Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Just borgmästaren i Stockholm Utfärdar en massa årligen af slika intyganden, af innehåll allesammans ali den och den personen är fastighetsägare och, så vidt rätten veterligt är, anses vederhäftig, eller blott all den eller den personen, så vidt kändt är, anses vederhäftig.
Något mer kan man ej komma till, det är platt omöjligt, vare sig att dessa betyg utfärdas af borgmästaren ensam på embetes vägnar eller af borgmästare och 2!ne rådmän, eller, som det heter: af borgmästare oell råd, med mindre man skulle intränga i revision af den lånesökandes affärer; och det lärer ej kunna låta sig göra.
Jag förnyar min begäran om bifall till betänkandet.
Ilr Prytz har sjelf medgifvit att borgmä stare understundom äro nödsakade att skaffa sig andra bevis, innan de kunna Utfärda vederhäflighetsbetyg; det är således en omgång, som kan undvikas, derest det stadgande, som hittills funnits, för framtiden kommer att fortfara.
Vid sista riksdagen väcktes ett förslag, som äfven af dåvar.
BancoUtsk. tillstyrktes, att nemi. pastorer och kyrkoherdar skulle få utfärda vederhäftighetsbevis; men Släaderne afslogo detsamma, och jag hoppas att detta nu ifrågavar. förslag kommer alt rona samma öde.
Det är för öfrigt märkvärdigt att icke ifrån någon annan stad än Landskrona klagomål afhörts öfver omgångar i sättet alt utfärda dessa betyg.
I afseende på ordalagen i oftanämnda betyg, så beror det på discont-directin att föreskrifva huru dessa böra vara affattade, och om direcCn låter sig nöja med att behörig aueto1'itet, som utfärdar bevisen, dervid begagnar ordet anses, så är det ett bevis att direct:n hyser det förtroende för denna auctorilet, alt den anser dess omdöme vara pålitligt.
Skulle man icke fästa större afseende på vederbäflighetsbelygen än Hr Prytz synes göra, vore det så godt att afskaffa desamma såsom en blott formalitet; men så har jag för ingen del betraktat dem, ty eljest hade jag varit den förste att föreslå deras upphörande.
— Slutligen anser jag mig endast böra besvara Hr Westfelt, alt ojemförligt större capital-förluster inträffat vid Malmö lånecontor än vid dis— conten bär i Stockholm och vid lånecontoret i Götheborg.
De betyg af denna art, som jag haft tillfälle att se, hafva för det mesta lydtsåhär: att, så vidt den, som betyget utfärdat, derom kunskap äger, anses den lånesökande vara vederhäftig etc.
Då nu magi - 1 12 Den a December e. m. stråten skall utfärda dessa betyg, så är det i och med detsamma flere personer, sorn deltaga i utgifvandet af desamma, och då mäste jag hos dessa personer tillsammans förutsätta mera kännedom om den lånesökandes ställning än hos borgmästaren ensam.
Det måste vara en större säkerhet för banken att få ett sådant collectivt intyg än endast ett af en enda person uthändigadt; ty gerna har man väl i allmänhet större förtroende för intygande gifvet af ett verk, be stående af flera personer, än om samma intyg endast vore gifvet af en utaf nämnda verks ledamöter.
Jag tror alltså den författning, vi i detta afseende äga, vara god, och tillstyrker dess bibehållande.
Jag vet icke hvarföre man skall vid alla riksdagar jaga efter förändringar.
Det synes vara en feber att förändra allt, äfven det som är godt.
Hr Stuart har alldeles missförstått mig, då han sagt, det jag yttrat att borgmästare uro nödsakade att fordra prestbevis; jag har sagt, att en nykommen borgmästare kan få de upplysningar han behöfver för utfärdandet af dylika betyg för personer af den lägre classen, hvilkas omständigheter ej äro honom bekanta, genom prestbevis.
— Hr Stuarts yttrande, alt de största förluster inträffat vid Malmö låneeontor måste jag bestrida, ty proportionaliter hafva de minsta der timat.
