Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Under-Befälet likaså; Ofsiccrarnc tilldelas wista man a ders seinestre, aldeles ssm wid de wärswade Neg-meitkerne.
Regements» Mötena böra brbehallas åtminstone hwark annat ar.
Nytta» af denna organisation as kanske hela Indelta Co.valleriet lärer inacn bestridaprojeetek torde faledeS ej wara aldeles att förkasta, borde kanske öfwerwägas, Ut-rbekas, samt hvS Kongl.
Maj c förestås, dä Rust» hällarne kunde genom wcderbörande LandS?)ösdingar höras, och veste sednare i underdamgh-ct till Kongl.
Maj-c inraporrera förloppet.
Jag tror att med bibe» hällande as AugniES » hem il-an da Nusihällarne blilwa friragne lran att rerrutera, reinvinera, under, halla sadel- och Karlrmunderingar, med ett ord alla tili Rustljensten hörande onera, undantagande möteS, foder samt Boställena för nu warande gifte karlar, köra de öfwerhufwud betala ivo N:d, som utgör för roos nummer cn ärlig sunulm af ivO.O^o R:d, för hwilken summa Kronan kan underhålla 6ov W ftgökha'Dragoner.
Zsr detta projccl ej antagligt, sä tnser jag ei möjcligheten aic med fördel för Kro» nan i mjlitairiskt afseende kunna indraga eller reduee» ra dptta Cäv llcrie, lwilket ligger i en Provins, som med lätthet kan underhålla det.
Wästgötha
Dragoner äro för öfrigt att betrakta som ett Granse-Rcgemente och ingen lärer neka, akt ju en gräns har behof as Cavallen, (mer eller mindre) lvcalcn mä wara hurudan fom hälst.
Dcn finrika idee att Cavallen ej med nä» gon söcdek kan brukas wid Norrska gränsen förfaller af sig sjelf, da en Militair dömmer i denna sak; (jag menar ej med Militair den som endast bär eller burit eu uniform, man all äga de kunffaper som borde förena - 7ZY
Den t2 December. nas med rättigheten att bära den.) hwar och en som känner Bohusländffa localen, ka» lika litet nicka att Cavalleri der kan brukas, som han kan neka akt det ber förr brukatS.
Betraktande delta Cavalleri säsom Gränse Regemente inser jag icke rtniligheken, att med fördel för Staken, indraga eiler reducera det, hwarken helt och hällit eller kill någon del, sa framt det i och med detsamma erhåller den häri förestagne organisation, i widrigt fall torde Kongl. Äiaj:t af Gunst och Näde tilldela delta Regemente Exercitie Esquadro» ners inrättande.
Utom alla andra följder af reduction till en dcl »f wart Jndeldta Cavalleri, blir äfwen den, (som kan» ske hittills är obemärkt) att Officers Corpsen wid den , till Jnfanterie reducerade delen säkerligen, om Wär Harre förunnar den liswet, kommer att upna en fruk, tanswärd älder.
Det beror af hwar och ens omdöme att stuta till, huruwida detta kan blifwa fördelaktigt eller ej.
Jag tycker mig redan se §o a 6o ärs gam, la Fendrikar, Löjtnanter och Kapitener, alla säsom redu» cerade Cavallerister bibehällnc wid deras goda Hast» Hemmans räntor, wid ett infallande krig suckande lämna hustrur och barn för akt draga i härnad mot Fosterlandets fiender, för hwars skott de kanske inom första mänaden stupa, med den grymma betraktelsen att hemmawarande Hustrur och Barn smälta ihjäl.
— Detta blir i min tanka en ofelbar följd af reduction; Hwar och en känner att Cavalleri-accorderne äro stora; Alla fattige Qfticerare, hwars antal ej är obetydeligt, som kanske äro skyldige hela eller någon del af accord, summan, och nu blifwa innebegripne i reduction, nödgas tjena guar som iafanrerister, om de än dertill, i anseende till deras älder känna sig aldrjg sä odugeliga Den 12 December 7Zl äs srugtan att i widrigt fall antingen smälta eller tigga; ty ingen Successor lärer inga uti alt betala för den da blifne Infanteri Wensten lika accord, som för den förut warandx Cavalleri.lj.risten, och Kronans frikostig, het sträcker sig ej längre än lill AccordsiReglementet som är frän är förminskas; således tror jag all p!u, raliteten as detze gamle hedcrsmän, esker naturensla« gar e> tili ett krig blifwa synnerligen rörlige och med bästa wilja i anseende till deras alder föga Ulhälliga och anwändbare Jnfankerister i en Campagne.
