Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Enar är i8oa Borgenärer kunde twingas, pä 2:ne är ej upfordra sina' Bancolän, mäste reciprociteken ej utan ensidighet nu kunna förnekas, och att Banque» siels ej will eller kan betala sina skulder, inlösa sina inwisningar, men privata skulle under samma tid twingas dem såsom god betalning antaga, är ju uppenbarligen och i grund orätt! med samma stäk äfwentyret för en länad »vahra stadnar pä läntagare»», om ock, utan hans förwällande, stada derä ster, synes mig, att risquen af en länad penning, när denna risque efter länet intrader, titlkoinmer gäldenären: afhand, lingen wid ett köp eller försträckning skedde ju alltid förr i beräkning och förtroende till hufwudmyntet? att pä andras förmögenhet under en pap, pers-conjunclure winna en immence revenue och sielfflördande fördelarne deraf, kasta alla oläge nheter ne pä borgenären, är hwad nu ster och hwad ätmin» stone aldrig jag kan billiga.
Ej »nä »nan inwända att borgenärerne sielfwe garanterat Banque»: har dä ej jordägaren gjort det afwenwäl? denna borgen kan ingen utan orältivisa äläggas upfylla annorlunda, än genom en proportionerad förmögenhets afgift, dä alla medborgare, i förhållande till sin fortuné lämnar witz andel metall.
För »verkställigheten ser jag ej eller andra hinder än owilja: erfarenheten bewisar mer än theorier: huru mänga egendomar säljas icke med förbehåll, att en witz an - Den 16 JuM 249 del af köpestillingen stall i hwars hand egendomen kommer, innestå consolideray!
Hwad oreda pär detta gjordt? wrd arf, concourser, köp, iagttages altid wilkoret af den nye ägaren, som witzeeligen, om oek i ständ att betala stn stuld, ej stall an,isig förnärmad, att fa wara stylvig och dermev öka sitt capital.
Men — hwad jag praliminariter har tagit mig friheten förestä. blir wisir utan ändamål, om ej något widare göres: är det nationens ombuds rena alfware, att bereda huswudsaklig hjelp, sw mäste utan minsta uppehäll werksamma Åtgärder tagas, akt instränka det representativa rörelse-capitalet, som nu aldeles uttränga sin principal.
Jag är ej financier och kan ej inläta mig i financens irrgängar, men jag tror, att ett sundt fördomsfritt förstånd fordras, art inse disproportionen emellan producterna och den nu circulerande sedelstocken.
Mynt är ursprungligen endast wabrors representant, ty det har suplierat förfädernes ^ warubyre: enär således penningen multipliceras i högre grad än warorne de föreställa, mäste naturligtwis jämnwigten wara störd och del conventionela motswarande waruwardet eller hwad rvi kalla Pris stiga oformligt, i mohn representanten öfwerfwimmar och principalen borlstymmes: frägan ar nu: hafwa Rikets producter, ökat sig i nägon rimlig conformilö med det mängdubblade penningesörrädet?
och hwar är gränsen för denna willerwalla? jag har aldrig begripit, hwarföre penningetillgängen ej blrr offieielk upgifwen, men trowärdigt harblifwit mig sagt, att har ännu ukelöpa circa oz millioner R:dr blott Banco^sedlar, men hwem kan beräkna - 25« Den 16 Julli. räkna den öfriga mängden af osanciioneradt repre» sentaiif, hwars fond torde till en god del bestå uli Banquens namn.
Jag will supponera, att ge«om amortistements operationer ärligen i Z million förswinna till statsskulden blir beiald: utelöpande werkliga mynter stulle dä wid denna termin utgöra ert belopp af t. ex. 15 milltvner: detta more förmodligen der högsta nan P>lu8 ultra: förr borde wisterliaen aldrig nya ulläningar af Banquen fä göras: Vlatsbehofwen, Embetsmäns löner — allt kom dä i sitt gamla stick: häraf blir en följd, att jag förenar mig med Herr Friherre Stael von Hollllein deruti, att alla
Discom-astignationer böra i Äanquen inom en wist kort tid, presenteras och emot Bancoftdlar utbytas samt sedan icke sä cir. culera: sörnyadt förbud emot privata astignationers transporterande pä innehafwaren borde och widtagas: Regerings-Formens 72 §. synes mig i detta fall ej kunna sörtydas.
Enar sedermera ockrojen för Discomerne uphör, kunna de wäl såsom privata assosiativner tillätas, men utan kllt allmänt hi» drag: staten kunde tillika pä de i Riksdisconten insatte capitaler, hwilka borde anses som siats-annuiteter, och andra werkliga men aldeles intet imaginaira eller creditfonder, med län understödja landtbruk, bergwerk och näringar, men absolut inga andra, samt ej betala de privata actieägarne mer an sex procents ärlig ränka.
Enär Riksens Ständer förmodligen denna Riksdag läta wid den närwarande ställningen bero äga veste anmärkningar ej annat anspräk än att såsom min enstilta reservation fä i protocollet inflyta - DtzNl6Iulir. rsr flyta och stall min önskan wara upfyld, min glädje fullkomlig, om de söreflagne mesurerne bliswa onödige och jag misstagit mig om säflet att »verkställa och åstadkomma hwad jag endast will kunna hoppas, att allas bemödande äsyftar, en söndersliten stats radicala frälsning töresive ^körner, ^llolok Loran:
Da Utstottets betänkande redan är af z.ne ständ bifallit, kan denna fräga icke mer bliswa ert hfwerläggnings ämne; men pä det hwad som nu blifwic upläst jämte flera anföranden af samma beskaffenhet, icke i Ridderskapet och Adelns protocoller matte finnas aldeles obeswarade, anhäller jag art fä nägre ord tillägga.
Jag har nog ofta hört klagas öfwer war venninge ställning och pappersmynkets försämring derföre, att det icke wid upwisandet inlöses; men jag har utaf alt detta icke kunnat finna annat än alt ert ondt gifwes hwars orsaker man misskänner lika mycket som dest botemedel.
Dek ar icke blott af pappersmyntets öfwerflöd, somcomsens höjd och waruprisens stegring härrör; det är efter min tanka utaf handelns sedan flere är twungna ställning uti hela Europa, och utaf den derigenom felande jämwigt emellan export och import samt nödig penninge cirkulation, som oordningen i synnerhet härrör.
Denna kan icke afhjelpa-s förr än den allmänna handelsställningen blifvit förändrad.
Alla försök dessförinnan stola antingen förvärra det onda eller blott wara paillationer.
Om Swerige bekragtar de fläste öfriga Europeiska staters penninge stallning, tror jag alr wi äfwen i detta afseen» de 25 r
Den r6 Iulii. de hafwa mera stal att anse ost lycklige an att beklaga ost.
Det blir åtminstone altid märkwarvigt akt ester en sädan erise som den af är 1899, wär pen» runge stallning icke ar annu warre.
Med de betydliga inbetalningar af mera an en million som redan gjorts och au framgent stola göras till banquen, skulle, omen hastig jern export inträffade och län i detta afseende ej mera behöfdes, klagomål öf. wer penninge brist snart nog mä hända yppas, och emedlertid ligger uti desta fortfarande inbetalningar allid en borgen att sä lange änga oförutsedda behof inträffa, det rätta förhällandet emellan sedelmyntets och Banquens reela statt altmera äkerställas.
Men deraf följer hwarken att Banquen lika snart stall kunna öpnas till obehindrad inlösen af sedelmyntet, eller att coursen derföre stall falla. —-
Sä länge handelsrörelsen icke ar obehindrad och sä länge silfwermyntet igenom sakernas allmänna ställning fäkt ert sä öfwerdrifwit warde, wore det lika oförnuftigt.akt tillåta dest utförsel utur banquen som det wore orimligt att wänta, det coursen skulle deraf utom för ögnablicket kunna pä nägot betydeligt satt sänkas.
Om också ingen o» manlig sedel immission är 1809 blifwit päfordrad, hade ändock alt för wät kunnat handt att coursen blifwit hög.
Att nu genom nägon hastig eller rväldsam indragning wilja höja pappers myntets wärde wörö lika oklokt som stadeliga
Den enda som ar en'ig med sakens natur ar den utaf en. successiv indragning och det ar den som genom de ärliga inbetalning arne werkställes.
All annan more en amputation och icke ett helande af fåret.
Den i6 Iulw 2Zz
Det ar sant att wi sert en realisation genom en Hastig indragning werkställas.
Men vet torde wara osäkert huruwida en mera successiv icke beredt waraktigare tillgängar och det är åtminstone säkert alt det war för att göra olägenheterne deraf mindre känbara som Riks
Disconken mäste till en sä betydlig del utsträcka sitt rörelse capital. friherre 8tsel von hollstein, Lorktr I^uä viZ:
Dä trenne ständ redan afgjort saken wore wak onödigt derom widare orda: men dä den wärde le. damsten som nyst talar, gjort anmärkning wid der föregäende talek, mä mig äfwen tillätas wid hans en anmärkning.
Att hämmad export wällat olagen. het med wärk venninge werk ar gansta rigtigt, men lika säkert ar vcksä att denna olägenhet blifwic betydligen ökad genom det öfwerdrifna pappersmyntet, det har aldrig bliswit yrkat indragning af sedelmpntet, men wäl alt
Discont assignationerne stulle inlämnas i Banquenchör art derstädes, sördem erhälla Bancomynt, och säledes icke blifwa satt i rörelsen säsom »verkligt mynt, hwarigenom efter min tanka den stora oreda med waruprisers stegring upkommer. äerr Landt Narffalken hemstälde om Ridderstad och Adeln med de öfrige Riks-Sränden behagade instämma i bifall till Banco-Utstottets om
Disconterne aflätne betänkanden.
Uplästes ett ifrän Allinänna BeswärS- och Oeconomiä-Utstottet inkommit memorial, afven iA:de Zulir, med sörflag till jämkningar uri Riks-Stän Lens - 254 Den 16 IlM. vens beslut om en förnyad Bränwins brännings författning.
Herr Landt-Narfkalken Yttrade att, såsom nu i ordningen litt idredragninq förekommer Banco-Utffvttets berättelse om Bancowerkets styrelse och förwalkning, i afseende pä hwilket mäts afgörande, han säsom Banco Fullmägtig, wore jäfwig, wille han anmoda älfta närwarande Grefwen alt i hans fränwaro, emottaga klubban. (örefwe
De la 6aräie tillträdde härefter Landt-Marftalkstolen och Herr.
Landt-Marstalken lämnade plenum.
Banco-Utskoktets ofwannämnde den r,:de och lztde Julli pä bordel lagde betänkande blef ånyo upläst. friherre Leäerftröm, stacob) anförde följande: Wid det nu i fragawarande Banco-Utstotkets betänkande, anhäller jag akt fä fästa Ridderjkapet och Adelns upmärksamhet uppå äiffillige puncker först rörande Utskotteks yttrande om Götha Canal
Direclisns åtgärder sä lydande:
Med anledning af ett, inom Götha Canal
Direktion ffjedt förklarande, det allmänna sammanträden för Djrectionen kunde aga rum, oagkadt den ä Banquens wägnar utsedde Directeurcn derwid icke är närwarande; hade Herrar Banco Fullmägtige, uppå derom ffedd anmälan sig utlätik att wid hwarje för Canal Direktionen beramaot allmänt sammanträde, Banqusns vnibud icke för saknas: an« kom» Den i6 IuUL.
ZZZ kommande pä Banco sullmagtiaes omsorg, att wid inträffande giltigt förfall för Banquens walda fullMägtig, en annan till biwistande af Direcrionens sammanträde blifwer utsedd.
Med gillande af Herrar Banco fullmägtiges sä beskaffade förklaring finner Banco-Utffottet skäl, att till Herrar fullmägtiges widare noggranna upmärksamhet öfwerlcmna, det, i händelse hädanefter, nagra steg af Götha Canal Direction skulle widtagasstridande emot de för bewiljandet af Banquens biträde till Götha Canal anläggning widhäftade wiktor och förbehäll, Hexrar Banco sullmägtig- da ej underläta, att efter sig företeende anledningar r aktaga, hwad till behörigt Handhafwande af Kongl. Masits för Canalwcrket i näder Utfärdade föreskrifter, uti hwarje fall kan finnas närmast tjenande.
Härwid instämmer jag med Utskottet i gillam de af Herrar fullmägriges derwid tagne åtgärd, att genom utwäljande af en supleand, som wid de tillfällen dä den ä Banquens wägnar ursedde
Direckeuren genom giltigt förfall är hindrad, stall bolagets allmänna sammanträden biwista; men ogil. lar för min del redactionen af bet följande, dertill
Utstottet med mycken skicklighet insinuerar att Canal Directionen -brutit emot de willor och förbehäll som äro stadgade för Banquens biträden genom det, de öfwerlcmna till Herrar fullmägtiges widare noggranna upmärksamhet, att i händelse hädanefter nagra steg af Götha Canal Direction stulle wrdlagas deremot stridande, iakttaga, hwad till behörigt handhafwande af Kongl. Majus för Canalwerket i näder uisördade föreskrifter, uti hwar^ je 256 Den 16 Julli. je fall kan finna närmast tjenandes.
Följande utdrag af autentiqua handlingar rörande Canal Directionen och desi sörwaltning torde harwid bäst kunna uplysa förhållandet.
Utdrag af - - - - 1:0.
Riksens Ständers underdäniga strifwelfetill Kongl. Majit af den 22 Februarii 18io angående Götha Canal. » , « - - , , « Riksens Ständer hafwa serstildt, såsom wilker för Banquens biträde tillCanalwerket, faststält följande puncter:
, Si, , s s s g:y. Alt Banco-fullmägtige mä wälja en Directeur i Direciionen för Canalwerket, hwilken lika med de öfrige Directeurerne as Bolaget lönas, samt wid de ärliga revisionerne afwen en Fullmägtig. 2.-0'.
Kongl.Maj:ts af den II April lgia faststälde Reglemente för Götha Canal Bolag. - - c- s - « 6:te Arr. z:dje mom.
Uti Canal-Directionen böra under arbetsaren minst fem och derefter minst irenne ledamöter, mom Ordföranden och Banquens fullmägtig, wid hwarje sammankomst wara tilstäLes, samt uti Province-Directionerne altid minst Iwänne Directeurer jemte Ordföranden. z:o..
Protocoll hällit wid Götha Canal Bolags allmänna sammankomst i Stockholm den zo Maji 18 re,. » ! k s . - » » tz 7.
För Banquens fullmägtig i Canal'Disx con - Den i6 Julli. 25; eonten, hwilken, enligt Riksens Högloft.
Ständers beslut, af Bolaget borde lönas, bestämdes enhälligt ett ärligt arswode af femhundrade Riksdaler Banco samt etthundrade Riksdaler Banco i rese penningar de är, dä han biwistade Canal Direcrionens sammankomster in xleno, som ester Bolags Regl»rnes föreskrift, altid skola hällas pä nägon nära Canalen belägen ork. 4:0 Protocoll, hällit wid Götha Canal Directivns allmänna sammankomst i Wadstena frän den i2:te till och med den i?:de Januarii i8n. - s 5 - - - -»s 27 §.
I anledning af upkommen fräga om rätta förständet af 6 Art. z mom. i Bolags Reglorna, beträffande antalet af Directionens ledamöter, ansäg Directionen sine öfwerläggningar icke kunna hindras af Banquens fullmägtigs fränwarö, sedan han blifwit tidigt förut dertill kallad af Herr Ordföranden.
Samma händelse är, om bemälte
Directeur reser frän sammankomsten, innan den är slutad; dock förutsattes i öfrigt, att minst fem andre Directeurer böra, utom Herr Ordföranden, under arbetsären, uti öfwerläggningarns deltaga. 5:0 Protocoll, hällit wid Götha Canal Directions allmänna sammanträde i Mariestad den 12 till och med den 17 December 18 n. iz:o Herrar Revisorers berättelse om Canal wex Andra Del. N-o k 7. 258 Dcn 16 Julli. rverkeis styrelse ock förwaltning är iZro företeddes, jenne de deruii omnämnde allmänningar.
I anledneng af srägan on>. allmänna sammankomstens gillighet, ehuru Banquens sullmägtig more fränivarande, sedan han likivät bliimik behörigen underrättad, meddel e Herr Commerce--R abet VkeAe. lin elt i betta ämne u i B.uquen hällik prolo oil, som uplästes ; hmarjemre H rr Co mmerce Rabel lillkännagaf, att, sevan han btifwit underrättad derom, att extra allmänna sammankomster flere gängor i är törefallit, utan att Barqnens su,mäg!ig dertill blifivik kallad, ansäg Herr Commerce-Rådet för sin styldighet, atk derom till V.mquens Herrar sullmagtigö anmälan gör-a. 6.0 Kong'.
Maj:t nådiga ffrismelse till Götha Cm»al Direction den 12 Fcbruarii I8t2. s r r - r s s « » Härnäst hasme wi lämnat Wär nådiga upmarkjamhet äl ber i uaderbaniahet anmälte sörhällandett art fullmägtige i Riksens Ständers Banque genom protocolls-uidrag as den n Febr. ststl. är förklarat, a t BanqueuS ombud ej borde saknas wid något as Esra >ammanlräd n, ehuru I medelst elt förut falkad, beflut aasen Eoer uti Ldra öfwerläggningar och ä gärder icte hindrade, vm ock deri ä Banquens magnar ustedde
Directeuren sedan han tidigt b ifwtt kallad, ej mar wid sammanträdet tillstädes. hwaröswerJ Wart nådiga afgörande begärt till alla mederbörauocs efterrättelse.
Dä WI astid warit öswerkygabe, att I med den insigt och hushållning, som del stora företaget kräf wer - Dm 16 Julii. wer, anwanden de werksammaste medlen till desi fullbordande i den ordning privilegium, bolagsreglor'om författningar stadga, för hwillen öfwertygelfe WJ uti denna afgisna ärs berättelsen erhållit ert föruyadt stöd, hasme WI äfwen trott att Någre ytterligare förestrister örn Edra extra sammankomster, an de i bolags reglvrne meddelade, icke erfordras i anledning af sörbcrörde protocollsUkdrag, hälst ä ena sidan Banyofullmägtige, enär de om deste extra sammankomster underrättas, icke lära underlåta att om Banco DjreckeU-ens inställelse denvid laga nödig utgärd, och ä den andra sidan ater, derest angelägenheter af den bestafftnher akt de ej tälde upstof, någon, gang ffune föranleda till Edert sä styndsaMMa sammankallande, ark bemälte fullmägtige ei hinna derom underrättas, för att sitt ombud ditsända, orsakerns lill ett sädant undantag stola pä ert tillfredsställande sätt nogsamt igenfinnas i det wid sammankomsten sörda protvcoi!, hwilket jemte öfrige handlingar röran, de Canalwsrker kommer atk af Revisorerne granstas och således lemnar en ytterligare contra!!, hurtt Banquens säkerhet för dest försträckningar btifwik bewacad, hwarföiutan härtill kan läggas, att de oföru-sedde händelser, som päkalla dylika ex'ra samlnankomfter, icke böra förmodas blifwa af den bestaffenhel, att de egenteligcn röra Banque a-s delaktighet i Canalwerket, same att Ordföranden i alla fall, enligt 7 art. of BotagsReglorne kkn vä eget answar i förut fattade be stut sm sjeifwa Canalarbetet göra ds förändringar, 26o Deni6 Julli. Hwartill inträffande omständigheter gifwa anledning.
Rätteligen utdragit intyga: k.ä. 6.
Stael v. kllollkein- ldl.
Stråle.
Kammaä-Iunkare.
Protocolls-Secreterare, C inål Directionen är en af Konung och Ständer stadfäst laglig autoriret som lika litet kan fattas under Banco sullmägtiges som Banco fullmägstge under dest inseende, och svM Utskottet ej uogifwit hwari Canal Directionen sig förbru it, sä förmodar jag, att det endast är ett redactionsfel, hwitket om betänkandet återremitteras kan rattas; ty jag kan icke föreställa mig att Banco Utskottet welat förolämpa Canal-Directionen uran skal, och om rverkliga stal finnas, har Utskotta dubbelt orätt som ej upgifwil dem till sina principaler.
Utstötte, ansvr widare »- - - Afven nog almänt öfwerklagade swärighet i allmänna och enskildta penniiige tiqvider, som sig stall förete, genom Götha Canal Contoirets i Götheborg pä Bangven utfärdade smärre asfignationcr lill och med af sem Riksdalers valeur, har BancoUtstotiet nödigt, att, till förekommande af widare klagan i denna delen, till Herrar
Banco fullmäglige blifwer öfwerlemnat, att vä tjenligk satt söka förmå
Dnectionen till sä bestaffad tillämpning af desie genom
Discont reglementets ro för sä smä asfignakioners urgifwande erhällna stlläkelse, det hädanefter ej nägra asfignationcr pä mindre summa, än 22 R:dr blifwa ntfärdade, i likhet med det be - Den i6 Julli. s6l begifwande, foxn de private
Disconterne före detta ingått.
Det wore ratt roligt att weta hwad Utskottet mener med att pä tjenligt sätt, som orden lyda förmå
Directionen till sä beskaffad tillämpning af desi genom Reglementet erhällna tillåtelse att utgifwa sedlar, alt hädanefter inga assiana-ioner pä mindre summa än 20 R:vr blifwa utfärdade i likhet med det begifvande, som de private
Det wore alwen wigtigt att weta frän hwad tid de private
Disconterne ingått pä nämde begifwande! ty ehuru jag för ögnablicket ej har nägon sadan Discontsedel, kan jag likwal försäkra, att ber icke ar mänga dagar sedan jag hade flere.
Otwifwelaktigt mäste dec ensamt tillhöra Canal Direclionen, att bestämma hwad för sort sedlar som de s enlighet med Reglementet wilja rugiswa, och ej Banco-Utskottet, än mindre Herrar fullmägtige.
Sluteligen fär jag anmärka, att jag saknar wid den eftergift Utskottet föreslagit af bropenningarna wid Fittja bro i:o att sullmägtige deröfwer blifwit hörde, hwilket manligen plär föregå sadan» frågor; 2:0 är det afwen med manligheten öfwerensstammande, att ett Utskott som föreflär Riksens Ständer eftergift af penningar, npgifwer summans belopp hwarigenom Riksens Ständer kunna komma i tillsatte att med någon sak kännedom öfwer frägan befluta.
För min enjkildta
Sel kanner jag ungefärligen hwad den bron kostar.
Det lärer wara Utom mo>"-.
. memel
Den i6 Julli. mentet omkring 18,020 Rchr Banco och tillsammans omkring 22 a 22,000; men der är ej pä enffildta upgifter, tom Riksens Stänoer böra besluta eftergift af allmänna medel.
För min del finner jag ej sc'm Vrstvttet stal lill denna eftergift, jag tror tiväxtom det more gansta nyttigt om allmänheten wande sig, har i lander som öfwcralt annorstädes, wid atk belala en ringa afgift, för begagnandet af sädana warakttga inrättningar som latta cvmmunicationen, utan att tarfwa gingrå det allmänna betungande reparätioner; man knnde derigenom göra sig hopp att fä se sädana inrättningar till ullman nytta pä flere ställen.
J>.g får således i anledning af de anmärkningar jag haft äran anföra, anhäla om Herr Greftven och Ordförandens proposition till älerremist af betänkandet.
Krpkfye
De Oarttie, facob, yttrade sig med säkerhet weka atk broen jem.e stenen kostade inalles <8 ooo N-dr.
Lsäerström förmente kostnaden hafwa öswerjtigit denna summa, men ansäg decta ej Utgöra egenteliga tale ämnet uran yrmde aterre?' mist i synnerhet uppå de af honom förut anförda stal.
Grefwe Ds la Lksrclie:
I egenstap af Banco Iltstottets ledamot och Med den rätt z? §. af Riddarhusordningen mig gifwer, torde det ttilatas mig art annu nägra ord till uplyfande af de skäl som grundlagt den nu öf> werklagade berättelsen ifrän Banco-Utstotkct.
Utstvttet har af Banco fullmägtige i den berättelse de inlemnak, erfarit ett wid eu Götha Canal
Direcnons samman - Den 16 Julli - 26z mankomst det beslut blifwit fattat „akt allmänna ,,sammanträden för Direclionen lunde aga rum u» ,,tan att den a Banquens wägnar utsedde
Dt-ecteu„ren derwid wörö närwaranve."
Da U'stöttet uti 6 art. z mom.
Bolags Reglorne funnit uttryckligen besatt, a:t" uii Cuial Direction böra under arbets arén ,,minst 5 och d-.resrer minst z:ne leda, ,möter utom Ordföranden och Banquens sullmägkig ,,wid hwarje jammankomst wara tillstädes" stulte
Ut rottet tro sig hafwa selar emot dek förtroende deras principaler dem wifat, om de uragklä it här vid göra anmärkning, bisöile hwad fullmäg.ige sig häröfver yrrrar samt anse l nödigt att vm hädanefter ett fayant beslut skutte fattas i werkstallighet som det Canal Direclionen fartar. sullmägti es plikt wore ari hos Kongl.
Ma,:t söka der nådiga hägn lill bibehållande as de stadgar och författningar hwilka till Banquens säkerhet arv lamnade och utgöra wilkoren as det betydliga lane biträde Banquen wid delta tillfälle lämnade Canal Dnecnon.
Jag kan ej tro att den riglmng med ordet hädanefter simi Herr Baron Letterström synes wiita vet gifva, mo,ellgen deraf kan dragas, ät. minstone kror jag mia kunna försäkra att det ej warit Utskottets; ned förtroende lill nu warande DuectionS nit och omwardnad, hyser Banquen wrst ingen farhaga för de medel den till delta werk lämnar, men om fädank i en kommande framtid möjligen genom hänvelfernes ksörutstdde lopp, frän fälle af Direckeurer m. >n. skulle tima, tror jag en försigtighet äfven om ven as somlige skulle anses öfverdrifven, aldrig af Vanquens wärdare bör ur - 264 Den 16 Julli. nragtlatas, och det ar i detta afseende, endast det ta, som Mflottet trott sig böra förekomma äfwen de mast aflägsne händelser som pä något wis kunde hafwa inflytande pä Banquens säkerhet eller pä mimta wis tränga de stadgar, den äger, de wilkor ä hwilka den till biträde utlämnar sina me del.
De orden tjenligt sätt wid hwilka Friherre
Lehrström äfwen synes fästa en stridande tanke emoc Mflottet, kan jag pä intet sätt anse särande, meningen wid detta tillfälle roar, att pä ett ponerande manligt eller tjenligt sätt anmoda Direckionen en önflan, Urstottet ansäg högst nödig; wid nogaste eftersinnande fants ordet tjenligt wara det rigtigaste, och af detta stäl qwarblef bet och troligen lärer Utflottet ej eller kunna eller wilja andra der.
Smärtande wore det emedlertid, om Ulstkorket, hwars owillkorliga pligt det är att bewaka Banquens rätt och säkerhet skulle sinna de steg de i följd af gifne föreskrifter tagit, misikände och mitzbilligadez öfwertygelfen har grundat Utflotters yttrande, och samma öfwenygelse förbinder dem att qwarblifwa wid ekt tagit beslut.
Angäende den ifrägawarande broen, får jag aran »plysa, att kostnaden derföre bestiger sig till bestämdt i8,oo» R:dr, deruti anda inberäknat en hop Sfwerblefne byggnads materialier, ekt mindre hus samt en mindre bod som alt stall förytrras men ännu i omkostnaderna äro uptagne.