Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Anmältes och bordlädes nedannämnde, från Utsk:n inkomne Utlm, Betänkin och Mern., nemi. från StatsUtskottet: N:o 184, ang. ersättning för sådana af K.
Statskonst förskottsvis bestridda utgifter, för hvilka Statsanslag ej blifvit af E. St:r beviljade; N:o 185, i ani. af K. M:ts Nåd.
Propos. till E.
St:r ang. dispositionen af medel, som influtit för skedd expropriering åfjord 218 Den 22 September. från den Landshöfdingen i Stora Kopparbergs län på lön anslagna kungsgården Noret; Nio 180, i ani. af väckt fråga om ersättning af Statsmedel till delegartie i laga skifte uti Grimstorps by för förluster i följd af jernvägsanläggning; N:o 187, i ani. af väckt fråga om inköpande af boställe åt Häradshöfdingen i Helsinglands norra Domsaga; N:o 188, i ani. af K.
Mits.
Propos. ang. begrafnings ooh öfriga kostnader i följd af H. Mit Konung Oscar lis dödliga frånfälle; Nio 189, i ani. af K. Mits Nåd.
Skrifvelse i fråga om löneförhöjning för år 1857 åt de vid storskiftet i Stora Kopparbergs län samt afvittringen i Westernorrlands, Westerbottens och Norrbottens län anställde Landtmätare; Sammans.
Stats-, Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon.Utskit: Nio 31, i ani, af väckta motioner om dets understöd af allm. medel, dels förändrade lagbestämmelser, till befordrande af Skiftes verket på Gottland; Bevilln.Utskottet: Nio 40, i ani. af väckt fråga om förtydligande af R.
Stirs beslut äng. tull å ättika; Nio 41, ang. städernes saluaccis; N:o 42, till Högv.
PresteStit, i ani. af dess skiljaktiga beslut i fråga om
Utskits i Menot Nio 39 afgifna förslag till voter.proposir ang. förändrade föreskrifter om allmänna bevillningens utgörande; Nio 43, ang. verkställda omröstningar i ani. af RiksSt.-ns olika beslut i afside å förändrade föreskrifter om allmänna bevillningens utgörande; Nio 44, i ani. af verkställd omröstning ang. ifrågasatt särskild bevillningsafgift för cigarrer och cigaretter, som till salu hållas; Sammaus.
Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon.Utskit: Nio 34, i ani, af väckta motioner om ändringar, tillägg och förtydligande af K.
Eörordigen ang. egors fredande mot skada af annans kreatur och om stängselskyldighet den 21 Dec. 1857; Allm. Besv.- och Ekon.Utskit: Nio 178, i ani. af väckta motioner om nedsättning i arfvodet för landtmäteri förrättningar; Nio 179, i ani. af väckta motioner ora föreskrifters meddelande rörande vården af civila och ecklesiastika boställen samt om tillägg till nu gällande militie-bostallsordning ; Nio 180, i ani. af väckt motion i fråga om förändradt användande af helgonskylden inom en del församlingar i Lunds stift och provinsen Halland af Götheborgs stift.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter på bordet, ett från Den 26 September f. m. ■24!)
BondeStit ankommet prof,.utdrag N:o 402, innehållande dels nämnde Stånds beslut öfver Allm. Besv.- och Ekon.Utsk:ts Uti.
N:o 161, i ani. af K. M:ts Nåd.
Skrifvelse med det af komiterade afgifna underd. betänk, och förslag ang. kommunalstyrelser, dels inbjudning till de öfriga RiksSt:n att uti samma beslut med BondeSt:t sig förena.
Anmäldes och in beledsagades StatsBådet och Kommendören af K.
M:ts Nordstjerne-Orden Carl Johan Malmsten, hvilken å K.
Mits höga vägnar öfverlemnade K. Mits Nåd.
Stu* om antagande af en författning ang. verkställighet i Sverige af domar och utslag, meddelade af domstol i konungariket Danmark.
Sedan Hr StatsRådet utbeledsagats, blef den K.
Proposin upläst och remitterad till LagUtskit; hvarefter prot.utdrag härom upsattes och justerades. R. o. Ad. åtskiljdes kl. V4 1 e. m.
Onsdagen den 26 September 1860- Plenum kl. 10 f. m.
Justerades 5 prot.-utdr. för d. 22:dra dennes.
Uplästes och godkändes Riddarh.TJtskits förslag till R. o. Adins underd. skrifvelse till K.
M. angide ändringar i 18:de m. fl. §§ i Riddarh.Ordnin.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att han utaf Ordfin i Riddarh.Direktin blifvit underrättad derom, att Direktm beslutat föranstalta, att nästa Lördag d. 29:de dennes, 300:de årsdagen af Konung Gustaf lis dödliga frånfälle, den af R. o. Ad. öfver den store Konungen upreste staty å Riddarhustorget komme att på ett prydligt och värdigt sätt medelst gaslågor uplysas. 250 Ben 26 September /. m.
Föredrogs och begärdes på bordet ett från Vällofl. BorgareSt:t ankommet prot.-utdr.
N:o 469, med inbjudning till B. o. Ad. samt BondeSt:t att förena sig uti BorgareSt:ts beslut ronde 103:dje punkten af StatsUtsk:ts Utlåt.
N:o 123, ang:de statsbidrag till en ny läroverksbyggnad i Orebro.
Vidare föredrogs och blef äfvenledes bordlagdt BorgareSbts prot.-utdr.
N:o 470, innefattande inbjudning till R. o. Ad. samt BondeSt:t att biträda BorgareSt:ts beslut rörde 24:de punkten af StatsUtsk:ts Utlåt.
N:o 178, ang:de anslag till ett nytt läroverkshus i Fahlun.
Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande StatsUtsk:ts d. 19:de och 22.:dra dennes på bordet lagde Utlåt.
Utsk:ts första tillstyrkande.
Uti den Nåd.
Proposm ang:de statsverkets tillstånd och behof hade K.
M. föreslagit, att för instundande statsregleringsperiod 450,000 rdr måtte beviljas till fullbordande af Nationalmuseibyggnaden.
I detta belopp ingingo 130,000 rdr för ornering, målning samt byggnadens fulländning.
StatsUtsk:t har föreslagit bifall till K. M:s Propos., med afdrag af dessa 130,000 rdr, men med tillägg af 60,000 rdr till anbringande af värmeledning, och yttrar sin förmodan, att något för arbetets gång menligt uppehåll härigenom icke lärer föranledas.
Så vidt Utsk:t med detta yttrande afsett, att icke, genom antagande af dess förslag, den tidpunkt, då museibyggnaden kan vara för inflyttning deri fulländad, blir undanskjuten, är jag visserligen af olika mening; ty om äfven sjelfva byggnaden icke förr än vid slutet af instundande statsregleringsperiod kan vara till alla delar fullbordad, skulle likväl, om medel vore att tillgå, en del af orneringen och inredningen under tiden kunna verkställas, samt beställning af vissa till inredningen hörande föremål på förhand göras.
Då emellertid detta endast är en tidsfråga af mindre väsendtlig vigt, tillstyrker jag så mycket helldre bifall till Utsk:ts förslag, som åtskilliga utgifter, utöfver de af K.
M. föreslagna, blifvit af R.
St:r beslutade, och statsverkets ställning således gifver skälig ani. att upskjuta de kostnader, som ej för tillfället äro oundgängligen nödige.
Ett Riksstånd lärer ur StatsUtsk:ts förslag uteslutit orden »en komité af», så att R.
St;rs anhållan skulle blifva: »det K.
M. täcktes åt sakkunnige personer» o. s. v.
Jag finner detta beslut bättre, än Utskits förslag, men öfverlemnar frågan derom till R. o. Ad:ns pröfning, utan att i detta hänseende framställa något yrkande.
I frågan huruvida Utsk:ts Utlåt, i öfrigt ej trädt allt för nära de gränser, Grundlagen för B.
