Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Föredrogs och remitterades till StatsUtsk. samt kommunicerades de öfrige RiksSt:n Hr Printzencreutz's, Bernhard Wilh., d. 4 dennes e. m. på bordet lagda motion, ang:de förhöjda statsanslag för lägre Landtbruks-skolor.
Föredrogos och remitterades till StatsUtsk.
Hr Montgomcrie Cederhjelms, Rob. Ails Germ., d. 4 dennes e. m. på bordet lagda motion, ang:de åtskilliga Staten tillhöriga fonders och kassors öfverflyttning till Riksg:sKont.
Ilr Cederfeld, Fredr.
Aug., d. 3 dennes e. m. på bordet lagda motion om utfärdande af en författning, hvarigenom stadgas, att rättegångs-fullmakt, i Den 10 December e. m. öfrigt i laga form affattad, som expedieras genom Elektriska Telegraf-byråerne, må anses för lagligt gällande.
Föredrogs och remitterades till Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk. Gr. Taubes, Henning Eduard, d. 4 dennes e. m. på bordet lagda motion med förslag till förändringar i 1855 års Expedit:s-taxa.
Föredrogs och remitterades till StatsUtsk, nedannämnde d. 4 dennes e. m. på bordet lagde motioner: l:o Gr. Kallings, Pehr, motion om pension för Öfversten Gust.
Ulrik Brauns efterlemnade dotter, Gustafva Braun; 2:o
Densammes motion om pension för Öfversten Johan Henrik Lemkes efterlemnade enka; 3:o Hr Olivecronas, August, motion med förslag lill löne-stat för Flottans OfficersCorps samt förändrad organisation af samma Corps; och 4:o
Densammes motion, ang:de bildande af en stam för ÖrlogsElottans matroser medelst enrollering af skärgårdsfolk.
Leijonhufvuds, Eror Abraham, d. 4 dennes e. m. på bordet lagda motion, med förslag till lag om andakts-frihet.
Föredrogos och remitterades till StatsUtsk. nedannämnde d. 4 dennes e. m. på bordet lagda motioner: 1 :o Ilr von llofsténs, Carl Aug., motion om löneanslag för en extra ProvincialLäkare i Carlskoga härad; 2:o Hr Bollensterns, Wilh. Henrik, motion om löneförhöjning för SubalternOfficerarne vid Kronprinsens HusarReg:te; 3:0 Frih.
Hjertås, Carl Johan, motion om pension åt SlalsRådet Johan af Wingårds efterlemnade Enka; 4:o Hr af Wellerstedts, Ludvig, motion, ang:de grundandet af ett inhemskt skuldsystem; och 5:o Hr Sljernsvärds, Gust.
Mauritz, motion om ersättning till motionären, på grund af ett emellan Staten och honom afslutadt aftal om utgifvande af en samling gällande författn:r rörande krigsmakten till lands.
Levenhaupls, Sten, d. 4 dennes e. m. på bordet lagda motion, ang:de silfver-utmyntningen samt in- och utvexling af utländskt silfvermynt och silfver i plantsar uti R.
St:rs Bank och dess Lånekontor i Götheborg och Malmö, m. m.
Om jag rätt upfaltat Gr. Lewenhaupts motion, så afser den på ett ställe en försämring af Svenska silfvermyntet, och då slutet af 72 § Regeringsformen S70 Den 10 December e. m. säger, att Bankens sedlar skola inlösas, efter deras lydelse, med silfver, hvarjemte på alla bankens sedlar står att de skola inlösas med silfvermynt enl.
1830 års myntfot, så hemställer jag till Hr Gr. och Landtm, om icke denna del af motionen är grundlagsvidrig.
Den ifrågavande motionen grundar sig derpå, att Sveriges nuvar:de silfvermynt har högre valör och verkligt värde än silfvermyntet i Hamburg, Danmark och Norrige, sålunda går den ut på en förändring af 1830 års myntlag.
Jag för min del kan icke finna att den är grundlagsvidrig, ehuru jag inser, att stora svårigheter måste möta för en öfvergång till ett annat system.
Hr Hjertås, Lars, d. 4 dennes e. m. på bordet lagda motion örn förändring af allmänna lagens föreskrift rörande ansvaret för falskt vittnesmål.
