Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I ig förnyar och bekräftar detsamma icke allenast för Mig Sjelf, utan ästven för Mina Efterträdare pä Swensta Thronen til upfyllande sä widt det istär i mensklig försigtighet och de olycksfall samt oförrnodade händelser undwikas, hwilka ingen dödelig förmur at astvärja.
Och pä det under de tider, dä I icke arén til allmän Riksdag sammankallade, tilfälle »nätte lemnäs at erfara fullbordandet- af denna Statens 1-eZlerinF^ will Jag i Räder tillåta, at Edre Fullrnägtige uti Kanco- och Riksgälds - Werken snage emellan Riksdagarna, hwarje ar uti Martti snänad fä se det föregående årets afstrttande Riksstat, samt derefter' äga, at öfwer det hefundna tilMndet i afseende pä gulden, enär någon finnes, en Berättelse upställa, hwilken til Konungen afiemnad, Eommer at derefter förseglad förwaras, för at wid Riksens Ständers nästa sammankomst kännas af det Utstött, för hwilket Konungen enligt 52. §.
r Regeringsformen, Staten upwisa later. Hwad Jag således förklarat, tillåter Jag mä »rti Riksdags-Beflutet blifwa infördt, pä det Utkommande tider mä se med hwad »präktighet
Jag gatt Eder til mötes och hwad omtanka Jag haft at un« Danrödja allt, som kunde leda til farhäga eller miffSankqr: och dä allt fädant är Mig sjelftrast och onödt - 5ZZ bestulit och gjordt, kiruna nagra öfwerläggningar vm detta förklarande icke äga rum; förblifwandes Riksens Ständs-r med all Kongl, Näd och ynnest städse wälbewägen.
Norrköpings Slott den 22.
Maji 1802. (l-. 8 ) Herr ^äl er sparre, ^ xeI, anmälte sig ak kala.
Herr Grefwe» och Landt - Marskalken anmärkte, at Konungens Nådiga Förklaring icke wore et öfwerläggningö-ämne.
Herr Adlersparre.
Det ares en öswerlägg» ning jag äsystar: det är blott en ödmjuk hemställan jag har at göra.
Med listigaste glädje har jag nu erfarit et dyrbart prof af war Konungs höga ädelmod; och magae jag derföre föreslä en Tacksägelse-märets til Kongl. Majit, för ar yttra wär underdåniga erkänsla.
Men jag wille tillägga, at da denna uiidcrdäniga Aärsss framföreö, torde Höglofl.
Ridderstapcr och Adeln böra, L anledning af detta Kongl. Majus Nådiga Förklarande, rörande eftergiften pä en del af Bewilluingen, un» derdanigst utbedja sig, at milkorllgt fa emottaga denna eftergift, med afseende pä kinsncernas ställning fram, deles.
Grefwe b.e>venkiaupr, (liar.
Jag får den aran sörena mig med den warda Ledamoten, i den delen, som rörer en underdånig Tacksägelse - märets til Hans Maj:t, för den nädiga och ädelmodiga upoffring Hans Mant behagat ntlofwa: och jag får tillika proponera, at Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, i förening med stya RetpsÄivs Med-Stand, genom en stor I)c° xmstlvN) anförd af Herr Grefwe;; och Landt-Mar - 5?4 svalken, denna Tacksägelse - ^ärsls i underdånighet framföra.
Herr 2 iber, 6 kristopher ttogistaus.
Om jag ej bedrager mig. är Kongl. Maj:l6 nädiga anbud om eftergift ä Vewillningen, häftad wid det wilker, al den as Hemliga Ucffoktet upglsna ttsstilgkianZ-Plan, förut af Riksens Ständer more antagen; Och som således detta anbud, i fall ttezlilzrions kttojeÄsr förka» stas, blir ar anse såsom alldeles icke lilkommit, sä kan, ester min ranka, ingen krapostrivn göras om Tacksägelse - ^ärelisn, innan wilkoret är upfylldk, det will sä» ga, innan ttsslifarions-Planen är antagen» Herr Grefwe» och Landt-Marskalken.
