Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Förändringen är nu med betydligt flertal beslutad, och lärer således icke kunna f. n. omgöras.
Jag anhåller fördenskull om bifall till den af mig föreslagna inbjudningen.
Hr Adelborg: Afven jag lider nu under majoritetens förtryck; men detta kan dock icke hindra mig att instämma med Hr von Troil, samt anhålla all Ståndet måtte närmare betänka farfaders och farmoders rätt.
Cederström, Hud.:
Jag delar Hr von Troils åsigter i detta fall, och anhåller alt Hr von Hartmansdorffs inbjudning måtte blifva lagd på bordet, under förhoppning att genom detta dröjsmål frågan måtte i de andra Stånden fä en efter min öfvertygelse lyckligare lösning.
Hr Gr. o. Landtm, förklarade, att den af Hr von Hartmansdorff väckta fråga, enl. derom gjord begäran, komme att hvila på bordet.
Uplästes eli af Hr af Sillén, Abrah. Wilh., inlemnadt sålydande Mern.:
Af tjensleåligganden nödsakad alt lemna staden, får jag härmedelst afsäga mig min plats såsom ledamot i BankoUtsk., dock med anhållan, alt varda vid min Riksdagsmanna-rätt bibehållen. R. o. Ad. lemnade härtill sitt bifall, hvarefter Hr Gr. o. Landtm, med lillkännagifvande, att Hr Steuch, Mathias, såsom Den 50 Augusti. 185 ledamot af Allm.
Besv. o. Ekon.Utsk., oell Frih. von Paykull, Joh. Gust., såsom suppleant i Const.Utsk., begärt och erhållit 3 veckors ledighet, räknad från denne dag, samt jemväl 2 ledamöter i sistnämnde Utsk., Frih.
Lagerfelt, Israel Carl Adam, och Frih. Stjernstedt, Aug.
Willi., erhållit 2:ne veckors ledighet från nästa Måndag, anmodade Hrr Elektorer att utse en ledamot i BankoUisk. efter Hr af Sillén, samt 2:ne ledamöter i Const.Utsk., under Frilime Lagerfelts och Stjernstedts, en ledamot i Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk. under Hr Steuchs och en Suppleant i Const.Utsk. under Frih. von Paykulls frånvaro.
Anmäldes och lades på bordet nedannänmde från Ulskni inkomne Meni. och Betänkm, nemi. från Constitutio n s-Utskottet:
JVs 42, med utlåtande, ang:de Talmannens i BondeSt. vägran af propus.' på eli inom Ståndet väckt yrkande i fråga om behandlingen af Serskildta Utsk:s Mern.
JVSi 11.
Stats - Utskotlet:
JVs 250, ang:de verkstäld omröstning i anledn. af RiksStms skiljaktiga beslut, ronde eftergift lill förmån för Carlstads stads-församling af Kronans rätt till ett efter Närings-idkerskan Johanna Emilia Hollander fallet dana-arf; JV2 251, ang:de verkställd omröstning i anledn. af RiksStms skiljaktiga beslut, ronde eftergift lill förmån för Upsala stads Borgerskaps Gubb- och Enkhus-inrällning af Kronans rätt till dana-arf efter Enkan Charlotta Elisabeth Bång och Jungfru Christina Lundström ; JV» 252, ang:de verkställd omröstning, i anledn. af RiksStms skiljaktiga beslut, ronde eftergift för Notarien E.
Lundblad, såsom Arrendator af Strömsholms Kungsladugård, af halfva spanmåls arrende-beloppet för år 1852; JV5 253, ang:de verkstäld omröstning, i anledn/af RiksStms skiljaktiga beslut, rör:de åtskilliga till Stats-regleringen hörande frågor; •Ae 254, ang:de verkställd omröstning, i anledn. af RiksStms skiljaktiga beslut, i fråga om aflöningen för Presideuterne i vissa af Rikets Koll:r; JVs 255, i anledn. af verkställda omröstningar, ang:de åtskilliga Revillnrs-frågor; JU 256, med förslag till sammanjemkning eller voler:s-propos:r, i anledn. af RiksStms skiljaktiga beslut, ronde extra anslag till föremål, tillhörande 4, 6, 7 och 8 Hufvud-titlarne; 186 Den 30 Augusti.
