Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ej ma nägon upptaga annan Ätts namn eller wapen, den mä wara lefwande eller utdödd. lwarraenom ej allenast oreda i Ätten förorsakas, utan äfwen Genealogierne blifwa misitag och irringar underkastade. §. 55.
Sedan Kongl. Maj:t pä Riks-Salen ätffiljt Riksens Stander och dem bemförlofwat, samt Landt-Marskalken derefter pä Riddarhuset afsiutat Ridderffapets och Adelns sammankomster, afiemnar Landt-Marffalken Staswen till den efter Matrikein äldste narwarande Grefwen, hwikken med sex Deputerade af Ridderskapet och Adeln genast uppträder till Kongl. Majst för att Landt-Marffalls-Stafwen i underdänigbet återlemna, och mä sedermera nägon san mankomst för Nidderskapet och Adeln den Riksdagen ej äga rum.
Memorialet och Förslaget lades pä Bordet.
Upplästes ett Memorial frän Stats-Ulskottet af den 21 dennes, kwaruti, säsom yttrande öfwer Konungens Nödiga Proposition till Stats-Utskottet, angående Riksdagskostnaderna förestås en Summa af 150,000 R:dr fä wäl tilt detta ändamäl, som till bestridande af de till mottagande af Hans Kongl. Höghet KronPriwen och Desi höga Famille fcrestäende oumgängliga utgifter, och med hwilkcn Summa Riksgälds-Contoiret skulle bispringa StatsWerket, till desi de tillgängar, som detta Werk har att päräkna, hinna inflyta.
UpplL - Den 22 September. 263 Upplästes ett Memorial fran Stats-Utstottet, af den 18 dennes, hwaruri Utskottet sig utlåter öfwer Riksdagsmannen Oxeibsogs dit remitterade hemställan om i iz §. af Rikfens Ständers beslut wid sista Riksdag, rörande anwändandet af Kungs,- och Kungs-Ladugärdarne ordet pröfning bort-äga rum, och om icke en nådig stadfästelse i afseende pä detta ämne warit den enda åtgärd Riksens Ständer i en dylik fräga ägt att i underdånighet önsta; sä wäl som öfwer Riksdagsmannen ^e55inA8 äfwen till Utskottet remitterade Memorial, hwaruti handels instämmer med hwad Oxelbsr!; i ofwanberörde mätto anfört, dels yttrar sig wilja minnas att Johannisbergs Kungsgård stall wid nästledne Riksdag warit af Stars-Utstottct upptagen ibland de Kungsoch Kungs-Ladugärdar som borde försäljas, hwarföre ban begär en noga granskning af Riksdags-bcflutet derutinnan, samt att Ständer mätte förnya den wid sista Riksdag förda klagan öfwer Kronodagswerkens utgörande till Kungsgärdarne; warandes Stats-Utstottets utlätande bäröfwer att begge besia Memorialer. som anga det förra Riksdags-beslutet, hwars ervedierande icke tillhört dä warande Stats-Utstotts ätgärd,för ben skull i denna del icke rö-, ra ämnen, som tillhöra Stats-Utstoltcts utlä-' tande; att hwad angar Kronodagsaverks-beswäret till Kungsgärdarne, hafwa Riksens Ständer wid nästledne
Riksdag ansett besia dagswerken wid nu warande arrendes flut böra upphöra ; och öfwer frägan huru dermed för framtiden förhällas bör, will Smts-Utstottet sig yttra - §64 Den 22 September. ira i sammanhang med frägan om Kungsgärdarnes forwaltning i allmänhet.
Upplöstes Stals-Utffottcts Memorial, af den si denins, swarnti, pä anförde skäl, föreslås för Stals, Cemmistarien l-rölle! iu», som under Lnnewarande Riksdag galt
Utskottet tillhanda med upplysningar tvid handläggningen af de ärcnder, som Utskottets befattning tillhört, en grat-sication af 400 R:dr Banco utom det horn m anflagne tractamente och rese-kostnad.
