Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utsk. har i synnerhet trott sig böra taga i betraktande, huru stort lönebelopp Ridd.- secret. i fordna tider ägt, samt huru mycket ungefärligen för en bildad mans lefnad i Stockholm uti den tjenstebefattning, som Ridd.secret. utöfvar, kunde vara erforderligt.
Utsk. har då funnit, att, redan för 60 å 70 år tillhaka, lönebeloppet, beräknadt efter dåvar. myntvärde, uppgått till lika belopp, som nu är föreslaget, och å den andra sidan trott, att det är en af de sämsta möjliga beräkningar att hafva illa lönade tjenstemän.
Denna grundsats gäller så väl för Staten, som för enskilda personer och corporationer.
Om R. o. Ad. åslundar alt lill Ridd.secret. alltid finna en man med dertill nödiga egenskaper, sä synes mig nödvändigt att så bestämma inkomsterna för denna tjenst, att platsen blir fölen sådan man begärlig.
Detta är väl egentligen det hufvudsakligaste skälet, som legat till grund för Utsk:s betänk., om det också icke blifvit med uttryckliga ord deruti utlaladt.
Jag tror i sanning också, att det skulle af R. o. Ad. bero, alt, vid tjenstens verkliga tillsättande, så fastställa villkoren, att, om den händelse inträffade, som Gr.
Cronhjelm nyligen omtalat och ansett såsom snart förestående, nemi. en genomgripande förändring i nationalrepresentationen, utgiften dä skulle kunna nedsättas till ett emot då inträffande omständigheter afpassadt och svarande belopp.
För min del tillstyrker jag antagande af detta betänk., som Utsk. visserligen icke utan mogen öfverläggning tillåtit sig att inför R. o. Ad. framlägga.
Jag är till en del förekommen af Erih. Palmstjerna.
Första frågan är naturligtvis den: bör R. o. Ad. löna sin Ridd.secret. väl?
Jag förmodar att
Ståndet besvarar denna fråga med ja, såvida Ståndet vill blifva väl betjent, vill blifva betjent af en skicklig man.
Den andra frågan blir den: är Ridd.secret.tjensten för närvar, öfverdrifvet eller tillräckligt lönad?
Man torde kunna komma till ett säkert svar pä denna fråga lättare, än genom de beräkningar, som Gr.
Cronhjelm gjort, i fall man tillser, huru förhållandet var när denna tjenst sist blef ledig.
Då anmälde sig blott en enda sökande.
När deremot en postmästaretjenst eller någon dylik beställning blir ledig, så räknar man 15 till 20 sökande.
Detta torde bevisa, att Ridd.secret.tjensten är så svår att rättligen utföra, att få personer kunna anmäla sig dertill.
Det torde också icke kunna bestridas, att de personer, sorn hafva skicklighet nog att emottaga Den 17 October e. m. 183 en sådan beställning, hafva lika goda eller vida bättre utsigtcr i Statens tjenst, och att derföre Ridd.secret.sysslan varder mindre eftersökt, än många andra.
För att göra denna syssla mera eftersökt, för att få de skickligaste och talrikaste sökande att välja ibland, var det som jag för min del tillstyrkte, att 11. o. Ad. mätte borttaga förbudet för Ridd.secret.ljenstens innehafvare att tillika bekläda annan beställning uti Statens tjenst.
Denna mening bestrides af åtskilliga ledamöter, och jag har under tiden, medan detta mål hvilat oafgjordt, alltmera förnummit, att en sådan utsträckning icke af R. o. Adis ledamöter i allmänhet gillas.
Utsk. har föreslagit en medelväg, hvilken jag för min del under nuvar. omständigheter funnit tillfredsställande, nemi. att regeln är, alt Ridd.secret. icke må innehafva annan tjenst, allmän eller af menighetsbestyr eller annat dylikt, utan särskildt tillstånd.
Om ett sådant beslut af R. o.
Ad. fattas, så blir följaktligen regeln, att Ridd.secret. skall åtnöja sig med den lön, som han för närvar, innehafver, och blott undantagsvis få innehafva en annan beställning, som medför någon inkomst.
