Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I öfrigt torde jag, då jag nu har ordet, äfven få fästa Utsk:s uppmärksamhet på obilligheten deraf att på testamenten af så låg summa som 100 r:dr lägga lika hög beskattning, som hittills gällt endast å testamenten på högre summor.
Den, som får ett sådant testamente på 100 r:dr, är vanligtvis i stort behof att bekomma beloppet oafkortadt, och afdraget är naturligtvis känbarare, ju mindre gåfvan är.
Då derjemte testamentsbevakningen alltid är förenad med åtskilliga kostnader, finner jag intet skal att fastställa en grundsats, som hittills icke varit antagen och hvilken jag hoppas, att Utsk, sjelf, vid närmare eftersinnande, skall finna mindre riktig.
I anledn. af hvad den siste talaren invändt emot mitt förslag om bevillnrsafdrag för alla utlånade capitaler, får jag blott erinra, att intet hinder möter att göra särskildt undantag, om man så vill, för sådana capitaler, som äro anslagna ad pios usus; men att gora undantaget generelt för alla capital, som utlånas till lägre ränta än 6 proc., finner jag icke lämpligt.
Bevi|ln:sUtsk:s betänk.
K:o 57 återremitterades.
Fredr., uppläste följande:
Då jag, i anseende till sista pleni ovanligt tidiga afslutande på f. m., icke var tillstädes vid återremissen af det StatsUtskts betänk., som afstyrker upphäfvandet af ett It.
St:s genom förstärkt StatsUtsk. fattade beslut, ang:de anslag till Kungsholms fästningsbyggnad, anhåller jag få till prot. förvarad den mening, att jag anser Utsk:s betänk, väl grundadt och således bifaller detsamma, ehuru jag beklagar, att ifrågavar. anslag, hvars nytta framför de flesta andra jag icke vill motsäga, blifvit af förstärkta StatsUtsk. postponeradt t. ex. anslaget för gevär, hvilket deremot numera af mången, i saken rätt initierad, bedömes såsom ett bland de minst angelägna.
För att emedlertid StatsUtsk. jemväl i sjelfva saken må finna ett ökadt stöd att vidblifva sitt tillstyrkande, tager jag mig friheten fästa Utskis uppmärksamhet vid den reglering af 3:dje hufvudtiteln, sorn genom ett i Statstidningen 38 Den 6 April f. m. införd t K. rescript blifvit för innevar. år förordnad.
Deraf inhemtas bland annat, att Statscont. fått befallning upplysa, "om och hvilka tillgångar inom 3:dje hufvudtiteln kunna förefinnas till betäckande af de brister i nuvar. stater, som genom R.
St:S vägran af tillökning i anslagen dertill uppstått.”
Då nu Regeringen förmodat tillgångar å besparingarna finnas för de af R.
St. anslagna personella tillökningar, så tyckes Rikets Ständer med samma skäl kunna förmoda, att dylika tillgångar kunna bildas för sådana ändamål, hvilka, enligt hvad man nu hörer., icke gälla mindre, än huruvida Svenska flottan skall fredas från att blifva antingen uppbränd eller oförmodadt bortröfvad, ehuru, i parenthes sagdt, Svenska flottan nu i öfver 100 år varit stationerad i Carlskrona, utan att hafva blifvit hvarken uppbränd eiler bortröfvad, oaktadt Kungsholmen ej funnits befästad.
För min enskilda del anser jag åtminstone det skola bevisa en ganska berömlig anda hos Styrelsen, om dylika m. fl. såsom så högst angelägna rubricerade föremål komme att vid utgiftstitlarnas reglering ställas i främsta rummet, och att detta skulle i icke ringa man bidraga att öfvertyga de enfaldiga, hvilka nu ej förmå fatta visheten af Styrelsens hushåilssystein, att de omförmälda föremålen i sjelfva verket äro så angelägna, som de föregifvas vara.
Men så länge Styrelsen handlar i motsatt syftning; så länge man aldrig ser någon besparing, utan snarare alltid tillökning af utgifter för mindre väsendtliga personella ändamål; så länge de angelägnaste utgifterna, såsom till beväripgens exercis och beklädnad samt de nu på en gång så brådstörtande befästningsarbetena å Rikets södra och vestra kuster, ej sällan fin-, nas placerade i sista rummet, så länge torde det ock ursägtas, om enfalden och stockblindheten hos de anslagsbeviljande fortfara.
Jag anhåller, att detta mitt yttrande må fa åtfölja den af R. o. Ad. redan beslutade återremiss till StatsUtsk.
Remitterades till StatsUtsk. i sammanhang med den förut beslutade återremissen af StatsUtskrs utlåt. jN':o 429.
Föredrogs å nyo Constit.Utskts d. 3o sisth Mars på bordet lagda memor. lito 107, i anledn, af återremisserna på inemor.
N:o 84.
Af Utskts utlåt, upplästes t. o. m. första votertspropositionen, Hr Cederschjöld, Pehr Gust.:
Här måste säkerligen ett tryckfel hafva insmugit sig i BondeSt:s anmärkn. vid 2 mom. i 8s § Reg.F. och den derpå grundade votertspropos:n.
"Inkommer till Jt.
Constit.Utsk. Dcn 6 ApriI f. m. 39 "ored något förslag till grundlagsförändring, skall detsamma, ”efter öfverläggning derom i Ståndens plena, först framstäl”till gillande eller ogillande.
Gillas det af samtliga Slån”den, hvile förslaget till antagande eller förkastande vid nä”sta riksdag.
Ogillas det af två eller flera Stånd, förfalle ”frågan.
Gillas det blott af ett Stånd &c.”
Det är klart att det bör vara ogillas.
Jag har ej varit den sista tiden uppe i Gonstit.Utsk., men har hört sägas, alt secreteraren anmärkt detta som ett tryckfel.
Jag tror således icke, att en återremiss behöfves i och för detta fel, som ändå kan rättas.
Jag ber att få fästa R. o.
Ad:s uppmärksamhet på Utsk:s consequenta förfarande att ej upptaga till besvarande R. o. Ad:s som gemensam tanka förklarade anmärkn.
Jag gillar detta förfarande af Utsk. för consequensens skull ; men då R. o. Ad. tillförne instämt deri, att ett sådant förfarande af Utsk. varit grundlagsvidrigt, förmodar jag, att R. o.
Ad. vidblifver sin mening och ogillar detta memor.
En talare har dessutom upplyst, att redactionen af detsamma är så författad, att den innehåller en fullkomlig omening.
Om denna omening tillkommit genom, tryckfel, förundrar det mig, att vi ej fått emottaga en anmälan om rättelse af felet, under den tid betänk, legat på vårt bord, och då ett lagförslag måste bedömas sådant, som det blifvit framstäldt, kan jag ej godkänna detta.
Om äfven R. o. Ad. ville antaga Utsk:s inbjudn. att i denna fråga foga sig efter MedStm, kan jag'ej undgå förklara, att R. o. Ad. ej kan göra det, utan att frångå en redan antagen princip.
Jag tillstyrker således, att memor, ogillas.
Hr Hjärne, Harald, instämde med Gr. Horn, Frih. Cederström, Jac.:
Det tryckfel, Hr Ceder schjöld omnämnt, är påtagligt, och jag behof ver ej nämna, att det icke tillkommer Constit.Utsk. att ombesörja tryckningen.
Hvad saken angår, så äro har 2:ne frågor: den ena som Utsk. ej upptagit, såsom varande en ny motion, och derom lönar ej mödan att yttra sig.
Stånden och Utsk. hafva uttalat hvar sin opinion, och jag finner ingen auctoritet, som kan slita tvisten.
Den andra frågan åter rörer votertspropostn, den jag anser ganska riktig.
Hr Cederschjöld: I anledn. af Gr.
Horns yttrande skall jag utbedja mig få föra till minnes, att Ståndet ej ogillat
Ulskts förfarande att vägra upptagandet af nya förslag; men då Utsk. vägrat framställa voter:spropos:n till följd af något Stånds ogillande af IJtsk:s förslag, då är det, som Ståndet ogillat ett sådant Utskrs förfarande, och detta med rätta, emedan jag anser Utsk. hafva varit ovil - Dea 6 Apri 1 f. w. korligen skyldigt att, till följd af ogillandet, uppställa ro-t ter:spropos:n.
Gr Horn:
Jag torde äfven få återföra i minnet, huru så beskaffade frågor sorn denna blifvit behandlade. R. o. Ad. har nemi. vid flera tillfällen tillkännagifvit sitt beslut, att Constit.TJtsk. skall ställa sig RegF:s 56 § till efterrättelse, hvilken tydligen säger, att ett Stånds gemensamma tankat* skola respecteras.
, Utsk. äger ingen rättighet att förklara dem obehöriga eller olagliga.
Först då, när sådana frågor blifvit behandlade på sätt denna 56 § säger, kunna de ligga till grund för framtida beslut.
Jag hoppas, att R. o.
Äd. måtte vidblifva förut fattade beslut och tror, att bästa sättet att komma ifrån denna sak, är att förkasta Utskts betänk. och förblifva vid stadgandena i 56 och 87 §§ Reg.F., sådana de nu finnas, helst jag tror all förändring i desamma obehöflig.
Horn, yttrade jag dermed min önskan, att betänk, måtte ogillas.
Hr Cederschjöld har sagt, att sådant ej står tillsammans med Ståndets förfarande i likartade fall.
Jag medger, att Ståndet ogillat Utsk:s premisser, men likaväl godkänt voter:spropos:n.
Då sådant skedde första gången, reserverade jag mig deremot, emedan jag trodde, att en sådan behandling skulle leda till ett olyckligt resultat i sjelfva saken.
Då jag fortfarande är af samma öfvertygelse, tillstyrker jag, att betänk, måtte ogillas.
De yttranden, de tvenne sista talarne afgifvit, vittna, att de fortfarande bibehållit sin opinion, alt Constit.Utsk:s magt är ingen, men att Ständerna deremot äga rättighet att, om de så behaga, vid hvarje riksdag gifva oss en ny constitution.
Jag kan ej godkänna Gr.
Horns påstående om skyldighet för Utsk. att upptaga anmärkmr, då de innefatta ett ogillande eller förkastande af Utsk:s förslag.
Jag har förut yttrat mina tankar i frågor sora denna, och att åter framställa dem vore blott att upprepa, hvad jag förut sagt.
Hr Cederschjöld: I anledn. af Hr Hjärnes yttrande ber jag få erinra, att då Ståndet ogillade Utsk:s premisser, men godkände voter:spropos:na, hade Utsk. begått det felet att ej hafva velat framställa det Stånds mening, som förkastat Utsk:s förslag.
Ett sådant förfarande af Utsk. ansåg äfven jag vara oriktigt; men då anmärkningarna innefattade ett nytt förslag, har åtminstone R. o. Ad. ej, så mycket jag vet, ogillat Utsk:s handlingssätt.
Emellan dessa förhållanden är således en betydlig skillnad.
I afseende på Hr Hjärnes yrkande på ogillande af hela förslaget, får jag erinra om den tidsutdrägt, som under denna riksdag blifvit vållad ge - Den 6 April f. m. genom olika tydning af 56 §.
Det måste således vara angeläget att få denna § så tydlig som möjligt; och om än Utsk. ej framställt det bästa förslag dertill, är dock ett betydligt steg gjordt, hvarföre jag tillstyrker godkännande af voter:spropos:n, med rättelse af tryckfelet.
Jag deltog i R. o.
Ad:s beslut rörtde ändring i rednetionen af 8i § Reg.F., och jag delar nu den af Gr.
Horn yttrade åsigt i afseende å behandlingen af ifråga var. betänk.
Dock kan jag icke, lika med den ädle Grefven, tillräkna Utsk. såsom förtjenst en consequens, hvilken det visserligen ej alltid ådagalagt.
Utsk. synes verkligen hafva varit mera än vanligt nogräknadt vid granskningen af R. o. Ad:s rör:de berörde grundlagsändring framställda gemensamma tankar, då Utsk. vägrat upptaga desamma tili jemkn:såtgärd eller såsom votertsföremål, änskönt R. o. Ad:s anmärka, i afseende på det sätt, hvarpå grundlagsfrågor böra behandlas, obestridligen ligger inom gränsorna af det förslag till ändring i grundlagen, som Utsk. framställt.
Utsk:s förklarande i detta hänseende förefaller mig derföre åtminstone besynnerligt.
Vid sådant förhållande, och enär jag för öfrigt finner de af Utsk. föreslagna voter:spropos:r i anledn. af de ofrälse RiksStais olika meningar vara af den beskaffenhet, att jag för desamma icke skulle kunna lägga hvarken ja eller nej, inser jag icke heller någon annan utväg för denna frågas slutliga behandling, än den, sorn Gr.
Horn föreslagit, och hvars begagnande äfven jag altså tillstyrker.
Hr Cederschjöld har velat i mitt yrkande på ogillande finna en motsägelse mot hvad R. o. Ad. förut beslutat.
Hr Cederschjöld anser en ny motion vara väckt och Utsk. derföre äga rätt vägra upptagandet af densamma, och har dessutom funnit nödigt antaga Utsk:s förslag till undvikande af tvister för framtiden.
Hade detta varit Utsk:s mening, sä tillstår jag, att jag väntat mig ett helt annat förslag; ty ännu qvarstår den otydligheten, hvad med anmärkn:r menas.
Jag kan ej fästa någon vigt vid den föreslagna förändringen och yrkar, att Utsk:s förslag må förfalla.
Jag anser mig böra förklara, det jag visserligen finner R. o. Ad:s anmärka, vid det första betänk. icke hafva varit af annan beskaffenhet, än att Utsk. väl kunnat fasta afseende derpå, helst Utsk. förr upptagit anmärkn:r af vida mera skiljaktighet; men då detta ej skett, och Ståndet funnit sin oförmåga att imponera på Utsk:s majoritet, är det bättre att hålla god min och låta dervid bero, samt gifva opinionerna tid att utbilda sig, ty det skulle nu blifva omöjligt att med trycksvärta uppdraga en så be21 II. G 4a Den 6 April f. ra. stämd gräns, att ej tvister derom skulle uppstå.
Jag anhåller om propos., att R. o. Ad. täcktes frånträda sin särskilda tanka och instämma med de öfriga Stånden, på det vi måtte slippa votering i förstärkt Utsk.
Jag beklagar, att jag skall missförstås af Hr Cederschjöld.
Saken är ganska enkel, ty här är ej fråga örn någon ny motion.
Utsk. har föreslagit ändring af 56 och 8i §§ Reg.F. R. o. Ad:s anmärkn. vid den föreslagna förändringen går ej på något sätt utom förslaget.
Det enda nya, som deri förekommer, är att insätta 3o i stället för 30 ledamöter i förstärkt Utsk.
Jag hemställer, om sådant kan kallas en ny motion.
Hvad beträffar det råd , Hr Cederschjöld gifvit att hålla god min, så anser jag rådet vara ganska godt och frågar, om vi ej med bästa min i verlden nu hafva skäl att ogilla detta betänk.
Om 56 § varit af sådan lydelse, alt Stånden ej fingo göra några anmärkn.T vid Constit.Utsk:s förslag, utan blott gilla eller förkasta desamma, så skulle jag yrka bifall på Utsk:s förslag; men då olägenheterna varseblifvas dagligen, måste jag tillstyrka förkastande af förslaget.
Den ena olägenheten är visserligen undanröjd genom Utsk:s förslag; den andra, eller hvad med anmärkn. bör förstås, återstår dock, såsom Gr.
Horn sagt, och då finner jag ej annat att göra än ogilla förslaget, emedan vi ej komma till något resultat.
Jag beklagar, att Utsk. hållit så god min, ty annars hade vi fått ett resultat; och om någon bör klandras att hafva hållit god min, är det Utsk.
Jag ber att blott få visa en väsendtlig förbättring, som antagandet af detta förslag medför.
Hittills har, om äfven 3:ne Stånd ogillat Constit.Utsk:s förslag, detsamma ändock blifvit underkastadt omröstning i förstärkt Utsk., då deremot nu, om blott 2:ne
Stånd ogillade ett förslag, det alldeles komme att förfalla.
Detta tror jag är en väsendtlig förbättring, som ej bör försmås.
Hvad beträffar uttrycket att hålla god min, hvarvid man fästat sig, så får jag erinra, alt om alla hade hållit ut med sin opposition mot Constit.Utsk. och icke åtnöjt sig med blotta minen, så hade
Stånden uppgjort voter:spropos:na, oberoende af Constit.Utsk., hvarigenom detta Utsk. blifvit nedsatt till hvad det verkligen bör vara.
Jag vill blott till svar å Hr Cederschjölds sista yttrande nämna, att jag i R. o. Ad:s prot. nedlagt skälet, hvarföre icke jag kunde ingå på det olagliga sätt, hvarpå man ville gå till väga, då Constit.Utsk. icke kunde förmås uppställa den voter:spropos., man äskade.
H. Ex. H r Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade qvarblifva vid sitt i ämnet förut fattade beslut.
Ropades ja. / Den 6 April f. m. 43 H. Ex. hemställde, om R. o. Ad. behugade godkänna irsta voterfsproposm med iakttagen rättelse af det deruti anmärkta tryckfel.
Hr Hjärne begärde propos. till ogillande af hela memor. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, förnyade sin nyss framställda propostn.
Då H. Ex. i anledn. häraf förklarade, att nej öfverrÖstat ja, begärde Hr Cederschjöld votering.
Som jag först yrkat ogillande af betänk., anhåller jag ock, att detta må blifva contraproposrn.
Upplästes till justering och godkändes följande voterrsproposm:
Den, som godkänner den första af Constit.Utsk. uti dess memor.
N:o 107 föreslagna voterrspropos., med rättelse af det tryckfel, att ordet gillas på yrde och 8:de raderna i japropos. bör vara ogillas, voterar ja; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, ogillar R. o. Ad.
Constit.Utskrs liela memor.
N:o 107.
Efter voteringens slut befunnos rösterna hafva utfallit, som följer: Ja — 9.
Nej — 10. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. £ till 3 e. m. lil fidem prolacolli F. O. Silfverstolpe.
Måndagen den 6 April 1835.
Plenum kl. 6 e. in. Från H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hade till underteckn.
Ridd.Seeret. ankommit följande skrifvelse:
Som jag ar hindrad att uppkomma genast vid böljan af det till i dag eftermiddag utsatta plenum hos II. R. o. Ad., torde Ridd.secret. anmoda den äldste närvar, ledamoten att, å mina vägnar, emottaga klubban och föra ordet bos R. o. Ad., intilldess jag binner uppkomma.
Stockholm d. 6 April i835.
J acob Dela Gardie. 44 Den 6 April c. m.
I anledn. häraf emottog Gr. Posse, Arv., såsom äldste pärvar.
Grefven, klubban samt öppnade sammankomsten.
Justerades 5 prot utdr. för denna dag f. m.
Ånyo föredrogs PresteStrs d. a dennes på bordet lagda prot.utdr. med inbjudn. till instämmande i Ståndets beslut om anmodan till Utsk:n att i vissa fall skriftligen till Stånden afgifva sina utlåttn.
För min del vågar jag icke tillstyrka ett instämmande i detta beslut, emedan det blefve R.
St;s beslut, derest de öfriga Stånden deruti instämde att öfverlemna åt Utskms skön och godtycke, huruvida betänk:na skola vara tryckta eller blott skrifna.
Jag skulle trej, att Högv.
PresteSt:s erinran till Utsk:n gör tillfyllest, utan att de öfriga Stånden behöfva förena sig om denna erinran.
Hvad Bevilln.Utsk. särskildt vidkommer, så kan jag meddela den upplysning, att detta Utsk. ibland brukar, för att få målen snart afgjorda, insända skrifna exemplar till första bordläggningen, hvilket de, som känna Utsk:s arbetssätt, kunna vitsorda icke är ovanligt.
