Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
De anmärkningar, som gjordes vid Betänkandet örn Bankens Lånerörelse, antydde, att man i alla Stånd önskade en sådan belåning på Spannemål, om blott vissa försigtighetsmått af Assecurance m. m. iakttogos.
Att åter en sådan belåning skulle ske med de i Malmö och Götheborgs
Disconter redan befintelige Fonder, är en orimlighet, emedan dessa äro dertill otillräcklige, ty då skulle Ilandelsmännerna till denna belåning medtaga 28 Den i Augusti. allt.
När åter frågan om Handels-disconten förekommer, blir tillfälle öppet, både att besluta sädesbelåning och afse tillgångar dertill; och som den ifrågavarande Handelsdisconten hör till Bankens Lånerörelse, anser jag vara bäst, att , med afslag å detta Utlåtande, uppskjuta frågan, tilldess Lånerörelsen å nyo förekommer, hälst det äfven synes mig besynnerligt, att Ekonomiutskottet tillstyrkt en belåning, hvaröfver BancoUtskottet sig icke yttrat.
Grefve Posse, Arvid: Herr Rosenblad och Herr Tham synas vara missbelåtna med det sätt, hvarpå Ekonomiutskottet yttrat sig uti förevarande fråga, och jag anser med anledning deraf mig vara nödsakad att upplysa förhållandet.
Som Motionen var remitterad till Banko- och EkonomiUtskotten, fattade Ekonomiutskottet sitt beslut i ämnet, och communicerade det med BancoUtskottet, för att, om BancoUtskottet instämde deruti, expediera Utlåtandet till Rikets Ständer, eller i motsatt fall få sammanträda med BancoUtskottet.
På detta vis ansågo vi BancoUtskottet icke blifva förnärmadt i sina rättigheter.
BancoUtskottet afslog Motionen.
Vi begärde derefter, om icke vördnadsfullt, åtminstone vänligen, att BancoUtskottet skulle tillåta oss ett sammanträde med detsamma.
Denna omständighet har Herr Rosenblad i sin relation om saken förbigått.
Då BancoUtskottet nekade oss den - Den i Augusti. 29 na sednare begäran, återstod ej annat för Ekonomiutskottet, än att, såsom det gjort, inkomma med ett enskilt Utlåtande i saken, emedan Utskottet icke ansåg sig kunna lemna Motionen obesvarad.
Jag anser dock, att saken icke nu bör afgöras, emedan frågan, om medel finnas, eller i motsatt fall, om sättet för deras anskaffande, tillhör BancoUtskottets handläggning.
Utlåtandet bör likväl icke nu afslås, emedan följden deraf säkerligen skulle blifva, att, om man ville göra saken gällande, då Bankens lånerörelse förekommer till slutligt afgörande, man säkert skulle erhålla det svar, att all fråga om
Spannemåls belåning icke vidare kunde komma att äga rum, emedan saken redan förut blifvit afgjord.
Jag hemställer derföre, om icke Ridder skåpet och Adeln ville besluta, att Utlåtandet må hvila, intill dess BancoUtskottet finner för godt, att inkomma med sitt yttrande i ämnet.
Herr Franc Sparre^ Bengt Erland:
Jag får äfven anhålla, att detta Utlåtande må hvila, intill dess BancoUtskottets yttrande om Bankens Lånerörelse från Utskottet återkommer, och varder för Ridderskapet och Adeln föredragit.
Jag förenar mig äfven deruti, att detta Utlåtande måtte ytterligare få hvila.
Jag tror icke, att striden emellan Ekonomiutskottet och Banco - 3o Den i Augusti.
Utskottet bör blifva föremål för Ridderskapets och Adelns öfverläggningar.
Saken är i sig sjelf en småsak, men jag anser dock, att det varit oformligt af Ekonomiutskottet att ingå i frågan om Bankens Lånerörelse, och jag önskar blott, att detta icke må gå så långt, att äfven BevillningsUtskottet tillstyrker lån på Allmänna Bevillningen.
