Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Man, som bör wara underbygd af Studier, icke af nägon Rikets tjenst hindrad, känd för god practist Landthushällare, och hedrad med Allmänhetens aktning; med sädaneegenskaper lärer Konungen i Räder anse den förestagne sticklig til Landt Räds befordran, och dä Collegium sälunda blifwit formeradt, kunde, för at öka dest kunskaper och kännedom, alla de Handlingar, som af för detta satte Committeer blifwit uti Landtbushällningen utarbetade, til Collegii närmare granskning remitterade, äfwen som alla Collegier och Ämbetsmän i Räder anbefallts, Andra Band. 10Z, 1V6. 8.Z4 Den 9 Augusts. te, at lemna del af allt hwad af delta Collegium ästaS, som endast rörer Landt - Economien vcb Jordbruket, och pä det at detta Collegium ma bibringas all möjlig underrättelse om hwar och en Landsorts hushällning, jordmon, förmäner och brister, samt Luftstrekets influence pä wäpter, m. m, kunde et Krono hemman utses af de närmast tilgränsande Länen, och ansiäs Lil Bolstad för et af bese Läns Landt Räd, och som sä snart förra Aboens Fardags är gät t til ända, genast ditflyttar, hwarest han sorn kännare af orten, kan upgifwa allt hwad som erfordras til Collega kunskap, och i Landsorten werka, bade med räd och efterdömen, och om säLane mindre Landtbushällnings-Sällstaper ihwarje Socken eller Härad inrättades, som Kongl. Brefwcn af den 2v Fcbruarii 1742 och den 9 December 1771, samt Kongl Kammar - Collegii nti betz 177b gifne Relmion förmäla, och den af Konungen 179Z satte Hushälls-Committeen jämte Reglemente proje.cterades, och som uti Läsning i Blandade Ämnen finnes tryckt är iMo sub Abris Z9, ^io och g r, lärer ingen twifwel npstä, at en grundelig kännedom pä detta sätt winnes, hwarom äfwen Landthushällnings-Sällskapet i Arebro bäde uti dest utgifne Handlingar, som npttige företag, gifwa gansta berömwärda bewis.
Province-Landt-Rädens skyldigbeter äligger äfwen, at ärligen göra Resor i bägge Länen, bilägga upkommande twister wid Enstiften, hafwa upsigt och redowisning wid anbefallte Upodlingar och Nybyggen pä Kronojord och Allmänningar, m. m., och wid äretö flut til Kongl. Collegium aflemna en fullständig berättelse, om allt hwad som warit under desi upsigt anförtrodt, och hwad i Landthushällningen Den 9 Augusti.
LZz kan wara at anmärka; och pä det at Landt-Räden ma njuta ersättning för de Resor, SkrifMaterialer, Post-porto med mera, kunde det til Bolstad anflagne Krono - hemmannet frän alla vnera befrias.
De 2:ne Landt-Räder, sorn Konungen i Nä» der utnämnt til LandthuShällningenS förbättrande wid Kongsgärdarne, kunde alternatift employcras til utrikes resor, och i följe deraf med sädane studier, Spräk - kännedom, Theoretisk och Practiff Landtmamra-kunskap undcrbygde, som til kunskapens förökande erfordras.
De i Landsorterna tjenstgörande Landt-Räd böra til hälften hwart S:te är ombytas, med dem som sutit i Collegio, för at derigenom winna en fullständig kunskap örn hela omfattningen af det stora af ändamälet, och dä et Landt-Räd med döden afgätt eller genom afsked blifwit vacant, waljes et annat pä sätt sorn sagdt är, dä den nywalde alltid börM sin tjenstgöring i Collegio, och den förre afgär til Landsorten.
Collegiurn äligger at ärligen til Kongl.
Maj:t i underdånighet inkomma med berättelse om Landt-Culturens tilständ, jemte förslag til desi förbättring, och dä Riksdag inträffar, aflemna til Riksens Ständers Plena et sammandrag af allt hwad som ifrän sistlidne Riksdag uti desi befattning sig tildragit.
