Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Desie medel flola för Borgare-Ständct, af Magistrakerne och för Bonde.Ständer af Krono Fogdarne, utan särskildt arswode upbäras och redowlsac. §. 18.
Till Riksdagsman mä ej i nägot Stand godkännas en Person, som icke uphunnit 2; ärs alder; ej den som fastän äldre stär under förmynderskap; ej den som esler ingifwen Cessions ansökning och utfärdad - 794 Den i z De.cnrber. dad prc^lama, - icke b-'wir frän sine Borgenärers kras dcstind; icke elier ten, hwilken lajsa kraft wnnnen dom förklara! »wärdig medborgerligt förtroende, elier eller att söra andras talan, för något nesligt drott till straff skyldig.
Uri Riksdagsman!,a och Electors wal M ! ingen deltaga eilrr kill Eleclor wäljas, ssm icke är rj!l myndiga ar ko-auzen; icke elier den, fem Utom hwad äldcr» ^erräffär; sig bcfinnrr i något «f de fal!
Hwilka ofwaufvre i denna §. upräknave äro.
Personer af någon annan främmande lära, än den Reformerta, kunna ej wara Riksdagsman, mm walrärt nia ,äfwcn andre Christn- Trosförwanter ej sörrvägraö.j §. 22. ^ Fullmagterne döra för akt wara gällande, lyda salunda:
"Dll den Lagtima sUettni^ Riksväg fou, ">«.»» skal! hällas och täger sin början den * — ">'e,Uiiniägt!gaS härmed, efter föregäsigit ordeutcligt "wal N. N, (för PresierEtändet ifrån N. N, stift) ''(för Borgare-Ständet ifrån N. N. Stad) (för "Bonde-Srandet boende och besutten ä Krono.-Krono"Skatte eller Frälse Skatte- hemman N. N. uti "N.
N. Härad af N: N. Län) att deltaga i rädfla"gcn och b c flut.!!, om derstädes förekommande ärm"den, hwarwid han owilkorligen förpligtas, att stålblå sig till efterrättelse Swerigks Nikes beswurna Re"gm-ings-Form af den 6 Juni! iZo), jämte Riks- ' ''d^gs OcVningen och öfrige gällande Grundt-gir ö' Fnllmagtcrne underffrifwes sär Prcste-Stand.t af Bgkopp och Consistorium: för Brrgare-Ständet af Stadens Magistrat ^och Lstdste och hwad Fahlu Bergs» lag färffrldt beträffar af Grulwu-Rätten och Bergslagens DMuerade samt för Boiide-Srändek. af.Wal-« för - Den iz Dcrcw.dcr, 795 sörrättarcn : börön,de tillika för sistnämnde Ständ Wal« prolecokek af Eiecrorrrue Niidertekirxdt rncdlölja sanik efter fulländad granskning af Fustmngkeyne till den walde ä:erställas; och ware ^W»ki orrätkareugryldig atr Walprvtoceliel. söre sin a;resä fran jörLktniugs ställer asiämna. §. 27.
Prepositioyen angående StatL'Werkets tillständ och. beöof/ b re ar af Sanden h.vartdera err exemplar tillställas, öswcrlämne Konungen ankiygett wid det lllisäiie dä Riksdags enligt föregåendes öpnas eller ä Riks-Salen annan dag, der Honom sa gode synes, eller ock omedelbart lill Riksens Ständers Stats U.'ff'otl: luoiii fjorton dagar wid Lagtima Riksdag och inom en manad wid Urtima ester dest öpnande.
— Riksdas gens börja» räknas altid frän ben dag dä berördo pro» position af Rrksens Ständer eller nämnde Utskott em otta ge» bljswik.
Och som Riksens Ständer, jämlikt Regerings-Formens §. ej äga, att i Kommsens öswettyaro uäqol besilsta, nsä ingen rådplägning här» om a Rikssalen hällas.
P<cposirioiier rörande Grundlagars eller öfrige laaars och oeconom iske försättning gars stiftande eller föränvrjnq, järnre andrs mäl, dem Konungen under Riksdagens lopp will Ständerns meddela, tiliställeS genom Hof-Cancelleren hwarjs Stand i Desi Plenum janne -alla propositioner jftarr Konungen till Riksens Ständer eller Deras Utsson, böra SratS.Radetö, och i Lagfrägor, äfwen
Domstolens dcröswer lämnade yttranden, tillika meddelas; Kunnandes likwäl Riksens Ständer, dä Stats:Rä-> dets yttrande anga hemligä mäl, endast förwänta bei «f desi till eller afstyrkande. K. 2-. 796 Dcn tz December. tz'. 29.
