Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I följd häraf, och sedan voteringspropositionen blifvit anslagen, börjades voteringen klockan tre qvart till 9 eftermiddagen; och 62 H. i3 D e n 17 F e b r u a r i i e. m. befunnos vid voteringens slut, klockan half till 10 eftermiddagen, sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad samt de öfrige voteringssedlarne blifvit öppnade, lösterne hafva utfallit som följer:
Nej — 7 7.
Hvarefter och sedan det öfver voteringen serskildt förda Protocoll blifvit uppläst, Hans Eoccellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att Herr Munck af Rosenschölds ifrågavarande anmärkning således förfallit.
För att på en gång bespara Ridd. och Adelns tid och sjelf få tillfälle att utveckla det förslag jag korrt före voteringens början framställde, medgifver jag, att det nu må härstädes förfalla, hvaremot jag inom Constitutions-TJtskottet vill väcka en motion i samma ämne.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken frågade, om, sedan Herr Crusenstolpe sålunda afstått från den af honom gjorda anmärkning emot ConstitutionsUtskottets Förslag, Ridd. och Adeln behagade tillåta att anmärkningen finge förfalla.
Upplästes följande af Herr Rosenblad Bernhardj afgifne Förslag:
Den 17 F e b i- n a r i i c. 111.
Förslag till Hufvudgrunder för RiksgäldsContorets upplåning af 2 millioner R:dr Svenskt Silfverspecie efter gamla myntfoten , till fond för lån å Jordegendom. 1:0 At
Fulhnägtige i Med någon jemkRiksgäldsContoretupp- liing i redactionen lika drages, att, på de för- med ingressen i N:o manligaste villkor, sorn 383* kunna erhållas, öfverenskomma om ett lån af 2 mill.
R:dr Svenskt Silfverspecie, efter gamla myntfoten* 2:0
Till vinnande häraf böra Fullmägtige, genom offentlig Kungörelse, införd så val i Svenska Post- och Inrikes-tidningen, som i Tidningar, utkommande i Hamburg, Paris och London, inbjuda hugade speculanter, att på någon bestämd dag, sorn af Fullmägtige utsattes 3 å 4 månader efter Kungörelsens första införande i Postoch Inrikes-tidningen, till RiksgäldsContoret aflemna skriftliga anbud, innehållande de (h H. iS* Den 17 Februarii e. m. vilkor, hvarunder de vilja sig ifrågavarande lån af 2 millioner R:dr silfver åtaga. 3:o
På den bestämda dagen skola de aflemnade anbuden öppnas af Fullmägtige i Riksgälds-Contoret, i närvaro af det ombud, Kongl.
Majit kan förgodt finna förordna att denna förrättning öfvervara, samt af 4 deputerade, som BancoFullmägtige böra anmodas inom sig utse, en af hvart stånd, samt inför öppna dörrar; skolandes protocoll öfver förrättningen förås, samtinnan sammanträdet upplöses, justeras och offentligen uppläsas, äfvensom det sedermera skall i Post och Inrikes-tidningen införas. 4:o
Af de anbud, som kunna inkomma, äge Fullmägtige att antaga det, som, under iagttagande af de här nedanföre stadgade förbehåll, erbjuder de för Punkterne 2—4 ^ga till föremål att undanrödja allt tvifvel att icke den friaste täflan under möjligaste offentlighet kommer att äga rum.
Den «7
Fe buan i e. m. >97 Contoret fördelaktigaste vilkor, dock bör långifvaren, om afseende å dess anbud skall göras, senast inom 8 dagar, hafva sjelf eller genom ombud, till säkerhet för uppfyllandet af de förbindelser, lian ingår, deponerat valuta eller antaglig borgen för 2 procent af lånebeloppet. 5:o
Räntan får icke öfverstiga 4 procent om året, och erlägges till hälften hvarje halfår, ägandes Fullmägtige att, med afseende på den högre årliga ränte- och Capital-afbetalning, som genom återutlåningentillRiksgäldsContoret inflyter, bestämma den fond, som ovillkorligen skall till lånets amorterande årligen användas. 6:o Obligationerne utställas antingen i svenskt silfver-specie, eller något utländskt mynt, kommandes rän - Långifvarens säkerhet, att lånet efterhand blifver infriad t, ligger i en bestämd amortissementsfond.
