Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Detta har jag utförligare omnämnt i min reservation och vill icke upprepa detsamma nu, då jag hoppas att hvar och en läst densamma.
Vidare har Utsk:t sagt att exemplaren skulle utdelas genom domkapitlen, men för min del tror jag icke att R. o. Ad. kan ålägga domkapitlen en sådan distribution, utan enda sättet för denna utdelning torde vara att hos K.
M:t anhålla om portofrihet för boken.
Men då skulle exemplaren utsändas genom Riddarhuskansliet, som skulle anmoda pastorsembetena att utlåna exemplaren åt allmänheten, sedan den genom deras försorg blifvit underrättad om bokens befintlighet, och i så fall blefve nödigt att tillskrifva hvarenda pastor, ty annars visste han ju icke hvad han skulle göra med boken, såvida han icke sett R. o. Ad:ns protokoll öfver denna diskussion.
Denna expedition blef ett icke obetydligt göromål för Riddarh.-Kansliet, som måste af Riddarh.-kassan betalas, och sålunda dess utgifter för denna sak än vidare ökas; och tror jag att hela saken icke lörtjenar så mycken möda och kostnad.
Detta allt är dock biskal för utdelningens afstyrkande; mitt hufvudskål är och blir, att då af diskussionen icke kan, efter mitt förmenande, utgå annat än att den nya represeritations-ordningen är behäftad med ganska stora och väsendtliga fel och brister, det icke är i något hänseende nyttigt att detta kommer till folkets kännedom, sedan densamma nu blifvit vår Grundlag, hvarföre jag icke heller kan förstå hvad motionären med detta sitt förslag åsyftat.
Det är på riksdagen felen böra anmärkas och söka afhjelpas, men icke bör man ingjuta hos den stora, i dessa ämnen okunniga befolkningen, att vi fått en ganska dålig och bristfällig Grundlag.
På dessa skäl vågar jag vördsamt anhålla att Hr Gr. o. Landtm, ville framställa propos. att min reservation, och icke Utsk:ts Betänk., måtte af R. o. Ad. antagas. H. II. 4 50 Den 5 Januari.
Gr. Mörner, Garl Göran:
Den siste värde talaren har frågat hvad motionären menade med sin framställning.
Detta tror jag mig hafva i sjelfva motionen framställt, och af Utsk:ts Betänk, synes äfven att Utsk:t uppfattat detta och derföre redogjort, hvarföre jag ock till Utsk:t får hembära min tacksägelse.
Jag tror verkeligen att frågan är af större betydelse än den värde talaren föreställt sig, ty han har endast sett den ur merkantil synpunkt, och blott fästat sig vid de 700 rdr, företaget skulle kosta.
Jag vågar deremot hoppas att Ståndet uppfattar den annorlunda och icke på de skäl, han andragit, stadnar vid det beslut, han föreslagit.
Jag tror nemi. det vara en ganska billig begäran af dem, som under öfverläggningen uttalat motsatta åsigter emot dem, som slutligen gjorde sig gällande, att få dessa sina åsigter klart och sanningsenligt framställda för allmänheten.
Detta har hittills icke varit händelsen, och ingen torde kunna jäfva det påståendet att de redogörelser, som blifvit af tidningarne lemnade, oftast varit mer eller mindre vanställda, äfvensom det händt att ett misshagligt anförande blifvit för tillfället alldeles förbigånget.
Grunden till min framställning har således varit den att sprida fullständig kännedom om den diskussion, som föregått den stora frågans afgörande, och Utsk:t har äfven gillat detta, ehuru det icke velat taga ut steget lika långt som jag föreslagit, utan ansett öfverflödigt att låta trycka reservationerna samt namnen på de ledamöter, som den 7 Dec. uttagit pollett.