Under sådana förhållanden lärer R. o. Ad. nogsamt finna, att det icke är skäl att pruta pä denna lön och dervid försöka att göra afdrag, utan att vi åtminstone må låta henne vara vid det belopp, hvartill hon nu uppgår.
Om man ville göra sådana afdrag, som Gr.
Cronhjelm föreslagit, eller dervid fästa sådana villkor, som han vill föreskrifva, nemi. att i händelse Ridd.secret.tjensten skulle blifva mindre trägen eller möjligen umbärlig vid en blifvande representationsförändring, inkomsterna då skulle upphöra, emedan de under tiden blott varit att betrakta såsom ett arfvode; hvad vore väl följden deraf?
Utan tvifvel den, att hvarje man, med skicklighet att bestrida cn tjenst bos Staten, hellre sökte sig en sådan, för att på sin ålderdom vara tryggad vid nödiga inkomster, än han emottog en beställning hos R. o. Ad., hvilken han äfveutyrade att förlora, Bär representationsförändringen inträffar.
Om R. o. Ad. ville hafva en skicklig person att, med åsidosättande af befordran i Statens tjenst, sköta detta tillfälliga uppdrag, så mäste R. o. Ad., om förenämnde beslut fattas, utan tvifvel göra arfvodet så högt under tiden, att utgiften dä blefve så mycket större, och att Riddarhuset derpå ingenting vunne, utan snarare förlorade.
Jag tillstyrker derföre vördsamt, att R. o. Ad. ville bifalla Ridd.Utskis betänk.
Under åberopande deraf, att Utsk. föreslagit såsom allmän grundsats, att Ridd.secret. icke skulle få innehafva någon annan tjenst, än den han bestrider vid Riddarhuset, har den siste värde talaren hemställt, om det vore skäl att pruta på lönen, som för närvar., enligt R. o. Adis beslut, utgör 1200 ridr bico.
Jag anser icke eller något skäl vara för handen att pruta på denna lön, i fall nämnde grundsats sättes i verket; men om ifrån denna grundsats göres ett sådant undantag, att Ridd.secret. får tillåtelse att i Statens tjenst uppbära några särskilda löneinkomster, så torde del icke böra anses underligt, att jag också yr - 184 Den 17 October e. m. kar ett undantag i afseende på lönebeloppet, helst då det är R. o. Ad. bekant, att då ofvannämnde grundsats gjorde sig gällande, sä fick Ridd.secret. den sista lönetillökningen såsom elt vederlag derföre att denna grundsats antogs.
När man nu tillstyrker R. o. Ad. att i vissa fall vika ifrån den grundsats, som gifvil anleda, till löneförhöjningen, så bör väl också medgifvas, att på samma gång, som undantag göres ifrån grundsatsen, så bör äfven löneförhöjningen uteblifva.
Jag tror och vet äfven ganska säkert, att Ståndet, äfven under den liden, då det icke tilläts Ridd.secret. att innehafva annat embete på stat, bar varit ganska väl betjent; men dä man föreslår elt sådant undantag ifrån den gällande grundsatsen, hvarigenom R. o. Ad:s secreterare sattes i tillfälle att med sina inkomster vid Riddarhuset förena andra ganska betydliga vid annan befattning, så mäste man väl anse det lämpligt, att den löneförhöjning, som just tillkom till följd af grundsatsens orubbade bibehållande, bör komma att förfalla.
Man har talat om postmästare, och frågat hvarföre så många söka postmästaretjenster, tlå deremot så fä söka ltidd.secret.- tjensten.
Dermed är icke samma förhållande, emedan postmästarctjensterne vanligen lemnäs åt redan åldrade män, såsom en slags pensionsplatser, hvilka hos de sökande icke förutsätta någon särdeles embetsmannaskicklighet; hvaremot endast yngre män, som äga en sådan, kunna med fog söka Ilidd.secret.tjensten.