Den tillökning, denna kan vinna genom ökade inbetalningar å de af RiksgäldsContoret utgifna lån, kan ytterligare öka årliga amorteringsbeloppet, (när den ej användes till nya lån).
Genom rättigheten till omskrifning af obligationerne från utländskt mynt i svenskt, befrämjas den af mån - Den 17 Februarii e. ra. tebetalningen att verkställas, antingen i Stockholm eller på någon utländsk ort, allt efter som derigenom de lindrigaste låne-villkor kunna för RiksgäldsContoret betingas; fullmäglige dock obetaget att medgifva rättighet, alt framdeles, efter bestämd kurs lill svenskt silfvermynt omskrifva obligationer, ursprungligen ställda i utländskt mynt. ga önskade successiva öfverflyttning af dessa fordringar på svensk hand, i den mån nemligen , som vara besparingar erbjuda tillgång för ett sådant användande: under det att ett ovillkorligt stadgande, att obligationerne skulle utställas i svenskt mynt och endast blifva här till räntan betalbara, säkerligen skulle bortskrämma all fördelaktigare speculation.
Äfven i den händelse obligationerne ställas i utländskt mynt, finnes intet hinder, att räntan kan betalas till svenske innehafvare i Stockholm (t, ex, en månad före den tid, då räntan på den ort skall erläggas, hvarest lånet upptagits).
Sättet för amorteringen (nemligen valet af ställe der den får ske) är en så reglementarisk sak, att det bör öfverlemnas åt Den 17 Februarii e. ra. »99 7:0
Lånet inbetales till RiksgäldsContoret terminsvis under loppet af åren i83o- 1633, dock så att minst f erläggas före 1831 års slut; och äge Fullmägtige rätt, att med långifveren öfverenskomma om de senare låneandelarnes inbetalning till Contoret före förfallotid, så vida utlåningens liflighet skulle göra en sådan åtgärd erforderlig.
Fullmägtige att efter omständigheterne härom besluta.
Att hela lånet, på sätt Utskottet föreslagit, ingår inom i83i års slut, har väl den fördelen att påskynda realisationens verkställighet, men kunde deremot medföra den olägenhet, att en betydligare del af lånefonden blefve en längre tid liggande ofruktbar, då vederbörande lånesökande till fulla 5 millioner, kunna hafva svårt att inom så kort tid arrangera sig i afseende på prestanda.
Månne ej derföre hvad här finnes föreslaget, kunde anses innebära en lämpelig medelväg, helst det ej bör blifva svårt för Fullmägtige, att, efter några månaders förutgången tillsägelse, förmå långifvaren att förskottsvis utbetala de senare låneandelarne, aoo Den 17 Februarii e. m. 8:0 Riksgälds-Contoret öfverenskommer med långifvaren om obligationernes valeurer, dock skola de ställas å jemna hundrade-tal. 9:0 Upptages lånet till 4 procent, må den mellangift och provision, långifvaren erhåller, deri inbegripen kostnaden för transporten af silfret, som bör för RiksgäldsContorets räkning i Banken lefvereras, ej öfverstiga 8, högst 10 procent; börandes, vid pröfningen af de inkommande anbud, afseende fästas å den skillnad, som uppkommer för de båda olika fallen, att lånet upptages i svenskt mynt med räntebetalning i Stockholm, eller i utländskt mynt med rån - i den händelse en raskare utlåning, än den man beräknat, skulle så påkalla.
Lika med P. 4 i N;o 383.
