Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
De haft va talat om en mäklareordning, och en sådan må Konungen i sitt StatsRåd utfärda och förändra huru sorn helst ; men de grunder, med hvilka R.
St. gått in till K. M., ärq ej af den beskaffenhet, sorn talarne åberopat.
För resten ger denna fråga en synbar ledning, huru R.
St. kunna blifva af med sin lagstiftande-rätt, då den grundas på prejudicater.
Dernäst ber jag få säga, att om de ledamöter af Konnogens StatsRåd, sorn nu förklarat det vara enligt med deras pligt att bevara Konungens rätt, behagat göra det förr, när, redan före Jul, min motion i ämnet afgafs, eller när LagUtsk. inkom med sitt betänk., eller när frågan förevar hos RiksStm, och då gjort de anmärkntr, för hvilka förslaget blifvit afslaget, då de likväl tvärtom, när en ledamot här bakom mig, hvilken jag nu finnér vara bortgången, ville göra dessa anmärkn:r, enligt hvad flera ledamöter känna, anmodade honom att afstå derifrån, hade det för mig blifvit tillfälle att söka vederlägga dem, och då hade opinionen, som nu ej tänker på annat än alt sluta riksdagen, sannolikt varit helt annorlunda, och man hade ej så lätt bortskänkt sin lagstiftanderätt.
]\u märker jag, att opinionen är alltför mycket bortvriden af längtan alt få slut på riksdagen.
Jag är likväl nöjd, att icke samma förhållande äger rum med mina ideer och mitt omdöme.
M:s nåd. propos. remitterades till LagUtsk.
Jag anhåller, att Hr Gr. q.
Landtm, måtte inhemta R. o. Ad:s tanka, huruvida icke Ståndet medgifver, att K.
M;s propos. ensamt till LagUtsk. remitteras, utan att åtföljas af de deröfver i dag afgifna vidlyftiga anföranden, hvilkas uppsättning och utskrifning i annat fall sannolikt kommer aft flera dagar fördröja remissens expedierande.
I anseende lill riksdagens snart förestående slut har jag v’dtagil sådan anstalt, alt jag
Den 14 Maj. hoppas, det da i detta ämne hur afgifna yttranden kunna i morgon bittida före ki. io afsändas till LagUtsk.
Gi‘.
Sedan Ridd.secret. tillkännagifvit, att alla här afgifna yttranden i detta ämne redan i morgon kunna komma LagUtsk. tillhanda, och då man i alla fall ej synes vilja påskynda riksdagens slut, enär plenum blifvit uppskjutet ända tills i dag, tinner jag ingen anledn. att icke tillsända Utsk. alla de yttranden, som under denna debatt blifvit afgifna.
Jag yrkar likväl icke derpå, att hvad jag anfört må remitteras till UagUtsk., ty det kan ej hafva inflytande på ärendets behandling, då jag blott afgifvit en protest.
Ur Hjärne:
Jag hade ämnat att, i anledn. af en värd ledamots uppmaning, begära, att mitt anförande ej måtte åtfölja remissen af K.
M:s ifrågavar. propos., i fall de öfriga talarue inginge på samma vilkor; men efter den upplysning
Hr Ridd.secret. lemnat, att samtliga nu afgifna anföranden kunna i morgon tillställas Ulsk., anhåller jag, att äfven mitt må få åtfölja remissen.
På grund af 49 § Riksd.Ordn., som stadgar, att 'hvar och en allm. fråga, sorn första gången i något Stånd förekommer, skall, såvida ej Ståndet enhälligt genast densamma till vederbörligt Utsk. förvisar, ligga på bordet till nästa plenum, då remiss bör ske,’* får jag anhålla, att den motion, sorn jag i sista plenum väckte omedelbart efter K.
M:s nu remitterade proposlns aflemnande och uppläsande, måtte i detta plenum till LagUtsk. remitteras.
Det är möjligt, att jag misstagit mig om egentliga lydelsen af Hr Stuarts motion, då jag derom sagt, att jag tror den icke böra få remiss.
Jag anhåller derföre, att densamma måtte uppläsas.
I fall den innefattar något uttryck, sorn kunde tydas derhän, att R.
