Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Uti Berättelsen af år i8a5 hafva Revisorerne sill— teligen, i fråga om de afskrifningar som under åren 182? och 1824, ur ManufacturDiscontFonden egt rum , fästat uppmärksamhet vid en Summa af 268 ll:dr, som uppå gjord underd. ansökning af Diverse-Handlanden J. C. F. Schmidts Enka, Eva Carin Schmidt, född Appelroth, blifvit afförd; i afseende på hvilken fråga förekommit, att sedan Enkan Schmidt, sorn genom underlåtenhet att söka afträdesförmån efter sin afledne Man, ådragit sig betalningsskyldighet af dennes skuld till ManufactuiDiscontFonden, utgörande i primitivt capital 600 R:dr B:co, hos K.
M:t i underd. anmält, att hon å samma skuld, som genom en af henne verkställd afbetalning å 200 R:dr , samt en influten utdelning ur Fabriksidkaren Appelroths ConcoursMassa å 52 R:dr, då var minskad till 348 R:dr, icke kunde någon vidare afbetalning åstadkomma, men 188 Stals-Utskttets att Kramhandlare!] C. F.
Berggren, för att bidraga till hennes räddning, åtagit sig att inbetala 80 R:dr af hennes skuld till Fonden, såvida hon erhöll eftergift af öfriga skuldbeloppet och Berggren undfick alla till detta skuldfordringsmål hörande handlingar; samt Enkan Schmidt af sådan anledning i underd. anhållit att K.
M:t täcktes med antagande af berörde anbud, i Nåder bevilja henne eftergift af skuldens återstående belopp; så har K. M:t uti Nåd.
Coll. af den 26 Nov. 1823 förklarat, att då förre Fabriksidkaren Appelroth, som i ManufacturDiscontFonden belänt Handlanden Schmidts ifrå— gakomne skuldebref, hade lemnat Riket, och Fondens fordran i allt fall icke syntes af honom kunna utbekonimas, samt tillgång jemväl hos Enkan Schmidt saknades, ansåg K.
M:t det af henne gjorda betalningsanbud vara med ManufacturDiscontFondens sannolika fördel öfverensstämmande; i anledning hvaraf och med afseende tillika på de för Enkan Schmidt förekomne bevekande omständigheter K.
M:t fann godt i Nåder bifalla, att med antagande af nämnde betalningsanbud, den öfriga Skulden finge, i enlighet med K.
Brefvet af den 1 October 1817, eftergifvas och i ManufacturDiscontFondens Räkenskaper afskrifvas.
Efter granskning af förhållandet hafva Revisorerne yttrat sig vara öfvertygade ej blott om de ömmande omständigheter, som i afseende på Enkan Schmidt förekommit, utan äfven att K.
Beslut i detta ämne, så vidt möjligen utrönas kunnat, varit med ManufacturDiscontFondens sanna förmån 11 stämman - Betänkanden, N:o 200.
189 de: men då en eftergift af publik fordran, grundad derpå, att en del af samma fordran betaltes, efter Hevisorernes tanka, innefattade en afhandling om allmänna medel, som icke synles förenlig meddegrundsattser, hvilka i allmänhet äro gällande, i afseende på dylika medels förvaltning ; hafva Revisorerne ansett sig böra på ifrågavarande afskrifning fästa R.
St:rs uppmärksamhet. K. Comm.
Coll. har uti häröfver afgifvit underd. utlåtande anfört, alt i händelse beslutet om afskrifning af Enkan Schmidts återstående skuld till ManufacturDicontFonden hade varit grundadt endast derpå, att en del af samma skuld inbetaltes, hade Revisorernes åtgärd, att å denna afskrifning fästa R.
St:rs uppmärksamhet, kunnat synas icke sakna anledning ; men deremot ådagalade Revisorernes egen framställning af förhållandet, hvilket dessutom vore uppenbart, att skälet till afskrifningen ingalunda varit den erbjudne afbetalningen, utan den omständighet, att den ringaste utsigt icke visade sig, att genom strängare åtgärder kunna å Enkan Schmidts skuld något vidare utbekomma; vid hvilket förhållande antagandet af det utaf annan person gjorda afbetalningsanbud beredde ManufacturDiscontFonden en opåräknad förmån.
Och då det instämde icke blott med K. M:ts Nådiga Bref till K.
Collegium af den 1 October 1817, utan ock med R.
St:rs egen uti underd.
Skrifvelse af den 8 Augusti i8i5 framställda önskan, att sådane, ManufacturDiscontFondens balancerande Fordringar, för igo Stats-Utskottets hvilka någon utsigt till betalning icke vidare äger rum, böra i Räkenskaperne afskrifvas; samt K. M:t funnit, att nämnde förhållande inträffat i afseende på Enkan Schmidts ifrågavarande balancerande skuld, borde den omständighet, att afbetalning af en del utaf samma skuld af annan person erböds, icke hindra en afskrifning, som i allt fall kunnat äga rum; och skulle, i K. Goll. tanka, ManufacturDiscontFondens förmån hafva blifvit illa bevakad, om det tillfälle blifvit åsidosatt, som genom det gjorda afbetalningsanbudet visade sig, att bekomma ersättning åtminstone för en del af Enkan Schmidts skuld.
För öfrigt ansåge K.
Coll. det vara föga skäl till anmärkning vid ett beslut, om hvilket Revisorerne sjelfve vltrat, att det varit med ManufacturDiscontFondens sanna förmån instämmande.
Utskottet delar visserligen den princip, som synes hafva föranledt Revisorernes erinran uti ifrågavarande ämne, att nemligen eftergift af publique fordringar icke är förenlig med de grunder, som i allmänhet äro gällande rörande allmänna medels förvaltning.
Då likväl Utskottet, i afseende på den nu förevarande serskilta fråga, tagit kännedom om de åtgärder, som till indrifning af Enkan Schmidts skuld blifvit vidtagne, har Utskottet med afseende derå, att, i händelse icke ofvannämnde betalningsanbud blifvit antagit, ManufacturDiscontFonden troligen kommit i saknad af hela fordringsbeloppet, funnit den eftergift, som till det belopp ofvan är anmäldt, blifvit af K.
Beta n kan den, Nto 200. igi ,M:t i Nåder medgifven, hafva ledt till en bestämd förmån för ManufacturDiscontFonden, tagande af Revisorernes anmärkning rörande ofvanomförmäldte afskrifning.
Enligt Revisorernes Berättelse af år 1827, omfattande i fråga om ManufacturDiscont- och UIIDiscontFonderne åren 1825 och 1826, i afseende på Manufactm Medlen och Allm.
ArbetshusMedlen åren 1824 och 1825, samt beträffande SpinnhusMedlen året 1824 och första halfåret 1025, hafva Revisoierne vid deras veikställde granskning först fästat uppmärksamhet å den förlust ManufacturDiscontFonden gjort på 2tne utifrån införskrifne och derefter på offentlig Auction fö rsålde helicoidiske Öfverskäraremachiner, jemte underhålls- och resekostnad för en Fransk Mekanist till deras uppsättning.
I afseende härpå hafva Revisorerne anmält, att berörde machiner, som varit beskrifne och till försäljning utbudne af en Fransk Mekanist vid namn Cochelet, och hvilkas införande i Riket troddes komma att bereda väsendtlig nytta för inhemska Klädesfabrikerne, blifvit, i följd af K.
Brefven af d. 7 Julii 1824 samt d. 16 Februarii, d. i3 Maji och d. 29 Julii 1825, på ManufacturDiscontFondens bekostnad införskrifne, i ändamål, att sedermera på öppen auction försäljas till det pris, som för dem kunde erhållas, med rättighet för köparen att icke allenast till och anser på sådan grund icke anledning till upp - Jnfurskrifven Fabriksreclskap. 192 Stats-Utskottets machinernes uppsättande och tillärande, begagna en i sådant afseende hitkommen Mekanists biträde, utan ock att, emot borgen eller annan säkeihet, njuta anstånd under viss tid med betalningens erläggande, men med förbindelse deremot, att hålla machinerne tillgänglige för de Fabriksidkare, som åstundade taga kännedom om deras verkan och sammansättning. —.