Lika med P. C i d:o, jemkad tili språket, Den 17 Februarii e. m. 201 tebetalning å utländsk ort, samt, under för öfrigt lika vilkor, företräde leranäs åt det förstnämda sättet. 10:0 Fullmägtige äge för öfrigt med långifvaren öfverenskomma a) om sättet för den bestämda amortisscmentsfondens användande till obligationers inlösen, hvarvid dock ovillkorligen skall iakttagas, att inga obligationer inlösas öfver pari; b) om utsättandet af den tid från lånets emottagand e, efter b vilken RiksgäldsGontoret blifver berättigadt att till inlösen uppsäga större andel af lånet, än hvad som genom den enligt 5 § bestämda amortissementsfonden kan infrias; c) om sättet och vilkoren för en sådan uppsägning, samt minimum af den låue - Bland de orsaker, som kunna befrämja Capitalers anläggande i ett sådant lån, som det bär föreslagna, är den, som här mäst kan komma i fråga, — ty summan är för liten, att ställas på de så begärliga lotterilånen, och utsigten att kunna vinna på Capitalets stigande kurs också för inskränkt att vara särdeles lockande — behofvet i Europas Capitalrikare länder (och kanske ännu mer fruktan för ett sådant blifvande behof) att väl, säkert och med någorlunda ränta anlägga sina behållningar.
Derföre är af vigt, att skingra farhågan för en snar återbetalning i större scala, än den en gång bestämda amot> 202 Den 17 Februarii e. m. andel, som på så sätt teringen, och förlorar får användas. staten om den på 10 11:0
Långifvaren el- å i5 år skulle afsäga ler obligationsinnehaf- sig en sådan återbetalliafvarne må icke nå- ningsrätt (öfver vanligon rättighet till upp- ga amorteringen).
Då sägning medgifvas. hos oss under denna 12:0
Skulle emot en tid visst ej lånesökanhögre mellangift och de lära komma att fatprovision, lån för lä- tas för hvad , som kungre ränta än 4 pro- de utöfver de fastställcent kunna upptagas, da afbetalningarne invare det Fullmägtige gå å utlåningen, tillåtit, att i öfverenskommelse derom ingå, såvida derigenom, enligt anställande noggranna beräkningar, större förmåner kunna vinnas än genom ett lån med 4 procents ränta.
Förslag till Hufvudgrunder för RiksgäldsContorets Utlåning emot Inteckning i Jordegendom. 1:0
Så snart Full- Vid affattandet af mägtige afslutat Öfver- dessa hufvudgrunder, enskommelse om det har man utgått från upptagande lånet af 2 behofvet att göra dem MillionerR:dr i silfver, bestämda, tydliga och skola de hos Kongl, fullständiga, hufvud - Den 17 F e b r u a r i i e. m. 203 Majit anhålla om utfärdande af en allmän Kungörelse, tillkännagifva nde vilkoren för låns erhållande i RiksgäldsContoret, beloppet af de summor, som på hvarje termin RiksgäldsContoret kan till utlåning använda, jemte anmaning lill dem, som vilja sig af den lemnade lånerättigheten begagna, att ju förr dess heldre derom anmälan göra; börandes denna Kungörelse likaledes genom Fullmägtiges omsorg i Rostoch Inrikes-Tidningen införas. 2:0
Lån må, på nedanföre stadgade vilkor, kunna beviljas emot säkerhet af Svensk jordegendom, på landet eller på stadsgrund belägen, samt
Svensk man med full äganderätt tillhörig. sakligen i den vigtiga delen, som afser underlättandet af äldre skulders infriande med de nya lånen, — utan att likväl lägga band på Fullmägtiges fria verksamhet, i afseende på den mängd af tillämpningsfrågor, som omöjligen af Utskottet påförhand kunna afgöras.
