Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Regeringsformen stadgar, följande från ConstitutionsUtskottet inkom* na, samt den 27 sistledne April och den 2 dennes på bordet lagda Memorial s
Af den 20 sistledne April; 1:0 Innefattande Förslag till åtskilige Riksdagsordningens §§:s fördelning i numererade Moment.
Med tillstyrkande af ändring uti åtskilliga Grundlagarnes §§:r, hvad angår föreskriften om en Voteringssedel^ afiäggande.
Af den ao sistledne April: 3:0
Angående ett föreslaget tillägg uti 23» §. i Riksdagsordningen, Ut supra. *54 Den 4 Maji, e. m.
Vid förnyad föredragning af Rid* darhusUtskottets, den 20 si§tledne April afiåtae, samt den 27 i samma månad förmiddagen, på bordet lagda Memorial, med Förslag till Ridderskapéts och Adelns underdåniga Skrifvelse tili Kongl. Maj:t , afgående utfärdande afen Kungörelse, sorn förklarar de Ätter, hvilkas Stamtaflqr äro ofullständiga, deras Representationsrätt förlustige till dess de sina Genealogier completterat , blef berörde Förslag af Ridderskapet och Adeln godkändt.
Ut supra. S. D. Föredrogs å nyo så väl Allsnänna Besvärs- och QeconomiasUtskottets den 26 sist» ledne Januari) afgifne samt den 17 sistledne Februarii af Ridderskapet och Adeln återremitterade Betänkande, i anledning a? vackt fra, ga om befrielse ifrån skyldigheten att afskala Barken å utsynte Ekar; sorn ock Utskottets den 2 sistledne April medriplte pcb dep 30 i samma
Månsd på bordet lagde yttrande, i anledning af de vid U.(skottets förra Betänkande gjorde anmärkningar; och fann Ridderskapet och Adeln för godt bifalla Utskottets bemstäl» lan, att utförsel af Ekbark emot den Tull, som, Kongl.
Maj t i nåder kan pröfva skäligt derföre bestämma , jemte fri disposition vid för»-» säljningen deraf, hädanefter ma blifva tillåten.
S, D. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs- och QeconqrniteUtskpttets dera j6 sistledne April afgifne, sam t den 30 i samma Månad på bordet lagde Utlåtanden, i anled* Den 4 Maji, e, in, 153 ping af gjorde Anmärkningar vid Utskottets förut meddeite Betänkanden: i< 1:0
Rörande vackt fråga om rättighet för lumpsamlare att omkrjngresa i Landet, samt om sättet till Lumpors anskaffande lör Pappersbrukens behof. 2:0 Angående vackt Motion Qm en friare Tackjernshandel; fann Riddérskapet pelt Adeln, att enär sistnämnde t vänne. petänkanden redan blifvit af Ridder,skåpet och Adeln bifallne, JLbskottets ifrågavarande Utlåtanden endast borde läggas till handiingarne.
S. D. I anledning af dervid gjorda an* märkningar återremitterades tili CpnstitgtionsJJtskottet dess, den 18 sistledse April afgifva, samt den 27 i samma månad förmiddagen på bordet lagda Memorial, angående föreslagna ändringar i 14. §.
Riksdagsordningen*
Ut supra. S. D. Då nu å nyo föredrogs Allmänna Bsvärs- och QecononsiseUtskottets, den 16 gisdedne April afgifna, saint den 30 i samma månad på bordet lagda Utlåtande, i anledning af väckt Motion om frihet för Landtmannen , att emot låg eller ingen Tull få exportera sina Producter, blef samma Utlåtande, på grund af dervid gjorda Anmärkningar, till
Qeconomiaeptkottet återremitteradt.
S. D. Vid förnyad föredragning af AU - 15$ Déu 4 Maji, e, mi manna Besvärs- och OeconomiaUtskottets den 16 sistledne April aflåtna, samt den 30 i samma månad på bordet lagda Memorial, i anledJ ning af gjorda anmärkningar vid Utskottet» förut meddelta Utlåtande, rörande väckt fråga on utfärdande af en Förordning, angående Vatten verksägares åliggande m. m. 3 fann Ridder» skåpet och Adeln för godt, att enär de öfrige trenne Respective RiksStånden redan bifallit Utskottets sistnämnde Utlåtande, dervid nu mera låta bero.