Beträffande mitt yrkande, att Ridd.secret. nu endast genom conslitutorial skulle tillsättas, så har en af Ridd.Ulsk:s ledamöter, som vtlrat sig näst före den siste värde talaren, äfven anfört sig icke kunna inse något hinder derför, och jag skulle tro, att en ovillkorlig följd deraf, att man antog Ridd.secret. på constitutorial, skulle också blifva, att man gick in pä det s. k. undantaget, d. v. s. att man erkände, att Ridd.secret., just derföre alt han icke var på ordinarie stat anställd, finge med sin tjenst vid Riddarhuset förena annan publik befattning.
Följden skulle då alldeles icke, såsom den siste värde talaren förmenar, blifva, att han vore utestängd ifrån befordringsbanan; ty han skulle då qvarstå i publik tjenst, och deremot sköta Ridd.secret.tjensten, såsom en temporär befattning.
Jag vidbiifver mitt förra yrkande, och anhåller ali propos. derå mätte göras.
Det förslag, som Gr.
Cronhjelm nu ånyo upprepat och försvarat, innebär i sig sjelf icke något annat, än att genom villkoren vid undantaget tillintetgöra sjelfva undantaget.
Om meningen är sådan, så är det bättre alt säga den rent ut, än alt, genom de villkor, som man fäster vid sitt samtycke, ändock bringa saken till samma slut.
Jag har för min del ifrån början yrkat, att frihet mätte lemnäs Ridd.secret. i detta fall; men dä Utsk. gatt en medelväg, så har jag förklarat mig dermed nöjd.
Jag kan likväl icke gä sä långt, som Gr.
Cronhjelm yrkat, utan anhåller vördsamt om propos. till bifall å Utsk:s förslag.
Den 17 October e. m. 185 Gr.
Det torde tillåtas mig upprepa de villkor, under hvilka jag anser att tjenslen bör genom constitutorial tillsättas, nemi. att alla med tjenslen förenade inkomster tills vidare anses såsom ett arfvode, hvilket uppbäres af Ridd.secret. intill slutet af den riksdag, under hvilken någon representationsförändring inträffar, och alt R. o. Ad. förbehåller sig rättighet att då bestämma, huruvida R. o. Ad. skall på stat aflöna Ridd.secret. eller icke.
Sedan öfverläggningen härefter förklarats vara slulaij, hemställde 11. Ex. Hr Gr. o. Landtm., om R. o. Ad. behagade bifalla Ridd.Utsk;s betänk., ang;de förändring af 13 § 2 mom. i Ridd.- Direcl:s instruction.
Denna propos. besvarades med starka ja, blandade med nej, hvarefter H. Ex. förklarade densamma vara af R. o. Ad. bifallen.
Då nu till afgörande förekom ett mål, hvaruti underl, t. f. Ridd.secret. var jäfvig alt föra protocollet, blef deröfver särskildt protocoll fördt af en utaf R. o.
Ad:s Notarier, Kammarjunkaren Rosing hvarefter undertecknad åter öfve!tog protocollsföringen.
Vid förnyad föredragning af Ridd.Ulskis d. 12 dennes f. m. på bordet lagda mern.
N:o 12, i anledn. af Hr Nils Rosenstjernas motion om R. o.
Ad:s representation genom valda ledamöter, blef detta mern. ånyo lagdt pä bordet, på begäran af Frih. Palmstjerna, Carl Otto, och Frih. Gyllenstjerna, Nils Christoffer.
Gr. Sandels, Samuel Äng.:
Då jag i förmiddagens plenum hörde, att såsom suppleant i Ekon.Ulsk. har blifvit invald Öfverstelieutenanlen Sandels, tager jag mig friheten alt upplysa, alt han är bortrest till Wermland och torde icke pä en längre tid återkomma. 1 anledn. häraf hemställde H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, att i st. f. Hr Sandels, Claes Samuel, en annan suppleant i Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk. mätte fä väljas; hvilket bifölls.
Mig är sagdt, sedan jag uppkom frän Riksg.cont. pä Riddarhuset, alt R. o. Ad. bifallit BancoUtsk:s betänk, ronde baneovinslens behållande i Banken.
