Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då dessa 366,280: 37. 4- subtraheras från utredningsafdelningens andel i det föreslagna statsanslaget, 428,666: 32., återstå endast 62,385: 42- 8. till bestridande af kost - Den 7 Maj t. m. 363 naderna för cn dass bevär:s-skyldiges, af i5,5oo man, förseende med beklädnad, remtyg, utredning och tross, samt för indelta infanteriet med kapotter, remtyg, tross och utredning.
Enligt collegii åberopade förslags-budget, och hvad bär ofvan blifvit visadt, utgör: 1:0 kostnaden för beklädnadens, remtygets, personella utredningens och tross-persedlarnes anskaffning och underhäll, jemte contant slitnings-ersättning till bevärts-skyldige för begagnande af egna skjortor, strumpor och skor, för en bevär:s-class af i5,5oo man, i 12 dagar, in- och utrycknings dagarna oberäknade 79,528: 5. samt 2:0 anskaffning och underhållande af kapotter, remtygs-, personel utredningsoch trosspersedlar för gamla stammen, jemte anskaffning af tält för gamla stammen och bevär:s-manskapet 55,629: rg. 2. tillsammans 135,158: i5, 7.
Sedan de ovillkorliga utgifterna för värfvade armefen, fästningarnas behof m. in. utgått, återstår att användas för bevär:s-manskapet och indelta infanteriet blott 62,385: 42* 8.
Då behofvet således utgör 135, r58: i5.
7. men tillgångarna endast . 62,385: 42- 8. uppstår en brist af 72,772: 20. 11. eller, om oförutsedda extra utgifter, såsom större reparationer, nybyggnader, completteringar m. m. d., skulle beräknas, en summa, uppgående till ungefär enahanda belopp med hvad som behöfves för bevär:s-manskapet, eller 79,500 rtdr.
Yid sålunda upplyst förhållande, torde med full visshet kunna antagas, att det af Konungen för Krigs-collegii afdelningar begärda årliga anslag af 765,000 rtdr, icke kan, utan de betänkligaste äfventyr för försvarsverkets i denna del vidmakthållande, och synnerligen förbevärts-manskapets beklädande och utredande, vidkännas annan förminskning, än ofvan angifna, såsom följd af tidens förkortande för nämnde manskaps vapenöfning, antagna besparing 38,g48: 25.
3. samt de för Carl Gustafs stads gevärs-factori erforderliga, eliuru enligt utlåt, på extrastatsreglertn öfverflyttade . . 12,000: — — 5o,g48: 25.
3. hvarföre ock ett årligt anslag af 714,o5i: 22. 9. är alldeles oumbärligt för Krigs-collegii militär-afdelningar, att i rund summa med 714,000 rtdr årligen utgå; samt får jag således vördsammast uttrycka den öfvertygelsen, att de hittills å riksstaten bestådda 696,000 rtdr årligen, i stället att förminskas, måtte med 18,000 r:dr varda tillökta.
Sedan jag nu sökt bevisa det för Krigs-collegii afdelningar projecterade anslagets otillräcklighet, torde det tillåtas mig få yttra mina tankar? i afseende å andra utlåt;s föremål. 3G4 Den j Sia j e. m. Utlåt, afslåp det af Konungen äskade anslaget för esercis-sqvadronerna.
,Det förefaller mig så mycket besynnerligare, som uti samina utlåt., pag. 3, då det talas örn undsättning af arme'ens numerär, säges, alt sådant synnerligast kan äga rum, om exercis-sq vad roner ne kunde erhålla den utbildning , att de vid ett inlrälfande krig vore alt anse som depot för exercering och inöfning af det manskap och hästar, som erfordrades, för att bibehålla cavalleriet vid behöflig styrka.
Det gamla anslaget är endast afsedt för båda Skånska och det Småländska indelta cavalleri-regttena; intet anslag linnes för de öfriga 3:ne indelta cavalleri-corpserna, hvartill minst erfordras den summa Konungen äskat, nemi 20,000 r:dr.