Besv.- o. E kon.U tskoltet: .A2 121, i anletln. af vackt motion om tillförordnande af en Sundhels-kommission m. m., samt JVs 122, i anledn. af väckt motion om lärarnes vid Elementarläroverken pensionering.
Äfvenledes anmäldes och lades pä bordet 2:ne från Riddarh.- Utsk. inkomne, under Ntris 9 och 10 afgifne Betänkm, sålydande 1 :o. Genom utdrag af Höglofl. R. o. Ad:s prot. för d. 1 sisll.
April har till Riddarh.Utsk. blifvit remitteradt ett af Hr Brakel, Maur.
Gust., vackt förslag till förändringar i Riddarh.-Ordnm, i fråga om sättet, dels att välja Elektorer för val af ledamöter till R.
St:rs Utsk., dels att utse ledamöter i Hemliga Etsk.; varande i delta hänseende af motionären en sådan redaktion föreslagen i 18:de §:n Riddarh.-Ordom, att R. o. Ad., som f. n., genom af Ståndet efter fördelning i 25 serskilda afdeln:r valda 50 bänkman, utser dé 25 Elektorer, hvilka derefter välja ledamöter till Utskm, hädanefter skulle, omedelbart sedan Riksdagen blifvit öppnad, direkte inom Ståndet välja 25 Elektorer, jemte 5 Suppleanter, samt derefter och sedan alla Suppleanterna inträdt och ytterligare ledighet bland Elektorerne upkommit, i enahanda ordning välja 5 Suppleanter; äfvensom motionären föreslagit det tillägg till samma §, att R. o. Ad., som nu genom Elektorer väljer ledamöter till Hemliga Utsk., skulle förrätta samma val samfäldt in pleno; i följd hvaraf öfrige till detta ämne häuförliga 19, 20, 21, 24 och 26 §§:ne Riddarh.-Ordn. skulle erhålla nödiga redaktionsförändringar; och har Utsk. tillika fått emottaga ett yttrande i ämnet af Frih. Cederström, Rud., innefattande åtskilliga anmärkmr vid det af Hr Brakel framställda förslag.
Frågan om methoden att välja R. o. Ad:s ledamöter till Utskm har varit föremål för många skiljaktiga både förslag och beslut.
Den ännu gällande ordningen att medelst Bänkmän utse Elektorer, hvilka derefter välja Utsk:s-ledamöter, finues redan antagen vid 1720 års Riksdag, sedan, vid den föreg:de, Höglofl.
Ståndet uphäfl den i 1626 års Riddarh.-Ordn. stadgade fördelning i klasser och infört omröstning per capita.
Detta fortfor till 1778 års Riksdag, då klassfördelningen åter infördes, i följd hvaraf Bänkmännen ansågos öfverflödiga, enär både votering och val derefter skedde klassvis, intill 1809 års Riksdag, då klassfördelningen ånyo afskaffades, hvarefter i 1810 års Riddarh.-Ordn. stadgades, alt Elektorer för val af ledamöter i Utskm åter skulle tillsättas genom Femtio Bänkman, en från hvarje bänk.
Redan vid 1815 och 1816 årens Riksdagar väcktes likväl motion om Bänkmännens afskaffande, hvilken, fastän af Riddarh.
Utsk. afstyrkt, af R. o. Ad. till sin princip bifölls, ehuru Ståndet icke blef ense om sättet; hvarföre frågan upskjöls till påföljande Riksdag, 1823, då R. o. Ad. beslöt, att Elektorsvalet borde förrät - Den 30 Augusti. 187 tas på del sätt, alt
Slåndel delades i 25 lika afdelntr, hvaraf hvarje valde en Elektor inom hela Slåndel; hvarjemte stadgades, att sedan hvarje afdelning vali, den utsedde Elektorns namn skulle högt kungöras, och genast upskrifvas på en tafla vid skranket.
A detta förslag vägrade K. M., genom skrifvelse d. 18 Dec. 1823, sin Nåd. sanktion.
Sådant oaktadt väcktes så väl vid 1828, som 1834 års Riksdag, förslag om Bänkmännens afskaffande, men blefvo af R. o. Ad. afslagna, hvaremot Ståndel vid sistnämnde Riksdag beslöt, alt R. o. Ad. skulle fördelas i 25 afdelntr, deraf hvarje skulle inom sig välja 2 Bänkmän, till förrättande af val till Elektorer, för utseende af Utsk:s-ledamöter.
