Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Horn föreslagit det StatsUtsk:s utlåt.
N:o 227 nu skulle till afgörande företagas, men hemställde till Gr.
Horn, huruvida det icke skulle leda lill samma ändamål, om R. o. Ad. beslutade, att häst-vacance-spanmålen från de afsuttna cavalleriregttena borde af StatsUtsk. beräknas i antal tunnor efter de beslut, som R.
M:s skrifvelse och väckta motioner rör:de häst-vacance-afgiflens utgörande, och att detta antal tunnor spanmål sedan beräknades efter 5 r:dr 24 sk. b:co per tunna.
Saken är af så ringa betydenhet, att jag ingalunda skall göra någon svårighet vid den åtgärd, som kan vidtagas; men jag får blott hemställa, om ej orsaken hvarföre betänk.
N:o 227 blef hvilande var den, att det skulle förekomma i sammanhang med den nu förevar, punkten uti betänkandena N:is 226 och 64.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg betänk. jN:o 227 böra föredragas i sammanhang med den nu föredragna punkten.
Hr Rosenblad: Såvida icke R. o. Ad. vid bordlägg ningen af betänk.
JN:o 227 beslöt att det skulle företagas i sammanhang med förevar, betänk., hemställer jag, om det är rätt att afbryta föredragningen af ett betänkande för att företaga ett annat.
I saken kunde det vara likgiltigt; men måhända öro flere af R. o. Ad:s ledamöter, lika med mig, nu icke försedde med utlåt.
A':o 227; och jag hemställer derföre, om det gör något till saken, att vi efteråt besluta lSa Den 8 Augusti e. m. öfver detta betänk., enär det icke torde betyda något, om vi beräkna femtio tunnor för mycket eller för litet.
Jag anhåller, att Hr Ridd.Secretm ville upplysa, huruvida vid bordläggningen andra gången det beslöts, att betänk.
N:o 227 skulle förekomma i sammanhang med 17 punkten uti betänk.
N:o 227 endast blifvit, på tvänne ledamöters begäran, ånyo lagdt på bordet den 1 Augusti.
Jag har blott velat upplysa Hr Rosenblad derom, att den som har betänk.
N:o 226, äfven har betänk.
N:o 227, emedan de begge finnas uti eli häfte.
För att häfva de scrupler, som uppstått hos Hr Rosenblad, vid företagande af betänk.
N:o 227, nu i sammanhang med den i7:de punkten af betänk.
N:o 226, föreslår jag, att denna i7:de punkt måtte hvila, för att förekomma i sammanhang med betänk.
Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg StatsUtsk:s utlåt.
N:o 227 nu böra föredragas.
Hr Frih. o. Landtm, förklarade, det han trott sig finna, att nej öfverrösta! ja.
Hr Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla det framställda förslaget, att den nu föredragna i7:de punkten borde hvila tills utlåt.
N:o 227 föredroges.
Ad. att cavallcri-regllenas häst-vacance-spanmål beräknas efter det värde af 5 r:dr 24 sk. b:co per tunna, som R. o. Ad. i allmänhet beslutat för beräkningen af spanmålen under inkomsttitlarna, och till det belopp i tunnor spanmål, som StatsUtsk. får uppdrag att utföra i öfverensstämmelse med de beslut, som R.
St. fatta i afseende på häst-vacance-spanroålens utgörande. t8:de punkten.
Ständiga rote-vacance-afgifter vid Skånska infanteri-regrtena.
Den uti denna punkt upptagna spanmål skulle, enl.
Utsk:s förslag, upptagas lill 2310 tunnor, och, i öfverensstämmelse med R. o. Ad:s förut fattade beslut, beräknas efter 5 r:dr 24 sk. b:co per tunna. ig:de punkten.
Tillfälliga rote-vacanceoch mötes-afgifter.
Bifölls. 2 o: d e punkten.
Knekte -rote fr i h e ts-inedel.
Innan R. o. Ad. skrider till be - Den 8 Augusti c. ra. i83 slut i denna punkt, anhåller jag att få fästa uppmärksamheten vid några, som mig synes, betänkligheter vid fastställande af detta StatsUtsk:s förslag.
