Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Besvärs- och Ekonomi-Utsk:t: N:o 13, i ani. af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i en till vilkoren för försäljning af bränvin och andra brända eller distillerade spirituösa drycker hörande fråga; N:o 14, i fråga om arfvode åt den person, hvilken i egenskap af sekreterare biträdt Utsk:t; Banko-Utskottet: N:o 65, i ani. af erhållen återremiss af åtskilliga framställningar i Utsk:ts Betänk.
N:o 44, i fråga om förändrade föreskrifter i l:sta, 2:dra och 3:dje artiklarne af Banko-reglementet; N:o 66, i ani. af erhållen återremiss af Mem:t N:o 61; N:o 67, med förslag till instruktion för R.
St:rs Revisorer öfver Bankoverket; N:o 68, med förslag till instruktion för K. St:rs Revisorer öfver lånekontoren i orterna; N:o 69, med förslag till ansvarighets-lag för R.
St:rs Fullmäktige i Banken; N:o 70, med förslag till ansvarighets-lag för de af R.
St:r förordnade styrelseledamöter för lånekontoren i orterna ; Lag-Utskottet:
N:o 67, i ani. af väckt motion om förändring i K.
Förordningen ang:de handelsböcker och handelsräkningar den 4 Maj 1855; N:o 68, i ani. af motion om närmare bestämmelse af sättet för inteckning om nyttjanderätt till fast egendom; N:o 69, i ani. af motioner om arfsrätt för oäkta barn; och N:o 70, med förslag till voter:s-propos:r i ani. af de inom Riks-Stånden fattade skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utsk:ts Utlåt.
N:o 55, öfver gjorda anmärkningar och Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i ani. af Utsk:ts Betänk.
N:o 35, öfver dels Iv. M:s Nåd.
Propos. med förslag till ny strafflag, dels ock enskilda motioner rörande brottmåls-Iagstiftningen.
Efter tillkännagifvande, att Riks-Ståndens Hrr
Talmän vid hållet sammanträde öfverenskommit föreslå de respektive Stånden att nästa Onsdag den 14 dennes företaga val af ledamöter
Den 14 Oktober. 15 i förstärkt Lag-Utsk., hemställde Hr Gr. o. Landtm., huruvida R. o. Ad. behagade besluta, att det ifrågav:de valet skulle å sagde dag förrättas.
Vidare föreslog Hr Gr. o. Landtm., att utom de 26 ordinarie ledamöterne skulle utses 6 suppleanter, så att hvarje vallista komme att upptaga namnen å 32 personer; hvilket jemväl bifölls. R. o. Ad. åtskiljdes kl. £ 3 e. m.
Onsdagen den 14 Oktober 1863.
Justerades 8 prot.-utdrag för den 10 dennes. Upplästes och godkändes Exped.-Utsk:ts skrifvelse-förslag:
N:o 133, ang:de reglering af utgifterna under riksstatens fjerde hufvudtitel; och N:o 134. i fråga om anskaffande af medel till jernvägsbyggnader.
Företogs val af 26 ledamöter och 6 suppleanter i förstärkt Lag-Utsk.; och befunnos, vid valförrättningens slut, hafva blifvit utsedde till Ledamöter: N:o 88.
Palmstjerna, Carl Fredrik; » 100. » Stackelberg, fullm.
Hr Bogeman, Johan Ludvig; 16 Den lt Oktober.
Gr. Mörner, Carl Göran; » 123. » Palmqvist, fullm.
Hr Lagercrantz, Adolf Jakob; » 167. » v.
Köhler, fullm.
Hr Cederschjöld, Robert Theofron; )> 311. » af Ugglas, Curt Gustaf; » 393. » af Schmidt, Carl Johan Georg: » 87.
Hr Stråle af Ekna, Wilhelm; » 167. » Geete, fullm.
Leijonhufvud, Carl Gustaf; » 215. )) Ramsay, Anders Henrik; » 263.
» Planting-Gyllenbåga, Erik Wilhelm Casimir; » 313.
Drakenberg, Sten Johan; » 661. »> Klingstedt, fullm.
Gr. Sparre, Gustaf Adolf; 678. » Bildt, Didrik Gillis; » 765. » Charpentier, Gustaf Reinhold; » 1378.
» Lagerbjelke, Carl Oskar; » 1479. » Ulfhjelm, fullin.
Hr Edelstam, Carl Fabian; » 1606. » Flach, Johan Fredrik Philip; » 1648. » v.
Bahr, Carl; » 2075. » af Huss, fullm.
Hr Törnebladh, Carl Ottomar; )) 2183.
» Gripensvärd, Jakob Olof; » 2302. >; Skogman, Carl Johan Alfred; » 2308. » af Ström, Carl Ferdinand; )> 2320. » Akerman, Fredrik; » 2325. » Fåhraeus, Johan Fredrik; » 2331. » Ros, Anders Emanuel; samtlige med 23 röster.
N:0 478.
Hr Printzenskjöld, Axel; » 559. )) Pereswetolf-Morath, (ullin. Gr. Piper, Charles Emil; » 778. )) Leijonancker, Fredrik Wilhelm; » 2282. » v. Printzencreutz, Bernhard Wilhelm; » 140.
Björnstjerna, Carl Magnus; » 267.
Ehrensvärd, fullm.
Hr Fahnehjelm, Gustaf; samtlige med 22 röster, sedan genom lottning blifvit bestämd den ordning, i hvilken suppleanterne komme att ingå.
Föredrogos ånyo och biföllos Stats-Utsk:ts den 7 och 10 dennes på bordet lagde Mern. och Utlåt.:
N:o 161, ang:de utfärdande af förnyad instruktion för R.
St:rs revisorer vid granskningen af Riksgälds-kontorets tillstånd och förvaltning; samt N:o 163, i ani. af väckt motion ang:de förflyttning utom hufvudstaden af K.
Skeppsholmens och galervarfvets upplåtande till Stockholms stad.
Före - Den 14 Oktober. 17 Föredrogos och biföllos Stats-Utsk:ts den 10 dennes bordlagde Mern. och Utlåt.:
N:o 165, ang:de afskrifning af åtskilliga inom linien i Riksgäldskontorets räkenskaper balanserade fordringar; och N:o 166, i ani. af K .M:s Nåd.
Propos. ang:de med Konungariket Belgien afslutade traktater om upphörande af Schelde-tullen.
Vid föredragning af Sammansatta Bevilln.-, Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts den 10 dennes bordlagde Mern.
N:o 13, i ani. af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i en till vilkoren för försäljning af bränvin och andra brända eller distillerande spirituösa drycker hörande fråga, blef Utsk:ts i detta Mern. afgifne yttrande af R. o. Ad. godkändt.
Föredrogs och bifölls samma Utsk:s den 10 dennes bordlagde Mern.
N:o 14, i fråga om arfvode åt den person, hvilken i egenskap af Sekreterare biträdt Utsk:t.
Föredrogos och biföllos Banko-Utsk:ts den 10 dennes bordlagde Utlåt, och Mern.:
N:o 65, i ani. af erhållen återremiss af åtskilliga framställningar i Utsk:ts Betänk.
N:o 44, i fråga om förändrade föreskrifter i lista, 2:dra och 3:dje artiklarne af Bankoreglementet; och N:o 66, i ani. af erhållen återremiss af Mem:t N:o 61.
Föredrogs och företogs punktvis till afgörande Banko-Utsk:ts den 10 dennes på bordet lagde Mern.
N:r 67, med förslag till instruktion för R.
St:rs revisorer öfver Bankovcrket. §§ 1-6.
Biföllos. § 7. Gr.
Som bekant är, infalla ganska ofta statsrevisionerna under R.
St:rs sammanvaro.
Det synes mig derföre olämpligt att i denna § stadgas att revisorerna skola till Rikets »näst sammantrände» Ständer afgifva berättelse, äfvensom att denna berättelse jemte dertill hörande bilagor skall af fullm:ge »vid derpå följande riksdags början» till R.
Dessa uttryck hafva visserligen varit i förra instruktioner begagnade, men då de likväl äro missledande, hemställer jag vördsamlingen att de måtte ur §:n utgå. VII 2 18 Den 14 Oktober.
Sedan öfverläggningen ansetts härmed slutad samt Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder endast yrkats, att den förev:de §:n skulle antagas med den förändring, att orden »näst sammanträdande» på andra raden, och orden »vid derpå följande riksdags början» på åttonde och nionde raderne uteslötos; framställde Hr Gr. och Landtm, först propos. på bifall till §:n oförändrad, hvartill svarades nej, och sedermera propos. på §:ns antagande med ofvanberörde förändring, hvilken propos. med ja besvarades. §§ 8 och 9.
Föredrogs och bifölls Banko-Utsk:ts der 10 dennes bordlagde Mern.
N:o 68, med förslag till instruktion för R.
St:rs Revisorer öfver lånekontoren i orterna.
Föredrogs och företogs punktvis till afgörande Banko-Utsk:ts den 10 dennes på bordet lagde Mein.
N:o 69, med förslag till ansvarighetslag för R.
St:rs Fullmäktige i Banken. §§ 1 och 2.
Biföllos. § 3.
Denna § är hemtad ur gamla regle mentet. men då nya strafflagen numera blifvit af R.
St:r antagen, torde det vara lämpligt att den i sista raderna af denna § förekommande straffbestämmelse dermed bringas i närmare öfverensstämmelse.
Jag hemställer derföre att ordet »fästning» måtte utbytas mot »fängelse», samt att orden »dock utan arbete» måtte uteslutas.
Sedan öfverläggningen förklarats slutad samt Hr Gr. och Landtm, upptagit det derunder gjorda yrkande, att §:n skulle antagas med den förändring, att i stället för orden »dömas till fästning på 2 till högst 5 år, efter omständigheterna, dock utan arbete», infördes orden »dömas till fängelse på 2 till högst 5 år efter omständigheterna»; framställde Hr Gr. o.
Landtm, först propos. på bifall till §:n oförändrad, hvartill svarades nej, och sedermera propos. på §:ns antagande med ofvanomförmälda förändring, hvilken propos. med ja besvarades. §§ 4-9.
Den 14 Oktober. 19 Föredrogs och bifölls Banko-Utsk:ts den 10 dennes på bordet lagde Mern.
N:o 70, med förslag till ansvarighetslag för de af 14.
St:r förordnade styrelse-ledamöter för lånekontoren i orterna.
Föredrogs och bifölls Lag-Utsk:ts den 10 dennes bordlagde Utlåt.
Förordnm ang:de handelsböcker och handelsräkningar den 4 Maj 1855.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Lag-Utsk:ts den 10 dennes bordlagde Betänk:n: N:o 68, i ani. af motion om närmare bestämmelse af sättet för inteckning om nyttjande-rätt till fast egendom; och N:o 69, i ani. af motioner om arfsrätt för oäkta barn.
Föredrogs och företogs punktvis till afgörande Lag-Utsk:ts den 10 dennes bordlagde Mern.
N:o 70, med förslag till voter:spropos:r i ani. af de inom Riks-Stånden fattade skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utsk:ts Utlåt.
N:o 55, öfver gjorda anmärkningar och Biks-Ståndens skiljaktiga beslut i ani. af Utsk:ts Betänk. N:o 35, öfver dels K. M:s Nåd.
Propos. med förslag till ny strafflag, dels ock enskilda motioner rörande brottmålslagstiftningen. 5:te kap. 14:de §:n.
Den föredragna punkten inne håller en inbjudning till R. o. Ad. att frångå sitt beslut för att biträda Utsk:ts förslag i afseende å denna punkt.
Men då icke något mera talande skäl för en sådan åtgärd blifvit anfördt, vågar jag anhålla att R. o. Ad., trogen sin vana vid dylika tillfällen, måtte vidblifva det en gång fattade beslutet och godkänna den föreslagna voter:s-propos:n.
Sedan öfverläggningen ansetts härmed slutad samt Hr Gr. o. Landtm, upptagit det gjorda yrkandet, att R. o. Ad. skulle vidblifva sitt förut i frågan fattade beslut och godkänna den föreslagna voter:s-propos:n N:o 1; framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på antagande af Utsk:ts inbjudning, hvartill svarades nej, och sedermera propos. derå, att R. o. Ad., med vidblifvande af sitt förra beslut, måtte godkänna den föreslagna voter:s-propos:n, hvartill svarades ja.
Härefter anmälte sig och yttrade H.
Vid 14:de kap. har Utsk:t i en enda voter:s-propos. sammanfört Riks-Stån - 20
Den 14 Oktober. dens skiljaktiga beslut ang:de 6 olika §§; detta må vara riktigt och önskligt, då samma grundsats gäller i afseende å ,dem alla, och man således bör söka förekomma att icke principielt stridiga beslut fattas vid hvar och en af dem; men hvad som icke torde vara så rätt är att i afseende å dessa §§, der Borgare- och Bonde-St:n antagit Utsk:ts förslag, hvilket således blifvit ja-propos., R. o.
Ad:s beslut blifvit bestämdt till ny propos., ehuru Preste-St. vid flera af dessa §§ fattat beslut, som —åtminstone i afseende å redaktionen — skiljde sig från R. o. Ad:s.
Som det torde vara Preste-St:s rättighet att, om det så yrkar, få sitt beslut underkastadt R.
St:rs pröfning, får jag, i enlighet med det inom talmanskonferensen fattade beslut, föreslå att det Högloft.
Ståndet måtte uppskjuta att i denna fråga uttala sig, till dess det blir kändt hvad beslut Högv.
Preste-St. i afseende derå fattat.
På sätt den siste värde talaren nämnde, är det obestridligen förhållandet, att Högv.
Preste-St:ts mening blifvit af Utsk:t förklarad icke böra komma under särskild omröstning, och skälet dertill har varit att Utsk:t ansett Preste-St:s beslut vara i sak sammanstämmande med R. o. Ad:s, men att skiljaktigheterna berott på det sammanhang, i hvilket Ståndet varit nödgadt att ställa dessa §§ till åtskilliga föreg:de beslut, hvari Ståndet skiljt sig från de tre öfriga Riks-Stånden.
Som PresteSt:s mening i afseende å sistberörde beslut likväl icke kunnat göra sig gällande, samt vid sådant förhållande det skulle blifva alldeles orimligt att i denna § antaga den form, R.
St:r, under en helt annan förutsättning, gifvit sitt beslut, sorn i sak är lika med R. o. Ad:s, har Utsk:t ansett att icke heller något afseende borde fästas å de skiljaktigheter i afseende å formen, hvartill nyssnämnde beslut föranledt; och att det således vore rättast och lämpligast att uppställa voter:s-propos:na på sätt som skett.
Men sedan jag sålunda redogjort för anledningen till Utsk:ts förfarande, tillägger jag att jag icke vill motsätta mig det af H.
Sparre, så att säga å talmanskonferensens vägnar, begärda uppskof.
Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos. , beslöt R. o.
Ad. uppskjuta pröfningen af den del af förev:de Mern., som rörde 14:de kap. i strafflagsförslaget, intilldess underrättelse ankommit om det beslut, Högv.
Preste-St. deröfver fattat.
16:de kap. 13:de §;n. H.
Afven ang:de lagligheten af denna punkt har det varit fråga inom talmanskonferensen, hvilkens ledamöter enhälligt uttryckte den åsigt, att Riks-Stånden gjorde rättast och lagligast, om de återremitterade den till Utsk:t. 1 afseende å I3:de §:n i 16:de kap. hafva nemi. R. o.
Ad. samt Den 14 Oktober.
Preste-St. godkänt Utsk:ts förslag; hvaremot Borgare-St. gifvit denna § en helt annan lydelse, samt Bonde-St. för sin del beslutat att hela §:n borde ur lagförslaget utgå.
Här äro således tre ganska distinkt olika beslut, hvaraf någon sammanjemkning icke lär komma i fråga.
Då nu tre
Stånd beslutat en lag-§ i den af Utsk:t föreslagna syftning, har Utsk:t ansett B.
St:rs beslut vara att ett dylikt stadgande borde i strafflagen införas, och således, fastän de tre Stånden sinsemellan voro af olika tanke, tagit det för gifvet att endera af de för denna § föreslagna lydelser skulle blifva R.
Det torde likväl vara rättast att Utsk:t först anställer votering om kontra-propos., så att Bonde-St:s mening icke må blifva undertryckt, och jag får derföre, i enlighet med det inom talmanskonferensen fattade beslut, anhålla att R. o. Ad. måtte återremittera denna punkt till LagUtsk:t.
Då, enligt hvad jag förnummit, såväl Hrr Talmän som de ledamöter af de respektive Stånden, hvilka fått i uppdrag att deltaga i talmanskonferensens öfverläggningar, enhälligt delat den af H.
Sparre nyss yttrade mening, vill jag, ehuru jag delar den åsigt, som inom Utsk:t gjort sig gällande, icke motsätta mig den af den siste ärade talaren påyrkade åtgärd, emedan jag anser det skulle vara både fruktlöst och, vid ofvan angifna förhållande, kanske äfven mindre lämpligt.
, blef Utsk:ts yttrande, jemte förslaget till voter:s-propos.
N:o 4, återremitteradt. 18:de kap. Hale §:n.
Voter:s-propos:n N:o 5 godkändes. 20:de kap. 10:de §:n.
I-denna punkt har Utsk:t hemställt att R. o. Ad. måtte frångå sitt förra beslut och antaga den af Utsk:t gjorda inbjudning, men då de skäl, som förmått R. o. Ad. att besluta, det 2:dra resan snatteri skulle bestraffas såsom första resan stöld, synas mig vara ganska välgrundade, anhåller jag att det Högiofl.
Ståndet måtte, med vidblifvande af sitt förra beslut, lägga inbjudningen till handlingarne.
Efter härmed slutad öfverläggning, framställdes först propus. på bifall till Utsk:ts inbjudning, hvartill svarades nej, och sedermera propos. derå, att R. o. Ad. skulle vidblifva sitt förut i Irågan fattade beslut och godkänna votens-proposm N:o 6, hvartill svarades ja. 22 Den 14 Oktober. 21:sta kap. 10:de §:n.
Yoter:s-propos:na N:ris 7 och 8 godkändes.
Sedan Hr Gr. o. Landtm, uppstått och aflägsnat sig samt ordförande-platsen intagits af den främste närv:de ledamoten, Gr.
Björnstjerna, Garl Magnus, anmälte sig och yttrade Frih. Tersmeden, Wilhelm Fredrik: R. o.
Ad. har i detta hus allt ifrån dess första stiftelse till och med sista riksdagen — med ett enda sorgligt undantag — samlat porträtterna af sina Talmän.
Denna samling utgör ett vigtigt bidrag till Svenska Adelns historia och detta ensamt vore för mig tillräckligt skäl till det förslag, som jag anhåller att få väcka.
Men för oss, som hafva bevistat denna riksdag, kommer dertill det förhållande, att vi hafva varit nog lyckliga att i Gr. Gustaf Lagerbjelke ega en Landtmarskalk, som med en icke vanlig oväld och skicklighet samt med ett outtröttligt nit ledt R. o. Ad:s förhandlingar.
Vi kunna icke annat än vara honom tacksamme derför, och jag är således öfvertygad, att hvarje riddersman, som deltagit i våra förhandlingar, skall, erkännande hans förtjenster, anse det utgöra ett talande skäl att iakttaga det gamla bruket.
Jag tager mig derföre friheten föreslå, att R. o. Ad. måtte besluta att låta måla sin Landtmarskalks vid denna rksdag, Gr. Gustaf Lagerbjelkes porträtt samt uppdraga åt Riddarh.- Direktionen att detta beslut verkställa; och anhåller jag att Hr Gr. o. Ordföranden ville framställa propos. på bifall till detta förslag.
Hr Gr. o. Ordföranden förmälte, att Frih.
Tersmeden hade löreslagit, det R. o. Ad. måtte besluta, att Hr Landtmarskalkens vid innevarande riksdag, Gr. Gustaf Lagerbjelkes porträtt skulle förfärdigas, för att förvaras bland den å Riddarhuset befintliga samling af Landtmarskalks-porträtter, samt uppdraga åt Riddarh.- Direktionen att detta R. o. Ad:s beslut till verkställighet befordra; hvarefter Hr Gr. o. Ordföranden hemställde, huruvida R. o. Ad. bifölle hvad sålunda föreslagits.
Denna propos. blef med starka och enhälliga ja-rop besvarad.
Anmäldes och bordlädes nedannämnde från Utsk:n inkomna Mermr, Utlåtm och Betänkm, nemi. från: Stats-Utskottet:
N:o 167, ang:de verkställd omröstning i ani. af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i fråga om anskaffande af medel till jernvägsbyggnader; - Den 14 Oktober. 23 N:o 168, i ani. af dels erhållna återremisser, dels Riksståndens skiljaktiga beslut rörande en del af de i Utlåtit N:o 141 behandlade frågor om statsbidrag lör vägförbättringar, brobyggnader, kanaler, vattenaftappningar och andra arbetsföretag; N:o 170, med förslag till sammanjemkning eller voter:spropos:r i ani. af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut rörande åtskilliga af de åttonde hufvudtiteln tillhörande anslagsfrågor; Sammansatta Stats- och Banko-Utskottet:
N:o 47, i ani. af väckt motion om ändring af remedium i vigt och finhet för hela, halfva och fjerdedels specier, m. m.; N:o 48, i ani. af väckt motion om tillökning i kopparhalten af nu brukliga tio-öre-stycken; Lag-Utskottet: N:o 71, i ani. af väckt motion om förändring af lagstiftningen rörande jords eller lägenhets afstående för allmänt behof; Sammansatta Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Uisk:t: N:o 28, i ani. af väckt motion om val af ordförande i skolråd m. m.; N:o 29, i ani. af väckt motion om upphäfvande eller förändrad reglering af klockares brefbärings-skyldighet; N:o 30, i ani. af väckt motion om rätt till presterlig tjenstårsberäkning för lärare vid högre folkskola; N:o 31, i ani. af väckt motion om förändrad anordning af bönegudstjensterna i städerna; N;o 32, i ani. af väckt motion om särskildt stadgande, att afhandling, hvarigenom jord blifvit från hemman för alltid afsöndrad, skall intecknas; samt N:o 33, i ani. af vackt motion om förhöjdt ansvar för andra resan lurendrejeri.
Sedan ett prot.-utdrag för detta plenum justerats, åtskildes 11. o.
Ad. kl. J 1 e. ra.
In fidem, 0. Brakel. 34 Den 16 Oktober. fredagen den 16 Oktober 1863.
Justerades 5 prot.-utdrag för den 14 dennes samt prot:t för den 3 sistl.
Landtm, tillkännagaf, att till R. o. Ad. blifvit öfverlemnade 15 inträdeskort till K.
Landtbruks-akademiens sammankomst den 19 dennes, samt anmodade de ledamöter af Ståndet, som önskade erhålla dessa biljetter, att anmäla sig hos Riddarh.-Fiskalen.
Härefter uppstod Hr Gr. o. Landtm, samt yttrade:
För den hedrande utmärkelse, som R. o. Ad. behagat visa mig, anhåller jag att få nedlägga en vördnadsfull tacksägelse.
Att R. o. Ad., under den tid jag haft äran föra ordet vid Ståndets öfverläggningar, städse låtit vänskap och förtroende komma mig tili del, kan ingen lifligare än jag erkänna; men desto uppriktigare och outplånligare är min tacksamhet och desto mera från hjertat gående min önskan att i samma vänskap och förtroende få vara bibehållen.
Föredrogs ett från Vallöf]. Borgare-St. ankommet prot.- utdrag N:o 447, innehållande inbjudning till de öfriga Riksstånden att biträda det beslut, som Borgare-St. lättat vid före hafvande af Sammansatta Bevilln.-, Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts Mern.
N:o 13, i ani. af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i en till vilkoren för försäljning af bränvin och andra brända eller distillerade spirituösa drycker hörande fråga.
Jag får vördsamt anhålla, att R. o. Ad. måtte vidblifva sitt förut i frågan fattade beslut och lägga förev:de inbjudning till handlingarne.
, vidblef R. o. Ad. hvad Ståndet förut i frågan beslutat, samt lade prot.-utdraget till handlingarne.
Den 16 Oktober. 25 Föredrogs ånyo Lag-Utsk:ts den 10 och 14 dennes bordlagde Betänk.
N:o 68, i ani. af motion om närmare bestämmelse af sättet för inteckning och nyttjande-rätt till fast egendom.
Jag får vördsamt anhålla, att den af Hr Lemchen afgifna, vid detta Betänk, fogade, reservation må blifva uppläst.
Sedan uppläsningen af Hr Lemchens reservation egt rum, yttrade Hr Nordenfalk:
Med åberopande af de skäl, som i den nu upplästa reservationen blifvit anförda, får jag till densamma yrka bifall.
Frih. Armfelt, Magnus: Utsk.t har, till följe af hvad som motionären i afseende på denna fråga omförmält, att nemi. ett olika förfaringssätt vid olika häradsrätter begagnas i och för beviljande af inteckning för sådane handlingar, som afse nyttjande-rätt till läst egendom, föreslagit ett tillägg till K.
Förordningen af den 9 November 1844, hvarigenom med inteckning af så beskaffade handlingar skulle förfaras på samma sätt som i fråga om inteckning af skuldebref.
En reservant.
Hr Lemchen, har, af anförda skäl, vid detta förslag ansett några modifikationer nödvändiga; och förslaget, sådant det blifvit af honom förändradt, skulle jag gerna hafva velat, i likhet med den sista värde talaren förorda, så vida ej min uppmärksamhet blifvit fästad på den omständigheten att, om upplåtaren vore vid rätten närv:de och sjelf medgålve inteckning, rätten skulle, förmedelst ett stadgande, sådant sorn det i reservationen föreslagna, vara förhindrad att sådan meddela.
Visserligen kan man härpå svara, att detta hinder lätt vore afhjelpt derigenom, att upplåtaren i sådant fall vid domstolen alltid kunde hafva tillgång på 2 personer, som bevittnade hans underskrift; men då ett dylikt kringgående af författmns ordalydelse ej är särdeles lämpligt, skulle jag, för att få en mera passande redaktion, vilja föreslå en återremiss af detta Betänk. Gr. Sparre, Erik:
Jag är förekommen af Frih. Armfelt, och ber att få förena mig med honom uti anhållan om återremiss.
Jag instämmer hufvudsakligen med de begge föreg:de talarne, såväl med afseende på olämpligheten af att antaga Utsk:ts förslag, som ock deri att vissa små anmärkningar kunna göras mot Hr Lemchens reservation.
Hvad beträffar lJtsk:ts förslag, så har det blifvit framkalladt af ofullkomligheten i såväl 1800 som 1844 års författningar.
Vi veta nemi., hurusom vid domstolarne olika förfarits i fråga om meddelande af inteckning för sådane handlingar, som här •jo Den 16 Oktober. afses.
Flere domare hafva inskränkt sig till att, i ordagrann öfverensstämmelse med 1800 års förordning, uppläsa och i intecknings-prot:t intaga dylika afhandlingar, utan att ingå i pröfning om upplåtarens eganderätt till den fastighet, i afseende på hvilken upplåtelsen skett, under det att andra återigen ansett en tillämpning af de allmänna föreskrifter, som finnas stadgade i K.
Förordningen den 18 Juli 1818, äfven härutinnan vara alldeles nödvändig.
På samma gång som jag, i likhet med reservanten, till en del ogillar detta af Utsk:t afgifna Utlåt., kari jag icke underlåta att, utom den af Frih. Armfelt framställda anmärkningen, äfven påpeka en bristfällighet, som efter mitt förmenande synes vidlåda reservantens förslag.
Jag har nemi., i anledning af det förhållande, som ofta inträffar, och hvarpå de fleste domare säkerligen sett exempel, att folk vid domstolen söka inteckning af kontrakter, som någon gång varit ända till 50 år gamla, och detta sedan upplåtaren redan flere år varit död, ansett ett tillägg till den ifrågav:de reservationen vara af behofvet påkalladt.
Det skulle lyda så här: »och att han ännu innehar densamma.»
Jag skulle helst hafva velat yrka rent afslag å detta Betänk.
, men då frågan emellertid synes kunna hjelpas genom en återremiss, vill jag yrka derpå.
Jag ber på samma gång få uttrycka den förhoppning, att Utsk:t må företaga en välbehöflig revision af K.
Förordningarne 1800, 1844 och 1845, som röra inteckning af arrende, nyttjande-rätt m. m., så att på detta sätt en fullkomlig konseqvens i dessa frågor må kunna vinnas.