Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ben sr Zehruartt. 997 Men Utftottek frucktar dock icke utan anledning att Arrende Inropen uti en wist wigt af Hö, atr lösas efter Markegäng, skulle åstadkomma betänkligheter hos de fleste som wid en Auction kunna komma akt concurera och sämedelst hindra dem att sa noga och bestämt, som med pennjngc anbud, kunna med hwarannan tafla, H vad äter beträffar Borgens ställande för g:ne ars Arrende afgift, sä förmodar Stats-Utstattet, att den säkerhet, som ä Kronans sida härmed äsyftas, redan fullkomligen finnes förwarad uii de föreskrifter hwilka jemnlikt Kongl. Brcfwet den ?o Maji 1808 iagttagas wid Arrende Anbuds godkännande, enär »vederhäftig Borgen affordras tillträdande Arrendat torn shr fem ärs lid, Widkoinmande äter att Auctioner till Arendewilkors bestäinmande mätte hädanefter allenast anstölsas genom utrop pä ert enda ställe; sä har inom Illstortet olika meningar derom upstätt: ä ena sidan har man förmodat, art om Auctionen blot anställes ä Lands-Cancelliet i det Län, dex den sörauciivnerande Egendomen more belägen, skulle sämedelst, enär alla Speculamer funnos pä en gäng församlade, hwar och en af dem närmare »vara i ilifälle, för inbördes täflan, atl göra högsta anbudet dä wiflheken derom genast kunde inhenuas, uto»n det akt dä de fleste Speculanter torde infinna sig antingen af L nets Annewänare eller frän närmast angränsande Ocker mera beqvämlighet och säkerhet för dem särdeles af allmogen i fall Kongsgardarne styckades i flere delar, skulle upkomma; Och ä andra sidan ärer har betänklighet förekommit, att tillstyrka förändring uti nu 998
Dm 2r Zebruaru. gällande Auctioneringssätt. emedan Kongl. Maj:t och Kronan för alla sa Kongsgärdar som MilitiäBostallen, hwilka under de sednasie förflutne 10 ären efter denna methooe b!ifwit förauctioncrade, erhållit en efter Egendomens beskaffenhet tilt det högsta updrifwen afkastning, hwilken alwen torde härledr sig lill nägon del deraf, att dä Auction hällits pä en och samma dag bäde uti Kongl. Kammar-Collegio och Lands-Cancelliet i Orten, ingen egentelig sammansättning af Speculanterne till Auclions prisers fällande kunnat upgöras.
Sedan Stats-Utstoltet således wördsammeligen meddelat dest utlåtande i hwad som rörer ett närmare förklarande af Utskottets Betänkande, rörande i fraga marande Kongs och Kongs-L.rdnoärdar, derwid Ukstouet utestutit alt yttrande öfwer sädane i Respeciiwe Riks-Ständen .upkomne anmärkningar, hwilka angä de Kon sgärdar, som warit nnder Kongl. Mfftts Höga Företrädares Enffildra disposition, derom
Ut kotret fartadt ert serskildt Betänkande, som till Risens Högloft.
Ständer nu öfwerlemnas; Cä anser Urskotlek sitt öfriga äliggande blifwa, att meddela wördsamt swar i anseende till de uplysningar, hwilka dest Respeciiwe principaler serdeles inom det Hcderwarda Bonde-Ständek uti ätstiliige omständigheter, hwilka med Krouo-Godsen äga gemenskap, Skats-Ukskvrtet affordra!.
Aidderstapet och Adeln har Herr k^oräenkolps anmärkt, att Bergshamra under Ulrichsdahls Kongsgård stall för mer an ioc> är tillbaka wara för en ganska läg ärlig afgift lill ewärdeug ego bordllämnadt.
Den 2i Zebruaru» 59S
Om förhällandet härmed har ifrån Kongl. Kammar-Col!egium den uplyöning^ blifwil Mflottet meddelad: atc Bergshammar i Mantal Krono med dertill hörande Trädgärd och Torp i Solna Socken lyder under Ulucdahls Kongl. Lust-Slott, samt att detta Hemman, enligt Kongl.
Brefwer af den 1 October 1727 af Drottning blevviQ i Räder öswerlemnat ät Secreieraren G efwe Lamuel Lärck pä 12 ärs tid, räknadt ifrän Michaelii 1726 emor ett ärligt Arrende af zoo Dal.
