Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderskapet och Adeln gaf, med ett starkt Ja, sitt bifall till denna Herr Påhlmans motion j och Hans Excellence Herr Gref. ven och LandtMar skalken förklarade för Ridderskapet och Adeln sin erkänsla öfver detta vedermäle af deras uppmärksamhet: tilläggandes att han, till betygande af sin tacksamhet heldst önskade få af sitt Portrait göra en skänk åt Riddarhuset.
Upplästes å nyo och bifölls StatsUtskottets, förlidne gårdag på Bordet lagda, Utlåtande i anledning af gjorda anmärkningar vid dess Betänkande om utbetalningen af förra Kongl. Familjens enskilda förmögenhet.
Upplästes å nyo StatsUtskottets, sedan den 2te dennes på Bordet hyilande, Betänkande angående Herr Grefve Gyllenborgs väckta Motion om uppgift på öfverskott och besparingar, samt om redovisning för Subsidie- och Saltpetermedlen.
Grefve Gtjllenborg y Johan Henninge hade 174 Den 5 Augusti e. m. inlemnat ett Anförande, hvilket upplästes, sa lydande: HÖglofl.
StatsUtckottet har väl besvärat min Motion om uppgift på öfverskotter och besparingar samt redovisning för Subsidie- och Saltpetermedei ; men, ehuru jag nogsamt insett svårigheterna hvilka , i saknad af en sådan Rikshufvudbok som sätter förhållandet i rätter dag , skulle möta för en fullständig utveckling i alla de delar hvaruti jag upplysning begärt , hade jag likväl förmodat att Höglofl.
Utskottet skulle gå min önskan i så måtto till mötes, att åtmindstone en generelare uppgift skulle meddelas om de större summors belopp, hvilka, såsom öfverskott och besparingar, under de nämnde åren , särskildt för hvarje år blifvit använde efter föreskrifterna vid igio års Riksdag , och särskildt jemlikt 1812 års RiksdagsBeslut till Krigsfonden.
Dessa upplysningar , som mig synes att Höglofl.
Utskottet kunnat meddela, skulle vid Riksdagens slut förgäfves np ytterligare yrkas; men jag kan likväl icke undgå yttra den tanke att det förekommit mig anmärkningsvärdt att' flera millioner, utöfver påräknade behofvet, genom nationens bidrag influtit, utan att nationens Representanter skola blifva i tillfälle att känna beloppet af hvad för hvarje år bort inflyta och verkligen influtit, huru det blifvit användt, och hvad ännu såsom oanvändt kan för allmänna behof vara att påräkna.
Hvad åter angår Saltpetermedlen, så, enär desse otvifvelaktigt äro
Bevillningsmedel , anser jag det hafva Utskottet ålegat Den f Augusti e. tn. att om förvaltningen af Saltpeterfonden söka behörig kännedom, att derom kunna Riksens Ständer upplysning meddela ; men i saknad deraf har jag önskat det Riksens Ständer nu hos Kongl. Majit i underdånighet anhållit om Nådig befallning att för Riksens Ständers Revisorer vid nästkommande Revision må framläggas Committerades för förvaltningen af Saltpetermedlen deröfver till afgifvande fullständiga redogörelse.
På gjord proposition blef StatsUtskottets Betänkande godkändt.
Föredrogs å nyo och bifölls BancoUtskottets, förlidne gårdag första gången upplasta, Memorial med anmälan om nödig befunnen jemkning i Riksens Ständers beslut rörande Malmö
Disconts Direction.
Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets, sedan den 20 och 22 Juli hvilande.
Betänkande angående liqviderandet af skulderna efter sista krig, fann HögloH.
Ridderskapet och Adeln detta mål vara afgjordt genom det redan denna dag gifna bifall till samma Utskotts Betänkande om utbetalning af förra Kongl. Familjens enskildta förmögenhet. 1» Upptogos till afgörande och biföllos följande, den 3 och 4 dennes pä bordet lagda.
