Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I samråd med trafikanternes deputerade hade ofvanhemälda bolag ansell, att en i öfverensstämmelse med det föist uppgifna alternativa förslaget utförd kanalanläggning, med dertill hörande bassin, komme alt undanrödja de väsentligaste hinder, som för närvarande betungade trafiken, och att denna anläggning kunde verkställas såvida lämpligt statsanslag härtill erhölles.
Derföre hade Direktionen, å bolagets vägnar, i underdånighet anhållit, att för ifrågavarande förelags utlörande, enligt delta förslag, under loppet af 3 är mätte anvisas ett statsanslag al 60,666 R:dr 32 sk.
Banko, i hvilket fäll skillnaden mellan detta belopp och anläggningskostnaden påräknades kunna genom aktieteckning betäckas.
Uti de underdåniga yttranden, som i anledning af den sålunda gjorda ansökningen blifvit algifna, har hufvudsakligen anförts: af Landshöfdinge-Embetet i Wermlands län, alt efter dess tanke skulle en hamnanläggning, verkställd i enlighet med det sednast omförrnälda förslaget, bereda större fördelar för trafiken, än enligt nägoldera af de andra förslagen; men då de dermed förenade kostnaderna syntes åtminstone lör närvarande göra detsamma overkställbar, tillstyrkte Landshöfdinge-Embetet den underdåniga ansökningens bifallande; och af Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader, att, enär, sedan hamnen vid Kanike-näset och pråm-kanalen från denna hamn till Klarelfven anlades, trafiken på Carlstad ansenligen ökats, och då det afstånd af 2,00(1 alnar, sorn vore mellan hamnen samt staden, och å hvilket i början obetydligt alseende gjordes, under den med hvarje år stigande rörelsen befunnits mer och mer känbart, vore det af högsta behof påkalladt. att förbättringar vidtoges genom hamnbassinens utvidgande och densammas dragande närmare intill staden; hvarjemte Styrelsen, sorn förordade det i sådant afseende af bolaget och trafikanternes deputerade antagna förslag, yttrade: att, såvidt Styrelsen, med hänsigt till nuvarande höga pris på inaterialier och dagsverken, kunde bedöma, borde delta förelag kunna ullöras för den beräknade summan eller för högst 150,000 R:dr Banko, samt att i förhållande dertill, del begärda statsbidraget icke syntes vara för högt.
I betraktande af hvad nyssbemälde
Styrelse anfört rörande den ökade trafiken vid Carlstads hamn samt nyttan och behofvet af samma hamns utvidgning, har E. K.
M:f i nåder ölVerlemnat till Rikets Ständers pröfning, huruvida tillgångar till det för meranämnde angelägna ändamål ifrågaställa statsanslag kunde beredas.
Då den under sednare tider i närheten af Carlstad invid Wenern anlagda hamn och upplags-plals numera icke leinnar tillräckligt utrymme, för den högst betydligt ökade trafiken derstädes, och då afståndet mellan denna hamnplats och staden visat sig medföra kännbara olägenheter för sjöfarten till och från nämnde stad, anse Rikets Ständer visserligen anläggningen af en större och ändamälsenligare samt närmare staden belägen hamn vara ett företag, hvars utförande med bidrag af allmänna medel bör understödjas; men sorn den lilliga rörelsen, isynnerhet så snart hamnen erhåller ett annat för densamma vida beqvämligare läge, bör genom inflytande hamoafgifler bereda ansenlig inkomst, hvaraf således torde kunna påräknas erforderlig tillgång för återbetalningen af de till denna hamns anläggning erhållna statsmedel, så hafva Rikets Ständer funnit nu ifrågavarande statsbidrag endast böra beviljas i egenskap af lån med bestämd återbelulnings-skyldighel.
Vidare anse Rikets Ständer, att staden Carlstad, i likhet med 256 Expedilions-Utskotlets Förslag lill un derå.
