Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Le fransyske fängarnes ställning anses mindre beklaganswärd, helst deras tillfällen att wäck» nationens upmarksamhet moro ingalunda de samma som dageligen gäfwvs i synnerhet för den oförgäteliga finska armeen.
— Detta omdöme är riktigt i anseende till mig och nägra fä andra som oaktadt förlusten as alt hwad de medhade tvid calastrophen kunde skaffa fig tillgångar fran fäderneslandet, men äfrven deha skola småningom afbetala salunda asam» kube skulder och de andra om de lidit mera bäve före och under fangenskapen borde de icke i sitt egit land äkerfä hwad som för dem äfwen i behofwets stund till det allmännas hjelp blef tillgripet?
eller skola de nöja sig alt framgent med den efter afdrag af Krono, Ulskylder för dem öfwerblcfne hälft af sina löner, hwarä kanske redan förstim» mision mac bcwiljad ät någon kreditor, som obeneklig för andras bekymmer är werksam till fin egen fördel.
Om jag är den ende som uppehMer med denna skulle det »ifierligen wara wig 0» 672 Dett 20 Jun!!» kärt ». men ett godt ändamål och sjelfum sakrll synes urjäktä mig.
Huru stulle jag kunna twifla att, Uti ert Srand der Mine Medfattgne cameratek
Sga flere som hedra dem med detta för Mig helga» de namn, flina medlidande och Medhåll i deras bil» liga anspräk!
Jag katt desiutoM icke tro, an MaN nekar de under sista kriget fängne Officerare och UnderOffiterare hwad tvär NU regerande ttädiqste Konung uti dest nädiga bref af d» 2ö Novemb» i»8io efter öfwerMägande af författningar nädigl förfäktar de under sifla öfmerstandne krig i fängen» skap rakade Officerare och IlnderOfflterare derföre, Utt efterräkningen för StälSwerket sedan fordna krig kunde blifma föktstok» Jag Mördar H» S» U. sätt att se, men jag inser icke hmakföre en uragtläten tättwisg eller en obillighet i förra seculuM skall blifwa en Ursäkt i betta, eller hwad Läkt.
A.II:s och LkLvNiLs krig, Under hwilka inga aceord betaltes, hafwa att zötN Med det senast slutade, liksom jag icke känner att de i Högloft.
Skaks-11t» skottes betänkande nämde traelamentcN af Swenffa Sratswerket Utgädt, hwarföre de icke lära komma i högre beräkning än de förtjena» -- Dä dest» utom Kongl. Majit i högstberörde dest nädiga ren sulution i näder läfwat Nådig proposition till Riksens Ständer som troligen endast af det ingisng drttamen i äMnet ar förekommen, hoppas jag e» uy anledning till saketts bedömande ur lika synpunkt
Med mig, och ester nägre stackars fangars quartalet skola upkaga Riksens Högloft» Ständers upmärksamhet, anhäller jag otti äterreMisi i grund af i.un Riksdagsmanng rätt, som ja- gerna begagnar
- Dm 20 673 När dä dkt siker till afhjelpande af nu warande ockj fordna eameraters lidande, mcN ingalunda af egen winning. 8ri^erre Lise! von blollstein utbad stg atk
UU fä anuiäla atk han i siik redan ansörda slkriste» liga yttrande tvid delta betänkande hade gjörl samt tua anmärkning.
Grefwe körner, 6öran> trädde hav twenne saker wara atk afgöra, den ena anginge dem som i wära redan förda krig b iiwit säl,gila, hwad dciu beträffade mäste de hirtils gällande sörfalkniNgär följas-.
Herr Grefwen kände ej dem tiren det syntes honom säsom »agot annat ej kunde sältas i sräga.
Det andra hade afseende pä ett stadgande för framtiden, och i döt fallet trodde han det bero af Riksens Ständers beslut, L>m de stadgade alt blott halftva lönen skulle ät desta fangs ira latrdsman bestäs, kunde man ej klandia elt billigt förutseende af Slatswerkers knappa tillgängav »ch det är altid ett ädelmod af det fattiga Swerige att bestå hälften af lönen När andra Likare Stakee bestå alls intet.
Grefwe stistclerltvlps erinrade, att här icke wore fräga om något stadgande för framtiden utan blott om de Officerares behandling som i sista kris get blifwit sängttä.
