Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Pä det icke nägon misstydning, i afseende pä fri införsel af Vränwin till Stadcrnc, mä kunna ledas af detta yttryck, att rNaggflns-Directionen bör aga att ensam disponera distillerings - friheten i Stockholm och Götheborg, kommer att pä behörigt ställe i Förordningen tydeligen utsattas, det hwikken som häldst äger rättighet, att till Städernc införa, och der föryttra sä wäl
Listiileradt som odistilleradt Lrränwin.
2:0 Z anseende till den utsatte progressiva afgiften för Pannerymden, förblef Borgare-Standet af den tanka, som dess wid förra Betänkandet gjorde Anmärkning innefattar, att denna progression icke mä lampas tillsamman, flagna beloppet af flere under ett tak inrättade Pannor; men om äfwen denna satts, j anseende till de af Utskottet äberopade och af de Respective Med-Ständcn gillade skäl 2M Ven 6 April. fläl icke ss»lle owillkorligen fä gälla, kunde dock Ständet föreställa fig, att denna progrestiva beräkning mä hafwa afseende pä sädane i ett och samma hus inrättade Pannor; hwilka särffildte ägare kunna öfwerenskomma att, till besparing af Dagswcrken och EldenS säkrare wärdande, sälunda hafwa ä ett ställe anlagda, utan skulle altja i Förordningen utmerkaS, att afgiften för sädane Ltffillige perso:er tillhörige, men i ett hus inrättade Pan» twr, ware fig i Staden eller pä Landet, endast bör beräknas efter hwardera Pannans särskildta kanne - rpmd. Z:o Med gillande af hwad Utskottet föreslagit, angä» inde personalens beräknande i de Stader, som, efter Rik» fenö Ständers Beslut, Bränwins-tiklwerkningen tilläten är, fann Ständet nödigt, att till efterrättelse för wederbörande Magistrater och Taxeringsmän, uttryckeligcn stadga, det afgiften i sädane
Städer bör betalas efter 8 staf hwarje Mantalsskrifwen person, ehwad densamma af Bränwins - brännings rättighet äger fig begagna eller icke, Lock med undantag af dem ibland Garnizonerande man» flap som ej äro Husägare; samt att Staderne sjelfwe blifwa owillkorligen ansmarige för hwad hos de taxerade ej kan utgä. 4:0 Med Högloft.
Ridderstapet och Adeln förenade fig Ständet uti den anmerkning, att Bränwins - bewillnings afgiften icke är, pä sätt Utskottet i dest Betänkande äbe» ropat, efter Hemmanens Clastification eller större och mindre wärde bestämd 5:0 Hwad anga» tiden, dä den nu fastställande Bcwillningen för Bränwins - branning bör taga sin början, i hwilken omständighet Något yttrande af Utskottet icke blifwik meddelsdt, fann Ständet, att, i anseende till den förut beslutne Brännings-friheten, intill Maji mänads flut, den förra Författningen säledeö mä wara gällande för första Den 6 April. 24t första half-äret, samt den nya Förordningen, och deruti stadgade Bcwillning, ifrän och med innewarande ärs sednare halft; Börandes tvid nu blifwande Mantalsffrifning, en och hwar, som af Brännwins - bränningen, efter denna Författning sig begagna will, sädant pä behörige sätt anmäla.
Och skulle detta stadgande äfwcn i Förordningen intagas.
Borgare-Ständet, som i allt öfrigt godkände hwad Utffottet yttrat och föreslagit, önstade att de Respektive Med-Ständcn benägit täcktes, uti nu föreslagne pä rättwisa och billighet grundade rättelser, med Bsrgare-Sländet sig förena.
Och skulle detta ProtocollsUrdrag häröfwer utfärdas, Tx Urotocolla s. 14. keterson.
Utdrag af Protokollet, hällit hos Högwkrdige Preste-Ständet ben 2 April I8l0. S. D.
Ständers Stats-Utflotts utlätande öfwer de Anmerkningar, hwilka einst dest Förslag till förökande af Wadstena Krigsmanshus-Casias inkomster blifwit gjorde.