Jag ber att emot detta beslut i prol. la nedlägga min reservation.
Trenue af R. o. Adis ledamöter hafva inom Etsk. reserverat sig emot detta betänk., och det hade varit sä mycket att säga emot försöket att komma in med särkilda delar af bancoregleringen, att jag förmodar att om det blifvit aldrig så litet ulreddt för R. o. Ad., så hade betänk, blifvit förkastadt.
Afven jag anhåller ödmjukast att få förena mig i denna reservation. 3 H. 24 186
Den 17 October e. m. Hr Westfelt, Nils:
Äfven jag ber att få instämma lili den af Frih. Cederström nu afgifna reservation.
Hindrad afen särskild session i Strömsholms canalbolag, kom jag icke upp förr än så seni, att det betänk., hvaremot nu reservationer blifvit afgifna, var afgjordt.
Jag får derföre nu uti dem förena mig.
Upplästes följande af Hr Rudebeck, Edvard Ulrik, inlemnade mern.:
Det plats, som suppleant i R.
St:s BancoUtsk., hvartill jag af R. o. Ad:s Hrr Electorer, blifvit kallad, nödgas jag härmedelst afsäga mig; dertill föranledd af trägna tjenstegöromål.
Efter uppläsningen häraf, anmodadeH.
Ex. Hr Gr. o. L an d t m.
Hrr Electorer, att i deras nästa sammanträde utse nya suppleanter i Banco- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Ulskm efter Hrrme Rudebeck och Sandels.
Upplästes och lades till handlingarne ankomne prot.uldr. ifrån PresteSt. af d. 2, 5, 7, 9, 12, 14 och 17, från BorgareSt. af d. 2, 5, 7, !), 12 och 14 i denna månad samt frän BondeSt. af d. 25 och 26 sisth Sept. samt d. 2, 5, 9, 12 och 17 dennes. H. R. o.
Ad. åtskildes kl. 9 om aftonen.
Särskildt Protocoll, Thorsilagen ilen 17 October 1844, e. in.
Då nu skulle till pröfning företagas Ridd.Ulsk:s d. 18 och 26 sisth Sept. pä bordet lagda mera., ang:de tillsättning af Ridd.- secret.tjensten, och t. f. Ridd.secret., Notarien Munck, såsom sökande till samma tjenst var jäfvig att, vid öfverläggningen om ilott ämne, proh föra, samt derföre aflrädt, öfverlogs, pä H. Ex. Hr Gr. o.
Landtm:s befallning, prolocollsföringen af undertecknad Riddarhus-notarie, hvarefter, och sedan Utsk:s förberörde mern. blifvit uppläst, Gr. Cronhjelm, Polycarpus Erik, anmälde sig och yttrade:
För min del skulle jag trott, att närmaste följden af det förslag, som Ridd.Utsk. afgifvit, och som nyss vunnit R. o. Ad.-s bi-- fall, nemi. att det under vissa fall skulle vara Ridd.secret. tillåtet att innehafva annan tjenst på Rikets stat, skulle blifva, att ny an - Ben 17 Oclöher e. m. sökningslid utsalles.
Det förefaller mig besynnerligt, att man icke velat inse della förhållande.
Det är naturligt, att när tjenslen försl blef ledig, oell ansökningstiden ulsaltes, sä gjorde sig, hvar och en, som ville söka denna befattning, noga underrättad 0111 villkoren, som voro dermed förenade.
Ett villkor var dä bland andra, att Ridd.secret. icke fick innehafva annan tjenst pä stat, jemte sin befallning vid Riddarhuset.
Det låter ganska väl länka sig, att mangen, sorn skulle velat söka denna tjenst, blifvit afhållen derifrån, genom nyssnämnde omständighet, och gerna hade ingifvil sin ansökan, i fall lian velat, att det skulle komma alt bero af R. o. Ad. alt för hvarje särskildt fall afvika ifrån den antagna grundsatsen.
Jag föreställer mig, alt Utsk. icke hade föreslagit en sådan rättighet för R. o. Ad., om Utsk. tagit för gifvet,, alt R. o. Ad. aldrig skulle begagna sig deraf, och i närvar, ögonblick är jag öfverlygad derom, alt flere skulle söka denna tjenst, om den anslogs, emedan de alltid kunde hafva det hoppet, all, tili följd af doras erkända skicklighet, R. o. Ad. skulle för detta tillfälle anse sig befogade alt frångå grundsatsen och låta undantaget gälla.
Dessutom anser jag del icke vara öfverensstämmande mod den billighet, som man är skyldig alla medhorgareclasser, och äfven embetsmännen, atl, först dä ansökningstiden beramas, gifva tillkänna ett uteslu'ande villkor, under det villkoret taga emot ansökningar, men deremot icke emottaga ansökningar af personer, som skulle vilja hafva tjensten, så framt delta villkor icke funnes, och sedan ansökningarne väl äro inkomne, förändra villkoren och föreslå en person till antagande, utan att bestämma ny ansökningstid.
På dessa grunder anhåller jag, att ingen åtgärd för närvar, malte vidiagas i afseende pä Ridd.Utsk:s 1111 inkomna mern., utan att, pä sält formen bjuder och som alltid är vanligt vid frågor 0111 tjensters tillsättning, sedan villkoren för tjensten blifvit förändrade, ny ansökningstid må utsättas.
I sammanhang härmed får jag förklara, alt jag icke kan afstå ifrån mitt förra yrkande, att tjensten mätte genom constitutorial tillsättas, och att, för särlan händelse, R. o. Ad. skulle tillåta den person, som ulväljes, att tillika bekläda annan tjenst.
Jag kan icke se, hvarföre en sådan person deraf skulle finna sig vara i ekonomiskt afseende förnärmad, da han fick uppbära inkomslerne af donna nya tjenst, utan alt förlora sin tur på den förra tjenstemannabanan.
Dådet dessutom blifver kunnigt, icke allenast att ett undanlag ifrån den antagna grundsatsen för närvar, göres, utan äfven alt tjensten endast genom constitutorial tillsattes, så vet hvar och en hvad han söker, och är således underkastad de villkor, som vid tjensten äro bestämde.
För min del instämmer jag i den förra delen af Gr.
Cronhjelms yttrande, nemi. atl consequensen fordrar, att, sedan förändrade villkor för Ridd.secret.- tjenstens emottagande äro bestämda, ny ansökningstid måtte utsättas: men deremot kan jag icke biträda den sednare delen a lians yttrande.
Sådant som R. 0.
Ad:s beslut nyss blifvit fattadt innebär det ingalunda, att tjenstens löneförmoner skola åtnjuta 18S Den 17 Octo b er e. m. såsom arfvode.
Sådant bör ock, efter min tanka, beslutet blifva gällande för de nya sökande, som möjligen komma alt anmäla sig.
Framställningen lill R. o. Ad. bör således i min tanka blifva den, att, på grand af de villkor för Ridd.seeret.tjenstens emot tagande (jcb bestridande, hvilka R. o. Ad. vid denna riksdag stadgat, ny ansökningstid kommer att utsättas Uppå begäran af Frih.
Palmstjerna, Nils Fredr., blef slutmeningen af Utsk:s mern. å nyo uppläst, hvarefter Frill.
Palmstjerna anförde:
Af ordalydelsen uti det nu till en del för andra gången upplästa betänk., täcktes Gr.
Cronhjelm så väl som Ståndet öfvertyga sig derom, att Utsk. icke tillåtit sig afgöra denna fråga.
Icke eller bar Utsk. förbisett möjligheten derutaf, att R. o. Ad. skulle kunna besluta om en ny ansökningstids utsättande.
Utsk. har icke ansett sig tillständigt, ali i förväg likasom afgöra denna fråga, eller för R. o. Ad. framställa ett bestämdt förslag dertill, titan har velat öfverlemna sådant ät R. o Ad:s skön och egen pröfning.