Betänkanden, Utlåtanden och Memoria!, från StatsUtskottet: i:o
I anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande, af den 24 Juli, angående aflöningen vid RiksgäldsContoiret. 2:o I anledning af återremiss i fråga , om en på allmänna Arbetshusfonden anvist utgift. 3:0 Angående Lönförhöjning för Controlleuren vid det inom RiksgäldsContoiret, i afseen, de på Chartors Hvitstämpling, inrättade Contoir. 4:0 Om Termin för den innan nästa Riksdag infallande Revisionen öfver Stats-, Bancooch Riksgäldsverken, under hvilket bifall inbegreps BancoUtskottets, den 3 dennes första gången upplästa, Memorial af lika lydande innehåll. yio I anledning af väckta motioner om ert gratification till StatsCommissarien Widegren. 6:0
Angående gratification för StatsCommissarien Frödelius. 7:0 Angående tillökte
Dagtraktamenten för tjenstmän och betjening vid RiksStåndens och deras StatsUtskotts Cancellier.
Upplästes Herrar Electorernas lista till val af de 2;ne Ledamöter å Ridderskapets och Adelns vägnar Den 5 Augusti e. m. 177 vägnar, hvilka skulle äga att, under Riksens Ständers Justitie-Ombudsmans ordförande, tillse och ansvara derför att RiksdagsBeslulet och de frän BeviilningsUtskottet utgående författningar blifva rigtigt och i enlighet med de af Riksens Ständer justerade Expeditioner utfärdade} och befunnos härtill hafva blifvit utsedde: N:o 155.
Friherre Stael von Holstein, Coifitz Ludvig , Capitaine j N:o 66, Herr Lilljehöök, till Gällared,— Fullmägtig
Ht rr Lagerheim , Olof fohan, Kammarjunkare.
Efter anmälan af H.ns Extetlence Hetr Grefven och Landt Marskalken att ät: k 1II ige Ledamöter feiades så väl uti StatsUtskottet som jblind de personer, hvilka till utgörande af Dess Nämnd blifvit utvalde} och då möjligtvis Nämndfrågor kunde ännu innan Riksdagens slut sig yppa, och Nämnden derför behölde vara fulltalig , beslöt Höglofl Rilderskapet och Adeln, uppå Friherre Jacob Ciderströms ö slag, att tili comple fterander skulie utses dc personer som vid Nämndvalet befunnos hafva varit i röet tal närmast till de utvalda Ledamöter och Suppleanter.
Justerades följande underdåniga skiifvelser till Kongl. Majt: Atdii, 0. Ad.
Gtc Del. N-.o 23. 24. *78 Den y Augusti e.m, i;o Rörande de 2:ne särskilda summor hvilka, enligt Ö3:dje §:n Regeringsformen, böra för oförutsedda händelser afsättas och anslås. 2:0
I anledning af Revision öfver KrigsRäkenskaperna. 3:0 Angående Fri Victualiehandel. 4:0 Om Renskrifvarebjelp för ExpeditionsUtskottets Canzlister, Upplästes och lades på Bordet följande inkomne Betänkanden och Memorial: l:o Från StatsUtskottet, af denna dag ,i anledning af gjord motion huru förhållas bör med de Actier hvilka tillhört f. d. Konungen, men nu mera äro att anse såsom Statens egendom} utgörande dessa Actier ^3 st. i Södertelje Canal och 2:ne i Trollhätte Slussverk.
Utskottet tilIstytker att de förra måtte åtmindstone till nästa Riksdag qvarstanna uti RiksgäldsContoiret , och att Contoiret må fullgöra de ytterligare inbetalningar hvilka under tiden kunna varda föreskrifne ; och att, hvad de sednare angår, hvilka utgöra en obetydlig summa, äfven måtte med deras förvandlande i penningar anstå till nästa Riksdag. 2:o Från StatsUtskottet, af förlidne gårdag, angående föreslagne arfvoden för Extra Den 5 Augusti e. m.