Constittltisns
Utskottet sonr utgöres af Tjngttt syra Ledamöter, tillkomnier, alt i den ordning Regerings, Formen föreskrifter, granda Rikets Grundlagar samt upta;a frågor och till Plena afgiswa förslag om ändringar, förbättringar och förklaringar deras; hwaröswer SrändenS Ledamöter ware obclagit, att in Pleno yttra sine tankar; men Riksens
Stander cj förr Ln ä den nästföljande Riksdagen »nä besluta. Aswerlämnar Konungen är Riksens Ständer nägon proposition rörande Grundlagar, updrage Ständerne genast, Utan akt förut derom öfverlägga, ak CsnstiMtions«Utfkvttct, att desi Utlåtande afgjfwa, och sörhälles dermed, som i Regerings Formens Zi §- stadgadt är.
Dä Utskottet icke funnit skäl att gilla och till Riksens Ständers pröfning ösrverlämna något förslag till ändring eller förklaring af Gmndlagarne, som Utskottet af en Riksdagsman emstkagit, ware Utskottet skyldigt, om Författaren det yrkar, art meddela honom sitt yt» trande med tillstånd ett detsamma jämte förslaget, genom trnckck allmänt göra. dä han, för det sistnämndas innehåll, sjelf i egenskap af Författare ma enligt Tryckfrihetslagen ansvara.
Constirutions - Utskotter äs liqqe, att äska de uti S-atS,Rådet förda Protocoll, Utom be-' stm anga ministericlla ärenden och Commando mah, hwilka endast i hwad soiu rörer allmänt kända och as U< kottet upgifne händelser, »uä kunna fordras.
Finnér Utskottet as desie Protocoll, att näs gon Stms - Minister, S aks. Råd, Hof-CancelIleren, Skats-Secrrkerare eller annan Ledamot af Skats-Radet, eller d->n Embetsman, som i Com» »nando u>äl Konungen råd gistvik, uppenbarligen Haudlst emot Regerings-FormenS tydcliga föreskrift, eller Den iz December: 797 eller tillstyrkt näaon öswerträdclse deraf och as andra Rikets gällande Lagar, eller underlåtit all göra föreställningar eniok sädane öfwerträdelser, eller dem wattak och befrämjat genom upfäteligt fördöljande af nägsn uplysning.
Dä skall Constikukions-Utskoktct ställa en sädon under tilltal af Jnsiitje »Ombudsmannen inför Riks. Rätten.
Skulle Ulskörtet anmärka, ari Stars, RädetS Ledamöter samfält, eller en eller flere af dcm uti deraS radstag om allmänna mätt och steg icke i, akttagit Rikets sannskyldiga nytta, eller att någon Stats Secreterare icke med owcld, nit, Äcklighet och drift sitt förtroende Embete »löfsätt, skall Utfkortct dä, sädant för Riksens Ständer killkännagifwa, hwil» ka, om De finna Rikets wäl det kcäswa, kunna hos Konungen skriftligen anmäla
Deras önskan att Han wille utur StatS'Nädet och ifrån Embctet skilja den eller dem, mot hwilka anmärkning bliswit gjord.
Frågor i detta ämne kunna i Riksén» Ständers Plena wäckas och af andra Riksens Ständers Utskott, än ConstimtionS-Utskottet, hos Sranden andragas, men icke as Riksens Ständer afgöras förr än sist, nämnde Utskott deröfwcr bliswit hördt.
När frågor uti Riksens Ständers Plena eller andra Utskott än Constitutions-Utstottet wäckas, hurnwida Stats Rådet eller någon desi Ledamot, eller någon föredragan» Le sitt Embete, pä ett obehörigt sätt ntöfwat, böra derwid följande ordalag och inga andra nyttjas:
"Det ' är anledning till anmärkning emot Stais Rädet eller ''den och den Ledamoten eller föredraganden, hwarom ''Remih begäres till CvnstitutionS Utskottet, inför hwil« 'ket anledningarnc upgiswaS skolaoch Eall t» sä» dan remisi genast owägcrligen w. lM .S, 798 De« iz december.
