Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag har blott få ord att säga, och det blott i afsigt att svara Hr Rosenblad, som behagade utan omsvep påstå att BancoUtsk. icke fullgjort sin skyldighet.
När vi komma till de mål, som röra BancoUtskts handläggning, skall jag yttra mig öfver hvad som i detta ämne kan anses röra sak.
För närvar, torde det göra tillfyllest, alt blott erinra den värda ledamoten och tillika bancofullmäktigen, alt det gifves någonting som kallas subordination; alt Hr fullmäktigen i sådan egenskap står under BancoUtsk., och att i våra dagar, då man hör så mycket talas om nödvändigheten att hålla chefskaps-myndighet vid makt, lärer det blifva nödvändigt tillse, om icke inom BancoUtsk. gifves något tillfälle till extrajudiciel påföljd för den mot Utsk. riktade attacken.
Hr von Hartmansdorffs förslag upplästes nu ånyo, med uteslutande af ordet alla, hvarefter Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade antaga detta förslag.
Då Hr Landtm, förklarade det han trott sig finna att nej öfverröstat ja, begärde Hr von Hartmansdorff votering.
Hi- Printzensköld, Carl:
Så vidt jag under discussionen kunnat inhemta, har Hr von Hohenhausen begärt en modificalion af Hr von Hartmansdorifs förslag i så måtto, som han ansett derifrån böra utgå föreskriften om uppskof med fortsättningen af påbörjad pröfning utaf ett mål, äfvensom han önskade att ärendena icke måtte förekomma förr än Utsk:ns betänkm hunnit blifva tryckta och bland Stån - Den 6 Mari. »i5 dens ledamöter utdelade.
Jag skulle derföre hos Hr Frih. o. Landtm, anhålla, om icke, på det de som dela åsigt med Hr von Hohenhausen måtte fä deras mening gällande, Hr Landtm, täcktes framställa propos. på Hr von Hartmansdorffs förslag, så förändradt som Hr von Hohenhausen tillstyrkt.
Sedan votering blifvit begärd öfver Hr von Hartmansdorffs förslag, sådant detsamma för Ståndet blifvit uppläst, förmodar och hoppas jag, att Hr Frih. o.
Landtm, icke tillåter någon förändring deraf.
När under discussionens lopp jag framställt ett särskitdt förslag, som ogillar Hr von Hartmansdorffs i vissa delar, så torde det icke kunna förvägras mig alt få det förslaget framstäldt.
Jag kan icke votera annat än nej på Hr von Hartmansdorffs förslag, sådant som det lyder.
Jag har redan öppet sagt hvad jag anser vara rätt oell nyttigt i detta fall.
Hela saken härleder sig från PrésteSt:s inbjudning.
Jag skall icke ingå i vidare discussion härom; men jag tror mig icke kunna förnekas rättigheten att få min åsigt underkastad Ståndets afgörande.
De förändringar uti Hr von Hartmansdorffs förslag, som jag log mig friheten tillstyrka, bestodo deruti, att intet sådant betänk., som motionen afser, skulle föredragas, förr än det blifvit tryckt och utdeladt, samt att påbörjad pröfning af ett lagförslag icke skulle afbrytas i och för handläggning af ett dylikt betänkande.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att hvad beträffade Rivon Hohenhausens rätt att få sitt förslag framstäldt, så kunde den icke göra någon förändring i Hr von Hartmansdorffs rätt att få propos. å sitt förslag, hvilken ock blifvit framställd och hvaröfver votering blifvit begärd.
Hr von Hohenhausens förslag kunde således icke på annat sätt komma under afgörande, än såsom förslag till contra-proposition.
