Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Af deste anledningar war det jag icke kunde lemna mitt bifall till Oeconomie-Utstolters Betänkande rörande uphäfwandet af Bytes-Conlvirel: den af mig yrkade äterremisten grundade sig pä en kännedom jag ägde, att en stor del af Ridkerstapets och Adelns Ledamöter fattat meningen af Betänkandet origtigt.
Härtill föranledde hufwudsakeligen elt uttryck i Betänkandet, som jag förmodade af en händelse influtit, men som är aldeles tjenligl att sprida förwillelse och origtigt begrepp om rätta förståndet as tillstyrkandet.
Dä alla bytesbrister sedan ,682 intill 172g, hwilka ehuru utredda dock annu icke af Konungen stadfästade, förestås att afstrifwas ych att warda faststälde, sa ar man aldeles i osäker, het om meningen är att de stola förfalla eller blifwa till sin kraft och werkan faststälde; hwilken bemärkelse detta order annars manligt wis plägar äga.
Med aterremiflen, hade wunnits, att man fäkt tid blifwa uplyst om rätta förhällandet och dä hade säkerligen Zy8
Den 12 Zebruarli. icke flere Tunnor Guld blifwit för Kronan bortskänkte, det synes derföre som skulle det ingått i någons inrresie, att begagna den radande opinionen och icke lemna tid att täta moget öfwerwägande skingra densamma, således förnekades mig att enligt 56 §. i Regerings-Formen sä Betänkandet äterremitteradr, man pästod, att man ej borde rätta sig ester orden i Z. utan efter den mystiska mening besia ord innefatta, da man likrväl hitintills wid dylika tillfallen ordagrant rät-M sig efter förgäfwes anmärkte jag, att allmm säkerhet till ägande rätt wore rubbad, om Riksens Scäder, sedan de erkänt att private personer ägde lagliga fordringar hos Kronan, likwäl skulle förklaras förlustige sin ägande rätt att dem utbekomma, emedan om allehanda misibruk wid »verket förefallit besia mätte kunna rättas pä ett tjenligare sätt an detta» ty denna cur stadar mera än sjelfwa sjukdomen, när härtill kommer att 16 Z. i RegeringsFormen innehåller bland annat, att Konungen icke stall afbända någon eller afhända läka gods i löst eller fast utan laga Dom och ransakning, och Riksens Ständer icke äro Domare, sä hafwa de tillägnat sig en magt, som icke ens är Konungen lemnad, Hwilken twärkvm med Ed förpligtat sig skydda hwar, je Swensk man wid laga latt; detta beskydd anser jag således en hwar som genom detta beslut är förfördelad aga rätt att reclamera.
Men pä alt sädant gjordes intet asseende,för mig återstod blott att protestera emot händelsen och beslutet.
Dä jag nu striftcligen sär göra detta, ma mig tillätas göra nägra anmärkningar wid Ukstotteks Betänkande:
I ett sä wigrigt ärende som deim, synes mig Utstotler bordt grunda sitt tillstyrkande pä positiva upgifker frän De.i i- Zebruarii- 399 Bykes-Gontoiret, dä i det stället det nu grundar sig pä osäkra suposttioner; Säsom att de fleste mäl hwarwid Kronan haft att fordra torde redan wara afflurade och således de äterstäende snarare wara Kronan till gradation än förmän; Utom det orättwisa i en sädan slutsats, hwarigenom Utsiottet wisar mindre benägenhet att iagnaga enftiltas rätt, som likwäl dä man will handla opartiskt är en ffyldighet, har jgg dock tämlig säker anledning, att det annorlunda förhäller sig och att Kronan haft omkring ro Tunnor Gulds fordran, som nu försvinner, men deremot ännu 4 az Tunnor Gulds skuld, i utelöpande Fräl» se skatt och efterräknings-fordringar, som nu mäste inlösas genom en ökad Bewillning eller genom immistion i Kronans behällne ränror, som gör cn minskning i Kronans ärliga inkomster sä framt icke till undwikande häraf man äfwen will begå den orärtwisan, förklara deste revenuer förfallne; Af hwad orsak Utskottet föreslagit, att bl»tt de byten som blifwik ingängne emellan arén ,68a och 1723 skulle affkrifwas och förswinna, men deremot de för senare äret till närwarande tid bibehälla sin helgd, är ej latt af Betänkandet att inse; Den rättighet att fä en Lrdran betald mätte wäl wara lika sä helig det ena äret som det andra, dä ingen preskriptionstid är föreskrifwen; detta mätte förmodligen wara ett misttag, men i det afseende menligt för Utskottet/ som det kunde gifwa anledning till den oblida misttanka, att nägon af Utskottets Ledamöter, warit graverad för byte af förra epoqucn men ej af den senare.