Detta torde nogsamt inses af Utsk-.s nu upplästa betänk., och här äro äfven Hera medlemmar af Utsk. närvar., hvilka kunna intyga, huruledes Utsk. fästat afseende å R. o. Ad:s rättighet att derom sjelfve besluta, och att Utsk:s undseende, att icke vilja likasom gä R. o. Ad. i förväg, bar motiverat den ordställning, som bclänk. innehåller.
Af den sist upplästa punkten, synes visserligen, att Utsk. tänkt på saken.
Utsk. yttrar, alt det förutsätter att R. o. Ad. icke anser lämpligt att utsätta ny ansökningstid, och under en sådan förutsättning, hemställer Utsk., att den ifrågavar. personen mätte antagas.
Jag deremot bade trott, att Utsk. just hade bort förutsätta motsatsen, d. v. s. förutsätta, att det icke gick an för Ståndet, att icke utsätta ny ansödningstid, emedan detta är så öfverensstämmande med vanliga former, alt jag icke kan tro, att R. o. Ad. vill afvika derifrån.
Ett underlåtande deraf skulle innefatta en sådan orättvisa emot hvar och en person, som vore competent att söka och som ville söka platsen, sedan ett undanlag af R. o.
Ad. blifvit beslntadt. att jag icke skulle tro det vara möjligt, att icke R. o. Ad. skulle utsätta ny ansökningstid.
Af den siste värde talaren har blifvit anfördt, att sedan R. o. Ad. beslutat, att tjensten skall vara förenad med en viss lön, det skulle vara stridande emot ett sådant beslut, att tillsätta tjensten blott temporärt.
I fall det vore stridande emot ett sådant beslut, så skulle det också vara stridande emot rättvisans grunder, att tillsätta någon Statens tjenst blott på förordnande; men jag har ännu aldrig hört detta påstås; och sådant ser man dessutom alla dagar, då K.
M. förordnar den eller den att bekläda en tjenst, med det och det arfvodet.
Någon ting annat innefattar icke mitt förslag, och jag kan derföre icke finna, att det skulle på något sätt strida emot R. o. Ad:s beslut. R. o. Ad. har beslutat, att Ridd.secret. skall hafva 1200 r.drs lön.
Jag yrkade, att han blott Den 17 Octo b er e. m. 189 skulle fa 600 r:dr, dä han bekläder annan tjenst på Rikets stat.
Detta yrkande blef icke af R. o. Ad. bifallet.
Jag ville icke begära votering, för att icke derigenom upptaga en dyrbar lid.
Vi antogo således, att Ridd.secret., antingen lian har någon annan tjenst eller icke, i alla fal! skulle hafva 1200 r:dr i lön; men detta hindrar alldeles icke ali besätta tjensten genom förordnande; lika litet som någon ting hindrar att besätta en tjenst på liikets stat genom förordnande, emot åtnjutande af den lön, som dermed är förenad.
Jag har nu icke begärt annat, än att denna tjenst mätte tillsättas genom förordnande; och all förordnandet må räcka lill slutet af den riksdag, under hvilken en representationsförändring beslutas, samt alt det dä mätte stä i R. o. Ad:s skön att bestämma, med afseende på den blifvande Ridd.secret.- tjenstens vigt, huru stora hans inkomster ifrån den tiden skola blifva.
Jag nödgas bestrida begge de satser, Gr.
Cronhjelm framställt. II. o. Ad. vet, att grundlagen gör skillnad emellan tjeuster, som äro förlroende-embeten och sådana, hvilkas innehafvare icke kunna utan laga ransakning och dom entledigas.
Om nu Regeringen ägde att endast pä förordnande tillsätta alla sysslor af det sednare slaget, sä vore i och med detsamma den skillnad, grundlagen gör emellan förtroendesysslor och andra beställningar, upphäfven.
Lika oriktigt vore det, om Adeln endast pä förordnande tillsatte en tjenst af sistnämnde beskaffenhet.
För det andra påstod Hr Grefven, att det redan fattade beslutet icke hindrade R. o. Ad. att blott tillförordna Ridd.- secrel. med åtnjutande af lönen såsom arfvode, intilldess den nya representationsförändringen inträffar.
Detta är en förnyelse af Grefvens förra försök att göra lönen till arfvode.