Hvad först beträffade Hr von Hohenhausens förslag, det bestämmas skulle att icke något mål skulle föredragas innan utlåt, derom vore tryckt och till Ståndets ledamöter utdeladt, så ansåg Hr Landtm, ett sådant stadgande icke vara förenligt med Riksd.Ordn., då deruti väl föreskrifves i hvilken ordning målen skola föredragas, men icke alt Utsk:sutlåtandena skola tryckas och utdelas; men hvad anginge den andra delen af Hr von Hohenhausens förslag, att nemi. sisla meningen i Hr von Hartmansdorffs hemställan skulle utgå, så sage Hr Landtm, intet hinder, att ju R. o. Ad., om Ståndet så beslutade, kunde bestämma att den borde blifva contra-proposition.
Tersmeden hade ganska riktigt anmärkt, att sedan propos. blifvit framställd å Hr von Hartmansdorffs hemställan och votering derom blifvit begärd, kunde den icke undergå någon förändring, utan alla menin - Deli 6 Mars. gar, sorn derifrån voro skiljaktiga, måste blifva föremål för contra-propos.; först förekom me nu således frågan om hvilken conlra-propos. R, o. Ad. behagade antaga.
Frih. Gederström, Jacob: Då Hr von Hohenhausens väckta fråga om modification af Hr von HartmansdorlFs förslag ieke vidare kan såsom modification af nämnda förslag blifva föremål för Ståndets behandling sedan Hr von Hartmansdorffs motion, utan denna modification, blifvit framställd till Ståndets antagande eller förkastande, och, i anledning af svaret å propostn, votering begärd; så anser jag
Hr von Hohenhausen hafva rättighet att, sedan R. o. Ad. afslagit
Hr von HartmansdorlFs motion, få sitt förslag underkastadt Ståndets pröfning.
I följd deraf hemställer jag, huruvida icke R. o. Ad. skulle finna lämpligt att, såsom Hr Frih. o. Landtm, föreslagit, till contra-propos. antaga: vinner nej, är Hr von Hartmansdorffs motion afslagen.
Anckarsvärd förenade sig med Frih. Cederström.
Vanligtvis afgöres först contra-proposition.
Så har alltid tillförene tillgått, och hvarföre skall man nu förfara på annat sätt ?
Jag har icke veJat sätta mitt förslag framför Hr von Hartmansdorffs, emedan det vore mot grundlagen.
Jag erkänner riktigheten af Hr Frih. o. Landtmts erinran, att tryckningen utaf Utsk:ns betänkta grundar sig på särskildt beslut och icke på någon föreskrift i grundlagen; hvarföre jag äfven inskränker mig till att blott begära den ena ändringen i Hr von Harlmansdorffs förslag, nemi. att ett måls pröfning icke må afbrytas för behandling af ett annat ärende.
Då skilnaden emellan Hr von Hartmansdorffs och Hr von Hohenhausens förslag är så högst obetydlig, hemställer jag till den förre värde ledamoten, om lian icke skulle vara benägen att, lill undvikande af tvänne voteringar, för sin del antaga den ändring, som Hr von Hohenhausen föreslagit.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att nu borde bestämmas hvilken mening borde blifva contra-propos., deras som yrkade afsiag, eller deras som yrkade antagande af Hr von Hohenhausens förslag, sådant han nu sednast medgifvit det böra blifva; Hr Landtm, hemställde nu försl, om R. o. Ad. till contra-propos. behagade antaga afsiag å Hr von Hartmansdorffs hemställan.
Hr Frih. o. Landtm, förklarade det han trott sig finna att. ja öfverröstat nej.
I anledn. häraf, och då ingen erinran emot detta förklarande gjordes, ansågs Hr von Hohenhausens förslag vara förfallet.
D 111 6 Mars. "7
Upplästes till justering och godkändes följande voterings-proposition.
Den som bifaller Hr von Hartmansdorfifs förslag om ordningen för vissa måls föredragning framför andra, voterar ia; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, afslår R. o. Ad. ofvannämnda förslag.
Efter voteringens slut, befannos rösterna hafva utfallit, som följer: Ja — 4g.
Besvärs- och Ekon.Utsk:ns den 6 sistl.