Jag har 7 år varit revisor af nämnda contors räkenskaper och kan således tryggt påstå, att förhållandet är som jag sagt, såvida man undantager de förluster, som uppkommit genom en tjensteinnns bedragliga förhållande, men hvilka till det betydligaste beloppet blifvit ersatta genom verkets ombudsmans verksamma laga åtgärder.
Hr Fi1 ih. o. Landtm, hemställde, om R. o.
Ad. behagade bifalla Bancoötskis mein.
N.‘o 1 14.
Då Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna att ja öfverrösta t nej, begärde Hr von Hartmansdorff votering.
Den som bifaller BancoUtsk:s mern.
N:o 114, voterar )a’ den det ej vill, voterar nei; Vinner nej, afslår R. o. Ad. ofvannämnda mern.
N:o 114.
Efter voteringens slut, befuunos rösterna hafva utfallit, som följer: Ja — 11.
La - Den 2 Dcctmber e. m, n3 Lades på bordet Stals- samt Allm.
Besvärs- och Ekon.- Utsk :ns betänk:n:
N:o 87, om beskattningen å stångjerns-tillverkningen i Riket; 14:0 88, i fråga om vissa förmåners beviljande för innevånarne inom Wester- oell Norrbottens län. H. R. o.
Ad. åtskiljdes kl. £ till 11 om aftonen.
Fredagen den 4 December i84o.
Justerades io prot.utdr. för den i dennes.
Hrr Electorers lista till val af ledamöter i nedannämnda Ulsk., och befunnos dertill hafva blifvit utsedde, nemi. i BevillningsUtskottet: N:o 104.
Beckfriis, Corfitz, efter N:o 1726.
Hr Marcks von Wurtenberg, Gotthard Wilhelm; Allm.
U t s k o 11 e t: N:o 23i5.
Hr von Schinkel, Berndt, efter N:o io35.
Hr Westfelt, Nils; ExpeditionsUts kottet: N:o 35.
Gr. Gyldenstolpe, Nils, efter N:o 75.
Gr. Lagerberg, fullm.
Frölich, David.
Upplästes och lades på bordet StalsUtsk:s denna dag inkomna memorialer:
N:o 390, med förslag till voter:s-propos. i anledn. af RiksSt:ns skiljaktiga beslut i fråga örn mölespassevolancens upphörande; N:o 3gi, med förslag till voter:s-propos:r i anledn. af skiljaktiga beslut öfver utlåtandena N:is 257 och 367; Då dessa båda memorialer angingo statsreglerings-frågor, som inverka på beloppet af de i titlarna ingående summor, beslöt R. o. Ad. att de borde sättas främst på föredragn.- 1 is la n till morgondagens plenum. 18 H. l5 Den 4 December f. m.
Ånyo föredrogs Stats- saint Allm.
Besvärs- och Ekon.- Utsk:ns den i och 2 dennes på bordel lagda utlåt.
N:o 81, i anledn. af återrerniss å utlåt.
JN:o i.
Som jag var bland dem, som yttrade sig i denna fråga vid återremissen, så anhåller jag alt äfven nu få säga några ord burom.
Jag får tillstyrka bifall till betänk., med betygande af min erkänsla för de sammansatta Utsk:n, som gjort allt det afseende som kunde göras på hvad som nämndes vid återi emissen.
Det bade varit önskJigt att de kunnat göra mera afseende derpå, men i sakens nu var. ställning torde ej något annat varit att göra an som nu skett.
Jag får likväl anmärka, att af de i femte classen — Suballern-officerare med vederlikar för Götheborgs station — å jemförelse-tariffen uppförda beloppen gä och 60, det sednare endast tillkommer inuukdirecteurer och hästläkare, hvilka höra lill den följande b.-te classen, hvarföre si Ifrån 60 i jemförelse-tai iflen bör till sistnämnda dass nedflyttas.
Detta torde kunna iakttagas vid uppsättningen af den und. skrifvelse i detta ämne, sorn jag förmodar kommer alt ifrån R.
M ingå.
I öfrigt har jag intet att tillägga, utan anhåller blott 0111 propos. på bifall till Ulsk:ns betänkande.
