Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Beträffande Rikets Ständers anhållan om granskning af och ändring i nu gällande föreskrifter för låns utgifvande af Manufaktur-diskonten, fann Kongl. Majit icke skäl att någon åtgärd i detta hänseende vidtaga; hvaremot Kongl. Majit, i anledning af Rikets Ständers derom gjorda underdåniga hemställan, behagade i nåder förordna om närmare föreskrifter rörande redovisning för de Kronan tillhörige får, som vid Stamschäferierna underhållas, hvarom Commerce-Collegium samt Landtbruks-Akademiens Förvaltningskommitté till iakttagande förständigades.
OtJio af den 16 April 1851, i anledning af Rikets Ständers Revisorers berättelse för åren 1846 och 1847 (53). 1851 den 20 Juni i underdånighet anmäld; då frågan om beräkningsgrunden för Sveriges och Norriges ömsesidiga bidrag till Konvoy kassans utgifter öfverlemnades till Justitie-Departementet, för att till föredragning derstädes beredas, i sammanhang med det af Unionskommittén afgifna förslag till grunder för de båda Rikenas ömsesidiga bidrag till alla förekommande, unionella Statsutgifter, -r- Beträffande frågan om afskrifning af 2:ne balancerade poster vid OfverStåthållare-Embetets Kansli, har Ofver-Ståthållare-Embetet under den 14 Februari 1853 i underdånighet anmält, att densamma blifvit behörigen verkställd. 94:o af den 3 Maj ,1851, angående återbetalning^ af det f. d. Expeditionsfogden C. J. Moritz beviljade lån till sänkning af sjön Ökvattnet i Westerbotten (64). 1851 den 16
Maj i underdånighet anmäld, då Rikets
Ständers härutinnan fattade beslut blef vederbörande till kännedom och iakttagande meddeladt.
»5:o af den 17 Maj 1851, angående anslag för beredande af tillfälle för ett antal Svenska Industriidkare att besöka Industri-expositionen i London (72). 1851 den 12 Juni i underdånighet anmäld, då Kongl. Majit, angående sättet för anslagets användande, samt hvad i öfrigt för ändamålets vinnande iakttagas borde, täcktes i nåder meddela vederbörande Embetsmyndigheter nödige föreskrifter.
Oftio af den 21 Juni 1751, angående beviljadt lån för verkställighet af den nya Tomtregleringen i Christianstad (78).
Hvad Rikets Ständer härvid beslutit, meddelades genom nådigt bref af den 8 Juli 1851 Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande i Christianstad, till vederbörandes förständigande.
»S:o af den 26 Juni 1851, med anhållan om upphörande af mätarepenningar för Stenkol, sorn till Riket införas (88).
Vid underdånig föredragning häraf den 4 Oktober 1853 har Kongl. Majit, i betraktande af hvad Commerce-Collegium uti afgifvet underdånigt utlåtande anfört, icke funnit skäl att i anledning af denna Rikets Ständers underdåniga skrifvelse besluta någon förändring af gällande stadganden. 9§:o af den 5 Juli 1851, angående ändring i stadgan för Fjerdingsmansbefattningen (93). 1851 den 9 Augusti i underdånighet anmäld; då Kongl. Maj:t, med godkännande af Rikets Ständers i ämnet anmälda beslut, låtit under samma dag allmän Kungörelse derom utgå. 99:o af den 12 Juli 1851, angående Statsanslag för upprensning af Ljusne eif mellan sjöarne Or och Varpen (97).
Sedan vederbörande sockenmenigheter icke funnits benägne att detta rensningsarbete öfvertaga, men deremot trenne Sågverksägare förklarat sig beredvillige att detsamma verkställa, har det af bemälde Sågverksägare undertecknade kontrakt om arbetets utförande enligt nådigst fastställd plan blifvit af Kongl. Majit gilladt, samt föreskrift meddelad fullmäktige i Riksgäldskontoret om medlens utbetalning.
Jemväl har taxa å afgifter för flottning blifvit för en tid af 20 år i nåder fastställd.
