Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med undantag endast af egarne till N:ris 4 och 3, hvilka för 4000 R:dr hvardera velat afstå sina lotter, hafva emellertid de öfriga lägenhets-innehafvarne anfört, att, ehuru deras lotter icke hade något synnerligt värde, flera likväl vore med myckeri kostnad och besvär vårdade, så att de i en framlid kunde lemna rik tillgång på skog, under det att andra voro odlade och bebyggda, samt lotterna N:ris 2, 7, 8 och 9 dessutom delade mellan icke mindre än 34 egare och försedde med tillsammans 30 åbyggnader; hvars invånare, till antalet omkring 200, svårligen skulle inom Högsrums socken, i anseende till del inskränkta utrymmet, finna andra byggnadsplaner och dessutom saknade medel till byggnadernas bortflytlande; och hafva på dessa skäl bemälde lägenhets-innehafvare gemensamt förklarat, att de på inga vilkor kunde sina innebafvande lotter afträda.
Handlingarne upplysa, att lotten JVs 1, hvarför någon nedsättning i räntan icke blifvit sökt, tillhör hemmannet Rella samt alt.sökändernas nyssberörda uppgift, angående fördelningen af vissa lotter mellan flera egare, är med verkliga förhållandet öfverensstämmande.
A lotten JV° 2 äro 5/8 odlade till åker, de öfriga 3/8:delarne bestå af jemn skogsmark, bevext med gran; af loiten JV° 10 äro de nu ifrågavarande 7/41:delarne likasom Vi0:del af JVa 11 samt af JV2 13, 88,SO qvadratref eller omkring 14 tunnland likaledes uppodlade lill åker, ehuru å dessa, liksom öfriga lägenheter, hvilka, med undantag af JVs 2, helt och hållet sakna skog, jordmånen, såsom bestående af fin mager sand, icke är tjenlig till annat än skogssådd.
De räntor lägenheterna hafva sig ålagda, bestämdes vid skatteförsäljningen till följande belopp nemligen: 16 Kongl.
Prop. M 104. för JW 2 till 7 tunnor 26 kappar , för omkring 42 tunnland. » » 6 » 5 » 5 » » » 86 » » » 7 » 4 » 3% » » » 31 » » » 8 » 6 » 14 » » » 45 » » » 9 » 9 » 21 » » » 63 » » » 10 » 10 » 30V*; och då för 40/47:delar nedsättning skölt till 20 kappar, utgör räntebeloppet för återstående 7/47tdelar 1 tunna 20 kappar för en areal af omkring 7 tunnland; » » II till 9 tunnor 31’/3 kappar eller, efter nedsältningen för 9/10:delar till 22 3/8 kappar för återstående '/m nära 1 lunna för en areal af omkring 7 tunnland 31 kapplaud. » » 12 till 5 tunnor 23 kappar för 27 tunnland 26 kappland.
» » 13 » 1 » 29 » » omkring 39 tunnland.
Då förhållandet med nu ifrågavarande jordlotter, i hänseende till såväl lotternas beskaffenhet, som räntornas tillkomst och behofvet af nedsättning i desamma, be finnes vara enahanda, som med de lägenheter å förra kronoparken Strandskogen, för hvilka, uppå Kongl.
Maj:ts den 16 November 1833 derom aflåtna framställning, Rikets Ständer för deras del medgåfvo förmedling af räntan, har Kongl. Maj:t, som, beträffande särskildt lotten JVs 12, anser att för densamma, såsom numera skoglös, skogsränta å 6 sk. banko tunnlandet icke, såsom Kongl. Majrts Befallningshafvande ifrågasatt, är lämplig, ulan att med denna lott bör förhållas på samma sätt, som med de öfriga, funnit sig föranlåten afl, i öfverensstämmelse med hvad Dess och Rikets Kammar-kollegium tillstyrkt samt Läns-styrelsen i anledning af lägenhetsinnehafvarnes underdåniga ansökning jemväl hemställt, härmed föreslå Rikets Ständer, att skattläggning efter ortens method må, på Statsverkets bekostnad, få ega rum å samtliga nu ifrågavarande lägenheter, samt att, sedan skallläggningarne blifvit, enligt i allmänhet gällande författningar, pröfvade och vunnit stadfästelse, den derigenom bestämda nya räntan må, i stället för den nuvarande, utgöras af hvar och en lägenhet, hvars innehafvare inom tre månader efter erhållen del af beslutet om den nya räntans belopp, derom bos Kongl. Maj:ts Befallningshafvande gör anmälan.
Maj: t för b I ifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
År och dag sorni ofvan.
CARL. ./ .4.
Utdrag Kongl. Maj: Is Nåd.
Utdrag a/ Protokollet ofver Finans-År enden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slolt den 17 April 1863.
Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer; Hans Excellens, Herr Statsministern för Ut rikos Ärendena Grefve Manderström samt Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup och Reuterskiöld.
Departements-cbefen, Statsrådet Herr Friherre Gripenstedt uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts, på Stats-Rådels enhälliga tillstyrkande, förut fattade beslut, uppsatt förslag lill Kongl.
Maj:ts nådiga Proposition lill Rikets Ständer, i fråga om nedsättning i räntan för åtskilliga skogslotter å förra kronoparken Hella Tall på Öland.
Kongl.- Majit behagade, jemlikt Stats-Rådels underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, sådant det finnes detta Protokoll bilagdt, och befallde, att, i enlighet dermed, nådig Proposition skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Ex protocollo Mildhog Lundgren Bih. till B.
Prof. 1862 & 18f>3. 1 Sami. 1 Afd. 2 Band. 20 Höft. 3 STOCKHOLM, TRYCKT HOS JOH. BECKMAN, 1863.
Proposition Jtt 105.
1 N:o 105.
Ank. till Eip.-Utsk. den 18 Maj 1863, kl. 11 f. m.
Maj:ls Nådiga Proposition lill Rikets Ständer, angående KrigsKollegii ombildning till en Armée-förvaltning; Gifven Stochholms Slott den 21 April 1863.
Uli underdånig skrifvelse af den 25 April 1857 anhöllo Rikets Stiinder, det Kongl. Majit liicktes förordna en Komité af sakkunnige personer för att afgifva yttrande oell förslag, huruvida och på hvad sätt en sadan förändring uti Styrelseverkens och Förvaitnings-myndigheternas organisation skulle kunna åstadkommas, sorn, i öfverensstämmelse med de grunder, hvarpå den sä kallade departementalstyrelsen hvilar, beredde en dylik organisations närmare samband med Stats-departementen. äfvensom möjligaste enkelhet i ärendenas behandling, i förening med nödig säkerhet; samt att Kongl. Majit derefter ville, med delgifvande af nämnda förslag, framställa den nådiga Proposition i ämnet, som kunde finnas af behofvet påkallad.
Den i sådant afseende, genom nådigt Bref af den 19 Juni 1858. tillsätta Komité afgaf den 26
Maj 1859 sitt underdåniga betänkande, hvilket, till trycket befordradt. innefattar redogörelse, bland annat, för denna Komilés åsigt med hänseende till Krigs-kollegii organisation; och har Krigs-kollegium under den 29 November samma år häröfver sig i underdånighet yttrat.
Vidare och sedan Kongl. Majit under den 16 Juli 1861 tillsatt en Komité för utarbetande af betänkande uti åtskilliga Landtförsvaret rörande frågor och till denna Komités ytterligare utredning öfverlemnat frågan om Krigs-kollegii ombildning, har sistnämnda Komité eller den så kallade Landtförsvars-komitéen under April månad lörBih. till R.
St Prot. 1862 & 1863.
1 Sam. 1 Afd. 2 Rand. 21 Haft. 1 2 Kongl. Maj.ts Nåd.
Proposition M 105. lidet är lill Kongl.
Maj:t inkommit med underdånigt ullätande i delta ämne och dervid afgifvit förslag lill krigsförvallningens omorganisation, deröfver Krigs-kollegium under den 30
December samma år meddelat sitt underdåniga utlåtande; hvarefter Landt försvars-komitéen med påminnelser deremot inkommit.
De lill delta mål hörande, här ofvan omförmälda handlingar, för hvilkas innehåll finnes hufvudsakligen redogjordt uli här bifogade utdrag af det den 31 näst hdne Mars inför Kongl. Majit i Stals-Rådet hållna Protokoll öfver Landt förs vars ärenden, har Kongl. Majit i nåder låtit sig föredragas; och då Rikets Ständer för sin del ansett en förändring nödig i nu varande styrelseverks och förvaltande myndigheters organisation, samt Kongl. Maj-t, så vidt frågan rörer Krigs-kollegium, som har den allmänna förvaltningen al
Arméens angelägenheter sig uppdragen, instämmer i Rikets Ständers sålunda uttryckta åsigt; så enär Landiförsvars-komitéen, med ledning af den utredning, som härutinnan vunnits genom 4 858 års Komilés betänkande och Krigs-kollegii dervid gjorda anmärkningar, efter ärendets ytterligare öfvervägande algifvit ett förslag till Kngs-förvaltningens organisation, hvilket Kongl. Maj;t finner i luifvudsaklmaste delar kunna motsvara den af Pikets Ständer framlagda och • » af Kongl. Maj:t delade åsigt i afseende på anspråken å elt sådant styrelseverk, der, i förening med önskvärd säkerhet för ärendenas skyndsamma och noggranna behandling samt lagenliga afgörande, tryggheten för anslagsmedels rätta användande icke på något sätt minskas; vill Kongl. Majit härmed äska Rikets Ständers medgifvande, alt Krigs-kollegium må förvandlas till en. i hufvudsaklig öfverensstämmelse med de af L indtförsvars-komiléen föreslagna grunder, organiserad armée-förvaltmng, derest Kongl.
Maj.l skulle finna skäligt att före nästa riksdag derom förordna, samt att i sådan händelse det för Kngs-kollegu aflöning nu på Riks-stalen uppförda anslag inå för den nya förvaltningen användas, intilldess en definitiv stal kan i sådant afseende varda i behörig ordning antagen.
De lill målet hörande handlingar skola tillhandahållas det Utskott, som med detta ärende kommer all taga befattning, och Kongl Majit förbiifver Rikets Ständer med all Kongl.
Nåd och Ynnest städse väl bevågen.
GARL. A F. Z.
Reuterskiöld.
Proposition JY2 105.
3 Utdrag af Protokollet öfver Landt försvars-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen uti Siats-Rådet å Stockholms Slott den 21 April i8G3.
Hans Excellens, Juslitie-Slatsministern, Herr Friherre De Geer.
Hiins Excellens, Statsministern för Utrikes Ärendena, Herr Grefve Manderström.
Stats-Råden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld.
Chefen för Landtförsvarsdepartementet.
Statsrådet Reuterskiöld, uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts den 3'l sist lid ne Mars fattade beslut, uppsatt förslag till Kongl. Majlis nådiga Proposition till Rikets Ständer, an gående Krigs kollegii ombildning till en Armée-förvallnmg; och läcktes Kongl. Majit, enligt Slals-Rådets underdåniga tillstyrkan, i nåder gilla nämnda förslag, samt förordna, att, i enlighet dermed, nå dig Proposition, sådan den finnes detta protokoll bilagd. skulle till Rikets Ständer afgå.
Ex profocollo K. E. Kindblad. 4 Kongl. Majlis Nåd.
Proposition NI 105.
Utdrag af Protokollet öfver Landl/örsvars-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen uti Stals-Ilädet å Stockholms Slott den 31 Mars 1863.
Hans Excellens, Justitie-Sfalsminrstern, Herr Friherre De Geer, Hans Excellens, Statsministern för Utrikes Ärendena, Herr Grefve Manderström, Stats-Råden: Herr Friherre Gripenstedt, Lagerstråle, Malmsten, Thyselius, Bredberg, Thulstrup och Reuterskiöld.
Statsrådet, Grefve von Platen, anmäldes vara af sjukdom hindrad att tillstädeskomma.
Chefen för Landtförsvarsdepartementet, Statsrådet Reuterskiöld, anmälde i underdånighet handlingarna i frågan om Krigs-kollegii ombildning till en Armée- eller Krigs-förvaltning, nemligen: ö 7?’ O a) Det af Koiniterade den 26
Maj 1859 afgifna underdåniga Betänkande, angående förändrad organisation af Rikets Styrelse- och Förvaltnings-verk, i hvad rörer Krigs-kollegium; b) Ki igs-kollegii underdåniga utlåtande deröfver af den 29 November samma år, från Civil-departementet öfveriemnndt genom Protokollsutdrag den 2 Maj 1862; c) Den år 1861 tillförordnade Landtförsvars-komitéens förslag till krigsförvalt ningens omorganisation; och d) Krigs-kollegii den 30
December 1862 deröfver afgifna underdåniga utlåtande, jemte påminnelser deremot af Landtförsvars komitéen; hvarefter Departements-chefen, uti sammanfattande framställning af ärendet, anförde: Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition M 105.
5 Uti underdånig skrifvelse af den 25 April 1857 anhöllo Rikets Ständer, det Kongl. Majit täcktes förordna en Komité af sakkunniga personer, för alt afgifva yttrande och förslag, huruvida och på hvad sätt en sådan förändring uti Styrelseverkens och Förvaltnings-myndigheternas organisation skulle kunna åstadkommas, sorn, i öfverensstämmelse med de grunder, hvarpå den så kallade departemental-stvreisen hvilar, beredde en dylik organisations närmare samband med Stats-departementen, äfvensom möjligaste enkelhet i ärendenas behandling i förening med nödig säkerhet, samt att Kongl. Majit derefter ville, vid nästa riksdag, med delgifvande af nämnda förslag, framställa den nådiga Proposition i ämnet, som kunde finnas af behofvet påkallad.
Den i sådant afseende, genom nådigt Bref af den 19 Juni 1858, tillsatta Komité afgaf den 26
Maj 1859 sitt underdåniga betänkande, hvilket, till trycket befordradt, innefattar redogörelse, bland annat, för denna Komités åsigt, med hänseende till Krigs-kollegu organisation.
Genom nådigt Bref af den 30 Juli samma år anbefalldes samtliga de embetsverk och myndigheter, som saken rörde, att med utlåtande öfver Komiterades betänkande inkomma, hvilket åliggande Krigs-kollegium fullgjorde den 19 derpåföljande December.
Sedan öfriga embetsverk och myndigheter äfven till Civil-departementels Expedition aflemnat underdåniga utlåtanden, af hvilket ds t sista inkom den 8 April 1862, blef frågan i sin helhet den 2 Maj sistlidet år, på Civil-departementels föredragning, Eders Kongl. Majit underställd, hvarvid Eders Kongl. Majit i nåder förordnade: att då under den tid, som förflutit sedan Komiterades betänkande afgafs, frågan om Krigskollegii ombildning blifvit, i sammanhang med andra Arméen rörande förhållanden, af Kongl. Majit öfverlemnad till ytterligare utredning af särskildt tillsatte Komiterade, och den Komité, som då var 'sysselsatt med utarbetande af förslag till ordnande af rikets sjöförsvar, jemväl behandlade frågan om ändring i gällande bestämmelser, angående förvaltningen af Flottans materiel och de till sjöförsvaret gifna anslag, samt förslag lill den militära helsovårdens skiljande från den öfriga helsovården i riket blifvit af tillsatte Komiterade ularbetadt, hvarefter detta, på frågan om Sundhets-kollegii organisation väsendtligen inverkande förslag varit den 15 November 1859 inför Kongl. Maj.t anmäldt, men ännu icke till hufvudsaklig pröfning förekommit, några för organisation af Rikets Kollegier och högre Förvaltningsverk allmänt giltiga grunder, vare sig för den nuvarande organisationens bibehållande eller förändring deruti, icke borde fastställas, förr än dessa frågor blifvit inom de särskilda Departement, under hvilka embetsverken närmast lydde, fullständigt beredda; — för hvilket ändamål de utlåtanden, hvilka afgifvits från andra embetsverk än de under Civil-departementet lydande, blefvo till öfriga vederbörande
Departement öfverlemnade; varande på grund deraf frågan om Krigs-kollegu organisation nu på Landtförsvars-departementets handläggning beroende.
Genom nådigt
Bref af den 16 Juli 1861 har Kongl. Maj:t emellertid, såsom förenämndt är, tillsatt en Komité för utarbetande af betänkande uti åtskilliga Landt - 6 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition M 105. försvaret rörande frågor; och då Kongl. Majit, sedan Krigs-kollegium afgifvit underdånigt utlåtande öfver 1858 års Komiterades betänkande, angående förändrad organisation af Rikets Styrelse- och Förvaltningsverk, i livad Krigs-kollegium rörer. funnit vara ådagalagdt, att detta vigliga ämne kräfde en fullständigare utredning, än den som vunnits genom sistbemälde Komiterades arbete, har Kongl. Majt, i Gite punkten af den i samma nådiga Bref innefattade instruktion, till Landlförsvars-komiléens besvarande framställt den frågan: »kan och bör krigsförvallningen undergå någon förändring, ledande till mera enkelhet, redighet i öfversigten deraf och besparing, med bibehållande af nödiga kontroller?» Komitéen har för besvarande af denna fråga under förlidne April månad afgifvit underdånigt utlåtande i öfverensstämmelse med Komiléens samtliga Ledamöters tanke, med undantag af en Ledamot, som bifogat sin reservation.
Delta betänkande remitterades den 9 derpåföljande Juli till Krigs-kollegium; och sedan Kollegium den 19 sistlidne Januari till Departementet afgifvit sitt underdåniga utlåtande i ämnet, med bilogadt prolokollsutdrag och särskilda anföranden af t. f. Presidenten och 4 ledamöter, har Siats-Rådet derom tagit kännedom; och anhåller jag nu att i underdånighet få detta mål Eders Kongl.
Majit föredraga.
Det af 1858 års Komité afgifna underdåniga förslag och Krigs-kollegii deröfver ingifna utlåtande hafva visserligen förut blifvit Eders Kongl. Majit föredragna, och Eders Kongl. Majit har anbefallt ytterligare utredning i denna fråga; men för att återföra i minnet detta förslags hufvudsakhga innehåll och de anmärkningar, som dervid blifvit gjorda och hvilka sedan åberopas, anhåller jag i underdånighet att först få i korthet föredraga detta och sedan få redogöra för det af Landtförsvars-komitéen af gifna förslag och Krigs-kollegii derom afgifna utlåtande. 1858 års Komité.
Komiterade föreslå, alt vissa ärenden, rörande indelnings- och roteringsverken, måtte från Krigs-kollegium afsk iljas och till Kammar-kollegium öfverflyttas, nemligen: a) Granskning af syne- och ekonomiska besigtnings-inslrument öfver indelta Arméens boställen utan undantag, samt meddelandet af de föreskrifter, i hvad beträffar häfd, stängsel och vård samt laga husens vidmagthållande, som af syn eller besigtning kunna påkallas. b) Beviljandet af besinningstid å nybyggen och uppodlingar å utmark, tillhörande militieboställen. c) Upptagandet af frågor om skyldighet till rustning och rotering samt om indelning dertill.
(Nu gemensamt för begge Kollegierna.) d) Pröfning af Kongl. Maj:ts Belallningshafvandes i Militie-boställsordningen omförmälda beslut, rörande boställs-skogar, när sådant beslut i vederbörlig ordning öfverklagas.