Som det af R. o. Ad. torde vara kändt med hvilken omvårdnad K.
M. vid alla tillfällen omfattat hvarje Svensk medborgare och äfven af samma orsaker bibehållit dem vid de lönerättigheter, sorn de i uråldriga lider innehaft på lagliga grunder, så är det icke heller någon anledn att förmoda, att denna ändring bar skett endast för Götha artilleri eller att detta regite ensamt gjort sig förtjent af en sådan hågkomst, och detta så mycket mindre, som jag tror, alt Götha art.-reg:te alltid uppfyllt sin skyldighet emot Konung och fädernesland.
Jag tager för afgjordt, att den K. propostn tillkommit helt och hållet af misstag, och att K.
M. alldeles icke fått någon kännedom af de upplysningar, som ej allenast jag såsom landshöfding utan äfven såsom reg:ts-chef meddelat.
Jag yrkar alltså, att Utsk:ns betänk, måtte bifallas, åtminstone i den del, som rörer Götha art.-reg:te. Stats- samt Allm.
N:o 1 bifölls.
Likaledes bifölls, vid förnyad föredragning, Stats- samt Allm.
Besvärs- och Ekon.Utskins den 1 och 2 dennes på bordet lagda utlåt. iN:o 82, i anledn. af återrerniss å betänk.
Besvärs- och Ekon.Ulsk:ns den 1 och 2 dennes på bordet lagda utlåt.
A:o 83, i anledn. af anmärkmr, som föranledt återrerniss af Utskrns betänk. JN:o i3.
Det förslag, som de sammansatta Utsk:n i detta betänk, afgifvit, är ganska bra oell jag gillar det i allo.
Det är blott'ett enda ord, sool kanske borde förändras.
1 den första punkten står det: "tillstyrkande Utsk:n deremot nu, att R.
St., med afseende å det förhållande att i runda tal räknadt båtsmansstyrkan utgör omkring 6000 man oell årliga kostnaden efter markegångspris för koj och täcke 1 rtdr 24 b:co, måtte bevilja ett anslag af qooo r:dr årligen att uppföras å riksstalens 4;de hufvudtitel, emot det att de, som hålla båtsmän, varda helt och hållet befriade från skyldigheten alt förse båtsmännen med koj och sängkläder."
Jag skulle önska att det sistnämnda ordet ”sängkläder" utbyttes emot ordet "täcke," ty det är endast fråga 0111 koj och täcke, och Kronan har ingen annan skyldighet i detta afseende än att hålla dein med koj och täcke.
Man har väl äfven redan börjat att skaffa madrasser, men detta kan ej räcka till lula bätsmansslyrkan, om den skall ut.
Således, ehuru kanske atne Stånd redan bifallit betänk., om R. o. Ad. gjorde den förändring, sorn jag föreslagit, så är det likväl troligt, att Exped.Utsk. iakttog delta vid den und. skrifvelsens uppsättande.
Jag anhåller vördsamt 0111 propus, på den af mig nu föreslagna förändring.
Jag har visserligen ingen särdeles anmärka, alt göra vid ilen siste värde talarens framställning örn den ändring, som han föreslagit skulle leda till ett bättre resultat, än om man bibehölle hvad Ulsk. föreslagit.
Jag ber blott alt få nämna, att der är ej ifrågasatt något annat, än att rotehållare skola befrias ifrån sin skyldighet att hålla koj och täcke.
Hvad åter sängkläder angår, så anser jag, alt Kronan kommer alt förse manskapet med koj och sängkläder.
För öfrigt får jag nämna, att detta betänk. redan är bifallet af 3:ne Stånd, och jag tror således ej, att en sådan anmärkn., som nu är gjord, kan föranleda någon särdeles åtgärd, men har för öfrigt ingenting emot, om en sådan ändring blir gjord, som den siste värde talaren föreslagit.
Innan R. o. Ad., såsom jag befarar, bifaller betänk., vill jag blott förklara, att jag, i öfverensstämmelse med den mening jag yttrat ang-.de mötespassevolaneen, anser denna eftergift lika litet böra på detta satt beviljas, utan någon undersökning och utan någon rättelse, efter de olika förhållanden, som inom olika orter af Riket kunna äga rum, samt slutligen, ulan afseende på den skilnad, som lämpligen borde göras emellan rote- och rusthållare vid båtsrnansindelriingen.