Detta sednare är wäl ej sä directe nägok stäk, som borde mot, wärka reduclion af Cavallerjet, om den annars är gagnelig; men som Kronans tjenst, i den Militaira wägen genom misibruk är gjord till en händelswara och sämedelst pä wist sätt är att anse som enskild egcndom, sä torde det wara stridande mot mensklighetens lagar, om den som upoffrat sin lefnad ät militaira yrken genom reduclion af wapnet, sjelf blir reducerad till tiggarstafwen.
Grefwe a milton, Hxel, instämde med Friherre
Duben jämte den tilläggning, att vacancen «f en sadan nummer wäl wore wärd r4 tunnor säd.
Herr OocIr,Cor6trI^uävjK, yttrade sig gtk sädant wore mycket för mycket.
Herr von Lcbst s ät, Llias, upläsie följande:
Stats Utskottet har wid bestämmandet gf ärliga Staten för wärfwade Armeen, säkerligen följt de frän wederbörande Werk infordrade uplysningar hwilka grunda sig pä de paftvolance-contracter, som frän äldre tider till krigets början warit gällande, 7ZL Dm 12 December. och dä schällander onekligen blifwer olika för nästa är, i afseende till de nya Pastevolance- contrattcrna, som nu skola uprättas, hwilka i anseende rill närwa» rande kiders stegrade priftr pä alia waror, och brist pä rccrurcr nöbwändigt komma aik öka Starms ärliga urgiiicr, sä rordc sadan! böra iakttagas wid Rikö»Sta-' tens bestämmande.
Maju har under den zr sistl.
Ockober sä wäl i Nädcr befäl!
Dest KrigS-Föcwalkning att infordra Conipagnie-Chefs wid warswade Armsen uklatande, med hwad wilkor de nu wilja ataqa sig Paste» volanccn, som ock under, den 14'de i förleden niänad i Nador bofall!, att den nya Pastcvolancen ffall ta» ga sin början den r nästkommande Januari!, med Nådig försäkran till Compagnie»Chess akt de sedermera skola undfå den blifvande differencen, i liguid Upgjord, sedan de nya Pastevolance-conlrackerne, hunnit uprätlas.
Härom hafwa samrelige Chefer för wärfwade Armeen erhållit Kongl. Krigs-FörwalmingenS skrifrvelfer.
Detta förhållande har jag ansett mig köra för Högloff.
Riddcrffapet och Adeln hafwa äran uplyS»nngswis nanina, såsom en anmärkning wid Stats.
NlffottctZ förcwarande Betänkande, pä det OrdinarieStaten för nästa är och till nästa Riksdag ej mätte upföras, emot det blifwande wcrkrliga sörhällal,det.
Skulle Riksén § Högloft.
Ständer , i enlighet med hwad cn wärd Ledamot Herr Generalen Grefwe Meste pä wälgrundade ska! föreslagit, endast bestämma wista hufwudiummor för Arn,sen och FörfwarsWerke:, man akt särMdt ansia wistr för hwarje Corps eller - Den 12 December. ler Wapen, sä blifwer denna anmärkning rmndre ' nödig.
Herr lXsauclrbokf, venris ^okan, an^ förde:
Anförande lii!
Nidderslssapct och A« dclns Prorocoll den 12 December, rörande Högloflig?
Skars Ulstomtö Betänkande om indragningar »vid serffildke Werk och Stater.
Oliver detta UiMtS Betänkande har blifwil sä mycket discutcradt och förnämligast galt derpå ut, att nästan inga indragningar böra ffe; Jag sär likmäl uplyoningSwiö nämna, att dä f. d. Konungen tillträdde Regeringen, förordnadcS en Siats-Beredning hwaraf jag äswen tvär ledatvok, denna Beredning hade tili föremål, arr för SiatS-WerkctS utblottade tilisiänd projretera indragningar uti alla Stater och Corpser till uphjclpande as Stats - WerketS swaza ställning.