Den stora skilnad, som förefinnes uti fourage-priserna här uppåt landet, emot de i Skåne och Småland gångbara, förorsakar att, oaktadt uumerären för de 3:ne ifrågavar. corpserna är vida..mindre, beloppet blifvit till hvad det är uppfördt.
Det H. Utsk. uppgifver sättet, hvarigenom en stam af omkring 27,000 man landtti upper, förutom en försvarligt öfvad, om också icke fullbildad, beväring till tredubbelt antal, skulle uppkomma, hvilket skulle till fyllest betrygga landets säkerhet; men, mine herrar! jag fäster eder uppmärksamhet derå, alt
Utsk. i denna tankeyttring beräknat uppbådet af ungefär 80,000 hevär:s-skyIdige, då likväl vi, oaktadt all omtanke och hushållning, blott äga beklädnad för ungefär ?4>00° man.
Noga inseende det felaktiga af ett sådant förhållande, har collegium, vid sista förslags-budgetens uppgörande, i underd. hemställt, 0111 en nåd. proposts a flätande för ett extra-anslag till ytterligare beklädnad och personel utredning, reserv för en bevärts-class, äfvensom ett annat extraanslag, för att förse bevär:s-skyIdiges så väl i bruk varande, som i reserv upplagda beklädnader med tschacots oeh klädesbyxor, hvaraf de befintliga munderingarna äro i saknad.
Då dessutom armeen, med undantag af ammunitionsvagnar, är i saknad af erforderlig tross-utredning, liar jag låtit uppgöra en aproximativ calcul å de för armeen behöfliga tross-fordon, efter en ny uppgjord trossplan och modeller; och uppgick kostnaden derför till något öfvei'200,000 r:dr, hvartill dock tross-passevolance-fonden, för det härvar, , äger ett disponibelt capital af 108,000 rtdr; men II.
M. lärer icke funnit skäl derom göra nåd. framställning, hvilket ytterligare tyckes bevisa, att H. M. blott äskat hvad som oundvikligen erfordras.
Det ifrågavar. utlåt.
Nto 44 framkastar äfven det projectet, att om en sqvadron af Kronprinsens Husär-regtfe förlädes till Norrland, skulle derigenom tillfälle beredas att framdeles låta de 200 rotar återgå till fotfolk, som i Jemtland blifvit använda för inrättandet af den 2:dra sqvadron af Jemtlands Hästjägare-corps; och fortfar utlåt, i samma inom., Den 7 Maj c. m. 3G5 tilt i 15 rotar äfven skulle återgå till fotfolk för en annan ännu ieke uppsatt sqvadron i Westerbotten.
Dervid får jag vördsammast upplysa, att jag fullkomligen delar deh uttalade tanken, att det vore en vinst för Rikets stridskrafter, om den i Jemtland de sednare åren uppsatta rotehålls-sqvadronén
Lief reducerad oell rotarne åter tillsatte jägare; men, mine herrar! jag betviflar att provinsen skulle kunna utgöra denna rotering; ty det är allmänt kändt, att den är mycket högt roterad, nästan en rote för hvart mantal.
Hvad åter den ännu icke uppsatta sqvadronen — icke i Westerbotten, som utlät, antyder, utan i Norrbotten — angår, äV förhållandet sådant , att, jemlikt ett af landshöfdingen i orten och mig d. 20 Aug. 1824 upprättadt, och af R.
M. den 6 Juni 1826 gilladt, contraet med rothållame vid f. d. irsta majorens compagni af Westerbottens Faltjägore-reg:te, samtlige rotehållare, 90 lill antalet, på 20 års lid, räknadt från år 1827, åtogo sig, att, i män af uppkommande vacancer, vilja erlägga 7 t:r korn för hvarje nummer, i ett för allt, mölespassevolance- och beklädnadsafgifterna samt rotelönerna och bilegan inberäknade, och att eid ett sednare den 7 Juli 1826 med rötehåflarne inom Calix compagni och ÖfverCalix socken nppgjordt, och af Konungen under den io Augusti 1826 gilladt, contraet, 20 rotar af nämnda socken äfven ingått på enahanda villkor, på 20 år, räknadt från år 1827, för att af denria vacance-afgilt bilda en fond för en vid
Rikets norra gräns nödig ansedd sqvadrons olgan isa tioil och bidrag till dess underhållande.