N.-o 217. andra stapelstäder till hvilkas hamnbyggnader bidrag af allmänna medel vid sednare riksdagar blifvit beviljade, bör, emot åtnjutandet al del för hamnbyggnaden derstädes anvisade statsbidrag och emot rättighet till hamnafgifternas uppbärande, åtaga sig ansvarigheten för och bestyret med verkställigheten och framtida underhållandet af den med detta statsbidrag alsedda hamn- och kanal-anläggning; och hafva således Rikets Ständer, med anledning af den i E. K.
M:ts högslberörde nådiga skrifvelse gjorda framställning om statsbidrag för anläggningen af en hamnbassin invid Carlstad samt en kanal med tillräckliga dimensioner derifrån lill Kanike-näset vid Wenern, beviljat nämnde stad ett län å Ett hundra tusen R:dr R:ml, emot skyldighet ali ullöra della förelag och framgent underhålla sagde hamn- och kanal-byggnad; börande staden derföre ega att uppbära de hamnafgifter, som, enligt gällande, af E. K. M:t fastställd, taxa skola erläggas; och skola i afseende på lånemedlens utbekommande, användande och återbetalning samma stadgande!) tillämpas, som för andra till likartade företag erhållna låneunderstöd vid denna riksdag blifvit meddelade. -4:o Sedan Rikets sednast församlade
Ständer för sluss- och kanal-anläggningar förbi Klarelfvens vattenfall vid Forshaga och Dejefors, beviljat ett lån af 100,000 R:dr bauko, till utbekommande hvaraf dock det bolag, som redan löre sednaste riksdag bildat sig för delta företags utförande, först i slutet af Februari månad år 1856 anmält sg hos Fullmäktige i Riksgäldskontoret, hvarefter hela låne-summan i medlet af nästföljande månad till samma bolags Direktion uianordnades: sä har Direktionen, i Augusti samma år, till E. K.
M.t ingått med underdånig anhållan att, på det bolaget mätte blifva försatt i tillfälle tillvägabringa den för Wermland serdeles vigliga och nyttiga kommunikationsled, lör hvars åstadkommande omlörmälda sluss- och kanal-anläggningar måste löretagns, E. K.
M:t läcktes utaf dä befintliga eller framdeles tillgängliga medel anvisa ett ytterligare stats-bidrag af åtminstone 100,000 R:dr banko, att i egenskap af anslag utan äteibetalnings-skyldighel utgå till dessa anläggningars fullbordande.
Till stöd för den härom gjorda och genom E. K.
M:ts nådiga skrifvelse af den 11 November 1856 Rikets Ständer meddelade anhållan, har ofvanhemälde
Direktion anfört: att kostnaderna för kanal- och sluss-anläggningarne blifvit uti de för flera år sedan uppgjorda och af E. K. M:t. fastställda aibetsplanerna beräknade till 206.283
R:dr lör kanalen och slussarne vid
Dejefors och lill 94,377
R:dr för enahanda arbeten vid Forshaga, eller (ill ett sammanlagdt belopp af 300,660 R:dr bauko; men att, enligt DistriktChefen Majoren Lilliehööks under 1856 års sommar uppgjorda beräkningar öfver den förhöjning i denna summa, som de i sednare tider högt stegrade priserna å dagsverken och materialier föranledde, skulle derutöfver erfordras för arbetena vid Dejefors 42,741 B:dr och vid Forshaga 47,867 R:dr, eller tillsammans 90.608
R:dr banko; hvadan och då, enligt bolagets räkenskaper, de redan nedlagda kostnaderna utgjorde vid Dejefors 12,028 R:dr och vid Forshaga 78,297 R:dr, den återstående kostnaden således skulle uppgå pä förra stället till 236,995
R;dr och på det sednare till 63.947
R:dr, eller för hela förelaget lill 300,942 R.dr banko.
Enär nu bolagets tillgångar, bestående utaf ofvanberörde låne-summa, samt aklie-egarnes lill samma belopp bestämda tillskott, och utgörande alltså sammanräknad!
200,000 R.dr banko, efter afdrag af hvad häraf blifvit utgifvet, blott uppginge lill 109,675 Hulr, skulle 191,268 Hulr, eller, med tillägg af expropriations-kostnaden vid Dejefors, minst 200.0(10
R:dr banko lättas för företagets införande.