Hr Cederschiölds, Fredr.
Aug., d. 4 dennes e. m. på bordet lagda motion, ang:de aflöningen för Arméens och Flottans Läkare.
Hr Liljeshölds, Carl Gust., d. 4 dennes e. m. på bordet lagda motion, ang:do tilllägg till 4 g 11 Kap. K:sB:n m. m.
Hr Liljeshölds, Carl Gust., d. 4 dennes e. m. på bordet lagda motion med förslag till förbättrande af Landtdomares inkomster.
Hr Palmcrantz’s, Joh. Mauritz, d. 4 dennes e. m. på bordet lagda motion om antagande af en lag, rörande till CivilStatens embets- och tjenstemän uplåtne boställens skötsel och vård.
Hr Palmcranlz’s, Joh.
Mauritz, d. 4 dennes e. m. på bordet lagda motion om pension för Skolläraren Jonas Reuter.
Hr Jonas Reuter har i 48 års tid egnat sig helt och hållet åt undervisningen, och under denna tid dels varit lärare vid Barnängen, dels haft egen skola, dels under många år gifvit privata lektioner.
Om någonsin en enskildt skollärare gjort sig förtjent af att blifva ihågkommen af Staten, så Den 10 December e. m. S7I är det visserligen Hr Jonas Reuter.
Mången som blifvit en nyttig medlem i samhället, har honom att tacka för sin upfostran, och flere af R. och Ad:s vid denna Riksdag antecknade ledamöter, hafva utgått från skolan vid Ramängen, hvarest han då var öfverlärare.
Han har äfven utgifvit flera skolböcker, hvilka länge begagnats vid undervisningen.
Jag för min del anser mig böra på det ömmaste förorda det i motionen begärda anslaget.
Den 59 Julii /• m. 5501 äiitagit, att skjutsningsbesvätét icke är landttnannens naturliga skyldighet; men Utskottet bar ej t rot t det vara iämpeligt, att göra denna hittills åsidosatte grund genast gällande, genom upphäfvande af alla de forhållanden, sorn samhälls-inrättninren härutinnan tillvägabragt, Utan har höppats, att det med tiden kan tillVägabringas genom éh Varsam Öfvergång* friherre Anckarsvärd har vidare ansett Omöjligt, att åstadkomma sådan entreprenade, Sorn Utskottet föreslagit.
Jag kan ej anse detta anhorlunda, än såsom ett tvifvelsmål på Utfekpttets uppgift, att sådane contracter verkellgen ärö uppgjorde.
Jag får då nämna, ätt det i Westergöthland finnes fett ställe, der skjuts* Uingen ät Utan betalning Omottagen på entreprenade, och andre, der från och med 4 till och med i6
Ridt derföre betalas per hemman; äfi vensom det har lyckats på ett och annat ställe, att få nedsättning af denna årliga afgift tilt och med från 16 till 6 R:dr.
Detta tyckes bevisa, att det är möjligt att tillvägabringa sådana contracter; och ehuru mycket jag med* gifver, att landtmannen är tryckt af många tinera, är detta onus på manga stallen så motbjudande, att hart gerna ingår uti att betala en mindre sUmtnä, för att Vara derifrån befriad, 1 anledning af hvad Friherre Cederström yttrat örn Vägnarne, så medgifver jag visser* ligen, att Uttrycket kunde vara bättre Valt, Ridd. och Ad- Prti.
76 l*o* Den 0 9 JkiW f. tn. roen jag torde få påminna Herr Friherren , afl fråga i Utskottet var om en närmare föreskrift i detta fall, så att sätena skulle vara stoppade och försedde med fjädrar, men att Fullmägtiges af EondeStåndet önskan verkade den nu. anmärkte redactions.förändringen.
Hvad angar Herr von Heynes anmärk* ning, att flere personer skulle få åka efter en häst, bevisar den, huru skiljaktige åsigterne äro, då Friherre Wrangel deremot yrkat, att mindre än tvänne hästar ej i något fall måtte få begagnas.