Hwad siuteligen detta Collegii Löner med mera beträffar, torde de lättast kunna anskaffas af de förut nämnde fyra procent ^ som af innestäende köpeskillingar af försälde Egendomar Riket tilfalla, och som detta Collegii befattning blir af 836 Den 9 Augustt. af en widsträckt beskaffenhet, ätföljd af mycket arbete, och inga sportlar, torde det kunna benädas med något större
Löner än de öfrige, och med dem undfå lika wardighet och rang.
Ehuruwäl det äliggcr hwar och en nitälffande Medborgare at efter yttersta förmäga gagna Fäderneslandet, frugtar jag denna bade r tanka och skrifart ofullkomliga upgift wore dristigt at framföra uti et sä uplyst Riks-Ständ, om icke Högloft.
Ridderftapets och Adelns kända nit för Rikets wälgängs befrämjande, gynnade mitt walmenta uppsåt.
Jag anställer ödmjukeligen, at detta Dictamen til Protoeollet, kunde remitteras til Riksens Högloft.
Sckänders
Oe onomiä-Utskotts uplyste gransknirrg, äfwensom om tilständ at detsamma genom trycket allmänt göra, pä det at kunnigare och mera experimenterade kunde stugfällas, at med sine yttranden i detta Rikswärdande ämne bidraga iil Fäderneslandets wälgäng.
L. LstrenZranLt.
Uplästes et af Friherre bunck, ^clolgst , inlemnadt Memorial: Wördsamt Memorial!
Framfarne tider hafwa bewittnadt, at i märt Land alla Claster Medborgare blifwit belastade med pälagor, och desie odrägelige, samt at denna börda fallit i högst betydlig mätto pä Jordbrukarens skuldror, är en ostridig sanning; Rikets trye - Den o Augusti. 8Z7 tryckande nöd har wisserligen wällat detta missöde, och den framfarne olyckliga Styrelsen har onekeligen bidragit bertil.
Detta är et sä ostridigt som äfwen kändt förhällande, och wi kunna intet fägna oss ät nägon glad anledning at fä utstylderne minstade, utan inses Lydeligen deras ökande.
Detta bör intet afsträma oss; Wi bora wist icke heller fälla modet; Tideböckerna lämna oss ojäfa.gtiga bewis at ständagtighet och enighet hos de mindsta Stater uprättbällit dem, som warit nära sit fall och undergäng.
Rikets här församlade
Ständer hafwa genom upoffringar bewittnadt lika hedrande tänkesätt som utmärkt wära förfäder och hedra deras minne, och man bör äfwen nu hoppas den bästa utgäng.
Dä allas sinnen äro förenade til utförandet af et enda ändamäl:
Rikets beständ.
Utan pen-, ningar kan Armeen intet undcrhällas, Ämbetsmän lönas, och Rikets ofanteliga behofwer fyllas, och billigt kan den frägan upstä: hwar alt detta skall tagas?
Brist blifwer säkert ehwad ffatter ock pälägaas, dä jag dock inskränker mig innom de, som möjeligen kunna utgöras
Lika med en enskyld mans hushäll är det äfwen med Statens; dä tilgängarne intet swara emot de upgjorda behofwen, böra dessa sednare inskränkas, och i den wägen har Bonde-L-tändet äfwen som Ridderskap^ och Adelns flere Ledamöter, genom indragningars förefläende sökt minsta behofwen, hwilken grundade tanka jag äfwen wägar understödja, säsom högst nyttig, ehuru intet genast werkande, dä de mesta bestä uti Tjensters indragande, hwilka intet billigt wis kunna innehafwarne afhändas.
Dessa indragningar blifwa dessutom otilräckeliga.
Hwarje nitisk
Patriot bör säledes upeldas til omtanka at rädda sig, utur ?53
Den 9 Augusti. utur detta nödstäldta tilständ ; Längre kunna utffylder alldrig sträckas än tilgängarne hos den stattffyldige det medgifwa, och männe intet dessa skulle kunna blifwa tilräckligare, oni intet wissa Oeconomiffa Författningar lade band pä Raringar och intet missbruk medtogo tilgängarne hos den ffattstyldige, oftast högst tryckande för dem som sädant drabba, och äfwen ffadeligt för Riket, dä dess medlemmar derigenom utblvttas och sättas uti oförmögenhet, at med bästa wilja i werlden understödja et kärt Fosterland.
Jag fäster denna gäng isynnerhet min upmärksamhet wid ^'ibklniilgs - och Aoterings-werket.
Ware längt ifrän mig, at tilstprka nägon rubbning deruti til dess grunder, dä jag är öfwertygad om nyttan af dess beständ, grundadt pä den öfwertygelse, at wär indelta Arnme utgör en den basta Soldat, och at denna Armse, sä sammansatt den är, genom prof af största tapperhet oftast gjort emot öfwerlägsna fiender snart sagt underwerk.
Mit föremäl är dock intet här at yttra mig uti den militäriffa wägen utan endast i den Oeeonomifia, och at med bibehällande af denna dräpeliga Inrättning, talar jag endast emot missbruk, de der trycka alla innehafware af Roterad Jord.
Indelnings'werket är grundadt pä rena Contratter emellan Konungar och Jordägande Undersätare, och ehuru betungande utgörandet deraf kan wara, dä Contracten följas, drages denna börda dock med gladaste hjerta, men dä dessa Contracter intet följas utan under tidens längd, genom inrotade sedwanor, och tid efter annan sä kallade friwilliga öfwerenskommelser, har Noterings skyldigheten sä urartat , at detta beswär nu mera utgör en den odrägeligaste börda för Landtmannen, såsom in fluer - Den 9 Augusti. 8Z9 siuerande i betydlig mätto pä desi förmögenhet, och dä det Medes betager honom förmälan at biträda staten ; sä är det af sädan anledning jag denna gäng täger mig den fribeten at underställa Högwälborne Herr Grefwe» och Landtmarstalkens samt Högloft.
Riddcrstapet och Adelens uplysta pröfning om icke sädane misibruk bora för framtiden förekommas.
Hwarken är möjeligt eller ar det mig tilständigt at uppehälle» Högloft.
Ridderstapet och Adelen med anförande af alla de olägenheter som drabba Rust- och Rotehällare, ty de äro oräkneliga, och ingrepp uti deras rättigheter utöfwas emot dem pä alla sätt, olika i den ena landsorten emot den andra, men dä jag sagt sä mycket som redan stedt, är jag nödsakad at ätminstone nägot närmare mig explicera.
Rusthällarne äro skyldige at bestä inköpet af Häst, underhälla densamma och Karlen, samt hälla bäde Karl - och Häst - mondering i complct tilständ.
Sädant är desi owilkorliga skyldighet, och denna skyldighet, grundad pä Contr acter, afflutade i en tid, dä tilkommande tiders Opinion hos Regeringen och Dem som Desi Bud utföra, och dcsia sednares oftast djcrfwa och olagliga tiltag intet kunde förutses, än mindre misibruket deraf kunnat förekommas.
Dä hade man til principe at Ryttaren skulle endast wara emot köld och wäta wäl sörwarad, utan lysande prakt och 840 ver» 9 Augusts. stät, samt försedd med Wapen, tjenlige at gora Fienden det mästa afbräck, och hwarken war Klädes-Costymen eller Wapnen underkastade den täta och oftast onödiga ombytlighet, som sednare tiders erfarenhet bewittnar, warit rädande.
Nu äter har et Cavallerie-Regemente innom kortaste tid warit tungt bendit, sedan Dragoner och fluteligen Husarer, och desta sä wäl som dylika ffedde omwäxlingar, hafwa förorsakat npa inköp af Rustnings-Hästar och alla Munderings-persedlar, nödwändigt werkande pä Rusthällares beständ och oftast de blifwit bragte uti armod, sa at de nödgats öfwergifwa stn Bostad och en kär jord den de i sin anletes swett odlat.
Händelser bewittna säDant uti flera Landsorter, och om ct CavallerieRegemente ändä intet undergätt en sädan total förändring, sä hafwa dock esomoftast ändringar med Häst - och Karl-Mundering samt Bewärings - persedlar sä ofta inträffat, som Wederbörandes upfinnings - gäfwa medhunnit at uttänka nya ändringar, nya Förflager och nya Modeller, och dä nian understundom, dock sällan, haft betänkande wid, at i stället för en ny och brukbar Mundering, anbefalla antagandet af en annan, har wid anstäld GeneralMönstring , genom Munderingens Casterande, hindret behändigtwis blifwit häfwit.
Knappast är det nägot Cavallerie - Regemente hwars
Rusthällare icke uti en eller annan del undergadt et lika öde, och dä den Negements-Chef, hwars mull jag i denna delen wördar, funnits, som styrd Den 9 Augusti. 8N styrd af -en principen: at Regementets beständ beror pä at
Rusthällarenas samlade förmögenhet i fredstider kunde sätta dem uti tilständ at bestrida nödwändige och tryckande utgifter under krigstid och at han styrd af denna grundsats, stäldt sin åtgärd, har han dock intet ägt styrka nog at emotstä nyheters införande, utan nödgats wika för annan influerande werksam ätgärd.
Rotchällarna wid Infanteriet fä äfwen drygt widkännas tyngden afRoterings-skyldigheten.
Jag klagar intet öfwer tyngden af de beswärligheter, som Contracterna älägga, men endast öfwer utgörandet af det, som uti defla Cvntracter intet influtit, tilkommit oftast genom de besynnerligaste händelser, deder sedermeragifwitdem anseende af friwillig öfwerenskommelse, ehuru oftast tilkomne genom Surpriser, Jntriguer, och jag wägar til och med säga : understundom hot.
Med Släp-Mundering böra Rotarne förse Soldaten , hwarje Mundering til wist tid beräknad
Jag kan omöjeligen känna alla de Contracter, som wid Regementernas första inrättande blifwit afflutade, men dock känner jag ibland dem det, som kallar denna Släp.-MunDering:
En Arbets-tröja; Hwar och en har sig bekant beskaffenheten af en sädan, men denna Arbets-tröja har förwandlat sig til werkelig Lifmundering, sä i anseende til färg som annan beskaffenhet.
Detta har uti betydligaste mätto ökat Rolehällarnes kostnad, och den har ännu 842 Den 9 Augusti. ännu mera blifwit förhöjd derigenom at den som oftast blifwit anbefald at nyttjas wid de tider och wid de tilfällen dä Kronans Lif-mondering bordt brukas.
Sädant har stedt wid Regementsmöten, äfwen som dä Soldaten utgätt i krig emot Rikets Fiender, och en sädan oordning och olaglighet har man, ehuru orätt, sökt förswara dermed: at Släp-Munderingen hörer Soldaten til, och at denne af Kronan derföre fatt ärsättning.
Man bör dock härwid besinna at denna Släp- Mundering, sä mycket brukad och nyttjad, intet kan uthärda den tid som Författningarna utstaka, och at dä Soldaten af Kronan bekommer ärsättning, sä är den högst obetydlig, men det wisia är det: at dä Munderingen är förfliten bör en annan anskaffas , och dä sägcs: at Soldaten, som af Kronan bekommit betalning, stall staffa sig en sädan, hwilket, dä hans medellösa tilständ hindrar honom dcrifrän, drabbar Rotehällaren, hwilken dels af godhet, och dels utaf fruktan för de olägenheter, som af Soldatens mitznöje kunde drabba Rotehällaren, nödgas ban ingä i kostnaden til en ny Munderings inköp.
At Soldaten bör hafwa en Bostad bestrides ingalunda, men som understundom händer, är dertil sä mycken Jord anflagen at denna Soldat i stället för at wara det namnet innebär, är han förwandlad lil Jordbrukare, ehuru med den stildnad emot andre Jordbrukare, at han läter denna Jord af Rotehällaren bru - Den 9 August!. 843 kas, utan at ens wid arbetet biträda, knappast at med sina ögonkast bewärdiga den, som med sit arbete brukar hans Jord, hwilket jag sjelf med egna ögon sedt.