Med den sista värda talaren ber jag att få instämma, och det så mycket hellie, sorn det är alldeles olika förhållande emellan rustnings-båls - 116 D c n ^ December f. m. männen och roterings-båtsmännen, ty de förre hafva indelning, de sednare ej.
N:o 83 bifölls, med den rättelse af ord, som Hr Nordensköld föreslagit, att i stället för det å sidan io, raden 4> befintliga ordet ”sängkläder,” borde sättas ”täcke.” Föredrogs ånyo StatsUtskis den i5 sisth November på bordet lagda mein.
N:o 374, i anledn. af återremiss å Ss-.dra punkten af mein.
Sedan den uti 52:dra punkten af mein.
N:o 3oi föreslagna votens-propos. blifvit uppläst, fann 11. o. Ad. nu för godt att densamma godkänna, och ansåg Ståndet mein.
N:o 374 icke erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarna.
, Vid förnyad föredragning af SlatsUtskts den 1 och 2 dennes på bordet lagda utlåt.
M:s nåd. skrifvelse angtde öfverflyltning å allm. indragn.staten af de å Nummer-lotteriets stat uppförda löner och ständiga arfvoden, blef samma utlåt, af R. o. Ad. bifallet.
Likaledes bifölls, vid förnyad föredragning, BancoUtskts den 18 sisth November på bordet lagda utlåt.
N:o ii5, i anledn. af väckt motion alt, i stället för Konungens Bef':b:des eller domhafvandens, kronofogdens i orten vederhäftighetsbetyg för lånesökande mätte i Bancodisconlverket antagas.
Lades till handlingarna , såsom icke erfordrande någon åtgärd, BancoUtskts den 18 sisth Nov. på bordel lagda memorialer : N:o 116, i anledn. af Högv.
PresteSCs återremisser å "Utskis under N:is gi, g5 och 96 afgifna utlåtanden; N:o 117, med anmälan of en rättelse i Ulskts under N:o 28 aflålna betänkande.
Ånyo föredrogs och lades till handlingarna Exped.U(sk:s den 18 sisth Nov. på bordet lagda merri.
N:o i5, i anledn. af en från Hederv.
BondeSt. ankommen anmodan att låta påskynda tryckningen af de från de öfriga Ulsk;n inkomna betänkm, m. m.
Föredrogs ånyo Exped.Utskis den 18 sisth Nov. på bordet lagda mern.
N:o 16, angtde sättet för expedierande af R.
St:s und. skrifvelse!' rörtde statsregleringen. R. o. Ad., som i detta ämne fattat sitt beslut i anledn. af StatsUlskts mern.
N:o 370, fann Exped.Utskts mern.
N:o 16 icke erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarna.
Den 4 December f. m. n7 Ånyo föredrogs Frih. Cederslröms, Jacob, den a i sisth Nov. på bordet lagda motion ang:de remiss tili Utsk. af R. o. Ad:s beslut ang:de bancovinstens användande.
Som del är bekant, alt RiksShn fattat olika beslut ang:de bancovinstens användande, vill jag hemställa till Frih.
Cederström och Hr Landtm., om det ej vore skäl att låta denna motion hvila intill dess RiksStm hafva, på ett eller annat sätt, bestämt huru bancovinsten kommer att användas.
Jag anhåller att få förena mig i den framställning, som nu sednast af Hr von Hartmansdorff blifvit gjord.
Hr Frih. o. Landtm, erinrade om Riksd.Ordn:s föreskrift, alt, när en motion är väckt, den i nästa plenum skall remitteras, och att det således icke med grundlagen vore öfverensstämmande att låta den hvila; men om R. o. Ad. så beslutar, kunde den förfalla och ingenting hindrade att den sedermera åter kunde väckas.
