Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Raabs yttrande i afseende på motionärens framställning om faschin-armen, att våra skiljaktiga åsigter i detta fall härröra af samma skäl som jag förut framställt, eller att denna fråga icke är i utlåt, besvarad, men då man har begärt 20,000 R:dr för ett visst ändamål och St.Utsk. icke svarat derpå, så är det ju klart, att raan kan bifalla betänk, i öfrigt, men återremittera frågan om dessa 20,000 R:dr.
Detta måtte väl altid vara och blifva en serskild punkt i motionen.
Må vara att dessa serskildt begärda anslagssummor icke äro uptagne under n:ris 1, 2, 3 och 4 vid Utsk:s referering af motionen, men uti sjelfva motionen voro de sålunda uptagne och jemväl det kostnadsförslag som jag skulle kunna visa Frih. Raab. Skulle någon oformlighet vara begången i afseende på framställningssättet, så är jag öfvectvgad derom att Hr Gr. o.
Landtm, vid proposmas framställande, gifver
Ståndet sådant tillkänna och då underkastar jag mig naturligtvis i detta afseende hvad Hr Gr. o. Landtm, och Ståndet kan finna lämpligt.
Om deremot Hr Gr. o. Landtm, icke anser någon oformlighet begången, utan anser sig kunna göra propos. på den af mig begärda återremissen, så anhåller jag att en sådan propos. måtte framställas.
Hr Ribbing; Det är märkvärdigt att höra en talare dén ena gången vara så öm om formerna och den andra gången icke bry sig om dem utan anse dem likgiltiga.
Man har gjort jemförelse emellan anslagen till Stång-ån och till Arksga-ån.
Hvad Stång-ån beträffar, så befinnes del alt Väg- och VatienbyggnadsSlyrelsen deröfver har blifvit hörd', att K.
M. icke en utan tvänne gånger förut tillstyrkt detta anslag, att man upgjort med' strandegare huru det skall tillgå i afseende på deras ersättning, och att således alla former hafva blifvit iakttagna, men icke dess mindre har jag hört att R.
St:r tvänne gånger afslagit detta anslag och Hr Bildt har ansett att detta bordt vara ett motiv för R.
St:r att äfven tredje gången afslå detsamma.
Det må vara att detta bordt utgöra ett skäl för R.
St.-rs afslag äfven denna gången, derom vill jag icke yttra mig, men i alla fall förefinnes här den olikheten att hvad
Den 29 Juni e. m. 541 Arboga-å beträffar, synes icke K.
M. hafva haft del af detta förslag, och icke heller Väg- o. VattenbyggnadsStyrelsen, utan endast på grund af Hr Olivecronas af motionären bifogade förslag, har Utsk. galt löst derpå utan några vidare omständigheter och de flera tillstyrkanden sorn detta betänk, omfattar, visa sanningen af hvad som här blifvit anfördt och som af mig också blifvit åberopadt.
Jag tror således att dessa förhållanden böra verka till återremiss af Betänk. i sin helhet.
En värd ledamot har anfört huruledes fartyg stannat på grund i Arboga-ån, men detta är icke annat än hvad som hände sistlidet år med ångfartyget Linköping, enligt de underrättelser jag har af mina anhöriga, som färdades på det fartyget.
Begge dessa föreslagna å-rensningar visa sig således lika nödvändiga, men frågorna äro mycket olika i afseende på de förberedande åtgärderna.
Jag vill icke bestrida att Arboga-å kan vara en vigligare farled, och det är just på grund af utredningen om hvilka farleder som äro de vigtigaste, och hvilka vattendrag, såsom jag i f. m. yttrade, kunna anses för samhällets puls-ådror, sorn jag anser besluten i dessa fall böra fattas; men jag nödgas hålla mig fast vid den grundsatsen all man i dessa frågor icke bör obesedt antaga en eller annan motionärs förslag eller en och annan DidstriklChefs förord, och icke heller rätta sig efter huru ledamöterne i StatsUtsk. tillstyrka ett eller annat kors och tvärs, utan endast fota sina beslut pä auctorileternes utredning och tillstyrkanden, hvadan jag anhåller om återremiss af denna punkt i sin helhet.
