Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Har Hufvudmannen vid andra anteckningen sig icke infunnit, äge annan Ättemän samma rätt, och bland flere, den sorn är Ilufvudmannarätten närmast.
Har icke heller någon Ättemän sig anmält, rnå Säte för ätten intagas af Fullmägtig, som Hufvudmannen, eller den hans rätt utöfvar, på sätt här nedan föreskrifves, förordnat.
Under Riksdagens lopp vare Hufvudman, Ättemän, eller Fullmägtig, sorn sig först anmäler, C 35 ) berättigad alt
Säte för ätten intaga ; af dem sorn på en gång sig anmäla, äge Hufvudman företräde framför Ättemän, äldre Ättemän framför yngre, samt Ättemän framför Fullmägtig. §• 7 • Från rättighet till
Säte och Stämma på Riddarhuset, vare de personer uteslutna, hvilka enligt i8§.
Riksdagsordningen icke kunna såsom Riksdagsmän i något Stånd godkännas.
Lag samma vare med bysatt person. -— Är Adelsman, hvilken för nesligt brott blifvit inför Domstol tilltalad, genom behörigt utslag, änskönt det ännu ej vunnit laga kraft, förklarad antingen lill straff skyldig, eller med mer än halfva bevis besvärad, så att Domaren funnit saken böra till framtiden lemnäs, då vare han, intill dess samma utslag lagligen upphäfdt blifvit, från Riddarhuset utesluten.
Är Adelsman LandtMarskalk, eller Taleman, eller Riksdagsman i annat Stånd, då må han ej för den Riksdagen hvarken sjelf eller genom Fullmägtig sin representationsrätt på Riddarhuset utöfva.
S. 6- Nytt mom.
C 36 ) §. 8.
Hufvudman som fyllt 21 år, och af 6 och emot hvilken i öfrigt icke något lJ hinder för Representationsrättens utöfvande förekommer, må kunna befullmägtiga annan introducerad Adelsman att intaga Säte och Stämma för ätten.
Får Hufvudman, etdigt denna Riddarhusordning, ej utgifva fullmagt, då inträde för tillfället, närmaste Ättemän, för hvilken något lagligt hinder icke möter, uti full Hufvudmannarätt.
Till den Lagtima (Urtima) Riksdag som i N. skall hållas (hålles) tager (tagit) sin början den (dag och år) befullmägtigas härmed (Caractair och Namn) att för Grefliga Friherrliga ..
,T ,T ,T„
Commendcursl 00- Adeliga intaga Säle och Stämma på Rid« C 3 7 ) dårhuset, hvarvid han ovilkorligen förpligtas, att ställa sig till efterrättelse den af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer antagne och besvurne
Regeringsform af den 6 Junii i8oq, jemte Riksdagsordningen af den io Februarii 1810 och öfrige gällande Grundlagar.
Ort och Dalum.
Caracter. §• 9- Är Hufvudman utrikes rest, an- §. g. tingen i Konungens ärender, eller med vederbörligt tillstånd för enskilda angelägenheter, vare han bibehållen vid sin lätt ali utgifva full magt.
Adelsman, som med Konungens serskilda Nådiga tillstånd antingen i främmande Magts tjenst är, eller ock sig emot främmande öfverhet med Tro- och huldhetsed förpligtat; vare berättigad till säte och stämma på Riddarhuset, så vida lian i förra fallet varit skattskrifven här i Riket do 3:ne sista åren före Riksdagen, samt i det sednare under nämnde tid innehaft
Egendom eller Embete inom Riket.
Förekommer någon C 38 ) sak till öfverläggning ocli beslut, sorn den Magt angår, i hvars tjenst han är, eller under hvars lydno lian hörer, bör han ej öfvervara beslutets fattande, hvarken in Pleno, Utskott eller Nämnd.
I afseende å beslutens öfvervarande vare lag samma med Adelsman, som är i fiendtelig fångenskap och med främmande Öfverhets tillstånd vistas i Fäderneslandet. §• io. 5- io.
Flyttar Adelsman sitt bo och hemvist utrikes, på sätt 32 §. i 1723 års Adeliga Privilegier omförmäler, bafve lian och hans efterkommande, som utrikes äro, förlorat
Säte och Stämma bland Ridderskapet och Adeln, änskönt lian eller de fast Egendom här i Riket äga.
Inflyttar i Riket sådan Adelsman åter, eller hans Son, och lagligen styrker, att hans förbindelse emot främmande Magt upphört, samt att han med ny Tro- och huldhetsed emot Konungen sig förpligtat, då må han, efter att hafva de 3:ne sista åren före Riksdagen bär i Riket skaltskrifven varit, af det utrikes vistandet icke hindras, att inträda C 39 ) i alla rättigheter, såsom Svensk Adelsman.
Afkomling i fjermare led, än Son af den utflyttade Adelsmannen, må icke återfå sin rätt lill Säte och Stämma på Riddarhuset, förr än han dertill erhållit Konungens serskilda Nådiga tillstånd, samt i öfrigt företett så dane bevis, sorn här ofvan föreskrifne äro. §. 11.
Adelsman, som ur
Riket afvikit, n $ håfve förverkat rättighet till Säte och Stämma på Riddarhuset.
Återkommer han, utan att för afvikningen eller orsaken dertill blifva till brott förvunnen, inträde lian, så vida han de 3:ne sista åren före Riksdagen här i Riket skattskrifven varit, uti alla sina förra rättigheter. §. 12.
De å Riddarhuset förvarade Ge- 52 $ nealogiska Tabeller öfver alla Introducerade ätter, böra, på sätt och vid den påföljd af uteslutande från Säte och Stämma på Riddarhuset, som Kongl. Kungörelsen den i4 Julii 1818 föreskrifver, completteras. ( 4o ) §• «3- Så snart LandtMarskalk, enligt 52 §.
Regeringsformen och 23 §.
Riksdagsordningen, blifvit af Konungen i Nåder utnämnd, och af de 2:ne äldste närvarande Grefvar, lill hvilka Kongl. Maj:t honom öfverlemna!', till Riddarhuset beledsagad , emottages han derstädes vid ingången, af RiddarliusDirectionen, RiddarhusSecreteraren och de öfrige till RiddarhusCanzliet hörande personer.
Derefter sammanträder följande dagen å utsatt timma, efter föregånget anslag, RiddarhusDirectionen, för alt förrätta anteckningen, under LandtMarskalkens Ordförande, hvarvid han likväl ej deltager i öfverläggningarne och besluten, på annat sätt, än såsom i Ridderskapets och Adelns Plena.
Med anteckning förstås den åtgärd, hvarigenom en Adelsmans begäran om inträde å Räddarhuset, såsom Riksdagsman, varder, på sätt denna Riddarhusordning föreski ifver, behörigen pröfvacl; samt derest något hinder icke möter, hans namn och värdighet införd i en för sådant ändamål på alla lefvande ätter, efter stadgad numerföljd, inrättad upppropsli - ( 4« ) sta, och honom tillställd en med Riddarhusets Sigill påtryckt pollet, med påskrift af ättens numer och namn, den antecknades förnamn samt numer på den bänk, der hans ställe är honom anordnadt.
Uppkomma paria vota, galle den mening, för hvilken den främste Ledamoten i RiddarhusDirectionen sig förklarar. §• *4- Sådana anteckningar höra vara §, 2:ne, och förrättas hvardera med 2:ne upprop som af RiddarhusFiscalen verkställas; skolandes första Anteckningens arne upprop ske på särskilda dagar, men efter hvarandra, så framt ej helgedag inträffar, då det sednare uppropet blifver nästa söckendag.
Andra anteckningens begge upprop ske på en dag, hvilken bör vara den närmast helgfria före den sorn Konungen i Nåder bestämt lill Ständernas sammanträde på Rikssalen.
Derefter må anteckning verkställas och pollet meddelas, en - C 42 ) däst inför Riddarhus-Utskottet, hvilket i sådant andamål sammanträder f timma före hvarje Plenum.
Ej må någon antecknas eller pollet eihålla som icke personligen sig anmäler.
Vid anteckningen, och då inträdespollet erhålles, tilldelas hvarje Ledamot fett tryckt Exemplar af denna Riddarhusordning. §. i5.
Ättemän i behörig ordning antecknad blifvit,, äge i sådant fall hufvudman rättighet, att, i grund af behörig fullmagt, säte för annan ätt intaga.
Har Hufvudman fullmagt utgifvit, vare han, för den Riksdagen, skiljd från utöfningen af Riksdagsmannarätt, utom i de fall, då fullmägtig afl i— dit, sin rätt förlorat, utrikes rest, eller sin pollet till RiddarhusUtskottet återlemnat.
PKOTOCOLL, HÅLLNA HOS HÖ GLOELIGE VID lagtima Hiksiiagen i ^tfldUjolm ÅK 1859-1860.
JFiifafn Wiftrt. »♦ STOCKHOLM, typografiska föreningens boktryckeri, 1859. kJedan R.
St:r genom 69 g i Riksdags-beslutet af den 10 Mars 1858 blifvit kallade, att till Lagtima Riksdag sig i liufvudstaden infinna d. 15 Okt. 1859, samt K. M., genom öppet Nådigt Bref af d. 10 sistl.
Juni, behagat samtlige R.
St:r derom erinra, blef å den sålunda utsatta dagen Riksdag med vanliga ceremonier utblåst; och täcktes K. M. till Landtmarskalk i Nåder utnämna H.
Exc. En al Rikets Herrar, f. d. Just.StatsMinistern, Presidenten i K. M:s och Rikets Svea Hofrätt, R. o. K. af K. M:s O., Ordens Kansler, Storkors af K. Norska S:t OlalsOrden, Hr Gr. Guslaf Adolf Sparre, som, efter det han inför II. M. Konungen aflagt
Landtmarskalks-eden och blifvit öfverlemnad tili de 2:ne äldste tillstädesvarande Gr:ne, H.
Exc. En af Rikets Hrr, RiksMarskalken, R. o. K. af K. M:s O. m. m.
Axel Lewenhaupt och f. d. StatsRådet, GeneralLöjtnanten, K. m.
St. af K. S. o. N. O. m. m.
Hr Gr. Adolf Fredrik Nils Gyldenstolpe, af dem beledsagad, begaf sig till Riddarhuset och derstädes vid ingången emottogs af Riddarh.Direkt., Riddarh.Sekret, och öfrige till Riddarh.Kansht hörande personer.
Derefter utsatte H.
Exc. Hr Gr. o. Landtm., i öfverensstämmelse med 10 och 11 gg i Riddarh.Ordn., l:a uppropet af R. o. Ad:s första anteckning till nästföljande söcknedag, Måndagen d. 17 Okt. kl. lif. m., 2: a uppropet af samma anteckning till Tisdagen d. 18 Okt., äfven kl. lif. m., samt 2: a anteckningens båda uprop till Onsdagen d. 19 Okt., att hållas det förra kl. 11 f. m. samt det sednare kl. 6 e. m.; hvarefter, sedan berörde anteckningar blifvit förrättade, Högloft. R. o. Ad. sammanträdde första gången Thorsdagen den 20 Oktober 1S59 in pleno kl. 11 f. m. H.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, öpnade sammanträdet med följande tal:
Högvälborne och Välborne Hrr Grefvar, Friherrar, Ridders- och Adelsmän!
Då jag nu för andra gången erhållit min Konungs kallelse att under ett riksmöte vid R. o. Ad:s öfverläggningar föra ordet, har jag känt stor tvekan, huruvida jag sk lille våga åtaga mig detta dyrbara, men ansvarsfulla förtroende.
Om jag egt att afse det ringa måttet af mina krafter och det behof af lugn, som gör sig 4 Den 20 Oktober. efter år af möda och arbete gällande, hade jag visserligen önskat att befrias från ett kall, som jag ej känner mig kunna fylla så som jag det borde, och hvilket måste nu blifva svårare vid minnet af det utmärkta sätt, hvarpå R. o. Ad:s öfverläggningar under sednaste Itiksdagar varit ledda.
— Med mina pligter emot Konung och Fädernesland har jag dock icke ansett förenligt att draga mig tillbaka der min ringa förmåga af dem tages i anspråk; jag har derföre vågat emottaga det maktpåliggande updraget och jag har gjort det med tacksam hågkomst af det utaf inig alltid högt värderade förtroende och den utmärkta välvilja jag förut af R. o.
Ad. fått röna.
Mitt allvarliga upsåt iir och skall blifva att utöfva detta kall med sann oväld så sorn dess beskaffenhet krafvel-, att, så vidt i min förmåga står, riktigt och noggrannt tillämpa Grundlagarne och Kiddarh.Ordn., samt att söka upprätthålla och försvara Konungamakten och R.
St:rs rättigheter, efter hvad jag mig vid afläggande af min ed förpligtat.
Dessa mina sträfvanden skola ock, jag är derom fullt förvissad, stödjas af R. o. Ad:s djupa fosterlandskärlek och varma nit för allt. som kan lända till landets gemensamma bästa.
Det är på de medborgerliga dygdernas väg som R. o. Ad. skall häfda sin rätt att vara Rikets första Stånd, det är genom deras utöfvande R. o. Ad. skall bibehålla sin väl förvärfvade ära samt i fosterlandets och frihetens tjenst skörda nya lagrar, lemna nya minnen åt häfderna.
Med dessa förhoppningar får jag nu vördsamt helsa R. o. Ad., förklara våra sammanträden började, samt innesluta mig i R. o. Ad:s välvilja och förtroende.
Efter detta helsningstal lät H.
Exc. Hr Gr. och Landtm, upläsa Stadgan till ordnings vinnande vid R. o. Ad;s sammankomster af d. 16 Nov. 1823, äfvensom det d. 4 Dec. 1834 dertill beslutade tillägg.
Härefter yttrade H. Exc., Hr Gr. o. Landtm, att, till följd af de förändringar RiddarhusSaten sedan sista Riksdagen un dergått, en omarbetning i vissa delar af förenämnda Stadgar befunnes nödig, hvarföre ett förslag i sådant hänseende blifvit af Riddarh.-Direkt, uppgjordt, hvilket skulle till Riddarh.Utskrs handläggning öfverlemnas.
Jemte tillkännagifvande, att, i enlighet med R. o. Ad:s beslut vid sednaste Riksmöte, samt; då den lokal, som tillförene varit till klubb-rum åt R. o. Ad. uplåten, icke kunnat för ändamålet erhållas, de i Riddarhuset befintlige s. k.
Secreta Utskotts-rummen blifvit till samtals- och kapp-rum inredde, samt denna lokal jemväl t. v. inrättats till klubb för R. o. Ad., anmälte H.
Exc. Hr Gr. o. Landtm., att, som genom berörde förändrade anordning tvenne ingångar till RiddarhusSalen blifvit beredde, men i 16 g Riddarh.Ordn. vore stadgadt, »att ingen må på Riddarhuset inträda innan han för Vakthafvande UnderOfficeren upvisat den honom lemnade inträdespolett», det blifvit nödigt att, utom det vanliga Deli 20 Oktober. 5 antal manskap, som bestridt vaktgöringen vid stora ingången till RiddarhusSalen, reqvirera ännu en Underofficer, hvilken erhållit plats vid den i kapp-rummet befintliga upgång till salen, och anhöll H.
Exc. Hr Gr. o. Landtm., med anledning häraf, att de af E. o. Ad:s Ledamöter, hvilka begagna denna väg för attupkomma i RiddarhusSaleu, behagade för bemälde Underofficer upvisa sina polletter.
Sedermera erinrade H.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, att, jemlikt 39 § Riddarh.Ordn., det berodde på R. o. Ad. huruvida främmande åhörare må få bevista Ståndets öfverläggningar, hvarjemte H.
Exc. hemställde om R. o. Ad. bifölle att äfven vid denna Riksdag främmande åhörare må erhålla tillträde till läktaren i RiddarhusSalen, samt att med utdelningen af biljetter finge tillgå som hittills.
Härefter behagade H Exc. upropa Gr. Lewenhaupt, Erik Aug., som anförde:
Vid 2-.a anteckningens 2:a uprop i går afton upvisades en så lydande fullmakt: »Till den lagtima Riksdag, som i Stockholm skall hållas och tager sin början d. 15 Okt. 1859, befullmäktigas härmed Kapitenen Frih.
Axel Wilhelm von Knorring att för Adeliga ätten de Laval N:o 355 intaga säte och stämma på Riddarhuset, hvarvid han ovilkorligen förpligtas, att ställa sig till efterrättelse den af K. M. och R.
St. antagna och besvurna R.
F. af d. 6 Juni 1809, jemte R.
O. af d. 10 Febr. 1810 och öfriga gällande Grundlagar.
Bockerud och Elgarås d. 14 Sept. 185 9.
Carl Fredrik de Laval, f. d. Kapten.»
Då enligt 8 § Riddarh.Ordmn alla fullmakter ovilkorligen skola vara författade i enlighet med det i nämnde § intagna formulär, hvarest endast förekommer, att den befullmäktigade skall ställa sig till efterrättelse Rikets gällande Grundlagar, utan att något uppräknande af dessa förekommer, men i nu ifrågavande fullmakt stå uppräknade 2:ne af Rikets Grundlagar jemte tillägget öfrige gällande; ansåg sig Riddarh.Direkta: icke på en så författad fullmakt, emot Riddarh.Ordms stadgande, kunna utlemna pollet; hvadan innehafvaren deraf anhållit att, på grund af 15:de § Riddarh.Ordn., få frågan hänskjuten till R. o. Ad:s pröfning.
Med ani. häraf får jag vördsamt anhålla,* det H.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, behagade inhemta Ståndets yttrande rörande ifrågakomne ärende.
Då den upiästa fullmakten, om jag eljest fattat den riktigt, verkligen innehåller, att innehafvaren deraf skall ställa sig till efterrättelse Rikets Grundlagar och derjemte omnämner två af dessa Grundlagar, anser jag Riddarh.Ordms föreskrift om fullmaktens lydelse vara uppfylld, samt dessutom något tillagdt, som alldeles icke ändrar lagens mening.
För min del kan jag således icke finna annat, än att R. o. Ad., utan att frångå Riddarh.Ord:s föreskrift i detta fall, bör kunna godkänna fullmakten, hvilket jag alltså får tillstyrka.
De ii 20 Oktober.
Hr Ce(1 eraehiö 1 ti.
Rob. Theopil.:
Då det i 8 § Rid darh .Ordmn iir stadgadt, att fullmakt, för att vara gällande, ovilkorligen skall ega dea lydelse, sorn i nämnde § finnes upgifven, anser jag det vara af vigt att följa denna föreskrift, enär man eljest, om man gör en afvikelse en gång, äfven måste göra det en annan, hvilket allt kan gifva ani. till obehagliga tvister.
Föröfrigt förekommer i den upplästa fullmakten ingenting om de förändringar, sorn sedan grundlagarnes stiftelse deri blifvit gjorda, hvadan jag finner ett ytterligare skäl till mitt yrkande, att man bör hålla sig till Riddarh.Ordn.-s tydliga föreskrift, hvaraf dessutom uti förevide fall ingen annan skada kan för fullmaktens innehafvare uppstå,' än några dagars uppehåll tilldess han kan skaffa sig en ny fullmakt.
Jag kan således icke för min del bifalla den gjorda anhållan om den ifrågav-.de fullmaktens godkännande.
Jag skulle anse att Hr Cederschiöld i sitt yttrande hade fullkomligt rätt, såvida icke 15 § Riddarh Ordmn förutsatte, att fall kunna inträffa, som föranleda R. o. Ad. att deröfver besluta.
Skulle stadgandet i 8 § vara alldeles ovilkorligt, blefve 15 § utan betydelse, och då i den ifrågavrde fullmakten ingenting finnes, som strider mot innehållet af det föreskrifna formuläret, samt dertill kommer att en pröfningsrätt i,- fall, sådana som detta, är R. o. Ad. medgifven, hemställer jag, i likhet med Frih. Palmstjerna, huruvida icke skäl förefinnes att godkänna den upvisade fullmakten.
Sedan öfverläggningen nu blifvit förklarad slutad, yttrade H.
Hr Gr. o. Landtm., att, då den fullmakt, som här vore i fråga, innehölle den afvikelse från det i 8 § Riddarh.Ordn. föreskrifne formulär att, i st. f. orden »hvarvid han ovilkorligen förpligtas att ställa sig till efterrättelse Rikets gällande Grundlagar», blifvit införde »hvarvid han ovilkorligen förpligtas, att ställa sig till efterrättelse den af K. M. och R.
St:r antagna och besvurna R.
F. af den 6 Juni 1809, jemte R.O. af den 10 Februari 1810 och öfrige gällande grundlagar»; samt enär fullmakt, jemlikt Riddarh.Ordn:s stadgande ovilkorligen skall vara författad i enlighet med omförmälde formulär, H.
Exc. förmodade, det R. o. Ad. torde finna Riddarh.
Direktm hafva riktigt förfarit, då den ansett sig icke kunna på en så beskaffad fullmakt utlemna pollet; men då nu fråga blifvit väckt, att, på grund af 15 § Riddarh.Ordnm, jemförd med 21 § R. O., R. o. Ad., sedan ärendet blifvit draget under dess pröfning, måtte, enär den mening, som i oftanämnde fullmakt blifvit i st. f. den i Riddarh.Ordnm föreskrifne införd, snarare innehölle något för mycket än för litet, samma fullmakt godkänna, hvaremot å en annan sida blifvit, på uppgifne skäl, yrkadt, att fullmakten icke måtte varda godkänd, ansåg sig H.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, böra först inhemta R. o.
Adis tanke, huruvida berörde fullmakt må godkännas och pollet åt Frih. v. Knorring utlemnas; hvarefter och sedan propos. i enlighet härmed blifvit framställd, R. o.
Ad. besvarade densamma med öfvervägande ja.
Den 22 Oktober. 7 H. Exc. Hr. Gr. o. Landtm, tillkännagaf slutligen, att RiksSt:n skulle Lördagen den 22 dennes på f, m. komma att emottaga hvarandras belsnings-deputationer samt anmodade de Ledamöter, som ville deltaga i den till MedSt:n afgående helsnings-deputation, att dertill anteckna sig hos Riddarh.Fiskalen, som äfven egde anteckna de Ledamöter, hvilka önskade deltaga i R. o. Adis deputation för afläggande af de till samma dags e. m. utsatta underd. upvaktningar hos H. M. Konungen och den K.
Uppå sedermera af H.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, framställd propos., åtskiljdes R. o. Ad. kl. | till 12 på dagen.
In fidem, Albert Munck.
Plenum kl. 11 f. m. Gr. Lewenhaupt, Erik Aug., anförde:
Exc Hr Gr. o.
Landtm, behagade inhemta det Höglofl.
Ståndets tanke, huruvida redan nu, innan Riddarh.Utsk. hunnit bildas, åt de vakthafvande vid ingången till Riddarhus-Salen må beviljas en gratifikation efter samma grund, som vid föregide Riksdagar.
Uppå derom framstäld propos. behagade R. o. Ad., med bifall till Gr. Lewenhaupts hemställan, besluta att till det vid ingångarne till Riddarhussalen posterade underbefäl och manskap gratifikation utur Riddarhus-kassan skulle under denna Riksdag utgå efter enahanda grunder som vid föreg.de Riksdagar.
Anmäldes att från Hederv.
BondeSt. ankommit en Deputation, och blef denna Deputation på öfligt sätt emottagen och inbeledsagad.
Deputationen anfördes af Riksdagsmannen från Jemtlands Län Nili Lanton, som yttrade: 8 Den 22 Oktober.
Högvälborne Herr Grefve och Landtmarskalk, Högloft.
Ridderskap och
St:r nu återigen sammankommit till ett allmänt Riksmöte, får BondeSt. genom oss, dess deputerade, enligt gammal god sed och på grund af hjertliga känslor, till H. R. o.
Ad. frambära sin vördsamma välkomsthelsning.
Maktpåliggande äro de pligter, som Representanterne äro kallade att utöfva, och stort är det mål, hvartill allas sträfvanden böra syfta.
Om ock intressena någon gång kunna synas skiljda, så beror detta blott derpå, att de betraktas från olika synpunkter eller att de icke äro verkliga och sanna, ty annars skola de nödvändigt sammanfalla till ett, det gemensamma fäderneslandets.
Den upplysning och de ridderliga tänkesätt, som man hos R. o. Ad. är van att finna, skola otvifvelaktig!
— BondeSt. är derom förvissadt — verksamt bidraga till att bringa våra blifvande förhandlingar till ett med detta enda intresse öfverensstämmande slut.
Lifvadt af denna tröstrika förhoppning och af en varm känsla för fosterlandets val, utbeder sig BondeSt. att fortfarande få vara inneslutet i H. R. o. Ad:s aktning, välvilja och förtroende.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, svarade: R. o. Ad. emottager med uppriktig tacksamhet den helsning, Hederv.
BondeSt. nu låtit framföra.
Det skall blifva för R. o. Ad. tillfredsställande att under fullgörande af de pligter detta Riksmöte ålägger oss alla, kunna få ådagalägga sina vänskapsfulla tänkesätt emot MedSt. och ej minst emot Hederv.
BondeSt., som säkert med urgammal svensk redbarhet skall visa att fäderneslandets väl är det för alla våra sträfvanden gemensamma målet, som lättast vinnes om endrägt leder arbetet.
— Med dessa tänkesätt anhåller R. o. Ad. att
Deputerade behagade till Hederv.
BondeSt. återbära uttrycken af R. o. Ad:s vänskap, aktning och förtroende.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att H. M. Konungen och den K.
Familjen ville i afton kl. 7 emottaga R. o. Ad.-s UppvaktningsDeputation, och anmodade dem, som önskade få deltaga i denna Deputation, att infinna sig i RiddarhusSalen en half timma före nyssnämnde tid.
H. Exc. tillkännagaf vidare, att, enligt honom af H. M. Konnngens OfversteKammarherre lemnadt meddelande, 50 Ledamöter af R. o. Ad. jemte Riddarh.SekreLn äro inbjudna, att nästa Måndag den 24 dennes, efter å RiksSalen slutad ceremoni, intaga middag å det K.
Slottet vid en för Ledamöter af R. o. Ad. särskildt anordnad taffel; hvarjemte H.
Exc. anmodade dem, som önskade begagna en sådan inbjudning, att dertill låta anteckna sig hos Riddarh.Fiskalen.
Deli 22 Oktober. 9 Äfvenledes tillkännagaf H.
Landtm., att lian nyss fått emottaga 50 biljetter till inträde i Kyrkan under den Gudstjenst, som nyssnämnde dag, före Riksdagens öpnande å RiksSalen, komrae att hållas, samt jemväl 50 biljetter för inträde, å RiksSalen, under dagens ceremoni.
Dessa biljetter hade blifvit aflemnade till Riddarh.Fiskaleu, för att utlemnas till dem af Ståndets Ledamöter, som ville anmäla sig till begagnande deraf.
Härefter anmäldes och emottogs på vanligt sätt en Deputation från Vällöfl. BorgareSt., anförd af Riksd.fullm. för Stockholms Stad, Grosshandl.
Fredrik Adolf Rinman, som anförde följande:
Högvälborne Herr Grefve och Landtmarskalk, En af Rikets Herrar, samt Högvälborne och Välborne Herrar Ledamöter af Högloft.
Ridd. oell Adeln!
Då till H. R. o. Ad. vid innevarande Riksmötes början, BorgareStis vördsamma helsning och lyckönskan, genom oss, dess Deputerade, framföres, sker detta med uttryck af BorgareStis utmärkta högaktning, öfvertygelsen, att sann fosterlandskärlek är den grund, hvarpå H. R. o. Ad., likasom de öfriga RiksStm, bygger rådslagen och besluten, samt den af denna öfvertygelse följande säkra förhoppning, BorgareSt. eger om H. R. o.
Ad:s kraftiga medverkan till de förestående riksdagsärendenas befordrande till en för landet ändamålsenlig och hugnerik lösning.
Med dessa tänkesätt anhåller BorgareSt. att få vara inneslutet i H. R. o. Ad:s ynnest och bevågenhet.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, svarade sålunda:
Den hels ning och välönskan, Hrr Deputerade nu från det Vallöf!. BorgareSt- framfört, emottager, R. o. Ad. med tacksamhet och erkänsla.
— Manga stora och för landets materiella eller andliga utveckling vigtiga frågor böra vid R.
St:rs nu började sammankomst lösas och R. o. Ad. gör sig förvissad att Vällofl.
BorgareSt. med uplyst sakkunskap och sannt nit skall omfatta allt, som kan lända till det gemensamma fosterlandets bästa.
För åstadkommande deraf är dock enighet och samverkan St:n emellan af så väsendtlig vigt.