Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Såsom Landshöfdinge har jag varit i ett närmare tillfälle se, huru denna Författning, åtminstone efter min öfvertygelse, så i anseende till,sina grunder, som det Reglementariska, är fotad på det mäst möjliga af verkställbara samt billiga Principer, och jag har dessutom ej hört någon, af hvad MedborgareClass som hellst, hvilken klagat öfver Förordningens Esprit , oaktadt ingen Författning är mera ömtålig och mera underkastad den Allmänna uppmärksamheten.
Alltsedan 1789 ars Riksmöte hafva Svenska Medborgare haft det missödet , att utgöra Skatter till Kongl. Maj:t och Kronan efter fyra Serskildta och olikartade Bevillnings-Förotdningar, stundom högst obilliga i anseende till sjelfva fördelningen, stundom så ofullständigt calcuierade, att Stats-Verket i betydlig mohn måst sakna de påräknade Inkomsterne, och stundom såöfVerspändt tilltagna , att Bevillningen utgjordt \
Million R:dr öfver den fastställde Summan.
Vid 1815 års Riksdag hade Riksens Hög - .Den 9 FébruariU loflige
Ständer deremot den lyckan att träffa ert medelväg för Bevillningens utgörande, hvilket! alltid skall finnas mindre tryckande, om deri ej af oförutsedde händelser okas, samt för Stats-Verket vara säker, så viMa man icke utaii skäl eller blott på en slump nedsätter Hemmanens värde , hvilket ty värr, under loppet af förra året, i några Län lärer inträffat; Uti ett Land, där Oeconomiska Författa nirigar ofta undergå ändringar * där kart alidrlg den allmänna Hushållmrtgen göra stora fram* steg; ty Närings-Idkaren lika med Jordbrukaren! saknar den säkerhet, sorn är så nödvändig för hvar och en, hvilken är hugad att uppoffra sin tid och sina krafter till nyttiga Hushålisförerag.
Denna redan erkända sanning behöfde jag
Väl ej nämna för så upplyste Medborgare; mert det sker nu för att med samma ödmjukeligen få framställa den önskan, att vår nuvarande Bevil!* hings-Förordning, vid detta Riksmöte ej måtte un* derkastas någon synnerlig rubbning, ty ett hopp kan dä vara för framtiden, att Riksens Högloft; Ständer, under kommande Riksdagar, ej skold besväras med dessa bekymmersamma Handläggningar; och utan tvifvel skall Nationen, ef* ter en längre tids erfarenhet, blifva öfverty* gad derom, det en Säkrare Beskattnings*methcfd ej står att finnå; Lyckligt Vörö äfven om Bevil!nifigS“Ufr skottet, som nU så grundligt frambragt förstå frågan i ville sparsamt vidröra det Reglentierifåa fiska af Författningen j ty om man tar bort i ef Den 9 Felruariu många länkar i den stora Kedjan, kunde den med så mycket besvär och omtanka, vid sednaste
Riksdag gjorda uppställningen, få ett sådant skick, att både Allmänheten och de af Statens Embetsman, hvilka med uppbörden hafva befattning, funno sig mindre val belåtne.
På dessa skäl förenar jag mig med dem af Herrar Ledamöterne innom Högloflige Ridderskapet och Adeln, hvilka gillat Utskottets Betänkande, men i händelse af Återremittering, anhåller jag ödmjukast, att detta mitt’ Yttran-, de måtte få åtfölja Expeditionen.
Herr af Brinkman, Gustaf: Riksens HögJoflige Ständers Bevillnings-Utskott, hvaraf jag iiar den äran vara Ledamot, har visserligen icke, med anspråk på fullkomlighet, fullgjordt dess i 31 §• af Riksdags-Ordniogen föreskrifne framställning af grunderne för den blifvande Bevillningen, och det blygsanfima språk, hvarmed denna framställning skedt, ådagalägger tillräckeligen dess tänkesätt; men också erkänner det ingen fullkomlighet i hvad annan framställning som hellst, förr än den med otvifvelaktige bevis och påtaglige Resultater blifvit beledsagad. j Det Bevillnings - Systeme, som år 1810 antogs, men 1812 och 1815 förkastades, uppfyller ingalunda dessa fordringar och har således ej heller kunnat åter införas; utan de grunder fast hälldre blifvit å nyo föreslagne, som vid ^igtnämde arens Riksdagar gillades, samt bä3 iDen g
Februariii 213 (Je i tillämpningen och handhafvandet redan tittvunnit sig bestämd kännedom och stadgad erfarenhet.
