Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men Acadcmierne äro i alla afseenden bade utaf den ena och den andra af bcmäldte Jurisdictioner oberoende.
Univcrsitetcrne äga i Swerige likasom i andra Län, der, enligt hwad allmänt bekant är, sina egna Iurisdics tioner,.det will säga, deras egna Domstolar och deras egen Executor.
Hwadan följer siena sidan, att inga Police-Fvrfattningar i Städer, der Universiteter äro, gälla utair att'först wara underscrefne utaf Rector och Sena, tus Acadcmicus saint widare,af Borgmästare och Räd, och pä den andra, att inga skuldfordringar af personer, som lyda rinder Universitet, eller i dest Mantals - längder äro upförde, kunna af någon annan utmätas, ej heller per, sincrne af annan Magt !
Fängelse inmanas, an afAcademiens Ftcctor, ware sig inom Staden eller inom ett wistt miltal deromkring pä Landet.
I stöd af denna Universitcterncs ratt, denna ätstillnad emellan Länens och Universitetcrnes Iurisdictoner, hwilken gör, att Acadcmiens Rector, beswärsmal undan, tagne, som höra till de Kongl. Collegiernes afdomande, icke käuncr nägon annan säsom sin närmaste förman, än Acade - Den 17 Aprtt. 641 AcademittCantzleren, är Vet ock, som Taxeringar af assa under den Academiska Jurisdictioncn lydande personer, i assa lider, blifwit förrättad inför Academiens Rector, ehuruwal utan rösträttighet för honom, emedan han såsom Executor ägt rätt, att uptaga och afdöma assa bcswaremäl öfwer dcn Academiska Taxerings-Committeön, pä lika fält som Länens Hvfdingar enahanda Embcts-pligttillhvrt ianscende till Städcrncs och HäraderneS Taxeringar.
Med hwad rätt kan man da nu utan föregånget lagligt uphäfwande af den Academiska Constitutionen, antingen lägga Universiketcrne under Borgerskapets Taxering; Stadernc, cller förringa deras Nectorers wärdighet igenom bcröswande af det lagliga förmanskap i anfeendetiss den Academiska Zurisdictionxn, som dem altid tillhört?
Enär alla uplysta Folk, alltintill Segcrwinnare öfwer underkufwade Lander, äfwcn i dem burit aktning för Universitetets rättigheter, förmodar jag, att SwcrigeSförsam;ade Niks-Ständer icke lara gilla ett sä olämpligt förslag, akt hela den Academiska Jurisdictioncn skulle underkastas en Committeös Taxering, hwilkens största del wore sammansatt af Borgerskapets Fullmagtige i den Stad, der Universitet är belägit, utan art kunna skyddas hwarkenaf Lfwer-Nättcn cller af öfwcrwigt i röstbcräkningen utaf de öfrige Niks-Ständens Fullmägtige.
Hwad hindrar att Universitctcrne kunna taxeras pä ett satt, sompäcngäng är förenligt med bäde deras rättigheter och med grunderna till den npa föreflagne Vcwillnings - Förordningen ?
Till minnande hä.raf föresiär jag, att i Bewillnings-Stadgans ii Art. ett Pkomcnt tillägges af innehäll:
Att i de Städer, der Univcrsiteter äro, förrättas deras Taxering efter manligheten inför Academiens Rector, eller dest Ombud; att widare till Ledamöttr i Taxerings - Commitesn wäl - Lidd. och 2sd. prsk. 6:te Land. 2:tzrcr Afd. 41, 642 Den 17 April. wäljaS utaf Adel, Prester, (som ej tillhöra Academicll) och Borgare, lika manga af hwardera Ståndet; och att
Aca» demiernes Stat förunnas den frihet, att till bemäidte Committé, om sädant godt synes, sända ett lika stort, antal af Deputerade som Borgerffapct i samma Stad till desi Taxering inför Borgmästare och Råd tilli tes. — Prestc-Stairdct tog detta mali öftverwägandc; och till alla delar förenade sig med Herr Bistopens anförande, samt i följd häraf af ofwananförde lagliga stäl böra i de Städer, der Uni»crsitetcr finnas, wid Acadcmista Taxcringarne, hwilka stola sse inför Rector och Consistorium Academicum, wara narwarande lika mänga Ledamöter af Stadens Borgerstäp, som wid Stadens inkör Magistraten skeende Taxeringar aro narwarande Ledamöter , af Akademie - Staten; äfwensom att Acadcmiens Taxerings-Langder stola oflemnas icke till Landshöfdingen utan efter manligheten till
Nea, demiens Rector; Uti hwilket Bestut de Nrespcctivc Med, Stånden stulle igenom Transumt af Protocollet wördsamt och wänligen inbjudas att sig med Preste-Ständet förena» Ull supra.