Utdrag af Prötocollet, hållit bos Hög* loflige Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, ef. termiddagen, den 4 Maji iBitf.
Föredrogos å nyo och gillades föle jandefrån nedannämnde Utskott inkomna, sami den 2 dennes på bordet lagda Betänkanden’ Fran SlatsUtslottet; Af den 24 sistledne April: 1:0 ] anledning af Kongl. Majtts Nådiga Remiss, angående HästHcmmans och FördelsRäntornas utgörande vid Skånska Carabinier^ Regementet. 2:o I anledning af Kongl. Majtts Nådiga Proposition, angående Medel till de allmänna Schola?- och LäroVerkens förbättring.
Den 4 Maji, c. »a Från Stats - och LagUtskotten:
Af den 17 sistledne April: Öfver det af Herr Berghman , Ambrosius
Magnus, väckta förslag, att mindre brottslig ge Personer må , i stället för att intagas vid Arbets - och Correctionslnrättningar , blifva använda till Sjömän på Rikets Handelsflotta* Ut supra.
S- D. I anledning af dervid gjorda anmärkningar återremitterades till nedannämd de Utskott, följande från samma Utskott inkomna , samt dea 2 dennes på bordet lagd» Betänkande» : Till StatsUtskottet:
Af den a4 sistledne April:
I anledning af väckta Motioner, rörand#
Skånska Roteringen.
Till Stats- och LagUtskotten :
Af den 17 ncistledne April:
Rörande vackt!
Motioner om angelägen heten att emellan Riksdagarne förekomma afgörande af sådana Mål, hvilka tillhöra Riksens Ständers pröfning, och om förbuds utfara dande att, utan Riksens Ständers föregångna beslut, proponera någon Allmänhet utgifter.
Ut supra. 8.
D, Vid förnyad föredragning af Stats; »53 Den 4 Maji, e, iii:
Utskottets, deri sfi sistledne April afgifnä, sätiié den 2 dennes på bordet lagda Betänkande , i anledning af Kongl. Maj:ti Nådiga Proposition, angående serskilta aristalters vidtagande till förekommande af stegring i priset å det grofva Brödet; fann Höglöflige Ridderskapet och Adeln för godt, att samma Betänkande gilla smed tillägga def måtte hos Kongl. Mäj.t i underdånighet anhållas, att Kong!» Majk täcktes i Nåder låta tillse, att det beviljade Spannmåls-understödet så användes, att det för Hufvudstadens fattigé Innevånare åsyftade välgörande ändamål derigenom må kunna vindas.
Beslöt Ridderskapet och Adelfi anmoda Stats- och OecQnomimUtskotten, att så Väl med första afgifva Utlåtande öfver Herr Munck af Rosenscbölds, Eberhard* den lö Sistledne JanUarii till Utskotten remitterade Mémorial, angående nedsättning af Tullafgifterne för utförsel af LandtmannaProducter, samt fri Utförsel af TrädvarOr på utländska Skepp* sorn'
Ock, att i sammanhang dermed, meddela yttrande öfver Herr Munck af Rosenschölds nu ingifna anförande, angående en tillräckligen vidsträckt Nederlagsfrihet för S orkholm , såsorn Correctiv emot den Finska Handeln.
Ut supra, Höglofl.
Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan half till y eftermiddagen.
In ficlen!
Prdtöcolli , , Ö, J. Lagerheim.
Den 8 Maji s f. m. 159 Fredagen iden 8 Maji.
Plenum klockan half till lo Förmiddagen.
Öppnades Hérrår Electörers Lista till val äf ert Ledamot i BancoUtskottet efter N:o 862$ Herr Gyllenkrook, Göran, Major} och befanns dertill hafva blifvit utsedd N:o 614* Herr Butenskjöld, Fullmägtig Herr Gyllenram, Cari Adolph j Kammarherre.
