Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Directionens här närvarande ledamöter, emedan egentlige ordf. beklagligtvis är sjuk, och den andra i ordningen af göromål hindrad att här uppträda; får jag till R. o. Ad. framställa en fråga, som af Ståndet genast kan afgöras.
Förhållandet är följande: adliga ätten Frölich, N:o 1280, har utgifvit en fullmakt genom Johan Axel Frölich.
Enligt genealogierna är han ej egentligen hufvudman, ty i dem finnas tvänne äldre af denna familj upptagne, men förhållandet med dessa båda är, att den ene är född 1767 och den andre 1774; att de begge rest utomlands; att man saknar all underrättelse om dem sedan 1802; samt att man ryktesvis fått höra, att de skola vara döde.
Då de nu således på några och 3o år icke afhörts, har Johan Axel Frölich ansett sig för hufvudman.
Vid sista riksdag har äfven Ridd.TJlsk. funnit billigt, att denne Johan Axel finge utgifva fullmakt, emedan de a:ne andre icke på 32 års tid afhörts.
N11 äro således 37 år förflutna, sedan man haft underrättelse om dem.
Det är följaktligen i anledning af förenämnde i5 § jag får anhålla, det behagade Hr Frih. och Landtm, till 11. R. o.
Ad. framställa den proposition: huruvida Herr Johan Axel Frölich äfven vid denna riksdag, såsom vid den nästföregående, må äga alt för adliga ätten Frölich utfärda fullmakt. R. o. Ad. beslöt, att Hr Joli.
Axel Frölich skulle anses berättigad att för adliga ätten Frölich N:o 1280 utfärda fullmakt.
Upplästes Stadgan till ordnings vinnande vid H. R. o. Ad:s sammankomster 111. m. af d. 16 Nov. 1823, saint det den 4 Dec. 1834 dertill beslutade tillägg.
I:Ir Frih. o.
Landtm, erinrade, att R. o. Ad., med anledning af 3g § Ridd.Ordn., som innehåller,: att "främmande åhörare må, på sätt R. o. Ad. derom särskildt beslutar, kunna bevista R.o.Ad:s öfve '•läggning ar, sedan en lag, i den ordning 87 § Reg.F. föreskri fver, blifvit utfärdad, angående de förbrytelser eller oordningar, som ä? åhörare kun - 6 Den ao Januari. na begås,’’ sedan ifrågavar. lag blifvit utfärdad, vid sista riksdag beslutat, att för den riksdagen främmande åhörare skulle få bevista Ståndets öfverläggningar.
Sedan en riksdags erfarenhet mer än tillräckligt vederlagt de farhågor, på grund af hvilka jag, då fråga var om den såkallade publicitetens införande, bestred densamma, är jag glad att få öfvergå till den tunke, jag då bestred.
Jag tillstyrker således, ali II. o. Ad. måtte tillåta, att publiciteten äfven vid denna riksdag må fortfara.
I sammanhang dermed utbeder jag mig att till Hr Frih. o. Landtm, samt R. o.
Ad. få underställa en motion i ämnet.
Läktaren var, vid förra riksdagen, mången gång ganska glest besatt, men också någon gång otillräcklig för dem, som önskade plats.
Mig har i alla fall synts föga passande, att åt corps diplomatique och utländningar, äfvensom åt damer af bildade classer, hänvisa rum att trängas med en folkhop af måhända icke lika bildad beskaffenhet.
Jag önskar således föreslå, att R. o. Ad. ville uppdraga åt Ridd.- Direct. att låta gifva åt läktaren 2:ne flyglar, för hvilka en gång på hvardera sidan kan inrättas; den ena för utJändningar och corps diplomatique, och den andra för damer af bildade classer.
Jag har icke bevistat öfverläggningar hos Nationnl-Representationer i främmande länder; men jag har hört af dem, som dervid varit närvarande, att man på andra ställen åt corps diplomatique och ulmärktare personer gifver särskilda tribuner, och jag vet att hos vårt brödrafolk de Svenske Statsråden haft en särskild plats.