S. D- Hwad Riksens H-öglost.
Ständers Allmänna Beswars- och Dcconvmic-Ulstott heinställt och tillstyrkt uti desi den 24 dennes uplästa Memorial, angäcndc det Förstag, att den under Kiigstidcr pa Regeringens Befallning scquestcrade, fienden tillhörige Egendom, af hwad bcstcst-, fenhet som häldst, äfwensom nägon wisi andel af Sftpp och Gods, som af Koiml- Mant och Kronans Drlogs-Flottor upbringas, mätte efter försäljningen och belcppcts nets sättande i Rikstns Ständers Banguc, oförryckt tillhanda hällas de Swcnsse Undersätare, hwilka wid krigets utbröt^ antingen i fiendens hamnar eller genom uxbringningar nägot Den 17 April. 643 nägot förlora, samt att Convoy Eommistariatet kunde UPdragas befaitningcn med sädane ärcnder; blcf af PresteStändet gilladt; Hwarom wördsam och wänlig underrättelse stulle Respective MedStänden och bemälte Utstött lemnäs.
Ult 5UPIN.
S. D. Efter uplasande af Högloft.
Riddcrstapets och Adelns Protocolls-Utdrag af den 2g bennes, rörande StatS-Utffottets Betänkande» angäende Publique Hus och Byggnader sä i Stockholm son, i Landsorterne, förenade sig Preste - Stander med Högloft.
Ridderstapet och Adeln om r:o
Den tilläggning, att da ätftillige Publique HuS sta under Krigs-Collegii inseende, hos Kongl- Maj.-t stulle i undcrdänighet anhällas, om en dylik befallnings utfärdande till bcmäldtc Eollcgium, om insändande af upgister, rörande sädaneHus och Byggnader, som den, hwilken StatsUtstc tct sörcftagit mätte till Kongl. Kammar - Collegium afgä; och 2:0
Den förändring, att i stället för hwad StatSUtstottet förcftagit om nedtagande af gamla och förfallna Slott i Landsorterne, hos Kongl.
Majit twartom mätte anhällas, att deste äldcrdoms-minnesmärken kunde sparas tills widare och intill dest Riksens Ständer efter af Kongl. Mant emedlertid
Nädigst anbefalld undersökning kunna wid nästa Riksdag erhälla nödig kännedom afdcstc Bygg, naders tillständ och beskaffenhet; Hwilkct stulle de öfrige Respective Ständen sanits Stats--Utffottet wördfamt och manligen meddelas, lllr suxrs. S. D. Föredrogs a nyo och bifölls Riksens Högloft.
Ständers Lag-Utstötts den 24 dennes upläste särskildt» Betankanden: r:o I anledning af Kongl. Majsts Nädiga Provost tion - 644 Den 17 April. tion, ångande Afgär da Bps rätt akt söka och erhålla skifte i Skog och Utmark., Lw Angående Kongs. Mas:ts Nådiga Proposition om stadgande af någon Lag i afseende pä tiden, inom hwit, ken den häktade personer böra ställas för ratta. zw Rörande den fraga, hnruwida, dä genom det nys satt att adla, endast äldsta Scnen ll fwcr Adelsman, den adlade personens Tolker förlo at sin,ratt att tagalikamf med B'odren för det Fadren blif-vit adlad, mall att de andre Barnen, utom äldste Sonen, haft nägon förmän deraf, m- m. 4!v Lm rwad ändring och skärpning i straffet för äwcrkan ä Skog; Hwilkct ffullc de Rcspcctive Mcd-Ständen samt Lag-Utffottct wördsamt och wanligcn tillkännagifwas. lllt suprs.
S. D. I anledning af Riksens Högloft.
StändcrS Allmänna Beswärs - och Occonomie-Utstötts Protccolls, Utdrag af den 22 dennes angående Bytcsbrister, och som de z:ne öfrige Respecrive Ständen redan bifallit Utskottets Betänkande om berörde ärende, fann Prestc-Ständet sill icke kunna igenom införwäntande af Utstottcts Förklaring öfwer de inom Ståndet den 29 nasiledne Zanuarii wackta och till Utstottet remitterade Betänkligheter i detta ämne, lagga hinder i wägen för den salunda beflutne Expeditionen; Hwilkct skulle de Rcspcctive Med-Ständcn samt bcmaidte Utstött wördsamt och manligen tillkannagifwas. »uxrs.
Hx ikrotvcvllo. st. ftsi. ^.lm^uist.
Uk - Den 17 April. 645 Utdrag afProtoeollct, hältet hos Högwördigc Preste, Stcnoet den 27 Februari! 1810.
D. Uppå derom gjord Proposition, fann Preste, Ständet skälig!, att till dest den sg dennes fattade b flut, om gillande af de utaf Riksens Högloft- Stand rs Stats, Utstolt föreflagne Huswud-Tittlarne i Riks-Staten, foga d t tillagg, att utaf hwad som under de öfrige Hufwud« Titlarne kan besparas, sädane Löne-tillökningar, som Kongl. LRaj:t i Räder för godt finner, mä förunnas Rikets pen, ningc Löntagare, hwardera inom den Hufwud,Tittcl, under hwilken de höra, förr an ifrån samma Hufwud«Tittet r.ägot kan till den Nionde Hufwud - Tittcl» anfläs ; Hwarom de Nespekive Med-Ständen samt Stats.-Utftottet skulle wördsamt och manligen underrättas. vt sopia. S. D. kemnade Preste-Ständct dest bifall till hwad Riksens Högloft.
Ständers Stats-Utssott uti desi förledne gärdag uplasie Memorial af den 17 dennes hemställt i fragan em äterlösandc till Kronan af sadanc Krono-Eods, Hemman och Lägenheter, som blifwit till private bortförpantade. vt supra.
Ständers Allmänna Beswars - och Oeconomi-? - kktskott uti desi förleden gärdag pä b rdct lagde Betänkande, angäende Fängars förande och bcwakning, föreflagit och tillsthrkt, blef af Prcstc-Stän^ det ZvdkaNdt. vt supra. S. D. Riksens Högloft.
Ständers Stats - samt Allmänna Beswärs- och Oeconomie - Urskotts gemensamma, den 2,4 dennes upläste, förnyade Betänkande, angående Löts - och Väk-afgiftcn, föredrogs ä nyo och bifölls, vt supra.
S. D- Föredrogs a nyo och bifölls Riksens Högloft.
Ständers Lag» Utskotts förleden gärdag uplästa ullätande öf - 646
Den 17 April. öfwer de hos Högloft. Zkiddcrstapet och Adeln anförde och till Utskottet remitterade Anmärkningar öfwer dest Kenil sistledne December afgifne
Betänkande om instränkning i friheten att göra Fidei-Comisier.
M suxrs. lbix protocolla ll. H. ^.lm^vist.
Utdrag af Protocollct, hältet- hos Högwördige Preste,Ståndet den 28 Febr. 1810.
Gillade Preste-Ständet hwad 3kiksens Högloft.
Ständers Banco-Utskott, uti desi förleden gärdag upläste ProtöcollS - Utdrag af den 2g dennes, yttrat om förekommande af Wä.rcl-Coursens skadliga stigande. 0t -apia. S. D. Kyngl. Majus Nädiga Propsttioner angarn e Ägtenstaps-stillnader. och om stället hwarest Auctioncr pä Fastighet ä Landet, som för gäld blifwit i mät tagen, bör förrättas, uplästes och remitterades, till Riksens, Högloft.
Ständers Lag-Utstött. 0t 8ap>-3.
Ständers Stats - Utstotts den 2g dennes upläste Memorial, rörande Löne-sör°' bättringar för atstillige af de wid Asiistance-Contoirct tjenstgörande Embetsman och Betjente, samt inrättande af en Pensions-Stat wid detta Werk, nu ä nyo blifwit söridraZit, fann Preste-Ständet, med afseende deruppä, dels att tjenstgöringen wid ifragawarande Werk är gansta trägen och besvärlig, dels ock att Lvnerne derwid icke äro swarande emot de stegrade Warupriserne, sig böra bifalla hwad Utskottet häruti tillstyrkt, med tillägg, att enar Asiistance-Werkets tillgängar medgifwa förrbervrde Lönetill ökning, Den 17 April. 647 ökning densamma mä sträcka sig lika till alla inom Werket »varande Tjensteman och Betjente.
Ot supra. klx krotocollo il. II. ^.lm-gnist.
Utdrag af Protocollet, hällit hos Högwördige Pre, st---Ständer, dcn 1 Mars 1810. S. D. Z betraktande af hwad Riksens Högloft.
Stan, ders Allmänna Beswärs- och Leconomie - Utstött uti dest förledne gärdag upläste Protocolls-Utdrag angäcnde Matt, Mål och Wigt anfört, beflöt Prcstc-Ständet, att detta a, rcnde mä pä satt wstottet föreflagit till Kongl. Masits
Nädiga ätgard i underdånighet öfwcrlcmnas.
S. D. Dä Riksens Högloft.
Ständers Stats-Utstotts förledne gärdag upläste Memorial om Löne - förbättring för Rikets Penmnge-Löntagande Embets r och Tjenstemän, nu ä nyo föredrogs, biföll Ståndet att berörde Löne-till, ökning, utan hinder af Ständels, rörande Hufwud«Titlarne i Riks,Staten, och i synnerhet i afseende pä den gide af dem, den 23 och 27 nästlcdne Februarii fattade beslut, mä pä sätt Stats -- Utstottet föreflagit och tillstyrkt ntgä. lil supra.
Ständers Stats-Ut« skott uti desi förnyade utlätande af den 17 för.edne Mänåd, angäcnde Preste-Ståndets Wedcrlags Spannmäl, pttrat, klef af Preste - Ständet bifallit.
Ht supra. S. D. Föredrogs ä nyo och bifölls Riksens Högloft, Ständers Stats-Utstotts förledne gärdag upläste Memorial rörande Revision öfwer den under Kongl. Commerce, Collcgii Disposition stående Manufackur-Fond.
S. D. 643 Den 17 April.
S- D. Gillade Nandel hmad Riksens Haglöfs.
Sländers Stats-Utffott uti desi fö lcdne gärdar upläste förnyade utlätandc, angående Krorw-Ziffen, Owarnar, Fårlår, Broar och Krogar nied flere dylika lagenheter, yttrat vch hemställt. 17t 5ux>r->.
S. D. Beflöt Prcstc-Ständct, atl, lika med Högloft.
Ridderftapct och Adcln, samt Walloft. Borgare-Ständtt, ät Riksens Högloft.
Sländers Stats» och Bewillnings, Utffott updraga, atl inkomma med utlåtande hurti och pä hwad sätt medel mä ^unna anffaffaS lill befrämjande af en nödig och mera allmän Läkarcwärd pä Landet.
M euprs. S. D. Uppä de ftal hwilka Mälloft.
Borgare-Stände luli nu företcdl Protocolls - Utdrag af den 27 sistledne -Fcbruarii anfört, fann Preste - Sländcl lika mbd wälbe« mäldle Ständ, de uti undcrdämga Exp>ditioncn, rörande LänS uptagnnde pä RikSgälds-Contoirctö Obligationer och Zenom permanenta Anmiiteter, förekommande orden:
Säpo m ungefärligen swarande emot
Ve ounörviklige utgiss ter, hwartill annan tillgäng saknas, till och med de orden :
Lerreranteurers foröringar äro inbegripne, böra utur Expeditionen ulga, Or supra.
Lx Urotocollo 17. ^kmHUi8t.
Utdrag af Protocollcl, hältet hos Högwördige Prestc-St' udel, den 2 Mars i8lo. S. D.
Sedan Ständct af nu inkomne och upläste Protocoll, hällne tvid det af samtclige Respective RikS^ Etänhens H rear Electorer förlcdne gärdag förrättade rval till Riksens Ständers Justitia Ombudsman cch dennes Suppleant, inhämtat att Förste Expeditions-Sccrcterarcn och Csmmendeuren Uars August ^lsnuerbeim er hälli t Dcn 17 April. 649 hällit de flcste röstcrns att wara Iustitie-Ombudsman; att Lagmannen He>r^- dl. peterzon igenom fleste röstcrne blisw't ntsedd till Suplsant, ansag Ständet sig böra äfE.rPeditionS - Utffottct updraga-, ait sä fort sig göra läter upsätta Forsing till behörige Consiitutorial ä emförmäldte befattningar, UU suxis. S. D Föredrogs ä nyo Riksens Högloft.
StanderS Stats-Utskotts den 2 nästndne F.bruarst afgifne förnya, de utlåtande, angäendc en Allman Finance - Plan, tillika med alla öfriga detta ämne rörande Handlingar, Betänkande!! och Ealculcr.
Efter öfwerläggning härom, blef allt hwad Stats^ Utffottet häruti föresiagit och tillstått af Preste» Ständer gillat och godkändt, likwäl nied följande ändringar och tillägg, nemligen: 1:0 Som Banco-Utssottet mcdgifwit att Banquen cNiot dcn säkerhet, och inom de Terminer, hwilka StatsUtffottct föresiagit kan nrbetalade 2,245,00g Nd.6st. yrst. hwilka anfcts bora med Contante penningar genast godtgbras, och ibland hwilka jämwäl innebegripas sä kallade twungne och utstrifne Lefwcrantscr och Gärder, m. m. samt emedan det A ena sidan för dem, hwilka warit nödsakade, att under Rikets masi tryckande behof, sädane Lcfwcrantser elter Gärder aftämna, skulle blifwa nyttigt och tillfredsställande, att wid nästblifwande Krono - Upbörd, warda för dcstc förskott godtgjorde, hwaremot sädant synes för Stats-Werket medföra lindring icke allenast uti beswäret att till Landeortcrne öfwersanda de härtill erforderliga penningar, som sedermera efter UpbördS-ridcn skulle återsändas till Stats-Contoiret, utan och bcsrielse ifrän dex förlag, som i widrig händelse skulle blifwa Stats- Werket äbragt; altsä fann Ständet att Riksens Ständer ma i un» Lerdänighet anhälla, det täcktes Kongl.
Majit sä fort möj-- lizt är täta utfärda nödig Kungörelse, att alle twungne 65o Den 17 April. och utstrifne Lefwerantser och Gärder, fa godtgöras wid nästpaföljande Krono-Upbördö-Stämmor.
Kfwenledes trodde
Ständet dct stola > markelig inätto starra den A inränna Credrten , sann af jelpa mangaS bekymmer, vist uti samma Kungörelse meddelades, att de öfrige Lefweranteurerne, pa bestänida Terminer ffulle erhålla full betalning för deras fordringar. 2:0 Dä Banco - Utskottet, jämlikt desi Protocolle-Ut« drag af den iz nasiledne Februari,, ansett det wara för Banqucn lägligare, akt pä 8 särskilta Terminer qvartaliter under loppet af ären >Lit och 1812 förskjuta den till Lcfweranteurcrnes förnöjande erforderlige summa 1,971,040 Rd. 34 st- 2 rst., än att densamma efter hwad State-Utstottel förcflagit, är 18 r hel och hällen liqvidera, fann Ståndet härmed böra förfaras, pä det sätt Banco-Utstottet tillstyrkt; hwarjemte Ständet önffade, atr Lefweranteurernes erhållande och pä qwartal ställde Asiignationer eller Jnwisningar mätte kunna uti Riks-Disconten belanas i deri ordning de till inlösen blifwa förfallne; Dock Lör pä
Discont- Directionens mogna bepröfwande ankdmina, akt enligt Discont-Rcglcmrntet, detta behandla till förmän för Vanquen, och hwarje Länsökande. 3:0 Widkommande Stats - Utskottets hemställan, om icke nödigt more att bestämma nägon wist Cours, t. cch. pä Hamburger Banco, hwaröfwer Riksgälds - Contoiret icke agde göra nägra Remisier kill gäldande af Inkeresicn pa Utländska Län, fann Ständct betänkligt, att härom lämna Fullmägt-ge ut!
Niksgalds-Contoiret nägon bestämd och omillkorlig förestrift, utan ansäg Ständet lämpeligast, att ät bemälde Fullmägtige ökwerlemna, att i enlighet med den särskildta Instructionen, som Stats - Utstottet härom kommer att Fullmägtige meddela och pä dct sätt hwartill omständigheterne kunna föranleda, stg härutinnan förhälla. 4:0 Be - Den 17 April. 651 4>o Beträffande äter Stats-Utskottets försrägan, hu, rnwida det ät Fullmägtige i Riksgälds - Contoiret mä up« dragas, att i händelse högst wigtigr omständigheter skulle göra det aldeles nödwändigt, emot billiga willkor och utt sträckt äterbetalnings-Termin, negoticra ett nytt Utrikes Län, swarande emot de nu oliqviderade Zntcrctzcn och Amalgams afbetalningarnc, för att desamma dermed godtgöra, pröswade Ståndet skäligt att dertill sitt bifall leni* na. 5:0 Hwad angick Stats-Utskottets Förslag att Vc« willningcn för innewarande är borde utgå i ta. enne Ter, niiner den i inom Juni!
Mäirads stut och den andra utr Nowember och December Mänadcr, befarade Ständet dels att oe stattstyldige, nn sedan de nyligen utbetalt förra ärets Bcwillning och Krono-Utlagor, icke utan swänghet ställe sä s!>art utgöra den uya Bewillningen för detta är, dels ock att de blifwande
Tarcringarne icke torde hilma att sä tidigt werkställas, och ansäg Ständct fördenskull lämpligast, att ät Kongl. Main i underdänighet updraga, att sedan Riksens Ständers Fullmägtige uti Banque» och Niksgälds-Contoiret blifwid hörde, om Upbörds-Tcrmincr» ne, hwilka böra bliswa sine, Nädigst förordna, såsom Hans Kongl.
Main i Räder finner omständighetcrne fordra och medgifwa.
Men pä det Stats-Wcrkct icke genom fördröjandet af den päräknadc Bewillnsngcns inflytande,mä sättas utur ständ, akt bestrida Aflöningar och andra förefallande Utgifter, ansäg Ständer RikSgälds - Contoirot böra, ; likhet med hwad Stats - Utskottet föreslagit, härtill förskjuta z L 400,000 Nd. samt i den händelse Bcwillningen stulle längre tid uteblifwa och om Stats - Merkel sä tarfwar, ett ytterligare biträde af 2 L
Nd. emot ersättning af Len först inflytande Bewillningen. 6w Slutcligen biföll Ständct ock, att Le sä kallade Patriotiska Länen mä pä satt Stats, Utskottet tillstyrkt ige - 652 Den 17 April. igenom de Inrikes Län, som komma akt uptagaS, ,'a fort sig göra later, betalas.
Om besia beslut såsom innefattande de tillagg och ändringar med hwilka Prsste-Ständct, som redan förut under den 4 December nästledne är antagit desi förcflagne Bewillnings-Summan af 2,500,000 Nd., nu godkändt vck gilladt allt hwad till Finance-planerr hörer, skulle de Respective Med-Ständen, samt Strtsoch Banco-Utstotten wördfamt och mänligen underrättas.
Oc supra. lkrotocollc» ^ st. l-i. ^Imc^uist. » Utdrag af Protocollck, hältet hos Högwördige Preste, Ständet den 3 Mars 1Z10.
S. D. Kongl. Majsis Nädiga Proposition till Riksens Stander, angäende medel till Iernhandteringens uprärthällande jamt om Allmänna Brandförsäkrings - Werket uplöstes och remitterades den förra till Banco - Utflottct och den sednare till Stats-och Banco-Utstotten.
Ridderstapcts och Adelns, igenom nu inkommit Protocolls-Utdragmcddelte Beslut, att en Medaille ffulle flas till förcwigande af ä» ininnelfen utaf den lpckligt lilförda Regements Förändring, hwarigenom ett a alla sidor lagbundet stick atcr blifwit stadgadt, instämde Preste - Ståndet lill alla delar, med tillagg att de härtill erforderlig- omkostnader böra af Riksens Ständers Banque bestridas; Hwarom wördsam och wänlig underrättelse ffulle de Respective Mcd-Ständcn samt bemälle Utstött lemnäs. ^blt suprr.
S. D. Den 17 April. 6ZZ S. D.
Uplästes ett af Riksdagsmännen ^.nflers ^.näerssoli ä.dei-Z och stons Hsrinansson frän Westerbotten till Hedermärda Bonde-Ständet ingifwit samt dcrifrän till S-ats - och Banco - Utskotten remitteradt och detta Ständ communiccradt Memorial, angäende Prolongation af Betalnings-tidcn a det till de olyckligs Inmärlarne i Westerbotten , bewiljade Län; och btflöt Preste - Stander att uri berörde Remist sig med Hcderwärda Bonde-Ständet förena.
S. D. Sedan Riksens Högloss.
Ständers StatsUtstötts den 19 nästledne Februari! afaifne och den 22 i samma Manad pä bordet lagda Memorial, angäende ätffilligc Militaire ärender, säsom Vacanccr ivid Indelta Armeen, ätstillige Cawallerie-Regementers förändring till Infanterie m. m. ä nys blifwit föredragit, och dä Stander redan i sammanhang med Finances Planen afgjordt L:te Puncten, rörande anslag af En Million Nd. ärligen till förswars - anstaltcrne, beflöt Preste-Ständet, att de öfrige Puncterne, säsom innefattande Commando - Mål , borde till Kongl. Majus ' Eget Höga bepröfmande och afgörande i underdänighet öswerlemnas.
Vc supra. ikix prntocallG st. II. ^.lniigvist.
Utdrag af Protocollet hället hos Högwördige Presic-StänLet den 8 Mars 1810.
S. D. Efter nu fulländad granskning af Riksens Högloft.
SMnderS Bcwillnings^UtstottZ förnyade Project till Bewillnings - Förordning och dermed följande:
Betänkande i Mälet , har Preste - Ständer för sin de! beflutit, att den af Utskottet föreflagne Förordningen antaza, dock med följande under öfwerläggningen har» sm 664 Den k 7 April. om säsom nödige ansedde ändringar, rättelser och tils läggningar, nemligen:
Ilo Anlag Skändet det wara för Stats- Werket sakrare, samt för de ffattflyldige blifwa mindre betungande, att, : enlighet med, hwad Utflotket uti desi förra Betänkande föreslagit , ät Riksens Ständers Fullmäglige i Banquen och Niksgälds-Contoiret updrages, att wid möjligtwiö i-nräffaiide brist eller öfwerflott i den af Riksens Ständer anflagne BewiSnings - Summan, samt efter i behörig ordning erhällen och allmänneligen kungjord underrättelse till hwad belopp Taxeringarne stigit, följande äret förordna om tillökning eller asflag i ben afgift eller ProCent, som de ffattskyldigc böra erlägga, än att jämlikt Utskottets sednare hemställan öka Bewillnings - Summan med en antingen otillräckclig eller öswerflödig Summa af 166,666 Rd. 62 si. 2:o Början af 1 Art. 2 §. borde enligt Ständets tanka förändras salunda:
Denna afgift träffar hwarje perjon för dest ägande eller begagnande fasta Egendomen, m. m. Z:o
I afseende pä de af Utstotket uti 1 Art. 2 §. 5 Mom. framställda 2:ne Alternativer, och som all Äbyggnad pä Landet är ifrån Bewillnings erläggande fritagen, samt emedan de Statsboer, hwilka bo för hyra, wid Taxeringen fä ifrän deras ärliga inkomst afdraga Hyres - afgiften för nödige
Rum och Byggnader , hwilken äter af Hus - ägaren ibland desi behäll ne Inkomster uptages och taxeras; alltsä och dä följokteligen alla öfrige Medlemmar i Samhället äro frikallade ifrän erläggande af Bewillning för sä stor del af deras Egendom eller inkomst, som till win»ande af nödige Boningsrum och Byggnader ärgär, fann Den 17 April. fann Ståndet det icke kunna med billighet och rättwisa förenas, att Husägare i Sräderne skela betala Bemillning för de Hus och Åbyggnader,' hwilka de kjelfwe bebo och nyttja; hwadan ock Utskottet?
Andra Alternativ i denne del blef af Ständer godkändt. 4:o Det uti 2 §. 8 Moni. föreslagne förra Alternativ, att för erhällan Caracterer ffulle erläggas en. wist afgift, fann Ständer icke mera lämpligt, dels cmedan dec synteS wara stridande emot de af Riksens Ständer antagne och fastställde Hufwud - grunder för Bcwillningen, dels ock derföre att en sädan afgift merendels skulle träffa den fattigare Medborgaren, hwarigenom ffulle hända, att dylika belöningar och Nädcbewisningar, twcrtcmvt deras äiidamäl, ffulle lända den dymedelst benädade till last och tunga; hwarföre Stälidet gillade Utskottets sednare Alternativ.
Llo Uti 1 Art. 8. §. 1 Mom. ansäg Ständet ordet publique böra tillsättas framför ordet Betjente. 6:o 1 Art. Z §.