Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I anseende till StatsUtstottets anmärknings ätt stristeliga ansökningar om Län bordt fordras och inregistreras, hafwa Herrar Fnllmägtige yttrar: akt dä något Län, icke utan föregången anmälan och Herrar Fullmägtigcs bifall blifvit bewiljadt; samt antekning, sä wäl öfwer Document, som milkoren blifvit förd, har det synts Fnllmägtige wara öfverflödigt, -att beswära Läntagare med ftriftelige ansök, vingar, när förhällandet i alla fall bast inhämtas al Läne-handlingarne,de der altid för Rikets Högloft.
Sränder, och Revisorer till närmare stärstädands hällas i beredskap.
Att någon särskild offenkelig eller af Herrar Fnllmägtige authoriserad antekning öfwer Länen icke' blifwit hällen, nödgas StatsUtskottet uplysa, hälst den antekning, som en af Herrar Fnllmägtige fört, icke kan anses för någon gällande eller authentiqne handling, dä densamma, enligt Protokollet för den iz Fehruari innewarande är, af honom sjelf blifwit förklarad endast wara hans enskilda annotation; af Läne-handlingarne kan ater endast utrönas, hwilka Län euo ulestäenve same beftaffenheken af hypolheken för desie
Län; men icke kan underrättelse der erhällas om de grunder, hwilka »vid Länens bewiljand/ blifwit föl>de.
Den i3 November - Hivad Herrar Fullmägtige ut i deras Förklaring andragit, i anledning af SratsUtstottets anmärknin» gar, att endast fem procents ränka blifwir fordrad för Länen; och akt något förbehåll om Länens upsägning, ä RiksgäldsContoirets sida icke blifwit begagnavt, anser StatsUtskoikel icke fordra någon serskild vederläggning.
Statsutskottet hade också anmärkt, akt upsägningar af Län, i fall de, eser föregången öfwer» laggning hos Herrar Fullmägtige, blifwit gjorde, bordt mara nti Protokollen ankeknade; och i anled, ning hwaraf Herrar Fullmägckge yttrat akt om Protokollen icke skulle innehålla de Beslut, Herrar Fullmagtige om Läns upsagning och inbetainlng fakrat, sädant ofelbart af den särskilda ankekningen öfwer
Länen more akt erfara.
Utom det ordningen fordrar, att alla förefallande ärender i Protokollst intagas, hade upsägningar Län, hwilm förutsätta öswerläggningar, icke bordt saknas tili Protokollen.
— Och hade desi åberopade serskild- ankekningen, om och någon sadan offenkelig och gällande handling funnits, icke kunnat wara detsamma, som ekt Protokoll, hwilket tillika stall uptaga skälen för Herrar Fullmägtiges beslut.
I afseende pä
Statsutskottets gjorde anmärkning derwid, att det Län Stadsmäklaren Vai!!^ lindfält, uppå desi revers med äteknad borgen af af Kamereraren VouZt, icke blifwit upkagdt förrän d. 16 Febr. innewarande är, oaktadt Herrar FullZjerde Dek 115 — n6. mag - 914 Den 18 November - mägtige redan i Man af förledik ar lätit anställa Rättegång vin OswersteLieukenanten ^ooks till Kammeraren Oliermark u gifne och af denne endosierade Skuldebref, hwilket säsom serskildt hypotheque för näninde Län blifwit aflämnadt, sä haflva Herrar Fullmägtige uti deras förklaring anfört, att Conloiret ingen ttng äsivemyrat derigenom, att Länet icke förr blisivit upfagdt; och dä kostnaden, som i och för RärregäNgen kunnat komma i fräga, bör stnteligen ersättas af Läntagare eller Cau ionist, kan någon förlust Contoiret härmedelst icke tillstyndas.
Om Herrar Fullmägtige troll sig äga full säkerhet hos Löntagaren eller Cautionisten, sä har Stats-Utskottet icke kunnat finna någon för Comoiret talande anledning, att i afseende pä hypotheket, inläta sig uti en mindre nödig och »vidlyftig Rätte.
Lang) och om Contviret också skulle undfå ersättning för kofnade' sä synes det icke hafwa warit uti su. ordning, att Rrssgi ldsConloirets Ombudsman stul.e sysielsäktas med utförandet af enskilde personers twister och R cktegängar.
Beträffande siuteligen försiräckningarne lil! DiscontWerken i Götheborg, Malmö och Äbo, sä hafwa Herrar Fullmägtige säfom stal, hwarföre Cvntoiret ätnöjts med tre procent ränka, för de DiscontWerken särskildt bewiljade
Län, andragit,att en högre ränta, enligt de för DiscontWerkeu gällande Reglementen, icke sär betalas.
StatsUkstotlrt får harwid ermdra, alt defie Regle - Den i3 November- yr§ Reglementen icke arv utfärdade till Herrar Fullmäg-- tiges efterrättelse; och hade Medes icke bordt hindra Herrar Fullmäktige, att åtminstone yrka den ränta, som af andra Läntagare uti RiksgäldsContoiret blift wit erlagdt
De penninge - försträckningar DiscontWerken ifran RiksgäldsContoi>-et erhållit, tyckas böra betraktas ifrän serskilda synpunkter.
Dä Herrar Fullmägkige sjelfmant-: latit mot tre procent insalta penningar till Disconterne, will dek synas som en sadan utwäg blifwit widtagen, för att göra Contoircts, för någon tid umbärlige, Bancomynls tillgångar fruk.bare, och att detta ivarit enda »verkande skalet.
Sadank skulle StatsUtskottet och wara benäget atr rrv, sa framt icke Herrar Fullmägtige ltti deras förklaring yttrat, att Herrar Fullmagtige icke kunnat betjena med Län emot fem procent alla dem, hwilka stg derom anmälte.
De Län ater, hwilka särskildt bliswit DiscottkWerken beviljade, arv af en annan beskaffenhet, att förenämnde tillfällige Insättningar.
Uti sjelswa anmärkningen nr af StarsUtstottek erindrak, att dä DiscontWerken sökte Län, ivar det Contoiret, men icke DiscontWerken som kunde föreskrifwa wiktorén, bäde i ena och andra asseendetz äfwensom att efkergiften i räntan endast kommit
Ak-° tieägarne till godo, men icke Näringsidkaren; dä Senna för Län uri DisconrWerLcn alltid mäste betala 6 Den i3 November. la 6 procents inlrxsie; hwarföre ock StaksNtstcttet icke kan för nöjaktig anse Herrar Fullmägtiges asgifne förklaring, i hwad den rörer de till DifcontWerken utlämnade Län.
Dä Herrar Fullmagtize, i StalsUtfkotlecs omdöme, icke nöjaktigt förklarat och undanröjt, de af StatsUtstottet gjorde anmärkningar, will det synas, som Herrar Fullmägtige, uti den del af deras förwalming, som omfattar hushållningen, med Contvirets Bancomynts-tillgängar, icke följt ett stadgadt systeme.
Och hmad särstildt angar utläningarne, i anseende till sjelfwa principen, sa har wäl Contoiret ce-:om inflntne räntor sätt en betydelig inkomst; Men dä irtläningar af Contoirets medel sakna all grund uti Reglementen och.
Jnstrueckoner, har StaksUtstotket derföre icke trott sig döra godkänna desie operationer, om ock wid sjelfwa -sattet till deras utförande, nägot, icke warit ait påminna.
„ Det ar desiutom icke utgängen af en operation, som stall bestämma desi rigkighet; och att wid RikSgaldsWerkeks styrelse aulhorisera någre företag, hwilka med Contoircts grnndförfattningar icke aro enlige, har StarsUtstottet ansett högst betankeligt.
Contoirets Rakeustaper utwisa de betydeliga förluster, hwilka under förra administrationen, blifwit ät Contoiret beredde derigenom att operationer, hwilka för RiksgaldsContoiret bordt wara alldeles främmande, utan all anledning af de för Contoiret ut, färdade Instruclioner, blifwic föremgne.
Såsom Den r8 November- 917 Såsom en med uplanings och utlånings systemet gemenskap ägande omständighet är här ofwanföre, ehuru endast i förbigående anjord!, att aktmanna BrandfErsäkringssonden, hwilken, mot de, uti Kgl« Maj-.ts Nadina Kungörelse och Reglemente af den > 15 Axnil 1782, utstakade wilkor, uti RiksgäldsContoiret warit förräntad, enligt ar 1807 träffad öfwerenskommelsc emellan Herrar Fullmäglige och Directionen as allmänna BrandförsäkringsWerket, skulle återställas.
— Och som LotatsUlstottet, i afseende pä denne afhandling, funnit sig föranlätit, att med. dela särestd'och styndesam åtgärd, för att satta soken i dei stick, som RiksgäldsConloireks rätt owilkorligen päkallade, sä har StalsUtstollet ansett sig böra härom aflämna berättelse.
Af StatsUtstottets till Herrar Fullmägtige under den 1 Augusti aflatne Expedition, Bilagan (Lif. G.) kan inhämtas, att eli Reglemente för utlänin. gar af allmänna Brandförsäkringsffonden,-redan under den 22 Augusti förledet är af Kongl. Majtt i Räder blifwit sanctioneradt. ___ Och ehuru NiksgaldsCon loire!, sedan allmänna BrandförsäkringSmedleu salunda kommo att till enstilde personer lillanäs, icke såsom förr, kunde disponera, öfwer de för Conroirets räkning insatts dylike medel, hwilka för utlaningar ständigt mäste hällas afsatte, fortfor icke desimindre RiksgäldsCoiUoiret, att pä förut manligt sätt, lata besörja upbörden och redowisningen af detze medel; och att för dem. hwilka tidtals uti Contoiret more innestäende, betala Z procents ränta.
— Enär nu Ket pä ömsesidiga förmåner grundade för hällan - 9^8 Den 18 Nsvember. hällande, hwilket före ar 1807 warit bada Werten emellan, genom samma ärs afhandling, efter DirecLionens egen begäran, blifwit alldeles uphäfwit, ansäg VtLtsUtftottet Conkoirets rätt owägerligen för»
Lra en sadan åtgärd, att Contoiret icke längre kom att belastas med ränka för medel, dem Contoiret till sina egna utgifter icke pä något satt kunde an, wanda.
I sädant afseende anmodades Herrar FullmägLige under d. 1.
Augusti', art infordra Directionens af allmänna Brandförsäkrin-sWerket bestänka utlåtande: om. och huruwida Directionen will tillåta, alt alla uti Contoiret innestäende Brandförsäkringsmebei, för hwilka Obligationer af RiksgäldsContoiret blifwit mfärdade, genast omsattas emot andra Obligationer pä minst fyra är och med Z procents ärlig ränta; och att lika beskaffade Obligationer äfwen meddelas .för de summor ä hwilka Bancomttester och Ränterie-quitteneer till RiksgäldsContoiret än wida, re inlämnas; och hwarjemre
Directionen borde till» kännagifwas och uttryckeligen förklaras, akt i händelse
Directionen icke skulle wilja härutinnan inga, RiksgäldsContoiret icke godtgör någon ranta i Brandförsäkrings-medlen längre än till den sista October innewarande är, wid hwilken
Lid den befattning med upbörden af allmänna Brandsörfäkrings-medlen, RiksgäldsConkoiret hittills haft, äfwen kommer att aldeles uphöra, sä att
Directionen sjelf härom får föranstalta Mm dä Directionen uti Dest unds/d. 24 Augusti - Den 18 November. 9*9 .gusti till Herrar Fullmägtige aflärne strifwelfe hara icke lämnat något bestämdt sivar. utan endast med äberopande af Författuingarne för allmänna BrandförfäkriugsJnrättningen, anfört hwad som more gagnelig! för berörde Werk, sa anmodade StatsUtstottet enligt Bilagan (Lik. H.) under d, 2 Sept.
Herrar Fullmägtige, att lämna Directionen del af de wilker, pä hwilka StatsUkffottet ansett Contoiret hä, danefter böra fortfara, med upbörden och förräntandet af allmänna BrandförfäkringsFonden med förilarande, att därest
Directionen ej skulle wilja inga uti de af StaiöU stottek un ytterligare föreslagne wilfor, eller underlåta att sist inom September mänads sltst> härom lämna Herrar Fullmägtige ett bestämdt 0-ch cathegoristt sivar; sa komme Statsutskottets förra, Bestut af de!t I Augusti att tjena till efterrättelse och af Herrar Fullmägtige lill wcrkställighet befor. dräs.
I anledning häraf har
Directionen af allmänna BrandförsäkringsWerket uti Skriswelfe Lill Herrar Fullmägtige af den ig Sept. tillkännagifwittAtt som StatsUtfkottels senare Beslut, ej mindre än det förra innefattar hufwudsakelig förändring uti de för allmänna BrandförsäkringsInrättmngen af Kongl. Maj:t i Näoer utfärdade Reglementen; och Directionen icke är tillständigt akt inga i pröfning af något som deremot strider; alltfä har Directionen sett sig föranläten att under sist berörde dag hos Kongl. Majit göra underdånig anmälan och Desi Nådiga Förordnande härutinnan i underdånighet afwakra. 920 Den i8 November.
I anledning af detta Duectionens tillkännagifwande, har SmtsUtjkottet icke trott sig böra förandra sin redan fattade tanka.
Det ar redan erin drat, att genom 1807 ärs Afhandling RiksgäldsCöntoirek blifwik, eller rätteligen bordt wara stiljdt ifrän all befattning med upbörden af Brandmedlen och deras förrantande; och om Directionen af allmänna BrandförsäkringsWerket fknlle fimta sig hin» drad af nägra Reglementen för samma Werk alt inga uti SlatsUistottets senare Förslag, sa ar detta en särstild omständighet, hwilken endast kan röra VrandförsäkringsWerkek, men aldeles icke pålägga etr Riksens Ständers Werk någon förbindelse, att, med sin känbara skada och förlust, befrämja BrandförsäkringsWerkets hushallnings-anstalter.
Beloppet af den ränta a allmänna Brandförsäkringsmedlen, hwilken ifrån d. 1 Nov. 1808 lill d. i Sept. detta ar warit uplnpen, utgjorde icke mindre än Rd. 10,ägg: og si. 4 r., hwilken summa, jemte det ytterligare uplöpande intresiet, är en för Contoiret aldeles förlorad penning, enär uti det förändrade stick hwaruki RiksgäldsContoirels Länerelationer till allmänna BrandförsäkringsFonden genom 1807 ars Afhandling blifwu försatte, RiksgäldsContsiret, enligt hwad redan är anmärkt, nu mera icke kan draga ringaste fördel af desie medel.
Att allmänna BrandförsäkringsWerket är en gansta nyttig och gagnelig Inrättning, will StatsUlstotket icke bestrida; men deras antal hwilka uti denna Inrättning deltaga, är likwäl myckel instränkt, i jain, Den i8 November- 921 i jämförelse med dem, hwilka gencm tryckande sammanstött, stola bidraga till RiksgäldsConkoirets inkomster, och synes det derföre wara högst obilligt, a t någon del af de medel, hwilka lill Riksgäldens liquideranoe, af hela Landet upbäras, stola anwändas till förmän för en Inrättning, hwisken endast är nyttig, för ett jämföreliemis mindre antal Delägare.
Under fortsatt granskning' af Herrar Fullmägkiges RiksyagsRelakion, har StatsUtstottet med nöje inhämtat, akt ett är 1804 i Genua förfallit Lanecapital af 4go,aoo Lires fuori di Banco blifwit utan omfattning liquideradt.
Jemwäl hafwa Herrar Fullmagtige efter inlupne underrättelser, att de för Swensta Krono-länen i Genua utfärdade Obligationer fallit under deras pari, begagnat sig af detta tillfälle att mot rabatt inlösa en summa af Lires 70g,918. '6. 8- fuori di Banco, hwarigenom Contoire pä der inlösta Capitalet wnnnit en besparing af Lires 116,917: 19-2, och hwilken operation, såsom wittnande om Herrar Fullmägtiges berömliga upmärksamhet, SkatsUtstotlet ansett förtjena Riksens Högloft.
Med det olyckliga krigets utbrott hafwa' plöts« ligen förswumstt de goda utsigter, hwilka wisade sig för Contoirets tilltagande förkofran, sedan Contoiret efter Realisationen stek upbara sine inkomster uti redbart mynt, och till ett mycket större belopp än ivid 1800 ars Riksdag warit päräknadt.
9-2 Den 18 November.
Conloiret har blifwit bcfwäradt med hwarjehanda förpackningar till krigets utförande, och derigenom rakat mi en mindre förmånlig belägenhet.
Uti Skrifwelse af d. 14 Mars 180.8, hwilkcn war stäld till Herrar BancoFullmägtige, och Herrar Fullm igtige mi RiksgäldsContoiret gemensamt, behagade Kongl. Maj:t i näder föreställa:
Hurusom, uci Rikets dä warande belägenhet, Kongl.
Maj:t funnit sig föranläken, att östg öpnandet af det Creditiv, som pä Kongl- Maj:ts nädiga föreställning, BancoU stöttet wid sista Riksdag utfärdat pä Riksens Ständers Banque; och i följe hwaraf ett Län pä sextio tunnor Guld eller en million Riksdaler specie, Kongl. Masit och Riket stulle meddelas, emot förbindelse af nuvarande administration af Tullwerket, att af Swensta tull- och licent-medlen pä det satt åke» betalas, som Creditivet förestrifiver; men att Kongl. Masit, altid sorgfällig, akt ifrän der angelägna BancoWerkets opcratidner afböja all anledning till misifördelakkig opinion, stulle hälst se att Fullmägtige uti RiksgaldsContoiret, hwilkas fördel ar med Realisationens beständ pä det närmaste förenad, och af sädan orsak till desi »verkställande kraftigt bidragi, , pä Banquens förbindelse till äterbstalning af Capitalet, enär omstandigheterne det fordra, försto. ts vis utbetala förenämnde summa emot lika ränta af Banquen eller tre procent, som, den Banquen as Kongl. Mapt och Kronan erhåller
Detta förskott af En million R:dal. specie blef mot föresiagne wilkor utlämnadt; men mäste icke säng Den 18 November» 923 lang tid derefter ifrån Banquen äterfordras, för att dermed åstadkomma ett annat af f. d. Konungen affadl penninge-förflott af En million Rd. specie uppå krigsgärden, fom under d. 4 Maji 1808 blifwit päbuden.
Till säkerhet och ersättning för detta sistnämnde af Contoiret meddeldte förskott, blef hela den päbudne krigsgärden U'.läten ät Contoiret, och hwilken gärd tit!
Fullmägtiges disposition directe ffulle remitteras sann pa lika satc, som Contoirets egne inkomster wid LandsContoiren redowisas.
Enligt wederbörande upgist, war Contoirets äterstaende fordran uppä krigsgärden med afdrag af det uppå samma gärd, lefwererade Jern, d. 1 Sept. innewarande är p7Z,3Zl 33 si. z r. specie.
Ester dek
Contoiret gatt tillhanda med förenämnde förflott, ankom i Julii manad r8c>8 f. d. Konungens Skrifwelfe till Herrar Fullmagtige, sä lydande:
Lc. Wär ynnest Le"Som Wi för att mota flere och mägtige flender, "hwilka dels inbrutit öfwer Rikets Grönför, dels "hota med inbrott, blifwit nödsakade att bade till "Lands och Sjösi öka wär Krigsmagt, hwars underhäll med dek mera, som till ett kraftigt förswar "hörer, fordrar ansenligare penninge - tillgångar, än "af de medel, som hittills influtit och till kriget iva» "rit päraknade, kunnat bestridas; alltså och dä Wi, 924 Den i8 November. "- Rikets närwarande b.lägenhet, hwarken kunne "chrminsta elter inställa förswarsanstalterne, utan a!t "blottställa Riket för st ädernas härjning, eller mele, "m midt någonsin möjeligt ivarn kan, tills nödige "medell erhällande, 'vidtaga sädane utwägar, som "för Wäre trsgne Udersäkare i gemen, saint hwar "och en i synnerhet, ofelbart skulle bliswa gansta " unga och tryckande, hafwa Wi, till minnande af "desse ändamål, icke funnir annan utwäg, änmtt ä", ka Edert biträde med Län emot fem procents ran"ta, pä StatsWerkeks förbindelse till återbetalning, "och säkerhet i de fonder, till krigets utförande och "Rikets försvar, som nu arv under beredning eller "framdeles kunna blifiva utsedde.
Wi inse nogsamt att I, sedan I med berömlig beredwillighet "bkstätt Ost och Riket med förstock pä den päbudne "krigsgärden samt
Län pä särskilde hypothequer, icke "kunnen af Egen fond åstadkomma särdeles betydlig "summa, utan att stelfwe upmga Lchi och derföre utfärda Edre Obligationer; men denne utwäg, daWi "och Riket äro i yttersta behof, alt af
Eder under"ftödjas och förenämnde säkerhet derföre ställes, lären "I och finna desto tjenligare, som den kan förenäs "med indragning af de i rörelsen gwarwarande Riks» "gäldssedlar, hwilka, sedan BancoSedelstocken blif. "-vit förökad med den ä Creditivet r Lsianguen lyf, "tade summa, tillika med betalningen för der Silf, "wer, som i subsidier tillkommit och Banquen inlöst, "nu mera aro för rörelsen öfwerflödige." "StatsWerkets Obligationer till Eder blifwa "ställde pä fem ar, och BanquenS Realisations O 7bliga, Den i 3 November. 925 "bligatkoner emottagas af Oss och Kronan såsom "Banco specie.
I följe deraf, och om Edre O "bligalivner för uplänen äfwen ställas pä den hos "Eder wanliga Länetid af fem är emot fem procents "ärlig rama, med förklarande i Annoncen om up"kagningen af desse Län, att I ansen den delen af "RiksgäldSfedlarne för specie, hwilken eljest wid "Sedlarnes realiserande utfaller i Banquens Obliga"tioner pä ro är med 4 procents intresse; sä bör "denna omständighet bidraga dertill, att Riksgälds "sedlar i synnerhet ivarda Eder i Län meddeldte.
"Genom desse Sedlars realiserande erhållen I ersättning för de Län, hwariped I emedlertid biträdt "Oss och Kronan, eller bistän
Oss derefter samt intill dess, att Banquen tillfullo inlöst hwad ännu ut "relöper af dess kill realiserande ätagne semion millioner, hwilken äterstod utgör den Länsumma, som "Wi nu af Eder aste, och hwilken, Oss och Kronan "meddelad, icke för längre lid, än lill dess att Lä"nen inflyta, graverar Eder fond för de Län, I e, "medlertid Ost och Kronan meddelen."
"Dä Rikets sjelfständighet hotas, dä fräga är "atk rädda Fäderneslandet, förwäme Wi af Edert "städse ädagalagde nit, för Oss och Riket, af Eder "chyloiga omsorg för Edra Hufwudmans egen fördel, "at I ingän uti hwad Wi således ästat, hwilket u« "tan atk rubba Penning'.-we>ker, och man akt öka "tyngderne, för Wäre trogne Unde».särare, leder till "ett sä högst wigtigr ändamål, samt att I, i anseende lill behofweks trängande be-paffenhet, pä Wärt "Stats-CenroiresJnterims förbindelse och Prenben "ten - Y26
Den 18 November. "ten Friherre läaZerbeims anmälan samt Requisition "läten till honom affölja 500,002 R:dalers förskott, "till desi Wi, som arv i Fält emot Rikets fiender, "efter inhändigandet af Edert underdåniga sivar, "kunna widtaga det Beslut, som i anledning deraf "kan bliftva lämpeligt.
Wi befalis ete.
Jagten "Amadis till ankars wid Casielholm d^n 20 Juli "-8-8." I-.!- kolendlaä.
Herrar Fullmagtige Ingingo till alla delar uti f. d. Konungens^oftoanberörde proposition; hwarefter Conkoiret genast öpnades för ett Inrikes
Län med Z procents ränta; och som
Eontoirets egne tillgäns gar redan moro medtagne, men penningar genast skulle anskaffas, sä nyttjade Herrar Fullmagtige harti!! en utwäg, den ScatsUtftottet ansett sig böra särskildt förklara och utreda.
Efter 1822 ärs Riksdag hade CreditS.edelstocken fatt en ansenlig tillwaxt, sä att summan as utelöpande Creditsedlar med inberaknande af Kopparpolletterne, wid realisations epoquen utgjorde 18 Millioner 879,172 Rd. .
Såsom bidragande orsaker till en sadan CreditSedelstockens tillwaxt mä nämnas: 1:0 Atr Eontoirets utgifter ds första arén ester Riksdagen öfwerstigit inkomsterne, sä att behofwen t;ll en del mäste fyllas med nya Creditsedlar; 2:0 Art Don -8 November- 927 2:0
Ask nast förs Realisationens öpnande Wexlar till ett betydeligt belopp mot Creditsedlar blifwik uphandlade. z:v
Att nya Creditsedlar äfwen blifwit utgifne, dels för Silfwer, som Conkoiret af förra Swensta OstJndista Compagnit sig tillhandlat och dels för inwexling af Bancomynt.
Af förenämnde wid Realisations-epoquen utelöpande summa i Creditsedlar 18 Millioner 879,172 Rd. ffulle Riksens Ständers Banque, enligt desi Llagainde, realisera femton millioner; hwaremot RiksgäldsContoirek således komms atc answara för de ärerstäende g Millioner 879,172 Nd.
Da granstningen af Creditsedlar mäste föregå deras inlösen, men en sadan granskning icke kunde rverlställas uti Banque», utan borde ste uti RiksgäldöContoiret, såsom det ställe hwarifrän Sedlarne blifwit utgifne; sä blef genom Kongl. Kungörelsen d. 4 Nov. 1802 stadgadt, atc den, som ästundade att omsätta eller realisera sine Niksgaldssedlar, skulle nedsätta dem i NiksgäldsContoiret, som för den insa-tte summan komme att meddela inwisning pä Riksens Ständers Banque, med anmodan, att lata Innehafware» undfå hwad honom, efter den fast st alde realisations-grunden, tillkomme.
Den 28 Juli 1808, eller samma dag ifrägawarande
Län af 2^ Millioner R-dr specie bewiljades, äterstodo ännu för Banque» att realisera z Millioner 526,^17 Rd. 42 si.; och det war genom denna älerstod, som Herrar Fullmägtige beredde ät Contoi - 928 Den i8 November Contoiret erforderlig fond till Lane requifitionens fullgörande, pä det fäkt, neml. att uppå Herrar Fullmägtiges befallning ifrän RiksgäldsContoirets
DepofilionsContoir, utfärdades Realisakionscknwisningar pä Banquen, ehuru Credilsedlarne till realifering uti Contoiret icke blifwir nedsatte, utan annu moro utelöpande.
— Sätrane Realisations imvisningar inlämnades derefter till Banquen, och de för dem erhällne penningar insak es pä RiksgäldsContoirets wanliga räkning, hwaresler Atzignaticner af Herrar Fullmägtige utgäfwos pä den behällning, Contoiret salunda sätt alt disponera i Banquen.
Sä länge ännu något återstod af de femtén Millioner Rd. i Creditsedlar NiksensStäuders Banque ätagit sig att realisera, kunde Banquen icke wägra, att, utan äkstilnad godkänna alla ifrän DepvsilionsContoirek, säsom rätta och behöriga Embetsstället utfärdade Realifations-inwisningar, halst Banquen, som borde hysa fullt förtroende till officiella handlin. gar, icke kunde tillhöra, akt inga uti någon pröfning, huruwida Creditsedlar, till det belopp, hwarä DeposrtionsContoirets imvisningar lydde, werkeligen blifwit deponerade eller icke.
Genom ofwanberörde Operation, att nemligen kata utfärda Realifations-inwisningar för Creditsed» lar, hwilka icke blifwit i Contoir^ netsitte, har utkommit del förhällande, att Riksgäld Contoiret sätt ikläda sig förbindelse, alt alwen infiia den summa uti Creditsedlar, hwartill Banquen genom Realisations - Den r3 November- sek tions inwisningarnes betalande, redan astämnat Mot^ swarande Fond.