Påskriften pa Onnvolurek, sa iväl som innehallek af Konungens nädiga förklarande bewisa, ar kärisnos-Planens antagande ar lagdt til grund för Hans Majers anbud; I anledning hwaraf den nu gjorda kropvluioi, får hwila imil dest den saken ar afgjord.
Herr Lckonstrom, ?ekr.
Sä wida dek ej ar lagstridigr, anhäller jag ödmjukeligen om betygande af wära glädje-rörelser öfwer Hans Mastts ädelmod.
Grefwe I^e^snksupt, Olas.
Dä jag med Herr Rytrmäsiaren ^cilerlprrres yttrande förenade mig, war der under första intrycker af de ljustva känslor, c» älskad Konungs lika nädiga som ädelmodiga upoffringar hos mig wackte, dek war hjertat som ratte, och yrkade de skyndesammaste tacksamhets - offer; men sedan jag genom en wärd Ledamot, Herr Lim;-LecrelsrLrsn Acheks anförande bljfwik fullkommeligen öswerrygad, det war listiga erkänsla pä er mera werksamc sätt nu kunde bewisas, ofstar jag för dek narwarande ifrän den proportion jag as Herr Grefwe,, och Landt-Marskalken wägade begära. 5Z7 Grefwe l-lchmilron, eVäo lp>lr l^ucl^vig', krodDe äswen ordningen wara den, ar kUnsncs-Planen först borde företagas och afgöras.
Herr 8 eIi o I ä cdran 6, AnäarsIHeäric.
Intagen af samma känstor, som Herr Grefwe ^ewsnlrsu^r yttrat, sinner jag wärdet af Konungens ädelmodiga anbud, alldeles oberoende af wart Beslut, och tror, at wär tacksamhet i alla fall bör wara lika stor» Jag an, haller derföre, det räcktes Herr Grefwe» och Landt» Marskalken ^rojrorisr» Tacksägelse-brosten.
Harwid ropades pmaxoluion > Ja och Nef. Herr Grefwe,, och Landt-Marskalken förmalte sig ej kunna göra denna joropoluion förr, än wilkoret ware upsylibt.
Herr 2 ider.
Ridderskapets och Adelns erkänsla emot Kongl. MaftS outt.ötteliga och omma omwardnad om sik Rike., kan otwilwelaktigt intet kwifwelsmal hysas, och alramindst pä Riddarhuset upkomma; men da denna tacksamhet skall yttras, ar dek utan twifwel lampeligast, at sadank sier i den wäg Konungen Sjelf för ost öpnat, icke genom ord och jnorsstLnoliLr, utan genom gernjngar.
Friherre ttjerrs, kisno.
Jag får den > < förklara, at jag sörenar mig med Herr ^älLrtporro och, ftera, gm betygande af war underdauiga tacksamhet genom en ^äross til Kongl. Ma>tt; och det sä mycket mera, som Hans Majcks adelnwdiga anbud alltid ar detsamma, antingen det sär werkan elier ej.
Härmed conkormsrsäs sig Herr von Zcbulr^snlisim, Osviä, (den yngre) Herr Sobonsträm med steka, hwarjemte ropades om x^ostostlion. '5Z§ Friherre !)e 6esr, Larl.
Jag fnrafwen förklara, at jag önskar, det wär underdåniga tacksamhet mätte för Hrns Maj:t genom en stor vspuration framföras, men finner tillika, at sadant bör ske efter den ordning Hms Majtt sjelf utsatt, och at man bör göra denna underdåniga wördnadsbctygclfe da när den kan göras, och icke förr.
Herr Grefwe» och Landtmarskalken förkla. rade denna fraga wara hwilande, och lar uplasa Hem, kiga Utskottets Lrorocolls > Utdrag af den 22.
Maji, rörande Lsalissuons - Planen, hwilkst wid Ridderstapets och Adelns fidsta Sammankomst blef lagdt pä bordet.
Derefter upläsies et af Hans Lxcsllsnes Friherre I^illjsueranix ingifwit iVIsmorial, sä lydande: Wördfamk Memoria!!
Med Riksens Högloft.