Kopparmynt; sedermera har samma Arrende medelst Kongl. Brefwel den 8 September 1719 blistvit under perpetuel Besi'ttnings-rä:t i Näder förunnadt Grefliga Larkilka Familien hwarefter detsamma deri 13 Januarii 1783 är wordet ytterligare i Noder confirmeradt för Herr Skats-Secreteraren Grefwe Lärck och dest
Sou efter Son och Dotter ester Dotter samt Arrende afgiften till följe af Kongl.
Rescriptet den 29 April sistnämnde är förhöjd till zz R:d. 16 si.
Specie och sluteligen är äfwen stadfästelse hära munnen genom Kongl. Brefwet den ro Januarii 1797.
Och som Arrende afgiften ingär till vlrichsoahls Slokts-Casia och fäledes tillkommer Hennes Majit Enke-Drottningen, som innehafwer nämnde Slott och Kongsgärd säsom Enke.-Säte; sä sinner Slats-Utflottet nägot ferffildt Mrordnande om berta Hemman icke kunna under Hennes Majus Lifstid komma i fräga.
Uti det Hederwärda Bonde-Ständer har Riksdagsmannen VVeslmF frän Westmanland erindrar, att wid de af Stats-Utflottet till Johannisbergs Kongsgärd upgifne Lägenheter, saknades en wid namn Gränsta, Kongl.
Ivo» Den Ll Zebruarii.
Kammar-Collegium har derom wedett den uplysning, att Gränsta 2 mankal inbegripes under stelfwa Kongsgärden Johannisberg om 9 mankal.
Och kommer följaktligen med detta Hemman att förfaras pä lika satt, som Riksens Högloft.
Ständer vm Johannisbergs Kongsgård, hwar öfwer StatSUtstottet redan afgifwit utlåtande, kan förordna.
Riksdagsmannen ^sonss käL^snston frän CalmaLän anmärker att Paulströms Järn-Bruk med underliggande Hemman och Lägenheter icke af Stats-Ut> storlek blifwit omnämndt.
Paulströms
Bruk innebegripes uti Arrendet af Ädelfors Guld-grufwa; Och da Stats-Utstoltet i denna del till Riksens Högloft.
Stände» afgifwit serstildt
Utlärande har någon anledning ei förekommit att uti detta Betänkande något derom widröra.
Riksdagsmannen justera ^osclnmslon ifrän östergöthland yrkar äfwen närmare upplysning under hwad willkor Stegeborgs Kongsgärd i Östergöthland frängädt Kronan.
Kammar-Collegii aflemnade uppgift innehäller, att Stegeborg till föije af Ständers Beslut d. n Juuii 1734 blifwit till Skatte försäldr; Att Räntan sedermera moro urbytl till Frälse af framledne Kammarherren Grefwe Lckverm jemlikt KonglBrefwet d. n November 1788 och Bykks-Brefden 29 December samma är, Riksdagsmannen Lric Ölimsu frän Upland hild anmärkt,att wid Norra Stäket fordom warit en BätFärja - Den 2i Februari». rooi Färja af hwilken Kronan dä genom Arrende hade inkomst, men att, sedan nu mera en Bro derstädes blifwit anlagd, winsten af Bropenuingarne tillfölle ägaren af Stäkes Säteri, Förhällaydet härmed ar sädant att öfwerfarien pä sarja nu mera upphört, derigenom att agaren af Stäkes Säteri, Hans Excellence m. m.
Grefwe af OgZIas, anlagt en Bro med Wind. brygga för Fartyg, samt att Hans Exellence erhåller der afgift, som för öfwer- och genomfarten erlägges; Och som denna förändring tillkommit i laglig ordning, efter wevcrbörandes hörande, enligt Kongl. Brefwer d. 6 Aprill 1804; Sä lärer all anmärkning derom böra förfalla.
Riksdagsmannen Lebr Oxelberg ifrän Carlskoga har jemwäl erindrat, att enligt erhällen upgift ifrän Kongl. Kammar Collegio wore Krono-Domainer uptagne till ett antal af Z59; Men art Slats-Utflolter endast uti de meddelie Tabbellerne uptagit under Litt. A. - - - - - 45 5 och under Litt B. - - - - 152 ^ samt att således en bekydelig stillnad sig företer; hwarjemte Oxelberg upgifwer en del sädane Kronans saknade killhörigheter, och äskar, art sä wäl om dem, som de öfrige fä nödig uplysning.