Jag tager mig friheten föreslå Huset att låta denna punkt hvila, intill dess beslut blifvit fattadt angtde de motioner, som i samma ämne blifvit väckta.
Jag anhåller derom på den grund, att så väl förra Ständers som Utskts förslag hvilar på en oriktighet och på ett förbiseende af 1810 års beslut, angtde extra 10- teringen, hvilket utgör grundvalen för R.
St:s tillgöranden i afseende å roteringsverket.
Jag grundar mitt omdöme rörtde det oriktiga i Utsk:s förslag derpå, att, efter 1810 års beslut, all i Riket varande oroterad jord, af hvad natur och beskaffenhet som helst, endast skulle extra-roteras.
Jag grundar min åsigt derpå, att detta stadgande blifvit af R.
M. på det högtidligaste bekräftadt, genom instructionen för soldatroteringen af den 5 Febr. 181 i, utur hvilken jag anhåller att få fästa Husets uppmärksamhet på åtskilliga stadganden, hvilka synas vara uti en alltför öppen strid emot den sednare vidtagna åtgärden, alt lill ordinarie-, i stället för extra-knekteliåll, rotera förut oroterad jord; och är det af sådana skäl jag önskade få denna punkt hvilande, intill dess närmare utredt blifvit huruvida man icke kunde återkomma till det primitiva af R.
St. fattade beslut vid 1810 års riksdag i detta hänseende.
Frih. Cederström, Jacob: Gr. Anckarsvärds uppgift angtde R.
St:s beslut vid 1810 års riksdag är ganska riktig, ty R.
St. beslöto då, att all oroterad jord skulle med extra1 otering beläggas.
St. hafva sedermera vid i8a3 års riksdag beslutat, ali utrönas skulle hvilken af den med extrarolering belagda jorden vore af natur att kunna bära ordin.- rotering.
Den roterings-förändring, som på grund deraf utaf 1826 års roterings-commission blef verkställd, klandrades vid 1828 års riksdag, emedan Sländerne icke hade, enl. 80 §:n Reg.F:n, gemensamt med Konungen beslutat om verkställighet af den ordin.-roteringen, ehuru Sländerne vid 1823 års riksdag framställt begäran att tillses skulle hvilken del af den med extra-rotering belagda jorden efter sin natur vore ordin.-roteringsskyldig såsom jag nyss nämnt; men vid 1828 års riksdag beslöto Ständerne, att sådan jord, som enl. sin natur borde draga ordin.rotel ing, skulle dermed beläggas, och vid i834 års riksdag var K.
M:s inslruction, som sedermera blifvit följd vid extra-roteringens öfverflyttande till ordin.-roleringssky Idighet, känd.
I dessa roteringar hafva jemkningar ägt rum, som icke ännu hunnit helt. och hållet afslutas, men hvilka dock till största delen äro afgjorda.
Af denna upplysning behagade Gr.
Anckarsvärd finna, att frågan så väl uti dess första upprinnelse vid 1809 års riksdag, som sedermera vid 1828 och 1834 åfens riksdagar, blifvit behandlad i öfverensstämmelse med grund - iS4 Den 8 Augusti e. m. lagen, och att instruetionen är på R.
St:s begäran af Konungen utfärdad.
Den rote-vacance-afgift, som här är i fråga, har motionären sökt att få till bevillning öfverflyttad, i stället för att, enl. ett föregtde Ständers beslut, utgå efter markegång.
Olägenheten af att i hela rotar sammanslå dem, som äro för långt från hvarandra aflägsna, torde icke behöfva bevisas.
Den som sådant önskar, kan erhålla närmare underrättelse härom hos Krigs- och Kammar-collegierna, hvilka till största delen fulländat dessa mål.
Jag begär bifall till Utskrs betänk, i denna punkt.
Det är verkligen med ledsnad jag nödgas erkänna, att Frih.
Cederström har rätt i sina uppgifter.
Jag säger med ledsnad, ty dessa uppgifter innehålla verkligen ett bestämdt bevis på att R.