Under Riksens Ständers öswerläggningar om fadane frågor, äfw.m so -, j Constimrions.
Utskottets yttranden, skola icke Ko urnqens beslut i mäl, so u , röra enskilds Personers eliar ^Cvrporanoncrs' rättigheter och''st?geläqr«sheter, kunna ^ens nämnas, ännu !M:-- dre nägM Riksens
Srä aders pcöfnlng underställas.
Dr hos Riks Srandru olika meningar »osta, angäen» ds nya U-skons tiiliäkrayde, elier till hwilket u> kott upkomncj frågor och ämnen bora remitteras . och Slän, den ej -genom bestämd pluralitet
Lunna skrijaktighcrrr» ne afg-eea, ägc dä Coust-rgtions-Unksttet att med Riksens Olanders rätt och i Deras ställe derom besluta. § ZO. Stats-Ulskottct, som skall bestå af trettiosex Personer, bör granska, '.seeda och kill'Riksens Stan» dac upzifwa Stats- och RikSgälvse-Wsrkens tillständ, förwalkning och behof.
För detta Urjkart läte Konungen upwisa Stals-Werkeis tillstånd i allt dest delar, till inkomster och utgifter, fordringar och skulder, äs> wensom i händelse genom stractater med främmande Magier någre medel Riker rillfluiir-, för dem pä lika sätt skall redowisas; likaledes läte Konungen till D-r» sawmaS öfwerläggning framställa hwad Staken uköfwer ds wanliga inkomsterne tarfwa kan , och hwilka behof genom Berviiliungar böra fyllas.
Detta Ur» skott, som skoll ä;a tillgång kill alla Stais-WerketS räkenskaper och handlingar , mä killkomma att efterse »ch granska hyruwida de gjorde eller förorLnade utbe» ralningar af Stats,medlen, icke östverstigir beloppet af de hufwud-titlar, hwilka uti Riksens Ständers, wid väst förslutne Ri"Sdag, upgjorde Stats reglering blifwil faststälde, och äro grundade pä behörigen upräl»
Den iZ December. 799 lade Stater, eller Konungens n-'d Wederbörlig centra» signaiion, msärdadr anordningar,- samt styrkte mes behörige gnittenrccr af dem, som medlen emottag!!-.
Skulle emot Riksens Ständers bestur, de till hwarir huftvndkirel anflagne suininor besinnas dragne iil! andre äirdamäl, än dem, som under samma huswudtitcl höra, eller ,något as Riksens Sländer fäsistäidc an» stag myra öswerstridil, skall 'utskottet genast anmärk» „iiig>ch i Riksens Ständers Plena anmälan göra enrot den"
Embetsman, som sn sadan anordning comrasignerat, hwarester dermed strfares enligt 106 och 1Ä7 §§. i Regenngssormen, kunnandes- likwäl häraf-he följder icke dragas, art, emot föreskriften i 90 §.
RegcriirgS Formen , Utskottet ma i något klander as Honungens gjorde anordningar inga, eller att de för Stars Utgifterne redowisanve Tjenstemän skola kunna personligen för Stats Utskottet eller Riksens Ständer kill answar ställas, uran ma, der sa nödig finnes, hos Konungen kunna anmälas de anledningar, som söre» konimit, att emot någon sadan Tjensteman i laglig ordning answar yrka.
Widare 'äliggcr detta Utstyr att utröna, pröfwa och foresta det, som till Stats, och RikSgaldSrWerkens bchos erfordras sedan nödige indragningar och besparingar blifwit iakllagne; likale, bes att sörestä beloppet as de summor, hwilka jämlikt 6g §. i Regerings, Formen stola för särskilda händelser afsältas och fluteligett upstifwa huru mycket genom bewillning bör utgöras.
I händelse hos Riksens Ständers Plena gemensamt eller uti något af Riks Skänden betänklighe, ter upstä emot antagandet af hwad Utskottet tillstyrkt, uti det som rörer antingen Statens reglerande eller Bcwillninge>,§ derefter lämpade hela belopp, eller 502 Den IZ December. hwad till Riksgälds Contoirets Utgifter och inkomster hörer eller grunderne för Riksgälds, Contoirets styrelse och sörwaltning, tillkomme Utskottet den befattning, ledande att bringa sädane ämnen till sinteligt afgörande, hwilken 69 §, as RegeringS-Formen, jämte sättet bertill, förcskriswer.
