Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För min enskildta del har jag redan till Protocollet yttrat, att jag anser Utskottets voterings proposition i afseende på sednare alternativet lagstndig * det får stå för min räkning i Protocollet.
I allt fall om frågan går till Nämd , lärer Ridderskapet bch Adeln icke kunna öfverträda, hvad formerna i den delen föreskrifva , och afsäga sig rättigheten att deltaga i Nämden, eller förklara, att intet svar bör afgifvas.
Den siste värde Ledamoten har funnit sig besvärad deraf, att Kongl. Den 14 December.
Majit icke får veta Ständernas tanke.
Jag hemställer, om icke detta just nu är förhållandet, då ingen discussion öfver sjelfva saken får äga rum.
Då det är fråga om att afgöra, huruvida Betänkandet skall bifallas, eller icke, innan det är discuteradt eller återremitteradt , hemställer jag, huruvida det undergått en grundlagsenlig behandling, äfven som huruvida Kongl. Majit får veta Rikets Ständers tanka.
Herr Grefven oell Landt-Mar skalken hemställde , om Ridderskapct och Adeln önskade , att i Ja-propositionen skulle uttryckas, det Ridderskapet och Adeln under förblifvande vid dess i frågan om regleringen af Rikets Styrelseverk förut fattade beslut , instämde i Preste-Ståndets inbjudning , hvarigenom berörde fråga , i kraft af §, Riksdags-Ordningen, icke komme att vid denna Biksdag till afgörande upptagas, och således ej eller att votering inom Förstärkt Särskildt Utskott underkastas.
Ja och Nej. Herr Grefven och Landt-Marskalken föreslog derefter , att
Ja propositionen endast måtte innehålla, att Ridderskapet och Adeln förblef vid Dess i frågan förut fattade beslut.
Det är icke nu i anledning af Preste-Ståndets inbjudning , utan i anledning af Särskildta Utskottets, som viskole besluta, om saken skall gå till
Nämd eller icke.
Preste-Ståndet har, genom sitt instäm - Den 14 December. ^ yi3 mande i Ridderskapets och Adelns förra beslut, beredt det förhållande , att målet icke annorlunda än genom Nämd kan blifva afgjordt.
Då de tvenne Stånd , sorn beslutat , att till Kongl. Maj:t öfverlemna Betänkandet , redan godkänt Voterings-propositionen , och PresteStåndet sagt , att frågan bör förfalla, återstår att bestämma , huruvida i Ja-propositionen äfven Utskottets Voterings-proposition skall innefattas, på det vi icke onödigtvis må behöfva votera ännu tvenne gånger.
Man borde icke trötta Ridderskapets och Adelns tålamod med det påståendet, att Nämnd måste äga rum, när 2 Stånd stanna emot 2 i något skiljaktiga beslut.
Dat är icke här förhållandet, emedan 2 S'tånd alls intet beslutat i saken, utan blott om uppskofvet , och just derföre kan icke någon Nämnd äga rum, åtminstone efter mitt begrepp.
Kan man icke komma öfverens om behandlingssättet, så lärer frågan i stället böra till Constitutior.s-Utskottets afgörande hänskjutas.
Men detta skulle måhända åter inleda oss i en allt för vidlyftig öfverläggning, hvarföre jag instämmer med Herr Cederschjöld, och vördsamt anhåller, att få höra Herr Grefven och Landt-Marskalken förnya Propositionen.
Herr Mannerstam :
Då vi redan erhållit del af de 2;ne Stånds beslut, sorn förklarat målet icke böra hvila, emedan de förblifva vid deras förra mening, måste väl något beslut tillvägabringas, oqh detta kan, ifall Ja vinner vid vo - Den 14 December, teringen, icke ske utan genom Nämnd.
Jag vill väl icke bestrida etc åtskiljande af frågans begge delar, men visserligen skulle det mycket lindra Ridderskapets och Adelns besvär, om de framställdes i en och samma Proposition.
