Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Tionde i gamla Sioerigc är en ränta, som Swensta Folket först pä Skenninge möte är 1164 ä-, tog stg, att af Ä.kren utgöra hwar tionde Skyl eller band; hwarcfter det af Konung OusL/eff ben i-.ste.s utfärdade Mandat är lsZ.8 finnes förordnat, att Prästen fär ^:del och afgär frän de. öfrige -Adelarne,, ira Winsäden och Byggnings-H)>lpey>,, 2:0
Doo ky'ko - Tunnan, zro- Barnhusets 4v:de del, 4:0 Tryckeri-Tunnan, ych sedan, efter inkomsternes tikräckelighet de som mindre nödige äro, säsom er.o Proffe Tunnan6:0 Nederlaget, 7:0 Oamsxannen,. hwilken tilkommer Kprkowärdar-, ne. tH.fwerstottet efter hwad som blifwcr behäftet och intet är indolt,, tiltzommer Kongl., Mafit och Kronan. Hwad Skäne, Blekinge, Halland och Bohus-Län angär,. sä njuta Kyrkorne i desie. Landstap, hwarken Byggnadshjelp efter Vinsäd, utan i det stället hax Tioudcn bl/f« tzit fbrbcld pä det säkt-som här nedan af Oansta handWftgl utredes.
Hwad der om Trond en Varit förordnat. 488 Den 14 September, och de förord och aftal, som äro dels gjorde, dä deKe' Provinccr afträddeS och stäldes under Swensk lydno; af Konung dc:r zrdjcs, dcn 8 September isZy, utgifne Förordning finnes stadgadt, akt de som Kvrnsäd brukade, skulle deraf till god redo Tionde utgöra hwar Tionde kärf, och att samma Tionde skulle delas i Z parter, cn till chresten, en till Kyrkan och ben Z:d)e till Konungen, hwilkct widare bestyrktes af Konung den 4:dcs Rccctz och Konung Lttui L1N. 4.KI den s.tcs Lagbok Gästlighetens 2 g Capitcl och med hwilka rättigheter för Kyrkorne dctze Proviucicr afträddcs till Swensta Kronan, och äro sä wäl dem som en hwar enligt Rostildsta Frcds-fördragct den 26 Fcbruarii iftsZ och dcn för Malmö Rccch lagde grund wid alla sädaue gamla rättigheter bibehällne och bestyddadé.
Härmed är utrcdt och styrkt, dels akt Swen» ska Kronan, som trädt i Oansta Kronans rätt, tilfaslit en tredjedel af Tiondcn, dels att den af Kyrkorne jnnehafdc en tredjedel warit cn rättighet som ätföljdk r
Dunsta tiden, och hwarwid de i kraft af Frcds-fördragct blifwit bibehällne och tryggade.
46 och 52 af dest instruotion, som för Hers rar Skattläggnings-Commistarier, den4Scptcmbcr 1671, för Skäne och Blekinge blifwit utfärdad, äläggcr dem noggrant undersöka och cftcrfräga, icke mindre om Kyrkorna tilgodo kommer dest Possession af Kyrko-Tionde; än äfwcn tilse, att Kronans andel af Tiondcn oafkor tadt utgör, och hwarefter Konung dey ii:te uti ytde puncten af dess är 168I/ häröfwer gifne resolution, utmärkt, ask denna Kyrkorncs andel af Tiondcn warit en inkomst, som dem frän urminnes tider tilkommit, ych dä föiklaradt blifwit, att Kongl. Maj:t läte sig wäl hshaga, att bäds be behällne och uti Kriget ruinerade Kyrkor, Den 14 September. 489 Kyrkorne mäste tilgodo njuta sine urminnes inkomster, s synnerhet Lerlial-Tiondcn, härutinnan efter best ordalydelse lnncbegripen.
Pä sätt uti Kyrko - Znspcctorerncs Jiistruclion finnes förestrifwct, stall till säkerhet, att icke desse inkomster mätte dragas till andra behof, än de anordnade, ärligen uptagaS till rcdowisande uti Kyrkoräkcnstapernc.
De af älder stadgade utgifter, hwilka äro dels Contante, dels i Spannemäl; bestäcndc de förre för hwarje Kyrka uti Win- och Oblat-penningar, Bistop- och Studie-statt, Härads - Prostens räkenstaps-- penningar m. m., jemte hwad till reparationer ärligen kan ätgä; och de sednare äter uti den sä kallade ProsteTunnan, JnspcctorS-Tunnan och Bibeltrycks-Tunnan, hwarförutan Landscrona Glads-kyrka och Christianstads Stads Trivial-Schola, hafwa serstildte gratialer sig ansiagne, äfwcn som till Lunds Akademie af Skänska Landt-Kyrkorncs Tionde äro anordnade m8 T:r 2Z4 Kappe Räg och III7 Tunnor 2 och 4 Kappar Korn, hwilka antingen i slutet af Nansta eller i början af Swensta tiden till detta behof lära blifwik disponerade, samt w!d afstutandc af Malmö recess 1662, hafwa Bistopen och Prästerskapet som ett P ivilcgium sätt behälla denna andel af Kyrko-Tionden för Lunds Academie-instiftning och hwarä dess
Stat är är 1681 reglerad; dock finnes bland desse anordningar ej uptagne de afkortningar, som till betydlig mohn »lindstål Kyrkornes Tionde, nemligen för Hdcs-hcmman, -Prästeoch Klockare-bohl jemte andra befriade lägenheter.
Uti Skäne och Hallands Läner löses Kyrkornes bchällne Tionde efter ärlig Markcgäng, men uti Blekinge har Kyrkornes Tionde-rätt, enligt Skattläggnings-Protocollcrncs lydelse af är 1672, blifwit af Allmogen till Kyrkorne betald med en ringa penning, som lärer blif mL - 490 Den 14 September, Hit följt till i6y6 ärs wahrv-wärdc klef stadgadt och bestämdt Lill 2 Nal. 8 d>e S:mt för Tunnan.
Men sedan wahru-priseryc Md. tiden, stigit, och Kprkornes hehofwcr som en följd deraf blifwih ökade; sä och pä het ytt hwaiken Allmogen mätt? tikfogaL för stort libande, eller Kvrkornes inkomster förmindstas, blcf ge» yom I?Z4, och 1759 ärs Kongl.
Resolution pä
All» mogen- Pelwäc och 1766. ärs fdiksaring pä Prästersk> pets Bcswär» stadgadt och bestämdt, att Allmogen i Blekingen bör, sä wäl uti ond som god tid, lösa deras Kprko-Tiondc tApannemäi efter utsatt och bestämdt pris I N:d. 18 still, tunnan Wg och I R:d 8 skill, tunnan Ky.rn; och till sä mycket större säkerhet uti inkom-. stcrS och rättigheters crhällande skall beha medel i Kyrkans räkenskaper ärligen utföras, hwilka i Kongl. Kam-„ mar-Collegia äro b c fin t lige atf för hw.ar och, en bese.
Allmogen i Bohus-Län har,, i följe af Kongl..
Resolutionen 1770 samt Kongl, Brefwet den 5 Maji 4779 och s October 1786, crhällit fastställelse pä ätNjutande af detta Läns urgamla bruk och rättigheter,, att i ond och god tid fä lösa denna deras Kyrkors, Tionde med 44 still.
Tunnan, Af föregäcyde tyrde tilräckljgen wara uplpst, akt alla Kyrkor uti defle conMettcrade Proyincier ägde Kprka-Tionden i Nansta tiden; att dä detze Provincier afträddes frän Nansta till Swensta Kronan, de genom Freds-brstutct och Malmö recess 1662 blefwo bibehällne wid samma rättigheter de dä. rättigheter blefwo i Skäne och Blekinge af Herrar Skattläggning--Commissaricr är 1671 undersökte och befundne icke i posscsstvn innchafwa nägon del- af Kronans Tionde.
Att tid efter annan flera Kongl. Förs ordrmigar, Resolutioner och Bref, utkommit, som icke mindre.
491 mindre fastställa och bekräfta defa Kyrkors rättigheter, än äswen förklarat Allmogen uti Blekinge och.
Bohus Läner wara berättigade efter urganinialt brukoch till bestämde priser uti ond och gyd, G lösa denna, de^ Tionde.
Dä bäde Kyrkor^ och dest behMnc Tionde är hwarje Församlings egen egendom, som hwar och en. genom Hemman sköp och Ätkomst-Brcf ärft eller förs. wä>ft, och om ägande rätten uti. nägon annan mohn Gill kunna b sin helgd bl!iwa bchehällensä hoppas, pchförwäntat, det bä-e wi och ware hemmawar-ande Med-, bröder mätte fä äga den gamla och. want!ga rättighet till. yära K pr hors tionde bärst aldrig hivarken kan wisas eller bewisaS, det Swensta Kronan nägon del af Dc§ Tiouderätt till Kyrkorye öfroerlätit elkr uppoffrat». utan lärer den till Kyrkorne anflagne Tionde ej. ans, norledes kunna betrsgtas, än säsom en. af Församlinggin e. äta gen, gärd, dermed Kyrkornes widinagthällande hordc utan allmänt betungande besörjas, hroarä Ko-, nungsliga försäkringar, pä sätt förut är wisadt, äKommit bäde under Danska tiden, samt sedan de conauetcradc Provinecrne, i följd af Fredsfördrag, kom-, mo under Swensk lZdno.
De fe sä beffaffade högtids
Me ätgärder, byggde pä den känsla för Religionen hunt, Helgedomens widmagthLllande, spm städse uts, märkt Swenika Nationen och betz framfarne Konun?. gar, bör, fredad, för alla ingrep p sörblifwa i sin. helgd.
Sluteligen. mäste jag, förklara, att dä Kyrko-, tiondem innom ofwannämnde Provincier mill' till- i6z Z> 17,900 tunnor uppgifwaS, har man werkcljgcn mif«, tagit sig allt för mycket.
Af den upplysning jag ä«.
Ker» säsom ej aldeles otilisbrlilelig, uppgär den enda!^ H98 Den 14 September. till omkring Fjerdcdclen , och dä lärer ej beloppet kunna anses öfwer sig, till undcrhällandc af de mängfalldiga Kyrkorne, enar pä salt jag förut anfört, hwarken Byggnadshjelp eller Winsäd erhällcs i likhet med hwad för öfrige Rikets Previnccr är faststäldt; Anhällandes jag, att detta Memorial mätte fä ätfölja Utskottets Protocoll till Riksens Hdglofl.
Stockholm herr 2 Augusti 1309. jonston, Fullmäktig för Bräkne, Medelstad och töstra Härader af Blekinge Län.
Likheten med Originalet intygar Ltröm, O.
Canjlist hos Donde-Ständet» Begärdes pä bordet af Herrar Lock, LorktL isiuäviZ, och Ltru^tentelstl, ^lictiLtzl.
Föredrogs ä nyo Allmänna Beswärs- och Ekonomie - Utskottet d. 1 September upläste och pä bordet lagde Betänkande, angäende förbättring i nu warande anstalter wid Kronoskjuts.
Grefwe 6^!1enbc>r^, josian I4enninZ, hade inlemnat följande ffrifteliga anförande, Hwilket upplästes:
DS Den 14 September. 49Z Dä ibland de af Economie- och Beswärs-Utskottet, i afseende pä Kronoskjulsningar förcfiagne uyttige anstalter, jag saknar flere, för Hemmansbrukare, af särdeles angelägenhet, till undanrödjande för framtiden af de olägenheter, som under förslutne krigstid dem märkeligen betungat, anhäller jag ödmjukeligen , Herr Mrcfwcns och Landt-Mirskalkens samt Högloflige RidderikapctS och Adelns upplysta pröfning nu fä underställa, hwad jag för min del anser hermid wara att tillägga, nämligen: 1:0
Att det ej mä wara wederböranbe
Ämbets- och Tjenstemän tillätit, att efter godtfinnande Utsätta afständet där Kronosrjutsuingen skall prästeraS, som genom ett längre afständ ifrän den skjuts skyldiges hemwist bereder denna ett kännbart lidande, som han under förslutne tid sätt erfara, och bwarpä som bewis mä anförss, att j en af Rikets Södra Provmeicr, har d^tta är i det swäraste wäglag, innom mindre än 2 wcckor, samma hästar mäst, utom kortare skjutsningar, göra twä Kronoffjutsningar pä sä kängt afftänd, att hwardera utgjorde en resa af omkring 18 mil, fram- och äterresan med skjutsningcn sammanräknad.
Det ligger i öppen dag, att sädan skjutsskyl.-- dighet, är utan jemförelse mera betungande än den, som de till skjutsningsställct närmare boende äliggcr att uppfylla, dä likwäl tyngden borde wara lika för alla.
Till rättelse häruti tillstyrkes, det Landshöfdingarne böra tillse, att större Transporter, som fordra Kronoskjuts, blifwa fördelade pä olika wägar, och att häldre nägon del deraf mä göra en mindre bctydelig omwäg, än skjutsning äskas pä ett alt för längt afständ, som i flere afseenden tillskyndar en skada i jemnförelse hwartill sjclfwa skjutSnirrgen är af mindre betydlighet.
— Denna kunde skäligen sä determineraS, att 424 Den 14 September. akt cn KrcnoskZutsning ej mä kunna fordras pä längre afstättd än iwä mil frätt hwars och ens hemwist» högst tre dm fkjukStttttDn grär i dch hcntwäg, i annat fall pä kortare afstättd derifrån, pä bet sätt, akt en resa till 'och ifrän cn fljutsirittg, jenvtr sjekfwa ffjutSninM, ej mä öfwcistjuia 5 högst 6 Mil. 2:ö
Ätt dek mä stadgas, det En flik Kronoffjutstting e) fär sträikas längre än till wanliga afständet emellan Tästgifwadc-Gärdarhögst bcräknadt lill twä mil i godt wäglag» i annat fall mindre till föickommande för franikldcn för sädatte händelser som i är flcicstädes inträffat, att samNia hästar möst utatt hwila skjutsa twänne wanliga Gästgjfwatehall § eller ett sträcka af g ofta 4 mil j stväraste wäzlaz. g.p
Ätt ben fljutsflyldige mä innom Kitz bestämd tid kill KroNöfljulsning budas, för att äga räddum sig dertill bereda; mett dä han ej fär denna tid kill gvdo njttka - wara fri frän ätal för ttteblifwattde ifrätt fljuksiiingettr 4:0
Äkt en Hih tid bör bestämmas» dä dött ffjutsflpldlgd » utan längre wänjan pä en uteblcfwctt transport» äger att hemresa» med rättighet till ett stadgad ersättning för wäntNingskiden, samt ätt bie fljutsflyldigr bota förwiha» derom» att en utrblöfwbtt
KronossjutsniNg icke mä sedermera af de ffjulsskpldigb llppfpllas» utan gkttom wederbörattdcs föränstaltattbe pä bens bekostnad» som wättak hindrek, sedtrmcra werkställas ; bbrandcs Krono,?julsningar winteriioen » dä urwäder kunna hindra transportens behöriga fortkomst » icke för ett längre resa pä cn gäng bestämmas, sä att förändringar i anseende till ti-dcn» efter föräns tzradr bmständighetcr mä kunna iakttagas» siv Den 14 September. 495 Z:o
Att i likhet med förra tider- Lroupper icke M med Krono - skjutsning fortskaffas-, i aststat sall , ätt dä Rikets gransor, hotas af ftendicliga anfall, och Troiippers inställande pä behörig
Ort - säledcs fordrar en större skyndsamhet, dä wid sädanc tillfällen blott fyra man böra fvrtskaffas af hcharjc pär hlftar-^ enäk magnar begagnas , i stället för Säx som nu är östigt - men bädc för de skjutsande och Tröupperur är mindre lämpcligt. stid Ätk med nypnä-Nnde undantag af TroupKcrs fortskaffastde all annan transport för Kronans läkning, mä där kcn ej sjöwägen kan werkställas efttr Hrmmansbrukarens godtfinnande kunna bestridas af Oxar, och i afseende derpä kortare dagsresor för stike transporter altid ittä bestämmas; warastdcs ett sädair! generclt förordnande, af sä mycket större airgclägenhetsom den del af Hemmansbrukare- hwilka Mäst unders hälla ett större antal Hästar - än för Hemmansbruket tvarit nödigt - blott i afseende pä ett större HcmMans talsskjutSNings ffyldighct- kunna dä med inskränkning däri > utwidga deras Boskapsstjötsel, till ön förenad allmän och enskild nytta - äfwensom de- hwilka genom körslor bereda deras utkomst - kunsta dest samma med säkerhet päräkna - onl dit ej blottställas för pligt, för utcblifwastde frän est skjutsning, dä deras hästar Kä resa begagnas, och icke est gäng för bfwerdrifwen betalning - nägost annan kunstat förMäs, att i stallet skjutsningS-förbindelsen stg ätaga ; hwilkcst förbindelse - sädan ben hitits blifwit älagd - ttemligen Hästars inställande för transporter af älla stag, föranledt till de fkjutsskyldiges ytterligare utmattande genom Böter för bristande hästar, dä i okunnoghet om blifwande Kronskjuts, de pä resor stg begifwit, saint betagit demsvin änteligen kunnat sädane anskaffa, ali utwäg att dermed - 496
Den 14 september. nied nödiga förtjcnster sig förskaffa / till bestridande af de mängfaldiga utskyldcr, hemmansbrukaren nu Lugger att upfylla.
Om desse anmärkningar winna Herr Ercfwcns och Landt - Marskalkens samt Högloft.
Ridderskapets och Ädclns bifall, anhäller jag att Cconomic-Uiskottcts Betänkande mätte till Utskottet ätcrremis terås, till uptaganee och pröfwandc af hwad jag nit haft äran tillstyrka. sif. 6zUIenk,orI.
Herr Hic>rZ6N8tdj^e, Austers t Hjers de Momentet af Economic - Utskottets Betänkande lyder, "att Länsmännen i Riket skulle äligga ärligen "uprätta, till rigtighetcn behörigen styrkta Förtccknin^gar, ä de innom hwars och enS district befintliga "hästar hos dem, som äro skyldige att KronvskjutseN "förrätta," hwilka Förteckningar borde i samma forin af Commendcurs - Rullor kill Landshöfdingen inlcmnaS» I hwad afsigt Utskottet fordrar dylika förteckningar, är för mig högst obegripligt.
Icke kan det wara för att kunna älägga hwar och en, att äret ut hafwa lika antal hästar.
— Manligen förändras ju detta hos de flesta Landtbrukare flere gänger om äret, bäde genom afsalu och olyckliga tillfälligheter.
Icke eller äk att förmoda, att meningen warit, att wid upphävande af eN större Kronskjuts, alla i distriktet warande hästar skulle uttagas.
Oä hände ju att en gammal
Ständspcrson med stor Famille, som för att komma till Kyrka eller nödiga körslor till Staden efter
Doktorn eller annat, samt härföre mäste hälla flere hästar, ärt han wärkeljgen som Landtbrukare behöfde, ja, att err Bonde, som i spekulation lade sig till ett
Stutcrie i stället för alt hans granne hölte VoskapS-kreatur, atk säger Den 14 September. 497 säger jag, bäde denne Skändsperson och förstnämnde Bonden kunde utbädas med alla deras hästar, ehuru en del wore aldeles härtill vtjcnlige, och utom del, ta dlefwe dcltagningcn uti skjutsen alltför ojämn och obillig.
Efter min tanka kan alldrig nämn, be skjuts mera härefter än hitintills utkrätwaS; dock med de förändringar, som wid denna Riksdag friwilligen har skedt, i afseende pä stjutsnings-skpldigheten uti krigstider.
Uppä derom gjord proposition beslöts, att det, ta Allmänna Beswärs - och Economic - Utskottets Betänkande skulle till berörde Utskott äter-remitreras. och be nu gjorde anmärkningar till äter-remifen bifogas.
Utdrag af Protokollet, hältet i Bor, gare - Ständets kienum wid Riks» dagen i Stockholm den 14 Septemr ber 1809.
S. D. Uti ProkocollS , Utdrog af den IZtde dennes, hade Högloft.
Riddcrskapct och Adeln tillkännagifwit sitt, i anledning af ett Memorial utaf Fri» herre kk^erto, fattade Beslut, hwari de Respektive Med, Ständrn anmodades instämma , att en dekaillerad In, struction för Riksens Ständers Ombud wid uppteckningen af f. d.
Konungens egendom skulle utfärdas, hwari uttrpckeligen borde bestämmas den älgärd, hwar, igenom dctze Ombud kunna komma till säker och full, ständig kännedom af alla i boet befi»teligc tillgängar, sä i Redbarhcter som Oocument, af hwad stag som Tredje Band.
N:c> 64, 6Z. hälst. 498 Den 14 September. hälst» samt att Expeditions,Utskottet skulle till nästa plenum, denna pä Friherre bherl38 Memorial grundade instruktion, projektera.
Som Borgare-Stänbet fbr sin del ansäg den redan dest tilförordnade ombud meddelte föreskrift, att, vid i frägawarande förrättning, efter sig företeende omständigheter, yrka och iakttaga Riket- och Riksens Ständers rätt m. m., wara desto tilräckligarc fbr ett sädant af Ständcts fulla förtroende förtjent ombud, som samma föreskrift är allmän och owilkorlig samt följaktligen äfwcn innefattar hwad med en detaillerad instruktion will äsyftas, utan att inskränka fbrrättningsmannenS omtanka och wcrksamhct inom wista bestämda gräntsor; altsä fann Borgare-Ständet icke nägon anledning att i ofwannämnde beslut, om en sä beskaffad Instruktions utfärdande, med Högloft.
Riddcrskapct och Adrin sig förena.
Hwilket samtlige respektive
Med, Ständrn genom betta Protokolls - Utdrag wbrdsamt och vänligen skulle communiceraS. ve supra.
Lx krotocollo ^ bl. peterson.
Utdrag af Protokollet, bället i Borgare-Ständets bienum wid Riksdagen i Stockholm d. ii Sept.
1809. S. V. Pä Herr ^osthandlare» Lantegtons, säsom Ledamot i BewillningS-Uljkoltet, gjorda anmälan, -tt wälbemäldtt
Utskott wore sinnadt löta till tryckning befor.
499 befordra dess projcck till Betvillnings-Förordning, fann Ständet sig böra förklara och sine resp.ctive Med Stander wdrdsamt och tvänligcn tilkännagifwa, att för betz del icke nägot emot en sädan anstalt wore att päminna.
Lit tuxra.
Lx krotocoUo kst. ketcrston.
FöredrogS ä nyo RiddarhuS-Utskottets den iz sistledne upläste och pä bordet lagda Memorial, rörande Herr Aacckaus ansökan om befrielse ifrän afgiften till A» deliga Jungfru Stifts-CaHan och blcf denna Herr Lacctmus begäran pä de skäl Utskottet anfördt afflagen.
Herr v^ini;ärst, joban Distric, upläste följande skriftcliga anförande till Protocollct:
Utan att uptaga en, i anseende till Ridderskapet och Adelns göromäl, dyrbar tid, med widlyftiga anmärkningar, wid det sivar Herr ^siversten och Riddaren Lock behagat lemna, pä ett af mig yrkadt upgifwande af en defence-plan för Swerige efter en projekterad Armeens förminskning; fär jag den äran nämna, att samma skäl som i gär förmädde mig bryta en tystnad jag ansedt mig böra iakttaga, äfwen nu förmär mig äter uptaga en sak sä nära förenad med min öfwertygelse.
— Jag anser ingen af ett mera afgörande inflytande pä tvärt samtida wäl än denna.
— Dck är möjligt att jag bedrager mig; men jag anser för en pligt att yttra denna öfwertygelse, ehuru stridande med 500 Den 14 September. med dea wärda Ledamotens, som projecterat detta farliga steg.
Med sann aktning för dess nit, har jag lika sä liten rättighet att dbmma dess öfwerkygclse, svin han min: wi äga samma mäl, hoppet att gagna; men betrakta medlen utur olika synpunkter; afgöran» det är Riksens Ständer ensamt förbehällit.
Ehuru hwarjc Economisk förbättring äger ett ostridigt wärde; torde dock medgifwaS, att ingen Stal fär ostörd njuta srugten af sin Industrie, om den ej satt sig i författning sörswara den, samt att man ej kan sägas hafwa grundat Statens framtida wäl, dä tillfället för det mäst absoluta inflytande ännu är öppet. — Om wär Armöe hitintills warit otillräckclig, mäste den blifwa det ännu mer, dä den minskas; och att i en hast förstärka den, hafwc wi beklagligt» wiS nog tydlige exempel af, ej uppfyller ändamälet.
— Nägra wcckors öfning anses otiilräckclig i andrs Länder, och af alla de egenskaper wi kunna tillerkänna wära Swcnska RecrLter blir utmärkt läraktighet den sista; en Soldats fullkomlighet, pä hwilken wi skola stödja wärt hopp i farans stund, mätte wäl detzutom bcstä i mer än nägra machinlikt werkställde handgrepp, mbjligtwis inpräglade pä denna korta tid.
Kännedom af Fälttjenst och Fälthushällning, samt sättet att wär, da hälsan, hinner man ej lära honom; hwaraf föga anwändbarhet och sjukdomar blir följden.
Det är billigt att de Herrar Militaircr, som lemnat stensten, fredas frän uppgörandet af förswarSplaner; men de böra äfwen wara billiga och lämna dem som ännu tjena, medel dertill. — Oen wärda Ledamoten täckes derutom päminna sig, att jag e) ätagit mig uppgörandet af en plan, jag frän början ansedt omöjelig.
Med skäl anser han Nationens goda wilja - Den 14 September. 501 ja, som rätta grunden till ett kraftigt förswar; men huru mbjligtwis kan den realiseras eller glfwaS enhets den kan wara bidragande men ej tillräcklig.
— Min öfwertyglse i denna del är, att utan i tid tagne Författningar, samt anwändandct af alla till ändamälet ledande medel, alltid tvärt läge will blifwa högst o» fördelaktigt, wi mä äga bäde den bästa wilja och ivarmäste nit: endast genom en National Armering och wiste nödiga med tidehwarfwct öfwerensstämmande ändringar i wära Militie, Författningar kunna wi äga hopp om oberoende.
Jag fär slutligen anhälla, att Hbgwälborne Herr Grefwen och Landt.
Marskalken samt HöglofligRibdcrskapct och Adeln täckes löta desta mina i gär och nu anförde anmärkningar fä åtfölja Herr Afwersterr och Riddaren (locks Dictamina.
Ridderskapet och Adeln åtskildes kl. r. In 66em krotocolli H.. 6.
Lördagen d. i6 September. plenum kl. y Förmiddagen.
Justerades För- och Eftermiddags Protocollerne för d. 1, Protokollet för d. s, samt För« och Eftermiddags Protocollerne för den 6 i denna mänad. under 602 Den 16 September.
Under Justeringen, och i anledning af hwad j ett af berörde Protocollcr blifwit vmnämndt» attén underrättelse ärhällits genom ett Bud frän ett af RiksStänden, anmärkte Herr dlorstensiolpe, att detta sätt till underrättelsers inhämtande icke wore det rätta , och önskade, att det samma ej framgent mera mätte anwändas, utan endast Deputation eller ProtocollS-Utdrag.
Undertecknad kemnade rörande sammanhanget härmed den upplysning, att dä Herr Landt-Marstalken, i ett ämne hwarS skyndsamma afgörande intcresserade Ridderstapct och Adeln, nämligen om wäsjande af Ombud ivid uppteckningen af för detta Konungens egendom, hade under klenum anmodat RiddarhusFiscalen, att personligen underrätta de öfrige Ständens Talemän om Ridderstapct och Adelns önskan i afseende pä sakens snara afgörande, och han detta uppdragande fullgjort, hade Borgarc-Ständets Taleman sedermera samma förmiddag lätit genom en af Ständcts Tjenstemän underrätta Herr Landt-Marskalken om Ständets bifall, intill betz Protvcolls-Utdraget derom skulle hinna ankomma, hwilkct sedermera innan kort ankom, och i samma dags Protocoll finnes intagit. Widare i anledning af Stals - Utskottets af Ridderstapct och Adeln bifallne förslag, rörande Hofstatcns reglering, och hwad deruti nämnes om Kongl. Skallet; bnstade Herr blorsten8tolps, ^näer8 , att hos Kongl. M-j:t mätte i underdänighct anhällas, att i händelse Hans Majrt framdeles skulle finna sig kunna göra Den i6 September.
50Z Abra nägon minskning i antalek af hästar, Kongl.
M j:t mätte nädigt täckas läta den deraf uppkommande besparing komma Statswcrket till godo.
Ärwenwäl i anledning af hwad i Stats-Utfkottets
ProtvcollsUtdrag nämnes, rörande KongsöhrS och StrömsholmKongsgärdar, hemställde Herr Kor6e«8loIpe, om ej, dä Kongl. Famillen förmodeligen alldrig där komme atatt kvistas, Byggnader»?
derstädes snarare borde nedrifwas, än widare päkvstas; äfwcn som att i allmänhet till reparationer ä Slott och Kongsgärdar mätte i Staten ansiäs en bestämd ärlig Summa, hwilken ej finge bfwerstridas.
Herr Grrfwen och Landt» Ma rsk alk cn trodde, att dä Stats - Utskottets fbrflag redan wore bifallit, kunde nägra tilläggningar dertill icke till ventilation upptagas.