St;rs Utsk. updragit, vill jag icke
Den 2G September f. m. 251 inlåta mig, men måste för egen del uttrycka den mening, att om Utsk:t finner misstag i förvaltningen vara begångna, det är mot Konungens Rådgifvare anm:n derom bör rigtas i alla de fall, der icke mot underordnad tjensteman 30:de §:n R.O. tillämpas.
Det är oek på grund af denna åsigt, som jag, hvilken under de sednaste förflutna 1| åren haft åtminstone en viss förbindelse att med upmärksamhet följa museiarbetets fortgång, anser mig pligtig att yttra några få ord i ani. af Utsk:ts framställning och anm:r, så vidt de röra nämnde tid eller särskildt ega sammanhang med min embetsförvaltning.
Utsk:t säger, sid.
17, att ytterligare anslag för museibyggnadens bedrifvande under år 1800 icke blifvit begärde »förmodligen emedan byggnadschefen insett att samma beredvillighet ej kunde af R.
St:r förväntas, sedan det visat sig, att den före förra riksdagen upgjorda beräkning, tvärt emot då gifna försäkringar, icke kan läggas till grund för ett tillförlitligt bedömande af de återstående kostnaderna för detta byggnadsföretag».
Jag tillåter mig att härvid anmärka, att om framställning till R.
St:r skolat ske om ytterligare anslag för museibyggnadens bedrifvande under år 1860, hade densamma blifvit beslutad af K.
M. på min underd. anmälan om behofvet.
Det är således jag, icke byggnadschefen, sorn hade att öfverväga, huruvida en sådan framställning var lämplig eller icke, och då jag bestämde mig för den sednare åsigten, voro mina skäl icke de af Utskit upgifna.
Jag tvekar icke heller i ringaste måtto att för dem redogöra.
Ganska väl visste jag, att museibyggnaden icke med återstående medel skulle kunna under år 18C0 med full fart bedrifvas, men då R.
Sta' beviljat hvad K.
M. för nämnde års byggnadsarbete äskat, och efter min upfattning till göd ordning hörer, att sedan Statens utgifter för ett år blifvit af R.
St:r bestämda, rubbning deri ieke sker utan särdeles tvingande omständigheter, hvilka här icke voro för handen, samt jag slutligen anser nyttigt, att StatsUtsk.-t, såsom ock grundlagen otvifvelaktigt afsett, kan i ett sammanhang betrakta statsverkets tillstånd och behof, fann jag mig icke böra inför K.
M. framlägga annat förslag i ämnet än det, hvaraf R.
St:r erhållit del och hvaröfver StatsUtsk:t haft att i nu föredragna Utlåt, sig yttra.
Hvad Utsk:t i detsamma hufvudsakligen synes hafva bemödat sig att ådagalägga är, att byggnadschefens beräkningar icke förtjena förtroende.
Det är likväl på dessa beräkningar, som K.
M. grundat sin Nåd.
Propos., och mig hade Utskd således bort anklaga, om jag tillstyrkt K.
M. att godkänna en framställning stödd på beräkningar, mot hvilkas tillförlitlighet byggnadschefens tillgöranden under den tid, jag med saken haft befattning och för hvilken de icke vunnit R.
Stms godkännande, gifvit skälig ani. till misstanke.
Huru härmed rätteligen förhåller sig, torde jag således försöka att utreda.
Obestridligt är, att då byggnadschefen år 1 856 ansåg att en summa af 150,000 rdr utöfver de medel, som vid derpå följande riksdag blefvo anslagne, Skulle blifva tillräcklig för museibyggnadeus fullbordande, men har nu antagit 320,000 rdr — eller 450,000 252 Den 26 September f. ra. rdr, med afdrag af 130,000 rdr för inre ornering m. m., som ej ingick i förra förslaget — beböfiige, han vid någotdera tillfället begått ett misstag, och af öfverintendentsembetets utlåt, öfver det sednare förslaget, som i hufvudsaken bekräftar dettas vigtighet, blir antagligt, att misstaget skedde år 1856.
Huru stor var då denna missräkning?