Det torde ej vara alldeles öfverflödigt, att ur Bancoreglementet låna det stadgande, att endast Svensk jord, af Svensk man inneha fd, får belånas, ehuru det måhända är öfverflödigt uppräkna alla de olika slag af belånbar jord, endast man tillsätter, att den Den 17 Februarii e. ra. 3:o Lånesökanderne äge, att erforderlige lånehandlingar till RiksgäldsContoret ingifva, antingen omedelbart eller genom Konungens Befallningshafvande, hvilka det illigger de till dem ingif11a handlingar skyndsamligen till RiksgäldsContoret insända. 4:o
Ej må lån beviljas till högre belopp, än att detsamma, med tillägg af de lån, som med företrädesrätt kunna linnas i under full äganderätt hesittes.
Någon specilication på erforderliga lånehandlingar torde vara öfverflödig, då detta beror af lånens olika egenskap, (t.
ex. olika vid öfverbyttningen af en gammal inteckning och då en ny tages), och äfven Fullmägtige kunde finna sig föranlåtna att erfordra andra handlingar, än som nu för bancolån beliöfvas (t. ex. om företräde beviljas för inlösen af gammal skuld, blifver, utom skuldsedel , nödig en särskilt anmälan af lånesökanden, innehållande och styrkande detta förhållande).
Detta bör således uteslutande lemnäs åt Fullmägtige.
Då ändamålet af hela låne-anstalten är, att för gäldbundne jordägare underlätta omsättningen af tryckande lån till lindrigare, Den 17 Februarii e. m. ao5 panten in tecknade, icke öfverstigerdess halfva taxeringsvärde, efter medeltal af de värden, som af vederbörande TaxeringsComiteer blifvit för åren i8a5—1829 panten åsatta.
Finnes i panten lån intecknadt, som lånsökanden förklarar sig vilja med det i RiksgäldsContoret sökta lånet infria, behöfver detsamma ej ibland de lån inberäknas, med tillägg af hvilka det lån, som beviljas, ej får öfverstiga pantens halfva värde, hvaremot RiksgäldsContoret af detta sistnämnda innehåller så mycket, sorn erfordras för det ifrågavarande lånets inlösen, hvilken af RiksgäldsContoret ombesörjes.
Skulle pantens taxeringsvärde befinnas öfverstiga det värde, som i senare tider tillkomna äganderätts handlingar kunna är det just i detta fall, somföreskrifterne böra vara bestämda och fullständiga, så att icke, genom en möjlig glömska eller otydlighet i uttrycken, hela åtgärden kunde förfelas.
Härvid förekomma: 1:0
Bestämmandet af högsta länesumrnan i förhållande till pantens värde.
Då mänga Cassör, hvars enda föremål är alt säkert utlåna sina behållningar, belåna viss jord ända till f af taxeringsvärdet, tyckes här gerna det halfva kunna medgifvas, hälst om man afser, att sedan 1823 i många Län taxeringsvärdet blifvit med -Vdel minskadt, och således halfva nu uppförda värde endast är T9^ af 1823 års.
Till correctiv mot de få fall, der ägarne, för bränvins- eller andra speculationers skuld, låtit högt uppsätta sina aoG Den 17 Februarii e. m. utvisa, äge Fullmägtige att i förhållande derefter nedsätta lånebeloppet. 5:o Önskar någon lånesökande, i hvars erbjudna pant flere inteckningar finnas, att en äldre inteckning af RiksgäldsContoret inlöses, må detta beviljas under vilkor, att den ifrågavarande inteckningen lemnar den i föregående punkt äsknde säkerhet, att det infriade skuldebrefvet transporteras på RiksgäldsContoret, och att gäldenärenafgifver särskilt förbindelse, innehållande de vilkor, till ränta, afbetalning och öfriga förbehåll, som för lånet, efter nedanföre stadgade föreskrifter, komma att blifva gällande. 6:0
Kan, af bristande tillgång eller annan orsak, ej hela det sökta lånet beviljas, behöfva dock hvarken hemman, är här föreslagit, att låta Fullmägtige få nedsätta lånebeloppet, efter pröfning af i senare tider tillkomna äganderättsliandlingar, (de från äldre tider kunna naturligtvis icke tjena till efterrättelse). 2:0
Befrämjandet af äldre inteckningars inlösen utan minskning i Riksgälds-Contorets säkerhet.