Då ämnets beskaffenhet bör bestämma till hvilket Utsk. frågan bör remitteras, men ämnets beskaffenhet ännu ej är erkänd och först blir bestämd genom de beslut, som Stånden komma att fatta; så hemställer jag lill Hr Frih. o. Landtm, samt R. o. Ad., om det nu låter sig göra alt på förhand remittera en motion till ett bestämdt Utsk. , utan att man ännu kan hafva klart för sig uppfattat hvad motionen egentligen innehåller, eller hvad föremål, som dermed åsyftas.
Af dessa skäl skulle jag tro, att denna motion borde hvila intill dess nämnda fråga först vore afgjord, ity att R. o. Ad. nu är förhindradt alt falla ett beslut i denna fråga, i öfverensstämmelse med sakens natur; men jag har för öfrigt ingenting alt invända deremot att motionen nuanses förfalla med motionärens begifvande, och att Frih.
Cederström, sedan detta hinder blifvit undanröjdt, ånyo väcker denna fråga, för att remitteras till hvilket Utsk. som helst.
Frih. Cederström, Jacob: RiksSt:ns rättighet att remittera väckta frågor till hvilket Utsk. som helst är i grundlagen gifven och bestämd, och det är ämnets beskaffenhet, ej Utsk:s namn, som bestämmer huru ärendet sedermera kommer att grundlagsenligen behandlas till afgörande.
Frågan är i min lanke ganska likgilltig i afseende på de beslut, som de olika Stånden kunna hafva fattat röride bancovinstens användande; ty hurudant detta beslut än må blifva, så blir det likväl nödvändigt att uppgöra regleinentariska föreskrifter för fördelningen, och .det är dessa jag ansett böra göras af både Ekon.- och StatsUtsk. gemensamt, så mycket hellre, som i extra-sialsreglerm ingå åtskilliga föremål, hvilka jemväl ingått i R. o. Ad:s beslut örn bancovinstens användande.
Enligt Riksd.Ordn. bör ett IJtsk. inom fitia dagar ifrån den tid, då detsamma fått emottaga en remiss, yttra sig öfver huruvida Utsk. anser ärendet vara af.beskaffenhet att böra af Utsk. upptagas eller ej.
Om nu denna motion kommer till Utsk. innan de fått föreskrifter 0111 medlens disposition, så lära vi inom åtta dagar hafva att förvänta den tillbaka.
Jag hemställer således, om det ej vore skäl att instämma uti hvad Hr von Hartmansdorff och Frill.
Sprengtporten förut yttrat.
Jag hemställer ytterligare till Frih.
Cederström, om det ej vore skäl, sedan Hr Landtm, yttrat, att remiss nu genast hör äga rum, att låta motionen tor ögonblicket förfalla, och återupptaga den sedan frågan 0111 bancovinstens användande blifvit afgjord.
Naturligtvis äger R. o. Ad. alt pröfva, huruvida remiss hör ske eller ej, eller om frågan bör förfalla; ty det är Ståndets rättighet att pröfva huruvida frågor höra förfalla, eller om remisser böra ske; men jag finner ej något skäl vara anfördt af dem, sorn här yttrat sig, hvilket kan verka lill ett sådant uppskof, beroende det likväl på Ståndet att derom besluta.
Såvida det ej anses, som hade Ståndet nu genom en vägrad remiss betagit sig rättigheten att, om motionen sedermera väckes, densamma remittera, så har jag intet emot, att remiss nu vägras.
Men jag vill ej, att saken derigenom skall anses afskuren för framtiden.
Landtm, föreslog, att motionen måtte remitteras till Allm.
U tskottet.
Hr Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg, att motionen för det närvar, borde förfalla.
Hr Landtm, förklarade det han trott- sig finna, allvid svaren å den sednare propostn ja öfverröstat nej.
BondeSRs den 21 sisth Nov. på bordel lagda prol.utdr. af den 7 i samma månad, med inbjudning till instämmande i Ståndets beslut rör:de tryckning af förhandlingarna i representationsfrågan.
Jag har ingenting ali invända emot BondeSt:s önskan, att dos öfverläggning;!!' i frågan må särskildt tryckas oell i landsorterna utdelas; men jag skulle tro, att, 0111 R. o. Ad. inedgifver att sådant får ske på bekostnad af statsmedlen, detta likväl måste ske med det villkor, alt utdelningen skall verkställas i offentlig väg, d. v. s. genom Konungens Bef:h:de, på det alt hvarje socken D c n 4 December f. m. 1 'D må erhålla exemplar deraf, oell alt det ej må blifva beroende på hvarje riksdagsman alt utdela dem eller behålla dem hemma hos sig.
Det faller af sig sjelft, alt 0111 tryckning sker på allmän bekostnad, så böra äfven de handlingar, som tryckas, genom offentliga auetorii eter utdelas.
Med denna modification, anhåller jag om propos. till instämmande tili BondeSt:s beslut.
Hr von Hartmansdorff, Aug., instämde med Frih. Cederström.
Cederströms mening, om Hr Landtm rätt uppfattat den, vore, att de exemplar, som tryckas af förhandlingarna i representationsfrågan, skulle genom K.
M.'s försorg försändas till de särskilda socknarna i Piiket.
Min mening är, att utdelningen i socknarna skulle genom Konungens Bef:h:de verkställas. Jag iakttog ej, om Frih.
Cederström äfven uttryckte sig så.
Jag skulle önska, att R. o. Ad. derjemte uttryckte den önskan, att dessa handlingar måtte för allmänt begagnande hållas tillgängliga i hvarje sockenstuga, emedan erfarenheten lärt mig, att en hel hop handlingar — lemnade i samma välvilliga afsigt, sorn dessa komma att utlemnas — ganska troget af Hrr pastorer inläsas i sacrislian och helt och hållet undanhållas allmänhetens kunskap.
Detta sker af ett ganska lätt förklarligt skal, ty
Hrr pastorer äro ansvarige för dessa handlingar, och vid visitationerna of contractsprosten efterses ganska noga, 0111 dessa handlingar ligga i sacrislian väl förvarade.
På så sätt har händt, alt mycket, som varit ämnadt lill allmogens kännedom, blifvit ifrån den helt och hållet undanhållet.
Den siste värde talarens anmärkn. måste härleda sig derifrån, att lian ej rätt uppfattat
Hr Landttms framställning i anledn. af mitt förra yttrande, nemi. alt dessa handlingar skulle till allmänheten utdelas genom Konungens Bef:h:des försorg, och således komma allmogen tillhanda, och alt flera exemplar tryckas, än sorn finnas sockenstugor i Riket.
Det är således icke endast för sockenstugorna, utan för Svenska medborgarne af BondeSt.
, som dessa handlingar komma alt genom Styrelsens försorg i Riket utdelas.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att han icke rätt fattat Frih.
Cederströms mening, om det vore hans mening att 3ooo exemplar af alla Ståndens förhandlingar i representationsfrågan skulle tryckas, eller örn det blott vore af BoudeSt:s enahanda förhandlingar. 120 Den ij December f. m.
Jag menade endast BondeSt:S förhandlingar i frågan, emedan detta Stånd är det enda, som begärt deras tryckning.
Våra förhandlingar finnas i de tryckta prot:n, och kunna således af hvar och en, som det önskar, blifva kunda.
Hr Frih. o. Landtm, fästade uppmärksamheten deruppå, alt BondeSt. förklarat, att alla inom RiksStm hafda förhandlingar i representationsfrågan tillika med Cons!.Utsk:s deröfver redan afgifna och framdeles afgifvande memorialer skulle i ett sammanhang tryckas och kostnaden dertill af riksdagsraedlen utgå, äfvensom att exemplaren skulle tillhandahållas
Ståndets commillenter genom utdelning i socknarna, hvarom riksdagsfullmäktige sjelfve hvar i sin ort borde föranstalta; och hemställde Hr Landtm., örn R. o. Ad. behagade antaga BondeSt;s inbjudning till instämmande i detta beslut i sin helhet.
Uppå derefter framställd propos. beslöt R. o. Ad. att af BondeStts förhandlingar i den omförmälda frågan må, emot ersättning utaf riksdagskostnaderna, särskildt tryckas 3ooo exemplar för att genom Konungens Bef:h:des försorg aflemnas och utdelas i socknarna.