Jag kan derföre; för min del, icke annat an på det kraftigaste afstyrka någon ändring härutinnan, eller denna cassas användande till annat behof.
Dessutom bör jag vördsammast upplysa, att i den trakten, der dessa ii5 rotar finnas, det blott talas Finska, och alt Svenska språket icke ens förstås, så att der uppsatte soldater, efter ifrågavar. contracts upphörande , vore af föga eller ingen nytta, i saknad af befäl, som förstår Finska språket.
Att nu slutligen återkomma till den Skånska sqvadrons projeeterade marseh till Norrland, så framställer sig den frågan , om med benämningen Norrland Utsk. förstår den areal af 2000 qvadralmil, som .är belägen norr om Gefle.- borgs län, i hvilket fall Rikets norra delimitalion ock derinom är inbegripen; och kunde således sqvadronen marschera dit behofvet af en cavalleritrupp ansetts af nöden påkallad ; men jag bör upplysa , att der finnes ingen fouragepersedel utom hö och halm, och att marschen dit från Skåne utgör nära 180 mil.
Anser Ulsk. deremot Norrland blott vara det egentliga WesterNorrland , och kanske Jemtland , som förr med detta landskap var under samma höfding förenadt , så torde sqvadronens destination förmodligen blifva Hernösand eller 366
D«n 7 Maj c. m. tratten deromkring; men jag bör erinra derom, att derifrån är 70 å 80 mil till den trakt, Konungen ansett vara i hellof af en cavalleritrupp; således skulle den i nödens stund äga minst en månads marsch för att hinna gränsen.
Som Topographiska corpsen, genom Konungens beslut af den igFebruari 18 i 1, blifvit alldeles skil jd från Ingenieurcorpsen, och utgör en del af General-staben , och all gemenskap med denna corps’s arbeten och redogörelser upphört i Krigs-colhm; så föreslog jag hos K. M., att corpsens årliga anslag förde topographiska arbetena skulle från fortificationsafdelningen flyttas till Topographiska corpsens stat.
Af det nu under föredragning varande utlåt, synes, att H. Utsk. icke gillat Konungens i delta afseende gjorda propos., fotad på min af Hr General-adjutanten för armeen tillstyrkta framställning: inen då Utsk. yttrat, att ifrågavar. arbeten kunna jemföras med andra, som afse militära föremål, hvilka stå under Krigs-collegii redovisning, och förhållandet ickeärsådant, utan denna redovisning insändes directe till Kammarrätten ; så måste jag vidhålla och här yttra min öfvertygelse, att dessa 12,000 r:dr, på sätt Konungens nåd. propos. innehåller, böra öfverflyttas på Topographiska corpsens stat.
StatsUtsk. har äfven afstyrkt
Konungens äskande af anslaget för militäre embets-och tjensteinäns rese- och tractaments-kostnaders iklädande af egenskap af förslagsanslag; jag, för min del, nödgas yrka ändring härutinnan, helst de föreslagna indragntrna å denna hufvudtitel icke äro afgjorda och besparingarna således än mindre kunna påräknas; jag får vördsammast upplysa derom, att denna utgift år 1829 uppgick till . . . 14,383: 36. 3. „ i83o 17,548: 44- 1'•
„ 183r i5,o65: 3o. 5. „ i832 16,978: 8.11. „ 1833 16,326: 20. 7. „ i834 19,144: 9- 5. ,, 1835 24,326: 33. — „ i836 i8,og3: 17. 7. „ 1837 20,670: —11. „ 1838 16,998: i3. — S:ma 179,535: 23. — hvilket gör i medeltal om året 1 y,g53: 26. 3., eller 11,286 r:dr 42 sk- 3 r. mer, än det årliga anslaget.