St., uti deras lagstiftning med Konungen röride roterings-verket, frångått indelningsverkets hufvudgrunder.
Jag anser nemi, bestämdt gifvet, att dessa nya rotar borde förstärka det gamla rotehåilet inom Riket; men då nu R.
St. och K. M., på sätt grundlagen stadgar, och således i laglig väg, fattat andra beslut, så nödgas jag äfven anse dessa beslut vara af den egenskap, att de icke kunna rubbas, utan att en total rubbning i hela roteringsverket i och med detsamma föregår.
Af samma skäl har StatsUtsk. förkastat de motioner, som blifvit väckta i syftning att återbringa rote-vacance-afgiften till bevillningen, och af samma skäl tillstyrker jag bifall till StatsUtsk:s betänk. i denna punkt.
Horn har i slutet af sitt yttrande erkänt, att K. M. och R.
St. hafva i öfverensstämmelse med grundlagen uti frågan beslutat; men enl. hvad han nämnde uti början af sitt yttrande, skulle man kunna förmoda, att de frångått indelningsverkets hufvudgrunder, och att sådant icke skall vara lagligt. 8o§:nReg.-
F:n är likväl i detta hänseende fullkomligen tydlig, enl. hvilken ändring uti förevar, fall icke får ske utan Konungens och Ständernes sammanstämmande beslut; men då begge Statsmakterne äro ense om förändringen, så är beslutet derom också lagligt.
Efter jag har ordet, anhåller jag att få tillägga, i afseende på hvad samme värde talare yttrat derom, alt den oroterade jorden borde komma den roterade jorden lill lindring, att sådant ingenstädes finnes uti Svenska författningar föreskrifvet uti hufvudgrunderna för indelningsverket, utom hvad angår provinserna Westerbotten och Jemtland, för hvilka det är bestämdt stadgadt; men uti alla öfriga provinser är voteringen redan afslutad.
Frih. von K rasm er, Robert:
Jag har endast velat vitsorda Frih. CederstrÖms uppgift.
Enligt K. brefvet den 12 Dec. i B33 har sådan roteringsjemkning ägt rum inom Upland, hvilken vunnit K. M:s stadfästelse.
Hr Den 8 Augusti e. ra. i85 Hr von Hartmansdorff:
Jag anhåller, alt Hr Ridd.- Secretrn måtte upplysa, om icke StatsUtsk:s betänk.
K. blifvit af R. o. Ad. bifallet, och att jag derefter finge fortfara.
Se c r e t. tillkännagaf, alt StalsUtskts utlåt.
K. blifvit af R. o. Ad. bifallet den 22 sisth Maj.
Rubriken å delta betänk, är följande: ”Utlåtande ang:de beräkningen af vacance-af”giften för orolerad jord, samt framställning om dess återförande lill bevillning.”
Detta betänk, angår således just den finga, uti hvilken, om jag förstod Gr.
Anckarsvärd rätt, lian ville att vi skulle afvakta beslut.
Detta är redan fattadt inom detta Stånd och innehöll att någon åtgärd i ämnet å R.
St:s sida, åtminstone för närvar., icke kunde vidtagas.
Saken har således inom oss förfallit.
Jag vågar derföre anhålla, att Hr Frih. o.
Landtm, täcktes föreslå Ståndet att vidblifva sitt förut fattade beslut och i öfverensstämmelse dermed bifalla StatsUtsk:s framställning uti dess båda betänkrn ang:de denna punkt.
Hvad StatsUtsk. uti utlåttna N:is 64 och 226 i afseende på knekte-rotefrihetsmedlen föreslagit, blef af R. o. Ad. bifallet.
Beträffande frågan om framställande till R. o. Ad. af någon propos., att Ståndet mätte vidblifva sitt i afseende på utlåt.
K. fattade beslut, så förklarade Hr Landtm, sig sakna någon anledn. dertill, då StatsUtsk., i det sednare betänk., icke föreslagit någon förändring i sitt förra tillstyrkande. 21:.sta punkten.
Båtsmans-afgiften.
Krut- och saltpeter- försäljnings -medel.
Cont roll-stäm pel- medel.
Dessa tre punkter bi föl los. 24-"de punkten.
Nummerlotteri-medel.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade gilla StatsUtsk:s yttrande i 24:de punkten.
Ad:s bifall kan väl icke vara annat än villkorligt: d. v. s., att R. o. Ad. bifaller StatsUtskrs tillstyrkan *i denna punkt, såvida K.
Nummerlotteriet kommer att upphöra.
Då Hr Landtm, förnyade sin nyss framställda propos,, blef den af R. o. Ad. bifallen. 2 5: te punkten.
Bak- och lots-medel.
Den grundsats som vid sisth ellar 11 H. 24 i86
Den 8 Augusti e. m. ock vid 1829 års riksdag stadgades, alt beräkna båk- och lotsmedlen till deras ändamål, var både riklig och vigtig, då man afser det betydliga inflytandet deraf för sjöfarande; men för att complettera denna anstalt, borde man taga i betraktande alt det finnes en inkomst, som icke ingår uti dessa medel, nemi. de Danska s. k. fyringsmedlen 3,5oo r:dr Hamb. b:co eller 9,333 r:dr 16 sk.
Svenskt b:co, hvilka lämpligen torde böra användas för samma ändamål som båk- och lotsmedlen, derå jag anhåller om Ur Frih. o. Landtnäs proposition.
I anledn. af hvad ITr Rosenblad behagat yttra, får jag äran upplysa, att de ifrågavar. fyringsmedlen äro beräknade för amortering af ett till båkbyggnad upptaget lån, och att följaktligen det beslut, som den värde talaren tillstyrkt, ingalunda är af nöden.
Om förhållandet så varit hittills, hvilket jag icke kan upplysa, enär jag icke har 1835 års stat lill hands; så mätte det åtminstone icke varit StatsUtsk:s afsigt för framtiden, enär 2Ö:te punkten innehåller: ^'Ersättningar, hvarunder jemväl inberäknas de
''Danska fyringsmedlen 3,5oo r:dr Hamb. b:co eller 9,333 "r:dr 16 sk.
Svenskt b:co, upptagas till oförändradt belopp ”af 25,000 r:dr,” och de således icke kunnat vara inberäknade uti föreg:de 2.5:te punkt, hvarest fråga är om båk- och lotsmedel.
Emedlertid anser jag de
Danska fyringsmedlen rätteligen böra hänföras till båk- och lotsmedel, och förnyar derföre min anhållan om propos. derå.
Jag tror verkligen, att det icke behöfves, emedan medlen i alla fall komma alt användas till bakar, som äro under byggnad och till amortering af dertill Upptagna lån; och jag finner således icke hvartill ett sådant beslut skall tjena.
Landtm, hemställde till Ilr Rosenblad, om icke den nu väckta frågan egentligen hörde till 4;de hufvudtiteln och borde komma i beräkning, då R. o. Ad. pröfvar utgifterna under nämnda liufvudtitel, samt nu uppskjutas, då blott fråga vore om att pröfva beräkningen af inkomsterna, och då StatsUtsk. i det nu föredragna utlåt, i afseende på de 60,000 r:drna i lots- och båkmedel icke föreslagit något rör:de utgifterna, utan endast såsom en underrättelse för Stånden i betänk.
N:o 64 intagit hvad Utsk. i afseende på användandet af dessa medel skall föreslå.
Då Chefen för Sjöförvaltningen he strid! mitt tillstyrkande, så afstår jag ifrån mitt påstående, ehuru jag såsom ledamot af K.
Commerce-collrm kunde äga anledn. att anse den ökade tillgången behöflig.
Den 8 Augusti e. m. StatsUtsk:s förslag i 25:te punkten blef derefter af R. o. Ad. bifallet. 26:1 e punkten.
Ersättningar. 27 :d e punkten.
Q bse r v a t i o n s-m ed el. 28:de punkten.
Extra medel och uppbörder. 2 9: de punkten.
Intressemedel.
Dessa 4 punkter biföllos.
E x t r a - o r d i n a r i e - i n k o m s t e r.
Som de extra-ordin.-inkomsterna , bestående af sjötullsmedlen, salu-accisen af städerna, postmedlen m. fl., höra till hetänk:n från Bevilln.Utsk., hvilka ännu icke äro afgjorda; och då de uti detta uppgifna summor å extra-inkomsterna följaktligen endast äro att anse såsom Stånden till kännedom meddelade, så kunna de icke heller för närvar, blifva föremål för öfverläggning.
Jag instämmer med Hr von Hart mansdorff så mycket hellre, som jag i afseende på salu-accisen gjort anmärkn:r, gående derpå ut, att handeln med victualievaror i städerna, nemi. kött, bröd, dricka m. m., måtte blifva fullkomligen fri; ty om R. o, Ad. nu fattade beslut om saluaccisens bibehållande såsom statsinkomst, så skulle ett sådant beslut kunna lägga hinder i vägen för att besluta den fria handeln, som jag yrkat, då betänk, derom förekommer.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att på de i StatsUtskts ut!åt:n N:is 64 och 226 anförda grunder, och i öfverensstämmelse med hvad Hr von Hartmansdorff och Frih.
Cederström anfört, R. o. Ad. torde finna, att hvad Utsk. i afseende på de extra-ordin.-inkomsternas beräkning yttrat icke för det närvar, erfordrade någon åtgärd af R. o. Ad.
Det nu fattade beslutet kan icke angå andra delar af de extra-ordin.-inkomsterna, än dem, som äro af bevilln.natur; men här finnas andra under namn af restantier, hvilka torde, oberoende af de ifrågaslällda förhållandena, nu kunna af R. o. Ad. bedömmas.
Prestantiema måtte icke kunna bestämmas till något visst belopp, enär de äro olika hvarje år.
Förhållandet är visserligen med re stantierna såsom med alla andra inkomster af denna art, att de äro obestämda, och att man icke kan förutsäga hvad belopp de komma att utgöra; men de kunna likväl ungefärligen beräknas, och så har hittills vid rjksstalens uppgörande skett, hvarföre man äfven nu kan göra det.
Orsaken hvarföre restantier jemväl upptagas är den, att man derigenom kan få se hvad ungefärliga inkomst-summan utgör.
De be - i gS D t n 8 A u g u s t i e. m. laknäs endast i rundt tal, hvarföre man också, i stället för hvad StatsUtsk. föreslagit, torde kunna beräkna dem, på sätt K. JVL proponerat, till itg,25o r:dr.
Att restantierna influtit i räken skaperna under sina olilia titlar, följer af sig sjelf, såsom i öfverensstämmelse med formulären till räkenskaperna, och derigenom visas ock i hvilken ordning dessa restantier blifvit redovisade; men att de behöfva bestämmas till siffran kan jag så mycket mindre inse, som denna siffra aldrig kan blifva sann.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, alt då restantie-beloppet uppkomme så väl af restantierna på de ordinarie statsinkomsterna, soin af restantierna på de extra-ordin.-inkomsterna, och R. o. Ad. i afseende på dc extra-ordin.-inkomsterna ännu ej ingått i någon pröfning, samt dertill komme, att restantierna, så väl af dem, som af de ordin.-inkomsterna, hädanefter såsom hittills borde böra begagnas för att jemka beloppet af stats-inkomsternas totalsumma till jemna hundrade- eller tusen-tal, Hr Landtm, hade trott det nu vara för tidigt att lill R. o.
Ad. framställa någon propos. röride restantiernas beräkning, utan hade han ansel t propos:n endast böra innehålla, att Utsk:s yttrande i afseende på restantierna för närvar, icke erfordrade någon åtgärd; hemställandes i öfrigt om R. o. Ad. behagade gilla detta sätt att behandla frågan.
Upplästes StatsUtsk:s memor.
N:o 270, innehållande anmälan af en anledn. till anmärka, emot Konungens vederbör. rådgifvare.
Llr Frill. o. Landtm, förklarade, att denna anledn. till anmärkt], komme, jemlikt 29 fj:n Riksd.Ordn., att till Const.Utsk. remitteras.
Lades på bordet nedannätnnda från Utsk:n inkomna memorial, ut!åt:n och betänkm, nemi. från StatsUtskottet: N:o 25o, i anledn. af återremiss å utlåt.
N:o i44i N:o 2.51, i anledn, af återremiss å utlåt.
N:o 146; N:o 2Ö2, i anledn. af Gr. Mörners, J. A., motion om beviljande af anslag till försök för bestämmande af den bä sta modell för slagkruts-gevär; N:o 203, i anledn. af Hr Dalmans, W. F., motion om beviljande af ett anslag ät Sjömanna-sällskapet, tili befor drande af de med sällskapet afsedda ändamål; N:o 254, i anledn. af väckt motion om nedsättning i arrendet för militie—bostrillet Boda; JN:o 2.55, i anledn. af väckt fråga om upphörande af Skinskattebergs bergslags-privilegier; Deu 8 Augusti «. m. 189 Allm.
N:o 80, i anledn. af väckt motion, alt h usar-reg:tenas uniformer måtte förändras till likhet med dem, som äro fastställda för Skånska .Dragon-reg:tet; N:o 81, i anledt). af väckta motioner, dels om nedsättning i, dels ock örn upphörande af den afgift, som under namn af ’'bro- och quai-afgift” uppbäres för till Stockholm sjöledes inkommande målbara våta varor, äfvensom alt afgälden för införsel af potates, sjövägen dit, icke vidare måtte utgöras; IST:o 82, i anledn. af väckt motion, alt de till kyrkorna anslagna medel, i den mån de icke erfordras för kyrkornas underhåll och öfriga i och för desamma nödiga utgifter, måga användas för undervisningens befrämjande; JNT:o 83, i anledn. af väckta frågor, dels örn K.
Tlieaterns indragning och utarrendering till enskilda, dels om rättighet för enskilda alt anlägga theatrar i hufvudstaden, dels om upphörande af de afgifter, som för representationer i landsorterna erläggas till K.
Theatern, dels ock 0111 den bevillning och de afgifter, sorn enskilde böra, för rättighet att gifva offentliga representationer, utbetala ; N:o 84, i anledn. af väckta motioner om afskaffande af lielfrihets-bref, och förändring i följd deraf i vissa delar af K, förordn. den 22 April 1829, ang:de passhandlingar för fartyg, hvilka segla till utrikes ort.
Hr Frih. o. Landtm, tillkännagaf, att hos honom anmäldt blifvit, att Hr af Forsell, Carl, vald till ledamot i StatsUtsk. under en ledamots ledighet, för det närvar, icke vore i staden och icke snart till staden återkomme; hvarföre Hr Landtm, anmodade Hrr Electorer alt första dag, då icke plenum inträffade, sammanträda för att, jemte valet af den ledamot i Bevilln.Utsk , hvarom förut i dag blifvit nämndt, afven förrätta val af en ledamot alt i Hr af Forsells ställe inträda i StatsUtsk. i stället för en permitterad ledamot.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, att, sedan val af ledamöter uti Hemliga Utskottet nu blifvit verksteldt, R. o. Ad. mätte anmoda Exped.Utsk. att uppsätta förslag till und. skrifvelse till K. M., med tillkännagivande om hvilka ledamöter till nämnda Utsk. blifvit utsedde.
Bifölls. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 10 om aftonen.
Måndagen den 10 Augusti i84o.
Justerades 3 prot.utdr. för denna dag f. m. Gr.
Äfven jag
Lief i början af förra Lördags-plenum begåfvad med ett exemplar af Hr von Hartmansdorffs skrift 0111 Svenska statsverkets tillgångar och behof, och fick tillfälle, sedan jag genomläst det vasendtligaste deraf, på eftermiddagen erfara af discussionens halt, att de i samina skrift yrkade satser tagit behörig skruf, sora man säger.
Flera gånger och isynnerhet när fråga var om mantalspenningarna samt om den s. k. lagmans-och häradshöfdinge-räntan, fann jag mig frestad att erbjuda något motstånd; men då så många andra skickliga talare försökte det förgäfves, då, efter den hyllning författaren nyligen erhållit af Riddarhusets majoritet, hans numera säkrare ton och förnyade segrar vid voteringarna borde öfvertyga en hvar om hvad klockan var slagen, ville jag icke längre med muntliga yttranden i detalj-ämnen inlåta mig i en onödig ordvexling.
Hr von Hartmansdorff ur dessutom nu, sedan han åt en än större offentlighet, genom sin i tryck utgifna skrift, erbjudit sina förut yttrade satser i beskattningsväg med en utförlighet och tillämpning, som icke mera kan missförstås, berättigad att få ett mera öfverlagd! och bestämdt genmäle, än som under en muntlig discussion är möjligt; än mer, om jag i början af riksdagen, af hans för mitt omdöme vidriga satser, föranleddes att betvifla verkligheten af hans så beskaffade öfvertygelse, har jag sedermera ej allena yttrat, utan inom mig stadgat den fasta tro, att han ej ser sakerna annorlunda, än såsom han här drifver dem; och ifrån samma stund jag detta tror, känner jag icke mera någon böjelse att med bitterhet möta honom i debatten.
Striden är derföre icke längre personlig.
Mera djupgående, riktad åt detta samhälles grundvalar, skall den icke afstanna, om än i eti passionerad debatt inom detta rum den ene ledamoten besegrar den andra; nej, efter det program, som förbemälde ihärdige och i ett visst afseende med öfverlägsen skicklighet begåfvade ledare, kungjort, i ett ögonblick då Konungen, oansedt den nya organisationen, icke har någon enda rådgifvare vid sin thron, som icke säges vara stadd på flyttning; då det således är, öppet tillfälle för alla oansvariga rådgifvare att träda fram pä vädjobanan; då, med andra ord, man icke från någon Konungens afgående minister lärer få höra vederläggning af programmet, utan detsamma tydligeu, med afseende på tiden när det framträdde i dagsljuset, varit beräknadt på den under sä - Den 10 Augusti f. m. dana förhållanden pågående ultimata statsregleringen vid denna riksdag, och här redan är vordet kalladt ”förtjenstfull t,” ja troligen kommer att läggas såsom trosartikel till basis för voteringarna; då, säger jag, är det osannolikt, alt striden om dylika beskattningsläior skall slutas förr. än antingen Svenska folket blifvit systematiskt länsadt till sin sista skärf och med detsamma beröfvadt all kraft både till ekonomisk förkofran och politiskt motstånd, eller ock dessa läror blifvit praktiskt vederlagda på ett sätt, att ingen mer offentligen vågar att predika dem.
Det är derföre under ovissheten om utgången af denna strid och dess följder i andra afseenden, och då jag finnér mig nödsakad, åtminstone vid denna riksdag och på detta rum, sträcka gevär för öfvermakten, jag med mera bedröfvelse än harm nu uppträder med några anmärkntr rörtde grundsatsernas halt.
Såsom ”hastverk” torde dessa på tredje dagen framburna anmärkncr än mera förtjena ursägt, än den skrift mot hvilken de äro riktade, och som, ehvad förmåga lill forskning, detaljkännedom och combinationsförmåga den ålägger, jemväl onekligen vittnar derom, att författaren haft tid begrunda, om lians h u f v u d sa t s er, dem lian velat bevisa, äro i sig sjelfva riktiga.
Såsom sådana har jag hos författaren uppfattat följande: *) 1:0 att stora tillgångar ej allena nu finnas, utan framgent kunna påräknas till skattebidrag; 2:0 att föl'fatta ren trott sig kunna bevisa riktigheten af den första satsen,dels genom hänvisning på besparda skattemedel, och dels med en calcul öfver Sveriges folkmängd, i förhållande så väl till hvad den före förlusten af Finland varit, som till Brödrariket Norrige och andra länders befolkning och skattebelopp; i följd hvaraf han för det 3: d j e, utan vidare undersökning, liksom tagit för afgjordt, att lillgångarne borde användas, eller, som han säger, att de ”behof des.”