Flere indragningar pä Stats - Beredningens hemställan biföllvS äswen af Konungen, hwaribland jag påminner mig att 12 hästar af hwarje Esgua-ron as Lif-Gardet till Häst, 20 Manas hwarjeCompagnie i Gardes Regementerne och »vihk antal nummer uti Indelke Regemenrerne samt BälLmanshället skulle stä vacante »n. in. hwilket alr hade den goda påföljd, att Konungen wid i Zvo ars Riksdag i Norrkg ving kunde för Riksens Ständer ådagalägga Stars-Werkets förbättrade lillständ.
Konungen sorrsor äswen sedermera air noggrann! hushälla med StakS-medlen och inga utbetalningar stkedde till Extraordinaira behof, utan att Konungen? förut inhämtade Slars-Bcrednin'- gene mlälande ända till är 18O.Z dä Konungen fattade det 7Z4 Den 12 December. sörRiketsä olyckliga krigsffysteme; dä ffnllc Regementcr i Finland ökas, cn Fälrmäcnings-Lorps inrättas mcd rnc--:, projecterne kill Stat rörande denna sednare Ccrp vfwsrdrifna och stora förmäner remitterades till SearsBeredningens mkätandc, hrrilken i underdånighet tillstyrkte akt denna nya Corps fick att,öjas med lika lotter som dest wederlikar Fortifikations Staten , m d hwilken den närmast kunde jämföras.
Hwav Sjömärs NingS-Corpsen ätcrigen angar, sa är den änntt af mindre nödwändighet, ty i förledne ars Campagne Hafwa M, de OriogS- och Armöens Flottor besökt bäde Folsta! och Swensta Skärgardarne, samt tagit goda posnic-ner
Utan akt hafwa »agon Sjömälningö
Officer med sig, och dä jag i förledne ar hade den äran att föra Befälet öfwer Rikets Orlogs-Flotta och ingen hamn w r att finna för Flottan alt intaga wällén, umäckkeo likwäl af Flottans Officerare hamnen wid Oro, soM förut aldrig warit känd.
Sjömätningar kttnna ntt som förr göras af Flottornas Officerare och CharteWerket hällas i den ordning som förut, sa akt matt derföre intet behöfwer en särstild Corps- Dä nu ingen olycka träffat Flottans fartyg i förledit ärS
Er^ pedition fast ingen Sjömätnings - Corps dä w,r pä-< tänkt, men »tvärtom under detta ars Sjö-Campagne wi förlorat en Fregatt enär de förnämsta Officerare af^ SjömätningS-Corpscn wörö med Expeditionen följ kH« ge, sä kan jag ej annat än instämma med StatS»Utk stöttet, att den samma bör indragas.
Da f. d Konungen soM ostvan är nämndt pä Stair-Beredningcns hemställan gjorde "indrägt,inga? pä en tid dä Rikets Finance ställning pä längk när intet war i sä bedröfligt tillstånd som nu, hälle» jag förs Dcir !2 December.
7Z5 före -ikl St.ifg.-Utffottet pä ganffa goda ffäl projecterar indragningar, och utom det kunna aldrig StatSWerketö brister hjelpaS, emedan Rikets undersåtare omöjeligerr lära kunna Utgöra en högre Bcwillning.
Om nädrvändigheten af alt Flottornas Under, Officerare och gemenskap böra fä lika underhäll med Attillerje.Regcmentcrne, har Herr Effwersten 8cbut?.ercrgrnL sä grundeligen anfört, att jag ej behöfwer säga mera dcrom, utan consormerar mig i alr hwad han derutinnan anfört.
Herr von Lcliantr, lkvsr sireäris Osbricl, upläste ctk dictamen sa lydande:
För akt med fullständighet gransk^ Betänkandet angäcnde Stars Merkel med hwad dertill hörer, fordras en närmare kännedom af alla de Författningar angäende detta Werk, som tillförne finnas gifne eller ock tillgäng till dc uplysningar Stats Utskottet under
Desi handläggning erhållit.