Sedan Styrelsen lör allmänna \ äg- och Vattenbyggnader i ämnet blifvit, hörd har E. K.
M:l lunmt lör godt till Rikets Ständer öfverlemna della ärende, pä det alt Rikets Ständer matte komma i tillfälle pröfva, huruvida Ytterligare sä beskaffad! statsbidrag, son) under sednaste riksdag beviljades för ifrågavarande sluss- och kanal-anläggningar, må, i anseende lill de uppgifna omständigheterna, derför anvisas.
Såsom Expedilions-Utskolte/s Forsing till underd, Skrifvelse N:o 217. 257 Såsom Styrelsen för allmänna Väg- och Vattenbyggnader i sitt infordrade underdåniga utlåtande öfver förbemälde
Direktions gjorda ansökning erinrat, har samma
Direktion genom dess ingångna och i Februari månad år 1850, å E. K.
M:ls och Kronans vägnar, antagna kontrakt förbundit sig att, emot uppbärandet af det under sislförflutna riksdag för oftanämnde företags utförande beviljade lån, inom den lista Oktober 1858 fullborda arbetet, enligt derför fastställd plan och kosfnads-förslag, ”utan att anspråk på ytterligare bidrag dertill af allmänna medel må framgent kunna väckas, samt att genom egna tillskott skall utgöras hvad utöfver statsbidraget kan erfordras.”
Mär åberopade kontrakt afslutades och iåne-summan derefter lyltades, hade redan den stegring i arbetslönernas belopp och materialiernas pris inträffat, lill följd hvaraf de arbeten, hvarom kontraktet ingicks, på sätt i den, några månader derefter, till E. K.
M:l ingifna underdåniga ansökningen anmäldes, omöjligen kunde utgöras för den summa, sorn lanns upptagen i del år 1810 af Öfverste Ericsson uppgjorda koslnadsförslaget.
Detta förhållande kan ej heller skäligen hafva varit okändt eller förbisedt af de bruks- och faslighets-egare med flere i denna ort bosatte personer, hvilka underkastade sig nu anförda uttryckliga vilkor för utbekommande af del bidrag utaf allmänna medel, som Rikets Ständer för merberörda företag beviljat.
Rikets Ständer hafva således funnit sig sakna tillfyllestgörande anledning att, oaktadt den förut föreskrifna och uttryckligen åtagna skyldigheten alt utan vidare bidrag af allmänna medel utföra oftanämnde arbetslöretag, nu för detsamma anvisa ett ytterligare bidrag utan återbetalnings-skyldighet å lika summa, som del under år 1856 dertill utbekomna låne-underslödet.
Ehuru således Rikets
Ständer ingalunda bestrida de flera och äfven i allmänt hänseende vigtiga fördelar, som de påbörjade kanal- och sluss-anläggningarne förbi vattenfallen i Klarelfven och den derigenom åstadkomna oafbrutna kommunikationsleden mellan Wenern och södra delen af Elfdals härad skulle medföra ej allenast för de många betydliga bruken och öfriga vattenverken invid och i närheten af Klarelfven, utan äfven för hela befolkningen inom nämnde härad, hafva Rikets Ständer likväl, med afseende å härom förut lättade beslut och nödvändigheten alt de med det allmänna ingångna aftal fullgöras, såvida icke dervid förekommande serskilda omständigheter kunna anses innefatta giltiga skäl till afvikelse frän denna vigtiga grundsats, funnit sig icke böra lemna bifall till det vid denna riksdag sökta statsanslag för nämnde anläggningars fullbordande.
E) Sjö-sänkningor och myr-uldikningar samt andra vatlen-aftappnings- och odlings-förelag. l:o För alt medelst anslag eller lån kunna befrämja utdikningar och aflappningar af sanka trakter och sjöar till beredande af odlingsföretag, har E. K.
