Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
KammarRätten, efter infordrande af dess Adyocat-Fiscals-Embeles underdåniga yt - Stats-Ulskottets Utlåtande ±V:o 4^9' 3 frandén, anfort, rörande Lindberg, att, i afseende på förskottsmedlen till durchlågskostnaders bestridande, läge ett större vållande honom till last, då det nemligen vore uppenbart, att Lindberg, till Statens förlust i denna del, ensam och obestridligt bidragit, i thy att han, som anordnat förskottet och, under en oafbruten tjenstgöring såsom Lands-Kamererare, bort vaka öfver dess »fliqviderande, samt äfven dertill varit i tillfälle, då Hofling tili Lands-Genloret ingifvit sina så kallade reqvisitions-förslag på durchtågskostnaderna, lill Hofling anordnat förslagens belopp, utan innehållning af den i afräkning derå meddelade och nu ifrågaställde förskoltssumman; och enär Lindberg i detta fall var den ende, som kunde och borde iakttaga Kronans rätt, hvartill tillfälle icke saknades, så ansåge Kongl. KammarRätten sådane omständigheter härutinnan emot Lindberg förekomma, att, derest ej all tjenslemanna-ansvarighet skall upphöra, Kongl. Kammar-Rätten ej vågade, i afseende på merberörde förskottssumma, tillstyrka eftergift; varande i sammanhang härmed upplyst, att 36^ R:dr 4l sk. 4 r* Banco influtit för försåld, Kammar-Rätls-Rådet Lindberg tillhörig lös och fast egendom i Halmstad, hvilka medel blifvit i Landt-Ränteriet derstädes levererade i afräkning på ofvanomförmälde durchlågs-förskottsmedel.
Hvad sedan anginge återstoden af den balance-summa, uti hvars återbetalning
Lindberg blifvit förpligtad deltaga, och hvilken återstod, stor 36o4 R:dr 17 sk. 10 r., utgjorde diverse uppbördsmedel från åren 1813, 1814 och i8i5, så ehuruväl äfven, i anseende till denna tillgreppssumma, Lindberg brustit uti controlerande tjenstepligter, serdeles derigenom att han underlåtit föranstalta om utredning af Hoflings uppbördsställning, då Hofling år 1816, efter en hos honom uppgifven stöld af uppbördsmedel, till en summa af icke mindre än 12,466 R:dr 32 sk.
Banco, från utöfningen af sin Fogdetjenst skildes, hvaraf följden blifvit, att Hofling erhållit rådrum att sin egendom disponera; likväl och som det hvarken numera läge, eller i den ordning, hvaruti Hoflingska balancen upptäckts, någosnin legat inom möjlighetens gräns alt bestämma i hvad mon ett noggrannare iakttagande af de Lands-Kamereraren ålagde controlerande„skyldigheter kunnat förekomma det allmännas förlust genom Hoflings bedrägliga förhållande, i följd hvaraf ieke heller urskiljas kunde den större eller mindre del af balancen, hvartill en sådan underlåtenhet bidragit, och hvarutaf en större skyldighet till betalningsansvar kunde anses följa; alltså hemställde Kongl.
Kammar-Rätten till Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning, om detta förhållande, i förening med de bevekande omständigheter Lindberg i sin ansökning anfört, måtte verka till något nådigt afseende.
4 Stats- Utskottets Utlåtande N:o 4^9' Beträffande åter Halldin, hvars belalnings-ansvarighet tillkommit genom undeålåtenhet att, i behörig tid, afgifva rapporter till Lands-Contoret öfver de medel, som influtit vid de uppbördsstämmor, som hållits näst före den tid stölden från Hofling skall blifvit föröfvad, så, ehuru på ena sidan måste medgifvas, att en gammal Tjensteman, som i många år utan anmärkning fullgjort sina tjenstepligter, icke bort beträdas med en underlåtenhet, som lemnal rum för det bedömande, att han försummat en åtgärd, hvaruti hos honom låg närmaste controlen öfver Fogden, förekomme likväl på den andra, att denna control skulle utöfVas emot en person, emot hvilken, under hans föregående uppbördsförvaltning, anledning till oredligt förhållande icke varit för hands.
Häraf föranleddes ock Kongl. KammarBätten, alt, i dess underdåniga utlåtande uppå Halldins underdåniga besvär öfver Kongl.
Kammar-Rättens i målet fällde utslag och Halldins i sammanhang dermed framställda nåde-ansökning, yttra, att mildrande omständigheter för honom torde vara alt finna uti hans, efter en lång och i öfrigt oklandrad tjenstgöring, mindre lyckliga belägenhet med hustru och många barn, och uti den visshet, som förekom, dels derom, att han aldrig, utom vid ifrågavarande tillfälle, fördröjt sin controleurs-pligt å Hofling, dels ock att han med Fogden icke varit i någon brottslighet invecklad eller i ringaste måtto uti hans balance och tillställningar deltagit.
Kammar-Rätten trodde sig derföre ega så mycket mer anledning alt förblifva vid hvad Kongl. Kammar-Rätten sålunda redan förut yttrat, som Halldin vidfogat sin underdåniga ansökning intyganden, hvilka ännu mer bekräfta den goda opinion Halldin om sig grundlagt genom ett redligt uppförande och nit för allmänt väl; hemställande Kongl. Kammar-Rätten till Kongl. Maj:ts Nådiga bepröfvande, om icke dessa förhållanden, i förening med Halldins mindre lyckliga oeconomiska ställning vid hög ålder, må kunna förtjena nådigt afseende till någon eftergift; och då de förhållanden, Halldin uppgifvit om sin belägenhet och jemväl med trovärdiga mäns intyg bekräftat, gjorde det påtagligt, att en fullkomlig veskställighet af Kongl.
Maj:ts nådiga beslut skulle bringa honom med hustru och oförsörjde barn till tig— garstafven, och sätta honom i nödvändighet att lemna sin tjenst, det enda hvaraf han kunde bereda sin och sin familles utkomst; så har Kongl. Kammar-Rätten till Kongl.
Maj:t öfverlemnat, om det kunde Halldin i Nåder förunnas, icke allenast ett få behålla sitt lösörebo, som till Kongl.
Maj:ts och Kronans säkerhet, belagdt med qvarstad mot förskingring redan år 1816, under den sedermera förflutna tiden undergått betydlig förändring och försämring, och numera vid en tillgörande försäljning torde lemna ringa Stats- Vt slottets Utlåtande N:o 4->,9‘ 5 behållning, utan ock hädanefter oafkortadt tillgodonjuta sin Iläradsskrifvarelön, som efter Kronovärdi endast uppgår till 5o R:dr om året, och efter förvandling efter i832 års markegång ej utgjorde mer än 224 R:dr i3 sk. 8 r., hvaremot, efter Kongl.
Kammar-Rättens tanka, den redan gjorda innehållningen å lönen borde användas till afbetalning å Hoflings balance, samt
Halldins fasta egendom i laga ordning realiseras till enahanda användande, så vidt Kronan dertill rätt egde.
Vid öfvervägande häraf har Utskottet, hvad först beträffar KammarRätts-Rådet Lindberg, väl funnit bans förseelse att icke iakttaga nödig uppmärksamdet och gällande föreskrifter i afseende på controlen af förre Kronofogden Hoflings uppbörd och redovisning vara af svårare beskaffenhet än Häradsskrifvare!!
Halldins försummelse; men Utskottet har ock trott sig böra taga i betraktande Lindbergs ringa tillgångar tilt denna skulds liqviderande, jemte öfriga för honom förekommande ömande omständigheter.
Och Utskottet har derföre ansett sig böra till Rikets Ständer hemställa: att Kammar-Rätts-Rådet Lindberg, emot det att han inom fyra år, räknadt från och med innevarande år, erlägger hälften af den honom ådömde summan, med en fjerdedel af beloppet hvartdera året, må från vidare kraf eller ersättnings-anspråk härutinnan befrias.
Vidkommande Häradsskrifvaren Halldin, så och då upplyst blifvit, att lian endast genom underlåtenhet att, i föreskrifven tid, afgifva rapport öfver de medel, som influtit vid den uppbördsstämma, som hållits näst före den tid stölden från Hofling skall föröfvats, blifvit ålagd ersättningsansvar, har Utskottet, äfven med afseende på hans obemedlade tillstånd med en talrik lamille, ansett skäl förekomma för beviljandet af slörre lindring för honom, än Utskottet här ofvan för Kammar-Rätts-Rådet Lindberg tillstyrkt.
Af sådan anledning får Utskottet, med hänseende tillika å de för Halldin förevarande här ofvan omförmälda serskilda förhållanden och talande omständigheter, tillstyrka Rikets Ständer: att tillåta Häradsskrifvaren Halldin, att med en fjerdedel, deraf minst hälften bör erläggas inom slutet af detta år och återstoden inom nästa års utgång, godtgöra det honom ådömda ersättningsbelopp.
I händelse Rikets Ständer bifalla desse af Utskottet gjorde hemställanden, .torde underdånig skrifvelse, i öfverensstämmelse härmed, till Kongl.
Maj:t afgifvas.
Stockholm den 7 April 1835. 6 Slats-Utslcoilets Memorial JS:o 44°'
N:o 44°* Ankom till Exp.-Utsk. den j April, Memorial, i anledning af vackt fråga om upplysningars meddelande, angående dels beloppet af 1832 års öfverskott å Stals-Verkets inkomster, och desse medels användande, samt dels huru derutöfver en extra statsbrist för år 1832 kunnat uppkomma. A.) Uli ett lill Ridderskapet och Adeln ingifvet och derifrån till SlatsUtskoltet remitteradt anförande, har Herr Dalman, Wilhelm Fredric, yrkat, att Utskottet måtte meddela Rikets Ständer fullsändig upplysning, dels om beloppet af de till Kongl. Stats-Contoret för år j83a influtne öfverskott å Stats-Verkets inkomster, dels huru desse medel blifvit använde, dels ock huru derutöfver en, i Motionairens tanka, högst oförmodad statsbrist för samma år af 36i,ooo R:dr, och för hvilken meranämnde Embetsverk på en oveiificerad liqvid af Riksgälds-Contoret fordrat och till en del erhållit betalning, kunnat uppkomma.
I anledning häraf får Utskottet meddela, att, vid verkställd jemförelse, Utskottet funnit den af Kongl.
Stats-Contoret upprättade liqvid öfver i832 års öfverskott och brister å Siats-Verkets inkomster, samt besparingar och brister å utgifts-anslagen, lill alla delar öfverensstämmande med samma års atslutade Rikshufvudbok, hvadan äfven Utskottet, uti det till Rikets Ständer ingångna förslag öfver Riksgälds-Contorets behof intill nästa Riksdag, beräknat tillgång för godtgörande af nämnde liqvids saldo 36f,3y6 R:dr 29 sk. 9 r. Banco.
Enär det utgör ett åliggande för de af Rikets Ständer valde Revisorer, hvilka uti instundande September månad böra sammankomma, att, i alla dess delar, granska Stals-Verkets räkenskaper och förvaltning för år i832, anser Utskottet sig icke tillhöra att någon så beskaffad, uti blifvande Revisorers pröfningsrätt ingripande, speciel granskning nu företaga för berörde år; men Utskottet bar dock, i anledning af Herr Dalmans motion, skolat vördsamt för Rikets Ständer tillkännagifva, att Utskottet funnit ifrågavarande liqvid emellan Stats- och Riksgälds-Verken för år i83a upprättad i lika form och på samma grunder som föregående årens enahanda li« qvider , hvilka alla blifvit af föregående Rikets Ständer eller deras Revisorer pröfvade och godkände; äfvensom, beträffande de uli i832 års liqvid å utgiftsanslagen uppkomna brister, att de inträffat å så beskaffade förslagsanslag, som, i följd af Statsregleringens beskaffenhet, icke kunnat på för - Stats-UtsJsottets Memorial JV:o 44*' 7 liand annat än calculalionsvis beräknas, hvadan äfven dessa brister nu, likasom tillförene, bort i liqviden med Riksgälds-Contoret observeras; och ' som öfverskotten å vissa inkomst-titlar, äfvensom bristerna så val å inkomsttitiarne som ulgifts-anslagen derjemte serskildt äro utförde uti Bilagorna till berörde års Rikshufvudboks capital-räkning, hvilken, enligt Utskottet lemnad upplysning,, blifvit tryckt, för att såsom bihang åtfölja Stats-Tidningen, får Utskottet samma bilagor åberopa.
Slutligen får Utskottet upplysa, att de 3:ne summor, som, uti oftanämnde, jemväl såsom bilaga till berörde capital-räkning tryckta liqvid,, serskildt blifvit Riksgälds-Contoret påförde, grundar sig på 18, 65 och 97 §§• ^et Rikets Ständer vid senast förflutne Riksdag för Riks» gälds-Contoret utfärdade Reglemente.
N:o 44;r., Ankom till Exp-Utsk. den 8 A pri C.
Memorial., Under den 27 nästlidhe Febrtiarii har Kongl. Majit, i anledning af Rikets Ständers vid sisth Riksdag under Nio 4°^ i ämnet gjorda underdåniga framställning, till Rikets Ständers Stats-Ulskolt afla tit Nådig Skrifvelse, med uppgifter å Clerecie-samt Skol-Staternes anslag och löne-inkomster; och som denna Nådiga Skrifvelse icke föranleder till någon åtgärd å Rikets Ständers. sida, får Utskottet, med anmälan om dess emottagande,, tillika , i afseende på innehållet, hänvisa till rista Sami. rista Afdelningen af Bihanget till Riks-Ståndens Protocoll, der samma Nådiga Skrifvelse,, med tillhörande Bilagor, finnes införd under Nio 75i.
Stockholm den 7 April i835k STOCKHOLM, Kongl. Ordens-Boktryckeriet , »835.
-Stat s-151 skot tets Memorial N:o ;N:o 442, Antom till Exp.-Utsk, den n April.
Med öfverlemnande af förstärkta Stats-Utskottets Memorial, rörande åtskilliga under förliden gårdag 'verkställda voteringar, har Stats^Utskottet tillika skolat anmäla, att det misstag vid nämnde sammanträde förelupit, att votering för sig gått öfver bägge i Stats-Utskottets Memorial Tf:o 4^o framställde Väterings-Proposit i onerne, i frågan om sältet, på hvilket upplåning för Riksgälds-Contorets behof skall verkställas. Förhållandet härmed är följande-:
Beträffande först myntslaget, i hvilket Riksgälds-Contorets Obligationer för upptagne lån få utställas, hade uti Ridderskapets och Adelns samt Preste-Slåndets belut orden "Svenskt Mynt,” blifvit uteslutne, men dessa ord deremot bibehållue af Borgare- och Bonde-Stånden, hvadan Stats-Utskottet i nämnde Memorial N:o 4^0, dels dnbjudit Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndat att i denna omständighet med Borgare- och BondeStånden sig förena, dels ock, om intetdera af förstnämnde arne Riks-Stånd skulle inbjudningen antaga, afgifvit förslag till Voterings-Proposition.
Och sorn Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet, med förklarande, det de qvarblifva vid sine i frågan först fattade beslut, äfvensom Borgare-Ståndet, jemlikt ankomne Protocolls-Utdrag, gillat den föreslagne Voterings-Proposition, så har, då ändring i hufvudsaken ej vidare kunde komma ifråga och redactionen af Voterings-Propositionen äfven var af 3:ne
Stånd bifallen, till tidens vinnande, omröstning ansetts, utan afvaktan af Protocolls-dJtdraget från Bonde-Ståndet, kunna af Förstärkta Stals-Utskottet verkställas, på samma gång sorn sådan för sig gick rörande 2:ne Propositioner i beviilningsmål.
I den andra frågan åter, eller om, vid upplåning för Riksgälds-Uontorets beli o f, ca pilat-rabatt må, under vissa vilkor, ega ruin, hade Riks-Stånden äfven stannat uti olika beslut, men med den förändring emot hvad i förra punkten förekom, att Stats-Utskottets inbjudning blifvit ställd till Borgare- och Bonde-Stånden att frångå deras i likstämmighet fattade beslut, eller ’’att upplåning mot capitäl-rabbat icke under något vilkor må ega mm."
Den i denna fråga alternativt framställda Voterings-Proposition har väl äfven af 3;ne Riks-Stånd blifvit godkänd, nemligen af Ridderskapet och Bihang till R.
Prat. 1834 och :tS35. 4 Sami. 1 Afil, 4 Bandet 3:dje Häftet. 3 Förstärkta Stats-Utskottets Memorial Nio 443* Adeln, Preste-Ståndet- och Borgare-Ståndet; hvilket sistnämnde förklarat sig ej kunna antaga den gjorda inbjudningen; men "sjelfva hufvudsaken, om upplåning mot capital-rabatti får ske eller ej, kan icke anses afgjord förr, än Bonde-Ståndet yttrat sig öfver den till detsamma ställda inbjudning, helst, om den anlages, frågan är genom 3:ne Riks-Stånds beslut afgjord.
Då sålunda ännu icke är gifvet, huruvida votering i denna del af1 ämnet skall företagas, och den omröstning derom, som förlidne gårdag i förstärkta Stats-Utskottet för sig gått, alltså saknat laglig grund, och tillkommit i följd af vederbörandes förbiseende af det olika förhållandet dessa bägge frågor emellan, hemställer Stats-Utskottet, såsom den lämpligaste utväg till misstagets afhjelpande,, att dén forlidhe gårdag anställda, uti härvid fogade Memorial N:o 444 under aldra monn omnämnde, votering må af Rikets Ständer förklaras ogilltig och Stäts-Utskottet; berättigas att, sedan BondeStåndet i ämnet fattat beslut, behandla frågan i laga ordning och utan hinder af’den anställda voteringen..
Stockholm den i<i April1 i835.
N:o 443.
Ankom, till Exp.-Utsk. den 11 April.
Memorial, i anledning af verkställd omröstning i frågan om reglementariska föreskrifter för Bränvins-brännings-redskapens försegling m. m, Sedan, jemlikt ankomne Protocolls-Utdrag, samtlige Riks-Slånden dels lagt till liandlingarne Bevillnings-, Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-UtskottenS'
Memorial N:o 16, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens Memorial N:o 13, med förslag till sammanjemkning af Riks-Ståndens beslut,, rörande Utskottens Utlåtande N;o 8, angående reglementariske föreskrifter för Bränvins-bränningens utöfning m. m., dels ock godkänt de uti sistberörde Memorial, N:o i3, vid §, 26 framställde Vole— rings-Proposilioner; så har Förstärkta Stats-Utskottet'denna dag, i behörig.: ordning, rörande detta ämne anställt omröstnings TSrstårha Stats-Vtskottets Memorial N\o 443. 3 Första Voteringen, rörande Contra-Propositionens innehåll.
Den, som vill att såsom Contra-proposition i hufvud-fiågan framställa; att kostnaden för redskapens försegling skall, i enlighet med Högvördig ge Preste-Ståndets beslut, godtgöras, (Preste-Ståndets beslut lyder: ”Kost naden för den allmänna, efter slutet af April månad hvarje år, äfvensom för den försegling, sorn måste verkställas, då brån vins-bra un i »gen varder genom serskildt förbud inställd, kommer att af Kronans medel &c.” ”Kostnaden åter för den försegling, sorn vid Mars och December månaders utgång bör verkställas å deras bran vins-redskap, sorn begagna endast endera bränvins-brännings-terminen, ersättes Krono-Betjeningen af redskapens egare med a r:st per kannrum, om brån vins-pannorna äro lösa, ©di sned 3 r:st per kannrum, om de äro inmurade, i hvilken ersättning reseoch tractaments-penningar äfven anses inbegripne,”) voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej, Vinner Nej, skall Gontra-Propositionen innehålla,-att denna kostnad kommer att, på sätt Välloflig© Borgare-Ståndet derom beslutitf örSättäs; (Borgare - Ståndets beslut lyder: ”Kostnaden för denna försegling ersättes Krono-Betjeningen af egaren med 6 r:st per kannrum, jemte skjuts för en häst, då resor för detta ändamål erfordras’^)
Denna votering liar utfallit med 7-1 Ja och 48
Nej; och som Jä sålunda vunnit, har vid Ahdra.
Voteringen omröstning i hufvudsaken egt rum efter följande Voterings-Proposition:"
Dén, som bifaller Utskottens förslag i' sista momentet af 26 §. i Utlåtandet N:o 8, att nemligen kostnaden för redskapens försegling skall af Kronans medel utgå, på sätt förslaget innehåller, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Neji Vinner Nej, blifver beslutet, att kostnaden för redskapens försegling kommer att, i enlighet med HÖgvörd.
Preste-Ståndets beslut, godtgöras; Och sorn denna votering utfallit med 70 Ja och 49
Nej; samt Ja alltså vunnit, kommer kostnaden för redskapens försegling att af Kronans medel utgå, på sätt sista momentet i 26 §. af Utlåtandet N:o 8 innehåller.
Hvilket Förstärkta Stats-Utskottet skolat Rikets Ständer tillkännagifva.
Stockholm den 10 April 1835. 4 lim Utha Stnu~TJtJottets Memorial Nio 44,4.
N:o 444. ■Ani. till Exp.-UtsL,den ii April.
Memorial,, i anledging af verkställd omröstning i frågan om det sättj på hvilket upplåning för Riks gälds-Conior ets behof skall verkställas.
Då Ridderskapet och Adeln, Preste- samt Borgare-Stånden, enligt meddelade Protocolls-Utdrag af deli 6 innevarande månad, gillat de uti StatsUtskottets Memorial N:o 4^0, med förslag till sammanjemkning af RiksStåndens olika beslut i frågan em det sätt, på hvilket upplåning för Riksgälds-Con lorets behof skall verställas,' föreslagne Voterings-^Propositioner-; så diar Förstärkta Stats-Utskottet, i den ordning 69 §.
Regerings-Formen föreskrifter, nedannämnde .dag anställt votering öfver följande propositioner; iFörsta Vpteringen, Den, sorn bifaller, att Rikögälds-Contorelsi Obligationer för upptagne lån endast i Svenskt mynt få utställas, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej. •Vinner
Nej, ofverlemoas det åt :Fullmägtige i Riksgälds-Contoret, att bestämma hvilket myntslag sorn "helst.
Vid voterings-sedlarnes uppräknande hafva befunnits -74 Ja och fts Nej; och som Ja således vunnit, komma Riksgälds-Contorets Obligationer att endast.i Svenskt mynt få,utställas.
Ändra, Voteringen.
"Den, sorn bifaller, att, vid upplåning emot,högst % procents ränta, capital-rabatt får ega rum, röstar fa; Den det ej vill, röstar Nej.
Vinner Nej_, så får upplåning emot capital-rabatt icke, under någod vilkor, ega rum.
Och enär denna votering utfallit-med 42 Ja °oh 77 Néj; samt Nej alltså vunnit; får upplåning emot capital-räbatt icke under något vilkor ega rum.
Hvilket Förstärkta Stats-Utskottet skolat .Rikets Ständei tillkännagifva.
Stockholm den 1.0 April i835. Stats-Vtsklttttt Memorial N:o 44 r. N:o 445.
Ankom till Exp.-Utsk, den 11 April.
Memorialmed förslag till en förändrad redaction af io3 $. uti i83o års Reglemente för Riksg älds-Contoret. (RGS. A.)
Vid upprältandet af förslag till förnyadt Reglemente för RiksgäldsContoret, har, — i afseende på io3 §. uti i83o års Reglemente för nämnde Contor, hvilken är af denna lydelse: ”Derest någon brist tillfälligtvis skulle uppkomma uti det påräknade ”beloppet af de till Stats-Verket eller Riksgälds-Conloret anslagne inkomster och tillgångar, hvilken ej af öfverskott eller andra för handen varan”de medel betäckes, eger Riksgälds-Contoret, att, på sätt äfven tillförene ”öfligt varit, anskaffa skillnaden genom lån,” — Utskottet, med anledning af Commissariatets i Riksgälds-Contoret, i afseende på nämnde §., framställda reflectioner, uti dess till Fullmägtige derstädes, i frågan om utbetalningen af i832 års extra Atats-brist, afgifne Utlåtande, funnit lämpligt häröfver höra Fullmägtige, hvilka, uti aflemnadt Utlåtande, anfört, hurusom af §:ns ordalydelse skulle kunna dragas den mening, att Riksgälds-Contoret icke vore skyldigt att ersätta annan brist, än den, som kunde uppkomma på Stats-Verkets i Riks-Staten beräknade inkomster och tillgångar, öfverskotten å en och annan inkomst-titel häri jemväl inbegripne, samt, tillförebyggande af all misstydning af rätta förståndet, föreslagit en förändrad redaction af ifrågavarande io3 §., jemte ett serskildt nytt tillägg, angående rättighet för Riksgälds-Contoret,, att kunna få begagna sig af något anstånd på viss tid, med extra Stats-bristers godtgörande.
Vid öfvervägande häraf, har Utskottet ansett merberörde io3 §. behöfva något förtydligande; och hvad beträffar det af Fullmägtige föreslagna nya tillägg, så, enär det icke kan ingå uti Utskottets föreställning, att utgifterne; hvartill ersättnings-medlen skola användas, måste ovilkorligt sammanträffa med samma tid , som Riks-Hufvndboken afslulas, och extra Stats-brisleu blifver känd.
— Deremot, och örn för något år extra Stats-bristen koni me att uppgå till ett betydligt belopp, såsom händelsen varit med i83a åre Rihana till R.
Ar. fröt, 133/1' och i835.
Sunil. 1 A/d. 4 Pondet 4'. de Häftet, * St/Iti-Viskottets Memorial N\o 44'. extra Stals-lmst, hvilken utgjort icke mindre, än 361,376: 29. 9., och Riksgälds-Conloret vore ovilkorligt pligtigt, att, vid anfordran, densamma ersätta, så skulle härigenom för Riksgälds-Contoret uppstå den olägenhet, alt Contoret nödgades till en oförmodad större utbetalning använda de för angelägne, snart förestående utgifter beräknade tillgångar, och såmedelst sättas utur tillfälle att sine förbindelser behörigen fullgöra.
Utskottet bar alltså, lika med Fullmägtige, ansett, att
Fullmäglige må medgifvas rättighet alt få begagna sig af anstånd, under någon viss tid, med extra Statsbristers godtgörande, om sådant skulle pröfvas behöflig!, på det att, i saknad af annan tillgång, de till ersättnings-reqvisilionens fullgörande erforderliga medel må kunna, genom upplåning, anskaffas.
På grund af hvad nu anfördt blifvit, föreslår och tillstyrker Utskottet, alt, i stället för io3 §. uti i83o års Reglemente, införes på sin behöriga plats uti det nya Reglementet för Riksgälds-Contoret ett förändradt stadgande af följande lydelse:
Derest för något år, efter upprättadt bokslut, Stats-Verkets utgifter skulle öfverstiga inkomsterne, årets öfverskott häri inbegripne, skall skillnaden eller bristen från Riksgälds-Contoret utbetalas; hvarvid Contoret dock må få begagna ett anstånd af 3:ne månader, räknade från den dag, Stats-Conlorets reqvisition å ersättnings-summan ankommit.
Skulle denna föreslagna, förändrade föreskrift af Rikets Ständer godkännas, lärer, i afseende på anståndet med godtgörande af extra Stats-brister, som af Riksgälds-Contoret kan få begagnas, underdånig anmälan hos Kongl. Maj :t härom böra göras.
Stockholm den 11 April 1835. STOCKHOLM, j83Sj hos J. A. Walles, iStats-Vtslcottets Utlåtande N:o 44^" i N:o 446.
Ankom till Exp.-Utsk. den i5 April.