Man kan således wid saknad as sädane hjelpredor ej, komma till nägon full» komlig wjfihet i afseende pä de betänkligheter som upsla, och granskningen blir wjd slikt förewetande superficiel.
Dek torde dock tillhöra hwar och en rättskaffens
Riksdagsman att framställa sina tankar och anmärkningar» detta ämne.
Om jag wid upfyllandet af denna min skyldighet skulle i ett eller annat sall mifitaga mig, torde dock et sadanr förseende, wid betraktandet af mine afsigters renhet, finnas ursägtligt.
Hwad som först fästat min upmärksamhet är det, att wid uprepandet af Statens inkomster och ut zisler, Spannemälen bliswit upförd till olika priser fä att en bunna spannemäl uptages pä ett ställe till 3§ g6 st. vä ett annu till l R:S 16 H. och pä det kr^ kje lii! fyra R d. — Ganska wäl har ja q fattat ark Staren hwar.ken wi>nier cllw förlorar genoni donna o> lika beräkning, men jag tror det wara worå öfwerenör stämmaadc med en rigtig beräkning och mera uply» sande, onr hwar och en astömngs rätta belopp samt Skakens warkcliga förhållande, om bade i Debot och Crcdtt Spamiemalen upsördes riU M-rkcgangs pris.
Sedermera bar jag smink att ej alla Stateninkomster och Utgifter uti Staren bljswir upsörde, urån att först afdrag i wista sall äger rum innan, summan Stals>Werkct govkgöres.
Sä har t. ex.
Licent och Spira Licent afdragits Tull inkomsterne, innan a« kerstsden först Stats Catzan ti!! godo, samt af Lotterimedlen 20,000 R.d asdragitS till Ccheri,-b>'ggnadcr.
Detta kunde wid ett haffjgr' betraktandes ansts lika myr» ket, men dä med ett rigtigt och ordrntcligt räkenskaps Werk, öswcrensstämmer att ingen post i Debet afföreS, som bör stä i Credit, samt enligt Regeringsformen alt hwad som utgifweS skall granskas, men sadan granskning cj äger rum, der medlen icke komma medelbarligen eller omedelbarligen ifrån Slars Wcrkct, an» ser jag förändring i dcsta omständigheter wara högst nödwändig. Wid bestämmandet af Statens utgifter, läe man förmodeljgen böra sölja samma grunder som i en förståndig
M ms enskildt» hushållning, nemligen, att ej till beqwämlighet, nöje och öfwerflöd, ansta mera än som äterstär, sedan alt dtt nödwändiga blifwit anIkaffadt. - - - z Den re December. 7Z7
De angelägna och oinngängeliga utgifterna för Skåken kära wara Hof-hällnmgarne, Flottorne och Förswars »Werkcts underhäll, aflöningar kill Muitaircr, Domare och andra Etnb.tsmän, hwilkae göromål sträcka sig lill deltagande i Niköärcndernas fönvaltning eller den inre hnohällniiigcn, upbörden af Kronans medel samt redowienlagcn, derföre, C'ereciek, Kyrkor, Hospitaler, Aeademier, Gymnaster och Skolor, underhällek af nödige pnblike hus, Pensioner för afskedade viklösc Embetvmäu, samt aflidne EmbckSmänS fattiga Enkor och Barn, och flukcligen sädane allmänna eptra-utgifter, hwilka enligt deras natur böra af all* männa medel bestridas.
Alla andra utgifter till Mindre uödwandige inrätkningar — till underhållande af publike nöjen —- kill upmuntring för konster, flöjder och handtcringak, alik tilikommit af ett förhastadt begär att täfla med rikare megter Utan a!t granda Statens förmåga, kanske ock berett as egcnnykkan, böra komma i sista rum» met bland Starens utgifter, eller ock derifrån aldeles Ulga, derest
Statens tillgångar ej medgifwa deras bibehållande annorlunda, än pä de nödwänt-iga utgifternas bekostnad.
Bland andre Skaten graverande omkostnader, as denna beskaffenhet, hwilka ffuile kunna upräknaS, mä nämnas Hamn, och Bro-byggnader, hwilka hufwudsakligast komma enskilde kill nytta — uppmuntringar till cnffiftens befrämjande i Skäne och Ska, raborgs Län, hwilka, sä wida de medföra »verkelig nytta, troligen utan särffild upmumran winna framgäng — medel till Manusacturerne supwumran sy, nes wara af samma beskaffenhet.