Ständers Hemliga Utskotts hemställande om Ksalitarion af Riksgälds Osäll-Sedlarna lil ^ med Specie Laneo- Mynt, samt til ^ mot et siagS nya Courank, hwilkas inlösen efter Femton ars förlopp med Speris eller
Lanco- Mynt, är grundad pä en ^morrilkemenrs-konä, som under berörde rid skulle ärligen til Lan^nsn inlemnaö frän Riksgälds - Lonroirer, har fag ej kunnat instämma, egemeligen i den omständigheten, at Vesta sä kallade Lanea Loursnr-Sedlar, skulle af Lanea - Werkst ulgifwaö.
De ffa! som föranlåta mig til desta särffillda tankar i denna delen, aro följande; 1:0 2it der är stridande mot krivilegisrna och Grund- Författningarna, om Lanco-Werkets inrättning och förwalslning, at urgifwa löpande Sedlar, som ej wid upwisandet blifwa med redbart
Mynt inlösta. s;o A; S:o
Ar om i den framfarna t!den för sina orsaker
HZndt, ak kzogusn i flera är ej kunnat »»lösa sina da Utelöpande IVsnspart-Sedlar, ställda pä ek rakne-wär-' de j Kopparmynt, a norlunda, an genom nya Sedlars utgiswande i de inkömmandes ställe, minnek af detta olyckliga tidehwarf ej synes pä förenämnda sätt böra aierkallas, sedan k^nco - Gerker igenom dm ar 1^7-' weikställda Koglisgnon, enligt hwad 1770 ärs RcksdagSBeflut derom förmäler, ättkwunnit desi rätta 06) pei» wiriva beff-ffenhet, och saki en sa stadgad Oeäir bäve inom och Utom Riket, at den kunnat orubbad bibehållas , oaktadt de swäraste anstöter i besia sednare äten. z:o At efter fö> berörda Grundförkattningar Lanijnen ingen b) pnub I^ne får ant ga för Sedlars ulls gifwande, som ej är genast kil ha ds, ever inom korrt lid kan klif)>nerS8, rä likwäl den omnämnda /Vmor» tilsemeins-sonäen endast efter Femton ärs söllopp lif fullo inflyter. 4:»
Ar et sadant undantag wid tillanipnmgen af Författningarna om 6anc»-Werket, kunde haswa mindre b> dagelig werka» pa Allmänna Opi ion och L-ec!i» ten, ywilken är ömiälig och pa der forgfälligaste bör wärdaS» 5:0
At förtroendet för de nya stzneo-Lourgnr» sedlarna för ingen del beror af stallet, hwarifeän de utgifwas, nämligen, om dek sker at k^nco.werket, eller af Riksgälds L nfl j,er, emedan bägge besia Gerk förwalras under Riksens --ständers Z->rg,nir, af deraS egna Fullmägtiga, ulan ärföljer besia nya Sedlars beskaffenhet, i anseende til tiden, da be mea Specie mynt inlösas, hwarom ei Något twifwelsmal kan äga rum, sedan fa kraftiga anstallier bertil biifwa wibtagna. 6:a
At om den tiltänkta lreglilstion och Allmän, na viscolu.tnrattnitigen kommer til »verkställighet, Rik ^ 68 snis Skanörs Kmrjue får sä widsträckta och aronlagck göromäl, ar d«t r) synes lämpcligt inblanda kängu ri uri L<^äil-sedlaib nrgifwande, ä skönt ket ej wore för enen, uran för Riksgälds-k°anäen5 räkning, och a t dietz» buro namn af Lmc -Lmr-ini; ty i peuninge-wärdrt göra namn ingenting lil sjelswa saken. 7:0
At i alla asfcendeu det är lämpclkgast och fordrar mindsta om rang, al drtza nya och til witz berat» ningSkid bestämda Lroclik-sedlar utgifwaö af Riksgälds» Viie5ku»n, fain med Lreäb-rörelsen har befattning.
Da liealilgiinn af Riksgälds, Sedlar kommer at taga sin början, kan dct wäl ej ske pa annat sätt, an ar den, som för de a Sedlar til er fastställdt sv-iluäkicms warde, w>l! undfå 8-ocis- eller 8mco-nwnt, inlemnar RiksaäidS Lreclit. fcdiarna i Riksgälds-L »maire'» Os^>o6ri"n» Lnin ic, och deröfwer får en triest, som gör Iimehafwaren b räliigad, at deremot erhäkla ^:delar af Summan i Rasens Ständers gus.