I anledning af Herr von Heynes yttrande, att i vissa Ivän ej mer än tre personer få åka efter två hästar, så är detta ej lo-a calt, utan i enlighet med skjutsförordningen.
I öfrigt tror jag, att Herr von Heynes och Herr Treffenbergs anmärkningar, äfvensom Friherre Anckarsvärds, så vida han åsyftar en högre skjutslega, äro nya Motioner, och således böra särskilt behandlas.
Med den af mig nämnde högre legan hade jag ej annan syftning, än att uppställa en principe, då jag ej tror, att man dessförutan kommer till en för» bättrad skjutsinrättning, som lättar jordbrukarens besvär..
Herr von Qvantens yttrande beträffar, så beklagar jag upprigiigt den ort, hvarfrån han hemtat sin erfarenhet, att nemligen skjutsen der anses vara en så stor fördel, att Den *9 Julli /. m» a joj tran fe} vill mista den.
Om skjutsen är fri* villig på den orten, så kan ej refuteras, hvad H err von Qvanten anFört , men om der som här är håll- och reserveskjuts, sä vet jag ej, huru någon fördel kan uppkomma, ty den lern* rias blott då den reqvireras eller pa bestämda tider»
I öfrigt vill jag blott I korthet fästa mig vid Friherre Cederströms yttrande, att en hö* jgre skjutslega skulle i det afseendet verka menligt .• att Allmogen blef mera fallen för att skjutsa» Jag tror ej, att detta blef händelsen.
Hvad beträffar förhållandet med de nar» mäste Poststationerne omkring Stockholm, si är detta något, som uti alla länder existerat vid alla större
Städer under namn af post» royale.
Skjutsbehofvet ät der större, och be» talningen måste således äfven vara störte.
Herr von Qvanten tyckes hafva sett heU skjuts*inrä'ttningen under en nog ensidig åsigt* då han synes taga mera i betraktande de resandes, än de skjutsandes fördel.
Jag vill blott besvara hans anmärkning om barns sändande till Universitetet, och anmärka, att deras barn, sotn skjutsa, ej besöka Universiteten, åtminstone till vida ringare antal än andra, och sale» des tror jag beviset ej vara nog väl valdt, för att bevisa något för de skjutsande, Jag insfet ej vådan af en höjd lega för communicatio-* nerne, men har ej nu yrkat den, sotn Motion* Deraf skulle otvifveiaktfgt uppkomma sådan#
1 204 Den s g Julii f. m. inrättningar, sorn till exempel i Italien Veturih-inrättningen, hvarigenom resande färdas från Stad till
Stad för hälften lindrigare pris, än med posthästar.
Jag har sjelf rest med Veturiner från Neapel, för min del skulle jäg vilja föreslå afslag å Betänkandet, emedan jag anser forvagns inrättningen ej vara möjlig.
Jag vet, ait i Skaraborgs
Län skjuts entreprenade med framgång blifvit använd, men jag vet ock, att i Södermanland otaliga försök dero till förgäfves blifvit gjorde.
Örn afslag beslutes, föreslår jag blött såsom en ny motion, att en underdånig anhållan göres, att till nästa Kiksdag ett nytt förslag må upprättas om skjutsens sättande i annat skick.
Jag trot, att det vore nog vådligt, att göra ett försök med eti forvagns-inrättning för Statens räkning.
Den kunde gifva samma utslag sorn Fångföringetl de sednare åren.
Herr Treffenberg■
Det är just den för* klaringen öfver 1810 års Förordning Herr Ehrenborg omtalat* sorn är tvåtydig, och som gifvit anledning till flere förklaringar; ty der står om jag ej missminner mig att ”dä ridhäst "'begagnas erlägges 6 sk. milen i gångpenningar ,5åt den skjutsande, såsom ersättning i och föi* J’besväret med hästeni ufliemtande.’*
Nu är detta i somlige
Län så tydt, ätt gångpenningar icke kunna komma i fråga utom i de fall, då man färdas ridande ; hvilken tolkning af Författningen skulle på samma skäl kunna ledas ända derhän, att man ville alfor - Den a 9 Julii f. m 2*05 dra skjuspenningar för s:ne hästar, i den hän. delse den resande icke satte sig upp sjelf, utan ledde hästen, sedan han endast lagt kappsäcken öfver sadeln, I andra I,än åter har man, och sorn jag tror med mycket skål, fästat mera afseende på den perioden af meningen i Författningen, som upplyser, hvarföre denna ersättning erlägges, nemligen för besväret att afhemta hästen, oell pä dessa orter fordrar den skjutsande ej mer ari gångpenningar, för det han ej kan få åka med till ombytet, , Besväret blir i alla afseende lika, antingen man går en mil för att hämta en häst, sorn varit riden, eller en, som varit körd, och efter min öfvertygelse är således allt skäl, att också bestämma ersättningen lika derför.