Upplästes och lades på bordet följande från äedatmämnde Utskott inkomna Betänkändeat Frän StaisUtskotiet:
Af den 1 i denna Månad: l:o Angående KrigsAeadémiens på Carlberg Lönings- och UnderhållsStat} tillstyrkande Utskottet, att afgiften för betalande Cadet-1 ter må förhöjas från 250 till 300
R:dr årligen; att Statsanslaget med tooo R:dr varder ökadt: att de Lärare, hvilka uppbära deras Löner beräknade till en del i Spannmål, må tillgodöa njuta skillnaden emellan Statspriset och RiksMarkegångspriset , samt att den uti Academiens tillgångar sistledit år uppkomna brist åf 9,544 R:dr må godtgöras af öfvefskotten få Statsverkets Intrader samma år; Den 8 Maji, /, ihi 2:o I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition örn StatsVcrkets tillstånd och béhof, uti hvad som rörer RiksStatens Tredje HufvudTitul. 3:0 Öfver Kongl. Majrts Nådiga Remiss* angående förhöjning i Aflöningen för Werme, lands FältJägareRegementej i anledning hvaraf Utskottet tillstyrkts att den hittills varande aflöningssumman 373.2
R:dr måtte ökasmed 33J procent, eller till 4976 R;dr. 4.‘0 Öfver gjorde Motioner, angående ytterligare Löneförhöjning för militaire Staternej Och har Utskottet, som till uppförande å Stats under tredje HufvudTituln, föreslagit, hvad somj utöfver d t vid förra Riksdagen anslagne belopp, al Kongl. Maj:t i Nåder pröfvas nödigt
Och billigt samt med Rikets krafter förenligt till de Militaire Staternas förbättrade aflöning,, i öfrigt ansett det bero på Kongl. Majits
Nådiga godtfinnande, huruvida, genom vidtagande' förändringar eller möjliga indragningar s tillgångar kunna beredas till förbättringar dös de tarfvas. 5:0 Angående upptagande ibland StatsVef* Isets Intrader af 3500 R:dr Hamburger Banco, så kallade Fyringsmedel, hvilka till och med år 1808 ifrån Dannemark åriigcrt influtit, me« sedan berörde år från beräkningen af Stats4 > Verkets inkomster blifvit uteslutne j hemställande Utskottet 3 att Riksens Ständer mätte 2 underdånighet Den 8 Maji, f m.
161 underdånighet anhålla, det Kongl. Majit i Nåder täckes vidtaga den åtgärd , Kongl.
Majit kan finna lämpelig, hvarigenom dessa Medel , så för den förflutne tiden, som framdeles, må Statsverket tillgodokomma. 6;o Med anmälan, att den Summa, som för Stats - och RiksgäldsVerkens behof erfordras , att genom allmänna Bevillningen utgöras, uppgår till 2,870,000 R:dr, hvadan alltså den vid senaste Riksdag fastställda Bevill. nings belopp komme med 250,000 R:dr att ökas. 7:0 I anledning af Herr L. L.
Edelbergs Memorial om Lån af allmänna Medel till Scholaehus uppbyggande eller inköp uti Landsf krona, hvilket Låns beviljande Utskottet icke kunnat tillstyrka.
Fran Stats - samt Allmänna Besvärs - och OeconomiceUtskotten :
Af den 1 innevarande Månad: • 1:0 Deruti Utskottet, i anledning af gjorda Motioner angående Tullverket och dermed gemenskap ägande ämnen, utom å skdliga andra förändringar, tillstyrkt, att
Landttullsbevakningen må med nästa år upphöra j varande härvid fogade flere Ledamöters serskilte meningar.
Af den 26 sistledne April: 2:0 Hvarutinnan Utskotten, uppå anförda Ridd, 0. Ad.
Fröt. VI.
B. L Afd. 21, 22.
Den 8 Maji t f. m. skäl* förklarat si? icke kunna tillstyrka bifall å de flere hos Ridderskapet och Adeln samt BondeSiåndet väckta Motioner om ändring i hvad Författningarne , rörande Afrads- och KronotiondeSpannmålens utgörande, forsland# eller lösande , innehålla.
