Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ropades Nej. Hvarefter Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade samma Utlåtande till älla delar afslå.
Jag har redan yttrat, att då jag hört så många tala för uppskof af saken, vill jag ej disputera det, med afseende å de skäl Herr Ehrenborg och Herr Stråle anfört; men frågan, huruvida dessa skäl böra i ProtocollsUtdraget åberopas, synes kunna af Herr Grefven och LandtMarskalken serskildt framställas, och jag anhåller nu om en sådan proposition.
I annat fall begär jag , att detta måtte uti Protocollet blifva upptagit såsom min reservation.
Jag vill blott med ett par ord underställa Ridderskapet och Addela om det är skäl, att genom ett sådant tillägg, som Grefve Spens föreslagit, på något vis söka försvaga vigten af de grunder Kongl. Maj:t anföri i Sitt svar på Riksens Ständers förra framställning i detta ämne.
Det förtroliga umgänge, som emellan syskonebarn äger rum, bör skyddas genom förbud emot giftermål u - Drn j 4 Augusti f. m. 43?
tan serskilt tillstånd och strängare straff för begagnandet af tillfället att öfverträda sedlighetens bud, Slägtskapsbandea böra ej försvagas; det skulle blott skäck Familleförhållandena, utan att gagna någon.
Detta är ett af dem, sorn ej äro rent af religieusa eller rent af Politiska; , utan båda delarne gemensamt.
Derföre bör ock Kgl. Majit äga rätt, att dispencera från lagstadgandet, närde ifrågavarande personerna gjort sig värdige af en sådan eftergift, men icke annars- Ansäge man syskonebarn lika främmande inbördes, som andre personer , sä vore det äfven en följd, att man icke kuncie lemna dem af olika kön samma tillträde till hvarandra, som hittills.
Huru mången behöfvande, som hittills utan klander kunnat fly till ett syskonebarn, skulle jcke då beröfvss detta stöd? audra menliga följder af detta stadgande , att förtiga.
Jag hemställer då till Ridderskapet och Adeln, om det är skäl, att ändra en författning, corn ej medfört någon skada, men vä! gagn.
Man bör vara vsrsam att rubba stadgandeti, der både yttre och moraliska skäl tiil den grad måste tagas i beräkning, som i detta fall.
Jag anhåller således, att allt tillägg måtte uteblifva.
Då jag ej ingått uti nå got hufvudsakligt yttrande, är det visserligen likgiltigt, huru afslaget motiveras, men jag tror mig blott böra framställa min mening , att om ock inga serskiUe motiver anföras, äro Riksens
Ständer lika obchindrade , att, vid en annan Riksdag, taga detta ämne under pröfning, och de få så myckel mera anledning dertill, m
Ben 14 Augusti /. »1. sorn LagComitiéeo icke upptagit sy skan ebarn bland förbudne leder och. föreslagit den förändring, som Lagutskottet nu tramsta Ut.
Derföre synes inig att det lika litet i denna sak,, som uti andra är nödvändigt, att uti ProtocollsUtdraget motivera afslaget.
Herr Grejven och Landt Mar (hålken frågade, Otti Ridderskapet och Adeln önskade, att det af Grefve Spens åberopade skäl borde uti Ridderskapeti och Adelns nyss. fattade beslut, in-- föras.
Ropades några Ja. jemte starka Nej..
I anledning hvaraf Herr Grejven och Landt-.
Mar/kalken förklarade , att sorn, efter hvad han, tyckt sig finna, Nej öfverrö&tat Ja, propositionen blifvit af Ridderskapet och Adeln, afslagen.
Företog* till pröfning
Stats- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottens. den 18, sistledne Julii under N:o 375 afgifne, samt den 5 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af de vid innevarande Riksdag väckts motioner,' om en förändrad reglering af Hospitalslnrättningarne i Riket.