Utsk. har ock uti samma utlåt, föreslagit, att kostnaderna för Lifgardets till häst stallars underhåll, skall bestridas af de tillgångar, som äro ställda under Krigscollegii disposition för underhållet af Kronans militär-byggnader; men som jag icke känner till andra tillgångar , än anslaget till nybyggnader och reparationer af fästningar och land/försvaret tillhörande hus och byggnader3 och delta anslag, 38,ooo r:dr, ur alldeles upptaget af en mängd vigtiga Den 7 Mej e. m. 307 föremål, mycket ökade de sednare åren, genom så väl nybyggnader som reparationer i landsorterna; så inser jag ingen möjlighet, att dermed underhålla ifrågavar. stallar, med mindre anslaget ökas.
I afseende A hvad utlåt, i 17 mom. innehåller, ronde något artilleris förläggande till Norrland, får jag vördsammast tillkännagifva, att redan för 5 år sedan, uppå Konungens befallning, jag, i min dävar. egenskap af General-befälbafvare, i samråd med General-falttygmästaren, uppgjort ett und. project örn ett halft 6ff:digt fotartilleri-batteris organiserande, så väl i Norrbotten som i Jemtland, der, så väl pjecerna och utredningen, som atiraljen, redan befinnes.
Vid det H. Utsk:s utlåtrs 21 punkt, örn Lifbevär:sregttet, får jag nyttja Utskrs egen ordställning uti 16 punkten, i afseende å Wermlands Fält jägare-reg:te, och just derföre , att vi icke sakna tillgång på manskap — som H.
Utsk. ganska riktigt yttrar — men väl öfningstid och synnerligast befäl och stam för fem classers beväns-skyldige, vördsammast föreslå, alt regttet icke reduceras, utan såsom ganska nyttigt bibehålies.
Visserligen kunde bevär:s-skyIdige från Stockholms stad och län exerceras af befäl ur Lifgardes-regttena , samt Uplands och Södermanlands reg:ten; men huru skola desse bevärtsskyldige, vid ett infallande krig, få befäl ? ty då hafva de sistnämnda 2tne reg:tena tillräckligt af länens egen beväring, och med Lifgardes-regttena kan, emot gällande författning, ingen bevärts-skyldig införlifvas.
Jag instämmer alltså, i detta afseende, uti Hr Tersmedens gjorda reservation.
I följd af dessa nu meddelade upplysningar vågar jag vördsammast tillstyrka återremiss å utlåt.
N:o 44» samt anhåller , att dessa upplysningar få åtfölja remissen till H.
Hr Gedda, Gustaf Georg, anförde till prot. skriftligen : Om StatsUtsk. vid behandlingen af 3:dje hufvudliteln inskränkt sig lill afslag å de tillökningar K.
M. derå begärt, bade man måhända i vissa fall, der behofvet blifvit utredt och styrkt, deröfver kunnat uttrycka sin förundran ; men man hade blott igenkänt en princip, som Utsk. tydligen ådagalagt vara sin afsigt att följa, och som lemnat rum för hvarje individs enskildta omdöme att begrunda, om den, till ytterlighet tillämpad, länder lill nationens väl eller skada.
StatsUtsk. har nu till motstycken af K.
M:s propostr framställt organisations- och reductions-projecter, som varit minst påkallade i afseende å en annee, som med stolthet finner sig bero af den organisation, K.
Mts öfverlägsna egenskaper veta att bereda den, och som bort vara StatsUtsk.
, likasom dess principaler och hela nationen , en borgen för öfverensstämmelse med ändamålsenlighet och fördelarna för 363 Den 7 Maj e. m. den nation, som åt sin Konung anförtrott försvaret a,f sitt fädernesland och sin sjelfständighet.
Ora StatsUtsk. från annat än K.
M:s propostr, eller från RiksStms remitterade motioner, hemtat stöd för dessa projecter, har det, enl. min tanke, öfverträdt gränserna forsin grundlagsenliga bestämmelse; men skulle, hvad 3:dje luifvudtiteln beträffar, äfven bestå hvad åtskilliga af StaIsUlsk:s ledamöter rörtde den a:dra här uppgifvit, nemi., att enskilda motioner voro källorna till Utsk:s sådana projecler, hvartill K.
M:s propos. ej gifvit anledn.
, som likväl på d.en grund kan betviflas, att nemi.
Utsk. icke i sitt betänk, uppgifvit motionärerna till alla af Utsk. framkastade indragnts- och reductions-projecter; så beklagar jag , att Utskts sympati för. dessa projecler företrädesvis ledt Utsk. ända derhän alt förbise, hvilket Utsk. rätteligen bort bereda, sådana, som möjligen kunde blifva R St:s önskningsmål, att, med loek maten af tillgångar, sorn skola uppkomma af föreslagna indrngntr, förgylla olämpligheten af framställningarna; att , med icke allenast beräkning af dessa tillgångar, utan äfven förslag lill deras användande , nästan undertrycka K.
M:s propostr, på samma gång, som Utsk. i vissa fall erkänt deras nytta och de uppgifna behofven; att uppstalla systemer, utan att i tillämpningen följa dem; att erkänna nöjaklighelen af utredningar rörtde krigs-admiröstrationens särskilda delar,, under ogillande af det genom dessa delar uppkommande hela ; att oaktadt hvad af en plan för Rikets försvar bör tillhöra allmän kännedom ligger öppet för hela nationen, påyrka en sådan plans offentliggörande, som rpindre skulle gagna fäderneslandet än dess hender.
Utsk. har sjelft angifvit, sin oförmåga att framställa en plan för Rikets försvar.
Då sådant utan tvifvel medgifves af dem, hvars ombudskap StatsTJtsk:s ledamöter inom Riksförsamlingen innehafva, och hvilka, lika litet som enskilde motionärer och våra grundlagar, åt Utsk. lemna t ett sådant uppdrag; hade Utsk. gjort bättre alt icke våga försöket, än att derigenom, och med förändrade organisationsplaner, ingifva nationen tvifvel om värdet af hvad nu i dessa afseende!) består.
Mer än sällan har jag upptagit R. o. Ad:s lid med några yttranden eller anföranden; men denna tystlåtenhet måste hafva en gräns: tviflet om egen oförmåga att kämpa mot andra bättre insigter måste gifva rum för pligtkänslan att, enl. min förmåga, bekämpa ensidigheten i de yttranden, som borde vara tillkomna att leda och upplysa RiksSt:n vid deras fattande beslut öfver de ämnen, hvars beredning ålegat StatsUtsk., i afseende å statsreglerrn, för bestående ändamål, men Ekon.- och BesvärsUtsk., i afseende å grunderna för allmänna inrättningars nedrifvande eller omskapning, då projecterna derom böra underställas K. M:s nåd. pröfning, innan de kunna föranleda till något StatsUtskts bestyr dermed, ■ v" ' i af-'
' Deu 7 Maj e. m. 36g i afseende å deras inverkan, vare sig å Statens inkomster eller utgifter.
Men icke ur det striden om våra grundlagars tillämpning jag vill ånyo inleda, då frågan är att yttra sig om StatsUtskts projecler rör:de 3:dje hufvudtiteln, enär dessa vunnit inträde a öfverläggningsbanan.
För min enskilda räkning vill jag dock till pro t. förvara orubbligheten af min åsigt, alt nemi. de förslag, som StatsUlsk. ej hemtat, hvarken från K. M:s propos:r, eller af från RiksStrn remitterade motioner, enl. nu gällande grundlagar, aldrig bort blifva öfverläggningsumnen för Representationen, och att det varit Utsk:s pligt att uppgifva motionärerna, då ej öfligt är, att TJlsktn i allmänhet, jemte sina utlåttn, till RiksSt:n öfverlemna sjelfva motionerna, till offentligt bedömmatide af deras innehåll och Utsktns sätt att dem uppfatta.
I afseende å det vigtigaste af reductions-projecterna, nemi. en del af indelta armeens indragning, hvars motivering utgör en del af ingressen till Utsk:s betänk., och den hufvudsakligaste inkomstkälla, yttrar jag, utan impuls hvarken af något parti, eller någon individ, mina enskilda tankar, då jag anser den!, i de fall, då en öfvervägande fara ännu ej behöfver taga i anspråk nationens frihetssinne och fosterlandskänsla, vara en grundpelare för försvaret af den fädernejord, hvarur den uppstår, såsom en afundsvärd institution för alla nationer, hvilka vilja se försvaret framkalladt utan inverkan å folkets skattebördor, enär jorden, men icke personen, drager indelnrs-verkets besvär och tunga.
Denna försvarets grundpelare vill Utsk. försvaga, vill derpå bygga tillgångar, hvars disposition, pä sätt föreslaget blifvit, måhända innebär en orättvisa genom jemförelsen af den tunga, som vidlåder jorden for den effectiva soldatens bekostande, emot de billiga villkor, som calculen erbjuder för friköpandet af indelnts-vcrkets besvär , hvilka dock utgöra villkoren för denna jords besittning.
Uppriktigt beklagar jag, att initiativet å denna bana är laget, (öranledt af landels knappa tillgångar, då det nu bevisar sig, att banan, en gång beträdd, stegrar anspråket å fortskridandet; men att detta fortskridande, med afseende å statsverkets ställning, nu påkallas af nödvändigheten, att det länder till nationens båtnad och till nedsättning af folkets skattebördor, tror jag ej.
För min del hoppas jag gränsen för detta fortskridande vore satt, och önskade en återgång, då det kunde ske utan folkets ökade skattebidrag.
Conscriptions-systemet bör, enl. min tanke, för att uppväga det försvar, som indelnts-verket framkallat, undergå förändringar, så väl till sina grunder, som till den öfning och utbildning de conscriptionsskyldige böra bibringas, för att i livad stund som helst utgöra grunden för Rikets försvar.
Den nu antagna åldern för bevärts-pligtens fullgörande står ej i nog harmoni med de conscriberades då ännu ej tillräckligt utvecklade fysiska krafter, och ledningen rnotarbc 6 H. 47 Den 9 Maj e. m. tar den anda, som inom nationen bör fortplanta begreppet att fosterjordens försvar är dess söners första och yppersta pligt, och villkoret för åtnjutandet af den trygghet, den trefnad och de förmånerr som ett väl ordnadt samhälle nied sådan national-anda har att erbjuda.
Den råa kraftens tid är förbi, och Sverige skall ej ur sitt sköte kunna framkalla massor af härar att möta de fiendtliga, som folkrikare länder kunna uppstalla.
På utbildningen för sitt yrke, hvartill vidt utsträckta öfningar erfordras, skail Svenska krigaren stödja den fosterlandskänsla, hvarmed han skall möta mäktiga fiender, om andra förhållanden än de närvar, inträffa.
Dessa v i d t u t s t r ä c k ta ö f n i n ga r fordra ymniga tillgångar, som genom folkets skatter skola bildas.
Fyllda förråder, eiler cassör för deras fyllande äro ett oundgängligt villkor för antagandet af bevärls-pligten under nuvar. förhållanden, såsom sjelfva grunden för försvaret, det må sitta Statsråd eller Ministrar vid den Styrandes sida; och då det är en stor skilnad emellan danandet till de egenskaper, som fordras för att kunna deltaga i ett militäriskt ordnadt försvar , och den utbildning, som lern nar trygghet i och för dess utöfning; så anser jag det nu gällande conscriplions-systemet såsom en nödvändig tillökning i försvaret att anlitas, i den mån behofvet klafver att för fäderneslandets sjelfständighet affordra folket skattebidrag.
Ej heller må man förglömma, att den jord, hvarmed indelnts-verket — utan folkets directa skatter — är införlifvadt, i fredens lugn använder indelta soldatens krafter, hvilka ej heller förgäfves påkallas, då fråga är att på ett eller annat sätt i större eller mindre företag bereda fäderneslandets gagn.
Pitt conscriptions-systeme, som ej erbjuder tillräcklig garanti för kostnaderna, tillhör icke mina åsigter; och dessa torde rättfärdigas genom de sorgliga minnen, som från vår sednaste statshvälfning framtränga genom de ljusare färgerna, hvarmed taflan af militärväsendets organisation och försvarsverkets ordnande blifvit belagd, sedan i4 §:n Reg.- F:n nedlade befälet öfver krigsmakten i de händer, sorn ännu innehafva det.
Under de angifna förhållandena finner jag ännu för tidigt att sätta conscriptions-systemet till motvigt af de fördelar, som indelta arméen, i afseende å försvaret, erbjuder, och att hvarje indragning af den sednare icke minskar folkets skatter, men väl styrkan af försvaret.
Utan tvifvel ökar det laga försvar , som nu äfven är den laglydige medborgaren ålagdt, lättnaden för den värfvade armeens complettering, men då man bör hoppas, att närvar, förhållanden i sådant fall må upphöra, emotser jag äfven derigenom kostnadernas betydliga förökande i och för den värfvade delen af armeen, och hvilket, efter min åsigt, förespeglar nödvändigheten alt ej göra indragningar af den indelta.
De ll 7 Maj c. :.-i. 37l Hvad cavallcriets minskning betril ilai', så lior jag ruride det indelta, alt i allmänhet de ruslandcs sannskyldiga båtnad ej berndes genom vacanee-afgilter, oell hoppas, att K. M., så godt som någon af oss, skall veta alt bestämma den nödvändiga proportionen af nurnerären, de olika vapnen emellan, och tillåter 111ig den anmiiikn., att , oni Representationen tilltror sig sjelf att utöfva en Krigsministers kall, genom för vidsträckta organisationsplaner, den collision, hvarvid de möjligen kunna råka med dem, som böra utgå från den Krigsminister, sorn har sitt säte inom Styrelsen, ej kan lända till fäderneslandets gagn.
Jag har äran begära återremiss på betänkandet.
Ridderstolpe, Carl, uppläste ett så lydande anförande :
Då jag nu uppträder på bänken , inser H.
Ståndet visserligen, att jag af oeftergiflig pligtkänsla dertill föranledes, och all ursägt är säkert öfverflödig för utöfvande af en rättighet, den jag, med ett enda undantag i dylikt fall, hittills ieke begagnat, men nu ej kan eftergifva, då fråga är om indragning af ieke mindre än ett helt reg:te af dem, som tillböra min fördelning.
Densammas läge är sannerligen så vidsträckt och derigenom tiden, som till vapenöfningars inspection, mönstringar o. s. v. kan användas, deremot så otillräcklig, att jag icke behöfver beklaga mig öfver minskade nuancer derunder; men blefve de ännu flera, skulle jag dock hellre, efter förmåga, söka medhinna dem, än jag skall medgifva den orimliga afsöndringen från fördelningen af det vapen, som just för detta distriet och orten , der det är förlagdt, är det lämpligaste samt för vår krigstheater i allmänhet af yttersta vigt.
Uti hvilken aimee i verlden skulle väl den lanke kunna uppstå,— inför hvilken militärisk opinion rättfärdigas den ostracism , hvarmed nu hotas en , åtminstone för uppfyllda krigsmannapligter alltid berömd och , såvida man får fordra någon billighet och afseende på sednare årens vidtagna åtgärder med de bestämda landshöfdingens tillståndsbref för permitterades vistelseorter o. s. v., icke med skäl klandrad trupp af 600 man — 6 compagnier , mine herrar ! — hvarföre, enl. H. StatsUtskis eget utlåt., "kostnaden ej "är betydlig?”
Nej, mine herrar! den uppgår, enl. samma Utskts uppgift, årligen — utom sin icke dyra beklädnad — endast till 24,974 i”dr 16 sk.