Origtigt Argumenterar Utjkotter äfwen, da det till bewisande af den osäkerhet i egendoms-rätten deste efterräkningar medföra, scda« man tvid köp af Jord 4V2 Den 12 Zebruarli derpå fädt laga fasta, anför liqvidaiions - mekhodem
Laga fasta friar icke köparen att betala de gravanolier som Egendomen häftar före, genom Inteckning, bytesbrist m. m.
Har han warit fä ofcrngtig och betalt hela köpeskillingen till Maren, Utan alt först underrätta sig om Egendomens bestaffenhek är det ek<t fel som han stelf får tillssrisiva sig och pliala söre.
Med allmän lag är dek äfwen icke förenbart, att
Utskottet ingått i pröfning huruwida det more af någon betydelighet eller icke för en del Individuer om de gingo sine fordringar förlustige, som genom hwarjehanda utgifter, såsom lil!
Ombud m. m. säkert blefwe mycket förminskade.
För dem som oger rätt gods sitt sielf warda är det obeqwämt blifwa satt under andras förmynderskap och som en Penning.
Summa kan anses stor elier liten, relativt till den som äger densamma, sä blefwe det ett högst farligt prejudicat, om man risquerade förlora det lilla man agde för det en rikare pröfwadc Capitalet wara vbetydeligl; en liten penning är bättre - än ingen, och refpecterar man icke den fa mges ägande rätt, sä torde den rikares med mera stal sörfalla.
Men dä den sanning star fast, att högsta rätt ofta är högsta orätt, sä hade fåken kanhända fakt ekt helt anne..' utseende, öswerensstämmande med billighet utan kränkning af Lagar om Ukskottei rinstyrkt Bytes-bristernas ersättning uran yrkande af Räntcberäkning af andre än dem som merkel igen ugburit och begagnat de Rämcpersedlar, som tillkommit Kronan, ty onekeligen är det hardt och gränsar till »våldsamhet akt kräfwa denna ersättning af personer som aldrig ägt desie egendomar, utan blott af deras förfäder innehafts, och har ivid desie hemulssragor understundom handt, Den i2 Zebruarii. handr, att hos en hemulsman ingen tillgång funnits, dä allt har drabbar en oskyldig.
Der äkersiär derföre nu endast det hopp att wär Nädige och Rättwise Konung icke med sin sanction lärer bekräf a eir project som icke har någon mindre päföljd än den arr skilja Kronan »std ert päräknadt Capital af flere Tunnor Guld, rubbning i enskildas ägande rätt och utöfwande af en magt den Lagen icke tillagt Riksens Ständer, dä fsilfwa Konungen icke äger densamma.
Jemte hämd nu blifivir anfördt anhäller fag fa uptäfa etr 1'tdrag af ve annu existerande Lytes-brister som befinnas till Kronans förman och äro med undantag af ett pär, till det mesta redan utredde; såsom ock att nämna en dylik sak som bewisar den orättwisa och den oordning, som genom hemulsfrågor af annan art kunna upstä om detta prvjeck gär i »verkställighet.
Capitainen kckunsterkjelm har dels genom Cetzion af Wrestctka slagteri, dels genom enskilt öfwerenskommelfe med fine egne flägkingar bluivik innehafware af en fordran hos Kronan stor omkring io ooo R:d. wärde, härledande sig frän ett byte med en lidian Wreste.