Det ar da naturligast och lämpligast, at RiksgäldS Onioirer wid samma dljälle, för den ö riga Tredjedelen urlemnar de nu ifragowarande »ya Oreclir - sedlar ställda pa femton ars tid ar i kirchen inlösas med 8pecie- eller Laneownnt, ak den lil sadant ändamål ärligen inflntande rnstrmenrz - foncl.
Desta Li eciir-sedlar kunde i 8»> gnen rmmnsrg», eller ock, om fa nödigt wore, af 8-, gu-18 L nimilkätise soesprsras, hwilket ej medford. ' »agon beiänkeltgher i anseende til Lreäirer», och urräk'ade detsamma, som päsnfras med Vesta Sedlars ukgifwande ifrän k.nea merker.
Sedan Konunqen Sjelf förklarat, at lnga öfwerlaqgnmgar om sädant som kunde ändra ksa^usns G-uno författningar eller werka pä dest Lreäik, ägde nan dadé deraf bort följa, at Hemliga Utskottets
Be« sinkande i den omständighet!», som rörer desta nya cai - sedlar» urgiswande af Lsnguen mäst ändras; men som Betänkandet redan af z.ne Stånds Dexursr». Zs i Hemliga Utskottet war fastställdt, kunde der ej Nudröras, dock ansags lämpeligare cir denna ändring gMdce hos Riksens Höglofliga Eländer in k le- es.
Ak som vesta noa Orcäir- Sedlar til ck stort belopp, ställda pä femton ärs förfallotid och uran ra», ra, omöjligen kunna i allmänna rörelsen bibehålla lika warde mod Lpecis- eller 6 sc -nirmtel, hwarigenom willerwallan och osäkerheten i st» man fortsatt s och sa, lebes ofullkomligheten i kilstatlningen förmärkte»; sä more, om ändteligen L-m^usn komme, ak härmed hafwa befattning, wida bättre, ak, för den summa» som desta nya Lysäll-Sedlar skulle utgöra, Landus» utgäf ne Läne-Lanco-Ohll^ariuner i wänlig sorni m>d z proLeiiir ärlig ränka, ställda pa 10 ärv lid, ehuru Lsi^uen hade rättighet, at innan försallo-tiden dem inlöla, med den instytande-4mo,rkistem?nss sansten och andra utwä» gar.
Dcsta Läne-Lanea-Oblig-nroner fVulle uran alik twifweismÄ behålla atmindstone lika warde med L-mca1'rans^)arr-Sedlarna i den större penninge-rörelstn, och kunde utan swarighet emorragaS i Krono-Upbörderna.
Ester min tanka «ore Riksgälds Oastir-Sedlarnas indragande pa detta särt utur allmänna rörelsen den genastc och bästa utwagen til ar dem realiter», utan ali häftig och convulstk skakning.
Den ärliga räntan pa Lane - Lanea - Sedlarna för, tjente ej något afseende, dä det stora ändamål wumics, ar en fullkommelig stadga och säkerhet t penningewärdet härigenom erhölles.
Om mit nit för det angelägna banco WerketS Oeäir synes öfwcrdriiwet för någon, tom cj haft tiftälle, at pa lika nära häll, som jag, inse, huruledes i en kanco fsrwaltnmg, säkerheter hwilka icke genast eller snart kunna atkommas, ej äro detsamma som mynt, sanik at misttag i deri delon merändelg medföra smara följder; sa härl-der sig denna nstn ömiälightt iftZ^ 54» wordnaden för den Konungs minne, under htvars jag rym imltjad jom er r>nga werkryg, ar urrora hanö siola röreragauden ii! at upliftva en sönalle» Leäir, ärerltälla ordning o cd si dga l ek oftrkerr myiilivärde med pen warakrighet, ar de» af sednare händelser i en annan wäst, el er utom 6 richen i komna vreda i PettpingcrvKeadek, r> sdrmarr uphä wa höasiberorde Kopungs S ormerk, som giort en Lp <jus i hanö Regering och biss,ver det jämmäl ulj ivar nu reaerande Kopungs rid, om Hans bemödande, at med Riksens Hög» lofliga Sländers kraftiga biträde, afskaffa ben sednare vredan al Riksgälds Lfteäft - Sedlarna, sami återställa ordning och stadga i penningewäsendet, wi" er en allmänneligen efterlängtad och för Rikets Välfärd högst pöpivandig fullbordan.