Inköpssumraan för dessa machiner utgjorde R:dr 7,750: —■ Underhålls- och resekostnad för en Mekanist, som inkom för att lemna underrättelse om deras uppsättning och användande t,216: 32.
S:a ft:dr 0,966: 32.
Och som vid den å ofvannämnde machiner anställde Auction, hvarvid de af 2tne Klädesfabrikanter i Stockholm inropades, desamma icke uppgått till högre belopp än . . 2,810: —•
Så hade ManufacturDisconten, i och för inskaffandet och uppsättandet af ifrågavarande ÖfverskärareMachiner, vidkänts en uppoffring af 6,l56: 32.
I sammanhang härmed hafva Revisorerne anfört, att K.
Skrifvelse af den 21 September 1825 med afseende å den fördel, som ansågs skola tillskyndas inhemska Ylle-, Siden- och BomullsManufacturerne derigenom, att de i främmande länder använda förbättrade machiner och redskap för väfnader af nämnde slag blefvo i Riket kände och begagnade, behagat, uppå gjord underd. ansökning af Deputerade för Stockholms Fabriks- och ManufacturSocieteter, bi - Betänkande ii, N:o 20 0. ig3 bifalla, alt 2.*ne Väfstolar, en Utslagningsråachin, Irörande till den så kallade Jaquartska mekaniska väfveri-invättningen, en omgång machiner för KamuIIsspånad och en så kallad Mölstol för faconerade sidenband, skulle för Allmänna medel införskrifvas och i sådant afseende ett förskott af 20,000 Francs af ManufacturDiscontFondens behållna medel utbetalas; samt att Machinerne efter hitkomsten borde på Auction fö rsäljas under samma vilkor, som för de på allmän bekostnad införskaffade Öfverskäraremachiner bestämdes; och skulle så väl resekostnad och underhåll för en skicklig Mekanist till machinernes uppsättande som den möjligen uppkommande skillnaden emellan deras inköpspris och det belopp, hvartill de kunde på Auction försäljas, utgå antingen af de till Manufacturernes befrämjande anslagne medel, så vidt de dertill lemnade tillgång, eller i annat fall, af ManufacturDisconlFondens vinstmedel.
Desse sistnämnde machiner, för hvilkas införskrifning 8,o46 ll:dr 3a sk. 6 r:st. år 1826 blifvit af ManufacturDiscontFonden förskjutne, hade väl icke blifvit försålde under den tid, hvars räkenskaper utgjort föremål för granskning af 1827 års Revisorer; men Revisorerne hade likväl inhämtat, att
Auctionssumman äfven för dem icke skall betäckt de kostnader, som för deras inköp och införskaffande ägt rum; och då Staten, genom båda ifrågavarande införskrifningar af Fabriksredskap, fått vidkännas betydlig förlust, hvilket syntes vittna, att de inkomne machinerne icke 3 B. i3 ic)4 Stats-Utskottets motsvarat hvad man af dem väntat, hafva Revisorerne yttrat den önskan, att dylika inköp af redskap och modeller hädanefter icke må beviljas, utan förut inhemtad säker upplysning om deras användbarhet och nytta.
I anledning af Revisorernes förenämnda anmälan, har K.
Corn.Coll. uti dess till K. M:t afgifne underd. utlåtande i ämnet, anfört, att så vida man ville anse upphandlingen och införskaffandet af ifrågavarande lielicoidiske Öfverskärerimachiner och öfrige Fabriksredskaper under synpunkt af en vanlig handelsspeculation, det icke kunde nekas, alt en förlust derpå till zilfran uppkommit; men om man åter betragtade ändamålet och afsigten med denna åtgärd, att nemligen, genom införandet af åtskillige i främmande länder använde förbättrade machiner och redskap, söka ytterligare fullkomna den inhemska Ylle- Siden- och BomullsManufacturen och derigenom bereda en väsendtlig nytta icke blott för dessa Manufacturer utan äfven för det allmänna; så syntes den gjorde penninge-uppoffringen icke böra sättas i jemförelse emot den högre vinst Staten tillskyndas genom beredandet af en ökad upplysning vid utöfningen af nämnde handteringar; att K. Coll. icke kunde dela Revisorernes åsigt, att det låga priset, hvartill omförmäldte machiner försålts emot hvad de kostat, skulle utmärka det macliinerne icke motsvarat hvad man af dem väntat.
Det vore sällan, att påräkna, att i Sverige, der större capitaler för rörelsers bedrifvande i allmänhet fattas, en Fabrikant skulle uppoffra någon större summa på nya inrättnin - Betänkande n, N:o 200. ig5 gar oell redskap, hvilkas nytta han väl hört omtalas, wien icke ännu fullkomligen erfarit, och hvilka möjligen skulle, sedan de en gång här blifvit såsom eftersyn inskaffodc, härstädes för lindrigare pris kunna förfärdigas.
Det vigtigaste och nyttigaste redskap kunde följaktcligen komma att bortgå för ett ytterst lågt pris, utan att sådant i ringaste nion bevisade något emot dess värde; och då Staten framställde ett sådant nytt slags redskap såsom modell, i ändamål att få detsamma vid inhemska Fabrikerne användt , syntes det högre eller lägre priset derpå icke böra komma i beräkning. K. Coll. har i öfrigt upplyst, att innan ifrågavarande machiner och redskap införskrefvos, meddeltcs af åtskillige
Vetenskapsmän intygande om redskapens fördel och nytta; viii hvilket förhållande och då densamma sedermera blifvit af serskilte Fabriksidkare inköpt , för att vid deras Fabriker begagnas, K.
Coll. ansett redan i detta afseende vara iakttagit hvad R.
St:rs Revisorer önskat, att inköp af redskap icke må beviljas utan förut inhämtad upplysning om deras användbarhet och nytta.
Då Utskottet, vid dess nu verkställde granskning af ManufacturDiscontFondeos räkenskaper och förvaltning för år 1827, erfarit, att ett ytterligare förskott af 10,000 Francs under nämnde år blifvit Stockholms FabriksSocietets
Deputerade beviljadt till införskaffande af ofvanomförmäldte Fabriksredskap, hvilken under loppet af samma år samt år 1828 blifvit på Auctioner i K. Cora.Coll. försålde tili Jet pris, räkenskaperne för desse år utvisa, har Utskottet ansett sig böra igG Stats-Utskottets vid afgifvandet af sin Berättelss öfver förenämnde för år 1827 förrättade granskning, i ett sammanhang utlåta sig uti förevarande ämne.
Ibland de summor, hvilka enligt Revisorernes Berättelse af år 1827 influtit i afbetalning å beviljade förlagslån ur ManufacturDiscontFonden, förekommer en post å i63 R:dr 7 sk. 7 r:st., utgörande slutelig utdelning från Ahlmarkska Concoursmassan å ett Fabriksidkaren Clausen för flere år tillbaka beviljadtoch af Ryltmästaren A. J.
Hedman sedermera öfvertagit lån, hvars efler utredning af Concourser, fcalancerande belopp, utgjorde vid 1824 års utgång 10,716 R:dr 20 sk. B:co. Angående denna skuld till ManufacturDiscontFonden har Utskottet inhemtat, att sedan förre Ryttmästaren Hedman, jemte sedermera aflidne Kammereraren Ahlmark, i följd af den skyldighet de iklädt sig att ansvara för lån, som Fabriksidkaren Clausen i lifstiden af ManufacturDiscontFonden erhållit, öfvertagit till betalning i föreskrifven ordning hvad å skulden af Clausens till Borgenärerne afträdda tillgångar ej kunnat gäldas, utgörande omkring i5,ooo R:dr B:co, och Hedman dervid såsom ytterligare säkerhet efter påfordran inlemnat till
DiscontFonden en med hans hustrus, Gustafva Hedmans, född Bedoire, namn undertecknad förbindelse till ansvar för berörde skulds afbetalning, men genom laga undersökning, som efter det Ahlmark afträdt sin egendom till Borgenärers för - Clausens Betänk anden, N:o 200. igj nöjande, och Hedman utur Riket olofligen afvikit, blifvit hållen i anledning af Hustru Hedmans förnekande, att hafva underskrifvit eller ens afvetat den i hennes namn afgifne löftesförbindelsen, denna uppgift blifvit styrkt, och hustru Hedman således från all betalningsskyldighet befriad, deremot Inspectoren A. Ziervogel och Kyrkoherden A.
Wirelius, hvilka å sagde förbindelse tecknat deras intygande, att Hustru
Hedman densamma egenhändigt underskrifvit, ehuru de sådant icke åsett, förklarats skyldige att den genom nyssberörde intyg ManufacturDiscontFonden orsakade skada ersätta, hvarföre ock godtgörelse af ManufacturDisconten blifvit sökt bos Ziervogel och Wirelius, hvilken sistnämndes bo äfven kommit i Concours tillstånd, utan att dymedelst eller genom utdelning af Ahlraarks och Hedmans Concoursmassor större afbetalning kunnat erhållas än att 10,509 R-'dr B:co af ManufacturDiscontens berörde fordran ännu befunnos obetaldte; så har Hedmans måg, Majoren P. N. Gussander bos K.
M:t i underddiet anhållit, att K.
M:t måtte täckas af Nåd tillåta, det Hedman finge till Riket återvända och befrias från åtal för oftanämnde löftesförbindelse, emot det att Sökanden godtgjorde ManufacturDisconten dess återstående Capitalfordran med 1000
R:dr årligen, intilldess densamma blifvit till fullo liqviderad; i anledning hvaraf K. M:t, med afseende å harvid förekomne serskilte omständigheter under den 21 Dee. 1836 i Nåder bifallit, att Hedman finge, till Riket återkomma fri från åtal för det uppgifna förhållandet att han utan Hustruns samtycke Stat. s-Utskottets tecknat hennes förbindelse till ofvanomförmäldte lån af ManufacturDisconten; dock med härvid fästadt vilkor, att Major Gussander icke allenast för uppfyllandet af sitt åtagande, att med årlig afbetalning af 1000 R:dr intilldess berörde lån blifver till fullo Iiqvide— rädt, Hedmans skuld till ManufacturDisconten gälda, ställde sådan säkerhet, sorn af K. Com.Goll. godkändes, utan ock iklädde sig skyldighet, att till vederbörande återbetala hvad som till följd af de vittnes-intyg Kyrkoherden Wirelius och Inspector Ziervogel meddelt å förenämnde i Hedmans hustrus namn tecknade förbindelse, blifvit i afräkning på förenämnde lån i ManufacturDisconten erlagdt.
Utskottet har nu vunnit den underrättelse, att, efter det Major Gussander till K. Comm.CoII. iulemnat behörig förbindelse, att på sätt ofvanbemält är, infria ifrågavarande skuld, han under den 25 September sistlidit år fullgjort första inbetalningen med 1000 R:dr B:co.
Och sorn genom del af K.
M:t sålunda i Nåder antagne betalningsanbud, en direct fördel blifvit
DiscontFonden beredd, har Utskottet ansett sig icke annat tillhöra, än att härom hos R.
St:r göra vördsam anmälan. §. 6.
Lånet till Motala Verkstad.
Ibland de under åren 1825 och 1826 beviljade förlagslån för nya inrättningar i Slöjdeväg, hafva 1827 års Revisorer ansett sig böra serskilt fästa uppmärksamhet å det, sorn till fullbordande af Mechaniska Betänkanden, N:o 200.
19g verkstaden vid Motala blifvit Götha Canal beviljadt, emot vanlig återbetalningssky Idighet på 6 års tid, men med föreskrift, att Räntan, till 4 procent beräknad, skulle af Nionde HufvudTiteln utgå, och för hvilket lån säkerheten bestode uti Canalbolagets autorisation för Canalverkets
Direction, att för lånesumman utfärda förbindelse.
Revisorerne hafva i ämnet anfört, att efter alla de stora uppoffringar, hvilka R.
St:r i och för Götha Canal-Bolag fått vidkännas, och då R.
Räksdag lemnade det sista bidraget under uttryckligt förbehåll, att detta låneanslag måtte anses blifva det yttersta, sora Staten till Canalbyggnadens fortsättande består, så att något tillskott derutöfver framdeles ej måtte af Bolaget påräknas; det hade varit önskligt, att ej finna Staten med Götha CanalBolag å nyo, fast i annan väg inblandad: neli då Götha CanalBolag redan hos Staten stöde i så stor skuld, syntes Bolagets autorisation för
Directionens skuldförbindelse icke innebära den säkerhet, som för lån uti DiscontFonden är stadgad, äfvensom genom denna CanalBolaget förunnade Lånförsträckning, tillgångarne å nya förlagslån för andre näringsidkare blifvit inedtagne.
I afseende på ifrågavarande lån har Utskottet inhemtat följande förhållande.
M:t hade Directionen för Götha Canal inkommit med underd. ansökning om ett årligt anslag af Nionde HufvudTiteln för en vid Motala inrättad Mekanisk verkstad för Canal Verkets behof; uti hvilken ansökning och en dervid fogad berättelse 0111 Re - 200 Stats-Utskottets visionsn vid Götha Canal för år i8a5 blifvit uppgifvet, att de till Verkstadens byggnader och förråder redan använde kostnader uppgått till 106,641 R:dr 5 sk. 9 rtst.j att större delen af denna betydliga summa, eller 84,000 R:dr, mast tagas af tillgångarne för Canalarbetet, bland hvilka något anslag för Mekaniska Verkstaden icke inbegripes; att för år 1820 yterligare erfordrades 43>ooo R:dr, om inrättningens utföring skulle kunna med full drift fortsättas; att inrättningen, fullt färdig, förmodades skola kosta omkring 200,000 R:dr, samt att återstoden af den till Canalbyggnadens fullbordande anslagne summa icke lemnade någon tillgång till utgifternas bestridande för Mekaniska Verkstaden, utan att deremot en brist af omkring i8g,ooo Rtdr i den för GanalVerket erforderlige summa förmentas skola uppkomma.
M:t i Nåder anbefallt K.
Bergs- och CommerceCollegierne, att efter det Fullmäktige i JernContoiret blifvit hörde, i anledning af förenämnde underdåniga ansökning inkomma med underd. utlåtande, har sistbemält K.
Collegium för dess del yttrat, att, ehuru beskaffenheten och omfattningen af omförmäldte mekaniska Verkstad icke blifvit af Götha CanalDirection detailleradt uppgifven , K.
Cöll. likväl ägde den öfvertygelse, att
Inrättningen varit och blifver af mycken nytta för CanalVerkets fortgång, samt att densamma äfven sedan nämnde arbete hinner fullbordas, skall blifva behöflig för Verkets vidmakthållande.
Att fördel deraf också kunde påräknas för Bengsbandteringen, utmärkte Fullmäktiges i JernContoiret ufgifne underd.
Betänk an den, N:o 200.
201 yttrande; och då, enligt hvad CanalDirectionen i dess underd. ansökning anmält, ovanligt skickliga ledare voro vid Mekaniska Verkstaden anställde, förekomme likaledes anledning till den förmodan, att kännedom örn sättet att tillverka machiner, redskap och verktyg i allmänhet, af lika god beskaffenhet som de utländske, skulle kunna vid denna Inrättning inhemtas och sedermera inom fäderneslandet utspridas.
Med afseende härå och enär betydliga kostnader redan blifvit på meranämnde Mekaniska Verkstad använde, samt densamma, enligt Directionens uppgift, icke kuude fullbordas och bibehållas i ett emot ändamålet svarande skick utan serskildt bidrag, ansåge K.
