Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken yttrade, att han ansåg nied Grundlagens föreskrift i 4f) §•
Riksdagsordningen öfverensstämmande, att hvart och ett från Utskott inkommit Utlåtande, som innefattade en fråga af allmän beskaffenhet, borde, då det första gången föredrages, läggas på bordet, på det Ståndets Ledamöter må äga tillfälle att om innehållet deraf taga kännedom, innan det till afgörande företages; och torde Ridderskapet och Adeln således finna, alt StatsUlskottets ifrågavarande Utlåtande, sorn nu första gången blifvit föredragit, bör läggas på bordet.
Den it Maji.
Af den 9 dennes: N:o 42.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 3i om ytterligare åtgärder för Silfverköp, samt fortfarande Silfverinvexling.
Af den a dennes: N:o 94.
I anledning af väckte Motioner om vederbörandes befrielse från hjelpedagsverks- och stängselskyldighetens utgörande till vissa Boställen.
I anledning af väckt fråga om förändring i stadgandet, rörande Läste-afgift för Fartyg, som förses med Turkiska Pass m. m. N:o 96.
Angående yrkade förändringar i stadgandet om utkröningars beviljande å HäradsAllmänningar.
Rörande klagan deröfver, att LifGrenadier Regementernas MusikCorpser blifvit förlagde i Linköpings Stad, och skola betunga dess Fattigvårds-anstalter.
I fråga om hemmansdelars utaf olika Nummer sammanslående under en rök. 72 Den ii Maji, N.'o 99.
Med vördsam anmälan, rörande Utskottets Utlåtande N:o 62, i anledning af väckt fråga om BergsTingsRätternes bibehållande i det skick, hvari de nu befinnas; m. ra.
Rörande yrkad rättighet för Extra Roterings-skyidige, att anställa legning inom Beväringsåldern, N:o 101, I anledning af väckte Motioner om. förbud emot införsel af Danska Hästar.
I anledning af väckt fråga om skyldighet för Norrländska Allmogen att vara försedd med bevis, att de varor, som af bemälte Allmoge försäljas i Stockholm, äro af egen gårdsafvel.
I anledning af åtskillige föreslagne åtgärder till lindring i Rustningshesväret.
I anledning af återremiss å Utskottets Betänkande N:o 65, rörande väckte frågor om upphörande af Ekonomiska Besigtningar hvart 3:dje år å SoldatTorp, samt angående Soldatens skyldighet att sjelf underhålla Torpet.
I anledning af väckt fråga om rättigheten till dubbel tjenstårs beräkning för Lärare vid en LancasterSchola i Gefle, och för Lärare vid alla i Riket in - Den i4 Maji. 73 rättade LancasterScliolor, der minst 100 barn njuta undervisning, kades på bordet.
Thorsdagen den i4 Maji 1829.
Utdrag af Protocollet, hållet bos Höglofl, Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm d, n Maji 1829. S. D.
Vid förnyad föredragning af RiddarhusUtskottets den 24 sistlidne Mars aflåtne, samt den 3 derpåföljde April på bordet Jagde, Memorial, innefattande anmälan om Herr Ugglas, Carl Wilhelm, anhållan att till trycket utbekomma åtskillige uti en den 7 sisth Mars inför RiddarhusUtskottet öppnad kista befintlige Handlingar; fann Ridderskapet och Adeln, som genom ser - 74 Den ii Maji. skildt beslut af denne dag forordnat, att berörde Handlingar borde inbindas oell i Riddarhus-Archivet uppställas, Utskottets ifrågavarande Memorial böra läggas till Idandlingarne.
Justerades 8 ProtocollsUtdrag, innehållande Ridderskapets och Adelns i Plenum den ii dennes i öfrigt fattade beslut.
Herr Heijkensköld^
Dettloff bade inlemnat ett så lydande anförande:
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets
Ständer angående någon jemkning i Grunderne för RecognitionsSkogarnes Skattläggning, hvilken till StatsUtskottet blifvit remitterad, anhåller jag vördsamt, att få yttra mig.
Då jag jemnfört Kongl.
Kungörelsen af den 4 Februarii 1811 om RecognitionsSkogarnes användande och villkoren för deras Skattläggning, samt Kongl. Kungörelsen af den 3i Mars 1824 i samma ämne, har jag trott mig finna, att en rättelse blott i sistnämde Förordning i föreskriften rörande Hemmantalets förhöjning efter den tillökade räntan, på sätt Kongl. Maj:t i Nåder föreslagit Rikets Ständer, icke till alla delar skulle undanrödja de svårigheter, som hittills mött vid nämde Skogars skattläggning.
Enligt Förordningen af år 1811 skulle Den 11 Maji. 75 GrundRäntan å ett RecognitionsSkogshemman bestämmas och utsättas efter Ortens Skattläggningsmethod; enligt den senare Förordningen åter af år 1824 får icke denna method följas, utan skall hvad Kongl. Maj:t och Kronan tillförene af Skogarne åtnjutit, håde under namn af Skogsöhren och Bevillning för Kohlningsfrihet, läggas till grund, för den Ränta, som bör åsättas, hvarigenom GrundRäntorne å desse nja Skogshemman blifva mångfaldigt högre, än om de skattlades efter Orternes method.
(Se Bil. N:o 1}.
I förra händelsen kunde det vara billigt, att de å en Recognitions-skog uppkommande hemman genast deltogo i alla de Skyldigheter och Besvär, som Krono- och Skattehemman åtfölja, såsom Piotering,, Skjuts, Väghållning m. m.; i sednare händelsen åter, då Räntorne å de nya hemmanen blifva så betydligt större i jemförelse till GrundRäntan å andre hemman i samma ort, torde rättvisan fordra, att, åtminstone för någon tid, frihet eller lindring i utgörande af nämde Besvär dem förunnas, i synnerhet som någre sådane Onera hittills icke ålegat desse Skogars innehafvare.
Jag skulle derföre anse lämpeligt, att, sedan de å RecognitionsSkogarne i Riket nu befindtlige odlade Lägenheter blifvit till hemmantal skattlagde med nödigt utrymme i Skogsmark, desse nya hemman eller hemmansdelar derefter genast deltogo i alla så kallade extra Onera 76
Den 14 Maji. och Besvär utan undantag; hvaremot sådane Hemman, som komma att bestå endast af Skogsmark utan Åbo, fingo åtnjuta vissa frihets-år, för att uppmuntra till odling i en framtid.
Vid Skogars skattläggning i allmänhet, torde det vara nödigt att hafva afseende å de olyckshändelser, som ofta å dem inträffa.
En härjande
Skogseld kan för ett halft århundrade och längre beröfva ett Skogshemman dess afkastning och värde, och skulle möjligen föranleda till förlust för Kronan i anseende till Räntan, om Besvären och Onera voro alltför högt ålagde.
— För öfrigt hafva de förändrade Skattläggningsgrunder, som Kongl.
Förordningen af år 1824 påbjuder, gifvit anledning till en så olika tolkning, och deraf följande uppehåll och hinder i RecognitionsSkogsmålens sluleliga afgörande, att tyde2ige och bestämde föreskrifter synas mig vara högst nödvändige, för att bringa dessa frågor till ett snart slut, För att fullständigt utveckla mine åsigter i förevarande ämne bar jag uppgjort ett förslag till Föreskrifter rörande RecognitionsSkagarnes skattläggning i Riket, hvilket härhos bifogas, under vördsam anhållan att detsamma, jemte hvad jag nu haft äran anföra, mätte till StatsUtskottet blifva remitteradt, Den 14 Maji. 77 Förslag till föreskrifter rörande RecognitionsSkogarnes Skattläggning.
Föreskriften i Förordningen af den 3i Mars 1824 angående villkoren för RecoguitionsSkogarnes inlösen och Skattläggning, i hvad som rörer hemmantalets förhöjning efter den tillökade räntan, torde komma att, i enlighet med hvad Kongl. Maj:t i nåder föreslagit, helt och hållit förfallaj och ehuru någre få Bruksegare redan på sin begäran fått sine RecognitionsSkogar skaltlagde, likväl och till vinnande af enhet i Beskattningen, torde sådane redan skattlagde Recognilions-Skogshemman till hemmantal böra jemkas och nedsättas i enlighet med de grunder, som nu föreslås att blifva antagne för desse Skogars Skattläggning. 1:0.
På grund af hvad Förordningen af den 4 Februarii 181 t stadgar, skall af Skogsmark 1,200 Tunnland fullgod mark anses svara emot ett helt hemman, och i förhållande till markens bättre eller sämre beskaffenhet, får gradering af Skogen ske ifrån 1,200 Tunnland till och med 3ooo Tunnland, hvarutöfver ett helt hemmans utrymme ej får utsträckas. 2:0.
Sedan först alla frågor om Brukens rättighet, att få köpa deras Skogar till Skatte blifvit afgjorde, samt Stubbe- och Röjselrättsegare och Brukens Kohlare - 78 Den ii Maji.
Torp fått sine behof af Skog till bränsle, byggnadstimmer och stängsel afsatte och afskiljde, företages skattläggningen sålunda: a) Alla på Recognitionsskogen belägne Bruket tillhörige och med Åbo försedde lägenheter skattläggas, hvar för sig, efter hvarje orts skattläggningsmethod.
Till de lägenheter, som ej uppgå till £ hemman, anslås af Skogen så mångå Tunneland efter den i i Mom. nämnde beräkning, att de uppgå till fullt £, och likaledes till de, som uppgå till f hemman och deröfver, men ej till £ hemman, så många Tunnland, att de uppgå till fullt £ hemman.
De lägenheter, som uppgå till fullt £ hemman och deröfver, men ej hinna till ett helt, tilldelas på enahanda grund så mycken Skog, att de blifva helt hemman.
F) Hvad som kan återstå af hela Skogsmarken, sedan ofvannämnde fyllnad till de odlade lägenheterne blifvit afräknad, indelas till hela hemman, enligt förutnämde beräkning, så långt den räcker. c) På Skogen varande Stubbe- och RöjselRätts-Torp, som ej tillböra Bruket, skattläggas särskildt lill det hemmantal, hvartill de kunna upp - Den ii Maji.
79 gå utan vidare skogsanslag, än hvad vid föregående undersökningar blifvit afsatt och bestämdt. d) Skattläggningslnstrumenterne insändas sluteligen till Kongl. KammarCollegium, som dervid lagger den hand här nedanföre bestämmes. 3:o. Den GrundRänta, som af Skattlagd RecognitionsSkog bör utgå, skall svara emot det belopp, hvartill, efter ett medium af io år, den afgift uppgått, som Kongl. Maj:t och Kronan njutit af Recognitionsskogen uti ordinarie Skogsöhren och Bevillning för Kohlningsfrihet sammanräknadt. 4:o. Sedan Skattläggningarne blifvit af KammarCöllegium granskade och gillade, kommer det vid Skattläggningen i orten åsatte hemmantal att oförändradt fastställas; hvarefter KammarCollegium äger att upphöja de åsatte räntorne, så att desamma, efter ett medium af io års Markegångsvärde å Räntepersedlarne samt Kronotionden, jemt uppgå för alla hemmanen sammanlagdt till det belopp, som af dem, enligt 3:dje punkten, bör utgå, hvilken summa sedermera fördelas på hvarje hemman och hemmansdel efter dess storlek; och får Skatteköp derefter ske, i enlighet med hvad derom i allmänhet stadgadt är. 8o Den i4 Maji» 5:o» Alla de sålunda å RecognitionsSkog skattlagde odlade lägenheter, hvarå Åbo finnes, skola deltaga i de skyldigheter och besvär, som Krono- och Skattehemman åtfölja; hvaremot de hemman, som i följd af Skattläggningen endast bestå af Skogsmark utan Åbo, och af hvilka Skogens afkastning är det enda, som skall kunna ansvara för hemmanets grundränta, varda på femtio års tid befriade ifrån deltagande i ofvannämde onera af hvad namn och beskaffenhet de vara må.
Efter denna tids förlopp skola undersökningar å alla sådane hemman hållas, så att, om under tiden odlingar och Åbo på sådane hemman tillkommit, de då höra ingå uti och utgöra de onera, hvarföre de såsom ödeshemman varit befriade. B i l. N:o 1.
Norra Bredsjö Hyttas RecognitionsSkog i Örebro Län.
Deraf utgöres i Skogsören 5 R:dr a4 sk., samt Bevillning för Kohlningsfrihet 27 R:dr 36 sk. •— Summa 32 R:dr 4<> sk. årligen.
Denna Skog skattlades i orten, och arealen, beräknad efter 1811 års Förordning, uppgick till T\ mantal, hvarå efter ortens method årliga Jordeboksräntan blef 1 Sffi 32 Lffi 8 f ® Tackjern, samt 32 sk. 8 rst. i penningar; hvilket efter 10 års medium utgör i penningar 11 R:dr 44 På Den i/f Maji, 81 På grund af 1824 års Förordning resolverade KammarCollegium häröfver: att Grundräntan å Skogen skulle blifva 82 R:dr 4o sk., hvilket efter förvandling utgör 5 Sffi 1 Lffi ® Tackjern samt 1 R:dr 43 sk. i penningar, och som emot denna ränta svarar efter ortens method i-| mantal, så skall hemmantalet å Skogen förhöjas ifrån yj till 1 mantal eller nära tredubbelt.
Uppå Hans Excellence Herr Grefven och Lan dtMar skalken derom gjorde proposition, beslöts, att detta Anförande, såsom ägande sammanhang med Kongl. Maj:ts den 22 sistlidne November e. m. till StatsUtskottet remitterade Nådiga Proposition, angående någon jemnkning i grunderne för RecognilionsSkogarnes skattläggning, äfven skulle till bemälte Utskott remitteras.
Anckar siv är d , Carl Henrik, bade inlemnat ett Anförande, som upplästes, så lydande:
Icke närvarande, då Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets Betänkande N:o 86, angående väckte motioner om LancasterScholors inrättande föredrogs och gillades af Ridderskapet och Adeln, anhåller jag, att emot beslutet få reservera mig, på det man icke måtte tro mig dela de i min tanka falska premisser, hvarigenom Utskot 24 H. 6 8i Den i4 Maji. tet kommit till de slutsatser, att lagstiftande rnagtens rätt är inskränkt till ett blott förordnande om församlingarnes pligt, att bibringa barnen nödig Christendomskunskap, och till sättet för dess meddelande.
Kan Staten ålägga inhämtande af nödig Christendomskunskap, så ej allenast kan, utan äfven bör Staten ålägga den bildning, som är oumgängelig för vinnande af några verkliga och sanna religionsbegrepp, hvilka utan annan förståndsodling lära blifva föga verksamme, såsom ett gemensamt rättesnöre för den enskilde i dess handlingar, och för Staten i dess offentliga, verksamhet.
Jag erkänner gerna, att den upplysning Utskottet i sina premisser antager, såsom ovilkorlig, för mitt begrepp om det constitutionella samhällsskickets behof af en högre bildningsgrad är alltför inskränkt; och då Utskottet delar den allmänna önskan, att näringsidkande classerne måtte bibringas de för dem nyttige och nödige medborgerliga kunskaper, kan jag icke återhålla min förundran, att Utskottet vid detta tillfälle afstyrkt en underdånig önskan, till vinnande af kraftigare åtgärders vidtagande för folkbildningens befrämjande, än som hitintills skedt.
Det blifver alltid för mig en obehaglig känsla, att Danmark för folkbildningen
Den 14 Maji. 83 skall göra så mycket, under det att, det så tillsägandes constitutionella, Sverige i detta afseende synes vinlägga sig om intet; och det är med ett verkligt bekymmer jag ser lagstiftande magtens oåterhulleliga beredvillighet, att bevilja ökade anslag, utan att i någon mån vara betänkt, att genom folkbildningens alfvarligare befrämjande, skapa de enda tillförlitelige utvägarne för någon framtida förkofran.
Härmed förenade sig Herr Anckarswärdj August.
Föredrogs å nyo och bifölls StatsUtskottets den 9 dennes under N:o no afgifne, samt den n derpå följde på bordet lagde, Utlåtande, angående aflöningen för BancoUtskottets Sekreterare och Cantzlisamt Yaktbetjening.
Föredrogos å nyo och gillades följande Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottets den 2 dennes afgifne, samt den 11 derpåföljde på bordet lagde, Utlåtanden: N:o 94* I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets under ]N:o 25 förut meddelte Betänkande, i frågan om Vederbörandes befrielse från hjelpedagsverks- och stängselskyldighetens utgörande till vissa Boställen. 6* 84 Den i4 Maji.
N:o c>5.
I anledning af väckt fråga om förändring i stadgandet rörande Läste-afgift för fartyg, som förses med Turkiska Pass m. m.
Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottets den 3 dennes under N:o 97 afgifne, samt den ii derpåföljde på bordet lagde, Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o i3 förut rneddeldte Betänkande, i anledning af väckt motion om olägenheterne för Linköpings Stad deraf, att LifGrenadierRegementernes MusikCorpser blifvit förlagde i Linköpings Stad, och derigenom skola betunga dess fattigvårdsanstalten fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit d. 21 sistlidne Januari af Piidderskapet och Adeln bifallit, Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde läggas till Handlingarne.
Då nu å nyo föredrogs Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottets den 2 dennes under N:o gg aflåtne, samt den 11 derpåföljde på bordet lagde Memorial, med anmälan, rörande Utskottets under.
N;o 62 förut rneddeldte Utlåtande, i anledning af väckt fråga om BergstingsRätternes bibehållande i det skick, hvari de nu befinnas m. m.; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Utlåtande redan blifvit
Den »4 Maji. 85 den 5 sistlidne Mars, e. m. af Ridderskapet och Adeln bifallet, Utskottets ifrågavarande Memorial borde läggas till Ilandlingarne.
Föredrogs å nyo StatsUtskottets den 8 sistlidne April under N:o ioi afgifne, och den 4 dennes e. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af Rikets Ständers Revisorers år 1827 gjorde anmälan, angående försäljningen af fem stycken Kronan tillhörige KrigsSkepp, och redogörelsen för derföre influtne medel.
Herr Anckarsvärd, Augustq uppläste följande: Utaf Styrelsens handlingar under mellantiden från 1823 års till innevarande Riksdag, lärer väl ingen till så hög grad gjort sig förtjent af den allmänna uppmärksamheten, som den beryktade Handeln med Skepp utur Örlogsflottan i Carlskrona; det allmänna eger således äfven full rättighet fordra utaf Representationen, såsom den enda utväg för dess rätts bevakande i detta fall, att den söker upplyfta den hemlighetsfulla slöja, hvarmed man sökt undandölja de olyckeliga följderna af denna illa beräknade affaire, och är det, manad af denna pligtkänsla under utöfningen af mitt Riksdagsmannakall, jag utbeder mig få göra några anmärkningar vid StatsUtskottets förevarande Utlåtande. 8G Den 14 Maji.
Den Historiska uppställning
Utskottet lämnar öfver liela tillgången med Skeppshandeln, sprider visserligen mycket ljus öfver saken, men har, efter mitt sätt att se och bedömma, ej ledt Utskottet till sådana resultater, som jag åtminstone anser liordt följa derpå; det visar sig först och främst ganska besynnerligt, att Handelshuset Michaelson &
Benedicks, uti deras första ansökan af den 21 Febr. 1825 att få handla Skepp utur Flottan, då redar; uppgifver namnen på Linieskeppen Manligheten och Tapperheten, jemte anhållan, att med GeneralAmiralen få uppgöra denna handel; att således aftal redan var föregånget emellan Michaelson &
Benedicks och GeneralAmiralen synes klart, och ännu vissare derigenom, att besigtningsinslrumentet öfver dessa fartyg redan omnämnes på vederbörlig befallning upprättadt, dateradt den i5 Febr. eller 6 dagar, innan första anmälan om handeln gjordes utaf Michaelson &
Benedicks; GeneralAmiralen tillhör det således, att i denna affair synas både såsom upphof och förnämsta driffjäder, hvarföre det så mycket mer påkallas, att uppmärksamt följa denna höga Embetmans åtgärder i dess dubbla befattning som Chef för Flottan och Konungens Rådgifvare.
Uti den sednare egenskapen delar visserligen GeneralAmiralen med Konungens öfriga Rådgifvare det måhända rättvisa klander, att hafva tiljstyrkt försäljning af fartyg ut - Den 14 Maji. 87 ur Flottan till omkring millions värde, då 77 §.
Regeringsformen tydeligen antyder Lagsliftarenas förbehåll, alt ej försäljningar af Statens egendom mot eller utan Rikets Ständers medgifvande må ega rum, då det obetydeligaste Laxfiske eller Kronoäng m. m. i denna §. i sådan mening omnärnnes; men i den andra egenskapen eller såsom Flottans Chef står Herr GeneralAmiralen ensam, och då det visar sig tydeligt, att Kongl. Maj:ts nådiga afsigt med denna handel varit, att från Flottan med fördel skilja Krigsskepp, hvilka voro öfver a5 år gamla, för att derigenom bekomma medel till nyas byggande, så är det äfven klart, att Kongl. Maj:ts nådiga afsigt blifvit utaf GeneralAmiralen förbisedd vid verkställigheten af handeln; ty hvad först beträffar Skeppet Tapperheten, så utvisar värderingsinstrumentet, att det 1819 blitvit uttagit utur
Dockan efter nästan total förbyggnad, hvadan det väl ej efter endast 6 års förlopp kunde anses vara öfver 25 år gammalt; med Fregatten af Chapman är ungefär enhanda förhållande endast med den skillnad, att detta fartyg blifvit 1824 eller endast ett år före försäljningen genom betydeliga reparationer satt i godt stånd; men ännu mera i ögonen fallande är förhållandet med Skeppet Försigtigheten, som dock nu offenteligen erkännes hafva varit, hvad i viskningsväg länge berättats, Skeppet Gustaf den store, öfver hvilket värde - 88 Den 14 Maji. ringsinstrumentet af Öfverste Borneman innehåller, att detta vackra och goda Skepp icke annorlunda kunde till sitt värde anses, än som ett alldeles nytt Skepp af samma certe och dimensioner.
Maj:ls välvilliga afsigter hafva således i den väsendteligaste delen och uppgifna ändamålet med handeln blifvit utaf verkställaren uraktlåtne lill den grad, att lankan på Flottans förbättrande och förkofran synes alldeles fädt gifva vika för penningevinsteu, och när dertill kommer den utaf Utskottet mycket rigtigt anmärkta skillnaden uti det pris, som Contractet innehåller, och hvad som verket igen till StatsCassan i och för handeln influtit, bestigande sig för Skeppet Tapperheten till 9000 R:dr Hamb.
B:co och för Fregatten af Chapman till 1000 pund Sterling, så synes åtminstone mig, att påföljden bordt blifva, ifrån StatsUtskottets sida, yrkandet af Generalamiralens ställande under lagligt tilltal och ansvar, i händelse af oförmåga att nöjaktigt förklara förhållandet, istället för den af Utskottet föreslagne underdåniga anhållan, att Kongl. Maj:t måtte besluta de åtgärder, genom hvilka bristande köpeskillingen af vederbörande måtte utbekommas, hvilket förefaller mig såsom ett kringgående och onödigt bemantlande af hvad man i det hela velat säga och angifva; då det ej gerna med vederbörande kan menas någon annan än GeneralAmiralen, som ensamt haft
Den 14 Maji. 89 sig handeln anförtrodd, och således här afven måste ansvara uti sin 3:dje egenskap i denna affaire eller såsom ensam varande Commissionaire, och uti hvilken befattning Herr GeneralAmiralen begått det högst märkvärdiga och i så beskaffade affairer, som jag tror, exempellösa fel, att de båda contracterna för säljare och köpare ej varit lika lydande, hvarigenom äfven tillskyndats
Staten en förlust uti ersättningsväg till köparen vid återgången af den sednare handeln, då, enligt det contract köparen erhållit, i händelse af handelns återgång, det förbehölls köparen, att genast till fullo få sig godtgjorde sådana bevisligen gjorde utgifter, som af contractet varit en följd, men deremot säljarens contract innehöll, att ersättningen i händelse af återgång skulle gifvas för alla i och för fartygens utrustande bevisligen gjorda utgifter, och om således ersättningen efter ordalydelsen i säljarnes contract fått bestämmas, hade köparens anspråk på ersättning i och för fartygens utrustning af icke mindre än 494>88r R:dr B:co säkerligen ej på långt när kunnat stiga så högt, enär dessa försålda fartyg enligt 2 momentet af contractet borde aflämnas med fulla inventarier som för hvarje uppbörd stadgas, med 3:ne månaders utredning af alla slag, upptacklade, målade och enligt Reglementet klargjorde, och då derjemte 3:dje momentet af contractet innehåller, att alla effec - 9° Den 14 Maji. ter sora sålunda lämnades, skulle vara i godt och brukbart stånd, så blifver det i alla fall oförldarbart åtminstone för den, som ej sett special-räkenskaperna häröfver, huru det varit möjeligt, att ersättningskostnaden kunnat uppstiga så högt, om vilkoren uti 2 och 3 momenterna af contractet blifvit tillfullo uppfyllde, och då StatsUtskottet till alla delar antydt de förhållanden jag nu haft äran upptaga, kan jag ej förklara, att Utskottet ej med detsamma hos Konungen anmält GeneralAmiralen till ställande under lagligt tilltal; lika oförklarligt förefaller det mig, att Utskottet under sådana omständigheter, och efter att hos Kgl. Majrt reclamera ersättning af gooo R:dr Hamb.
B:co och iooo pund Sterling, såsom för litet influtit på den första handeln, enligt contractets innehåll, tillstyrker Rikets Ständer att helt enkelt afskrifva hela den summa, som i och för ersättningens bestridande lyftats på lilla creditifvet, till och med utan allt förbehåll af något afdrag å de summor, som nu reclameras.
Det skulle synas, som om förlusterna redan vore stora nog utan att ytterligare bortskänka något, ty om calculen rigtigt uppgjordes, så torde först och främst få antagas, att den verkställda och den återgångna handeln ej borde sammanblandas, och att Flottan endast godtgöres för Skeppet Tapperheten och Fregatten af Chapman med 472>4^7 R-dr B.'co, eller att deras värderingspris synes vara all - Den 14 Maji. deles grundfalskt, ty då den med handeln åsedda fördelen för Flottan var, att på sådant sätt kunna genom försäljning af de gamla Skeppen förse