Att den icke kan öfverskrida 170,000 rdr, — eller 320,000 rdr med afdrag af förut beräknade 150,000, — är påtagligt, men älven detta vore ganska betydligt,'och byggnadschefen har jemväl sökt ådagalägga, — såsom synes af Utsk:ts Utlåt, sid. 11, — att rättvisan fordrade en minskning deri, hvarjemte han utan allt förbehåll upgifvit, hvilka utgiftsposter öfverskrida den beräknade summan, och hvilka, enl. hans förmenande, varit svåra, om ens möjliga, att på förhand med full noggrannhet bestämma.
Har nu Utsk:t granskat detta försvar och ådagalagt dess haltlöshet?
Visserligen icke, så vidt af Utlåt:t kan synas.
Väl har Utsk:t, sid. 23, yttrat, att då byggnadschefen, under förklarande att man ej kunde förutse hvarest de inträffade prisstegringarne skulle stanna, misstagit sig i afs:de på den af honom förmodade gränsen för desamma, de upgjorde beräkningarne kunnat förtjena föga tillit, men detta är intet bevis, i hvars ställe framkastade beskyllningar inför den oväldige domaren icke gälla.
Jag har emellertid medgifvit att en missräkning är begången och skall lika öppet gifva tillkänna huru högt den, efter min förmening, kan belöpa sig.
Det är redan visadt, att den icke kan öfverstiga 170,000 rdr.
Derifrån måste afdragas först. 77,115 rdr, utgörande det belopp, hvarmed nu föreslagna golf af ek i kostnad öfverstiga förut uptagne golf af furu; en förändring i byggnadssättet, som, ännu icke vidtagen, måste blifva beroende af Ständernas anslag, och för hvilken tillökningen i kostnadsförslaget icke utgör någon felräkning.
Vidare bör afgå 33,880 rdr 40 öre, hvarmed kostnaden för de smidda jernkonstruktioner, hvilka blifvit använda, öfvorstigit de i kostnadsförslaget uptagne gjutne.
Man må lägga byggnadschefen till last, att han i sitt första förslag uptagit materialier, som ej kunde begagnas, men då, på sätt han för mig upgifvit, de gjutna bjelkarne voro föreslagne af Geheimerådet Stiller, kunde han ej betvifla deras användbarhet förr, än han om motsatsen, vid en byggnad af den ifrågav:des dimensioner, blifvit af Kapten Carlsund öfvertygad, och att han sedan icke, för att för ögonblicket undgå anm., använde ett ctjenligt byggnadsämne, lärer icke böra klandras.
Efter afdrag af båda dessa summor, tillsammans 1 10,995 rdr 40 öre, återstår såsom missräkningens högsta möjliga belopp, så vidt den hittills visat sig, 59,004 rdr 60 öre, hvaremot också möjlighet förefinnes, att den genom hädanefter upstående besparingar kan alldeles försvinna.
Då nu den år 1856 beräknade kostnadssumman utgjorde 7 50,000 rdr, upgår missräkningen således sedan dess till högst 8 %, och jag hemställer till hvar och en, som under loppet af alla de sednaste förflutna 5 åren föreliaft en ännu fortgående byggnad, om han hoppas att se sina första beräkningar mindre felslagna.
Lägger jag härtill Öfverintendentsembetets, i Utsk;ts Utlåt. sid.
Den 26 September f. m 13 intagne, förklaring, »att de t. o. m, år 1857 fortsatta, högst betydliga stegringarne å byggnadsmaterialier oell arbetsbiträden, onekligen, på sätt byggnadschefen upgifvit, varit af beskaffenhet att gäcka hvarje, om ock med största noggrannhet på förhand upgjord kostnadsberäkning»; att samma embetes 3 äldste tjenstemän ansett byggnaden, så vidt den kunnat besigtigas, »vara utförd med den största omsorg», och att den beräkning, hvilken embetets besigtningsman anställt för granskning af byggnadschefens sednaste förslag, ledt till det resultat, att den angifna summan »borde anses tillräcklig för de deri inbegripna arbeten», (Utskrts Utlåt. sid. 7 och 12), synes mig häraf uppenbart, att byggnadschefen, hvars outtröttliga nit och omsorger för utförandet af det honom updragna värf ingen har bestridt, icke gifvit mig skälig ani. till misstroende eller StatsUtsk:t ani. att mot honom framställa anm:r på ett sätt, som lyckligtvis icke är vanligt i våra riksdagsförhandlingar.