Hans ExceJlence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att enär flere Ledamöter .begärt, att EkonomiUtskottets förevarande Utlåtande måtte ytterligare få hvila på bordet, komme detsamma ock att, enligt 4|9 §•
Det torde icke obenägit upptagas, om jag, såsom Ledamot af BancoUtskottet, yttrar mig om detta Utskotts handlingssätt.
Skälen dertill yoro: 1:0 Att Ekonomiutskottet icke äger någon rättighet att tillstyrka Lån från Banken; och 2:0 att Ekonomiutskottet är manstarkare än BancoUtskottet, hvarigenom ett sammanträde skulle ovilkorligt haft den följd, att BancoUtskottet blifvit öfverröstadt.
Förhållandet hade alldeles blifvit så, som om 2:ne personer komma till den 3:dje, och säga, vi vilja låna penningar, men denne förklarar sig icke hafva några, och icke vilja låna.
Om då de tvänne Lånesökande lyckas att få den 3:dje personen att gå in på votering
Den i Augusti. 3i öfver saken, så är det klart för livar ocli en, att de 2 lånesökande öfverrösta den 3:dje.
Detta hår BancoUtskottet bordt förekomma, och det är orsaken till BancoUtskottets handlingssätt.
Företogos till pröfning och biföllos följande StatsUlskottets den 3 sistlidne Julii afgifne, och den 24 i samma månad f. m. på bordet lagde Utlåtanden: N:o 198.
I anledning af väckt Motion om rättighet för en del Hemmansägare i VesterNorrlands
Län, att, med andras uteslutande, få idka fiske af hvad beskaffenhet som hälst vid egen strand i Ångermannaälfven.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående Sala Silfververk.
N:o 202.
Öfver väckt Motion angående dels förlängning af tiden för åtnjutande af Förlags-lån ur ManufacturDiscontfonden, dels rättighet för Fabriksidkare i allmänhet, att för lån ur nämnde Discont få ställa äfverr annan säkerhet, än förskrifningar för försålde tillverkningar.
N:o 2o3.
Öfver väckt Motion om Lånerättighet i Manufactur-Discontfonden för idkare af Tvål och Såptillverkning. 3a Den i Augusti. Å nyo föredrogs och lades till Handlingarne BancoUtskottets den 11 sistlidne Julii under N:o afgifne, och den 24 i samma månad f. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Memorial N:o 33 om antagande på Bankens Stat afen i byggnads-yrket erfaren person, i afseende å Bancohusens underhåll och vård xn. m.
BancoUtskottets den ii sistlidne Julii under N:o 65 afgifne, och den 24 i samma månad f.
xn. på bordet lagde, Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Memorial N:o 29, angående några förändringar och närmare bestämmanden af grunderna och villkoren.
Föi' Assignering på Banken; och skulle berörde Utlåtande, uppå anhållan af Grefve Spens, Carl Gustaf, Friherre Wrangel, Hexxning, och Herr Tham, Wolrath, ytterligare hvila på bordet.
Föredrogs å nyo, och lades till Handlingarne BancoUtskottets deix 11 sistlidne Julii under N:o 66 aflåtne, och den 24 i samma månad f. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid BancoUtskottets under N:o 44 förut meddeldte Betänkande angående grunderne för återbetalning af det till Götheborgs
Stad utgå fne BancoLån.
Å nyo Den i Augusti. 33 Å nyo föredrogs Välloflige Borgareståndets den 17 sistlidne Julii aflåtne, och den 24 i samma månad f. m. på bordet lagde, ProtocolIsUtdrag, af innehåll, att, vid pröfning af Lag- samt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottens under N:o 40 afgifne Utlåtande, i anledning af gjorda Anmärkningar vid Utskottens under N:o 16 förut meddeldte Betänkande rörande väckt fråga, att alla hus och gårdar i Städerne skulle ovilkorligen vara underkastade Brandförsäkring, BorgareStåndet bifallit sistnämnde Betänkande, tillika med ej mindre det tillägg, som i Utlåtandet N:o 4° innefattas, än äfven det ytterligare tillägg, att i den underdåniga skrifvelse, hvilken i berörde Utlåtande blifvit föreslagen, måtte intagas, att hvarje Stads fleste husägares tanka borde anses utgöra beslut, huruvida samma Stad ville uti ett nytt Allmänt Brandstodsbolag för Städerne ingå, uti hvilket BorgareStåndets beslut de öfrige RiksStånden blifvit inbjudne att deltaga.
Det beslut BorgareStåndet fattat, och hvaruti Ståndet inbjudit Ridderskapet och Adeln att sig förena, anser jag kränka äganderätten.
Jag finner det ej vara rättvist, att pluraliteten skulle kunna tvinga minoriteten, att på ett visst ställe brandförsäkra sina egendomar.
Det kunde föranleda till våldsamma forän36 H. 3 34 Den i Augusti. dringar för de redan varande Bolagen i Götheborg och Skåne.
Jag tillstyrker alltså, att Riclderskapet och Adeln måtte förblifva vid sitt i delta ämne redan fattade beslut och afslå inbjudningen.
Herr Hjerta, Gustaf, förenade sig med Herr Tham.
Jemte det jag förenar mig i de åsigter Herr Tham yttrat, får jag fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet derpå, att bland det, som här är nämndt en general, står Götheborg i första rummet; hvilken stad har en Brandförsäkrings-inrättning , som redan äger io procent af värderingssumman.
Om nu denna stad, vid en sammankomst af de personer, som ej i denna inrättning deltaga, skulle tvingas alt följa de flestes beslut, vore det ganska hardt..
Friherre Wrangel, Henning, förenade sig äfven med Herr Tham.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, att som Ridderskapet och Adeln icke allenast den 21 sistlidne April f. m. bifallit Lag- och Ekonomiutskottens första Betänkande N:o 16, utan ock, vid pröfning af Utskottens sednare Utlåtande N:o 4o, den i3 sistlidne Julii e. m. funnit för godt, att, under förblifvande vid dess i ämnet redan fattade be - Den i Augusti. 35 slut, den af Utskotten uti sistnämde Utlåtande tillstyrkte åtgärd afslå, Ridderskapet och Adeln måtte förklara, det Ridderskapet och Adeln nu icke eller ansåg sig kunna uti BorgareSlåndets ifrågavarande beslut instämma.
Föredrogs å nyo och remitterades till Lagutskottet Herr Rosenqvists, Fredrik Leonhard, den 24 sistlidne Julii e. m. på bordet lagde anförande, innefattande anmärkningar vid Kongl. Majrts den 16 i samma månad f. m. till LagUtskottet remitterade Nådiga Proposition angående rättighet för Patrouille, Post-, Vaktkarl eller Fångförare, att genom bruk af skjutgevär söka förekomma Fånges flygt.
Å nyo föredrogs och bifölls Bevillningssamt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottens den 17 sistlidne Julii under N:o ioafgifne, och den 27 isamma månad e. m. på bordet lagde, Betänkande, angående väckt Motion om fördelning af Stämmoböter.
Upplästes följande från nedannämnde Utskott inkomne Betänkanden: 36 H. 3* 36 Den i Augusti.
Från Stats- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskotten :
Af den n sistlidne Julii: N:o 53.
Angående Dykeri- och Bergningsanstalterne i Riket.
Af den s3 sistlidne Julii: N:o 36.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Memorial N:o 3i med en af Friherre Carl Henrik Anckarswärd hegard Tableau öfver Bevillningens fördelning.
N:o 3y.
I anledning af de olika beslut, hvaruti RiksStånden stadnat, i afseende på Grunderna för den blifvande Allmänna Bevillningcn, samt för värdering af Fastigheter.
Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan tre qvart till 9 om aftonen.
Den 3 Augusti f. m.
Måndagen den 3 Augusti 1829.
RiddarliusUtskottets den 6 sistlidne Junii afgifne, och den 23 i samma månad e. m. på bordet lagde, Memorial, innefattande förnyadt förslag till Riddarhusordning.
Hans Excellence Herr Grefven och LancltMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade tillåta, alt hvarje §. af RiddarhusUtskoltets berörde förnyade förslag till
Riddarhusordning finge serskildt för sig till öfverläggning och pröfning företagas; hvilket bifölls. §. ..
Pä Riddarhuset äge hvarje introducerad ätt, efter den vid 180Q ärs Riksdag stadgade nummerföljd, säte och stämma, på sätt denna Riddarhusordning föreskrifver.
Så väl här på Riddarhuset under denna Riksdag, som i publika papper och allmänna skrifter, har man så vidlyftigt omtalat olämpligheten af icke allenast hela vår representations organisation, utan äfven Riddarhusets, alt jag anser öfverflödigt anföra något vidare derom inför Ridderskapet och Adeln.
Jag liar med största förundran erfarit, att 38 Den 3 Augusti f. ra. ehuru många Ledamöter yttrat sig i denna mening, har dock den lätthet, som Ridderskapet och Adeln företrädesvis framför de öfriga Stånden äger, att ändra sin representations organisation, till följd af 12 §.
Riksdagsordningen och 5r §.
Riddarhusordningen, ända hittills blifvit obegagnad.
Förgäfves har jag väntat, att någon skickligare hand än min skulle försöka uppdraga de gräusor, inom hvilka våra samhällsförhållanden, förnuft, erfarenhet och rättvisa böra inskränka Ridderskapets och Adelns delaktighet i National-representationen.
Det är derföre jag nu anser mig böra föreslå en förändring af denna 1 §., så lydande: §. 1.
Pä Riddarhuset äs,e hvarje introducerad ätt, efter den vid 180g års Riksdag, stadgade nummerföljd, rättighet till säte och stämma, på det sätt, att alla lefvande introducerade ätter, efter samma nummerföljd, fördelas uti i5o, till ätternas antal lika af delningar , hvarvid, om något mindre antal öfverhlifver, detsamma fördelas pä de .sista af delningar ne, med en ätt på hvardera.
De till myndige är komne liufvudmännen, inom hvarje sådan afdelning, skola åsämjas om en frälseman inom samma afdelnings-ätter, hvilken, såsom ätternas Fullmägtig, deras gemensamma Riksdagsmanna-rätt för den instundande elier påstående Riksdagen utöfva bör.
Kunna Den 3 Augusti f. m. 39 ej ätternas hufvudmän, eller deras ombud, örn någon viss person åsämjas ; an ställe de val af Riksdagsman i likhet med hvad, för de öfrige RiksStånden, Riksdagsordningen föreskrifver.
Samtelige Ledamöterne af Konungens StatsRäd äga att, i och för sina embeten, personligen intaga säte och stämma bland Ridderskapet och Adeln.
Jag tar mig friheten öfverlemna detta förslag lill Ridderskapets och Adelns granskning, och får tillika tillkännagifva, att om också berörde förslag nu skulle förkastas, tror jag mig dock hafva öppnat vägen för lyckligare efterträdare; och all om detsamma bifalles, har jag i beredskap utarbetade alla de §§. uti RiddarhusOrdningen, sorn af den 1 §:s sålunda skedda förändring kunna bero. i Herr Riben, Carl Wilhelm:
I anledning af den siste värde Talarens förslag lill x §. i nya RiddarhusOrdningen, får jag beklaga, att Riddai busUtskotlet, sorn bär den äran räkna Herr Bråkenhjelm bland antalet af sina medlemmar, likväl i ordets egentliga bemärkelse nödgats sakna hans biträde vid utarbetandet af RiddarhusOrdningen.
Om det hade behagat Herr Bråkenhjelm att i Utskottet framställa sina åsigler, så hade kanhända Utskoltet kunnat undvika något nu begånget misstag, och Utskottets Ledamöter hade icke då, såsom nu, blifvit öf - 4o Den 3 Augusti f. m. verraskåde in Pleno med ett projelst för Utskottet alldeles okändt; det tyckes utgå på ingenting mindre än en total förändring af Svenska Adelns representationsrätt.
Jag tror icke, att ett så beskaffadt ämne kan komma till omedelbar pröfning på delta rum, och jag vågar derföre förmoda, att icke ens proposition derå kan blifva meddelad.
Jag får för min del tillstyrka bifall å Utskottets förslag.
Herr Bråkenhjelm: Hvad Herr Ribens anmärkning beträffar, att jag ifrån första början icke deltagit i pröfning af RiddarhusOrdningen, har jag redan haft äran tillkännagifva min åsigt af detta ämne, att nemligen RiddarhusOrdningen borde helt och hållit omarbetas, ooh sättas i ny ordning, så att icke möjligen någon §. af det nya förslaget kunde utbytas emot motsvarande §. i den nu gällande.
Så snart RiddarhusUtskottet icke ingick på denna plan, ansåg jag mig icke kunna deltaga deruti.
Detta är skälet, hvarföre jag helt och hållit afhöll mig derifrån.
Hvarföre jag åter icke uppgifvit delta förslag i Utskottet, kommer hufvudsakligen af min afbidan derpå, alt någon skickligare än jag skulle begagna den utväg, som Grundlagen medgifver oss att ändra vår representation, utan de öfrige Ståndens medverkan.
Jag ansåg mig derföre böra uppskjuta saken till sista ögonblicket.
Hvad åter beträffar det inkast, Den 3 Augusti f. m. att Ridderskapet och Adeln, i följd af Rikets Grundlagar skulle vara hindradt att ändra sin egen representationsrätt, så kan jag enligt 12 §.
Riksdagsordningen och 5i §.
RidclarhusOrdmngen icke finna annat, än att Ridderskapet oell Adeln kan, med förutsättning af Konungens Nådiga sanction, verkställa en sådan ändring. 12 §.
Riksdagsordningen lyder: ”Ridderskapet och ”Adeln infinner sig till Riksdag och representeras, enligt RiddarhusOrdningen, hvilken lika, som öfriga StåndsOrdningar, bör ”vara i öfverensstämmelse med Grundlagar”ne författad.” 5i §.
RiddarhusOrdningen innehåller: ”Väckes fråga in Pleno om ändring uti den”na Riddarhusordning, bör en sådan alltid ”remitteras till Riddai husUtskottet, som med ”sitt Betänkande deröfver till Ridderskapet ”och Adeln inkommer.
Besluter Ridderska”pet och Adeln i anledning deraf någon än”dring eller tilläggning till RiddarhusOrd”ningen, öfverlemnas samma beslut till Ko”nungens Nådiga stadfästelse, och blifver, ”derest en sådan vinnes, genast efter slu”tad Riksdag gällande, &c.” Jag lemnar nu till hvar och en, huruvida icke Riksdagsordningen beslämmer RiddarhusOrdningen, såsom utvisande sättet för Ridderskapets och Adelns representation, och om ej RiddarhusOrdningen lemnar Rid - 42 Den 3 Augusti f. m. derskapet och Adeln öppet alt göra och låta dermed i öfverensstämmelse med Grundla* garne.
Således vågar jag i följd af allt detta hoppas, att Herr Grefven och LandtMarskalken framställer mitt förslag åtminstone som contraproposition, ifall RiddarlmsUtskoLtets förslag blir Ja-proposition.
Det är ej utan yttersta förvåning, som jag nu afhört den siste Talarens anförande; och jag får blott äran påminna, alt detta är en ny Motion, hvarom man icke förut hört det ringaste nämnas; samt hemställa, om det är rätt att sålunda vilja öfverrumpla Ståndet med en sak af så ofantlig vigt.
Åtminstone får jag för ruin del protestera mot framställning af den begärda propositionen,.
Grefve Mörnerj Carl:
Det hade visserligen varit angenämt för Utskottet, att i tid blifva underrätladt om Herr Bråkenlijelms förslag; men då förra gången ingen anmärkning gjordes vid denna §., och Utskottet följt en hel annan uppställning, än Herr Bråkenhjelm nu synes vilja göra gällande, hvarigenom hela förslaget skulle undergå en total förändring, så hemställer jag till Herr Grefven och LandtMarskalken, om icke proposition må göras till bifall å i §. af Utskottets förslag.
Herr Bråkenhjelm har tagit sig anledning af 12 §.
Riks - Den 3 Augusti f. m. 43 dagsOrdningen att framställa en ny Motion af intet mindre omfång, än att omstöpa hela Adelns representations-rätt.
Denna §. kan väl dertill gifva en möjlighet, då eler står, att Ridderskapet och Adeln representeras enligt RiddarhusOrdningen.
Men jag skulle tro , att RiddarhusOrdningen icke blott, såsom §:n tillika innehåller, hör vara i öfverensstämmelse med Grundlagarna, utan äfven bör vara i enlighet med dem tillkommen; och då böra slika frågor väckas i ConstitutionsUtskottet.
Jag anhåller sålunda, att Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes meddela oss sitt Utlåtande, huruvida Motionen nu ens kan upptagas.
Herr Printzenskjöld_, Axel: Då Utskottets första förslag här ventilerades, öfvervaskades jag af ett nytt utaf Herr Bråkenhjelm uppgjort project till ny Riddarhusordning, hvilket han , ehuru Ledamot i RiddarhusUtskottet, derstädes aldrig omnämnt.
Jag trodde redan då, alt Herr Bråkenhjelm både kunnat och bordt göra sina åsigter gällande i Utskottet, utan alt direele besvära Ridderskapet och Adeln med elt, från allt hvad hittills varit, alldeles skiljaktigt förslag.
Likaså föreslår han nu ett alldeles fö ränd rädt sätt för Ridderskapets och Adelns representation.
Delta finnes alls icke vidrördt i hans förra förslag, hvarföre det synes, som vore han sjelf något vacklande i sitt begrepp angående förevarande 44 Den 3 Augusti f. m. fråga.
Otn detta nya förslag icke strider mot 12 §.
Riksdagsordningen, så tror jag åtminstone att det, emot 5i §.
RiddarhusOrdningen, hvilken föreskrifver, att frågor om ändring uti samma Ordning alltid böra till RiddarhusUtskottet remitteras, som har att med yttrande deröfver inkomma , icke kan i Ståndets Plenum omedelbart till afgörande upptagas, ty om sådant nu skulle ske, måste hela RiddarhusOrdningen, i händelse förslaget bifalles, omredigeras, och jag hemställer, huru detta låter sig göra här in pleno.
Jag anhåller derföre, att Herr Bråkenhjelms förslag mätte få förfalla.
I afseende på sjelfva hufvudsaken af hvad Herr Bråkenhjelm föreslagit, vill jag ej utlåta mig, emedan jag ej anser förslaget nog utveckladt för att kunna ingå derpå med fullkomlig öfvertygelse om verkställbarhet; meri i afseende på formen, eller hans rätt att få sitt förslag som contra-proposition framstäldt, så är den obestridlig.
Rörande förslaget ber jag få erindra, att intill dess det blir utredt, huru en sådan fördelning skall till vägabringas, som Herr Bråkenhjelm förutsätter, är det rättast att uppskjuta en sådan anstalt; emedan det synes lätt kunna komma att finnas afdelningar, sorn ej kunde skaffa sig någon behörigen qualificerad ful 1- m äg ti g.
Herr Bråkenhjelm: k nyo har jag af Den 3 Augusti f. m. 45 en Talare fått uppbära förebråelser för uraktlåtenheten att deltaga i Utskottets förslag, äfvensom att jag icke inlemnat mitt nu förevarande förslag omedelbarligen lill Utskottet.
I anledning häraf, tar jag mig friheten återupprepa hvad jag vid förra öfverläggningen i samma ämne nämnde, nemligen, att jag under en längre tid var af sjukdom hindrad , att i Utskottet infinna mig, till dess Betänkandet redan var jnsteradt.
Man har äfven ansett proposition böra vägras å mitt förslag, på den grund, att det skulle anses som en ny Motion; men om denna princip antages, hemställer jag, hvarest gränsen skall finnas emellan en ny Motion och anmärkningar vid ett från Utskott inkommet förslag?
Jag finner således ingen rimlighet till en sådan vägran af proposition ; men skulle Herr Grefven och LandtMarskalken finna för godt uppskjuta målet för att höra RiddarhusUtskoltet, vill jag icke sätta mig deremot, utan önskar i sådant fall blott få veta Eders Excellences mening.
Jag hade icke å nyo begärt ordet, om ej en Ledamot, som vanligen gör anspråk på, att noga känna Grundlagarna, varit af en motsatt mening med mig, och trott, att vid afgörandet af ett Utskotts förnyade Utlåtande, hvad proposition som helst kunde framställas.
Hvad oreda som skulle uppkomma, om man på 46 Den 3 Augusti f. m. det sättet i hvad sak som helst finge framställa nya Motioner i forin af contrapropositioner, torde hvar och en lätt finna.
Man hade då ingen säkerhet, att beslut ju kunde när som helst fattas, öfver hvilka något Utskott aldrig hade blifvit bordt; hvilket uppenbarligen strider emot 56 §.
Ett sådant förfarande skulle i min tanka vara genaste vägen att sönderbryta liela vårt Regeringssätt; och vågar jag derföre hoppas, att Herr Grefven och LandtMarskalken icke lär kunna vilja medgifva framställningen af en så beskaffad contraproposition.
Grefve SpeJis_, Carl Gustaf:
Jag var ej närvarande, när discussionen började; men har sedan hört, hvarom fråga är.
Det är likväl en helt annan §. af Grundlagen, än den, hvilken här blifvit citerad, som gör, att jag tvekar om möjligheten att nu upptaga förslaget, innan en förändring sker i Grundlagen.
Det står nemligen i 79 §.
Riksdagsordningen:
Ingen af Ridder skåpet och Jdeliij som enligt RiddarhusOrdningen till säte och stämma berättigad är j icke heller någon lagligen vald Riksdagsman för annat Stånd &c. Detta synes tydligen visa, att det är enligt med Regeringsformens anda, alt de andra Ståndens Ledamöter skola vara valda, men icke Ridderskapets och Adelns; hvarföre jag hemställer, om Herr Bråkenhjelms förslag kan här upptagas till öfverläggning.
Den 3 Augusti f. m. 47 Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken yltrade, att, då fråga uppstått, huruvida det af Herr Bråkenhjelm framställde förslag kunde blifva/öremål för Ridderskapels vch Adelns pröfning, finge Hans Excellence tillkännagifva, att, enär 12 §.
Riksdagsordningen icke innefattade något stadgande, i afseende å det ämne Herr Bråkenhjelm omförrnält, hade Hans Excellence ansett sig ej kunna vägra discussionens fortgång; men som 5i §.
RiddarhusOrdningen föreskref, att frågor om ändringar uti densamma alltid borde remitteras till RiddarhusUtskottet, sorn ägde att Betänkande deröfver till Ridderskapet och Adeln afgifva; alltså och då Herr Bräken» hjelms förevarande förslag, såsom högst vigtigt och ingripande uti RiddarhusOrdningen, erfordrade det nogaste begrundande, och forst borde af RiddarhusUtskottet behörigen öfvervägas, fann Hans Excellence detsamma i den ordning, hvaruti det af Herr Bråkenhjelm blifvit framstäldt, nu icke kunna af Ridderskapet och Adeln till pröfning upptagas.