Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Propos. i fråga om en fyr-anläggning å Gottska Sandön, dels ock, i följd af väckte motioner, ang:de åtgärders vidtagande för förbättringar i Fyr-, Båkoch Lotsväsendet; N:o 16, i ani. af väckt motion om nedsättande af en Komité för utarbetande af förslag till ordnande af allmänna helsovården; Bevillningsutskottet: N:o 17, i ani. af RiksSt:ns skiljaktiga beslut i fråga om uphörande såsom särskild beska t tn i n gs-1 i tel af den vissa stapelstäder tillkommande tolag, emot ersättning af tullmedlen, samt denna afgifts inberäknande uti den tullsats, som för varors in- eller utförsel genom Taxan bestämmes. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 2 e. m.
Onsdagen den 19 Augusti 1857.
Justerades 3 prot:s-utdr. för den 15 dennes samt pleni-prot. för d. 6 sistl.
Juli f. m.
Då inom StatsUtsk. 2me ordinarie ledamöter af R. o. Ad. redan under en längre tid varit från Riksdagen bortovar.-de; då, enl. hvad jag har mig bekant, några af de öfriga ledamöterne komma, dels att från staden afresa, och dels att afsäga sig deras platser; och då af de nuv:de supleanterne den ena är frånvrde och den andra såsom StatsRevisor hindrad från att deltaga i Utsk:s öfverläggningar; får jag hos R. o.
Ad. vördsamt anhålla, alt Ståndet måtte updraga åt sina Elektorer att utse ytterligare 4 supleanter att i nämnde Utsk. i mån af behof inträda. 108 Den 19 Augusti.
Uppå i anledn. häraf framställd propos. biföll R. o. Ad. att ytterligare 4 supleanter skulle inväljas i StatsUtsk.; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, anmodade Hrr Elektorer att sammanträda till val af dessa supleanter.
Föredrogs ånyo Const.UtsIcs d. 12 och 15 dennes på bordet lagda Mern.
N:o 23, med ani. af RiksStms beslut rörande det af Const.Utsk. uti Mern.
N:o 13 framstälda förslag till ändring uti 12 §:n Reg:sF:n, ang:de SlatsRådets hörande öfver alhandlingar och förbund med främmande makter.
Jag förmodar att R. o. Ad. icke skall finna skäl att frånträda sitt redan fattade och af PresteSt. biträdda beslut i delta ämne, samt anser derjemte, att det måhända hade vittnat om en större aktning för dessa Stånds mening, derest Const.Utsk., i likhet med hvad som skett uti Mern.
N:is27 och 28, till de öfriga Stånden hemställt att förena sig uti R. o. Ad:ns samt PresteSt:s beslut.
Då detta emellertid icke inträffat, utan Utsk. tvärtom föreslagit R. o. Ad. att frånträda sitt beslut i saken, torde R. o.
Ad. detsamma vidblifva.
Paykull, Johan Gustaf:
Det är visserligen icke utan exempel vid denna Riksdag, att R. o. Ad. fattar beslut, hvilkas följder blifva alldeles motsatta de beslut
Ståndet en kort tid förut fattat, men som jag icke kan finna ett sådant förfarande förenligt med R. o. Ad:ns anseende, hoppas jag, att
Ståndet denna gång måtte vidblifva sitt en gång fattade beslut och således afslå Utsk:s hemställan.
Efter först till bifall å förev:de Mern. framstäld propos., som besvarades med Nej, beslöt R. o. Ad. att, med vidblifvande af sitt förut i ämnet fattade beslut, afslå Utsk:s i detta Mern. gjorda hemställan.
Föredrogs ånyo Const.Utsk:s d. 12 och 15 dennes på bordet lagda Mern.
N:o 24, med ani. af RiksSt:ns beslut rörande det af Const.Utsk. i Mern.
N:o 14 föreslagna tillägg till 12 §:n Reg:sF:n, att Konungen icke må utan R.
Stms samtycke blifva regerande Furste af utländsk stat.