Sedan han bchöft 16 ars tid för alt kunna legitimera stg såsom innehafware af alla deras ratt som i denna bytesbrist haft någon pretention. h«r nu kommit sä wida, art han blott haft att fä waluk» hwilket nu genom detta Riksens Ständers Beslut blifwit uppehållit och förfaller aldeles örn det gär i werkställighet och den. na man således beröfwad sin egendom.
Capitain öckrmsterl^elm bor i Finland, är numera Ryst undersäte; i hwilken vbehagelig förlägenhet kunde man icke raka om han wände sig till Rysta Regerinaen för att genom desi bemedling utfå sin rätt.
Jaz tror 402 Den 12 Februari!. tror derföre att Ridderskapet och Adeln gjorde wäl om de rogo i betänkande huru de olägenheter som genom detta hastiga beslut kunna upstä mätte söre» tommas.
Grefwe körner, ^äolxk Loran.
Dä friherre
Stael med sitt nu uplaste anförande icke lär hafwa annan afsigr, än att bilägga sin tanke lill Protokollet, ärnar jag icke heller ingä i granskning as sielfwa ämnet, men i anseende till hwad den wärda Ledamoten anfört om remist.rättigheten torde jag fä tillägga en förklaring och derföre upläsa Z6 §.
Allmänna sig yttra.
Detta är gjordt.
Utskottens förslag — utan förändring eller tillsattser-
D- kunna således genast anlagas wid första difcustion, och dct är blott tilläggningar eller förändringar som icke wid första pröfningen kunna äga rum.
— Göres derrvid i StändenS plena sädane anmärkningar, som hindra antagandet, erhälle Utskottet del af veste anmärkningar för att Förslagen derefter ytterligare granska etc.
Orden sädane anmärkningar som hindra antagandet, bewisa att äfwen anmärkningar kunna göras som ej hindra det, att således en pröfning kan föregå innan remist äger ruin och att som ingen pröfning öfwer en Ståndets älgärd kan göras af någon annan än Stander, mäste Ståndets tanka inhämtas huru wida dek bi. faller Förslaget eller äskar remisten.
Derföre göres altid först proposition till bifall pä Betänkandet.
Dä Ståndet ej will utan undantag lemna det, följer deraf att det ansett de gjorda anmärkningar förtjena närmare undersö^ing och dä följer remistrn af sig Den 12 Zebruarii. sjelf.
Om en enskild Ledamots anmärkningar ffull» ovilkorligen fordra remiss dä Ständet det oaktadt will i hela desi wid bifalla ett Betänkande, sä wore det den enhilda Ledamoten som föresirefwe Ständet Lag, icke Ständet, som afgjordt: hwad det wille bifalla eller ej.
I enlighet med hwad jag anfört har också redan wid detta Riksmöte arne gänger blifwit voreradt, om remiss ffulle äga rum.
Den ena war om StatsRädernes
Löner, den andra om Stgts-Utstotkets första project till Läns uptagande.
I anseende till hwad Friherre Lissi i sjelfwa frägan om Bytes.bristerne anfört, rörande Kronans förluster, får jag anmärka, att den ar ingen, ty Kronan erhäller för sine fordringar föga annat än papper och winsten titlflyrer endast Bytes-Contoirs-Betjeningen.
Dä der ar omöjligt, att wid inköp af en Egendom wera om nägon bytesfordran deruppå kan äga rum, emedan sädanc beror af langwäga Famille-relationer som i förhand hwarken kunna kannas eller uträknas, wännes deremot en säkerhet för enstiltas besittning som mäste wara af mera wigt an nägre fordringar för hwilka ingen ting erhälles.
Jag anhäller derföre att Beslutet mäste blifwa oförändradt och ingen widare diskussion om derra ämne ä.gr rum.
Lisei von käollkein.
Hivad den warda Ledamoten Herr Grefwe Norner anfört rörande 56 Z. torde kanske wara ratt, men är Åtminstone icke tydligt.
Jag tror att den, för att wara en lam - 404 Den is Zebruarii. lämpelig
Lag hade bordt aga samma egenskap:'och denne förefaller mig lika som ekt mäladt porrrait, hwarunder Konstnären, pä; der att det skulle igenkännas nödgas undersikrifwa, det-a stall wara den eller den personen.
Jag kan ej weta hwad mening ConstilUtions-Mstottets Ledamöter haft nar de salunda författade denna utan jag häller mig endast wid ordalydelsen.
Hwad de prejudicat Grefwe lVlörner omtalt angar, mins jag dem ej.
De document Grefwe körner trott böra finnas i Härads-Kistorna, hafwa aldrig der funnits, utan i Kammar-Collegium, hwarest hwar och en kan upsöka dem, och underrätta sig om säkerheten af sin besittningsrätt, innan han den förwerfwar.
Herr Grefwen och Larrdtmarstalken.
Denna fraga skulle om den uptoges leda til! upiifwande af ett redan fattadt beslut, och jag kan således ej derpå göra proposition.
Sedan Friherre Stael nu fält ytira sin tanka, lärer således Ridderffapet och Adeln finna all widare discusiion deröfwer böra uphöra.
Stael von wolstein förklarade att han allenast welat göra sin reservation och protest till Prokoeollet, samt begärde i afseende pä tillämnad tryckning af detta yttrande, alt derpå mätte fä tecknas alt detsamma här blifwit uplast, och att desi communicerande med de andre Skändcn mätte honom lillätas.
Herr Den rr Abruarii. 405 Herr idlorclt-nliolpe.
Austers och Herr Lsnger. lein, ^acob conjormerave sig med Friherre Ltasl.
Herr von 8olau!t2on!ielm, Oavist uplaste föl» jande Dictamen: Wexel-Cvurscns stigning, ifrän 52 och Zg stillingar till 70 och 72 stiliingar per Riksdaler Specie Hamburger-Banco, och en postdag anda lill Z Riks» daler 24 skillingar ssr ett Pund Sterling, som ej längesedan war nära al pari emot Swensta myntek, eller egenteligen BancwTranspon-Sedeln, synes böra wäcka Riksens Högloft.
Agio efter ven faststälda Evalvationen emellan Riks» gälds-Con,oirs.Sedeln och BanccrTransport-Sedcln är 50 procent, och den sistnämdes warde är wid 72 stillings Cours werkeligcn nedsatt under Specie-mynket äfwen till Zo procent, och är desiukom Hamburgs WerellRiksdalern, efter strot och korn, emot Swensta härda myntet icke till fullo wärd 47 stiliingar Specie.
Om ännu inom Landet tillwexlingen af Speciemynt emot sedlar ej stigit sä högt, sä är orsaken dertill att hos ost wexcln ej betales med myntadt eller omyntadt Silfwer; Wid en sadan ställning och tillärelig mynt-ukförsel, bleftr-e endast fr8ga om beswars- och kollnads-ersätlnn.g sör Traftering eller Transport, och ingen Cours eller Agio agde rum.
Wexel-Coursen anses wantigen sör Handelns Barome er, men den är underkastad mycken misiwisning, da Riket är behäftad med Utländsk gäld, och da sä> dane ideale penningar tillstapas, sorn icke idogheten och 4^6
Den is Zebruarii och en utwidgad Handel danat, och således icke ars »verklige warors representanter- Om Papperspenningar genom försigliga Banco-Författningar titt en del kunna göra Guld- och Silfwermyntet umbärligt, och förhjelpa wart Lands naturliga och mest nyttiga Mineralier mur härda bergsklyften, samt för wära öfwerstotts-producter befordra en bytes-handel af de förstnamde dyrbare metallerna, jerne andra Utrikes behof, sä misiräknar man sig högeligen, om man tror sig kunna göra papper till en »verksam stock, i förhållande emot sin mängd och hastiga utspridning.
Penningen, sorn utgör det nvminala priset och mättstockcn af arbete och wara, försattes i underwigt emot fordna arbe skraften och byteswaran, om den gränslöst sörökes utöfwer Circularions - Canalens och Närings-driftens behof.
Jemnwigien rubbas dä emellan warans naturliga warde och försäljningspriset.
Sjelfwa der för hastigt tittkomna Guld och Silfwer, kan pä det satter komma i wanwarde emot arbetet och arbets-produclen; men Papperspenningar kunna »vid sitt öfwerfiöd ej allenast komma i underwigt emot Dagswer-et och Byteswaran, utan ock emot sjelfiva Mymel, som de tillita stola föreställa, eller referera sig lill.
In större sedelstocken blifwer, ju mindre förstär densamme wid den upstegrade dyrheten till alla behof, och ju mera höres klagan öfwer bristande penningetillgäng, sann oförräktas i synnerhet den, som har en tilen penninge behållning eller inskränkt lön atl lefton utaf, mm hwilken kan hafwa mänga i sin omwärdnad att underhälla.
En Riks-Banque mägrar
Lä icke ined all sin soliditet, och med alla sina utestående fordringar, akt hamma en »vidrig opinion om Banco-Sedelns warde.
Dyrheten blir af den Den 12 Februarii.
427 förökta penningestocken en aldeles naturlig följd; Kronan utdelar snart sina erhällna stora förskott till private personer, och deste wilja ej lange behälla desta summor ofruktbare, utan täfla med hwarandra, an förwandla dem i waror och fastigheter.
För art snart minsta sedelstocken, kan en wälgörande Banque icke ukomordenteligen angripa sina private Läntagare; och den skyldiga Kronan har ingen annan tillgäng, an Allmänhetens förmåga, som icke öfwer krafterne tillitas kan eller bör.
Wid en sadan Rikets ställning
Lpnas tillfällen till egennyttiga winglerier och agioteringar, som bloke med ben försigkigaste omtanke och morwigt hindras kunna.
Det är gansta bewisligr, att för Banquen etc sörölt Silfwerförräd erfordras, i jemförelse emot förökningen af dest utfärdade Obligationer eller Transport-Sedlar, hwilka i större myckenhet till inlösen presenteras; och blir det för Werket en förlust, att a:er fylla de hastigt uttömda Castorne med ett i priset upstegradt Silfwer, dä nämligen Wexel-Coursen mistgynnar.
Banquens skuld ökes wid dest förökta fordringar, och sidan myntet ur rörelsen förswunnik, sa äterfäs blott papper i betalning för bade huswudstod och ränka.
Sa Swerige, som audre Stater, borde killräc, keligen hafwa lärt känna bet wädeliga försöket att förwandla Rikets gäld till samhälleis peniiingestock, eller arr förbyta Debet till Credit.
Banqnens Sky, »es- och Löstes-man borde icke heller, likmätigt Förfaltningarne, sträcka sina penninge-aiwrdningar nröf, wer den-;Salderade disponible winsten; Nen säger man 4->s
Den i- Zebruarti. man, nöden har ingen lag.
Satsens ringhet torde icke till fullo böra medgifwas, dä Stats-Werket förMvdeligen kunde biträdas, förutan akt göra penningewärdet wacklande.
Och önsteligt hade warit, att Riksens Högloft.
Ständer tidigt behagat 'vidtaga sitt Stals-Nrskotts nitfulla räd, att söka Län-biträden hos private Medborgare, pä bade bestämd och ännu häldre obestämd tid.
Englands Annuuets-System, som är atc uptaga län emot en wist taxaS underpant, och blott Bokföring, men förutan mfäst betalningstid och reversal, ehuru till sitt belopp transferable isrän man till man, utgör otwiswelaktigt för ett .Samhälle dek mest Jndicieusa Läningssätt, enär bedröstigen en Riksgäld icke undwikas kam Erfarenheten har lärt, att det sältet icke i England rubbat penninge - mastans förhållande ivid en mångdubbel större riksskuld, än hela wcrldens penninge-förrad, samt att detta Län-svstein, inrerestens tyngd oaktad, hufvudsakeligen salt de till sin omkrets nog instränkte Brittine Öarne i förmägr, att bravera nara all werldens moiständ.
Det är gansta korttänkt, att häldre wilja för den laga räntans stuld tillskapa ett öfverflöd af penninge-representanter och
Med det samina sätta sä penningen, som Wexel Coursell och waruwärder i obestånd och förwirring, än att betala provisionnellement en högre rama till fina Medborgare, intilldess nemligen att Riket hunnit hämta nya krafter och en ba tre Credit.
Men kommom närmare till föremålet, att söka om möjeligt är, någon bot emot veu hastigt tilltagna rvexel-oredan, och hwiiken har sä mycken inflytelse up - Den i2 Zebruarii.
409 uppå penninge- och waru-wärdet.
Om ofta en obillig fördom och oförtjend hädelse emot wexel-trastenter warit radande, sä kan dock swärligen nekaS, att ofta något konstgrep warit wällande till EoursenS bade hastiga upstigning och fall.
Det ar af förre tider kändt, att Coursen, är 1762, ffyndsamt upsteg ifrän yz till roZ mark, och ar 1767, nedföll pä en gang ifrän 70 till 42 mark per R:d.
Hamburger,Banco, och det wid begge perioderne, förutan någon förändring wid penningewcrket, eller utomordentligt wäxel-behof.
Icke hafwa förökte remistcr deste meckor kunnat mälla Coursens upstegring, och icke heller har i en motwänd ordning, den ideale penninge-stockens förökning kunnat de siste posthagarne medföra Coursens nedsättning, ehuru obetyv ig denna minsknina ock ar.
För detta har man welat säsom orsak till Cours-stegring anföra, alt wäre exportable effecter updrefwos till för högt pris, och da Utländningen föga betalde öfwer förra wärdet. sä skulle skilnaden godtgöras med en förhöjd Cours; men nästledet är betaldes jerner, som utgör wär förnämsta exportwara, wid den största representative penningeftock och högsta inhemska sädespris, som allerlägst, och dock steg Wexel-Courfen; och det oaktadt, att alwen förledet är exporten af jern och koppar ivar betydligare än de näst föregående krigsåren.
Man skulle tycka, ark ritt Cours-moderation, borde bidraga de indragne Subsidie-medel, af 1,500,000 Pound Sterling, utgörande a 4^ R-d. Swensk Specie 5,520,020, som de begge sista ären blifwil indragne, hwilke dock li l en del förstärkt Banquens red s:te Band- 2 dra Afd- zo» 4io
Den 12 Zebruarn. - redbara Fond med 690,138 Pound Sterling eller rät-eligen med 2,896,9-07 Piastrer.
Riksgälds-Conroiret har under »amma tid gjort nog ringa kemister för interesten ä birrikcs
Län, och aldeles icke gjort nägra amalgams-afbetalningari Swerige har hast gansta fä Sändebud wid Atrikes Hof, och således ej i den wägen warit beswaradt af stora waxeibehof; ej heller har någon sädes-införfkrifning nedtyngt Handelswägen, utan wi hasme förmätt foda ost och wara krigare med bröd af egen production, hwilkek alt borde werka pa en medelmåttig Cours.
T°l andra sidan medgkfwes, att wär export under krigsåren warit wida under manligheten; och om den generade handeln nägok minstat importen, sä har dock Swerige wid wär politiska hwälfning, den sista perioden, blifwit förwandlad lill en Transito-place för Colonial och andra Engelska waror, som wäl kunnat mälla en Specie-Riksdalers förhöjning i Cours ä hwarje Pund Sterling, samt derjemte kan ästadkomma irriga stulsattser wid upgiften af Rikets Handels-balance.
Till bewis att myckenhet af en wara ej alkid werkar ett lindrigare pris, ma anförasakt ehuru nu förmodeliaen inom Ri et sinnes en större qvantitet af socker och caffebönor, an nägonsin här marit, sä har dock priset ä dctza öfwersiödswaror stigit, lill följe af politiska u sigter för framtiden, och opinionens medwerkan om den ideale penningens försämrade warde.
Mycket talas om Banquens förökka Sedelstock, och wäl hade warit, vin det:a för Riks Crediten sä angelägna Werk mindre kunnat killitas, men Publica m
Den 12 Zebrucrii - cum bör ock underrättas, om de kraftiga mait, som blifwit widtagne, att genom 4 tikl 5 procenis ärlig afbetalning a Capitalet, oberäknad räntan, styndsammeligen förminsta sedelstocken, och att ätergifwa ät resten sin förra styrka och proportion emot ven redbara Fonden.
Om ock denna snara äterbeta nina lan blifwa känbar för hwarje Medborgare, fä stall den dock medföra dea goda staststista werkan, att öfwerflöds hogen och förmägan, samt med detsamma importen af Utländskt kram stall minstas.
Wi böre wid skuldens storlek ej mist rösta pä
Mära krafter, hafwe wi icke inom 22 är nedsatt tvär ivid past lika stora gäld, efter det förra Finsta kriget, till nära en tredjedel?
Det sednare oklokt började och ännu oförstandigare utförda kriger stall icke mägka förstöra ost, om wi ost wisligen förese.
Det gamla egenleliga Swerige äger ännu en intrinseque styrka framom de flesta Riken, dä icke en oförsigtig Ministere inblandar sig och ost i andra magters Cabinels-inlriguer, uti den precaira afsigten, att med detta Lands inskränkta förmäga och folkstyrka deltaga uti Europas sä kallade politiska Br,lauce, Stater emellan.
Wid en sann patriotisk öfwercnsstämmelse emellan Konung och Stander, ti!! befordran af kloka Oeeonomie-Förfatkningar, jordens möjeligaste fördelning i sjelfegandes händer, samt utwidgad Näringsfrihet, bör Swerige öfwerflödigt kunna föda sig sjelf, och för wära circa 4000 Skep. Koppar, och 400,000 Skep. Jern, oberäknad! wärk nu för tiden mer än fördubblade Lager, och andra Skogs-producker m. m. bör 412 Den 12 Zebruarii. bör äfwen framdeles, förutan alt konstigt bemödande, Guld och Silfwer af sig sjelf inflyta, såsom ett öfwerstott uröswer wära fa werkliga Utländska behof.
De dyrkade ädle metaller utgöra utom desi ingen werkelig wälmåga eller rikedom.
En mera sjelfständig förmögenhet böre wi beflita ost om.
Spanien och Portugal hafwa, med de ifrån Amerika erhällne Skaller, mera förlorat, än wunnit m i imverles styrka.
Det öfwerflödlga Guldet har icke beredt ät besia Länder de lyckligaste gyldene tider
Deremot har det penning-fattiga, men Jorden cultiverande, samt Handels- och Närings-frra Norra Amerika, wid ali desi under-balance emot desi förra Moderland och alla an» dra S.aker, hunnit fä en öfwer-balanee af productio, nen emot consumtionen; och säledes emot mänga Statisters urräkning uoarbetat sig till en mägtig sjelfständig Stat, under det att
Landets redbara mynt lange utträngdes och landförwistes af öfwerflödiga ideala pappers-penningar. Wär Sedelstocks storlek mä ej sättas i någon jemförelse med Norra Amerikanernas ytterlighet i den wägen, under deras warande revolution; dock hafwe wi nu förmärkt ett alt mer tilltagande begär ester Soecie-mynk.
Dä communica ionen med Dan. mark och Norrige ä?er blikwit fri, sä lära wäre wandrande Handelsmän frän Westergötland icke underläta, wid denna tidens Cours, att flitigt utbära wärt i nysinämde Länder begärliga Specie-mynt, och återföra föga behöflig» Utrikes waror: Wid första öp pet warlén torde ock ännu större Summor in Specie blifwa en lönlig export-wara, som för detta, omynradl, be lunga t importen.
Riksens Ständers Banque har, Den i- Zebruarii.