Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Himu sadane friwilliga öfwenenskommelser afgörc.F, dä dek sker under enwäldige EmbetSNiänS Direction, kan wäl en hwar föreställa sig. Wid i8oo ars Riksdag sökte Skanna Rust» hållare, äswen som de öfrige i Riker, warda fran detta Onus befriade; men en den tiden betydande EmbetS, man, som warit uphoswet till inrättningen, starkt deremot att Wargeringen endast i Skäne blef bibchällen; Men nu wid det sörändrgde skick
Rikets ställning fäkt, reklamera Skånska Rusthällarne sin rätt ott icke härdare och icke i annorlunda ordning, än de öfriga Rikets Rust- och Rothallare warda betungade, hwarsöre Skänska Wargeringens uphafwande blifwit ert föremål för deras beswär witz denna Riksdag.
Det war lätt begripeligk, att, efter ett sä »lyck, ligt krig som det nu stukade, Rikets förra skuld be» tydeligen skulle ökas, och att till följd deraf, conkribu» tionerna skulle blifwa större; men att behofwet skulle stiga till den höjd, att en bcwillnjng af nära z
Mil, livner skulle pafordras, war icke troligt, och del sä mycket mindre som sielfwa omöjligheten, ligger i wägen att kunna med Folkets beställd Utgöra den samma»
Dä för detta Konungen paböd en krigsgärd, af en 5 dubblad bewillning, som skulle utgöra 7 Millioner, gjordes deremot kraftige föreställningar, såsom totalt ruinerande för landet.
Man har äswen sedermera omlkämt detta säsom ett bewis till en olycklig Styrel» - Den ir December. 668 reise och daragii t beslut, emedan det wäl kunde sättas pä papperet nen ej i »elfwa wecker utsöraS.
Denna Gärd wac likwäl endast för ett ar, och nu förestår man att . ästan hälften häraf skulle kunna tagas ärliacn: minst hälften as Sweriges Jnn> byggare fela sorwanblaS kill en tiggarehop, inom fä är beräst tili RckekS uprärchällande intet annat medel kan upffnnaS.
Standar äro icke wäliande till den olycka Riket rakat uti; en härd befattning kan derföre icke till» wikas dem.
Vien pä det icke fulden hos andra skall hwällwas pä d.m, vä det icke Folkets harm och o, unsta mä drabba de:n, och ingen rättmis förebråelse marte krinn r göras, att de icke wardal som sig bordt sine Princip kers rätt, hwars förtroende de emottagit, fä är Riksens SländerS owillkorlsi,a pligt, att icke uragtläta sä wiet möstigt är söka minfa den erforderliga bewillningen.
Härtill giswes tre medel, först att tillje det Sl ten rigcigt erhållit de förre contributioner; för det andra att alla möjliga tillgängar som kunna minfa Riksfutdcn, upfökas, och för det tredje att M nfning i mg»sk rne, genom indragning as sädant svin ej till Rikers nprätthällande, är oumgängeligt, pa« tankes.
Ester denna Principe har wäl Stats Utskott tet grunder sitt arbete; likwäl syne- mig som det samma icke astrid warit denna principe ja trogen; flera indragningar äro söreflagnc som antingen troligen icke läka wcrkställas eller och föga importera, dä andra bliswit glömt c.
Flere rehourcer som Riket äger, hofwa icke bliswit considererade, och framför allt har Utfottet icke kraftigt yrkat pä redowisning för om händer hafde medel änfönt derom redan wid Riksdagens början af enfilte Ledamöter motion bliswit, wäckt, «ch all anledning är att icke allenast i Upbördswerket finne» stor oordning, ulan jämrväl att understes äge rum.
669 Den 12 December rum, och Stalén ännu icke bekommit hivad den torde hafwa: kwerrom har Stats Urffoirer inee sitt project att uoskjuta med dcn spccicla redvwisuingen tills cstcrRiks» dagen, samt alt man i iädank ajsccnde ffule i rinderLänighet hos Konungen anhä!!a, atl genom Dest Embetsman en sadan undersökning kunde j?e, hufwudwkeNgru wäilat änskönt i all wälmening art hela redowiSr ningen som om den genast bliswik börjad redan kunnat wara längt avancerad, allt stirtmo asstadnadt.
Pä det un densamma icke helt och hällit mätte utebliswa, fär jag ater yrka alt Ledamöter till förstärkande as Skars-Urjkotter, mätte genast urses och börja med nn° dersökning wid Riksgälds Couroiret, sawin ett Werk Riksens-Sländer ensamt tillhörigt, äswen säsom att granska hela den pä indragning sakta Stak, hwad deraf möjligtwis genast skulle kunna indragas, för hwil» ken orsak jag anhäller om en specifique upgift af per» sonalct pä indragnings-staten, innan öswerläggning onr -ifall till bewillnjugschumman företages. 6) rcswe k. ovvenstjsIm, Larl.
Jag tor» de wäl icke egenteligen böra befatta mig med granskningen af etc ämne, sädant som Stais-Regleringen, hware detailler icke kunnat wara mitt yrke.
Jag utbeder mig således Ridderskapets och Adelns öfwerscen» de med en och annan anmärkning, som jag derwid kan stafwa att göra.
Ledamot har tillstyrkt att Regcmenternas Wargering mätte blifwa indragen.
Jag har derwid att erinra, alt en sadan anstalit ej ;7ul!e wara upmuntrande för dem, hwilka det äligger arr förswara landet, eller att systelsätta stg med uttänkande af medel till Dej; förswar.
Widare är till» styrkande gjord rörande indragningar a Hennes Maj:t Enke-Drottningens Hof-Slar.
Jag hemställer ödmju» Dm i2 December.
670 kellen om ej ett sädant tillstyrkande är af en mycket granlaga beff.-ffcnhct.
Hennes Mcij:k har såsom Swensk
Drottning alltid förtjent Nationens agtning och wördnad:
Hon har under sin tid sett twenne krig med sitt egenteliga Fädernesland, men altid förbliswit god Swenjlk till sina tänkesätt; Hon har sett sin Genial mördas, och sin Son ffiljas ifrän Thrane», och desin olyckliga tillfälligheter hofwa ej werkat til! förändring i Hennes killgifwenhck för Swerige.
Pä desi» ffäl, som ester min öfwertygelse äro talande, sär jag den äran förklara, att jag för min del ej kan bifall» StatS-hltskolretS gjorda tillstyrkande.
Prrerligare får lag erinra wjd Friherre ä^Idell^sile förslag rörande Minister»Starens reglering, alt jag twiftar det nägon ring bestämdt i detaillen bör af Riksens Ständer stadgas, helsi del lärer böra ankomma pä
Kongl- M«j:t akt pröswa enär och hwarest diplomater af olika rang och beskaffenhet kunna behöfwas.
Sluteligen fär jag i allmänhet tillstyrka, akt Stats-Utskottets
Betänkande» mäge i anseende kill Summor och Tittlar tjena till grund, men pröfningen och dispositionen af detaillerns i underdånighet öfwcrlemnas rist Kongl. Maj:t, hwil« ken säsom Chef för »verkställande magken mest mätte wara i belägenhet att dömma om behofwen och urförningen Härjemte fär jag äfwen tillkännagrfwa, att jag blifwit anmodad af Herr Effwersten Ljärnstjsrng, Zcka§nu«, som är sjuk, att upläsa följande af honom författade anförande: Högwälborne Herr Landt-Marffalk, Högloft.
Ridderskap och Adel! Det Patriotiffa nit, den osparda möda och drn simi,a grundlighet, som mmärkrr SlalS-UtffoktetS
Be tän - -671 Dcn i2 December. tänkande, berättigar dck tjll hwarje wältäukande
Med» borgares werkliga erkänsia; äswen j -g förenar mig med dcn allmänna rösten och räkkwisar Urlkotters bemöda,,»
Sr, men hmilket är det ämne sorn icke nr särffilta syn» punkter kan betragkas, icke med olikhet kan bedömmas?
Herrar Ledamöter af Stats-Utskottet torde säkedeö sörläta att jag mi flera Militairiska mät icke med dem kan öfwerensstämma; följande punkter äro i synnerhet de jag wägar bestrida: r:o Den söresiagnr reducering af Fältmätnings» Corpsen. 2:0
Den förestagne förminskning af Cadctter tvid Carlbergs Krigs-Academie.
Zlo Sättet att reducera Lif.Gardet till Häst. 4.0
Sättet att reducera Fyra halfwa Cavalleri» Regementen. 5:0
Den förestagne reduction as f af den in» deldta Armeen.
För att rätt kunna bedömma detza ämnen, ma» ste de särskildt granskas, närmare mr dao. r:s Lällmätmngs-Corpsen.
De yrken sou, tillhöra Fältmätmngs.
Corpsen, samt den föga gemenskap dctza äga med Fortifieations» Wetenskapen, torde icke marik kände af Stats Utskott Se», dä detta föreslog nämde Corps recucrion; hwarje owäl» Den l2 December. 672 enväldig
Domare som underrättas om de wigrige för rciuäl hwilka sytzclsäkta Fältmatningcns.Officerarc" mäste medgifwa alt de ntrryckeligen tillhöra en wäl Organiserad Armöes bestånd.
Fältmämings-CorpsenS åliggande är att upmäta och Mura en utförlig, pä Astronomiffa Observationer och Trigönometriffa operationer grundad Charta öfwer Riket, åtföljd as TopograplMa, SkakisMa och Militairiffa Beffrisningar öfwer Landet; äfwen alig. ger Corpsen författa utförliga planer och befkrifningac öfMr alla Miluair-Positioner och Förswars-linjer pä gränsorne; i krig åtfölja Armeens General-Stab, med hwilken Corpsen dä är insörlifwav, för alt affatta Krigs-Theatren, Utse Lager, förrätta Recognoscerinqar, aftekna Armeens Ställningar, Träffningar och Fältslag; föra antekningar öfwer Armeens operationer och försatta Krigs Historien.
Desi» äro Fältmätnings-Corpsens wigtiga yrken; jag srägar nu Herror Officerare as Fortificationen, om de werkeligen tilltro sig kunna upfylla et sä widlöstigk kall, bestrida defia wigtiga förrättningar.
Finska RecognosceringS - Corpsen war af stor nytta.
Veu förfärdigade Special-Chartor öfwer Riketdä warande E>stra Gräns, men i följe af dest felag» tige organisation, kunde den aldrig blifwa af en fullkomlig nytta, ty dest arbeten wörö man basts; de stora Triangel-Mätningar som icke hade föregäkt, hin, drade Speciel-Chartors sammanfogning, och wi blefwo allis förutan duglige Gencral-Chartvr.
Friherre blsrmslinr patriotistka nit afhjelpke sture - 67Z Dcn rr December. stuteligen denna brist till någon del, likwäl mer uti Gcografiikt än Topografiskt a-scen de.
Förlika n denne enskiltc Mans medborgerliga sinne, skulle Finska Armeen alk sedan den paHerat Kume-Eli, warit nödsakad akt lik Seglaren i öppna haswct styra Cours rskcr Compasicn, ty hela denna bel af Finland hade aldrig warit rccognoscerad; Swerige är det Uli mjlitairifft afseende ännu mindre, wi äga blott ofullständiga Chartor öfwer Wästra Gränsen, och äro ofullständigare öfwer hela den Ostra Kusten; uödwändigheteu art försitta sädana är okwiswelagtig, och huru skal! derra astadkoninias, om icke genom Fältmarnings-CorpsenS fortwaro?
Denna Corps är sammansatt af utsökt rediga och wäl organilerade hufwuden.
Desi Officerare haf» wa wid alla tillfällen under sista kriget utmärkt sig för skicklighet, drift och tilltagsenhet, och än mera skola de gagna framdeles, som PracligUen ntt förenar sig med Theorien.
Större delen af Desi Officerare äga ej mera ätt stna Löner; för att i Hufwudstaden sösta, dem älig» gande Studier, nödgades de till större utgifter än deras förmögenhet tillät, och hoppades att en lyckligars framtid skulle ersätta detta deficit; men huru förmörkad skulle twerkom denna Utsigt ej bliswa genom uplösandet as en Corps, som grundade deras rättmätiga wäntan, 06) gcnom äkcrplaceringar pä Regementen, hwilka till en del icke mera finnas.
De nödgades förmodeligen öfwcrgiswa ett Land, som icke wisite akt begagna dem; till större delen
Finnar ätergingo torde hända till sin hembygd och skulle de der säkerligen med öppna armar bliswa kmvtkagne af en Regering som altid upsökt Drn !2 December.
67g skickliabek ehrvcir dcn funnits; längt wore frän mig ork sätta wäre Fälnnärnings Officerares heder i ttviftvrl, men de känna i grund Riks Archivet, wära Charlot, Wara Fästningar, war Aemse, wära Flottor, wart Land, och wore således högst farliga Wapen mi en Grannes händer.
Huru skadligt och opolitiskt dct således är, att reducera denna Corps, bewises tillräckligt afsörenämde skäl; Fältniätnings-Statcn ucgör Maller 8;vO R:d. således föga
Mer än dek som ärligen tillfaller Vidöppen i Wästerås, och torde likwäl af denne wördige
Man icke kunna fordras en mot Fältmätnings-Corpsen swarande nytta, uran alt emot honom begå största grad as »rältwisa.
Fortifications-Corpsen, ehuru! sin mahn ganska nyttig, torde likwäl i afseende pä wära Fästningars inskränkta antal, med mycket mera skäl än Fälkmäl» nings-Corpsen kunna åtminstone till en del bljswa reducerade.
Wi äga ig stycken
Med namnet Lastning, Hedrade käkar; Om en Foriifications Officer bibehölls för hwardera af desta ställen, En Chef, En Major, 2:ne Jnformalions.Adjutanter, t Profetzor och twen» ne Reseve Officerare summa 2O, och det öfriga personalet sättes pä Allmänna indragninga-staren hwarest
Le i afseende pä deras nalkande älder gäfwo
Staten de wackraftc msigter till snar indragning, sä inspardeS derigenom wida större Summa än dcn som genom Fälrmätnings-Corpsens rednction upkomma ffulle, och bibehölls till Fäderneslanders tjenst ett emot behofwet swa Fjerde Bandet k?:s 44 §74 Den is December. swärm,de antal af sä wäl Fältmälningsr som Forkifi, catio.is.Lfficerare. 2:0 Rrige-Academien.
StctS-Urstotter har föresiagit att Cadctterne pä Carlberg sto'a , län l2O reduceras kill 80, i afsönde pä det att Armeen q nom förlusten al Fusta Trone, verne blifwir sörminstad.
Sraks Uistolkt lär ick p» minna sig, art med Finland, anieni Krigs-Sko« la äiwen förlorades, att Zr Cad.lker ber nleswo ur, fostrade, atk om nu 40 stola reduceras, sä »örmii st.-s antalet med 72, och alt 72 till ds är^rstäende
Hv, icke ägde samma förhäxande som Fin^a Armecn ull den Swensta.
Om nämde rednerion är sa mncket ovilligare, son» den till hälften stall werkställas genom indragning crf Fri Cadetkerne, hwilka strän 40 stulle bli!wa nedsatte tjll blott so stycken.
Etter ett nyst siutodk blodiq, krig mäste Staten ljkwäl haswa stulder af billig erkänsla till stupade Kngöwän, som till terar Söner mäste aibördaS, pä det fäkt att de pä Fäderneslandets be, kostnad danas att upfylla de luckor deras Fäder lemnave.
För öfrigt kan den Förbindelse som rn hindrar Mstrjfnmgen.icke blifw». warektig, det komm»r lakk Leruprä an hwcm som uphor för Skate» e ser FZr^»indclscn; inträffar de» sednvre fw ikel Gud mä gi-wa! sä bebö wc.s jn nödwänLigk st.lrre antal Officerare, och således c tr större antal Cadetier som ntt cuzliga Befächafware mä bli^wa danade.
Deri 12 December*. 675 z:s <öm Lawaveriers Reduktion.
Skats-Ulstottet hor förestagit att begge Skånska Cc>wal>ericrne sann Westgötha och Smålands Dragon» R-gementcr kill hälften stola afsitta och förwandlas hwardera till en Baraillon Cavalleri, en Bataillon In» fanken.
Principen att uti wär Annee minsta Cavalleriet är säkerligen rätt; den af Stats Utstoktct förestagne proportion kan äfwen wara det, och ett sannare för» hallands emellan besia Wapen derigenom upkomma, men om werkstäiliungssättet är det bästa, sär jag härmed underkasta Högloft.
Ridderstavet och Adelnö up, lysta omdöme. ro Är det emot all Militär prinelpe att stycka Regementen till ännu mindre delar; en ensam Bataillon i Fält förwandias snart lill ett intet, och är det altid bättre att äga hcla Masisr än delade stycken. 2:o
Skulle genom werkställigheten af isragatvarande Förslag, Fyra Regementen mi Armöen'upkomma, hwilka moro Cavalleri till den ena och Infanteri till den andra hälften; more Chefen Cuvalleri-Of» siter, sa försummade han Infanteriet, were han Infanteri-Ostcer , sä förstörde han Cavalleriet; mycken oreda skulle upkomma uti avancerin^en; Oifieers-Corps ferne blefwo delade, och Lsxru äe Lorx, till det mästa förlorad. z:o Är Skäne en rik prowins som har räd alr underhälla Cawalleri och äger god bästafwel; Nationella lynnet är fallenhet för detta Wapen bander län,- > - pe« 676 .
Den 12 December 'peligt för detz rörelse och nyttjande i Fält, kusten lang, behöfmer stark pcitrouilering; Alt talar således för bibehållandet af Cawalleriet i Skane, och böra de i frägawarande Regementen, af hwilka dec cna rekan är godt och det andra sä beffaffadk an ket i kerr rid kai, bllfwa det, aldrig förwandla- till Jnfanlerie. 4:0 Ar Smålånd en farlig provins som icke har räd art underhålla Cawallerie, som har dålig häst, afwel, och det Nationella lynnet är fallenhet för In, fanteriet, ty ingen marcherar sä starkt som Smålänningen.
Ergo bör Smålands Cavallen succccssive helt och hållet förwandlas kill
Infanteri pä del fält att det icke mer remonceras, utan sa sort som Ryttarehästen bliswer ratad eller urmönstrad, betalas as Rusthällaren en efter allmän öfwerenskommelse upgjord varancé-afgift. 5:0 Med Wastgötha
Dragoner är förhållandet i del närmaste lika som med Swälanningarne; den stälaste och rikaste del af Wästergöthland är roterad mcv Lif-NegemcntctS-Husarcr, och äro de härader der Dragonerne äro indelte, mindre rika, beraiaa samt blot» tade pä god Häst afwel; således böra Westgökha Dragoncrne, jemsörelsewiS med Skänska Regementerne, pä grundade ffäl, helt och hällit reduceras till Znfan» t^rie, i synnerhet som Lif.-Regemcnters
Husarer utgöra en tillräcklig
Cavalleru styrka för hel» behoswek, as den westra Gränsen. 6:0 Wid instundande afsilning os Cavallerie, bör det alrid j?e med der wilkor atk Rusthällare wid utbrytande krig, aflemna för hwarje varancé en duglig klippare sonr draghäst för Artilleriet, hwilkm äkerlemnas sä snart Den r 2 December. 677 snart Freden är gjord.
Att wid utbrytande krig anskas» fa Ryklarc-hästar wore oinöjligt för Rusthällarne, men della sednare böra de kunna åstadkomma, i synnerhet som genom
Foder prisernes waniiga färhöjning nian med mindre saknad dä äfwen kan aflemna en duglig klippare.
Pä detta eskla sätt imobsiserodcS hcla wart Artiller ie, som eljest kostar Skaten osankeliga Summor, och i »vidrigt fall blott längsamt kai» sättaS i werkställlghct. 4.0
Om sätret atc reducera Lif-Darder till Häst.
Stak?
Utskottet har föreslagit att lwenne Estsnadroncr af Lif Gardet kill häst skulle reduceras; jag leumar derhän om Statens behof kräsrva indragning ä en i alla afseenden sa brukbar och pälikelig Corps, der Trouppeus inrsIliALnce, crinstuirs och esprit är bättre än den någonsin förr i Swerige funnits; mendet förslagna sättet att werksiäila denna indragning kan i alla fall c- annorlunda anse än motbjudande och orätt»ris.
Dä f. d. Konungen i sin wrede degraderade' Gardes-R gementerne till sok, och uplöste det ena, rvgr det likwäl med det willkor. att de afgäende Officcrarne singö behälla fina Loner till desi de wid andra Regementen skulle undfå motswmanve B ställniugar; Herrar Compagnie Cheier as f. d. Siven ska G rdet bibe» höllo således en ii kowst af yo Tunnor Spannemal och ZOO R:d; böra dä ej de pä rcductions förslaget warande Esguadronö-Cheser af LisiGarbek till häst ätnju ta - 678 Den 12 December. ra en lika förmäl!? jag frugtar att i widrigt sall SkttSUtslkottetS rättwisa ^u!Ie anses wara oblidare an f. d. Konungens wrede; resnltaterne wero åtminstone ojemförligt mera tryckande för de Oster som deraf träffa, des, än hela det straff med hwilket f, d. Konungen drabbade de, hwilka sä högeligen förlömade Majestätet genom sikt wäiföchällande. z:o Dm Reduction. af 7 del af den Iitdelra Armeen.
Utskottet har förcflaait att H del as den indeldta Armeen ckulle ffä vacant; om jag ä^wcn medgaf all denna indragning medförde näqon siags nytta, sa ware dck åtminstone med det willtor, att de genom vacanee.asgisteriie urkommande mebel nyttjades att genom Värfning öka Armeen, och finnes wttkställigheten nogare besckriswcn uti det Meniorja! jag den i denlies hade äran aik för Höglost.
Riddersssaper och Adeln npläsa, och som ällan ligger pa Bordel.
Jag nödgas likwä!
a.errepa ket jag äkwenledeS der anfört, att om Rikus Financer nnäjligrwis tillåta ber, sa bör tvärt redan sä inskränkta antal
Dumvper icke ytterligare genom indragningar sörmenchas, den Indelta Ar, mäen bibehällas coniplett, och den projeclerade tillök» ning pä Wärwad sol werkstäilaS icke genom de aiva» cance» asgislerne insparde medel, utan ensamt af Skä» dernas dertill gjorda tlWoit, ty i wlbrigt fall är wjn» sten högst obetydlig.
Defiä äro de puncter jag uti StatS-UiskottetS Betänkande för min del icke kan gilla; arr Rikets Fi« »ancer genom de as mig sörcstagne förändringar icke särdeles sVullr betungas, fföujas grnsm söljayde uträkning.
Bi - Den iL December. 6?y Vibehällandet af FältmätningS.Corpsen koster ärligen » - - 8,5^0 R:d.
Bibchällandet af 22 frie och 20 betalande Cadelkcr wid Carlberg kan räknas rik circa *),»«« 5,oov Twenne Esqnadrons Chefs löner wid L,f» Garder lii!
Häst, i likhet med f. d. Swrnffa Gardets Lonipaqnie' Cbefer 2022.
Summa 15,592
Ä andra sidan är tillgäng pä Indragningen af hal wa Foir,ficatt»ns Corpsen som nu efter Star utgör ,9,400. SäledeS 9,7^» Atla tillkommen urgsst , - - 15.520 Tillkommen besparing - » , 9700 SäledeS ny utgift Summa » - §,202.
Om icke denna summa ä^tvenlcdes skulle kunna besparas pä de stora Flott ns underhäll tillstagtie me, del, lemnar jag till mera sakkunnigss närmare granskning och omdöme.
I sölje af alt detta torde Högloft.
Ridderskap^ och Adeln finna att Stars Utskott, tS Projecter i mili» rairtskt afseende icke helt och hälli! lyckars, att nitzk pro - *) Ar 1807 kastade Carlberg 24,000 Rid. i afseende pa
Le stegrade priserna : ber manliga bar warit 19 ä 20,000, men ehuru sräga här är alt reducera ^ sä förminskakostnaderne icke i samma förhällanbe, sa wida Gou» verneur, Lärare m m. lika för den återstående delen? mäste bibehäuas; och har jag derföre blott uptagir ross N-d- i stället för 7 ».Zoss» 68<s Den iT December. proponerade indragningar wörö högst ffadeliga och att andra torde pä ett mindre kännbart och mera iwttiat sätt kunna wcrkställas; att disierkera, disputera, ve,« tilera och votera öfwer aila de en Ani>6.
'g organisering tillhörande ämne» och dctailler, torde blifwa något tröttsamt, och än mera langwarit; med största wördnad för Högl.
Nidderffapck och Adeln, magar jag likwäl tro akt desi sammansättning icke är sadan att den kan afgöra en AemöeS rälta organifarion.
Hwad de andra Respecrive Sländen beträffar, kunna de enligt Naturen af deras B standsdelar ännu mindre war ra sakkunnige uri milirajc angelägenheter.
Det torde således wara bäst i likhet med der StatsUEottet sjelf förcstagik Grefwe L»rl bäevsnbjelm nyH proponerat, att heta denna omsorg i underdånighet öswerlemnaS till Hans Maj:t Kouung ns fader, liga omwardnad, atc Standerne blott bestämma den Summas huswudbelopp,- son; sVall anstas till KrigsLehgswens bestridande, att Smnderne förbehålla sig den rättighet akt tvid nästa Riksdag revidera Räkningarm för att se alt deha penningar wcrkligt till KrigsLeHofwerne bljfwit anwände, men akt Hans Maj:k Konungen för öfrigt äger att efter desi Höga godtfinnande, repartera dem, 'pä det till Rikets wärn och den wäpnade styrkans underhäll, mest lämpliga och pasiande fäkt.
Hwarom jag i ödmjukhet hos Herr Grefwe» och LandbM-u'I?aIkeu sär anhälla om proposition.
Herr 6ripenbsr§, Offert Albreckt, PpMe kill Protokollet följande:
Od» Den 12 Decemb-r. 6§r Ödmjukt Muraria!!
I anl-dnisug af Högloft.
Riksens Ständers Stats-Utskvrts
Betänkande rörande reglerandet af Staters och Corpsers underhäll i Riket, utbeder jag mist Högwälborne Herr -GrefwcnS och Landt M-rs^kikens samt'Högloft Ridder^apct och AscluS benägna tilllakelä' a?r ,ni den del som rörer Kongl. FäiMiätnings, Corpsen fä aflemna följande Underättrlfer.
Ukas oswannämds Betänkande finnér jast ätt Stats.
Utftotlek saknar sanna upstisttr ej allenast om Fälrmännngs.Corpsens egcnrcliga yrke ock dest stor» skiljaktighet fran Fortificationen, uran ock sm tiden lil!
Första Inrättningen af de göromål som nu tillhöra Fältmätnings, Csrosenchasom äswen om saktet huru detze görom«l bestrivves innan denna Corps inrättning är l8o§.
Jag finner mig derföre skyldig, såsom den hwilken warit kjenstgöiande ifrän början, wjd den sörsta Topograsiika inrättning i Swerige, i egenskap af särjkilt reglerad Corps, att kil!
Riddcrjkapcl och Adela lämna följande uplysningar, bwaraf torde kunna bes dömmas om den af Stars-Urf?ottct föreftagne indragning af Fälrinäkningö-Corpsen kan för Riker wara gagnande eller jkadelig.
Alt sedan Fälnnätningeus föremal gatt utom Gränsen af fielfwa den Geomerrii^a Mätningen, och sträckt fig till ämnen som i synnerhet fordra Tactiska kunffaper, har man hos alla Nationer lorn tänkt vä ecösnngar eller förswarökrig, funnit nödwändigheten att lämna i särfkilta händer err yrke, nog widsträckt att ensamt fordra anwändandet af en Mennj-ffas hnfmudsakliga bemödande och som har närmare gcmenftkap med Härförarens än FäfinmgSbyggarens Verkningskrets.
V82 Den !2 Dcceirrber.
A^t närmare uplysa delta, torde tillakaS mig att för dem som icke äga eller vehött äga nägon knEa» i detza äniuen, framställa en kott öiwe,stgt af Fälrmätkarens y ke. A en Fältmätare fordras, u om mätningen af L andeis widd, äk>v.'
n w.inan alk mililia och genom ett bcstämdl och lydigt rikningssätt uttrycka Landels hclägcnhtt höjnu-gar och sänkningar jante alla större och minore hinder för Douppers framkvinst af olika W ren, äfwensoiu bäitre och sämre posiiioner. med alik det sörmänliga eller osördclagtiga, foa! markens olika besk ff nhct scsmställer för krigS-opa-ationer.