Jag anhåller, att denna motion måtte remitteras tili Ridd.Utsk., och anhåller om Hr Frih. o. Landtints proposition derå.
Då jag öfver 16 års tid haft det smickrande förtroende att vara en bland R. o. Ad:s Directeurer emellan riksdagarne, och under de sednare åren haft uppdraget att tillse byggnaderna; torde R. o. Ad. rättvist af mig fordra något yttrande öfver den nu väckta motionen.
På R. o. Ad. beror att afgöra, om läktarens utvidgning är af behofvet påkallad, och derom kunna tilläfventyrs delade meningar finnas.
Jag håller mig nu endast till det materiella af frågan.
Om läktaren skulle få den utvidgning, som Frih. Ludv. Boye föreslagit, medelst 2:ne flyglar, d. v. s., att den, enligt h vardagsspråk, skulle bilda en hästsko, i det den utginge till främsta pelaren; så skulle derigenom den olägenhet visserligen uppstå, att 8 fönsterrutor på hvardera sidan blefvo betäckta.
Något mörker skulle derigenom uppkomma, och detta utgör val den hufvudsakligaste anmärkning, som mot förslaget kan göras; men att det är verkställbar!, är utom all fråga, i följd af den gamla grundsatsen, att allt hvad man vill med besked, det kan man.
Jag är icke stationär, och då jag blifvit upplyst, att i andra länder särskilda tribuner finnas för ut - Den 20 Januari. 7 landningar, samt erfarenheten visat huru oändligen talrikt deras antal blifvit, i följd af de lättare communicationerna, så kan jag icke annat än tillstyrka, att något af fönsterna må förbyggas; dock anhåller jag, att frågan i aila fall underställes Ridd.Utsk., hvarefter R. o. Ad., sedan byggmästare blifvit hörde, blifver i tillfälle att bestämdt afgöra, huru arbetet bör verkställas.
Jag, som aldrig anser frihetens förunnanden kunna sträckas för långt, då de åtföljas af correctiver mot möjliga missbruk, skulle föreslå en förändrad redaclion af itsta, aldra och 3:dje punkterna af R. o. Ad:s Ordn:sstadga , om jag icke befarade en sådan motions bordläggande och remitterande till Ridd.Utsk., hvarigenom jag möjligen skulle kunna anses hafva haft för afsigt att från öfverläggningarna utestänga främmande åhörare och motarbeta publiciteten.
Det är derföre jag för närvarande afstår från väckande af motion om utsträckning af dessa 3:ne punkter, på så sätt, att åhörare icke skulle behöfva anmäla sig, eli plenum förut, till erhållande af biljetter, utan att det skulle vara dem tillåtet alt vid början af ett plenum inträda, så långt rummet medgifver; äfvensom att de, efter att vara inkomne, icke sedermera, under något skäl, af någon eller några kunde utvisas.
Jag väcker nu denna motion, om Frih.
Boye vill fullfölja sin; men jag hemställer till Ilr Frih., om han ej vill afstå från sin motion, i hvilket läll jag afstår från min, och vi hafva derigenom frikalla! oss från den möjliga förebråelsen att hufva uppehållit allmänheten från bevistandet af Ståndets öfverläggningar.
Åhörare kunde, på grund af det stadgande, som redan linnes, nu genast vinna inträde.
Jag förbehåller mig, i alla händelser, rättigheten att framdeles, under riksdagens lopp, göra den motion, hvarifrån jag nu är villig att afstå, derest Frih.
Boye nu jemväl från träder sitt förslag.
Den siste värde talaren torde ursngta, att jag icke kan gifva honom annat svar, än att jag icke vet hvad sammanhang hans motion har med min.
Jag har icke tillstyrkt någon inskränkning i publiciteten, utan deremot önskat, att den måtte utsträckas lill förmån för sådana personer, som nu svårligen kunna begagna den, och jag kan således icke återtaga min motion.
Oaktadt Frih Boye ej vill återkalla sin motion, vill jag icke yrka proposition å mitt förslag, men förbehåller mig rättigheten dertill framdeles.
Om således R. o. Ad. vill remittera Hr Frih:s motion, har jag deremot intet att erinra.
I öfrigt, och rörande plats för de bildade och obildade damerna, öfverlemnar jag åt Hr Frih. att uppdraga gränsljnien emellan en bildad och en obildad danie, då de aro lika snyggt kladda; men tror, att hvarje dam, utan s
Den 20 Januari. afseende på nier eller mindre bildning, Lör hafva lika rätt till inträde.
Jag tror, att här är ett litet missförstånd i fråga.
Boyes förslag bifalles, så föijer icke deraf, att läktaren emedlertid ej kan begagnas, äfven i morgon; ty för den tillbyggnad, som kan beslutas, kan man passa på ett par dagar, då icke plenum inträffar; och det hindrar icke att publiciteten hädanefter, likasom hittills, må kunna äga runi.
Det hade varit önskligt, att frågan om läktarens utvidgning vid sista riksdag blifvit väckt, då den nu otvifvelaktigt varit verkställd.
Under fullkomligt erkännande af principen för Frih. Boyes motion, tror jag mig likväl böra hemställa, huruvida det är lämpligt, att med nuvarande inskränkta Jocal, som säkert är otillräcklig för våra egna medborgare, göra en afplankning för corps diplomatique; och ännu svårare blefve det att i och för inträdet göra någon skinad emelian bildade och mindre bildade personer eller fruntimmer.
Jag, för min del, begär således proposition till afslag å motionen.
Boye, Lud v.:
Det förvånar mig verkligen, att inom detta samfund en sammanblandning af bildade och obildade classer kan komma i fråga.
Jag har icke föreslagit plats för andra damer än dem, som tillhöra en bildad dass, och det är icke svårt att urskilja dem.
Gör man det icke, exponerar man sig för att till åhörare få qvinnor af ganska tvetydig beskaffenhet; och det vore föga önskvärdt.
Jag har förutsatt, alt de böra uteslutas, och förnyar min begäran om propos. på motionens remitterande till Ridd.Utsk. Hr von Troil, Emil:
Jag tager mig friheten vördsamt anhålla, det Hr Frih. o. Landtm, behagade helt enkelt till fl. R. o. Ad:s bifall framställa den proposition, att läktaren genast må för främmande åhörare upplåtas under enahanda villkor, som vid förra riksdagen; och att sedermera de framstäldta förslagen, vare sig om läktarens utvidgning, eller andra förändringar, må blifva till Ridd.Utsk. remitterade.
Upplästes det af II. R. o. Ad. vid 1828—i83o årens riksdag beslutade tillägg till Ståndets Ordningsstadga, i hvad som angår förhållandet lill främmande åhörare.
Undertecknad R id d. S ec re t.:
Med anledn. af den nu upplästa Ordningsstadgan, anser jag mig skyldig nämna, huru den vid sista riksdagen tillämpades.
På grund af erfarenheten om utrymmet, trodde man sig kunna utlemna 80 biljetter, utom de 20, som disponerades af Landtm, och utom de ständiga platserna för de tidningsredactioner, som referera riksd:s-förhandlitigar.
Dessa 80 biljetter utlem nades - Den 20 Januari. 9 nades af Ridd-Fiscalen aftonen före hvarje plenum, emellan kl. half till 8 och 8 till de förstkommande. R. o. Ad. beslöt, alt vid denna riksdag främmande åhörare skola erhålla biljetter till bevistande af Ståndets öfverläggningar, på samma sätt som vid sista riksdag ägde rum.
Uppå derefter framställd propos., blef Frih. Boyes, Ludv., motion remitterad till det blifvande Ridd.Utsk. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, alt, vid föregående riksdagar, det varit vanligt, att R. o. Ad., i likhet med de öfrige Stånden, ägt sin särskilda klubb.
Då instruetionen för Ridd.Direct. icke innehåller någon föreskrift om vidtagande af anstalter derom, före riksdagens början, hade endast genom Ridd.Secret. innan riksdagens början, några åtgärder på förhand blifvit vidtagne , på det att R. o.
Ad icke vid ankomsten hit mätte sakna hvad som vid föregående riksdagar funnits; och hade de vanliga rummen i operahuset, som Ståndet redan kände, blifvit för ändamålet upplåtne.
Det berodde nu på R. o. Ad. att fatta sitt beslut, i afseende på begagnandet af dessa rum och fortfarandet af den nyss började klubben, på sätt R. o.
Ad. funne tjenligast och lämpligast.
Hr Frih. o. Landtm, hade ansett sig skyldig att för Ståndet anmäla, hvad som sålunda skett; på det att det icke för R. o. Ad. mätte vara obekant, att hvad vid sista riksdag i allmänhet blifvit af R.
St. beslutadt, rörande Ståndets klubbar, vid denna riksdag blifvit tillämpadt på R. o.
Ad:s. Hr von Troil, Emil:
På sätt Hr Frih. o. Landtm, haft godheten erinra, hafva R. o. Adis ledamöter, sedan början af denna riksdag, funnit en klubb för deln beredd i de K..rummen uli operahuset.
Så väl upplåtandet af localen, sorn de vidtagna anordningarna påkalla visserligen tacksamhet; men jag hyser dock den tanka, att hvarken det ena eller andra motsvarar det ändamål, man borde afse.
Af denna anledn. föreslår jag, att den s. k.
SecretaUtskottssalen må till klubbrum inredas.
Dertill fordras, alt bäckarne borttagas, att på golfvet ställas sine eller flera bord med nödiga skrifdon, och att vid väggnrne placeras, utom solfor och stolar, åtskilliga bokskåp, innehållande nödiga författningar och föregående riksdagars handlingar; hvarjemte jag föreslår, att utdelningen af de handlingar, som vid denna riksdag blifva tryckta, må i samma sal verkställas, och att följaktligen den person af R. o. Adis cancelli, som med denna utdelning kommer att hafva befattning, må äga altalia aftnar uppehålla sig derstädes och tillika tjenstgöra såsom bibliotekarie.
De fördelar, som jag tror derigenom skulle vin I 11. 2 10 Den 20 Janna ri. tias, vore, att man ägde mer anledn. att träffa sine ståndsbröder, der de hade ett särskildt ändamål att infinna sig för afhemtningen af riksdagshandlingarne.
En hvar, som deltog i föregående riksdag, lärer erinra sig, huru, efter de första månaderna, klubbrummen på operahuset ofta befunnos alldeles folktomma.
Jag tror vidare, att det vore beqvämt att under de långvariga voteringarna och sådana discussioner, som icke kunna intressera hvar och en, hafva en local, der man kunde sammanfatta skriftliga uppsatser.
Hufvudsak ligast anser jag dock förändringen nyttig, derföre att R. o. Ad:s ledamöter derigenom komma i närmare grannskap med de andra Stånden.
Så länge grundlagen föreskrifver, att våra öfverläggningar skola hållas på 4 särskildta rum, tyckes det vara nödigt, att man i möjligaste måtto befordrar det enskild ta umgänget emelian representanterne af de särskildta Stånden; och i sådant afseende är klubblocalen i operahuset ej väl vald.
Då detta förslag är af den enkla beskaffenhet och ringa omfattning, att någon remiss deraf till Utskott ej bör komma i fråga, men dock närmare utredning i några verkställighets-åtgärder påkallas; får jag hemställa, om Hr Frih. o. Landtm, vill föreslå R. o. Ad. att deröfver infordra Ridd.Direct:s utlåtande.
Riddersmannen kan, såsom andra, fela i känsla; men måhända felar han icke, då han öppet framställer sin känsla till sine medbröders bedömmande.
Mig repugncrar det att förvandla något rum i Riddarhuset till klubb.
SecretaUtskottssaien åtföljes af obehagliga minnen, ty den var ofta en organ för mångväldets tyranni.
Aå väl ! skola rummen nu derföre ohelgas?
Jag bestrider icke remiss till Ridd.Direct.: jag har ej rätt dertill; men jag förklarar, att jag åtminstone ej skall infinna mig på en inom Riddarhuset inrättad klubb.
Och hvarföre icke så gerna inrätta en krog bär också?
Måhända förmådde mig min värma att glömma det, som först skulle besvaras.
Jag tillstyrker bifall till fortfarande af den klubb, som nu finnes.
Sedan Hr von Troil väckt en särskild motion, rörtde bildandet af en klubb, på andra grunder, än dem Hr Frih. o. Landtm, framställt; torde det vara skäligt för R. o. Ad., att, under medgifvande af Hr von Troiis rätt att få sin motion remil terad, uppskjuta afgörandet af det förslag, Hr Frih. o. Landtm, framställt.
Dock framställer sig härvid för mig en consideration, som äfven torde gälla för R. o. Ad., nemi. den af Ridd.Direct. redan fogade anstalt om en klubbs öppnande.
Jag tror, lika med Hr von Troil, att R. o. Ad. är skyldig erkänsla för den inrättning, som blifvit vidtagen; och måhända skulle vi ställa Ridd.Direct. i någon ansvarighet, om R. o. Ad. icke skulle besluta fortfarandet af den öppnade klubben; hvar - Den 20 Januari. it
K före jag också tillstyrker, att medel för sådant ändamål må anvisas. R. o. Ad. har, under föregående riksdagar, ägt särskildt anslag för underhållet af en klubb.
Detta har på goda grunder upphört i den form, hvarunder det förut utgick; men sådant hindrar icke, att ett sådant anslag för R. o. Ad., liksom för de öfrige Stånden, må utgå, och jag tror ej att afslag derå kan uti StatsUtsk. möta; hvarföre jag också anser, att R. o. Ad. på förhand kan besluta, att intill afgörandet af Hr von Tvoils motion, den nuvar. klubben må bibehållas.
Gr. Anckarsvärd, Garl Henr.:
Enligt min uppfattning af denna fråga, tror jag icke, att den hvälfver sig kring den omständighet, huruvida vi äga samma förmåner vid klubben, som de öfrige Stånden; d. v. s., att vi, lika med dem, hafva localen samt eclåireringen på statsverkets bekostnad.
Jag tror, att fråga ej är om annat, än huruvida vi äro nöjde med nuvar. iocal, och förklarar, att jag anser någon bättre för oss ej kunna erhållas; hvarföre jag, för min enskilda del, önskade densammas bibehållande.
En annan fråga blir, hvilka arrangementer R. o. Ad. i afseende på klubb-inrättningen vill vidtaga, och detta tror jag knappt kunna blifva en plenifråga, utan bero på enskildt afgörande.
Sjelfva klubben åter tror jag oss böra hafva utan annan kostnad, än de öfrige Ståtiden vidkännas.
R idd.
Secre t.:
Jag anser mig skyldig lemna en upplysning i afseende på klubbkostnaderna vid sista riksdag.
Ståndet beslöt då, att inskränkning i dem skulle ske; men samtlige RiksSt:n stannade i det beslut, att kostnaderne för eclairering, tidningar och betjening skulle utgå af statsverket: och således kan väl, åtminstone innan annat beslut fattas, fråga ej uppstå örn annat, än att samma kostnader, som vid förra riksdagen betaltes af riksgäldsinedleu, äfven vid innevar. riksdag skola deraf bestridas.
Uppå derom framställd propos., beslöt R. o. Ad., att den redan föranstaltade klubb-inrättningen skulle fortfara, intilldess annorlunda beslutas.
Hr Frih o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade till Ridd.Utsk. remittera den af Hr von Troil väckta fråga om en klubb-inrättning på annat ställe.
Jag hemställer, om det icke kunde grå an, att helt enkelt infordra R.idd.Direct:s utlåtande.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade öfver Hr von Troils motion infordra Ridd.Direet:s Utlåtande.
Frih. Gederström, Jaeob: Sedan R. o. Ad. är samlad t
Dcu 20 Januari. såsom RiksStånd, är Ridd.Direct. icke den myndighet, dit Ståndet rörande frågor kunna remitteras ; utan då inträder Ridd.Utsk. i den befattning, sorn emellan riksdagarne tillkommer Directionen.
Jag begär derföre, att denna fråga må remitteras till Ridd.Utsk. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att han visserligeu ansåg hvarje fråga om förändring af Ridd.Ordn. ovillkorligen böra remitteras till Ridd.Utsk., men deremot trodde, att sådana frågor, som den nu väckta, hvilka ej angå något, hvarom Ridd.Ordn. handlar, kunde af Ståndet behandlas så som Ståndet tjenligasl funne och således afven kunde till Ridd.Directts utlåtande öfverlemnas; i anledn. hvaraf Hr Frih. o. Landtm, nu förnyade sin i detta afseende framställda propos.
Ropades starka nej, blandade med ja, i anledn. hvaraf Ur Frih. o. Landtm, förklarade, att R. o. Ad. icke bifallit den sednast framställda pröpostn.
Hr Frih. o. Landtm, erinrade, att 47 S Riksd.Ordn. stadgade, det Landtm, samt Ståndens Talmän skola sammanträda, för att öfverenskomma om föredragningsämnena inom de resp.
Stånden, och att 2:ne ledamöter af hvarje Stånd dervid skola vara närvar.; till följd af hvilken föreskrift Landtm, till R. o. Ad. hemställde att besluta, på hvad sätt dessa 2.‘ne ledamöter skulle utses.
Den grannlagenhet Hr Frih. o. Landtm, nu uttryckte, synes mig påkalla en motsvarande grannlagenhet af R. o. Ad.
Jag kan bedraga mig i mitt minne; men så vidt jag kan påminna mig, har Landtm, alltid gjort detta val.
Måhända har det skett, derföre att vid valet kunde förekomma så många stänkröster, att uppdragets emottagande ej blefve så behagligt, som då Landtm, sjelf gjort valet.
Jag hemställer derföre, om icke Ståndet ville upplåta åt Hr Frih. o. Landtm., att sjelf utse de personer, som skola åtfölja honom i Talmans-conferencerna.
Jag erkänner riktigheten af hvad Frih.
Boye anfört, ronde det bruk, som hittills ägt rum, att R. o. Ad., på någon enskild motionärs hemställan, uppdragit åt Landtm, att göra detta val; men då jag ogerna i något fall aflägsnar mig från grundlagens ordalydelse, kan jag icke längre efterkomma detta bruk, och då grundlagen säger, att R. o. Ad. skall utse dessa ledamöter, yrka;’ jag således, att de må bestämmas genom R. o, Ad;s val. H. Ex. Hr Gr. Löwenhjelm, Gust.:
Enär Riksd.
Ordri. sagt, att Ståndet skall utse dessa 2:ne ledamöter, som skola åtfölja Landtm, i Talmännens sammanträden, och Ståndet sedan uppdrager åt Landtm, att ulse dem; anser jag Den ao Januari.
Ståndet verkligen hafva utsett dessa ledamöter, elium icke omedelbart.
Man kan då anse valet hafva skett genom en delegation af Ståndet; och jag tillstyrker derföre, alt vi härutinnan må vidblifva vårt äldre bruk.
Sedan en värd ledamot varit ömtålig för Ståndets rättigheter, för hvilket jag ber att få egna honom min förbindelse, förutsätter jag, att Hr Frih. o. Landtm., af egen grannlagenhet, lärer finna betänkligt att utöfva den valrätt jag önskat blifva honom uppdragen; och jag hemställer derföre, 0111 icke Hr Frih. o.
Landtm, ville till 11. o. Ad:s bifall framställa Gr.
Anckarsvärds yrkande.
Min framställning skedde, i förmodan alt R. o.
Ad. dertill skulle lemna enhälligt bifall; men sedan en ledamot dragit detta i betänkande, bedömmer jag måhända icke orätt Hr Frih. o. Landtnäs känsla, då jag förmodar den hindra honom att mottaga förtroendet, och jag återtager alltså min framställning i ämnet.
Då jag i största korthet vill sammanfatta min mening, ber jag att få yttra, det jag icke har något att tillägga vid hvad Gr.
Anckarsvärd sagt, och derföre endast anhåller, att Hr Frih. o. Landtm, täcktes fullfölja sitt förslag till Ståndet, att R. o. Ad. må utse de 2:ne ledamöter, hvilka det, enligt 47 § Riksd.Ordn., tillkommer att vid Talmans-conferencerna vara närvarande. R. o. Ad. heslöt, att de 2:ne ledamöter af Ståndet, hvilka skola bevista de i 47 § Riksd.Ordn. omnämnde Talmans-sammanträden, skulle af Ståndet genom val utses.
Hr Frih. o. Landtm, tillkännagaf, att detta val i morgondagens plenum komme att förrättas.
Det är icke utan en viss ledsnad, jag, efter 10 års frånvaro, befinner mig i nödvändighet att åter väcka fråga om förhållandet med bänkmansvalet.
Jag anhåller, till ledning för omdömet, att Ridd.Secret. ville hafva godheten att först såsom inledning uppläsa 41 § i Riksd.Ordn.
Riksd.Ordn:s 4itsta § upplästes.
Anckarsvärd fortfor derefter:
Efter ordställningen i denna grundlags §, synes det mig vara otvifvelaktig!, att de deri omnämnde personer äro förnekade att deltaga i val till utsk:sledamöter.
Grundlagen innebär, att Ridd.-Ordu. skall vara i öfverensstämmelse med Riksd.Ordn., och i Riksd.- Ordn. har ej kunnat förutses eller ens upptagas det valsätt, hvilket R. o. Ad. funnit för godt att inom sig stadga för beredande af Utsktn.
Nu har härvid det missbruk uppkommit, att de personer, som uti 4> § Riksd.Ordn. äro förnekade alt deltaga i valen till utsk:sledamöter, sådant oaktadt, blifvit indelade på de bänkmts-afdelningar, hvilka inom Riddarhuset »4 Den 30 Januari. äga rum, såsom första instansen till beredande af Utskott.
Detta förhållande har nu blifvit af större vigt un förut, sedan bänkm:s-afdelningarnes antal blifvit fönninskadt, och således de ifrågavar. personernes möjliga inflytande på afdelningarne kan blifva större; men detta är dock säkerligen den minsta delen af frågans vigt.
Deremot tager jag mig friheten till R. o. Ad:s besinnande hemställa, huru det kunde komma att gå, om möjligtvis det någon gång inträffade, att de öfrige RiksSt:n funne, att R. o. Ad. i detta afseende förfar på ett mot grundlagen stridande sätt, och efter Utskrs-tillsättningen afgåfvo den förklaring, att R. o. Ad:s dertill utsedde ledamöter blifvit på grundlagsvidrigt sätt valde, samt, i följd deraf, förklarade sig incompetente att börja sina förhandlingar, innan R. o. Ad. komme till ett enligt grundlagens föreskrifter utstakadt valsätt.
Min tanke är derföre, och jag hemställer till Hr Frih. o. Landtnäs samt R. o. Ad:s ompröfning, huruvida icke det är riktigast, att vid sjelfva bänkm:s-föi delningen afdrag göres för ifrågavar. personer, så att de icke intagas i några afdelningar; och derom anhåller jag, att Hr Frih. o.
Landtm, måtte till R. o. Ad. framställa propos.
Fullkomligt instämmande i den åsigt, som af Gr, Anckarsvärd blifvit yttrad, vågar jag dock framställa en skiljaktig tanke, i afseende på dess sednast gjorda begäran, nemi, om propos. i ämnet till R. o. Ad.
Är det så — som jag icke kan bestrida, utan tvertom yrkar — att grundlagen bestämdt förbjuder Statsrådets ledamöter, jemte öfrige i 41 § Riksd.Ordn, omnämnde personer, att deltaga i val till utsktsledamöter; så kan, om iakttagande af ett annat förhållande, propos. utaf Hr Frih. o. Landtm, icke meddelas.