Frän BevillningsUtskottet i ty den l i denna Månad; Angående Postinrättningen och de deraf till Statsverket inflytande Inkomster m,*m., försalående Utskottet , att den nu gällande Post-f taxan för Inrikes Brefväxlingen må förhöjas med 2 5 procent; samt att regleringen af Post» taxan för Utrikes Brefväxlingen till Kongl. Maj:ts Nådiga omsorg må öfvcrlemnas m. ian» Från Riddarhus Utskottet; Af den 5 dennes : i:o
I anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande om Lönförhöjning för Riddarhusets Embets- och Tjenstemän m. m.; hvilka anmärkningar icke föranledt Utskottet, att i någon hufvudsaklig del frångå deas, 1 sistnämnde Betänkande, afgifna förslag.
Af den 6 dennes ! 2:0 Deruti Utskottet, i anledning af väckt fråga om Riddarhusets brandförsäkrande , hem$ ställt, att då RiddarhusCassans tillgångar fes Ven 8 Maji, /, *»„'
J6g härvarande e] medgifva bestridandet af de för denna Brandförsäkring nödiga, icke obetydliga utgifter, Ridderskapet och Adeln måtte lill hästa Riksdag uppskjuta dess beslut i ämnet* Föredrogs å nyö Allmänna BesVäfs- och.
ÖeconomireUtskottets , den 19 sistledne Januarii åflåtne , saint den 4 dennes förmiddagen , på bordet lagda Memoria), i anledning äf Doctor Stenhammars till Utskottet remitterade anförande, angående saknad eller fördröjd verkställighet af Kongl. Majtts och Riksens Stan*' ders beslut.
Herr Cederskjöld, Pehr Gustaf: Då Oeconomi^- och BesvärsUtsköttet nu tillkännagif-i vit g att det ej trott sig kunna till handläggning upptaga Doctor Stenhammars Memorial* torde Herr Grefveh och LandtMärskalken samt Högloflige Ridderskapet Och Adelil täckas pröfva, till hvilket Utskott detsamma bör remitteras , Och, i händelse detta ej skull» genom Ståndens pluralitet kunna bestämmas, lärer det tillkomma Cönstitutions - Utskottet att afgöra* huru med detta Memorial bör förfaras.
Herr Grefven och Landt Marshallen gjor« de Proposition till bifall af OeconomiaUtskottdts Memorial.
Ropades Ja oeh Äty, IÖ4 Den S Maji, /. m. Herr Cederskjöld:
Om jag rigtigt fattat Utskottets mening , kan något bifall till dess Utlåtande ej lemnäs Utskottet har nemligen blott afsagt sig befattningen af detta Mål.
Om således Riksens Ständer än skulle gilla Utskottets förfarande härutinnan , är saken dermed ej slutad j utan återstår det för dem att antingen afgöra , till hvilket annat Utskott Målet bor förvisas , eller ock pröfva , om det är af beskaffenhet att ej kunna af något Utskott upptagas.
Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, det han, vid genomläsning af Doctor Stenhammars Memorial, funnit detsamma innefatta ämnen, hvilka egentligen icke syntes tillhöra något Utskotts handläggning.
Så framt Herr Gref ven och LandtMarskalken samt Höglofl.
Ridderskapet och Adeln ej skulle finna att Doctor Stenhammars Memorial lämpligare kan till något annat Utskott remitteras; vågar jag ödmjukast hemställa, om det ej bör till Oeco; omiaeUtskottet återförvisas, med åläggande au Memorialet till vederbörlig handläggning upptaga.
Dea fråga som nu är före, har tvänne gånger passerat Riksens Ständer Den remitterades först af Högvördige PresteStåndet till OeconomiasUtskottet; sedan Utkottet förklarat sig ej kunna frågan till pröfning upptaga, blef den^ Den 8 Maji, f. in. samma af PresteStåndet till Utskottet återre. mitterad.
Ordningen hade väl fordrat , att Högvördige PresteStåndet communicerat dess mening med de öfrige RiksStånden , hvilka då fått tillfälle sig yttra; men enär sådant ej skett, eller OeconomiseUtskottet åtminstone ej ilrån alla Stånden erhållit något fullständigt beslut rörande Remissfrägan, har Utskottet ingalunda haft tillstånd inhämta dessa RiksStånds tartkar, utan allenast ägt afgifva dess Utlåtande till det Stånd , som remitterat.