Pppar sig sadan skiljaktighet om grnndcrne, sätten af deras tillämpning och för deln ingen till BeIvillningens nkgörandc, hwarom 71 §. af IregeringS» Formen förmäler, sörfare Utskottet, förstärkt till det antal af Ledamöter, som Regerings-Formens 69 §. förejkrifwer, dermed pä det fält, nysinämnde sine §.§« Utstaka.
Stars Utskottet äligge, att Dest berättelse om Riksqälds-ContoiretS föcwaltniug sa tidigt inlämna, akt wal till FuIImägtigc derstädes mä, enligt 67 §. kunna förrättas. §- Z2.
Banco- Utskottet, som utgöres af trettiosex Ledamöter, skall öfwerse Banque,,S styrelse och tillstånd samt giswa föreskrifter om dest förwaltnina, enligt den särskilda instruktion, som af Riksens Ständer wid hwarje Riksdag kommer för Utskottet alt utfärdas: börande detta Utskott med sin berättelse om de afgående Banco Fullmägtigcs sörwaltning, sä tidigt under Riksdagen inkomma, alt Riksens Ständer mä äga rådrum till nytt walö anstäLande, jämlikt nedanstående 66 K. §- 3Z - Den 13 December. § ZZ. Lag Utsätter, bestående af Sexton Ledamöter, äger, akt, jäuilikc sg och 87 §- §- as Regerings F-ormen, utarbeta sörstag till stiftande, ändring, forklaring eller uphalwande af allman Civi!
Erinna l- och Kyrko-lag, samt uptaga de a sad-ne ämn>n.
Ständer meddelade Konungens proposttioner, eller i Riksens Ständers plena wäckt? frågor.
Un^er Civilvch Criminal-Lag böra afwcn förstas te delar af krigslagar och författningar, rörande kngswäsendet, som äga tillämpning till Medborgare moa, Krig?,Staten.
Justities
Ombudsmannens wrd hwarf?
Riksdag asgifwande berättelse, rörande de ifrån Konungen, genom Högsta Domstol- !, , sedan nast föregående Riksdag rugangne förklaringar af Lagens rätta mening, höra ock till Lag-Utjckollels befattning, dit denne berättelse sörwiseS. §- Z4.^ Allmänna Veswars och OeconomiaeUtffottet, sammansatt af Fyratio älia Medlemmar, fck.stl enligt Zg och 89 §.§-i Regerings Formen, anmacka brister i de allmänna hushallnings-anstalterne och fö-ändrmgar deruti förestå, samt uptaga alia hov Riksens Ständer upkomne frågor, om förändring, förklaring och uphäjwande af Lagar och Författningar, som Rikets allmänna hushållning röra, om sadan? nya Lagars stiftande och om grundcrne för allmänna inrättningar af alla stag, rhwad de röra upfostringg och underwisnings Werten, allmänna Fattigwårdens Landthushällningcn, BergWerken ni. m.
Ständer äge dock önd.st magt, att i dctza ämnen bxstma föreställningar och Fjerde Bandet N:o 52. öuss - Lor Den iZ December. önskningar, att hos Konungen anmälas.
Will Ko» nungcn nägot Oeconomijkt mål, gemensamt mev Riksens Ständer afgöra, sörfareS dermed pä sätt, som för Lag«frägor är stadgadt. §. Z6.
Utom förenämnde i Regerings Formens §. omsörmäldte och förcjkrifne Utffott, äga NiksftnS Ständer att wäija och förordna ett Expeditions
Ur» skott, bestående af Tolf Ledamöter, för art upsätta, ej mindre de expeditioner, som under Riksdagen af Ständen gemensamt utfärdas, än äswen Riksdags» Vestulet, och alla salunda författade Handlingar till Riksens Ständers justering öfwerlämna; och äge Host Cancclleren, eller den hans Embete företräder, rättighet att i Utskottet vfwerwara Riksdags-Beflutels ju» stering, i de delar deraf, som röra Konungens yman» den.
Granden kunna äfwen der
Dem nyttigt synes nedsätta, hwarr för sig, ett Utstött, till upkagande af Deras enjkildra beswäc och angelägenheter.
Skulle Riksens Ständer finna flere Utskott wara as nöden, mä de af Ständerne obehindradt tillsättas.
Sädane
Utstött ma dock ej befatta fig med andra ärenden, ,^n dem, hwilka enligt Regerings Formen, pä Rik» sens Ständers åtgärd ankomma.
I staga om deras tillsättande gälla Tee Ständs pluralis, men stadna twä Ständ emot twä, öfwerlämne Riksens Ständer härutinnan sin afgörande rätt till ConstittttionS-Utstct» tet.
Bliswa göromälen inom nagel Utskott sä ökade, alt de ej med det wanliga antalet af Deputerade kun» na bestridas, stände Utstottel fritt, att anhälla om förstärkning ; dock ankommer bewiljandet deraf pä Riksens Ständer- pröfning: och gälls härutinnan äfwen Dett rz December. goz som i förenämnde omständighet Tre Ständs pluralitö; men stadna twä Ständ emot twä, sörsalle frägan. §. 57. Alla Riksens Ständers Utskott, med undantaos Hemliga Utjkottet, hwars göromål och arbetstid af Konungen bestämmas, skola sist inom atta dagar ifrän den, da de utsedde bsifwit, sammanträda och sättas i werksamhet- Börande Utskotten t den mohn ärenderne hinna utarbetas, sä fort sig göra later, med sine yttranden till Ståndens plena inkomma» Intet Utskott, Constitutions och Banco-Utskotten allena un» dantagne, ware berättigad», att wacka frägor till af» görande i Riksens Ständers plena, eller att uptäga andra ämnen än de frän Plena remitterade; sä wida es, hwad StatS-Utskottet särskildt angär, Konungens proposition, enligt 27 § till Detsamma omedelbarligen öswerlämnas. §- 58.
Alla omröstningar i Utskotten fke StandSwiS.
Ksska en eller siere Ledamöter, att votering mä med stulna sedlar anställas, bör sädant ej förwägraS. —- Stadna derwid twä
Ständ emot twä skola de särskilde meningarne, såsom alternativer i förslaget intagas.
Gäl» le äfwen delta stadgande sör Banco-Utskottet i under» ställningsfcägor; men i de mäl, som böra hemliga häl» las, och der Utskottet med Riksens Ständers rätt bestuter, förhällas med omröstningen pä sätt i zz §. häe nedanföre stadgas: börande i sädane sall Uti sistuämn» ve Utskott twä tredje delar af hwarje Stånds Ledamöter wara närwarande. §.
ZK° Dm IZ December. §- Z9.
I assa Riksens Sränders Utsökt före den, kland ^crikapet och Adelns närwarande Fullmäktige or« , som enligt Riddarhusordningen dertill berälln är. §. 40.
Landt-Marskalken och Talemännen cller de, som deras ställen företräda, njute oförrvägradt tillirä, ' -!
Nkst'orten, dock utan röst eller deliberation»; rätt.
I H.un lia a och Banco- llkchotte», der tysthet
Ed sococas, asiägge äswen de en sadan. §-.4r.
Tjenstgörande Stats Ministrar, Stats Räd, JuRstae - Ras, Hof-Canceller / Justistae» Canceller, Justi» .
Ombudsman samt Slate Secreterare kunna ^ej ' e och stämma i sikt Ständs plena förnekas, enar , enligt hwad hwärje Stånds särMda ordningar dga, dertill berättigade arv; dock för StakS-RädelS Ledamöter, de sarMdke sall nudantagne, dä dcm, en» ?igt Regerings Formen updragit är, att med Kor-ungstig magt och rätt ,styra.
I- Ukstokt eller wal lil!
Utffottö Ledamöter, ,nä icke någon af förenämnde personer deltaga.
Ej mä någon,!af hwilken Idkksins Ständer kunna fordra redo och answar, inwäl,as i Utskott, der rcdowisning, för hans egna göromål 06) Embeks äkgärder kan förekommabörande för öfrigt och i allmänhet iakttagas, att i mäl, ion» persoiiligcn rö« ra cn Ledamot af något Riks Ständ, mä han mäl i Ple. Dm rz December. 8^5 plena eller Utskott öswerläggningarne, mcn cj best. ten österwåla. ^ §- 42.
