Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I anledning af hwad nu är uppläst och bifallit, torde Let tillätas, såsom ytterligare förklaring öfwer hwad Utskottets emot Herr balkman yttrade tanka anfört, tillägga fö'jande:
Herr balkman har efter min tanka uti sin definition fattat ett origtigt begrepp öfwer hwad bör förstas med behållen inkomst.
Han wille derunder icke inbegripa annat än den tillökning af förmögenhet, som hwar och en wid ärets stut skulle finna sig hafwa wunnit, deremot kan jag ej annat finna, än att hela BewillningsProjcctet grundar sig pä uppgiften af hwad en hwar har att disponera till sin och de sinaS fördel, sedan blott de utgifter blifwit afdragne som warit oundwikeligen nödige till erhällande af detta Residuum.
Skulle det nu wara tillätit att sedan en sädan uppgift är gjord, sedermera komma med afräkningar för lidna förlu - Den 2 Oktober. 337 sier, wore ju ingen möjlighet att fä nägot bestämdt att räkna pä för Bewillnings-beloppet.
Detta ffulle ju säledes medföra en oändelig oreda, ej blott i alla beräkningar, men i alla Statsanslag.
Sadant blir derföre omöjligt i utförandet.
Jag tror det äfwen icke för den skattdragande är nödigt.
Ty antingen har han lidit förlusten före uppskattningen, da äger han en ostridig rätt att angifwa sin förmögenhet sä mycket mindre; eller har samma förlust inträffat efteråt, dä äger han samma rätt att derföre erhälla afräkning wid nästa ars beskattning.
Jag ser säledes ej att han i nägotdera fallet kan i längd bliftva lidande; men jag finner wäl, att ett annat förställande ffulle i Statens beräkningar af sin inkomst och i redogörelsen der' före införa en högst skadelig oreda.'
För öfrigt är jag nöjd om hwad jag nu haft äran anföra, får r afseende pä Herr d-ttkmLns reservation, inflyta i Protokollet, säsom ett ytterligare motiverande af de ffäl, sock föranlätit Ridderffapet och Adeln att bifalla Utskottets förslag.
Ur 2 punkten 2 momentet af 2 articlen, hwaraf den föreflagne nya redactiön sälnnda börjas:
"Denna afgift säsom af grundffatts egenskap eller dermed jemförlig ätfölje alltid Hemmanet, m. m.", blef ordet alltid efter gjord anmärkning af Grefwe körner uteflutit, för att förekomma det rnistförstand, som ffutle samma afgift åtfölja Hemmanet äfwen sedan Bewlllmngen, såsom endast ställd till nästa Riksdag, kommer att upphöra.
Ridd. och Ad. pr. t??:S4Z,44. Wid 3§3 Den 2 Octobtt. Wid den uti 11 Momentet Z §. af Z Art, fcresiagne tilläggning, rörande möjlig framflyttning af Taxeringsterminen, anmärkte Grefwe ^lörner, att enär denna termin efter Utskottets nu gjorda förslag kunde flyttas till en annan tid än den ig Maji, upphörde derigenom ordet ofelbart, som i den tryckta Bewillnings-Förordningen finnes nyttjadt i afseende pä terminen den 15 Maji, att widare äga riktighet, i anledning af hwilken anmärkning Ridderffapet och Adeln fann äfwen detta ord böra wid redactionen förswinna.
Upplästes ett fran Stats-Utffottet inlemnat Memorial af den 29 September, innefattande befi utlätande i anledning af Kongl. Maj:ts Allmänna Nädiga Proposition till Riksens Ständer den 26 Julli, angående Statswerkets tillständ och behof; tillstyrkandes Statsutskottet bekräftelse ä den af Riksens Ständer wid fistledne Riksdag fastställde Statsreglering, sä wäl som den dä widtagne financeplan, under iagttagande af de wid denna Riksdag fattade beslut, som kunde Statsregleringen röra, hwarjemte Utffottet i afseende pä ätffillige gjorde anslag tillstyrker, att, till undwikande af Bcwillningens höjande, hos Kongl. Maj:t mätte i undcrdänighet anhällas, om befallning till StatsContoiret att ifrän Allmänna Jndragnings-Staten utefluta Pommerffa Staten; äfwensom, att berörde anslagne utgifter, warda pä
Stat uppförda under behörige hufwudtitlar, utom hwad angär högstsalig Prins H ugusts Pensions stat, samt Pl.nstons-Staten för bletzerade Officerare och Under-Officerare, hwilka pä Allmänna Den 2 October, ZZ9 JNdragnings-Sta en upptagas; äfwen som StåtsUtskottet anser R^iuai: för Pommerfla flulden böra pä denna Stat placeras.
Upplästes Ståts-Utskottets Memorial af den 29 September, innefattande dest särflilta tillstyrkanden i anledning af Kongl. Majus Nädiga Proposition till Stats-Utflottet, angäende de pä AllmännaJndragnings-Staten uppförda eptra loner och pensioner m. m. G swen Orebro Slott ben zo Augusti i8io; hwilket Memorial af 14 bilagor war ätföljdt.
Upplästes Stats-Utskottets Memorial af derk 29 September, hwaruti, till sivar pä Konungens Nädiga Proposition af den 14 i samma mänad, tillstyrkes, att en summa af Z Tusende Femhundrade Riksdaler mätte anfläs till pensioner ät blesterade Officerare och Under-Öffieerare.
Upplästes Stats-Utskottets uti Memorial af nystnämnde dag afgifne utlätande, att StatsUtflottet icke ansäge sig kunna sig befatta med Len af Handelsmannen sudeck wäckta fräga om löne-tillökning för Städernes Magistrats Personer- enär deste Embets- och Tjenstemän icke erhälla sin aflöning frän Statsverket.
Detta Stats-Utflottets utlätande blef af Ridderskap^ och Adeln gilladt.
Efter uppläsande af Stats-Utflottets Memorial af den 1 Oetober, hwaruti Ut flottet icke anser sig icke kunna taga befattning med Asfesforen o.-rbn8 gjorda motion, rörande utstakande af en wist gräns för f. d.
Konungens * * Mistel - Den 2 Octcber. 340 wistelse-ort, antag Ridderskaret och Adeln sedan samma fräga blifwit till särskilta Utffottet hänqvist, detta utlätandc säsom endast notinLm mcddeladt.
Upplästes Lag-Utffottets Memorial af förledne gärdag, hwaruti, i anledning af Herr iaizeström8 Memorial, i afseende pä f. d. Konungens wistelse-ort, Utskottet förklarar, sig icke tillhöra att någon del af detta mäl till pröfning widare upptaga, än att hemställa om icke detsamma, säscin af Ministeriel egenskap, kunde i underdänighet öfwerlännäs till Hans Kongl. Maj:t, som torde i Räder efter Hemliga Utskottets hörande, derwid täckas foga de kraftiga anstalter som ämnets wigt fordrar och till det sökta hufwudsakliga ändamälets winnande säkrast föranleda kan.
Ridderskapct och Adeln ansäg detta utlätande böra hwila till desi det Särskilta Utskottets utlätande inkommit.
Upplästes Stats-Utskottets
Memorial af sörlcdne gärdag, i anledning af Borgmästaren gjorda prkande om upphäfwaude af den pröfningsrätt i frågor cm eftergift i ballancecch crsättningsmäl, hwilken Riksens Ständer wid sisiledne Riksdag sig förbehällit; samt desi hemställande om icke besia benädningsfrägor böra af Konungen ensamt behandlas.
Med hwilken motion Stats-Utskottet, som sunnit densamma derpä stödd, att den pröfning i berörde mätto Riksens Ständer sig förbebällit, wore Constitutions-stridig, ansett sig ej kunna taga befattning.
Ladcs pä bordet.
Köre - Den 2 October. 341 Föredrogs Lag-Utskottets Memorial af den 19 September, i anledning af Riksdagsmannen vxncMi'8 dt!i850»8 frätt Carlstads Län gjorda motion, att da wi- inträffadt dödsfall, disposition om qwarlätenffapcn ej finnes gjord, de minderårige barnen, af oskift bo, efter
Domarens ompröfwande mätte tilldelas en ersättning, som swarade emot hwad de äldre vlifwit päkostade intill den tid de kunnat gä Föräldrarne till handa; utlätande sig Utffottet hafwa funnit betänkligt, tillstyrka den förest agne LagfLrändringen, men hemställer, att ät Prästerskapet allmänt mätte uppdragas, att wid husförhör och sjukbesök med tjenlige föreställningar söka förmä, i swagare wilkor stadde Föräldrar, sä förordna, att, i händelse af deras dödsfall i de yngre barnens spädare älder, deste sednare icke mä derunder sakna nödtorftig föda, kläder och upptucktelse.
Upplästes Lag-Utskottets Memorial af den September, innefattande i anledning af Herr Larl kl. Won!>8 förslag, att Manufacturister oeh Handtwcrkare lika med Handlande matte blifwa tillätit, med ed gifwa sin fordran fullt witsord, äfwensom, att dä en Längifware behörigen bokfört en försträckt pcnninge-summa, honom mä tillätas med ed bestyrka samma sin fordran, Utskottets bl^tt i afseende pä förra puncten gjorde tillstnrkande att det witserd, bwilket enligt 17 Cap. 2 Rättegängs-Balken, jemförd med Kongl.
Förordningen den 28 Junii 1798 §. 2, tillk mmer den, som till bestyrkande af fordran för utborgade waror äbe rvpar - Z42 Den 2 Oc kober. ropar böcker öfwer Handel och Köpenffap äfwen mä sträcka sig till warutillwerkare och förädlare, hwilka öfwer sin rörelse bok och räkning behörigen hälla och hälla läka.
Ridderffapets och Adelns Protocoll, wid Urtima Riksdagen i Orebro, den 2 October 1810. S. D.
Föredrogs ä nyo och bifölls StatsUtffottets den 29 sistledne September pä bordet. lagda Memorial, i anledning af Konungens Nädiga Proposition, angående förwaltningenafKungs- och Kungsladugärdarne.
Or supr-,. D. D.
Biföll Höglofiige Ridderffapet och Adeln Stats-Utffottets den 29 sistledne September pä bordet lagda Memorial, rörande Kongl..
Majus Nädiga Proposition, angäende betalning af Hamburgffe Banquiererna Arf wingars st. von stlaUs L 8ons och st-ui§» L 4enguel8 fordringar, stst 8UPI-3.
Föredrogs ä nyo och bifölls LagUtskottets den 29 sistledne September pä bordet lagda Memorial, i anledning af Konungens Nädiga Proposition, rörande förklaring öfwer 1 §. 7 Cap. Rättegängs-Balken, angående inteckning i fast egendom, stst 8opr-i. S. D. Föredrogs ä nyo Lag-Utffottets den 29 sistledne September pä bordet lagda Memorial, rörande förändring i Kongl.
KammarCollegii Kungörelse af den 20 Maji 1799, an-. gäende förbättring i 178Z ärs LandtmäteriTapas 12 Moment, ock beflöt Höglofiige
Rid derffa - Den 2 October. Z43 derstapet och Adeln, att, till hwad Lag-Utstottek föreslagit, lemna sitt bifall.
Ut sup,a. S. D. Föredrogs a nyo och gillades Banco-Utffottets den 29 September pa bordet lagda utlåtande öfwer Herr u. ^ r-aklekeläcs för Delägarne i Äbo Discont-Contoir gjorde pästäende, ^ att, emot Banquens Transport-Sedlar, återfå det Silfwer eller Silfrets belopp i Speciemvnt, som Actie-Agarne, till winnande af delaktighet i Werket, uti Banquen inlemnatt
Ut 8upr».
S. D. Bifölls det af Riddarhus-mstottet inlemnade, och sedan den 22 September hwrlandc Förslag, till en förändrad Riddarhus-Ordning med de irenne mindre betydande jemnkningar, scm i Protocollet upptagne finnas, och Utffottet meddelas skulle; hwarjemte UtffotteL ffulle anmodas att uppsätta och inlemna Förslag till underdänig strifwelse till Kongl. Maj:t, med anhällan om Desi Nådiga stadfästelse a Riddarhus-Ordningen i det stick densamma, efter de denna dag beslutne förändringar, be fiNNes.
Ut 8upra.
Wid förnyad föredragning af Bewillnrngs-Utstottets den 25 sistledne September första gängen uppläste Memorial med bifogade utlätanden, öfwer de af Advocat-Ziscalen M3U, Borgmästaren ttinä8ti-öm, m. fl., framställda anmärkningar wid Bewillnings-Förordningen, blefwo besia utlåtande till deras innehåll bifallne och grllade; anseendes endast Ridderstapet och Adeln wid den framdeles skeende redactionen af de gjorde förändringar, tilläggningar, eller bestämningar, twänne ord,säsom mindre riktige, böra utgå, nemligen: i.s 344 Don 2 October. 1:0
Ordet alltid utur den af Utskottet föreflagna redaktion af 2 Puncten 2 Momentet af 2 Ärtsten; 2:0
Order ofelbart utur 11 Momentet 5 §. af Z Articlen,uti den tryckta Bewillmngs-Förordningen.
Hwarom de öfrige Respective Ständen ffulle genom Utdrag af Protocollet manligen un, derrättas. t-lr supra.
Transumt af Högloft.
Ridderff. och Adelns Protokoll, den 2 October 1810.
I 25 §. af Riddarhus-Utffottets
Förslag till en förändrad Riddarhus-Ordning, skulle i stället för orden: ware hans-Säte tedrgt, sättas: ware hans rum fäsom Bänkman, Llectör eller Utskotts Ledamot iedigt.
Ur 26 §. skulle anförandet af Z6 §. Riksdags-Ordningen utgå.
Uti ZZ tz.
MLe i stället för orden: muntelige anföranden till och med trll protocotlet inlemnas, sättas: wckcker någon muntellgen rn fräga fom pä bordet lägges, eller remitteras eller med de öfrige Riks Standen communrceras; eller Zoe nägou munteligen sadane anmärkningar wid ett lUskorts yt" leande, hwilka till samma yttrandes äterforwlsande werka; böra frägan eller anmärkningarne innan nästa Illsnum, skrifteliga till protocollet astemnas.
Högloflige Rstderskapet och Adeln ätftiljdes klockan en qwart till 2. lullclem?rotocoIU, 6.
Torö - Den 4 OcLober. 845 Torsdagen den 4 Oktober. plenum kl. 11 förmiddagen.
Justerades kleni - Protokollet för den 29 C eptember.
Uppbröis Bänkmännens Lista till wal af Elcctorer i irenne affängnes ställe, och befunnos dertill hafwa bliswit utsedde: N:o 17 Friherre kleming ak I^i ebelia, klerman, Kammarherre.
N.076 Friherre l<iu?s ak ^VercNou, Fullmägtig Herr ^KLIN , kenr, Öfwe rJntendcnt.
N:o Herr LerZensorLle, (4ustak, Kammarherre.
Herr Oarlbeim 6v1Ien8k,öI6, Larl, utbad sig, enär Hans Majus Konungens höga födelsedag nästkommande Söndag ffulle inträffa, och Ridderstapet och Adeln säkerligen, med uppriktig kansta iagttoge alla tillfällen att betyga Hans Maj:t siu Lillgifwenhct och kärlek', fä hemställa om icke Ridderstapet och Adeln skulle behaga, och sä wida de öfrige Respeetive Ständen deruti instämde, gemensamt med dem berörde dag uppwakta Kongl. Maj:t genom en stor Deputation, under anförande af Herr Baron och Landt-Marsta. ken, som stullc äga att ä Riksens Ständers wägnar tolka deras glädje att ännu äga sin äldrige och gode Konung; och deras wälönstningar öfwer Hans kommande dagar. ^err Baron och Landt-Marfkakken gjorde Proposition ä denna Herr 6)Ulc-n»K.öict8 motion, hwilken med allmänt Ja beswarades.
Före-r 346
Den 4 Oetober.
Föredrogs ä npo Stais-Utskottets tvid sista plenum pa bordet lagda betänkande, angående anslag till pensioner för blcsierade Officerare och Under-Officerare.
Herr Baron och 2.andt-MarskaIken gjorde Proposition till antagande af detta betänkande, h wilken Bifölls.
Upplästes till afgörande Stats-Utfkottets den 25 September pä bordet lagda, och sedan den 29 ytterligare hwilande Memorial, rörande anslag till löne-förhöjningar för penninge-löntagande Embets- och Tjeristemän.
' Uppå erinran af Grefwe körner, ^6olk 6örsn, att detta betänkande stöde i närmaste sammanhang med det i sista plenum pä bordet lagda Memorial ifrän Stals-Utffottet, som innefattade desi utlätande, rörande Stats-Werkets tillständ och behof, blef det sednare likaledes ä npo uppläst, för att i gemenskap med det förra afgöras.
Grefwe körner, ^clolf 6ör->n:
Af det nu upplästa betänkandet, jemfördt med det förra, angående löne-tillökningen, har jag ej kunnat hämta annan slutsats än att frägan är: hw«l. ken urgrft är wrg'igast, hwiiken kan snarast besparas?
Stats-Utffottet har ansett, att ingen annan utwäg till nöds.m tillgängars erhållande finnes, än att owilkorligen tillstyrka öf° werfiyltningcn af Tpffa Regementerne pä Pommersk Litat.
Dä jag i allmänhet ej kan annat än gilla de fiesta anflag Stats-Utffottet uppgifw t, och hwilka redan af Riksens Ständer täta wara ull större delen bifallne, kan jag Den 4 Oetober. 847 likwäl ej undgä att yttra min förundran, att löne-tlllöknincen för en wist de!
Embetsmän funnits wara af en sa skyndande nödvändighet, att, utan af wende pä möjliga tillgängar, den stulle genast gä i werkställigbct.
Jag hade önskat att känna, huruwida Konungen will bifalla ett sädant förslag, huruwrda han will ingä uti att förbättra Embetsmännens lcne-wilkor pä bekostnad, antingen af ett Regemente som har, lika med ada öfriga, en ostridig rätt till Swensta Nät:oneus tacksamhet och i följe deraf till underhall af den samma, eller pä bekostnad af den millien. Wilken Riksens Ständer wäl till förswarswerket bewiljat, men Wilken ännu kke efter närwarande Stats-anflag kan uppgä till mycket öfwer 800,000 Riksdaler.
Om summan af sn million är werkeligen den, som, enligt uppgift, erfordras för att satta Rikets förswarswerk i nägorlunda stick, om denna summa ej inom korrt tid kan fyllas, är det da skäl att underkasta den nya afdrag?
Efter de uppgifter wi förleden gärdag hörde af Hof-Caneelleren, och efter den kännedom hwar och en af ost kan hafwa om Pommerns lidande detza sednare ären, kunna wi ej wänja, att nägot mer af denna Prcvince kan gö ras.
Wi lära ej eller begära, att ett Regemente, som med distinetion stridt för Swensta Landels förswar, stall i en hast upplösas och bcröfwas ett med skäl päräknadt underhäll.
Det återstår dä endast att taaa medlen, till Pommerska Statens flyttning ifrän Allmänna JndragningsStaten, utaf nyflnämnde en million.
Dä blir 348 Den 4 October. det frägan: bör löne-tillökninqen för en de!
Embetsman föregå vint ankan. om medel till Rikets forswar?
Ar denna första utgift, som för cn stor del icke werkar annat än ett ej betydligen förbättradt wälsiänd,af större wigt, än att lemna tillgängarne till förswarswerket orubbade?
Jag kan för min del ej förmoda det sednare.
Jag skulle tro, att medel till Embetsmäns bättre aflöning, dels ej kunna finnas förr än defia af wigtigare Stats behof blifwit oberoende, dels att de böra sökas uti en bättre organisation af Embetsmanna-Corpsen.
Om man minskar defl antal, om de qwarblifwandcs göromål blifwa bättre bestämda, torde tillgäng till bättre utkomst och till ärendernas bättre förwaltning, pä en och samma gäng kunna finnas.
Emedlertid skulle jag för mindel förmoda , att dä wi ej kunna räkna pä Pommerns tcklgängar och ej kunna weta huruwida Konungen, af medlen till förswarswerkets underhäll, kan nägot bewilja, det wore bättre om man lemnat ät Konungen pröfningen af tiden, dä löne-tillökningar för Embetsmännen kunde äga runi.
Regeringen har uti deras tillräckligare underhäll, ett närmare interetze än någon annan.
Ingen kan derföre bättre än Regeringen wara t ständ att bedöma bäve tillgängarncs tillräcklighet, och ögonblicket dä de bora anwändas.
Ingen förenar således efter min tarka bättre interesiec för sakeus framgäng och kännedom af desi förhällandc.
För min del skulle jag således vnskat, att sr ägan om Pomme v ska Regementernes öfwerfl"!tmng ifrän allmänna indragningsstatcn äfwensom den om löne-tillökninaen blifwit till Konungens pröfning widare hemställd.
Men Den 4 Octoker. 349 Men om Ridderskapet och Adeln finner sig
Let oaktadt kunna och wilja bifalla Utskottets betänkande, will jag icke borttaga en dyrbar tid, och är nöjd att hafwa mine tankar förwarade i Protocollet.
Friherre l-lam-tton, (H, förklarade sig witzerligen finna i mänga delar grundadt hwad Herr Grefwe körner behagat anföra.
Han utbad sig allenast fä nämna de skäl som föranledt Stats-Utskottets tillstyrkande.
Utskottet hade ivid nuwarandc Riksmöte sätt till sig uppgifne flera Statsbehof, hwilka behöfde fyllas.
' Dä alla mtwägar dertill blifwit upptagne, äterstodo i afseende pä i fragg warande lönc-förhöjning inga andra alternativer än att hos Kongl. Majtt anhälla om Pommerffa Regementernäs flyttning frän Allmanna Jndragnings-statcn, hwarigencm en tillräcklig besparing till detta ändamål uppkmr.me, eller ock att föka en ny tillgäng, genom förhöjning uti Bcwillningen.
Hwad sjelfwa löne-förhöjnings-procentcn angjnge, hade densamma af Riksens Ständer under sistledne Riksdag blifwit fiperad till ZZ- och en tredjedels procent af lönerne; men tiden, när förhöjningen borde inträffa, 'skulle ankomma pä successivt skeende indragningar.
Sedan sistledne Riksdag hade werkeligcn indraaningar pä Allmänna Jndragningsstaten inträffat till nagra och 30,000 Riksdaler och säledes till en ganska ansenlig del utaf den summa af ungefär 60.000
Riksdaler som utgjorde anslaget till löne-förhojningen.
Differencen i den erfordeliga summan hade således ej blifwit mycket sivär att fylla igenom affö ring - ZZO Den 4 Oetobsr. ring af blott någon del af Pommcrffa Staterna, men deremot hade under denna Riksdag tillkommit behofwet af en förhöjd Stat för Kron-Prinsen: och dä Riksens Ständer utan twifwel torde finna att detta anflag framför de andra framför de öfriga borde utgå, och således kom me att upptaga mera än hwad redan af Allmänna Jndragnings-Staten kunnat afföras, sä insage Höglosiige Ridderskapet och Adeln att utwägen med Psmmersta Regementernas flyttande ä Pommerff Stat warit den enda StatsMstottet haft att påtänka om henninge-löntagarne stulle genast kunna fä tillträda förmänen af förhöjde löner.
Grefwe körner, Ellvik 6örsn:
A anledning af hwad den wärde Ledamoten nyh anfört, torde det tillätas mig tillägga till mitt förra yttrande: att efter hwad jag kunnat tvid uppläsningen fatta, utgör summan af de öfwerstjutande medel till hwilka medel skulle anstaffas, med inbegrepp af hwad som till förra Kron-Prinsens Stat war anslagit, nägot öfwer 50.000
Riksdaler; om det afdrages ifrän de 50.000 Riksdaler som genom Pommerska Statens sednare reglering äterfallit till Swensta Statswerket blir äterstoden nägot öfwer 20,000 Riksdaler; om man wäntat att befluta lönetillökningens werkställighet till dest de öfriga nägra och 30,000 af Jndragnings-Staten kunnat besparas, hwilket ofelbart ej kan draga allt för länge ut, hade man sluppit afgöra nägon wäldsam öfwerflyttning af ett annat Regemente, 'och att rubba de förut gjorda Stats-anslagen.
Den 4 Octoöer.
M Jag anför detta till rättfärdigande af min förut yttrade mening, men uran att derföre yrka äterremitz af betankandet, em RidderstapeL och Adeln finner den mindre nödig.
Herr lanners tam, goULn:
Jemte det jag forenar mig med och äberopar hwad Herr Baron tllamitton anfört, om de stäl, si-m föranledt Stats-Utskottet att af besparingen pä Jndragnings-Staten genomPommersta Regemenlernas öfwerflyttning, ansta medel till förhöjning ä penninge-löntagares arliga lön af Staten, utber jag mig att fä fästa RidderstapetS och Adelns uppmärksamhet derpå, att denne löneförhöjning redan wid förra Riksdagen blifwit säsom nödwändig ansedd och bifallen, och deremot behofwet af de öfrige uti förewarande betänkande uppförde anslag tillkommit sednare, än beflutet omnämnde löne-tillökning.
Jag hwarken will eller bör bestrida de krigares rättighet till underhäll af Staten, som möjligtwis kunde komma i fräga till indragning; jag erkänner riktigheten af Herr Grefwe törners uppgift om rätta belopret af den summa Kongl. Majtt ärligen erhåller till Rikets förswarswerk; och i följe af de upplysningar wi äga om Pommerns tillstånd, hwilka genom Hof-Cancetterens nyligen härstädes meddelade uppgift blifwit bekräftade, mäste jag äfwen säsonfi. säkert antaga, att Pommern icke förmär underhälla mer än ett Regemente, samt att säledes det andra Regementet mäste indragas, eller falla Swensta Statsverket till last.
Men ä en annan sida hemställer jag till Ridderstapets och Adelns behjertande,om det skulle i något - ZZ2 Den 4 Oktober. got afseende wara rättwist eller nyttigt att uppehålla en ökning för wara C wile- e cb Militaire penninge-löntagare, som de, under förlitande pä förra Ständernas beslut, med säkerhet redan påräkna säsom följd af stcdde brHwringar pä indragnings - staten, och att den ställe längre eller kortare
Lid utcblifwa för sednare tillkomna bebe,", eller för underhäll till ett Regemente af 600 uran, som msjeligen lunde pä annat sätt b behällas, utan att en mängd Civila och Militaira Emb.tsmän skulle sakna en knapp tillökning i en lön, cm otillräckligheten hwaraf berms gro öfwerfiödige.
Dä Stats-Utstott t likwäl icke ansett sig bära för fäderne yppade mindre betydliga anflags-summor, tillstyrka Bewillninaens förökande, har Utskottet sä midt jäg känner, icke äat nägon annan utwäg eller tillgäng att föresiä, än den betänkandet innefattar. " Skulle Ridderstapet och Adeln, i anledning af Herr Grefwe anmärkningar, äter rem ttcra detta mål till Stats-Utstcttct, anhäller jag derföre, säsom Ledamot deraf, att Utstött-t matte crhälla nägon anwisning, att genom Bewl-ninaens böjande eller pä annat sätt af Lilleängar, lwilka möjlrgtwis stulle kunna för Ut stöttet wara okände, kunna fyllnaden i nödiga anstags-summor föreflä.
Herr Baron ocd Landt-Marskalken:
Dä Grefwe lvlöi-nsr förklarat sig icke genom sitt yttrande äsyfta aterremisi, utan atuöjas att aflcmna sin tanka till Prctocollct, och Herr ittanvc-rslgm ej oller i afsigt att afstyrka Stats Utstötte ts förslag sig yttrat, beror det af Höst fl. Ridder - Den 4 October. ZZ5 Ridderffapet och Adeln huruwida de gjorda anmärkningarna böra anses hinderliga, etter ej, för antagandet af Stats-Utskottets betänkande.
En och annan röst hördes önsta antagandet deraf; hwarefter Herr Baron och Landt-Marstalkcn yttrade sig till en början fä foresta bifall till Stats-Utskottets betänkande om Statswerkets tillstånd och behof uti hela desi widd.
Denna proposition blef genast med Ja beswarad. , , . . . > Herr Landt-Marskalken frägade: om icke Ridderstapet och Adeln genom detta bifall äfwen ansäge betänkandet om löneförhöjningen gilladt.
Rövades Ja. . ., .^ ^ Herr Baron och Landt-Marstalken: