, till bemälte Kongl.
Collega Cantz!» erlägga en afgift af 16 st. b-co; hwarienne Högloft.
Nidderffapet och Adeln beflöt att desta sä kallade instnuationk-penningars erläggande till nästa Riksdag skulle fortfara.
Och skulle de öfrige Respective Ständen genom Utdrag af Protocollet härom »vänligen underrättas.
Ridderskapets och Adelns plenum den 81 Mars 1810 S. D. Föredrogs ä npo och bifölls Allmänna Beswärs - och OeconomiäUtskottets den 2g Mars pä bordet lagda Betänkande, angäcnde nödwändigheten af uägon anstalt till »vinnande af en säker statistist kännedom om Landets närwarande ställning; hwilket genom Utdrag af Protocollet de öfrige Respetive Eländen wanligen stulle meddelas.
Utdrag as Protocollet, hället i Högloft.
Ridderskapets och Adelns xlsnum den Zl Marö 1810.
S- D. Föredrogs ä npo Allmänna Beswärs, och OeconoiniäUtstottcts den 2g Mars pä bordet laggdn Betänkande, rörande Landhandelns ftigiftvandr; och ,brflöt Den 2 Aprik. 3 beflöt Högloft.
Nidderssapet och Adeln akt till berörde Utskotts Berednings, i bet hufwudsakliga af Utstottet gillade Förslag, till alla delar lemna sitt bifall; Och skulle de öfrige Respective Ständen genom Utdrag af Protocollet härom wänligen unoerrättas.
Uplästes ett ifrän Allmänna Veswars-och Oeconomiälltffottet ingifwet sä lydande.
Utdrag af Protocollet, hällit l Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Beswärs - oF OeconomiäUtstott den 1 April 1810. S. D.
Föredrogs de ifrän Respectioe Ständen ankomne sivar pä Utskottets den 10 Mars afgifnc Betänkande, angående Markcgängs sättningen, hwaraf inhämtades, att denna fräga, likwäl endast i afseende pä tiden för tarorncs upprättande, i anledning af förekomne anmärkningar, blifwit ifräil Högloft.
Ridderstapet och Adeln samt Hederwärda BondeStändet Lterförwist, men att deremot Högwördlge PresteStändet och Wälloft.
BorgareStändet bifallit Betänkandet.
Dä Utskottet pä denna grund na äter tog detta ämne under pröfning, kunde
Utskottet icke undgå att fästa ett rättwist afseende derwid, att anmärkningarna emot den tid för Markcgängs taxornes upprättande, son, Utskottet föreslagit, blifwit gsorde hos de twenne Ständ hwilka denna sak närmast och egentligen rörde och hwilkas fördel eller skada derwid lättast kun.
Le komma i fräga.
I anledning häraf ansäg Utskottet, hwars böjelse det alltid warit att foga sig efter Riksens Högloft.
Ständers önskningar, sig wara pligtigt att frängä sitt förra yttrande, hwarigcnom tiden för Markcgängs sätt ' nin - Der» 2 April. rstngcn, blifwit projecterad till den 5 Januari,, och i stället pä de stal i anmarkningarne finnes och NilsdagsMannen 'Wv ^nx i synnerhet ausört, wördsammcligcn tillstyris», ati MarkcgZngs-taxorne hädanefter böra omkring den rr December, och sist innom d-nna tid, wara upprättade.
Utstvtter trodde att kungörandet af de utsatte priserne frän denna tid till den 21 December lätteligen bör kunna wevställas och säledes den säkerhet tvid Lfwerenskommelfer eucmellan Räntetagarne och Räntegifware, som dermed äsyftaö, fullkomligen winnås. Hwilket Riksens Höglofl.
Ständer egen pröfning Vördsammeligen ftulle underställas. lix prnkocollc» D. I. dsetrel.
Föredrogs c nyo RiddorehusUtffottets den 29 Marö pä bardet lagda Memorial, i anledning af Friherre
Os» klei-ströms, Uullolft hemställan om en särskild belöning för HofJägmästaren von Qreiff, i afseende pä hans uppförande wid den sist timade lyckliga Regcments-förändringen, Friherre klsvnerbeim, I srs t^uzust, anmälte attHofMarffalken m. m.
Herr Lilkverspsrre anmodat honom, att pä hans wägnar vid detta tillfälle uppläsa följande anförande: Uti hwad NiddorhusUtffottet tillstyrkt om företrädes" ratt till underhäll säsom Cadet eller Stipendiat för en af Herr HofJägmästaren och Riddaren von O-eiSs manliga Bröst-Arfw ingar, som ock uti en Ledamots af samma Utskott <arskilta lemsiällan om delaktighet i Adelige Jungfru-Stiftet för Herr HofJägmästarens Twenne Döttrar^ instämmer jag till alla delar.
Men Dm 2 April.
5 Men dä Ridderffapet och Adeln pä sädant satt emot Herr HofIägmästaren von Ore-lk wisat den wälwilja som densamma för desi enstilta del kunnat ästadkommk, tager jag mig anledning» sa wäl af sielfwa saken, som ock af Ridd-rhusUtffottets yttrande:
"Att Herr HofIagmästa» "rens utmärkta fortsenfter emot Aosterlandet, synas pä"kalla icke ensamt Högloft.
Ridderstapers och Adelns ev"känfla och tacksamhet:" att hemställa, huruwida icke Herr von vreill^ utmärkta och behjerradc redighet, gäfwo Fosterlandets nu församlade Repn-sentanter anledning, att anse honom säsom ett »värdigt föreMäl för deras gemensamma erkänsla.
Det är wisterligen ä ena sidan att förmoda, att för detta Konungens forlöf att undankomma icke werkat någon förändring i den stallning Allmänna Salerne redan tagit:
Ä den andra sidan lar man dock ej kunna neka, att ett tidigt förekommande af detta Försök afböit uppträde»»; hwilkas följder nu efterät swärligen kunna beräknas; Och dä
Herr von 6reill war den förste som »ned en behjertad rädighet, med ögonflcnligt blottställande afsin person, förkortade för detta Konungens försök, uppkommer och deri, genom en förtjenst af särskild beskaffenhet, hwilken honom ej kan förnekas.
Af fädane skäl hemställer jag till Högloft.
Ridderffapets och Adelns uplysta bepröfwande, huruwida icke för Riksens Högloft.
Ständer kunde wara anledning att hos Hans Kongl. Majit i underdånighet anmäla Herr von att med dest utmärkta Nädiga ätanke wara bewärdigad.
Stockolm den 2 April igro.
Is »o ldsrz Lllkvcczpsrre., General-Adjutant och Hofmarffalk etc.
Herr 6 Den 2 April.
Herr Grefwen och Landtmarskalken gjorde derefter proposition till bifall a sä wäl Niddarehus Utstottets Memorial, som det dcrwid bifogade särffilta yttrande af Herr Wsbrenllorll, Lsri, hwilken med Ja beswarades; hwarcfter Herr Landtmarstalkcn ytterligare proponerade att Herr Sillvsrspsorez dictamen mätte med de öfrige Ständen fä communiceraö, och dcsie »vänligen inbjudas, att r den der- föreflagne underdäniga anmälan sig med Högloft.
Ricdcrstapet och Adeln förena:
Uplästes ett ifrån StadsUtskottet lngifwet sä lydande: Wördsamt
Uti ett meddeldt Transumt af Protocollct, hällit Uti Högloft.
Ridderstapets och Adelns Ulenum den 2 sistledne Martii, har Herr Friherre ^ollsn Willielm Oilfencrsnt^ hemställt, att Terminen till Läns upptagande uppä RiksgäldsContoircts Obligationer, siällde pä 6 är med 5 procents ränta, icke mätte inskränkas innom den för AnnutetsLänen föreflagne tid af Sex wcckor utan fä fortfara intill desi att den behöflige Summan af Fyra Millioner Riksdaler ärhällits genom begge Läne-sätten, emedan ett annat förhällande skulle wara stridande ej mindre emot Statsutskottets intention, an Riksens Högloft.
Ständers derpä grundade Beslut.
StadsUtskottet fär i anledning häraf Högloft.
Ridder, skåpet och Adeln wördsammeligentillkännagifwa, att hwad angär de af StadsUtstottet föreflagne samt af Riksens Högloft.
Ständer bifallne 2:ne sätt, till Inrikes Läns uptagande, dels pä Annuitctcr, och dels uppä RiksgäldsContoirkts Obligationer, ställde pä 6 är^och med 5 procents ärligt interesie; Sä har, uppä de stjäl Utstottets förra Betänkandcn härom innehälla, Utskottet an - Dm 2 April. 7 sett desse
Län, säsom »varande af en särskild beskaffenhet, böra insk änkas innom den anteckningstid, som Utskottet -föreslagit; men hwarcmot
Statsutskottet ansett nägot hinder icke möta för Herrar Fnllmägtige i Riksgäldskontor ieret, att esler omstandighcterne, pä satt förut ffjedt, up« taga de Län, Contoiret för sin enffllda rörelse behöftver, äf-ven efter den tid af Sex weckor, som för ofwannämde 2:ne särftitta nu förcflagne Länesätt ar utsatt, och hwar, om föreskrift uti det för RiksgältsContoiret, föreslagne Reglemente ar infört.
Stockholm den i April i8ro.
Nidderstapcts och Adelns Ledamöters magnar Lines Elemin A. Pä Högwördige PrcsteStändets Ledamöters magnar 'rk. äV e i 6 e m a n.
BorgarcStandcts Ledamöters wägnar LIr§. ?r.
Ikotttofk.
Pä Hederwärda BondeSt.ändcrs Ledamöters wägnar ^ o n jonsson. kst. kröäellus.
Lades pä bordet»
Upplästes ett ifrän Statsutskottet inlemrrat sä lydande. WLrdsamt Memorial!
Sedan Statsutskottet nu i alla delar fullandadt den detsamma, enligt Regeringsformens föreskrift, aliggande skyldighet, att utreda och för Riksens Högloft.
Ständer upgifwa StatsWerkets tillstånd , förwaltning och behof - Och, i följe häraf, Utskottet uti Memorial af den 25 ! den.
8 Den 2 Aprik. denna mänad till Riksens Högloss.
Ständer aftemnat de upprättade Persvnclle Stater, jemte den författade Riksstaten och dertill hörande calcnler; Sä har Utskottet icke bordt underläta, att hos Riksens Högloft.
Ständer wördsammeligen anmäla det utmärkta och oförtruten biträde, hwarmed Herr StatsCommisialren och Riddaren V/ictsAren, wid sä wäl Staternes upprättande sorn RiksStatens författande samt upgörande af de mänga dcrwid förefallande widlöftige och grannlaga Calcnler och uträkningar, Utskottet tillhandagätk.
Med kännedom af den werkliga möda och arbete Herr StatsComm-siarien härwid haft osparde, för att bringa dest delär af StatsNcglcringen uti ett med Statsutskottets Förslag och Riksens Högloft.
Ständers darpä sedermera grundade Beslut öfwerensstämmande stick och systematisk ordning:.Och med öfwertpgelse om Riksens Högloft.
Ständers ädla och ömma tänkesätt emot hwarje nitisk, redlig och förtjenstfull Embetsman, har StåtsUtskottet ansett sig icke böra lämna Herr StatsComrnistariens sä medelst ädagalagde oförtrutna bemödande mtan afseende.
Utskottet funnit detta med största anledning förtjena nägon särskild wedergällnittg; Sä får till Riksens Högloft.
Ständer StatSUlstottet mördsamrneligen hemställa, att Riksens Högloft.
Ständer täckas tillägga bemälte Herr StatsCommiffarie en gratification härföre af Ett Tusende Riksdaler Banco och att StatsUtffottct mätte tillätas att anmoda Herrar Fnllmägtige i RiksgaldsContoiret att desie 1000 Rd.
Banco af under händer hafmande medel uppä Ststs, Utskottets disposition anordna och utbetala.
Ständers bifall hcmställes detta wördsammast.
Stockholm ben i April 18L0.
Nidderskapets och Adelns Ledamöters wägnar 6 Ises Elemin Pä Den 2 April.
Pä Hkgwördigs PrcsteStändets Ledambtrrs rvägnar lii.
V/e i ä e m a n.
Pä Wälluff.
VorgareStändcts Ledamoters magnar Larl kr. L. a n ä I) 6 r A. Pä Hcderwarda BondeStändets Ledamöters magnar ^ o n ^ON850 N. Ist. kröäelius.
Lades pä bordet/ Upplästes ett ifrän StatsUtstottet ingifwit sa lydande : Wördsamt Memorial!