Det vöre rätt väl om författningar utfärdades sådane, att de måste tolkas lika i alla Län, och derigenom äfven gräl och oordningar på Gästgifvaregårdar, de resande och skjutsande emellan, kunde förebygga3» Herr von Qvanten.'.
Anckarsvärd är borta och således kan jag ej yttra mig, som jag hade tänkt, likväl önskar jag till protocollet få anföra, att jag tackar
Friherren för det deltagande lian visat den provins, der jag bor.
Men samma deltagande förtjenst verkeligen alla Sveriges provinser ty det ät ingen provins, sorn ej begagnar skjutsförtjonst, it Som» liga frakta heldre fa för, ty de skjutsa då långsamt och efter sin beqvämlighet.
Sådant^kun - t)tn *9 Julii f. m> »a vi väl ej förhindra, och foror sakna al* flrig hästar» Friherre Anckarsvärd ha», dessutom ©»■*. sidigt framställt hvad jag yttrade e,m resor till 'Universiteten; jag talade äfven qm andra re*, sor, då framställningen får eif helt annat u,!** seende.
Sverige kan, i; denna fråga, aldrig jemföra», med andra länder, der, på <;o mils väg^ raan ofta passerar flera hufvudstäder», °£h der man på livar loide rnil finnér, hvad vi här ej; finna pä hvar 5.0-tde, sorn bevisar nödvändighet-ea af att snarare lätt te ä,a försvåra <JO.in-«. mu nicationen..
Herr- Grefven och JLandt
Mar skalken, frågade, ©m Tlidderskapet och Adeln ansåg Allmänna, ^Besvärs- och, OeconomieUtskottets i frågavaran.* de betänkande böra, i anledning af de dervid; gjorde anmärkningar, till Utskottet återremi.tC1 ieras.
x ♦ Ropades starka 3a, jemte några Nej., I anledning hvaraf Herr Grefven och L,at:.di~ Marskalken förklarade, att sorn, efter hvad harft. tyckt sig finna, Ja öfverrösta!
Nej, ProposiU tionen blifvit af Ridderskapet och Adeln, hi* fallen* Höglofl.
Ridderskapet oeh Adela Itskilj* d*s klockan tre eftermiddagen. %n fidem Protocolll O. J.
Tisdagen den 29 julli* Plenum klockaa half till Sex eftermiddagen.
Upplästes till justering och godkändes följande ExpeditionsUtskottets insände förslag till Riksens Ständers underdånige skrifvelser till Kongl Maj.-t: N:o 112.
I anledning af Kongl. Nådiga Proposition om reglering af Remisslaget för Kongl.
Räntmastarne och LandtRäntmästarne.
18 o8 Pen 29 Julli e. m. JW:0 113, I anledning af Kongl. Mattts Nådiga Bref, rörande verkställd undersökning om Kronans förpantade Hemman och Rågen* heter* Ko 114.
I anledning af väpkt fråga om upplysningar infordrande, hvilka qcIj huru många byggnader Kronan äger ui, m, N-o 115.
Angående Grosshandlaren Harn** braeus beyiljad ersättning för trycknings*kosfnad och använd möda vid ett af honom föf* fattadt RevillningsRörslag.
N:o i|6.
I anledning af K°ngl. Majits Nådiga Bref, med öfverlemnande af Kongl-Kör* ordningen den 1 Junii 1819, N;o 117* Angående närmare bestämmande, i hvad fall ProvincialMedici besigtnings;? ärq nödvändige, vid uppkommande tvifvelsmål huruvida, död person vädel, i gen omkomwit eller icke, N:o 118.