— Dramatiska Fjerde Bandet k^o 48.
Spe, 7ZS Den l2 December.
Spectaclct bör wäl ej belasta StatS-Werkct, helst om denna inrättning ej kan uppehällas genom enttö.-aft gifterne, hela inrättningen såsom blott lii! nöjenas lif» wandö tjenlig, mä i en sältig Stak gerna sörswimia — Casterne- och Stall-byggnaden har wäl ej blifwit upsörd till särskild Stat, men genom en rabatt af 22.222 R:d ärligen a Lokterie,medlen graveras ända Staten ärligen med denna utgift pä obestämd tid.
Om detza Byggnader äro oumgängeligen nödige wet jag ej med säkerhet; dock förefaller det mig som kunde de umbäras, enär Stockholm» Stad skall bestå inquartering äc Garnisonen.
I alla sall borde wäl pä detza Byggnaders fullbordan wara uprältadt ordenteligt för* stag, sa all Summan knnde precist bliswa bestämd, och ej en owitz Utgift fall det Allmänna till last.
Lik» wäl bör oumgängelighclen med skälen dcrcill förut wara upgifwen och om Byggnaderna kunna undwaras all widare kostnad dera inställas, samt det redan förfärdigade säsom möjeligen till andra inrättningar onwändbart försäljas.
Huruwida g den sä kallade Indragnings» Staten stnnas upförde sädane utgifter, hwilka i öfwerensstäm» melse med rältwisa genast kunde indragas och förswin» na, stär ej akt bedömma utan tillgäng till en dekaillerad upgift as denna Stat.s— Dock förefaller troligt att en del af det, som tillförne^warir upsörd» pä Benestcje» och Venädnings,Staten, samt äfwen utgifter un^
Ler antra titlar kunde wara af sädan beskaffenhet.
Om alla möjeljga indragningar af sädane för Slaten mindre gagnelig- utgifter werkstäldcs, wo» re kan hända möjcligt för te penninge-löntagande af Eivil-Stattrne, an snart fä realiserad! det hopp om för» Den 12 December.
7ZS förbättrade löner som Stats-Utskottet bcnägit projecterak
Ständerne böra dem lämna, och som förmodcligeu, om ej Ständers tvälwilja och behjertande mellankom» nicr, för ewighet bliswer ett fruktlöst Hopp.
Det är ej att förmoda det Rikets församlade Ständer skola lämna Utan afseende penninge-löntagak» nes synbara lidande, atk detaillera deras inkomsters förhållande till deras oumgängeligaste behof och omö» heligheten för dem att kunna deraf leswa behöfs icke, dä
Veu ringaste eftertanka utwecklar sadank.
Ntk otillräekelig lön ofelbart ger hoglöshct, osta alstrar egen» nytta och wald, äro kan hända lika obehagelige sanningar och — jag wägar fräga, huru will man ivän» ta drift, —- nit, — owäld, — oegennytta?
med ett ord — huru will man i allmänhet wänta någor godt af en illa lönt Embetsman? — eller huru will man wänta dugelige Embctsmän dä Staten består löner, som icke äro swarande efter liderne? och likwist beror Statens wäl sä mycket pä Embctsmäns skicklighet och redlighet.
FörgäfweS skall man ropa mot EmbetSwanna wäld — egennytta och orättwisa, sa lä»ge Staten ej försätter EmbetSmännen i tillstånd att lss» wa af lönen eller oberoende af de oumgängeligaste behöfwen till lifs uppehälle.
Wid öfwerwägande häraf torde pennings-löntagarns sa länge detta Riksmöte ie« ke är flmadt, kunna sörwänta snar förbättring och ej lämnas ät ett framtida owiht hopp. — — Utaf 25,202 Tunnor Spannemäl, som, derest jag ej mitzra» ger mig, ännu as Kronans Spannemäls inkomster ä» ro odisponerade, kunde troligen en del bliswa aflönle, oäz derigenom erhålla en mera säker inkomst, än af den wanfkeliga penningen.
Mi 74S
Den r2 December.