Ånyo föredrogs Const.Utsk:s den 11 sisth Nov. på bordet lagda mems N:o64, med förslag i afseende på Tryckfr.- förordningens rätta benämning.
Om Const.Utsk. hade inkommit med något förslag till förändring af innehållet i Tryckfr.förordn., så kunde det visserligen hafva varit i sin ordning att äfven rätta titulaturen, men alt nu enstaka komma in med fråga blott om titulaturen, eller hvad författningen bör heta, utan att tala om hennes beskaffenhet eller deruti föreslå någon rättelse, synes mig hvarken vara högst nödigt eller högst nyttigt.
Anmärkningsvärd! är afven, att Ulsk., som förut talat emot titulaturer på menniskor, nu afgifvit särskildt grundlagsändringsförslag rör:de titulaturen på en författning.
Efter att hafva gjort dessa aninärknlr i formelt hänseende, lemnar jag saken derhän.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade såsom sin gemensamma tanke förklara, attUlsk:s nu föredragna förslag icke vore hvarken nödigt eller nyttigt.
Uppå derefter framställd propos. ansåg R. o. Ad. förslaget böra hvila lill grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag.
Lika - Den 4 December f. m. 121 Likaledes godkändes lill grundlagsenlig behandling vid hästa riksdag Const.UtsktS den 21 sisth Nov. på bordet lagda memorialer:
N:o 65, med förslag lill ändring i 1 §:n 3 inom.
Tryckfr.- lagen; N:o 66, med föreslående af ett tillägg i j §:n 5 mom.
Föredrogs ånyo Stats- och Bevilln.TJtskhis den 21 sisth Nov. på bordet lagda betänk.
N:o 80, i anledn. af åtskilliga motioner, angille förändradt löningssält för domare samt expeditionslösens och Cbartse-sig.-contorets upphörande.
Det ser ut som större delen af Utsktns ledamöter hade reserverat sig mot sjelfva beslutet, nemi.
Hr Stuart, Gr.
Hamilton, Frih.
Sprengtporten, Hrr von Troil och von Heland, Gr. Mörner, Llr Löwenström, Hr Ribbing, Doctor Björkman.
Prosten Afzelius, Prosten Hallbeck, Prosten Östberg, Hr Nordvall, Hr Wedberg, llr Hjort, Riksdagsfullmäktige Sven Heurlin och Gustaf Appelqvist samt ContraclsProsteh Sandberg.
Det torde vara nog med Uppräknande af desSa, feluiru äniiu flere upptagas vid slutet; Deras skäl äro, alt ”vid öfvervägande af allt hvad sålunda förekommit, och enär för denna frågas hulvudsakliga pröfning erfordras en fullständig
Utredning af alla dermed sammanhängande omständigheter samt beräkning af de kostnader, Hvilka kunna uppkomma genom utförandet af de föi ändringar, sbro må finnas lämpliga, hvilket allt icke kan af Utsktn åstadkommas;” hafva desse
Hrr tillstyrkt att Utsk:n bort yttra, att "L'tsk:n funnit sig för närvar, böra inskränka sin åtgärd till deh hemställan, att R.
St , under tillkännagifvdnde af den önskan, att expeditionslösen vid domstolar och embetsverk, så vidt möjligt är, kunde upphöra; och på lika sätt, Soth för K; Mis Cancelli redan finnes stadgadt, genom charta sigillata godtgöra*, emöt det att vederbör, tjenstemän undfå bestämda loner, å detta ämne fästa K.
M:s nåd. uppmärksamhet, under anhållan att, efter det vederbör, blifvit hörde och all den Utredning åstadkommen, som för ämnets fullständiga bedömmande må erfordras, K.
M. täcktes vid nästkommande riksdag deraf lemna R.
St. del, med nåd. förslag, örn och i hvad mån en dylik förändring anses kunha och lämpligen böra ti11vägabringas, samt å de löneanslag, som i sådant fall skulle blifva af nöden.”