De kunna ej hindra mig, att efter min öfvertygelse åt byggnadschefens förtjenstev göra den rättvisa, som jag hoppas att honom äfven af It. o. Ad. skall vederfaras.
Hr af Kléen, Joban, anförde dels mundtligen dels skriftligen : StatsUt3k:t har uti sitt Utlåt., i fråga om beviljande af ytterligare statsanslag till Nationalmuseibyggnadens fortsättande, företagit sig att updraga en historik öfver detta byggnadsföretag, samt huru detsamma blifvit handhafdt, i tydlig mening att deraf komma till det resultat, att det är byggnadschefen som vållat den ökade byggnadskostnaden, dels genom de förändringar han skolat företaga i den fastställda byggnadsplan^, dels genom det dyrbara byggnadssätt som blifvit användt.
— Jag utber mig derföre att inför K. o. Ad. göra en annan, på verkliga fakta stödd framställning af dessa förhållanden.
Må sedan hvar och en opartisk döma, hvilken af dessa målningar är mest öfverensstämmande med sanning, billighet och, jag måste tillägga, sundt omdöme.
Det var i Januari månad 1850, som jag af Konungen nådigst updrogs att öfvertaga ledningen af museibyggnaden.
I hvilket skick befanns då denna?
Som bekant är, hade en komité varit nedsatt för att utföra den af gebeime-öfver-bygguadsrådet Stiller upgjorda plan för vårt Nationalmuseum.
Då de 2:ne öfver denna plan upgjorda kostnadsförslag, hvaraf det ena af Ofverste Hjelm och det andra af Ofverintendentsembetet, båda öfverstego den summa, som K. Höglofl.
St:r anslagit för upförande af ett Nationalmuseum, så företog sig denna komité att inskränka förenämnde plan sålunda, att deraf endast skulle upföras midtelbyggnaden eller trapphuset samt främre fagaden.
Grundformen skulle således fått utseende af ett T i ungefärlig likhet med planen för våra fängelsebyggnader.
Kostnaden för denna byggnad skulle upgå till 529,927 rdr 18 sk. bko, således överskjutande de anslagne byggnadsmedlen med 29,927 rdr 18 sk.
Detta förslag blef på komiterades framställning af K.
M. nådigst godkändt i December månad 1849.
Hvad sjelfva arbetet beträffar, så var af komitén en betydlig 254 Den 26 September f. m. del af grunden nedlagd efter planen i sin helhet, men hvilken vid den undersökning, som jag lyckligtvis derå sedermera anställde, befanns fullkomligt oduglig, så att den måste totalt omläggas.
Af komiterade voro 60,000 rdr bko uttagne ur byggnadsfonden, hvaraf dock 12,000 rdr bko kontant till mig öfverlemnades samt omkring lika mycket i effekter, då jag öfvertog ledningen öfver museibyggnadsarbetet.
Bland de många betänkligheter jag hyste vid emottagandet af det svåra och ansvarsfulla updraget, var dock den för mig vigtigast, som rörde utförandet af den stympade planen.
Jag ansåg nemi. denna inskränkning i hög grad skadlig, icke allenast derföre att den skulle förändra en af en stor arkitekt upgjord plan, som väckt min beundran, till ett arkitektoniskt oting, utan äfven derföre att derigenom tillintetgjordes, enl. mitt förmenande, hela ändamålet med det af K.
St:r gifna anslaget, enär föga mer än V§ återstod af det utrymme, som den ursprungliga planen innehöll, hvarigenom således all tanke på att derinom kunna hysa bibliotheket måste öfvergifvas; men äfven sjelfva konstsamlingarna skulle inom denna trånga lokal blott delvis kunnat upställas, samt resten endast magasineras.