IOOio af den 12 Juli 1851, angående statsanslag och låneunderstöd för Jernvägsanläggning mellan Nora och Orebro (95). 1851 den 22 Juli i underdånighet anmäld, och innehållet af denna Rikets Ständers skrifvelse delgifvet styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader, med befallning att, till kännedom och efterrättelse, derom 'förständiga Kongl. Majits Befallningshafvande i Orebro län, äfvensom vederbörande intressenter i företaget.
Då den af Rikets Ständer i deras underdåniga skrifvelse af den 2 September 1851 ifrågaställa förening mellan Nora-Orebro samt Köping-Hult-Jernvägsbolagen icke kunnat komma till verkställighet och Nora-Orebro-bolaget numera funnit sig böra inskränka sin verksamhet till anläggning och underhåll af en lokomotiv jernbana från Nora till Ervalla, der KöpingHult-jernvägen kommer att möta, har Kongl. Majit, uppå gjord underdånig ansökning af sistnämnde bolag och sedan fullmäktige i Rikets Ständers Riksgäldskontor blifvit i ämnet hörde, under den 11 sistlidne Juni bifallit att bolaget må för anläggning af en lokomotiv-jernbana, med samma spårvidd som för Köping-Hult-banan är bestämd, från Nora stad till Ervalla, under vissa vilkor, tillgodonjuta det af Rikets Ständer för en jernbana af mindre spårvidd mellan Nora och Orebro beviljade anslag utan återbetalningsskyldighet, 75,000 Ridr; såsom följd hvaraf det för sistnämnde jernbana medgifna lånebelopp, 150,000 Ridr, kommer att till Rikets Ständers disposition reserveras.
Se vidare här nedan Nio 234. 49f:o af den 17 Juli 1851, angående en Agronoms anställande inom Norr- och Westerbottens län (100). 1851 den 14 November i underdånighet anmäld; då Kongl.
Majit, som lika med Rikets Ständer, fann det vara af synnerlig vigt att åt de tvänne nordligaste länens jordbrukande allmoge kostnadsfritt biträde medelst undervisning och råd i anläggning af öfversilningsängar och ängsvattning i allmänhet blefve beredt så snart en skicklig Agronom kunde'uteslutande för detta ändamål blifva att tillgå, i nåder biföll att, i afbidan härå, någon af de redan antagne Agronomerne finge, på sätt Landtbruks-Akademien i afgifvet yttrande tillstyrkt, erhålla uppdrag att tvänne månader af året i ofvannämnde afseende besöka bemälde tvänne län.
IO*:o af den 29 Juli 1851, angående beviljadt lån till uppförande af en bro öfver Dalelfven vid Gustafs kyrka (110).
Sedan det af Arbetsdirektionen afgifna kontrakt angående arbetets utförande på bestämd tid, äfvensom den för kontraktets fullgörande ställde säkerhet, blifvit af Kongl. Majit under den 23 November 1852 i nåder godkändt, har nådig föreskrift samma dag blifvit fullmäktige i Riksgäldskontoret meddelad angående lånets utbetalning till Direktionen. 193:o — 65 — 103:o af den 29 Juli 1851, angående medel till fullbordande af Strömsholms kanals ombyggnad (112).
I betraktande af Strömsholms kanalleds väsendtliga inflytande på och oumbärlighet för rörelsen inom tvänne Rikets provinser, samt behofvet af ytterligare tillskott för arbetets fullbordande, har Kongl. Maj:t under den 22 December 1851 i nåder tillförsäkrat Kanalbolaget att från Handels- och Sjöfartsfonden årligen, för en tid af högst nio år, mot vissa vilkor utbekomma 50,000 R:dr, hvaraf .( såsom anslag utan återbetalningsskyldighet och § såsom räntefritt förskott, till successiv återbetalning. t04:<> af den 29 Juli 1851, angående ändringar och tillägg i Skiftesstadgan och Kungörelsen den 9 Juni 1832 (115).
Vid underdånig föredragning häraf den 7 Februari 1§52, har Kongl. Maj:t, i afseende på Rikets Ständers anhållan om den ändring i 3 punkten af 3 § 2 Kapitlet Skiftesstadgan, att tiden för Landtmäteriförrättnings företagande skulle från 4 till 2 månader inskränkas, enär denna tidsbestämmelse, vid de tillfällen, då utom länet boende personer behöfde till förrättningen kallas, möjligen kunde blifva otillräcklig, icke funnit skäl att å förslaget i denna punkt lemna nådigt bifall.
