Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Grefwen och Landt - Marskalken xropoocrsäe bifall til Hemliga Utskottets Betänkande om LsnLO-SkulderS Llsreranäs man och man emellan, med de utläggningar och förbehåll, som under MidderskapetS och Adelns öfwerlaggningar upkommit, och hwilka til Hans Majus Nådiga pröfning i underdånighet öfwerlcmnaö.
Ridderffapet och Adeln hördeS härmed ej ätNöjaö.
Jag lärer icke nog tydcligm Hafwa uttryckt mig, och torde derföre med Eders Ux-oellences och Högloft.
RidderskapetS och AdelnS gun-fkiga tillåtelse fa ä nyo nprcpa min mening.
Jag önskade, ar krovolmonen bleswe: 9m 'Hemliga Utskottets Betänkande bifalleS med det wiktor, «t alla af Högloft.
Ridderskapet och Adrin gjosk e». > r roiz da tillägg eller undantag til Konungens wisa och Rädiga pröfning i underdånighet öfwerlännäs. Herr Greswen 06) LandtMarffalken gjorde derefter en lika lydande xro^oliiion, hwilken Med Ja och N ej beswaradcs.
Herr 'Lsrlmeäen, ^ a eoch ^ i cIg § begärde den tilläggning, at dä betalning af LunLo-ffulder sker i (ueäir-Sedlar, gängbark dcrwid macke erläggas; 06) conkormersäs sig för öfrigt med HanS LxoetlenLs Friherre Di!iiencrLM2 och Herr voa Arocksnliröm, Herr Grefwen och LandtMarskalken förmalte, det han läkit upsätta de under äiseaurtorna förekomna betänkligheter i verta amne, hwilka Hans Lillenäs nu lär upläfa sä lydande: i:o Huru sörhallaS bör med de Lanea-L-rpirs. ler, som inom de twänne arén genom sörskrifningarna äro til betalning förfallna, och om icke de uti samma Mynt böra ätergäldas? 2:0
Ac dä en Debitor uragtkater at erlägga den uksästade räntan, han icke af denna Författning mä sig fa begagna. z:o Huruwida Kongl. Majit täckres göra afseende pä der lidande, hwaruti Lanea-Fordings-ägare försättas derigenom, ar de Riksgalds-Sedlar de emot» Mga endast lil ^ delar wid Leslilarioneu i Lanea fvrrvandlas 4:0
Huru med Oautionilisr skall förhällgs
HZ eamiovsn endast inom de 2:ne gren är utfatt.
Herr 6^11 e n-,ä l er , Lamuel ^rcob, erinrade at en Författning ar 1778 är utfärdad, som berättigar en OuriomK ak upsäga sin borgen.
Herr Isrlmsclsn förmälts sig bland besia punkter sakna den af honom gjorda tilläggning.
Herr 8reär trodde, ak Ja-^rripolilionenborde blott innehalla bifall ti!
Betänkandet, och al tillagningarna kunde göras endast i Lonrra-proposuionen.
För öfrigt förklarade han, ak om ber tredje momsmer ej ukginge, begärde han vorera öfwer propoliiion.
Herr Vs^onstvl^s yttrade sig bland de no. lästa punkterna sakna anmärkningen, rörande För. fattningens retroaQivs werkön blott ifcän ben 10.
Marö.
Herr Zrsär yrkade, at propolnionen mätte blifwa helt lim^ls til
Ja eller Nej. Hanö Lxeellencs Grefwe kuut b med siera bcstridde ber och önskade, ak tilläggningarna deruti mätte nämnas.
Hans kxcellsnce Herr Grefwen och LandtMarsikalken gjorde propoillion af lika innehall, som den föregående.
Beskvarades med Ja och Nej.
Jag ffulle ej wara enwiö ar säga
Nej; men som saken strider sblolut e, mot min öfwerlygelse och mit samwete, sä förklarar jag, ar jag deruti icke kan inga.
Herr Steck k yttrade sig, ar när dek ffall vs - rerss böra tillaggnjngarna inflyta blott i Lonrnxropolliianen.
Det är alldeles »visit, dä det stall strida^ lil vnrerin^; men desiförinnan kan icke fraga bli siva om Lnmrs.proplchnon.
Herr Grefwen och LändtMarstalke n propol^rsäs härefter bifall kil Hemliga UtstottetS Betänkande i hela sin widd.
Dä i anledning häraf vorermZ stnlle föreragaS, upsatte Hans blxLs!
Isncs Herr Grefwen och L a n dtMa rst a! ken Vorerin^r-propoliliorlen och upläsie den samma sa lydande:
Den, som bifaller Hemliga Uistottets Betan, kande om -Skulders clarcrsnäs man och man emellan i hela desi widd, strifwer Ja; Den det cj will strifwer Nej. Winner Nej, sä är Betänkandet af Ridderstapet och Adeln asflaget.
Ja blandadr med et och annat Nej.
Herr Derlmeäsn begärde, ar tilläggnlngarim matte i kropolnionsa intagas»
Ätstillige besiridde dek.
Ve Ooer.
Om en tilläggning ställe göras, del jag likwäl icke yrkar, sä ware der den, ak I0l6
Fordrings-ägare skulle anses skyldige ak mottaga RikFgäldö'Scdlar, men icke utan Med gangbart ^glo.
Mert jag för min del tror, at äfwen denna tillägning icke är pastande.
En och annan yrkade, at.'Författningens werka» ej matts blifwa rekroaLlit.
Herr 8taär rrodde Ridderskapet och Adeln ense, at Författningen ej borde äga kraft längre tilbaka än til den ro. Marö.
Ätskillige ropade, ak inga tilläggnittgar mätte göras.
Herr von 8tocksn strö m, Zalomon^ Da Lagen kydeiigen utstakar, at en Borgenär borns», ka betalning ester högsta wardek wid Hguiclaiions-dagen af det Mynt, som erlägges; sä sär jag förestå Högloft.
Ridderskapet 06) Adrin, om ej Uti Lonrra. propositionen marte intagas, at enar panooSkulder gäldas med Eroäir-Seblar de maga beräknas ester gängbart Leurls-^gio wid betalningstiden.
Mangs hördes häruti instämma.
Herr von kolen stain.
Flere Levamöteras Ridderskapet och Adeln hafwa önskat tilläggningar i Hemliga Utskottets Betänkande.
Jag fär i ödmjukhet hemställa, om det icke är stridande emot dergS rätt, at votera öfwer en proposition, som, antingen Ja eller Nej winner, asskär allt Mjälle, at hos Konungen göra dr underdäniga hemstallanden, hwilka bliswit föreslagna.
Herr Grefwe» och Landt Marskal ken. proposition är redan gjord och kan jag cj nu inga i »agra jäinnfningar..
IO:7 Grefwe borner, .^äolpb 6 oran, dek mål, jäg nu mil! hafwa den äran andraga, rörer ef bruna saken, utan angar endast et sätt at erhålla mera ordning wid vcneringsr IM C'ahen. l-lti s. §. af t!'!ägg!Ungen kil Rlddaihus-Ordniiigrn star, at de, sonr serla voiaia, döra w!d npropek träda inom skcanket.
Här hasme wj nu ej pä Elosjens vorarinZs-rum någon inrättning med skrank.
Jag förestår således, ak som tinan ne rum äro at tilga, de dörrar, som sitta wio Bordet, -nätte jämte dek samma wara uti ena Rummet, och ds vorcr-gncle i döt andra.
Pä detta sätt undwikes trängsel omkring bordet, som nu flera gangcr inträffat.
Herr Greswen och LandtMarskalken utlät sig, at detta more el mål, som andra Claflen sjelf kunde afgöra.
Hans lexLellsnLs Grefwe Kuut st begärde, at de under dstcaurlern» wackta betänkligheter mätte i jirnxoini iri on införas, i annat fal! önskade han volsring om Kroxoiuioneu, Friherre Lkjarneld.
Sedan ?rr>Poluianen är gjord och bifallen, äterstar ej annat än ak skilljas ac och votera.
Hans Kxcellencs Grefwe Kuu! st.
Jag har begärt votering öfwer kcop-stcion rn :
Jag tror mig derkil berättigad och förbehåller mig densamma.
Hans Kxcelleucs Herr Grefw e n och LandtMarslbaläen.
Ester ätskillige ej äro nöd, torde Ridderffapet och Adeln behaga vowra om ?ropostlion.
123 rols Grefwe kkamilrvn, vuävi^.
Jag för min del skulle önska, ar den moch^cskirm, som widtogs wid ^gio-sroga» 1792, såsom Friherre vs 6ser och lassor Liecli anfort, niatle äfwen i denna kro^vlirlan intagas.
Friherre loll.
Herr Grefwen och Landt, Marskalken har glöwit en enkel och tydlig ^ro^olirion til bifall eller alslag pa Betänkandet.
Dm kan wäl es eller bil annorlunda, om vvlsiiug skall anställas, ty bestulet mäste bli afgörande; men jag hemställer wördsummellgen, om icke valerin^ kunde undwikas och alla meningar derigenom förenas, at Höglofl.
Ridderffapet och Adeln »», såsom wid Gesle Riksdag föreföll, öswerlemnade besluter om del hufwudsakliga lil Kongl. Maj:ks wishet och Nådiga godtfinnande, och Lersämte äsmen i undeidanighri anhölles, at Konungen wille taga under Nadigll bepröfwande de mociikcarioner eller tillaggitiugar, som as ficra biiswir under öfwerläggningarna framställda.
Hans LxcellenLS Grefwe kuurk ytrra< de fig i likhet med Friherre 'voll, och cvnkormerscis sig decjämlc med Grelwe bk-unilton.
Friherre vc 6ser yrkade pa voiermx.
Friherre 1"c,II.
Viik ödmjuka hemställande hade kil föremål at winna brsiut utan votering.
Men da den skulle slke, tUstär jag fran dek förestagna, asiven pä den grund, at ingen äng dera^ kan pasta, hwar, ken i kropoiiiionen eller i Lant! -pro^ostkicmeri, som lära böra bli limpla bifall eiler afstag af Hemliga ^ltffoltttö Betaukanoe. - roiy Herr 8keäk.
Jag skulle gema cnnkrrmera mig med hwad Herr Oensral 1"o!I vswanföre tilsiyrkt; men will unona, om jag är ensam om min tanka i saken eller icke, och begär derföre voler in^.
Grefwe kckamilron.
Betydelsen i beslutet wid Gesle Riksdag war sadan, at Ridderskapet och Aoeln icke samtycka, men sedan tre Stand bifallit wille Rrdderskapet och Aseln för sill del derwid läka bero.
Herr 8 le är erinrade, at han yrkat pa votering.
Friherre ve 62 er likaledes.
Hsrr^erlmeäsn, ^sscob i ciss, begärde, at om rilläggninaarna ej komma in i ^ropoluicmen, sä marte xro^gliiionsn rskcrero sig pä krorocollst.
Hans LxcsIIsncs Herr G re swen och L an d k Marskal ken uprepade den af honom sidst gjorda Vmermge-kropoiiuonLN.
Besmarades med
Ja och nägra Nej. Herr Grefwe» och Landt Marskalken fragade, om Ridderskapet och Adeln behagade at i Hlomrs-prnpolikicwsn images hivad
Friherre l^oll oswanföre föreslagit.
Herr 8lg'äl.
Jag skulle gerna csn kariner» mig med de warda Ledamöter, som önska afgöra saken utan votering; men yrkar, at den samma ina företagas, pa det utrönas marte hwstkendera har orätt, Friherre vs Lesr eller jag. IO2S Flere af Ridderstapet och Adeln yttrade fig pä en gang.
Friherre I) o 6sor.
Ordet orätt tror jag rj borde wara i NidderstaottS och Adelns krucocuIl.D.n, som säger
I a eiwr sin ö-wertygelse, har ratt, och den, som säger
Nej etter si; öfwcnygelse, har ccksa rätt.
Ordet orätt pasiar ej inom Ridderstapet och Adeln.
Fri herre 7Lo II.
Min proposuion war grun* dad pa dea lormodan at kunna afgöra saken utan voreri!
Sa snart det ej kan sörekommas, har jag ej annat förslag at gifwo, än votera.
Hans Hxcellsncs Grefwe kuukl,.
För «t ej bornk -qa ciden, och est rjag siiinee sa fa af Rid» derstapet och Aoel» wara. af samma ranka med mig, afstär j..g stan min b.gäran, at vvcera om plopolnion.
Sedan Herr Grsswen och Land t-Marsta l ken a nyo upläsi sin förut gjorda VorerinAs-x,. oj)oliiion, och densamma blifwik gillad, äkstilldes Rid* derstapctö och 'Ad los trenne Cä-htr och körecoc-o vorelerir>bsn; hwarefrer och ?tdan Rösierne Cia^ewis blif» wik »oräknade de derwid förda ?, orocc>IIer uplästeS, och vorsringen befanns haswa ukstillir pa följande sätt: ^ Tredje Lintzen:
Nej — ZQ.
I Andra Lintzen: Ja - 48.
Nej — Z6. 1021 I Lörsta Lintzen:
Ja Z8- Nej — 22.
I anledning hwarof Hans k^xcolisnce Herr Grenven och LandtMarstalken förvarade, enligt Riddeiffopekg och Adelns ?!ur2!iiL> H-mliga Utskottets Betänkande om Ikaneo > Skulders eloi ersnäs man och nian einellan för bifallet i hela desi widd.
Herr I^e^onftolpe.
Ridderskapet och Adeln nu bifalNt Hemliga U-skorkewBetän. tande, men deruti ej sinnes utfatt i-ran hwad tiv detsamma stal! äga kraft; hemställer jag ödmjukeligen, om icke angeläget more, ak en sadan lid blefive <stlermjriersä.
Friherre A^oII begärde denna hemställan pä Bordet, såsom en ny staga.
Herr ldlo räsa stolle, Dä Högst salig Hans Kongl. M.ij:ts Oos^x 1ll:s i Räder gifne Riddarhus Ordning af d n g.
Noveinber 1778 blistvik i flera Riksdagar i underdånighet följd och efterlefnad, hade jag skäligen trott, at den wördsamma påminnelse, sonr Grefwe K4örosr r dag före vokSrii.gsn gjorde, om hwad wid vaks, ingar, enligt s. §. i ofwannämnda Riddarhus - Ordning stadgas, skolat wid förevarande votering iakttagas, häldst som Herr Grefwe» och Arndt Mmfkalken, salom Ordförande och den, hwilken Lagars och Först.rmingars oswikeliga efterlefnad iakttaga bör, genast besa-arave detta Herr Grefwe IVlorrrerK anmälande, ar der wore IV2L hmarje Clcitz owilkorliga skyldighet, ar ben nämnda Riddarhus.Ocdmng efterlefva; mea detta o oklod k och fastän jag, söre voiarin-;sn8 början uti andra Clasen, hoS bade Ordförande!!
H cr t^1»jc>r 800^ och öfriga Herrar, som Ivid vnkeriiiZs-bordrt fnts, yrkade sömma ordnings iakttagande, som förut är aberopadt, men denna min erinran ej allenast as dem, utan ock af nagra kring bordet stående, hwilka ej härmed lyckas hafwa ak befatta, blef förkastad; ty sär jag Herr Grefwe» och Landt.-Marskalken och Höglosb Ridderfkopst och Adeln wördsammeligen hemställa, om icke nild denna och efterföljande Riksdagar det är högst nödigt ar i alla delar uvfylla hwad ostanämnde § Ut! 1778 ars R-ddarhuS Ordning äifikerzr.
Och ehuru det isamma § nämnda skrank saknas, kan vorerinzen ju antingen werkställas uti rwanne rum, eiler ock et större rinn p.-ovsstonelr asstängaS med bord eller stolar.
Emedan jag anser der för lika nödwändigt at efterlefwa den gamla RiddarhnS-Otdniugen, som at förbättra den samma, himlket wid denna Riksdag nu warit proponeracir, och hwara Kongl. Mäjltö N»' diga stadfästelse >' underdånighet nu aswakcaö.
Hans Lxcsllsnce Herr Greswen och Landt-Marskalken yttrade sig, at G sen sjelf kunde afgöra denna sak.
Ac Riddarhus-Ordningen stulle följas wore utom all fräga.
Herr Grefwen och Landt - Marskalken anmälte, ak Friyerre 0e Qssr arnade nästa mändag härifrån afresa, i anledning hwaraf han afsaqt sig stt rum bland LleAorerm!, sä wal som i BewillNiiiKä-Ulfkotter; dcl berodde nu af Ridderskapet och 57!,," n ILLZ Ädlin at afgöra om en amion Llröbor, samt sedermera Ledamot l Be>villnlngs»Uistouer, esker honom skulle waljas.
Friherre 'Loll trodde, ak som arbetet i Bewllinings U.skottel i der mesta wore förbi, sä wo. re ec sadant wal nu mera mi,idre angeläget.
Friherre l)s 6oer trodde ej, ar BewlllnjngsUlffoireis arbete wme förbi, sa länge KetuIrLkLr deraf ej blifwit til Siandet öfwerlemnadr.
Herr Grefwen och Landt» Marskalken tilkannagaf widare, ac j Lene > Utflottet äfwenledeS moro krenne iediqherer, efkcr Herror af kuks, Lsäsr> ström och lorlmeäon.
Herr Idloi-öenstolps anmälte, ak andra Classen saknade en Lieöbor ester Herr von LelmliLenkrim.
Herr Westfelt, Larl eXcloI^li , anmälte likaledes, ac irenne ledlgheker wörö bland Letbirerna i tredje Clusten, esker Hetror von L-use, Lestersteär och von Walläen, hwilka borrlrest.
Herr Grefwe!» och Landt - Marskalken yttrade sig, ac sragan om dcsta ledrgheters up-yllande kunde i nästa klanum söietagas, Höglostige Ridderst,pet och Adeln atffstlde* klockan 4 esler»',uddagen.
In 6äem ?iotocoIIi öb. 6.
Liivslstoixs. 1024 ^ Mandaten dm 9> Jumi. klockan 8 förmiddagen. ^ans Lxealisncs H^rr Grefrven ochLandkMarssalker. gaf Ridde-ffapet och Adeln tilkchmä, det ^Riddarhus.
Lecrelersren, som i anstende kil denna Riksdags snart instundande stur sivarligen kunde fa rid c.t fullborda de ?rorocollLr-, som dctzsörinnan hoS Höglofl Ridderffoper och Adeln borde M-i-s!?, anhallit ar för i dag fa öfwerleinna ki-orocollets förande til underreckned Riddarhus-kilca!, som sig det ätagik, och hade Hang Uxelll--n«rs derri! bifatlik, af. weusom Ridderffap^c och Adeln ej benold nu hade något ac påminna.
Uplastes Hemliga Ukffotteks ?rarocnll5-Utdrag af den 8.
Junti, rörande de grunder, hwilka böra iakttagas til merkstLlligheten af den amagna keälilalions-PlantN, med mera, sa lydande: lltdrag af ?romco!!et, hållet inför Rong?.
Majit i Riksens Ständers Hemliga Utstött wid Riksdagen i Norrköping den 8.
Isum i ! 8oo Sedan Riksens Ständer, jamte det de i hela sm widd bifallit hwad Riksens Ständers Hemliga Utskott uii krotOLoUs - Utdrag den 22. fistlidrre Maji föreflagit.och hemställt kil befordrande och werkställande af en roalilllrion och inlösen af Rik - lVLs sens Ständers l^ontoirs Lrssti^Sedlar för at ul^ 'Rck>s
Pe ininge- och Mynt-wäfende äterwinncr stadga och säkerhet m. m., .tillika, hwad angor beräkningen för den afgift, som til upfyllan e af Nissens Ständers garantis uti en Realisationskonst med denna Istnancs-Plan är förenad och ounogängelig, behagat updraga Hemliga U stot'e^ at sörstag denil, pä de grunder Hemliga Utskottet i allmänhet Utstakat, författa, samt til Riksens Ständers granstning i denna del öfverlemna; sa har He-nliga
U stödet detta ärende förehaft^ och får, efter föregångna öfwerl lggningär, nu anemåla dest deeuiinnan fatta.e tankar.
Hemliga Ustostcks upmärkfamhek och omtan» ka har i synnerhet warit fästad pä kwänne föremal.
Det ena, at sä widt möjetigt more utfinna, nägot sätt til bestämmande af jords och egendomars werkcliga och sanna wär'-e, icke mindre pä Landet än i StäderNa, pä det den afgift, - hwarom fräga, är, mätte kunna fördelas och utgöras med iakttagande af all den jämnlikhek, i anseende til detta, warde, som astadkommas kan.
Det andra äler, at förekomma, det den flags förmögenhet, hwilken, icke bestående i Fastigheter, är mera undangömd för en säker kännedom, icke mätte kunna fördölja»» och säledes den mera fdrmögne undandraga sig ek deltagande, hwartil han är pligtig, samt thymedelst lata tyngden'deraf falla endast pä Fastighetsägaren.
I det förstnämnda afftendet hade wäl
Hem» liga U'st ottel önstat, at kunna någorlunda bestämma ännindstone et medelwärds för alla fastigheter pä Lanoet efter Hemmantalet, hvarigenom afven ' - 129 2026 en grund kunnat kuggås, för at i dek närmaste
Aträkna den fastställda afgisteriS belopp lll större eller mindre proO-nr; men enar Hemliea U kottet Lftersinnat a, hwao marfe.iga ffilljakstghe er, i anseende til godhet och alkastiiing, desta fastigheter öro, icke allenast berraktade inom hwarje
Lön ener Landsort, utan ofta inom mindre ^kre sar, chwaraf mäste följa, de^ ingen gräns kunde u stakas, inom hwilken sädant medelwärde, em det möjelizen kunde rustnnas, borve, efter Orternas olika förhållande i allmänhet, stadna, hwartil kommit, .at icke eller egendomarnas natur af Frälse, Skatte eller Krono kunnat gifwa någon saker och allestädes tild mpelig grund för allmän beräkning och upfkattning; hollst ofta inträffar, at e^ Skattehemman finnes as bö 're wilkor och större warde, Ln et lika stort mar ll Frckse, utom det at Hemman af samma natur, i samma Landsort, icke sällan aro' af stilljak ig bestaffenhe ; fä hm He-nllga U stöttet, för at icke g foa arlledning til stoant, som wiÄ -verkställigheten och till impningen flullc leda til et vlika förhållande emellan dem, som böra lika behandlas, eller lägga grund til et obilligt betungande för en del, under de! andra ätnjöto en icke skäligen afpast rd lindi ing, sett stg föranlätet innehålla med allt u.stckande af andra grunder för Hemmans upstattame ^ landet, än de som kunna och böra hämtas af hwarje sadan egendoms werkeliga beskaffenhet uti godhet och afkastning, ester orternas olika förhållande, samt de pris, som allmänt aro gällande.
Hemliga Utstottet har derföre trott, at dä, r afseende icke mindre pä färffilida lägenheter A
Landet samt hus och joris i Städerna, gn säday —-H""!" »027 förmögenhet i allmänhet, som icke af fastigheter: består, eller synbar arupstatkningar och warde ringar af de^il uttedda och walda, mäste werkställas, det lämpeligast och tjenligast were, at desse
U^stattuings- och re eringe män ästoen utstakade hrvarje Hemmans warde efter b sta förständ och samwete, samt oe grunder, hwilka oswanföre nämnda äro.
Et lika förhällande förekommer med Stadernas jord, hwilken i anseende til märket ar underkastad samma förändringar, som Hemman ä Landet, och hwarsöre dermed pä enahanda sätt mäste förfaras.
Beträffande den okända förmögenheten eller sadan, sorn icke består i synbart gods af Fastigheter, I rättningar eller Werk, sa har det rcke undfallit Hemliga U.stottet, hwilka svårigheter sig förete, at i denna del winna den säkerhet, som kunde befordra rättwisa och billighet samt et häruppä grundadt jämnlikt deltagande uti den förestående alllmänna upoffringen; men da, wid den förstning, som skulle wara nödig til utrönande af hwarje en-- stilld mans werkeliga tilstaud i lilgängar och gäld, en grannlagenhet mäste iakttagas, utom hwilkerr icke allenast wädeliga följder för mängas walfarD och bestånd kunde upkomma, utan ock anledningar gifwas til missnöjen emot et företag, som äsyftar
Le mest wälgörande werkningar för Samhället; sä Har Hnnliga Ucstottel icke trott sig hwarken böra eller kunna tilstyrka annan wäg kil sanningens utletande, än den, som för bewisning i allmänhet genom edeligt bef ästande är antagen, och i förewarande mål jkulle tillämpas, pä sätt här nedanzprs riärmare stall förmäla^
Men i sammanhang härmed och för at icke störa ben ömtålighet, sorn ar förenad med en uppenbar och för Allmänheten ttlgangelig kännedom af hwarjs enstilld persons willor, tilstaud och förmögenhet, hwillet för manga och i synnerhet för Nwings-idkare och sädana, hwilke i afseende pä Handel och andra rörelser mäjse nyttja andras penningar, skulle hajma det skadeligafce inflytande pä
Len enstillda Lieäiteu, samt det allmännas dermed, i mänga hänse-nden, förenade förman och rustta; har Hemliga U flottet warit omtänkt pä sä» dana medel, hvarigenom ändamälet kan winnås, Vtan at deruti grundlägga orsaker
Lil den enstillda mälsärdens äfwentyrandc.
Hemliga Utstott-et har wäl ä ena sidan insett, «t om hwar och en, hvilken är pligtig uti den fastställda asgistenS erläggande deltaga, blefwc fördunden betala denna afgift efter wärdet af ben egendom han innehafwer, utan afseende derpå, vm han wore med större eller mindre gäld behäftad, likwal under ostridig rättighet, at as sin Borgenär sig godtgöra hwad han för Borgenärens fordringar, utgörande en del af denna sednares förmögenhet, komme at förstottswis utgifwa; sä fkulle thymcdelst en lättare wäg öpnas, at åtkomma Penninge-mannens merändels o wända och osta med flit förtegade tilgängar; äfwensim en säkrare beräkning kunde göras pä Upstattnings-summans belopp i aimänhet; men, enar Hemliga Utfloktet deremot betraktat huruledes en Gäldenär pä detta sätt lätteligen stulls kunna bliswa blottställd, antingen för et owäntadt och för honom olägligt -kraf as Borgenären til stuldens betalande, eller, för ät undwika detta, inga i sädana walker, som 1029 wörö för honom tryckande och kunde leda til dea följd, at den Fattige och Gäldbundne finge wiokännas hivad den förmögnare borde ti göra, i den händelse denne sednare wore af den stnnesförfatlnig, at dest enstillda fördelar wero honom mera oin hjertat än det allmänna bästa; sä har Hemliga Unkottcl icke nnndre af detta skal, än af den omständighet, at det ofta stmle falla den Galdbundna tungt och besvärligt at ansvara för hela asgiften, och medel bertil anskaffa, änskönt han more fullkomligen förwisiad om oafkorrtad ersättning af sina Borgenärer, trott sig finna med bil-ighewn närmast öfiverensstö.mmande och äfwen i ivert ställigheten lända de minore förmögna til en deläg lättnad, at den Gäldbundne för afdraga sina skulders belopp och endast ansvara för desi werkeliga behållning och egemeliga förmögenhet.
I anledning af hwad således förekommit,, samt med iakttagande af de grunder Hemliga U skottets Betänkande mnehäller, forn Rosens Ständer redan antagit och gcdkant, til följe hwarm alle de, som icke aga hwad som kan upgä til 50 Rdtrs warde och icke äro innehafware af jord eller annan fastighet, isrän erläggande as det atagna sammanskottet äro befriade; har Hemliga Ut,kottet änsett följande sä wal i afseende pä sammanfattningen af de Upstattnings - Lommitteer, hwilka uti hwarje Landsort för Stader och Land blifwa oundgängeliga, som hwad dcsia Lommirteer böra iakttaga, med det mera, som eli nödig ordning fordrar och lil werkstalligheten hörer, kunna stadgas och förestrifwas. §. 1.
Hvarje Upfkattnings - Lomrnittes bör besia af Ätta Ledarnöter, dertil walde och kallade mm tets fyra Ständ, och Medes twanne af RidderDa-- pet och Aoetn, twänne af P este' Sländet, twänns af Borgare'S.andet och twanne af Bonde-Siandet, hwilke alle böra bofaste wa»'a och af den egenskap i öfrigt, al de kunna til Riksdagsmän rväljas. §. 2.
Nidde-ffapet och Adeln, som öesutue arv, utss sina Ledamöter pä det sätt, at Konungens BefallNingsMwa. 'de til en witz dag sammankallar alla säoana cn Rädderstapet ch A-eln, som i hwarje Län boende äro, at antingen Hellme jig i'sinna eller genom Fylrnägtiga, eller ock genom ^rifteliga utlåtande walla de Ledamöter, hwilke komma at sicka u i de efter landsortens elika beskaffenhet nödiga blinv rnde flera eller färre U stattnir-g s - Lonarnirtösr, däde i Städer och pä Landet.
Den, som sig i.re insi mer eller desi röst aflemnar, har denna kärlighet wid det lil fäck ek förlorat.
Finnas ej besickne Adelsmän i Länet, kalle dä Boställshafware, som Aoel män äro och, i brist deraf, annan Adelig Tiensieman.
Sckrile ej sädane giflvas, kalle besinna Adelsman fran annat
För P estcSt-andet utser och kallar Dom - (kapitlet i hwarje Sstst, efter derom af Konungens Beiatlninasdafwande erhällen anmodan, dem, som komma at utgöra Pteste - Stanocts Ledamöt-"'.
Borg rskapet i hwarje
Stad tttw l,er inför kckag-illraten sura Leda'.