För min öfvertygelse om nödvändigheten att åtskilja de begge särskilta frågor, som utgöra föremål för denna discussion, nemi. huruvida Ridderskapet och Adeln bör, med förblifvande vid sitt redan fattade beslut, instämma med Preste-Ståndet , samt huruvida målet bör tili Förstärkt Utskotts afgörande öfveriemnas , anhåller jag att få anföra några skäl.
Preste-Ståndet har instämt med Ridderskapet och Adeln deruti, att frågan bör hvila till nästa Riksdag; och har derjemte förklarat , att den icke bör o Förstärkt Utskott afgöras.
När nu meningarne hos Ridderskapet och Adeln härom äro så mycket delade, synes hvar och en kunna sättas i tillfälle att i de särskilta delarne yttra sin öfvertygelse endast derigenom , att frågorna till besvarande särskilt framställas.
— Detta mäste var3 så mycket nödvändigare , som i händelse Hogloflige Ståndet också skulle besluta , att målet bör till Förstärkt Utskotts afgörande öfveriemnas, den af Utskottet föreslagna Voterings-proposition i alla fall synes vaia origtig, helst 2 Stånd egentligen icke i hufvudsaken fattat något beslut.
Det är således blott om tiden när beslut skall fattas, nu eller vid nasta Riksdag , hvarom Ståndens tankar äro d.la le.
Votenngs-propositiotien hurde derföre rätteligen blifva af ungefär följande
Den 14 December. 7,5 innehål] : Den ,som vill att frågan skall hvila till nästa Riksdag, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, kominer Riddrrskapet och Adeln samt Preste-Ståndet att frågan vid innevarande Riksdag till pröfning upptaga, och deröfver besluia. jag förnyar derföre min anhållan, att ämnet måtte skiljas i sina särskilta frågor, Herr Lagerhjelm:
Det är tydligt att huf vudfrägan är, huruvida '3 eller 75 §.
Riksdags-Ordningen är tillampelig för detta fall.
I händelse Ja-propositionen tillika kommer att innehålla ett godkännande af Voterings propositionen, så är denna fråga ured detsamma afgjord. 54 §.
Riksdags-Ordningen lyder sålunda : Dä Proposition till fattande af ett definitivt beslut öfver en Konungens framställan eller ett Betänkande eller en af enskildt Riksdagsman väckt fråga är med la och Nej besvarad ^ och anmärkningar i saken under dis]cusserne gjordaj bör Propositionen inrättas i enlighet med dem/ och skulle målet under discurserne skiljas uti flere delar, hvaröf ver särskildte anmärkningar göras, skall, enär sådant äskåsj Proposition öfver hvardera delen särskildt anställas.
Jag hemställer nu, 0111 icke den ifrågavarande
Ja-propositionen innehåller tvenne särskildta ämnen, som utgjort roten för de yttrade skiljaktiga meningarne.
Jag skulle icke hafva haft något att invända emot Herr Cederschjölds framställning , om den skett för en eller annan Den 14 December. vecka sedan, men Riksdagen är slut i dag 8 dagar till.
Om nu två Stånd stanna emot två, så lärer marchen vara den,, att Särskildta Utskottet skräll inkomma till Stånden med begäran , att hänskjuta målet till Constitutions-Utskottet.
Constitutions-Utskottet åter säger kanske , att votering i Nämnd skall verkställas; men jag underställer , om allt detta är möjligt att verkställa på en vecka, samt om icke då Konungen skall blifva utan svar.
Derföre vore i mitt tycke bättre , att förena sig om något sätt till frågans afgörande.
Friherre Cederström : Herr Cederschjöld har upptäckt i Grundlagen ett alldeles nytt sätt att besluta för Nämden, nemligen att votera om , huruvida mål skola afgöras eller icke.
Det må vara Herr Professorn förbehållet, att så der stifta
Lag för ögonblicket, efter som det faller sig.
Jag skulle tro, att man bör hål.
Ja sig vid de former, som äro stadgade.
I sådant afseende har Grefve af Ugglas rätt upplyst det blifvande forhållandet, i händelse iclce i Ja-propositionen äfven kommer att inbegripas
Voterings-propositionens godkännande; men afsigten måtte icke vara, att Ständerne pä sådant sätt skola uppskjuta målet, enär det är deras ovilkorliga pligt, att svara Kongl. Majit.
Herr 'von Hartmansdorff''.
Om det är Ständernas pligt att besvara Kongl. Maj;ts Nådiga Skrifvelse, så är deras pligt, att hälla Grundlagen i helgd, icke mindre.
Ehuru stor brådskan med detta måls afgörande än, efter Den 14 December, 7>7 någras mening, må vara, bör man likväl icke behandla det i strid mot Grundlagen.
Jag anser icke Nämnden, utan Constitutions-Utskottet böra afgöra', huruvida målet skall upptagas eller icke, och anhåller derföre än en gång, att Herr Grefven och Landt-Marskalken behagade från Ja-propositionen utesluta den af Särskildta Utskottet föreslagna Voterings-propositionen.
I händelse Ridderskapet och Adeln förbi ifver vid sitt redan fattade beslut, och således instämmer med Preste-Ståndet, hemställer jag till Friherre Cederström, om icke två Stånd komma att stanna emot två, hvarigenom frågan skall förfalla, om icke han deremot kan upptäcka något nytt hinder i Grundlagen.
Herr Grefven och Landt-Marskalken yttrade , att det torde vara både lättast och redigast, att Ridderskapet och Adeln först blott afgjorde sjelfva hufvudfrågan , i hvilket afseende Ja-propositionen endast syntes böra innefatta Ridderskapets och Adelns förblifvande vid dess förra beslut, samt Contra-propositionen Friherre Åkerhjelms förslag; hvarigenom lör öfrigt den fördel skulle vinnas , att om Contra-propositjonen vid Voteringen af Ridderskapet och Adeln bifölls, den nu uppstådde tvistiga frågan , huruvida målet borde för falla, eller öfverlämnäs till Nämnd , komme att förfalla.
Skulle åter Ja-propositionen vid Voteringen virma , ägde Ridderskapet och Adeln alltid öppet , att 718 Den 14 December. derefter särskildt afgöra nyssberörde tvistiga fråga.
Herr Grefven och LuncLl - Marskalken framställde alltså i öfverensstämmelse härmed , följande Voterings-proposition :
Den som anser, att Ridderskapet och Adeln bör förblifva vid dess i frågan om Reglering af Rikets Styrelse-verk redan fattade beslur, voterar Ja; Den det ej vill , voterar Nej; Vinner Nej, komma, med åberopande af de utaf Särskildta Utskottet anförde Hufvudgrunder, Riksens Seander att hos Kongl. Majt i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t i Nåder må t fickas till verkställighet befordra de delar af Särskildta Utskottets förslag, Kongl. Majit tinner leda till Styrelsens förenkling och till inskränkning i Embetsmännens antal.
Sedan 43, 44, 45 och 46 §. §. i Riddarhus-Ordningen blifvit uppläste, börjades Voteringen klockan 12 om natten ; Och befunnos vid Voteringens slut klockan % till 1 om mor - Den 14 December.
7>9 gonen den 15 December, sedan en Voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige Voterings-sedlame öppnade, rösterne hafva utfallit, som föijer:
Ja — 34- Nej — 42.
I följd hvaraf, och sedan det öfver Voteringen särskildt förde Protocoll blifvit uppläst, Herr Grefven och Landt-Marsk af ken förklarade , att Ridderskapet och Adeln således beslutar, det Riksens Ständer borde, med åberopande utaf Särskildta Utskottet anförde Hufvudgrunder, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl, Maj:t i
Nåder täcktes till verkställighet befordra de delar af Särskildta Utskottets förslag , Kongl. Maj:t fann leda till Styrel: sens förenkling och till inskränkning i Embetsmännens antal.
Jag får vördsamt till Protocollet anmäla min reservation emot det af Ridderskapet och Adeln nu fattade beslut , hvarigenom hufvudgrunderne i Särskildta Utskottets Betänkande blifvit åberopade , mot hvilka jag gjort anmärkningar, utan att Högloflige Ridderskapet och Adeln sig yttrat , huruvida dessa anmärkningar förtjena äterremiss, eller ej.
Herr Cederschjöld■ Afven jag anhåiler vördsamt, att till Protocollet få reservera mig emot det fattade beslutet. 720 Den 14 December.
Jag får reservera mig emot det fattade beslutet , huvudsakligen på den grund Herr Lagerhjelm anfort, att hufvudgrunderne icke förevarit till pröfning.
Herr Riben förenade sig med Herr Hjerta.
Såsom grund för den reservation jag nu får anmäla emot Ridderskapets och Adelns nyss fattade beslut , åberopar jag hvad jag förut flere gånger yttrat* och lorenar mig föröfrigt med Herr Lagerhjelm.
Herr Grefven och Landt - Marskalken yttrade, att sedan Contra-propositionen vidden nyss verkställde voteringen blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallen, torde frågan om målets öfverlemnande till Nämnd komma att förfalla ; hvaruti Ridderskapet och Adeln äfven hördes instämma.
Friherre Åkerhjelm :
Jag hemställer vördsamt, huruvida, i anledning af det beslut Ridderskapet och Adeln nu fattat, de öfrige Stånden må inbjudas, att deruti instämma.
Jag hemställer lika vördsamt, huruvida Ridderskapet och Adeln kan inbjuda Preste - Ståndet att instämma med sig , då detta Stånd redan förut en gäng fråntradt sitt beslut, för att förena sig med Ridderskapet och Adeln.
Det skulle då ånyo frångå den mening det en gång biträdt, och detta anser jag icke kunna förmodas.
Den 14, December. 72* Friherre Åkerhjelm:
Min mening m»d inbjudningen var, att den egenteligen skulle ställas till Borgare- och Bonde-Stånden, för att få expeditionen till Kongl. Maj:t fullständig.
Det är särdeles i anseende till den sista omständigheten , som jag vågar förnya min anhållan ; emedan Ridderskapet och Adeln något mera modifierat sitt beslut, som annars föga skiljer sig från Borgare- och Bonde-Ståndens.
Herr Grefven och Landt - Marskalken frågade , om Ridderskapet och Adeln önskade, att de öfrige Riks-Stånden skulle inbjudas , att uti Ridderskapets och Adelns nyss fattade beslut instämma.
Ropades J a och Nej. Grefve Hamilton:
Kanhända Herr Grefven och Landt-Marskalken skulle täckas framställa Proposition på inbjudning endast till Borgareoch Bonde-Stånden, Friherre Cederström:
I anledning af den invändning, 60m af Herr Lagerhjelm blifvit gjord emot en inbjudning till de öfrige RiksStånden, att instämma uti Ridderskapets och Adelns fattade beslut, vili jag blott hafva äran yttra, att denna inbjudning ej innebär något ryggande af den Ridderskapet och Adeln förra gången gjorde.
Ridderskapet och Adeln har egenteligen icke förr gjort någon inbjudning i denna fråga; men då Ridderskapets och Adelns Ridd. o. Ad. Prot, XI.
Band. 46 Sen 1Å December. förra beslut var fattadt innao de andra Stånden bestämt , huruvida målet skulle hvila , var det r aturiigt, att Protocolls Utdrag skulle expedieras till alla 3 Stånden, Preste-Ståndet obetaget att vid dess förra beslut förblifva.
Herr Lagerhjelm.:
Om jag icke bedrar mig, hade Preste-Ståndet beslutat, att med frånträdande af sin förra mening instämma uti Ridderskapets och Adelns.
Detta har i san. ning icke särdeles Jyckats, Att nu åter inbjuda två Stånd ensamt, blir åtminstone en nyhet, hvarpå aldrig förr varit exempel.
Herr Grefven och fiandt-Marskalken hemställde å nyo, om Ridderskapet och Adeln önskade, att de öfrige Riks-Stånden skulle inbjudas, att uti enahanda beslut med Ridderskapet och Adeln sig förena.
I anledning hvaraf Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att som, efter hvad han tyckt sig finna, Ja öfverröstat
Din i4 Dectmbcri yal JFrån Stats- samt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotien ; Af dea n dennes: N:o 657.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande , öfver väckt motion om undersökning af de Civile Läroverkens närvarande beskaffenhet, Frän Stats-Utskottet i »
Af den 13 dennes: N:o 658.
I anledning af Kongl. Maj:ts NS* diga Skrifvelse, angående ändring uti Instructionen för Riksens Ständers Revisorer m. m. N:o 66r.
Angående förslag till Voteringspropositioner i målet, rörande ersättning för Svenske Medborgares lidne förluster genom uppbringningar.
N:o 662.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss uppå Herr Öfverste-Lieutenanten Gustaf Hjertås underdåniga ansökning om återvinning af försuten tid för inlösen af åtskilige Discont-Assignationer.
N:o 663.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss uppå Landt-Räntmästarens i Blekinge Län P. J. Rönströms underdåniga ansökning om återfående af försuten tid för inlösen af 4 Den 14 Dceember, 2:ne stycken af Malmö f.
Discont-Verk utgifne Obligationer.
Frän Förstärkta Stats•
Af den 11 dennes:
Nlb 659.
Dels angående skiljaktigheter i afseende pä stadganden uti den föreslagne nya Bevillnings-Förordningen, dels rörande Fullmaktérs och Lysnings-sedlars förseende med Stamp ladt papper samt Tidningars stämpling.
N:o 66q.
Angående en bestämd afgift till Veneriska smittans hämmande.
Frän Banco-Ut skottet .*■
Af den 13 dennes: N:o 103.
Angående föreskrifter uti Banco-Reglementet i sammanhang med Riksens Ständers Beslut om Allmänna Magazins-Inrättningens upplösning.
Upplästes följande från Riddarhus-Utskottet inkomne så lydande 3:ne Memorial; (Se Bilagorne N:is 1, 2 och 3.)
Dessa 3tne Memorial lades på bordet.
Den 15 December f. m.
Höglofljge Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan £ till 3 om morgonen den iy December.
In Fidem Protocolli. O. J.
Justerades följande : Utdrag af Protocollet hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm den 14 December i823- S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Statsutskottets den 9 dannes under N:o 653 aflåtne , samt följande dagen på bordet lagde, Memorial, angående slutliga bestämmandet af arfvoden för någre biträdande, äfvensom ersättning för Renskrifnings-kostnader.
Ut Snpra. S. D.
Vid förnyad föredragning af Särskildta Utskottets den 8 dennes under N:o 50 afgifne, samt den 10 derpåföljde eftermiddagen Den iS December f, m. pä bordet lagde, Betänkande, öfver förslag till sammanjemkning af Riks-Ståndens skiljaktiga meningar , i frågan om Reglering af Rikets Styjelse-Verk; fann Ridderskapet och Adeln för godt besluta , att Riksens Ständer borde , med åberopande af de utaf Utskottet anförde hufvudgrunder, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det Kongl, Maj:t i Nåder täcktes till verkställighet befordra de delar af samma för6lag Kongl. Maj:t finner leda till Styrelsens förenkling och till inskränkning i Embetsmännens antal; Genom hvilket beslut frågan om den utaf Utskottet i detta ämne föreslagne Voteringsproposition komme att förfalla; Och skulle de öfrige Riks-Stånden inbjudas, att uti detta beslut med Ridderskapet och Adeln sig förena.
Ut Supra, Upplästes till justering och godkändes föl|ande Expeditions-Utskottets insände Förslag till Riksens Ständers underdånige Skrifvelser till Kongl. Majit: N:o 401, Angående förändringar och tillägg uti den Instruction, som under den 10 Junii 1812 finnes utfärdad för Riksens Ständers Revisorer öfver Banco- och Riksgälds-Verken, N:o 40a.
Angående anordning uppå Banken af det Creditiv, Riksens Ständer beviljat till Spannemåls-uppköp vid inträffande svårare missväxt.
Den 1S December f. m. ji?
N:o 403.
Angående yrkad frihet till svedjande ä Skattehemmans ägor.
N o 404 Angående Fabriks-Gesällers stillande under Tjenstebjons-Stadgan.
N:o 409.
Angående Privilegia Exclusiva för nya i Riket förut okände Slöjde-Inrättningar m. ni.
N:o 406.
Angående upphäfvande af Landshöfdingarnes Domsrätt i Enskiftes-mål.
N:o 407.
I anledning af Kongl. Maj:fs Nådiga Proposition , om ändring i nu gällande föreskrifter för Arrende - Spannemålens utgörande vid Kungsgårdar och derunder lydande hemman.
Upplästes till justering och godkändes Expeditions Utskottets afgifne förslag till 48 §. a;! Riksdags Beslutet, angående Val af Riksens Staa. ders Justitiae Ombudsman m. m.
Vid förnyad föredragning af Förstärkta StatsUtskottets den 11 dennes under N:o 659 aflåtne , samt den 14 derpåföljde på bordet lagde , Memorial, dels angående skiljaktigheter i afseende på Stadganden uti den föreslagne > ya Bevillnings Förordningen, dels rörande Fullmak - rr 28 Den iS December f sn, ters och Lysnings-sedlars förseende med stämpladr papper, samt Tidningars stämpling; fann Ridderskapet och Adeln, att samma Memorial borde till Bevillnings-Utskottet öfverlemnas.
Då nu å nyo föredrogs Förstärkta Statsutskottets den 11 dennes under N:o 6<5o aflåtne , samt den 14 derpåföijde på bordet lagde , Memorial, angående en bestämd afgift till Veneriska smittans hämmande; fann Ridderskapet och Adeln, att samma Memorial borde till Stats- och Bevillnings-Utskotten öfverlemnas.
^ Föredrogs å nyo och bifölls Banco- och Lag-Utskottens den 10 dennes under N:o 99 afgifne, samt den ia derpåföijde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, med förslag till Ansvarighets-Lag för Directeurerne vid Discont-Contoiren i Götheborg och Malmö.
Företogs till pröfning Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens den 9 dennes, under N:o afgifne, samt den 12 derpåföijde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande , öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens förut roeddeldte Betänkande, i frågan om en Statistisk Bureaus och Socken-sällskaps inrättande.
Den 1S December j. m. 7
Vid förra tillfället, då Utskottens Betänkande återremitterades, hade jag äran anföra de skäl, hvarföre det syn. tes mig mindre lämpligt att, på sätt Utskotten föresiagit, ytterligare inom hvarje församling bilda ett råd eller sällskap.
Ridderskapet oell Adeln torde nu finna tjenligast, att förena sig i Borgare.Ståndets beslut om afslag , sä mycket hellre, som i det Betänkande vi i dag på morgonstunden skäliger, obesedt antogo, Särskildta Utskottet äfven gjort en framställning i detta ämne, sådan sorn man synes önska.
Herr •von Hartmansdorff, August:
Hvad frågan om en Statistisk Bureau beträffar, har Ridderskapet och Adeln redan afgjort densamma, genom antagande af Särskildta Utskottets Betänkande, hvarest upprättandet af ett Statistiskt Contoir, sidan 169, är föreslaget.
Men här är äfven fråga om, att inom hvarje församling inrätta fyra särskildta myndigheter, hvarföre jag anhåller om Proposition på afslag i denna del.
Herr BibenCarl Wilhelm:
De Leda möter, hvilka, då denna fråga första gången förevar, yttrade betänkligheter mot Sockne-Nämnders inrättande, hafva ej ens rönt den tillfredsställelsen , att finna sina anmärkningar vederlagde.
Utskotten hafva blott svarat, att Utskotten ej funnit skäl att frångå sitt förra Utlåtande.
Utskotten täcktes derföre ursäkta , att de Ledamöter, som då gjorde dessa anmärkningar, icke eller nu kunna frångå sin öfvertygelse.
Den iS December f tn.
Man talar mycket om Municipal-Styrelser, och detta ord tyckes just nu vara på modet.
Jag älskar dem äfven, men just derföre vågar jag bestrida sådana åtgärder, sona endast skola bidraga, att göra dem besvärliga.
Allt sedan 1809 har man visat en sådan serdeles ifver, att organisera Comittéer och Sällskaper af alla slag, att sluteligen , om det sä framgent fortfar, man torde få svårt att finna ett Backstuguhjon på landet, sorn ieke är Ledamot af någon Comittée.
Friherre Cederström, Jacob: Jag anhåller, att få fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på de omständigheter, hvaröfver jag förra gången yttrade mig.
Afsjgten med Utskottens förslag är alldeles icke, att multiplicera Municipal-Inrättningarnes antal , utan blott att skaffa upplysningar om hvad j hvarje ort produceras, och derigenom bereda produeternes afsättning till en annan ort, der de ej finnas.
Att disputera om namn, lönar icke mödan.
De äro af föga betydenhet, ty om man kallar Inrättningen Kyrko Råd, Husbålls-Sällskap , Socken-Nämnd eller Socken-sällskap, är alldeles likgiltigt; men att vilja hindra upplysningen, är högst undransvärdt.
Då genom den närvarande organisationen denna upplysning icke kan vinnas, så ser jag ingen skada uti , att tillåta Allmogen bildandet af sådane Sällskaper ; Bonde-Ståndet, hvars interesse frågan närmast rörer, har redan bifallit Betänkandet, äfvensom Presterne, hvilka likaledes äro nära bekanta med ämnet.
Rjdderskapet och Adeln har egentligen fästat sig dervid, att det skulle åstad - Den iS December f. nu 73* komma en sammansättning af nya Sållskaper ; men om man ej vill fästa sig vid ord, utan vid sak, skall man finna’, att de anmärkningar, som från Ridderskapet och Adeln åtföljde återremissen, angingo icke sak, utan form.
Långt ifrån att med Borgare-Ståndet instämma i afslagrtror jag, att vi böra förena oss med Preste- och Bonde-Stånden i bifall till Betänkandet.
Friherre HjertaFredric:
Jag har reser verat mig mot Betänkandet , emedan jag funnit ganska öfverflödigt, att skapa flere MunicipalJnrättningar, hvarigenom sluteligen de styrande skola blifva flere, än de lydande.
Jag vill icke göra några vidare anmärkningar , utan anhåller blott om afslag.
Jag har aldrig ett ögonblick betvillat, att Utskottens afsigt varit god; jag har blott satt i fråga , om det afsedde ändamålet lyckats5 hvilket jag högeligen vågar betvifla.
Cederström har fästat mycken vigt vid den upplysning han anser den föreslagna inrättningen skola i statistiskt afseende åstadkomma.
Jag får blott dervid erinra , att intet finnes, som hindrar en Landshöfding , att äfven nu skaffa sig upplysningar från just samma personer, som skulle blifva Ledamöter af en Socken-Nämnd.