Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Län, atr utan afseende pä Jordbruk eller annat försvar, fä pä egen hand obehindradt sysselsätta sig med linnemäfnader hwarige» nom en mängd Mennistor kunde, jämte beredande af en betpdelig winst för Rikets handel, winna nya tillfällen till utkomst och bergning; börande tikwäl härigenom inge» ändring ste u i hwad författningar» ne om fattigas wärd och underhäll wid främmande Personers inflyttning i Församlingarne, förestrifwa, I sammanhang med detta ämne har frägan om nödwändjgheten af widsträcktare försörjnings utwägars öppnande för tvrftige Personer bland Qwinno-könet hos Riksens Ständer wäckt den upmärksamhet och det behjertande, som detta köns behof kräfmer, samt menstF IL7- Den 26 Zebrucrrik mensklighet och rättwisa päkalla; och dä detta kön ej bör betagas den pä naturlig billighet grundade rättighet, art genom ett fritt anwändande af sin arbetsförmåga bidra, ga tik sin bergning; samt dcsilttom flere handreringar och yrken gifwas, hwilka liksom i naturlig ordning tillhöra Qwinnan, skulle af henne med lätthet och skicklighet utöswas, hafwa Riksens Ständer till utwidgande af Närings-friheren för den talrika klasi af behbfwande Qwinnor, hwilka eljest förgäfrves Mulle söka ett wärn mot dpn nöd och förtwiflan, som fluteligen leder till laster och brott, rrotr sig upfylla ett högst angeläget Åliggande, dä de till Eders Kongl. Majit härmed i underdänighsst frambära den anhållan» det täcktes Eders Kongl. Majit i Räder lära utfärda en sadan författning hwarigenom en hwar oförsörjd af Qwinnvkönet, synnerligast Embets och Tjenstemäns fattiga Enkor och Döttrar mä tilläggas rättighet, att man hinder af Handels-Reglemencen och Skä-Författningar i Staderne idka följande Näringar och Handt, werk, nemligen: Skomakare, Handskmakare, Linoch Stkump-wäfware, Knapp- och Snörmakare, Bröd- och Sockerbagare-Handtwerken, tillwerkning as alla flags Mans- och Fruntimmers Kläder, samt Handel uti öpna Salu-bodar med Kramwaror och Viktualier, jemte andre för Qwinspersoner patzantze handreringar och flöjder med wilkor akt de sig dertill hos Magistraten anmäla; och i öfrigt erlägga de Krono- och Stads-Utjkylder, som i mgn af deras rörelse, dem af Taxeringsmännen skäligen älägges; dem likwäl obetagit, att i händelse de anse sig för högt bestaktade pä det i författningarne stadgade sätt behörig rättelse söka; och hafwa Riksens Stander ansett det icke böra wara desie Personer rillätit, att pa si - Den 26 Zebruarii- 1273 me werkstäder eller i öpna Salubodar nyttja Manolks biträde,
äfwenspm att den, hwilken i gifte räder, ej mä tillätas att begagna sig af denne således medgifne Näringsfrihet, hvilken wid nästinfallattde Lagtima Riksdag sedan Qwinnoköner tilläfwen. tyrs hunnit förwärfwa sig widsträktate insigter Uti wista siöjder kunde genom en mera fullständig författning närmare bestämmas» SlttteligeN, och för att ytterligare befrämja de! härmed äsyftade änvamäl, anhälla Riksens Ständer i underdånighet, det uti deri författning, forn i händelse af Nådigt bifall härtill, lärer Utfärdas, Eder Kongl. Masit
Nädigst täckes förklara sig wilja med wälbehag anse, om sa wäl Kram» och VictualieHandlande som de förut upräkttade Handtwerkericns idkare, hädanefter till sitt biträde antaga Qwimror i stället för Karlar hwilkas arbete synes häldre böra egnas ät sädane yrken, sorn fordra mera Kunffapek eller större Kroppskrafter» Riksens Ständer framhärda eko.
Företogs till afgörande Stats.
Utskottets den Zz pä bordet lagda Memorial, rörande Mademoiselle Kicttar6^'s, pä sin Egendom Tolarp wid Halmstad anlagde Fabriksanläggningar, till hwilkas understödjande Stats-Utstotter icke ansett sig kuunä nägra ytterligare medels anfläende, tillstyrka.
Herr 374 Den 26 Zsbruartt. äerr Grefwen och sLandtmarstalken. gjorde Proposition'pä Stats - Utskottets uttalande, hwilken för öfrigt med Ja beswarades, mert Friherre Ltael von kiolstein yttrade sig, att som Stats-Utskottet nämnt, att de klåben Madc moiselle Kicbarci^ lewererat icke skulle wara pä hennes Fabrik tillwerkade; sä torde sädant fordra närmare undersökning.
Om saken sig sä förhölle, wore wifferlis gen denna Fabrik för Halland as mycken nytta, emedan esker hwad Friherre 8tael kande hon al Allmogen i Prowincen utlcmnade
Ull till spinnande, och sedan beftridde wäfnaden och färgningen i Fabriken.
Grefwe förner, ^6o1k 6öran, yttrade sig ej kunna inga i Fabrikens nytta för Halland.
Ledamö» rer i Stats-Utskottet af bäve Borgare- och BondeStänden hade yttrat, att Mademoiselle ireickarkl/ tili en stor del hos Allmogen upköpt de Persedlar hon leswcretat; men saken torde derföre icke wara i del skick, alt junna af Riksens Stander riktigt be dömmas, och Herr Grefwen ansäg frägan wara, hu° ruwiva Ridder>käpet och Adeln skulle pä osäkra upgister grunda ett tillstyrkande.
Herr Grefwen och Landtmarffalken förnyade derefter sin proposition om godkännande as SkatS« Utskoltöts utlåtande, hwilken med Ja beswarades.
Ridderskapet och Adeln ätskiideS lt. s. In Uittem krotocoUi 6. 8i!verliOlpe.
Den 26 Zebrnarii.
1275 Mändagen den 26 Fcbruarii.
Plenum kl. Z eftermiddagen.
F-redrogS ä nyo Stats - UkffottetS den 21 Februarti pä bordet lagde ytterligare utlätande öfwer den wäkla trögan, hnrnwida den sä kallade Humbl» Garden i Stockholm mä af Kronan ätcrmgas, eller och Arrende-Summan utsattas lill ett belopp, forn enior afkastningen swarar.
Friherre Stael von Ilolsrein.
Dä denna frä' ga kommit till Stats--Utstotlers handläggning, drar jag deraf
Len sä ra stutsats, att Hnmble-Gärden är en Kronans lillhörigher:
Och dä Arrende-wilkoren äro brnrne och jorden tillhörer Kronan, sä kan ej såsom StarS-Ulstortet föreslagit Öfwer-Stälhällare Embelek dermed erhälla någon befattning, utan bör ^stcr min tanka Stals-Ukskottet fä delta mål äter till sig till undersökning och ny behandling. Zcrr Grefwen och Landtm arstalken.
UplysningSwiS får jag »amna, att de andra irenne Ständen redan bifallit HUstottetS yttrande; och för öfrigt torde Ridderskap» och Adeln finna, att StatöUkstottet icke är någon Domstol, som äger undersökningSrätt.
Herr dloräenllolpe, -^näers.
Jämte instämmande nli hwao Herr Bgron Stael har ansört, fär jag äfiven andraga ett ofta förut nyttjadt stal, att dä denna jord tillhör Staten, bör och rind den pä em - i2?
Den 26 Zebruarii. enahanda sätt förfaras, som med ali annan dest jord hwilken ej enligt Lagarne genom Auction blifwit borklemnad, hwarom Ridderstapet och Adeln annu icke fattadt något wist beslut.
Detzutom bör och wid denna lägenhets bortarrenderande göras samma willor, som om Kungs Trädgarden är stadgat, sä att Mminheten kan fä begagna en gammal rättig hek ätt fritt och obehindrat där promenera.
Grefwe körner, ^äolpli Loran, utbad sig fä iiplysa, att Hiimblc-Gardcn ej wvre en lägenhet som hörde under Rubriken af wanliga Kungs-Gärdar, utan räknades bland Lustparkerne hwilka stätt under Konungens Disposition.
Herr l^orclenstolps^ T^näers.
Dä här blifwit yttradt att denna lägenhet, likasom flere andra star ensamt urider Konungens
Disposition, fär jag till hwad jag förur haft den äran y tra, nu blott tillägga, akt
Konungabalkcn förbjuder alt abaliene» rande utöfwer en Konungs lifstid af alla Kronans tillhörigheker. Zerr Grefwe» och Landtmarfkalken, pröponerave bifall pä iL>tats.Urikvlicls uttalande:
Ropade Ja, men Friherre Stael von wolstein, begärde ytterligare fä anmärka, del han trodde, aktalia frågor som komma till Stats-Utskottets handleggning rörde Kronans tillhörigheter och att det wore Rit sens Ständers ratt, att derom besluta.
Den 26 Februari!- 1277 6err Grefwen och Landtmät svalken yttrade sig att Friherre 8ruLl8 tanka skulle för hans räkning i Protocollrt Uptagas.
Friherre 8tsel von kllollkein önskade den proposition, att HunWl.Garden skutte anses såsom hemfallen till Kronan och för Stats-Wer-et Utgöra en tillgäng, om nu warande Arrendatorn, UnderStät» hallaren Uillfsnsxsrre, befunnes icke hafwa Upfpldt arrende-wilkoren. Zerr Erefwen och Landtmarskalken erindrade, att detta wore föreslagit i Stais-Ulstottets Utlakande, som Ridderffapet och Adeln nu bifallit.
Företogs till afgörande Stats- Utskottets den 7 December pä bordet lagda Ullätande öfwer Landshöfdingen i Stockholms
Län sk 8cbcnboms anhållan att fa komma i åtnjutande af den werkeliga Landshöfdinge-lönen med atföljande förmåner.
Likaledes ett samma dag pä
Bordet lagdt Betänkande af Stats--Utskottet rörande föreslagen indragning af den Landshöfdinge-Lön, hwaraf Hans Excellence m- m.
Herr Grefwe sk , ehuru inZ:te Band. s.dm 2lfd. 85^ »278 Den 26 Zebruarii innehafware af Presidents-Sysilan i Kongs.
Kam» mar-Collegium, likwäl annu är i Åtnjutande.
Widare gillades till alla delar Stats-Utffottets, i ett den 2i dennes pä bordet lagdt Memorial, afgifwne förklaring, i anledning af en hos Wällofl.
Borgare-Skändel gjord anmärkning, det stulle Ut. stöttet i desi Betänkande om Kungsgärdarne, icke hafwa omnämnt Kungsgärden Ulfsbäck i Smaland.
Företogs det Förslag Stats-Utstottet i ett hos Akidderstapet och Adeln den 23 ststlidne pä bordet lagdt Utlåtande upgifwit, rörande äterlösande till Kronan af sädane KronoGods, Hemman och Lä. genheter, som blifwit till priwata bortförpanrade.
Stats-Utstottets den 22 dennes pä bordet lag. da Utlätande i anledning af det Förslag att Ädelforsi GuldWerk matte med sörledit ärs siut uphöra, samt de underliggande Hemman och Pauliströms JernBruk pä öppen Aution försäljas.
De sDen 26 Februari!. r-7- Det af Stals-Utstouet afglsue och den L l bens neS pä bordel lagde Memorial, rörande frikännelse för Borgmästaren i Westerås 6. k. ttellmsn och Rådmannen derstädes kekr l^sntken frän den pä dem belöpande ersättning i följe af Stads-Catzeuren Loäs-IIs balance.
Stats« fltstottets den 22 dennes pä bordel lagde
Memorial rörande de anstalter som borve widtagas till befrämjande af det Beslut Riksens Ständer i afseende pä Sahla Grufwa, under denna Riksdag fattat.
Godkändes såsom instämmande Med Ridderska» pers och AdelnS förut härom tagne Beslut. Herr wormbs, d^ils.
Dä Charta SigilIM Förordningen i förmiddags uplästes, wagade jag icke derwid göra en anmärkning, af fruktan att mill minne kunde fela, som wid min alder mä
Mig förtätas ; men sedan jag nu gjordt mig närmare underrättad och funnit att anmärkningen kan äga rum, mbeder jag mig fä den aflemna, bestående deri, atk Kongl. Maj:t genom en Nådig Författning äret efter Chana Sigillata Förordningen u kom, stadgat, an Skulo-sedlar för uptagne Län till Officerares sccorder stola hädanefter med flämpladt
Papper för - i28o Den 26 Februarii. ses, ehuru de förur warit derifrän fritagne, hwarvm jag hrr fär bifoga Krigs-CoUegii Kungörelse af den 15 Augusti 1824.
Detta Herr Uorictt8's anförande skulle säsom anmärkning medfölja ärerremisien till BewillningsUtstotlet.
Företogs ä nyo Allmänna Beswärs- och Oeoouomie-U-skottets Utlätande, rörande Lurendrägeri och Tullförsnillning, hwilkek sedan den 14 Februarii legal pä bordel.
Likaledes företogs Allmänna Beswärs och Oeconomie - Utskottets sedan den 27 Januarii hwisande Beränkande ongäende en allmän och oinskränkt Nederlags och Uplags-frihet för alla Rikets Sjö- och Stapel-Städer.
Uplästes ä nyo Allmänna Beswärs- och Occonomie - Utskottets den 10 Januarii pä Bordet lagda Protocollö- Utdrag rörande Dykeri-Inrättningen i Riket.
Den 26 Februarw i-8r Friherre Legerström, st.usto!xb, anförde följande:
Dä Atlinänna rsw rs och Oeconoinie-Utsköttel list Rioderstapet och Adeln inkommit med Utlåtande om Dyke,i-Re^-me nets törandrande uti otte Punkten pä salt deras Betänkande innehätler, fäk jag »vördsammeligen uplysningsmis nämna, alk d'ä närwarande Ociroy derpä erhöll priwilegium, har deste priwilcgier först blifwit granffade af Kongl. Cvmme»ce'Col!egium, som hörde Skepps-Rederierne, sedan af Commikteen af Armeens Flotta, Allmänna Beredningen, och siuteligen uti Konungens Conseille; pa aila förenämnde stallen jämnsördes förra Octropens priwilegiec, och blef uii den sednare den stillnad; att i stallet för timmar och ingen fram. mande hjelp fick brukas, hafma de deremot nu 62 timmar och fä nyttja främmande hjelp, dä ej något af lasten tostås; ivid förra Oetroyen mar prccenren pä Bargare-lön högre och nedfattes salunda: för de stador, som förr betaltes io procent, betalas nu 6 procent af Inländste, och 8 procent för Utländske Skepp; pä de Sjöstador som förr betalte 15 procent betalas nu 12 procent, de som förr betalte 20 procent nu ,Z; de 25 procent nu 22 procent och de som förr betalte zg procent betala nu 25 procent.
Hvad som beträffar det Godsägare och SkeppsRedare stola fä losta och bärga med främmande hjelp, har wisterligen icke undfallit höga »vederbörande, som haft e«l lika afseende pä Asturadeurernes säkerhet, och funnit den lika helig, som SkeppsRedarnes, saint ersarenhe en lärt, akt den enda controll Astu-adeuren har, pä hivad som blifwit bärgat, äro de Förteckningar han erhäljer pä bärgal Gods af Tokeriet och Tullen.
Det andra skalet - irör Dek 26 Februari!. let war; om Fartyg stulle under namn af Sjönöd , fä losta betz Last, kunde alla »nöjeliga Lurendrägerier införas; ty en Skeppare behöfde endast sätta pä uti »vackert »väder, och med främmande hjelp lossa hwad han behagar; sa »nyckel läktare, svin ingen conlrol! finnes pä hwad som btifwit bärgadt och äter inikeppadl.
E t exempel, will jag blott anföra, det Dykeriet ej ar utan nytta: sörkcdit är nli Falkenbergs district strandade en Engeli?
KanonSlup, hwilken »ned Dykeri-Commistariens lillständ bärgades af privat Man, hwilken ingas rakning pä roocZ R:dr i bärgare-lön, dä Engelska Consul»» i Görheborg stickade räkningen till Direc»ionen af Dykeriet, befants den enligt Reglementet blott utgöra omkring 5--<z Rtdr, Slutekigen fär jag till Högloft. RidderffapetS och Adelns upplysta ompröfwande hemställa; om ej ett skäl är gällande: der att ingängne Controcter böra hallas, och icke ändras förr än de äro kill ända lnp« ve, vin allmän och enskild säkerhet stall äga beständ.
Således fär jaq anhälla om Herr Grefwenä och Landtmarstatkens Proposition» att detta Betänkande rist Kongl, Maj. t öfwerlemnas för att derä göra Nådigt afseende tvid denna Octroys sint.
Grefwe amilton, ^xel.
Ehuru jag ej sjelf äger strand, ber jag att pa Skänska Adelns rvägliar fa anmäla det lidande densamma öfwergätk genom Ocrroyen. och instämmer således i Mstottets yttrande.
Herr Lcbiitrsrcraotr, josian kjerman, upkaste föl»
Den 26 Zebruarn- rrSz följande
I anledning af Allmänna Besvärs och Oeconomie-utstolteis nu upläste Betänkan, de, angående Dykeri inrättningen i Riker, utbeder jag mig pä en kort stund Högloft.
Ridderfiapets och Adelns upmär samhet, tiil hwad jag mot detta Betänkande har atr anföra.
Ridderstapet och Adeln är det misserligen icke okändt, att Hans Maj:t f. d. Konungen i grund af Regerinas-Lagarna ägde full magt och myndighet, ott, dä Gamla Dykeri Octroyen med »802 ärs siut uphörde efter godtfinnande densamma törnya utan nägons hörande; Men sädant oagtadt ansäg Kongl.
Ma,:r angelägir, att lära öfwerse alla rörande Dykerie och Bergnings Werket gällande författningar, och infordra sä wäl dä »varande Committerades i.ä sörwalrningen af Armöens Fattas ärender, som Kongl.
CommercEollegii och TullDirectionens underdäniga utlätanden, hwarwid Skepps Rederierne äfwen bleswo hörde, i anseende till ett förnyadt Reglemente, och icke förr än en siik Actus söregäkt, samt ärendet jamwäl passerar Allmänna beredningen, fann Kongl. Mast för godt, att icke allenast ät misse Priware Personer, under en förbättrad ny Octroy, pä 25 ärs tid, updraga »verkställigheten af Dykerie och Bärgnings-anstalkerne, utan och rörande Werkeis styrelse med hwad dermed äger gemenskap, läka utfärda ekt särskildt Reglemente hwaru i tillika Compagniets alla ej mindre förenade rättigheter än äliggande styldiheker finnas noga utstakade, och som (att förtiga flere) innehaller de hus. wudsakeliga förändringar till Skepps och Godsägares förmän, a» Skeppare »vid Strandningshändelser vu 1284 Den 26 Zebruarii. äger ratt, att da last icke behöfwer lostas, begagna och nyttja främmande biträde i 60 timmar lill fartygets afagning frän grund, utan att wara förfallen under Dvkeriet, hwilket under förra Ocrroyriden war alldeles förbudit, samt ari Compagniets bärqarelön, emot hwad den förut war, blifwit beIpdeligen nedsatt och minskad.
Med allt stal hade man salunda bordt manta sig, att Allmänna Besvärs- och Oeconomi^Utstotlet efter att hafwa erkänt den goda afsigt, hwilken ined Dvterie och Bärgnings-inrätlningen frän början warit afyftad, stulle upgifmit hmari de kännbare olägenheter för Handel och Sjöfart egenteligen består, svin enligt Utskottets tan a åtfölja denna inrättning, pä den for den nu är stäld.
Men, utan att upgifwa ett enda factum af antingen werkelig bristfällighet i Reglementet eller att Delagarne i nu warande Dykeri-Octray med andosätkande af dest föreskrifter pä något sätt sökt träda den fiönödlidandes rätt för nära, har Utstotiek lik.val icke twekat att förestå en sadan ändring i högstbemalke Kongl Reglementes 6 §., som derest sörstaget wunne bifall, ofelbart stulle medföra hela Dykeri inrättningens uphörande.
Om, med dct obestämda uttrycket fara för Sjöskada will förstas werkelig st rand ninas händelse, är lätt att finna, de' med lemnad rättighet ät Skeppare att äfwen med främmande biträde under en tid af 60 timmar losta af lasteir sä mycket fom kunde pröfwas nödigt, ingen Skeppare någonsin bomme att begära Dykeriets hje P, utan wib tillfällen dä Bergningen blefive pä det högsta fvär och kostsam; »ch Med fädant wilker Ewiflar jag uppå, att Dykeri.
Compagnie^ derest de, Den 26 Zebruarli. »285 pa satt Utskottet föreflagit, blefwo hörde, hwarken skulle wilja eiler kunna upfylla de flere skyldigherer dem i efwan högstberörde Kongl. Reglemente blifwit älagde, ulan söka förswara Negle!neiue'6 orubbbade bestånd och bibehållande i fullkomlig helgd, sä länge Octroy liden räcker, lika med alla andra afflmade Contracter:
Cluteligen sär jag Ullägaa, ^^^^st DykeriCvnlractek innan Octroyens flut skulle kunna rubbas, skulle icke eller någon säkerhet för andre pa Contracrer med Kongl. Maj:r och Kronan grundade Apocialioncr wara alt påräkna.
Wädeligheren af en sadan ställning torde icke behbfwa något bewis.
Och dä det tillhör Rikelö
Ständer akt maka öfwer helsiden af Medborgares lagliga rättigheter ock dem derwid skydda; sa får hos Höglost.
Ridderstapck och Aveln jag ödmjukeligen yrka, att Allmänna BeswarSoch Oeconomie - U skottets isrägawarande Betänkande icke mä antagas, och hwaröfwer jag i lika ödmjukhet anhäller om Herr Grcfwens och Landtmarstalkens proposition.
Grefwe von UantinA8k>LU8en, ^1bre:clit, förklarade sig instämma med Herr 8ckut2Lrcramr - emedan lagligen gjorda Contracter aldrig borde kunna rubbas.
Härmed conformerade sig Grefwe IHenhelMz
Larl Xxvi.
Herm Grefwe» och Landtmarffalken propouerade bifall tilt Utskottets pmanve. 8ko» 1286
Den 26 Zebruarii.
Ropades Nej. Grefwe Amilton begärdte att om Riddersta» pet och M>eln ej biföue Uttalandet, likwäl förbehåll mätte göras för Adeln i Skäne, enligt Roschildsta Freden. Zerr Grefwen och Landtmarstalken.
Afflär Ridderjkapet och Adeln Utjkottels pnranoe:
Ropades Ja, och derjemte ett Nej.
Friherre von platen, Lalrar Logislarw.
Jag börjar med akt förklara del jag ttll alla delar instämmer med hwad Herr Lckut^ercrant? anfört, men ibland de flere och kraftiga stal jag hört anföras till bibehållande af en allman Dykeri-inräktning, har jag likwäl saknat ett, som jag tror mig böra meddela. Hwar och en Sjöman som har kännedom af förhällandet uti de Lander, hwarest en sadan inrättning ej finnes och der likwäl Sjö-olyckor ofta sig tilldraga, wet nogsamt, att plundring och röfwerie äro den manliga följden, dä mennistor Utan nagonIau» thorisation eller befäl sä gä om bord pä ett strandadt stepp för att losta det; och har jag sjelf sett de wäldsammaste uppträden häraf följa.
Jag fär alitsa af detta wigtiga stäk yrka, att den punkt mätte förändras, som förbjuder all testning af strandadt Fartyg genom andra an Dykericts Folk, ehuru jag finner gansta rätt och rvälgörande att främmande folk ma pä allt färt söka hjelpa skeppet af grund, såsom sednaste Dykeri-stadgan förestrifwer.
För öfrigt hoppas jag, att ingen enskild man, minst här ibland Den 26"Zebruarii. rrgU Ost, mätte tilldelas den exklusiva rättighet, att pä sm strand rigta sig af Medmenniskors olycka.
Herr Grefwen och Landtmarflalkcn förnya. de sin proposition ttll asflag ä Occonomre Utskottets Uiläkande om Dykeriet; Hwilten med Ja beswarades.
Gcefwe hamilton, Axel, begärde att hans förbehåll rörande Adelns i Skäne Bärgnings-rätlig. het mätte intagas i Protokollet.
Herr fällman, Otto krestric.
Det matte förmodeligcn ej wara utan anledning som Oeconomi - Utstottet funnit sig böra fästa nägon wigt wid de Förslag, hwaröfmer det samma nu yttrar sig.
Jag hade derföre trott att detsamma icke borde fullkomligen afflaS, utan nägon närmare upmärksamhet deruppå fästas.
För öfrigt tror jag att nägon sär» skild förmän icke bör tillerkännas nägon särskild prowtns, uran äswen uägvt afseende göras
xä alla andra delar af Riket, Herr Grefwen och Landtnrarffalken yttrade sig att mäler nu wore afgjordt.
Herr käblman trodde propositionen hafwa blifwir med I« och Nej beswarad.
Hans Excellence Herr Grefwe kuutkr.
Otwifwekagtigt är att e> Contrakt böra uphäswas eller rubbas, men jag skulle för min del anse bäst om hos Kongl, ra88 Den 26 Zebruarii.
Mai.t i underdånighet anhölles att chter Ociroyens flut Hans Maj:t dä täcktes a hwad nu nu tillstyrkt blifvit göra det Nådiga afseende Honom kunde lämpeligt synas:
Häruppå gjorde Herr Grefven och Landnnarflalken proposition hwilken med Ja bestvaradeö.
Föredrogs a nyo ett af Stars- Utjkottet inlemnadt och den 14 Februari! pä bordet lagdt Memorial, rörande Jnstruclion för Commiftariater i Riksgälds Contoiret.
Herr 8träle, Larl vvilkelm, hade inlemnadt följande, som uplästes:
Utan att inga i granskning de as, hurumida den af Högloft.
Skals-Utskottet förestagne förändring lili styreisen af Rilsgalds-Contoiret skulle föranleda lill ärendernes bättre behandlande, an om ve af Fullmägtige hädanefter som hittills, utan den projecterade omwagen genom ett Commiftariak, biefwo granstade och upgjorde, har jag endast fastat min uppmärksamhet derwid, att riri den för Cnmmisiarialet af Utskottet föreflagne Jnstruction, hwarken uti g:de eller pä näaot annat stalie, i afseende pä Wexel-upHandlingen sinnes föreskriswit, hwem som i afseende till Traftentens eller Endotzentens wederhäftighet och kända Credit bör pröfmr Wexelns antaglighet; om sädant tillhörer Wexel-upköparen, Commjsariaiek efter Den e-6 Fcbruaril. 1289 Herrar Fnllmägtige?
I det sednare fallet fär jag blekl anmärka, akl all piening är för sen, da Wexeln ar beiaiv.
Wig synes säkrast btifwa, atr de om Tisdagen och Fredagen uyhandlade Wexlar, dagen efter eller Onsdagen och Lördagen inför Fullmägtige up» wisas, och de som anses goda, i anseende till Trassentens eller Endosientens (om en sadan finnes) pä Beirsen ägande goda Credit, enflildta förmögenhet, eller kända Exporkhandel, blifwa ifrån Protocollet genom pästrift ä siutsebeln remitterade till betalning.
Denna omständighet anser jag af sä mycket större wigt för Contvirct, som eljest genom ett oförsigtigt förhällande Contoiret kan fä hädanefter» likasom före är 1820, widkannas, flere betydligare förluster, för hwilka ingen efter Jnstruciion kunde bindas till answar.
Q W. Lttäle.
Friherre lälljencrantr, polian Willielm', irplaste till Protocollet följande:
I anledning af det project som Högloft.
Stats - Ulstottet ingiswit till up, rättande af ett Commisariat inom Riksgälds Contoiret, fär jag ödmjukeligen afgiswa följande mine wälmente tankar.
Tist förändringar af ett sä bcffaffadt Werks organisation kan icke finnas mer än ome anledningar.
Den ena att afhjelpa befundne brister och oordningar, den andre att för framliden förekomma möjelighelen, att sädant mä kunna existera.
Att 29S Den -6 Zebruarir.
Alt Wexel-uphandlingen, de couranke Malens behandlande och Werkets Mcchaniste styrelse (hwarom endast är fräga) de sednare ären blifwit förwaltade pä etc fullkomligt nöjaktigt sätt, derom wittna ej mindre de siste Revisioners berättelse an Högloft.
SlatS-Utstotlets egit upiyste wittncsbörd.
Der är således icke fran den första af ofwannämde anledningar, man kan härleda plane^tit! en kostsam och sä huftvudsaklig omstöpning af Arenoernes gäng inom detta Högloft.
Riksens Ständers Werk.
Syftemålet dermed mäste således lökås i önskan att stadga der möjeligen jäkcaste sätt att framgent bibehålla de förmänliga resultaker, som utom de föreflagne ansta terne hitintills runnat winnås.