Ad. i afseende å denna fråga fattat ett med Utslcs förslag öfverensstämmande, ehuru från min särskilda mening afvikande beslut, så upstår jag nu endast för att tillkännagifva, att jag för min del hade önskat att R. o. Ad. skulle hafva afslagit förslaget, men att jag nu icke finner mig föranlåten att yrka ändring i Ståndets redan fattade beslut.
Jag anser mig böra tillkännagifva, alt den af BorgareSt. antagna redaktionen af detta förslag, enl. min upfattning, är vida bättre än den af Utsk.
Den 19 Augusti. 109 upgjorda.
BorgareSt. har utbytt ordet: »blifva», till: »vara», så att förslaget skulle lyda: »Ej må Konungen, ulan R.
St:rs samtycke, tillika vara regerande Furste i utländsk stat.»
Derigenom har BorgareSt. förekommit möjligheten deraf, att en Prins af det Svenska Regenthuset, som med Konungens och R.
Stms samtycke blifvit regerande furste i utländsk stat, kan fortfara att vara regerande der, ehuru han sedermera, på grund af svenska SuccessionsOrdn:n, blifvit Konung i Sverige.
Mig vill det således synas, såsom skäl förefunnes att sammanjemka KiksSttns beslut i enlighet med BorgareSt:s, hvarföre jag anhåller alt R. o. Ad. måtte deri instämma eller, om något hinder i formelt hänseende deremot nu skulle möta, att detta Mein. måtte till Utsk. återremitteras.
I anledn. af delta Hr Cederschiölds yrkande yttrade Hr Gr. o.
Landtm., att hvad frågan om återremiss beträffade, hinder för framställande af propos. icke förekom; men att då Utsk. icke gjort hemställan om förändring i det beslut R. o. Ad. fattat, utan tvärtom tillstyrkt de öfriga Stånden att biträda det beslut, hvari R. o. Ad. stannat, nemi. att det framstälda förslaget må blifva oförändradt hvilanda till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag, Hr Gr. o. Landtm, ansåg R. o. Ad. icke, på grund af en sådan hemställan från Utsk., kunna instämma i BorgareSl:s beslut, hvaremot, i händelse återremiss beslutades, det kunde bero på Utsk. att söka sammanjemkning i den syftning, som BorgareSt:s beslut innehöll.
Öfverlä ggningen förklarades nu fulländad, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, framställde, hurusom, i följd af hvad han redan yttrat, fråga nu endast vore om återrerfiiss eller Memorialets läggande till handlingarne, såsom den enda behandling, som, derest återremiss icke beviljades, kunde komma i fråga, och efter sedermera gjord hemställan om R. o. Ad. ansåge de gjorda anmärkme föranleda till återremiss, hvarvid ropades
Nej, hlef förev:de Mern. lagdt till handlingarne.
Föredrogs ånyo och lades till handlingarne Consl.Utskis d. 12 och 15 dennes på bordet lagda Mern.
N:o 25, med ani. af E.iksSt:ns beslut rörande det af Const.Utsk. uti Mern.
Stirs Banks sedlar.
Föredrogs och bifölls Exped.Utslcs d. 15 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:0 7, ang:de anmälan af åtskilliga utaf R.
St:r för innev:de år beviljade löne-förhöjningar; hvarjemte R. o. Ad. godkände det tillika med detta Utlåt, af Utsk. öfverlemnade förslag till underd. skrifvelse N:o 97. 110
Dan 19 Augusti.
Föredrogs och lades till handlingarne StatsUtsk:s d. 15 dennes på bordet lagda Mern.
N:o 113, i ani. af verkställda omröstningar rörande anslagen lill Statens jernvägs-anläggningar.
Föredrogos och b i föl los StatsUtskrs nedannämnde d. 15 dennes på bordet lagda Utlåt:n: N:o 102. ang:de medels anvisande till låne-understöd för verkställandet af åkerjordens ändamålsenliga dikning; N:o 103, ang:de begärdt statsanslag för utdikning af Sanna hed inom Orebro län; N:o 104, ang:de begärd ersättning af Statsverket för den genom updämning vid Gråda kanals företagna omläggning förorsakade jordförlust; N:o 105, angrde föreslagen ersättning åt'jordägarne inom 2:ne byar i Leksands socken för liden skada genom vatten-öfversvämning; N:o 106, ang:de anslags beviljande för ersättning af förluster genom hagelskada; N:o 107, ang:de föreslagna låne-understöd för åstadkommande af sädeslorknings-anstalter; N:o 108, ang:de väckt fråga om räntefria låns beviljande för upförande af byggnader af sten uti skoglösa orter; N:o 109, angrde ett föreslaget lån till Apothekaren B. 51.
Freese, för bedrifvande och utvidgning af en inom Arbrå socken i södra Helsingland utaf honom anlagd linberednings-fabrik ; Nro 110, i ani. af väckt fråga om beviljandet af särskildt anslag för tryckning af reseberättelser rörande industriela förhållanden inom främmande länder; N:0 lil, i ani. af väckte frågor om anslag för nya eller ökade elektriska telegraf förbindelser mellan vissa upgifna städer och orter; samt N:o 112, i ani. af väckte frågor om inlösning af sådane Riksgälds-sedlar, som icke blifvit till invexling företedde inom den bestämda preskriptions-tiden.
Föredrogos och b iföl los Sammansatta Stats- samt Allm. Besv.- o.
Ekon.Utskrs nedannämnde d. 15 dennes på bordet lagda Utlåtrn: N:o 13, i ani. af väckt motion om uphäfvando af vissa förbud, rörande Böda kronopark; och Nro 14, i ani. af väckt motion, angrde dagarfvode till magistrats-person, som skall närvara då penningar, stämpladt papper m. m. inläggas eller uttagas ur LandtRänteri.
Föredrogs och företogs punktvis till afgörande Sammansatta Stafs- samt Allm.
Ekon.Utskrs d. 15 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 15, dels i ani. af K M:s Nåd.
Propos. i fråga om en fyr-anläggning å Gottska Sandön, dels ock i följd ef väckte
Dan 19 Augusti. lil motioner, ang:de vidtagande af förbättringar i Fyr-, Båk- och Lotsväsendet. lista punkten, ang-.de fyr-anläggningen på Gottska Sandön; 2:dra punkten, ang:de utläggande af fyrskepp på de s. k.
Finngrunden; 3:dje punkten, angtde fyr-inrättning på Agön; och 4:de punkten, ang:de fyr-anläggning på klippan Bonden.
Usk:s i dessa punkter afgifne yttranden biföllos. 5:te punkten, ang:de föreslagen fyr-inrällnivg på Brämön.
Då man tager i betraktande den stora utvidgning som Sveriges handel och sjöfart under de sednare åren erhållit, samt de betydliga inkomster som derigenom tillskyndas Statsverket, bör man, i min tanke, jemväl erkänna, att det är Statens skyldighet att i någon mån återgälda dessa fördelar genom att så mycket som möjligt betrygga handelns och sjöfartens säkerhet.
Jag vill nu icke inlåta mig i alla de frågor, som i detta Utlåt, äro uptagna, utan anhåller blott att få yttra mig angtde en af dem, som jag tror mig närmare känna, nemi. förslaget att inrätta en fyr på den s. k.
Brämön.
Vi veta, att det i Sverige f. n. knappast finnes någon hamn med en relativt så liflig bandels-rörelse som Sundsvall.
Omkring 300 fartyg inlöpa dit under loppet af hvarje år, och jag har sjelf vid ett tillfälle med egna ögon sett ungefär 100 fartyg ligga i dess hamn.
Då de norra sjöstädernas hamnar ofta måste anlitas ganska sent på året i och för fyllande af de nordliga orternas spanmålsbehof, är det af stor vigt, att inloppet till hamnarne förses med fyr-inrättningar, och en sådan inrättning torde måhända i främsta rummet böra vidtagas på Biämön, enär denna ö är det enda inseglingsmärket till Sundsvall, och en fyr derstädes jemväl skulle gifva en ganska betydlig ledning åt seglationen i Bottniska viken.
Jag ber att få i R. o.
Ad:ns minne återkalla den olycka, som förra året träffade ångfartyget Umeå, och som utan tvifvel icke hade inträffat om en fyr hade funnits på Brämön.
En person, som fått beskrifning öfver tilldragelsen af lotsen på fartyget, har meddelat mig, att sedan man på fartyget till följd af töcken och snöyra länge varit urslåndsatt alt varsna något land, men slutligen fått se en skymt deraf, trodde man alt landet var Brämön och stvrde i denna tanke kosan dit, men i det stället kom man till skäret Gran, som lisger något norr om Brämön, och stötte derstädes på grund.
För att i framtiden söka förekomma dylika olyckshändelser, torde det vara af vigt att förse Brämön med en fyr-inrättning; och jag får derföre vördsamt anhålla, att denna del af Utlåt, måtte blifva till Utsk. återremitterad. 11 r Lilljehöök, Carl Berthild:
Jag vill blott nämna, att Brämön är en af de punkter som blifvit uptagna uti det af Förvaltningen af SjöÄrenderna vilkorligt tillstyrkta — LolsDirektörens mindre — förslag, men att, då man inom Utsk. icke ansåg 1X2 Ilen 19 A ugns ti.
Statens tillgångar f. n. medgifva beviljandet af de ganska betydliga summor, som skulle erfordras för fyr-inrätlningarnes fullständigande, man uteslöt Brämön, såsom varande en punkt hvarest en fyranläggning vore mindre af behofvet påkallad än å de öfriga punkterne.
Jag vill visserligen ej bestämdt förneka, att den här omtalade olyckshändelsen inträffade till följd af bristande fvr-inrättning på Brämön, men jag vill dock erinra derom, att olyckan skedde på dagen, hvarföre man ock torde kunna draga i tvifvelsmål, huruvida den skulle hafva förekommits genom en fyr på Brämön.
Det är en allmänt känd sak, att den som till följd af mer eller mindre eget förvållande råkat i olycka, alltid gerna söker orsaken dertill i yttre förhållanden, eller i andras fel, och detta torde afven här varit fallet.
Emellertid vill jag icke motsätta mig punktens återremitterande, om R. o. Ad. skulle så finna för godt.
Uti ettämne sådantsom detta har Utsk. ansett sig böra hufvudsakligen följa den ledning, som blifvit lemnad utaf Förvaltningen af SjöArendena, och som detta embetsverk yttrat, att den ifrågav:de fyr-inrättningen icke vore en af de nödvändigaste, utan gerna kunde anstå, ansåg Utsk., som tillstyrkt ganska betydliga anslag till åtskilliga andra fyranläggningar, sig böra, på grund af Förvaltningens yttrande, afstyrka förslaget om Brämöns förseende med fyr.
Jag anhåller om bifall till denna del af Utlåt.
Med anledn. af den siste värde talarens yttrande får jag tillkännagifva, att äfven jag visserligen fästat mig vid Förvaltningens Utlåt, i frågan, men alt jag, då detsamma innehåller, icke att den ifrågav:de fyren ej är nödvändig, utan blott att den, ehuru af behofvet påkallad, ej är så nödvändig, att den bör i första rummet anläggas, icke funnit mig böra afstå ifrån att yrka en anläggning, hvars nödvändighet är medgifven och af erfarenheten bekräftad.
Man stödjer sitt afstyrkande på bristande tillgångar; men då, såsom jag i mitt förra anförande hade äran nämna, handeln tillskyndar Staten så högst betydliga tillgångar, bör väl en del deraf användas till samma handels betryggande.
Jag förnyar min begäran om återremiss af punkten.
Af ali hushållning anser jag den vara sämst som röjer sig uti njugghet emot sådana anstalter, hvarigenom olyckshändelser, och isynnerhet menniskolifs spillande, kunna förekommas.
Då i detta fall, hvarom nu är fråga, vederbörande embetsverk måste anses hafva vitsordat att fyr-anläggningen är nödvändig, enär det yttrat, att den ej är ibland de nödvändigaste, så förefaller det mig såsom man ginge alltför långt uti hushållningsväg om man vägrade medel till ifrågav:de anläggning, helst under en Riksdag som den nu pågående, då man icke dragit i betänkande att anslå ända till 20 millioner
Den 19 Augusti. 113 millioner Rdr för en annan anläggning, som ej har till ändamål att förekomma sådana olyckshändelser.
Jag förenar mig således uti Frih. Wredes begäran om återremiss af punkten.
Efter först till bifall å förev:de punkt framställd propos., som besvarades med starka
Nej, jemte ett eller annat Ja, blef den samma på grund af de deremot gjorda anmärknme återremitterad.
De öfriga punkterne af förev:de Utlåt, blefvo af R. o. Ad. bifallne.
Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af flera ledamöter, Sammansatta Stats- samt Alim. Besv.- o.
Ekon.Utskis d. ]5 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 16, i ani. af väckt motion om nedsättande af en Komité för utarbetande af förslag till ordnande af allmänna helsovården.
Äfvenledes föredrogs och bordlädes ånyo Bevii!n.Utsk:s d. 15 dennes på bordet lagda Mern.
N:o 17, i ani. af RiksStms skiljaktiga beslut i fråga om uphörande såsom särskild beskattningstitel af den vissa stapelstäder tillkommande tolag, emot ersättning af tullmedlen, samt denna afgifts inberäknande uti den tullsats, som för varors in- eller utförsel genom Taxan bestämmes.
Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Utsk:n inkomne Memorial, Utlåtin och Betänkm, nemi. från Bevillningsutskottet: N:o 18, med förslag till voter:s-propos., i ani. af BiksStms olika beslut ang:de stämplade pappers-afgiften; BankoUlsholtet:
Propos. om beviljande för Myntverkets behof af ett räntefritt lån från Banken å 50,000 Rdr Rmt; N:o 42, med hemställan om tillfällig löneförhöjning åt Bankens, DiskontVerkens och Tumba bruks tjenste-personal och betjening; N:o 43, med hemställan om personelt årligt anslag till Bankens Garde des Medailles, RiksAntiqvarien B. E. Hildebrand; Lagutskottet:
N:o 40, i ani. af K. M:s Nåd.
Propos. med förslag till författn. ang:de ansvar för förfalskning och bedrägeri, dels enskilde motioner i enahanda syftning; Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottet: N:o 105, i ani. af RiksStms skiljaktiga beslut öfver Betänk.
N:o 87, beträffande Universitetens rätt att med Stadsstyrelsen deltaga i handläggningen af ekonomi- och politie-mål; VIII H. 8 114 Den 22 Augusti.
N:o 106, i ani. af väckte motioner om åtgärder för beredande af s. k. transito-rätt emellan konungarikena Sverige och Norige; samt N:o 107, i ani. af återremiss utaf Betänk.
N:o 98. H. R. o.
Ad. åtskiljdes kl. £ på 12 på dagen.
Lördagen den 22 Augusti 1857.
Plenum kl. I e. m.
Justerades 7 prot:s-utdr. för d. 19 dennes samt pleni-prot. för d. 6 sistl.
Juli e. m.
Besv.-o. Ekon.- Utsk:s d. 15 och 19 dennes på bordet lagda Utlåt.
I sammanhang härmed föredrogs jemväl ett från Vällofl.
BorgareSt. ankommet prot:sutdr.
N:o 330, innehållande inbjudning till de öfriga RiksSt:n att förena sig i BorgareStis i afseende på ifrågav:de Utlåt, fattade beslut, att R.
St:r måtte i underd. skrifvelse hos K. M. anhålla, det K.
M. må täckas updraga åt sakkunnige män, att, sedan de ang:de helsovården nu gällande polis-stadganden blifvit öfversedde, afgifva underd. förslag till de förändrade eller fullständigare föreskrifter härom, som af omständigheterne finnas påkallade, äfvensom att i de delar af helsovården, som icke egna sig för lagstiftning, utarbeta en lättfattlig afhandling, innehållande för ändamålet lämpade anvisningar och råd åt allmänheten, samt att K. M., sedan berörde updrag blifvit fullgjordt, ville i ämnet aflåta Nåd.
St:r samt låta offentliggöra och bland allmänheten sprida den särskildt utarbetade afhandlingen i ämnet.
Då det sammansatta Utsk. an sett sig, på grund af min i ämnet väckta motion, böra föreslå R.
St:r att uti en underd. skrifvelse hos K.
M. täcktes låta utarbeta förslag till lag rörde våra sundhetsförhållanden, så kan jag icke vara annat än nöjd med denna frågas be - Den 22 Augusti. handling inom Utsk.
Jag anser, att under den form denna fråga framkommer till K. M., så blir den bragt på en sådan punkt att dervid något måste göras, hvarigenom den beklagliga liknöjdhet som nu finnes för den allmänna helsovården måste försvinna, när allt det onda som den förorsakar blifver för hvar och en tydligt.
Nu tänka högst få på denna för samhället så vigtiga fråga, om ej härjande farsoter hemsöka landet, och när den hotande olyckan uphör, så uphör också hvarje tanke på att ordna sundhetsförhållandena.
Vi hafva visserligen SundhetsNämnder, men någon verksamhet från deras sida förspörjes ej oftare än när koleran härjar, men då utveckla de en verksamhet, som på flera ställen icke allenast stridt emot lagarne, utan äfven någon gång emot sunda förnuftet.
På denna öfverretning i verksamhet följer sedan slapphet och liknöjdhet, och man låter helsovården skötas på ett sätt, så att derigenom ofta upkommer nya farsoter, eller den gamla under olika former.
Jag har i min motion anförf dessa m. fl. omständigheter, och jag vill derföre icke nu för R. o. Ad. åter uprepa de motiver som legat till grund för det förslag till skrifvelse, hvarmed jag ansett att R.
St:r borde till K. M. ingå.
Ehuru detta skrifvelseförslag skiljer sig från Utsk:s derigenom att det omfattar något mera än hvad Utsk. föreslagit, då jag nemi. hemställt, att R.
M. i underd:het anhålla, det K.
M. täcktes nedsätta en Komité af sakkunnige män, de der, efter tagen kännedom om hufvudstadens och hela landets helsovårdsförhållanden, upgjorde ett förslag, att på ett ändamålsenligt sätt ordna desamma i enlighet med den hygieniska vetenskapens närv:de ståndpunkt, jemte förslag till helsovårds-lag och sundhets-polisens bättre organiserande, äfvensom föreslagit, att R.
St:r ville bevilja ett anslag af 10,000 Rdr
Rko, för att till nämnde ändamåls vinnande af K.
M. disponeras, så vill jag dock så mycket mindre motsätta mig Utsk:s förslag, som jag är fullt öfvertygad derom, att om ett förslag till lag rörande sundhetsförhåilandena i Riket blifver såsom Utsk. afsett utarbetadt, så måste också alla de omständigheter, som finnas omrörda uti milt förslag, tagas i betraktande.
Deremot måste jag afstyrka antagande af BorgareSt:s inbjudning.
Den är sammansatt af Hr Eåhraei reservation och af Utsk:s förslag, och ehuru jag genomläst den med den största upmärksamhet har jag icke kunnat förstå hvad meningen dermed har varit; om icke den att säga samma sak med andra ord.
Om så är skulle jag visserligen äfven kunnat bifalla BorgareSt:s redaktion af skrifvelsen så otydlig den ock är, såvida icke Preste- och BondeSt:n redan godkänt Utsk:s förslag.
Men vid sådant förhållande, och förutsatt att Ståndet gillar motionens syfte, kan jag icke annat än afstyrka Ståndet att antaga en inbjudning blott för att gå ett Stånds önskningar till mötes, då, genom ett godkännande af Utsk:s förslag, detta blifver R.
Stms beslut.
Jag har egentligen begärt ordet för att instämma med den värde motionären ech yrka bifall till bans förslag.
Det är en väsendtlig skillnad melias detta för - 116
Den 22 Augusti. slag och Utsk:s Utlät.
Utsk. har råkat ut för en villfarelse som är ganska allmän i lagstiftningen, nemi. den, att då en sak är nyttig, så är det tillräckligt motiv att derom stifta en lag, utan att tillse om en sådan lag är möjlig att verkställa.
Hvad just sundheten angår, så finns väl en mängd skiftande förhållanden, hvilka borde genom en lagstiftning ordnas; men hvad som är af mera vigt än en sådan lag, hvilken väl kan stadga vissa grundsatser, men omöjligen uptaga alla detaljbestämmelser, är det att få klart utredt förhållandena, och att visa huru illa det hos oss är stäldt med allt hvad som rör sundhets-polisen.
För att inse det sundhets-polisen icke är så särdeles väl ordnad, behöfver man i sanning icke gå långa vägar.
Sådant kunna vi här i Stockholm erfara nästan hvarthän vi vända oss.
Det är likväl af yttersta vigt att åtskilliga för helsan skadliga förhållanden undanrödjas.
Och i sådant afseende är det i första rummet nödvändigt att lära känna de väsendtligaste bristerne i vår sundhets-polis, äfvensom sättet för deras aflijelpande.
Ilar man klart och tydligt utredt sådant, då, men också först då, kan man derom lagstifta.
Huru starkt osnygghet och dålig luft inverkar på dödlighetens storlek är i andra länder numera fulleligen ådagalagdt.
Det har blifvit utredt i England och Frankrike, att när farsoter gått, så har dödligheten varit betydligt större på de ställen, der förhållandena varit som här i Stockholm.
Jag vill särskildt omnämna, att då en farsot vid ett tillfälle i London rasade med ovanlig häftighet i ett visst qvarter, så befanns vid anställda undersökningar att sådant härledde sig från de förgiftade dunsterne från en gammal begrafningsplats, som icke var ordnad på tillbörligt sätt.
Jag skulle derföre anse det vara af högsta vigt att de detta ämne rörande förhållanden klart utredas, och att allmänheten får lära känna huru illa det är stäldt med sundhets-polisen.
I motionärens förslag förekommer dessutom den väsendtliga omständigheten, att en bestämd summa skulle ställas till K.
M:s disposition, men härom finnes ingenting nämdt i Utsk:s förslag.
Jag anhåller derföre om propos. på bifall till motionärens förslag.
Hr Björnstjerna, Johan Magnus:
Yid behandlingen af detta ärende inom det Sammansatta Utsk. yppade sig skiljaktiga meningar, hvilket också kan inhämtas af den mängd reservanter som finnas antecknade.
Det är otvifvelaktig! en stor skillnad mellan att stifta en lag och att utfärda en polisförfattn., och man kan mycket väl upnå det mål man önskar genom att ändra polisförfattn:n.
För mindel anser jag, att man svårligen skulle kunna i någon större omfattning stifta en lag för helsovården, emedan det är klart, att då Sverige är så olika på olika ställen så måste lagen inskränka sig till några få fall, hvarföre ändamålet bättre skulle vinnas genom utfärdande af en polisförfattn., lämpad efter de olika orternas förhållanden.
Af sådan anledn., och hufvudsakiigast med stöd af de motiver sorn förekomma i Hr Fåhraei reservation, anser jag de ordalag, hvari den af honom föreslagna skrifvelsen till K.
M. är aöattad, Den 22 Augusti. 117 vara tio rättaste, och får derföre vördsamt anhålla, att Ilr Gr. o. Landtm, behagade föreslå R. o. Ad. att antaga den som sin egen.
Den öfverensstämmer visserligen till en del med BorgareSt:s beslut, men jag anser de ordalag som Hr Fåhraeus begagnat, vara fullständigare och bättre.
Jag anser således, att man genom antagande af den reservation, som Hr Fåhraeus afgifvit vinner det afsedda ändamålet, och att man vinner det på den lättaste vägen, hvilken snarast skall föra till det resultat som motionären afsett.