Körande förändring af straffet för Hållkarl, sorn fordrar drickspenningar.
N:q tig.
Körande tillägg uti Författnin-. garne om XJtmätningsAuctioner å fäst egendom, N
Angående lindring uti Kronqfcrefbarings skyldigheten. Den ?y Juia ?• m.
1209 N:o la?.
I anledning af vackt fråga om tillåtelse för de uti sa kallade Finnskogame på Sveriges och Korriges gränsor bosatte
Fin* nar, att få upprätta särskilte Kyrkor och Församlingar.
N:o 123, Om ändring i Kongl.
Kungörelsen den 4 Maji 1778, angående Wadstena Krigsmanshus afgifternes erläggande.
Nio 124- I anledning af föreslagne medel til} befordrande af Gyinnastiske öfningar.
Eöretogs till pröfning StatslJtskottets den 9 dennes under N:o 289 afgifne, samt den 15 derpå följde förmiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets deri 3 sistledne
April rneddeldte ^Betänkande öfver vackt Motion örn ökadt anslag å Stat för Kongl. Bib iotheket, Herr Rosenblad, Bernhard.-
Det nu uppläste Betänkandet skulle visserligen kunna föranleda till flera anmärkningar?
men jag vill icke dermed uppehålla , utan får blott åberopa, att Välloll.
BorgareStåndet, med afslag å Betänkandet, bifallit en årlig summa af 2000 Hulr för del Kongl- Bibliotheket; och Ridderskap,ets pc.h Atle tis kända nit för vetenSkäperne gep mig hopp , att Ridderskapet och Adeln ska}} täckas instämma i EorgareStåndets beslut, a2io Den »9 Julii e. rm.
I sådant afseende anhåller jag, att Pro-* tocollsUtdraget i detta ämne må varda uppläst* Härefter upplästes BorgareStåndets Protos collsUtdrag af den 2? dennes, innehållande, att nämnde Stånd beslutat, det utom de redan å Stat anviste iooo Riksdaler, ytterligare 2000, Riksdaler må anslås, hvarigenom hela årliga anslags-summan för Kongl. Bibliotheket konjr me att blifva 3000 Riksdaler Banco.
Herr Hammarsköld, Lorenzo : StatsUtskottet har ganska rigtigt fortsatt den conseqvens, med hvilken Utskottet förut behandlat detta ärende, och Utskottet har gjort det till den grad, att Utskottet icke ens tagit tillräcklig notion af de anmärkningar, sorn vid första Betänkan», det framställdes, utan så flyktigt öfverfarit dessa anmärkningar, att Utskottet trott dem variera 1 framställningen, h vilket vöre vigfigast, antingen att få anslag till böckers inköp, elles böckers utgifvande.
Det är således ingalunda, underligt, att Utskottet förblifvit vid dess mening.
Då Utskottet emedlertid icke gjort na. got förslag till förhöjning af Kongl.
Bibliothekets underhålls - summa, beror allt af Riksens Ständer sjelfve; och det kommer då derpå an, huruvida Ridderskapet och Adela för dess del antingen vill följa det exempel som H.igvordige PresteStåndet, lärdomens representanter, gifvit, och sålunda, med bifall till Utskottets Betänkande, afslå den begärda tillökningen, eller förena sig med Vällofl.
BorgareStåndet, och sålunda bevilja någon del af btt* Den 19 Julii e. m, 1211 loppet.
Da likväl det sd kallade Kongl.
Bihliotheket icke är Konungens enskilda tillhörighet, utan Statens, skulle jag tro, att Ridderskapet och Adeln handlar enligt dess vanliga liberalité, om Ståndet afslog Betänkandet, och instämde i RorgareStåndets beslut Jlerr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition till bifall af StatsUtskottets Utlåtande.
Bopades
Ja och Nej, J anledning hvaraf Herr Grefven och Landtfilarsknlken hemställde , om Ridderskapet och Adeln behagade afslå Utlåtandet Ropades äfven Ja och Nej.
Hvarefter Herr Grefven och LandiMärskalien frågade, om Ridderskapet och Adela inStämde uti B°rgareStåndets beslut.