Umrligare upplästes Stats Utffottets Memorial af den 21 dennes, bwaruti föreflas den förklaring r afseende pä bwad uti det wid sista Riksdag fattade beflut, rörande finance-plancn, är stadgadt, rörande de sä kallade 5 procentslänen och Annnitets-läne^'., att, bwad de förra angar, Riksgälds-Contoiret icke t ll någon wist tid mä inskränkas att dem upptaga, och att, beträffande de senare, antecknings- tiden dertill mä förblifwa wid bwad utlatt är, nemligen 6 weckor efter afkunnandet af Kungörelsen derom af Predikstolarne, m. m.
Föredrogs Stats-Utffottets Memorial, af ten 21 dennes, innefattande det utlåtande, i afseende pä äterrcmisten frän Ridderffapet och Adeln, af Utffottets, under den 6 dennes, afgifne M morial, angäende Riksdags-wedergällrungar för Ständens Secreterare, Canzlrer och Wakdbetjcning, att dä de öfrige Riks-Ständen redan bffoLik Stats-Utskottets sirpstnämnde Memorial, torde Ridderffapet och Adeln, i stöd Den 22 September.
265 af 49 §- Riksdags-Ordningen finna de wid detsamma gjorda anmärkningar,komma att förfalla.
Herr Baron och Landt-Marskalken erinrade, att om Högloflige Ridderffapet och Adeln af Stats-Utskottet äffade ett beswarande af de fran Ridderffapet och Adeln dit remitterade anmarkningar, wore sädant wifterligen deras rättighet; men hemställde om icke ett sadant kunde i detta mäl anses af mindre wigt, och dessutom i sakens närwarande stick öfwcrflödigt.
Herr Baron och Landt-Marskalken gjorde derefter Proposition till bifall af Stats-Utskottets nytzberörde Memorial af den s September, hwilken Proposition med Ja beswarades.
Upplästes ett Protocolls-Utdrag fran det Högwördiae Preste-Standet af den'20 dennes, hwaruti de öfrige Riks-Ständen inbjudas att med Preste-Standet sig förena om en anmodan till Bewillnings-Utskottet, att uppaifwa och til!
Riks-Ständers stvndsammast inlemna Forflag till nägra Regler med bifogade Formulairer för Taperings Committöerna. genom hwilkas iakttagande jemnwigt och likställighet uti taperingarne kunde winnås.
Ridderstapets och Adelns Protecoll, wid Urtima Riksdagen i Orebro, den 22 September i8io. S. D. Bifölls Banco-Utikottets den 28 sistledne Augusti pä Bordet lagde Memorial af dm 266
Den 22 September. den 2Z i samma manad, inneballande Utskottets hemställan om icke till undwikande af en icke obetydlig kostnad och jemwäl tidspillan den ätgard, som i afseende pä inventeringen afBanquens redbarheter,Banco-Utffottet äligger, mat. te wid denna Riksens Ständers Urtima Sammankomst fä blifwa ägd0satt. dck supra.
S. D. Biföll Högloflige Ridderffapet och Adeln till alla delar Stats-Utskottets den 20 sistledne September pa Bordet lagda Betänkande, angäende Riksgälds-Werkets tillständ och förwaltning. tck supra.
Biföll Högloft.
Ridderskapet och Adeln Stats-Utffottets den 20 ststledne September pä Bordet lagda Memorial, innebällande Utffottets förflag att de f. d. Konungen tillhörige Niksgälds-Contoircts obligationer utbptas mot samma Contoirs sarffilda förbindelse pä hela Capital-beloppet med 6 -nts ärlig ränta, samt att det ä de gamla obligationerna upplupna intereste uträkna- och godtgöres till den dag, under hwilken den särskilda förbindelsen Utfärdas, lcke supra. S. D.
Beflöt Högloflige Ridderskapet och Adeln att förena sig med Bonde-Ständet i dest beslut, att ät Expeditions-Utffottet uppdraga författandet af en underdänig skrifwelse till Kongl. Maj:t med anmälan att i kraft af Nämndens omröstning öfwer Högsta Domstolens Ledamöter, bemälte Ledamöter bibehällit Riksens Ständers förtroende, bie supra. S. D. Biföll Högloflige Ridderskapet och Adeln, a swen för stn del, det af Hederwärda Bonde-Ständet tagne beslut, att till Expeditions - Den 2Z September. 267 tions-Utskottet öswcrlemna, för att i Riksdags-bi flutet fcr innewarande Riksdag. införas, Riksens Ständers wid sistledne
Riksdag fattade beslut om stadfästelse ä Skattemans, genom 1789 är s Kongl.
Förordning cm Skatteköp, wundna fria dispositions-rätt öfwer sina Hemmans flög.
Högloflige Ridderflapet och Adeln ätfliljdcs klockan tre qwart till 2.
In trllem krotocolli , M L.
Lilverslolps.
Tisdagen den 25 September. ?lenum klockan half 11 förmiddagen.
Tittkannagafs af Herr Baron och LandtMarflalken att 2:ne Ledamöter i Stats-Urflot. tet, Herr Hsm as», :'r>;c!ric. och Herr öere;- swlle, toi-w, bindrade af särskilta angelägcnbeter att wid Riksdagen qwarblifwa, affagt sig sine rum i bemälte Utflott, i anledning hwaraf Herr Landt-Marskalken anmodade Herrar Electorcrna att vesta Herrars platser, sä wäl som Friherre /Vu »isvä-lls, hwars afsägelse för fä danar sedan anmältes, genom nytt wal ffpndsamt uppfylla.
Härefter företogs wal till Fullmägtiqe i Riksgälds-Contoiret, bwilket wa> klockan half 12 war fulländadt, dä följande Herrar befunnes hafwa genom flesta rösterna erhållit detta förtroende:
Friher - L68 Den 2Z September.
Friherre liljecrantz, stollsil willielm, Merjor -84.
Herr Lvellenstjsrna, Uric Ibornas, Directeur ' 82.
Herr Lilkveratotpe, I^irs, Major ----- -84.
Förteckningen öfwer de frän de öfrige Respective Sländen ankomne ProtocollsUtdrag, innehällande: Protocolls-Utdrag frän Preste-Standet, af d. 14 September: Remist till Stats-Utskottet af Professorn Doctor ^imguist8 anförande, angäende plan till Krono-Domainernes ut-arrenderande helst i mindre lotter; Af den i8 September:
Bifall till Stats-Utstottets
Memorial om tractamenten och arfwoden för Riks-ZtändenS Secreterare, Canzlier och Waktbetjening.
Af den 20 September:
Instämmande uti Bonde-Ständets beslut, att Riks-Standens wid sistlcdne Riksdag widtaqne beslut, rörande fri dispositions-rätt öfwer Skattebemmans skog, mä till Eppeditions-Utffottet öfwerlemnas, för att fa rum uti Riksdags-beflutet för nu pästaende Riksdag; Remist till Bewittnings-Utskottet äf Kongl. Maj:ts Nädiga Proposition till Rckfens Ständer, af den iZ September 1310, angående några underdåniga ansökningar om eftergift af Bewillning; Beslut att Dächargen för Stats-Rådets Ledamöter, Föredragande och Konungens Radgifware r Commando-mäl ma införas i Riksdags-beslutet; Gillande afOeconomisc-Utskottets utlåtande öfwer fragan om Gesällers hänförande under Ljensiehjons-Stadgan; Bi - Den 25 September. 269 Bifall till Stats-Utskottets Memorial om Riksdags-wedergällningar för inskottens Secreterare, Canzlier och Waktbetjening; Bestut att anmoda Eppeditions-Utffottet författa en underdånig ffrifwelse till Kongl. Maj:t med anmälan att samtelige Högsta Domstolens Ledamöter ansetts äga Riksens Ständers förtroende; Bifall till OeconomirL-Utffcttcts utlåtande öfwer Konungens Nådiga Proposition, anga. ende wärdén af fattige, m. m.
Protccclls-Utdrag frän Borgare-Ständet, af den 14 September:
Nennsi till Stats-Utskottet af Konungens Nädiga Proposition, angäende pensioner för swärt blesierade Ofstcerare och Under-Officerare; trll Oecouomin-Ulskottet, af Konungens Nädiga Proposition, angäende Allmänna Magasins-inrättningen; och Ull Bewillnrngs.Utskottet, af Konungens Nädiga Proposition om Brännwins-bränningcn för Carlscrona Stad, samt Borgmästaren Imborgs Memoria! om ytterligare förskoning, intill nästa.