Någon ytterligare påminnelse, än PresteSt. meddelat, kan jag icke finna af nöden och tillstyrker derföre, att prot.utdr. må läggas till handkna.
Inbjudn. blef icke antagen, och lades prot.utdr. endast till handknä. i Föredrogs ånyo StatsUtsk:s d. i dennes på bordet lagda memor.
N:o 43° med förslag till sammanjemnkn. af RiksSt:ns fattade olika beslut i frågan om det sätt, på hvilket upplåning för Riksg.cont:s behof skall verkställas. R. o. Ad. beslöt, att detta mål skulle punktvis föredragas.
Rörande obligationernas ställande i Svenskt mynt. R. o. Ad. vidblef sitt i denna del fattade beslut samt godkände voter:spropos:n.
Ror:de bestämmande, om lånens betalande skall ske vid anfordran, efter uppsägning, eller efter bestämd förfallotid. R. o. Ad. vidblef sitt i denna del fattade beslut. R ö r: d e rättighet att vid lånens upptagande lemna capital rabatt. R. o. Ad. godkände den föreslagna voter:spropos:n.
Vid förnyad föredragning bifölls StatsUtskts d. 2 dennes Den 6 April e. nj.
45 på bordet lagda utlåt.
Nro 431, i anledn. af K.
M:s nåd. remiss uppå liandina i fråga om pension för aflidne Professoren Doctor Rogbergs enka och barn.
Då nu ånyo föredrogs StatsUtskrs d. 2 dennes på bordet lagda utlåt.
Nro 43?-, i anledn. af K. M:s nåd. remiss å handlrna i fråga om ersättning till Prot.secret.
Roman förde löneinkomster, hvaraf han gått i mistning genom Lappmarks Ecclesiastikverksfondens öfverlemnande till Riksg.cont., blef nämnde utlåt, ånyo lagdt på bordet af Hrr Rosenblad, Bernh., och Gunther, Carl Gust.
Likaledes lades ånyo på bordet af Hr Rosenblad, Bernh., och Gr. von Fersen, Hans, StatsUtskrs d. 2 dennes på bordet lagda utlåt.
Nro 433 i anledn. af Hr Gr. af Wetterstedts motion om förändring i tiden för markegångssättningen, m. m.
Ånyo föredrogs StatsUtskrs d. 2 dennes på bordet lagda memor.
Nro 434 i anledn. af fullmägtiges i Riksg.cont. skrifvelse, angrde afskrifning af sådana Götha canalbolags och f. d. Malmö discontverks fordringar, för hvilka någon ytterligare betalning icke kan förväntas.
De skäl, hvarpå StatsUtsk. grundat sitt närvar, förslag, kan jag icke helt och hållet godkänna; hvaremot StatsUtsk. haft ett närmare ställe att hemta sitt tillstyrkande, nemi. från de grundsatser, som BancoUtskm alltid hafva följt i fråga om att behandla förändringar inom Bancodisconten.
Då hade Utsk. kunnat komma till det ganska förträffliga slut, hvartill StatsUtsk. kommit, hvilket är öfverenstämmande med en sådan publik inrättning som Riksg.cont. eller Banken.
Jag tillstyrker bifall till memor.
StatsUtskrs memor.
Nro 434 bifölls.
Sedan StatsUtskrs betänk.
Nro 433 med svar på H. Ex. Hr Gr. af Wetterstedts motion, angrde markegång&ättningen, nu blifvit ytterligare bordlagdt, tager jag mig friheten föreslå R. o. Ad. att besluta, att detta mål gemensamt med den hvilande inbjudn. från BondeSt.
, som med denna fråga står i sammanhang, måtte blifva första målet på nästa föredragnrslista.
BondeStrs inbjudn. har nu legat på bordet i 2:ne månader, hvarföre det torde vara skäl att företaga och afgöra den, så fort som möjligt.
Hvad Hr Hjärne föreslagit, blef af R. o. Ad. bifallet.
Företogs till pröfning BancoUtskrs d. 2 dennes på bor - 46 D e n 6 A p r i 1 c. m. det lagda utlåt.
N:o 117 i anledn. af de inom RiksStln gjorda anmärkn:r vid Utsk:s under N:o gi afgifna memor.
Hr Rosenblad, Bernh., begärde, att detta mål måtte punktvis föredragas, hvilket af R. o. Ad. bifölls. i:sta, 2:dra och 3:dje punkterna biföllos. 4:de punkten.
Hr Rosenblad: Ufsk., som på intet sätt besvarat min anmärkn. öfver Utskrs glömska att på aflöningsstat uppföra Direct:n vid Bancodiscontverket, har derjemte tillstyrkt afslag å 2:ne af mig gjorda förslag: det ena, att indraga ena commissarieplatsen för att med en del af lönen så mycket bättre aflöna den andre commissarien; och det andra, att med återstående delen af lönen för den indragna commissaricbefattningen bereda lön åt en egen secreterare för Direct:n.
Såsom skäl för förra förslaget torde jag få nämna, att, ehuru, enligt närvar, stadganden, commissarierna, å hvilkas förutgående granskning af alla lånehandlingar, attester m. m., vården af säkerhetshandbna samt oafbrutna tillsynen öfver göromålens lagenliga gång inom contor och cancelli verkets säkerhet hufvudsakligen beror, och hvilkas samvetsgrannhet förbjuder dem att befatta sig med commissioner, äro, särdeles om de tillhöra den lägre commissarieclassen, ganska illa aflönade med det ringa beloppet af 1,44° r:dr, under det att commissarierna underordnade tjenstemän, såsom registratorn, tjena för vida mer, särdeles om commissionsförtjensten tages i bex-äkning, äro de likväl strängt sysselsatta ända till kl. 2 å 3 eftermiddagarna och underkastade strängt ansvar, om de uraktlåta sina skyldigheter, så att ändamålsenligare synes vara att i stället för 2:ne illa lönade hafva en, hvilken kan bestås åtminstone lika lön med hvad banco-ombudet vid lånecont. i Götheborg åtnjuter, hvilket dessutom uppbär särskildt arfvode för jernbelåningen, oberäknadt dess löneinkomster inom Banken; synnerligast som derigenom hvarken föranledes något ökad löneanslag utöfver hvad som blifvit anordnadt för bestridandet af de göromål, som, enligt mitt förslag, blott af en tjensteman skulle besörjas, ej Heller något dröjsmål i göromålens gäng, enär den läsning och jemnförelse af documenterna, som hittills verkställts af de begge commissarierna, lika väl kan verkställas af blott den ansvarige commissarien med biträde af en underordnad tjensteman eller extra ordinarie, såsom nu olla händer, då den ena commissarien är hindrad.
Hvad secreterarebefäitningen angår, anhåller jag få upplysa, att, när nuvar. notarien afgår, hans befattning, enligt redan fattadt beslut, kommer att öfvertagas af andre ombudsmannen; men att hos denne tjensteman förena secreterarebefattningen hos Directm, torde vara mindre lämpligt, i betraktande af det förhållande, hvaruti han, i afseende på Den 6 A p r i 1 e. m. 47 controllen å förbindelsernas noggranna iakttagande, slär till Direct:n.
Då således, utan ökade utgifter, ifrågavar. tvenne ändamål kunna vinnas, synes mig lämpligheten deraf åtminstone böra få underställas pröfning af Bancofullmägtige, enligt samma grundsats, som blifvit följd vid regleringen af Bankens stat, hvarvid nemi. detaillernas bestämmande inom strängt bestämda anslagsgränsor blifvit åt Bancofullmägtige öfverlemnadt, enär arbetets fördelning efter den nya arbetsordningen måste lämpas efter de äldre tjenstemännens större eller mindre vana vid det gamla arbetssättet och deras förmåga att kunna vidkännas någon med större ansträngning förenad förändring.
Med stöd af hvad jag sålunda anfört, får jag föreslå följande redaclion af 4:de punkten : 4: d e punkten:
Utsk:s förslag antages med följande förändringar:
Ingressen blifver:
Aflöningstaten för Bancodisconten fastställes sålunda: