Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Min mening var blott att målet skulle af båda Utskotten på en gång företagas; nemligen af StatsUtskottet, till besvarande af den frågan: om de tre ofrälse Stånden skulle hafva något särskilt hus; och af RiddarhusUtskottet för att, under förutsättning att den förra frågan varder bifallen, utlåta sig, huruvida någon del af Riddarhustomten borde upplåtas till bemälte husbyggnad.
Friherre Boije: Genom Friherre
Cederströms framställning har ämnet fått en ny rigtning och bör med så mycket mera skäl remitteras till RiddarhusUtskottet.
Om det förslag antages, att bygga flyglar åt torget, kunna ju sådane äfven utsträckas åt sjön, hvarigenom utrymmet måste blifva mera tillräckligt.
Herr Hjerta> Gustaf:
För min del tror jag, att, om Ridderskapet och Adeln 368 Den 19 December e. m. vore benägna, att betrakta sjelfva saken utan att afvakta StatsUtskottets utlåtande, och således inhämtade RiddarhusUtskottets betänkande huru och på hvad sätt Ridderskapet och Adeln skulle yttra sig; så hade man börjat att behandla saken rigtigt.
I afseende å Friherre Cederströms project, tror jag det ej vara passande, att åt torget göra någon utbyggnad, men att deremot om Riddarhuset blef begagnadt ensamt åt representationens 4 Sessionsrum, kunde PresteStåndet få rum der nu Cancellierummen äro, i samma våning som vi, och de andra båda Stånden i nedra våningen.
RiddarhusSecreteraren , StåndsCancellien och Utskotten kunde inrymmas i nybyggda flyglar åt sjösidan.
Detta skulle kosta vida mindre; emedan"då blott fordrades en annan inredning af det redan existerande huset, och tillbyggnaderna blefvo enkla, hvilket icke vore fallet, om hvarje Stånd skulle hafva sitt hus; enär det ovilkorligen medförde behofvet af en praktfullare architectur för hvartdera.
Det är härpå jag önskar fästa Utskottens uppmärksamhet.
Utan att med Herr Cederschjöld tro på någon följd af kropparnes magnetiska förvandtskap, är jag dock öfvertygad om de goda resultater, som skulle följa af Representanternas inrymmande inom samma murar; synnerligen som jag ej tror att Den 19 Dccem ber e. m.
369 det nu varande representationssättet kan förbättras under ett lungt fortskridande samhällstillstånd.
Sådane förändringar i ett folks samhällsskick förenas vanligen med de stora verldstilldragelser, då ölyckan liksom lär folken, alt Herrans liand är med i händelserna.
Herr Riben, Carl Willielm:
Jag vill ej yttra mig i hufvudsaken, utan blott begära, att, i fall Ridderskapet och Adeln beslutar remiss till RiddarhusUtskotlet, föreskrift då äfven måtte lemnäs, Öfver hvilken punkt Utskottet skall yttra sig; i annat fall kommer Utskottet i verklig förlägenhet; ty att det går an att bygga hus på tomten fram åt Gustaf I:s statue är klart, äfvensom att de å bakgården redan befintlige Flyglarne kunna påbyggas och inredas.
Men första frågan är, om man finner lämpligt att bygga härpå tomten, och Motionen bör derföre först remitteras till StatsUtskottet, som skall yttra sig om det anser en sådan byggnad af behofvet påkallad.
Derefter uppstår fråga om Ridderskapet och Adeln vill upplåta sin tomt, och då först bör frågan remitteras till RiddarbusUtskottet.
Hufvudsakligen förekommen af den sista talaren vill jag blott, fästa Ridderskapets och 6 11. 24 370 De b 19 Decembev e. va.
Adelns uppmärksamhet derpå att då frågan nu är, till hvilket Utskott ämnet skall remitteras, den primitiva hör företagas framför den secundära.
Skall byggas är den primitiva frågan; af hvad medell hura och hvarestj är den secundära delen af Motionen.
Denna sednare kan först komma under ventilation, då den förra är afgjord; och då först hör Motionen remitteras till RiddarhusUtskottet.
Jag förenar mig således med hvad Herr Riben yttrat.
Tians Excellence Herr Grefve De la Gardie:
Såsom jag fattat Motionen, innefattar den trenne skiljaktiga frågor; huruvida Stånden hör hafva gemensam local; hvarest den hör blifva, och om Ridderskapet och Adeln dertill vill upplåta någon del af sin tomt.
De första begge frågorna böra remitteras till StatsUtskottet; men i den sista hör Ståndet, såsom hitintills varit vanligt, höra sitt Riddarhusutskott.
Riddarhuset är vår enskildta egendom, af våra medel bygdt och underhållet; detsamma eller dess tillhörande tomt kan således ej utan vårt tillstånd få begagnas, antingen frågan är om att bygga åt sjön eller åt torget.
I anledning af Herr Ribens yttrande i afseende å Ridd rhusets tomt, får jag upplysa, att den ej allenast sträcker sig till Gustaf I:s statue, utan bortom densamma, så nära det så kallade Bergstralilska huset, att endast en ganska smal gata eller gränd skiljer
Riddarhustomteu Den ig December e. m. 371 frän Bprgstrahlska huset.
En större fyrkantig sten ligger der ännu qvar, som utmärker sydöstra hörnet af den oss tillhöriga tomten.
Jag tillstyrker remiss till RiddarhusUtskottet.
Boije: Då Högvördige PresteSlåndet framställt en fråga, som tillhör Ridderskapet och Adeln att hesvara, vore formen oformlig, om man först remitterade frågan till StatsUtskottet; vi skulle då få igen den, och sedermera blifva nödsakade remittera den till RiddarhusUtskottet, samt åter till StatsUtskottet.
Ty hvad beslut StatsUtskottet vid första remissen än tager, kan det ej fullständigt yttra sig i ämnet, eller uppgifva sättet, förr än Ridderskapet och Adeln yttrat sig öfver upplåtandet af sin local.
Jag förnyar derföre min anhållan om remiss till RiddarbusUtskottet.
Jag vill blott förnya min erinran att hufvudfrågan är: skola de tre ofrälse
Stånden hafva ett gemensamt hus, eller icke?
Sedan den frågan är afgjord, kommer den andra: skall detta gemensamma hus blifva på Riddarhustomten eller annorstädes?
Att förvisa målet först till RiddarhusUtskottet, skulle derföre vara att gå i bakvänd ordning.
För öfrigt afstyrker jag all framställning, att byggnaden skulle ske på de tre Ståndens bekostnad. 372 Den t g December e. ni.
Huset bör bekostas af allmänna medel.
Men jag anser derjemte billigt, att, såsom en värd Talare föreslagit, äfven Ricldarhusbyggnaden sedermera underhålles på Statens bekostnad.
Ridderskapet och Adelil täcktes förlåta, att jag ånyo yttrar mig i detta ämne; jag skulle ej göra det, om jag icke vore Ledamot af RiddarhusUtskottet.
Af min förlägenhet dömer jag till de andra Ledamöternas, i händelse målet nu blir dit remitteradt.
Friherre Boye har önskat, att Motionen skulle i de delar, som röra Ridderskapet och Adeln, remitteras till RiddarhusUtskottet; men hvilka ämnen äro då desse?
Ty att bygga på en tomt, det veta vi alla går an.
Första frågan är: skall det byggas, eller ej?
Sedan:
Vilja vi upplåta vår Jocal? och då kunna vi taga i betraktande Herr Hjertås förslag.
Remittera vi nu frågan till RiddarhusUtskottet, så vet Utskottet sannerligen ej, hvarom det skall yttra sig.
Jag tillstyrker remiss först till StatsUtskottet, och sedan till RiddarhusUtskottet.
Herr Printzenskjöld:
Jag har äfven den hedern att vara Ledamot af RiddarhusUtskottet, men kan likväl ej dela den siste Talarens yttrade villrådighet, i händelse Utskottet skulle emottaga remiss uti förevarande ärende.
Jag föreställer mig Den rg December e. tn. alt orri ock remissen ej tydligen skulle antyda, hvad dermed åsyftades, Utskottet icke hade med något annat af detta mål alt skaffa, än det som rörde Ridderskapet och Adeln enskildt, och alt Utskottet skulle yttra sig angående den skada eller nytta, som genom verkställandet af det uppkastade förslaget till bebyggande af Riddarhusets hela tomt kunde tillskyndas Riddarhusets ägare, hvilka utan tvifvel äro de, som först böra hafva ett odeladt gagn af deras egendom.
Flera förslag till byggnader hafva här blifvit gjorda, det torde derföre vara nödvändigt att afgöra preliminärfrågan: huruvida sådane byggnader slå tillsammans med Riddarhusets förmåner, och derefter sättet.
Jag tillstyrker således remiss till RiddarhusUtskottet.
Hvarföre jag tillstyrkte, att Motionen först skulle remitteras till RiddarhusUtskottet var, att jag ansåg Ridderskapet och Adeln ej böra taga någon närmare del i denna fråga, som endast rör de trenne öfrige Stånden.
De göra ändock hvad de behaga uti ett ämne, sorn detta, hvilket beror på tre Stånds beslut.
Det mest öppna och beredvilliga sätt alt handtera denna fråga synes mig vara att vi yttra oss, huruvida vi vilja lemna vår tomt, och på hvad villkor.
I sådant fall bo rde remissen först ske till RiddarhusUtskottet.
Men skulle Ridderskapet och 374 Den ig December e. m.
Adelil vilja, utan detta Utskotts hörande, afgöra frågan om tomten, då kunde remissen genast derefter ske till SlatsUtskottet.
Hufvudsakligen förekommen af Herr Printzenskjöld, vill jag blott tillägga, att RiddarhusUtskottet bör inkomma med ett resouneradt till- eller afstyrkande angående Friherre Cederströms och Herr Hjertås förslag.
Frågan är redan hos SlatsUtskottet.
StatsUtskottets åliggande blir naturligtvis endast att yltra sig öfver kostnaden; frågan om localen för den blifvande Byggnaden tillhör ej StatsUtskottet, och då PresteStåndet i den frågan vändt sig directe till Ridderskapet och Adeln, synes Ridderskapet och Adeln deröfver böra höra RiddarhusUtskottet.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, att den del af Kongl.
ÖfverHofPredikanten Doctor J. J. Hedrens i PresteStåndet väckte, och med Ridderskapet och Adeln communicerade ifrågavarande Motion, som angick frågan att den till Riddarhuset hörande, nu obebyggda, tomt, kunde emot skälig afgift få till en byggnads uppförande begagnas, måtte, jemte de af ofvanbemälte Ledamöter, rörande samma ämne, afgifne yttranden till RiddarhusUtskottet remitteras, Bifölls, Den 19 December e. m. 37.5 Herr Hjerta:
Sedan remiss nu är beslutad, anhåller jag, att mitt yttrande må få åtfölja densamma; kanske frågan då, i anseende till den ringare kostnad jag föreslagit, får en annan utgång.
Min mening var att detta lius skulle begagnas lill samlingsrum för alla fyra Stånden, och flyglarne till rum för Utskott och Cancellier.
På detta sätt torde StatsUtskottet måhända för den mindre kostnaden skull bifalla Motionen.
Hans Excellence Herr Grefve De la.
Gardie:
Med den kännedom jag har om Riddarhusets local finner jag det omöjligt, att inom detta hus hysa de öfriga Stånden och deras Cancellier.
Hvarest skulle vi göra af Archivet, som tillika är så lillsägandes alla 4 Ståndens, Cancelliet, vår dyrbara portraite-samling m. m.
Skulle vi flytta utur våra egna rum?
Oaktadt all min benägenhet att tjena de öfrige Stånden, kan jag aldrig tillstyrka en sådan åtgärd, och skall, om jag också är nog olycklig att blifva ensam af denna tanka, reservera mig deremot.
Å nyo föredrogs Friherre Klingspors, Fredrik, den 10 dennes f. m. på hordet lagde Memorial, angående anslag för renovation och underhåll af de Kongl.
Museum 376
Den 19 December e. m. tillhörige taflor, äfvensom för anläggande af en ny Museibyggnad.
Hans Excellence Herr Grefve Fleming
Claes:
Ja g var ej närvarande, då Friherre Klingspor väckte Motionen om anslag till uppbyggande af ett Museum; men jag kände att denna Motion skulle väckas.
Jag vill ej upptaga Ridderskapets och Adelns tid med en kort historia om det Kongl. Museum.
Klingspor lärer begärt i5o,ooo R:dr till byggnaden; men utom det att säkert dubbla summan skulle åtgå, anser jag ej lämpligt alt begära så stora summor för de sköna konsterna, på en tid, då så betydliga anslag fordras för Staten.
Sedan försvarsverket först kommit i ordning, är tid att begära summor till Palats åt taflor.
Men i Friherre Klingspors sednare yrkande om ett anslag till taflornes reparation förenar jag mig så mycket häldre, som jag anser det alldeles nödvändigt att fylla behofvet deraf.
Äfven torde man i underdånighet böra hos Kongl.
Maj:t anhålla, det någon publik local, som möjligen i framtiden kunde blifva att tillgå, finge till taflornes inrymmande upplåtas; ty det är verkligen med en viss känsla af förödmjukelse man erfar, huru
Utländningarne med ömkan se våra samlingar i de sköna konsterna sakna vård och utrymme.
Vanligen komma dessa Utländningar hit från Köpenhamn, der de haft tillfälle se ett nyligen inredt präktigt
Den ig December e. m.
Galleri, hvarest ett stort antal Tafvelmålningar är uppsatt i den yppersta ordning.
Friherre Boijej Fredrik:
Ehuru jag till det hufvudsakligaste är förekommen af Hans Excellence Herr Grefve FInming, anhåller jag dock få uppläsa följande:
Den verkliga, nästan entusiastiska, tillgifvenhet jag alltid haft för de fria Konsterne, och huru mycket jag i min mån sökt lifva hågen för dem, samt önskat kunna befrämja deras större allmänligbet, torde jag kanske taga för afgjordt vara känd af Ridderskapet och Adeln; och hvad serskilt Kongl. Musei-tafvelsamling angår, torde mig tillåtas nämna, att jag redan år 1821, i förening med en utmärkt skicklig tecknare, utgaf en Samling af Conturteckningar öfver Kongl. Svenska Museum, med en analytisk och critisk beskrifning öfver hvarje tafla.
Det hör således icke betviflas, att ju jag till alla delar instämmer i den af Friherre Klingspor väckta Motion om ett Musei-uppbyggande och ordnande m. m., hvilket Motionären så grundligt utfört.
Men en billig frugtan har uppstått hos mig, att de erforderlige anslag dertill vid denna Riksdag svårligen äro att förvänta, i anseende till flerfalldiga andra behofs fyllande, och ehuru jag här förklarar min uppriktiga önskan, att Rikets Ständer ville vid jemnförandet af nyttan, öfverväga möjlig - 378 Den 19 December e. m. lietcu af det begärta anslagets anskaffande, tar jag mig dock, i anseende till ett befaradt afslag å förslaget i dess helhet, friheten härigenom föreslå ett alternativ, hvarigenom åtminstone till en början en del deraf kunde blifva verkställbar, ocb det goda ändamålet icke helt och hållet förfelas, i brist af .större tillgångar, emedan det i min tanka år bättre att något göres, om också ofullkomligt, än att intet mått och steg skulle vidtagas, och dymedelst Tafvelsamlingen i det Kongl.
Museum ännu längre förblifva i det ofullkomliga skick den nu är.
Jag föreslår således: 1:0 Att Rikets Ständer måtte i underdånighet anhålla hos Kongl. Maj:t, det Hans Maj:t Nådigst täcktes provisoriskt upplåta några (om också endast få) rum i Kongl. Slottet, der Musei Taflor tills vidare kunde samlade uppsättas, i afvaktan af en framtid, som tilläfventyrs skulle kunna erbjuda en annan passande local. 2:0
Att, med undantag af de taflor, som nu äro, eller, efter ett nytt ordnande, borde qvarblifva i Konungens nedre Gallerie, alla andra, som nu finnas spridda i åtskil 1 ige Slottets rum, finge i ofvannämnde local hopsamlas; och 3:o att det måttliga bidrag af Ett tusende R:dr för deras första uppsättning och rengöring måtte beviljas, saint Lill de - Den 19 December e. m. 379 ras underhåll sedermera årligen Femhundrade R:dr anslås.
Jag tror, att verkställigheten af detta förslag icke skulle möta så mångå hinder, sorn jag befarar för det större, mera vidt omfattande, ehuru visserligen mera ändamålsenligt och Nationen värdigare; men vi komma härigenom åtminstone något närmare ändamålet, och äga, under hoppet af ett bättre, tillfredsställelsen, att vår betydliga tafvelsamling undertiden icke vanvårdades, och snart sagt, utan nytta för Konsten och dess idkare, finnes i vårt Land.
I förbigående får jag äran nämna, i anledning af hvad Herr von Qvanten anfört oin Bildergalleriet i Köpenhamn, att det förvaras i 12 salar af det ånyo uppbyggda Slottet Christiansborg, samt innehåller öfver 900 taflor af 45o mästare, alla väl ordnade efter olika Skolor med en deröfver utgifven fullständig Catalog.
Jag anhåller, att detta mitt yttrande måtte åtfölja Friherre Klingspors Motion till vederbörligt Utskott.
Hans Excellence Herr Grefve Fleming:
Jag för min del, som har någon befattning med Kongl. Maj:ts Slott, tror mig böra upplysa, att för sådant ändamål för det närvarande icke finnes något utrymme.
Dessutom bör jag tillkännagifva, det jag anser 3So Den 19 December e. m.
Ett Tusende R:dr otillräcklige lill Taflornes reparation.
Jag förenar mig i detta afseende nied hvad sednare delen af Friherre Klingspors Motion innehåller.
Uppå derefter af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framstäld proposition, fann Ridderskapet och Adeln för godt remittera så väl Friherre Klingspors ofvanberörde Memorial, som de i anledning deraf håde den 10 dennes f. m. och i dag afgifne yttranden lill StatsUtskottet.
Föredrogs å nyo Grefve Spens’s, Carl Gustaf, den 10 dennes f. m. på hordet lagde Motion, innefattande åtskilliga anmärkningar vid BevillningsFörordningen.
Herr von Qvanten^ Carl, hade inlemnat ett så lydande Anförande:
I hufvudsaken förenar jag mig med Grefve Spens, och vill endast tillägga något, som Herr Grefven ej vidrört.
Grunden för hevillningens utgörande antogs sistlidne Riksdag af BevillningsUtskoltet sålunda, att endast räntegifvande Egendom skulle heskattas; sedan man länge omtvistat, huruvida man ej äfven hörde beskatta all synlig förmögenhet, utvecklades fullkomligt orättvisan af denna ide, hvarföre den också hell och hållet förföll.
Den ig December e. m. 381 Med antagandet af förstnämnde grund, alt nemligen endast räntegifvande Egendom bör till bevillning taxeras, finnes i nuvarande BevillningsFörordning några afvikelser från denna grund, hvilka torde rättas; äfvensom jag i numerordning vill göra några anmärkningar.
Art. 2 §. g mom. utstakar att alla fastigheter skola betala 2 R:dr af hvarje 1000, utan afseende på om Egendomen är räntegifvande eller ej, jag anser således att alla Hus och Gårdar, synnerligast i Småstäderna, böra taxeras efter deras product i byra; och de, som idka borgerlig rörelse sjelfva i eget bus, böra beskattas ungefär lika med dem, som ärhålla hyra för sådan lägenhet.
Det händer ofta att en Bod med några rum vid ett torg eller nära hamn betalas med 3 å ^00 R:dr årlig hyra, då deremot en dylik lägenhet på en mera aflägsen gata betalas med hälften, kanske en fjerdedel, oagtadt det förra kan vara ett illa underhållet ruckel, och det sednare ett dyrbart och väl underhållet hus, hvilket derföre skulle betala en högre ränta, ehuru det verkligen gåfve sin egare vida mindre afkastning.
Det är likväl en prydnad för Staden, att äga vackra hus, hvars förskönande ej genom ökade skatter bör förhindras.
Det är derjemte stridande mot principen hvarföre husets afkastning bör bestämma dess värde, ej brandförsäkringen.
3Sa Den iq December e. m. II.
Ärt. 3 $. 3 morn.
Frågas hvarföre ej Frälsehemmanen till
Danviks hospital skola betala Rusttjenst bevillning?
Om Kronan efterskänker denna bevillning, bör den ju erläggas till Hospitalet, ty hvarföre skola de åtnjuta denna lindring mer än andra?
Ärt. 3 §. 6 momsom angår beskattning å Jordbruksarendatorer, bör aldeles gå bort.
Ingenting är nemligen orimligare än att beskatta en klass medborgare, hvaribland vi verkligen sakna duglige personer; och då man snarare genom premier borde uppmuntra medelclassen att vinna skicklighet och insigt i denna befattning, nemligen att blifva en rättskaffens Arendator eller Fermier, borde således alla jordbrukande Arendatorer vara fria från bevillning, och äfven de sparsamt beskattas, som arendera eller sköta andras verk och inrättningar, då inrättningen sjelf erlägger sin bevillning.
Ärt. 2 ,$*. 16 mom. bör förändras.
Yid 17 mom. måste man ihogkomma grundprincipen att af kastningen bestämmer värdet; hvarföre Åbyggnader på landet, som ej lemna sin egare hyra eller afkastning, alldeles icke böra vid värderingen upptagas.
Man uppmuntrar nu jordbrukaren att bibehålla ruttna och eländiga åbyggnader, ly om de uppföra prydliga Byggnader, följer derpå högre beskattning, och denna i Den 19 December e. m. 381 allmänhet antagna princip horde afskaffas såsom aldeles stridanda mot landets sanna fördel.
Häraf följer äfven, att 21 mom. bör förändras, så att det ej står i opposition med det iy:de. 1g.
Boställen värderas efter samma grunder, som hemman i allmänhet, dock ej husen; det förbjudes i IY Art. 3 §. 3 mom.
4:o det borde likväl vara lika grunder för all jordegendoms värdering.
Art. 2 ,$*. 22 mom. är otydligt, och motsäger sig sjelf; uppskattningen bäfver gällande för år 182,4 oc^1 de påföljande åren: och på samma gång skall det dels böjas, dels nedsättas.
Det värde, som åsättes, bör gälla till nästa riksdag, eller i 5 år, och bör väl kunna nedsättas, om olyckor tillstöta, hvilka i betydlig mån förminska afkastningen, men bör ej kunna höjas, hvarigenom den på intet sätt väl lottade jordbrukaren, åtminstone för 5 år vinner någon sorts säkerhet, och får, utan straffbeskattning, 1 fred åtnjuta frukten af flit och förbättringsomtanka. III.
Art. 4 moni. bör förändras så att Åbyggnaderna får ett värde efter deras afkastning, ej efter Köpeskillingar eller Brandförsäkringar.
Den i IV Art. 3 §. 5 mom. oran amda lindring i bevillningen, borde å husför - 384 Den 19 December e. m. hörén antecknas, och af Pastor vid Mantalsskrifningen uppgifvas, så att den skattskyldige utan vidare besvär kom i åtnjutande deraf, och borde lindringen genast på dehetsedjen utföras och afskrifvas.
Skulle genom förökade Tullinkomster BevillningsUtskoltet anse det möjligt att förminska någon del af annail allmän bevillning, så borde jorden i första rummet ihogkommas, synnerligast skattejorden, ty genom alla dess indirecta pålagor, inträffar att all jord betalar mångdubbel bevillning mot all annan näring, och borde således per mille afgiften nedsättas från 2 tili 1 R:dr, eller också aldeles försvinna.
Handlingar, som inlämnas till UnderRätterne, böra ej"charteras; de inflyta iProtocollet, hvilket, då det äfven med en utdragen styl charleras, medför den orättvisan, alt handlingarna blifva charterade minst 2:ne gånger.
Man borde på samma grund chartera det man talar till protocollet, för att vinna likhet; ty om man uppläser handlingens innehåll, fritages man derigenom från skyldigheten att den chartera, och samma ändamål vinnes, hvarigenom lagen kan eluderas.
Så väl Grefve Spens’s ifrågavarande Motion, som Friherre Ridderstolpes, Fredrik, den 10 dennes f. m. och Herr von Qvan - Den 19 December e. 111. 385 Qvantens denna dag i timnet afgifne yttranden, blefvo uppå af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalk en framsta ld proposition tili BevillningsUtskottet remitterade.
Å nyo föredrogs Herr Liljenstolpes, Carl, den 10 dennes e. m. på bordet lagde Memorial, angående åtskillige ändringar i Kongl.
Stadgan om SkriflesVerket i Riket af den l\
Maji 1827.
Herr Danckwardt, Magnus Georg:
I det förevarande Memorialet yrkas ändring i de nya LandtmäteriFörfattningarne i 2:ne omständigheter; den ena, att föreskriften om LandtmäteriArfvodes utgörande för Boställen må upphäfvas, eller penningar af Statens medel dertill anslås; den andra, att Storskiften i sådane skifteslag, der utrönt är, att Enskifte ej kan ske? icke böra få rubbas.
Hvad den förra frågan angår, får jag äran anföra, att, enligt förra författningar, var Boställshafvaren skyldig bestå kost åt Landtmätaren och liandtlangning vid förrättningen, samt lösen för Charta oell Beskrifning, då lian dem begärde; Kronan betalte skjuts- och vagnslega; alla andre ersättningar till utflyttning, odling, hägnad, m.m., som Boställshafvaren fick vidkännas, 6 H. 2 5 38G Den 19 December e. m. skulle af Boställshafvaren utgöras och fördelas på 20 år på det sätt, att för hvarje af de påföljande besittningsåren TVdel af ersättningen försvann.
För PrestBoställen fick deremot Landtmätare i alla delar såsom för enskildte förrättningar; men Arfvodet och Resekostnaden godtgjordes af Kyrkans eller Församlingens medel.
Yid den nya Landtmäteri-taxans sammanfattande, ansåg man det vara obilligt, att Landtmätare, som icke hade lön och af hvilka de fleste i all sin tid icke erhålla någon sådan förr, än de vid 65 eller 70 års ålder få Pension, skulle göra Boställsmätningar och andre Kronans förrättningar för intet; likaså fann man det icke vara skäl ålägga de i hvarje