Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Fullmäktige vägrade, men kände sig hotade och man kan inte säga vad som kunde hänt och inte en händelse inträffat som återgav Rikets lagar kraft och helgd.
Ögonblicken innan denna händelse gjordes framställning till kungen om att resan skulle inställas, Ständerna sammankallas och fredsunderhandlingarna komma igång.
Alla propåer möttes med avslag.
Då fanns endast en utväg.
Att förena sig i en önskan att Hans Kongl Höghet tills vidare skulle antaga riksstyrelsen och genom mått och steg, som grundlagarna föreskriva, råda i vårt gemensamma och kära fosterland.
Övertygad om ställningens vådlighet, men med förtröstan som rena och ädla avsikter ger har Hans Kongl Höghet trots hög ålder åtagit sig detta ansvarsfulla kall.
Han vill tillsammans med Riksens ständer dela mödan att återföra riket till lugn, sällhet och självbestånd.
Deras sammankallande har således blivit hans första regeringsomsorg.
Som andra åtgärd har varit att lindra enskildas och allmännas förmåga genom att ta bort den sista krigsgärden.
De i lantvärnet som äger jord skall frigivas utan att någon annan ställs i hans ställe.
Åt alla Rikets fiender har Hans Kungl Höghet erbjudit fred och förtrolighet.
Ännu har inget annat svar på detta anbud kommit än att de ryska trupperna lämnat de nordliga landskapen och att åländska fördelningen är räddad.
Hans Kongl Höghet är särskilt tacksam över att den på Åland liggande styrkan klarat sig.
Ett dygn till och de hade fallit i rysk fångenskap.
Slutligen väntar och hoppas Hans Kongl Höghet att framtida företag skall understödjas av den sanna fosterlandskänsla, och lugn ståndaktighet och framförallt av endräkt och förtroende.
Detta blir den säkraste borgen för nationens aktning hos främmande makter.
Stockholms slott å Rikssalen den 9 maj 1809.
Sveriges Rikes Ständers Beslut.
Gjort och samtyckt i Stockholm den 10 maj 1809.
Sedan Vi blivit kallade av Herr Carl till ett allmänt riksmöte har Vi, dels genom egen erfarenhet och dels vad vi fått veta här, med livligaste oro och bekymmer inhämtat den vådliga belägenhet landet befinner sig i, både vad gäller inre angelägenheter och förhållande till utrikes makter.
Vi har med känslor, som delas av varje rättsinnig medborgare funnit att rikets fredliga ställning till alla utrikes hov och makter blivit av Gustaf IV Adolph, Vår hittills varande konung, förbytt mot flera års krig, som inte varit föranlett av fäderneslandet och som utan svårighet kunnat undvikas.
5 kun1809.doc 031025 2001-09-14 Stavn.kontroll
Det har sedan mer än en gång utan uppoffringar kunnat undvikas, men istället fört med sig de mest förstörande följder.
Det blomstrande tillståndet landet befann sig i har förbytts mot allmän och enskild nöd.
Jordbruket har blivit berövat sina arbetande händer, handeln har avstannat, näringar och rörelser har avtynat och bergverken är försatta i yttersta vanmakt.
Rikets tillgångar skövlade, statsverket skuldsatt med flera miljoner riksdaler, tryckande bördor på landets innevånare och en orättmätig beskattning, som går helt över förmåga att betala.
Betydliga delar av både den värvade och indelta krigsmakten har gått förlorad och det uppväxande släktet har utan grund av lagarna blivit utkommenderade i krigstjänst.
Många har blivit offrade av krigets vanliga öden, men också genom vanvård och brister av alla slag fördärvade.
Dessutom har Vi förlorat Sveriges tyska stater och Finland i strider mot överlägsna fiender.
Trots tydliga tecken på rikets upplösning, har kungen enständigt vägrat att delta i några fredsförhandlingar.