Härvid kunna 3 fall förekomma, nemligen a) att alla inteckningshafvare, för att lätta liqiliden , postponera sin inteckningsrätt, då det är tillräckligt med att aflemna till RiksgäldsContoret intecknadt skuldebref för lånet.
Ii) att genom inlösning af en äldre inteckning , sä få med företrädesrätt återstå, att ett skuldebref till RiksgäldsContoret å lånesumman kommer inom halfva värdetj Den 17 Februarii e. m. 207 skuldebrefvet, ej eller öfriga lånehandlingar omskrifvas, ulan antecknas på skuldebrefvet det lånebelopp, som verkligen utgålt, och aflemne
RiksgäldsContoret till låntagaren ett intyg om förhållandet, berättigande honom, att låta döda den del af inteckningen, som icke blifvit belånt. då endast behöfver iakttagas, att lånet ej utgifves till låntagaren, utan användes lill inlösen af förstnämnda äldre lån, samt c) att så betydligt antal inteckningsägare finnas, som ej 'vilja afstå sin företrädesrätt, att, äfven om en äldre inteckning inlöses, nytt skuldebref till RiksgäldsContoret, som måste stå efter de äldre oinlösta inteckningarne, ej komme att medföra den äskade säkerheten.
Då måste man (som t. ex.
CivilStatens PensionsCassa gör,) så ställa , att det inlösta skuldbrefvet transporteras på RiksgäldsContoret, som i dess äldre inteckningsrätt äger nöjaktig säkerhet; men som det innehåller belt andra lånevilkor än dem RiksgäldsContoret medgifver eller fordrar, bör Den 17 Februarii e. m. 7:0
I ränte- och capitalafbetalning erlägges årligen 6 procent af primitiva lånebeloppet, låntagaren dock förbehållit, att öka afbetalningen.
Räntan beräknas efter 5 procent om året, och afgår det öfriga af inbetalningen på capitalet. särskilt förbindelse i afseende härå, afgifvas af låntagaren. 3:o
Sä vidt möjligt är af böjandet af all chican.
Bland de svåraste är den, då hela det begärdta lånet ej kan beviljas, då efter nuvarande bancobruk, dc mästa lånehandlingarne måste omskrifvas, till stor kostnad, tidspillan och eftersättande i turen till låns erhållande för lånsökanden.
Till afhjelpande häraf ar 6:te § föreslagen.
Ibland de fördelaktigaste vilkor, som kunna åtfölja så kallade stående lån, är tillåtelsen att efter beqvämlighet få öka sin afbetalning, och således, till förbättring af egen ställning, använda äfven den minsta besparing.
Denna rättighet bör derföre icke betagas dem, som begagna - De n 17 F e b r u a V i > e. m. 203 8:0 Läntagaren äger, ätt sjelf, vid lånets ingående, bestämma, huruvida lian önskar att en gång örn året eller en gång hvarje halfår, denna inbetalning verkställa, samt dagen för densamma, blifva ndes hvad sålunda bestämmes, oföränderligen gällande för hela lånetiden.
Vid första inbetalningen beräknas ränta från den dag lånet till anordnande beviljades, g:o Dessa ränte- och capital - inbetalningar må, kostnadsfritt för låninnehafvaren, verkställas, antingen i RiksgäldsContoret omedelbart, eller för Con tora ts räkning uti Landtränteriet i det Län, hvarest panten är belägen; skolandes i senare fallet hvarje cjvittencé uti LandsContoret tillika antecknas, samt de influtna pen62 H. na ifrågavarande fond, hälst RiksgäldsContoret alltid kan använda den ökade inbetalningen, dels till nya lån (hvartill, hälst i början, visst ej cundidater lomme att saknas), dels till okad amortering.
— Alt låta Landshöfdingen bestämma en enda dag för ett belt Läns låneliquid torde både äga olägenheten att pä en gäng draga en större penningemassa ur Länets circukition, och att betaga hvarje läntagare rättigheten att välja den dag, han för sig finnér beqvämligast.
För de flesta torde en liquid om året vara mest fördelaktig, men för den som finnér två bättre, finnes icke skäl för KiksgäldsContoret att neka en sådan option, endast Contoret sedermera har en bestämd dag att påräkna. i4 21 t» Den 17 Fel)rn»rii c. ni. ningarne skyndsamligen till RiksgäldsContoret uppsändas, som god (gör remisslage a ~ procent.
Vill lån innehafvare» förskottsvis, före förfallodagen, sig större eller mindre del af den honom åliggande inbetalning afbörda, stånde det honom fritt, dock hillver alltid räntan fullt beräknad till först infallande förfallodag. 10:0
Skuldförbindelserne ställas i Svenskt B:co. 31:0
Lån må ej af denna fond utgifvas å mindre summa än 3oo R:dr, ej eller å större än 3o,ooo R:dr, derunder sammanräknade samtlige de lån, samme ägare på olika egendomar kunde söka eller förut af fonden innehafva, dock, hvad maximisumman beträffar, med de undantag, sorn i nästa Punkt, mom. lit. e omförmäles.
— En förskotts-liquid sedermera, när någon gång 1 å n -inneha fva r e n så skulle önska, må gerna tillåtas, endast räntan betalas till den bestämda förfallodagen, så att RiksgäldsContoret, som derefter måste ställa sina beräkningar, ej förlorar räntan för den tid, pennjngarne ligga oanvända i dess Cassa.
Den 17 F e b r 11 a r i i e. to. 12:0
Vid lånens beviljande iakttages följande ordning: «) att af den på hvarje lanetermin disponibla summan eli fördelning göres emellan Länen, i förhållande till det sammanräknade inteckningsbelopp, hvarmed , enligt senaste officiella uppgifter, i dom belägen jordegendom finnes besvärad, ägandes inom den sålunda på hvarje
Län fördelade lånesumma, de ifrån Länet inom terminen inkomna antagliga. låneansökningar, t den ordning de blifvit aflenmnde och pröfvade, rätt till bifall; dock så att företrädesvis de lån skola utgå, som anvisas till infriande af äldre inteckningar eller af någon Discont-skuld; Att hvad som derefter kan å lånefonden 62 H. 2»1 Med ledning af hvad Utskottet antvdt, har man endast sökt bestämda och klara föreskrifter.
Såsom grundsats har man antagit, att väl icke utesluta från lånerätt (om något finnes öfver) dem, som anmäla sig efter låneterminen, men att utesluta dem från alla Läns- och smålåns privilegier.
Skulle biksgäldsCon O föret afvagta den möj'4"* - 3't-a Drn 17 Febrnarii c. m. ii:inas oanvändt, må, utan afseende på Län, utgifvas ilån, hvarom ansökningarne inkommit inom terminen, och som icke öfverstiga den i föregående Punkt bestämda maxijnisumina; och c) Att om något ytterligare skulle återslå att utlåna, det må, under iakttagande af den stadgade säkerheten , få utgifvas, utan afseende på
Län, tiden för ansökningarnes inlemna lide, eller något ‘maximibelopp. 13:o Utebiifver ränte- och capi tal-inbetalningen 8 dagar utöfver den föreskri fna tiden, beräknas derföre ränta efter f proc. i månaden, till dess betalning sker.
Skulle ytterligare elt halft år tilländalöpa, utan att denna inbetalning fullgöres, skall den, jern fe hvad sedermera kan ligen aflägsna framtid, då från de Län som ej inom terminen gjort ansökningen för hela deras lånequantum, nya ansökningar kunna inkomma, blefve dess ränteförlust för stor å ofruktbart liggande Capitaler.
Samma förhållande äger ruin för det fall alt inom maximibeloppet icke tillräckligt antal låneansökningar skulle inkomma.
Förslaget i 1 r punkten af Utskottets Betänkande torde vara för strängt.
Det är tillräckligt , att genom beräkning af öfverränta förekomma, att ej oordentlighet blir en förmån (hvilket är förhållandet med en del Bancolån), samt att R i k sgä 1 d s- Co 111 o r e t ej utsattes för förluster, Dan 17 Fefor-u a.r i r c. ro» 31 v hafva förfallit, med till hvad underpris största skyndsamhet panten kan försäljas., utsökas.
För.säl.ies då hvilket förekomtnes,då panten för en summa, det återstående låneså understigande taxe- beloppet derefter rät-: ringsvärdet , att för tas.
ItiksgäklsConlorets återstående fordran icke finnes den säkerhet, som i 4:de punkten blifvit för esk rifven , skall utöfver, hvad sorn varit förfallit, så mycket inbetalas, att RiksgäldsContorets återstående fordran, med tillägg af alla äldre gällande inteckningar, ej kommer att öfverstiga» halfva köpeskillingen*. i/po Fullmägtiga- tigs?
att låta upprätta lampliga formulärer till förbindelser för de- särskilta, enligt 4:de och 5:te punkterne utgående lån, äfvensom att för Öfrigt stadga de v eg 1 c m enia riska fö r eskrifteiv sorn kunna finnas, nödiga.
Den 17 Fehr 11 arii c, ro, N:o 3.
Förslag till allmänna föreskrifter i anleda ning af RiksgäldsContorets nja upp- och Utlåning. 1:0
Öfver dennauppoch utlåning skall i RiksgäldsContoret sär-» skilt räkning förås, utan någon sammanblandning med Contorets öfriga bokföring, 2:0
Hela det genom upplåningen inkommande belopp silfver skall i banken på depositräkning insättas, och äge BancoFullmägtige, vid deras beräkning af silfverfondens förhållande till sedelstocken, i afseende på tiden, då realisatio.nen kan verkställas, att inberäkna den på denna räkning då innestående behållning i silfver ibland bankens öfriga metalliska tillgång, 3:o
De attester, sona vid insättningen i banken erhållas, må, orri det skulle finnas lö - P, 1 af Utskottets förslag jemkad till redactionen. P, 3 af d:o jemkad.
Härigenom förekommes Cursens stegring, i fall att allmänna silfverutvexlingen ej bör - Den i f F e b r u a r i i e. m. namie, kunna af RiksgäldsContoret forsaIjas.. 4:o Skulle lånefonden , genom en långsammare utlåning, temporairt äga större behållningar , må de kunna på Bankens upplåningsräkning insättas.
Skulle fonder vid halfåriga liqviden afränteeller Capi talamortering behöfva temporaira förskott, må de kunna af RiksgäldsGontorets allmänna medel lemnäs, inom ett maximibelopp af 200,000 R:dr B:ko„ jar stramt efter depositionen af de 2 miilionerne, hvilket är så mycket bättare, som ej endast silfver-fondens förstärkning, utan- äfven utmyntuing, rm m., dessförinnan erfordras.
Då svårligen utlåningen kan verkställas på en och samma dag och just den, då, länet inflyter, och då dessutom en del af de utgående lånen komma att användas till infriande af äldre inteckningar, som först efter en viss uppsägelse kunna inlösas, är det afvigt att kunna fruktbargöra odisponerade summor, och härtill erbjuder sig Bankens upplåning å i och 2 procent (val förståendes att denna upplåning ej redan har uppnatt sitt maximum).
Likaledes är af vigt att, för ränleliqvider och vexelköp i råttan tid, utan hinder al 2JÖ f)e» if Febr ua lii e. ra. 5:o Skulle Fullmäktige för dea nya rörelsens bedrifvande finna nödigt, att provisoriskt särsk!