Skats-Utstottek som i sarstildt Betänkande uptagit alla de Kongs- och Kongs-Ladugärdar, hwilka af den Kgl.
Familjen disponeras, eller warit under Konungens Höga Företrädares Egen förwalming, förmodar att en fädan fördelning gifwit anledning, att finna isor Den si Zebruarii' olikhet uti Kongl. Kammar-Collegii omnämnde upgift och de Tabeller öfwer Rikets Domainer, som detta Betänkande ätföljdt.
— I öfrigt har Stats.
Utskottet med anledning af Oxelberg derom gjorde begäran bordt meddela följande erhällne uplysningar: i:v Att Tynnelsö i Öfwer Selebo Socken af Södermanland blifwit genom Korml. Brefwet den 24 Nowember 1731 uplättt Herr Ofwersten VVoinsroilkzr till ewärdeligt Frälse, såsom betalnmg för hos Kronan agde underdåniga fordingar. 2:0 Att ärbyhus i Wendels Socken af Upland, som förut warit Kongsgård, genom byke med Fru eliriliiira Bjelke, blifwit Frälse Sätteri i hwiken egenskap detsamma nu ages af Herr Baron Lar!
Oe Leer. z:o Art Hacksta i Trögds Harad af Upland nu för tiden är Frälse Säteri Ladugärd, som framl.
Grefwe Babian VVreäe bekommit i wederiag, i följe af Kongl. Reductionö
Commisionens bref den 27 Mars 1708. 4:0 Att Kungs Norrby i Östergöthland, fäsom hörande lill Militiä Boställen, ibland de Kronans tillhörigheter, som detta Betänkande omfattat, icke kunnat komma i fräga.
Sw Att Stats-Utskottet, rörande.
Gräsö Kongsgård, som nu mera är Säterie, till Riksens Högl.
Ständer afgifwit dest yttrande som redan alla fyra Respecsive Riks-Ständen bifallit.
Men Den si Zebruarii. rooz Men hwad beträffar de öfrige af Riksdagsmannen Oxelkierg sökte uplysningar, r^-,nde Görgen Fonden i coermanland, Skotat rp i Östergöthland, och Söderqwarnen i Swedwi Socken af Wetkmanland med siere namngune Lagenheter, sä har för felande anwisning ä Hwad och Socken, någon uplysning ifrån Kongl.Kammar-Collegium härom icke kunnat meddelas; Dock som Stats-Utstoitek. inser nyttan och nödwangigheten för Ni sens Sränders framrida uplysning, att aga för hanlin fullständiga upgifrer om Naturen och egenskapen af ali Rikets Jord, har Srals-Utfkorret trott sig böra till Riksens Högloft.
Ständers godtfinnande wördsammeligen hemställa, om icke Kongs.
Kammar-Collegium kunde updragas, art, i likhet med dest är 1776 af Trycket utkomne Berättelse om Hushällningen i Riket, läka till nästa Lagtima Riksdag författa en omstandelig upgift, som innehölle alla Rikets Domainer, Hemman och Lägenheter af hwad beskaffenhet som halst, jemte Säterier , Fralse och Skatte Hemman tillika med alla till Militaire-, Eccleciastique» och Lands-Staterne ansiagne Boställs-Hemman lill namn och antal samt beloppet as grnndran.an efter den penninge uumerair, som i Jordboken uptages.
Sluteligen får Utskottet wördsammeligen harhos widfoga den tilläggning, som Andre Prowinee-Con, toiret af Kongl. Kammar-Collegium rörande KongsLadugärden Horn pä Oland meddelt, uti de om samma Kongs-Ladugärd förut afiemnade upgifter, jemte en därwid bi'agd afsirist af Kongl. Brefwet den >Z Oc.ober i8oZ.
Öfwer hwillen tilläggning såsom blott tjenande till en fullständigare uplrsning »m roo4 Den 2i Zebruari!. vm de Horns Kongsgård tillydande Lägenheter, Slals.UtMket icke funnit nägot utlåtande wara af nöden.
Stockholm den n Februarii igio.
Ridd. och Adelns Pä Högw. Preste-Ständ.
