Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Handelsmannen Gustaf Stabecks ytterligare anförande om ett nytt Jude-Reglemente.
Ex Protocollo Carl Mag niis Robsahm.
S. D. 30 jjen 5 Maj - S. D. Remitterades till Bevillnings.
Herr Lagmannen A. M. Rönqvists Memorial om Bevillningen för Krut-tillverkning.
Allmänna Besvärs - och Oeconomle-Utskottet, Herr Lagmannen Rönqvists Memorial ont upplifvande af 1734 års Handels-Réglemente.
Ex Protocöllo Carl Magnus Bobsahm.
Utdrag af Protocollet hållet hos Heder* vårda Bondc-Stundet, vid Urtima Riks* dagen i Stockholm, den 5 Maj 1815* S. D. Till Lag-Utskottet remitterades Kongl. Majt:s Nådiga Propositioner till Riksens Ständers 1:0 om ett mer bestämdt stadgande , än nu gällande författnjngar innehålla, angående hvad som bör iakttagas vid underdåniga besvärs anförande hos Kongl. Maj:t i brottmål; Gifven Stockholms Slott den 19 April 1815.
2to angående förändring af nu antagna bestraffningssätt och inrättande af Allmänna Arbets- och Correctionshus, jemte meddelande af Lag-Comiténs särskildta utarbetade Betänkande om förändring af Underdomstolarnes och Hof-Rätternes antal och organisation; Gifven Stockholms Slott den 19 April 1815; och 3:0 angående Wermelands Läns skiljande från Götha Hof-Rätts och hänförande under Svea Hof-Rätts jurisdiction samt om ändring 1 La - Den 5 Maj. i Lagens stadgande rörande dorn för t antal Ledamöter i Hof-Rätt ; Gifven Stockholms Slott den 19 April 1815* Ut supra.
Ex Protocollo Olof Werlin. S. D.
Ett frän Lag-Utskottet ankommet utlåtande af den a 6 April öfver Riksdags - Eullmägtigens frän Gottlands Södra Härad , Lars Jacobssons, in-i gifnaMemorial, innefattande yrkande, att Nämndemäns dagiractamente vid privata förrättningar måtte ökas till 32 sk.
Råneo, samt att Nämndemän i öfrigt måtte blifva befriade från Kronoskjutsningar, med flera sådana deras åboende hemman åtföljande publika skyldigheter, upplästes; och sorn Ronde.Ståndet, under den 27 nästlidne April , till Lag-Utskottet återförvist dess då före-' hafde Retänkande öfver en annan Ledamots af Eonde-Ständet Motion om tillökning i dagtractamente för Nämndemän ; så beslöts att med pröfning af närvarande dermed gemenskap ägande fråga skulle anstå, till dess Jåag-Utskottet afgifvit täet infordrade förnyade utlåtandet.
Bonde-Ståndet lät sig nu föredragas Allmänna Résvärs- och Oeconomie-Utskottets sedan den 1 i denna månad på bordet lagda Retänkande af den 25 April, öfver de af Herr Öfversten och Riddaren C.
Ehrengranat väckta frågor om Laadtbruks-Skolors inrättande , samt om utvägar tili 32 Den 5
Maj. till understöd för odlingars företagande; och fann skäligt dertill lemna bifall.
Ex Protocollo .Olof Werlin. S. I) föredrogs T.ng-Utskottets den 11 och t 8 April afgifna samt sedan sista Plenum på bordet .lagda Memorial . innefattande utlåtande öfver Herr Majoren Olof Ankarloos förslag, att, å landet, Ordinarie
Domare ej må vara ti!litet att med Sterbhus-utredriingar sig befatta, samt öfver Pierr Prosten Segerstedt motion , rörande förändring i Kongl-Kungörelsen den 28 Mars i8n, om Vederbörandes åliggande att lemna Prestersltapef del af Under-Domstolarnes Utslag om dem , sorn för Eagbrott blifvit tilltalade eller under framtiden ställde m. m.; och blefvo dessa Memorial af Bonde-Ståndet godkända.
Stats Utskottets den' 22 nästlidne April meddelte, och sedan den 57 i samma månad på bordet lagda Betänkanden: 1:0 Angående Eiksdags-Fullrnägtiges från Malmö och Christianstads
Län anhållan om befrielse från utskrifningspenningars erläggande. q:o Angående Herr von Törnes Förslag om Portofrihet för Tidningar , som anses lända till Allmänhetens upplysning. 3:0 An.
Den 5 Maj. 53 P 3:0 Angående eftergift och afskrifning af framlidne Post-Direclören Lidins Balance ; blefvo föredragne och af Hedervärda Bönda.
Ståndet gillade.
Ex Protocollo O/ctf Werlin.
O S.
D A nyo föredrogs Stats-Utskottefs den 27 April på bordet lagda Betänkande, af den 22 förutgående, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition af den 15 sistlidne Märs, om några för Undervisnings- och Läroverken i Riket nödiga anslag; och fann Bonde-Ståndet skäligt samma Betänkande bifalla, med vilkor likväl, att den deri omnämnde Förläriings-Spannmålen, som genom timande ledigheter och skeende indragningar blifver att tillgå på landsbygden, användes till Skol inrättningar på landet och lärarnes dervid aflöning.
Ex Protocollo Olof Werlin. S. D. Uppå förnyad föredragning af Stats-Utskottets den 26
April afgifna och dagen derefter på bordet lagda Betänkande, angående det län af 120,000 R:dr Banco, som En af Rikets Herrar, f. d. General-Gouverneuren m. m.
Herr Grefve Eric Ruuth af Wismarska Pantskillingen innehar, samt Hans Excellences, i afseende på detta lån, till Stats-Utskottet inkomna ansökning ; fann 3:dje Del. N.o 5 , G. Bonde - 34 jDen 5 Maj. Bonde-Ståndet för godt, att till sam ma betänkande lemna bifall.
Ex Protocollo Olof Werlin. S. D. Det af Stats-Utskottet den 26 April med. delta, och sedan sista Plenum på bordet liggande Betänkande, rörande Bevillningsafdrag på Rentan för Riksgälds-Contoiréts inhemska skulder , blef nu föredraget, och af Bonde-Ståndet godkändes.
Ex Protocollo Olof Werlin. S. D. Stats Utskottets deri 27 i förliden månad på bordet lagda, och dagen förut afgifna Betänkande, i anledning af en vid 1813 års Revision vppad fråga , om Pragscriptionstid för RiksgäldsContoirets inhemska skulder ; föredrogs och af Bonde-Ståndet bifölls.
Ex Protocollo Olof Werlin. g, D.
Efter det Stats-Utskottets den 26 sisflidne April afgifna Betänkande , i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition , angående ersättning för den förlust i årlig inkomst, som Allmänna Barnlius-Inrättningen i Stockholm måst vidkännas genom Storfurstendömet Finlands afträdande, blifvit den 27 i berörde månad lagdt på bordet, lät Bonde-Ståndet sig nu åter föredragas detta Betänkan - Den 5 Maj. 35 tänkande, och pröfvade skäligt dertill lemna bifall ; hvarom Bevillnings-Utskottéf, för att kunna iakttaga hvad samma Betänkande innefattar, skulle underrättas.
Vid ytterligare föredragning af Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottets dena^deoch 2 7:de April på bordet lagda Betänkande, i anledning af Riksdags-Fullmägtigen för Fahlu Städ, Handelsmannen A. J. Wiganders Memorial, rörande anläggande af en Landsväg från Elfdahls Socken i Oster Dalarne förbi Särna till Rörås Kopparverk i Norrige; tann Bonde-Ståndet skäligt samma Betänkande bifalla.
Ex Protocollo Olof Werlin. S. D. Remitterades
Till lianco-Utshoiiet.
Ett Memorial af Riksdagsmannen fran Gestrikland , Banco-Fullmägtigen Johan Longberg, angående upphäfvande af den så kallade Straff.
Rentan för icke i rättan tid inbetalte
Lån i Banken , och att Allmogen må beviljas lika lånrätv tighet sorn alla andra.
Ett anförande af Johan Magnus Wessing från Westmanland , angående Medailler öfver de märkvärdiga dagarna, då Hans Kongl, Höghet
Her - 36 Deri 5 M°j - Hertigen af Södermanland undergiclc Christendomsförhör in. m. Till Stuts- och Bivillnings-Utskotten.
Ett Memorial af förre vice Talmannen Jon Jo nsson från Blekinge , angående afskaffandet af Export-Tull för Träd-effecter , med undantag af Ekvirke.
Ett Memorial af Anders Sandsten från Jon* köpings
Län, angående yrkad förhöjning i 1799 års Tull-Taxa och 1798 års Taxa för Lots- och Båk-afgifterna.
Till Lag-Utskottet.
Ett Memorial af Riksdags-Eullmägtigen fran Kronobergs
Län, Johan Johansson , angående yrkande, att alla böter skola delas till ireskiftes einellan Kronan, Häradet och Åklagaren.
Ett Memorial af Anders Sandsten från Jönköpings Län, om upphäfvande af a 3 Cap, 4 §.
Byggninga-Balken , angående Varggårdars och Varggropars anläggande.
Till Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Ut skott et.
Ett Memorial af RiksdagsFullmägtigen för Oxie , Skjuts och Wemmenhögs Härader i Malmöhus Län, Olof Bruhn, om förbud mot införsel af Spannmål, jemte de i anledning häraf gjorda tnundteliga tillägg och anmärkningar.
Ett Memorial af f. d. vice Talmannen Jon Jonsson 'Den 5 Maj. 37 Jonsson från Blekingen, angående förbud för Tull. betjeningen , att , på sätt som i vissa Härader skall ske , af inkommande vedlass taga vedträd.
Ex Profocollo Olof Werlin. S. D. Enligt inkommet Protocolls Utdrag för den 27 Aprif som upplästes, bade Höglofl.
Ridderskapet och Adeln till det af Riksens Ständer tillförordnade Särskildta Utskott remitterat ett Memorial af Herr Grefve Ankarsvärd, Michael, rörande afskaöände af allt Guld och Silfver från så väl militaire som civile uniformer.
Detta Me. morial blef nu äfven uppläst, och fann BondeStåndet för godt, att i nämnde Remiss deltaga.
Ex Profocollo Olof Werlin. 5.
D. Vid justering af den utaf ExpeditionsUtskottet föreslagna underdåniga skrifvelse till Kongl Majrt, angående tryckningen af Riks-Ståndens Protocoll med dertill hörande Bihang, hade Högvördiga Prest Ståndet, enligt nu uppläst Pro.' tocolls Utdrag af den irsta innevarande rnåpad, ansett , att i berörde underdåniga skrifvelse bör uttryckas, att de dertill åtgående utgifter endast borde af Staten förskjutas , emot ersättning , så vidt möjligt är, af de genom prenumeration och försäljning inflytande medel , hvilka ordentligen böra redovisas; uti hvilket beslut Högvördiga Prest - Den 5 Prest.Slåndet inbjudit de öfriga Respectiva Standen att sig förena • men som Bonde-Ståndet redan godkänt Expedifions-Utskottets of.vanberörde förslag, och den mening Högvördiga PrestStåndet ansett böra uttryckas, redan, i BondeSfåndets tanka, är uppenbar af hvad nyssnämnde förslag innehåller; alltså fann Bonde-Ståndet något vidare beslut härutinnan icke vara af nöden.
Ex Protocollo Olof Werlin. S. D. Upplästes ett till Bonde-Ståndet ankommet och af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln den 27 April till Stats Utskottet remitteradt Memorial af Harr David von Schulzenheim , ined hemställan, det Stats Utskottet matte anmodas, att, vid öfverseendet af Kongl. Hof-Staterna, tillika föreslå en för Hans Kongl. Höghet Hertigen af Södermanland och Dess tillkommande Höga Gemål erforderlig Stat, i händelse Hans Kongl. Höghet skulle »ig förmäla ; uti hvilken Remiss Bonde-Ståndet instämde.
Ex Protocollo Olof Werlin.
Uppläst hos Samteliga Riks-Stånden den 5 Maj.
Efter emottagandet af Erögloil.Ridderskapets och Adelns Remiss den 31 sistlidne Mars, up o pa - Den 5 Moj. 39 på Hans Excellence m. m.
Herr Grefve M. E. Brahes Memorial, angående Bevillning för Dannemora Bergslags Jerntillverlcning, har Riksens Höglofl.
Ständers Revillnings-Ulskott detta ärende förehaft och dervid funnit, att Utskottet icke tillkommer meddela något utlåtande, som skulle föranleda till ändring i hvad som RiksStånden vid 1812 års Riksdag föreskrifvit, och i följd deraf blifyit verkställdt , samt att dertill icke kunde hänföras de grunder , sorti Utskottet vid denna Riksdag kan fatta i anseende till Bevilinings utgörande af jerntillverkningen.
Och varder Remissen vördsamligen återlemnad.
Stockholm den 2 Maj 181 fr På Högloft, Riddersk. och På Högvörd.PrestAdelns Uedamöters Ståndets Redam. vägnar vägnar Carl Slellan Jllörner.
Olof Bjurbäck.
På Väl loll. Borgare- På Hederv.
Bonde Ståndets Ledam.
Ståndets Ledarn. vägnar vägnar Joli. Magn.
W Hans Brik Zaar.
JSils Lininelius.
Magn. Wessing.
Uppläst hos Samteliga Riks-Stånden den 5'Maj.
Till Lag Utskottet har väl från Hedervärda Bonde-Ståndet blifvit remitteradf ett af RiksdagsPullmägtigen från Gottlands Södra Härad Lars Jacobsson dit ingifvet Memorial , deruti han på anförda skäl yrkär, att
Nämndemännens dagtractarnente vid privata förrättningar måtte förhöjas till 32 sk.
Banco, samt att Nämndemännen i öfrigt må blifva befriade från Krono-skjutsningar, de « 4° Deri- 5 Maj. dc sa kallade Byåkor , och Brefbärare.sky ldighe. ten; men sorn, i afseende å tillökningen af omförinälte dagtractainente, Utskottet redan, i anledning af Riksdags-i ullmägtigen Nils Pehrssons från Christianstads
Län aflemnade och till Utskottet äfven remitterade Memorial i samina ämne, genom den 11 i denna månad till Riksens Höglofl.
Ständer aflåtet vördsamt Betänkande , ibland annat föreslagit och tillstyrkt, att Nämndemäns arfvode, då de till privata tjenstförrättningar begagnas, eller derom anlitas, må förhöjas till 24 sk.
Banco om dagen utom skjutslegan för en häst, och den fråga åter , som af Lars Jacobsson blifvit väckt , om frihet för Nämndemännen från kronoskjutsningar med flera sådana deras åboende hemman åtföljande publique skyldigheter, är af (BConomisk beskaffenhet, som således ansetts icke höra till Utskottets handläggning , har Utskottet funnit sig icke kunna taga någon vidsträcktare åtgärd vid det som af Lars Jacobsson är vordet föreslaget, än att blott åberopa hvad uti ofvanberörde förut af Utskottet afgifne Betänkande är andraget; hvilket dock till Riksens Höglofl.
Ständers granskning vördsamt öfverlemnas.
Stockholm den 26 April 1815- , • o A Höglofl.
Riddersk. och A Högvörd.
Prest Adelns vägnar Ståndets vägnar H F.
Johan Olof Wallin. A Vällofl.
Borgare- Å Hederv.
Bonde Ståndets vägnar Ståndets vägnar Jean Noreus.
Petter Jernström. A. J. Wahlstjema.
Uppläst
Den 5 Maj. 41 Uppläst hos Samteliga Riks-Stånden den 5 Maj.
Stockholms Slott den 3 Maj 1813.
Pr otocoll hållet injor Konungen i Stats-Rådet , hvarvid Plans Kongl. Höghet Kron-Prinsen var tillstädes* Närvarande :
Ha ns Excellence, Justitia!
StatsMinistern Herr Grefve Gyllenborg. Hans Excellence, StatsMinistern för Utrikes ärenderna, Hr Grefve von Engeström.
Hans Excellence, Stats-Rådet Hr Grefve Rosenblad.
Hans Excellence, Stats.Rådet Hr Grefve Adlercreutz.
Hans Excellence, Stats-Rådet Hr Friherre Fleming.
Stats-Rådet, Herr Friherre Adlerbeth.
Undertecknad Hof-Cantzler.
Undertecknad Hof-Cantzler uppläste ett på Kongl. Majus
Nådiga befallning förfatladt förslag till en Nådig Skrifvelse från Kongl. Maj:t till Riksens Ständer, i afseende på de i 41 :sta § Regerings - 42 Den 5 Maj. geringsformen föreslagne ändringar , sorn , på Stats-Bådels Ledamöters enhälliga- underdåniga tillstyrkande, af ICongl.
Majit i Nåder gillades, och skulle, af undertecknad Hof-Cantzler contrasignerad, på vanligt sätt till Riksens Ständer öfverlemnas.
In fidem Protocolli G. of Wetterstedt.
May.ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer i afseende pä de i 41 §.
Regeringsformen föreslagne förändringar * Gifven Stockholms Slott den 3 Maj 1815.
Det liar ej undfallit vongl.
Maj:ts uppmark, samhet, att de i Norriges Bikes Grundlag stadgade föreskrifter om Bikets styrelse under Konungens frånvaro, sjukdom eller minderårighet, föreskrifter, hvilka till alla delar öfverensstämma med hvad Sveriges Bikes Regeringsform i detta afseende bjuder, i väsendtlig mån afvika från det förslag till ändring i 41. §.
Regeringsformen, som, till följe af Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition af den 7 Augusti 1812, samt Riksens Ständers ConStitutions-Utskotts med få förändringar gjorda tillstyrkande, nu, vid innevarande Riksdag, bör till pröfning och afgörande företagas, på sätt så väl Kongl. Majds Nådiga Proposition af den 28 sist— lidne Mars, som Conslitutions-Utskottets afgifne Betänkande af den ao April innehåller.
För Den 5 Maj. 43
För att således, å ena sidan, förekomma all stridighet i besluten, och ä den andra, allt uppehåll vid afgörandet af Kongl Majits Nådiga Proposition af den 12 sistlidne April, om de nya constitutionella förhållanden, som, genom Föreningen mellan Sverige och Norrige, uppkommit, har Kongl.
Maj:t ansett sig härmedelst till Riksens Ständer böra afgifva den förklaring: att då Kongl. Majit förnämligast haft till afsigt, aftvinna ett nytt stadgande för Konungens myndighetsålder, som, pä sätt nu föreslaget är, ifrån 21 till fyllda 18 år förändras, vill Kongl. Majit ej yrka antagandet af de öfriga stad^anden i 41. §. af Con.' stiturions-Utskottets Betänkande af den 14 Augusti 1812.
Svenska Grundlagarne komma således att bibehålla deras närvarande ursprungliga form i allt hvad sorn rörer Rikets Styrelse, vid tillfälle af Konungs frånvaro , sjuklighet, frånfälle eller minderårighet, i förening med det särskilta beslut af den 27 April 1812 , om Hans Kongl. Höghet Kronprinsens rätt, att Rikets styrelse föra, i händelse af Kongl. Majus sjuklighet, sorn i Riksdags-Beslutet af den 28 Augusti samma år, och dess i §. innehålles.
Endast Konungens myndigliets-ålder undergår den förändring, sorn Rikets framtida trygghet så oundvikligen synes påkalla.
CARL. 1 G. ej Wetterstedt.
Uppläst 44 Den 5 -Maj* Uppläst hos Samteliga Riks-Stånden den 5 Maj.
Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Riksens
Ständer angående förändring af nu antagna bestraffningssätt och inrättande af Allmänna Arbets - och Corrections-hus, jemte meddelande af Läg-Comitéens särskildta utarbetade Betänkande om förändring af UnderDomstolarnes och Hof Rättcrnes antal och organisation ; Gifven Stockholms Slott den i<) April 18I5- Från den till Dagarnas öfverseende förordnade Comité har Kongl. Maj:t ernottagif ett af Comitéen i underdånighet afgifvet Betänkande, hvaruti vissa bestämda grunder blifvit framställda till förändring af de nu antagna bestraffningssätt, äfvensom förslag uppgifvet, till inrättande af Allmänna Arbets-och Corrections-Hus ; hvarförutan jemväl från nämnde Comité inkommit ett särskildt utarbetadt Betänkande, angående förändring af Under-Domstolarnes och Hof-Rätter» nes antal och organisation.
Sedan Kongl. Maj;t häröfver inhämtat Dess Högsta Domstols och Stats-Rådets underdåniga yttranden , har Kongl. Maj:t i Nådigt öfvervägande tagit- serskildt Comitéens Betänkande om förändrade Straffanstalter; och som Kongl.
Maj:t dervid i Nåder funnit, dels att Den 5 Maj. 45 att <le i nämnde Betänkande upptagna ämnen äro af den beskaffenhet, att de, afskillda fran det öfriga Lagverket, kunna och bora särskildt granskas och afgöras , dels ock, att Betänkandet till alla delar instämmer med hvad Kongl. Majit anser Rätts-Läran och öfriga en vis Lagstiftnings grunder fordra ; så har Kongl. Maj:t, med antagande af omförmälte Betänkande , velat detsamma Riksens Ständer i Nåder proponera ; hvarmed Kongl..Majit anser
Sig desto mindre böra fördröja, som, ifall Betänkandet äfven af Riksens Ständer gillas, angelägenheten fordrar, att i tid vara betänkt på nödiga anslag af medel , derigenom Kongl.'Majit kan komma i tillfälle att, efter händ, så bereda inrättningen af de för verkställigheten af förslaget nödiga Arbets- och Corrections-Hus, att, då Lagen hlifver antagen , desamma kunna vara fullbordade och i behörigt skick att nyttjas.
I anseende åter till Lag-Comitéens Betänkande om Under-Domstolarnes och Hof-Rätternes förändrade antal och organisation , har Kongl. Majit funnit frågan derom vara i närmaste samband med öfriga (ill Rättegångsordningen hörande stadganden, hvilkas pröfning, utan i ett sammanhang, är förknippad med de svårigheter, som Kongl.
Majit velat förekomma medelst den vid Lag-Comitéens förordnande stadgade föreskrift om Lag-Förslagets meddelande genom tryck, till allmänhetens kunskap, och inhämtande af anmärk, ningar dervid, innan det Kongl. Majits och Riksens Ständers öfverläggni ng och antagande underställdes ; och Kongl. Majit anser iakttagandet af denna 46 Den 5 Maj. denna föreskrift påkallad, ej mindre utaf ämnets vigt och grannlagenhet, än vådan af ett fcirbastadt beslut; men då särskildt framställning häraf nu blifvit gjord, och Riksens Ständer för närvarande äro härstädes församlade, hvilka icke böra sakna tillfälle att öfver dessa ämnen sig utlåta , finnér Kongl.
Majit i Nåder för godt att härjemte meddela Riksens Ständer hvad sålunda från Lag-Comitéen till Kongl. Majit inkommit.
Majit förblifver Riksens Ständer med all Kongl. Nåd och ynnest städse välbevågen.
CARL, Dan, Forelius, Stormägtigste Allernådigste Konung !
Hos Eders Kongl. Majits Lag-Comité hafva dess arbetande Ledamöter ar malt, huru sorn de, vid utarbetningen af Forsla-, >t till en förbättrad Erottmåls-Lag , funnit de af nu gällande Lagar antagna bestraffningssätt i flera förekommande fall mindre lämpliga , af hvilken orsak de trott sig böra föreslå inrättningen af Allmänna Årbetsoch Corrections-Hus, och, öfver detta ämne, framställt sina tankar i ett så lydande
Betänkande s ”Statens ursprungliga ändamål ar att skydda hvarje Medborgare till Person och Egendom.
Pett^ •
Detta kan icke vinnas utan ett obevekligt hand. hafvande af Lagen, som fastställer dess rättighe, ter i afseende på bägge.
Hvarje öfverträdelse af den förra innebär alltid en kränkning af de sednare, och Styrelsen måste vara utrustad med magt att den förekomma.
De yttre retelserna till dess begående kunna minskas genom enkla och med Folkets lynne eller Landets naturliga behof och beskaffenhet öfverensstämmande förmer för särskildta grenar af Förvaltningen ; genom visa och liberala Författningar, som icke onödigtvis inskränka den enskildta Näringsfliten och med onyttiga eller skadliga band belägga hvarje medborgares bemödande för utvecklingen och användandet af sina naturliga förmögenhet ter; genom anstalter, som, under det de til! ar. bete tvinga lättjan och sysslolösheten, icke lemna den villige och idoge arbetaren utan medel att förvärfva sitt bröd; och sluteligen genom klokheten att sparsamt och icke i likgilltiga ämnen införa prohibitiva stadganden , hvilka, antagna utan nödvändighet , ofta tvinga Styrelse.
Magten att straffa utan rättvisa.
Men det gif, ves andra retelser att öfverträda Lagen, som hafva sin grund i menniskans eget inre väsende, i hennes passioner och i hennes sinnliga begär.
Det är endast genom en vårdad uppfostran desse kunna motarbetas, inre sedlighet väckas och underhållas, och ett med Lagens bud öfverensstämmande sinnelag hos Folket beredas.
Alla dessa anstalter förfela icke i allmänhet sin yerian, men de blifva dock i enskildta fall icke 48 'Den 5 Maj. icke sällan fruktlöse.
Då öfverträdelse af Lag icke kunnat förekomrrras, måste den bestraffas.
Lagens värdighet.fordrar det, och den behbfver, för straffets tillfogande, icke åberopa annat ändamål än upprätthållandet af sjelfva denna värdighet.
Det är icke här stället, att ingå i någon vetenskaplig undersökning om de särskildta afsigter, särskildte rättslärare velat förena med sltaff i allmänhet, antingen såsom hotadt eller verk. ställdt.
En af dessa lrar man påstått vara den brottsliges förbättring.
Om man ock icke skulle vilja antaga, att straffets egentliga ändamål är att den befrämja, kan dock icke nekas, att det bör vara sådant, att den derigenom icke försvåras eller rent utaf förhindras.
De öfriga hufvudsäkliga egenskaperna af hvarje straff äro, alt det bör vara sådant, att det afskräcker andra från brottets begående ; sådant, att det kan lämpas efter brottets storlek; sådant, att det äger sin grund i sjelfva brottets natur; sådant, att det kan verkställas med offentlighet , man att medföra förhärdelse; sådant , att det icke underhåller råhet, vildhet och ett obändigt lynne hos menigheten; sådant, att det drabbar lika brottslingar lika , utan afseende på ski ljaktighet i vilkor och stånd; och ändteligen sådapt, att det icke i den skyldiges person äfven straffar den oskyldiga.
Öfverväger man efter dessa grunder beskaffenheten af de nu i vårt Fädernesland antagna särskildta straff, skall man finna, att de stundom, i sin egen art , i sättet för deras verkställighet och i sitt förhållande till de brott, sorn genom dem Den 5 Maj. dem skola bestraffas , äro stridande mot de fordringar man är_ berättigad att göra sig af hvarje Straff-Lag, såvida den skal! uppfylla det dermed åsyftade ändamål.
De straff, som af Dagen oftast användas, äro Penningböter, spö eller ris och fängelse vid vatten och bröd.
Penningböter hafva hös alla Folkslag i deras. barndom varit ibland de mest brukliga straff.
Straff-begreppet förblandades då med det af skadeersättning ; Straffrätten visade sig endast såsom en rättighet att medla mellan den förolämpade och den förolämpande , och man ansåg den sednare nog straffad, då han, med en af Lagen bestämd Penningsumma, mäste friköpa sig från följderna af den förres enskildta hämnd.
I den mån Samhälls-infättningarne blifvit mer och iber fullkomnade , har man deremot börjat sparsammare använda detta bestraffningssätt.
Då den brottslige förlorar en betydlig del af sin förmögenhet, och med detsamma utvägarna till framtida bergning,’ uppkomma, just af detta hans utblottade tillstånd, retelser att begå nya brott.
Genom Penn ingestraffen blifva ock lika brott olika bestraffade.1
Hvad sorn för den ena Medborgaren är en kännbar förlust, är för en annan af ringa betydenhet; Att afhjelpa detta onda genom böternas faststäl.' lande till en viss quotitet af den brottsliges förmögenhet, är ett förslag, mot hvilket ingen annan anmärkning ager rum, än den om omöjligheten att det verkställa.