Febr. och den i dennes på bordet lagda ytterligare betänk.
N:o 29, ang:de ändring af författningarna 0111 sockenstämma samt om bildande af communal-styrelser.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, det R. o. Ad. torde finna, att bästa sättet för afgörande af detta betänk, vore, att det föredroges punktvis § efter §, enligt det förslag lill lag, som är betänk, vidfogadt.
Cederström, Jacob: Lika med Hr Frih. o.
Landtm, anser jag detta lagförslag böra §-vis föredragas och afgöras, om det skall kunna bringas i det skick , att detsamma kan antagas; ty sådant det frän Utsk. inkommit, är det oantagligt.
Men innan vi ingå uti pröfning af de särskilda §§:na, anhåller jag att få yttra mig öfver ämnet i allmänhet, samt först i afseende derpå, att denna lag angående sockenstämmor skulle gälla för hela Riket, med undantag af Stockholms stad.
Efter min öfvertygelse måste lagstiftningen i detta ämne vara sådan, att den gäller för Sveriges samtliga städer, hufvudstaden inclusive.
Är lagen icke användbar för Stockholm, så kan man taga för afgjordt, att den ej heller är användbar för landsorten samt Rikets öfriga städer.
Jag anhåller derföre, att orden "utom Stockholms stad" mätte ur rubriken utgå.
I afseende på grunden för hela denna lagstiftning ang:de sockennämnder och deras befattning samt sockenstämmor, får jag erinra, alt Utsk:n synbarligen icke afsett de communala inrättningar, som för närvar, linnas.
Man har förbisett de på många orter genom ett verksamt preslerskaps medverkan utbilduge communala inrättningar, som under namn af byarätten efter s. k. byordningar slita åtskilliga uppkommande tvister, hvilka på andra ställen, der sådana inrättningar saknas, måste liänskjutas till domstolarnes afgörande.
Så är det t. ex. ett åliggande för dylika byarätter att hvarje vår besig - Den 6 Mars. tiga hägnaderna emellan hemmanen, samt, derest de icke befinnas i lagligt skick, förordna inom hvad tid de böra vara bättrade samt, derest sådant åsidosattes, genom lega låta ombesörja bristerna på bekostnad af den eller dem, som sin skyldighet eftersatt; äfven åligger det dem att tillse det sådana afloppsgrafvar, hvilkas igenfyllning föranleder öfversvämning, blifva behörigen upptagna och rensade; att besigtiga åverkningar samt skilja emellan dem, på hvars ägor averkningen skett, och dem sora densamma begått; med ett ord, dessa redan befintliga communal-inrättningars verksamhet medför den icke obetydliga fördelen att uti mångfalldiga tvistigheler, härledande sig hufvudsakligen från försummelse af nödiga iakttagelser till behållande af ordning i och för jordens tillbörliga häfd och afknstningens bevarande, domarens åtgärd icke beböfver anlitas.
Jemför man nu den bär föreslagna communal-lagen för sockenstämmor och sockennämnder med de ordningar, sorn på särskildta ställen finnas; så skall man erfara, att alla dessa ordningar, hvarmed socknarne äro belåtne, skola våldsamt rubbas, då det kommer att bero på sockennämndernes pröfning, huruvida en motsvarande anstalt skall införas eller icke.
För min del föreser jag ofantliga svårigheter vid att bringa länsnämnderna lill en förmånlig organisation, till en önskad befattning för ordnings vidmakthållande, så att de icke söka alt göra sig till styrande inom socknarna och således uppväcka split och hat i stället för alt befrämja ordning och sämja.
Jag anhåller derföre, alt, under föredragning af förslaget till lag för sockenstämmor, redaclionen måtte reservationsvis antagas på de ställen, der sockennämnd förekommer, på det att, i händelse sockennämnds införande skulle afslås, kyrkorådets befattning måtte inträda i stället för sockennämnd.