Beträffande åter öfrige delar af Rikets Ständers förslag, har Kongl. Majit funnit godt desamma i nåder gilla och antaga; och hvarom allmän Kungörelse blifvit under samma dag utfärdad. fOSio af den 30 Juli 1851, angående sammandrag af de föreskrifter, som nu äro gällande i afseende på mätning af spanmål (125). 1851 den 21 November i underdånighet anmäld; då Kongl. Majit täcktes i nåder förordna, att ett upprättadt sammandrag af de i afseende, på mätning af spanmål gällande stadganden skulle uti erforderligt antal exemplar tillsändas Ofver-Ståthållaren och Kongl.
Majits öfrige Befallningshafvande, med föreskrift, att detsamma, vid vite af 3 Ridr 16 sk. banko, skall finnas anslaget å hvarje Spanmålsmagasin i Städer och Köpingar, samt i öfrigt å de ställen, der sådant, efter Kongl. Majits Befallningshafvandes förordnande, kan finnas af nöden. flO©:o af den 6 Augusti 1851, angående beviljadt lån till återuppbyggande af den nerbrunna delen af staden Lidköping, samt till ny tomtreglering derstädes (127). 1851 den 15 Augusti i underdånighet anmäld; och biel'
Rikets Ständers beslut Kongl. Majits Befallningshafvande i Skaraborgs län i nåder meddeladt, till vederbörandes förständigande. af den 6 Augusti 1851, angående beviljadt anstånd med återbetalningen af de för hamnbyggnaden i Cimbrishamn beviljade lån (128).
Rikets Ständers beslut har under den 15 Augusti 1851, blifvit Kongl. Majits
Befallningshaf vande i Christianstads län, till vederbörandes förständigande, i nåder meddeladt.
•MIWio af den 6 Augusti 1851, angående förändringar i Rese-reglementet (134).
Majit har under den 31 Oktober 1851 i nåder utfärdat ett förnyadt Rese-reglemente, att tillämpas från och med den 1 Januari 1852. ;f$M>:o af den 6 Augusti 1851, i fråga om1 skyldighet för Reservhemman att utgöra kronoskjuts (135).
Med bifall till Rikets Ständers förevarande underdåniga anhållan har Kongl. Majit under den 4 Maj 1852 i ämnet utfärdat nådig Kungörelse. ffOio af den 7 Augusti 1851, angående sökt garanti af Staten för räntan å anläggningskostnaden för en jernväg mellan Gefle och Fahlun (139).
Innehållet af denna underdåniga skrifvelse har genom nådigt Bref af den 22 Augusti 1851 blifvit Styrelsen för allmänna Väg- och Vattenbyggnader till kännedom och vederbörandes förständigande meddeladt. lilio af den 12 Augusti 1851, angående inskränkning af den genom Kongl.
Förordningen den 22 December 1846 beviljade frihet att å landet idka handel (150).
Sedan Commerce-Collegium häröfver afgifvit underdånigt utlåtande, har Kongl. Majit, under den 7 Februari 1852 i nåder låtit utfärda allmän Kungörelse, angående förändrad lydelse af 25 § B- S.
Emb.-Berättclse för år 1853. 9 — 66 — i Handelsordningen den 22 December 1846, i öfverensstämmelse med hvad Rikets Ständer begärt.
II*:o af den 20 Augusti 1851, angående reglering af utgifterna under Riksstatens Sjette Hufvudtitel (171;. 1851 den 10 Oktober i underdånighet anmäld; och vederbörande Einbetsmyndigheter om innehållet af denna Rikets Ständers skrifvelse förständigade, till efterrättelse i hvad på dem ankom.
Enär Rikets Ständer, i öfverensstämmelse' med Kongl. Maj:ts derom aflåtne nådiga proposition, beviljat ett årligt anslag af 5,000 R:dr banko för inrättande af en teknisk Elementarskola i Malmö, eller någon annan i Rikets sydliga landskap belägen stad, anbefalldes Commerce-Collegium att, efter det Magistraten och Rorgerskapets äldste i Malmö blifvit hörde, inkomma med underdånigt utlåtande och förslag, i afseende på inrättandet af en så beskaffad skola derstädes.