Långtifrån således att denna byggnad skulle för oss blifvit en nationalära, skulle den, efter min tanke, endast ländt oss till skam.
Jag kunde ieke heller finna någon slags förnuftig grund till besparing uti en förändring, som, med upslukandet af hela det gifna anslaget och något derutöfver, likväl i ingen mån upfyllde den afsigt, som man förnuftigtvis måste antaga hafva legat till grund för det af B.
St:r beviljade anslaget, helst redan då var kändt, att K.
Bibliothekets samlingar icke längre kunde hysas inom de lokaler, som i K.
Slottet dertill varit uplåtna, utan E.
St:r ovilkorligen måst, sannolikt innan Museibyggnaden hunnit blifva färdig, bevilja nytt anslag till en Biblioteksbyggnad, medförande i förhållande en vida större kostnad, än hvad Museibyggnadens utförande i sin helhet, skolat åstadkomma.
Det var således uppenbart, åtminstone för min öfvertygelse, att den föreslagna förändringen var högst misslyckad, från hvilken sida den än betraktades.
Med en sådan åsigt kunde jag icke heller låna min hand till utförandet deraf.
Det skulle hafva varit att förråda ett dyrbart nationelt intresse, som jag med liflig känsla omfattat.
Jag anhöll derföre i underd. hos H. M. Konungen, att det måtte nådigst tillåtas mig, att sedan jag inhemtat något större erfarenhet af sjelfva arbetet, få antingen inkomma med förslag huru tit.
Stillers plan i sin helhet skulle kunna utföras, med de medel, som vore att tillgå, om sådant blefve möjligt, eller ock befrias ifrån ledningen af det mig nådigst anförtrodda byggnadsföretaget.
Sedan resultatet af första sommarens arbete emellertid visat, att de vid Museibyggnaden nedlagda arbeten i kostnad understego, hvad i Ofverste Hjelms förslag derföre fauns uptaget, med omkring l/6, och efter derpå grundade beräkningar jag kommit till den öfvertygelse, att Museibyggnaden i sin helhet borde kunna utföras för en mindre kostnad, än den summa, hvartill nyssnämnde förslag upgick, afgaf jag underd. anmälan härom och hemställde huruvida icke, med ani. häraf, Musei - Den 26 September f. m.
255 byggnaden borde hädanefter utföras i enlighet med den af tit.
Stiller upgjorda planen, med frånträdande af den förut gjorda inskränkning deruti.
Uti denna min underd. skrifvelse af den 11 Oktober lcS50 förekomma dock orden: »såvidt slika beräkningar på förhand kunna göras», då jag hvarken ville eller kunde göra mig ansvarig för resultaterna af ett företag, stiildt. på en längre tid.
— Pinnes väl i denna min åtgärd något giltigt skäl till klander?
Var icke densamma grundad på Ofverste Hjelms förslag, som, utan gensägelse af alla, som med Museibyggnaden hade befattning, egde största erfarenhet och byggnadsskicklighet, — samt ändtligen på den kännedom, som jag sjelf förvärfvat under första årets arbete.
Det är ock ännu i denna stund min fasta öfvertygelse att, om då gällande prisförhållanden på materialier och dagsverken egt bestånd, skulle hela kostnaden för Museibyggnaden kommit att hålla sig någorlunda omkring den af mig upgifna summa.
Blott då hade jag varit klandervärd, om jag iakttagit ett motsatt handlingssätt, eller, tvertemot min öfvertygelse, fortsatt utförandet af en byggnadsplan, som jag på förhand visste skulle komma att medföra de bedröfligaste följder.
Huru ringa mina förtjenster således än må vara om Museibyggnaden, så hindrades likväl, genom min mellankomst, byggnadens upförande på en bristfällig grund och efter en plan, som, efter min upfattning, i allo var förkastlig, både i och för sig och i det hänseende att det med B..
Stms anslag åsyftade mål aldrig kunde dermed upnås.
Det kan ock med temlig visshet förutsättas att, om jag underlåtit detta, om på samma plats der Museum nu står, vi haft att skåda en vidunderlig byggnad med remnade murar, otillräcklig dertill för sitt ändamål, skulle jag nu fått upbära det skarpaste klander just ifrån samma håll, hvarest man nu gjort sig all uptänklig möda för att upleta någon sida, hvaremot ett anfall kunnat rigtas för hvad jag i detta hänseende, efter bästa förmåga, velat verka till sakens bästa.
Det sätt, hvarpå frågan i StatsUtskrt blifvit behandlad, gör mig berättigad till denna slutsats.
— På min ofvannämnda underd. framställning följde K.
Bref af den 12 Oktober 1850, af innehåll, att K.
M. funnit godt i nåder förordna att byggnadschefen, »utan hinder af K.
M:ts, under den 13 December förlidet år i nyss berörde afs:de meddelade beslut (om inskränkning af byggnadsplanen), eger att vid arbetets utförande ställa sig nämnde ritningar i deras helhet till efterrättelse.»
Med afs:de på dessa åtgärder yttrar StatsUtsk:t uti sitt Utlåt, (sid. 21): »De beräkningar, som nu blifvit af Generalmajoren af »Kléen framlagda, angifva emellertid att kostnaden för denna bygg»nad ej kommer att understiga 1,730,000 rdr rmt, och om än den »ansenliga skillnaden mellan dessa belopp i viss mån förklaras ge»nom ökade pris å materialier och arbete, så kan dock detta gälla »blott till en del; men i öfrigt finnes härför icke någon annan »förklaringsgrund, än de af byggnadschefen, efter år 1850 vidtagna »förändringar i den då fastställda byggnadsplanen, likasom det dyr»barare byggnadssätt, som blifvit användt. — Utsk:t vill väl ej »betvifla byggnadschefens upgift, att vissa af de anmärkta af vikel - Den 26 September f. m. »serna från de godkända ritningarne tillkommit pä K.
M:ts befall»ning; — men då emellertid Utsk:t, vid efterfrågan i K. Eckles.- »Depart:t, ej kunnat erfara att något K.
Bref, med föreskrift om »sådan ändring, blifvit till byggnadschefen aflåtet, måste Utsk:t, till »dess ett motsatt förhållande blifvit ådagalagdt, antaga, att bygg»nadschefen lyckats utverka H. M. Konungens godkännande af de »vidtagna förändringarna, utan att ärendet i behörig ordning blifvit »inför K. M. i Statsrådet föredraget».
— Som slutsats häraf yttrar Utsk:t (sid. 22): »och är det utan allt tvifvel, att den upkomna »tillökningen i kostnaderna för Nationalmuseibyggnaden till en vä»sendtlig del härrört af det dyrbarare byggnadssätt, som — i strid »emot de godkända kostnadsförslagen och tvertemot K.
M:ts föreBskrift att utgifterna borde inskränkas inom de af B.
St:r anslagne »tillgångarne — byggnadschefen egenmäktigt tillåtit sig att an»viinda».
Dessa obestyrkta tillvitelser och framför allt den för mig i hög grad förnärmande insinuationen, som skulle jag på enskild väg sökt förskaffa mig H. M.
Konungens godkännande af de af mig vidtagne förändringarne, tillbakavisar jag såsom i högsta måtto obefogade.
Trots alla efterforskningar, har dock Utslct icke lyckats ådagalägga att jag tillåtit mig vidtaga andra ändringar i byggnadsplanen, än sådana, som grunda sig på af K. M.
Konungen godkände ritningar.
Egentligen inskränka sig dessa förändringar till en enda eller anordningen af hufvudingången, enär omplaceringen af norra och södra flyglarne icke utgör någon egentlig förändring i planen, icke heller kunnat medföra någon ökad kostnad.
Då H. M.
Konungen icke var fullt belåten med den portal, som fanns å den primitiva hufvudfacaden och tit.
Stiller sjelf icke heller var rätt nöjd dermed, företog han sig att omarbeta densamma.
Sålunda upkom portiken eller den s. k.