Med detta lVIemoria! förbehalles at fä wanda mig til de ö.r>ga Sländen.
Norrköping de» rz.
Maji 1802.
I^illjsnersnir.
Herr Derkmsäoa, jacobi Kljclss, upläste söljaiide:
Urås de fnra R tnsLkive Riks - Siänden, utgöra Hogioflige Rldderffapek och Adeln samt Hederwärda Benide Scandet, emedan de tilsammans äga gil Riters Jord , iillika med de man all roprolsnt-ttiyn medlesng ? -!-is5li.ri^t-r, naturligen, icke mera an et Ständ, ehuru vest'
Jordägare enligt war lycke!iza Regeringsform äro ut, z:ne Äland fördom; hwilka de>före aldrig kunna utaf förbliiidande eich ogliindade orsaker öswertngas ak hafiva olika m e, eli n ulr allmäiik mål, ty när utsikylder af Jorden urgoras, erlägga de lika och äro all» lid de lättaste ar beskatta, lämt när kng påkommer Fäderneslandet, är der mur dejsa ke1p-.A,os Stånden jvm förswarek utgår lil Rikets hägn och bsikydd.
Den som magar sifwer för Fäderneslandet, dens kärlek för detsamma bewljgd, mätte ingen wittja för» Calcul oivei' Le kicl. 540 ^.nmärkningal-: 6o/»,„r/r» z.
Dxitsger sk Discont .
OÄruven en .^lillion i Lilkver sr 1800.
Or/o 5. 6lj>tsger genom Lu6kcris>tion emot Domwerlka Ksntor, m. m. Ln Itlillion i Hillver ar 1801.
Lo/»r//«r« I. ^an^uens
Discont-vink inrlisges uti Heälar ^!« kock!:, 7 sien; men sr 1808 limmas st tor c!en koy>a Hillver, ocii rieriöre ökar loella konäcn uti Lolum.ren 5; irkvenkom 8e>!eikocken sr 1808 mert pskvllänlie »ren uti Loiumnen 9.
Do/?o,/»r>r 5. ^r >8>5 skgsr reells Donrisn 40. prvLent ak ^ommcriks Dånet, st utketsiss eili Hillver.
Lo/rr//r/rr» Z. ^r 1816 sterbelslas liela
Dommerlks KZnet en trillion i Liilver.
Lo/ttMre» Z. ^r 1808 uxkörer cien korka Discant-OLlroyen, ris riets Lilkver-intältninK betalas nieä D;el. 1,000,000 Den riva OÄroyen intäkter — — 620,000 I. j^eel i^on6 ocki känco rt. s. 6. 7- 00 O Reells Donrien minäkkrr 400,002 8;ci.
Do/»r«,rrrr 12, Dsnr^uen ökar ärligen Heäclkncken meri utbetslninjr 2 irroDent ps 5 IViillioner Obligation r, gör 100,000 Dik"lsler, n.en inärager urlixen en l,ka Luwnia pa «ie garni» DsKigbets-Dsncn, bvarköre ris lörtvinna emot bvaiannan utur Lslculen. 6o/tt»rne?r 9.
Dörel te - D»pit»Iet kzres meä körkgtigt nt^ikvanrls ak nya Dakigbets - l, sn sr 1810, ock om Disconten emottager Ian xt» oäetermincraci tiri s 2 proDent tamt ä 5 pri.Lei.t s>» cletermineraä tiä, allt ekler Helins til Leclciko.ckkns körbuilsnäe; liv»,igenom kela Discontens utgikvanäe l-sn icke kunna cslculeras liäläk ris liro temporaira , samt uti Leälar äte/Lil in uti Dan9»en, ää rie realisera lig tjelsva til Oapitaler; men klen »uriel i vinklen, tom tilkommer privat» män, utgår väl, clock utan »r kar observera».
Do/tt,-rnrr»e 5 or/i 9.
Dlvgruti lianenens tzamls sörkällan,le icke uti körlla äret utsattes, bärrörer utås ,'kunnigliet rlerom, men enligt banco - Dtlkottens tnrtskringar seäan ur I77Y lil
Diktens i-tänäer, ar man ökvertvgaä , riet nuvaranlte llank^uens reella konä kän mLtl täkerl et ätven zikv» cienna Deslitativn kyrk».
Diksäslcr. 4 ^ » x 2. or 2. os -U rn Diksäalcr.
Ö r: 3 2 US ^ 5 - O 3 D:ä.
Dsnco. ärr tslcn.
'600,000 1,600,000 1800 90,000 600,002 5 220,020 1801 90,000 600,000 5,800,000 1802 90,000 600,000 4,420,000 1805 90,000 600,000 5,000,000 18:4 90,000 600,000 5,600,000 1805 90,000 600,000 6,200,020 1806 90,000 600,000 6,800,020 1827 100,00 0 500,000 7,020,002 1828 100,000 5VL>,O0O 7,600 000 1829 100,000 5O.D,OOO 8,200,000 1812 100,000 500,000 8,820,0:0 i8l- t00,000 500,000 9,400,000 -8-2 100,000 500,000 10,000,202 18 ! 5 100,000 500,000 10,620,000 1814 100,000 500,000 10,800,000 1815 100,000 500,000 10,400.02: 1816 ^äre mek kvilka, ssmmsnlsggc! , til Ilsnk^i ens laklil ärligen lielsr :s
Uti llanr^u en, livilket Acr c ri N)' ^ ^ 0 ^ 7 .0. - öL -^ O O-9 s ru N! ^ 7- Z - O ^ ^ 57 os v: ^ "
Q- cs ^ ^ .. ^ o- » ^ ^ L .0 ^ 2, ^ 2- " ä'' ^ 0 >Z ^ -n, s» : D:rl. 7'rnc. D:cl. Dancn DvrDiti. llsn.co. 75 502,000 2,000,020 77 500,000 1,000,200 79 500,0:0 1,020,000 8l 502,002 1,200,000 500,000 1,000,200 85 , 522,000 I >000,000 < 87 1,005,056 sOO-OOO HOOzOOO sOO.OOO 500,000 o v O 77 -7) O Diksrialcr. -i. 2?-s 2 c/, 0 ^ lU ^ 0 " s 0 L. 2 ^ ? 00 2 ^ ^ ^ - rr;-o 2 s-, » 2 2 3 gr, ^ O rr rv 2 20,000 40,000 60,000 80,000 100,000, 120,000 120,000 120,000 120,000 120,000 120,000 140.000 160.000 180.000 2.410.000 z,800,000 5.170.000 6.520.000 7,850,000 y, 160,000 9>97Z'v;6 9,y6;,o56 §,9^,056 c>,9iz,055 9'79Z,o56 10.275.056 10.755.056 11.175.056 11.595.056 i',695,056 Ivlk§§ä!68 ,0. - 8eä!ru- ocli OdUZZkionc!-. ii. 12. 8ummi iz- . j sO ^ - - 2 L - 77 ^ L, D» ^ F v, -t ^> §.
" t- -^2 --v ^ ^ ^ ^ - Ö k- ^ nr ^ 0 : ? ? " ' 3 1 D.cl. Diks§.
Leälar.
L 0, § 7. 2- - n L° ^ -7 ^ L2.
D.-cl. Diksg. Leälar. ^ ^ ^ o' ^ ^ — 0 ? ^ ^ 2S ^ "» Jv r, . »— 5. 2 0 2^ 0 ^ — >7) ^ "»2 ^ -^7 2. 2, 2^ — ^ ^ ^ ^ 0 1^° --.6 ol ^ ö ' a " - D:ä.
Okligst. 7 ^ ?