Sedan delta förslag under d. 22 Maj 1835 vunnit K. M:s Nåd. sanktion, har frågan, angtde Elektorernas tillsättande genom direkta val, förekommit, så väl vid 1840, som vid 1847—1848 årens Riksdag, men icke vunnit R. o. Adis bi fall.
Efter inhemlad kännedom om dessa förhållanden, har Utsk. tagit detta ärende i noggrannt öfvervägande; och hvad försl angår ordningen för val af R. o. Ad:s Elektorer, så enär, i enlighet med 28;de §:n Riksd.Ordn., dessa inom de öfriga RiksStm utses genom val af Ståndet samfäldt, samt det utan tvifvel måste erkännas såsom mest principenligt, att de personer, hvilka erhålla del maktpåliggande updraget att välja ledamöter till Utskm, utses omedelbart af Ståndet, utur massan och utan inskränkning till några under-af deln:r, emedan hvarje ledamot af Ståndet derigenom otvifvelaktig! skall hafva den honom i Grundlagarna tillagda frihet vid valrättens ' utöfning närmast och säkrast sig förbehållen; alltså och då ett sådant valsätt otvifvelaktigt lemnar ett sannare uttryck af flertalets inom Ståndet åsigt ora lämpligheten af de personer, som utses alt förrätta de vigliga valen till Utskm, än det nuvarsde indirekta valet medelst inom vissa smärre afdelntr utsedda Bänkman, derigenom, enl. hvad erfarenheten också visat, det understundom kan blifva möjligt för ett underlägset antal alt bestämma valets utgåDg i strid mot majoriteten, anser Utsk. sig ega anledn. att i så måtto å Hr Brakels motion tillstyrka bifall, att, med afskaffande af den nuvar:de Bänkmans-fördelningen, R. o. Ad. må genom val inom Ståndet samfäldt utse 25 Elektorer och 10 Suppleanter, hvilka sedermera, på sätt 28:de §:n Riksd.-Ordmn bjuder, ega välja Ståndets ledamöter till Utskm, samt att, sedan alla dessa Suppleanter, till följd af inträffad ledighet, bland Elektorerna inträdt, och ytterligare ledighet bland de sednare upkommit, Ståndet må i enahanda ordning de upkomna ledigheterna fylla och nya 10 Supple anter utse.
Beträffande sedermera förslaget att Höglofl. R. o. Ad. måtte direkte, och icke medelst Elektorer, utse ledamöter i det Hemliga Utsk., Konungen äskar, finner Utsk. jemväl detta medföra den stora fördel, att kunna närmare angifva majoritetens mening om egenskaperna hos de personer, hvilka kallas till det högvigliga förtroendet, att i hemliga ärenden med Konungen rådgöra; och då, enl.
Utsk:s öfvertygelse, 28:de §:n Riksd.-Ordnm icke innebär något hinder för 188 Den 30 Augusti. eli så beskaffad! direkt val, samt ett sådant visat sig utan olägenhet kunna ske, så väl till Förstärkta Ulsk., sorn lill K. o. Ad:s Fullmäktige i Banken och Riksg:s-Kont., till Ståndets Revisorer vid Statsrevisionerna, till Riddal h.-Direktm m. fl., tvekar Ulsk. icke att, på sätt Hr Brakel föreslagit, tillstyrka: alt der Konungen och R.
St. äskar Hemligt Utsk., R. o.
Ad. må ega att samfäldt in pleno dertill utse ledamöter.
Och anhåller Utsk. alt, sedan Höglofl.
Ståndet rör:de ofvanberörde frågor (allat sitt beslut, få inkomma med förslag lill de förändringar i redaktionen af vissa §§:r i Riddarb.-Ordnm, som deraf blifva en följd; hvilket dock allt lill Höglofl. R. o. Ad:s egen pröfning vördsamt öfverlemnas.
Slockholm d. 22 Aug. 1854.
På Riddarh.Utsk:s vägnar Tönnes Wrangel. W. F.