Uti mitt första anförande tog jag mig friheten att fästa upmärksamheten på vigten deraf att äfven medgifva anslag för en faschin-bädd, men då frågan här synes röna så mycket motstånd, så anhåller jag att fä ändra min förra anhållan om propos. derhän, alt jag inskränker mig till att endast begära Hr Gr:n o. Landtm:s propos. på bifall till Betänk.
Gr. von Bosén, Adolf Eugéne:
Jag kan icke annat än på det högsta förorda hvad som Hr Bildt proponerat, nemi. att man skall göra allt möjligt, för att erhålla det större anslaget till Arboga-åns uprensning.
Detta är utan tvifvel en af de vigtigaste kommunikationer vi hafva i vårt land, och den har också den egenheten att den icke på något sätt kan anses leda till en enda lokalité, utan den tillhör sju å åtta af våra provinser, ty transitofarten som går genom Arboga-å är betydlig och ökas beständigt.
I fjol blef ett propellerfartyg bygdt för denna fart, och i år ett annat, och för nästa år är ytterligare ännu ett beställd!.
Att nu denna navigation verkligen befinner sig i en ganska dålig ställning, derom kan man lätt öfvertyga sig hvarje gång man går upföre eller utföre Arboga-å.
Jag får således förena mig uti hvad Hr Bildt föreslagit.
Jag har redan i denna fråga gjort ett medgifvande, nemi. i fråga om kajbyggnaden, för hvilken jag gerna hade sett, att R. o.
Ad. genom en återremiss hade antydt sin benägenhet till beviljande af ett låne-underslöd; jag skall, ehuru ogerna, i undfallenhet gå ännu ett steg längre, samt, lill undvi - 542 Den 29 Juni e. m. bande af splittring emellan de hufvudsakligen liktänkande, afstå från den af mig, i förening med Hr Bildt, gjorda hemställan om återremiss i den del af ärendet som rörer faschin-bäddarna, hvartill vi önskat "bereda nödigt anslag.
Man finner i Ulsk:s Betänk., — och detta ger äfven åt ett sådant medgifvande i sin mån något stöd, — att motionären i hänsigt till dessa fascbin-bäddar yttrat, att, för den händelse någon del af det begärda anslaget skulle vägras, ansåge han faschinbäddarne möjligen kunna tills vidare undvaras, ehuru likväl icke utan äfventyr för arbetets fullständiga varaktighet.
Jag tror således de af oss framställda yrkanden i och för sig vara grundade på ganska goda skäl; men för att icke föranleda skiljaktighet mellan deras åsigter, som vilja det ifrågavar:de arbetets understödjande i olika mån, men dock önska dess hufvudsakliga framgång, och för att undvika äfventyrandet af det hela, bör jag, i likhet med Hr von Troil, numera inskränka mitt yrkande till anhållan om bifail å StatsUlsk:s förslag.
Sedan consessionernas tid börjat, vill jag icke vara envis längre, om det är såsom den siste värde talaren yttrat, att man sätter hela frågan på spel, utan då inskränker jag mig äfven till anhållan om helt enkelt bifall till StatsUtsk. ifrågavande Utlåt., under förhoppning om att motionären sedermera bereder sig utväg att på annat sätt, antingen hos R.
St. eller hos K.
M. anskaffa de erforderliga anslagen för en faschin-arm.
Det har icke varit förhållandet med mig, såsom Hr Bildt förmodat.
Jag har verkligen läst hans reservation och det nu för andra gången.
De premisser, som Hr Bildt lagdt lill grund för sin conclussion, anser jag riktiga, men erkänner icke riktigheten af den sednare, emedan jag icke kan anse att R.
St. äro mindre conseqventa derföre att de bifalla K. M:s Propos. nu, oaktadt de icke gjort det de två föregående gångerna, då frågan varit under öfverläggning.
Tiderna förändra sig, opinionerna kunna ganska väl utan inconseqvens blifva förändrade under olika förhållanden.
Jag ansåg icke Hr Bildts conclussion riktig, men jag begagnar densamma, för att visa, huru långt man kan komma då man den ena stunden begagnar ett motiv i en rigtning och den andra uti en annan rigtning.
Ett sådant förfarande kommer deraf, att då man vill gifva anslag lill en sak, så söker man att få det fram så godt man kan, och då man icke det vill, så går man likaledes på samma sätt tillväga.
Propos. till bifall å förevar:de punkt af Ulsk.
Utlåt, blef härefter framställd och besvarade med starka
Ja, blandade med Nej; hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade det han funnit
H:le •punkten:
På sått uti min afgifne reservation blifvit inför R.
St. tillkännagifvet, har jag för min del visserligen icke velat sätta mig emot att ifrågavande arbete må med lämpligt understöd utrustas; men då man måste betrakta hvarje ifrågasatt utgiftspost under anställd jemförelse med öfrige sådane utgifter, som Stats - Den 29 Juni e. m. 543 Disk. för andra ändamål föreslår och R.
St. anordna, men det för nu ifrågavar:de ändamål föreslagna Stats-anslag synes vara af trafikens allmänna behof jemförelsevis mindre lifligt påkalladt, och företaget således af en för det allmänna, allt jemförelsevis ringare vigt OGh värde, så har jag trott dessa jemförelser, hvilka i reservationen utförligare finnas utvecklade, skäligen böra leda till den önskan, att R.
St. måtte val i någon mån, men ej i vidsträcktare skala, än vid de anställde jemförelserne visat sig vara af billighet och behof alstrad, bidraga till ifrågavar:de företags verkställighet.
Uti den nyss åberopade reservationen, har jag nemi.
exempelvis framlagt en jemförelse emellan de båda hvarandra närbelägna städerna Köping och Arboga, hvaraf R. o.
Ad. behagade inhemta huruledes, då 60,000
Skfi metall-effekter sisth år vågfördes i Arboga, icke mer än 40,000 Sköf vågfördes i Köping; huruledes folkmängden var i Arboga år 1852, enl. mantals-längderna 2,288 personer, i Köping endast 1,510.
Bevillnm af handel m. m. steg i Arboga till 829 R:dr 16 sk., i Köping till endast hälften deraf, eller 418 R:dr 32 sk.
Fartygen voro år 1853 i Arboga 20 st., med 738 läster, i Köping 10 st. med 373 läster.
Af alla dessa sammanställda ziffer-förhållanden synes framgå den visshet, att Köping är i ett betydligt mindre blomstrande tillstånd än Arboga.
Köpings geografiska belägenhet gör denna stad till afsättnings-ort för endast en trångt begränsad flod-dal, om hvars östra sida rörelsen naturligen drager sig åt Arboga å, och på den vestra åt Strömsholms kanal.
Jag har dock i min reservation förgätit, att erinra om en hithörande omständighet, som stödjer min åsigt, och derföre nu må vidröras, nemi. att Köpings å utgör utloppet för en ej allenast mycket trängre, men äfven mycket kortare flod-dal, än den som omgifver den, hvilken leder till och genom Arboga, samt efter flera växlande benämningar kallas, vid slutet af sin bana, Arboga å.
Det återstår således här endast att undersöka i hvad mån Köping må, på anslag för uprauddring af dess å, kunna äga anspråk, med afseende derpå, att den till beredande af en snabbare förbindelse mellan Mälaren och Wenern företagna större jernvägs-anläggning, för hvilken R.
St. beviljat garanti å viss ränte-proc., skulle få sin ena ändpunkt vid Köping.
Man bör likväl härvid betänka, att jernbanan är föreslagen, att utsträckas till Stockholm öfver Westerås; i denna förutsättning är förslaget om garantien framställdt och beviljadt.
Under antagande att jernvägen kommer att upfylla de förhoppningar R.
St. dervid fästat, hvilka jag för min del alltid lifligt hyllat, är en sådan utsträckning afsedd och önskvärd; men om den verkställes, förblifver således icke
Köping i längden deD slutliga östra ändpunkten för banan.
Det synes följaktligen både med afseende på den nuvar:de tidens förhållanden, och på en något aflägsnare framtids, icke vara fullt skäl, att bevilja ett så betydligt anslag för nu ifrågavar:de företag, som StatsUtsk. föreslagit.
Med anledn. häraf anhåller jag om återremiss å denna punkt, i förhoppning, att Utsk. ville utur ofvan angifne synpunkter taga detta ärende i förnyadt öfvervägande.
Jag tror mig hafva så mycket mera skäl till denna vördsamma framställning. som R. o. Ad., genom sitt bifall till den näst föreg:de punk - 544 Den 29 Juni e. m. ten, fastställt en af faktorerne för den jemförelse, hvaraf jag begagnat mig såsom utgångspunkt i min reservation, vid fattandet af den slutföljd, att det ifrågavarule företaget väl må understödjas, men med en i förhållande till ändamålets verkliga fordringar och relativa värde nedsatt summa.
Uti den reservation som Frih.
Cederström låtit åtfölja Betänk, och hvarutur han upläst åtskilliga utdrag, synes all Frihm velat inskränka sin åtgärd för underhjelpande af Köpingsåns uprensning till ett låneunderstöd af 20.000 R:dr.
Vill man icke bevilja mera än dessa 20,000 R:dr, så vågar jag för min del förklara, att det icke lärer kunna blifva något af med upmuddringen och att det då vore bättre att afslå hela frågan.
Jag skulle likväl tro, att ifrågavar:de å-rensning är af så mycken vigt för en icke ringa del af Westmanland, att de medel, som R.
St. dertill skulle vilja anslå, icke vore illa använda.
Det nuvar:de förhållandet med Köpings-å är likasom med Stång-ån, att den löper i en mängd krokar, visserligen icke lika stora som den sednares, men likväl i betydlig mån försvårande seglationen.
Jag har flera, gånger med ångfartyg berest denna å och jag kan derföre intyga, att vid flera tillfällen måste ångfartyget helt och hållet stanna machinen och man måste med spakar på båda sidor söka att föra fartyget fram genom de siingringar som ån gör.
Dessutom är ån så smal att vid många tillfällen fartygen vidröra stränderna, och på ett eller annat ställe så grund, isynnerhet vid mynningen, att en uprensning är af högt behof påkallad.
Att denna icke kan verkställas af Köpings lilla samhälle, det torde en hvar lätteligen inse, och hvad som i min tanka mycket bidrager till att hos R. o. Ad. förorda ifrågavar:de anslag, är verkligen det förhållande att Köping har med betydliga omkostningar gått i författning om anläggning af en kaj af sten, som efter hvad för mig blifvit uppgifvit, redan kostar 17,000 R:dr, att i den mån som samhället får dertill erforderliga medel man ämnar ytterligare utsträcka denna kaj-anläggning, samt att derjemte en icke obetydlig bassin blifvit uppgräfd i närheten af denna kaj, så att fartyg der kunna vända, hvilket förut var omöjligt.
Under dessa förhållanden och då det är alldeles omöjligt att verkställa den ifrågavande upprensningen med mindre summa, än den som här blifvit föreslagen, vågar jag förorda densamma hos R. o. Ad.
Jag ber att få fästa upmärksamheten derpå att hela kostnaden för detta fö retag upgår till icke mindre än 140,000 R:dr om ån skall kunna blifva så bred alt tvänne fartyg der kunde mötas, men att motionären ansett sig endast böra föreslå beviljandet af ifrågavar:de 40,000 R:dr, hvarigenom man åsyftat att dels något uprensa ån och dels utvidga densamma på några ställen, så alt fartyg der skulle kunna gå förbi hvarandra.
I närvarande stund är förhållandet sådant, att när ett fartyg skall inlöpa, så måste tecken gifvas för att förvissa sig om att icke något annat fartyg mötes.
Sammalunda är förhål landet, då man vill utlöpa ifrån Köping; man måste då underrätta dem som möjligen kunde komma ifrån Mälaresidan, atVde tills vidare - Den 29 Juni e. m. 545 clare icke få inlöpa.
Det hinder för trafiken, sorn härigenom upr kommer, är icke obetydligt.
Cederström har sagt att sisth år utskeppades ifrån Köping 40,000 Skaf jern och trafiken derifrån är således ganska betydlig.
Skulle no Köping blifva ändpunkt för jernvägen, så inser R. o. Ad. den ökade vigt af detta anslag, hvilken derigenom skulle upkomma.
Skulle detta icke inträffa, skulle denna jernväg icke blifva af, så är i alla fall Köpings stad och hela orten deromkring i sådant behof ali få denna å-rensning verkställd, att jag tror deri äskade summan blefve ganska väl använd, hvarföre jag vördsamt anhåller om R. o. Ad:s bifall till hvad Slatsötsk. i denna punkt ' föreslagit.
Cederström vid nästföregående punkt så vannt och med så myckel skäl förorda ett anslag lill lättare kommunikationer för Arboga, så skulle jag icke hafva trolt att han vid den följande punkten skulle frångå denna åsigt och tillstyrka ett anslag, som icke på något säll kan leda till det åsyftade ändamålet.
Granskar jag skälen i hans anförande, så får jag bekänna att de på mig icke inverkat något.
Han har sagt all Köping är i mindre blomstrande välmåga än Arboga.
För min del skulle jag tro att della vore snarare just ett skäl alt bispringa Köping med ett anslag än tverlom.
Cederström för R. o. Ad. upgifvit beloppet äf export-arliklarne ifrån Köping.
Frihm har icke upskaltat dessa exportartiklar till så obetydligt, men, utom de 40,000 Skf? slängjerns-effekter som Frilen omnämnt, utföras ifrån Köping efter hvad jag roed säkerhet vet, omkring 4,000 Sk^ tackjern och 400 Skf? koppar samt 3 å 4,000 tolfter bräder, hvilket alli tillsammans gör en icke obetydlig export.
Cederströms hufvudsakliga skäl för nedsättning af anslaget, var en anställd jemförelse emellan Köping och Arboga och anslaget för den sednare staden, och efter som R. o. Ad. nedprutal anslaget för Arboga, så ansåg
Frilen deraf böra följa, alt man borde äfven nedpruta anslaget för Köping.
Ett sådant resonnemang kan jag för min del icke gilla.
Dessutom har Arboga fäll en icke så obetydlig fördel derigenom att den föreslagna jernvägen emot den ursprungliga planen blifvit dragen 8,000 alnar närmare staden, hvarigenom Arboga fått jernvägen alldeles in på sig, men transilokostnaden för hela allmänheten har blifvit ganska betydligt förökad.
Nu är det dessutom anledning att förmoda, att ändpunkten af jernvägen kommer all stanna vid Köping och ali det således är önskligt att del måtte finnas någon utväg att fortskaffa de varor sora komma till denna ändpunkt.
Såsom Hr von Troil sagt, kunna icke tvänne fartyg mötas i denna å, ulan man mäste telegrafera pä det fartygen icke skola möta hvarandra.
Det kostnadsförslag, pä grund hvaraf motionen nu bar blifvit framställd, skulle endast afse att göra utvidgning af ån 8 H, 35 546 Den 29 Juni e. ni. på ett och annat ställe, der fartyg vid up- och nedsegling skulle kunna mötas.
För min del vill jag alldeles skilja mig från all jemförelse emellan dessa städer.
Jag betraktar dem såsom fristående hvar och en för sig och undersöker nu endast, huruvida efter min uppfattning, Köping är förtjent och i behof af det anslag som af Slats Utsk. har blifvit förordadt, och då jag verkligen icke kan finna annat, samt dessulom Köping har bekostat icke så obetydligt i och för ordnandet af sin hamn o. s. v., så hoppas och tror jag att R. o. Ad. bifaller Ulsk:s förslag.
Jag förenar mig i allo med hvad som Frih. af Ugglas här yltrat och skiljer fullkomligt frågan om Arboga ifrån den om Köping.
Köping är i aldra största behof af det anslag SlatsUlsk. har föreslagit och märkvärdigt nog har Köping kommit till delta stora behof igenom formel för anslaget lill Ystad, hvaremot llrnne stridde, ty just denna fern har gitvil anledning lill alt Köping står i behof häraf.
Då jernvägens sträckning skulle bestämmas, så föreslog jag nemi., ali Köpings hamn skulle flyttas till Malmön, på det att man mätte slippa ali färdas upför
Köp ingsån, men detta antog icke många i staden Köping, ehuru jag verkligen en gång har fått ett protokoll skrifvit på Rådstugan af Borgarne, af innehåll, att de skulle nöja sig med hvad jag föreslog, emedan de först och främst trodde alt jag kunde utreda frågan och för del andra alt jag önskade det som var förmånligast för staden.
Inom staden fanns likväl en minoritet som upgrumlade vännet, och då underställdes den aukloriteterne, hvilka beslöto att jernvägen skulle gå genom Köpings stad.
Följden blef naturligtvis den, alt på hvad vilkor som helst Köpings å måste uprensas, pä del all den måtte kunna begagnas till ångbåtsfart för förskaffande af de passagerare och varor sora kunna komma dit på jernvägen.
Första gången jag passerade utför Köpings-ån toge de 3,000 alnarne 25 min. tid.
Häraf synes att det är nödigt, att icke såsom Hr von Hartmansdorff trodde, R. o. Ad. kastar yxan i sjön, ulan Iverlom behåller henne i handen, för att kapa bogserings-tåget när man vill bogsera bort skutan ifrån den rätta strömfåran för alt sätta den på grund.
Jag tror dessutom del är nödvändigt, att göra något för Köping, såvida icke dess handel skall gå under genom det sätt, hvarpå frågan blifvit handlagd af ankloritelerne.
Såsom den nn slår, så har Köpings stad tiplagil frågan med ganska mycken värma, och ingått i gauska stor utgift, såsom Hr von Troil nämnt, men att Köpings stad ensam skull»; kunna bekosta upmuddringen, är för mycket begärt.
På säll Frih. af Ugglas yttrade, så år rörelsen betydligt större, än hvad Frih.
Cederström har upgifvet, och det torde väl komma sig deraf, ali Frih.
Cederström icke har haft sig tillhuds de upgifter, som sedermera blifvit tillgängliga.
Jag kan icke heller finna, att Fiih.
Cederströms anmärkn. i afseende på Arboga å skulle kanna hafva något inflytande på frågan, emedan denna å icke kan blifva segelbar, och att således 'genom densamma aldrig kan upkomma någon trafik, hvilken deremot redan exi - Den 29 Juni e. m. 547 sterar oell framdeles blir ännu större vid Köping än den nu är.
Der ligger bakom Köping en trakt full af berg och skogar, och hvarje år ökas rörelsen derpå.
Det har blifvit en regulier deligensfart mellan Köping och Smedjebacken, och det är troligt, alt en stor del af Westerdalarne får sin trafik öfver Köping.
Jag tror derföre, att det är rättvist, alt
Köping vid della tillfälle blir taget under armarne af R.
St., och anhåller på grund deraf om bifall lill StalsUlsk:s yttrande.
I motsats emot den siste värde talaren, anser jag, att vid sådana frågors afgörande som denna, man bör ulgå ifiän jemförelse.
Något abstraet rikligt finnes icke här, ulan det är endast genom jemförelse emellan viglen af de olika föremål för hvilka anslag begäres, som man möjligen kan säga hvad som är det rälla eller orätta.
Då man utgår från denna sals, hvars riktighet jag tror, alt de värde Hrr:ne icke kunna beslrida, sä måste erkännas, allom man bifaller hvad Utsk. föreslagit för Köpings-än man begår en orättvisa med afseende på Arboga, och de understöd, som för denna stad äro i StalsUtsk:s Betänk, föreslagna.
Förhållandet är nemi. det, såsom B. o. Ad. har sig bekant, ali SlalsUlsk. har föreslagit och B. o. Ad. bifallit, all en summa af 20,000 R:dr Inko måtte anvisas, hälften såsom anslag och hälften såsom lån för Arboga-åns nprensning.
Nu deremot i fråga om å-rensningen vid Köping har StatsUlsk. föreslagit
Sländerna alt gifva två tredjedelar
Såsom anslag och en tredjedel såsom lån, af den derför begärda vida betydligare summan.
Gr. von Bosén och Frih. af Ugglas hafva tagit Utsk. i försvar och sökt visa orikligheten af de upgifler om Köpings• handel, på hvilka Frih.
Cederström har stödt sin reservation.
Jag ber Gr. von Rosen och Frih. af Ugglas om ursäkt, för det alt jag ej tror på deras enskilde upgifler, emedan de officiella strida deremot, och nå gra andra än officiella ej konna läggas till grund för R.
Om likväl Frih. af Ugglas och Gr. von Rosen kunna framlägga officiela, verkliga fada deröfver att trafiken vid Köping är större än den vid Arboga, så skall jag vara den första, som pä grund deraf vill bestämma Stals-bidragels storlek.
Ja! jag skall gå sä långt, att jag erkänner riktigheten af del föreslagna Slals-bidragets belopp.
Men rättvisan fordrar väl äfven då och alltid, alt delta bidrag utgår efter samma grunder vid samma Riksdag, d. v. s. ali förhållandet emellan den delen af Slals-bidraget, som är anslag till den, som är lån blifver detsamma.
För Arboga är det nu bestämdt så, att hälften blir anslag, hälften lån.
Skall icke detta äfven då gälla för Köping?
Skal! ej en grundsats kunna tillämpas conseqvenl under en och samma session.
Hr von Troil har nämnt, hvad som eger sin riktighet, ad det finnes tvänne alternativa försfager upgjorda för Köpings-åns uprensning.
Det ena förslaget afser, att Köpings-än skall utvidgas, d. v. s. man skall bortgräfva slöra rimsor af landet på båda sidor af ån för alt få ån vidare, och på della sätt göra Köping till en större han 35* - 548 Den 2'J Juni e. m delsstad, än hvartill naturen ämnat den.
Det andra förslaget afser, att genom uprensning af sjelfva ån, och genomskäring af krokarne göra ån mera segelbar, på samma gång som en mindre utvidgning skulle ske genom bortgräfvande af sjelfva kanten af ån.
Detta sednare förslag, som ligger till grund för StatsUtsk:s Utlåt., förutsätter faschin-bäddar eller stenkistors anbringande, med ett ord, sådane skyddsmedels användande, som behöfvas för att qvarhålla muddret.
När det var fråga om
Arboga ville man ir,ke gifva anslag till sådane skyddsmedels tillvägabringande, men när det är fråga om Köping, så finner man del nödvändigt, att intaga utgiften för dem i kostnads-beräkningen ?
Hvilken conseqvens!
Jag vill härmed ej säga, att dessa utgiftsposter skola uteslutas, ty jag anser, att alla anslag eller understöd, som R.
St. gifva till ett arbete böra vara tillräckliga, på det man icke må få ett dåligt eller förfuskadt arbete.