Tjenstmän och Vaktbetjening dels vid den af Stats- och BancoUtslcottet sammansatta Beredning för målet angående Götha Canal, dels vid Revisionen öfver CommerceCollegii fonder samt Allmänna Magazinslnrättningens förvaltning , utgörande hufvudsummorna för de förra 300 och för de sednare 350 R:dr B:co. 3:0 Från StatsUtskottet, af denna dag, med bifogadt förslag till Instruction för de af Riksens Ständer till deltagande i ÖfverRevisionen af 1810 och sednare årens KrigsRäkenskaper, utsedda Deputerade; tillstyrkandes derjemte Utskottet, att så väl
Deputerades arfvoden som de arfvodeslöner, hvilka i förslaget äro utförde, nämligen för en Secreterare 444 R:dr, en Kamrerare 3ooR:droch för Canzlisterna tillSkrifvarehjelp 133 R:dr 16 sk.,må från RiksgäldsContoiret , efter requisition , quartaliter utbetalas. 4:0 Från Stats- och BancoUtskotten, af förlidne gårdag, med anmälan att vid öfverläggning om den sammanjemkning af de skiljaktiga besluten öfver en punkt af Betänkandet om Götha Canalarbetet , som jemlikt 73 §:n Riksdagsordningen , af Utskotten borde föreslås, hafva 2ne olika meningar inom Utskotten uppkommit:
Den ena, att Lånbiträdet, enligt Ridderskapets och Adelns samt BondeStåndets sammanstämmande beslut, bör utgå årligen ifrån och med år i8if till och med år 1820, eller under 6 års tid; Och den andra äter, att berörde biträde, enligt BorgareStåndets beslut, bör utgå från och med är Iy15 till och 180 I)en 5 Augusti e. m.
Ined år 1820, eller det år då nästa Riksdag dereft r intaller:
Och sorn, vid anstald votering 2:ne
Stånd stannat emot 2:ne, så anmäla Utskotten båda dessa alternativer till Riksens Ständeis egen pröfning. f:0 Från Bane Utskottet, af förlidne gårdag, innefattande berättelse angående Bancoverkefs befundna tillstånd vid början af detta Riksmöte, samt om de förmodade verkningarna af de beslut som Riksens Ständer dels redan vid derna Riksdag fattat dels ytterligare finna nödigt att vidtaga. 6 0 Från OecoromieUfskottet, af denn3 dag, med hemställan att kostnaden för Tryckning af Utskottets Yt;rande i fragan om Allmänna Magazinslnrätmingen, utgörande en summa af 26 R:dr 40 sk B o , matte af de till Riksdagskostnadcina anslagna Allmänna medel bestridas. 7:0 Från samma Utskott, af den 3 Augusti, med berättelse och förteckning öfver de 1 OeconomieUtskottet behandlade mål , hvar: öfver alne RiksStånd stannat uti olika beslut emot de 2:ne öfriga 3 anseendes Utskottet alla dessa mål vara af den beskaffenhet, att de Utlåtanden, hvilka mera än ett RiksStånd förkastat, böra, enligt Riksdagsordningen, förfalla, med undantag allenast af de fä ämnen om hvilka Riksens Ständers pluralitet förenat sig att dem helt och hållet till Kongl. Mij.ts Nådiga förordnande i underdånighet öfverlemna.
Den 5 Augusti t. ttt. 8:0 Från samma Utskott, af den 3 Augusti, i anledning af gjorda anmärkningar vid TJrskbR tets, den 17 Juli afgifna, Betänkande öfver väckt fråga om jemkning uti Extra Roterin gen> . ■ gro Från Expeditionsutskott, af dennl dag, med förslag att i den projecteradé underdåniga skrifvelsen' till Kongl. Mafft, rörande SpanntnålSiVlagaxinsInrättningen, mätte efter orden v ett Lån af Femhundrade tusende Riksdaler, ’ in* föras följande tillägg: ”samt Slutligen att Maga1 zinslnrättningen vid inträffande ymnigare skörd', och deraf förorsakadt öfverflöd på inländsk spannmål, må, i händelse Eders Kongl. Majit äfven , efter StatsRådets hörande, i Nåder skulle finna nödigt att, till inhemska Jordbrukares eljest oundvikliga förlägenhet för saknad afsättning, större uppköp för Kronans räkning bora göras, än ytterligare, emot
Discontviikor och 3 procent i Renta, i Banken kunna disponera 500,000 R:dr, då derjemte ofvanbcrörde 500, 000 R:dr, eller tillsammans 1,000.000, till omföl mäldta behof kan användas; hvarvid, förän* damålets vinnande ,Riksens
Ständer pröfvat nödigt att för den spannmål som Magaxinslnrättningen vid sådana tillfällen låter uppköpa, betalningen bör erläggas efter det å hvarje sädesslag i orten gångbara pris.” 182 tom f Augusti e. m.
Upplästes följande från RiddarhusUtskottet inkomna Hörsamste Memorial:
Sedan RiddarhusUtskottet, under den 3i:sta nästlidne Juli, afgifvit dess, utaf Höglofl. Ridderskapet och Adeln infordrade , Utlåtande öfver Herr Professoren Eberhard Munck af Rosenschöld*, den 28 i samma månad, å Riddarhuset väckta motion om förändring i den nu varande Bänkmanslnrättningen, har, vid föredragning af detta RiddarhusUtskottets Yttrande, Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, under den 3 dennes, i anledning af Herr Öfverstens och Riddarens af Kongl. S. O. Friherre fjfacob Crderströms samt Herr Capitainen Friherre Stael von Holsteins mot Utskottets berörda Retänkande gjorda anmä< kningar, behagat omförmäldta ärende, till Utskottets ytterligare Utlåtande, återremittera.
Lika med Herr Munck af Rosenschöld har Herr Friherre Cederström ansett Ståndets förtroende bättre uttryckas derigenom, att
Ståndet samfäldt valde sina Electorer , än att detta val sker genom Bänkman, så mycket mer som vid de tillfällen , då Ridderskapet och Adeln vid en Riksdag icke vöre talrikt, kunde inträffa det Bänkfördelningen utgjordes af en eller två personer, i hvilket förra fall ledamoten, såsom ensam, vore sjelfskrefven Bänkman, och i det sednare åter, endera måste antingen välja på sig sjelf, eller lottning anställas} hvarför Herr Friherren, till förekommande af en befarad brist på Electorer, icke allenast föreslå* Den 5 Augusti t, m.' git det ett stort antal Suppleanter kunde vid första Electorsvalet utses, utan ock att, i händelse Electorerne under loppet af Riksdagen behofde completteras. sådant kunde genom val af Electorerna sjelfva verkställas.
Under medgifvande att någon olägenhet, anseende till återremisser af Utskottens Betänkanden, icke uppkomme af det nu brukliga sätt till val af Electorer genom Bänkman, har Herr Friherre Stael von Holstein likväl, med bifall till den utaf Herr Munck af Rosenschöld föreslagna förändringen i Electorsvalen, hufvudsakligen instämt i Herr Friherre Cederströms yttrande, med det tillägg, att då Riksdagar hållits i smärre städer, skall, likasom nu, händt att ofta ingen meh stundom blott en person funnits på Bänken, hvilken alitsa varit till Bänkman sjelfskrifven.
Hvad sålunda förekommit har Utskottet tagit i noga öfvervägande; och enär, Utskottet veterligen, det till år 1772 samt vidare från år 1810 till närvarande tid brukliga sätt, att genom Bänkmän Utse Electorer, icke medfört någon olägenhet, eller Utskottet kan finna detta valsätt, i afseende på utrönandet af Ståndets allmännare förtroende för dess Ledamöter i Utskotten, innefatta ett mindre säkert bevis, än om Electorsvalen förrättades af hela Ridderskapet och Adeln, samt, efter Utskottets öfvertygelse, det nu föreslagna sättet af Llectorsval skulle leda till en vida större långsamhet j Rjksdagsärendernas gång , heldst Electorerne 184 Det? j Augusti e. m. äga ostridig rättighet att ibland sig och sina Sup. pleanter v .Ija Utskotts Leda möter; alltså, och då härigenom ofta nog uppkomma, så väl inom de Ordinarie Electorerna sorn deras Suppleanter, vacancer, tili uppfyllande hvaraf skulle lika olta fordras Ridderskcpets och Adelns enhälliga sammanträde, hvilken omständighet, i mer eller mindre män, likväl verkar till större elJ r mindre tidsutdrägt, finner.
Utskottet icke någon anledning att frånträda dess i afseende |>å Bankmannens bibehållande afgifna Yttrande.
Om likväl, i anseende till den möjligen inträffande händelse, att om blott en enda person kömme, under fortsättningen af ett Riksmöte, att tilläfventyrs utgöra hela Bä ikfördelningen, och derigenom vid fråga om Bänkmansval skulle sättas i belägenhet att utse sig sjelf.
Ridderskapet och Adeln skalle stadga en ny Ordning tor valet till Electorer, finner Utskottet ej annan utväg att förekomma den ofvanföre fruktade handske, af allt för få personer under nuvarande Bäokfördelnmgar , än att föreslå det deras antal, söm nu är 50, blefve till hälften , eiler 2S, förmindskadt, och att hvar sådan del ägde att för sig välja 2:ne Bankmän, hvilket då utgjorde ett lika antal med de nuvarande yo.
RiddarhusUtskottet tror att, då en sådan fördelning skulle vanligen innefatta 20 ä 2f Ledamöter, det fj vore art förmoda att af dem sa manga pä en gång kunde vara frånvarande, att de ej inom s.g skulle finna 2.‘ne att välja.
Augusti t. m. igy Hvilket allt Högloft.
Ridderskapers och Adelns omuröfvande vördsammast underställen.
Stockholm den 4 Augusti i 815•
På RiddarhusUtskottets vägnar jjohan G.
Oxenstjerna. G. Marcks v. Wurtenberg, Justerades följande : Utdrag af Protocollet, hållet hos Högh Ridderskapet och Adeln , den 5"
Augusti 1815- S. D.
Föredrogs å nyo Friherre Anders Ceder strövis, föregående dag på Bordet lagda, Memorial, med anhållan att ut3n lösningskostnad utbekomma alla med Beviilningsämnct gemenskap ägande Handlingar, sa af ProtocollsUtdrag och Remisser som BevillningsUtskottets i detta afseende hållna öfverläggningar och tagna beslut, för att af Friherren pa enskild bekostnad af Trycket otgifvas; och ansåg Ridderskapet och Adeln, med bifall till Friherre Ceder.,troms anhållan ," afskrifningskostnaden kunna af de till Riks lagskostnadernas bestridande ansi.igna medel utgå } inbjudandes de öfriga respectiva Stånden att med Ridderskapet och Adelo häruti instämma.
JDen f Augustt e. m. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls BancoUtskottefs, den 2 Augusti afgifna och den 4 derpå följande på Bordet lagda, Memorial, angående Lånbiträde i Banken för SöderTelje Canal och Slussverks Bolag, samt rättighet till Låns undfående i RiksDisconten emot Hypo. thek af samma Bolags Actier.
S. D. Föredrogs å nyo och bifölls StatsUtskottets, den 2 i denna månad afgifna och den 4 derpå följande på Bordet lagda, Memorial angående förslag till ett förnyadt Reglemente för RiksgäldsContoiret, tillika med efter nu varande förändrade förhållanden upprättad aflöning och PensionsStat.
Föredrogs å nyo och bifölls till behandling enligt 5Ö:te §:n Regeringsformen , ConstitutionsUtskottets, i Memorial af föregående dag, föreslagna ändring i 68:de §:n Regeringsformen.
Ridderskapet och Adeln åtskildes vid midnatten.
JDen 6 Augusti, f. tu. 18?
Plenum klockan 9 om morgonen.
Ridderskapets och Adelns Plenum e. m. den 5 Augusti 1815. S. D. Å nyo föredrogos och biföllos följande, förlidne gårdag afgifna och på bordet lagda, Handlingar från StatsUtskottet, nämligen: 1:0
I anledning af återremiss i frågan om en på Allmänna Arbetshusfonden anvist utgift. 2:o Angående Lönförhöjning för Controlleuren vid det inom RiksgäldsContoiret, i afseende på Chartors Hvitstämpling, inrättade Contoir. 3:0
I anledning af väckta motioner om en gratification till StatsCommissarien och Riddaren Widegren. 4:0 Angående gratification för StatsCommissarien och Riddaren Frodelius.
Vid förnyad föredragning af Statsutskottets, den 24 Juli afgifna, den 27 på bordet lagda och den 31 återremitterade, Betänkande angående aflöningen vid RiksgäldsContoi. 188 Den 6 Augusti f. tn. ret, samt Utskottets, den 2 dennes afgifna och påföljande dag på bordet lagda Utlåtande öfver de anmärkningar som vid det förra Betänkandet blifvit gjorde; — bief, med godkännande af detta sednare Utlåtande, det första Betänkandet bifallet.
S. D. Bifölls BancoUfskottefs, den 3 den» nes afgifna och förlidne gårdag på bordet lagda, Memorial, innehållande anmälan om nödig befunnen åtgärd i afseende på olikhet i Riksens Ständers beslut rörande Malmö DiscontDirection.
S. D. Godkände Höglofl.
Ridderskapet och Adeln StatsUtskottets, den 1 dennes afgifna och följande dag på bordet lagda, Betänkande angående Herr Grefve Gyllenborgs väckta motion om uppgift på Öfverskott och Besparingar samt om Redovisning för Subsidie- och Saltpetermedlen.
D. I anledning af StatsUtskottets, förlidne gårdag afgifna och på bordet lagda, Memorial angående Terminerna för de innan nä>.ta Riksdag infallande Revisioner öfver Stats-, Banco- och Riksgäldsverken, beslot Höglofl.
Ridderskapet och Adeln att nästa Revisions sammanträde må utsättas till 1817 den ii September.
S. D. Lemnade Höglofl.
Ridderskapet och Adeln sitt bifall till StatsUtskottets, förlidne gårdag afgifna och på bordet lagda, Utlåtande Den 6 Augu* ti f, m. 189 i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande otn utbetalnii gen af förra Kongl. Famillens enskilda förmögenhet; genc/m vJket bifall StatsUtskottets, sedan den 20 Juli hvilande, Betänkande, af den 18 nästföregående, angående liquiderandft af skulderna efter sista krig, ansågs vara afgjordt.
Ut rsupra.
Å nyo föredrogos och biföllos följande StatsUtskottets, den 5 Juli på Bordet lagda, Memorial och Betänkanden: 1:0
Angående arfvoden för Extra Ordinariebiträden. 2:0
I anledning af väckt fråga huru förhållas bör med Actier, hvilka tillhört f. d. Konungen, men nu mera äro Statens egendom. g;o Med förslag till Instructfon för de af Riksens Ständer till deltagande i ÖfverRevisionen af 1K10 och sednare årens KrigsRäkenskaper utsedda Deputerade.
Upplästes å nyo och bifölls BancoUf^koftets, förlidne gårdag pa Bordet lagda, Memorial om Bancoverkets befundna tillstånd, m. m.
Bifölls vid förnyad föredragning
Occonomie - sgo Den 6 Augusti f. m.
Utskottets, förlidne gårdag första gången uppfästa Memoria! angående Tryckningskostnaden för ett af Utskottet afgifvet Utlåtande.
Utdrag af Protocollet, hållet i Högfofl.
Ridderskapets och Adelns Plenum, e. m. den j:e Augusti i8iy.
S. D. Bifölls StatsUtskottets, uti dess Be tänkande af den 4 Augusti , hvilket samma dag ock blef på Bordet lagdt , gjorda tillstyrkanden angående tillökta Dagtractamenten för Tjenstmän och Betjening vid RiksStåndens och deras StatsUtskotts Canzlier.
Utdrag aF Protocollet, hållet i Höglofl.
Ridderskapets och Adelns Plenum, den 6 Augusti 1815.
S. D. Ä .nyo föredrogs och bifölls All männa Besvärs, och OeconomieUtskottets, den y dennes afgifna samt sidstnämnde dag på Bordet lagda, Memorial angående Tryckningskostnaden för Utskottets Utlåtande i fråga om Allmänna Magazinslnrättningen.
Vid förnyad föredragning af Banco* Utskottets, den 4 dennes afgifna och förlidne gårdag på Bordet lagda, Berättelse ora Banco* Dea 6 Augusti f. vt. 191 verkets befundna tillstånd m. m., blef densamma, utan erinran, lagd till Handlingarna.
Föredrogos å nyo och biföllos StatsUtskottets, den 4 och y dennes afgifna samt sistnämnde dag på Bordet lagda, Memorial och Betänkanden: 1:0
Angående arfvoden föt Extra Ordinarie skrifbiträden. 2:o Om huru förhållas bör med de Actier, hvilka tillhört f. d. Konungen, men numera äro Statens egendom. 3:0 Innehållande förslag till Instruction för ÖfverRevisionen af 1810 och sednare årens KrigsRäkensli3per, Ut supra.
Justerades PleniProtocollen för den 16 Juli, den 17 före- och efter middagen, den 20 före middagen, samt en del af Protocollet för den 20 Juli e. m.
I anledning af det uti sistnämnda Protocoll upptagna Memorial, från ConstitutionsUtskottet, rörande Friherre Stael von Holsteins anmälan om anmärkning mot 2:ne af Konungens Föredragande, och i anledning af Friherre Stael von Holsteins i afseende på detta Memorial uppfästa Yttrande, anmälte sig 192 Dm 6 Augusti j. m. Hans Excel!evce Herr Grefve, von Engeström, Lars, och anförde skriftligen; Jag anser min Embetspligt så helig, att jag för dess fullgörande hor åsidosätta utöfvanclet af rättigheter.
Trägna göromål hatva således sällan L-mnat mig tillfälle att bivista Högloft.
Riddpiskapets och Adelis sammankomster.
Af Sfldant skäl var jag äiven frånvarande de dagar då, för någon rid sedan, fråga i anseende till StatsRadet förekom.
Min tanka är icke nu att väcka en redan afgjord fråga; icke elier att ingå uti någon onödig diskussion.
Jag anhåller endast atr d nra min förklaring, s dan den blifvit Högiofl.
Ridderskapet och Adeln b-kant, mätte, intord uti dess Protocoll, med detsamma komma tilt Allmänhetens kunskap.
Jag erkänner intet annat rättesnöre för Svenska mäns förhållande till Staten, och Statens till dem, än de af oss antagna och besvurna Grundlagar.
Hvart och ett afvikande frän dem är en förbrytelse, mer eller mindre svår efter sakens beskaffenhet; men visserligen ganska svår då försök göras att gå medborgare för nära.
Rikets Grundlagar föreskrifva tydligen det sätt hvarefter tilltal eller anmärkning må göras _ vare sig af ConstitutionsUtskottet eller af enskild man — emot StatsRådets Ledamöter.
Att Den 6 Augusti- f. m. *93
Att afvika härifrån, vöre att miskänna de grundsatser som påkallade 1809 års Regeringsform.
Men om den medgifver utöfningen af anmärkningsrätten åt enskilda Riksdagsman, krafver äfven den allmänna rättvisan att denna rätt, endast nyttig om deraf någon påföljd vinnes, må med den varsamhet och den sakkännedom begagnas , som å ena sidan ägnar ett fritt folks Representanter och å den andra påkallas af det skydd hvarje medborgare inom samhället bör njuta, — att åtmindstone få försvara sig mot den anklagelse som möjligen kan emot honom rigta s.
En blick tillbaka på det framfarna visar hvad vi icke längesedan voro, och en blick på det närvarande hvad vi nu äro.
Ar 1809 var Sveriges belägenhet nästan förtviflad.
Då fordrades mod att stanna qvar vid sin post och att emottaga ett embete; nu bör, må hända, denna ståndaktighet förtjena erkänsla.
Sverige är i denna stund det lyckligaste land i Europa; och aldrig har vid något Riksmöte en Regering kunnat framlägga för ankommande
Ständer angenämare underrättelser och gladare utsigter.