M:t, uti propositionen angående statsverkets tillstånd och behof, föreslagit, alt Rikets nu församlade
Ständer måtte afsätta en summa af 100,000 R:dr R:mt årligen, eller för åren 1858, 1859 och 1860 tillsammans 300,000 R:dr, hvaraf fyra femtedelar borde utgå såsom lån.
De vid förflutna riksmöten för dylika företag anvisade medel häfva, på sätt inom alla landsorter, der dessa medel erhållits och för afsedda ändamål blifvit vederbörligen använda erkännes och vitsordas, framkallat och befrämjat verkställigheten af Bill. till B.
Prat. 1856—1858. 10 Sami. 1 Afd. 2 Band. 33 258 Expcditions-Utskottets Förslag till anderd.
N:o 217. en mängd arbetsföretag, hvilkas gagn i både allmänt och enskildt hänseende samt inverkan på den ekonomiska ställningen i sagde orter dagliga erfarenheten bekräftar.
Detta förhållande och de (lerfaldiga förberedande åtgärder, som redan inom rikets flesta provinser blifvit vidtagna i förmodan, alt äfven vid denna riksdag ytterligare tillgångar skola beredas för utförande af andra likartade och för vederbörande menigheter gagnande arbeten, hafva synts utgöra tillräckliga skäl för Rikets Ständer att bevilja oell anvisa den i E. K.
M:ts nådiga proposition föreslagna summa; och hafva Rikets Ständer alltså, för att medelst anslag eller län utaf allmänna medel befrämja utdikningar och aflappningar af sanka trakter och sjöar till beredande af odlings-företag, beviljat och anvisat till E. K.
M:ts disposition en summa af Tre hundra tusen R.dr R:mt, eller 100,000 R:dr för hvart och ett af åren 1858, 1859 oell 1860, samt att utaf dessa medel fyra femtedelar, eller Två hundra fyratio tusen R:dr, må utgå såsom lån och den öfriga femtedelen, eller Sextio tusen R:dr, såsom anslag utan ålerbetalnings-skyidighet. 2:o Hos Rikets Ständer har framställning skett om beviljande af statsbidrag för eli betydligare sjösänknings-förelag inom Östergöthlands län, (ill hvilket förelags utförande ett bolag bildat sig under namn af Tjellmo Sjösänkningsbolag; och har i afseende härå blifvit anfördt, att då kostnaden för ifrågavarande vidsträckta förelag, hvarigenom 3,282 tunnland till stor del af valten fördränkt jord komine ali förvandlas till hördig ängsmark, skulle uppgå till 249,196 R:dr R:mt, vore det i anseende till företagets vigt och omfattning omöjligt för de 57 intressenterne, af hvilka de fleste vore mindre hemmansegare, alt utan betydligare understöd af allmänna medel kunna utföra detsamma, hvadan härtill erfordrades dels ett anslag af 35,000 R:dr R:mt, hvilken summa motsvarade omkring en sjundedel af den beräknade kostnaden, samt dels ett lån å 165,000 R:dr samma mynt, emot de för dylika lån under sednast förlidne riksdagar stadgade betalningsvilkor.
Vid lagen kännedom om nämnde betydliga vattenaftappnings företag hafva Rikets Ständer funnit sig böra instämma uti det af Ghelen i medlersta Väg- och Vattenbyggnads-distriktet Majoren Friherre G. de Geer, efter kostnads-förslagets granskning och godkännande, afgilna yttrande: alt detta företag kommer att medföra stort gagn för en vidsträckt landsort, och att detsamma fördenskull förtjenar alt med bidrag frän det allmännas sida understödjas.
Till följd af denna åsigt hafva Rikets Ständer biträdt den gjorda framställningen om anvisandet af serskilda medel för befordrande af ifrågavarande företags verkställighet, helst det allmänna anslaget för mjrutdikningar och sjösänkningar icke, utan alt de för andra föreslagna dylika företag erforderliga och påräknade medel i alltför betydlig mån skulle medtagas, kunna användas till ett så stort bidrag för detta företag, som någorlunda motsvarar detsammas omfattning och vigt, samt de dermed förenade kostnader.
Dock hafva Rikets
Ständer funnit det föreslagna statsbidraget skäligen böra nedsättas till en summa af 100,000 R:dr R:mt, att såsom län utgå.
Rikets Ständer hafva alltså, för fortsättning och fullbordande af den påbörjade upprensningen af Storån inom Tjellmo Socken i Östergöthland, jemte dermed sammanhängande sjösänknings- och andra vattenaftappningsarheten inom nämnde, äfvensom Krigsbergs socken, beviljat ett serskildt statsbidrag af Ett Hundra Tusen R:dr Runt, alt utgå såsom län mot samma vilkor i afseende på medlens utbekommande, användande och återbetalning, som angående andra dylika statsbidrag blifvit vid denna riksdag stadgade.
Stockholm den 16 Februari 1858. Expeditions-Utskottets Förslag lilI anderd.
Skrifvelse JY:o $18.
259 \:o »18.
Uppläst och godkändi hos Ridd. och Adeln den 12 Febr. 1858.
Preste-slåndct den 15 — — Borgare-ståndet den 16 — — Bonde-ståndet den 16 — — Rikets Silin ders underdåniga Skrifvelse, angående reglering af ulgifterne under Riks-Statens Sjunde Hufvud-Titel.
(Stats-Utsk:s Ulhde N:o 136, 173 och 200, samt Först. Stats-Utsk:ts Mern. N:o 216 och 258.) S. A. K. Uti Riks-Stalens Sjunde Hulvud-Titel, innefattande anslagen för Finans-Departementet, hafva följande förändringar ifrågakommit: l:o Af E. K. M:t är föreslaget, att allöningen för Departewcnts-Chefen måtte, i stället för 10,500 R:dr, som densamma nu utgör, från och med innevarande år utgå nied 15,000 R:dr, hvilket Rikets Ständer bifallit, äfvensom och då denna Departementschef är i saknad af boställe, Rikets Ständer beviljat honom en årlig hjresersättning af 2,000 R:dr. 2;o Uti den för Finans-Departementets Expedition nu utgående anslagssumma, 22,987 R:dr, är af E. K. M:t, på skäl sorn Deparlements-Cbefens vid E. K.
M:ts nådiga proposition om Statsverkets tillstånd och behof bilagde betänkande innehåller, förhöjning äskad med 14,613 R:dr R:mt.
Efter lagen kännedom af den upprättade aflöningsslalen, hafva Rikets Ständer icke funnit något att erinra mot der uppförda allöningsbelopp vidare, än att Rikets Ständer ansett, att, med inskränkning af det ifrågasatta aflöningsbeloppet för kanslisterna från 2,000 R:dr till 1,800
R:dr, summan af lillökningarne för Kanslister och Kopister, utgörande 2,290
R:dr, blifvit ställd lill E. K.
M:ls disposition för befrämjande af ärendenas gång inom dessa tjenstegrader.
260 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 218.
Med iakttagande af denna förändring blifver den erforderliga anslsgs-förhöjningen för ifrågavarande Expedition 14,213 Ridr, med hvilket belopp alltså Rikets Ständer, sorn i öfrigt åberopa hvad uti underdånig skrifvelse den 27 nästlidne Januari är anfördt, angående ifrågnställd förändrad arbetsordning inom de särskilda Afdeluingarne af E. K.
Mits kansli, förhöjt Expeditionens anslagssumma, att utgå på sätt bifogade tabell
Nio 1 närmare utvisar. 3io För Kammar-Kollegium är af E. K.
Mit äskad en anslags-förhöjning från 66,432 Ridr till 106,250 Ridr eller med 30,818 R:dr.
Vid granskning af den i Departements-Cbefens ofvan omförmälda betänkande åberopade nya aflönings-stat för bemälda Kollegium, hafva Rikets Ständer funnit densamma föranleda följande erinringan a) Beträffande Kammar-Råden och deras aflöning, anse Rikets Ständer, lika med E. K.
Mit, bebofvet fordra alt nämnde Ledamöter blifva sex, såsom Instruktionen den 16 Februari 1838 bestämmer, samt att således aflöning nu bör för ett Sjette Kammar-Råd å stat uppföras; och då mot de för desse Ledamöter föreslagne löne-belopp någon anmärkning icke förekommit, hafva dessa, såsom tabellen N:o 2 visar, blifvit bestämde till 5,000 Ridr för de 3ine äldre och till 4,500 Ridr för de 3ine yngre Kammar-Råden.
Härvid hafva emedlertid Rikets Ständer fästat uppmärksamhet å den omständigheten, att redan vid 1840—1841 årens Riksdag till löneförbättring inom
KammarKollegium blifvit anvisade 7,532 Ridr 31 sk. 11 rst. banko, samt att, vid hvarje påföljande Riksdag, Rikets Ständer låtit i stat såsom arfvoden upptaga berörde belopp, hvilket äfvenledes, jemlikt Rikets Ständers underdåniga skrifvelse deri 8 Februari 1845 och Kongl. Brefvet den 13 i samma månad, ingår i beräkningen af pension å Allmänna Indragnings-staten.
Dessa arfvoden, som innefattas i det nu för Kollegium föreslagna totalbeloppet, äro således i sjelfva verket af samma egenskap som vanliga löner, och hafva derföre funnits böra under denna benämning upplagas i Special-Staten samt med den ursprungliga lönen uti en summa sammanföras, pä det icke de summor, som vid denna Riksdag beviljas såsom tillökning för 3me år, må förblandas med förut varande aflönings-förmåner, de der åtföljas af pensionsrält, enligt förfaltningarne.
Id) Då Aktuariens befattning numera icke vore af beskaffenhet alt lenina en person full sysselsättning, bär E. K.
Mit föreslagit indragning af denna tjenst och dervid åtföljande aflöning, 1,480 Ridr, samt öfverflyttning af hans göromål på Registratorn, hvilken skulle i stället för 1,480 Ridr erhålla 2,500 Ridr såsom lön, och lill hvars biträde skulle anställas en Kanslist, med åliggande att fullgöra en del af de Aktuarieu och Registratoren nu tillhörande bestyr; varande lönen för denna upptagen till 1,000
Ridr, jemte ett arfvode af 200 Ridr, eller tillsammans 1,200 Ridr.
Då emellertid denna reglering icke kunde ske förr, än åtminstone endera af bemälde tjenstemän algått och, i sistnämnde fall, den återstående förklarat sig villig alt öfvertaga den lill begge befattningarne utsträckta Ijenslgöringsskyldighet, har E. K. Mit föreslagit, att nuvarande Registrator och Aktuarie, så länge de i dessa befattningar qvarstå och den nya Staten å dem icke tillämpades, måtte (å sig emellan lika fördela den sammanlagda aflöningen, utgörande enligt förslaget, för en Registrator och en Kanslist 3,700 Ridr, med 1,850 Ridr hvardera.
Med bifall lill ofvanberörde förening af Regislralors- och Akluarie-tjenslerna, hafva Rikets Ständer, i likhet med hvad rörande Kanslist-beställningar förut blifvit anfördt, ställt de för nämnde Kanslist äskade 1,200 Ridr till E. K.
Mils nådiga disposition för alt användas lill biträde vid Aktuarie- och Registrators-tjenstens bestridande. c) Beträffande de af E. K.
Mit för sex Kanslister i Kammarkollegii kansli äskade löneförhöjningar, hafva Rikets
Ständer ansett nuvarande inkomsterna vid tjensterna Expeditions-111 sko Hels Förslag tilt underd.
261 böra bibehållas och skillnaden deremellan och 1,000 R:dr för hvardera, eller 2,212 R:dr 50 öre, ställas till E. K.
M:(s disposition för Kunslistgöromälens bestridande inom bemälda kansli. d) Då Advokatfiskal fortfarande behöfde ega lill sitt biträde, utom Kanslisten, en person med uppdrag alt på eget ansvar handlägga vissa ärenden, som nämnde Kanslist icke kunde medhinna jemte sina öfriga åligganden, har E. K.