Att med pröfningen af dessa grunder skulle hafvas anstånd intill dess Finance-projectet inkommit och blifvit afgjordt, är hvarkenenligt med de i Grundlagen stadgade Former, eller, sä vidt jag förstår, till minsta nytta, ut3n tvertom ledande till detta vigtiga Ärendes fördröjde handläggning, till Riksdagens slut, med derifrån oskiljaktig brådska och ofullständighet.
Jag anhåller således ödmjukast om Herr Grefvens och LandtMarskalkeus
Proposition tili bifall eller Återremiss af Beviilnings-Utskottets Betänkande.
Friherre Anckarsvärd , Carl Hinric:
Da grunderne för Bevillningen äga ett nära sammanhang med Allmänna Finance-Regleringen, så forenar jag mig med Grefve von Schwerin uti den anhållan, att med pröfningen af de nu föreslagne grunderne för Bevillningen, mätte anstå intill dess Finance-Regleringen varder af Riksens Ständer faststäld , hellst det annars lätteligen kunde hända, att, sedan Finance-Regle. ringen blifvit uppgjord, de redan antagne Bevillnings-grunderne- komme att derefter undergå förändring och rättelse.
Jag får således, i likhet med hvad Grefve von Sehwerin hemställt , begära Herr Grefvens och LandtMarskalkens Proposition derpå, att Beviilnings-Utskottets ifrågavarande Memorial, m-å tills vida* J)en 9 Februarii. re fa hvila på horöet samt att Ridderskapets och Adelns beslut härom må, så fort sig göra låter, pied de andra Riks-Stånden få kommunicera?.
Herr af Brinkman:
Om pröfningen af de pU föreslagne Bevillnings-grunderne skulle, på sätt några värda Ledamöter yrkat, uppskjutas, får jag hemställa, om det klefve möjligt för Bevillnings-TJtskottet att mot slutet af Riksdagen kunna författa sjelfva Bevillnings-Förordpingen eller om icke detta Utskotts angelägna Arbete , i sådant fall lätteligen kunde blifva ptt förhastande.
Jag delar enahanda öfvertygelse med Grefve von Schwerin och Friherre Anckarsvärd derutinnan, ptt det för närvarande är omöjligt att definitivt bestämma Bevilhingen; men dä annat är Bevillnings Summan och annat de Allmänna grunderne för Beviilningens ^.fördelning; så anhåller jag att Bevillnings r Utskottet må utan att frat) StatSrUtskottet afbida meddelandet af Fi~ pance planen få uppgöra Grunderne för Fördelpingen, För min del bestrider jag likväl de grunder Utskqttet nu föreslagit och anser de af en Ledamot i Utskottet, Herr Assessor UggJa, i dess sersildta yttrande uppgifne grunder
Vara de rätta, Isynnerhet är det obiliigt , att
Bevillningep utgår efter synhar förmögenhet j ep sådan Qonjimcture, sorn den närvarande, d5 större delen af den synbara Fömögenhetens ärQ sjyaldsatte, och utomdess genom dep äiiffliQaa feflpinge-förlagenhet^n, så i berpep - Den 9 Februarii. de af Fordrings ägarne, att de sällan skola kunna hos dem erhäiia ersättning för den Bevillning, sorn de för deras Capital förskjutit.
Då vid »812 års Riksdag den nu åter föreslagna Bevillnings-Principen antogs , var den synbara förmögenheten ännu i ett beständigt tilltagande värde, i förhållande till vårt Mynt, och Penningar samt
Låne tillgångar funnos i öfverflöd.
Nu förhåller det sig tvärtom.
Den synbara förmögenhetens äfven skuldsatte ägare, märkte derföre den tiden icke en gång sjelfva olägen* heten af Bevillningens läggande på den synba* ra icke behållne förmögenheten.
Hvilka Bevillnings-grunder som än må an* tagas, anser jag icke någon böra skatta för annat än hvad han verkeligen äger, samt att afdrag för bevislige Skulder icke blott till privata Fordringsägare, utan ock till alla publiqua Cassör, således må äga rum.
J anledning häraf anhåller jag att Bevillniugs-Utskottets ifrågavarande Memorial må till Utskottet återremitteras.
Grefve von Schwerin; Innan Riksens Stan* der vid sista Riksdag beslöto att
Bevillningsutskottet hädanefter ägde att opåmint inkomma med grunderna för den blifvande Bevillningen, fördröjdes vanligen med denna uppgift intill dess att Stats-Utskottet uppgifvit Bevillnings-behofvet, Det är ej sagt, att man skulle behöfva så länge dröja, men ännu är ingen ting som brådskar.
Den 9 Februarii.
Andra föremål för Utskottets uppmärksamhet saknas icke heller.
Sjelfva Bevillnings-Författningen kunde väl behöfva en annan form, än den som den nu har; och äfvenledes påkallar Redogörelse-Verket Utskottets uppmärksamhet.
När man undersöker de af Riksgälds-Contoiret uppgjorde Tableauer för åren 1813?
I4>U och 16, så finner man för hvarje år betydande skillnader i Hemmantalet, ända till 2000 — Boställena, utgörande tillsammans emellan 4 till 5000 Hemman, uppgifvas det ena året till ett antal af 200 Hemman mindre än det andra.
Uti Tablauen för 18x6, Tab.
N:o 5 finnes en siiillnad emellan Summorna och Slutsumman af omkring 40,000 R:dr.
Jag sätter ej i fråga att icke hvad som inflyter blir behörigen redovist.
Men likväl synes af de uppgifter , som jag nu meddelat, att Controllen icke är sådan som den borde vara.
Det är icke i sin ordning att den ena redovisar på ett sätt och den andra på ett ann.:!,.
Och när Bevillnihgen dir-ecte går till Rikgälds-Contoiret, vill det synas mig, att Riksens Ständers Bevillnir. gs-Utskottet, väl kunde taga närmare kännedom om huru Redogörelsen sker, samt uppgifva Formulairer åt de Redovisande, Bev-illningens rätta beräknande efter föremålen för beskattningen är också en högst angelägen sak och beror helt och hållit af tillräck lige och pålitlige uppgifter.
När man jemnförer de Calculationer, som gjordes år 1815» med deras motsvarande Resuitater år 1816/ får man anledning till den förmodar., att pä - Den g Februarii. 217 Jitliga uppgifter saknats.
Det vore önskeligt om det nuvarande Beviilnings-Utskottet vilie samla dylika uppgifter och bevara dem till be« gagnande för blifvande Utskott.
Jag anser visserligen Kerr von Törnes Bevillnings project vara det rättaste; men jag vågar ännu icke tillstyrka dess antagande, så länge de många Statistiska uppgifter , som till Controllen behöfvas ännu saknas, och så länge man vid Taxeringarne ännu endast tänker på sig.
Men om än de hittills gällande Allmänna grunderna för Bevillningen skulle bibehållas, kan likväl bördan göras mer eller mindre tung för den så kallade synbart Förmögne, dels genom Koppskattens beräknande eber annan grund, dels genom beskattning af öfverflödet.
Och då jag tror 2tt detta blir mer eller mindre nödvändigt, allt efter den blifvande FinanceRegleringen, vill det synas mig, att man ej bör förhasta sig med att bestämma grund erne för Bevillningen.
Jag kan icke förstå, att den tillkommande Financeplanen har något sammanhang med de Allmänna grunderne för Bevillningens fördelning.
Finance-Planen verkar endast på BevillningsSumman eller det belopp sorn genom Bevillning skall erhållas.
Denna Summa må bli siörre eller mindre och den synbara förmögenheten må genom Finance-planen ökas eller minskas i värde, så måste val samma grundet för 218 Den 9 Februarii.
Fördelningen af Bevillningen kunna och böra föijas.
Men desto mera tryckande blefve den nu af Utskottet Föreslagne Bevillnings-principen, om den blifvande Finance-planen är af den beskaffenhet, att den kommer att nedsätta den synbara förmögenhetens värde i förhållande till vårt mynt.
Denna Principe blir dock i allt fall lika orättvis, och fördelnings - grunderne böra ej förändras derföre, att den synbara förmögenheten blir genom Finance-planen mer eller mindre värd.
Jag kan således icke för min del instämma uti den af Grefve von Schwerin härom nyss yttrade mening.
Herr vört Heynne, Geårg:
Då ändamålet af Riksens Ständers sammankallande hufvudsakeligen lärer vara, att reglera Financerne, men vi, ännu icke i denna stund, känna hvad vi såsom Jordägare äga eller icke, så tror jag lika med Grefve von Schwerin, att pröfningen af Bevillnings-grunderne bör uppskjutas intilldess
Financerne och myntvärdet först blifvit fastställde.
Manga yrkade på Proposition j Men Herr Grefven och LandtMarskalken tillkännagaf, att flera ,Ledamöter, hvilka anmält sig att tala, ännu dertill icke haft tillfälle, samt uppropade Grefve Mörner, Adolph Göran, sorn yttrade; Jag anhåller få erhindra att Riksens Stan.
Den g Ftbruarii.
2X5 der vid t$I5 års Riksdag stadgade, det borde Bevillnings-Utskottet, enligt 31 §. i Riksdagsordningen, ”opåmint vid hvarje Riksdag, uppgifva de Allmänna grunderne för den blifvande Bevillningens fördelning, hvarefter och sedan Bevillnings-Summans belopp blifvit fastställd , det tillkomme Utskottet, att, med tillämpning af dessa grunder författa Förslag tili Bevillningens utgörande.”
Det Memorial Bevillnings-Utskottet i följd deraf afgifvit och hvilket nu första gången är under pröfning, måste antingen utan ali förändring antagas eller ock återremitteras. Om Memorialet till Utskottet återremitteras, kunna icke allenast Stats- och Banco-Utskotten under tiden till Riksens Ständer inkomma med Finance-projectet, utan ock Riksens Ständer tilläfventyrs hinna att detsamma pröfva, innan Bevillningsutskottets ifrågavarande Memorial må hända återkommer.
Då således det af flere värde Ledamöter åsyftade ändamål, genom Återremiss lämpejigen vinnes, ser jag icke något hinder, hvarföre Bevillnings-Utskottets Memorial tillika med de dervid framställde Anmärkningar, nu ej skulle i vanlig ordning till Utskottet återremitteras.
Grefve von Schwerin och Friherre Anckarsvärd, förenade sig med Grefve Mörner.
Herr nf Brinckman Lika med Herr Munck af Rosenschöld , kan jag icke inse hvad verkan Finance-Regleringen möjligen kan hafva på grunderne, för den blifvande Bevillningen j h§Hst oip 3
R;dr efter nuvarande M)’0t*beräk' 220 Den g Februari i. ning eller i R:dr 24 sk. efter Jen, som kan blifva fastställd, skall utgöras för hvarje 1000 R
Utan att vidare uppehålla mig vid denna anmärkning , torde jag endast få den äran upplysa , att flera missräkningar, i synnerhet på Hemmantalet, väl blifvit upptäckta, i de General-sammandrag öfver BevilJningen, som Riksgälds-Contoiret meddeladt, och hvilka såsom egenteligen vållade af Lands-Contoirens mindre ncggranhet, Bevillnings-Utskottet låtit vara sig angelägit, att i Redactionen af den nya Bevillr.ings-Stadgan i möjligaste måtto för framtiden förekomma ; men längre har Utskottet icke ansedt sig böra sträcka dess åtgärd; då granskningen af de redan afslutade Räkenskaper tillhöra Riksens Högloflige Ständers Revisorer och Stats-Utskott.
Jag medgifver att de nu varande
Bevillnings-grunderne äro enligt erfarenheten de bästa; men jag tror att de Inkomster Stats-Verket genom Bevillningen årligen hör påräkna, icke alltid, i anseende till de skiljaktiga Värderingar, hvilka hvarje år städse äga ruin, äro så bestä’mda, som Statens Utgifter.
Det tryckta Förslag till Bevillningsgrunder , Friherre Anders Cederström vid sista Riksdag, till Ridderskapets och Adelns Protocoll den 11 Maij 181? irtgaf, jemte mina \ samma ämne berörde dag afgifne Anmärk^ Den 9 Felruarii. 221 ningar, anhåller jag att bärhos få aflemna, på det samma Handlingar, hvilka möjligen kunde leda till någon jemkning af Utskottets Förslag, må åtfölja Aterremissen af Bevillnings-Utskottets ifrågavarande Memorial.
Herr Grefven och Landt Marskalken hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln ansåg de emot Bevillnings-Utskottets Memorial framställde Anmärkningar hindra antagandet deraf, samt på sådan grund behagade Memorialet, jemte Anmärkningarne, till Utskottet återremittera.
Föredrogs å nyo och bifölls: > .
Stats-Utskottets den 23 sistledne Januarii aflåtne, samt den 27 eftermiddagen i samma månad på bordet lagde Memorial, hvarigenom Stats - Utskottet ansett Grefve Pipers, Carl Claes, den io sistledne Januarii, till Statsoch Bevillnings-Utskotten remitterade Anförande, om Höganäs Stenkols-Verks Actie-Ägares fritagande frän all Bevillning för Grufvorne, icke tillhöra Stats-Utskottets åtgärd.
Hvarefter, uppå derom framställd Proposition, nyssnämnde fråga nu endast till Bevil!- nings-Utskottet af Ridderskapet och Adeln remitterades.
222 Den 0 Februarii.
Föredrogs å nyo Stats-Utskotfets den 23 sistledne Januari! aflåtne, samt den 27 i samma månad eftermiddagen på bordet lagde Memorial , angående förhållandet med Löfås Silfver-Verk.
Herr Lagerhjelm, Petir, hade inlemnat Memorial, hvilket upplästes, så lydande:
Vid den delen af Högloflige Stats-Utskottets Memorial , som innehåller en Berättelse om sådan handläggning vid detta Mål af Högloflige Kongl. Bergs-Collegium, som skulle bemäldte Kongl.
Collegium till Kongl. Mnj.t i underdånighet öfverlemnat, om icke en pä stället skeende undersökning borde föregå, i ändamål att få utrundt, huruvida pä sätt en i Kongl.
Bergs-Collegium företedd Markscheider-Förvaltning tycktes utvisa, anledningar kunde förejinnas, att för framtiden kunna påräkna en mera utvidgad Grufvedrift <tc. dre., får jag vördsamt upplysa följande:
Sedan Kongl, Maj:t behagat infordra Kongl. Kammar- och Bergs-Collegiernes underdåniga Yttrande och Collegierne till fullgörande deraf ansett nödigt infordra,- så val Innehafvarens af Silfver-Verket underdåniga Förklaring, sorn Landshöfdingens underdåniga Utlåtande, har Landshöldinge-Emberet i underdånighet hemställt, om icke af en på stället skeende undersökning borde ej allenast upplysas , huruvida Innehafvare!! fullgjordt föreskrifterne, angående' Verkets drift och underhåll, utan äfven utre* Ven g Februarii.
223 das om några billige essättnings-anspråk kunde göras.
I detta afseefidet har Kongl. Bergs-Colle. gium ansett tiden nu vara för handen, att de Silfver-Verket förundte Föriäningar och Förmåner indragas3 ankommandes det på Kongl. Maj:ts egen Nådiga pröfning, huruvida afseende borde göras på Landshöfdmge-Embetets underdåniga hemställan, i hvilken händelse Kongl. Bergscollegium håller före, att samma Undersökning innan 1818 ^rs Uppbörd för sig gatt, bör vara verkställd, på det att de Verket förundte
Räntor och öfrige förmåner från detta års början må kunna indragas.
Min afsigt är icke att härmedelst vilja å« Stadkomma någon Återremiss eller ändring i Högloflige Utskottets fattade Beslut3 men i händelse Rikets Ständer bifalla Betänkandet, lärer Expeditions-Utskottet af denna min upplysning sig begagna.
Herr Grefven och Landt Marskalken hemställde, att Utskottets ifrågavarande Memorial måtte af Ridderskapet och Adeln gillas, samt Herr Lagerhjelms Anförande, i afseende pä uppsåt, tandet af Riksens Ständers Underdåniga Expedition till Kongl. Majit i detta ämne till Expeditions-Utskottet öfverlennäs^ hvilket biiölls.
Föredrogs å nyo och gillades följande 224 Den g Februarii.
Stats-Utskottets dea 23 sistledne Januarii afgifne, samt den 27 i samma månad eftermiddagen pä bordet Lagdc Utlåtanden, nemligen: 1:0
I anledning af Riksdags-Fulimägtiges för Götheborgs Stad, Herrar Sam.
Arfvidsons, Zach. Widebergs och E. M. Lefflers Memorial, om Police-Inrättningens derstädes underhållande af Statens Medel m. m. 2:0
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss, angående Häradsskrifvaren Rydströms Pension. 3:0 I anledning af f. d. Vice-Talemannen Jon Jonssons Motion, om Tullgarns Kungsgårds öfverlemnande till Hans Kongl.
Höghet Kron-Prinsen Oscar. 4:0 I anledning af Herr Biskoppen Doctor Almqvists Memorial, om understöd af Allmänna Medel för Kyrko- och Prestegårds-Byggnad i Neder-Torneå Församling. f:o I anledning af Riksdags-Fullmägtigen J. J. Rutbergs Motion, om utbetalning af innestående Pension för Krono-Fogden Westberg. 6:0
I anledning af Riksdags- och Banco.
Fullmägtigen Anders Danielssons från Elfsborgs Län Memorial, om förbättring i Aflönings-villkoren för Krigs-Revisions-Betjeningen i Kongl.
Kammar-Rätten, 7:9 Den 9 Februarii 7:0
I anledning af Riksdags-Fullmägtiges från Blekinge.Memorial, om tillökte Compagnie» Mötesplatser för Länets Båtsmans-Indelning. 8:0 Angående Herr Borgmästaren Cederborgs hemställan, om tryckning af åtsk ilige Handlingar, i frågan om hämmande af Luxe och Öfverflöd, m. m. 9:0 Angående Riksdags-Fullmägtigens, Olof Månssons från Blekinge Memorial , om rättighet till Skattelösen af Lots-Hemman. 10:0 Angående de i Borgare-Ståndet väckte Motioner, om Postfrihet för Städernes Magistrater för deras Embetsbref samt vid afsändande af Krono-Uppbörden och Räkenskaperne, m. m. u:o I anledning af Herr Borgmästaren och Lagmannen Kjellanders Memorial, angående ändring i nu gällande Föreskrifter om Magistraternes skyldighet att förvara en Nyckel till Landt-Ränteriernes Cassa-Kistor.
Föredrogs å nyo och bifölls Banco-Utskottets den 26sistledne Januarii afgifne, samt den 27 i samma månad eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, i anledning af erhållen Remiss om präglandet af en Skådepenning till Åminnelse af den dag, då Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen uppnådde myndige år.
Prot, lil. B. 29» 3°* 226 Deri § Felruarii.
Föredrogs å nyo Stats-Utskottets den 23 sistledne Januarii afgifne, samt den 27 i sam. ma månad eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, öfver gjord anmärkning vid Utskottets den 24 sistledne December meddeldte Yttrande, angående afskrifning utaf värdet med flere kostnader i och för åtskillige på Kungsholmen belägne till Curhus upplåtne BränneriByggnader; och blef uppå derom af Herr Grefven och LandtMarskalken framställd Proposition, samma Utlåtande tillika med Utskottets sistnämnde Yttrande af Ridderskapet och Adelö bifallet.
Föredrogs å nyo Stats-Utskottets den 23 sistledne Januarii afgifne, samt den 27 i samma månad eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande , öfver Anmärkningar vid Utskottets den 24 sistledne December meddeldte Yttrande, angående af Herr L. L.
Edelberg sökt Lån utaf Allmänna Medel i och för Landskrona Stads Kyrko-Byggnad; och som Stats Utskottets sistnämnde Yttrande redan blifvit den 2 sistledne Januarii af Ridderskapet och Adeln bifallit, fann Ridderskapet och Adeln, att Utskotters ifrågavarande Utlåtande nu endast borde läggas till Handlingarne.
Föredrogs å nyo Stats-Utskottets den 23 sistledne Januarii afgifoe, samt dea 27 i sam; Den 9 Februarii.
227 stia månad eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, angående Herr Friherre C. L.
Stael Von Holstein» Motion om Jord-Ransäkhingars Verkställande, m. rm Friherre Staél von Holstein, Corjitz Ludvid: i)å jag framställde frågan om Jord Ransakningarj var visserligen min tanka ingen annan, än den, att Vederbörande skulle derigenom få en påminnelse om iagttagande af det Lägame bjuda:
Då detta Ärende tillhörde Stats-Utskottet, isom har sig uppdragetj att enligt 77 5.
Regeringsformen, med det sorn rörer Kronans Jord och Egendom taga befattning, samt äfven föreslå Beskattning, som skall reparteräs på ail annan jord i Riket; så ansåg jag den Statitiska kännedom om Riket j som genom dylikå Jord Rän. saknirtgar kari vinnas, icke borde Vara Stäts-Utskottet indifferent:
Väl kunde Justitis-Ombudsmannen lemna sin uppmärksamhet åt detta amne; men hvars mångå andra göromål torde lägga hinder i vägen.
På det ämnet ei må alldeles förfalla anhåller jag framdeles få göra ny Pro» position härom.
Herr Grefven och LandtMarskalken gjordé Proposition till bifall af Stats-Utsköttets ifrågavarande Utlåtande, hvilken Proposition med Ja besvarades.
Föredrogs å nyo och bifölls Stats-Utsköttets den 21 sistlcdne Januarii afgifne, saint deh 228 Den 9 Februariu 27 i samma månad eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, i anledning af åtskillige innom Välloflige Borgare- och Hedervärda Bonde-Stånden viickta Motioner, om åtal af Veder» börandes försummelse att insända de för RiksHufvud-Bokens uppgörande anbefallte Omslut.
Herr Munck af Rosenschöld, Eberhardt Jag bifaller för min del Resultatet af Utskottets Utlåtande, eller att hos Kongl. Maj:t må i underdånighet anhållas, det så kraftiga åtgärder kunde vidtagas, att verkställigheten af det angelägna och magtpåliggande Riks-Hufvud-Boksslutsarbetet, icke vidare uppehälles; men jag kan icke lika med Utskottet godkänna dea Principe, att Riksens-Ständer , enligt 90 §. i Regerings-Formen, icke skulle kunna hos Kongl. Majit anhålla, om åt3l mot vederbörande Embetsman för deras försummelse att sine Tjen* stepiigter fullgöra.
Jag torde härvid få erindra om den vid sista Riksdag inträffade händelse, då tvänne Riks-Stånd hos Kongl. Majit i underdånighet anhöllo, om undersökning af Malmö Discont» Directions förhållande, hvilken anhållan Kongl. Majit icke ansåg vara emot Consritutionen stridande, utan till Justitias-Cancellers-EmbetetS handläggning remitterade.
Jag får således, med bifall till Utskottets Utlåtande, endast be. strida ofvannämndc af Utskottet antagne Principen Deri 9 Februarll.
229 Justerades följande:
Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, förmiddagen den 9 Februarii I8i8- S. D.