Sedan staden Malmö förklarat sig beredvillig att gå i författning om inrättande af en dylik skola, har Kongl. Maj:t den 29 April 1853 i nåder fastställt Reglor fijr en teknisk Elementarskola i Malmö, jemte dermed förenad Söndags- och Aftonskola, att tjena till efterrättelse från September månads ingång 1853.
Som Rikets Ständer, för inrättande af en lägre Landtbruksskola i Jemtland eller något annat af de Norra länen, jemväl anvisat ett årligt anslag af 2,000 R:dr banko, täcktes Kongl. Majit, för beredande af verkställighet åt detta Rikets Ständers beslut, anbefalla Landtbruks-Akademiens Förvaltnings-kommitté att inkomma med underdånigt förslag, i afseende å valet af den ort, som för en dylik skola kunde linnas lämpligast.
Sedan åtskilliga försök att för ifrågavarande inrättning finna någon lämplig lägenhet inom Jemtland eller de öfriga nordliga länen fruktlöst allupit, har Kongl. Majit, under den 4 Oktober 1853, godkänt ett ingifvet förslag till inrättande af en lägre Landtbruksskola vid Lunne hemman i Wester-Norrlands län.
Vid anvisandet af 4,000 Ridr årligt anslag för Svenska Slöjdföreningens i Stockholm inrättade Söndags- och Aftonskola, hafva Rikets
Ständer tillika anhållit om meddelande af de kontroller, som i afseende härpå kunde från Statens sida påkallas.
Majit har i anledning häraf, och efter det Commerce-Collegium med underdånigt utlåtande och förslag i ämnet inkommit, under den 1 Februari 1853 föreskrifvit de kontroller, som för ifrågavarande anslags behöriga och ändamålsenliga användande ansetts nödige.
Sedan Statskontoret afgifvit infordradt underdånigt utlåtande öfver den af Rikets Ständer väckta frågan om utbytande mot kontanta anslag af de indelta räntor, sorn ingå i det under titeln »Jordförluster genom kanal- och väganläggningar» å Riksstaten uppförda förslagsanslag, hafva vederbörande ersättningstagare blifvit i ämnet hörde.
Jemlikt Rikets Ständers underdåniga begäran har Styrelsen öfver Ultuna Landtbruks-Institut undfått nådig befallning att till Rikets Ständers Revisorer insända sina hufvudräkeiiskaper för de år, hvarje Revision omfattar, hvarjemte nådig föreskrift meddelats Landtbrilks-Akademiens Förvaltnings-Commité, att till bemälde Revisorer aflemna
Direktionernas för öfriga Landtbruksskolor årliga berättelser.
Äfvenledes har Styrelsen öfver Ultuna Landtbruks-Institut erhållit del, till behörigt iakttagande, af Rikets Ständers erinran om undvikande af större utgifter än tillgångarne medgifva. li&o af den 20 Augusti 1851, angående extra anslag till föremål, tillhörande CivilDepartementets föredragning (177). 1851 den 17 September i underdånighet anmäld; och beslöts: a) Att Styrelsen för Allmänna Väg- och Vattenbyggnader skulle erhålla del af denna Rikets Ständers skrifvelse i hvad den angick sådane frågor, som tillhörde bemälde Styrelses handläggning, med föreskrift att vederbörande, i erforderlige delar, om Rikets Ständers beslut underrätta, samt afgifva förslag till ny Allöningsstat för Styrelsen, och antagande af erforderligt antal Ingeniörer, äfvensom att i öfrigt vidtaga de på Styrelsen ankommande åtgärder. b) Nådigt bref till Statskontoret, om beviljadt anslag till premier vid Landtbruksmöten för kreatur af utmärktare slag, och c) Att Commerce-Collegium skulle underrättas om det till Slöjd-expositioners befrämjande medgifna anslag, för vidtagande af den i sådant afseende nödige åtgärd. — 67 — lfi4:o af den 25 Augusti 1851, angående dels högre dagtraktamente för Nämdeman och Fjerdingsman vid extra förrättningar, dels i fråga om ersättning för deras biträde vid förrättningar för Kronans räkning (203). 1851 den 17 September i underdånighet anmäld; då Kongl.
Majit beslöt att frågan om beloppet af Nämdemäns dagtraktamente vid syne- och andra förrättningar, skulle förekomma i sammanhang med frågan om nytt Resereglemente, samt att den sednare frågan, om godtgörelse åt Nämdemän vid förrättningar för Kronans räkning, skulle öfverlemnas till Landtförsvars-Departementets handläggning. fI5:o af den 30 Augusti 1851, om ändring af 10 Mom. i Kongl.
minu TI II, BAHHnUMNI PROTOKdLL VID Lagtima Htikida^en i Stockholm Åren 1859 och 1860* iHI»NUE 8AMIilIi«El.
Riks-SUmdcns Protokolls-Utdrag, sorn innefatta Itemisser och Beslut. sm,rM-i.éivvkäSé :-aUr''iAi*i**r ' > *<XV-k •OH^ö -r^f- tiZi&U .v^ä\ ■ ■-rt t-hH*-■*-.■:■ ■■ ■ ris*M< ■■ - '
Ridderskapet och Adeln den 20 Oktober i859. S. D. Beslöt Ridderskapet oell Adeln att läktaren i Riddarhus-salen må under innevarande riksdag blifva upplåten för främmande åhörare, som önska bevista Ståndets öfverläggningar, samt att med utdelningen af biljetter dertill må förhållas såsom hittills varit vanligt.
Ex protocollo i tjenstledige Riddarhus-Sekreterarens ställe: O. Brakel, t. f. Riddarhus-Sekreterare.
Preste-Ständet vid Lagtima Riksdagen i Stockholm den 20 Oktober 1859. S. D. Beslöt Preste-Slåndet, det skulle främmande åhörare tillåtas vara tillstädes vid Ståndets öfverläggningar under innevarande riksdag, kommande för ordningen härvid att tillsvidare tjena till efterrättelse de vid sednaste riksdag i detta hänseende gällande föreskrifter.
In Odem S. H. Almqvist.
Utdrag af Protokollet, hållet hos Hedervärda Bonde-Ståndet vid Lagtima Riksdagen i Stockholm den 20 Oktober 1859. S. D. Beslöt Bonde-Ståndet, del skulle fritt tillträde, i den mån utrymmet det medgaf, lemnäs åhörare å läktaren till Ståndets Sessionsrum under plena jemBih. lill R.
Prot. 1859 1860. 9 Sami. ! 2 Fröt.-Utdrag den 22 och 25 Oktober i859. väl för denna riksdag, såsom förut vanligt varit, under förbehåll likväl om iakttagande af livad
Lag lör åhörare vid ltiks—Ståndens sammanträden af den 1 Mars 1830 innehåller.
Ut »upra.
In fidem N. A.
Fröman.
Ridderskapet och Adeln. S. D. Beslöt Ridderskapet och Adeln att med de öfriga respektive Riksstånden kommunicera Rikets Ständers Revisorers berättelse för åren 1858 och 1859, angående verkställd granskning af Banko-verkets styrelse och förvaltning m. m.
Föredrogs och lades till handlingarne Kongl. Maj.ts den 24 dennes å Riks-salen upplästa berättelse om hvad i riket och dess styrelse sig tilldragit sedan sista riksdagen.
Utdrag af Protokollet, hållet hos Vällofl. Borgare-Stdndet vid Lagtima Riksdagen i Stockholm den 25 Oktober 1859. S. D. Föredrogs och lades till handlingarne berättelse om hvad i riket och dess styrelse sig tilldragit sedan sista riksdag; gifven å Riks-salen den 24 uti innevarande månad.
In fidem E. G. Runeberg. fröt.-Utdrag den 26 och 28 Oktober 1859.
3 Den 26 Oktober.
Ridder skåpet och Adeln. S. D. Föredrogs och lades till handlingarne Herr Estenberg», Carl Christian, den 22 dennes på bordet lagde motion om nedsättande af ett särskildt
Utskott för behandling af frågor rörande kyrkans angelägenheter.
Frän Heden. Bonde-Stdndet.
S. D. Föredrogs ånyo och remitterades till Lag-Utskottet Rikets Ständers Justitie-Ombudsmans embetsberättelse för år i857 samt till riksdagen år 1859, åtföljd af berättelse från Trvckfrihets-kommittéen.
Frän Heden.
Enligt det hos Bonde-Ståndets Elektorer hållna och nu upplästa protokoll, voro valde till Ledamöter med deras Suppleanter uti Konstitutions-Vtskottsl.
Ledamöter: Johan Persson från Upsala län, F. d. vice Talmannen Per Eriksson från Wermlands d:o, Lars Magnus Knutsson från Östergötlands d:o, Per Mattsson från Wester-Norrlands d:o, Erik Malmin från Westmanlands d:o, Paul Fritt Mengel från Upsala. d:o, Prof,-Utdrag den 28 Oktober i859.
Erik Olsson från Nerikes län, Carl Casper Nettelbladt från Stockholms d:o, Ola Jönsson från Malmöhus d:o, Johan Carlsson från Östergötlands d:o. Stats-Utskottet.
Lars Rasmusson från Göteborgs och Bohus län, Mäns Månsson från Calmar d:o Johannes Andersson från Skaraborgs d:o, Anders Eriksson från Elfsborgs d:o, Erik Ersson från Gefleborgs d:o, Nils Larsson från Jemtlands d:o, Per Nilsson från Malmöhus d:o, Jonas Andersson från Östergötlands d:o, Carl Gustaf Sköldberg från Nerikes d:o.
Suppleanter: Per Persson från Wermlands län, Adolf Fredriksson från Upsala d:o, Sven Rosenberg från Christianstads d:o, Carl Anders Larsson från Östergötlands d:o, Jan Andersson från Kopparbergs d:o, Carl Johan Svensén från Calmar d:o. Banko-Utskottet.
Ledamöter: Olaus Eriksson från Göteborgs och Bohus län, Sven Heurlin från Kronobergs d:o, Liss Lars Olsson från St.
Kopparbergs d:o, Per Östman från Wester-Norrlands d:o, Gustaf Bjerkander från Skaraborgs d:o, Prot.-Utdrag den 28 Oktober 1859.
Lars Guslaf Andersson från Elfsborgs län, Vice Talmannen Ola Svensson från Malmöhus d:o, Nils Svensson från Christianstads d:o, Anders Gudmunson från Hallands d:o.
Olof Olsson i Olebyn från Wermlands län, Olof Nilsson från Westerbottens d:o, Robert Fredrik Gross från Calmar d:o, Lars Ersson från Södermanlands d:o, Bengt Johan Holmlin från Göteborgs och Bobus d:o, Nils Fredrih Andersson från Östergötlands d:o, Ola Lasson från Christianstads d:o, Lars Larsson från St.
Kopparbergs d:o, Johan Johansson från Calmar d:o. Bevillnings-Utskotlel.
Josef Holm från Stockholms län, Johan Bergström från St.
Kopparbergs d:o, Erik Christensson från Göteborgs och Bohus d:o, Anders Johan Sandstedt från Jönköpings d:o, Per Erik Andersson från Westmanlands d:o, Erik Magnus Falk från Skaraborgs d:o, Per Byström från Jemtlands d:o, Olof Lagergren från Gottlands d:o, Carl Gustaf Cederskog från Östergötlands d:o, Olof Olsson i Gärsheden från Wermlands d:o, Olof Lindström från Westerbottens: d:o, Niis Olsson från Malmöhus d:o.
Suppleanter: Johannes Andersson från Elfsborgs lärn, Anders Jonsson från Skaraborgs d:o, Anders Söderholtz från Södermanlands dm, Prot.-Utdrag den 28 Oktober 1859.
Petter Anton Nyström från Westerbottens län, Anders August Åndersson från Ostergötlands d:o, Johan Öström från Westmanlands d:o, Carl Ifvarsson från Hallands d:o, Thorkel Nilsson från Christianstads d:o, Per Eriksson från Gefleborgs d:o, Olof Larsson från Nerikes d:o, Johan Pettersson från Kronobergs d:o, Olof Andersson från Calmar d:o. Lag-Utskottet.
Matts Pehrsson från Stockholms län.
Johan Lekberg från Nerikes d:o, Olof Persson från Gefleborgs d:o, Johannes Nilsson från Göteborgs och Bohus d;o.
Josef Smedberg från Elfsborgs län, Paul Andersson från Jemtlands d:o, Per Tjärnlund från Wester-Norrlands d:o, Erik Jonsson från Westmanlands d:o.