Proposition M 105. 7 e) Pröfning af besvär i frågor om foders försäljning från boställe eller anläggning derstädes af gagnelig inrättning; samt alt, då Kongl. Maj:t sådant anbefaller, afgifva underdåniga utlåtanden: f) rörande Iviste- och andra frågor emellan ryttare eller soldater och deras rust- eller rotehållare om rättigheter, grundade på knekte- eller legokontrakt, äfvensom g) i frågor rörande knektetorps åbyggnad och skötsel.
Deremot tillstyrker Komitéen, att
Armée-förvaltningen tnå ensamt bibehållas vid behandlingen af:
Frågor rörande byggnad och underhåll af karaklershus; Inqvarteringspenningars utgifvande; Brandstods beviljande i det fall Militle-boställsordningen förutsätter; och gemensamt med Kammar-kollegium afgifva underdåniga utlåtanden i allmänna frågor rörande indelningsverket, i hvad angår detsammas hufvudgrunder och deras upprätthållande.
Krigs kollegium anser, på anförda skäl, denna öfverflyItning och deraf följande splittring i förvaltningen medföra menliga följder och kan förslaget icke biträda.
Vidare hemställer Komitéen. att Regementsskrifvare, efter vederbörande Chefs förslag, må af Kongl. Majit utnämnas, och pröfningen och vården af borgensskrifterna samt tillsynen, att de bibehållas vid gällande kraft, må tillhöra vederbörande Chef. Dertill tillstyrker Krigs-kollegium bifall.
Komitéen hemställer, att Komitéen för Salpeterärendena måtte indragas samt dess befattning fä öfvertagas af Krigs kollegium eiler det embetsverk, som i Kollegii ställe kan varda inrättadt.
Krigs -kollegium åter anser, på anförda skäl, Krigsförvaltningen böra vara skiljd från bestyret med salpeternäringen, hvilket deremot, om Salpeterkomitéen kommer alt indragas, lämpligast torde kunna öfverlemnas åt den myndighet, hvarunder öfriga närnmnr inom riket höra. t1 Komitéen hemställer, att såväl Salpeterfonden, som de under Krigs-kollegii olika Afdelningar till förvaltning nu ställda 8 kassor eller fonder, nemligen:
KrigsmansbusIcassan, Jnvalidhusfonden, Trosspassevolansfonden, Förenade Mötesp as se rolan sjo aden, Norrbottens IJästjägare-Sqvadrons-fond, Volontär-vakansmedels-for.den, Militie IJos tal Iskassan och En per mille fonden, måtte blifva Armée-förvaltningen såsom en gemensam
Styrelse lill vård och förvaltning anförtrodda.
Krigs-kollegium förklarar sig icke kunna detta förslag biträda.
Komitéen har funnit, att Krigs-kollegii bestyr hufvudsakligen utgöras af den ekonomiska slqrelsen och vården, i hvad som rörer rikets försvar till lands, äfvensom af användandei och redovisningen i stadgad ordning af de för landlförsvaret afsedda medel; alt dessa bestyr egentligen icke äro annat än sådana förvaltningsoch verkställighetsåtgärder, hvilka hafva sin bestämda gi und i fastställda stater eller särskildt gifna föreskrifter; alt de derföre icke ovilkorligen erfordra den samrådighet 8 Kongl. Majus Nåd.
Proposition M 105. i pröfning, som endast kan och bör af andra, mer allmänt giltiga orsaker betingas; alt tvärtom den kollegiala sammansättningen måste leda till omgångar och tidsutdrägt, samt derigenom verka återhållande på ärendenas gång; och alt
Statens anspråk på nödig säkerhet vid ärendenas handhafvande kunde tillfredsställas genom 6n enklare och ändamålsenligare organisation, som medgåfve större lätthet och skyndsamhet i arbetssättet.
Komitéen föreslår alltså: att Krigs-kollegium må såsom Riks-kollegium upphöra; att Presidents-embetet indrages; O ’ att i Kollegii ställe inrättas en Armée-förvaltning, hvilken organiseras sådan som Tabell \ framställer; hvarvid Komitéen föreslår göromålens fördelning, arbetsordning, äfvensom sättet för ärendenas beredning och föredragning samt målens slutliga afgörande.
Beslutanderätten är tillagd Afdelnings-chefen allena, men Civil-ledamoten obetaget att till protokollet anföra sin mening, om den afviker från beslutet, hvilket han eljest anses hafva biträdt.
Sådana ärenden, hvilka för Landtförsvaret äro af mera allmän vigt eller röra antagande eller förordnande lill tjenst inom Armée-förvaltningen, eller annan angelägenhet af gemensam beskaffenhet, skola in pleno behandlas, hvarvid Armée-förvaltningen utgöres af dels beslutande, dels föredragande ledamöter.
Beslutande äro de fyra Afdelnings-cheferne eller deras Suppleanter.
Föredragande, med rättighet och pligt att till protokollet sig yttra, äro antin gen Krigsrådet å Fortifikations-afdelningen, då ärendet rörer Armée-förvaltningen i allmänhet, eller ock Krigsrådet å den afdelning, till hvilken ärendet närmast hörer.
Ordförande vid pleni-sammankomst är den i värdighet och ålder inom graden främste ledamoten, hvilken tillägges afgöranderält, om vid omröstning rösterna falla lika.
Komitéen föreslår för öfrigt: hvilka ärenden böra vara pleni-mål eller afdelningsmål, äfvensom huru bör förhållas vid förfall för Afdelningschef och Ledamot.
C1 Komitéen har vid lagen närmare kännedom af de diarii- och expeditionsformer samt bokförings- och kontroll-anstalter, som enligt gällande arbetsordning äro i Krigskollegium inrättade, väl funnit dem vittna om synnerlig månhet att åstadkomma ordning och säkerhet; men bemödandet att göra dem fullständiga syntes hafva ledt till en öfverdrifven omständlighet, som vid tillämpingen i flera fall måste medföra vidlyftighet, omgångar och arbetets försenande.
Komitéen föreslår derföre en annan arbetsfördelning och annat expeditionssätt, hvarigenom Sekreteraren för Pleni-ärenden, Hegistrators- och Aktuarie-beställningen samt Kamererare-beställningarna i Artillerioch Fortifikations-kammar-kontoren, Intendents kammar-kontoret och Aflönings-kontoret skulle kunna indragas oell Krigsråden blifva Kontors-föreståndare, med biträde af en i hvartdera Afdelmngs-kontoret anställd Kammarförvandt; Att, vid nuvarande innehafvarens afgång, förenade Ombudsmans- och Kamererare-befallningen vid Invalidbusfonden må indragas; Att Kongl.
Proposition JM 105.
9 Alt ali bokföring och revision, jemte medels- och per sedels-anor dningarnes utskrifvande, må öfverflytias till Boksluts- och Kontroll-kontoret, att derinom förrättas; börande, så vidt ske kan, alla årsredogörelser för A:de Hufvudtitelns anslag i detta Kontor förberedande granskas, innan desamma till Kammar-rätten insändas med Armceförvaltningens hufvudbok; Att Boksluts- och Kontroll-kontoret, äfvensom allmänna Kassan, ehuru för Arméeförvaltningen gemensamma, ställas under Chefens för 4:de Afdelningen tillsyn och kontroll.
Komitéen framlägger derefter utkast till Aflönings-Stat för Arméeförvaltningen, slutande på samma summa, som 1858 års stat anvisar för Krigs-kollegium, eller 107,750 R:dr; — och hemställer slutligen: att Kongl. Majit täcktes anbefalla vederbörande, alt upprätta förslag till Instruktion för Förvaltningen, hvilken sjelf borde framlägga förslag till Arbetsordning.