Finner Utskott sig behöfwa af näwn Korum gens Embeksnian cll>>r af nägbt publikt Wrrk inhämta rnunteliga elier stristeliga stplysningar, degäce g - onr sin Ordförande hos HosCancellerm, Konungens Nådiga befallning lill wederbörande,' om de äskade u.: derrältclsers meddelande.
Galle likwäl ej detta st-d gande i afseende pä Stats-Conkvirtt, hwilket lika so n Banco- cch Riksgälds,Werke», bör, i frågor 01» stst rva redowisningcn as medlen, alla äskade uplvönittggr omedelbarligen meddela. §- 45- Landt Marskalk och Talemän Ware berättigad^ att hwar för sitt Ständ, utlärda kallelse till ylen : deltaga i Beredningen kill Mälens föredragning, den- s Gränden föredraga, uptaga, framställa och rednde-vikr. bmeningar, göra propositioner och widmagthäM- ör ning void sammänkonrsterne; altsammans ester de för strister, som här nedanföre stadgas, men äae ej st!' we någon röst i dLliberatiouen eller voteringen, e kunna ej »ägor annat sörestä, än hwad som fordkvr till merkställlgbct af det Grundlagarne, Riddarhus er-' stingen, eller Sländens ordningar och beslut föreskriswa-. §. 49» Hwar och en allmän fräga som första ' i något Skälld förekommer, stall sä wida ej
Stt 806 Den rz December, enhälligt genast densamma till wederbörligt Utskott sörrviser, ligga, pä Barder lili nästa plenum, dä rewisi bör ske, dock staude hwarje Ledamot öper ari öfwer samma mål sig yttra, hwilket hans yttrande äiwen skall till Utskottet remitteras.
Om en, genom munte» ligt anförande, gjord framställning lägges pä lorder, bör anförandet till prokocollet dickcras och afskrift der as till Bordet afiämnas.
Uvstar fräga, om eller hwart remitteras bör, kan denna fräga blott för den plcni» dagen läggas pä bovdet; men i nästa plenum skall be» slut owäaerligen fattas.
Da fåken frän Urssort äler» komniit, bliswe de» efcer första upläsandet liggande pä Bordel.
Dm kan tvid nästa föredragning, öhwad öswerläggning ägt rum eller ej, pä siere Ledamöters förenade begäran, äler hwila; men dä saken tredje gän, gen förekommer, skall den till afgörande företagas.
Hmar och en fräga af annan än allmän beskaffenhet, äfwen som preliminaira hcmstallandcn och förfrägnin» oar ifrån Utjkotlen, ma genast kunna afgöras, sä wida den eller de as näaon Srändeks Ledamot ej be» gäreö pä bordel.
Uti Ständenö Cancellier, bör altid finnas en öpen förtekning öfwer alla pä bordet laqde mål, med dertill hörande aeter och handlingar.
Ater, förwisar nägot Riks-Ständ ett redan beredt nial till »vederbörande Utskotts ytterligare utlärande, äligge Utskottet att dermed inkomma till det Ständ, som aker, remmitterat: kunnande likwäl ej, genom denna ater» sörwisning, de öfrige Ständens beslut i de mål, der trenne Skänds röst utgör Riksens Ständers, deras kraft och »verkan kill Expedition betagas. §. so. Hwarje Ständ- Ledamot äge rätt, att i plenum stä» Den iz December. 807 stående vä) pä sin plats, till Protokollet fritt tala och utlära sig i alla frågor, som under öfwerläggande komma, och om lagligheten af alt, som inom Ståndet sig tilldrager.
Hwar och en yttre sig öfwer ett ämne i den ordning han dertill sig anmält och upropad blifwit; och mä cj någon wara berättigad att tala utom Protocoller.
Ingen tilläte sig personligen förolämpande Uttryck; ffer det, pröfwe Ständer hurnwida den Ledamot, som salunda sig förgätt, mä as Landt-Marskalken eller Ståndets Taleman erhälla tjenlig föreställning och war, ning, eller om saken bör behandlas enligt 78. 8« eller ock aldeles förfalla. §. 5Z.
Enär ett ämne fluteligen skall afgöra-, böra älla dertill hörande handlingar upläsaS, sä framt någon Ständers Ledamot sädant Dunbar.