Samma sak blott främstäld under en annan form, och åsyftar således ett upprifvande af det beslut, som R. o. Ad. redan fattat.
Jag kan icke tro annat, än att R. o. Ad:s mening var, dä Ständet besvarade proposm med ja, att Ridd.secrel:s lön skulle komma att utgöras af hela lönebeloppet på stat, men icke såsom arfvode.
Jag mäste således förnya min förra anhållan, att framställningen om ny ansökningstid måtte göras, endast, med hänseende till lön på stat, med de inkomster, som R. o. Ad. redan bestämt.
Om jag rätt uppfattat första delen af den siste värde talarens yttrande, så innefattade det, att
Regeringen väl kunde genom förordnande tills vidare tillsätta förtroendetjenstcr, men inga andra.
Utan att nu vilja specielt ingå i några exempel, tror jag icke det skall blifva svårt att finna, att tjensler, med och utan Kongl, fullmakt, flere gånger blifvit tillsatte genom constitutorialer tills vidare, och med åtnjutande af lönen så länge de bestriddes.
Jag måste likväl bestrida jemförelsen emellan denna secreteraretjenst och Rikets förtroende-embeten..
Jag vet icke hvarifrån talaren lånat denna jemförelse, som alldeles icke synes mig vara på något vis riktig: ty emellan Ridd.secret.tjensten och förtroende-embetena lärer icke finnas någon likhet.
Denna jemnförelse har således ingen helydelse.
I öfrigt har den siste värde talaren för - 100 Deii 17 October e. m. ilie a a t, att det skulle innebära ett uppgifvande af R. o. Adis beslut, att nu tillsätta tjensten endast genom constitutorial, intill dess sådana omständigheter hade inträffat, att man deraf kunde sluta till huru stor lön som borde tillfalla Ridd.secreteraren, samt huruvida man icke onödigtvis belastade Riddarhuset med en slags pensionsstat.
För att pröfva denna uppgift, fordras först att göra sig reda för hvad R. o. Ad. nyss beslutat. 11. o. Ad. har beslutat, alt Ridd.secretis lön skall ut göra 1200 ridr bie», antingen Ridd.seeret. får hafva annan tjenst jemte Ridd.secret.tjenslen eller icke.
Jag åsyftar icke nu något upprifvande af detta beslut, ulan begär blott, alt tjensten skall temporärt tillsättas, med denna lön 1200 r:dr b:co.
För min del instämmer jag till alla delar med Gr. Cronhjelm.
Jag kan visserligen säga, att jag önskar, att Hr Munck mätte blifva antagen till Ridd.seeret.; men jag kan icke anse det rikligt, alt R. o. Ad. nu för beständigt antager Ridd.seeret., då det möjligen i en framtid skulle kunna inträffa, att denna tjenstebefattning icke blir af den vigt och det värde, som den nu kan äga.
Jag tror det derföre vara riktigast, att nu blott tillsätta tjensten för den lid, hvarunder den med visshet kommer att vara behöflig, och anhåller derföre all få instämma med Gr.
Cronhjelm.
Raab, Adam Christian, förenade sig med Gr. Cronhjelm.
Om R. o. Ad. förklarar, enligt Gr.
Cronhjelms och andra värde ledamöters yrkanden, att den bestämda lönen endast skall såsom arfvode tills vidare tillfalla innehafvaren af Ridd.secret.tjenslen, sä kan det möjligen hända, att hvarken Hr Munck eller någon annan vill söka tjensten, ty det är klart, att den som på sådana villkor inträdde i tjenstens utöfning och genom henne vore förhindrad, att göra sin väg i Statens tjenst, skulle efter förloppet af de år, som förflöto innan representationsförändringen inträffar, befinna sig utan all tjenst.
Hellre än att äfventyra eli sådant missöde, söker man icke en så osäker befattning
Jag tror således, att för R. o. Ad:s eget bästa är det nödvändigt, att man afstär ifrån sä härda villkor, som dem Gr.
Cronhjelm och andra ledamöter här hafva föreslagit.