Han har förklarat, att han aldrig vill träffa någon överenskommelse med en makt som har inflytande på landets öde och slutligen gjort ett egenmäktigt försök att tilltvinga sig svenska folkets heliga tillhörighet, Riksens Ständers Bank.
Vid övervägande av dessa bedrövliga omständigheter har det blivit Vår plikt att freda och frälsa fäderneslandet.
Vi har funnit, att samfundsbandet mellan kungen och undersåtarna, blivit av kungen lossat och Ed och Försäkran till honom bruten.
Då därtill kommer Kongl Maj: ts denna dag i Rikssalen upplästa frivilliga och otvungna avgivna avsägelse, har Vi enhälligt stannat i följande beslut.
Vi uppsäger Vår hittills varande konung Gustaf IV Adolph all undersåtlig tro och lydnad och förklarar både honom och hans bröstarvingar, båda födda och ofödda förlustig Sveriges krona och regering nu och evärderlig tid.
Samtliga drotsar, marskalkar och ständer har detta underskrivit och beseglar, vilket skedde den 10 maj 1809.
Följer 19 sidor namnunderskrifter från alla stånden.
Kungörelse angående tullen för lump eller krossat grövre toppsocker.
Stockholm den 16 maj 1809.
Taxan för införsel av lump eller grövre krossat toppsocker skall vara lika med taxan för pudersocker.
Kungörelse angående förhöjning i avgiften å vissa överflödsvaror till hjälp och understöd för de under fattigvårdsdirektionens styrelse ställda inrättningar.
Stockholm den 29 maj 1809.
Den 12 augusti 1807 ställdes förvaltningen av allmänna barnhuset, Danviks hospital och kronospinneriet under en fattigvårdsdirektion.
Trots stor sparsamhet har det uppkommit brist vid förvaltningen av dessa inrättningar och nu hotar förfall.
Kriget med Finland har fört med sig stora prisökningar.
För att öka inkomsterna föreslås en höjning av avgiften på vissa överflödsvaror, nämligen kaffe, risgryn, socker, tobak och vin.
Stockholm den 29 maj 1809 J LILJECRANTS.
Kongl Maj: ts och Riksens Ständers fastställda REGERINGSFORM.
Daterad Stockholm den 6 juni 1809.
Sedan Vi med oinskränkt förtroende till Rikets Ständer överlämnat fastställandet av en ny regeringsform är det en dyr och efterlängtad plikt att kungöra den grundlag som blivit antagen.
Vi efterskrivna Svea Rikets Ständer, grevar, friherrar, biskopar, ridderskap och adel, klerkeri, borgerskap och menige allmoge som nu, på egna och hemmavarande medbröders vägnar samlats till allmänt riksmöte gör veterligt: att vi ger vår stadsfästelse till den nyligen timade regementsförändringen.
Vi svenska folkets ombud har nu rättighet att genom en förändrad statsförfattning förbättra fäderneslandets belägenhet.
Från och med idag upphävs tidigare grundlagar och andra lagar, akter, ordningar, stadganden och beslut, som varit inbegripna i grundlagen.
Den nya grundlagen gäller ifrån denna dag.
6 kun1809.doc 031025 2001-09-14 Stavn.kontroll
Sveriges rike skall styras av en konung och var ett arvrike, med den succesionsordning för en avliden konungs manliga efterkommande, som blir av ständerna fastställd.
Kungen skall alltid vara av den evangeliska läran.
Majestätet skall hållas i helgd och vördnad och hans gärningar vara fredade mot åtal.
Kungen äger att allena styra riket efter denna regeringsform.
Han skall ta underrättelse och råd i de fall nedan stadgas av ett statsråd.
Kungen väljer därtill kunniga, erfarna, redliga och allmänt aktade infödda svenska frälse eller ofrälse män.
Statsrådet skall bestå av 9 ledamöter.
Nämligen justitiestatsminister, som också skall vara ledamot av konungens högsta domstol, utrikesminister, 6 statsråd och en hovkansler.
Statssekreterare äger rätt att delta i ärenden, som hör till deras ämbeten.
Far, son eller broder bör inte samtidigt vara ledamöter i statsrådet.
Det skall finnas 4 statssekreterare, en för krigsärenden, en för kameral, lanthushållning och bergsbruk, en för drätselverket, in- och utrikeshandel, och slöjder och en för religion eklesiastikverket, allmänna uppfostran och fattigvården.
Kungen låter i statsrådet föredragas och avgöra alla regeringsärenden, utom de som rör främmande makter, där han som högsta befälhavare över krigsmakten omedelbart avgör ärenden.
Kungen får inte fatta beslut i ärenden om inte 3 statsråd och statssekreterare är närvarande.
Alla statsråden måste vara närvarande då ärenden om frågor och förslag till allmänna författningar eller upphävande eller förändringar av de gällande.
Protokoll förs över varje mål.
Ledamöterna är ovillkorligen förbundna att yttra och förklara sina meningar.
Kungen är dock förbehållet att ensam besluta.
Skulle någonsin den situationen uppstå, att konungens beslut är stridande mot regeringsformen eller lagen, skall ledamöterna kraftfullt protestera.
Kungen äger rätt att ingå förbund med främmande makter, om han hört utrikesminister och hovkanslern.
Vill kungen börja krig eller sluta fred, skall han höra statsrådens, ministrarnas, hovkanslern och statssekreterarna.
Deras yttrande protokollförs och kungen har att därefter fatta det beslut, han anser vara bäst för landet.
Kungen äger högsta befälet över krigsmakten till lands och sjöss.
Kungen skall befrämja allas rätt och frihet, såvida de inte stör samhällets lugn eller åstadkommer allmän förargelse.
Kungen utser 12 lagkunniga män, 6 frälse och 6 ofrälse, att utgöra konungens högsta domstol.
Kungen äger 2 röster i de mål han övervarar.
Kungen äger rätt att ge nåd, mildra straff och återgiva ära och egendom som är till kronan förverkat.
Kungens beslut skall fattas i statsrådet.
Till justitiekansler skall kungen utse en lagfaren, skicklig och oväldig man.
Han skall föra kungens talan i mål, som rör allmän säkerhet och kronans rätt samt på kungens vägnar ha översyn att rättvisa skipas.
Män i staten skall vara svenska.
Undantag i militära ämbeten, där utländska män kan vara särskilt skickliga.
Vid befordringar fästes avseende endast på den sökandes förtjänst och inte på hans börd.
Till ärkebiskop och biskop utnämner kungen 1 av de 3 som förslagits.
Samma förfarande vid utnämning av borgmästare.
Kungen äger att till adel upphöja personer, som genom trohet, tapperhet, lärdom och nitiska tjänster, gjort konungen och riket synnerliga tjänster.
Adelskapet ärv av äldsta sonen led efter led.
Reser kungen utomlands befattar han sig inte med rikets styrelse.
Statsråden tar över regeringen i hans namn.
Detsamma gäller om konungen blir sjuk.
Kungen blir myndig vid 21 års ålder.
Dör kungen innan tronföljaren nått denna ålder, styrs landet av statsråden.
Skulle ingen arvinge finnas kvar styrs landet av statsråden till ständerna sammankommer.
7 kun1809.doc 031025 2001-09-14 Stavn.kontroll
Ingen prins av det konungsliga huset må gifta sig utan kungens vetskap.
Gör han det har han förverkat sin arvsrätt för sig och sina efterkommande.
Landet skall vara indelat i hövdingedömen som tidigare.
Hovet står under kungens enskilda styrelse.
Han tillsätter och avsätter hovfolk efter eget sinne.
Riksdagarna skall hållas i Stockholm, om inte fiende eller pest eller andra hinder föreligger.
Lantmarskalk och talmän utses av kungen.
Riksens ständer väljer genast de samlas utskott, som skall bereda de olika ärendena.
Konstitutionsutskott, statsutskott, bevillningsutskott, bankoutskott, lagutskott, allmänt besvärs- och ekonomiskt utskott skall finnas.
Ibland finns ett särskilt utskott, där ärendena hålls hemliga för de övriga.
Inga beslut tas annars i kungens närvaro.
Svenska folkets urgamla rätt att sig själv beskatta utövas av Riksens ständer allena vid allmän riksdag.
Vid varje riksdag redovisas statsverkets tillstånd.
Efter behov låter kungen utskottet framställa vad som kan behövas utom ordinarie inkomster.
Gäller tull, post, sigill, och husbehovs bränningsmedel.
Dessutom bör två särskilda summor anslås för oförutsedda utgifter i händelse av krig.
Riksgäldskontoret blir som tidigare under inseende av ständerna.
Insyn i riksgäldskontorets verksamhet är viktigt.
Utskotten skall vara överens om bevillningarna.
Inga pålagor, utskrivningar av manskap, pengar eller varor får ske utan ständernas fria vilja och samtycke.
Kungen har inte rätt att fordra någon annan gärd, än livsmedel för krigsfolk, som befinner sig på orten eller under tåg och marsch.
Detta skall genast betalas av statsmedel efter fastställt markegångspris plus 50 %.
Deputerade av alla stånden bestämmer markegångstaxorna.
Kungen kan inte ta lån varken inrikes eller utrikes, eller bestämma ny skatt.
Han får inte försälja kronans egendom utan ständernas samtycke.
Inte heller någon del av landet får avsöndras genom försäljning, förpantning, gåva eller på annat sätt.
Ingen förändring av rikets mynt till skrot och korn får göras.
Kungens rättighet att låta slå mynt kvarstår.
Indelningsverket för soldater av alla slag blir oförändrade.
Denna regeringsform kan inte upphävas utan kungens och alla ståndens samstämmiga beslut.
Konstitutionsutskottet skall svara för att grundlagen är oförändrad och dit anmäls eventuella förslag till ändringar.
Blir riksstånden ense om en ändring lämnas förslaget till kungen.
Även kungen kan ge förslag på ändring.
Som grundlag menas denna regeringsform, riksdagsordningen, succetionsordningen och tryckfrihetsförordningen.
Med tryckfrihet menas att varje svensk man har rätt att utan hinder utge skrifter.
Han kan endast inför domstol tilltalas för dess innehåll.
Alla handlingar och protokoll utom hemliga och riksbankens är offentliga.
Ständerna och kungen måste vara ense om lag skall förändras, avskaffas eller tillkomma.
Blir kungen borta från riket mer än 12 månader sammankallas ständerna till allmän riksdag.
Samma gäller om hans sjukdom varar längre än 12 månader.
Vid varje riksdag utses en justitieman, som har översyn och ansvar för att lagarna efterlevs.
Han skall vid varje riksdag redovisa sin förvaltning och utreda lagskipningens tillstånd i riket, anmäla brister och ge förslag på förbättringar.
Vid varje riskdag skall ständerna välja 12 män, som har till uppgift att granska domstolarnas arbete.
Upptäcker de oegentligheter, skall domare avskiljas från sitt ämbete.
Granskning av alla utskotten skall äga rum 8 kun1809.doc 031025 2001-09-14 Stavn.kontroll
Ingen riksdagsman skall kunna tilltalas eller frihetsberövas för gärningar eller yttrande i riksstånden eller utskott.
Sådant beslutar det stånd han tillhör.
Ingen får störa eller skada enskild riksdagsledamot.
Händer det att han blir angripen under resa till och från riksdagen eller när han är i sådant ärende, räknas som edsöresbrott och skall straffas.
Vid riksdagmannavalen får ingen ämbets- eller tjänsteman obehörigen påverka väljare.
Gör han det miste han sysslan.
Kungen låter samtliga rikets ständer deras privilegier, rättigheter och friheter åtnjuta, men inga nya får tillkomma utan ständerna och kungens beslut.
Fyra talmäns underskrift.
Allt detta som föreskrivet står, vill Vi för oryggelig grundlag antaga.
Och befaller i nåder att alla de som Oss och Våra efterträdare samt riket med huldhet och lydnad förbundne är, denna regeringsform erkänna efterleva och hörsamma.
Detta har Vi med egen hand underskrivit och bekräftat, som skedde i Stockholm den 6 juni 1809 CARL.
Kungörelse angående vad iakttagas bör till vinnande av befrielse från tullförhöjning för trävaror destinerade till orter utom Östersjön.
Stockholm den 10 juni 1809.
Åtskilliga fartyg destinerade till Västerhavet har vid ankomsten till Öresund blivit kapade av danska fartyg.
De har blivit dels tagna och dels uppbrända.
Lastägarna har inga bevis att de haft rätt att lossa trävaror utom Östersjön.
Kanske kan Convoychefen styrka att denna olyckshändelse inträffat och därigenom visa på befrielse för tullhöjning.
Tiden att skaffa dessa bevis från utlastningsorten är förlängd och kan man inte få något intyg, får man med ed bevisa att fartygen råkat illa ut.
Förordning angående några omständigheter, som bör iakttagas vid krono-, kungs- och gästgivarskjutsar.
Stockholm den 28 juni 1809.
Då det är en av Våra käraste omsorger att lindra och lätta Våra trogna undersåtars besvär och Vi funnit att jämkningar i skjutsningsbesväret är nödvändigt, har Vi velat stadga och bjuda följande.
Legan för kronoskjutsar ökas till från 2 till 8 skilling milen för hästen.
Vederbörande får inte uppbringa fler hästar än nödvändigt.
Får den skjutsande vänta 4 timmar över tiden har han rätt till 4 skillingar per häst och timme för väntetiden.
Händelsen skall inberättas till Vår justitiekansler, som låter tilltala den felande.
I varje länsmansdistrikt utses 3 deputerade, som skall granska kronskjutsarna och till befallningshavaren göra anmälan om klagomål.
Legan för kungs- och gästgivarskjuts höjs med 50 % för häst, sadel och åkdon.
Den skjutsande får inte vägras plats på åkdonet.
Endast en person får skjutsas efter varje häst.
Då ridhäst nyttjas skall betalas 6 skilling extra åt skjutskarlen, som måste gå och hämta hästen.
Nu räknas 1 timma per mil.
Detta höjs till 1½ timma.
Vid marscher och inkvarteringar befrias hemmansägare och åbor från att förpläga truppen till ett ringa pris.
Betalningen sker nu genom frivillig överenskommelse.
Stockholms slott den 28 juni 1809.
9 kun1809.doc 031025 2001-09-14 Stavn.kontroll
Pardonsplakat givet på deras majestäters CARL XIII och HEDVIG ELISABETH CHARLOTTAS kröningsdag den 29 juni 1809.
Både i äldre och senare tider har det varit brukligt att vid kröningar benåda dem som sitter i fängelse för vissa brott och de som tagit till flykten.
Så har vi önskat högtidlighålla Vår och Vår gemåls lyckliga kröningsfest, genom att låta dem som olovligen rymt från krigstjänst återvända utan att befara straff.
De som befinner sig i krigförande länder har rätt att inom ett år efter fred återvända.
De som befinner sig i Sverige skall inte straffas om de skyndsamt inställer sig vid sina regementen igen.
De som befinner sig i fängelse blir fria efter halva strafftiden.
De som smädat Gud och avfallit från den evangeliska läran, begått föräderi och brott mot rikets säkerhet, lastligt talat mot Oss, gjort myteri och uppror, begått mordbrand, mord, slag mot föräldrar, rån, röveri, blodskam, svek och bedrägeri mot kronan eller banken, stöld samt den som är dömd till livstids straff är undantagen från benådning.
Stockholms slott den 29 juni 1809.
Kungörelse angående odlingsersättning för den jord, som vid enskifte boställshavare tillfaller.
Stockholm den 5 juli 1809.
Den ersättning, som prästgårdsinnehavarna i Skåne vid enskifte blir ålagda att betala till åbor, som måste lämna sina odlade ägor till prästgården skall inte ligga dem ensamma till last.
En tjugondel skall erläggas per år.
Detta förfaringssätt skall gälla även andra län, där enskifte har ägt rum.
Och skall tillämpas även för militära och civila boställen.
Ersättningstiden förlängs om jorden är sämre än den åbon lämnade.
Kungörelse angående vidtagen särskild anstalt för att bereda tillgång på salt vid strömmingsfisket i rikets skärgårdar.
För att befrämja strömmingsfisket skall de som syssla med detta fiske inte sakna salt.
Därför ges tillåtelse för vem som helst, med god frejd, att upprätta saltlager i havsbandet.
Dock skall det anmälas till Vår befallningshavare och förläggas på fasta land.
Den som säljer andra varor i samband med saltet, har förverkat sin handelsrätt.
Instruktion för dess högste ombudsman, justitiekanslern.
Stockholm den 3 augusti 1809.
Konungens högste ombudsman, justitiekanslern, har ansvar för sitt ämbetes förvaltning och skall ha tillsyn så att lagar, författningar, instruktioner och privilegier blir efterlevda samt att var och en efterkommer sin skyldighet.
Ingen, hög eller låg, fattig eller rik, får åsidosättas.
Han skall föra kungens talan i mål, som rör allmän säkerhet och kronans rätt.
Justitiekanslern äger rätt att övervara alla högre och lägre domstolars och ämbetsverk överläggningar, utan att yttra sin mening.
Han har tillgång till alla protokoll.
Alla fiskaler och ombudsmän skall lyda kanslerns befallningar.
Konungen skall inhämta hans yttrande, då lediga sysslor vid krigs- och advokatsfiskalkontor skall tillsättas.
Justitiekanslern tillsätter alla lands- och stadsfiskaler och har också rätt att skilja dem från tjänsten.
Märker han att någon förordning blivit åsidosatt skall han undersöka orsaken.
Han skall ha ordning på alla ansökningar, som lämnas till konungen och sända dem till den expedition dit de höra.
Om någon i de skrifter, som lämnas till justitiekanslern smädar eller förolämpar sin vederpart överlämnas ärendet till domstol.
Skulle justitiekansler vara jävig eller erhållit tjänstledighet skall annan skicklig person förordnas.
Stockholms slott den 3 augusti 1809 CARL.
Kungörelse angående lindring i tullen för inkommande utländsk sill.
Stockholm den 7 augusti 1809.
Tullen på utländsk sill, den holländska undantagen, kommer att sänkas med 12 skillingar tunnan under detta årets seglation.
10 kun1809.doc 031025 2001-09-14 Stavn.kontroll
Kungörelse om sättet till reservationskravs anställande hos skattskyldig, med påminnelse, angående så väl taxeringsprotokollers och längders, som anmärkningsförklaringars behöriga inrättning.
25 augusti 1809.
Oklarheter har påpekats av skatteskyldiga personer då reservationskrav ställts hos dem.
Ämbetena skall lämna förklarande anmärkningar enligt order innan några krav får ställas.
Stockholm den 25 augusti 1809.
CARL JOHAN GYLLENBORG
Svea rikets ständers förening och valakt angående den högvälborne furstens prins Christian Augusts utkorande till Svea rikets kronprins och efterträdare på den kungliga tronen.
Stockholm den 28 augusti 1809.
Vår regerande konung Carl XIII och hans gemål Hedvig Charlotta har inte välsignats med någon arvinge.
Då vi inte velat utsätta landet för den våda som kan uppkomma vid en tronledighet, har vi beslutat att välja prins Christian August av Schlessvig-Holstein till kronprins.
Detta kan ske enligt nya regeringsformen av den 6 juni 1809.
Prins August bekänner sig till den rena evangeliska läran samt har de egenskaper och dygder som ger oss ett välgrundat hopp, att under hans regering skall råda ordning i styrelsen och att vi få åtnjuta den välgång en kraftfull och välgörande regering bringar.
Ständerna har i enhälligt val utkorat prins August till Svea rikets kronprins och att då vår regerande konung avgår med döden, vilket den högste Guden nådeligen länge fördröjer, bli regent.
Hans äkta manliga bröstarvingar skall ärva tronen efter honom.
14 sidor namnteckningar.
Tacksägelse i anledning av freden med Danmark.
Ett nytt fredsfördrag samlar oss, allstyrande fader i din helgedom.Vi frambära dig tackoffer för det lugn, som blivit återställt kring våra gränser.Vid tanken av de faror vilka hotat dessa gränser och genom ditt mäktiga beskydd blivit avvärjda, vid glädjen över en vunnen fred.
Emottag våra tacksägelser och hör våra böner.
Skydda vår konung och förläng hans dagar, förljuva hans mödosamma omsorger och välsigna hans företag till rikets säkerhet och sanna väl.
Förena alla landets innevånare i en ren och vaksam fäderneslandskänsla, som inte försummar vad både egen och efterkommandes trygghet och säkerhet fordra.
Låt i fridens lugn de avtynande krafter återlivas och krön alla lovliga företag med lycka.
Barn och barnbarn skall prisa dig som i farans stund hört vår bön.
Nu tacker Gud allt folk … ..
CARL JOHAN GYLLENBORG.
11 kun1809.doc 031025 2001-09-14 Stavn.kontroll
Kungörelse angående brännvinsbränning från den 1 oktober till årets slut.
Stockholm den 25 september 1809.
Riket har blivit välsignad med riklig årsväxt.
Därför har Vi ansett det nyttigt för jordbrukaren, att bränna brännvin såsom en nödvändighetsvara av en del av grödan.
Efter proposition till Ständerna i frågan, har de nu enhälligt svarat, att brännvinsbränning för vilken detta års avgift blivit erlagd tillåtas från 1 oktober till årets slut.
Ständerna är betänkta på att utarbeta de grunder som framledes skall gälla.
Stockholm slott den 25 september 1809.
Kungörelse angående förbud emot införsel av utländskt brännvin.
Stockholm den 9 oktober 1809.
Sedan brännvinsbränningen blivit tillåten i riket från och med 1 oktober, får utländskt odestillerat brännvin inte införas i landet, med undantag för Göteborg, där franskt och spanskt brännvin tillåts införas.
Förordning angående upphävande av Kungl Förordningen av den 26 januari 1802, varigenom ansvar för den som avsäger sig ärvt eller förvärvat adelskap eller någon ridderskapet och adeln tillhörig laglig rättighet, blivit stadgat.
Stockholm den 12 oktober 1809 Förordningen av den 26 januari 1802 där förlust av alla medborgerliga förmåner samt förvisning ur landet för den som avsäger sig ärvt eller förvärvat adelskap, nu mera inte kan anses lämplig eller förenlig med Regeringsformen.
Därför föreslår Vi Ständerna författningens fullständiga upphävande, vilket Ständerna har godkänt.
Stockholms slott den 12 oktober 1809.
Kungörelse om inrättning av en kanslistyrelse och upplösning av kanslersgillet.
Stockholm den 23 oktober 1809.
Den 17 februari 1801 upplöstes kanslikollegium och uppfostringsfrågorna blev lämnade till kanslersgillet.