Ständer behagat meddela Statsutskottet de förändringar och rättelser som Riksens Högloft.
Ständer funnit godt göra med den af Statsutskottet projecterade StatsReglering , sä har StatsUtffettet i öfwerensstämmelse dermed lant författa en RiksStat öfwer StatsWerkets Inkomster och utgifter, hwilken StatsUtstottet för härhos bifoga tillika med Le i enlighet dermed upprättade och under de faststälde hufwud - titlar upptagne Personelle Stater, hwilkct allt,Riksens Högloft.
Ständer lärer täckas, atc jemte deras undcrdäniga Berättelse angående StatsRegleringen till Kongl. Majit r underdånighet öswer,- lemna med underdänig hemställan, att de samma mätte, sedan Kongl. Maj:t dertill i Räder behagat lemna desi höga sanction, tillsändas Kongl.
StatsCom irct till efterrättelse tvid de i följd deraf skeende utbetalningar.
^ StatsUtstottet bör harwid tillkännagisBa-alt som Rik - Den 2 Äprjk.
Ständer behagat förordna ätssillige tillökningar och förändringar uti den af SkatsUtffottet projecterade StatsNeglering; sä har ock detta gjort en förändring och tillökning un den förut upgifne Stats» Wrisien enligt hwad härhos bilagde calcul öfwer StatsWrrsten efter den npprättade NiksStatsn innehäller, men hwilket dock icke har nägot annat inflytande pä den af StatsUtstottet uppgjorde
FinancePlan än att det endast i samma proportion öker RiksgäldsConloirets utbetalning till StatsWerket, af den inflytande Dewillningen:
Och har StatsUtstottet uti den för Fullmägtige i NiksgäldsContoriet projecterade Instruktion en sädan förändring redan behörigen iakttagit.
Till Riksens Högloss.
Ständer hemställeS bett» tvördsammeligen.
Stockholm den 25 Martil 1810.
Pä Högloss.
Nidderffapets och Adelns Ledamöters wägnar d 1 Le 8 kleming.
Pä Högwördige PresteStändets Ledamöters wägnar 1kr. Weideman.
BorgareStändets Ledamöters wägnar I. 8 c k m i 6 t.
Pä Hederwarda BondeStändets Ledamöters wägnar Jo k.
Lricsgon. ^röäelius.
H - Esk - Den 2 April.
H Lalcul öf- Statg-Bristen efter tzen upprättade RlkoStatett.
Enligt den af StatsUtffottct projecterade StatsRegkering och der öfwer upprättade calculer, utgjorde Stats Bristen — — — 470/6Z3;8.Z.
I anledning af dcrwid gjorde Anmärkningar hafwa Riksens Högloft.
Ständer sedermera bifallit följande tillökningar och förändringar, neml.
Underhälls kostnad för Haga LustSlott och Park som blifwit till Kongl. Majus nådiga disposition i undcrdä, nighct öfwerlemnad — 2,000:
För TelegrafInrättningen i BohusLänfle Skärgarden — 226:3,.
Lönetillökning för äldsta Notarien!
Kongl- StatsContoiret i enlighet ° med hwadhanafälder förut innehaft 2Z: Lön gD -bättringar för UnderOfficerare och Manflap wid HrlogsFlottan i likhet med hwad som blifwit bewiljat UnderOfficerarne och manskap wid Artilleriet och wärfwade Regcmenter — 20,325: Dit» wid Armeens Flottas Escader i Stockh. 4,194:36.
Dito i Götheborg dito 1,763: 36.
Dito i Malmö dito 6oz:z6. 26^2: rs. TifferenceförManftapet wid Mörnerffa Husar Regementet emellan den af StatsUtflottet föreftagne tillökning af r ff och den af Riksens Högloft.
Ständer sedermera bifallne af 1 fl', iz rst. pä man 1,130:35. . ...
Transport 30,314: zi. 470,658- 8- 3- LranSs LL .
Transport Zo,Zi.> '^0,6508:8.';, Den del äf Aftöningen för SjömätniiigsCorpsens Stat, hwilken Stats-Utstottet föreflagit till indragning genast, m.n som nu sedan Riksens Högloft.
Stander be,!utit, att denna Corps bör äter pä
Stat uppföras, * kommer att utgå 6,ogz: Z?. 4.