Halis Excellence Herr Grefve De la Gardie, Jacob, anförde skiifteligen : (Se Bilagan N;0 2.)
Den 14 A11 gus i i /. m. 439 Herr von Hartmansdorff, Avgud', Hans ExCellence Herr Grefve De la Gardies yttrande innefattar två saker; den ena frågan, huru Hospitalen böra förvaltas inom hvarje
Län för sig; den andra, huru samtelige Hospitalen i Riket skola få en gemensam lörer.ingspunct i Statsförvaltningen
I förra alseendet kan jag ej finna annat, än att Utskotten gjort ett ganska rigtigt förslag, att nemligen Hospital och Lazarett böra inom hvarje Län förvaltas af samma myndighet.
Dessa båda barm hertighets-anstalter?
föremål äro- så nära med hvarannan förenade, att de svårligen kunna åtskiljas, utan en skadlig styckning af göromålen.
Det är derföre lämpeiigt och nödigt att förena dem, och att Fresterskapet, såsom barmhertighetensmålsmän, äfven måtte få andel i förvaltningen.
Hvad åter beträffar öfverstyrelsen af dessa inrättningar i hela Riket, så är det visserjigar, icke Utskottens mening , att den skulle saknas.
Utskotten hafva egenteligen icke omtalat den, utan blott sagt sig finna rigtigast, om den vore gemensam både för Hospital och Lazarettet.
Sådan vården af dessa inrättningar nu b«- finnes är den styckad.
Hospitalen stå under Seraphimer Gillet , Lazarett,en under Sundhetskollegium hvilket åstadkommer söndringen.
På förhand bör jag nämna, att denna angelägenhet är en af dem, som blifvit behandlade af Serskildta Utskottet: att detta ansett SeraphimerGillet öfverflödigt och öfverstyrelsen böra finnas i S u n d he ts Co 11 eg i atti.
Jag tillstyrker således bifall å Utskottens Betänkande. 449 Den 14 Augusti f. m.
Herr Grefven och Landt Mar falken frigade, om Ridderskapet och Adeln ansåg Stats- och OeconomieUtskottens förevarande Utlåtande böra, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskotten återremitteras.
Ja och Nej. Hvarefter Herr Grefven och Lar åt Mar [kaihen hemställde , om Ridderskapet och Adeln behagade gilla Utskottens berörde Utlåtande.
Ropades starka Ja, jemte några Nej. 1 anledning hvaraf Herr Grefven och LandtMarfkalken förklarade, att som, efter hvad han tyckt sig finna, Ja öfverröstat
Hane Excellence Herr Grefve De la Gardie anmälte till Protocollet sin reservation emot Ridderskapets och Adelns beslut.
Herr Grefven och LandtMarJkalken yttrade, att ianan han för Ridderskapet och Adeln föredrager BevillniugsUtskottets den 31 sistledne Julii under N:o 29 afgifne, samt den 5 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 3 sistledne Junii under N o 12 meddeldte Betänkande, rörande de genom Stora Sjötullen inflytande Bevil,lningstnedel, hvilket Utlåtande, Den 14 Augusti f. m, 44i i Plenum den 11 dennes förmiddagen, förklarades böra hvila på bordet till detta Plenum, ansåg Herr Grefven och LandtMarJkalken, med anledning af den i förstnämnde plenum förefallne discussion, sig först böra inhämta Ridderskapets och Adelns tanka, huruvida Ridderskapet och Adeln behagade tillåta, att detta ämne nu finge till pröfning företagas, eller önskade, att detsamma skulle än ytterligare hvila.
Grefve Lagerbjelke, Axel, anförde skrifte— ligen:
Mar [kalken hemställde om Ridderskapet och Adeln behagade tillåta, att Bevillningsutskottets ifrågavarande
Utlåtande nu finge till pröfning och afgörande företagas.