Jag skulle helst önskat kunna inskränka mig till att endast anhålla om bifall till Utsk:ts förslag, men med anledning af de erinringar, jag nu mot detsamma framställt, utbeder jag mig att få föreslå några modifikationer deri, och anhåller att för R. o. Ad. få uppläsa det förslag till beslut, jag nu har äran underställa Ståndet:
Att då det eller de häften af U. o. Ad:ns protokoll komma att tryckas, hvaruti finnas intagne öfverläggningarne den 4, 5, 6 och 7 Dec. nästlidet år rörande K.
M:ts förslag till ny R.
O. m. m., äfvensom de reservationer emot R. o. Ad:ns sistnämnde dag fattade beslut, hvilka före justeringen af prot:n för nyss omförmälda dagar blifvit anmälda, serskildt afdrag utöfver de 500 ex., som tillhöra Riksdags-trycket, skall på Riddarh.-kassans bekostnad i 3000 ex. tagas af förrberörda öfverläggningar och det den 7 Dec. af R. o. Ad. fattade beslut, jemte de emot samma beslut inom här ofvan bestämda tid anmälda reservationer, sedan dessa delar al profit blifvit ur den satta texten utbrutna och på lämpligt sätt till ett helt för sig sammanfogade; att härtill bör fogas en under Riddarh.-Fiskalens kontroll af Riddarh.-Ivansliet upprättad förteckning öfver R. o. Ad:ns till säte och stämma å Riddarhuset den 7 Dec. antecknade ledamöter, hvilken förteckning äfven skall i 3,500 ex. tryckas; att sedan 3,000 ex. af denna förteckning blifvit sammanhäftade med de serskildt afdragna exemplaren af R. o.
Adtns
Den 5 Januari. 51 prot., erforderligt antal sådana häften skall tillsändas vederbörande stifts-styrelser, för att genom deras försorg utdelas till rikets alla församlingar, med anmodan till pastorsembetena, att-, der sockenbibliotheker finnas inrättade, till dessa öfverlemna de öfversända exemplaren, men eljest låta dessa bland kyrkans handlingar förvaras, efter det församlingens innevånare beredts tillfälle att af skriften taga kännedom; att, då boktryckaren förklarat sig benägen till kostnadsfri tryckning af ytterligare 2,000 ex., eller ännu flera, om så erfordras, för att genom bokhandeln mot ett pris af 10 öre för arket hållas hugade köpare tillhanda, R. o.
Åd. må till detta erbjudande lemna sitt samtycke; samt att åt Riddarh.-Direktionen må uppdragas att detta R. o. Ad:ns beslut till verkställighet befordra.
Till detta mitt förslag får jag vördsamt anhålla om Hr Gr-.s o. Landtm:s propos. på bifall.
Oxenstjerna:
Jag anhöll nyss att Hr Gr. o. Landtm, ville framställa propos. på bifall till ruin reservation, men som jag då icke hade formulerat denna min anhållan, så får jag nu framställa densamma och vördsamt anhålla att: R. o. Ad. måtte besluta, det 3,000 exemplar skola serskildt afdragas af dess prot. öfver debatten i representationsfrågan, åtföljdt af alla derefter afgifna reservationer och af en förteckning öfver alla som till dessa plena uttagit pollett, och detta häfte hållas tillgängligt i alla rikets boklådor, mot ett pris af 50 öre, samt att den boktryckare, som trycker R. o. Ad:ns prot., skulle hållas skadeslös för den möjliga förlusten af delta företag genom en utbetalning från Riddarh.-kassan af högst 200 rdr rint, då han visar att han derpå lidit förlust.
Leuhusen, Frans Oscar: Motionären, Hr Gr.
Mörner, har redan så tydligt visat vigten och värdet af sjelfva diskussions-prot:ts tryckning och spridning, att jag anser mig icke behöfva derom vidare yttra mig.
Jag anser mig således endast böra redogöra för, hvarföre Utsk:t icke kunnat tillstyrka bifall till de delar af de väckta motionerna, som afse intagande i den serskilda upplagan af dels namnen på de ledamöter af R. o. Ad., hvilka vid den vigtiga frågans behandling uttagit pollett och hvilka mot R. o. Ad:ns beslut sig reserverat, dels ock. de afgifne reservationerna.
Utsk:t har nemligen föreställt sig, att intagandet i ifrågav:de upplaga af en lista på 7 å 800 namn icke skulle tjena till något, emedan efter all sannolikhet icke en bland 1,000 läsare bryr sig om att genomgå denna mängd namn.
Jag har genomläst de afgifna reservationerna och funnit desamma innehålla, de fleste allenast ett tillkännagifvande, att reservanten röstat nej till 52 Den 5 Januari. representations-lorslaget, en del endast för reservanternes egen individuella öfvertygelse talande skäl, och slutligen några äfven åtskilliga mot det antagna rapresentations-förslaget anmärkta brister; men dessa sista återfinnas alla i de anföranden, som under öfverläggningen afgifvits emot antagande af förslaget.
Med kännedom härom har jag trott och tror fortfarande, att ett införande i den ofta omförmälda upplagan af ledamöternas och reservanternas namn samt reservationerne endast kommer att medföra en onödig vidlyftighet och ett fördyrande af upplagan; och denna åsigt har äfven delats af (Jtsk:t.
Oxenstjerna har förebrått Utsk:t att icke hafva med tillräcklig noggrannhet beräknat kostnaden lör bokens tryckning och spridning.
Detta är obefogadt, ty Utsk:t har i det afseendet gjort hvad Utsk:t kunnat; och om äfven kostnaden skulle komma att, såsom Hr Grin förmenar, uppgå till omkring 100 rdr mera, än beräknadt är, så har Utsk:t föreställt sig sådant icke vara af någon betydenhet, när Utsk:t funnit bokens tryckning och spridning böra ega runi.
Vidare har Hr Gr:n anmärkt, att Utslr.t föreslagit, att bokens utdelning borde ske genom domkapitlen, hvilket Hr Grin ansett oriktigt, då författnings-samlingens utdelning skedde genom Konungens Beflude.
Jag för min del tror, att K. o.
Ad. har lika liten befogenhet att anmoda den ena myndigheten som den andra om den ifrågasatta utdelningen; och den omständighet att (örfattnings-samlingen utdelas genom Konungens Belh:de, utgör derlöre enl. min åsigt icke något hinder lör B. o. Ad. att hos domkapitlen anhålla om biträde för bokens utdelning till socknarne, hvilket väl är lämpligast, då den skall öfverlemnas till pastors-ernbetena.
Jag anhåller deföre om bifall till Utsk:ts Betänk.
I motsats till de föreg:de talare, som yttrat sig öfver Riddarh.-Utsk:ts förevarande Betänk., får jag anhålla om propos. på afslag å den Gr.
Mörners motion, som detsamma behandlar.
Jag kan icke föreställa mig att spridningen till rikets socknar af R. o. Ad:ns diskussions-prot. i frågan om ny R. 0:s antagande, skulle medföra ens den allra ringaste nytta, långt mindre verka i den syftning, som motionären förutspår.
Man lär väl icke förmena att inom den krets af bildningssökande, som tillfredsställas af förråden i våra socken-bibliotek, just mången finnes, som med fördel skulle kunna studera en dylik diskussion.
För min del är jag fullkomligt öfvertygad om att den uppmärksamhet, man tyckes vilja framkalla, icke skulle komma diskussionen i ämnet tdl del, utan fastmera den långt intressantare förteckningen på reservanterne, och till hvad fromma för dessa sednare, synnerligen under nuvtde sinnesstämning inom landet, lemnar jag derhän.
Den som af verkligt intresse vill taga kännedom om R. o. Ad:ns diskussion i denna fråga, skall helt visst icke sakna tillfälle dertill, enär det är temmeligen gifvet att denna del af våra Den 5 Januari. 53 prot:r, utan R. o. Ad:ns ringaste åtgörande, kommer att hållas allmänheten tillhanda; men att, på sätt motionären föreslagit och Utsk:t tillstyrkt, It. o. Ad. sjelf skulle, så att säga, utbjuda en diskussion, som för Ståndet bör ega nog mycken helgd för att på sådant sätt utprånglas, det kan jag åtminstone icke finna vara med Ståndets värdighet fullt förenligt.
Lika litet kan jag biträda den åsigt, som i en Betänk:t vidfogad och af Gr.
Oxenstjerna nu vidare utvecklad reservation uttalas, att nemi. R. o. Ad. skulle genom ett tillskott från Riddarh. -kassan möjliggöra försäljningen af omförmälda diskussion till ett pris af 50 öre.
Den som vill taga kännedom om densamma, lärer icke afskräckas af det verkliga priset på boken, som uppgifvits blifva 1 rdr; och motsägas kan väl icke, att den, som ej bar råd till denna utgift, finner helt visst ock sin tid för dyrbar att användas på studium af en fråga, som troligen i så fall är honom mycket främmande.
Af dessa skäl får jag vördsammast anhålla om afslag å Betänk:t.
Jag tror för min del att den af Gr.
Mörner väckta motionen skall, om den antages, i en framtid bära frukt, ty vi hafva hört den nya R.
Oms ifrigaste försvarare erkänna de stora olägenheter, den skall komma att medföra.
Derföre kunna vi ock vara förvissade om att man skall börja arbeta på dessa förändringar, så snart sinnena hunnit lugna sig.
Jag anser derföre saken så vigtig att ingen utgift derföre får undvikas.
Hvad åter det beträffar att reservanterna härigenom skulle åt historien öfverlemna sina namn, så måste jag erkänna att jag icke på minsta sätt skyr att blifva känd såsom reservant.
Många ledamöter hördes häri instämma.
Då jag i det hela taget öfverensstämmer med Hr Gr.
Mörner, vill jag till honom göra en vördsam framställning, om det icke vore skäl att ej mindre diskussionen rörande detta ämne vid sista riksdagen, än äfven reservationerna emot dåvarande Konst.-Utsk:s Utlåt, tillädes?
Man hade då på ett ställe allt hvad, som härom blifvit sagdt.
Jag får vördsamt anhålla om bifall till Gr.
Mörners förslag i den rigtning jag nu framställt.
Ehuru jag till alla delar instämmer med Gr.
Klinckowström, tror jag dock det vöre bättre att återremittera Betänk:t, på det Utsk:t åter skulle kunna få taga det om hand.
Skulle åter R. o. Ad. vilja bifalla Gr.
Mörners motion, så förenar jag mig deri. 54 Den 5 Januari.
En ytterligare anledning att tryclu reservanternes namn finner jag deruti, att detta förslag blifvit väckt af en ledamot, som röstat för den nya R.
Oms antagande.
Som jag finner, att mina kanske alltför gammalmodiga och af Aftonbladet häromdagen förlöjligade åsigter icke vinna något understöd af det Höglofl.
Ståndet, afstår jag från propos. å min reservation och förenar mig med Gr. Mörner.
Jemte det jag instämmer med Gr.
Mörner, förenar jag mig ined Hr Liljenstolpe i den anhållan att den vid förra riksdagen i detta ämne hållna diskussionen äfven måtte intagas.
Jag anhåller fortfarande att mitt förslag oförändradt måtte antagas, ty det var, så vidt jag kan påminna mig, endast Hr Friherre De Geer och Hr Tersmeden, Nils, som yttrade sig vid förra riksdagen, och båda dessa talare hafva nu ånyo uttalat sina åsigter i frågan.
Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad, förmälte Hr Gr. o. Landtm., att derunder hade yrkats dels bifall till Utsk:ts hemställan oförändrad, dels ock af Gr.
Mörner bifall till densamma med följande förändrade lydelse:
Att då det eller de häften af R. o. Ad:ns prot. komma att tryckas, hvaruti finnas intagne öfverläggningarne den 4, 5, 6 och 7
December nästlidet år rörande K.
O. m. m., äfvensom de reservationer emot R. o. Ad:ns sistnämnda dag fattade beslut, hvilka före justeringen af protm för nyss omförmälda dagar blifvit anmälda, särskildt afdrag utöfver de 500 exemplar, som tillhöra riksdags-trycket, skall på Riddarh. -kassans bekostnad i 3,000 exemplar tagas af förrberörda öfverläggningar och det deri 7 December af R. o. Ad. fattade beslut, jemte de emot samma beslut inom här ofvan bestämda tid anmälda reservationer, sedan dessa delar af profit blifvit ur den satta texten utbrutna och på lämpligt sätt till ett helt för sig sammanfogade; att härtill bör fogas en under Riddarh.-Fiskalens kontroll af Riddarh.-Kansliet upprättad förteckning öfver R. o. Ad:ns till säte och stämma å Riddarhuset d. 7
December antecknade ledamöter, hvilken förteckning äfven skall i 3,500 exemplar tryckas; att sedan 3,000 exemplar af denna förteckning blifvit sammanhäftade med de särskildt afdragna exemplaren af R. o. Ad:ns prot., erforderligt antal sådana häften skall tillsändas vederbörande stift-styrelser för att genom deras försorg utdelas till rikets alla församlingar, med anmodan till pastors-embetena, att, der sokenbibliotheker finnas inrättade, till dessa öfverlemna de Den 5 Januari. 55 öfversända exemplaren, men eljest låta dessa bland kyrkans handlingar förvaras, efter det församlingens innevånare beredts tillfälle att af skriften taga kännedom; att då boktryckaren förklarat sig benägen till kostnadsfri tryckning af ytterligare 2,000 exemplar, eller ännu flera, om så erfordras, för att genom bokhandeln mot ett pris af 10 öre för arket, hållas hugade köpare tillhanda, R. o. Ad. må till detta erbjudande lemna sitt samtycke; samt att åt Riddarh.-Direktionen må uppdragas att detta R. o. Ad:ns beslut till verkställighet befordra.
Vidare hade Hr von Francken yrkat, att till Gr.
Mörners förslag måtte göras det tillägg, att R. o. Adtns vid sednaste riksdag i frågan hållna öfverläggning jemväl skulle tryckas, och slutligen hade Frih. Cederström, Claes Henrik, anhållit om afslag å Betan k :t.
Sedermera framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Utsk:ts hemställan utan förändring, hvartill svarades många nej, jemte några ja, och derefter propos. på bifall dertill med den af Gr.
Mörner föreslagna förändrade lydelse, då svaren utföllo med starka ja jemte några nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande.
Hr Lagerhjelm, Gustaf Reinhold: Sedan R. o. Ad. genom sitt bifall till Gr.
Mörners motion antvdt en önskan, att voteringen i representations-frågan skulle hafva varit öppen, så anhåller jag att få till prot:t anmäla, att jag vid denna votering har röstat nej; jag anhåller dessutom att få inlemna min skriftliga reservation mot R. o. Ad:ns i ofvannämnda fråga fattade beslut.
Föredrogs ånyo Riddarh.-Utsk:ts d. 30 sisth December och 3 Januari på bordet lagde Utlåt.
N:o 4, i ani. af Hr Fåhraei, Edvard, motion ang:de månadtlig tryckning af förteckning å R. o. Ad:ns ledamöter vid riksdagen.
Mörner: Sedan R. o. Ad. nu behagat besluta, att förteckning öfver R. o. Ad:ns d. 7
December nästlidna år närv:de ledamöter skall tryckas samt, jemte prot:t öfver diskussionen i representations-frågan, utdelas i lika många exemplar som riksdagstrycket, anser jag detta förslag icke vidare erfordra någon åtgärd från R. o. Ad:ns sida.
Det har visserligen blifvit föreslaget, att vissa stjernor skulle sättas vid en del namn till utmärkande af hvilka, som äro lltskis-ledamöter, men detta är väl icke af den vigt, att tryckning af en särskild förteckning derföre bör ega rum.
Jag anhåller derföre om propos. derå, att detta Betänk, icke må föranleda till någon åtgärd. 56
Efter härmed slutad öfverläggning, framställdes först propos. på bifall till ifrågav:de Utlåt., hvartill svarades nej, och sedermera propos. på afslag derå, som med ja besvarades. R. o. Ad. åtskiljdes kl. £ 4 e. m.
Onsdagcu dcu 10 Januari 1866.
Anmäldes och inbeledsagades Hr Stats-Rådet m. m. Garl Johan Malmsten, hvilken å K.
M:ts höga vägnar ölverlemnade nedannämnde Kongl. Propos:r och Skrifvelse till R.
St:r, nemi.:
Propositioner: l:o ang:de pension å Allm.
Indragnings-staten för Kommendanten och Direktören vid straff- och arbetsfängelset på Långholmen, Majoren m. m.
Frans August Tellander; 2:o i fråga om förändrad grund för utgörande af fjerdingsmans aflöning; 3:o ang:de anslag till fortsättande af storskiftes- och afvittrings-förrättningarne i rikets norra län under år 1867; 4:0 ang:de pension å Allm.
Indragnings-staten vid afskedstagande för styresmannen vid afvittringsverket i Vesterbottens län, förste Landtmätaren derstädes m. m.
Anders Tunell; 5:o ang:de ändringar i gällande förordning om vilkoren för bränvins tillverkning; 6:o ang:de förändrade bestämmelser i fråga om upplåtande åt enskilde af kronans mark i Norrland och Stora Kopparbergs län, samt om dispositionen af stubböresmedlen; 7:0 ang:de kostnadsfri upplåtelse af kronomark för jernvägsanläggningen emellan Gellivara malmfält och Luleå eif; Den 10 Jannavi. 57 8:0 ang:de afsöndring af jord från Ronö kungsgård för utvidgande af Rönö församlings kyrkogård m. m.; 9:o ang:de anslag af prostetunnor från Envikens, Malingsbo och Ludvika pastorater af Westerås stift; 10:o om anslag af prostetunnor från Bodarne och Skagerhults socknar i Orebro län till prosten i Edsbergs kontrakt af Strengnäs stift; ll:o om beviljande af prostetunna för Ramsjö, församling i Gefleborgs län till prosten i Helsinglands Vestra Ofra kontrakt af Upsala stift; 12:o om anslag för år 1866 till biträde vid handläggning af de i Ecklesiastik-Dep:tet förekommande ärenden rörande lönereglering för presterskapet i riket; 13:o ang;de fortfarande årlig kurhus-afgift; 14:o ang:de ersättning för hushyresmedel åt fyra lektorer vid elementar-läroverket i Strengnäs; 15:o angde ett årligt anslag af 500 rdr till hushyresersättning åt Rektorn vid högre elementar-läroverket i Westerås; samt Skrifvelse: 16:o ang:de väckt fråga om öfverflyttning på kronan af bestyret med anskaffning och underhåll af båtsmännens kappsäckar och s. k. småpersedlar.
Sedan Hr Stats-Rådet utbeledsagats, blefvo samtlige Kongl, Propos:ne och den Kongl. Skrifvelse!) föredragne och lagde på bordet.
Justerades 2 prot.-utdrag för den 5 dennes och profit för den 5 sisth December.
Hr Lagergren, Anders, anförde skriftligen:
Mot Högloft. R. 0.
Ad:ns beslut i representations-frågan af den 7 sisth December har jag hittills icke afgifvit någon reservation, enär jag ansåg, alt, då en mer än 500-årig institution, utan, som mig syntes, någon särdeles anledning, ville genomen så pass ådagalagd majoritet, som den vid tillfället befintliga, upplösa sig sjelf, något inom denna institution likväl fanns, som tillkännagaf att dess tid, i hvilket fall som helst, ej kunnat blifva lång.
Med afseende på gillandet eller ogillandet af det numera antagna förslaget åter kunde ett i voterings-sedeln nedlagdt nej i denna fråga gälla likaväl som i andra, hvadan en särskildt afgifven förklaring syntes mig fullkomligt öfverflödig.
Genom R. 0.
Adms beslut förliden Fredag har deremot ett annat förhållande inträdt.
Då nemi. icke blott namnen på Reservanterna, utan äfven på alla andra, som i voteringen deltagit, skola tryckas och offentligen meddelas, så göras genom detta ovanliga sätt att gå till väga alla sig icke reserverande liksom ansvariga för det fat - 58 Den 10 Januari. tade beslutet, och en sådan ansvarighet vill jag för ingen del hvälfva på mig, ehuru ringa min röst i utgången föröfrigt kunnat väga.
Det är ock derföre jag härmed förklarar, det min röst föll emot förslaget, stödjande mitt nej hufvudsakligen på öfvertvgelsen om förslagets brister och inkonseqvenser från dess egen ståndpunkt, utan hänseende till skiljaktiga åsigter om allmänna val eller stånds- och klassval.
Några af de förnämsta skälen till denna min öfvertygelse och mitt sålunda afgilna nej ber jag med några i korthet affattade ord få äran antyda.
Det antagna förslaget omfattar principen af allmänna eller, som det der heter, samfäldta val, men gör straxt den inkonseqvensen, att från deltagande i omröstning till riksdagsman utesluta en stor del af Sveriges så väl besutne som obesutne innevånare, kallande dem icke politiskt tänkande och betecknande dem som ej hafvande något politisk intresse.
Historien har dock städse visat och framtiden kommer nog äfven hos oss att visa, det massan af folket både har ett sådant intresse och snart finner ledare, som påpeka medlen att göra det gällande.
1 vår gamla representation, som ej utgick från blotta sifferberäkningen af menniskorna, var detta folkets intresse bevakadt inom riksförsamlingen; nu skall riksförsamlingen åter ställa sig till motvärn mot massans hädanefter onekligen berättigade anspråk och ledarne af dessa anspråk sökas utom representationen.
Till hvad nytta både för regering och folk, kunde man fråga?
Och huru länge skall väl motståndet kunna räcka?
Denna utsigt till snart instundande strid och allmän oro har sin orsak uti att förslaget i ena punkten fastställer en princip, men i deri andra upphäfver densamma.
Det hvilar genom denna inkonseqvens icke på något följdriktigt förnuftslut, och med den historiska traditionen har det åter fullkomligt brutit.
Hvad skall det då hvila på?
Svaret torde bli svårt att gifva.
Här råka vi en af förslagets hufvudbrister.
Hvad gör förslaget vidare?
I ena punkten förklarar det, att en klassindelning, bestämd efter de i borgerliga lifvet framträdande intressena, gåfve en godtycklig och i lyckligaste fall endast för tillfället hållbar grund.
I den andra åter fastställer det en sådan klassindelning emellan statsmanna- och landtmanna-intressena, och har sålunda sjelf erkänt, att det ingen hållbar grund eger.
Att de etablerade klasserna io framliden ock skola erkänna detsamma, lider väl intet tvifvel.
Ater en af de mest framstående inkonseqvenserna i förslaget.
Med afseende på de båda kamrarnes inbördes förhållande, säger förslaget i ena punkten, att ett väsendtligt vilkor för vinnandet af det med tvåkaromar-systemet afsedda ändamål, är att kamrarne ega sins emellan lika inre styrka, i den andra åter låter det andra kammaren i alla materielt vigtiga frågor utan betänkande öfverrösta den lörsta och försvagar derigenom på samma gång den moraliska makt, denne s. k. första kammare i lagfrågor m. m. skulle genom sitt veto kunna sätta emot andra kammarens iörändringsbegär.
Förslaget har sålunda förstört