Ledamöters magnar Ledamöters wagne» Llaes kleming. I'!,. Weidman.
Ledamöters wägnar Ledamöters wägnar ^brskiam LnZel. ^ncker5 lellsson. 1^. kroclelius» Till Protokollet
Dä jag icke kan afwika ifrän min i Högloft.
Ulstouet tillförene och sedan i Praste-Sländet yttrade mening, alt alla Innehafware af Kongsgärds-Arrenden pä bestämd tid, böra njuta sina Comraclcr till godo; bör jag derjemte förklara, att detta yttrande icke lrikanner vepson, njuta förmånligare Arrenden, ifra» den serskildta afgift till Kronan, hwilken de, enligt Riksens Ständers Beflut, under sednaste ären derföre erlagt; kunnande, efter min tanka, denna afgift med den allmänna Bewillningen af behållen Egendom, äfwen sa liker förblandas som till Exempel procent - afgiften för undfängna Testamenten, etter andra Extraordinarie förmäner.
Hwarföre mig synes bäst wara, att alla Arrendatorer af KongSgärdar, som hittills denne afgift erlagt, böra höras, huru wida de densamma hädanefter wilja betala eller häldre någon annan ersättning derföre till Kro« Den 2i Februari!. rooz Kronan utgöra.
Lill de hittills gällande Författningar, hwarom förmales i 77 S- t Regen ngsFormen och efter hwilka ofwannamnde LronanS tillhörigheter nu innehafwaS eller nyttmS, höra ock, uran twifwel, sadane Förfairningar, som föreffrifwa särskilda afgifer för de förmänligare
Ar» renden deraf. I. A.. k?inc;lia6ius.
Tilläggning pä min upgifk rörande Arrenderade Kongs-Ladugärdar och Lägenheter.
Sedan Kongl. Majit medelst
Nådig resoluston den iZ Mars i?9Z lemnat 15 ars prolonga ion ä Arrendet pä Kongs-Ladugården Horn pä Oland och Calmars Län kill Capltainen dkoräonaäisr, och han derwid genom Nädigt Bref den 8 Ockober 1799 blifwit bibehållen och Cvntrack af den g
Mars 1802 rufärdats, har han transponerat Arrendet pä Lieutc» nant
I(s^, lvm dera den 20 Maj 1803 erhållit Kongs. Kammar-Collegii Conrract, samt Kongl. Maj:t den ly November I8o6 tilläkik I^oräsnaäler, kill dest Arrende-liven är 1814 tilländagär, innehafwa och nyttja nägra under denna Kongsgård lydande Torp och afskildt liggande Lägenheter, sä har Kongl Majit uti Nädigt Bref den 15 October 1808 förklarat, att som enligt den skedde undersökningen och wcderbörandeS intygande, denna Byggnad och odling som Capitainen d^oröenaäler företagit stg ä de af honom särskilt innehafwande agor under Horns Kongs-Ladugärd, redan blifwit sä längt fortsatte» att en Stånds» person dera ian beqwämligen bo och wara besuten, äfwen 5. te Band. s:dra Asd. 66» iov6
Den 21 Februari!. äswensom utredt blifwit, att
Kongsgärdens öfrige agor och tillhörigheten öro fullt tillräckelige för en särskild Arrendators bergning, och lemna alik det utrymme och tillfälle till odling och förbättring som han skäligen kan behöfwa, sä skulle desse ägor frän der är 1814 blifwande nya Arrende Contrack undantagas och blifwa en särskild Krono-Lägenhec och ordentligen refwas och stattläggas till ärlig ränta i persedlar att in naiura eller efter markegäng mgä, hwarjemte Kongl. Majtt pä fält bifogade Nädiga Bref innehåller, tillagt honom zo ärs besinning ä desse ägor emot rama lill midfastan 1844. ^oli.
Inellbeck,. 6uKnk etc. etc. etc.
Wär synnerliga Annest etc. elc. etc.