Friherre Cederström , Jacob ; Om , uti förevarande Betänkande , fråga ej vore om annat , än om erkännande af principen , skulle jag visserligen icke anse mödan värdt, att yrka det Betänkandet mätte få hvila , till dess OeconomieUtskottet inkommit med sitt yttrande , rörande handelsfriheteo, men i Betänkandet förekomma bestämda detaiiler, i afseende*^!
Rikets handels-förhållanden; hvilka, i händelse de skulle bifallas, ej äro af natur, att kunna afgöras så som Utskottet fö - 442 ficn 14 Augusti/ m. reslagit.
Af sådan egenskap är dea frihet till nederlag af varor , som Bevillningsutskottet föreslagit i de Städer, hvilka hafva 14,000 R:drs tulluppbörd-
Det är ett ämne , hvarom Riksens Ständer ej kunna besluta, utan, blott framställa deras underdåniga önskan.
Det är efter min tänka märkbart nog , att då Bevillningsutskottet ifrån början haft gemen1 samma remisser i ämnet med QeconomieUtskottet, något sammanträde likväl icke blifvit hegardt , eller beviljadt , förr än svarpå återremissen skulle afgifvas.
Annars hade det gemensamma Betänkandet redan kunnat vara bär. på samma, gång, sorn tulltariffen.
Blott, tulltariffen tillhör Bevillningsutskottet ensamt att uppgöra ; roeo det öfriga bör behandlas i gemenskap med QsconomieUtskottet.
Af dessa skäl anser jag att Betänkandet icke nu, bör afgöras, men om Ridderskapet och Adeln är af annan tanka , anhåller jag att allt hvad.
Utskottet yttrat rörande principen, måtte afsläs f på det att man sedan måtte komma i tillfälle att behandla den uti ett sammanhango.
Herr Tham , Wolrath.:
I anledning af hvad den siste talaren yttrat , angående nederlagen, så har Bevillningsutskottet ickebefattat sig med någon nederlagsrätt.^
De äro, såsom de hittills varit ansedde , sora Oeconomi» mål.
Betänkandet innehåller tvärtom, att hvad som blifvit yttrsdt om Credit-upplasj , ej bar afseende på rubbning af hittills gällande nederlagsfrihet.
Frågan har blott varit om credit upplag, ej i anledning af nå« t Ec.n 14 Augusti /, m. gös, motion eller remiss, utan emedan Utskottet ansett sig böra föreslå denna anstalt , såsom ett correctif eller såsom ett mede! att vinna större tullinkomst och hindra tullförsnillning.
, Med samma rätt har BevillningsUts kottet ansett sig kunna göra detta , som Utskottet föreslår, huru BevillniogsCommittéer skola sammansättas och värdering ske, m. m.
Hvad frågans företagande till afgörande beträffar , så yill jag ej deröfver yttra mig , ty onj jag icke bedrager mig, har Ridderskapet och Adeln redan besvarat den frågan med Ja , och då behöfver man ej ingå uti vederläggning af hvad friherre Cederström derom yttrat.
Hvad åter beträfFar Friherre Cederströms yrkande om afslag , så torde han tillåta , att Silken först får discuteras.
Herr von Qvanten, Carh Då fråga no; är om, antaga Betänkandet, hemställer jag, att man måtte antaga principen särskildt , och Tariffen serskildt, ty hvad den sednare angar, finnas, många särskilta meningar och reservationer , så att den bör punctevis granskas., Herr Lefrén , johan Pehr-.
Innan jag inlåtet mig uti discussron, utbeder jag mig Herr Grcfvens och Landtmarskalkens yttrande , huruvida det förhåller sig , såsom Herr Thim anlört-, att nemligen Ridderskapet och Adeln redan afgjort , att målet skall upptagas. lag har tyckt ipig ffpns , att framställningen var sådan , att äranet skulle ligga på bordet för att behandlas i gin helhet.
Skulle detta vara Den i4 Augusti /. m. beslutst , så lärer all discussion nu vars öfverflödig.
