Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
.9 Cap. Ärfda-Balkcn, dä Mö söker, att blifwa förklarad myndig, Nidderstapet och Adeln inhämtat att twä Ständ stannat emot tiva i deras beslut, hwaraf wäl följer, att den as Lag - Utskottet tillstyrkte förändringen, i berörde Lag-rum, förfaller, sä att tvid Lagens stadgande kommer att förbliswa; men nägot tillika icke blifwit före» skrifwit, huru med Dispence-Nättigheten mä förhällas, fast» an Nidderstapet och Adeln för sin del ansett densammas fortfarande »tofning af Konungen wara en följd af Lagens oförändrade bibehållande, altsä och dä D!spence-rättjghetcn i berörde fall är jämförlig med den enahanda rätt, Allmänna Lagen i särskildta andra händelser Konun» gen tillagdt, hwilkcn genom nu warande Constitution ej blifwit inskränkt samt Nidderstapet och Adeln samfäldt funnit ntwäg ej böra betagas Qwinnokönet, att individuell blifwa försatte i myndighets tillständ, ehuru Riks-StänLcn om sattet dertill haft skiljaktigt begrepp, anser Ridderstam pct och Adeln angelägenheten fordra, till »vinnande as Ep, pedition och till grundläggning för densamma, wänligen inbjuda öfrige Respective Riks-Ständen att med Ridder» skåpet och Adeln deltaga i den Förklaring, hwartill de twänne Ständens skiljaktiga beslut med de twä andra, närmast synes kunna jeinkas, att nemligen jemte Lagens oförändrade bibehällande i oinförrnaldte fall, skulle med Dispcnee - Rättighetens utöfning af Konungen fortfara, pä satt förut manligt warit; Hwaröfwer Protocolls - Utdra, stulle meddelss.
Ur suprs.
Me - 35s ven 11 April.
Företogs till afgörande Stats-Utskottets den 6 April pä bordel lagda Memorial iittrefattande berättelse om skiljaktighet er i Niks-Ständens beflut öfwer Utskottets Vekan» kande rörande Hef-Stall-Ängarne.
Derefter uplästes följande:
Utdrag af Protocollet, hällit hoS Bonde - Siändet den 6 April l8io^ S. D. Efter upläsande af Högloft. Stats-Utflottets, i Memorial den 4 i denna mänad, gjorde anmälan, angäende åtskilliga förekomne ffiljaktighetcr i Riks - Standens beflut öfwer serftildte delar af Stats-Utstottcts Betänkande, angäende Stall - Ängarne; bcflöt Bonde - Ständet pä förekomne skäl och med frånträdande af sine sörre Beflut l wiste ämnen 1:0
Att hwad anginge Stängsel-skyldigheten, sa borde ' dermed, jemlikt hwad Högloft.
Niddcrskapct och Adeln samt Borgare-Ståndet stadgat, förfaras efter Allmänna Lagen, och Kongl.
Förordningen den 9 Februarii 1802. 2:0
Akt biträda Högwördiga Preste - och Mällpft.
Borgare-Ständens yttranden deruti, att de Tjugutre Parmar Hö, hwilka i Arrende för Eldgarns
Äng i Swartsjö
Län ärligen erläggas, hädanefter böra betalas ester Länets ärliga Markegängs - pris. Z:o Att Rättigheten för Arrendatorcrne, att af egna eller andras Kreatur, läta beta Ängarna, icke bör inskränkas inom någon wist tid, pä sätt Stats - Utskottet förut föreslagit, utan ankomme pä Arrendatorernes egit godtfinnande och det sätt de anse för sig förmänligast.
Ut ruxr».
Lx krotocollc» 8. L.
IttLZsrälr.
Uppä Herr Grcfwens och Ordförandens Provositchn Beslöt Höglofl.
Nidderffapct cch Aieln, att uti sörjande enda punct, hwaröfwer Ridderffapet och Adeln sig förut icke yttrat, med de öfrige trenne Ständen instämma, nemligen: att de Parmar Hö, hwilka i Arrende för Eldgarns Äng i Swartsjö
Län ärligen erläggas, hädanefter böra betalas efter Länets ärliga Markegängs-pris.
Föredrogs a npo och bifölls, Stats - Utskottets den 6 April pä bordet lagda Betänkande, rörande Samlingsoch Eppcditione-Rum, samt Medel till Wcd, Ljus, SkrisMalerialicr och Nenffrifning för Committerade till Tryckfrihetens wärd.
Slutcligcn företogs till afgörande, Constitut!ons-Utskoktcts den S April pä bordet lagda utlåtande öfwer ErefNk Ilr-nniton!?, -^xe!, motion, att orden Swensta Folkek, malle i den Allmänna Kyrlo-bönen införas.
Herr Ercfwcn och Ordföranden hemstälde, om icke Aidderstrpet och Adeln instämde uti ConstitutionsUtffettcts utlätan c, akt iagtiayandet af denna Formalitet borde ansis säsvm föremä-ct för ett sädant Regi nientariflt stadgande, som tillhörde den wensiällande magtcus ätgärd ensamt, och ansag. sig pä sädan g:und, och dä den nya Kyrko-Handboken, hwaritti detta stadgande cgcnteligcn syntes haswa bordt finna rum, nu me^a wore as Riksens Ständer godkänd, icke kunna i nägvt beslut härökwer ingä.
LifSlls.
Ridderffapet och Adeln ätffitjdes kl. z till s.
In kllem krotocolli <r.
Lriverstoips.
Den 860 Den i5 April.
Ordförande under Herr Grefwens och Landtmarstalkens fortfarande sjukdom Herr Grefwe Ou risk Dckvenbsuxt.
Justerades följander Utdrag af Protokollet hältet uti Högloft.
Ridderstam pets och Adelns Plenum den ar April igro. S. D. Z anledning af lipplast Protocvlls-Utdrag frän Let Wälloft.
Borgare-StändK under dsn 6 i benna mängd, beflöt Högloft.
Nidderssapet och Adeln med Borgare-Ständet instämma deruti, att i den föreslagna underhäniga Skrifwclsen till Konungen rörande utwägar till de olägenheters afhjelpande, som i wista trakter af Skäne genom flygsand förorsakas, mätte i stället för orden: att^n »viff afgift, till exempel en stilling mätte erläggas för Kwarje kunna Spannemäl stom frän Skäne sjöledes ukföresx bestämdt sättas, att intill nasta Riksdag en afgift af en stilling mätte erläggas för hrvarje tunns Spannemäl som frän Skäne sjöledes kill inrikes orter utföres: hwarom de Respective Med-Ständcn flulle grimm Protocolls-Utdrag manligen underrättas, jvt supra.
Utdrag af Protoeovet häftet uti Högloft.
Ridderffapets och Adelns Plenum den n April rgio. S. D. Bifölls till alla delar Statsutskottets den 6 dennes pä bordet lagde betänkande angående underhäll för Hennes Mast Swerigcs nu warande Drottning ktLl)Vltt LUlgE.Dtt i den händelse, efter För synens allwisa skickelse, Hennes Ma.i:t ssulle uti Enksständ blifwa försatt.
Ur zuxk».
Den 13 April. 361 Utdrag af Protocollet hältet i Högloft.
Nidderffapets och Adelns Plenum den n April 1810. S. D. Företogs till afgörande Constitutions-Utffottets den 6 dennes pä bordet lagda Memorial rörande den af Grefwe lbsmilton, ^xel, gjorda motion att orden Swensta Fslket mätte i den allmänna Kyrkobönen, näst efter det Kongl.
Huset och framför trogna Embetsman intagas; och instämde Högloft.
Ridderffapet och Adeln ut» Utskottets utlätande att iagttagandet as en stik formalitet borde anses såsom föreyrälet för ett sädant Reglementarisk! stadgande som tillhörde den werkställande magtens Åtgärd, anseendes sig pä sädan grund och dä den ripa Kyrkohandboken hwaruti detta stadgande egentcligen syntes hafwa bordt sinna rum, nu mera more af Riksens Ständer godkänd, icke kunna i nägot beslut häröfwer in HZ.
Utdrag af Protocollet hältet i Högloft.
Nidderffapets och Adelns Plenum den n April iglo. S. D. Bifölls Statsutskottets den 6 dennes pä bordet lagda Memorial, rörande Samlings - och ErpeditionsNum, samt medet till Wed, Ljus, Skrif-materialier och Renffrifning för (öommitterade till Tryckfrihetens wärd: hwarom de öfrige Nespeetivc Ständcn ffulle genom Protocolls-Utdrag wänligen underrättas, bit supra.
Nidderffapets och Adelns Plenum den -r April igil. S. D.
Föredrogs ä nyo StatsUtffottcts förlidne gär-- Lag pä bordet lagda utlätande öfwer inom twsnns RiksSländ gjorde anmärkningar wid Utffottets förut afgifne betänkande om indragning af Klubbar och Tafflar; och blef af Högloft.
Ridderffapet och Adeln, under instämmande i de Respectiye Riks-Ständs beflut som ansett nägre kost - ZSL
Ven 13 April. kostnader till andra an LandtmarstalkenS och de trenne Lalcmännens Tafflar icke böra w>d tillkommande Riksmöten af Statens medel bestäs, Utstottets senast afgifneut» iätande i alla öfrige delar bifallit, vt «up-s.
Utdrag af Protokollet häl et i Högchfl.
Nidderstapets och Adelns Plenum den ri April iZro. S. D- Efter förnpad föredragning af StatS-Utstottets den 6 April pä bordet lagda Memorial, innefattande underrättelse om de stiljaktighcter, hwaruti Riks-Ständcn stadnat öfwer wista punkter af Utstottets betänkande angående Hofstalllangarne, samt uppläsande af det hederwärda Bonde-Ständcts uti ProtoeollsUtdrag af nystnämnde dag häröfwer meddelade beflut, bcflot Ridderstapet och Adeln hwad angeck den enda punkt hwaröswcr Ridberstapct och Adeln sig icke redan utlätit, att med de öfriga trunne Ständcn instämma deruti, att Arrendet för Eldgarns Äng i Swartsjö Län, bestäende i tjugutre Parmar Hö om äret, siorde hädanefter efter Länets ärliga Markegängspris betalas: twarom de öfrige Rekpective Ständcn genom Utdrag af Protoeollet stulle wänligen underrättas, vt « Utdrag af Motseollet hållet i Högloft.
Ridderstapetoch Adelns Plenum den n April iLr».
S- D. Företogs ä npo Lag-Utstottets den 6 bennes pä bordet lagda Protocol.s-Utdrag, innefattande swar j anledning af hos Ridderstapet och Adeln den 22 Mars gjorda anmärkningar wid Utskottets betänkande angäende den wackta frägan om stadgande af nägon författning eller lag, som förestrefwe huru inwänarne i ett af fiende anfallit land i allmänhet borde förhälla sig, m. m.zhwarefter berörde LagUtstottcts betänkande klef af Högloft.
Ridderstapet och Adeln till alla delar Mat och bifallit.
Vt suxi», ' Ut.»
Den iZ Utdrag af Protokollet hältet i Högloft.
Ridderffapcts och Adelns Plenum den rr April igro. S. D. Bifölls till alla delar Riddarhus-Utskottets tzcn 29 sistlidne Mars pä bordet lagda Memorial af den rg i samma manad rörande Riddarhus-ärcnderne och hivad med Riddarhus-Directionens förwaltning gcmcnstap ager: hwarom Utffottet skulle genom Utdrag af Protokollet underrättas, Et supra.
Utdrag af Protokollet hältet i Högloft.
Ridderskapets och Adelns Plenum dcn 11 April 1810. S. D. Beflöt Högloft.
Ridder skåpet och Adeln, att At öfwersten och Riddaren af Kongl. Swärds»Orden Friherre ^xel tthertj, af Riddarhus-Cassans medel tilldela ett arfwode af Femhundrade Riksdaler Bankomynt, i afseende pä det nit och den möda bemälte Friherre haft osparde wid fullgörandet af det honom uppdragne förttoende att säsom Ombud för R!ddei skåpet ow Adeln vfwerwara uppteckningen aff. d. Konungens Egendom och detallmänncs rakt derwid bcwaka: hwarom Uldrag af Protokollet skulle Niddarhus-Utskottct till efterrättelse expedieras.
Ilt suprs.
Ridderskapets och Adelns Plenum den iiApril.->8ro. S. D. Bifölls till alla delar hwad Riddarhus-Utstottet uti Memorial af dcn 15 Mars, hwilket den sg herpä följande blifwit pä bordet lagdt, andraget och hemstalldt rörande Adcliga Jungfru-stiftets ärenden, hwarjemte, uppä gjord anhällan i Memorial af Adeliga Jungfru-stiftets Ombudsman Aflessorcn ll-rm-rn viöric llszeolismpk Ridderffapet och Adeln under gillande af Utskottets ätgard, att honom i anseende till uraktlåtenhet i wis, sa Stiftö-Eastans angelägenheter frän tjenstens utöfning tills 364 Ven is Aprik. tills widare skilja, likwal tittat det mätte han, enär han till fullo godtgör Adeliga Iungfru-Stifts-Casian hwav densamma genom hans efterlätenhct kan finnas blifwa tidande, och emot ställande af Vederhäftig borgen pä satt Utskottet i fista punkten af ofwanberörde Memorial i afseende pä Ombudömans antagande hädanefter föreslagit, äter fa tillträda utöfningen af Ombudsmans-tjeusien med »tt odeladt ätnjutande af den samma tjenst Åtföljande lön.
Lm hwilket allt Niddarkus-Utstottct skulle genom Utdrag af Protocollet underrättas, ttlt supr,.
/ I anledning af det nyst justerade Protocolls-Utdragct rörande arfwode för Friherre k^srts, t^xel, såsom Ridderffapets och Adelns Ombud, anmälte sig bemätte Friherre och uppläste till Protocollet följande:
Dland de angenäma och skyldiga egenskaper, hwilka utk allmänna lefwernet Vanligen öfwas och ingen mistkläder, är wisterligen tacksamheten den som pä alla sidor betraktad, blir oskiljaktig för alla känslofulla warelser; den blir sa mycket mera frän min sida-^tt pretendera, som utom att ägt det dyrbara sö.trocnd-t i förliden Somras pä Höglosl, Ridderffaptts och Adelns magnar öfwer» mara den dä anbefallte Riks-Boupptcckningen öfwer för detta Kongl
Famil-ens tillhörigheker jemnfirde emot Ri» kets, och war dä lycklig att träffa deras Välbehag samt bifall öfwer förrättningen, ytterligare nu fakt emottaga förnyade prof af den gcncrofitS hwaraf detta första RiksStänd alltid warit utmärkt.
Ehuru dyrbar tiden nu börjar bli, psst-scripknm af Riksdagen, torde med fullkomligaste förtroende till trögläst.
Ltiddcrskapets och Adelns tålamod och manliga öfwersecnde godhet, det tillätas mig, att med min medfödda och upprigtig» glättighet Vördsammast nänma akt om jag hyser dcn Drn !Z Aprik. §65 den öfwertygelscn, att detta första Riks - Skönd, fust ci allmänt kan bcwisas, wara dct förmögnaste, njuter jag för mili del dct tillfredsställande ögnablickct, att fä den äran sä myckct högre markera, samt i den fullkomligaste dager framställa Högloft.
Ridderstapets och Adelns mot mig bedagade Generosite, med anledning således af ofwannam» de Casus och tillagt med forntidcnö sätt att med dcraS Himmelsta kunstaper skärskåda saker, pästode att när här pä jorden de mindre förmögna Lfwade stna godheter mot dem som hade litet, det will saga efter nu waran de Cours intet, Sä gladde sig Guds Änglar; Och pä det jag mätte fä den äran att ej med manqverad tacksamhet, stöta det Himmelsta herrskapet och till stut af Riksdagen amusera dct jordiska fär jag härigenom den aran, att för den mig wisade generositeten förklara min ödmjuka och wördnadsfulla tacksägelse.
Uplästes följande frän Expeditions»Utskottet inkomne Handlingar. Wördfamt Memorial! Wid afgkrandet af Stats-Utstottets Betänkande» under den 2y Nowember 1809 och den n Februarii inne» warandc är rörande Kungs - och Kungs - Ladugärdarncs förwalkning och disposition, hafwa de Rcspective RiksStändcn, hwad flrstilt angär de till aflöning för Landshöfdingarne i Wisby och Malmöhus
Län anflagne Kungs» gärdar, Rona Kloster och Alnerup pä följande olika sätt bestulit: HZglofl.
Ridderstr pet och 2l-el» har ansedt sig med dessa Äungsgr rdar icke kunna för det närwarande sig be, fatta.
Hög - 366
Den 15 April. ZKgwövdige Preste - Ständet:
Att berörde aflöning
Lör regleras utan sammanbindning med i fragawarande Kungsgärdar och dcsias förwaltning wid blifwandc vacancer regleras efter enahanda grunder, semi Kungsgärdarne i allmänhet. Wällofs.
Lorgare-Stäildet:
Att de m§ ordenteligcn indelas pä Landshöfdingarnes
Löner sedan serffild undersökning derom föregätt det fluteliga afgörandet. Hederwarda Lonöe-Lonöe Ständek:
Att frägan bök öfwcrlemnas ät Kongl. Maj:tS Nädiga godtfinnande, pä det i händelse motswarande Lönewilkor kunde upgöras, med desin Kungsgärdar mä förfaras pä det tjenligaste och för Staten förmånligaste satt.
Och som desia fyra Ständs beslut synas innehälla lika sä mänga mer eller mindre hufwudsakeliga ffilljaktigheter fär Expcditions-Utffottct hosNiksinsHögloff.
Stander »vördsammeligen begära föreffrift, huru härmed bor förhällas i afseende pä Expeditionen, uti hwilken emedlertid ett ruin är lemnadt öppet för införandet af det beslut, hwarom Riksens Ständer benagit lara sig förena.
Expeditions - Utffottct får tillika utbedja sig Riksens Högloft.
Ständers uppmärksamhet pä de olika besluten angäende Arrendets utgörande af de i andra Clasiens tredje Afdelning uptagne Krono.-Lägenheter, hmarwid Högloft.
Riddcrffapct och > Adeln samt Wällofl.
Borgare - Ständet ansett andra grunder böra följas än de hwilka Högwördixe Prestc-Ständct och Hederwärda Bonde-Ständet stadgat, warandcs bäda alternativen pä Förflag uti Expedionen införda- Stockholm den 12 April igro.
Pä Expeditions-Utskottets magnar I.
O. Legerkeim.
I^uövic Norner. §sm. 2iervoZeI.
Anders Olofson. ss, v. ^Vrlsnur - Den 13 April. 367 Utdrag af Riksens Högloft.
Stander?
ExpcditionsUtstötts Protocoll hällit l Stockholm den 12 April i8io. S. D. Sedan Riksens Högloft.
Stander öfwercnskommit art ät Expeditions - Utskottet uppdraga en stylvig handläggning wid den mi nrerm antagna Vewillnings-För. ordningen, men stora sti jartighetcr i de Respective Ständens Beflut svntcs fordra en förutgäende jämkning och disinit-ft afgörande, ansäg Utstotket sig tillen början wördsammcligen dora aninäla dctza olika meningar öfwer följande ämnen. i:o Angäcnde Minimi-afgifter för Hu§ i Städerne 2:0
Om de Skattstyldiges rätt att wid beswars an^ förande öfwer Taxerings - CommittFens ätgärd wadja tift Konung eller Compromisi. z.'v Huruwida Ledamötcrne af Vorgare-Ständet n hede allmänna Taxeringarne böra dä de icke Taxera sig sjelf» wa wara flera tift antalet än de öfriga Ständens Ledamöter. g:o Börande Minimi - afgifts betalande af ÄcademieHemman. 5:0 Om Borgare-Ständets Ledamöter uti TaxeringsEemmittserne stola wäljas efter Utstylderne till Kronan eller Staden. b:o Antingen upgifterne till Taxerings-Committ. erne stola wara Speeifiqva eller gencrela- Ot supro. klx Orotocollc» v. Malerius LadeS pä bordct - Lppr 368 Den iZ Aprkk.
Upplästes följande frän Banco-Utskottet inkomna Word sam t Memorial!
Högloft- R-ddcrffapct och Adcln har till Banco-Utskottet behagat remittera Herr Capitainens Friherre LorLtr ll-urlviz
Ltsöl von blcillztcins ingifna Förstag angående Nkrkets penninge-warel, och hwad, efter desi tanka, i afseende derä, fordrade Riksens Högloft.
Ständers ffyndes samma ätgärd.
Herr Friherre 8t-,si von klollstein^ yppade olägenheter och derom uppgifne Förstag finnér Banco-Utffottst wara af den naturrätt Utffottet enligt dest öfwertpgelft icke ager att sig dermed befatta.
Banco-Utstottet hyser i öfrigt den grundade tanka, att opinionen om ett mynts warde, aldrig genom nägra Författningar kan bestämmas eller stadgas:
Och tror sig endast af denna grund böra afstyrka Herr Friherre Lt-els Förstag, som i werket skaldt ofelbart komme att medföra en emot dest äsyftade ändas mäl stridig wcrkan.
Stockholm den 26 Mars rZrm ^ok. ksten.
(-MenborZ.
I.ustv. ^lörner.
Larl Qrevesmuii!. L. Öftman. N. kleUsingruZ.
Ridderstapet och Adeln fann wid detta Memorial fästom endast »ck dlstiti«m astemnadt icke nägot wara att ers indra.
UPPS Den i3 April. 569 Upplästes och godkändes följande twänne underdäniga skrifwclscr till Kongl. Majit.
Stormägtigste MerNädigste Konung!
Wid öfwcrwägande af de ätflillige mistbruk och olägenheter som kunna föranledas genom tillämpningen as nn gällande Författningar angående justeringen af Mätt, Mål och Wigter, hafwa Riksens Stander, till afhjelpandc deraf och till winnande af större lätthet wid berörde justering ansett sig böra hos Eders Kongl. Majit anmäla deras underdäniga önskan, det mätte följande puncter häs dancfter blifwa till efterlefnad i Räder stadgade. i:o Att de Landtmätare eller andre skicklige personer, hwilka Landtmätcrie-Contoirct wedcrbörligen förordnar, ma wara berättigade att efter gällande Taxor pä förestriswit sätt, justera Mätt, Mäl och Wigter, samt med bebörigt niärke jemte äratals och mänadS utsättande Kröna te sälcdes justerade piccer Liv Att Stockholm och Rikets öfrige Stader, jemte Sillsaltcrie -Idkare i Götheborgs och Bohus Läns Skärgärd mä äga att hos Landtmäterie-Eontoiret tillIusterare anmäla den eller de personer till hwilka de sjclfwa-hafwa förtroende, hwarcfter Landtmäterie-Contoiret om de dertill finnas ffickligc sitt förordnande för dem utfärdar; ankommande det pä Städerne eller berörde Sillsaltcrie-Idkare, att med desie justerare betinga sig de betalnings - willtor, hwarom de kunna öfwerenskomma. Zw Att justering af Mätt, Mäl och Wigter hos dem, som hafwa Handelsrörelse borde ske hwarje är, men att de som sädan rörelse dufwa, icke mätte wara pligtige att läta Kröna de kärl, hwaruti wäta eller salta waror för, säl, Ridd. och Ad.prst.
S:tr Land. s:dr» Afd.
N:» 24, 570
Den 13 Aprjk. säljas, ostare än hwart tredje Ar; börandcs innchafwaren answara för de olägenheter som kunna förorsakas genom nyttjande af Matt, Mäl och Wigter, hwilka ej inon; berörde tid äro justerade, men justerare!! ensam stä till answar om ett inom samma tid jnsteradt kärl skulle befinnas origtigt; och 4:0
Att wedcrbörande
Fiscalcr mäge äga att öf-ver hwad sälunda stadgadt bliswit hafwa behörig tillsyn, hwar och en enstild dock vbetagit alt Åkära hwad honom i desta fall kan röra.
I betragtande för öfrigt af de swärighetcr och kostnader, som Fisterstapet uti Bottniska wiken mäste »vidkännas derigenom, alt Hamn-Fogdar och andra tillförordnade Krönare, genom Kammar - och Commerce - Eollegiernes Circulaire till Landshöfdingarne den ro Maji 1803 blifwit betagne den rättighet de förut enligt iz §. r739 sirs Kongl. Förordning angäende Mätt, Mål och Wigt opätalt utöfwade att fä Kröna le kärl som nyttjas wid Strömmingcns inpackning och saltning, äfwcn om de sjelswe hade del i Fistel, fä Riksens Stander hos Eder Kongl.
Maj t i underdånighet anhälla, det berörde Circulaire-Bref mätte, sä widt det rörcr förbud emot delägare i Fistet att Kröna Strönimings pack-kärlen, uphäfwas och 1739 ärs Kongl. Förordning härutman oförändradt lända till efterrättelse, sä att Examinerad och Constituerad HamnFogde eller Krönare, mä äga rättighet att Kröna de packkarl, hwilka tillhöra Fisterstapet inom dest Distrikt; hwarsörntan innehafware af Tjäru-Brännerier äfwen synas höra fä
Åtnjuta den förmän att betjena sig af egne särskildt tillförordnade och Examinerade Krönare.
Eluteligen anhälla Riksens Ständer i underdämghct
Ktt, i händelse Eder Kongl.
Mant i Räder täcktes läta «t» Den iZ April. Z71 utfärda en np Författning härom, densamma mätte med upphäswande af alla äldre föreskrifter i ämnet innehälla att hwad derutinnan hädanefter bör tjena till efterlefnad» Riksens Ständer framhärda rc.
Stormägtigsie MerNädigste Konungl
Under den rr sisth Januarii har Eder Kongl. Mast kill Riksens Ständers öfwerläggning i Räder behagat proponera', det allmänheten genom Kungörelser, mätte erindras, att tvid Boupteckningar i Sterbhus eller för Boskillnad och nar Afträdes förmän sökes iagttaga Lagens föreflrift i 9 Cap. l §, Ärfda-Balkcn, att-rigtigt upgifwa och läta noga upteckna alltsammans i Boet sä löst som fast af hwad natur och beskaffenhet dek wara mä, med alla Skrifter och Handlingar, fordringar och gäld,' ehwad det Doct gemensamt eller endera makan enskilt tillhörer, samt att i den ordning samma §. föreffrifwer, läta i Sterbhuset wärdera all berörde egendom, dock att, när man eller hustru efterlefwer, den efterlefwande makans Fidei-Commiss - Egendom, Arfwejord pä Landet samt före ägtenskapet förwärfda fasta Egendom pä Landet, endast i Boupe teckningen uptages, men ej till wärde utföres, äfwensom hwad i Boet finnes säsom länt, lcgdt, pantsatt eller förtrodt godts jemwäl mä wid BouptcckningS - förrättningen, utan Värdering antecknas, ägaren af sädant gods obetagit att det äterfordra, och Sterbhus Dclägarne, att till honom utlemna utan afbidande af Boupteckningens början eller flut.
Enär Högstberörde Nädiga proposition sä midt den rörer blotta uptecknandct af ett Bos egna tillhörigheter är till meningen fullkomligen öfwerensstämmande med hwad Riksens Ständer förut i detta afseenLe i underdånighet förestå - 372 Den 13 Sprik. slagit, hafwa Riksens Ständer densamma till denna del r underdånighet bisallkt; men beträffande det, som om wcrbering af ett Bos tillhörighcter ar i Räder proponcradt och i afseende hwarpä den föresiagne erindran blott in, stränkes till wärderande i Sterbhus, anse Riksens Stander sig böra till Eders Kongl.
Nädiga pröfning r underdänighct anföra följande omständigheter. 1:0 Kunna Riksens Ständer ej inse huru genom en enkel
Lagens tolkning den mening kan af slutet i osman» förde §. härledas, som ffullc en cftcrlefwande makas Fidei, Commisi-Egendom eller desi enffilda arfwejord och odal fasta a Landet böra blott uptccknas men ej i warde upföras. 2:0 Genom 7 §. r Kongl.