Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr utaf de till oforutsedde militaire behof på 3:ije Hufvud-Tileln afsalle medel; och få Rikets Ständer, i anledning häraf, hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att gratificationer af lika beskaffenhet med dem, sorn blifvit Majoren Montelius Lid.gde, må, Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, 7V-o 369. 60 5 derest de anses böra utgå, varda anvisade å de på 8:de Hufvud-Titeln uppförde extra utgifts-medel. 20:o Beträffande de förskott, sorn, på grund af Kongl. Brefvet den 5 Augusti 1830, årligen blifvit utbetalde å Fouragerings-anslagen för Lif-Gardet till Häst och Kron-Prinsens Hussar-Regemente, hafva Revisorerne yttrat den åsigt, att det icke vore med ordning i Statsförvaltningen förenligt, att på delta sätt utgiflerne för ett löpande år bestridas med ett kommande års anslag; men då det anmärkta förhållandet härleder sig deraf, alt fourageringsåret läkwas från och och med den 1 October ena året till samma dag det andra, hvaremot Stats-reglerings-anslagen omfatta calender-år, samt då, enligt hvad Rikets Ständer inhemtat, genom ifrågavarande förskott Foura-gerings
Directionerne blifvit satte i stånd att vid de tider, fourage-persedlar vanligen erhållas lill billigaste pris, mot contant upphandla det deraf erforderliga qvantum och såmedelst undvika en kostnad, som, i händelse den öfverskridit det för fourageringen å Stat uppförde förslags-anslag, måst af Riksgälds-Coutoiret fyllas; så anse Rikets Ständer, att ifråga varande förskott å fouragerings-anslagen för Lif-Gardet till häst och Kronprinsens Hussar-Regemente må hädanefter som hittills meddelas, med iagttagande likväl, att de förskjulne beloppen alltid blifva såsom förskott i räkenskaperne balaneerade. 21.0
Då utaf en öfver f. d. Allmänna Magazins-fon lens tillgångar och fordringar upprättad utredning inhemtas, att den del af dessa fordringar, hvilken än nu sjmes påkalla indrifnings-åtgärder, icke uppgår till högre belopp än 30,84-5 R:dr 24 sk. 7 rst., samt då dertill kommer, alt denria summa ut^ göres af från 15 till öfver 30 år gamla fordringar, hufvudsakligen innestående hos utarmade undsättningstagare och andre medellöse gäldenärer, hafva Revisorerne, som ansett olämpligt att för en dylik utredning fortfarande bibehålla ett serskildt Contoir, bars aflöning, uppgående till mera än 2,300 R:dr, omsider torde föranleda till större utgifter, än den inkomst, staten af utredningen kan hafva alt påräkna, hemställt, att någon viss lid (1841) borde bestämmas såsom den termin, då Revisions-Contoiret för allmänna Magazinsärendenas utredning skulle helt och hållet upphöra, samt att de poster, hvarför någon betalning vid denna tidpunkt icke kunnat indrifvas eller hvarom utredning ej medbunnits, finge i den sista Hufvud-Boken afskrifvas; och (å, i öfverensstämmelse härmed, Rikets Ständer i underdånighet anhålla, det E. K.
Nådig föreskift att så påskynda utredningen af de balance- och fordrings-posler, hvilka af det under E. K.
M:s och Rikets Kammar-Rätt ställda serskilda R:visions-Contoir för allmänna Magazins-ärendena handläggas, att samma utredning inom slutet af innevarande 6o6 Expeditions-Vtskottels Förslag till und.
Skrifvelse, N-0 269. år 1841 må vara fullbordad samt medlen, så vidt ske kan, indrifne eller, der sådant bör ega rum, till afskrifning i laga ordning befordrade; att derefter, med detta års utgång, berörde
Contoirs befattning med återstående fordringarne må upphöra och öfverflyttas till det under Stats-Contoiret lydande Contoir för Magazins-ärenden; saint att sedermera förstnämnde RevisionsContoir må upplösas och den derför anvisade aflöning upphöra så snart, med iagttagande af derför stadgad tid, 1841 års Hufvud-Bok blifvit afslutad. 22:o
Då, i afseende på redogörelsen för undsättnings-anstalterne efter 1826 års missvext, samma förhållande, som vid f. d. Allmänna Magazinsfonden, sig företer, få hos E. K. M. Rikets Ständer i underdånighet anhålla 0111 Nådig föreskrift till vederbörande att skyndsammast och, så vidt ske kan, inom innevarande års slul, vidtaga nödiga åtgärder för indrifvande eller afskrifning i laga ordning af Stals-Verkets i och för nyss omförmälde undsättnings-anstalter egande fordringar. 23:o Uppå af Revisorerne gjord hemställan, att Spanmåls-Creditiv-fondens vid 1837 års utgång oafslutade liqvider, den ena med Stats-Verket, rörande 6,562 R:dr 30 sk. 1 rst., och den andra med Skeppsholms Magazin öfver 1,393 R:dr 34 sk., måtte med första varda verkställde, få Rikets Ständer underdånigst anhålla om Nådig befallning till vederbörande att en dylik liqvid skyndsamligen besörja. 24:o
I afseende på de räntefria förskott, hvilka, emot borgen, blifvit enskilde personer tilldelade, n ändamål att åt behöfvande tillhandahålla spanmål efter bestämda pris, hafva Revisorerne anmält, att, sorn en del af de härom uppräLtade conlract med tillhörande säkerhets-handlingar förvaras vid LandsContoiren och endast summariska förteckningar, utan afskrifter af borgensförbindelserne, till Stats-Contoiret insändas, så hafva ej eller dessa contraet och säkerhets-handlingar kunnat af Revisorerne granskas; och få, med anledning af detta förhållande och hvad Revisions-BeräHelsen i öfrigt rörande dessa ämnen innehåller, Rikets Ständer hos E. K.
M. i underdånighet anhålla: a) att E. K.
M:s vederbörande Befallningshafvande vid de tillfällen, då eontract med enskilde personer afslutas om undsättnings-spanmåls anskaffande till större belopp, måtte erhålla föreskrift att skyndsamligen lemna StatsGontoiret del af vilkoren vid medlens utlemnande, på det Stats-Contoiret må tidigare, än först påföljande år, då räkenskaperne ingå, erfara, hvilka åtgärder, som blifvit vidtagne; b) att vid de tillfällen, då undsättnings-spanmål in natura till Länen levereras, E. K.
Ms Befallningshafvande mätte anbefallas att hvarje qvar - Expeditions-Utskoltets Förslag till und.
Skrifvelse > N.o 26g. tal till Stats-Contoiret aflemna summarisk uppgift, huru densamma blifvit disponerad; c) att, då antingen undsättnings-spanmål eller penninge-förskott i och för samma ändamål till serskilda församlingar, emot gemensam ansvarighet, utlemnas, behöriga afskrifter af qvittensen från desse församlingar måtte bifogas den redogörelse, som af E. K. M:s Befallningshafvande afgifves; och d) att bemälde Befallningshafvande måtte undfå Nådig befallning att till Stats-Contoiret insända vidimerade afskrifter af alla dylika borgens-förbindelser på samma gång, som de i morn.
a. omnämnde contract aflemnas. 25:o
Så väl 1835 som 1839 årens Revisorer hafva fästat uppmärksamhet dervid, att i Myntverkets räkenskaper kostnaderne för förfärdigade machinerier icke blifvit åtskiljda från sjelfva myntnings-kostnaden; och hafva Rikets Ständer, med afseende å hvad Myntverkets
Styrelses förklaring i detta ämne innehåller, ansett sig böra i underdånighet anhålla, det E. K.
M. täcktes meddela Nådig befallning till bemälde Styrelse att, så vidt möjligt är, låta uti Myntverkets hufvudböcker inrätta serskilde conti, utvisande kostnaden för myntningen af hvarje serskild metall. 26:o
Med anledning af de utaf Revisorerne gjorde framställningar, rörande halten och vigten af det nyare silfver myntet, få Rikets Ständer hos E. K. M. underdånigst anhålla, dels att Myntverkets Styrelse måtte förständigas, det hädanefter vid utmyntningen bör iagttagas, att det tillåtna så väl Öfversom Under-remedium i minsta möjliga mon begagnas, samt dels att, då nu gällande reglemente för Myntverket af den 30 April 1836 icke i allmänhet innehåller, hvilkendera profnings-metlioden, antingen den äldre, på så kallade torra vägen eller den i senare tider antagne på våta vägenj bör vid Myntverkets profningar begagnas, sådant tillägg eller förändring i samma reglemente måtte stadgas, att, vid alla profningar inom Myntverket, en och samma method, helst på den så kallade våla vägen, ovilkorligen skall användas, äfvensom att nämnde reglemente måtte i sin helhet blifva öfversedt och granskad t. 27:o Då Revisorerne anmält, att Postverkets fordran hos Norrska Statsverket, stor 16,485 R:dr 34 sk. 2 rst., på grund af Kongl. Brefvet den 11 Juni 1836, fortfarande balanceras, få Rikets Ständer hos E. K. M. i underdånighet anhålla, det sådane föreskrifter måtte varda i Nåder meddelade, att liqvid för berörde fordran må kunna vinnas. 28:o
I betragtande af det jemförelsevis alltför ringa beloppet af Norriges bidrag till Handels- och Sjöfaits-fonden hafva Rikets Ständer ansett sig böra förnya deras vid sistförflutne Riksdag hos E. K.
M. gjorda underdåniga an - 8o8 Expeditions - Utskottets Förslag till lind.
Skrifvelse, Nio 269. hallan, det nödiga åtgärder måtte vidtagas för tillvägabringande af en sådan reglering af Norrska Statens andel i de samfällde kostnaderne för Svenska och Norrska handelns skyddande, som med rättvisa och billighet öfverensstämmer. 29:o I afseende på Krigs-Collegii Artilleri-Afdelnings återstående fordran, i anledning af den år 1822 till Medelhafvet verkställde krut forså Ijnings-expetlition, utgörande 20,627 R:dr 45 sk. 7 rst., omförmäla Revisions-berättelserire, att, sedan det bokförde värdet af de till nämnde försäljning använde 1.000 centner krut blifvit nedsatt till 20 R:dr per centner, och i följd deraf 8.000
R:dr å balancen afskrifvits, återstoden, 12,627 R:dr 45 sk. 7 rst., vid 1837 års slut funnits fortfarande balancerad; och få Rikets Ständer, i anledning deraf, hos E. K.
M. underdånigst anhålla om vidtagande af nödiga åtgärder, på det att utredningen af ifrågavarande vid 1837 års slut återstående fordran, stor 12,627 R:dr 45 sk. 7 rst., må, så fort ske kan, varda tillvägabragt, äfvensom att, i händelse liqvid för nämnde fordran icke slår att erhålla, beloppet må i laga ordning till afskrifning befordras. 30:o Revisorerne hafva anmärkt, att utöfver det å 3:dje Hufvud-Titeln uppförde anslag till rese- och tractaments-kostnader för Militaire embets- och tjenstemän, 6,666
R:dr 32 sk. årligen, hade under åren 1834—1837 utgått tillsammans 55,164 R:dr 9 sk. 6 rst., hvilken brist blifvit ersatt dels af anslaget för oförutsedde militaire behof, dels af 3:dje Hufvud-Titelns besparingar; och hafva Rikets Ständer, till följd häraf, ansett sig böra bos E. K. M. i underdånighet anhålla om vidtagande af sådane föreskrifter, hvarigenom må kunna förekommas, att anvisningar å ifrågavarande anslag ega rum, sedan detsamma för året till hela sitt belopp utgått. 31 :o Slutligen, och med anledning af Revisorernes derom gjorda framställning, hafva Rikets Ständer velat tillåta, att de 55,000 R;lr, hvilka af Salpeter-fondens medel åren 1813—1820 blifvit för Carl Gustafs Stads factori utbetalde och sedermera uti nämnde fonds räkenskaper, såsom factoriets skuld, balancerade, må uti Salpeter-fondens räkenskaper afskiitvas; och få Rikets Ständer hos E. K.
M. underdånigst anhålla, att de, för verkställighet häraf, nödige föreskrifter må varda vederbörande meddelade.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 20 Mars 1841, N:0 270.
Skrifvelse, N.-o 270, 609 N:o 270.
Uppläst och godkändt hös Ridd. och Adeln den 17 Mars i84f.
Presle-Ståndet den 18 — — Borgare-Slåndet den 20 — — Bonde-Ståndet den 20 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse > i fråga om behof att öfverse och granska FörfattningamCj angående Mynt- och Controll-Ferken, (Stats-Utsk.
Ull. N:ris 208 och 430.) S. A. K. Hos Rikets Ständer har i betragtande förekommit, huruledes, dä Myntoch Controll-Vcrken, hvilka tillförne lydt under Bergs-Collegii Öfver-Styrelse, blifvit, likmätigt E. K. M:s Nådiga Bref af den 10 Augusti 1838, förflyttade under Stats-Contoirets inseende, Öfver-Directeuren för berörde Verk likväl lemnats dispositions-rätt öfver Verkens tillgångar; och som Rikets Ständer härvid funnit det vara ostridigt, att den, genom 1836 års Kongl. Reglemente, Öfver-Directeuren vid Mynt- och Goulroll-Verken medelina oinskränktare dispositionsrätt, rörande Verkens angelägenheter, icke är förenlig med en vid förvaltningen af dylika ärenden erforderlig noggrannare controll, samt Högstberörde Nådiga Reglemente dessutom i andra omständigheter synes böra undergå förändring; alltså få Rikets Ständer hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att Författningarne angående Mynt- och Controll-Verken måtte i sin helhet varda öfversedde och granskade, samt ett förnyadt Reglemente för desamma utfärdas.
Rikets Ständer framhärda &c. Slockholm den 20 Mars 1841.
Prot. 1841’ 10 Sami. 1 A/d. 77 6io Expeditions-Ulskottets Förslag till tind.
Skrifvelsej N.o 271.
Nso 271.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 17 Mars 184 Preste-Ståndet den 18 — — Borgare-Ståndet den 20 — — Bonde-Ståndet den 20 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse om upphörande af Riddarhusets Forum Privilegiatum. S. A. K.
Ilos Rikets Ständer har fråga blifvit väckt derom, att den uti 23 §. af Kongl.
Resolutionen på Ridderskapets och Adelns besvär den 29 Nov.
1680 meddelade föreskrift, att ”Hof-Rätterne böra på sätt och vis, sorn sker med Ständernas Banco, immediate upptaga alla de tvister och saker, som å Riddarhusets vägnar lagligen höra sökas, så väl vid skuldens infordrande som eljest,” måtte till all kraft och verkan upphäfvas; och då Rikets Ständer redan, för deras del, fattat samt uti underdånig skrifvelse den 1 i denna månad hos E. K. M. i underdånighet anmält deras beslut, att Bankens och Riksgälds-Contoirets egne käromål hädanefter må varda behandlade och afgjorde vid de domstolar, till hvilka de efter allmän lag höra; samt de skäl, sorn hufvudsakligen ligga till grund för berörde beslut, äfven gälla uti nu förevarande fråga; få Rikets Ständer hos E. K.
M. underdånigst anhålla, det täcktes E. K.
Ms, genom utfärdande Författning, i Nåder förklara, att i fråga om mål, uti hvilka å Riddarhusets vägnar tili annan käras, ofvan omförmälde stadgande i 23 §. af Kongl.
Resolutionen på Ridderskapets och Adelns besvär den 29 Nov. 1680, icke eger tillämpning, utan att dylika mål komma att upptagas och behandlas i den ordning, lagen eller gällande författningar, med afseende på hvarje saks beskaffenhet, i allmänhet förmå.
Stockholm den 20 Mars 1841. Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, Nio 272. 611 N:o 272.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 27 Mars 1841.
Preste-Ståndet den 27 — — Borgare-Ståndet den 27 — —- Bonde-Ståndet den 29 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående Mötes- och Tross-passevolance-fondernes framtida disposition samt de 3:ne
Mötes-passevolance-fondernes sammanförande till en enda fond.
(Stals-Utsk.
N:ris 78 och 429.) S. A. K.
Efter tagen kännedom af hvad Rikets Ständers Revisorer, uti deras sedan sistförflulna Riksmöte afgifna Berättelser, upplyst och framställt, angående förvaltningen af Mötes- och Tross-passevolance fonderne, hafva Rikets Ständer, i anledning af de invecklade förhållanden, hvaruti gamla och 1829 års, samt nya Möles-passevolance-fonderne visat sig stå till hvarandra, trott så lane utvägar böra vidtagas, hvilka för framtiden undanrödja alla anledningar lill misstydning och klander, rörande desse 3:ne fonders förvaltning samt de låne-transactioner, som emellan dem hittills egt rum.
Härvid har hos Rikets Ständer, förekommit, att, då, i öfverensstämmelse med E. K.
Mss och Rikets Ständers vid 1828—1830 årens Riksdag fattade heslut, Kronan åtagit sig alt under en tid af femton år, räknadt från den 1 Januari 1830, emot uppbärande af viss årlig passevolance-afgift, utgörande för hvarje rusthålls- och rote-numer 7 R:dr B:co i penningar, samt derutöfver för hvarje rusthålls-numer, till hästens utfodring, 25 lispund hö, en tunna bafra och 5 lispund råghalm, besörja indelda Arme'ens underhåll och sjukvård under möten, marcher och mönstringar; har tillika blifvit föreskrifva, att lantan af alla de besparingar, som under de bestämda femton åren kunde å passevolance-fonden uppkomma, skulle, efter passevolance-tidens förlopp, användas till nedsättning vid bestämmandet af ny passevolance; hvarjemte uttryckligen blifvit förklaradt, alt nämnde besparingar, så lill capital som ränta, vore att anse såsom rust- och rotehållares egendom.
Dock som omförmälde beslut angående Mötes passevolancen tillkommit, utan att rust- och 612 Expedilions-Ulskollets Forslag lill und.
Shrifvelsej JV.o 272. roteliållarne blifvit i ämnet hörde, och den dessa sistnämnde tillagda rätt att vid passevolance-tidens slut komma i åtnjutande af de å fonden då möjligen befintlige behållningar endast grundar sig på Rikets Ständers dertill lemnade medgifvande; så, och enär, till följd af Rikets nu församlade Ständers, för deras del, fattade beslut, alt Möles-passevolance-afgiften för manskapets underhåll vid indelda cavalieriet och infanteriet må upphöra och anslag till indelda Arméens vapenöfningar å Riks-Staten uppföras, rust- och rotehållare skulle komma att, ifrån innevarande års början tills vidare, befrias från de åligganden, för hvilka Möles-passevolance-afgiften dittills blifvit erlagd, samt såmedelst otvifvelagtigt vinna en fördel, vida öfverstigande den, som genom utbekommandet af nya Mötes-passevolanee-fondens besparingar skolat dem tillskyndas; hafva Rikets Ständer ansett berörde fonds Öfverlemnande till E. K.
M:s fria disposition att användas till behof, hvilka i och för indeldta och värfvade Årméens vapenöfningar och dermed gemenskap egande utgifter kunna uppkomma, icke innefatta någon obillighet eller ingrepp uti rust- och rotehåliares lagliga lätt, hvaremot, å andra sidan, Rikets Ständer icke kunnat undgå att taga i betraktande, hurusom återbäring
Lill rust- och rotehållare af nya Mötes-passevolance-fondens behållning, derest densamma skulle komma dem, som vidkänts afgiften, eller deras rätts innehafvare till godo, knappast torde blifva verkställbar, eller åtminstone måste blifva förenad med högst betydliga svårigheter.
Likaledes, och ehuru Rikets Ständer anse fråga om rättighet för deras Revisorer att granska gamla Mötes-passevolance-fondens förvaltning under den förflutna tiden icke för närvarande böra uppslå, hafva Rikets Ständer likväl föreställt sig, att, derest nyssnämnde fond klefve med de 2:ne öfriga Mötes-- passevolance-fonderne förenad, en dylik granskning af de sålunda samnianslagne fonderne må derefter obehindradt kunna ega rum, helst denna Revisorernes granskning ingalunda komine att innebära någon inskränkning af E. K.
M:s rätt att om de satnmanslagne fonderne ändamålsenligt, efter godtfinnande, i Nåder förordna.
På grund af hvad sålunda blifvit i underdånighet anfördt, hafva Rikets Ständer godtfunnit besluta, alt, i den händelse Möles-passevolance-afgiften kommer att med innevarande års början upphöra, till E. K.
M:s fria disposition öfverlemna den nya Mötes-passevolance-fonden, att gemensamt med den gamla och 1829 års Mötes-passevolance-fonderne, efter E. K.
M:s Nådiga godtfinnande, användas för behof, hvilka redan af dessa tillgångar fyllas och vidare kunna uppkomma i och för så väl värfvade, sorn indelda Arméens vapenöfningar och dermed gemenskap egande utgifter; hvaremot Ri - Expeditions-Utskottets Förslug idlund.
Skrifvelsej N.o 372. bets Ständer i underdånighet anhålla, alt, till undvikande af alla ytterligare låne-transactioner omförmälde Irenne fonder emellan, E. K.
M. täcktes i Nåder anbefalla deras sammanförande till en enda fond, hvars förvaltning och räkenskaper må ifrån och med den dag, då nämnde sammanföring kominer alt försiggå, i likhet med hvad, i afseende på alla andra af allmänna medel bildade cassör, eger rum, blifva underkastad Rikets Ständers och deras Revisorers granskning.
Vidkommande derefter Tross-passevolance-fonden, hvars behållningar Rikets Ständer funnit till större delen utlånta, så väl till gamla Mötes-passevolance-fonden emot ränta och hypolhek af enskildes skuldsedlar, utan endossement, som ock räntefrilt till nya Möles-passevolance-fondens samt serskilde under Krigs-Collegii förvaltning stående cassör; få Rikets Ständer hos E. K. M. i underdånighet anhålla, dels att
Tross-passevolance-fonden hädanefter icke måtte användas till andra ändamål, än cle med densamma ursprungligen afsedda, dels att Nådig föreskrift måtte varda Krigs-Collegium meddelad att, i händelse tillfälle för närvarande icke förefinnes att, i enlighet med hvad Rikets Ständer vid sistlidne Riksdag medgifvit, hos Rikets Ständers Bank, emot stadgad ränta, insätta Tross-passevolance-fondens disponibla och ofrugtbara medel, åtgärder bora vidtagas för nämnde medels utlåning på annat håll, emot ränta, till så högt belopp, som kan erhållas, och emot till säkerheten godkände hypothek af den beskaffenhet, att de med lätthet kunna realiseras, i hvilket afseende E. K.
M. läcktes i Nåder meddela närmare föreskrifter.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 29 Mars 1841. 614 Expeditions-Uiskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N-‘o 273.
N:o 273, Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 27 Mars 184*.
Preste-Ståndet den 27 — — Borgare-Ståndet den 27 — Bonde-Ståndet den 29 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående eftergift af en vid Arbets- och Corrections-inrättningen i Norrköping yppad balance.
(Stats-utsk.
N:ris 382 och 432.) S. A. K. Sedan Styrelsen öfver Fängelser och Arbets-inrättningar i Riket, med anledning af gjorda anmärkningar vid Norrköpings Spinnhus-inrättnings räkenskaper för åren 1829 och 1830, förklarat dåvarande Ordföranden i Directionen för sistnämnde Inrättning, Capitenen Abraham Roos, samt Fabriks-idkarne J. J. Schubert, Samuel Rundstedt och numera aflidne Rådmannen Gustaf Gahm, i egenskap af ledamöter i bemälde
Direction, skyldige att gemensamt ansvara för en i Spinnhus-inrättningens cassa förefunnen brist af 2,304 R:dr 19 sk. 10 rst., hvar och en af dem dock obetaget alt af den eller dem, det sedan vederborde, söka sin ersättning åter, bäst han kunde och gitte, saint nämnde beslut blifvit gillad t och faststäldt icke allenast af E. K. i\1:s och Rikets Kammar-Rätt, medelst Utslag af den 13 April 1832, utan ock af E. K., genom Utslag af den 15 April 1836; så hafva Fabriks-idkarne Schubert och Rundstedt, samt aflidne Rådmannen Gahms sterbhus-delegare, bans enka Fredrika Gahm och Förmyndaren för haus eflerlemnade omyndiga barn, Professoren J. G. Collin, uti serskilde till E. K. M. ingifna skrifter, af anförde skäl, i underdånighet anhållit om befrielse af Gunst och Nåd från godtgörande af ifrågavarande Cassa-brist, hvilken egentligen skall hafva uppkommit genom Ordförandens, Capitenen Roos’s vårdslöshet och oredliga förhållande.
Och har E. K. M., efter det ofvanbemälde Styrelse med underdånigt Utlåtande i ämnet inkommit, uti Nådig skrifvelse af den 5 September förlidet år, behagat till Rikets Ständers Stats-Utskott öfverlemna handlingarne uti förrberörde mål, för det afseende, omsländigheterne syntes förtjena.
Expeclilions-Vtskottets Förslag till lind Skri/veise, N.o 274. 6i5 Detta ärende, med hvad derutinnan upplyst och utredt blifvit, hafva Rikets Sländer i behörigt öfvervägande tagit, hvarvid, i anseende till de flerfalldiga förhållanden, hvilka, serskildt för hvar och en af sökanderne förekommit såsom bevekande skäl för bifall till deras förrberörde ansökningar, Rikets Ständer godtfunnit Fabriks-idkarne Schubert och Rundstedt samt aflidne Rådmannen Gahms sterbhus-delegare befria från skyldigheten att ersätta den vid Arbets- och Corrections-inrältningen i Norrköping yppade nu ifrågavarande cassa-brist, med rättighet att återbekomma, hvad till godtgörande deraf redan blifvit af dem inbetaldt.
Hvilket, till svar å E. K.
M:s högstberörde Nådiga Skrifvelse, Rikets Ständer få i underdånighet anmäla.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 29 Mars 1841.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 27 Mars i84i.
Preste-Ståndet den 27 — — Borgare-Ståndet den 27 — — Bonde-Ståndet den 2g — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående upphäfvande af nu gällande stadgandes att 3:dje uppbudet icke må meddelas å i Banken pantsatt fastighet> förr än lånet blifvit slutbetaldt eller omsatt.
(Banco- och Lag-Utsk.
Bet. Nilis 4 et 6.) S. A. K.
Hos Rikets Ständer har framställning blifvit gjord om upphäfvande af föreskriften, att tredje uppbudet icke må meddelas å köp af fastigheter, som äro för lån hos Banken pantsatte, förrän lånet blifvit guldet eller å köparens namn omsatt; och som Rikets Ständer, vid öfvervägande häraf, funnit, att, 6i6
Exp edil ion s - Ut skot le Is Förstäf’ lill und.