Uti ett Memoria? som jeg förleden Sommar, tog wig friheten atk för Höglefl.
Ridverffaptt och A« teln uoläm, och hwilket blef remineritt lill Hoglofl.
Et ne Url?okttt, hwars af e ndc dek dock ej warit lyckligt winna, andreg j,g lärlkilvt Hos Rätternas kivande.
Jag uvrepade tcr hwi ka inkomsicr HosRäklirne lil! deras aflöning fordom awjuiik — i hwad förhållande deras fö-sta löner stod» emot Indelnings.chafwarins och ewvl nnwarande tids priser.
Jag förcflog ock medel till löner, as förbättring.
— N» ater anser j g tyiq blott böra vakalla RlksenS Skänders rälkwisa — H Förmäns, Kamlaters, egne och underhafwandes wäqnar äterbegär jag af Riksens Ständer de til! Hf Rätternas aflöning frän uråldrige liver as S^än» der och Konungar anflaana wedel, hwilka twärt enior fordna Konungars och Ständers, all isron Hof Rätternas stiftelse, aifne försäkringar, bljfwik ar 1776 Hof-Rälterne ftäniagne och onwände tell andra — mä handa mindre »ytlige ändamål.
Utaf S:a«s Forflaget finnas de af alder HofRätterne tillhörige wedel wara Lagmans och HäradShöfdinge räntan - « - . - - N:r 47 sov Sakörm och cn^s' öttr « , Ovs wmt Fond tili Hok Rätternas aflöning - - » , 4220 Tibs Mwai-L R^o 64522 När häris an a'gar Lagmans och HäraLehcfou.gmv loner - , 8 ir8
Sä återstå Rtt 50,512 eller ^ i Den 12 Dec'»riber.
74» eller dubbelt mcr än hwcd till Swea och Göt» Ha Hos-Rätters aflöning i Star nu är u^föcdr.
Stats Utskottet went omtänkt ätt återföra fonder och medel till de inrättningar och ä«» damäl, hwartill de blilwik i fln början anflagne, men sedermera för andra behof anwandrs, har jag ej kunnat återhålla min förundran deröfwcr att Lagens slipare ej blifwit hugnade med samma rällwisa.
Exempel werka ofta mera än Lar — förbättra ofta wera än str.ff — Mätte derföre Riksens Högloft.
Ständer genom uköswande af den ränwisa jag begärt gljwa Rikets Domars ett wärvigk efterdöme.
Herr Xsorgtk, Oski ^xel.
Utan att pä liägot sätt inqä i bewi-ning as wösightten att Gr'wa» xa wärk älffade Fädernesland med den A n ö wi nu äga, får jag ödmjuk-! gen hemställa, om ber kan komma under namn af rättwija au i d.nsamma aöra sä» dane indraaningar som Sm-S-U; stortet föreflagit.
Det Högwördiga Presie»St-'ndek har, klokt nog wägrat att meddela någor af Bistops lönerne: sädent hade likwäl utgjort en flor bttp-ruig för Sttten att påräkna.
Miluairen är pä läiigr när icke sä lönt; en gansta stor del ak densamma tienar mest parhonncur: om fienden framdeles pa ett mägrigt fält stulle anfalla otz sä behöfweö utan tmstmel al! mac Militair.
Mät» te jag förr bcgrajwas under ruinerue as milt Fäderneslands arus, än lcfwa den dag tä det ej skulle kunna uprättbälla fin sjelfständighet och sin ära.
I anledning häraf får jag ödmjukeligen yrka att icke näe gon indragning af Militairen make äga runi.
Herr 742 Den 12 December.
Uo tillie b anförde skciftcligen till Prv, rocollet; Som en wärd Ledamot tinder förmiddags Plenum, med hen honom allena tillhörande snillrikhet och skarpsinnighet, behagat tillkännagifwa sikt missnöje öfwer der sätt, hwarmed den först talande Ledamoten yttrade sig rörande Stats.
Utskottets först.g att indraga Fältmäkiimgs och Sjömälniogö - Corpsecne, sär jag f^sym den der först talade i detta ämne, härmed hög. tidliqen förklara, att om jag af ifwer för den sak jag förswarade, pä missa ställen med öswertrift yttrade mig, skedde sädaitt, icke för alt sära, icke för akt kasta skugga pä någon enda Ledamot af Sears Utskottet Twär'am jag anser mig ech hwarje medlem af Rik, sens Ständer skyldig att betyga Stats-Utskottets
Ledamöter den fullkomligaste erkänsla den warmaste tillgiswenher och högaktning för det nit, den noggrannhet , hwarmed detta Utskott fullbordat sitt arbets och gatt Riksens Ständers önskninaar till mötes.
Skulle den warde Ledamöter såsom Medlem af Militair-Beredningen af Stats Utskottet, enskild finna sig stött af nagra utaf mig fälde flygriga uttryck, fäc jag sädant beklaga.
Jag har endast betraktat saken, icke persolierna, jag har följt min öfwertygelss, och har hask den tillfredsställelsen finna, att flera uplysta Ledamöter as Detta Ständ tänka lika med Mig Mi ifrägalvarande ämne; och flere af desse wärde Ledamöter haswa nyttjat strängare uttryck än jag för att tillkännagifwa sine tankar.
Jag beklagar om man allid enligt etiquetkens lagar, skall afmäta sine uttryck, om man ej fritt och utan repliqner får yttra sig öfwer förekommande saker, om hwarje flygtig! och misstydning
Underkastadt uttryck skall anses säsom personalisering — alt Den 12 December.
74Z alt lugn skulle dä sörswinna frän wära öswerläggningcir och deras ändamäl skulle förfela.
Jag anser o» wärdig! atc förblanda enffildta förhållanden med allmänna ärender — Detta har aldrig warit och skall aldrig bliswa min afsigt.
Alt jag wägade yttra mig
Uti en sak, som egentligen icke tillhör mitt yrke, war wisierligen sörmätit, men jag hade den äran förut nämna , alt jag hade inhämtar grunderne för mitt anförande af någre kunnige Militairer; och i alt fall trodde jag alt man opätaldt kill följe as sin Riksdags-manna rätt, ägde fritt yttra sig öfwer hwad ämne som helst, utan nägsn classisication i afseende pä hwarö och ens yrke.
Det är hwarje Ledamot tillätit att i rätter tid pä detta ruin wederlägga hwad som sramställes och anföres; och dä tror jag man i synnerhet bör fästa upmärkfamhct pä sjclfwa saken, icke pä nägra tomma vrd, fälde uran elak afsigt.
Friherre Riääsrstolxs,(I!2rl. Munteligt Anförande:
Dä jag i förmiddags beswarade Högloft.
Ridderjkapet och Adeln med ett anförande, war wist icke unn mening alt andra gängen i dag Återkomma.
Om > icke mitt swar pä Herr Grefwe voknss diktamen blie sä städadt som detsamma förtjenar beder jag säledeS on» förlätelse.
I förbigäende bör jag icke förtiga att jag äswen är rörd till erkänsla pä Regementets wägnac öfwer ingresien och stulet, och skulle warit öfwer akt beskrifning smickrad, om uttrycken möjeligen kunnat anses som Högloft.
Ridderskapet och Adelns egne.
Hwad saken angär, hade jag icke wäntat dylik mo, tion as en wärd Ledamot som^ säkerligen genom bcrät» 744 Den 12 December. telse känner akt ^lornsrska Hillar Elgnadronernes ^ ökning skett en>iqt Kongl.
Br sm t af dm y Aorjl 180^, Utan att Sliten till M ni kapsts anwärtni och beklädnad samt sadekmunderi! gernes an'?
.,ff>nde bekalt det ringaste emot tv-lkor as Accoids ersättnnia som rm skulle för S atén medföra en utgift as ro.ooc, R:d Banko om dche EsqiMdroner äterlöswinffadeS' pa sätt nn asnslas, samt att dermed således helt an» norlunda tibart, än »vid dylike förökning-' r under Hera kriget — sou dehat0,n hels Posteostonat onekeiist''' inser att Wärfwade C -vallerirr äro för land t mindre lungande än de indclte — sou solf förut wär'm d Officer lärer medgilwa alt de ät. deste sednare '"n r upumma snjetter och att deras bibehållande kan i;n'i. lera prv) ckerade indragningar wid de indelte, s, mt