Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hus, Vattenbyggnader, äfvensom alla Byggnader för tillfället blifva antingen helt, eller till en del onyttige, Tjenstemän och Arbetare öfverflödige, Inventarier äfvenså, och tiden för Inkomster aflägsnas, under det att tidell för löpande
Ränta förlänges; att förtiga det Människor af vigt för Arbetet, föråldra, utnötas och afgå !
Dessa skäl, af högsta vigt för hela företaget, äro i proportion lika vigtiga för den ena Provincen , som för den andra; men skulle detta sednare absolut yrkas; Sa har Öfver-t)irecteuren Hagström tydcligen bevisat genom Calcul, Sorn med första utkommer af trycket och redan är Riksens Högloflige Ständers Banco*Utskott meddelt, att om en sådan indragning är oundvikelig; så bör Arbetet i Westergöthland, ej i Östergöthland afstadna.
För öfrigt är det ej utan bekymmer
Direciionen, genom nuvarande förhållandet, ser sig utur stånd att behörigen föibereda nästa Sommars Arbete efter Plan*5 en omständighet, som vållar stora förluster, om ej Riksens Högloflige
Ständer finna för godt, att genom ett provisionelt mindre anslag häfva denna förlägenhet.
Jag har sökt i möjligaste måtto och enligt min pligt upplysa förhållandet om Götha Canalen, då Allmänheten med rätta kan fordra Deri 9 Februarii. de mästa upplysningar af mig.
Af hvad jag anfört, torde klarligen synis , att Lagstiftningen står på puncteo att föra ett till två tredjedelar utfört, för Rikets bestånd vigtigt Nationalföretag till sin fullbordan med samma bidrag , som redan en gång varit beviljade, eller åtminstone föga mer; eller ock, att för bristande Medel låta det fada, då det redan utförda bilt af föga eller ingen nytta, och fullkomnandet af det bela skall i en framtid kosta ojemnförligt och mångdubbelt mer än nu.
Det kan ej nekas, att kostnaden för ett sådant företag, stigande utan ränta till nära 6} Millioner, är högst betydlig; men utom att den för nära hälften bestrides af Privata och till en betydlig del hämtas frän utvägar, som förut endast bidrogo till Enskildras vinning; så torde en jemnförelse med andra Canaler här vara af värde:
Jag inskränker mig till en:'
Kieler-Canalen utfördes emellan 1777 och i78f> ungefär med lika Dimensioner som Götha Canal.
Den är, som bekant, 4 Svenska mil lång och har 6 Slussar, samt kostade utom Räntor 2,12,412 R:dr Schlestvig-Hollsteins Courant; en Summa som reducerad efter Rågvärdet i våra dagar, gör Millioner R:dr Banco.
Götha Canal är öfver 8 m'I l^ng» har 59 Slussar, och kan efter allt hvad jag begriper, om ej stora förändringar föregå, ej kosta utom Räntor mer än Sex och en half Millioner.
Äfven denna jemnförelse utfaller alltså till Götha Canalens fördel, hvartill ej litet bidrager - Den 9 Februarii.
177 ger elen af naturen beredda lyckliga belägenheten, jemte kunskapernas framsreg.
Jast då har fragan uppstått, att stadna under bästa farten!
Vid denna vigtiga punct, kan jag ej undgå fråga:
Är då denna Utgift -den minst vig. tiga af alla, för att som sådan stå tillbaka, och det uti en tid, då en ansedd och underrättad Representant uti sitt Stånd bevisat, att Rikets Banque aldrig varit Solidare än nu, då den till och med har ett betydligt öfverskott?
Är då denna Banque ej en Rikets Egendom till hvilken hvarje Individue contribuerarK och kan denna Rikets Egendom ej gerna bistå med ett årligt Bidrag, som ehuru betydligt, dock visst ej är nog stort, för att på minsta säte skada dess Solidité; men tvärtom ökar dess säkerhet och bereder dess framtida förkofran?
.— Visserligen kunna Medel saknas äfven för det aldra nödvändigaste, — Detta skäl är då utan vederläggning.
Men min öfvertygelse är, att om Götha Canalens kostnad, i anseende tili företagets vigt och nödvändighet, vederbörligen jemnföres med Rikets andra Utgifter och bland dem classificeras:, så kunna ej tillgångar felas uti det Land, där Stockholms Slotrs-Byggnad fortsattes under Carl Xlfrs olyckliga Krig:
Där ödet för Götha Canal-Arbetet beskärt dea lyckliga tidpunct, när Riket för första gången, efter mer än ett Århundrade, är utan Gäld :
Där till fyllande af så många behof Millioner blifvit anskaffade, utan tunga för den SkattdraRiåU. och Ad.
Fröt. lil B. 23, 24. 178 T)en 9 Februarii. gande; där Banquen liar mer än full Valuta för pina förbindelser; och där Folket lefver af eget bröd ; Consumtionen till Bränvins-bränningen undantagen.
Högvälborne Herr Grefve och LandtMarskalk! flögloflige Ridderskap och Adel! Redan har jag som Bolags Man uppfylt mina pligter.
Jag har upplyst elter förmåga Bolaget och Allmänheten.
En Plan är uppgiord och framlagd, som visar huru allt kar. bibehållas och med minsta uppoffring för alla utföris.
Jag åberopar den , men öfverlemnar gerna åt andra, att utfinna bättre medel.
Det är sorn Medlem af Sveriges Lagstiftning, jag här i dag uppträdt, och mitt Samvete skall aldrig förebrå mig ett ord af de inånga jag här i dag yttradt, ty de äro frugten af en ostörd och noggrann öfverläggning.
Jag yrkar ej Företagets upprätthållande för min egen del; jag har uppfylt min pligt och offrat för stc-r del af förmögenhet, krafter och lugn åt Fosrerlandet, för att den förlust jag i annat fall gör, som Actie-ägare, fan komma i någon beräkning; jag är nöjd att som belöning få använda mina fä återstående krafter till förmån för hvad jag enskildt äger kärast i Verlden, och kanske alltför litet vårdat; — äfven sä litet yrkar jag nu Verkets bestånd för Actie-Ägarnes skull.
Deras förlust kan ej i förhållande bli större än Men jag yrkar Götha Canalens snara fullbordan, rned full öfvertygelse (en öfvertygelse, med hvilken jag ställer mig inför All - Den 9 Februarii. 179 magt en och Efterverlden) för Fäderneslandets nytta och sjelfständighet, för Fäderneslandets ära, för allmänna säkerhetens och för allmänna förtroendets skull; de der alla få ett dödsstyng, om ej Götha Canalen fullbordas, ja! till och med om den ej fullbordas med den, Svenska Nationen värdiga Nationai-kraft, hvarmed den hittills utförts.
Sluteligen får jag hos HÖgvälborne Herr Grefven och LandtMarskalken samt Höglollige Ridderskapet och Adeln anhålla, att detta mitt Vördsamma Memorial måtte med de öfrige Respective Riks-Stånden communiceras, och till Stats- samt Banco-Utskotten remitteras. Herr Mannerstam, Johan.- Under det att Herr Grefve von Platen uppläste sitt Anförande begärde jag ordet, i afsigt att dervid göra åtskillige Anmärkningar; men då jag nu hördt att H err Grefven begärdt Remiss deraf äfven till Banco Utskottet, och jag där såsom Ledamot får tillfälle, att i sammanhang med hela frågan om Götha Canal, närmare granska Herr Grefvens
Dictamen, hvilket dessutom är så vidlyftigt, att jag endast kunnat i minnet fästa en och annan deruti yttrad tanka; så skall jag blott några ögonblick uppehålla Högloflige Ridskåpet och Adeln med få af de erindringar, sorn dervid torde äga rum.
Först bör jag likväl förklara, att jag fullkomligt instämmer uti Grefve von Plåtens Yttrande , om Näringsfrihet, hvilken äfven jag anser Den g Februarii. såsom ett af de hufvudsakligaste medlen att uti vårt Land bereda Allmänt välstånd.
Herr Grefve von Platen har framställt och sökt besvara den frågan:
Är det ett enskildt eller allmänt Företal
Med skäl kan man anmärka, att denna fråga bordt utredas 1809 eller innan man företog denna kostsamma Canal.Byggnad; den hade åtminstone igiy bordt fullständigt besvaras, innan nya och stora bidrag och uppoffringar af Staten fordrades och beviljades.
Redan innom den första af dessa tidepuncter och än mera vid den sednare, hade man närmare bordt öfverväga, om de Allmänna fördelarne af Canalen kunde uppväga de Allmänna bidrag, hvarom Staten anlitades.
— Götha Canal hade efter en sådan pröfning, troligen ännu kunnat räknas bland de stora före» tåg, af hvilkas utförande nyttan och vinsten äro tvatydiga; men uppoffringarne och törlusterne säkra.
Nu mera är det, tyvärr?
nog sent att söka utveckla samma fråga, och de slutsattser, hvartill denna undersökning leder, gagna föga, sedan flere Millioner blifvit använde pä Arbetet och förlusterne äro säkra, antingen det fortsättes eller nedlägges., Herr Grefve von Platen har sökt pä ett verkligen upplysande sätt visa nyttan af Canal - Den 9 Februarii.
Anläggningen och nödvändigheten af dess fort* sättande.
— Må det tillåtas mig härvid anmärka, att det redan innefattar ett starkt skäl emot Herr Grefvens tanka, om denna nytta ännu är så problematisk, att den erfordrar bevis, hvaraf följer , att mer än 4 Millioner R:dr äro frugtlöst förspillde, om det sluteligen utredes, att nyttan i förhållande till kostnaden icke kan bevisas.
Den teckning af förhållandet med åtskilliga af våra Provincer och den jemnförelse med andra Länder, som Herr Grefven uppställt, torde vid närmare granskning i flera omständigheter utgöra mera bevis emot, än för nödvändighe. ten af Götha Canal:
Jag vill endast i förbigående nämna, att Gottlands ringa afkastning och brist på Producter icke kan tillskrifvas saknad af Vatten-communicationer.
— Både uti denna och nästan alla Rikets Provincer återstår så mycket att göra vid Jordbrukets förbättring och Jordens odling, att tillgång på Capitaler och Folk, använde på andra Arbeten, måste saknas vid de förre .otvifvelagtigt mäst nyttiga af alla Hushålls.företag i vårt Land.
Då Sverige år 1809 måste uppoffra en Province, hvaraf förlusten ökade nödvändigheten att innom den återstående Svenska Jorden, söka uppehälle för dess Innebyggare; så borde det vara ett af Nationens och dess Ombuds vigtigaste föremål, att med kraftiga åtgärder lifva den Näring, som förskaffar lifvets oumbärliga behof och grundlägga välmågan hos hvarje Stat, som har Jord att odla, Jag öfver - Den 9 Fehruarii. lemnar åt Efterverlden, för hvilken Herr Grefve v.
Platen framställt sin öfvertygelse, om icke
Fäderneslandets nytta och sjelfständighet (för hvilken sednare jag, det må gå med Götha Cans! huru sorn hellst, icke befarar någon våda) säkrare kunna gtundläggas och beredas, genom verksamma bidrag till Landets odling, än genom Anläggning af Götha Canal; jag tror att det lika litet skall undgå Efterverldens som Samtidens anmärkning och förundran, art vid samma Riksmöte, då man ansåg sig endast kunna anslå ioo,ooo R:dr årligen till
Lån emot Ränta för Odlingar, uti vårt till stor del af vidsträckta ouppodlade, men odlingsbara Ödemarker bestående Land, beviljade man ett årligt bidrag. utan Ränta och utan sannolikhet att återfå Capitalet, af 300,000, R;dr till understöd för en Canal-Byggnad.
Med den upprigtigaste högaktning för det nit, ihärdighet och må jag äfven tillägga själsstyrka, som Herr Grefve von Platen vid befrämjandet af Götha Canals-Arbetet ådagalagt, skulle jag äfven önska att kunna förena öfvertygelsen, om en mot kostnaderne svarande nytta af detta stora företag.
Det är derföre jag nu, ehuru alldeles oberedd, vill begagna det löfte, som denne värde Ledamot, uti Ingressen till sitt Memorial gifvit, att Den 9 Fehruarll.
183 upptaga och besvara de invändningar, som man emot haus nu. yttiade påståenden skulle vilja göra.
Herr Grefven talar om fördomar, som råda emot Götha Canal.
Jag tror dock att mera fördomar
Varit råd mde för än emot dttta företag
Urom lördomar för det, hade det visst icke, åtminstone icke i så stor Scala, blifvit pabörjadt.
Herr Grefven åberopar erfarenheten utom Riket och Classiska Auctorer till försvar för en så stor Canal Anläggning i Sverige Efter min tanka kan ingen jemnforelse i detta fall emsllan Sverige å ena, samt Englaiid, Frankrike, Österrike och Mark-Brandenburg å andra sidan, äga rum.
Vi hafva väl, som denne värde Talare säger, flere In»jöar än desta Länder, hvarigenom Canal Anläggningen mycket faciliteras.
Men de hafva deremot haft en mångfalldigt större Folkmängd och Production, ett öfverskott af Rörelse-Capitsl och Arbets-styrka, hvilka omständigheter till en viss grad böra föregå all betydlig Canal-Anläggning.
De Canaler, som Fredric II anlade, hade ej blott för afsigt, lättandet af Varu-transport, utan ock utdjkningen af träskaktige marker.
De framskaffade således ny jord till Åkerbruk, då Götha Canrd blott förstör jord dertill.
Lhomdess göra de djupa Sandvägarne i Mark-Brandenburg, Transporten på Canaler jemnförd med den på Lands - 184 Den 9 Februarii. vägarne mera förmånlig än i Sverige , där Vägarne'i allmänhet äro harda och goda, och i synnerhet pa Slädföre lätta Transpoiten.
Om vi hafva mera Insjöar, som lätta en sådan Anläggning, så hafva vi ock mera källdrag, som försvåra den, och gora, att jorden ofta rasar, så att väggarne af en Canal mer än i nämnde Länder få Stensättas.
Jag hade ej väntat få höra, som skäl för Götha Canal, citeras, att det Kongl. Slottets Byggnad i Stockholm under Carl Xlhs tid blifvit fortsatt; det är ju allmänt bekant , att denna Monark efterlemnade Riket i den största uselhet, fast denna Byggnad i den största prakt.
Jag viii ej upptaga Ridderskapets och Adelns dyrbara tid med anförandet af andra invändningar än sådana, som jag tror, att Herr Grefve von Platen svårligen skall kunna besvara, än mindre vederlägga.
För det första, då denne värde
Ledamot sjelf framställt som öfverläggnings-ämne , om Götha Canal bordt påbörjas; så torde mig tillåtas anmärka, det Herr Grefven icke lärer kunna neka, att, om äfven Götha Canal kunde blifva så nyttig, som den i första Förslaget dertill uppgafs, hade dock det Rörelse-Capital och den Arbetsstyrka, ja! jag vågar tillägga, Herr Grefvens egna kraftfulla verksamhet kunnat användas på mycket nyttigare, och direct pä Productiva företag, såsom på Odlingar och arn Den g Februarii. dra industrieusa Arbeten, på Strömränsningar o. s. v. — Då man IS09 aislutade Freds- och Handels-Tractaten med Ryssland, i följe af hvilken Ved och Victualier, blott mot LandtTull från Finland fingo införas, borde man förutsett , att Hufvudstaden skulle fortfara att taga sina behof af Ved och Victualier från Finland; insett de menliga följder häraf, och derföre genast börjat på Strömiansning i Norrland, för att flotta fram Skogs Producter, i stället för att börja på ett mångfalldigt mera kostsamt och ett mångfalldigt mindre nyttigt Canal-Arbete.
Herr Grefven anförde sjelf j sitt Memorial, till försvar för Götha Canal, vid sista Riksdag, att den första Canal, sorn England anlagt var 175-7.
Om vi ändteligen skola efterapa Engelsmännen, så görom det i ett sammanhang, icke blott styckevis.
Jag vill derföre medgifva, att äfven Götha Canal, ehuru en större Anläggning, än någon af det slaget i England, borde påbörjas så snart Sverige hunnit till den grad af Varu-productionj, Handel, Välmåga, Penninge tillgångar och Folkmängd, som England i förhållande till den Canal, som då påbörjades, hade 1757.
Men till en sådan höjd kunna vi ej så snart komma.
Det är väl sant, att sjelfva Canalen skall befrämja Productionen.
Men den gör det ej, om ej Produetionen redan nått en viss höjd, åtminstone en så stor, att tillräcklige Varu-transporter äro att påräkna till underhållande af Canal-Byggnaden.
Men hvilka Producter kan man väl vänta få se transporterade, i synnerhet på Götila Canalen, till en sådan mängd, att Afgif - Den 9 Februarii. terna förslå att underhålla Canalen, och att lemna någon proCent åt Ache-Ägarne ?
Jordbrukare lära för största delen ej kunna vänta med afsättningen af sina Producter så länge, tilis Canalen i Maij månad blifver Segelbar.
Huru bära sig de redan i Sverige anlagde Canaler och Slussverk?
Sjelfva Troll. bätte-Canalen fordrar ökade Transport-afgifrer, och Irågan är, om ej dessas höjande skall minska deras antal, som erlägga den.
I allt fall torde ingen och alldraminst Herr Grefve von Platen sjelf, som talat så val för frihet och lif i Näringar, kunna neka, att innan man företager kostbara Canal-anläggningar, till befrämjande af Communicationer Provincer emellan, bör man börja med att upphäfva Författningar, som hämma en sådan Communicåfion, t. ex, dem, som förbjuda SkogsEifecters fria utförsel från Halland och Blekinge till Skåne; man bör således först införa Näringsfrihet , frihet i den Inrikes Handeln, uppmuntra Production och Näringar, och sedan man härigenom hnnnit till det öfverskott af Resourser i Rörelse-Capital och arbetsförmåga, att Productionen mera skulle vinna genom deras användande på Varu-transportens lättande än directe på Närjngs-företag, då börja med Canal-anläggningar, men dock innan dess, först med anskaffandet af tillräckligt mångå och goda Communicationsvägar, samt i synnerhet i vårt Land med Strömränsningar.
Herr Grefve von Platen har ock nämnt
Den 9 Februarii, 187 om nyttan af de ur Banqoen för Götha Canal skull utgifne Penningar.
Så mycket äfven j*g är öfvcrtygad om nyttan af ett tillräckligt Rörelse Capitals utgifvande, då det användes på Varuproductionen, ty då realiserar det sig sjelfså litet kan jag inse , att en Sedel-utsläppning blir gagnelig, då den blott användes på en Varu transport-anläggning, hvars brukbarhet är så aflägsen, och sedan den blifvit färdig, dess nytta, långt ifrån svarande emot kostnaderne, och ännu mindre lemnande ersättning för det Capital och arbetsstyrka, sorn blifvit, åtminstoindirecte, tagna från Productiva Näringar.
Jag borde" kan hända ej ingå i bedömmande af Götha Canals nytta i Militairiskt afseende.
Sedan Sveriges förening med Norrige borde den vara mindre betydlig.
Det torde dock ej kunna bestridas, att om man användt blott en liten del af de Summor sorn Götha Canal kostar, på byggnad af en Skärgårds-Flotta, skulle man kunna på hvardera af Rikets Östra och Vestra Kust hafva en lika så stor Flotta, som möjligen kan skaffas genom de nu på hvardera kusten stationerade Flottors förening.
Äfven tyckes en Skärgårds Flotra ej böra, då Rikets försvar är i fråga, vågas på Passagen af en Canal, som har så många Slussar, att lätteligen en kan vara bristfällig och för kanske en längre tid uppehålla hela Flottan.
Hufvudfrågan för närvarande är dock ej, om Götha Canal bordt anläggas, utan om den bör fortsättas och i hvad mån Härvid är ganska angeläget utröna, huru stor del, som re - Den g Februarii. dan är färdig.
Enligt de åf Herr Öfver-Directeur Hagström uppgifne Calculer öfver Dagsverken, qvadrat - fot af murning etc. skola 59 proCent vara färdiga och Herr Grefve von Platen har sjelf sagt, nära §:delar.
Jemnför man deremot uppgiften på de betydligaste Arbeten, sorn enligt Arbets förslaget och Chartor utgifna 18 to, skull e götas, med den, som nu nyligen blifvit i trycket framlemnad på hvad som är gjordt, så enligt hvad jag kan fatta, är ej öfver-tedel verkställd.
Enligt dessa uppgifter äro af 6r Slussar, 13 färdige, och ej ens alla dessa full* ständige, af g stora Kaydammar, om jag rätt mins, ej mer än 2 å 3 färdige, af sjelfva gräf» ningen ej alldeles hälften fullgjord.
Lägger man härtill, att Sjön Viken är så full med grund, i synnerhet 4 mil,.att sprängning behöfs, och att härtill fordras dess uttappning och Sjön Undens uppdämning , hvarigenom de kringliggande Bruken sättas ur all rörelse, och derföre mäste hafva skadestånd, så kan väl den, som ej förstår detaljerne af detta Arbete, hafva allt skäl till den förmodan, att nära -feddar af Arbetet återstå, i stället för att redan så mycket skall vara fullgjordt, Grefve Spens, Jacob Melker:
Då det af Herr Gretve von Platen nu upplästa Anförande på ett så fullständigt sätt afhandlar ett ämne, som i hög grad påkallar och ådragit sig allmänna uppmärksamheten, och hvarom också af ingen så fullständiga upplysningar kunna väntas, sorn af den, hvilken åt Verkets fullbordan uppoffrat allt annat, får jag anhålla det
Den 9 Februarii. i89 Herr Grefven och LandtMarskalkea täckfes genom Proposition inhämta, huruvida icke Ridderskapet och Adeln med mig instämma uti den önskan, att Herr Grefve von Platen ville låta detta sitt Anförande till Protoeoliet serskilt till trycket b fordra.
— Det torde icke vara otjenligt att, tili motarbetande af de fördomar, så för som emot denna sak, hvilka kunna vara gängse , från serskdta håll lemna Allmänheten så väl den röstägande, som icke den röstägande, Materialier till stadgande af ett, man bör hoppas och tro det, till slut verkeligen oväldigt omdöme.
Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus.•
Det gör mig ondt att nödgas uppträda emot den värda Talaren, som öppnat närvarande Discussion.
Jag har val alldrig kunnat öfvertyga mig om rigtigheten af de åsigter han yttrat sig äga om fördelarne af Götha Canal j jag har aldrig kunnat dela hans enthousiasme för detta föremål 3 men jag vördar och jag har länge beundrat det mod, med hvilket han sträfvar till sitt mål och går sitt öde till mötes.
Det är långt ifrån mig att vilja försvaga det hopp, som ännu återstår för honom att kunna hinna sitt mål; Jag tvärtom ber Ridderskapet och Adeln icke låta det närvarande ögonblickets intryck och fördom bestämma det beslut, som kommer att afgöra Götha Canals framtida öde.
Men jag hade önskat att den värde Talaren, genom andra skal, än dem han valt, hade sökt verka pa Nationens Opinion.
Med I^o Den g Februarii. undantag af de få, sorn förmått uppfatta och bibehålla en stor idée, samt utaf den skaran, sorn uti Canalens bestånd och fortgång äger ett enskilt financiel Interesse, är Opinionen för närvarande helt och hållet mot Canaletl; och hvem är den dödlige, som kan stalla sig ensam mot en hel Nations Opinion? det enda nu mera användbara skälet, som skulle kunna förmå Nationen till ytterligare uppoffringar, torde vara: att man gatt för långt för att kunna tillåta sig att vända om , innan man undersökt huruvida det är möjligt att hinna malet.
Men då Herr Grefve von Platen, i stället för detta enkla skäl, åter anfördt samma skäl, hvarigenom Nationens deltagande i Canal-Byggnaden förr blifvit beredd och underhållen, kati jag icke undgå att här nämna i hvilka afseenden dessa skäl synas mig svaga.
Herr Grefve von Platen talar om Canalens blifvande nytta i Oeconomiskt och Mercantiliskt hänseende 3 till grund tor beräkningen af den förra antager han längden af de kuster och strander, hvilka genom Canalen sättas i Communication med hvarandra, och föremålet utur denna synpunct betraktad, jemnförer Herr Grefven Götha Canal med Canal de Languedoc.
Men jag vädjar till den värde Talarens e* gen kännedom af de förhållanden, som föranledde till anläggningen af denna Canal.
Anlädes den för den Oeconomiska nyttans skull Den g Feiruarii.
191 som deraf kunde uppkomma att Rhone- och G^ronne-Länderne pä
Vattenväg fingo utbyta sina Producter?
då fråga' aldrig kunde blifva att från de förra till de sednare eller fvertom föra lifsmedel, manne väl behofvet uiaf att från Frankrikes östra Provincer till de Västra, föra Oljor och Silke och frän de sednare återföra Pottaska och andra obetydliga Producter, kunde föranleda till ett så stort företag?
nyttan, som åsyftades var helt och hållit Mercan. tilisk, men den var stor.
Städerna vid Rhone mynningarne voro nederlags-platser får Frankrikes Levantiska handel och likaså Bordeaux vid Garonne Nederlagsplats för dess Vestindiska handel.
Att dessa Städers ofantliga Varulager skulle kunna föras från Atlantiska Hafvets kuster till Medelhafvets, utan att göra den stora omvägen kring Pyreneiska Halfön, det var ändamålet med anläggningen af Canal de Languedoc.
Men äger väl någon jemnlörelse rum emellan Frankrikes då varande Levantiska och Vestindiska Handel, och den handel, som kan bedrifvas i den vrå af Europa, som gränsar till Östersjön? eller emellan vägen kring Pyreneiska Halfön och Seglingen kring Skånska udden.
Herr Grefve von Platen har talat om Canalens nytta i Militairiskt hänseende, och till stöd för sin tanka anfördt namnen Carl Johan, Carl August, Adlercreutz och Adlersparre.
När dylika namn upprepas, kan ej jag tillåta mig att yttra tvifvelsmål.
Men må det 192 Den 9 Fehruarii. likväl vara mig tillåtit, att i Ridderskapets och Adelns minne återkalla ett Historist Factum, När Spaniens Folk förde sin strid för frihet och sjelfständighet, omgåfvo de sitt Land med’ Flottor? var det på Slätterna, som dessa Arméer mötte Fiendens?
Var det icke i Bergena, som striden fördes, och var det icke genom detta stridssätt, som Fienden, mötande nya oväntade hinder vid hvarje steg han tog, såg sig tvungen att öfvergifva ett Land, hvars Hufvudstad han redan intagit och öfver hvars Slätter han redan utbredt sig.
Om Spaniens och Sveriges Inea! skulle vara enahanda, kin väl då Götha Canal anses utgöra grundvalen för Sveriges försvar.
Den missräkning i Kostnads-Förslaget, som äot rum anser Harr Grefve von Platen vara * hufvud orsaken till den ogynsamma Opinion, som Nationen nu yttrar.