Uppä de grunder, hwilka redan genom Protokoll sUtdrag af den 14 nästledne Februarii blifwit de Respektive Med-Ständen kommunicerade, och enär PresteStändet icke allenast lika med bwad utffottet i desi förra Betänkande yttrat, fant» hwarje Medborgare i män af Zidd. och Ad.prst.
L:te Bauö. 2:ör» Afd. r?:- i6.
L42 Den 6 April. af förmäga
LLra mildra de under wapnen gränade,och i striden blesterade stridsmäns mäst tryckande nöd och bekymmer, utan ock trodde att Löntagaren, som endast i anseende til! sitt ärliga underhäll, njuter fördelen af krigarens bemödanden för Rikets förswar, till denne, när han blifwit äldrig eller förlamad, af sina knappa tillgäugar för ingen del bör sammanskjuta mera än dest lycklige Medborgare, som igenom Soldaters krigiska dygder, pä en gäng njuter flydd för innehafwande
E» gendom och ärlig inkomst, kunde Ständer icke antaga Utskottets oftvanförmäldte Förslag, som synes kasta huswudsakliga tyngden af walförtjente men afskedade krigsmäns underhäll pä Embcts -> och TjenstemannaClasten, utan förblef Ständet till alla delar wid desi utt berörde Protocolls,Utdrag upgifna Förslag, det mä hwarje Swensk man intill nästa Riksdag ärligen till Wadstena Krigsmanshus
Costa erlägga 2 procent af den Summa, som enligt den blifwande BewillningsFörordningen i Betoillning pä honom belöper, de likmal hanskärr undantagne, hwilka förut aro förbundne, att till Amiralitets Krigsmans-Castan contribuera; utr hwilkct Förslag de öfrige Respective Ständen äfwenleLes nu skulle inbjudas, att sig med Preste--Ständer förena.
Men i händelse de Respective Med-Ständen icke uti detta Förslag instämma, ätager sig Ständet för fin del att de Ecclesiastiqve Personer hwilka icke tillförene Centonal betalt, mä fäsom ett friwilligt sammanssorr till afskedade och behöfwande krigsmän ärligen intill nästa Riksdag erlägga
Tre procent af den Bewillning, som pä deras löner sig belöpa ; börande detta sammanskott pä det sätt fördelas, att ifrän de orter i Riket, af hwilka Centonalen med öfrige Krigsmanshus-afgif-- ter till Wadstena Krigsmanshus-Casta ingätt, ifrägakwarande gäfwa, jemwäi dit lefwereras; hwaremot detta sgm - Den 6 April. 245 sammanstött af de Orter der Cenlonalen, m. m. blifwit till Amiralitets Krigsmans Casian erlagd, bör till sistnämnde Cassa aflemnas.
Ilr supra. llx l?rotocol!c> bft. ^Imczuist.
Upläsies och kades pä bordet ett, ifrän Lag-Utstöttet ingifwit, sä lydande : Wördsamt Memorial!
Sedan Lag - Utskottet e-rhällik del af Reglementet för Riksens Ständers Riksgälds-Eontoir, har Utskottet till sölje af samtclige Respective Riks - Ständens, uti särstildte hit ankomne Protocolls,Utdrag, mcddelte besint, utarbetat profet till Lag, hwarefter Fullmägtige i nämnde Contoir för underlätenhet och förseelser i deras anförtrodde befattning, böra dömas, hwilker project här hos till Riksens Högloft.
Ständers granskning mdrdsammeligen öfwerkemnas.
Dä de principer, hivarcfler ankwarighetö - Lagen för Fullmägtige uti Banquen är gillad, ägt en likställig tillämpning pä möjelige förseelser af Fullmägtige uti Nikogälds-Contoiret i och förs deras befattning, har Lag-Utstottct, med anledning af Riksens Ständers Egit beslut, projecterat för de sednare lika answarighet, som för felagtige Banco-Fullnrägtige, i hwarje serstildt fall as Riksens Ständer funnits lämpelig.
Stockholm den 2 April ILiO.
Riddcrstapcts och Adelns Ledamöters magnar u d V. a n u e r 8 t r ö m.
Pä Högwördige Preste-Ständets Ledamöters wägnar L. /r1mcjUl8t.
Pä 244 Den 6 April.
Pä Wallofl. Borgare-Ständets Ledamöters wägnar k. 14. 6 reve 8 m ii ii i.
Pä Hcderwärda Bonde-Ständets Ledamöters wägnar biric O 1 o k s 8 o n. ^loimberAgon.
Project till Answarighets-Lag för Riksens Högkofl, Ständers Fullmägtige i Riksgälds-Conroiret. 1 §.
Underläta Fullmägtige i Riksgalds-Contoiret, att, wid det tillfälle, dä, enligt Regeringsformens 50 §.
Konungen r samräd med dem och Fullmägtige i Bangnen annan Riksdags» Ort än Hufwudstaven utsätter, noga iakttaga och tillstyrka hwad de för bet Allmänna finna mäst lampeligt och nyttigt, stall det bero pä de sammankommande Riksens Ständer, att pröfwa, hus ruwida Fullmägtige, en eller flere, gjort sig oförtjenke af Riksens Ständers förtroende eller böra under ransakning till Laga answar ställas. 2 §.
Ilska Mom.
Bcträdes en eller flere afFullmägtige att angående Dispositionen af Riksgälds - Cons toirets medel eller hushällningen med Werket hofwa emottagit eller ätlydt nägon annan befallning eller förestrift, an af Riksens Ständer; hasme den eller de häri brottslige förwerkat Riksens Ständers, och allt annat allmänt Medborgerligt förtroende.
Tillskyndas genom flikt förhällande Riksgälds s Contoiret eller dest Credit nägot lidande, dömes den brottslige till Fästning pä Twä till högst
Fem är ntan arbete, och ersätte stadan med hwiad han äger eller framdeles ärfs w«r Den 6 April.
L45 wer eller förwärfwer.
Är en sädan Fullmäktig Embets - eller Tjensteman, stall han desiutom stlljas frän Embetet eller tjenste», utan att den eller annan publiqve. befattning kunna äterfä. 2:dra Mom.
Finnas
Fullmägtlge hafwa genom underdäniga tillstyrkanden beredt bifall till sädant, som ar stridande emot de uti Reglementet utstakade grunder för Riksgälds - Contpirets inrättning eller pä annat salt leder till inskränkning i Riksens Ständers rättigheter att kjelfwe om Werket förordna, ware Lag samma som 1 Momentet i denna § innehäller. Ztöje Mom. Bewilja Fullmägtige Accord pin Riksgälds-Contoirets fordringar, ware de jemwäl förs lustige Riksens Ständers samt annat allmänt förtroende och ersätte den stada Riksgälds - Contoiret deraf lidit. 3 §.
Underlåta Fullmägtige, att sedan Bewillningen och Krig-gärden, som till Riksgälds - Contoiret stilla lefwereras, influtit, ärligen besörja de särstildte utbetalningar 7 Art. 5 §. i Fullmägtiges
Reglemente stads gar böra ste till Stats - Werket och Riksens StänderS Vängne, hafwa Fullmägtige gjort sig förlustige af Riksens Ständers förtroende, och straffes efter omständigs heterne enligt 18 Cap. Handels - Balken ; ersätte jäms wäl all den stada, som genom sädan försummelse kan uppkomma. 4 §.
Meddela Fullmägtige, i anledning af 7 Art. 5 §.
i Reglementet nägot förstott annorlunda eller utöfwer hwad samma §. föreffrirwer, komma de att wara underkastade enahanda straff och ersättnings päföljd, som i 2L 246 Den 6 Apri?. i 2 §.
r Mom. stadgas.
Lag samma ware om de till Riksgälds-Werkst r allmänhet hörande och dit anflagne Medel, under hwad förevändning eller willkor som hälst af Fullmägtige derifrän rvckas eller anwändas Lil! andra behof, än dem Riksens Stander bestämt. Z §.
Betrades
Fullmägtig att af försummelse eller egennytta haswa undcrlätit, öfwerffridit eller afwikit ifrän hwad Reglementet i en eller annan mätto till efterlefnad stadgar, eller Nissens Ständer eller deras Revisorer föreskris, wa, mä maler genast anmälas hos Riksens Ständers Ailstitie-Ombudsman, hwilien aligger att detsamnrarffyxchs samt hos Kongn Swea Hof-Nätt Maga.
Hof-RÄLs'n pröfwe da först om mälct är af sädan beskaffenhet, att den anklagade bör under Rättegången ifrän utöfningcn af den honom anförtrodde Riksgälds Förwaltning skiljas;, och ffulle efter anställd Laga undersökning den anklagade befinnas brottslig, fälles ian, utom i de fall denna Lag särskildt uptager, lill answar och ersättning efter omstan» digheterna, enligt rg Eap. Handels-Balken. 6 Z.
Dä Fullmägtige ef fä tillåta Konungens eller Regeringens Ombud att biwista deras sammankomster oftare, än Fullmägtige ästunda att med honom öfwcrlägga, hasme den eller de, som denna föreskrift brutit förwerkat Riksens Ständers förtroende; och bör cn sadan förseelse af nästkommande Revisorer genast anmalaS hos Riksens Ständers Justitie -?
Ombudsman och dermedj förfaras pä sätt i 5 §. sr förordnadt. 7 §- Ästdosätta Fullmägtige att i mål, som tarfwa nägon utredning, inhämta Commistariernes ut-lätande, hwilket bör biläg - Den 6 April. 24? biläggas Fullmägtiges Protocoll, förhälles med deras an, swarighet enligt Z §. 8 §.
Reser Fullniägtig bort utan skedd anmälan hos Ordföranden, eller han, eller Ordföranden utan med öfrige Fullmägtige gjord öfwerenskemmelse, och derigenom försummar sammanträde, eller annorledes afhäller sig ifrän Fullmägtiges sammankomster utan att äga och tickännaZifwa Lagligt förfall, ware han för hwarje försummadt Sammanträde förfallen till Tio Rd:rs böter, som afdragaS Arfwodet och tillfalla Allmänna Fattigwärden i Stockholm V §- Hälla Fullmägtige Sessioner, eller fatta de nägot be, flut, dä ettdera af de Respective Ständens Ledamöter eji sirö tillstädes-; eller afgöra Fullmägtige nägot ärende af wigt och betydenhet, såsom Län-Negoeiatiomr, Wäxel-in, köp, Sysslors tillsättande m. m. dä icke minst etta af Fullmägtige äro närwarande, äge samma answar rum och försares pä lika sätt som i 5 §. omförmäles; Och stall i desse och alla andre fall den , som sig icke till Protocollet yttrat, anses hafwa bejakat PluralitetenS beslut. r° §.
Förbryta Fullmägtige sig, 'i nägot af förutnämnde fall emellan Ncvisorcrne, eller dä Riksens Ständer ej äro tillstädes, anmälcs och beifras sädant af Riksens Ständers Iustitie-Ombudsman. n §. ^fwer Kongl. Swea Hof-Rätts Utslag r desse ma! kunna wäl hos Kongl. Majit underdäniga beswär anföras; dock mä den Fullmägtig, som genom Hof-Rättens
Dom blifwit stiljd frän befattning med Riksgälds, Förwaltnin gcn - L48 Den 6 April. s gen, ehwad denne Dom ändras eiler ej, eller den klagande benädas, icke äter kunna insättas i sin befattning, ritan af Riksens Ständer sjelfwa.
Stockholm den s April i8ic>.
Ridderjkapets och Adelns Ledamöters magnar I, u tl V. kel L n cl 6 r 8 t r ö m.
Pä Högwördige Prestc-Ständets Ledamöters wägnar L. ^ I m u i 8 t.
Vorgare-Ständets Ledamöters wägnar k. lä. 6 r 6 V 6 8 m u It I.
Pä Hederwarda Bonde-Standets Ledamöters magnar Lric Olossson. ^oh. käolmbergson.
Ständers Constitutions-Utstotts Betänkande rörande National Representationen, med tillhörande Handlingar och Protocoll, 'H. Detta Betänkande skulle hwila till uptagande och afgörande ivid nästa Riksdag, tzwarjemte förbehäll gjordes, att det skulle mara ingen förnekat, att sina enskildta tankar deröfwer ingifwa och bilägga.
Herr v) Detta Betänkande, hwilkct är tryckt hos omk Orsn är !8ro, under Titul: Riksens Högloft.
Ständers Constitutions - Utskotts Betänkande rörande National Representation med tillhörande Handlingar och protocollec, warder, till undwikande af onödig widlyftighct och deraf upkommande kostnad för Prenus meranterne, icke härstädes tryckt, utan finnes serskildt att köpa.
849 Herr l?LKImsn - utbad sig att fä fästa Nidderffapets och Adelns upmärksamhet pä ett ämne, som wäl förut more afgjordt, men hwartill Borgarc-Ständet bifogat ett tillägg som i hufwudsaken more rigtigt utan att ändra Ständens beflut.
Det rörde Wadstena Krigsmanshus Cassa.
Till den ända upläste Herr kLlllmsn Borgare-Ständets i afseende pä denna fräga afgifne Prötocolls-Utdrag, hwarefter tan tilläde att dä han ansäg nyttigt för Cassan, att för sine utestäende medel crhälla 7 procent och oest Fonders Bokföring dessutom bidrogo till Annuitots-LänenS förökande, anhölle han hos Herr Grcfwen och Landtmarffalken' om Proposition det mätte Ridderffapet och Adeln i detta Borgare-Ständets beslut, sig förena.
Friherre sellerström, stscod.
Hwad sjelswä frägan anginge om dessa Fonders inrättning pä Annuiteter, sunne han wisserligen nyttan deraf för Krigsmanshus-Cassan; men dä dermed det wilkor more förbundit, att tiden för LänenS uptagande skulle förlängas, kunde han dertill ej lemna sitt bifall.
Herr kLlllmsn.
Frägan om Krigsmanshus-Cassan är hos Högloft.
Ridderffapet och Adeln redan afgjord.
Den jag nu wäckt kan anses säsom ny, men stäende i nära gemenskap med den som här förut förewarit.
Den är säledcs enligt Niksdags-Ordningen tillätlig, men kan ganska wäl, om nägon sä behagar, läggas pä bordet.
Likwäl mätte mig tillätas uplysa, att om ej för denna Cassa, I afseende pä insättningstihen, undantag göres, kan den ej af denna förman betjena sig.
Directioncn kan ej förut weta när dess inkomster inflyta, eller till hwad belopp de kunna stiga.
Pä den korrta tiden af 6 weckor, kan den säledes ej bestämma hwad den bland Annuitcts-Länenkan insätta.
Dm 6 April.
Friherre löljenciantr;.
Jag will gerna förena mig rmd Herr VLKImsn, rörande dispositionen af denna Castor medel, ehuru följderne deraf kunde blifwa tämligen swä» ra bäde för mig och andra.
Det är cn werkelig förmän, att aga Län för 5 Procent.
Man skulle kanske tycka att fö-lusten ar ringa om räntan ökes med cn procent; men'/ hwar och en four försökt att winna
Län i publika Castor, lärer nogsamt kanna att sädant ej astöper utan en kostnad, fä att man innan pengarne erhällits kan fä räkna ända till 7 procent.
Icke dest mindre ar jag färdig att häri förena mig med Herr kkmiwsn, emedan det är min prin? cip, att ej se pä mitt, utan pä det allmänna interestet.
Jag bör likwal anmärka: att dä staga warit wäckt om att öpna Banquen till Läncbiträden ät Jordbruket, har jag wäl warit emot desta Förslag, men tror, att nar
Förs stag upgöres, att annu ytterligare ifrän denna näringsidkare borttaga de tillgängar de hittills kunnat päräkna» sädant bor sse med mycken warsamhet, och Jordägare i allmänhet ömt behandlas.
Herr ikslllmgn, crindrade att hwad upsägningen angick af Le penningar, som Wadstena Krigsmanshus-Casta utlänt till 5 procent, wore densamma redan afNidderstapet och Aveln och de öfrige Niks-Ständen bcfluten
Men pä det lenna upsägning ej för tungt skulle falla pa desta Läns nuwarande innehafware, hade Borgare-Ständct för Krigsmanshus -Castan gjort det undantag, att den stulls njuta en längre tid till insättning pä Annuiteterne.
Friherre Leger5tröm, Idnckolk.
Det har nu nyst warit en läng discusion just rörande den stägan huruwida infättningstidcn till desta
Län kunde utsträckas öfwer 6 wecker.
Jag anhäller att frägan ej ä nyo mätte wackas, hwarigenom wi inledas i längwariga öfwerläggningar, som ej kunna föra till nägot flut.
Den 6 April. 2-Zl Friherre liljencrants, trodde, att med den förklaring Stats-Utstottet gjort af sin mening, att de Län man wille kill Staten aflemna endast inom 6 weikor borde anmälas, kunde Krigsmanshus - Casian aga fullkomligt tillfälle, att af denna Författning draga fördel.
Friherre Legerström, .fscok, ansäg Casian kunna wara belåten om den till Annuitets - Län disponerade ds medel den inom 6 weckor kunde känna sig i tillständ att inom bestämd tid lyfta, och att densamma hwad andra inflytande medel beträffade wäl pä annat sätt kunde dem annian" da intill nästa Riksdag.
Det more för öfrigt hans tanka, att ingen ting bestämdt borde denna Casias Direktion, rö» rande penningarnes Disposition, föreskrifwas, utan endast lemnäs densamma öppet att alwen placera dem i Annnitetcr.
En lycklig conjunctur lunde inträffa dä
Staten funno sig befogad att nedsätta räntan pä Annuieteterne, och Casian kanske gerna sage att hafwa sina penningar annorlunda utsatta.
Herr VZKlmsn.
Den lyckliga Conjuncturen kan jag ej annat än anse säsom gansta aflägsen, dä Staten skulle pä Annuiteterna kunna nedsätta räntan- Skulle det nu werkeligen wara en fördel för Casian att fä sina penningar utsatl a för 7 procent, sä kunna de dertill nödiga mätt och steg ej tagas inom 6 wecko".
Meningen kan ej wara att redan förräntade Capital skulle upsägas och dertill anwändas. Casian har att förwänta nya tillgångar, hwilka kunna biifwa gansta betydliga, och dem more i synnerhet min önskan, att den insatte bland Annuiteterne.
Lm Riksens Ständers mening är att Län stola erhällas, bör wäl öfwen säsom ett medel dertill tiden inom hwilken de fä uptagas, sä förlängas, att hwar och en mätte kunna hinna att efterse, hwad Summor han dertill kan anwända.
Gref, Den 6 April.
Grefwe von OsntinZsbsussn, Hlbreobt, ankäg detta Herr ksblmsns Förslag medföra en sä tydelig förmän för Krigsmanshus- Casian, att han hos Herr Grefwen och Landt-Marskalken anhöll om proposition till bifall dera.
Friherre Legerström, fscob. Ridderskapet och Adeln lärer wäl ej kunna göra om hwad den nyst stadgade.
Cassia» synes mig nu för första gängen hillsten om den pä Annuiteter för insatta de Capital den redan har.
Föröfrigt fär jag äberopa hwad jag nyst/anförde, att Conjuncturen kunde undergä sädane förändringar att Casian kunde finna sig beläten om ej desi Fonder i Annuiteter more insatte.
Grefwe von Osntingsbsusen, förklarade sig säsom sent uppkommen pä Riddarehuset, ej känna hwad som förut pastorat.
Grefwe Oo Is Osrllis, ffscob, instämde med Grefwe Osntiiizsbsusen deri, att Förslaget för Casian wore förmånligt, äfwcnsom med Herr ksblwsn i den önskan att Cassia» mätte erhålla all möjlig laglig winst, men ansäg ej enligt med Ridderflapets och Adelns redan fattade beslut, att bcwilja en längre insattningstid ät denna Casia, hälst dä sädant förwägrades andra.
Herr kLblmsn.
Ständer hafwa tillförene gjort undantag för de Finska .Officerarn es accordcr.
Jag kan ej se annat än att det skär ost öppet att till besia undantag göra tillägg.
Desi utom'är det helt olika att gifwa en allman tillåtelse, emot att lemna den endast ät en publik inrättning.
Jag kan ej tro att denna tillätelse pä nägot sätt kan wara skadlig för Riksgälds-Contoiret eller för det Allmänna, utan snarare bidragande till andamälet att fhälla Län - Grefwe Den 6 April.
SZ3 Grefwe 1» Osräis, hwad undantaget för de Finska Officerarne beträffar, har jag ansett detsamma som en sak, hwilken ingick i den ersättning, hwartill de syntes mig berättigade.
Dct lärer ej kunna undfalla nägon att denna ersättning icke desi mindre ej är swarande emot deras förlust
Denna förmän borde derföre dem tilläggas, men jag kan ej inse nägsn sädan grund, hwarföre den, ät Wads siena Krigsmanshus-Casia skulle bewiljas.
Grefwe l.ökverck^elm, L31I ^xel, wille ej medgisma nägon förlängning, af insattnings-tiden, men trodde att icke d si mindre Casian kunde äläggas att i Annuitcterna insätta sina nu ägande Fonder.
Herr von 8cbulrenbeim> Osvicl.
Större delen af charitabla inrättningar insätta utan twifwel sina Fonder i Annuitet er, emedan de aldrig säkrare kunna placeras, men de böra ock inom sep weckors tid kunna hinna att anteckna sig dertill, och känna hwad Summor de kunna disponera.
Herr Grefwen och Landt-Marskalken gjorde Proposition, till bifall ä Herr kLtckmllns motion, hwilken beswarades med Nej och nägra Ia« Herr kalman.
Propositionen har med bäde
Nej och Za blifwit beswarad; saken är Medes icke afgjord, och jag will ej afstä i frän mitt yttrande.
Proposition till nägon förändring i insättningstidm för besia
Län kan jag ej göra.
Herr kLblm-m, jag skulle ingenting hafwa emot om saken finge hwila, men att den affläs utan att undergä en nogare granskning synes mig ej wara r fin ordning.
Ester 2Z4 Den 6 April.
Ester ätflillige korta yttranden af flere Ledamöter - förklarade fluteligen: Herr Grefwe» och Landt--Marskalken, at^ d8 med denna motion cn ändring i ett redan fattadt bes flut Lfyftades, kunde dcn icke heller säsom ny uptagas, »s tan förfölle alldeles.
Herr anmärkte, att i sädant fall denna fräs ga komme att till nämndens afgörande hänskjiitas.
Föredrogs ä nyo Riddarehus-Utflottets ben 09 Mars pä bordet lagda Memorial, i anledning af den till
Ut» flottet remitterade fräga, om stora Riddarehus-Salens förs seende med Kakelugnar.
Friherre Legerström, Jacob, trodde att stora RiddareHus-Salen ej genom mattor pa golfwet, och dubbla ftNs ster kunde upwärmas.
Deffafgifna yttrandet om Kakels Agnarnes behöflig» storlek , ansäg han icke alldeles wäl-- grundadt.
Utffottet hade efter hans tanka gjort bäst, att irörande denna fräga tala ivid en Kakelungsmakare, som tväl ej sörslätt fig pä Architecture men deremot säkert pä Kakelungar.
Det funnes äfwen den utwägen att wärma up rummet genom rör dä eldningen kunde ffe i wänlngen inunder.
Han undrade att dä man i det afgifna pttraNs det haft afseende pä Architecturen, man föreflagit en Tambour, som skulle flämma bort densamma.
Han önflads säledes att salen till Niddarehus-Utflottet mätte återför» wisas, med anmodan att det mätte höra Kakelugnsmakare, Murare och andra Handtwerkate, som med eldstäders och rörs anläggande hafwa att sig befatta.
Hwav medlen beträffade trodde dan, att om Eastarr Lrustc i tillgängar, blefwo det ej alltför kännbart att genom - Den 6 April.
285 nom slibfcription och sammanskott »verkställa Lenna reparation.
Grefwe ve Is 6srRe.
Jag har igenting emot att denna fräga äterremitteras, i synnerhet som reparationen under denna Riksdag hwarken lärer behöfwas eller kail werksiällas'
Jag förstär ej att döma huruwida Herr O^örveU haft ratt
I sitt omdöme och sitt förslag eller ej.
Men en af Riddarehuscts äldsta Ledamöter, eller Vanco-Comniissaricn 8!lkver?tolpe har sagt mig, att man fordom warit betänkt att utmttga secreta Utffotts-Salen genom ena waggens borttagande, hwarigenom ett tillräckcligt 'stort Scssionsrum erhölles, hwilket redan har eldstäder.
Denna Anmärkning azihäller jag mätte fä ätfölja Remissen.