L. O» * ^.7^ 00 ^ ^ L. " > vv " ... 2 co L v!i 0 I n «0 » 0 k, -- 6 l; ?
Dikräaler cliverte — — lo,ooo,o2>2 — — 5,000,000 15,000,000 — — 2,666,665 52 — 7'5;Z'Z55 l6 — 4,500,000 14,245,555 ,6 — 1,298,701 ,4 4 6,054,652 I 8 4,000,200 i5.8Z4'6Z2 1 8 1.265,855 : 1 ; 4,768,796 2? 5 5,502,002 IZ'4Z8,796 28 5 1.254.567 45 7 , 554.228 lo 10 z,000,000 15,054,228 30 10 1,204,819 i) Z ! 2.5:9,429 l? 7 2,5:0,000 12.679-429 -7 7 1,176,47: 28 - 2 1452.958 Z' 5 2,000,002 12.512,958 37 5 1.152,958 Z7 5 — ' E — - — — 2,020,000 ' 1.973.056 — — > 2,000,000 11,955,056 . 2,200,000 11,955,056 2,000,000 11,915,056 2,000,000 ii.793.056 1,522,000 11,773.056 1,0/0,000 11,733.056 522,000 11,675,056 uti Diket, utan at vi-isre gifva Danrzuer, Hiitver. tillkotter, Vik Kulet sk l8ol 6Vn.'ro - 6^///rr,r unriervigt en>vt /kt^ru-i/k/i-^'kt/rrr
Dito 4,925,555 Dikrrlaler 2,254,652 1802 vito —
Dito 1805 l):o 401,204 D:<l. ötvcrvigt emot k:v 1804 D:o 2585,772 D:o l);o 1805 O:o 5,520,591 0:o v:o 1806 v:o 8,007,062 D:o Dm 1807 Inga utelö^ankls Dikszalkls - 8scllLr, utan enäali 2 billioner i ObliZstio^sr ikrsn sr 18067 54r dunkla med en sadan tanka, det den skulle wilsta un, danvraga sig at oeltaga uti en grundläggning nl Rikets hjelp, ined Myntets stadgande ifrån et »vacklande til et recil mynt.
Uck samma allmänna nit til Landets räddning som uti huf.oud!aken al!,jd warit och dlifwer radande hoS Höalofli»' Riddirstaper ocd Zldeln, deltager jag äfiven nied (a »mcken warme som någon, ehuru uti sätter ar wnma ändamälet, med mindst känbara förlust, jag ödmukast beder ta öswerlemna mina tankar lii Höglostige Rlddrrffaoets ock Ade-ns hogtuplysta pröfning.
Uppå nadiast aitwen anmaning wid Riksmötets öpnande, har jag NI, »astar nnna tankar wid det af Hernima Utsk-net ost 'örelagda prichfis ofelbara nytta ock endaste >amt basta ukwag lil den allmänt kända »padang a!-j«lpande, hwarwid HoS mig först fötrkvm» mer, ar upl''a den »agan, hvilkendera är nyttigare fe- La -det <>c genom st ra upeffemgar, som nästan öfwer a »orniagan, niedelst, ar inom ig manader samla sa mn-^ec Sstfper om bthöfs, at pä e» gäng reslilerz R ksgaldg sedlarna? u der hwilken re»l>s»!iunL-kid, sa!i>k afwen lanae derefter, aila waror behålla sit nu» merai z wirde, uran at nedsätta det i bredd med myn, tets förbatllinq, ock hwilken npersnon jag sökeser blif, wa inom en korrt rid nalia sommar rFor.
Manns en korrt t>d harri!, icke skadar kapare, samc lemnar säljare emo-swarande obillig »v-»ce?
Den andra fragan angar en kestisanon under längre tidö utdrägt, som anses osäker genom twanne mynrs gångbarhet pä en gaa g, dä det sämre mynter sägs drnrva dec bättre ur rörelsen.
Wid sadan o^Lrarian fä likwäl alla waror tilrackelig tid, at
Uti naturlig ordning sälta sina wärdén jämnlikk myntets förbättring.
Om wi åge ökwerwigt uti RikrtS handel med Utlänningen, händer icke Lpecis myntets utwandring utan återkomst, ty dä betale wi wära utlandffa waror med vmvki vch fä uki Silfwer indraga öfiverssolltt ettele 54» ock fä wi Utrikes fordringar ströende emot ränta som ökar tvär n tionalwälmaga; men uri en ställning twärism, dä utwandrar ärligen Luscia mynter « den män mac rm^orr icke hinner ar nied waron af-lionisterss.
Detta Händer, bade wid cn hastig och cn luccssstvs ^saliisrion, der bada förrättas genom tilräckelig reel sonö, hwtlken lemnar säkerhet, at genast för rexreseniariva Sedeln, fä dest lp-ois wärde.
Alla kezlisglionsrs waraktighet härflyker sälkdes eitdast strän jämnrvlgt eller öfwer hglzncr uri umikcK handeln, da man icke har egna Sllfwcrgruswor lil fyllnad. 8«! ^nens säkerhet uti ke-ililatmnem» bestånd, under en god styrelse, flyter således ifrån samma källa, samt uck allmänna strändernas lämna gang; men som dock, genom fi ra mitzwäxiär eller krig, hwilka olycksa» kiga och förstorande Landeplägoc Gud nådeligen ifrän Fäderneolanket aswände, kunna oförutsett inträffande, giswa Riket den wadeligaste ställning, sedan alla rilgangar äro tömda; hwarföre jag stuieligen waqak ek kro» jestl: lil ke,Iisgri„li, sedan jag ödmjukast anfört mina Rell xi-,ner, rörande Högloflig» Hemliga Ulffokttt» ost förelagda Plan.
Första punkten syneS för wig öfwerga war förmåga, at uppå söreskrifna tid och satt tilffjuta 4^ million Riksdaler uti Silfwer utefwer hwad ökade arliga urskylder medtaga, dä desta 4^ millian lära wara calculerzäe at upragas ester af ali förmögenhet bade l löst och fast, samt af löner, dock de endast undantagn» sam icke äga öfwer so RikrdalerS wärde.
En sadan Bewillning riktigt utgänqen, skulle ju antingen lemna cn upiySning om hela Rikets förmögenhet kil endast 225 millioner Lspir»! - wärde, som bste en swag tafla för utlänningar at ffada, eller mäste samman af et sammanffoc», pa sadana grunder upragtr, lemna et wida öfwerflödigare Silfwer Lspirrl än de päi räknade 4r millrynsr Riksöaier; och hwarwid Fastig S4A httSägare blifwa nu som alltid, säkrast och lättast at kunna mod precision beskatta, äfwen witz en möielig brist uti kolti!» summans indriswande, hwaremoi 6-pi'Llistor sinna nog utwägar at dölja sina cspiisler, Utan at afgiften staduar pä dem; ehuru man mä »'tänka me. del deremot, sa pahirtas dock aldrig mer än förr någon ukwag at beskatta dem uti jämnlikhet med Jordägare, Den mycket Gäldstnldiqe äler, förpligkad at upgiiwa sin stat, efterhalles a t Lrecluorri, esebsrsr derföre sit lilständ, ly mennlstan läl icke allmänt förakt, men csäsrsr bonis »agra är derefter, genom en sadan sjelf äta» gen förlust, d'l han eljest med industris och lyckelig styrelse utom allmän kttndbarhct om sit tilstand, försigtigt kunnat afböja.
Desimom werkar hwarje Lapsia! mindsk. »ring en motsvarande ärlig förlust uri paräknad Lspiral. pfkonrst. 6526110020 inwecklaS äfwen uti prscsffsr med Os, lrirnrer, om icke de sednare maga sig godwilligt lang Ospirals-afdragct, eller ock forceras akcrbekalningen med sina stadeliga sölcher.
Denna supposition wäntar man dock sällan inträffa, msn da sadanc hander, blifwer dock den fattigaste alltid uti förlusten. Wid andra punkten, fa wäl Riksdaler Lourank» Sedlarna uti Kronans upbörd anwändas til af Utstylderna ester utsatt mindstadt warde; men man och MM emellan är fruktanswärdt at de sa mindre »värde än Riksgälds.