M. skulle öfverlemna sin lagstiftningsrätt i afseende på utrikes vexlar, så bestrider jag motionens remitterande.
Éx. Hr Gr. o.
Landtm, yttrade, att han ansåg sig höra fästa uppmärksamheten derpå, att Hr Stuarts motion, i den ordning den blifvit afgifven, är den sista på listan.
Genast efter det K.
M;s nyss remitterade propos. blifvit aflemnad af Hr Hofcancelleren och uppläst, väckte jag min nu ifrågavar. motion, och då ordalydelsen af i inom.
4g § Riksd.Ordn. tydligen utmärker, att frågor, som hero på remiss till Utsk., böra företrädesvis uti RiksSt:n förekomma, så hade jag förmodat, att berörde motion skulle blifvit på föredragn:slistan uppförd näst efter den K. propos:n.
Men oaktadt sådant icke skett, har jag dock uti åberopade grundlags-§:s uttryckliga innehåll ansett mig äga iGo Den 14 Maj. ett grundadt skäl till min vördsamma hemställan, att denna motion måtte i dag varda remitterad.
Då Riksd.Ordn:s 49 § säger, att i nästa plenum efter det, då en motion blifvit väckt, bör remiss ske, har jag förstått detta stadgande så, att i stället för ordet bör ordet skall rätteligen bort begagnas.
Sådana ordalagen nu äro, kan stadgandet tydas så, söm om det berodde på en majoritet att hindra remissen i nästföljande plenum; men jag tror icke, att grundlagens mehing varit sådan.
Jag instämmer i Ilr Stuarts begäran, att hans motion nti mätte förekomma till remiss; och i fall sådant vägras derföre, att detta mål ej är det första af de på fÖredragn:slistan upptagna mål, som ännu icke blifvit föredragna, så får jag till prot. anmäla min protest emot ett sådant behandlingssätt.
Uppå derefter framställd propos. beslöt R. o. Adi, att Hr Stuarts motion nu skulle föredragas.
I anledn. häraf föredrogs nu Hr Stuarts d. 12 dennes på bordet lagda motion örn underd. anhållan till K. M., att till nästk. riksdag måtte utarbetas förslag till gemensam lag för in- och utrikes vexelrörelsen.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Adi behagade remittera Hr Stuarts ifrågavar. motion till LagUtsk.
Som riksdagen skyndar mot sitt slut, och det möjligtvis kunde hända, att LagUtsk. får någon anleda, att icke så fortskynda svaret på Hr Stuarts motion, som besvarandet af K.
M:s propos., så får jag hos Hr Gr. o. Landtm* anhålla om den propos., att LagUtsk. måtte åläggas att i sammanhang med svaret å K. M:s propos. besvara Hr Stuarts motion, Gi‘.
ErÖlich:
Jag finnér vid den nu skedda uppläsningen af Hr Stuarts motion, alt den icke innefattar det fel, jag vid första uppläsningen trodde den äga; men jag tinner, att den icke tillhör LngUtsk:s behandling, ty motionen innehåller blott en Önskan, att K.
M. måtte tillsätta en committé', för att utarbeta förslag till den ifrågavar. lagstiftningen.
En sådan önskan tror jag icke höra till LagUtsk:* handläggning, utan kan motionen skickas till Oecon.- eller ExpedUtsk., emedan LagUtsk:s ledamöter ej hafva något med frågan att gora.
Jag nödgas bestrida Gr.
Frölichs begäran, att förevar, motion måtte remitteras till Oecon.Utsk. Detta Utsk. vore visserligen icke i samma tillfälle, som LagUtsk., ätt nU framställa de skäl för motionens antagande, som af den nyss till LagUtsk. remitterade disctissionen kunna inhemtas.
Jag anhåller derföre, att denna motion må blifva remitterad till LagUtsk., med åläggande för Utsk. att Den i/( Ma j. besvara densamma i sammanhang med K.
M:s i dag remitterade proposln.
Med instämmande i hvad Gr.
Horn yrkat remitterade R. o. Ad.
Hr Stuarts motion till LagUtsk., samt ålade samma Utsk. att behandla den i sammanhang med frågan om antagande af K. M:s nåd. propos., ronde lag för inrikes ve\lar.
Upplästes och lades på bordet ncdannämnda inkomna utlåttn och memor. från StatsUtskottet: N:o 4^71. med hemställan omen gratification till Cancellisten C. O.
Vougt; N:o 472* i anledn. af Fullmägtiges i Riksg.cont. skrifvelse, med hemställan, att hvad som vid innevar. riksdag blifvit stadgadt i afseende på Bankens tjenstemän, hvilka, nät* de befordras, innehafva tjenster utom Bancoverket, måtte få gälla och tillämpas för Riksg.cont:s tjenstemän; N:o 473. i anledn. af en utaf Bidd.seeret. gjord, till Utsk. remitterad anmälan, ang:de vården emellan riksdagarna af Utsk:ns handla' och invenlariepersedlar, tillika med ett, i anledn. deraf, afgifvet yttrande af Hr Gr.
Horn, Glaes Fredr.; Banco Utskottet:
N:o 4'5. med öfverlemnande af reglementarisk! stadgande, ang:de tiden för tillämpningen af de utaf R.
St. beslutade förändrade föreskrifter, ang:de Bankens lånerörelse.
Ad. åtskiljdes kl. | till 4 ni.
In fidem protocolB, F. O. Silfverstolpe» Lördagen den 16
Maj 1835, Plenum kl. 9 f. m.
Justerades hedannUmnda från Exped.Utsk. inkomna förslag till R.
N:o 344* ang:de grunderna för markegangsprisens bostämmapde, räntepersedlärnas omsättning och förenkling, samt andra med grundskatternas
Utgörande gemenskap ägande frågor; N:ö 345. angide förändring i tiden såväl för uppbördsår Hi t» t
Maj. stämmornas hållande, som för afgifvandet af redovisning öfver Kronans uppbörd.
Likaledes upplästes till justering ett från Exped.Utsk. inkommet förslag till en § i riksd,beslutet, ang:de städernas salu-accis. Upplästes följande från K. M. till II.
Hr Gr. o. Landtm, ankomna nåd. skrifvelsei CARL JOHAN med Guds nåde Sveriges, Norriges, Göthes och Vendes Konung.
Vå.r synnerliga ynnest och nåd. benägenhet med Gud Allsmägtig, Troman, Hr Grefve, En af Rikets Herrar, Landtmarskalk, Öfverste-ÄIarskalk hos H. M. Drottningen, General, CapitaineLieutenant vid LifdrabantCorpsen, Riddare och Commendör af Vare Orden, Ordens Öfverste Ombudsman, Riddare af Konung Carl XIHts Orden!
Vi håfve i nåder låtit
Oss föredragas Eder, å R 0.
Ad:s vägnar till
Oss aflåtna underd. skrifvelse med anmälan, att sedan R. o. Ad. vid innevar. riksdag beslutat de ändringar och tillägg uti ti, iS, 19, 22, s3 och 37 §§ af Ridd.Ordn. d. ig Dec. 1829, hvilka innefattades uti ett
Eder ofvanbemälda underd. skrifvelse bilagdt redactionsförslag, så hade R. o. Ad., jemlikt 4i § Ridd.Ordn., skolat ifrågavar. beslut till Vår nåd. stadfästelse i und. öfverlemna.
Vid öfvervägande häraf håfve
Vi icke funnit något hinder förekomma emot antagandet af de utaf R. o. Ad. föreslagna förändringar och tillägg uti 1 1, 18, 23 och 37 §§ af den nu gällande Ridd Ordn., annorlunda än vilkorligt i afseende på 11 §; men hvad deremot beträffar den af Eder föreslagna förändrade redactionen af 19 och 22 §§, håfve Vi icke ansett tjenligt att för det närvar. rubba, hvad som sedan längre tid tillbaka varit stadgadt rörtde ordförandeskapet uti lt.
St:s Utsk., och sorn står i nära sammanhang såväl med den ordning, RiksStm sinsemellan och inom Utsktn iakttaga, som äfven med hvad som finnes föreskrifvet uti 23 § Riksd.Ordn. och 27 § Piidd.- Ördn. om huru förhållas skall vid Landtmarskaiks sjuklighet, laga förfall eller timade frånfälle, samt uti 9 och 35 §§ Ridd.Ordn., rör:de ätternas säten å Riddarhuset samt ordningen, hvarefter R.
St:s fullmägtige i Banken och Riksg.- cont. äfvensom deras revisorer äga att sina säten intaga.
Af dessa skäl hafva
Vi icke antagit den af Eder uti 19 och 22 §§ föreslagna förändring.
Vi håfve jemväl velat fästa
Eder uppmärksamhet på den omständighet, att i händelse
Edert förslag till förändring af 11 § blefve antaget, lomme detSammas 2 mom. att stå i strid med ett icke af Eder till ändring föreslaget stadgande i början af 36 §.
På sätt 4i § Riksd.Ordn. förmår, öfverlemne
Vi således härjemte till Eder såsom
Vår contraproposilion ett förslag till ändring i 11,18, 23, 36 och 37 §§, upprättadt i ordagrann öfverensstämmelse D <? n 16 Maj. i 63 med hvad af Eder beträffande de 3:ne första oeh den sista af dessa §§ blifvit föreslaget, samt med iakttagande af den rättelse uti 36 §, som
Vi funnit nödig såsom ett vilkor för gillandet af de uti 11 § af Eder föreslagna ändringar.
Detta Lafve Vi Eder till nåd. svar samt R. o. Ad:s behöriga kännedom i nåder meddela velat; befallandes Eder Gud Alls— mägtig synnerligen nådeligen.
Stockholms Slott d. ii Maj i835.
Förslag till förändrade redactioner af åtskilliga $§ i Ridd.Ordn.
\1 S Sådana anteckningar böra vara tvenne och förrättas hvardera med tvenne upprop; börande första anteckningens håda upprop ske på särskilda, nästefter hvarandra följande dagar, så framt ej helgedag inträffar, då det sednare uppropet blifver nästa söknedag.
Derefter må anteckning verkställas och polletter meddelas först inför Ridd.direct:n, hvilken i sådant ändamål sammanträder en half tima före hvarje plenum till och med det, som äger rum dagen före plenum plenorum, men sedermera endast inför Ridd.TJtsk., hvilket i sådant ändamål likaledes sammanträder en half tima före hvarje plenum.
Med dessa val förhålles sålunda, att, enligt anteckningslistan, samtliga R. o.
Ad:s närvar, hela antal delas uti tjugufem särskilda, men till beloppet lika, delar, hvarvid, om något mindre antal skulle öfverblifva, &c. — fördelas bör.
Sedan detta blifvit verkstäldt &c. — tecknad med tvenne af de personers namn, som i afdelningen finnas, då de, som de flesta rösterna erhållit, äro behörigen valda bänkmän.
Hafva flera undfått lika antal röster &c. 23 S, Den, som blifvit vald &c. — för den riksdagen upphor.
Ledighet ända till 3 veckor &c. — derom anmäla.
Då ledighet beviljats, sker val till ny utskrsledamot under ledighetstiden.
Ifrån befattning &c. — entledigas. 36 §.
Ridd.TJtsk. består af tolf ledamöter.
Inför detta Utsk. j6<j Den »6
Maj skola ledamöter af R. o. Ad., hvilka, efter det riksdagen å rikssalen blifvit öppnad, vid riksdagen sig inlin na, styrka deras <3tc. &c. 37 §•
Vid hvarje riksdag utser R. o. Ad. in pleno en af sju ledamöter bestående Ridd.directm, genom val särskildt till ordförande jemte suppleant, och särskildt till öfriga ledamöter jemte 3:ne suppleanter.
Denna Direct:n besörjer och förvaltar
Riddarhusets angelägenheter enligt utfärdad instruction, som äfven innehåller föreskrifter för Riddarhusets tjenstemän.
Ej må &c. Remitterades till Ridd.Utskottet.
BancoUtskrs d. 7 dennes på bordet lagda utlåt.
Nro i4i , i anledn. af de inom 2tne RiksSt. gjorda anmärkntr vid Utskrs under Nro i3a aflåtna memor.
I sammanhang härmed föredrogs PresteSt:s d.
12 dennes på bordet lagda inbjudn. i samma ämne. R. o. Ad. vidblef sitt vid föredragning af BancoUtsk:s jnemor.