Han gillade gerna att rättes gängar mätte anställas för att undersöka hwilka genom eget sörwä lande fallit i fångenskap, Men det wore ej Riksens Ständers sak att döma om krigs» artiklar.
Grefwe körner, Lötan, yrkade gkt ber '
Första Del.
N:s 43- 674 Den 22 Iunii. det berodde af Riksens Ständer att förse utwägar till alla utgifter och att om de föreskrefrve att blott halfwa lönen skulle utbetalas waste sädant ike.
Ha ad dem beträffade som nu warit fänqne falke han sig ej deremot, men han sage ej hwar tillgångar skulle sas till alla utgifter.
Sedan Herr Landt Marskalken anmält att detta betänkande redan af lwenne
S'änd more bifallet, frägadc Herr Landd Murskås n om Högloft.
Aidderskopet och Adeln ansägc de nu gjorda anma, kr,ingar as sadan best. ffe, het, al' bcrerde betänkande i tälje deraf borde Ui.
Sta,e-U,stöllet äSerremitteras. Swarades Ja Föredrogs a nyo Srats-l^skottetS, den 17 Junit pä bordet lagda, betänkande, i anledning as Herr Amiralen Friherre kduöolpk Lefteiströms förslag, om rättighet för Kongl. Ma,:, art, i händelse landets sjelfständighet skulle horas af främmande magt, öppna inrikes län mot Stare-Obligationer med ränta eller annuiretcr till belopp af 4 aZ millioner
R:dr eller om denna summa icke ikulle kunna till fullo erhällas, uptaga resten säsem krigsgärd, hwilke» äfwen kommer art med Statsobligationer tiqnideras. friherre vesterström, kustolxkr,upläste följande: Sedan Skate U skottek uci silk betänkande yttrat:
Att de hwarken af samtid eller efterkomma»- mande wille ädraga sig den förcwitelsen att hafwa äsidosatt nägon omtanka för Rikets stvddande emot päkommande wädor, eller att hafwa Den 20 Junit. 675 hafwa förgätit wigten och angelägenheten af sädana utwägar hwilka sätta Rong! k>7aj:t i tillstånd att i farans stimd wara beredd till ett kraftigt förswar emot anfall eller hotande tillställningar — sä äkerkager jaa »lilia anmärkningar svin arföljt detsamma.
— Det stall blifwa en glad tänsta och tillfredsställelse för mig, au se samma ändamäl kunna upfyllas med lämpetigare utwägar än dem jag söreflaglt, och det stall aldrig falla mig in, att möta med owilja ett steg, som länder till godt ändamäl, men af olika tankar Med mig.
Sedan Stais-Utstottet wisst sä warm kärsta för
Fäderneslandet när dek kog sikt beslut akt framdeles utse banco utwägar än deni jag föreslaget med anledning af en Kongl, proposition, som hwarkcn jag eller H af Ilkstotrets ledamöier ännu känner, sa synes mig omättligt, att de med sadan bitterhet och hastighet förkastade min mokion utan att wela gä i någon öfwerläggning eller granskning af densamma.
Herr Landt-jNärskalken gjorde proposition akk, i sölje as alt delta, Friherre Lscierströms motion mätte förfalla» Bifölls.
Grefwe förner; ^clvlpk 6öran:
Det är ej Min tanka ali göra nägo» lnmändning emot
Srats-lltskoktets i desi nu bifalina betänkande anförda tankar.
Jag äger ej insigt nog atk i hast hitta pä huruwida de af Friherre Legerström gjorda förslag kunna wara lämpeliga eller i werkMligheten möra alt för stora swärigheler.
J^g har L76
Den 20 Jun!!. har ockla aldrig yttrat mig öfwer dessa frågor itta» endag hällik mia wid den, hurnwida denna motion lagligen hos Riksens Erander kunnat göras och bordt kill rvederbörligt vtffott remitteras, och det är nn öfwer den fräaan huruwida Riksens
Ständer äro genom grundlagen bcrättiga-de att för ett förcfedt behof i förhand utse och bestämma en witz summa, som jag nu will haswa den aran anföra nagra ytterligare förklaringar.
Den 57 T Regeringsformen innehåller endast att ingen annan äi» Riksens Ständer sjelfwe kan beskatta swenffa folket och att fädant kan ske endast wiv allmän Riksdag.
Den 73 L star dermed i fullkomlig öfwerLNssiammelse.
Af ingendera följer något hinder för Riksens Eländer akt, med förutseende af tillkommande behof upgifwa en bestämd tillgång. —.
I den 74 H bestämmes endast
Konungens rättighet i fall wid ett päkvmmande krig hwartill Rik, sens Ständer ej förut kunnat beräkna bchofwen, och innehåller sädana försigtighetsmått hwarigenom en gärd kunnat blifwa lika obestämd som den, hwilken, med anledning af 1772 ars Regeringsform före revolutionen 1809, utstrefs.
De i Regeringsformen lagda hindren mot läns uptagandc af Konungen utan Riksens Ständers mcdgifwande bewisa -nst, akt sädana län med Riksens Ständers tillstånd ansetts wara möjeliga.
Med afseende pä dessa grunder fann jag och finner ännu icke någon olaglighet i Friherre Loclsi> tiloms motion.
Jag trodde akt dä han endast hypolhellcc hade npgifwik summor, Milé ej deras för Högt UMgne belopp blifwa ett skäl att ansta ingen.
— Den 20 Juni!» 677 aen.
Jag trodde att det skulle tillhöra S«aksi-ilffotlet, akt p.öfwa icke allenast om hans förslag were antageligt »nan äswen till hwqd grad del kunde wara nyttigt och huruwida det kunde ('lisma möjeligt.
Jag sträcker ej mina anmärkningar till hwatz som redan ar bestntat, jag har blott den önskan att alla Utskott, när de behandla malen mätte kunna göra det med lika skyndsamhet och Utan alt wisst vwilja mot näston ledamot.
Föredrogs ä nyo Stato-Ulskottets, den 77 Jnnii pä bordek lagda, betänkande, angående ersättliiNst af kvstnadernetill capotrer för extra Rotei ingsmanskapet, Ere M körner, ^clolpk 65rnn, wille allenast, j anledning af hmad som » betänkandet sä« ges om besisttnjngar pä capolterua. erinra, art de redan »vid astämnandel. bliiwit besigigrade, qtk de sedan blifwit mycket stima och akt det more obilligt, om nu cn ny besigtning skulle werkställao, att eftee deras närwarande beskaffenhet bedöma deras »värde, Grefwe
Ika la Qrrrttie, fade sig haf ina mekar göra nasta» samma anni ärfnkng och önskade allenast den ändring alk i betänkandet mä'*e införas: enligt den besiglning^sorn redan blifvit gjord.
Grefwe Leyonstecst, Lars, uplystc all i Werm, sand ingen besigtning blifwit gjord.
Aerr lkrufvtz, Ururk, meddelade samma NN» 'öerrättelse rörande Upland.
Grefwe iölöraer, Lars, förklarade att detta warit Stals-!.!isko ret w I bekant, men att dek ocksä stlitrig warit Srattz-Uchkosles meninst ark etter
Len 678 Den 2v Junti. den bcsigtningen som nu skulle anställas, bestämma -rfäktningrpriser uran endast au utröna hwad Ledas werkeliga wärde kunnat wara.
Grefwe l)s la 6ar6ie, sacob, förklarade sig för sin del inilkomligen nöjd med denna meddelade uplysning, men trodde, akt för mera ordentlig.
Het de öniVade orden w'.i> den skedde besigtningeu mätte införas såsom ländande kill mera tydlighet och undwrkande af all mchtydyjng utaf Utlkoetets werkeliga ranka.
E^ter en korrt öfwerlaggning härom, hwarunder flera talade pä en gäng,, yrkades proposition till äkerremih, hwilken af Herr Landt-Marfkalken gjordes och af Högloft.
Ridderffapek och Adel» Föredrogs a nyö Riddarhus-Ukskottets, den r? dennes uplaste och pä bordel lagda, memorial, om nya wilker för hnfwud- och älleman alt complettera genealogierna, Bifölls.
Föredrogs och bifölls Lag-UlskottelS, den 17 dennes pä bordet lagda, memorial, i anledning af Riksdagsmannen I^ais pekrsson8 frän Skaraborgs
Län motion om panlelkUlingaro återgäldande esler kurs.
^ Föredrogs a nyo Lag-Ulffotkets, den 17 dennes pa bardet lagda, memorral, angående atffilligcr frän Bonde-Skändet remitterade motioner om rät, tighe en till hnsbehofs och Mltlagde qwarnars an, läggande folls, —-— Före - Den 20 Iumi. 67- Föredrogs ä nyo Lag-Uistkorrets, d. 77 dennes pä bordet lagda, memorial, rörande af Docker keknllröm wäckt frogn om förändring af lagens st dgande i 5 Cav. 2 Z Byggmnga-Balken anflående stängsels uprättande melmn oval inägor och Utmark Bifölls.
Föredrogs ä nyo och bifölls Lag-sksfkottets, den r/ dcnneS vä bordet la da. memo-'al, rörande R>kvdggemän»e,i pekr Nilssons 'rän Th istia. stg^S
Lin och /nnas fcmaslons 'rån Calmare Län yrkanden om ska pning l straffet för stöld.
Föredrogs ö nyo och bifölls Lag-Utffottets, den 17 dennes pä bordek lagda memorial, angående wäckt fraqa om uphäfwanve af bördsrätt till försäld arswejord.
Föredrogs ä nyo och bifölls Lag-UlffotletS, den 17 dennes pä bordet lagda, memorial, angående förändrad föreskrift tvid hänwisning till befwärS anförande i de mai hwilka fran Eonsistorierna dragés under Hofrätternas och sedermera under Kongl. Maj:ks pröfning.
Föredroaos ä nyo och bifölloö Allmänna Beswärs» och Occonomia-Mffolkets lwenne, den 17 siftledne pa bordet lagda, memorial, der förra i anledning af Riksdagsmannen Hs Svensköns motion, om icke nu sä wä! som tillförene dct ma wara allmogen, torpare och inhyseshjon tilläm alt - 682 Den 20 AuM, ytk ä Kronans allmänningar, parker och sä kalkadgehäg uvbrlsta de i jorden stående stubbar, och dem, sa wäl son, kärnor efter rutnade mindfäklen samt fa k-llade jVatar och lepogr ti!! ftäru- och bccktilft iverina anmanda, der senare, i anledning af Herr Lt^öicjedranZs mokion, om medels qnstäende kils fe, bär> aude af fiske fångsten i Eaktegat, wid hwift ket ststnämde bligades den anmärkning okl Verta anstag marke af Slak» Ukfkdttct« derest rillgqngar? ne sä medgifwa förestås, Föredrogs ett, af dek, rits beredande af Pafievolance fragen, nedsatte särskilda Uiffott ingifwir wördsamk memorial innehållande UtstkolteiS tillstnr« tande utt R.ksens Stander r stället för de af Kongl, Majit astijde 2 tunnor säd mätte erbjuda 8.
R-dx b:co elter deras warde i lpannemäl eller sofmelwaror i etr för alt för mailack, drickcspenuingar och skjuts wjd möten och marcher, Lades pä bordel.
Ilplastes ett ifrän A fmanna Bekwärs- och §>economiä Utst^oktet inkomnnr beläiikande, hwarj Utlkottet pä anförda skäl tillstyrker Konungens nådiga proposition rörande uphafwandet af Wgrgeringen i Skäne, Lades pä bordet, Uplästes ett ifrån Coustitntions-Utffoktek ingiswit memorial innehållande underrättelse att Utskottet utan anmärkning förrättat den granffning af Slars Rådets protocoiler för liden mellan der, förra Den -o Junit.
K8'r förra och denna Riksdag, hwilken enskär grundlagarna frikattar Siats-Räden, StarsSecreterarns och Kei,»ngens föredragande i Commando mål ifrån alt ytterligare answar för sin Embers befattning.
Lakes kill acterna, -Zerr Landt-U7grf?alken anmälte arr i Nkddarhuo-Ucskottet were en ledighet ester Herr Ittig, <sterskAcf, hwilken han anmodade Herrar Eleclprer atc genom nyke wal upfylla.
Nrkerllgare hemställde Herr Landt.Marika kken Sill de Herrar hwilka anmält att r dag sa raka, om icke de, sedan tiden nu wörö långt liden och i alla fall
Stander om mandag till plenum skulle sammankallas wille upffjukq sina anföranden t>ll nästa pleno Hwarefter sedan de dertill lemnat sitt bifall justerades följande Uldena af protocollet, hallit hos HSatost, Ridderfkanet och Adeln wid Uttima Riksdagen i Orebro den 2v Junii 18-2. S, D. F redrogos ä nyo och biföllos följande Skms-Ulffotletö, den ig ststl.
Innii pä bordel lag» da, beränkanden, nemligen: 1:0 I anledning af Kongl, Majtts nådiga proposition af den >8 April >8is i hwad som rerey SlalswerkckS inkonister och nlgisier samt förwgst» Ningen rör arén , 8tto och r8il, 2:0 Angående af Kongl. Maitt äskade ^.aiH gustag linder Riks-Srateng sörsta hnfwndttited Z:o Angående Kyngch Mnch.tö äskade 68- Dm 20 Juni!. anslag linder Riks-Statens andra hufwudtittel Elvil- och Laud Smtcrne. 4.» A-gående de af Kongl. Maj.k äskade Skars anstag under Rckö-Skalens lredje hufwud» tittet. z-.o Angående de af Kongl. Maj't,äftssade Stats- anslag under R>ks- talens åttonde hufvndtit.ek. 6:o Angående lillö?-,ing » Hans Kongl. Höghet Kronprinsens Stalssnmma i anseende till den fammas oriljräckelighet, att deraf äfwen kunna bestrida de killökte resekostnader som tvid Aratens upgörande icke kunnat beräknas. 7:0 Angående upförande pä
Stat ak en summa af 16666
R:dr gr si ärligen för Hins Kongs. Höghet Hanigel, af Södermanland Prins 0->cäk. 8:0 Angäendc de till Institutet för blinda och döfstumma anslagna medels upförande ä Star.
Dt fupra. 5.
D. Hos Högloft.
Ridderstkapet 06) Adeln föredrogos ä nyo följande Lag-Utskottets, d« 17 bennes pä bordet lagda, betänkande,,, till hwilka Nidderslkapet vch Adeli, kemnade bifall, neml. 1:0
Angående förändrad föreskrift ivid hänvisning kill bcswars anförande i de nial, hwilka fran Conststorierna dragas under Hof-RällernaS och sedermera kill Kongl. Maj.ts prösinng. 2:0 Angående wäckt fräga om uphäfwandc af bördsrätt till försåld arfwejord. z.o Rörande Riksdagsmännen kekr Nilssons fran Christianstads Län och fsonas ^onLssons frän Calmar Län yrkanden om skärpning i straffet >ör stöld. l§:s Den 20 Jimn. 68Z »:o Angående atffillige fran Bonde-Ständet remitterade motioner om rättigheten till husbehofs och stkaltlagde qwarnars anläggande. Z:o I anlcdninq af R-rsdagsmannen Dars kuhrsson frän Skaraborgs
Län memorial om pantefikillingens återgäldande efter cours. 6-o Rörande af Doctor keinström wäckt fråga om förändring af Lagens stadgande i Z Cap, s § Byggninga-Balk. angående stängsels upräktande emellan Odal inägor och rumark.
Dlc supra. S. D. Föredrogs ä »yo och ärerremitterades, ätföljdt af derwid gjorda anmärkningar: 1:0 Skats-Ulssotlets, den rz
Jnnii pa bordet lagda, Utlåtande, i fraga om de under sista kriget fängne Officerare och UndcrOffrccrares till Statswerkst indragne balfma löners indragande.
SIS Stats Ulffotteks, den 17 Junit pä bordet lagda, betänkande, angående ersättning af kostnaden till kapotter för extra Roleringömanskapel, Dt supra. ^ S. -D- Föredrogos ä nno och biföllos Allmänna Beswärs och Oeconomia-UtfPotte 6 twenne, den 17 sistl. pa börder lagda, memorialer, det förra i anledning af Riksdagsmannen
Dars svensköns motion om icke nu sä >vä! som tillförene det mä wara allmogen, torpare och inhyseshjon tillätit, alt ä Kronans allmänningar, parker och sa -aliade gehäg uvbryta de i jorden stående stubbar och dem fa wäl som kärnor efter ruttnade windfällen samt fä kallade sikatar och toppar kill tjärn- och brcktillwerkning anwända^ det sinars i anledning af Herr L^öläebrLnsts motion, om medels avstående till för - 684 Den 2» Iunii. förbättrande af fi"kefängsten i T utegat, wid bwilket sljinämde bifo >adeö den anmärkning, qkt derra anslag mat'e af Slätö >.1t^o'tek, derest lillg ingariie sä medgjfwa, förcstaö.
Ot luprz.
Höqlest.
Ridderffapet och Adeln ätMjdes kl» ^ till 4.
Or lu^ra.
In 66em (g. H,. Lilversto.!^ Mändagm dcn 22 Junit.
Plenum klockan !2 förmiddagen.
AvnadeS Herrar ElectorerncS lista list wal af en Lelamoi i Niddarhuö-Iltsrsllet efter Herr 0'»? Zerl^ölö, ^xel, samt kill en Ledamot i allmänna Besvärs' och Oecoiiomiä-lllskottet esker Friherre 8^0! von Hollstein, LorktL och befunnos hofwa blifwik utsedde i den förres stället
Liv 279 Friherre Wrangel gk33ust8, ?re6sic ton, Prokocolls-Secretcrare. och i den senares ställe: M:o tyi?
Herr klor^ von chincle Fnllinägtig Herr V0N tfn^eströni, ^ciolpk, BergS-Räd.
JusteradeS Pleni-Prytocollernc förden IZ och !7 fistl- Junst.
Föredrogs a nyo, bet af Riksens Ständer till Den 22 Jun». 68Z till beredande af Pafievolance srägän, nedsatte särfkckta Utffoits, den 20 sistl.
Junit pa bordet lagda, memorial rörande Pafievolanccn, hwarjemtö ekt prvtocolls-Utdrag frän berörde Utskott af denna dato uplastes inNehällande den föreslagna ändringen i z.dje punkten af Utskottets tillstyrkan af orden: AotenS stia Ival för att bestämma det optionsrätten ttll algiftens betalande i penningar el» ter persedlar mä tillkomma roten.
Aerr Ottilva, Ikurs, upläste Aljander Wätborne Herr Landt-Marskalkj sä ock Högloft.
Äidderfkapet och Adeln t
Som, genom detta Ständs smickrande förtro» ende, wald till Ledamot i det särskilda Utskott^ som ak satt öfwer Pastevolancen. anser jag föe min owilkorliga skyldighet, ait wördsamt upgifwa de grunder som föranledt mig att tillstyrka Pafietzolancc inrättningen.
Andamälet med en Armses underhällande i fredstid ar, att, i händelse af krig, äga ett säkert förfwar, och denna säkerhet winnes endast genom trouppens öfning wid alt det som i clt krig kan förekomma Wära nu wanliga möten lärer hmar och en finna, ej ästadkommcr den päräknade nyttan.
Soldaten öfwas i en hoper handgrep och rörelser, som wist katt wara nyttigt, åtminstone wackerk.
Men blir i en affaire kill storde! ej anwändbart och begagnat.
Säledes mäste rälla nyttan med dest öfning-wara, att han rilldanaö i alt det som har gemenskap med en werkelig fältlefnad, sä ival i sjelfwa ijenstgöringcN, som äfwen ö lefnadssätlet, det förra sker dcriZenom, att Kongl. 686
Den 22 Juni!.
Maj.tt sättes i tillfälle, att kunna sammandraga större ösningslägcr, och det senare tror jag är enda sältet atr hämma den fk»ckliahet soln altria uraklä» ter att infinna sig i mara 9lrmöer, der det intet är owant, an inna» skott är toflak ^ af trouppen endast at emana och fatigue finnes uppä sjuklista»; mätningen är bedröswcliq men jann.
Soldaten skall nödwändigt öfwas som nu sker, hwart Regemente för sig, sä framt SiatlnCahan ef skall wid» kännas tunga och lill annat paräknade utbetalnin. aar, ty rolarna äro intet förbundna att föra den skaran af Ro-ekisior. som nu åtfölja wär indelta Armee, längre än kill wipk bestämt ställe, der dt Utsatte för solsten, inom fa dagar tillbjuda solda» ren en olund, härsk och ofta skämd söda; skola iri oaktadt alla desa olägenheter, och den mängd af karle och öke dagSwerken, som till defie kistors fram och äler forslande förspillas, i ett folkfattig!
Iand, med kort arbetstid för jordbrukets och således hwart dagSwerke dyrbart, ända Med längre bibehållande'häraf, uppenbart motarbeta wär ArmeeS duglighet, och när alla stationer beflita stg att fä stna Arweer rörliga, och erfarenheten i senare tider har oftast wisat alt deruppå berodt en eampagncS utgång, är det da märt lands representanter, som skola af fördomar och kärlek till gamla wanor, arbeta pä wär armees orörlighet, är det pä detta mis nation skall ga den ädle Hjeltens afsigter kill mötes, gom Med upoffringar af alt eget, som af agtning för ett stridbart folk pä deras begäran hitkom ait frälsa ofi, och är Thro-, krens stöd och folkers hopp, när han will organisera wär Den os Juni!. 687 war Arw6e, för att om nöden det fordrar, wisa, arr han med sin tretina följeslagare segren,' stall ä» terwinna" ät Swerige den wapeuära , det fordom ägde, dä provinser eröfrades men ej föi korades.
Största swarigheren jag trott nng hos mänga sinna, är frugran att soldaren stall förnärmas, som har Contrakt om marsäck till mötena, det inser jag ej stall ste.
Roten upfyller sin förbindelse, men öswerflyttac endast uppå Kronan utdelmngen deraf.
Enligt KneckteCvnrracterna är ingen Nore styldig, att qifrva sin soldat marsäck till möten, annat än förstorrsmis, med rättighet, atr afdraga det uppg hans löneförmåner, och som det pästäs att Reze» merner stola finnas som ej qifwa sina soldater: matsäck, ehuru jag för min del tror, att de fleste RegementerS Rotar genom serstilde Contracrer med sina soldater, hofwa magit sig att dem dermed förse, har Utskottet ända krodt sig styldiga, a't ej förnärma de Rotars rärt, som ej gifw > matsäck, men nu stola förlägga Pasi volance afgiften, att enligt z punkten i betänkandet, slägga soldare» häraf pä etr eller annat sätt Återbetalnings skyldighet, hwil» ket ej kunnat annat än stälts under Beiäletö ti l, syn, som ärligen tvid afräknings möker stall godkänna ars liqmden, emedan Roken och soldaten.
Som i alt hmad soldare» klagar hos Befälek öfwer Noren, rättelse af besäler sökes hos Konungens besaljningchafwaiide, finner rag for min del ingen obillighet atr i de fall Roten anför klagomål öfwer soldalen hos desi Besälhasware, art de af honom genast lill ransakning upragas, och sä wrdk ste kan afhjelpas eller sörwisas dil -der rät else 638 Den 22 Juni!. skall MiMaSi Befälet blir derigenom soM en freds» domare, som genom sin rättwisa sikall rillivinna sig sä wäl Rotens som soldarens tillgifwenhec och agtning; detta är i sä mänga Regementer wede'rraget> att jag är saker det as alla milikairer stall med »välbehag anses, och de derigenom allmänt öfwertygas, att lika heligt soldatens rätt bär bewakas, lika skall Roten fredas för förnärmande; skulle nägöt befäl tiragtläta ett sädan sknldighet, tror jag Utskottets hemställan som en underdånig önskan, skall billigas, att den ivid Möken eller mönstringar, blir hos högsta Befälhaswären anklagad för akt hos Konungen anmälas, hwakest den lidande sär rättwisa och deN försummelige straff, dejrntoM är alt detta ej annat än, frän äldre tider gällande, författningar, som erfarenheten wisar, intet oMmit i alömstcu Skaile KongK nädigt antaga 8 N:dr i pasievolaoce afgift som Utstoltet, efter noga calcaler, tror att pä be» stamd tid stall bära sig, och Rotarna blir tillätit ätt ester deras eget wal erlägga i penningar, spaNMäl eller sosmeiwar0r, stall nar stjukseN tillägges, ingen Rote derwid förlora uran säkert tillstyndas winst, ty det mä wara en god eller swag Rote bliv det honom ändä lika känbart, emedan han i alla fall stall förse sin soldat
Med malsäck.