Allmänna Besvärs- och Ekonomi- Utskottet.
Ledamöter.
Johan Petter Andreasson från Elfsborgs län, Herman Jönsson Öbom från Norrbottens d:o, Nils Svensson från Blekinge d:o, Anders Nilsson från Halland* d:o, Jöns Persson från Blekinge d:o, Johannes Magnus Lundahl från Skaraborgs d:o, Johannes Larsson från Jönköpings d:o, Anders Wilhelm Uhr från Nerikes d:o, Georg Nyqvist från Wermlands d:o, Prot.-Utdrag den 28 Oktober 1859. 7 Erik Hansson från Gefleborgs län, Paul Hedström från Wester-Norrlands d:o, Sven Haraldsson från Blekinge d:o.
Supple anter: Anders Jonsson från Wermlands län, Gustaf Larsson från Stockholms d:o, Olof Åndersson från Westmanlands d:o.
Olaus Svebilius från Gottlands d:o, Johan Lönn från Jönköpings d:o, Anders Magnus Myrin från Elfsborgs d:o, Anders Andersson från St.
Kopparbergs d:o, Gustaf Bolin från Upsala d:o, Häkan Olsson från Christianstads d:o, Nils Jaensson från Ostergötlands d:o, Nils Magnus Pettersson från Calmar d.o, Jahannes Andersson från Jönköpings d:o.
Expeditions- Utskottet.
Anders Andersson från Wermlands län.
Anders Pehrsson från Malmöhus d:o, Josef Oscar Almqvist från Norrbottens d:o.
Nils Pettersson från Calmar län, Sven Johansson från Elfsborgs d:o.
Och beslöt
Ståndet i likhet med hvad förut vanligt varit, att, då Suppleanter i Utskottet inträda, de böra laga plats efter Utskottets ordinarie Ledamöter i den ordning de blifvit till Suppleanter utsedda, utan afseende å det rum, de Ledamöter, i hvilkas ställe Suppleanterne inträdt, förut innehaft, och att, då Ledamot i Utskott är hindrad att der tjenstgöra och han sådant hos Talmannen eller Sekreteraren anmält, den närmast i ordningen varande Suppleant, må ega att ulan annat förordnande än bevis derom af Talmannen eller Sekreteraren uti Utskottet ingå; 8 Pr ot.-Utdrag den 29 Oktober 1859. kommande underrättelse härom att de öfriga Riks-Stånden och Utskotten genom utdrag af detta protokoll meddelas.
Preste-Ständet. S. D. Öppnades och upplästes protokoll, hållet vid Preste-Ståndets Elektorers sammanträde förlidue gårdag, rörande förrättadt val af Ledamöter för PresteStåndet uti de Rikets Ständers Utskott, hvilka omförmälas uti 28—36 §§ Riksdagsordningen; och inhemtades deraf, att följande blifvit till Ledamöter i besagde Utskott utsedde, nemligen: uti Konstitutions- Utskottet.
Biskop Butsch, Professor Lindgren, Kongl. Hofpredikanten Wensjoe, Professor Selander, Kontraktsprosten Tegnér, Prosten Ljungdahl. t Stats-Utskottet.
Biskop Annerstedt, Prosten Schram, 1 &
Doktor Åbv.
Nordström, Professor Carlson, Prosten Wåhlander, Doktor Gumalius, Prosten Tellbom, Prosten Berlin, Prosten Ljunggren.
Bevillnings- Utskottet.
Biskop Björck, Kongl.
Hofpredikanten Nordlund, Kom - Prot.-Vtdrag den 29 Oktober 1859.
Komminister Beckman, Prosten Sondén, Prosten Carlander, Doktor Säve, Kontraktsprosten Kullman, Prosten Lindberg, Prosten Melén, Kontraktsprosten Malmstedt, Doktor Nordlander, Prosten Söderberg. Banko~Ulskottet.
Biskop Bergman, Doktor Björkman, Riks-arkivarien Nordström, Domprosten Widebeck, Doktor I.
Norström, Kontraktsprosten Almqvist, Professor Agardh, Doktor Sandberg, Kontraktsprosten Arrheniust Lag-Utskottet.
Biskop Anjou, Domprosten Knös, Domprosten Björling, Professor Sundberg.