Hvad naturen af Herr Stenhammars Memorial beträffar , är den , i min öfvertygelse , sådan , att Memorialet icke kan till ConstitutionsUtskottat härifrån förvisas.
Alla anledningar till förändringar i Grundlagen böra icke från Stånden , utan directe af den , som dem föreslår, till ConstitutionsUtskottet aflemnas.
Att åter bestämdt föreskrifva Oeconom asUtskottet, att öfver frågan afgifva yttrande, kan ej ske förr än detsamma blifvit ett öfverläggning1 ämne för Stånden; och blifva de ej ense till hvilket Utskott Målet hörer, eller stadna tva Siånd emot två, afgör ConstitutionsUtskottet, hvarthän det bör förvisas.
För min del, tror jag att Faderskapet ©ch Adeln ganska väl kan bifalla Oeconomi*- JJtskottets törsta Utlåtande.
Uppå derefter af Herr Grefven och Landt•
Marskallen gjord Proposition, blef Oecoro* miseUtskottets ifrågavarande Memorial afRidderskapet och Adeln bifallit.
Den 8 Maji, f. m. Herr Cederskjöld anhöll, att emot Ridder» skåpets och Adelns beslut få till Protocpllef anmäla &in reservation och protest, Företogs till pröfning ConstitqtionsUtskot» tets den 28 sistledne April aflåtne, samt den 4 d, tines fqrmiddagep på bordet lagds Memorial, rörande tryckning af ConstitptionsUtskottet$ Protocoller och Handlingar i Anmärkningsmålet, angående det af Konungens Rådgifvare i CommandoMål för Flottorne Allmänna Maga». ainsDirectionen meddelte Avertissement om ut: spisning af mjukt bröd åt Garnisons- och Arbetsmanskapet i Carlscrona, m. ni.
Friherre Stael von Holstein, Corfitz Lud, yig:
ConstitutionsUtskottet har alldeles misstag git sig, då det i sitt Betänkande förklarar sa» ken böra enligt 75. §.
Riksdagsordningen förfalla , emedan två Stånd stadnat emot tvä Stånd.
Denna §. angar Stånden, icke Utskotten , för hvilka gäller 38. sorn föreskrifter bokstafveligen, att då två Stånd stadna emot två, skola bägge Alternativerna framställas till Ständer, nes afgörande.
Skulle sedermera inträffa, att äfven hos Ständerne två Ständ stadna emot två, så skall, enligt 81. §.
Regeringsformen, ConstitiH tionsUtskottet förstärkas till en Nämnd, och genom omröstning per Capita afgöra saken.
Con. stitutiansötskottet har redan en gång förut , efter enahanda principe , sotn vid detta tillfälle, behandlat ett mål, men deremot hafva dockfflera Ledamöter sig reserverat.
Af d® Ditt 8 Maji, /. m: 167 anförda §§, i Grundlagen synes klart, att Gotl» stitutionsUtskottet i dylika fall icke äger Riksens Ständers beslutande rätt; intet ärende kan förfalla derigenom , att i Utskotten två Stånd stadna emot två, men endast hos Stånden inträffar detta fallet med sådana ärender, som kunna förfalla, ty andra skola genom Nämnd afgöras, (jrundiagen gör i denna del intet undantag för ConstitutioGsUtskottet, Herr Grefven och Län dl Marskalken erinrade, att 56- §. i Regeringsformen, och icke den 81- stadgade, att ConstitutionsUtskottet, enär något Stånds tankar i fråga om förslag till ändringar i Grundlagarne vöre skiljagtiga från de öfriga Ståndens, borde förstärkas till ett antal af 20 Personer af hvarje
Stånd, men* denna förstärkning hade icke afseende på sådana Mål, som det ifrågavarande, hvilket endast tillhörde ConstitutionsUtskattst och icke Riksens Ständers pröfning, jj Friherre Åkerhjelm, Gustaf: Ehuru jag uti ConstitutionsUtskottet reserverat inig både emot Utskottets tanka, att ifrågavarande anmärkningsmål, hvaruti tv® Stånd staduat emot två, skulle förfalla, och emot Utskottets vägran att utgifva Handlingarna i samma
Mål till tryckning, hvilket jag ansåg, med vissa vilkors iagttagande, böra tillåtas, hemställer jag dock, om denna methode , bvjlken Utskottet nu begagnat, blifvit sanctionerad af Riksens Ständer, då alla fyra RiksStånden lågt des förra Betänkandet 9 hvaruti äfven två Stånd 168 Hen 8 Majt, /. stadnat emot två, rörande StatsUiskottets anmärkning smet Friherre Cederström, tili Handlingarne , och, om icke denna åtgärd således kan anses såsom prasjudicat.
Hvad serskilt be. träffar ConstitutionsUtskottets vägiande, att ut. lemna fölberörde Handlingar, må det tillåtas mig erinra, att TryckfrihetsLagens 2. §. 4.
Morn. uttryckligen föreskrifver : ”Att Protocoll, hållna hos Konungen i Ministeriella Ärender och Commandomål, eller StatsRådets Protocoll och Handlingar, eller Constitutionsytskottets rörande StatsRådet &c. icke kunna utan Vederbör andes tillstånd till tryckning utbekommas.” Vederbörande vid detta tillfälle lärer väl ConstitutionsUtskottet vara, och fastän jag ej ansett tryckning af oftabemälte Handlingar böra förnekas , kan jag likväl ej finna annat, än att då, enligt Grundlagen, ConstitutionsUfskottet kan samtycka till slika Handlingars utlemnande , och i min öfvertygelse, dec , sorn kan samtycka, äfven kan vägra, ConsututionsUtskottet vid detta tillfälle jemväl haft rättighet att tryckningen förvägra.
Friherre Cederström., Jaeob:
Jag har instämt m -d de Herrar , som önskat tryckning af ifrågavarande Handlingar.
Men då ConstitutionsUtskottets, i anledning deraf fattade beslut ej är af den beskaffenhet, att det kan un. dei kastas Ständernas granskning, hellst Utskottet såsom Ständer här afgör ; och då Ridderskape* och Adeln ej beslutat tryckningen, utan allenast anmält sin önskan att den måtte beviljas, så måste , enär i frågan härom två Den S Maj f. m.
Stånd innom Utskottet stadnat emot två , och votering p r Capita lika litet, som Utskottets förstärkande.
Kan komma i haga, Målet, en* ligt Grundlager, förfalla.
Det gifves vissa fall, der ett bestämdt resultat är oundgängeligen nödvändigt , och då förstärkning af Utskottet eller votering per Capita måste äga rum, men det är också endast i dessa noggrant utstakade fall.
I alla andra förfaller frågan.
Stael von Holstein: Friherre
Åkerhjtlm åberopar såsom skäl, att ett dylikt
Mål förut så blifvit behandladt, men detta be* visar ju ingenting annat, än att man gifvit ett prasjudicat, hvaremot blifvit protesterndt j prcejudicater kunna icke upphäfva Lagar , aldraminst GrundLagar.
ConsiitutionsUtskottet har sjelf vid denna Riksdag föreslagit en ändring i 38. §•
Riksdagsordningen, så väl h ad Voteringssättet angår, sorn rättigheten för Consti* tutionsUtskottet, att, lika med HancoUtskottet, få hafva sig hemligheter förbehållna, och derigenom komma i utöfvande af Riksens Ständers beslutande rätt.
ConstitutionsUtskottet har härigenom erkänt , att de icke ännu äga denna rätt, u‘an önska vatt kunna den samma erhålla, det är således något för tidigt, att vilja densamma begagna, innan den är medgifven.
Emedlertid måste
Utskottet rätta sig efter den ordalydelse § nu har.
Då denna s?k är af mycken vigt, hellst man hörer att ett en gång gjordt fel nu såsom prsjjudicat försökes att förvandlas tili Lag, anhålierjag, enär så få af Ridderskapet och Adeln ännu äro samlade, det ifra - 37° Den 8 Maji, /. gavarande
Mål må få hvila på bordet, samt mig tillåtas, att deruti skrifteligt yttrande få inlemna.
Herr hinrich af Rosenschöld, Eherhard: Som Medlem af ConstitutionsUtskottet har jag önskat att dess handlingssätt alltid måtte vara consequent , och att lika Mål måtte lika behandlas.
Jag har således ej kunnat instämma i dess vägran af omförmälte Handlingars trycki ning; och anser mig icke förpligtad att dela Utskottets bedömmande af allmänna Opinionen i anseende till dess arbitraira handlingssätt, då det medgifvit tryckningen af tvänne Anmärkningsmål och afslagit den af tvänne lika beskaffade Måls Protocoll. Jag får härmed till Rrdderskapets och Adelns Protocoll anmäla min 'reservation mot ConstituiionsUtskottets förevarande beslut.
Herr Silfverstolpe, Gustaf Abraham'.
Jag är visserligen af den öfvertygelsen, att Constj. tutipnsötskottet bordt beviljä tryckning af Handlingarme i detta Anmärkningsmål så väl som i det förra»
Men derom kan här ingen öfverläggning äga rum; här är endast fråga om formaliteterne, och jag anhåller i anledning af hvad Friherrs Stael von Holstein yttrat , om ConstitutionsUtskotteta förstärkande enligt 36. §.
RegeringsFormen , art samina §. måtte uppläsas, jag tror att den blott kan tillämpas då Grundlagsförändring är i fråga.
Kanske misstager jag mig, men det skall upplysas då §. blir uppläst.
Den 8 Maji, /. tni 171 Herr Grefven och LandtMarskalken yf> träde, det han redan upplyst, att den i 56.
RegeringsForrnen åberopade förstärkning af ConstitutionsUtskottet endast anginge profning af föreslagne ändringar uti GrundLagarne, och att berörde 56, §. således icke vore till föreva-i rande fråga lämpelig; hvarjemte Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att sorn Ridderskapet och Adeln, genom framställande endast af dess önskan, att
ConstitutionsUtskottet jnåtte låta ifrågavarande tryckning verkställa, redan så till sågandes medgifvit ConstitutionsUtskottets i e. §■ 4.
TryckfrihetsFörordningen stadgade rättighet, att om tryckningen besluta, ansåge Herr Grefven och LandtMar* skalken, ehuru Utskottet, på ett mindre frynt* ligt sätt, gått Ridderskapets och Adelns önskan till mötes, sig likväl icke kunna framstäf* la någon Proposition till ändring af Utskottets ifrågavarande beslut, utan finge, i händelse en sådan yrkades, densamma, enligt 55, §.
Riksdagsordningen, vägra, under tillkännagivande för öfrigt, att, då all disqussion i ämnet vöre öfverflödig, Memorialets hvilanda på bordet icke syntes kunna äga rum , utan borde detsamma endast läggas till Handlingarne.
Det är mig högst okärt, att jag ej kan sluta min politi.' ska bana utan att nödgas protestera emot ett af Herr Grefven och LandtMarskalken fattadt beslut att vägra sakens hvilande på bordet till nästa Plenum, ehuru 49. §.
Riksdagsordningen nämner detta som en rättighet, och hvar - 172 Den 8 Maji, f. m. före jag får förnya min anhållan derom.
Då man förra gången medgaf, att den termen, önskan fick nyttjas, skedde sådan' dock med yt tradt iö. behåll af flere Led...mö:er , och nied den fullkomliga öfveity^else, att ConstitutionsUtskottet sjelf skulle mse det olördelagtiga omdöme, detsamma hos fublicum skulle ädraga sig, derigenom att vilja dölja sina egna öfverläggningar.
Ridderskspets och Adelns önskan bief ock den gången uppfylld , medelst beslutandet af t tyck ningen Om man medgif. ver , att denna pröfningsrätt kan af Constitu* tionsUtskottet med skäl utölvas i det enda fall, då ogrundade mmärkningar blifvit gjorda, så är det så mycket mera svårt att finna skälet till vägrandet denna gången, då sjelfva saken redan är allmänt känd genom Rcvisorernes tryckta berättelse, och således blott ConstitutionsUtskottets Ledamöters olika tankar i ämhet egenteligen utgöra rätta föremålet för tryckningen.
Jag tror att Folket ägt-r någon rättighet få veta , huru deras Reprventanter behandla allmänna affäirerna , och nyfikenheten ökes , då man finner två Stånd stadna e mot två.
Då serskilt?