Ropades starka Ja, blandad© med Nej. Friherre Anckarsvärd, Carl JJiriirci l fall Ridderskapet och Adeln behagar instämma uti RorgareStåndets Beslut i förevarande fråga, har jag visserligen icke något deremot.
Jag skulle då blott önska,'att någon föreskrift för användandet af Kong}.
Eibliothekets anslag blef gifven.
Jar har låtit mig berätta, att af dett nuvarande underhålls-summa någon del hitli 1 y t gatt i prenumeration å Hamburger Ccnjjr 1215 Den 29 Julii e- m. resp ond en ten och Liste der Börsenballe; och sådant synes mig böra för framtiden forekommas; ty skall anslaget endast åsyfta det slaget af Litteratur, tyckes det utan förhöjning kunna vara tillräckeligt, Jag skulle således tro, att, om Ridderskapet och Adeln förenar sig med BorgareStåndet, något försigtighetsmått i nämnde liänseendekunde vara behofligt, Herr von Hartmansdorff, August:
Man för rebrår vanligen de lärde, att de sysselsätta sig mera med det förflutna och tillkommande än med det närvarande, Om Kongl. Bibliothekets tjenstemän ej hafva detta fel, tyckes det ej höra läggas dem till last; och jag hemställer således till Ridderskapet och Adeln om Friherre Anckarsvärd? anmärkning mot Kongl. Bibliothekets begag-» nande af utländska tidningar, hvarigenom un-, derrättelse om nya böckers och skrifters utkommande äfven inhemtas, bör föranleda någon afvikelse från Vällofl.
BorgareStandets Beslut, i hvilket jag Vördsamt tillstyrker Ridderskåpet och Adeln att instämma.
Ett af Kongl.
Majit ut färd ad t beslut , om användandet af Kongl. Bibliothekets fond, föreskrifver , att det bör hufvudsakeligen tillökas med höcker uti Statshushållnings - vetenskapen.
Härtill har dock det nuvarande anslaget lemnat föga tillgång; men jag skulle förmoda, att, orri Ridderskapet pch Adeln instämmer i BorgareStandets
Be - Den 2 g juli i e. m. 1213 slut, Kongl. Bibliotheket skall komma
I tillfälle att förskaffa sig ett större förråd af skrifter i Politik otili Oeconomi, ari det hittills egt.
Skulle i (ifrigt Ridderskapetpch Ådeln göra något tillägg till hvad BorgareStarider beslutat, och icke belt enkelt dermed förena sig, fruktår jag, att ändamålet ginge förloradt Grefve af Ugglas, Gustaf: Hvad Friherre Anckarsvärd nyss anfört, synes mig vara ett ytterligare skäl, att det på Staf uppförde ättslag för Kongl.
Bibliotheket måtte vara t i 11- räckeligt, och kunna oförändradt fortfara.
StatsUtskottet har icke af bristande upplysning, eller hog att befordra Vetenskaperne, ansett sig icke höra tillstyrka den begärda förhöjningen af nämnde anslag; men då Utskottet kände, att Kongl. Majit har ett årligt belopp af loo.ooo Rtdr, att till extra utgifter använda, har Utskottet trott, att deri ifrågavarande utgiften till Bibliotheket äfven kunde dit hänförds; och har derföre inryckt i sitt Betänkande, att, då Kongl.
Majrts nådiga Omvårdnad ock sträckes lill Kongl. Bibliotheket, Han icke lärer underlåta att af Extra utgifts-med* len Understödja detsamma, utan ätt något diteet anslag dertill behöfver uppföras.
Friherre Anckarsvärd* Jag kart ej anrlät ärt förena mig med Cnefve af Ugglas.
Kerr Hjertä , GustaJ i Jag får blott fästå Uppmärksamheten derpå, huruvida det icke
Snå« * Den *9 Jutit e. m. tare borde gifvas en föreskrift, ätt A.:fmäri* hoten skulle äga begagna de böcker, sorn. redan äro i Kongl Bibliothelret tillfinnandes, än att bka antalet deraf.
Om nemligen det sa tillställdes, att man kunde sitta der hela dagen och läsa, Vöre mer nytta åstadkommen, än genom inköpet af ännu flere böcker.
Jag vet ej , huru länge Bibliotheket hålles öppet{ dock lärer det Vara ganska få timmar, i syn. nerhet vintertiden.
Jag skulle derföre tro, att bättre än ali förhöjning af anslaget, vore att ålägga Bibliothekets betjening, elier de sorn derå hafva upp* sigt , att vara närvarande till exempel fran klockan 6 om morgonen och sedan 8^9 timmar på dagen.
I det fallet skulle jag häldre tillstyrka ett nytt anslag för dem, än för inköp af nya böcker.
Hvad beträffar SfatsTJtskottets förmodan, att den för Kongl. Biblio» theket erforderliga summan skulle kunna af Extra Utgiftsmedlen utbetalas, så torde de knap past dertill lemna någon tillgång, enär, så vidt jag känner, desse medel äro ämnade att fylla mångfaldiga andra oundvikliga brister.
I afseende på frågan om Bibliothekets tillgängelighet, bör jag upplysa, att detsamma, så vidt jag känner, är öppet fem dagar i veckan, och att de läsande hafva tillräcklig beqvämlighet, hvilket senare jag äfven af egen erfarenhet ian intyga.
Men hvad nyare politiska skrifter pngår, står detta Eibliothek så långt efterfara - Den sg Juli i e. m.
HJ5 dra länders boksamlingar, att det är en verkelig vanära för Riket.
Herr Hammarsköld l t>å Ordföranden i Stats-Utskottet försäkrat, att Utskottet icke stannat i sitt ogensatnrna beslut af någon ovilja emot Vetenskaperne, så bör visserligen hvar och en tro det, ehuru man skulle kunna sluta, att Utskottets välvilja är af en egen art och beskaffenhet, emedan Grefve af Ugglas tillika yttrade, att ett anslag för Kongl, Bi* bliotheket är ibland sådane småsaker, sorn kun, na bestridas med de så kallade extra utgiftsmedlen.
Jag lemnar derhän, om icke Riket i och med detsamma frånkände sig en tillhörighet, den somlige skatta högre, och andre mindre, roen visst är det, att, om Bibliotheket evalveras i penningar, en ganska betydelig summa uppkommer, och derföre bör det ock tillbörligen vårdas.
Hvad annars beträffar Friherre Anckarsvärds förslag, att, i händelse Bibliothekets fond blef ökad, någon föreskrift borde gifvas för dess användande, så är det naturligt, att Bibliothekets Tjenstemän skulle oändeligen gerna emottaga en sådan föreskrift, och anse för en ära, att få visa sin tacksamhet derigenom, att de ställde sig denna föreskrift till noga efterrättelse.
Och jag skulle da tro, att egenteligen sådane Verk borde inköpas, som äro för dyra, att af privat man inhandlas, men att meningen ej vore att handla upp för några Riksda - 1 2 l6
Den 29 Julii e. m. ler böcker, sorn innehålla Gud vet hvad, och icke kunna anses tillhöra etr publikt Bibiiothek.
Hvad slutellgen vidkommer Herr Hjertås anmärkning, får jag deri äran upplysa att Bibliotheket varit mera till gä n ge ligt, än det varit begagnadt.
Öet ät öppet alla hvardagar utom Lördagarne, från kl. g till 1 på dagen ; och äro der ntimera tte läsrum, som kunnä eldas, och dit hvilken söm helst äger tillträdes Grefve af Ugglas'- örn det verkeligeh undfallit mia ett sådant uttryck, söm att ifra. gavätande anslag vöre en smäSak så har jag i sanning yttrat hvad jag icke ämnade ytträ.
Min mening var åtminstone blott att säga, det utgiften Vöre obetydlig, tich jag vågade derföre hemställa om den icke var på sitt ställe ibland, öfrige extra utgifter.
I anledning häräf anhållér jag ock nu örn.
Herr Grefvens och UandtMarskalkens förnyade proposition till bifall af StatsUtskottets Betänkande.
Hen Grefven och LartdtMarskalken förnyadå dess förut giorde proposition till bifall af StatsUtskottets Utlåtande.
Sopades