M:t föreslagit, att ytterligare en kanslist i Advokalfiskals-kontoret måtte å stat uppföras med lön af 2,000 R:dr, och då det ifrågaställa biträdet för Kollegii träget sysselsatta Advokatfiskal funnits behöfligt, har en summa af 2,000 R:dr beviljats såsom arfvode för biträde vid Advokat-fisk als -göromålen. e) Hvad angår den förut varande kanslisten i nämnde kontor, i hvilkens aflöning äskats förhöjning lill 1.000 R:dr, har skillnaden mellan denna summa och den förra aflöningen, eller 155 R:dr, blifvit ställd lill E. K.
M:ls disposition för bestridan de af kanslist-göromålen. j) Af den anledning, att uti Kollegii 3:ne Provins-kontor kammarskrifvarnes antal, 2 i hvarje kontor, mäst, under mer än 14 års lid, förstärkas med dylika tillförordnade tjenstemän, samt erfarenheten visat, alt ärendena, hvaraf flera påkallade vidlyftiga undersökningar i jordeböcker m. m., icke kunde med reda, ordning och skyndsamhet handläggas utan biträde af flere tjenstemän, än för närvarande å stat finnas uppförde, har blifvit hemställd t, att en 3: d j e kammarskrifvare måtte i hvarldera provins-kontoret anställas med 1,000 R:dr i lön för hvarje person; hvilket Rikets Ständer, inseende behofvet af ökadt arbetsbiträde i Provins-kontoren, på det sätt bifallit, att en summa af 3,000 R:dr är ställd lill E. K.
M:ts disposition, för befrämjande af göromålens gång i nämnde kontor. g) Med afseende derå, att de i Kollegii Arkiv-kontor förekommande undersökningars omfång och besvärlighet, jemte mängden af upplysningar, som derstädes af enskilde personer sökas, vare sig för vetenskaplig forskning elier för utredning i förekommande rättegångar, gjorde det angeläget, att, till vinnande både af fullständighet och skyndsamhet i Kontorets utrednings-arbeten, Kamreraren, hvilkens nuvarande biträden, två kammarskrifvare, vore vanligen sysselsatta blott med afskrifning af handlingar, finge jemte sig en tjensteman med nog grundliga insigter och särskild kännedom för att kunna på eget ansvar nöjaktigt verkställa de ofta mödosamma undersökningarne i Arkivets handlingar och i öfrigt dervid biträda Kamreraren samt vid dennes förhinder eller afgång uppehålla tjenslen, har E. K. M:t föreslagit, att en Kammarförvandt i Arkiv-kontoret måtte på stat uppföras, mot indragning af den ena kammarskrifvaretjensten.
Vid pröfning häraf hafva Rikets Ständer bifallit, att ett belopp, motsvarande Kammarförvandts-aflöning, 2,200 R:dr R:mt, ställes till E. K.
M:ls disposition, för befrämjande af göromålens gång inom Arkiv-kontoret, samt all den ena kammarskrifvare-ljensten indrages och innehafvare!! deraf, Kammarskrifvaren C. C.
Strandberg, hvilken under en längre följd af år för sjuklighet haft tjenstledighet, förflyttas ä Allmänna lndragningsstalen med åtnjutande af 765
R:dr årligen, på säll vid regleringen af utgifterna under Riks-Statens 9:de Hufvud-titel kommer att omförmälas.
Då i öfrigt rörande löne-regleringen för Kammar-Kollegium Rikets Ständer icke funnit skäl tili afvikelse från hvad E. K.
M.t i ämnet behagat föreslå, har en summa af 39,818
R:dr blifvit beviljad såsom förhöjning i anslaget för bemälte Kollegium, alt utgå i enlighet med bilagde tabell n:o 2. 4:o (Jti anslaget för Statskontoret, hvarunder lyda Krono-magasinerna och Vågstaterna, är af E. K. M:t äskad en förhöjning af 16,130 R.dr R:mt, i afseende hvarå 262 Expeditions- Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 21S.