I annan händelse skulle man, genom pröfningen af förslaget om sockenstämmor, hafva tagit på liand alt vilja bifalla sockennämndens inrättande, ehuru man möjligtvis, vid pröfningen af förslaget derom, kunde finna att en sådan institution vore skadlig.
Yi skola komma ihåg, alt utom dessa byarätter äga vi hamnordningar med deras rätter, hvilka äfven skulle förryckas, derest på sockennämnderna skulle få ankomma att dem ordna; men som sockennämnderne kunna hafva deras bostad aflägse från fiskelägen, så lärer en hvar finna, att när vi komma till föreskrifterna om sockennämnd, måste undanlags-stadganden äga rum, på det att icke en hastig rubbning uti det bestående må menligt inverka på samhället.
Jag skall nu uppskjuta mitt yttrande till dess de särskilda §§:ne förekomma.
Jag skall vara kort innan sjelfva betänk, kommer att föredragas.
I afseende på sockennämnder föreslog Frih.
Cederström, alt, i händelse de icke skulle antagas, kyrkoråd i stället skulle Den 6 M a rs. 1 *9 införas.
Vidare nämnde Frih.-n om Lyarätter och hamnrätter, som skulle upphäfvas genom antagande af detta förslag.
Jag kan icke se att dessa inrättningar upphäfvas, med mindre församlingarne åt sockennämnderna uppdraga de befattningar, som tillkomma nämnda inrättningar.
För min del vill jag medgifva, alt det må vara oafgjordt, om kyrkoråd eller sockennämnd skall införas, tilldess vi komma alt afhandla frågan om sockennämnd. Gr. Posse, Fredi'.
Jag anmälte mig i anleda. af Frih.
Cederslröms förslag att införa kyrkoråd i stället för sockennämnd.
Efter mitt sätt att se , äro sockennämnd och kyrkoråd blott olika benämningar på samma sak.
I stället att reservationsvis antaga benämningen sockennämnd på de ställen, der denna institution förekommer uti capitlet om sockenstämmor, synes mig bättre vara, alt först till afgörande företaga 2:dra cap. om sockennämnd.
Jag gör denna hemställan, utan att dock begära propos. derå.
Då Hr Frih. o. Landtm, behagat lill oss framställa propos. om ärendets föredragning §:vis, föreställde jag mig meningen vara att företaga §§:na i den ordning de förekomma.
Men vi äro nu redan inne på 15 §:n , som handlar om sockennämnd, innan vi ännu företagit de i4 föreg:de §§:na, som angå sockenstämmor.
Jag anhåller derföre, att vi måtte återgå till sistnämnda ämne.
Cederström vid rubriken gjort den anmärkn., alt Stockholms stad deruti borde uteslutas; men Hr Landtm, hemställde, om R. o. Ad. måhända behagade finna, att förslaget först borde genomgås , och alt man derefter rättast kunde bestämma rubriken å detsamma.
Ropades ja. i §:n.
Enl. denna § skulle egentligen icke mera än en ordinarie sockenstämma hållas om året, nemi. i Maj eller Juni månad ; men för ordningens skull inom socknarna, hvad räkenskaperna angår, är det lika angeläget att en sockenstämma hålles i November så väl som i Maj månad.
Den 24 April och 24 October sker tjenstehjonsflyttningen; den 14 Mars tillträdes jord; således böra sockenstämmor hållas uti Maj och November månader för tillsynen öfver in- och utflyttningar inom församlingarna, samt till rättelse för mantalsskrifningen.
Jag instämmer med Frih. Cederström.
Sockenstämma i November månad måste för de flesta församlingar vara ganska nyttig, helst om den kan hållas före mantalsskrifningen. 120 Den 6 Mars. Gr.
Jag bestrider icke Frih.
Cederströms åsigt; men då i 5 §:n omtalas en ordinarie sockenstämma i Mars månad, anser jag i §:n böra lyda sålunda: ”Sockenstämma skall hållas i hvarje församling årligen i Mars, Maj och November månader; och eljest" etc.