Riksdag, i Bewillningen^fcr Uddewalla och Amal, Borgmästaren d<en3en8 enahanda anmälan i afseende pä Upsala, Brukspatronen Ustibr8 för Westerbotten, och Borgmästaren OUbsr§5 för Ostersund.
Af den 18 September: Remisi till Lag-Utskottet af Borgmästaren dien86N5 förslag till förklaring öfwer Allmänna Lagens stadgande i s 8. b Capitlet Misigernings-Balken; Bi - L70 Den 2Z September.
Bifall till Stats Utffottcts tillstyrkande, rörande Hyreskostnaderna förStändcns Klubbar.
B fall till det särskilta Ut'?ottets utlätan.
Le i afseende pä Riksdagens snara afstutande, ansecndcs lirwäl Borgare-Sländet, i afseende pä tiden för noa rnotioner, böra förhällas enligt Rilsdagö-Ordningens 56 Z.; Af den 2r September: Bifall titt Borche-Ständets inbjudande, att Expeditions-Utskottet mätte anmodas expediera och i bestulet för denna Riksdag införa hwad under sista Riksdag blifwit tillgjordt i frägan om Skattemäns fria dispositions- rätt öfwer sina Hemmans ffog, m. m.; Bifall till Stats-Urffottets utlätande om wcdergällningar för Utskottens Secreterare, Canstier och Waktbetjening; Äterremisi af Occononli-L-Utskottets Memorial, angäende Gesällers hänförande under Tjenstehjcns-Sta'" an; Beslut, i anledning af Constitutions-Utskottets Memorial, att döchargen för Stats-Rädets Ledamöter, Föredragande och Konungens Rädgifware i Commando-mäl, bör i Riksdagsbestutet införas; Remisi till Bewillnings Utffottct af Konunacns Nädiga Proposition, angäende nägra ansökningar om eftergift af Bewillningcn; samt till Oeconomi^ Ut^ottet af Directeuren bci-j;.- Memorial, rörande Bohus-LänffaSlllfiffet; Prottcolls-Utdrag frän Bonde-Ständet.
Af den 12 September: Beslut om b belällande af Bonde-StandetS Fullmägtige i Banqucn; Af Den 2§ September.
271 Af den iz September:
Anmodan till Eppeditivns-Utffottet att uppsätta, förordnanden för Riksens Ständers Justiti-L-Ombudsman och desi Suppleant.
Afflag ä Stats-Utffottets förklaring af Riksens Ständers wid sista Riksdag fattade beslut, i afseende pä Eldgarns-O, sä att
Arrendatorn mäste antingen >g natura lefwcrera ZZ parmar Hö, eller dem lösa efter arliga Markegängen; Beflut^att Riksdagsmannen kelter Oxelberg frän Orebro
Län, för sina i ett af honom uppläst och genom Trycket kringspridt Memorial, om ett, till förmän för näringarne stadgadt Spanncmälspris,o fällde, nu mera likwäi dels förklarade, dels äterkallade yttranden, Ständct pä det högsta ogillade, mä efter Riksdagens stut, under laga tilltal ställas; Instämmande i Remisi till Stats-Utffottet af Friherre jacob öderströms
Dictamen, angäendc den utkorade Thre-nföljarens och Desi Sens Stat.
Bifall ä Stats-Utskottets tillstyrkande om pension för Fröken Lripcnstserna; Af den 14 September:
Gillande af Bewillnings-Utffottets utlätande öfwer Herr Kchllansters Memorial, om Skydds-afgiftenö och Brännwins-Bewillningens bestämmande för mindre Hemmansdelar inom Carlstads Län; Gillande af Bewillnings-Utffottets utlåtande öfwer Konungens Nädiga Proposition, r afseende pä Charta-Sigillatse Förordningen; Be - L72 Den 2Z September. / Beflnt om uppskof med afgörandet afStatsUtffottctö betänkande öfwer Konungens Nådiga Proposition om utwägar till godtgörande af de Stats.-Werket äbragte oförutfedde utgifter, till desi alla de flere utomordentliga behof, som under denna Riksdag kunna, komma i fräga, hunnit blifwa kände; Af den 15 September: Anmodan till Expeditions-Utskottet att uppsätta förordnanden för de walde Committeradc till Tryckfrihetens ivard; Af den rn September:
Remisi tillOeeonomtW-UtskottetafRiksdagsmannen son sonsons Memorial, rörande Branwins-bränningen för Carlscrona Stad, samt till Bewillnings-Utffottet af sa wäl detta Memorial, som af Konungens Nädiga Proposition i samma ämne; Gillande af Constitutorialerne för Justitia-Ombudsmannen, Desi Suppleant och Comnrilterade till Tryckfrihetens ward; Gillande af ffrifwelferna till Kongl. Maj:t, angående Stats-Werkeis arliga inbetalningar till Banque», angående Elmrik-Sigillatse-Förordningen /ch angående Arrende-wiktorén för Eldgarns-O; Remisi till Bewillnings-Utffottet af Rrksda;smannen .^näsrs Olssons frän Orebro Län, Memorial, rörande förklaring i wisia delar af Bewillnings-Förordningen.
Af den 21 September:
Remisi till- Bewillnings-Utffottet af Konungens Nådiga Proposition, angående nagra underdäniga ansökningar om eftergift af Berm sining.
Löre - Den 25 September.
273 Föredrogs a npo Stats-Utskottets den 22 dennes pä bordet lagda utlätande öfwer Kongl. Majus Nådiga Proposition, angående Riksdagskostnaderna; hwilket utlätande blef, uppå gjordProposition, bifallit.
A npo föredrogs Stats-Utskottets frän den 22 dennes hwilande Memorial, rörande tiden för upptagande af de sä kallade 5 procentslänen, samt anteckningstiden för Annuitets-länen.
Grefwe lttörner, ^clolk tjäran:
Det är endast emot slutmeningen af det nu uppläste Betänkande, som jag har nägot att anmärka.
Den deruti innefattade önskan, att Kungörelsen om länens öppnande, mätte med görligaste första utfärdas, spnes mig pä en gäng obestämd, och derjemte involvera den tankan, att utan afseende pä förhand warande omständigbetcr.
I andra Länder bar man likwäl ansett det af wigt att wälja det ögonblick, dä län chppnas, att sä aspasia det att Statens ställning kunnat gifwa säkerhet och förtroende ät penmnge-transactioner.
Jag skulle tro, att en sädan försigtighet äfwen hos osi wore nödig, tp om ett län öppnas utan att nägon ting betydligt erhälles, blottställes Statens7credit och ändamälet förfelas.
Dä Riksens Ständer alldrin kunna med wisihct förutse, ännu mindre bestämma det ögonblick, som i sädant afseende wore tjenligast till läns erhällande, skulle jag önska, att för att säga nägot mera bestämdt, och med detsamma mera försigtigt,' Riksens Ständer behagade widtaga det beslut, att tiden till Kungörelsens utfärdande om annuitets-länens öppnande, mätte af. Hans Majtt i Ridd. och Ad. pr. M:o ZZ, 36. sam - L74 Den 2Z September. samråd med Riksgälds-Fullmägtige bestämmas och de äga rättighet att i underdånighet anmäla när de ansägo tjenligast att början med dessa läns upptagande gjvrdes.
Herr Baron och Landt-Marskalken hemställde i anledning af 56 Z.
Regerings-Formen om Ridderskapet och Adeln ansäge den af Grefwe tviörner gjorda anmärkning af beskaffenhet att hindra antagandet af Stats-UtskottetsFörslag , och detsamma således böra Återremitteras.
Wid förnyad föredragning af Stats-Utskottets den 2 Sept. pä bordet lagda tillstyrkande om en gratification af goo R:dr för StatsCommistarien UröäeUus, blef detsamma af Högloflig Ridderskapet och Adeln bifallit.
Likaledes blef, wid förnyad föredragning, Baneo-Utffottets, merberörde dag, pä bordet lagda Memorial, rörande förhö-dt dag- och rese-tractamente för de blifwande Banco-Revisorer, bifallit.
Föredrogs ä nyo Stats-Utskottets, i ett d.
L2 Sept. uppläst Memorial afgifne yttranden öfwer Riksdagsmännen Oxelberg och VVe88MZ8 anmärkningar, i anledning af iZ i sista Riksdagens beslut, rötande Kungsgärdarne; och fann Ridderskapet och Adeln sig wid desta yttranden ej hafwa nägon erinran att göra.
Justerades Riksens Ständers underdäniga ffrifwelse till Kongl. Maj:t, rörande Skatteköps-Förordningens fastställande.
Herr OrinckvLrllt UiUje8tröm,sacob Maleom, uppläste till Protokollet följande:
Snart Den 2Z September.
^ 273 Snart är tiden förfluten inom hwilken nya motioner fä wäckas, tillät mig derföre att i dag fa yttra nuna tankar uti ett ämne, efter min öfwertygelse, af wigt.
Allmänt är bekant att wär f. d.
Konung otwungit sjelf bestämde sin wistelse-ort före afresan utur Riket.
Dä förra Riksdagens Högloflige Ständer gäfwo honom ett genereust underhäll, ansägs inga widare förbehåll nödiga i denna del.
— Men nu dä han lika otwungen aflägsnat sig ifrän den trakt hanevall till sitt hemwist, och i det han nalkas Östersjöns stränder, och synes wilja öppna sig ett widsträcktare
Fält för sine företag, männe han dä kan anses hafwa uppfyllt det wilkor, enligt hwilket han af Swensta Folket ej allenast erhällit fin frihet, men äfwen ett efter wära tillgångar, och efter det tillständ i hwilket han försatt Nationen, ej beräknadt underhäll?
Wänne wi böra stillatigande se honom gifwa nya ämnen för illasinnades, ehuru föraktliga, likwäl alltid snart uppfattade beräkningar?
Förestrifwer ej allmänt wäl i sädant afseende nägra förfigtighetsmätt?
Borde ej f. d. Konungen, genom ett offentligt kungörande uti Utländsta Tidningar, antydas: 1:0
Protocoll, hållna bos Högloflige Ridderskapet och Adelil vid Lagtima Riksdagen i Stochholm, År 1840. —— Första Häftet.
S T O C K H O L M. Hörbergska Boktryckeriet, i84o. I i f ► I s L_Jedan Rikets Ständer, genom 84 §. i Riksdags-Beslutet af den 27 Maj i835, blifvit kallade att till Lagtima Riksdag sig i Ilufvudstaden infinna den >4 Januari 1840, och K. M:t dessutom genom Nådig Kungörelse af den 19 October i83g derom behagat påminna samtlige Sveriges Rikes Ständer, blef Riksdagen å utsatt dag med vanliga ceremonier utblåst; och täcktes K. M:t till Landtmarskalk förordna Landshöfdingen i Linköpings Län, Ståthållaren å Linköpings Slott, General-Adjutanten och Riddaren af K.
Svärdsorden, Herr Friherre Garl Otto Palmstjerna, hvilken, efter det han aflagt
Landlmarskalkseden och blifvit öfverlemnad tili de tvänne äldste närvarande Grefvar, En af Rikets Herrar, Riksmål'skal ken, Genera 1-Lieu t enan ten, Konungens GeneralAdjutant för Arméen, Chefen för General-Staben, Förste Adjutanten bos H M.
Konungen och Chefen för Konungens Adjutants- och Ordonnance-Officers-Corps, Secund - Chefen för LifGardet till Häst, Cancelleren för K. Krigs-Academien, R. och C. af K. M:s Orden, R. af Konung Carl XlILs Orden, R af K. Ryska S:t Andrae, S:t Alex. Newsky, Hvita Örns samt S:t Annas-Ordens irsta Class, Storkors af K. Grek.
Frälsarens Orden, R. af K.
Preussiska Mer.
Orden, Storkors af Hertig!.
Ernest.
Orden, Herr Grefve Magnus Evalie och En af Rikets Herrar, Öfverste Kammarherren saint R. o. C. af K. Mrs Orden, Herr Grefve Gustaf Levenhaupt, begaf sig till
Riddarhuset och derstädes vid ingången emottogs af Ridd.-Directionen, Ridd -Secreteraren och öfrige tili R. o. Adis Cancelli hörande personer.
Derefter utsatte Herr Frih. och Landtm, i öfverensstämmelse med 10 och 1 t §§ i Ridd-Ordn., första uppropet af R. o. Adis första anteckning till näslpåföljande dag, Onsdagen den i5 Januari kl. 10 f. m., och andra uppropet af samma anteckning till Thorsdagen den 16 Januari, äfven kl. 10 f. m.
Sedan så väl denna, som den andra anteckningen, hvilkens båda upprop skedde på samma dag, Lördagen den 18 Januari, blifvit förrättade, sammanträdde Högh R o. Ad. första gången Måndagen den 20 Januari in Pleno kl. io f. m. Hr F rih. o. Landt marskalken öppnade sammankomsten med följande tal: 4 Den 20 Januari.
Hög välborne och Välborne Herrar Grefvar, Friherrar, Ridders- och Adelsmän!
M:s nåd. förtroende kallad att föra ordet vid R. o. Ad:s sammankomster linder denna riksdag, är min iifligaste önskan, att detta uppdrag äfven måtte åtföljas af R. o. Ad:s förtroende till mig; och min allvarligaste föresats är att söka förtjena det, genom bemödandet att, utan egna afsigter, tillämpa Grundlagarne och Ridd.Ordn., i öfverensstämmelse med deras lydelse och anda, samt i enlighet med min öfvertygelse om det rätta.
Utan R. o. Ad:s förtroende, utan att R. o. Ad. delar öfvertygelse^ om renheten i mina afsigter och uppriktigheten uti mina bemödanden att motsvara hvad R. o. Ad. bör kunna förvänta af den, som bland R. o. Ad. förer ordet; utan dessa stöd uti R. o. Ad:s tänkesätt, skulle det ärofulla uppdrag, jag af Konungen erhållit, blifva mig långt tyngre, än jag förmår att bära, och min inskränkta förmåga snart blifva otillräcklig att leda de vigtiga öfvcrläggningar, sorn på detta ruin förestå.
Vigtiga blifva dessa öfverläggningar, och Fäderneslandet har sina blickar riktade på oss med spänd väntan.
Uti ett Statsskick, der Nationens
Ombud blott sammankomma efter mellantider af fem år, måste Samhällets utveckling, verldshändelsernas lopp och förgängligheten af menskliga verk göra dessa sammankomster så mycket vigligare än uti länder, der Representationen årligen sammanträder, som en längre tidrymd hunnit medföra flera förändringar i det gamla landet, utbilda högre och klarare insigter uti de unga sinnena, och hopa ärender tilt afgörande för framtida framsteg på förbättringarnes svårbeträdda bana.
Af ännu mera ökad vigt blifva dessa sammanträden, under en tid, då de för menskligheten dyrbaraste grundsatser stå upp i strid mot hvarandra, ifriga och nitfulla, icke nöjda med att vågskå larne väga jemnt på sanningens våg. R. o. Ad. har aldrig skytt striden.
Våra förfäder hafva mången genomkämpat, så väl för Fäderneslandets yttre sjelfständighet, som för dess inre bestånd; och från deras mod, deras fosterlandskänsla, deras insigter och upplysta verksamhet, har Riddarhuset hämtat den glans och ägt det inflytande på Fäderneslandets öden, hvarom häfderna vela att förtälja för nutiden sagolika ting.
Det är ett stort och vidsträckt arf af förfädren, men ett arf må ej förspillas eljer förskingras; och om någonsin heliga pligter öfverbyttas från förfäder till efterkommande, så är det R. o. Ad:s pligter mot Fäderneslandet.
Våra pligter uro gemensamma; må bemödanderne att dem uppfylla äfven blifva gemensamma, eniga och ihärdiga!
Enigheten ger styrkan; den uppväxer af fosterlandskärleken och aktningen för andras öfvertygelse, af vissheten att hvar och en blott har det allmänna bästa till syftemål och ögonmärke.
Må denna enighet blifva R. o. Ad:s mest ut - Den 20 Januari. 5 märkande drag! tiden fordrar, omständigheterna bjuda; men viljan gifver kraft och förmåga.
Min stämma är svag, min förmåga inskränkt, men min vilja är god; malte 11. o. Ad. göra mera afseende på den sednare, än på de förra, och, ehvad sorn händer, för mig bibehålla den välvilja, hvaruppå min högsta önskan är att förvärfva grundade anspråk.
Då i5 § Riksd.Ordn. föreskrifver, att ordföranden i Ridd.Directionen skall vid första plenum genast anmäla, om några tvistigheter ang:de fullmakter uppstått, och jag för tillfället är ordf. bland