Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag har föreställt mig, att sedan be3 H. 20 154 Dcu 7 Mars f. ro. slut blifvit fattadt om utfärdande af ny, eller ock om förklaring, ändring eller tillägg af en redan existerande författning, beslutet, jemte motiven, borde af föredragande Stats råds-ledamot uti prot.utdr. remitteras till Författningsconimissionen, hvilken det ålåge att sjelfva lagbudet uppsätta, och, sedan redactionens riktighet af nämnde föredragande blifvit bestyrkt, detsamma, i den ordning som ofvan nämnd t är, från trycket utgifva.
Behofvet att försätta de nu spridda beståndsdelarna af vårt administrativa lagväsende uti ett samladt och ordnadt skick, lärer allmänt medgifvas; äfvensom att ernåendet af denna vigtiga angelägenhet ofelbart skall befordra skyndsamhet i förening med säkerhet vid allmänna ärenders handläggning.
Nyttan att vid läroverken aga en codex i administrativ väg, torde ock erkännas.
Den åtgärd jag tagit mig friheten sålunda föreslå, är vidt omfattande — jag erkänner det — och måhända, elnihuruväl de brister jag antydt varit länge och allmänt insedda, man endast derföre tvekat och uppskjutit med förslag till deras nfhjelpande, att önskningen studsat vid verkställigheten.
Fastän i min ringa del, har afven jag tvekat att framstå med ett förslag på denna väg; men ändamålet är godt, och ju förr man griper verket an, ju snarare kommer man till målet.
Att detta önskningsmål varder till Allm.
Besvärs- och Ekon.Utsk:s handläggning remitteradt, derom anhåller jag vördsamt.
Mö mer, Carl, uppläste följande: Sedan R.
St. vid sista riksdag till K. M. i und. öfverIemnat alt bestämma den förändrade tid för krono-uppbördsstäminas hållande och uppbördens redovisning, som kunde pröfva» lämplig, har K. M. uti nåd. bref till Stats-contoret den 2 Nov. iS36 bland annat förordnat, dels att första uppbördsstämman, SOm vanligen hållits i December månad, skulle upphöra, och blott en sådan hållas för löpande året å någon lämplig tid inom årets första qvartal; dels ock att den i allmänhet bestämda terminen för summariska redogörelsens atgifvande borde, ulan förändring, bibehållas.
Det är ©tvifvelaktigt, att förstnämnda stadgande, om endast en uppbördsstämma under året , i allmänhet medfört lättnad vid skatternas utgörande, och besparat så val de skattskyldige som krono-betjvnmgen onödiga möten och besvärliga resor under den svåraste tidén af året; äfvensom erfarenheten besannat, alt de, genom ofvan åberopade nåd, bref åter upplifvade stämmoböter, led t till ökad beredvillighet hos folket att utskylderna pä bestämd tid inbetala; men Den 7 Mars f. m. 155 om också resiantierna härigenom icke blifva så betydliga , sorn under den lid stämmoböterna varit inställda, sä medförer det likväl inom alla ian större eller mindre svårigheter för krono-betjeningen att, i enlighet med nuvar. föreskrift, afgifva summariska redogörelsen inom den i
Maj hvarje år; ty då uppbördsmötena vanligen icke taga sin början förrän i slutet af Januari eller fram i Februari månad, och i vidsträckta
Ian ofta icke slutas på mindre än i4 dagar, eller derutöfver, så måste restantierna indrifva» under Mars månad, derest redogörelsen skall kunna fullständigt uppgöras i April.
— Den som är något bekant med executionsverket på landet, och känner de omvägar och den tidsutdrägt, som är en följd af utmätningar, ofta flera auctioners utlysande å panterna i brist af köpare, panternas realiserande i penningar o. s. v., vet således äfven, att det är nära omöjligt för krono-betjeningen att så hastigt indrifva restantierna, att dessa kunna inom föreskrifven tid redovisas, hvarföre det ock någon gång händer, att kronofogdarne sjelfve förskjuta resterande utskylder hellre, än att belasta sina räkenskaper med synliga rester.