Nro i32 fattade beslut samt lade utlåt.
Nro i4i till handlrna.
Vidare föredrogs BancoUtskrs d. 7 dennes på bordet lagda utlåt.
Nro i4a, i anledn. af de inom 2:ne RiksSt. gjorda anmärknlr vid Utskrs under Nro i3i afgifna memorial.
I sammanhang härmed föredrogos ej mindre PresteStrs d. 12 dennes på bordet lagda inbjudn. i samma ämne, än BondeSt:s genom prot.-utdr. af d. 14 dennes gjorda inbjudn. till Medstånden att förena sig i BondeStrs vid pröfning af BancoUtskrs utlåt.
Nro 142 fattade beslut, att R.
St. böra ingå till K. M. med und. anhållan, att, derest fullmägtige i Banken kunde blifva i behof af K.
M:s bemedling i ministeriel eller annan väg, för att, till realisationens upprätthållande, bereda Banken credit eller creditiv på utländsk ort, samt fullmägtige derom göra und. anmälan, K.
M. då täcktes en sådan bemedling meddela. R. o. Ad. vidblef sitt vid föredragning af BancoUtskrs memor.
N:o i3t fattade beslut och lade utlåt, Nro 142 till handlrna.
Företogs till pröfning BancoUtskrs d. 9 dennes på bordet lagda betänk.
Nro i43, i anledn, af Hr R.osenblads motion om und. skrifvelse från R.
St, med anhållan om K.
Mrs nåd. biträde för upptagande af utländskt creditiv för Banken, Frih, af Nordin, Carl Joh.:
Då R, o. Ad. uti hufvudsaken af detta ämne stadna! uti en annan åsigt, än den BancoUtsk, uti dess sednare betänk, uttryckt, så följer deraf klart, att R. o. Ad, jemväl i afseende å den nu förevar, detailfrågau mäste komma till annat resultat än Utsk, Jag an - Den 16 Maj. lG5 håller altsa, att betänk, må återremitteras, emedan, sedan It. o. Ad. beslutat, att frågan om upptagande af creditiv skall öfverlemna» till K.
M:s sanction, jag anser det olämpligt och stridande mot den vördnad och aktning, vi äro skyldiga Konungamagten, att R.
St. icke sjelfva derom framställa und. begäran.
Jag kan ej finna annat, än att den förevar, frågan redan är genom beslutet öfver den föregående i samma ämne afgjord, och att det derföre är bäst att afslå detta betänk.
Jag får upplysa den siste talaren derom, att det afgjorda betänk, innefattade den föreskrift, att fullmägtige, i fall af behof att upptaga creditiv, borde dertill begära K. M:s biträde.
Hr Rosenblads motion rörer deremot den fråga, att Ständerna sjelfva må till K.
M. frambära den anhållan, att, då ofvannämnda begäran af fu.IImägtige framställes, K.
M. må täckas dertill lemna sitt nåd. bifall.
Den ifrågavar. motionen är densamma, som jag jemväl framställt, och jag understödjer altså densamma samt begär i sådant afseende återremiss.
Mig förefaller det tydligt, att i en fråga, som icke rörer sak, utan form, Ständerna kunna vilja brista i den grannlagenhet emot den andra Statsmagten, som obestridligen tillhör dem att iakttaga.
Jag begriper icke, huru man häruti kan finna någon fara för Ständernas dispositionsrätt öfver Banken, hvilken jag ingalunda vill träda för nära.
Ett är försigtighet, och annat en klandervärd misstänksamhet.
Jag anser mig böra taga Utsk:s försvar i så måtto, som afslaget till den ifrågavar. motionen varit en tydlig följd af Utsk:s sednare tillstyrkande i afseende å liufvudsaken; ty då majoriteten stadnade i det beslut, att frågan om creditivet icke skulle underställas K. M , var det äfven klart, att Hr Rosenblads motion icke kunde bifallas.
Jag anhåller om upplysning, huru detta betänk, är af de öfriga Stånden afgjordt.
Ridd.Secret: BancoUtsk:s betänk. N:o i43 har af PresteSt. blifvit lagdt till handkna, är af BorgareSt. bifallet, och BondeSt. har ansett detsamma icke ef’ fordra någon åtgärd.
Då hemställer jag till hvad åtgärd åtev^ remissen väl skulle kunna leda.
Jag har varit bland dem, som röstat för bifall till Utsk:s tillstyrkande i dess första betänk., att K.
M:s biträde må begäras för upptagande af det ifrågavar. creditivet.
Om nu R. o. Ad. förenade sig med JlondcSt., så är jag öfvertygad, att PresteSt. jemväl inginge iG6 Don 16
Maj. på ett sådant beslut, hvarigenom det vore af tre Stånd antaget.
Frih. Cederström, Jac.: R. o. Ad. beslöt, i anledn. af betänk.
N:o i4a, att vidblifva dess i ämnet förut fattade beslut, i och hvarmed PresteStrs inbjudn. förföll, och något annat beslut kan numera icke fattas, utan frågan måste afgöras i förstärkt Utsk., hvilket då äfven kommer att afgöra ang:de formen för deu und. anhållan i afseende å creditivets upptagande.
Jag tror icke, att återremiss skulle lända till det önskade resultatet; men målet är i allt fall öppet till afgörande i sammanhang med behandlingen af sammanjemnkntsfrågan i anledn. af besluten öfver betänk.
Cederström har förespeglat R. o. Ad., som skulle förevar, fråga vara öppen, äfven om betänk. lägges till handkna.
Det är visst möjligt, att sammanjemnkningen kommer att uppgöras i sådan syftning; men motsatsen kan ock inträffa.
Genom återremiss deremot kommer R. o. Ad. i tillfälle att, då frågan ånyo förekommer, fatta livad beslut Ståndet finner för godt, oberoende af Utsk:s svar på återremissen, hvilket jag anser för likgiltigt, enär min afsigt endast är, att R. o. Ad. må blifva fria i dess beslutande rätt i saken.
Jag får erinra derom, alt Utsk. icke biifver i tillfälle uppgöra jemnkntsbetänk., förrän återremissen blifvit besvarad; och jag hemställer, om denna obetydliga formfråga förtjenar att åstadkomma denna tidsutdrägt nu invid riksdagens slut.
N:o i43 återremitterades.
Ånyo föredrogs Constit.Utsk:s d. 12 dennes på bordet lagda memor.
IN:o 123 till R. o. Ad. samt EorgareSt., ang:de deras åtgärder vid memor.
Jag anser mig skyldig att ånyo uppträda mot Utsk:s sätt att behandla denna fråga.
Constit.Utsk. har vidblifvit sin föresats att vilja mästra RiksSt:ns beslut, hvartill jag anser Utsk. ingalunda berättigadt, och hvilket R. o. Ad. likaledes vid flera tillfällen ansett.
]VIen för R. o. Ad:s värdighet är det nu äfven nödigt tillse, att Utsk. ej förgriper sig på de andra RiksStm; och då jag förmodar, att Ståndet ej frångår sin redan så ofta yttrade tanka örn frågor af samma beskaffenhet som denna, inskränker jag mig till att yrka afslag på det ifråga var. memor.
Den siste talaren har ej yttrat sig i sak.
Föremålet för discussionen är en af Constjt.^ Utsk. uppgjord voter:spropos., deri R. o. Ad:s tanka ordagrannt blifvit införd.
Det skulle vara besynnerligt, om Ståndet kunde ogilla, att dess tanka blifvit upptagen; men Dc ii 16
Ma j. från t räder R. o. Ad. åter densamn.a, så förfaller hela voter:spropos:n.
Dertill fordras dock ett bestämdt yttrande af Ståndet; ty så länge den gemensamma tankan quarstår, skall deröfver voteras, och jag kan således ej finna annat, än att den af Utsk. föreslagna votertsproposm bör antagas. Gr.
Då hela saken blott angår en form fråga, har jag endast kunnat hålla mig till formen.
Utsk. har underkänt BorgareSt:s tanka, och jag har roed förvåning hört en ledamot yrka underkännande af ett Stånds tanka, då det likväl är Constit.Utsk:s ovilkorliga pligt att upptaga alla RiksSt:ns särskilda meningar.
Jag anser det vara R. o. Ad. värdigt att här förbise sin egen tanka, då ett annat RiksSt:s blifvit undertryckt.
I händelse den siste talaren vill hafva än flera voter:spropos:r genom upptagande af BorgareSt:s mening, ehuru denna innefattar ett rent afslag till Utsk:s förslag, som icke får vid den första riksdagen äga rum, så måste R. o. Ad. uti en gemensam tanka upptaga en bestämd redaction till voter:spropos.; ty icke kan man genom afslag till Utsk:s betänk, få någon voter:spropos:n.
Det vore stridande mot all form, och jag förmodar, att Hr Gr. o. Landtm, finner, att enär Utsk. ordagrannt upptagit R. o. Ad:s tanka, kan ej afslag å betänk, öga rum, om ej Ståndet frånträder sin först yttrade tanka.
N:o ii3 blef af R. o.
Jag anhåller att i prot. få min protest antecknad mot det fattade beslutet.
Hr Hjärne, Harald: Då R. o. Ad. förut fattat stridiga beslut mot detta, hvilket jag anser stå i strid med grundlagen, begär jag att deremot äfven få reservera mig.
Till pröfning företogs Constit.Utskrs d. 12 dennes på bordet lagda memor.
N:o 122 till R. o. Ad., angalo dess åtgärd vid memor.
Jag har förut yttrat, att detta och öfriga Constit.Utsk:s förslag till grundlagsförändringar äro af så ringa vigt, att det är likgiltigt, om de blifva hvilande intill nästa riksdag eller icke; men det är af stor vigt, att R. o. Ad. ej biträder en sådan åsigt, hvarigenom
Representationen beröfvas sin constitutionsenliga rätt att sjelf opinera i dessa frågor.
Utsk. har trott sig med den här ifrågavar. grundlagsförändringen kunna åstadkomma det ändamål att framdeles förebygga de långvariga disputer om rättighet till återremiss af grundlagsändrings-förslag, som vid denna riksdag ägt rum; men detta har ^ej lyckats Utsk., i6S Den iG Maj. emedan ännu quarstår sjelfva tvistämnet, nemi. hvar gränsen är emellan väckta och nya eller icke väckta frågor.
Det skulle just vara ett erkännande af denna tvist, om man medgåfve hehofvet af en grundlagsförändring bär, och R. o. Ad. bör således antingen få in sin tanka derom i voter:spropos:n, eller ock låta hela frågan förfalla.
Dessutom anser jag det vara oformligt af Ulsk. att nu komma med ett nytt förslag till Ståndet att frångå sitt redan fattade beslut; ty numera måste frågan af förstärkt Constit.Utsk. afgöras.
Utsk. ljar väl sagt: ”vi upptaga den ej i vötertspropos:n;” men detta är dock Utsk:s skyldighet.
Jag har väl märkt, att R. o.
Ad. nyss frångick sin förr yttrade åsigt, då det rörde ett annat RiksSt:s beslut; men nu gäller det 11. o. Ad. sjelfva, och jag hoppas, att man nu ej måtte frångå, hvad man förut beslutat.
Kommer det att ske, protesterar jag deremot.
Utsk:s förslag åsyftar att förekomma onödiga discussioner genom undanrödjande af missförstånd om grundlagens mening, i mom. 56 § Reg.F. gifver anledn. att fatta olika begrepp efter de olika räder, man läser äf detta mom.
Ståndet har väl fattat en gemensam tanka i ämnet, som dock icke är något beslut, ty sådana få ej fattas vid första riksdagen; men R. o. Ad. har nu i sin gemensamma tanka intagit åtskilliga nya förslag, såsom t. ex. att förstärkt Constit.Utsk. skulle bestå af 3o ledamöter af hvarje Stånd, hvilken fråga, såsom ej väckt i Constit.Utsk., icke kunde upptagas, och vidare, att K. propos:r skulle hvila till den nästk. riksdagen jemte RiksStms contraförslag i ämnet, — likaledes något alldeles nytt.
Naimi den siste talaren yttrat, att R. o. Ad. borde vidblifva sitt redan fattade beslut, så har han således begagnat en alldeles oriktig term, emedan det blott var en gemeusam tanka.