Ej mä någor mäl till slutelig! afgörande företagas förr, än Landt-Marffalk eller Taleman först inhämtat huruwida Ståndet anser öfwerläggningen fulländad, hwarester propositionen justerad framställe-.
Befwaras proposi» tonen med Ja, mä wäl erindringar derwid i tjenlig» ordalag göras, men ingen försöka att Beslutet genom ny öfwerläggning upriswa.
Befwaras propositionen med Ja, blandadt med nägra Nej; eller twärkom, och de som öfwerröstade äco, ej begära votering, läte be, om dem sä godt synes, sin särskilda mening i Protokollet antekna; kunnandes sädant ben» ej i »ägor fall sörwägras.
BegäreS af en eller steke votering och han eller de cj wilja derifrän assia, da skall voterings proposition jämte tydelig contra proposition genast försattas, justeras och anstäs, samt voteringek strax derefter för^ sig gä; och m» propositivtl ej göras .8o8
Den iZ December. o«tt det voteras skall, ej ell-r votering derom kfllatas.
Wi-> ornröstningarnc sorn alud skola med tryckte och »märkte, enkio, siurne och hoprullade sedlar wcrkställas, kr,rökne hwarje Ledamot block nr röst, änstönt han oek more
Futlniägklg för flere ulhwal berättigade rorporacioner, Till unbwikadds af pcum vota, skall Ordföranden w>d Hwarje oinrästnriig söre A», sedlarne ,r>yräknaö, e>! bland dem Uttaga och genast förseglad aflägga.
Vestanäs, tvid upssimmcranbet af de öfrige, lösternc lika delade, ina denna , sede! öpuas och giswa decision.
Hr pluralitet-'» redan wunyeii, bör den af/ lagd/ sedeln, ouplrutci! gencch förstoras. ' ' ' §.5).
Landt«Marulk - eller Taleman ma ej kulina wäara pröposilio»/ urom i d-t sall, dä han sinner en wäckt sräaa bokstasiigsn strida mot Grund-Lagarncs ln-cl er börande förut stafwa skälen lill sikt wägrande anfört.
Skulle e> Siäudek med honom instämma i bearcppct härom, Utan ändock yrka proposition, ägo han alt !"örkl ra öfwerläqgningen hwilande, och sör w-äs »iälcr kill Constitlitions-Utffoktet, hwilket äiig oor ask inom korrt förelags rid inkomma »ned rnonvcradk och bestämd Utlåtande öfwer fragans stridig» hec syer enlighet med Grundlagen. Hwad Utskottet köi^tarar icke wira deremot stridigt, derä mä proposi'an icke wäqras, pröfw-rs det wara af motsatt nh?r, mä den, som moiionen gjort, wanda sig, c c ! o-o>u s- stpdt synes, kill Constirutioiis.Utjikottet fläsk >om Lregerings-^ormenS 84 §. söreskriswer. 57 §. e aj-mK:si.a lestur, som i ctt Ständ fattas, - . äf» Den i.z
809 ästvcnsom, hwad clt helt' Ständ i egensikap as RikS> Srand besstuit' och armols räte ryra kan, meddelas ds öfrige' S; än den genom Utdrag af Prvtvcollek. . Wilt ikdäwy! sou- ej t SrundekS fattade teflue instämt, st» särffilda ranka hos de östige Skäuden anmäla siande det honom fritt, acnom särskildt
M inortal, eller Diclam.-n lili Piokocollct, hwilket ma Ständers bestut ärsölja.
Lag samma marc dä »ägo» remiss gäc stan Riks - Ständ till Utskott, eller urlätande frän Utskott st?!
Mks-Sränd; kunnandes dock ej i »ägot sall ustätcmre eller l estrik genom enskild LedamolS eller niinoritckens protest eller reservaston nppehällas.
Af .
Protocolls
Utdragen böra altio syra exemplar ut>krist mas, as hwilka de trenne afgä till Medständen för att'derstädes qwarblifwa, och dec fjerde eller sä kallad löpare, kringsändes, päleknas i hwarje Ständ af Secrercro-ren, samt stadnar siuteljgen hos Ridderskapet och Adeln, för att i T st; Archiv för ma ras.
Dessutom bör, enär mälet något lltskvkt angar, ett exemplar Detsamma äfwen meddelas.