— Det skulle alltså vara för både de skattskyldige och vederb. redogörare ganska förmånligt, om terminen för summariska redovisningens aflemnande framflyttades en månad eller till d. i Juni, genom hvilken förlängning restantierna skulle blifva desto obetydligare efter denna tid, och special-räkenskaperna i alla fall kunna i vanlig ordning till vederb. embetsverk uppsändas.
Jag får derföre i motionsväg tillstyrka, att R.
St. måtte, lika med hvad som skedde vid sisthållna riksdag i enahanda fråga, hos K. M. i underd. anhålla, att K.
M. täckes, med bibehållande af föreskriften ronde uppbördstämmas hållande inom Januari, Februari och Mars månader, i enlighet med mitt nu gjorda förslag , förändra terminen för uppbördens redovisning, hvarom remiss torde beviljas till StatsUtsk.
Hr Edenhjelm, Gillis, uppläste ett så lydande anförande :
Allt sedan sillen lemnade Götheborgs och Bohus läns skärgård , och storfiske! de sednare åren äfven börjat aftaga, hafva fiskare i dervarande skärgård varit försatte i den svåraste’ belägenhet.
Skärgården består, med undantag af några större öar, af nakna klippor, der således ingenting finnes til! näring hvarken för meuniskor eller djur, utan måste dessa klippinnevånare, ofta 4o mil ifrån sitt hemvist, i vilda hafvet genom fiske söka hvad sorn fordras, icke allenast för egna och talrika familjers tarfliga föda, utan äfven för penningebehofver till bestridande af utlagor af olika beskaffenhet.
I följd af den svåra belägenhet, hvaruti denna talrika Den 7 Mars f. ra. befolkning sig befinner, hafva förbättringar, hvilka i längre tid utgjort föremål för omtankan, varit, dels anskaffandet af pålitlig fiskredskap, och dels en ändamålsenlig behandling af fångsten, genom ansning och saltning ombord, före hemkomsten från de långa sjöresorna, dervid man anser Engelsmännens exempel i dessa delar vara de tillförlitligaste till efterföljd.
Föreskrifter å Statens sida för uppnåendet af dessa förbättringar hafva i sednare tider blifvit lemnade, äfvensom understöd åt den, som åtagit sig att småningom införa dem; men jag anser någon allmännare nytta icke vinnas, utan genom anslående af vidare medel, hvarvid dock icke förhoppning bör hysas om återbetalning.
En och annan låntagare skulle väl möjligen kunna förete eller anskaffa pant, om någon lånesumma blefve för fiskarena att tillgå; men massan af skärgårdsboerne äro till största delen utfattige och dessutom mindre fallne för ändring i antagna vanor och bruk.
Likväl tror jag mig dock böra föreslå anslag af statsmedel för bestämmandet af proemier för användandet af däckade skutor till fiskets bedrifvande, genom hvilka skutors utrustande fördelen vinnes af fiskens ansning och saltning under sjöresorna, samt minskning af de olyckor, hvilka ofta under stormarna förorsakas genom förlust af nuvar. öppna skutor oell manskap.
Äfvenledes föreslår jag, att ett särskildt årligt anslag må beviljas såsom gåfva, tillgängligt dels till utdelning för att i någon mån ersätta de förluster, som i allt fall måste uppstå under så vådliga företag, sorn att jemväl under den oblida årstiden tillbringa flera veckor på öppna hafvet med fiske, och icke sällan på en gång försätta flera familjer i fullkomligt obestånd, utan möjlighet att vidare fortfara med sitt yrke; dels att i den mån gamla skulor casseras, anskaffa nya åt sådane för nykterhet och omtanka kände fiskare, som äro urståndsatfe att förse sig med nya farkoster; samt dels till uppköp af hampa, koljekrok och små båtar till sådana utfattiga, som kunna bedrifva koljekroksfisket, och som vanligen utgöres af 4 personer i hvarje sådan ,båt.
Såsom en icke obetydlig tillgång til! de föreslagna statsutgifterna, föreslås att på sådant sätt få använda de medel Staten tillkommer för straudvraksgods, hvartill ägare ej anmäla sig, hvilken inkomst är ringa, men, om communerna fingo disponera dem till sådana ändamål, troligen skulle ökas genom den controll, som nu strider emot mångas intresse, men då synes blifva tillräckligen bevakad.
Skärgårdsmän , sorn icke hafva jordbruk, utan endast påräkna sitt lifs uppehälle af hafvet, och således icke njuta flera fördelar af att vara Svenska undersåtare, än hvarje utländsk sjöfarande, som seglar förbi och omkring samma klippor, och som ingen kan hindra ifrån att fiska i samma vatten, betala dock årligen Den » Mars f. ra. i57 till K. M. och Kronan omkring r.‘dr 6,ii5. „ gymnasii-inrättningipn . . . „ y52. „ presterskapet „ 2,406.
,, kyrkors underhäll utom arbeten ,, 210.
Sana b:co r:dr 9,483.
Om nu tredjedelen af den summa,.som erlägges till Staten, eller 2000 r:dr, jemte Statens andel i strandvraksgodset inom länet, årligen anslogs till upphjelpande af fisket inom Götheborgs och Bohus lans skärgård; så tror jag att dermed skulle kunna göras ganska mycket för fiskets upphjelpande och många menniskors räddning från tiggarehopen, hvilka nu måste räknas dit, i brist af fiskeredskap.
Uppgift å Kronan behållna strand vraksmedel, enl.
Tullverkets hufvudböcker för nedanstående år: år 1834 . . . r:dr 4,q65: 28. 5.
v 1835 . ' jj 1,088: 45. 7- i836 .
0 1,143: 24. 2. 1817 . r,i67: 47- 11. 5? i838 . O i,235: i5. 6.
Stockholm och K. General-Tullstyrelsens Kammar-contor den 2 Mars 1840. e. f. J. M. Hollertz.
Hr af Uhr, Carl David, anförde skriftligen:
Det är en allmänt känd sak , att verkställigheten af Götha canal, som kostat It.
St. bekymmer vid flera riksdagar, äfvensom banken och statsverket mellan 5 och 6 millioner, samt enskilde medborgare den för dem ej mindre betydliga summan af omkring 3,400,000 r:dr och mångå års total ränteförlust derå, igenom icke blott dess bihang, Motala mekaniska verkstad, utan äfven igenom de af bolaget efter canalverkets fullbordande successivt bekostade och ännu årligen fortgående utbyten af slussportar och broar af träd, till sådana af jern, äfvensom uppförda magaziner m. m. kommit i enskild skuld, som, oaktadt både canal-inkomstens och verkstads-rörelsens jenina och ej obetydliga stigande år från år, hindrat den fullkomligare utveckling till både det allmännas och de häruti intresserade enskildes fördel , som annars ofelbart hade visat sig på helt annat sätt, men nu, i stället för någon ersättning och uppmuntran, endast tillskyndat bolaget en tryckande saknad af all utdelning.
Det är också kändt, att canal-bolaget, för att åtminstone i någon mån vinna lindring i dessa bekymmer, velat, med högst betydlig uppoffring af fulla, om ej öfver -ftdelar af verkliga kostnaden, skilja sig vid nämnda dess mekaniska verkstad, men att äfven detta hittills ej lyckats, på sätt som kunnat förenasmed T) u ii y Mars f. 111. skyldig vard om canal-verkets oell bolagets egna bestånd; likasom det är kändt, att förfrågningar och försök af bolaget blifvit gjorda att erhålla ett större amortissements-lån på privata händer in- eller utrikes, för billig ränta, till den nu på många händer spridda skuldens reglerande,- utan att äfven deruti lyckas.
Af bolagets tryckta förhandlingar är det vidare kändt, att hela dess skuldsumma på så val canalverket som verkstaden utgör omkring 800,000 r:dr; äfvensom att, etter de sednare årens lemuade erfarenhet, catialverket med säkerhet kan anses afkasta årligen, efter afdrag för underhållskostnad och aflöningar, omkring 3o,ooo r:dr, och mekaniska verkstaden en lika summa; vidare, att canalverkets underhåll är ytterst garanterade af särskildt derföre i Riksgrscontoret stående fond, omkring g4,ooo~ r:dr, löpande med årlig 5 proc. ränta, förutan af bolaget särskildt samlad fond, för närvar, omkring 8000 r:dr; likasom att verkstadens värde alltjemnt stigit med tillökade machinerier och tilltagande skicklighet hos dem, som använda dtesamma, samt ett deraf följande större anlitande med sysselsättning af dess tillverkningar.
Med egen kännedom och erfarenhet af detta sistnämnda verks välgörande inflytande pä Svenska jernhandteringien , äfvensom af den öfvertygelse, jag har om behofvet af de vid detta verk utvecklande både mennisko- och mekaniska krafter til! förbättring och förädling af Svenska jernproductionen , har jag ansett mig skyldig att för R.
H, St:r framstiilla detta ämne och angelägenheten att afhjelpa förenämnda hinder för fullkomligt vinnande af de ändamål, hvarföre Staten och enskilde olfrat så mycket på Götha canal, och att gifva värde åt enskilde medborgares uti detta allmänna stora föremål nedlagda capital, äfvensom åt den pant R.
St:s bank har för lemnade lån på en del af dem.
Jag dristar alltså föreslå, att hjeipen måtte bestå uti ett lån, lemnadt antingen på en gång, eller successivt under 5 å 6 år, mot lindrig sänta och den årliga amortissements-betalning, sorn R.
St. kunde finna sig benägne att för ett sådant ändamål bevilja.
Fullkomlig säkerhet härföre kan gifvas uti dels laga inteckning i hela verket, med alla dess tillhörigheter, hvilka skulle vara gravationsfria, dels införsel i hela inkomsten af canalen och verkstaden, på det sätt, att amortissementsbetalningen borde qvartaliter insättas i banken; och calcuJerande förslagsvis denna ränta och amortissement till 3 och 2, eller tillsammans 5 proc., skulle det till hela skuldbeloppet 800,000 r:dr, göra årligen 4'->,ooo r:dr, eller något öfver hälften af det med full säkerhet påräknade inkomstbeloppet, hvarigenom det i så lång tid öfver saknaden af all contant utdelning suckande bolaget äfven vore garanteradt en sådan allt framgent, och dess adier ett stadgadt värde, så Den j Mars f. m. val raan och man emellan, som i egenskap af bankenspant.
Och först då skulle de uppoffringar, som R.
St. och enskilde medborgare härföre gjort, lemna en odelad tillfredsställelse, i afseende å de välgörande verkningar för hela landet, som Götha canal redan åstadkommit och ytterligare ofelbart mer och mer skall medföra.
St. att, utan allt äfventyr, lemna ett sådant handtag ål dess egna skötebarn, kan jag ej betvifla, då jag föreställer mig, att .åtminstone någon del af de sedan föregtde riksdagar samlade öfverskott, hvilka R.
St. nu hafva till deras disposition, komma alt göras fruktbara till näringarnas befrämjande och beredande af allmänt väl, på det sätt R.
St. linna för godt att vidtaga.
Efter denna framställning, får jag den äran förklara, att jag icke är eller varit actieägare i bolaget och drifves ej af något enskildt intresse.
Enda motivet härtill är, att jag allt ifrån första början af dessa arbeten varit i tillfälle att årligen följa deras framskridande, hvarunder deras fördelaktiga inflytande på rörelsen inom Jandet hos mig blifvit mer och mer stadgad.
Utom den allmänna nytta, som vunnits genom föreningen mellan de begge håfven och den inhemska trafiken, har Motala mekaniska verkstad förmått att af simpla arbetare dana skickliga modellsnickare, filare, smede);, gjutare och svarfvare, icke endast för egna behofvet, utan älven för flera andra verkstäder och inrättningar, som under tiden tillkommit; och från Motala hafva utgått ej mindre än 4^ elever, hvilka med sin der förvärfvade erfarenhet nu biträda på andra ställen.
Verkstaden har äfven upplyst oss. om rätta beskaffenheten af det stångjern, som fordras för angelägnare machinsdelar, och nyttan för Jandet af den förädling, sorn kan gifvas åt denna vår hufvudsakligaste exportartikel, hvilken, utförd såsom rå vara, tömmer grufvorna och föröder våra skoga)-, utan någon deremot svarande inkomst för landet.
De fran Motala utgångna machinsarbeten täfla fullkomligen med andra länders tillverkningar i samma väg, och komma troligen snart att räknas bland Rikets öfriga exporlartiklar.
Jag anhåller, att denna motion blir remitterad till Statsoch DancoUtsktn, . och förhinder mig att antingen då remissen sker elier till dessa Utsk. aflemna fullgiiltiga bevis öfver mina förestående uppgifter, så i afseende på skuldbeloppet, sorn de inkomster, canalen och verkstaden årligen afkastat.
Den 7 Mars f. m.
Bilaga Litt A. Enligt nu afslutade hufvudböcker för i83g för Götha canalverk och Motala verkstad, bestå canal-bolagets skulder af: r:dr sk. r. intecknade uti verkstaden och dess tomter i Norrköping io4,834 45 10 till handels- och sjöfarts-fonden , mot pant- förskrifning af canal-inkomsterna . 60,000 — — ,, manufactur-disconten 32,000 — — ,, prival-bankerna och på enskilda händer upplånade 34,525 — — ,, egne verkmästare 18,691 20 1 1 å löpande räkningar 39,729 15 9 förskotter på contracterade tillverkningar vid verkstaden 72,901 3o 4 canal-bolagets löpande obligationer med 5 procents ränta . 289,96a — — dito för Motala verkstads räkning . 11 1.970 — — outtagna actie-utdelningar för i834—1836 4,37 1 — — insättare i verkets sparbank och dess extra fond 2,363 7 3 pensions-fond för verkets personal . . . 6,526 8 4 outlånta medel af reparationsfonden 5,932 3 1 8
To tal-summa 1 783,809 16 i Igenom ett lån af r:dr 800,000, till godt- j görande af alla dessa, beredes ett öfverskott af| 16,190 3i 11 som, jemte verkets nu ägande fordringar och contanta tillgångar, erfordras till verkstadens förläggande och drifvande oundgängligen.
Rätteligen utdraget, ansvarar B. H. Sanlesson.
Ett lån med tre proc. ränta och två proc. amortissement summa fem proc. årlig inbetalning, amorterar sig på 3l år, om ränteliqviden sker endast en gång vid årets slut, men fortare, om den sker halfårs- eller qvartalsvis.
Sam - Den 7 Mars f. m. • t» C bQ '£ ^ 2 ^ 0 1 co bo '•O % <u c. JU f— ~s s bä £* e Cj b O k Q bo P3 ^ § 5>| Cd K; Co fcri c. <3 ^ '>* bT> ^3 P3 4 « *»j I p k \j £ 1 '■S 2 O V' -o ^* ■3 I ‘-O O
V feo cs c « £ fc 3 *Ö QJ OJ '*0 C « Netto öfverskott.
CO co co co -* CO 0 »0 co 10 CN CO co Under de 2:11c sista åren å särskild conto upförda omkostnader för bolagsstämmor, revisioner, m. m.
Tillsammans, Verkstaden.
Hvarefter öfverskott rs "> H •X3 Inkomster efter afdrag af omkostn. för farten. m CO CO »«< CO co CO »o *0 CO co co co co co 0 »o CO tn cs cO CO cT co co CO CO co CO t>. CO cq^ co o co u o <u CO r—4 in :q ^ -Q — 0 CO co vrf 0 cs CO c* t>.
V£ tC co co t>l cs co^ co CO <u d3 cd g 3 Söj <T> a . cd co co O co d co CO —• co c» d CO vd- co Vf co t>- vr _ CJ cs CO vtf* _ <N to c* _ vrf *0 co co cr> >0 »o 0 c* co <7> cr> *0 v*- a £ m feO C °cd bo cd <u u ? - ci & 1 ^d- CO co Ob a .
Cb vd- Cb es ’c u *0^ q> co co 0 t/j »rf co" co" cd H a O co _ »-O u co 0 c< 0 c — CO CO ci co^ 2 ^ cT V? V? O co" s ’*■' •o pst rf) cs V3- O Cl co CO v-f co 10 t>> 0 CO c^ •vf co co CO co V3- Vj- lO co co >
QJ U 03 03 C O ed > O vi CO - u cd s cr> a o 03 O u, £ O co <u a> "2 co o co p « • 3 H. 21 Den 7 Mars f. m. s: •§ Si *\ to ss 5 *§ C - tJ to. 3 o '*§ K d Sto -O »«sä cå to _CC H «i O .SS : si * \ s o -Q
Inkomster af område och egendomar. S B 3 m Igenom Trollhätte-cassans bidrag. « o . '7- s- ca £ C O SST-O O) <5 Fartyg.
Fartyg. W .a Fartygs antal.
Ångfartyg. ro rO ÅO ÅO 70 åo M CO cs t>. ro — CO CS CO CO åo ÅO^ ro CO kT cT cd o cd' 05 CO vd- åo vd- 70 to 70 k. 05 ro cs to 05 vd- k.1 ro o ÅÖ >—1 CS ts t>. ÅO. CS °9- *-* ro cv*r *<? åtT 70 od ÅO ro 05 cs o ts. — o ^d- cs cs CO ►— to co^ ro ro cs CO V? tC åo' cT rT o rT CO ro vd" ^d- ÅO ÅO 70 _ 70 ro Cs L'- v-r ^d- ro vd- ro CO 70 05 ÅO t>* t>- rO to~ ÅO ÅO TO' cd' 70 cd' in åo — cs cs — — CO 70 — 70 cs CO cs ro vd- aq ÅO^ 70^ TO_ cT V? CO cT k-< •73 CO vd- 40 O* ro 05 40 rO r>. CO to C 70 70 CS ÅO^ CO rq^ C3 70 05 t-t cT ►H to. t>- CO 05 ÅO CS c ÅO H CS vd- ro :d CS rO k. 70 co O u CO t>. ro cs 70 cs •O CS to •-* v£ ro to-« *- !>. i—i CO M Cfl fl 70 r>. CO 70 t^ O 05 *- ro cs to-, cs vd" ^d" 40 vd* k- to-, 70 70 CO 40 70 — O • ito 70 70 i>* CO 05 ►— to. cs^ C3 H ^d- 70 ÅO CS CO ^d"
O 05 CO 05 —« o 03 70 ro cs^ ^d- cs cq. -_a t-4 05 vr o o*' C 1 kT JT cs cs ro CO 'sd- w vd" ÅO t>> o» ro ÅO 70 o ÅO CO — 70 CO 70 70 CO 70 O o CO ** *“■ J 1 vd- ro cs ÅO 05 1 1 CO 70 ►H CO ^d- k-, cs • • • ♦ • e a • • • • • • • • • • • • • • • • • • • • « CO ÅO 70 bs CO 05 ro ro ro ro ro ro ro CO CO CO CO 00 CO CO r-* M M M k-. k* «0 .*>3
Kostnad nåd oel eli Antal arbe- tare.
Värdet a verl Kostnader.
Tillsa Vinst och förlust, då ingen ränta beräknas. s -> m- *-• o c p3 ÖP ”5 Förvalt n:s- mans. ? s-s E *5" p crq i ao i 1 Jan. 1 Juli. . ‘ co Underhålls- 0. atlönings- till mästare Diverse.
Belopp. proc. Belopp. proc. cf i 0. tjenstmän. >* CO OJ OJ 48,400 201 227 I 17,000 3,8oo proc. 22,5oo proc. 5,ooo proc. 3i,3oo proc. 6,200 Som mot tillverk nings- belop pet gör proc. •1 •9 41 261 5 „ i834 .
,, 1835 . „ i836 . „ i837 . „ i838 . „ i83g . 30.300 10,100 4,ioo 20.300 57,4oo 21,200 •93 i58 1 '9 •94 193 172 i31 i47 219 220 113;ooo 96,000 i57,ooo 200,800 169,400 i8g,3oo 3,700 2.800 4,3oo 4,000 5.800 6,100 31 3 ii 4 2 3J. °2. 3_L cg,5oo 17.100 20.300 26,900 25.100 22.300 •7l •74 i3 i3 i •41 •'1 8,goo 4,6oo 4,ioo 3,4oo 2,900 2,800 74 41 2i ii *A •I •i 32,100 24,5oo 28,700 34,3oo 33,goo 3l,200 28J 25i 18-J •7 20 •61 9°° 18.000 37.000 27,700 33,6oo I •■1 18 i6£ •74 13,8oo 13 Stockholm den g Mars 1840.
Rätteligen utdraget intygar Lades på bordet. B. H. Sanlesson. »64 Den 7 Mars f. m.
Hr Sandelhjelm, Paul, uppläste ett anförande, så lydande:
Vid föredragning i sista förmiddagsplenum af K.
M:s nåd. propos. om ett särskildt creditiv för behöfvande orters undsättande efter missvextår, gjordes af Hr von Knorring, Carl Henr., i ämnet ett förslag, med afseende på hvilket jag utber mig få erinra följande till StatsUtsk:s öfvervägande vid ärendets behandling:
Fastän premisserne till ifrågavar. förslag synas omfatta ett undsättnings-systéme för bela Iliket, inskränker sig likväl conclusionen derhän, att för de norra provinserna, hvarmed torde menas de norr om Gefle belägna länen, föreslå den anstalt, att, efter goda skördar och till visst maximipris, för Statens räkning/Jåta uppköpa spanmål i de sydligare seminenta länen, för att sedermera transporteras till norra orterna och der uppläggas till förvaring, i afsigt att undsätta innevånarne derstädes med dylik spanmål vid och efter inträffande missvexter.
Med sådan inskränkning i omfattningen, måste föreslagna anstalt medgifvas vara verkställbar åtminstone, hvilket den, efter min tanka, deremot icke är, om man ville tillämpa den i allmänhet; men, äfven sålunda inskränkt, företer den för öfrigt stora olägenheter, till en början genom de dryga kostnader, som, oberäknadt upphandlingscapitalet, skulle behöfva nedläggas på uppbyggandet af magaziner och vid anställningen af en dyr förvaltningspersonal; vidare derigenom, att norra orternas jordbrukare ej kunna begagna den i de sydligare producerade spanmålen till utsäde; och slutligen dymedelst, att oriad spanmål icke kan hopas i magaziner flera år, utan fara för förskämning.
Dessutom tror jag, för min del, hvad en annan talare jemväl vid tillfället anmärkte, att uudsättni.ngsbehöfvande i norra orterna äro och blifva mera belåtne med fortgången på den redan banade väg att indirecte understödjas, dels sockenvis med räntefria penningeförskott lill nödvändiga sädesuppköp, dels genom fogande anstalt om spanmåls tillhandahållande inom orterna af enskilde entreprenörer, äfven om desse skulle dertill från Statens sida uppmuntras medelst erhållande räntefria penningeförskott.
I statsekonomiskt hänseende fäster jag föga vigt vid motivet, sorn skulle Riket förlora skilnaden emellan det pris, hvartill spanmål kan realiseras genom utskeppning, efter goda skördar, och det tilläfventyrs högre pris, hvartill spanmål måste införskrifvas efter missvexter; ty redan det är en gifven fördel att få realisera utskeppade spanmålen genast, mot ett pris, som ersätter produetionskostnaden, m. m.
Förtjensten på frakter, assurance och commission, till så vidt den stannar inom Riket, jemnar dessutom mera, än man kanske tror, ali prisskilnad vid ofvan förutsatta förhållanden; och den stora vinst man tillskyndar allmänna rörelsen, derigenom att man äfven i denna fråga Iemnar åt enskilda Den 7 Mars f. 111. i65 speculationen fritt utrymme och åt handeln dess naturliga gång, uppväger, efter min förmening, i alla fall den förespeglade förlusten.
Sveriges geographiska läge synes mig jemväl uppenbart antyda hvad härutinnan är att tillgöra.
Antagande, hvad mera än en gäng händt under de sista tre quinquennierna , eller att Rikets vestra delar, Skaraborgs, Elfsborgs, Götheborgs och Bohus samt Wermlands län hemsökas af missvext, är och blir det icke möjligt, förutsatt äfven att Rikets öfriga seminenta provinser haft god årsvext, alt sädesbehofvet i de förra kan från de sednare fyllas hastigt nog, nemi. så att erforderliga spanmålen kan vara tillgänglig före vintrens början.