Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Bien jag får upprepa hvad jag nyss yttrade, att då jag instämmer i den önskan att ett Utsk. mätte handlägga frågan, sä begär jag också att framställning derom mätte ske, på del alt icke frågan nedlägges, såsom Hr von Hartmansdorff yrkat.
Jag vill för min del icke tvista med de ledamöter, som anse lämpligt att göra ett sådant föreläggande.
Jag bar blott yttrat hvad jag anser olämpligt och onödigt; och får förklara, det jag icke finner Utsk:s ledamöter hafva gjort sig förtjenta af några påminnelser, som skulle kunna synas uttrycka en misstanka om försumlighet ä deras sida.
Jag har blott velat underställa Hr Gr. o. Landtm, samt R. o. Ad., 0111 icke, i händelse ett föreläggande för Const.Utsk. bör äga rum, detta föreläggande bör innefatta, icke blott att inkomma med det b vilande förslaget till en förändrad national-representation, utan äfven med alla de öfriga hvilande grundlagsfrågorna.
Jag vill nästan erinra mig ali en sådan anmodan vid riksdagars början ofta afgält från Stånden till Const.Utsk.
Om den kommer att afgå, hemställer jag således, att den måtte komma alt afse alla sedan sista riksdag hvilande förslag lill grundlagsändringar.
FIr Ribbing:
I afseende på Frill.
Sprcngtportcus yttrande, hemställer jag, om icke det vore bäst alt till cn början inskränka sig till hvad jag bar önskat.
Om vi skulle förelägga Const.-Utsk. ali inkomma med alla dessa saker på en gäng, hvilket visserligen icke är nödvändigt, för alt kunna afgöra det hvilande representationsförslaget; sä kunna vi verkligen icke föreskrifva det, alt inom sä kort lid dermed inkomma.
Jag önskar derföre och hoppas, att Friherren icke vill insistera pä något vidare föreläggande för denna gäng, än blott i afseende på det hvilande representationsförslaget.
Hr von Harlmansdorffs yttrande, att anledningen lill min motion skulle synas vara ett misstroende mot det varande eller blifvande Const.Utsk:s ledamöter, att de skulskulle vilja med flit försumma något; så har det visst icke fallit mig in, så mycket mindre som man ännu icke vet, Den 1 Augusti. 55 hvilka •ledamöter af R. o. Ad. som komma att sitta i Utsk.
Delta vill jag nämna, på det alt icke min mening med motionen måtte misstydas.
För min del går jag gerna Hr
Ribbings önskan lill mötes och yrkar icke vidare på propos.; men hemställer om man icke kunde lorena begge meningarne, genom att anmoda Const.Utsk. att inkomma lill R. o. Ad. med de sedan sista riksdag hvilande förslag till grundlagsförändringar, och i främsta rummet med frågan om ett förändradt representationssätt.
Hr Ribbing: Om Frih.
Sprengtporten icke vill helt och hållet afstå från sitt yrkande, så önskar jag blott att det tillägg mätte ske: alt det förslag till en representationsförändring, som lian omnämnt, mätte i främsta rummet, innan någon af de andra frågorna föredrages till beredning eller tryckning, göras färdigt och genast inlemnas.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att då Hr Ribbing endast villkorligen medgifvit de förändringar i hans förslag, som blifvit begärde af Frih. Hamilton och Sprengtporten, 11.
Ex. ansåg sig böra framställa propos. i öfverensstämmelse med motionens innehåll.
Jag ber om förlåtelse; men jag kan icke linna annat, än att Hr Ribbing helt och hållet instämt i den lilla förändring, som jag begärt, nemligen att orden: slutet af Augusti månad, måtte få förändras till: om möjligt till medlet af denna månad.
Hamilton ville förena sig med mig alt borttaga orden om möjligt, och hellre låta tiden vara något rundligare, så att vi kunna vara säkre att icke ålägga Const.Utsk. hvad som icke är möjligt.
I annat fall vidblifver jag hellre hvad jag yrkat, såvida icke Frih.
Hamilton skulle vilja förena sig med mig om en något längre tid, än den han föreslog, t. ex. d. 20 Augusti, eller något sådant.
Det tyckes som ganska inånga ledamöter af detta Stånd hyste en viss farhåga, att Const.Utsk. skulle få ett föreläggande, som i anseende till tiden ej skulle vara möjligt alt uppfylla.
Jag tror mig i anseende dertill böra upplysa, med den kännedom om målens behandling i della Utsk., som jag kan äga, att här endast är fråga om en coltationering af den mest enkla beskaffenhet, och som är ännu lättare att verkställa, derigenom att arbetet redan blifvit i enskild väg af en ledamot i sista riksdagens Const.Utsk. företaget och genom trycket allmängjordt.
Det återstår egentligen för Utsk. ingenting annat, än att med de i Utsk:s archiv förvarade prot. jemföra det redan färdiga arbetet; och jag tror att detta bör kunna vara verkstäldt inom en vecka med alla de hvilande grundlagsförslagen.
Inom ytterligare en vecka bör arbetet kunna vara 56
Den 1 Augusti. tryckt; och jag instämmer i den försäkran att inom 14 dagar bör alltsammans kunna vara inkommet.
Frih. von Döbeln Napoleon:
Af de flera talare, sorn yttrat sig i detta ämne, anser jag Ilr von Hartmansdorff bäst hafva uppfattat saken.
Han har nemligen sagt, att enligt grundlagen icke något bör föreskrifvas Utsk. rörande skyndsamhet att framlägga för Ståndet de handlingar, som på dess åtgärd bero.
Jag förenar mig deruti helt och hållet med honom, att ingenting bör föreskrifvas hvarken om lid eller sådant, ulan det hör helt och hållet bero på huru långt som behöfves för tryckning, för coltationering och den tid, som åtgår för cancelliets tillgöranden ; och att påminna Utsk. att detta bör verkställas hastigt eller långsamt, är en sak som jag anser otillbörlig, emedan sådant aldrig är brukligt.
Utsk. gör sin skyldighet, och det anser jag icke behöfligt att påminna om, hvilket jag icke eller tror i några rådplägande församlingar plägar ske. II.
Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade besluta, att, i öfverensstämmelse med hvad Hr Ribbing föreslagit, förelägga Const.-Ulsk. att inom innevarande månads slut med det sedan sista riksdagen hvilande förslaget till representationens onibildning, fullständigt beredt lill afgörande, till R.
I anledning deraf hemställde H.
Ex. om R. o. Ad. bifölle motionen med den förändring, att tiden utsattes till medlet af denna månad.
Ropades starka ja, blandade med nej; hvarpå H. Ex. förklarade det hail funnit sin sist gjorda propos. vara med öfvervägande ja besvarad.
Då derefter H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, framställde den under discussionen af Frih.
Sprengtporten väckta fråga, om föreläggande för Const.Utsk. att äfven med öfriga sedan sista riksdagen hvilande grundlagsfrågor inom viss lid inkomma, anmälde sig och yttrade Hr von Hartmansdorff:
Innan Ståndet möjligen besluter ett sådant föreläggande i afseende på de andra frågorna, bör jag nämna, att jag anser det redan beslutne åläggandet omöjligt för Utsk. att uppfylla, emedan det beror på boktryckaren.
Jag afstyrker båda besluteu såsom overkställbara och till en del icke angående Utsk.
Hvad jag hade aran anföra var egentligen blott ett tillägg till Hr Ribbings framställning; men då denna framställning nu i sin helhet, sådan den af Hr Ribbing blifvit alfattad och af Frih.
Hamilton amenderad, är bifallen, yrkar jag icke för min del någon särskild propos. å min framställning.
Då det beslut som R. o. Ad. nyss har fattat icke äger någon kraft i afseende på föreläggande för Const.
Den i Augusti. 57 Consl.Utsk. att inkomma med det hvilande grundlagsförslaget* så framt icke de öfriga Stånden biträda beslutet; så får jag anhålla om propos. derå, alt R. o. Ad. beslutar att med de öfriga Stånden genast communicera detta beslut, oell att prot.-utdr. mätte genast dit expedieras.
Ex. Hr Gr. o. Landtm., som i anledning häraf yttrade, att han i afseende pä den af Hr Hjärne omnämnda fråga, ämnat göra propos. med föranledande af Hr Ribbings motion, som afsäg att det af honom föreslagne beslut skulle fallas af R. o.
Ad. i förening med resp.
Medständer, hemställde 0111 R. o. Ad. behagade besluta, att R. o. Ad:s nyss fattade beslut skulle de öfriga RiksSt:n communiceras.
Föredrogs ånyo Hr Ribbings, Arvid, i gårdagens plenum på bordet lagde motion, ang:de indelte soldatens antagande vid unga år och olägenhetcrne, som följa af alt genast förse honom med torp.
Hr af Dalström, Gustaf Jacob: I sisla plenum väckte Ilr Ribbing, Arvid, cn motion, hvaruti anföras vissa olägenheter deraf, att indelta soldaten antages till rekryt alltför ung och att lian genast förses med boställe till bostad.
Dä jag icke kan dela med Hr Ribbing denna öfvertygelse, anhåller jag vördsamt att vid motionen fä göra åtskilliga erinringar.
Efter 1819 års Generalmönslrings-inslruclion och 1838 års kungörelse ang:de antagande af soldater vid indelta arméen, får rekryt antagas till soldat emellan fyllda 18 och 30 års ålder. 1794 års Generalmönstrings-instruetion medgifver, att han redan vid 17 år finge antagas.
Af dessa föreskrifter hafva icke uppkommit, enligt min tanka, några olägenheter hvarken förr och ännu mindre nu; tvertom anser jag, att de medfört åtskilliga fördelar för indelta arméen, emedan tiden, då manskapet antages vid yngre år, är tjenligast för soldatens utbildning både till infanterist och till cavallerist; och vidare är att förmoda, alt dä han så ung antages, lian måste framdeles komma i åtnjutande af underhåll, cn stor lättnad i hans ålderdom för honom sjelf, hans hustru och barn. —- Hvad äter beträffar att soldaten icke skulle förses med torp sä tidigt, får jag erinra, att detta vore stridande mot indelta arméens idé, att soldaterne i alla tider varit bosatte på sina torp, och att detta är nödvändigt för ordningens och disciplinens bibehållande inom Svenska arméen.
Hvar och en sorn tjenstgjort på rolen eller rusthållet, vet ganska väl huru svårt det är att vidmakthålla ordning bland sådana personer, som kringstryka utan att äga cn bestämd bostad, och jag frågar derjemte, huru det skulle gå med del soldat-torp, som icke genast lemnades i soldatens hand; — det skulle förmodligen då hortarrenderas?
Deraf hände säkerligen, att torpet både lill jord och byggnader förfölle och äfven att soldaten sjelf förfölle 1 H. 8 5S Den 1 Augusti. af vana vid elt oordentligt lif.
Deremot den redlige Svenska soldaten, som bebor sitt torp under iakttagen ordning och disciplin, sköter der sin jord väl och uppfostrar sina barn till redlighet och ordning, han är aktad inom den commun der han finnes och fyller sitt kall.
Den Svenska soldalen, mine herrar, då han ikläder vapenrustningen för att gå mot fäderneslandets fiender, af huru olika känslor är han icke lifvad, om han vet ali han inom fäderneslandet äger ett älskadt hem, eller om han blott vet att han der äger en kasern.
Det Svenska indelningsverket är beprisadt af utländningen, som dertill icke har något motstycke.
Ara åt den Konung, som ordnade vårt försvarsverk!
Mätte det icke störas eller rubbas i sina grundvalar!
Jag hade mycket mera alt tillägga i denna fråga, men jag bör icke upptaga ii. o. Ad:s dyrbara tid härmed, och anser hvad jag anfört vara tillfyllest, för att vederlägga den ifrågavar. motionen.
Jag anhåller att dessa anmärkningar mätte få åtfölja remissen af motionen.
Frih. von Kraemer, Roberl Fredr.:
Afven jag måste bestrida den af Hr Ribbing gjorda motion, af det hufvudsakliga skäl, att den inskränker och försvårar rotehällarens rättigheter.
Derigenom att han icke skulle fä antaga ynglingar vid 18 års ålder, blir det naturligtvis svårare för honom att verkställa roleringsskyldigheten.
Vid indelta regementena tillgår vanligtvis så, alt den som inskrifves är i årstjenst, och, om han då är 18 eller närmare 1!) år, blifver, innan han kommer att exercera som rekryt, ett och ofta ett och elt halft år äldre, beroende af den tid, då han blifvit antagen.
Då jag tror, att hvad Hr Ribbing yrkat skulle betydligen försvåra rotehåiiarnes skyldighet, måste jag bestrida detsamma.
Uppå derefter framställd propus, blef Hr Ribbings förevarande motion, tillika med de dervid gjorde anmärkningar, till Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk. remitterad.
Föredrogs och bifölls Exp.Utsk:s mern.
N:o 1, ang:de ökadt cancclli-biträde m. m.
Hermelin, Carl, anförde skriftligen:
Med anleda, af K.M:s nåd. propos. om ökadt anslag för sjukvården å Statens numera 4:de hufvudtitel, och då K.
Krigsacademien å Carlberg räknas till samma titel, hemställer jag vördsamt, att till en förbättrad sjukvård derstädes något anslag kunde beviljas, antingen utaf den föreslagna summan, eller till något särskildt belopp.
Jag erkänner visserligen mig sakna upplysning, huruvida de af mig förmenade bristerue orsakas af alltför ringa penningeanslag att dem afhjelpa, eller af andra orsaker, men förmodar att H.
StalsUtsk. dertill äger tillgång.
Att uppnämna de detaljer, vid hvilka jag tror anmärkningar kunna göras, torde nu böra undvikas; men jag skall icke undandraga mig detta, i händelse jag dertill skulle blifva uppmanad.
Emedlertid bör Den 1 Augusti. 59 jag, i enlighet med hvad jag tror mig äga kunskap om, uppgifva, att icke länge sedan (S stycken hufvudkuddar blifvit anskaffade för Krigsacademiens 24 sjuksängar och alt en förändrad matordning för de sjuka är anlagen, hvars fullkomlighet jag dock icke är i tillfälle att bedomina.
Enär flera af Ståndets medlemmar lillbragt sin ungdomstid vid Carlbergs Krigsacademi, och månge bland eder, mine herrar, der torde äga bröder eller söner; sä gör jag mig förhopping om ett vänligt deltagande för dervarande 180 Cadetter.
— Då jag funnit mig föranledd lill denna framställning, föranlåles jag äfven yttra, det undervisningen vid Carlberg äger flera fört jensler, och om i framtiden de 3:ue första classcrna komma alt indragas och försvinna, det, efter min förmodan, blir en saknad, svår nog all pä annat säLt uppfylla.
Är det nyttigt att äga läkare, så är det ännu nyttigare att äga skicklige läkare, och jag anhåller, att det äskade anslaget af 1,333 r:dr lö sk. l>:co tili rese-uriderstöd för yngre läkare mätte beviljas och om möjligt något ökas, kanske fördubblas.
Men jag underställer, om icke anslagssumman bör hellie uppföras på Sundhets-Collegii stat till ofvanberörde ändamål, än på 4:de hufvudtiteln; äfvensom jag underställer, alt de 20 nya Krigsiäkarne mätte under fredens lugn fördelas i landsorterna till menighelernas nytta.
Beträffande de äskade anslagen för Universileternes materiella behof, hemställer jag vördsamt, om icke förbättring af sjukvården derstädes vore nyttig och nödig, samt att medel af detta anslag, eller hellre ett lämpligt särskildt anslag, i händelse Statslltsk. finner tillgång dertill, mätte anslås till delta ändamål.
Förhållandet eller behofvet vid Lunds Universitet är mig obekant.
I Upsala deremot afstod den nuvarande Medicin® Professoren, vid sin ankomst dit från Helsingfors, 2:ne af sine embetsrum ät de sjuka bland studeutcorpsen, och, om jag icke misstager mig, hopsamlas medel lill sjukvårdens bestridande, blad de studerande sjelfva.
Men att desse 2:ne rum äro oftast otillräcklige för en numerär af 800 till 1000 studenter, lärer man lätteligen föreställa sig.
Jag föreställer mig alt bemälde Professor, känd för sin välvilja emot den studerande ungdomen, skulle mot en lämplig ersättning kunna afstå ännu flera rum, och kostnaden således der icke blifva särdeles stor för en utvidgad sjukhuslocal.
Då mitt yrkande åsyftar en fördel och nödig omsorg för den studerande ungdomen, snarast för de mindre bemedlade af alla stånd, stundom långt afskilde frän föräldrar och anhörige, smickrar jag mig med ett beredvilligt afseende på denna min vördsamma framställning.
Någon omtanka pä de academiskc lärosalarnes beskaffenhet vore säkerligen äfven ganska nyttig för de studerandes helsa.
Denna motion remitterades till StatsUlsk. CO Den I Augusti.
Upplästes celi godkändes Exp.Ulskts förslag till It.
Sl:s und. skrifvelse om kröningens firande tinder innevar. riksdag.
Ilr Rosenblad, Bernhard, uppläste följande:
Jag flir vördsammast föreslå, att, med upphäfvande af närvarande 4 § i Bancolagen af d. 1 Mars 1830, följande §§ deri mätte införas: § 4.
Bankens behållna capital, efter afdrag af alla densamma åliggande skulder och förbindelser, skall, utan inberäkning af dess fasta egendom och inventarier, utgöra
Tio millioner riksdaler banco, efter 1830 års mynlbestämningsvärdc, och på så sätt, att om något år minskning i denna behållning förefinnes, eller uppkommer, skall bristen fyllas af först inflytande vinst. § !>•
Rikets Ständer ansvara i Sveriges Rikes namn och å dess vägnar, att under alla inträffande händelser, alla af Banken ingångna skulder och förbindelser skola blifva till fullo godtgjorda.
Skulle detta förslag antagas, blifver en naturlig följd, att nummerordningen för de efterföljande SS 5, ö och 7 framflyttas till 6, 7 och 8.
Genom 1830 års Bancolag § 4 stadgades en grundfond för Banken, det vill säga en capitaihehäIlning- utöfver dess skulder af 4,400,000 r:dr b:co.
Vid riksdagen 1S34 —1835 ökades denna till 5 millioner r:dr, utan att dock en motsvarande förändring infördes i Bancolagen.
Vid riksdagen 1840—1841 tillädes en reserffond af 1 million r:dr, och sedermera intill slutet af år 1843 har Banken af besparda vinster ökat dess capitaIbehällning till öfver 9,400,000 r:dr b:co, och vid innevarande års slut kan den med full säkerhet antagas öfverstiga 10 millioner r:dr b:co.
Om mitt förslag blifver antaget, kommer Bankens verkliga soliditet i första rummet att grundas på en capital behållning, öfversligande J af alla dessa skulder, hvilka, med undantag af några få millioner, tillhörande classerne af enskildes räntebärande fordringar och af enskildes depositioner, bestå, dels af utelöpande sedlar, som utgöra rikets hufvudsakliga penningeeirkulation och som icke tijl större belopp kunna dragas ur rörelsen, så länge misstroende till deras säkerhet icke linnes eller deras myckenhet ej öfverstiger rörelsens behof, dels af depositioner af Staten tillhöriga medel, hvaraf större poster alltid måste finnas inneslående.
Under sådane förhållanden bör Svenska Banken blifva en af de solidaste, och der man med en klok och varsam förvaltning, icke för mycket bunden af i detalj gående inslructiouer, utan fruktan och oro kan betrakta de tillfälliga ogynnande liandels-kriser, som efter sakernes ordning stundom mäste inträffa och kunna föranleda uttagande af större eller mindre summor af Bankens metalliska fonder, för att fylla befintlig
Ben i Augusti.
Cl vexelbrisl; cn förminskning, som genom elt klokt begagnande af de gynnande conjuncturer, som med lika säkerhet kunna beräknas också skola stundom inträffa, lätt bör ersättas
Men för de ovanligare händelser, som möjligen skulle kunna, denna säkerhet oaktadt, skaka Bankens credit, bör äfven en ytterligare trygghet vinnas, genom det i 5 § föreslagna stadgande, som gifver verklighet ät R.
Sl:s garanti för deras Bank, och vid helgden af dennas förbindelser fäster samma säkerhet som vid tillvarelsen af Svenska riket.
Derefter anförde Hr Rosenblad muntligen:
Särskildt bör jag tillägga, att det blifvande öfverskoltet skulle med säkerhet kunna upplagas såsom en påräknad inkomst och behållning, likasom andra statsinkomster och behållningar.
Då Bankens bokslut är uppgjordt, kommer den behållna vinsten att ingå till Riksg.cont.
Jag anhåller att denna motion måtte till vederbörligt Ulsk. remitteras och hemställer till Hr Gr. o.
Landtm., huruvida det bör vara Banco- o.
LagUlsk:n gemensamt eller blott BancoUlsk.
Hr Rosenblads nu väckta motion remitterades lill Bancooeh LagUtskm.
Justerades 4 prot.utdr., innehållande R. o. Ad:s i gårdagens plenum fattade beslut.
Upplästes och lades lill handlingarne ankomna prot.utdr. från de öfriga Stånden, nemi. från PresleSt. af d. 27, från BorgareSt. af d. 27 och 31, samt frän BondeSt. af J. 25 och 31 sill.
Af förekomna anledningar, anhåller jag att få nämna orsaken hvarföre jag icke besvarat de anmärka, som blifvit gjorda af Ilr af Dalström och Frih. von Kraemer, ang:de de af mig uppgifna olägenheter deraf att soldater vid 17 års ålder blifva jordbrukare, såsom Hr af Dalström upplyst.
Jag ansåg nemligen att dessa upplysningar mc, ra vitsordade de olägenheter, som jag i min motion uppgifvit och hvilka olägenheter icke af dessa Hrr blifvit besvarade.
Min motion bar åsyftat, alt dessa olägenheter mätte komma alt af K. M. i nåder uppmärksammas, dä de allmänna frågorna om arméens och beväringsmanskapets reorganisation komma att företagas.
Det är blott af denna anledning jag har stillatigande låtit dessa anmärkmr passera, och anhåller alt hvad jag nu anfört måtte fä åtfölja min motion.
Uppå derefter framställd propos., bifölls alt della Hr
Ribbings anförande finge åtfölja den beslutade remissen af hans ifrågavar. motion. II. II. o. Ad. åtskildes kl. lill 8 e. m.
In fidem protocolli, Albert Mundt. 62 Den 3 Augusti.
Lördagen den 3 Augusti 1844.
Upplästes till justering ett prot.utdr., innehållande R. o. Adis d. 1 dennes fattade beslut om föreläggande för Consl.Utsk., att, inom medlet af denna månad, med det från förra riksdagen h vi lande förslaget angide nationalrepresentationens oinbilduiug, fullständigt beredt till afgörande, till R.
St. inkomna.
Det ifrågavar. grundlagsförslaget är redan vid sisth riksdag till afgörande vid denna fullständigt beredt, i den ordning 56 § Reg.-F. föreskrifver, och det vore tydligen att fordra en ny beredelse deraf, om orden ”fullständigt beredt” nu skulle begagnas.
Då Hr Ribbing väckte motionen härom, begärde jag densamma på bordet, men kunde icke vara närvarande i förra plenum, emedan jag, såsom Fullm. i Riksg.cont., var derstädes af göromål upplagen; och får af sådan anledning nu förklara, alt jag i sak instämmer med motionären, alt nuvar.
Consl.Utsk. måtte inom 14 dagar inkomma med en tableau öfver detta förslag till grundlagsförändringar, på det att Stäuderne derefter må kunna skyndsamligen besluta, utan att behöfva ur de särskilda meni. och löparne till hvarje Stånds särskilda beslut sammanfatta detta förslags detaljer.
Jag anhåller blott att ordet ”beredt”, som skulle kunna lydas sä, som tillerkändes denna riksdags Consl.Utsk. någon rätt att ånyo bereda hvad sorn en gång är beslutadl, mätte utgå, och alt, i prot.utdr. endast införes, det Coust.Utsk. skall inkomma lill R.
St. med en tableau öfver hela förslaget oell dermed sammanhängande §§, och härå är det som jag anhåller om Hr Gr. o. Laudtmis propos.
Jag tror det icke vara förenligt med grundlagen, att någon propos. till ändring i denna fråga framställes.
Vore det icke stridande deremot, så skulle jag visserligen icke sätta mig emot Frih.
Cederströms begäran; men nu lärer densamma deslomindre böra vinna afseende, som frågan fullständigt utreddes i sista plenum, hvarom Ilr Frihcrren sjelf, om han behagar, kan göra sig underrättad.
Den siste talaren har här icke velat förslå mig, då lian anser att någon ändring i beslutet vore i fråga.
Skulle hvad lian deruti yttrat, innefatta någon verklig tanke, så skulle också ifrågavar. ändring i beslutet vara ännu mera nödvändig; ty då följer ju deraf klart som dagen, att Const.Utsk. skulle fått rättighet att verkställa en beredelse af det nya representationsförslaget till afgörande med möjliga jemkningar.
Ilar kan icke vara fråga alt ändra ett enda conima eller en bokstaf uti det af R.
St,, vid förra riksdagen lill af - Den 3 Augusti. görande vid denna, beredda förslag.
Hvad som skall ske, är alt förslaget framställes i tabellarisk form, så alt, om det antages, man må se hvilka ändringar i grundlagarne deraf skulle blifva en följd.
Jag är af motionärens mening, att man bör påskynda afgörandet; men som åter Const.Ulsk:s tillgörande härutinnan icke beslår i något annat än ett noga aftryckaude af hvad redan finnes tryckt, och att i en enda tablcau sammanföra hvad som finnes pä flera ställen spridt; så synes motionären böra finna sig belåten med denna rättelse, helst jag är öfvertygad, att hans afsigt icke är att tillägga Const.Utsk. någon ytterligare rätt alt bereda det förslag, som II.
St. sjelfve uppställt.
Det är öfverflödigt alt vidare tvista härom, helst jag tycker mig förmärka, ali Frih.
Cederström och jag äro ense i hufvudsaken.
Jag skulle icke salt mig emot Frih:s yrkande om det blifvit framstäldt i förra plenum.
Nu är saken afgjord, och således kan ingen ändring vidare ske.
Då Hr Ribbings motion föredrogs, ansåg jag ett bifall till densamma vara både onödigt och olämpligt.
Nu, dä fråga är att gifva Const.Utsk. närmare föreskrifter, nemi. all uppställa det hvilande förslaget i tabellarisk form, på sätt Frih.
Cederström uttryckt, finner jag det ännu mera oriktigt.
Utsk:n hafva inga andra instruclioner alt af Ständerne emottaga, än dem som Riksd.Ordn. lemnar.
Om hvarje Ständ skulle finna för godt att gifva särskilda föreskrifter, hvad skulle deraf följa?