Hos oss har Capitaine» lorent? klorclensZIek i underdänighet anhällit att sedan Wi, under den 19 November 1806, i Nader tillätit sökanden, hwilken under Arrende-wilkor förut innehaft Kongs Ladugarden Horn pä E)land, men detta arrende uppg annor man öfwerlalit, att enligt den med nya Arrende-Jnnehafmaren träffade öfwcrenskomn.else fä, intill dess den redan stadgade Arrende-tiden med är 1814 tilländagär, innehafwa och nyttja nägra under denna Kongs-Ladugard lydande Torp och afsides liggande Lägenheter, Oss, i anseende till de af NoräenaZIer ä desse särskilte
Lägenheter nedlagdt kostnader uti byggnad och odling, för hwilka han under de ärerstäende fa Arrende-ären icke skulle kunna erhälla ersättning, i Näder täcktes, afwen med afseende ä den honom öfwergängne olyckliga eldswäda, hwarwid den Den 2i Zebruaru- 1027 ben af Sökanden Upsörde Ladugärds-byggnad afbrunnit, förunna honom Nådigt tillstä-ld, att efter oswannämnde
Arrende tido chrlopp ännu ytterligare uri Zo är fä b ifwa bibehållen ivid de särskilte Lagenheter af Horns Kongs-Ladugard, han nu innehafwer, emot förbindelse att ärligen utgöra de Onera och skyldigheten som densamma esler Skattläggnings grunder kunna äsatras.
Sedan I häröfwer den 10 fistl.
Augusti afgifwit Evert unverdäniga Utlåtande sä hasme Wi hwab anfört blifwit i Nådigt öfwerwägande tagit, och fom enligt ffedde undersökningar och wederbörandcs intygande!!, den Byggnad och Odling, som Capitaine» diloräermäler föreiagit sig ä de af honom nu särskildt innehafmande ägor under Horns KungS-Ladugärd, redan blifwit sä långt fortsatte att en Ståndsperson der kan bo och beqvämligen wara besuten, äfwensom utredr blifwit att KongSgärdens öfriga ägor och tillhörigheter aro fullt tillräckelige för en serstild Arrendators bergning, och lemna alc det inrymme och tillfälle till odling och förbättring, font han skäligen kan behöfwa; alisa och i anledning af hwad I äfwen i underdänighet tillstyrkt, hasme Wi i Näder godtfunnit sörordna, att de af dlorZenaäler nu innehafwande Lägenheter af Horns KongsLadugärd, lomma att undantagas fran d-et är 1814 blifwanve ny Arrende af samma Kongs-Ladugärd, till följe hwaraf deste upoblingar och ägor, hwilka hädanefter komma att utgöra en särskildt Kcono-Lagenher, skola ordenteligen reflvas, samt efter örtens mcthode staktläggas till ärlig ranta i persedlar, att in natura eller efter markegängspris urgä; Och hasme Wi med Nådigt ivo» Den 21 Zeöruaru. afseende pä den byggnads- och odlings-kostnad d^oräenaäler ä förberörde afstilde Lägenhet redan ned» lagc som de flere för honom förekommande bewekande omständigheter, i Nader weiat förunna honom, desi Hustru och Barn Nadigr tillständ, att ytterligare lili ga är, räknadt ifrän Midmstan 1814 till 1844, samt emot den ränia som framdeles kan blifwa faststäld fä beflrrja denna Lägenhet, som dä den afträdes bör till byggnad, odling och hach wara i fullt ständ, dera Wär Befallningshafwande stall hafwa inseende; äfwensom styldigheterne härutinnan böra wid en anställande Laga syn bestämmas; Hwilket
Mi Eder härmed till swar och efterrättelse samc wederbörandcs förständigande i Näder tillkännagi>'wa.
Wi befalle etc. etc. e'.. HSgqwarieret Lemlands Prestgård den iZ Ociober 1808.
Enligt Kongl. Majtts Eg't Höga Beslut.
Under Hans Kongl. Majsts Wär Allernadigste Konungs och Herres främvaro, desi tillförordnade Regering. 1'rolls VVaclitmeiliar. blLZlas.
Llrrensteim.
Lidat. ^äZerfiorn.
K- M. Bef. Gen.
Adj. ^olenblaZ.
Till Kammar - Collegium angående Capitaine ldlorcienLälers underd. ansökning akt ytterligare blifwa bibehållen wid besiktningen af någre under Horns Kongs-Ladugärd pä Oland lydande Lagenheter.
Herr Dcn 2i Zebruarii. roo9 Herr IKam, ker.
I detta Betänkande nämnes Regerings-Formen af är 1772 och Säkerhets Accen.
Det är härdk att någon jemuförelfe anstäites emellan dessa begge Grundlagar.
Det är för första gången efter revolutionen jag i nägon Act hört SäkerhelsActen nämnas.
1772 ärs Regerings-Form war af aila Standcrne enhällit an agen; Säkerhels-Acten war deremot af Ridderffapet och Adeln enhälligt afsiagen; emedlertid blef den en Lag, hwilken jag, och jag tror hwar Riksdagsman, ej uran en särdeles rörelse kan höra n.unnas.
Jag anhaller derföre att en gäng för alla mätte blifwa faststält, att denna
Act aldrig här mätte kunna nämnas eiler äberopas - Uplästes Listan öfwer det sörliden gärdag förrättade wal af Ledamöter till ett amal af go personer, hwilka komma att förstärka Stats-Utffottek till utgörande af en Nämnd.
Utdrag af Protokollet, hallit i Höglofl.
Ridderstapets och Adelns Plenum den 20 Februarii i8l". S. D. Beslöt Höglofl.
Ridderffapet och Adeln för sin del, att till förekommande af den tillfällighet, att den Nämnd, hwilken af Stats-Urffoktet jemte särskilt walde Ledamöter stulle formeras, kunde wid sam - rois Den 2, Zebruarir. sammanträdet lill omröstning finna sig i saknad af någon Ledamot, utse, wid sitt i dag till anställande wal af 12 Ordinarie Ledamöter, äfwen 6 som för Suppleanter skulle-anses, och hwilka ägde aic i händelse nägra Ordinarie Ledamöter sitt rum sig afsade, eller af sjukdom wero hindrade att i sammanträdet deltaga, i sädane Ledamöters ställe sjelsskrifne inträda; Hwilket beslut skulle de Respcct.ive Med-Standen genom Utdrag af Prolocollec manligen meddelaga. vt Luxra.
Uplastes till justering Protocolls-Utdraget rörande Ridderffapers och Adelns förledne gärdag fattade besiut, angående Pensions- och Benädnings-Staten.
Grefwe Os la. 6ar6is, ^acod- I detca Protocolls-Utdrag saknar jag en sak.
Jag kan ej påminna mig huruwida genom proposition i gar särskilt blef besiuiat, att hwad nu rörande pensioner blifwit fastställ med början af detta är skulle begynnas.
Det föreföll Åtminstone under discurserne och bewisades wara meningen af hwad Stats-Utskottet föreslagit. Zerr Grefwen och Landtmarffalken förklarade all deröswer ingen proposition blifwit gjord.
Friherre vjsrta, ^xsl, wille wal ej bestrida att det icke genom formlig proposition blifwit afgjordt, men det hade dock warit allas mening.
Ltael von valstein.
Lorfits UustviA, anmärkte art om ej desse föreskrifter nu genast skulle ta» D<m 2i Zebruarik. ion taga sin början, kunde de ej förtjena namn af hwad de werkeligen kallades, Indragningar.
Friherre stistclerstolxo, Larl, trodde alt ett sädant stadgande more emot all princip för en god Lagstiftning, nemligen att någon Lag ej bör kunna werka retroackivl.
Herr klingsporr, 6srZt, erindrade att Herr kastlinan i gär hade uplysi, alt meningen wore det deste indragningar genast skulle begynnas.
Herr Grefrven och Landtmarstalken- Högloft.
Rtvderskapet och Adeln lärer minnas att i gär fräga upstod pä hwad salt Fru Grefwinnan Lilienstjerna »f Ridderskapet och Adeln skulle hedras till erkänsla för den ädelmodiga upoffring bemälte Grefwinna gjort af den pension hon af Staken åtnjutit.
Tiden tillät ej i gär att deröfwer gjöra proposition, hwarföre jag nu till Högloft.
Ridderskapet och Adeln får hemställa, antingen Ridderskapet Adeln behagar att läka tillställa Fru Grefwinnan ett ProtocollsUtdrag deröfwer, eller genom ett bref undemcknadt af mig betyga henne fin aktning.
Ätskillige hördes yttra, alt brefwet borde undertecknas af alla Ständens Taleman, hwarefter uppå derom gjord proposition, bestöts, att de öfrige Ständen skulle underrättas sä wäl om den upoffring Fru Grefwinnan L^IIonstjerna gjort, som om Ridderskapets och Adelns i afseende dera farrade beslut same inbjudas att deruti deltaga.
Gref - IVIS Den -i Zebruarii.
Grefwe Lronsteöt, Kils. Pa den no§ förut weck e si äga har Rioderikapet och Adeln ej erhällir någon proposition, sä att mi ej annu weka hurudan! bestuk deröfwer blifwik fatkadt.
Jag anhaller derföre om en sadan pro-o>ition pä
Let alt frägan bestämt matte blifma afgjord.
Herr KorZenliolpe, pustors.
Jag hade trott att med föchäilander rörande denna fraga sä mycket mindre twekan kunde upstä, som när Ridderskapet och Aveln beslöt rörande Finska ArtillerieRegementels öswerflvlrande pä Swensk Stat nämndes, an lillgängarne för detta Regementes underhal! skulle tagas af möjliga indragningar pä Pensions- och Benädnings-Statyn.
Meningen kunde bä icke wara akt derra Regemente skulle wara i saknad af nödiga tillgångar lill dest de som nu ä njuta öswerflödige pensioner hinna att dö undan.
Grefwe o, nsteclt, Kils, begarte att StatsUtskottets Betänkande rörande denna fräga, matte blifwa upläst.
Friherre Iverta, ^xel.
Det förbehåll den warde Ledamoten fynes asyfra, skulle wäcka ändring och nprifwande af en i gär tagit beslut, hwaremot jag pä sadan grund högtidligen protesterar.
Grefwe Lronstcölt, Kils, trodde att Ridderskap pet och Adeln i gar allenast hade faststält de grunder hwarefter pensioner böra utdelas, men icke yttrat sig om ttdcn när indragningarr.e skulle taga sin början.
Den 2i Zebruarii. roiz Herr krint^tckölä, kaul.
Dä Hans Excellence Herr Grefie Uuutk nästlidne dag behagade lemna den uplysning, att, uri Niks-Staten, warit anftagne: en wiff Summa lil! pensioner för afskedstagande Civile Embetsman, samt en särstild
Summa till pennoner ener nädegäfwor för deffe Embecsmans Enkor och Barn. trodde jag, och förmodeligen flere med mig, att, utaf sistnämnde anslag, den såkallade Benesicii- och Benädnings - Staten skulle bestridas, sam^ kunde, wid sadanr förhastande, icke hafwa att påminna derwid, det mätte, uppä Konungens Nådiga pröfning och godtfinnande, warda öfwerlemnadt, att, efter de sökandes till befinnande behof och omstan, digberer, i Näder stadga och förordna, om besagde Anftags-Summas anwandande.
Men jag har nu sedermera icke allenast, utaf Högloft.
StatsContoireks tryckta Förflag, öfwer Stats-Werkeks inkomster och utgifter för ar ,809, funnit: akt deruti under rubrique af Pcnsions-Slaren, bllfwit uptagnei:o 10,000 R:d. för Embetsmans pensioner: 2:0 15.000 R:d. för Enkor och Barns dito; samt deruröfwer z:o En Beneficii- och Benädnings-Stat af nägo' öfwer 55,000 R:d., alt Banco: utan ock af den, ifrån Högloft.
Stars - Utskottet, list Riksens Högloft.
Ständer aflemnade personelle upgiften pä fistnamnde Siat för Lnnewarande är 1810, inhämtar, att den samma upgär kill någor mer än 55,000 R:d.
Wid betraktelsen af den myckenhet behöfvande, som nödgas anropa Konungens Nädebewisningar, inser jag lätteligen att ofwannämnde Summa 15,000 R:d. icke ar deremot swarande:
För min del finner jag jämwäl således bade billigt och nödwänvigt att under rubricjue af Beneficii- och Benädnings-Stat, 1214 Den 2l Zebruarii. något särskilt anstag göres; Men jag häller ock der» emot ä den andra sidan före, att, för detta behof, en wist Summa, som icke nägot ar fär öfwerstridas, bör stadgas:
Och om jag icke misitagit mig pä Herr Grefwe törners i gär gjorde yttrande, sä war jemwäl Herr Grefwen af den lankan: att Beneficii- och Benädnings-Staten bör inskränkas till ett witzt belopp för äret.
Genom en sadan gräns kan Slals-Werkeks Ukgist, pä denna räkningen, säkrast till en wist Summa bestämmas: