Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Theaterns och Hofcapellets pensionscassor, som för representationer i landsorterna erläggas. R. o. Ad. ansåg detta mål böra punktvis föredragas. i:sta, 2:dra och 3:dje punkterna. R. o. Ad. ansåg dessa tre punkter ej erfordra någon åt gärd af R. o.
Ad. 4:de punkten.
Hr Hjärnes reservation upplästes, Gr.
Då jag hufvudsakligen instämmer uti Hr Hjärnes reservation, torde det tillåtas mig att ytterligare utveckla det skäl, hvarföre jag anser Oecon.- Utsk. oriktigt hafva uppställt denna 4:tle punkt.
Hufyudsaken har Utsk:s pluralitet ansett bestå deruti, huruvida någon afgift skall utgå för representationer i landsorterna.
Jag har deremot ansett hufvudsaken vara den, som äfven motionärerna utvecklat, huruvida denna afgift skall utgå. till pensionerande af Hofcapellet och K. Theatern.
Att icke så skall ske, är, efter min öfvertygelse, afgjordt genom 3:ne Stånds beslut; ty BorgareSt., sorn ansett afgiften böra äga rum, har likväl beslutat, att afgiften bör utgå till communerna inom orterna.
Jag tillstyrker återremiss. aC8 Den 2| Ootobcr.
Hr Dalman, Wilh. Fredr, och Hr Hjärne, Harald, instämde med Gr. Horn, Hr von Hartmansdorff, Alig.:
En värd ledamot gjorde mig nyss den erinran, alt det icke vore skäl, så nära riksdagens slut, att begära återremiss lili ett ämne, som Flott innefattade egenskap af onskningsmål, och uppmanade mig på sådan grund att återtaga min anhållan om återremiss.
Jag tillåter mig nu att göra den värde ledamoten samma uppmaning, i förmodan, att förslagets upphofsman alden förste att bringa det i verkställighet.
Om jag kunde erkänna, att detta ämne blott är en önskningsfråga, skulle jag visserligen icke hafva understödt Gr.
Horns begäran om återremiss; men då jag icke kan föreställa mig annat, an att den ifrågavar. afgiftens upphörande är beroende af R.
St:s beslut, kan jag icke heller sälta denna fråga i kategori med ett blott onskningsmål.
Jag har förut yttrat, och jag vidhåller det ännu, att jag anser det hafva varit stridande mot grundlagen, att någonsin dessa afgifter blifvit pålagda.
Jag skulle tro, att, om K.
M:.s uppmärksamhet fästas på denna grundlagsstridighet, rättelse i detta fall icke skall uteblifva.
Jag måste således qvar-. hlifva vid min anhållan om återremiss, synnerligast som, derest R, o.
Ad. bifaller betänk,, R. o. Ad, derigenom sanQtionerat en oriktig uppfattning af R, St;s beslut.
Den nu föredragna 4-'de punkten återremitterades.
Ånyo föredrogs Gr. v. Fersens d. 16 dennes på bordet lagda motion derom, att R.
St. framlägga, till den behandling 87 § Reg.F. föreskrifver, förslag- lill reglemente för Provincialständer, hvilka hvarje år borde i länets residens sammankomma och afgöra sådana frågor, sorn röra provinsens, ceconomiska angelägenheter.
I följd af den af Gr. v.
Fersen väckta motion vågar jag hemställa, om icke R. o. Ad. skulle äfven finna lämpligt att, vid handläggningen af denna fråga, utsträcka den till ett ämne, som med densamma halden närmaste gemenskap.
Frågan är af constitutionel egenskap, ty man kan icke bortraisonnera, att frågan örn Landtständer icke är en privat inrättning.
Den har en större omfattning, rörer landets constitutionella förhållanden.
Jag tror, alt sådana Ständer skulle, såsom en utbildad rnunicipalinrättning, vara af oberäknelig nytta; men jag tvekar ej att yttra, att med den opinion, sorn för närvarande äger rum, stödjande sig vid de förhållanden, som finnas, nemi. vår Nationalrepresentation, detta förslag icke skulle med särdeles begärlighet omfattas, utan fruktar jag, att förslaget Pen ai Oc t ober. skulle misslyckas, hvilket vore illa.
Jag skulle deremot tro, sedan fråga nu är vackt ora sådana constitutionella förhållanden, att det vore af största nytta, om K. M. tillsammans med committerade, af Ständerna utsedde, granskade alla de förslag, som kunna till den committéen inlemnas eller af den uppgöras för lnldandet af icke blott Landtständer, titan afven en annan Nationalrepresentation, litet kan icke döljas för Ständernas uppmärksamhet, att, ehuru frågan i dess närvar. skick icke rönt framgång inom Representationens 4 kamrar, sådant icke härledt sig derifrån, att man ogillat principen derför, utan derifrån, att sådana förslag icke blifvit
Representationen förelagda, som kunnat vinna dess bifall.
Nationen åtminstone fordrar af oss, att vi med mera uppmärksamhet befatta oss dermed; och jag skulle tro, att representanterna, åtminstone till eri de), afbördat sig den stora skuld, hvari de stå till sina committenter, om de taga ett steg, hvarigenom de bereda möjlighet för kommande
Ständer att behandla frågan på ett tillfredsställande sätt.
Jag skulle tro, att det vore af vigt, att alla opinioner ilandet öfver detta ämne finge uttala sig, för hvilket ändamål jag anser en af såväl Regering som Ständer utsedd committé böra nedsättas för att utarbeta förslag efter de olika åsigter, som finnas rådande, hvilket skulle blifva en vigtig ledning för kommande Ständer till befordrande af en representationsförändring.
Jag hemställer derföre, om icke, då Hr Gr. v, Fersens motion kommer att behandlas, det vore lamp* ligt att utsträcka densamma så långt jag nu föreslagit.
Horn anser jag denna motion angå en constitutionel fråga, och jag vågar derföre till Hr Gr. o. Landtm, hemställa, huruvida en dis— cussion om densamma kan äga rum, eller något beslut deruti nu fattas, då grundlagen tydligen föreskrifver, alt vid frågor om förändringar eller tillägg i grundlagen förslaget först skall öfverlemnas till Constit.Utsk:s bepröfvande.
Vill man nu alldeles öfvergifva, eller vill man lyda detta grundlagsbud.
Man öfvergifver det, då man tilltror sig i Stånden kunna framkasta och pröfva grundlagsfrågor, utan att hafva inhemtat Constit.Utsk;s yttrande, Men må det tillåtas mig att framställa den skillnad, jag tror äga rum emellan motionen och Gr. florns tillägg dervid, hvilket innefattar en önskan till K. M. i ett ämne, som först blir grundlagsämne, när förslaget blir gjordt.
Horns framställning ser jag ingen scrupel, utan instämmer deruti fullkomligen; hvaremot jag icke kan instämma i upptagandet af Gr. v. Fersens motion, så vidt det afviker från det behandlingssätt, våra grundlagar föreskrifva oss, nemi. att förslag till grundlagsförändringar directe skola inlemnas till ConstiLUtsk. , sorn till Stånden inkommer med utlåt, deröfver.
Jag öfverlemna)- lill Hr Gr. o. Landtmls eget eftersinnande att Den a» October. afgöra, huruvida någon discussion öfver motionen nu ian äga rum.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm.
Jät, till förekommande af missförstånd ora ordalagen i Gr. v, Fersens motion, uppläsa densamma, Hr Hjerta, Lars Joh.: Hr Gr. o.
Landtm, har, genom uppläsandet af Gr, v.
Fersens motion, tillräckligen upplyst det ogrundade uti Frih.
Boyes förmodan, att R, o. Ad. skulle vara på vägen att öfverskrida grundlagen genom sin discussion i förevar, ämne.
Det är nemi. tydligt, att Gr. v.
Fersens motion kunde bifallas, utan alt en enda bokstaf i grundlagen behöfde ändras.
En annan fråga är, till hvad nytta motionen skall kunna lända, i hvilket afseende jag bekänner, att jag ej nog djupt inträngt i ämnet för att kunna lemna något omdöme.
Horns tillägg beträffar, att den underd. hemställan till K.
M. äfven skulle sträcka sig derhän, att den committé', som borde nedsättas, äfven skulle utarbeta förslag lill Nationalrepresentation, tager jag mig friheten hemställa, i hvilken ställning frågan skulle komma.
Det är sannolikt, att en stor mängd förslag skulle inkomma till en sådan committé'; men då såväl R. o. Ad. som de öfriga Stånden hafva afslagit förslag, som grunda sig på allmän valrätt, och en sådan committé' således skulle finna sig befogad att undanrödja alla sådana förslag, som ägde likhet med dem, Stånden afslagit, och härtill kommer, att Styrel-* sens närvar, medlemmar, enligt de yttranden de inom Re-, presentationen afgifvit, nästan samfäldt äro emot en representationsförändring i den liberalare anda, som, efter min förmodan, Nationen åstundan, så fruktar jag, att alltsammans skulle upplösa sig uti ett onödigt besvär, och resultatet således blifva ännu en committé' till de många onödiga, sorn äro nedsätta, Hr Dalman, Wilh. Fredr.: Hvad Gr. v. Fersens motion beträffar, betviflar jag, att ett bifall till densamma Vore af någon nytta; hvaremot jag icke hyser samma öfvertygelse i afseende på Gr.
Horns tillägg dervid.
Hor nemi, icke, att den föreslagna committe'en blefve så onödig, som den siste värde talaren föreställer sig.
Frågan om en förändrad
Nationalrepresentation har nu så länge sväfvat på ytan, att jag tycker tiden vara inne att undersöka densamma på ett mera grundligt
Sätt, än som kan äga rum i dagbladen, På beskaffenheten af cornmitte'en kommer naturligtvis halten af arbetet att bero, Men då Styrelsen icke längre kan blunda för Nationens önskningar i detta afseende, då det icke längre lärer kunna bestridas, att Nationen önskar representationsförändring och att motståndet endast ligger 1 svårigheten att öfverenskomma om något sätt för denna förändring, så tror jag, att det vore gagneligt och bidragande till alt få de särskilda opinionerna öfver ämnet Den 21 October. utredda, om Regeringen, för att få frågan fullständigt bedömd af sakkunnigå och upplysta märi, nedsatte en committé', sådan sorn Gr. florn föreslagit*
Jag förenar mig således på det fiffigaste i Gr.
Horns framställning, under hemställan likväl, då jag förmodar, att den icke kan remitteras i sammanhang med Gr. v. Fersens motion, sorn afser eii Jag, hvilken skulle beslutas i enlighet med 87 § Reg.F., då deremot frågan om Nationalrepresentation icke kan på samma sätt behandlas, om icke Gr. fforn skulle vilja förvandla sitt tillägg till en särskild mötioh.
I fråga om remiss af motionen förmodar jag, att någon vägran af propös. å remiss icke lärer kunna ifrägaställås, då inrättandet af en muhicipalänstalt för hvarje provins lika litet lärer kunna vara af grundlagsegenskap eller fordra någon förändring i grundlagen, som man kan påstå, att grundlagen skulle förändras, för att kunna tillvägabringa en förändring i afseende på sockenstämmor oell kyrkoråd.
Men jag tror, att man skadar båda förändringarna, som åsyftas, om man vill sammanblandå förslaget, angrde Provincialstandér, med en representationsförändring för hela folket, hvilka frågor alldeles icke äga oskiljaktigt sambähd 0CI1, efter de former, sorn äro stadgade för riksdagsärendfers behandling, fordra olika behandlingssätt.
Hvåd sjelfva Saken angår, får jag vördsamt anhålla, att remissen måtte få åtfölja det första af de yttranden, jag tog mig friheten afgifva, då Gr. v. Fersén framställde sin motion.
Efter alt hafva hört Gr. v. Fersens motion och den discussiorl, som deraf varit föranledd, ber jag att få göra den rättelse titi min förra framställning, att jag numera kommit till den öfvertygelse, att icke mindre berörde motion än Gr.
Horns utvidgning deraf angå en grundlagsfråga, soln icke borde i Ståndet väckas.
Jag protesterar mot upptagandet af dessa frågor, men skall icke besvära med någon vidare framställning i ämnet* Hr von Hartmansdorff, Aög.:
T:r sk. k:r sk. famn:r Lass. k:r k li - sk. k:r ::r[k:r k:r t:r fcr t: r j k:r t:r k:r k:r k:r t:r k-.r k;r st. t:r Låns Coraitées Tabell.
I ■ 1 * I Den 8 fart - 139 nödgat deni till billiga och mot fordelar afvägda uppoffringar.
Hela den för Städerna sålunda uppkomna J3evillnings-summa bör sedan uppå deni , i mån af deras handel och rörelse, fördelas, samt i följd deraf antalet af de Bevillningsdelar, hvar och en kommer att utgöra, af I4<> De* 8 Juni.
Ständer bestämmas och på densamma utföras.
Om distributionen till utgörandet af den så uppkomna Bevillnings-sumina äga Magistraterne, eller af Städernes invånare bland dera sjelfva utsedde Ledamöter, att i proportion till hvar och ens större eller mindre rörelse gå i författning, på sätt dem lämpligast synes; dock så att hela det påräknade beloppet under ingen förevändning förminskadt utfaller.'
Då jag nu tror mig enligt löfte hafva framställt de till mitt Bevillnings-förslag lämpliga värderings-grunder, med den grad af vid-; lyftighet, grinsorna för ett utkast synes tilllåta, återstår för mig endast att hos Högvälborne Herr Grefven och LandtMarskalkere samt Höglofl.
Ridderskapet och Adeln anhålla det detta värderings-sätt må med de öfriga RiksStånden få communiceras samt till Bevillningsutskottet blifva remitteradt, med anmodan till bemälte Utskott, att så väl olver sjelfva BevillningsFörslaget, som det nu afgifna värderings-sättet med särskilt yttrande inkomma.
Förklaring Öfver Tabellerna Första Tabellen nyttjas för att deri in; pricka Hemmans Och Lägenheters verkliga beskaffenhet , utan att göra afseende hvarken på deras production eller bördor - Andra Tabellen tjenar till sprickning fö* Den 8 Juni. 14?
Verkliga production^n af Hemtmn och Lägenheter, utan att anmärka bördorna, hvilka uti Tredje Tabellen noga inprickas, då dessa af LäneComitéer afdragas från den förra.
Uppkomna behållningen införes uti LänsComitéens Tabell, med hvilken behållning vidare förfares som i Bihanget Och anmärkningarna gifves vid hafiden ; RiksComitéens
Friherre Wrangel, Henning, hade i sammanhang härmed inlemnat följande anförande: Ehuru Herr Friherre Anders Cederström på kraftigaste sätt bevist sanningen af de grun-
I der han uppgifvit i sitt Bevillnings-project , hoppas jag dock att Höglofl.
Ridderskapet och Adeln med benäget öfverseende vill afhöra de anmärkningar, jag vid hans yttrande finner mig befogad att göra, och hvilka ingalunda afvika från principen af hans föreslagna Bevillningssätt, utan blott framställa för Ridderskapet och Adeln Bevillningens utförande under några olika synpunkter.
Med Friherre Ciderström instämmer jag deruti, att i samma förhållande^som hvar och Den g Juni. en åtnjuter förmåner af Fäderneslandet*--htfsfå skygd af Lagarna man fordfar, i samma förs hållande är äfven hvar och en förpligtäd ä t bidraga tili Statens bestånd.
Och för att , i följe af denna oryggliga princip* med nogaste rättvisa kunna uppgifva beloppet af detl gärd, som hvarje medlem af samhället bör aflemna, är nödigt att känna förhållandet ernell lan hvarje individus verkliga förmåner* utan att denne derföre skulle behöfva underkastas en årlig bouppteckning; ett våld* söm ej egnar en fri Nation» Om på ett Mellantid af 5 , lo, 15* 20 å 45 år* inga VarderingsComitéer äga rum, och under denria lugna tid åtskilliga hunnit till en större förmögen hets-grad* så finnes säkerligen ej någon rättskaffens medborgare, som icke medgifver denna uppmuntran åt industriens utveckling; ty* skall mar^ genast efter sina niodor betala derföre, så vinnes ej annat än liknöjdhet: och det är Lagstiftarens skyldighet, att akta sig för all qväfning af industri * om Staten skall kunna vinna en önskad välmåga.
Frihets-år må kunna medgifvas af Staten, äfven så väl sorn hvarje enskildt aldrig nekar dem åt sina idoga underhafvande.
Härvid torde ock den anmärkningen kunna tilläggas, att under en sädin tidrymd mångens förmögenhet minskas: är det af misshushållning? i det fallet äga de ej rättighet till medömkan: är det åter genom olyckshändelser, så vet man af erfarenhet, att hvarje med* lidsam menniska i orten söker på allt sätt atfc Ben 8 Juni. 143 Understödja den olycklge: jag kånner många Ställen, der i den vägen Ordentliga öfverenskommelser äro träffade} och sådana borde finnas inom hvarje Församling i en väl organiserad Stat: det är mera skäligt, att individuerna hjelpa hvarandra inbördes i sådaot fall, an att de skulle drabba Statsfonden.
Forsta grundsatsen i Beskattnings-sättet är, att* då vi enligt Grundlagen äga rättighet att sjelfve beskatta oss, ingen Embetsman af hvad namn som helst bör, i och för dess tjenst, äga rättighet att blanda sig i våra Comitier: utan när Rikets Ständer antagit
Be* villnings-summan, så må de sjelfve göra fördelningen, och endast Konungens Befallningsvande hålla hand öfver uppbördens ordentli* ga indrifvande.
Cederström tänkaf angående C&- pitalisten äga visserligen sin riktighet, då fråga är om en -lång tidrymd; men tor ögon- « blickets verkningar synes mig
Capitalisten va» ra något för mycket skonad!
Ty, om man, t» e., tillhandlat sig en egendom för 120,000 R:dr, men derföre satt sig i 60,000 R:drs skuld, så äger man titi densamma, i sjelfva verket, ej mer än hälften: låntagaren borde följaktligen äga Chvilket jag derföre ock föreslår'' den rättigheten, att med samma dividend, *om blifvit nyttjad för att få de projecterade
Bevillnings-delarna* dividera skulden och ä ojverenskonma rentan afdraga bevillnings beloppet på lotterna; då är allas rätt iakttagen. — 144 Dett § JutU.
Fruktar låntagaren dervid att blifva uppsagd^ #å begagnar han ej denna rättighet; och lån* gifvaren, om han är ledd af hederns lagar , tillåter ej att man favoriserar honom på minsta sätt, i något som strider mot Samvetets pligt.
Mar skalken förnyade sån nysa gjorda propositionRopades starka
Ja och Nej, Herr Tham, Pehr:
Rentepersedlar efter Kronovärdi; af Eric Svene, sone från Bohus Län, m. fl. angående medels anslående i RiksStaten till ersättning för det lidande, som under sista krig vissa Härader i Bohus och Elfsborgs
Län öfvergått.
Till Stats- och BancoUtskotten: af /Unders Petter Pehrsscns från Östergöthland Memorial, innefattande anmärkningar vid det fordrade understödet till Götha Canal.
Till BancoLJtskottet: af Eric johanssons från Stora Kopparbergs Län Memorial, angående Lån utaf Banken till Gagnefs Sockneboer.
TillBevillningsUtskottet: af KiksdagsFulImägtiges frän Öland Memorial, angående uppbördstidens flyttning för d mia
Ö till Maj månad; af Olof Gudmundson Bagges från Bohus Län Memorial, angående en sådan förklaring öfver Kongl. Kungörelsen dsn 30 November 1812, att Tullersättning ej bör erläggas af öppna eller däckade båtar; och af Jonas jonssons från Södermanland Memorial, om förhöjning uti PostföringsTaxan.
Till Lag- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskotten: af Nils Månssons från Malmöhus Län Memorial , oni rättighet för Landtmaunen, i synnerhet i Skåne, att tullfritt få utföra egna natur- och konstalster; och af Olof Olssons från Elfvedals Härad i Carlstads Län, angående ändring i 3. §. af Kongl.
Till Lagutskottet; af Eric Svenssons från Götheborgs och Bohus Län Memorial om upphäfvande af Kongl. Brefvet den 1 Februari 1758, sorn förbjuder dem, hvilka följa Häradsnöfdingarne på Ting, att vid Tingen advocera; af ff, M, Wessinge nied anmärkningar
Den 15 Juni. 2S5 emot 3 §. i StängselFörordningen af den 9 Februari 1S02, och ett annat angående afskaffände af de vanliga skallgångar och luddringsanstalter; af Jonas Henricssons från Kronobergs
Län, innehållande förslag, att uti alla Contract om Jords bortstädjande någon viss afgift borde vara stadgad tili Jordägaren, i män efter egendomens godhet; af Pehr Johanssons från samma Län, angående Frälserentors förklarande för lös egendom, m. m.; af Anders Larssons från Elfsborgs Län,angående Stängselskyldigheten m. m.; af Anders Åbergs från Westerbotten, angående ett närmare bestämmande af parters rättighet, att uti mål, sorn dragas under ÖfverRätts pröfning, få före instäUelsedagen ingifva sina handlingar; och af bemiilte Åbergs, dels angående utlösen af HäradsRättens Protocoll öfver meddeldte uppbud å fast egendom, och dels angående sättet för mundtliga stämningars verkställande.
Till Allmänna Besvärs och OeconomieUtskottet af Laurentius Carlssons från Skaraborgs Län Memorial, innefattande anmärkningar vid närvarande skjutsinrättningar i Riket; af Pehr Anderssons från Södermanland, angående Härads- och Sockne-A limå miingars delande och upplåtande till enskild disposition åt ägare af de Hemman, som till dem hafva uråldrig rätt; af Peter Chrisiophcrssms från Jönköpings
Län, angående anskaffande af så kallad mätareafgift för den Spannmål, som till Jönköping införes; af Anders Larssons från Elfsborgs Län Memorial, angående bestämmande af en billigare grund för rösträttigheten vid Kyrkoherdeval, emel* 286 Den 15 Junit Ian Stads* och Landsförsamlingar, som äga gemensam råstor-, af Eric Pehr ssons från Nordmarks Härad af Carlstads Län , angående förändting af Fattigprocentens beräknande i Sterbhus } af Lars Jacobssons trän Gottland Memorial, angående yrkad rättighet för Öns invånare, att på egna ägor upptaga och med full frihet begagna kalkstensbrott, utan föregående anmälan derom hos Konungens Befallningshafvande; af Nils Ericssons från Gefleborgs Län, angående ersättning för Götha CanalBolag till Rotehållarne för det manskap, som under Canalarbetet skadas och blifver till krigstjenst odugligt; af vice Talemannen Hjckerts, angående förvandlingen af de så kallade Kungshästar; af Olof Olssons från Stockholms Län, angående Postföringen olver Ålands haf; af Eric Jo. hanssons och Hans Hanssons Irån Stora Kopparbergs
Län, angående ersättning för fångskjuts och brefbäring; af Eric Olssons från Ölme Härad i Carlstads Län om BrännvinsminuteringSrätt för Gästgifvareg af Eric Fredricssons från Jönköpings
Län i samma ämne; af Frost Lars Andersson från Öster Dalarne, om en afgift för begagnande af vägen från Eifvedalen förbi Särna till Norrska gränsen; af Pehr Anderssons från Södermanland, om upplifvande af Kongl.
Brefvet den 23 September 1747, sorn bestämmer prestanda till Bruken af åboerna å de hemman, hvilka af Bruksidkare blifvit till Skatte inlöste, och af Pehr Olssons och Pehr sinderssonr från Södermanland, angående Soldaternas hemkalls utgörande in natura, emot befrielse för RotehåUarae att underhålla Soldattorp.
Den 15 Juni. 387
Af den 22 Maj, angående; Återremiss af Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets Betänkande, dels om ändring i åtskilliga omständigheter af hvad Författningarne nu stadga, rörande tiden och sättet för MarkegångsTaxornas upprättande, samt
Justitieombudsmannens befattning med deras granskning , dels ock om jemkning uti de Tionde-’ ocn Rentegifvare emot Indelningshafvare och Rentetagare åliggande skyldigheter.
Instämmande uti Ridderskapets och Adelns beslut, att åt
ConstitutionsUtskottet uppdraga redactionen af förslaget till den Riksact, sorn blifvit besluten att upprättas öfver föreningen mellan Sverige och Norrige.
Instämmande uti BorgareStåndets beslut, att, med bifall till StatsUtrkottets utlåtande rörande det lån af 120,000 R:dr, sorn Hans Excellence Grefve Ruuth utaf Wismarska Panteskiliingen innehar, ProtocollsUtdrag till StatsUtskottet skulle afgå, med anmodan, att uti instruetionen för de blifvande Fullmägtige 1 RiksgäldsContoiret föreskrifva infordrande af behöriga värderingar öfver den pant, sorn för detta lån blifvit intecknaJ.j Upplästes och lades på bordet följande LagUtskottets Betäakanden; Den 15 Jnit!. 1:0
Besvarades med ett starkt Ja, Grefve Lilliencrantz, Johan Wilhelm, hemställde, om man ej dervid borde anmoda Utskottet att inkomma med ett fullständigt utarbetadt förslag till det omtalta nya JudeReglementet ? 348 Den 15 Juni.
Ankom och upplästes Kongl. Maj:ts Nådiga svar uppå Riksens Ständers underdåniga skrifvelse, angående Riksdagens förlängande till den 16 Juli detta år, gifven Stockholms Slott den 14 dennes, hvarigenom Kongl. Maj t, på sätt RegeringsFormens 109 §. stadgar, dertill velat lemna sitt Nådiga bifall, tillförseendes sig Kongl Majt, att Riksens
Ständer ej lemna ur ögonsigte nödvändigheten att under den således förlängda tiden med den skyndsamhet behandla de ännu oafgjorda ärendernas gång, att Riksens Ständer derefter må utan hinder genast kunna hemförlofvas.
Lades till handlingarna.'
Ridderskapet och Adeln åtskilldes klockan half 3, In fidem protocolli Äng. von Hartmansdorff, Dm 15 Juni. e. 111. 349 Torsdagen den l5 Juni. plenum klockan 5 eftermiddagen.
Ridderskapet och Adel* följande Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets, den 1 dennes afgifna och den g nästföljande på bordet lagda Betänkanden." j:o Angående Veddö Socknemäns skyldighet att forsla resande öfver Ålands haf. i 2:0
Om tidens bestämmande för vägsyner, uti Publicationerna derom. 3:0 Angående återupplifvandet af Kongl. Brefvet den 23 September 1747, angående prestanda till Bruken af åboerna på de till Skatte köpta Kronohemman.
S. D. Följande Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets, den 26
Maj afgifna och den 8 nästföljande på bordet lagda, Betänkanden blefvo, i anledning af dervid gjorde anmärkningar, jemte desamma, till Utskottet å.- terförvisade, nemligen; 350 Den 15 Juni. e. »t. j:o Om ersättning till Rotarne för Soldater hvilka i och för arbetet vid Götha Canal blifva oduglige till krigstjenst. s:o Rörande Husbehofs Brännvinsbränningen och dermed gemenskap ägande omständigheter.