Coll. denna inrättning visserligen förtjena att hugnas med understöd, så vida dertill af Allmänna Medel funnes tillgång ; men då de på Nionde HufvudTileln till Manufacturerncs befrämjande anslagne medel redan voro till andie ändamål anviste, samt ManufacturDiscontFonden , enligt de af K.
St:r fastställde grunder, icke finge annorlunda, än i låneväg användas för sådane Fabriksanläggningar, hvilka äro till lån berättigade, ägde K.
Coll. under sin förvaltning inga medel att i förenämnde afseende föreslå. K. M:t bar derefter uti Nåd. skrifvelse af den ia October 1826 gifvit K. Comm.
Coll. tillkänna, att sedan K.
M:t under den 10 förutgångne Augusti i anledning af Directionens öfver Götha CanalVerk underd. framställning rörande utvägarne att fullborda den vid Motala anlagda Mekaniska Verkstaden, och i sammanhang dermed i underd. gjorda anhållan örn ytterligare 202 Stats-Utskottets anslag härtill af Allmänna medel, funnit godt, att med afseende å den allmänna nytta, som anläggningen af nämnde Verkstad komme att medföra icke blott för jernhandteringen serskildt, utan ock, genom förbättrade redskaps och verktygs förfärdigande och danande af skicklige arbetare, för alla grenar af Manufactur och Slöjd, i Nåder förklarat sig vilja af medel, som i sådant ändamål kunde af K.
M:t disponeras, till fullbordan af ifrågavarande anläggning meddela ett lånbiträde af Femtio Tusende
Riksdaler emot återbetalning med en tredjedel om året efter 3 års förlopp och fyra procents årlig ränta ifrån lånets uppbärande, hvilken ränta komme att serskildt af Nionde HufvudTiteln godtgöras, under vilkor, att Götha CanalBolag autoriserade Directionen, att för denna Summa på Bolagets vägnar afgifva sin förbindelse , och att Bolaget samtyckte, att till verkstaden använda det belopp af omkring 5o,ooo R:dr, hvartill Bolagets inkomster för åren 1825, 1826 oeh 1827 ansetts uppgå; Om hvilket allt Directionen ägde att till Actieägarne vid deras nästa sammankomst göra framställning och derefter med underd. anmälan om deras beslut till K.
M:t inkomma; så har Directionen öfver Götha CanalVerk uti underd. skrifvelse af den 18 September 1826 anmält, att Actieägarne i nämnde CanalVerk, å Bolagsstämma den i5 i samma månad, och efter erhållen del af K.
M:ts ofvanomförmäldte Nådiga beslut, icke allenast autoriserat Directionen att, på CanalBolagets vägnar, afgifva den erforderlige förbindelsen, för det af I\.
M:t i Nåder crbudna lånet, stort Betänkan den, N:o 200.
2o3 5o,ooo R:dr Banco, utan ock medgifvit, att Canalinkoinsterne för de trenne åren 1825, 1826 och 1827 finge till Verkstadens färdigbyggande och första förläggande användas; Och som K.
M:t vid ytterligare pröfning af detta ämne, ansett ifrågavarande Mekaniska Verkstad vid Motala vara en så beskaffad anläggning i Slöjdeväg, att det för densammas fullbordande af K.
M:t i Nåder beviljade lånbiträde af 5o,ooo
R.:dr borde utgå af den för dylikt ändamål afsatta summa af ManufacturDiscontFonden; alltså anbefaldes K. Comnr Coll. att i följd deraf och i öfverensstämmelse med de för lån ur nyssberörde Fond faststälde vilkor, meddela Directionen öfver Götha CanalVerk formnlaire till den skuldförbindelse, som Directionen , på sätt den i underd. anmält, korome att å CanalBolagets vägnar’ såsom säkerhet för lånet afgifva.
Och hade, sedan Canal Directionen till K. Comm.
Coll. aflemnat dess å Bolagets vägnar utfärdade, i föreskrifven form författade skuldförbindelse för ifrågavarande lån, samt dervid jemväl företett ProtocollsUtdrag deröfver, att Bolaget under den i5 September 1826 befullmägtigat