Jag wet wäl at Karlen är skyldig at bistä wid Jordbruket, men hwilken omtänksam Jordbrukare will släppa sina Dragare, hwarpä desi beständ beror, uti en oftast illa sinnad och hämndfull Soldats händer, och hwem will begagna sig af en sädan beskaffad Persons oftast onyttiga biträde.
Der et hemmans ägorymd det medgifwer, och således utan hemmans-ägarens stada större utrymme af Aker skulle kunna til Soldaten afsiäs, will jag intet mistunna honom denna förmän; men at det är mycket betungande och högst stadeligt för Rotehällaren, dä han är nödsakad en brädstande sänings-tid, at öfwergifwa sin egen Aker för at bereda en annans, är intet allenast högst betungande, utan äfwen bidrager dertil, at tilstapa Soldaten at wara och blffwa en lätting, den der i maklighet under fredstider tilbringar et lättjefult lif, sta. deliqt för en Soldat, som owan wid kroppens härdande, sedermera i krigstider icke uthärdar krigets beswärligheter.
Wista Möten äro uti Författningarna utstakade, och om deste Compagnie - och Regements-Möten sammansiäs, har jag derwid intet at päminna, dä Rotehällarnes kostnad genom Soldatens Kosthäll och drickspenningar intet ökas, men tillökte exercitie-dagar böra intet gra - 344 Den 9 Augusts. gravera Rotehällaren.
Man säger wäl: at Soldaten bör derwid sjelf hälla sig med Kost - och Drickspenningar, men som Soldater sällan äro hushällare, och i wista Landsorter intet eller arbetsamme, hafwa de oftast ingen tilgäng pä sädan föda, som til Mötesställena med beqwämlighet kan transporteras, och faller lasten säledes pä Rotehällaren, hwilken om han wägrar kostnadens utgörande, äter werkar mistnöje hos Soldaten, som medför annan känbar förlust för Rotehällaren.
Jag gär wist intet in uti pröfningen om hwad
Lid et indelt Regemente bör anwända til erercice, ehuru jag skulle tro at om den, som Contractena medgifwa, egentligen nyttjades til öfning uti Marche och Charge, som den odödlige Konung ^reäric il i Preusen sagt wara det enda hwarigenoki man siär sin Fiende, och man intet genom bisaker och til intet tjenande, oftast uptog den i Författningarne föreskrefne
Liden, sä wore den til hufwudändamälet, som är at tiljkapa en tropp tjenlig til Rikets förswar, men det är dock wist, at om flere exereitie - möten profwas nödige sä bör dä Manskapet underhällas pä Kronans bekostnad.
De Knekte - Contracter, som med hwarje enskyld Recrät wid dest antagande ingäs och afflutas, äro äfwen oftast gansta tryckande för Rust- och Rotehällaren.
Det är en wisthet; at en föreslagen Recrät, äger innan antagandet fullkomlig rätt om sin Person, och säledes äf - Den 9 Augusti. 845 äfwen den, at föreffrifwa de wilker han för godt finner; Rust - och Rotehållare» dock obelagit at bifalla dem eller intet- Desta wilkor kunna oftast hafwa blifwit drägeliga, om det endast berodt pä den tilämnade Recrfiten och Rotehällaren, men som i tilbörlig ordning, denna Recrttt bör upwisas för Compagnie-Befälhafwarcn, inflyter esomoftast dest wälbehag pä Contractets innehätt^
Den pä sine ställen antagne princip, at wid et sädant tilfälle, den sistnämndes skyldighet är at päsiä karlens förmän, utan at afseende göres pä Rotehällarens beständ, medförer oftast obilliga Contracter.
Jag ätalar ingalunda Befälhafwarens förhällande, ehuru jag intet gillar grunden; Ty efter hans Opinion åligger det honom endast at tilse det Recrfiten är tjenstbar och har af Roten sädane förmäner at han til och med kan bestrida wista smärre extra utgifter, som kunna anbefallas, ifall Roten intet skulle bestä desamma, och destutom en stor del Officerare finnas wid indelta Regementer, hwilka intet hafwa kännedom af de bördor, som trycka Rust - och Rotebällaren, och under stundom intet hunnit förskaffa sig wedcrbörlig kunskap om alla de Författningar, som röra Indelningswerket, hwilken kunskap intet annat än genom tid och erfarenhet kan winnås.
De uprättade Contracter upwisas wäl wanligtwis wid de RccrfiteringsMöten som hällas af Regements - Chefen och Landshöfdingen eller i dest ställe af bertil förordnade.
Det beror dä pä deste Herrars mer och 846 Deri 9 Augusts. och mindre kännedom om Landet och deras olika Opinioner at ändra eller fastställa et säDant Contract, och wisar dageliga ärfarenhetcn werkan af Compagnie - Befälhafwarens inflytande wid Contractets gillande och de ändringar det wid Recrflterings-Mötet undergår ofta til Rotehällarens ofärd och dest förtryckande.
Jag har nämnt at misinöjen hos Soldaten , dä han intet af Roten får sina oftast högst obilliga päsiäenden upfylda, werka oftast den största kostnad och olägenheter för Rust-och Rotehällaren.
Han äger dä tilfälle at pä mänga sätt utöfwa sin hämd, som allt drabbar Jordägaren, och fluteligcn har han den utwäg sig förbehällen, at tid efter annan intala sit Compagnie-Befäl: at Rotehällaren är obillig, och denne Befälhafware, derom öfwertygad, har oftast funnit utwägar, at wid en General-Mönstring fä karlen förafskeda!», och finnes exempel at samma karl, sorn i afseende pä af Mönster-Herren ansedd otjenlighet, sätt afsked, blifwit för annan nummer genast derpä antagen, och detta karlens förafffedande har understundom inträffat endast pä en Compagnie-Befälhafwarens anmälande.
Jag pastär ingalunda at icke en Officer bör wara trodd pä sina ord, men denna, lika med andra menniffor, kan wara misiledd, och dä han handladt efter sin öfwertygelse, kan man intet förebrä honom nägot, hälst honom icke tilkommit rättigheten at lagligen pröfwa rigtigheten af Soldatens up gif - Den 9 Augusti. 8-7 gifter; men det wista är det, at Rotehällaren derpä blifwit högst lidande.
Det är mig intet obekant, at en General-Mönster-Herres Åtgärd kan äklagas, och at äfwen rättelse möjeligtwis kan winnås, men med en sädan saks utförande, arv förknippade mängfaldiga beswärligheter, mycken tidspillan och en den drygaste kostnad, samt motständ af Ämbetsmanna-influence, sä at Rotehällaren, i owisthet om framgäng i den rättmätigaste sak, och för at bespara en ökad kostnad, samt at undwika ätföljande mängfaldiga beswärligheter, häldre widkänts sin första kostnad, och medelst en ny legas utbetalande, anffaffadt en ny karl.
Mänga flera beswärligheter fär en Rotehällare widkännas, och veste äro snart sagdt oräkneliga.
Jag talar här egenteligen om dem, som härkomma af mistbrukade Knekte-Contrac. ter, uprättade wid Regemcnternas formerande och emot de samma helt och hällit stridande, och jag fruktar at en wist Esprit at understödja en mistnöjd Soldat uti sine pästäenden, pä mänga ställen bidrager härtil, äfwen som en i min tanka falff, men torde hända nog rädande Opinion, at göra mera afseende pä en Troupps lysande anseende än dest brukbarhet, sä wäl i krigs- som fredstiden.
Skulle det sä förhälla sig, sä är det en wisthet, at dessa leda til betungande följder för Rust- och Rotehällare, hwilka genom den framfarna tidens händelser, torde hänya, snart sagt blifwit - 843 Den g Zlugstk. wik mera utarmade derigenom än genom Noteringen under pästäende krig.
Sorn förut sagt är, har jag härstädes en. dast uptagit nägra wista Rust - och Rotehäl. lare tryckande omständigheter, ehuru jag känner mänga flera.
Jag kan dock intet hafwa mig bekant förhällandet i alla Rikets Provincer, men öfwertygad derom, at mistbruken, som widläda Noteringen pä flerehanda sätt i de flesta Landsorter wunnit insteg, anhäller jag wördsammast, at denna af mig ofullständigt wäckke Motion, mätte pä det ömmaste behjerta^ och at den upmärksamhet jag sökt häruti wacka, mätte leda til et närmare utwecklands af sakens sanna förställande, genom uplysningar af flera Ledamöter ifrän flera särffildt Rikets Provincer, sä at den rättelse mätte winnås uti de mistbruk som wid Noterings-werkst sig insmpgt, och den sä tryckande, at en fortsättning deraf skulle snart nog kunna leda til et allmänt misthag för Indelnings - werket, hwars beständ, Lil dest grunder, jag i det högsta yrkar och ifrar före.
Jag har tjent säsom Militair- Ämbetsman, och i egenskap deraf som Second - Chef warit förordnad at hälla Recrkrterings-Möten, samt förut uti en tidelängd af mänga är bodt innom Regementet och tilförene innom Compag. niets ständ, som lämnadt mig tilfälle at bilägga mänga stridigheter, som kunnat pppas e mellan - Den 9 Augusts. 849 emellan Soldater och Dragoner, samt Rust. och Rotehållare, merendels ä Soldatens sida befundne obillige; Jag har äfwen i siere ars tid warit bäde Rust - och Rotehällare och således har jag ägt tilfälle at intet allenast lära kanna hwav i denna del kan trycka Rotehätlare uti en följd af den werkeliga Roteringsffyldigheten , som i sig sjelf kan wara dryg nog, utan äfwen misibruken, hwilka här« leda sig dels af sedermera tiikomne 'Författningar, deras orätta applieation och tolkning, samt Embetsmanna tiltagsenhct, oftast utöf. wad i bästa wälmcning.
Jag har har ej nämdt hwarken Personer etter Regementer, och säledes är jag ingen anklagare; men händelserna äro dock witza och sanna, och besia hafwa gifwit mig anledning at tadla de oftast nämnde misibruk, och utan at yrka nägon anfwarighet för det framfarna, har jag endast til föremäl at för framtiden undanrödja de deraf sig härle, dande vlagenheter.
Wore jag derom öfwertygad, at den börda som jag här önffat och önsta r mätte afhjelpas, medförde nägon motsvarande nytta för Staten, sä hade jag ingalunda uppchällit mig wid desia anmärkningars författande, men dä fortfarandet af sädane tryckande omständigheter i freds-tider sätta Nustoch Rotehällaren uti det obeständ at han i krigstider omöjligen, ätminstone swärligen kan ut Andra Band. kll-o 107, 103.
SZO Den 9 Augusts. utgöra sine Rust - och Noterings - skyldigheter; At hanö förmögenhet sä medtages at han intet, förut af onödigr och intet tätande utgifter utmattad , af egen böjelse kan bisiä Staten, ty -er intet finues, har Kejsaren färtornt si» rätt, och detzulom dä Contraetcr öfwerffridaö, et billigt m.ifttroende wäckes, at i mindsta mätt» Contrahera med Kronan, som jag werkeligen kämrer bafwa ä wederbörligt ställe händt och legat i wägen för nyttiga sakers framgäng, oberäknad! at dä onyttiga utgifter för Staten utgöres, wäckes cn billig anledning til motwilja at tjena det allmänna, sä äro sädana högst bewekande skäl, som förmätt mig at wäcka Högwälborna Herr Grefwens och Landtmarffal. tenö, samt Högloft.
Ridderstapet och Adelns upmärksamhet i denna sak, under en listig ön. stan at de beswärligheter mätte för skattdragande Undersåtare undanrödjas, som med Sta. tens beständ, kunna lätta deras bördor, de der nu pläga Medborgare, utan minsta båtnad för Riket.