Herr Grejven och Landt-Marskalken förklarade, i anledning häraf, att som, elter hvad han tyckt sig finna, ja öfverröstat nej, den af Herr Landt
Marskalken nyss gjorde proposition således blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallen.
I följd hvaraf Bevillningsutskottets ifrågavarande
Utlåtande nu äfven komine att för Ridderskapet och Adeln föredragas.
Jag får äran understödja, hvad Friherre Cederström anfört.
Jag kan åtminstone aldrig med bästa bemödande fatta annat, än att det är fråga om ändring af en grundprincip för Svenska Näringarne, uti hvilken äfven Svenska handeln ingår , såsom verkande pä näringarne.
Jag underställer hvar och en , huruvida, i händelse vi, uti Bevillningsväg fatta det beslut , att fri import skall vara hufvudgrunden för handelo , detta icke vore ett beslut, som , man må använda hvilka ordlekar som hälst, vöre så bindande för Kongl. Majit, att de öfrige önskningarne ej på något sätt kunde vara verkande.
Om man i Bevillningsväg fattar det beslut att fri import skall äga rum , blifver Bevillningsutskottet skyldigt , att caiculationsvis beräkna intraderne efter denna grundsats.
Jag hemställer då , om, sedan Bevillningsutskottet förklarat sig hafva den plan att föreslå sådane åtgärder, hvarigenom Tullbevillningeo skulle blifva betydligen ökad, och man calculations - j)en 34 Augusti f. ml 445 vis uppförde den till högre belopp än nu, till exempel till,2 och cn half millioner; jag hemställer då, säger jag, om ej ett sådant beslut skulle äga den bestämda följd, att om Riksens Ständer sedermera beslutaJe en önskan till Kgl* Maj;t , att, prohibitions-systemet måtte bibehållas , Kongl.
Maj:t fann Sig bunden, och önskningarne blefvo nakm, tomma önskningar.
Majtt sättes då uti den belägenhet, att antingen genom bibehållande af systemet , förorsaka en Staisbrist, eller att ingå på det af Riksens ständer fattade Oeconomiska beslut.
Jag hemställer om icke Konungens rätt, att styra Landets Oeconomie, vore undergräfd , och om det ej vore tomma ord och fraser, att man ej undergräft
Hans myndighet.
På denna grund hemställer jag att första punkten, äfversom den om creditupplag måtte såsom Osconomiska få hvila, till dess Betänkandet i ietta ämne ifrån OeconomieUtskottet inkomner , men att för öfrigt alla de andra frågone om Tulltaxan må till öfverläggning företatas , så mycket mera som detta ej strider erno Riksdagsordningen , enär Betänkandet nu är
Ibr andra gången före.
Ytterligare får jag inderställa, om icke den sattsen är klar, att Bevillningsutskottets åtgärd med tullbevillningsn, såsom Bevillningsfråga , bör inskränka sig till att reglera taxan på alla kända varor, äfrensom på dem hvilka ej förut varit tillåfne till införsel, likväl altid under det vilkor , örn varan af Konungen skulle tillåtas till inörsel Herr Tham liar anmärkt, att frågan om BevillningsComi - öiis i4 Augusti J. m. téer är lika mycket Oeconomisk som den om creditupplag.
Jag hemställer , om detta är riktiga förhållandet.
Annat är en reglementarisk sak.
, då man säger, huru det eller det. skall ske, annat är att bestämma grunderne, huru en tullintägt siail äga rum.
Detta är hiramelsvidt åtskil !t.
Det vöre detsamma sorn att säga, att för det Riksens Ständer äga rätt* att reglera uppbördsverket, hafva de ock rätt att stadga hvilka personer eller näringar skola draga, den eller d;n skatten.
Dessutom har Heif Thärn anmärkt, att
Utskottet icke befattat sig med nederlags-friheten , utan endast med Credit-upplag. jag frågar , om namnen förändra saken ?
Det är samma sak, men omdöpt.
I öfrigt har jag ej något att tillägga ^ utan anhåller endast att frågörne måtte skiljas.
Herr Grefven ocl Landt Marskalken yttrade, att , sedan ingen af iidderskapets och Adelns Ledamöter best ri dt Kerr Landt Marskalkens nyss framställde öfvertygelse, angående beskaffenten af Ridderskapets och ÅdelnS svar på Herr Landt Mat skälhem sig: gjorde proposition , finge Herr Landt Mar skalk en , till följe af Riddefkapets och Adelns stiunda fattade beslut , riri föredraga Bevillnin^sUtskottets ofvanberördö Utlåtande , hvilket Ock af Herr LandtMarskalken verkställdes.
Cederstöm: Sedan Ridderskapet och Adeln beslutat, att, utan afvaktande af Be 'iilnings- och OconomieUnköttens gemensamma Utlåtande ^ företaga öfverläggning otti T>en i'i Augusti /. m. 4l7 detta Betänkande anhåller jag få fästa uppmärksamheten först deruppå, att den förklaring Herr Tham gifvit åt creditupplag , hvarmed han icke vill förblanda nederlagsrätt, må vara honom enskildt förbehållen , men jag anser det vara ett och detsamma , om ock afgifternes olika qvantitet möjeligen kan göra någon modification.
Jag skulle förmoda , att Bevillningsutskottets functioner, i afseende på bestämmande af tariffen för Stora Sjötullen , bestämdt äro inskränkta dertill , att föreslå de afgifter , efter hvilka varor få införas, hvilka Kongl.
Maj:t tillåter till införsel , men alldeles icke till framställande af hvilka varor få eller icke få införas, ty denna del hörer till den Oeconomiska detaillen , hvilken tillkommer Kongl. Maj:t enskildt.
A.f samma orsak, hade Utskottet ej eller bordt föreslå Riks-ns Ständer bestämmandet af rätt till credit-upplag, och hvad beträffar grundprincipen för dem, nemligen 14,000
R;dr tullinkomster, så lemnar jag dess värde derhän.
Då man talar om nyttan af ett system, måtte det vara för alla lika nyttigt, jag tror , att om systemet är riktigt, kan det vara gsnerelt för alla Städer; är det ej såsom allmänt riktigt, så bör det öfverlemnas åt Konungen att bestämma, hvilka få begagna denna rätt, utan afseende på uppbördens summa , endast med afseende på de bevakningsanstaiter, som kunna pröfvas nödiga.
Af sådan anledning tror jag att Riksens Ständer ej born bifalla Utskottets förslag om credit-upplag , utan med det tilllägg , att åt Kongl.
Maj:t öfverlemna:!, 448 Den i4 Augusti f. m, att bestämma hvilka Och huru många Städer må få begagna denna rätt, äfvensom om gruodsattsen af en viss tullinkomst kan antagas såsom norm för detta bestämmande.
Nu anhåller jag , att vid sjelfva tariffen få fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet.
Herr Grejven och LandtMar skalken hemstälde om icke , enär Utskottets Utlåtande innefattade sex serskildte punkter, det skulle medföra både redighet och lättnad vid afgörandet, att hvarje punkt finge serskildt för sig öf-. vervägas och pröfvas , samt att först sedan de af Utskottet i Utlåtandet framställde principer blifvit afgjorde , den vid Utlåtandet fogade serdeles vidlyftiga Tulltariff måtte till granskning företagas.
Jag har visserligen ingenting emot, att Betänkandet granskas punktevis , men hindrad att öfvervara discussionen , emedan jag är befallt till Hans Majit Konungen på Drottningholm , anhåller jag, att nu få framställa de anmärkningar, jag har att göra «id tulltariffen.
Utskottet har föreslagit förändrade principer , i afseende på utgörande af tullen , emot dem , som hittills varit gällande.
I denna omständighet instämmer jag med Utskottet, men det är angeläget, att vid öfvergången från det gamla till det nya systemet, och ett system som åsyftar frihet i handeln, med bibehållande af skydd för näringarne, man icke bestämmer sådane afa gifter Den 14 Augusti f. mi 44g gifter, att raan förbyter lurendrägeriet till tullförsnillning.
Jag tror , att det skulle blifva följden, i afseende på många varor, med den tull, som af Utskottet på dem blifvit föreslagen.
Derföre anser jag att tariffen fordrar moget öfverseende, helst mångå andra omständigheter äfven måste tagas uti beräkning.
Sådant går ej an att göra i Ståndens plena j det kan der ej komma till slut.
Jag anhåller att få anföra några exempel:
För Romersk Alua , har Utskottet föreslagit 25 procents inkommande och ingen utgående tull.
Deraf Skulle inan förmoda , att Utskottet anser den komerska Alun nyttig för vissa inrättningar, bch då är inkommande tullen för hög, hvaremot utförsel procent bör bestämmas, på det att den Rorrimerska Alun ej åter måtte utgå.
Ali annan 6lags
Alun är belagd med 100 procents inkömmande och 4 procents utgående tull.
I afseende på Bark , är införseln belagd med 25 procents, Och utförseln med 5 procents tull.
Deraf försvåras , att bark af sådane trädslag , sorn ej finnas inom Riket, kan införas till nytta för näriagärne , och ehuru tilläfventyrs nödväridige.
Jag hemställer, om det instämmer med landets intresse, att belägga sådan bark med sd hög tull, som 25 procent , då dari är nyttig för Riket.
Mot utförseltullen , har jag ej något att erinra.
Det är föreslaget af Utskottet, att bilder förfärdigade al Svenska Konstnärer, skola beläggas ined lo procents full.
Det ar i sanning icke Ridd, 0, Ad, Prof. VII.
Band. ä 9 45« Den 14 Augusti f, ni. något uppmuntrande proemium, att belägga deras arbeten med tull då de jnkomma.
Jag skulle förmoda , att alla Svenska konststycken borde få tullfritt inkomma.
I afseende på bly , har Utskottet i stället för den gamla afgiften , föreslagit 10 procents tull.
Detta är mångdubbelt högre än förut , och dertill finner jag ej orsaken af Betänkandet.
Blyerts är föreslagen till 50 procents inkommande , en procents utgående tull.
Deraf skulle man tro, att blyerts vore en af våra förnämsta producter , och likväl kunna de finaste sorterne deraf icke här tillvärkas.
Boksvärta är föreslagen till 5o procents inkommande, ingen utgående tull.
Likväl vete vi, att åtskillig boksvärta af den godhet som fordras till de finaste sorter tryck , ännu nödvändigt måste införas , och då frågar jag , om det är billigt, att belägga en sådan artikel med så hög tull , som 50 procent.
Hvad Cacao beträffar, är det satt till lika tull med Caffe, ehuru det förra är råämne som här förädlas , och som således borde vara belagdt med mindre tull.
Citroner har Utskottet föreslagit skulle beläggas med 25 procents tull , Pomeyanser deremot blott med 10.
Jag känner ej någon annan orsak, än att Utskottet sökt några skillingars mera inkomst, utan afseende på, om afgiften är billig eller icke.
För öfrigt tror jag , att Citronfrukten är nödvändigare och nyttigare, än psmeransfrukten, och den sednare produceras i större qvantitet inora landet.
En annan olikhet är den , att Utskottet föreslagit 50 procents inkommande , ceh 1 Ven |4 jfuputi J, m, proceöts utgående tull för rökt Lax, men deremot blott i5 procents inkommande och en procents utgående tull för rökt Åhl.
Denna olikhet är ej särdeles conseqvent.
Om Ålen och Laxen hafva lika utförseltull, böra de ock vara under samma rubrik , vid införsel-, tullen , emedan vi ej hafva något behof af utländsk Åhl. Vidare förekommer, att Ekollon elior Knapergall är satt till 25 procents inkommande och 1 procents utgående tull.
Denna afgift är sedermera lika för Knappat och en hel hop manufacturvaror.
Jemnförelsen emellan Ekollon och dessa är svår att finna.
Utskottet föreslår i tariffen för Kopparslantar 100 procent inkommande tull , och förbud emot utförsel deraf.
Antingen måste de såsom underhaltiga böra förbjudas till införsel , men då bör deremot exporten befordras eller om de anses värda , hvad de såsom mynt beteckna, bör deras import snarare med proemium befordras än genom hög tull försvåras
I nuvarande förhållande blifver saken alltid densamma.
Ehvad de äro underhaltiga eller öfverhaltige , kan i alla fall förslaget icke 6tå fast.
Äkta perlor har Utskottet föreslagit till 2 procents inkommande tull för de oinfattade, och 15 procent för de infattade.
Ostuckne perlor upptagas ej, och ingen utgående tull finnes eller upptages för dessa artiklar.
Jag hemställer, huruvida dessa varor, äfvensom Juveler och
Mynt äro af den beskaffenhet att de böra beläggas med någon tull.
De äro realiteter som kunna för— yttras i hvilket land sorn helst.
Således för - 452 Ven 14 Augusti/, m. modar jag, att det matte vara med landets sanna fördel öfverensstämmande, att de få inkomma utan tull, men deremot beläggas med utgående tull.
Tackjern är föreslagit till 100 procstlts inkommande och 30 procents utgående tull.
Vid jemnföreise med andra jernsorter, der utgående tullen ej stiger till mera än pi en artikel till 4 , och en annan till 3 procent, förefaller det sig, sorn detta vore monopolistiskt uträknadt till Bruksägares förmån på Bergsmännens bekostnad.
Den så kallade Wraktjäran är belagd med 20 procents utförseltull , men med ingen införseltull.
Deraf skulle man kunna göra den slutsatts, att Utskottet anser nyttigt att påföra Riket Wraktjära , men icke att den utföres, Jag tror , att ett omvändt förhållande Vore nyttigt.
Träd, buskar och plantor , friska af alla slag, ärö belagde med 1 procents införsel , och 1 procents utförseltull.
Hvad Utlörseltullen angår , vill jag ej bestrida den ; men att belägg» nya trädslag som införas med tull , kan ej vara annat än rent af skadligt.
Man kan éj nog befordra sådant.
Axeltråd och Blancardef, Hjuliötar och Naf, af hvad trädslag eotn helst,'
Ek undantagit, äro föreslagne till 50 procents införsel , och en procents utförsltull.
Ont detta stadgande skall vara ett praemium för våra Vagnmakare och Hjulmakare , att de ej må undersäljas, frågar jag, hvarföre sådane arbeten af Ek skola vara undantagne.
Då det cj är rimligt , att sätta en så hög tull om ej för befordrande af de handtverk , som befatta sig med sådane saker, vore det nyttigt
Den 14 Augusti f, m. 4% att veta, hvarföre ej Utskottet satt lika hög tuli på införsel af ämnesträd till åror , plankor, bjelkar m- m.
De äro väl produkter , som alstras här, men skulle dock kunna ifrån Finland införas.
För Ved från Götheborgs och Bohus Län, Skåne, Halland och Blekinge, Olmare Län , Öland och Gottland är ingen införseltull , men 50 procents utförseltull.
Från alia Rikets öfrige provinser ingeD införseltull, men xo procents utförseltull.
Utom det att detta stadgande innebär en skiljaktighet emellan Svenska innevånare, bevisar det, huru liten local-kännedom Utskottet äger, då det inbegriper Calmar® Län och.