Uti 23 §:n af iya3 års för presterskapet utfärdade privilegier är stadgadt, att sockenstämma skall hållas 3 gånger 0111 uret, nemi. uti Maj, Juni och September månader.
Manne man genom en ekonomisk författning kan göra rubbning uti en presterskapet sålunda beviljad förmån, nemi. att hålla 3:ne sockenstämmor om året?
Jag tror det icke, och föreslår derföre att sockenstämmor skola hållas årligen i Maj, Juli och September månader.
Ordinarie sockenstämma om hösten anser jag behöflig, äfven derföre, alt då beslutas reparationer å kyrkor och prestebol m. m., så att de kunna hafva vintern på sig till föranstaltande om hvad som dertill erfordras.
Sockenstämma erfordras i Maj månad, icke blott med afseende på in- och utflyttningar till och ifrån församlingarna, utan äfven för kyrkoräkenskapernas aflemnande till granskning.
I Maj månad är uppbördsfiret slut.
Maj inträder ett nytt uppbördsår, och då böra kyrkoräkenskaperna aflemnas för att undergå granskning och restlängderna vid statsverkets uppbörd verificeras.
Hvad angår anmärkntn att 5 §:n handlar om ordinarie sockenstämma i Mars månad, så hafva vi ännu icke kommit dit.
Det blir tids nog att tala derom, när 5 §:n förekommer.
Efter min åsigt borde 1 §:n lyda sålunda : "Sockenstämma skall hållas i hvarje församling årligen i Maj och November månader, samt eljest när behofvet så påkallar."
För'min del anser jag öfverflödigt att mycket orda om antalet af sockenstämmor, som ärligen böra hållas, eller om tiden då de böra inträffa, emedan jag är öfvertygad, att man i det fället kan framställa mångfalldiga partiella förslag, lämpade efter locala och andra omständigheter.
Förslaget har utgått från de förändrade omständigheter, som skulle inträffa, ifall den grundsats blefve antagen, som i delta förslag innehålles , att en sockennämnd framgent bör finnas, som beständigt håller hand öfver de angelägenheter, som nu på vissa tider inom sockenstämmor blifva afhandlade.
Jag tror det således kunde vara tillräckligt att, såsom här står i §:n, föreskrifva, att en sockenstämma skall hållas årligen i Maj eller Juni månad, och eljest när nödvändigheten det fordrar.
Jag anhåller om propos. lili §:ns antagande sådan den befi naes.
Ilr Den 6 Mars.
För min del anser jag ingen förändring i §:n behöflig.
Det är förut sagdt och behöfver icke tilläggas, att sockenstämma i Maj månad erfordras, dels för kyrkoräkenskapernas granskning, och deisi andra hänseenden.
Jag anser §:n måhända endast böra undergå den förändring, att Juni månad u tes lu tes, emedan landtmannen dä har mycket att göra, och jag icke vet hvarföre icke sockenstämman gerna kan hållas före Maj månads utgång.
För öfrigt anser jag andra tider af året icke böra bestämmas för sockenstämmors hållande, emedan man icke kan förutse hvilka tider af året de kunna vara af behofvet påkallade.
Jag anhåller derföre, att §:n malte bibehållas, endast med den förändring, att ordet månad insattes i stallet för orden ”eller Juni månader.’’ Hr Le fren , Joh.
Pehr: Gr. Posse har anmärkt, att i 5 §:n finnes stadgadt, att ordinarie sockenstämma äfven skall hållas i Mars månad.
Cederström har i anledn. deraf erinrat, att det blir tids nog att tala derom, när vi komma att pröfva och afgöra denna §.
Men så är icke förhållandet; ty om så vore, skulle vi vid 5 §:n antingen frånträda vårt beslut öfver i §:n eller ock vara utestängde från möjligheten att få författningen så redigerad, som Ståndet kan anse lämpligt; följaktligen bör äfven Mars månad införas i i §:n, såvida man vill att ordinarie sockenstämma för det i §:n uppgifna ändamålet skall hållas i nämnda månad.
I anledn. af hvad Hr Aminoff anmärkt derom, att alternativet af Juni månad, såsom möjligen behöflig tid för den uti i §:n omnämnda sockenstämma, borde utgå, af det skäl att landtmannen den tillen mera än i
Maj månad skulle vara af jordbruket hindrad att deltaga uti förefallande förrättningar, så anhåller jag att få erinra derom, att källossningen uti de flesta orter inträffar först i böljan af Juni månad, och att följaktligen åkerbruket så tidigt icke påkallar någon trägnare sysselsättning.
På sammaskäl, som Frih.
Cederström och Hr von Hohenhausen anfört, önskar äfven jag att §:n måtte erhålla den förändrade lydelse, alt 2:ne sockenstämmor årligen böra hållas.
Såsom ytterligare skal derför kan jag åberopa den erfarenhet och kännedom jag äger om communernes likgiltighet för sockenstämmor i allmänhet.
Jag tror, att de mångfalldiga sockenstämmorna på landsbygden äro ett stort ondt.
Jag anser derföre, att man bättre kommer till målet att få verkligt intresse hos communerna för sockenstämmor, om det bestämmes att 2:ne ordinarie sockenstämmor skola hållas om året, helst folket redan är vant dervid, nemi. en i Maj för räkenskapernas öfverseende, och en som torde böra förflyttas till November, ehuru jag gerna bibehåller den vid Michaeli, såsom en 2t H. 16 122 Den 6 Mars. lämpligdPG årstid.
Hr von Hohenhausen har ansett sockenstämma om hösten nödig, äfven derför att conimunerne då öfverenskomma om de reparationer å kyrkor och prestebol, hvilka påföljande vår böra företagas, och att man under mellantiderna kunde besparas från dessa tillfälliga sockenstämmor, sorn ofta utlysas blott såsom en följd af pastors antingen hugskott eller glömska att i rättan tid hafva påtänkt dem.
Jag delar denna åsigt och instämmer i öfrigt, som jag redan sagt, med Frih. Cederström.
Jag beder att få fästa uppmärksamhet derå, att det icke går an att med hopp 0111 nytta antaga §:n med den bestämmelse, att endast en sockenstämma årligen skall hållas, nemi. i Maj eller Juni månad, emedan i denna författning förekommer den föreskrift, att det skall bero på pastor att vägra sockenstämma.
Om nu icke sockenstämma bestämdt skall hållas i November, för att sätta kyrkoböckerna i ordning, så kan det hända, att en sockenstämma, ehuru angelägen den må vara, den tiden af året icke kommer att hållas.
Man har anmärkt, alt då i 5 §:n talas ora en sockenstämma i Mars månad , så borde densamma upptagas i i §:n bland de ordinarie sockenstämmorna.
Detta anser jag obetänksamt, emedan val af taxeringsmän icke kan komma att äga ruin i Mars utan i
Maj månad; ty det är för det löpande uppbördsåret, som taxe ringsmännerr skola utses, och man skall väl icke samman blanda 2:ne års förrättningar; men vi äro ännu icke komne till 5 §:n.
Jag skulle tro , alt då pastorsembetet ar berättigadt att vägra sockenstämma, med rättighet för den som densamma begärt, men icke erhållit, att sig deröfver besvära; så böra vi bestämma 2tne ordinarie sockenstämmor årligen.
Orsaken hvarföre uti gällande författning bestämdes att sockenstämman om hösten skulle hållas i October månad, var den, att flyttningsliden inträffade den i October; men då den blifvit framflyttad till den October , så går det icke an att föreskrifva att sockenstämman skall hållas i October, emedan betygen om inflyttningarna icke kunna hinna komma pastorsembetet tillhanda på den korta tiden emellan den 24 och sista October.
Derföre bör §:n innehålla, att sockenstämmor skola hållas i hvarje församling årligen uti Maj och November månader, samt eljest när belxofvet så fordrar.
De värde talare, som yrkat, att något vidare stadgande, än hvad Utkrns redaction innehåller, icke skulle vara nödigt, hafva visserligen såvida rätt, att då i denna § jemväl tinnes inlaget, att sockenstämmor skola hållas när nödvändigheten det fordrar, så är tillräcklig latitud Jemnad att utlysa sockenstämmor, när del kan anses angeläget; men jag hemställer dock, huruvida icke, då nian af erfarenheten känner att sockensläm - Den 6 Ma is. 12S ma behöfs efter höstflyttningen, det vöre tjenligt att i lagen bestämma att sockenstämma skall bållås på lämplig tid efter denna flyttning , nemi. i November månad.
Jag anhåller derföre, att i §:n måtte blifva bestämdt, att sockenstämmor skola hållas uti Maj neli November månader.
Hvad angår frågan att äfven utsätta
Mars månad såsom en tid för en 5:dje sockenstämma, så hvilar angelägenheten af denna lids bestämmelse derpå, huruvida det i 5 §:n föreslagna val af taxeringsman blir af Ståndet antaget eller icke.
Sockenstämman i Mars månad är således icke af en så bestämd och oföränderligt gällande nödvändighet, som sockenstämmorna i Maj och November månader.
Jag hemställer derföre, i likhet med hvad Frih.
Cederström föreslagit, att i t §:n icke måtte bestämmas (leia än 2:ne årliga sockenstämmor, hvilka skola hållas i Maj och November månader.
Äfven jag är af den tanken , att arne ordinarie sockenstämmor årligen böra äga rum.
Jag anser det vara bäst att blott bestämma, att en sockenstämma skall hållas 0111 våren oell en om hösten, samt öfverlemna åt communerna att sjelfve öfverenskomma 0111 dagarna dertill, hvilka icke kunna vara desamma i alia landsorter.
Jag anhåller 0111 bifall till Frih.
Cederströms förslag, på så sätt att §:n kommer att innehålla, att ordinarie sockenstämma i hvarje församling årligen skall hållas, en om våren och en 0111 hösten, samt eljest så ofta behofvel del påkallar.
Det. är tvänne gifoa och allmänna saker, sorn hafva inflytande på sockenstämmas hållande uti Maj och November månader, nemi. uppbördsåret , sorn inträffar i Maj månad, samt tjenstehjönsflyttningen i Oetober.
Om man icke kan visa hvilka locala eller andra omständigheter, som påkalla någon annan tid till sockenstämmors hållande, så vet jag icke hvarföre man icke dertill skall bestämma dessa månader.
Det är vådligt att låta för församlingen vigtiga måls afgörande bero på pastors godtfinnande att utsätta sockenstämma.
Det skulle kunna Ilända, alt lian till hösten uppsköt den sockenstämma, sorn borde inträffa 0111 våren, oell lill påföljande året uppskjöt den som borde hållas oin hösten.
Hvad sockenstämmas hållande i Mars månad angar, så kan man mycket väl, utan att anse sig hafva bundit händerna på sig , i 1 §:n stadga socken stämmors hållande blott i Maj och November månader, såvida man börjar §:n med ordet allmän, så att det kommer att heta: ”Allman sockenstämma skall hällas i hvarje, församling' årligen 1 Maj och November månader, och eljest när nödvändigheten del fordrar.”
Den i 5 §:n omnämnda sockenstämman afser blott ett särskildt fall och är således, i afseende på föremålen för densamma, icke allmän.
Om denna redaction antages, så förekommes derigenom den motsägelsen i författningen, att, då man i 1 §:n velat ut - 124 D c 11 6 M»rs. trycka hvilka ordinarie sockenstämmor i hvarje församling årligen skola hållas, man likväl uti en sednare § bestämmer ytterligare en ordinarie sockenstämma.