Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det är visserligen vågadt af mig, såsom ung riksdagsman, att här inlåta mig uti en strid med Constit.
Utsk:s ordförande; men jag är skyldig att tala efter min ^ egen öfvertygelse och icke efter andras.
Om Hr Gr. o. Landtm, finner sig ej vara förhindrad af grundlagarna att framställa en propus, i detta ämne, är det natuiligt, att jag mäste underkasta mig densamma; men i fall Hr Gr. o. Landtm, icke anser grundlagarna innebära något hinder att framställa propos., sådan som Frih.
Ehrenborgh omtalat, önskar jag blott att till prot. få yttra min tanke i detta äm - Deli 17 September. 209 anine.
Jag anser nemi., att, om Landtm, nu gör propos. på Oceon.Utskrs utlåt., Landtm, derigenom öppnat vägen för alla möjliga propos:r i frågan; oell då min tanke ur, attén motion om prorogation af riksdagen icke är enlig med grundlagen, emedan grundlagen icke omtalar ett sådant fall, har jag trott, att vi nu skulle sattas i tillfälle att besluta en olaglighet, såvida icke Iir Gr. o.
Landtm, begagnade det första tillfället att afböja densamma.
Detta är min öfvertygelse i närvar, fråga.
Jäg kan visserligen icke motsätta mig Hr Gr. o. Landtnäs opinion; men jag vill blott hafva dessa tankar i prot. förvarade för den händelsen, att ett mot min opinion stridande handlingssätt kunde leda till vådor i framtiden. G. Horn, Claes Fredr.:
Jag skulle till Hr Gr. o.
Landtnäs afgörande hemställa, huruvida någon annan fråga skulle kunna uppstå i pnledn. af förevar, mentor., äti helt enkelt den, huruvida R. o. Ad. gillar eller ogillar Oecon.- Ulsk:s preliminära beslut i frågan.
Oeeon.Utsk. har ännu icke ingått i någon granskning af sjelfva motionerna, hvadan följaktligen någon debatt ont sjelfva lutfvudfrågan icke bör uppstå, förrän Utsk. yttrat sig derutinnan.
Att den icke är någon grundlagsvidrig fråga tror jag vara upplyst derigenom, att grundlagen icke förbjudet riksdags prorogation, hvilket tillförne äfven ägt ruin, då riksdag förflyttats från Örebro till Stockholm; men jag skullé likväl aldrig vilja tillstyrka ett beslut 0111 riksdags prorogation, förrän vi i grundlagen hafva ett bestämdt stadgande, när lagtima riksdag skall taga sin början.
Dessförinnan anser jag det vära oformligt alt prorogera riksdagar.
Jag anhåller för öfrigt, att denna diskussion malte skiljas från preliminärfrågan,' huruvida R. o. Ad. gillar eller ogillar Oecon.Utskts memorial.
Ehrenborgh: itiH' en del förekommen af Hr Gr.
Horn, har jäg blifvit det så mycket hellre, som jag slutade mitt förra anförande med den förklaring, att jag . afhöll mig från yttrande i hufyUdfrjigaO, som är föremål för Oecon.Utskts behandling, emedan jag ansåg R. 0. Ad. nu endast hafva alf Utlåta sig öfter Oecon.Utsk:s begäran att bestämdt få Veta, hvad beslut R. 0. Ad. fattat eller ämnat fatta öfver Oecon.Utsk:s vägran att upptaga motionerna.
Jag önskar således äfven, ätt frågorna, på sätt jag förut nämnt, mätte skiljas i 2:ne, emedan vi måhända icke komma till den ena, i händelse Hr Gr. o. Landtm, (hvilket jag dock icke önskar) anser sig af grundlagen förhindrad ätt framställa propos. om och lill hvilket Utsk. motionerna böra remitteras..
Ehuru jag visserligen anser de äf Borgare- och BondeSttn väckta mötionernä om riksdagens prorogation icke stå i öfverensstämmelse med rå H. 27 * aio Den 17 September. med grundlagens anda, anser jag dem likväl icke så be stäm dt strida mot grundlagens ordalydelse, att Hr Gr. o. Landtm., enligt 55 § Riksd.Ordn., är berättigad att vägra propos. på motionernas upptagande.
Jag instämmer således hufvudsakligen uti hvad Gr.
Horn anfört, nemi. att It o. Ad. måtte få lemna det svar, huruvida lt. o. Ad. anser motionerna böra af Oecon.Utsk. behandlas eller ej; i hvilket fall jag gillar Oecon-Utskts åsigt och anser frågan böra af Gonstit.Utsk. behandlas.
Jag anser det öfverflödigt att ingå i någon vidare discussion i denna fråga, hvars afgörande slutligen beror på Ilr Gr. o.
Jag anhåller blott, i händelse något prot.utdr. från PresteSt. derom inkommit, ait få veta, huru detta Stånd afgjord frågan.
Upplästes PresteStrs prot.utdr. af d. i3 dennes, af innehåll, att Ståndet ansett ifråga var. motioner icke höra tilt Oecon.Utsk:s behandling.
Ehrenborgh: Sedan PresteStts prot.utdr. blifvit uppläst, och det beslut, PresteSt. fattat, måhända kan tjena till någon ledning för det beslut, R. o. Ad, går att fatta, får jag blott förklara, att jag icke finner något annat Utsk. möjligen böra lunna få befattning med frågan än Oecon.Utsk., derföre att grundlagen bestämdt förklarar, alt öfver hvarje allmän önskan, som R.
St. vilja till K. BI. framställa, skall Oecon.Utsk. höras.
Jag är, lika med de Ilrr, sorn yttrat sig, öfvertygad derom, att en prorogation; af riksdagen icke är i andan af grundlagen j roen jag. anser likväl, att det är af högsta våda att hindra Representationen från att framföra en allmän önskan lill Konungen.
Då likväl Oecon.Utsk. skall höras öfver sådana allmänna önskningar, ligger i detta grundlagsstadganrie för mig en kfar anledning till den förmodan, att Oecon.Utsk. är det Utsk., som bör behandla frågan, och att, sedan den blifvit af detta Utsk. behandlad, vi böra taga det beslut, hvartill omständigheterna kunna föranleda.
Jag ka» icke instämma uti den siste talarens tanke, att detta mål skulle tillhöra Oecon.Utsk. Mina skäl äro dessa.
Jag anser endast de mål kunna blifva föremål för Oecon.Utsk:s behandling, som på grundrafgrundlag kunna komma i fråga alt väckas inom Stånden.
Nu är donna fråga icke omtalad i grundlagen.
Jag tror derföre, att, om man vill gå tillväga med något sken af laglighet, detta inål, i fall det skall upptagas-, bör behandlas af ett särskildt tillsatt Utskott.
Jag har blott velat yttra denna tanke i anledning af hvad Frih.
Ehrenborgh sednast nämnt.
Det torde tillåtas mig, till ledning för det beslut R. o. Åd. går att fatta, få uppläsa 60$ Bea' 17 September.
Riksd.On.ln., gen framföra någon deras allmänna önskan, i hvilket ämne som helst, förliålles dermed på det sätt, RegF:s 8g § utstakar; och gore derå Konungen, sedan Statsrådet blifvit hördt, det afseende , Ilan för Riket nyttigt finner.”
Då för öfrigt uti § i Riksd.Ordn., ang:de Oecon.Utsk:s functioner, tydligen är upptaget, att detta Utskott skall behandla sådana frågor, hvilka icke egentligen tillhöra något annat Utsk., torde endast återstå att afgöra, huruvida den ifråga var. önskan är till den grad grundlagsvidrig, att den icke kan framföras.
Detta är den enda omständighet, som kan leda dertill , att målet icke bör handläggas och således icke heller af Oeeon.Utsk.
Denna fråga kan återigen ingen annan afgöra, än Hr Gr. o. Landtm, sjelf; och således afhållen jag mig från allt yttrande i saken.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg Oeeon.Utsk. skyldigt att till pröfning upptaga de ifrågavar. motionerna om riksdagens prorogerande.
Ropades nej och ja.
H. Ex. förnyade sin sednast framställda propos., hvilken bifölls.
Sedan det nu är ett gifvet factum, att 1 Stånd stadnat emot 3, emedan af det nyss upplästa prot.- utdr. från PresteSt. in hem tas, att detta Stånd fattat, enahanda beslut med R. o. Ad., anhåller jag, att Hr Gr. o. Landtm, ville framställa den propos., om icke R. o. Ad. genast vill öfverlemna frågan till Gonstit.Utsk:s afgörande.
I anledn. häraf beslöt R. o. Ad., att Gonstit.Utsk., med anledn. af 3 mom. i 44 § Riksd.Ordn., borde rör:de motionernas behandling sig utlåta.
Mot det af R. o. Ad. nu fattade beslut får jag reservera mig, emedan det blott innefattar ett beslut, huruvida grundlagen skall följas eller icke.
Uti 49 § Riksd.Ordn. står, om jag icke missm innes-, att då 1 Stånd stadna mot 2, i frågor sådana som denna, bör saken till Constit.Utsk:s afgörande förvisas, och således erfoi1- drades icke något beslut härom.
Jag stödjer min reservation derpå, alt uti ett likartad! fall, nemi. uti frågan om Gr.
Crorihjelms motion ang:de tolagen, en annan behandling ägt rum.
Det är således mot 2:ne likartade frågors olika behandling, jag till protoc. velat nedlägga min reservation.
Uppå begäran af Hr Dalman, Wilh. Fredr, samt Frih.
Ehrenborgh, Casp. Wilh., lades ånyo på hordet T5ancoUtsk:s utlåt.
N:o 38 öfver det på grund af 3 art. 1 afd. 4 § i i8.5o års B.-mcoreglemente upprättade och till Utsk. öfverlcmuade förslag till deparlemcntal-indelningen af Banco - 311 D c ii i j September. verket, samt redovisnings- och tjenstgöringsordningen inom detta verk.
Ånyo föredrogs PresteSRs d. i5 dennes på bordet lagda inbjudning tili itistänfjngnde i Ståndets beslut om ett år?
ligt anslag till nasta riksdag åt orthopediska institutet, Frih- Ehrenborgh, Casp. Wilh,:
Då det undfallit mig, huru R. o. Ad. afgjort denna fråga, anhåller jag att derom blifva upplyst.
Ridd.Secrpt.: StatsUtsk:s sednare utlåt., angtde anslag till orthopediska institutet, är lagdt till liand-? lingarna.
Det första betänk., sorn i slutmeningen innehåller, att Utsk. för det pärvar, icke kan tillstyrka något statsanslags beviljande åt orthopediska institutet, och att Utsk. icke heller kunde understödja motionen i afseende på den särskildt gjorda framställningen om beredandet af något årligt arfvode åt Professor Åkerman, är af R, o. Ad. bifallet, och således motjonen i alla delar afslagen.
Ehrenborgh: Då R. o, Ad. redan fattat sitt beslut att icke gifva anslag till orthopediska institutet, så, ehuru jag anser denna inrättning förtjena understöd, måste jag dock för principens skull afstyrka antagandet af PresteSt:s inbjudning, emedan jag aldrig tillåtit mig med min röst biträda inbjudningar till Stånd, sopa redan fattat sitt beslut.
Jag anser det, lindrigast sagdt, oriktigt, om jag icke skall säga grundlagsvidrigt; ty pär Ståndet fattat sitt beslut och detsamma är justeradt, kan det af ingen magt upprifvasf, icke ens af Ståndet sjelft,. som fattat beslutet.
Men dessa inbjudningar leda i mer eller mindre grad till upphäfyande af redan fattade beslut.
Jag har tyckt mig linna, att ju mera våra constitutionella former utbildas, ju mera börja inbjudningar blifva allmänna, då förhållandet borde vara tvärtom.
Jag afstyrker bifall till inbjudningen. R. o.
Ad. fann icke för godt att i PresteSt:$ ifrågavar, beslut instämma.
Upplästes och lades på bordet följande inkomna utlåtln från:
StatsUlskottet: N:o ?.5i, i anledn. af verkställd revision af de vid sista riksdagen beviljade extra statsregleringsanslag till försvarsverkets iståndsältande, till fullföljande af garnisonssjukhus och ?.:dra Lifgardets caserns nybyggnader; N:o 2Ö2. i anledn. af verkställd revision af de till ström? rensningar särskildt anslagna medel; N:o 253, i frågan om fastställande af grunden för ett förändradt sfatshushållningssystem ; N:o 2.54 i frågan om bestämmande af tiden för berak - Den i7 September.
a 13 nandet af den arrendatorn af Svartsjö Kungsladugård, f. d. Grosshandlaren Vener beviljade arrendehédsättning; BancoU tskottet: W:o 3g. i anledn. af väckt motion örn Bankens och Bancodiseontens räkenskapers granskning i K.
Kammar rätten ; N:ö i anledn. af väckt fråga om förändrade grunder för befordringar tili commissarie-beställningar inom Banken; Wto 4K • anledn. af väckt motion om rättighet för Bankens gäldenärer att i landtränterierna eller annat anvisadt ställe å den ort, der de äro boende, erlägga ränta och capitalafbetalniugar; N:o 42. i anledn. af llr Forssbergs motion, anglde förändring i vil koren för irine från Banken staden Uddevalla be vi) jade Ian; N:o 4,3- i anledn, af Hr Woerns motion om afskrifning af bn Baukcns äldre fordran hos Riksg.cont.
Justerades ett prot.utdr. för denna dag.
H. It. o. Ad. åtskiljdes kl. i e, m, In fidem prötocolli, F. O.
Silfverstolpe, Fredagen den 19 September 1834, Plenum kl, 10 f. m.
Företogs val af Electorer till utseende af den man, hvilken bör R.
Stis Just,ombudsman i eiri betet efterträda, i fall han innan nästk, riksdag skulle med döden afgå; och befunnos hafva blifvit utsedda till Ordinarie Electorer; N:o 20 Frih, Bonde, fullm.
Gr, von Fersen, Hans „ 9 Hr Ulfsparre, Georg „ 792 „ Lagerhjelm, Pehr „ 1372 „ Silfverstråle, Gust, , , , , , , „ 1476 „ Riben, Carl Wilh, „ 1600 „ Braunerhjelm, Ferdinand , , , , „ 1979 „ Brakel, Gust.
Anton. , , , , , ,, 2161 ,, af Zelle'n, Wils Wilh, . , . , , „ 2218 „ von WeigeJ, Christ.
Ehrenfried.
, „ 2220 „ af Ekenstam, Israel ,,,,,, 45 röster, 45 11 45 11 45 17 45 11 45 11 45 11 45 11 45 71 45 11 Den 19 September.
N:o 2262 Hr Hegardt, Christ.
Bernh 4^ foster.
„ 2298 „ af Billbergh, Joli. Peter Supplean ter:
N:o 329 Frih. Adlerbeth, Jacob. . . „ j33 Gr, Snoilsky, Nils .... „ 59 Frih.
Rålamb, Claes . 220 382 Palmstjerna, Carl Otto Franc Sparre, Bengt Erland 45 röster. 45 v 45 röster.
44 42 34 34 34 >> 34 5) 34 „ 1191 Hr Ankarloo, Dav.
Gust. „ 1798 ,, Bruncrona, Gust.
Adolph . „ 2287 „ af Role'n, Joh. Samuel Frih. Ehrenborgh, Casp. Wilh.:
Då det är mig särskildt bekant, att fem utaf de nu utsedda suppleanterna till Electorer för utseende af Just.ombudsmans suppleant äro dels af sjukdom, dels af bortovaro från hufvudstaden hindrade att tillstädeskomma för att, i händelse af behof, ingå bland de väljande, anhåller jag hos Hr Gr. o. Landtm., att, på det anledn. till klander från Medstånden må undanrödjas, de fem, som i röstantal voro närmast de utsedda suppleanterna, må anmodas att, i mån af behof, inträda i dessa sednares egenskap.
Uppå derefter framställd propos. blef Frih. Ehrenborghs hemställan af R. o. bifallen.
I anledn. häraf, skulle följande 5 personer äfven såsom suppleanter ingå, nemi.:
N:o 117 Gr. von Stedingk, fullra.
Frih. Cederström, Jac., ,, 376 Frih. Rantzou, Joh. Alb., „ 366 „ Ehrenborgh, Casp. Wilh., ,, 4^6 Hr Netherwood, Wilh., „ 166 Frih. Stjerncrona, David, ty Frih. Boye, Ludv., uppläste följande:!' ■Med den rätt, Riksd.Ordn:s 56 § förunnar, och med anledn, af de obehagliga tilldragelser, som vid denna riksdag ägt rum, nemi. att då val skolat äga rutn till suppleant åt Just.ombudsmannen, valet icke kunnat verkställas derföre, alt R. o. Ad:s Electorer sig icke i tillräckligt antal infunnit, samt att, för samma orsak, både det förstärkta BancoUtsk. och det förstärkta StatsUtsk. måst stadna uti inactivitet, hvartill kommer den klagan, som nästan från alla Utsk. höres, deröfver, att Ad:s dit valda ledamöter sällan eller aldrig mangrannt sig der inställa, hvilket allt måste bevisa, att ett correctiv emot försummelsen är af högsta nödvändighet, får jag vördsamt föreslå: 1:0 alt R. o. Ad. ville genom prot.utdr. anmoda samtliga Utsk:n att, såväl för deras plena som för deras afdelwingars sammanträden, låta af vederbörande prot:sförandcr
Den 19 September; upprätta diarier, utmärkande ieke allenast de ledamöter af R. o. Ad., som, utan anmäldt och bestyrkt laga förfall, från sammanträdena uteblifva, utan äfven dem, hvilka antingen ankomma för sent eller bortgå för bittida, samt alt af dessa diarier utdrag för hvarje vecka må från Utskjn till R. o. Ad. insändas, innan den nästpåföljande Måndagens afton; och 2:0 att då, på sådant sätt, en elier liera uts'k:sledamöter af R. o. Ad. befinnas hafva första gången förfallolöst från Utsk:s eller Afdelnings sammanträden sig afhållit, försummelsen må den eller dem, sorn vederbör, inför R. o. Ad:s prot. af Landtm, förehållas, samt att, då ledamot dermed andra gången beträdes, han må genom Ståndets beslut förklaras hafva, för den riksdagen, förverkat R, o. Ad:s förtroende; hvarefter det må åligga Hrr Eleetorer att annor ledamot i hans ställe genast invälja.
Att denna motion måtte remitteras till Ridd.Utsk., alt skyndsamt sig deröfver utlåta, derom anhåller jag.
Till R. o. Ad:s eget bepröfvande öfverlemnar jag att uppställa andra och bättre correctiver, än dem jag föreslagit; men behofvet af sådana anser jag gifvet, ty det må väl synas hardt, att hela Ståndet skall vara blottstäldt för Medståndens klander derföre, att 20 ä 3o ledamöter försumma sig.
Man kan väl säga, att det såvida kan ti 1 fräknas hela Ståndet, som genom dess val sådana ledamöter blifvit utsedda, hvilka icke iakttaga sin pligt.
Men vanan och brist på correctiver hafva inledt försummelserna; och då min afsigt roed motionen likväl ingalunda innefattar något klander, tror jag mig endast böra fästa uppmärksam beten å nödvändigheten att afleda anmärkningar emot detta Stånd, så mvcket mera nödigt i en tid, då man söker lägga R. o. Ad. alla möjliga brister till last, Ilr Silfverhjelm, Carl Adam:
Jag uppträder i samma ändamål sorn Frih.
Det är verkligen bekymmersamt, att de, åt hvilka R. o. Ad. lemnat sitt förtroende, så vanvårda detsamma, att riksdagsärenderna derigenom störas i deras gång; och skulle det äfven icke ensamt vara R. o. Ad:s skuld, hafva dock ledamöterna af detta Stånd sin dryga del i försummelserna.
Hr Silfverhjelm uppläste derefter följande:
Då det genom erfarenheten visat sig, att 24 § Ridd.- Ordn. saknar den fullständighet, som fordras, för att i möjligaste måtto kunna uppfylla den bestämmelse, hvaråt den syftar, hemställer jag, att R. o. Ad 100116 anmoda Ridd.- Utsk. inkomma med förslag till en fullständigare redaction af denna §.
De speciella skäl, som hufvudsakligen föranleda detta mitt yrkande, äro: 1:0 att denna åberopade 24 § icke högre graderar an - 2lG Den i g September. svarsskyldigheten för ett förfallolöst uteblifvande från de eleetorsförrättningar och förstärkta Utsk., hvilka hafva R.
St:s afgörande-uätt sig Uppdragna, och der personalens fulltalighet är ett vilkor för förrättningens fullbordan, än det, jemnförelsevis till sina följder, mindre betydande af ett partielt uteblifvande från sådana electörsforrättningar och Utsk , sorn genom en trägnare sysselsättning
Under hela riksdagens lopp fordra större uppoffring af tid och möda, och der en saknad fulltalighet icke lagger hinder för målens behandling; 2:0 att samma § icke medför något åläggande för Riddarhusets ledamöter att anmäla eller låta anteckna afresa från riksdagsorten, eller ett af andra orsaker uppkommet atlagsnande från allt deltagande i riksdagsförhandlingarna, såsom längre tids sjukdom, Uthållande embetsgöromål m. rn., hvarigenom uppropen vid Voteringarna af en mängd öfverflödiga namn obefintligt upptaga tiden och dessa frånvarande ledamöter ofta blifva till utsktsledamöter utvalda, hvarigenom oreda uppstår, sorn genom ofdningsstadgar i detta fall så lätt vore förebyggd.
Hr Silfverhjelm tilläde muntligen:
Jag kari icke dela Frih. Boyes åsigt, att man skulle äga rättighet första gången ansvarslöst vara frånvar. vid sammanträde af Nämnd eller förstärkt Utsk.
För min skulle jag tro, att ett sådant uteblifvande borde medföra förlust af förtroendet.
Jag föreställer mig jemväl, att en större uppmärksamhet uti i fråga var. afseende skulle iakttagas, ont Utsk:sordföranderne fullgjorde deras pligt att använda sådana personer, hvilka icke tillstädeskommo vid utsktssammanträdena.
Nu har jag knappt hört någon enda sådan anmälan , oaktadt vi alla veta, att ledamöter saknas vid hvarje sammankomst.
Jag hemställer till Ridd.Utsk. att utarbeta tjenliga stadgaoden till förekommande af den rättvist öfverklagade o,lägenheten.
Jag anser det åligga mig, i egenskap af ordförande uti förstärkta BancoUtsk., att tillkännagifva, det Utsk. nödsakades att inställa dess sednaste sammanträde i anseende dertill, att 8 ledamöter af R. o. Ad. saknades.
Förhållandet väckte en allmän ovilja såväl hos de ofrälse
Ståndens ledamöter
Som hos de närvarande af R. o. Ad , och det blef mig särskildt uppdraget att inför Ståndet framföra denna missbelåtenhet, under begäran att åtgärder malte vidtagas till förebyggande af dylika händelser.
För min enskilda del får jag uttrycka det obehag, hvarmed jag nödgades, i den plats jag innehade, emottaga skarpa anmärkningar, särskildt ställda emot detta Stånd.
Utsk:s ändamål, att nemi. endast votera öfver bestämda frågor, trodde jag icke medgifva såsom formeoligt, att discussion i något ämne der öppnades.
Något svar följde således icke på de framställda anmärkningarna; men det må nu vara mig tillåtit att Den 19 S e{> t e m ber. alt förklara, det jag icke anser R. o. Ad. vid denna riksdag liafva, såsom Stånd Letraktadt, motsvarat pligterna af det sjelfskrifna representantkallet.
För närvar, tror jag knappt, att en sextondedel af antecknade ledamöter äro i staden, oell jag ber att till prot. få förklara, huruvida det icke snart nog må synas stå så till, att de sjelfständig» af Ståndet anse sig skyldiga att afhålla sig från Riddarhuset, för att icke' nödgas se deras sjelfständighetskansla alltför ofta sårad. 1 anledn. af hvad här blifvit v 11 vad t, oell då en ledamot anklagat Utskts ordförande att hafva vanvårdat deras kall, får jag erinra, ätt det icke torde anses obilligt, om Inan fordrar, ätt den, som vill framträda med en så beskaffad anklagelse, derförinnan något närmare underrättar sig Om verkliga förhållandet.
Han skulle då i närvar, fall funnit , att t. bxi jag särskildt hös Kr Gr. o. Landtm, anmält de ledamöter, soni varit frånvarande, oell begärt, att nya val i deras ställe malte ske.
Gr, von Fersen?
Jag hegärde ordet i anledn. af Frih. Boves motion.
Jag vill icke motsätta mig, alt correcliv uppställas mot uteblifvande från Utslcn såväl af R. o. Adis som de öfriga Ståndens ledamöter; men jag anser mig pligtig förklara, att defecterna icke blott tillhöra detta Stånd, utan äfven de öfriga.
Bevilln Utsk. har, i följd af afsägelser, under 8 dagar varit ofulltaligt ; cöll att ordföfaiiderne icke genast anmäla äbsenserna torde icke böra läggas dem till last, särdeles då matti erinrar sig bruket från förra riksdagarna, För min del tror jag icke, att ordföranderne böra så uppfatta deras kall, utan söka i möjligaste män bereda ärendernas fortgång,- äfven om en eller annan ledamot skulle vara borta. -Hvad angar Frih.
Boves motion och de Cöndiiitlistor, han def föreslagit, nödgas jag bestrida densamma.
Anteckning å närvar, ledamöter skei- vid hvarje sammanträde; men ofta äro ända lill 16 a 18 ledamöter frånvarande, och cancelltets lid är verkligen mera upptagen, än att densamma skulle medgifva sådana vidlyftiga uppgifter, sorn Frih.
Boye åsyftat.
I Bévilln.Utsk.. finnas nu utaf betjeningen endast två friska.
Två äro sängliggande tfch andra äro' halfsjuka, öm jag så får säga.
Att uti en sådan tid ärenderna icke kunna gå lika fort, är klart; och då man låter 8 ä 10 dagar vid Påsk; Midsommar etc. gå overksamt förbi, förundrar det mig i sanning, ätt mati pu, då så giltiga skäl för stagnation förefinnas, uppstämmer en sådan högljudd klagan.
Jag vill icke bestrida remiss å motionen; men jag förmodar, att Ridd.IJtsk- får svårt vid att förelägga Hiskin att föra några arbetSjournaler för att af Stånden granskas.
Då jag har den äran att vara ledamot i förstärkta StatsUtsk-, nödgades äfven jag dela de förebråelser emot mitt Stånd, som i går ti fi. -iS Den 19 S e pt e m li e r. yttrades.
Af aktning för grundlagarna afhöll jag mig då från att svara; men jag hade eljest icke skolat underlåta uttrycka min förundran deröfver, att just det Stånd, som i anseende till den rådande farsoten sökt tillvägabringa prorogering af riksdagen, nu så starkt apostropherat it. o. Ad. för det ledamöter af Ståndet råkat ut för så beskaffade hinder, som af nämnde
Stånd ansetts böra föranleda afbrott af alla riksdagsgöromålen.
Åtminstone hade jag trott, att missnöjet kunnat yppas i mera grannlaga valda uttryck.
Boyes motion, tviflar jag icke på välmeningen deraf, men tror, att motionen icke är fullt öfverensstämmande med grundlagarna.
79 § lliksd.Ordn. stadgar nemi. redan correctiv uti det ifrågavar. afseendet; och för att åstadkomma andra torde derföre motionären behaga i laglig väg söka ändring i nämnde §.
Jag vet, att det tillhört mig, såsom främste ledamoten af Constit.Utsk., att tillse, det berörde § fullgöres; men jag får förklara, att då jag undantager BondeSt., hafva i öfrigt nteblifvanden från de andra Stånden lika ofta ägt ruin som från K. o. Ad., och jag skulle tro, att en ordförande icke bör vara så noga med, om en eller annan ledamot af B. o. Ad. vöre borta, då man besinnar, att R. o. Ad. äro sjelfskrifna riksdagsmän och, jemte pecuniära uppoffringar i och för sitt vivre på riksdagsorten, äfven nödgas, utan ersättning, försumma egna angelägenheter å hemorten, då deremot de öfriga Stånden, efter förrättade val och emot bestämd ersättning, åtagit sig riksdagsmannakallet.