Reservation af Hr von Francken, Georg Wolfgang, som, framför val med en lista å 35 ledamöter inom hela Ståndet, lemnade företrädet åt det nuvar:de valsättet af Elektorer genom 50, med 2 inom hvardera af 25 afdelnrr utsedde, Bänkman, helst vid början af en Riksdag det vore för en nykommen Riksdagsman serdeles svårt alt göra sig tillräckligt noga underrättad om och bekant med det större antal ledamöter, åt hvilka han medelst det föreslagna valsättet skulle lemna ett så vigtigt förtroende, som att utse Ståndets ledamöter i Utsk:n. 2:o.
Då vid val af Ordför:de och Ledamöter i Riddarh.-Direkt:n samt deras Suppleanter det f. n., enl. 33:dje och 37:de §§:ne Riddarh. -Ordn., tillgår på det sätt, att dels en serskild val-lista uprättas, innehållande 2:ne namn, till Direktms Ordför:de och hans Suppleant, dels en annan till Ledamöter i Direktm och deras Suppleanter, hvilken lista uptager sammanlagda antalet af ordinarie och Suppleanter, hvarvid de flesta rösterna bestämma hvilka personer blifva ordinarie, äfvensom mellan 2:ne eller flera personer, som fått lika antal röster, skiljes genom lottning; men genom ett sådant valsätt lätt kan inträffa, alt personer, som den väljande önskar till Suppleanter, i följd af ett högre röstantal, eller möjligen endast efter lottning, kunna komma att i Direklm inträda såsom ordinarie Ordför:de eller Ledamöter, hvarigenom äldre, mera erfarna och till befattningen särdeles lämpliga personer kunna blifva uteslutna eller flyttade bland Suppleanterna, har Hr von Francken, Georg Wolfgang, uti ett till Riddarb.-Ulsk. remilteradt anförande, väckt den motion, att val till Riddarh.-Direkt, måtte ske sålunda, att Ordform och dess Suppleant uplages hvar för sig på en lista, samt Direktms sex Ledamöter, jemte deras tre Suppleanter, jemväl up - Den 30 Augusti. 189 föras, under serskilda benämningar, på en val-lista, på sätt det tillgår vid utväljande af Ledamöter oell Suppleanter i Direktma för Bankens Låne-Konlor i landsorterna, Riddarh.-Utsk. har tagit denna framställning i öfvervägande; och då Ulsk. i allmänhet anser del valsätt mest lämpligt, hvilket lemnar tillfälle för majoriteten att bestämdt uttrycka sin mening vid valet; och i öfrigt vid de i Riksd.Ordn. föreskrifna val till R.
St:rs Fullmäktige i Banken och Riksg:s-Konl. det så tillgår att valen ske serskildt lill ordinarie Ledamöter och serskildt till Suppleauter, genom hvilket valsätt minoriteten alltid utestänges frän möjligheten att bestämma, huruvida den ena eller andra af dem, som uptagas på majoritetens lista, skall inträda såsom ordinarie eller Suppleant, har Ulsk. ansett sig ega skäl tillstyrka: bifall å Hr von Franckens ofvanberörde motion, i följd hvaraf 37:de §:n Riddarh.-Ordn:n skulle erhålla följande lydelse : ”Vid hvarje Riksdag utser R. o. Ad. in pleno en af sju Ledamöter bestående Riddar!).-Direkt., genom val serskildt till Ordför:de och hans Suppleant, och serskildt till öfriga Ledamöter och irenne Suppleanter; hvarvid ä val-listorna jemväl serskildt utmärkes, hvilka väljas till ordinarie Ordför:de eller Ledamöter, eller till Suppleanter.”
Och lärer, för den händelse att detta förslag af R. o. Ad. gillas, den redaktions-föräudring böra inflyta uti 33:dje §:n Riddarh.- Ordn:n, alt orden: ”hvarom 35:le §:n stadgar” utbytas mot orden: ”hvarom 33:dje och 35:te §§:na stadga”; hvilket dock allt till Högh R. o.
Stockholm den 22 Aug. 1854.
F’å Riddarh.-Utsk:s vägnar Tönnes Wrangel. W. F. Dalma». H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. £ 3 e. m.
In fidem protocolli, silbert Munck. 190
Fredagen den 1 September 1854.
Justerades 3 prol.-uldr. för d. 30 sisll.
Aug., samt pleni-prot. för d. 7 sisll.
Juni f. ni.
Öpnades Ilrr Elektorers listor vid val af Utsk:s-ledamöter; och hade dertill blifvit utsedde i Constitutions-Utskottet: att inträda under de ordinarie ledamöterna JYi 245.
Frih. Lagerfelt, Israel Carl Adam, och JYs 330.
Frih. Silfversparre, Fullm.
Stjernstedt, August Wilhelm, beviljade 14 dagars ledighet från och med d. 4 Sept.; JYi 655.
Mörner, Axel Edvard Knul. JYi 1,877.
A. Hr Carleson, Edvard Henrik.
Besvärs- och Ekonomi-Utskottet: efter JYi 1,884.
Hr Hummelhjelm, Fullm.
Hr Ribbing, Arvid; JYs 2,187.
Hr von Kosboth, Fullm.
Hr Munck, Carl Jacob; samt att inträda under den ordinarie ledamoten JYi 1,582.
Hr Steuch, Mathias, beviljade 3:ne veckors ledighet från och med d. 30 Aug.; JYs 137.
Hr Eketrä, Fullm.
Gr. von Rosen, Reinh.
Hrr Elektorers listor vid val af Suppleanter i Utsk:n; och befunnos dertill utsedde i Constitutions-Utskottet: att inträda under den ordinarie Suppleanten JYs 370.
Frih. von Paykull, Johan Gustaf, beviljade 3:ne veckors ledighet från och med d. 30 Aug.; JYs 1,612.
Hr Grundelstjerna, Axel Wilhelm.
Banko-Utskottet: efter JYs 1,502.
A. Hr von Utfall, Fullm.
Hr af Sillén, Abraham Wilhelm; JM 1,594.
Hr von Heijne, Fullm.
Hr Wästfelt, Otto Wilh.
Den 1 September. 191 Föredrogos ånyo Allm.
Besv. o. Ekon.Ulsk:s d. 26 och 28 sisll.
M 117, i anledn. af väckte motioner om inrättande af ett Edclesiastik-Kolhm.
Såvidt ötsk:s förslag afser inrättande af ett embetsverk, för handläggning i andra instansen af ecclesiaslika mål i egentlig mening jemte sådana, som kunna hänföras till läroverks- och fatligvårds-ärender, har jag deremot ingen ting att invända.
Med motionären instämmer jag ock derutinnan, att en centralisation af medicinal-ärendet nas förvaltning vore för dessa och det allmänna af stor nytta; men' deremot kan jag icke med honom förena mig deruti, att dessa ärenders handläggning skulle öfverlemnas åt en afdeln. af ett embetsverk, sammansatt, af så heterogena elementer, som det föreslagna.
Jag inser icke, och hvarken motionären eller Utsk. hafva ens försökt att ådagalägga, att emellan medicinal-ärenderna och de ecclesiaslika undervisnings- och fatligvärds-ärenderna eli sådant samband förefinnes att, genom deras sammanförande under ett enda embetsverk, någon fördel kunde upkomma, och ett sådant samband dem emellan finnes i sjelfva verket icke.
Dessutom hafva medicinal-ärenderna redan vunnit ett omfång, som väl fordrar ett sjelfständigt embetsverk för deras behöriga handläggning, och ännu mer blir detta händelsen, om, såsom motionären åsyftat, äfven de ärenden, hvilka nu höra lill Serafimer-OrdensGillets förvaltning af Hospitalen, med de öfriga hälsovårds-angelågenheterna sammanslås.
Sundhets-Kolhm har redan omkring 6,000 mål att årligen handlägga; de utgående expeditionerne utgöra omkring 3,000.
Visserligen medgifver jag, alt flertalet af dessa mål äro af enkel beskaffenhet; men många äro af stor vigt, och fordra en omsorgsfull och mödosam handläggning; flera påkalla skyndsam verkställighet och alla kräfva åtminstone föredragning och beslut.
Sundhets-Kolhm har inseendet icke allenast öfver den civila, utan ock den militära helsö- och sjukvården i landet, med undantag, om man så vill, af länslazaretter, kurhus och hospitaler; men äfven frän dessa inrättningar skola raporler till Sundhets-Kolhm ingå, och åtgärder i afseende på dera kunna äfven hos Kolhra ifrågakomma och erfordras.
Vidare tillkommer Kolhm inseendet öfver apotheksväsendet och handläggning af dithörande ärenden, kontrollen öfver Arméens och Flottans sjukvårds-anstalter samt förvaltningen af den dertill hörande medicinal-utredning, tillsynen öfver veterinär-undervisningen och Veterinär-Läkarnes verksamhet, äfvensom öfver barnmorske-väsendet, vaccinationen, m. m.
Det skulle derföre, enl. min öfvertygelse, blifva omöjligt för det föreslagna embelsverket att, jemte öfriga göromål, handlägga medicinal-ärenderna på annat sätt, än att dessas behandling öfverlemnades ål en afdeln. som egde att sjelfständigt, och oberoende af embelsverket i öfrigt, derutinnan fatta beslut och vidtaga åtgärder; men om detta är meningen, hvartill tjenar det då att, på sätt föreslaget är, kopulera Medicinal-Styrelsen med de öfriga, förmodligen lika sjelfständigt verkande afdelmne för kyrkliga-, undervisnings-och fattigvårds-ärenden ?
Skall åter hela embetsverkets ledaraots-personal sammanträda till gemensam öfverläggning, 192 Den 1 September. så hemställer jag, hvartill det skulle gagna vid medicinal-ärendernas behandling i allmänhet att t. ex. 3 prester, 3 skol-lärare och 3 andra personer, och i spetsen för dessa en chef, hvilken lika med pluraliteten i det Häglof).
Kolhm ej vore sakkunnig, deltoge deri.
Jag tror, alt icke allenast en ofta menlig långsamhet i ärendernas handläggning härigenom skulle föranledas, utan ock lätt inträffa, att sak-kunnigheten undertrycktes af de icke sak-kunniges inblandning i frågor, som de icke förstodo och hvilka de alltså ej heller borde cga rätt att afgöra.
Pä det högsta beklagansvärd vore enl. min tanka den ”'juridiskt bildade mannensom åioge sig Presidentskap?,! i ett Kolhm af denna sammansättning.
Då ensamt från Sundhels-Kolkm ärligen utgå, såsom jag redan nämnt, omkring 3,000 expeditioner, hvaraf man kan antaga alt åtminstone 300 äro af störte vigt och omfattning, såsom Betänkm i administrativa ärenden, Utlåt:i» i raedico-legala mål, organisations-förslager m. m., så kan man väl också taga för gifvet, att åtminstone ett lika antal expeditioner förekomma pä de andra afdelntna tillsammans.
Presidenten måste således, om han skall motsvara sitt embetes kraf, öfvervara öfverläggningar och beslut i 10,000 ä 12,000 mål årligen, samt för deras behöriga handläggning inför K.
M. vara ansvarig.
Delta torde dock öfverstiga en mans krafter.
Föröfrigt måste inträffa ett af de två, antingen att Presidenten nödgas blanda sig i saker, som han icke förstår, hvarigenom åstadkommes oreda, eller också att han presiderar nian att i öfverläggningarne deltaga, och hvartill tjenar väl då hans presidium, eller att han åt beslutet lånar sin underskrift?
Och kunde väl, vid sådant förhållande, denna underskrift i någon mån gifva ökadl värde eller vigt åt de fattade besluten?
Jag tror det icke. .
Förläggandet af Medieinal-Styrelsen inom det föreslagna Ecklesiastik-Kolhm vore sålunda bestämdt ledande till en både långsam och föga önskvärd handläggning af hälsovårds-angelägenheterna.
Åsyftar förändringen åter besparing af statsmedel, så tror jag icke heller, att detta ändamål derigenom kan vinnas.
Motionären har väl antagit, att endast tre ledamöter skulle erfordras inom den medicinska afdelnm; men det är icke möjligt att eli så ringa antal skulle kunna medhinna handläggningen af dithörande ärenden, hvilka redan fullt sysselsätta fem sakkunniga män.
Hr von Hartmansdorff har visserligen äfven föreslagit, att de mediko-legala målens behandling skulle frångå det nya Kolhm; och detta förslag anser jag så till vida riktigt, att, om Sundhets-Kolhm förvandlas till, hvad det till följe af ärendernas mängd förr eller sednare torde böra blifva, nemi. ett förvaltande Embetsverk med uteslutande bestämmelse att såsom Styrelse handhafva de rent administrativa helsovårds-ärenderna, vid sidan af denna styrelse, men i organiskt samband dermed, borde ställas en rent vetenskaplig myndighet för handläggningen af rent vetenskapliga frågor, såsom fallet är t. ex. i Preussen; men en sådan förändring skulle i allt fall icke rimligen kunna föranleda till den åsyftade minskningen i antalet af Medicinal-Råder, heldst om vid Seraflraer-Oidens-Gillets indragning, de af detta embetsverk nu handlagda ärenden, till det före - Den t September. 193 föreslagna EccIesiastik-Koll:ii medicinska afdeln. öfverflyllades.
Ej heller vore någon minskning i tjenste-personalen att påräkna, ty denna är redan alltför fåtalig.
Jag är således öfvertygad, att denna afdeln. skall blifva lika dyr, som den nuvar:de Medicinal-Styrelsen.
En stor oformlighet ligger för öfrigt deruti, att det föreslagna Ecclesiastik-Kolhm, om helsovårds-ärenderna dit förläggas, med hänsyn lill dessa, icke blifver andra instans, såsom för de ecclesiaslika och läroverksfrågorna är afsedt.
Konsistorierna med Biskoparne lill chefer äro nemi. med afseende på dessa sednare i sjelfva verket hvad Sundhets-Kolhm nu är för helsovårds-ärender, och för dem blir det föreslagna Koll:t ett högre embetsverk; men om SundhetsKoll:m indrages, och helsovårds-angelägenheterna till EcclesiastikKolhm förläggas, blir förhållandet med afseende på dessas behandling i sjelfva verket oförändradi, i det alt det nya Kolh.ls medicinska afdelning, såsom förut Sundhets-Kolhm, blifver första instans, och icke, såsom afsedt varit och såsom äfven kommer att ske för de akademiskt och ecclesiastikt konsistoriel målen, ett Ofver-Kolhm eller en slags Siats-Beredning, som icke har att förvalta och omedelbart styra, utan endast alt, i högre instans, pröfva de ärenden, sorn af Konsistorierna till detsamma hänskjutas, eller i besvärsväg dragas under dess bedömmande, samt att i vissa allmänna frågor till K.
M. afgifva underd. ullåhn och förslager.
Det oformliga Ernbelsverkcts ena afdeln. blefve för dithörande ärenden en administrerande myndighet, under det att dess öfriga afdeloirs bestämmelse förnämligast blifver af konsultativ art.
Jag kan alltså icke ur någon synpunkt tillstyrka alt behandlingen af helsovårds-ärenderna sammanslås med handläggningen af de ecclesiaslika, undervisnings- och faltigvårds-ärendena m. m. inom ett enda Embetsverk.
Vill man bilda ett Ecclesiastik-Kolhm i egentlig mening, och jag tror det vore nyttigt, så må man icke öfverlasta det med ärender, som icke höra dit, samt derjemte undvika, att, genom de hopade ärendernas mängd, göra det omöjligt för Embetsverket och dess chef, att, så som sig bör, handlägga och följa dem.
Jag yrkar följaktligen afslag på Betänk, såvida icke den förändring deruti göres, att den sista punkten, rör:de öfvetflyttande af medicinal-ärenderna till detta Embetsverk, borttages.
I mitt förslag har jag haft tankarne fästade på den ordning, sorn är införd i Preussen, hvarest embetsmäns duglighet är, om icke den största, åtminstone bland flen största sora någorstädes finnes.
Der är förhållandet sådant, ali Presidenten är en juridiskt bildad man, söm har den allmänna författningskunskapen och kännedom om formaliteterna.
Till hans Assessorer inträda, för de olika föremål, som skola behandlas, sakkunnige personer, som för sådant ändamål förordnas.
På samma, salt skulle här tillgå.
Hade en sådan förändring med SundhetsKolhm redan vidtagits, så vore en brist afhulpen, hvilken förefinnes inom detta Embetsverk och sorn, enl. sakens natur, der måste under verkets nuvar:de organisation äga rum, nemi. saknad af juridisk 11 H 13 194 Den 1 September. och allmän förfatlnings-kunskap.