Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den upplysning den siste talaren lemnat, motsäger icke hvad jag nyss anmält; ty då BorgareSt. i går afgjorde denna fråga, hade Ståndet förut afgjort statsregler:ns öfriga delar. 1 alla fall, BorgareSt. må hafva gjort huru som helst, R. o. Ad. ar dock alltid i tillfälle att företaga målet förr eller sednare efter eget behag.
Landtm, hemställde, i anledn. af Frih.
Boyes nu gjorda framställning, om R. o. Ad. ansåg, att med föredragningen af StatsUtsk:s utlåtande N:o 212 angående mötes-passevolancen får fördröjas, intilldess R. o. Ad. pröfvat riksstatens utgifter under aila titlarna.
Ropades ja och nej. H. Ex. Hr Gr. Posse, Arvid:
På det att icke något missförstånd om delta beslut måtte uppstå, anhåller jag att Frih.
Boye må förklara, huruvida hans mening är, alt detta mål uppskjutes intilldess R. o. Ad. afgjort StatsTJtsk:s betänka ang:de hufvudtitlarna, eller om målet skall uppskjutas intilldess statsregler:n blifvit definitivt afgjord.
I sednare fallet skall man albida utslaget hos förstärkta StatsUtsk., i det förra blott afgörandet hos R. o. Ad.
Jag har icke yltrat mig, som jag tror, otydligt, Jag har önskat, att målet skulle uppskjutas, intilldess - Den la Augusti f. ra. dess hufvudtitlarna här voro afgjorda, meli visst icke alt invänta förstärkta StatsUtskrs utslag.
Jag får tillika upplysa, att PresteSt. förfarit på sätt jag föreslagit.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att, om lian fattat Frih.
Uoyes framställning riktigt, så var den, alt R. o. Ad. skulle uppskjuta med företagandet lill pröfning af StatsUtsk:s utlåt.
Nro 212, intilldess utgifterna under riksstatens alla hufvudtitlar voro af R. o. Ad. pröfvade; och hemställde Hr Landtm, nu, om R. o. Ad. behagade bifalla delta förslag.
Företogs till pröfning StatsUtskrs den 25 sisth Juli och den r dennes på bordet lagda utlåt.
Nro 2o3, i anledo. af återremiss å utlåt.
Nro 53. R. o. Ad. ansåg delta mål böra punktvis pröfvas och utlåt.
Nro 53 dervid böra tjena till grund för föredragningen.
Utskottets förslag, pag. 7, i utlåt.
Nro 53, om u n d. anhållan till K.
M. angrde framläggandet för R.
St. af en fullständig plan för sjöförsvarets ordnande.
Hr Nordensköld, Otto Gustafr Då detta StatsUlskrs utlåt, första gången förevar, motsatte jag mig förslaget 0111 en und. skrifvelse till K. M., hvars ändamål skulle vara att begära en fullständig framställning rörrde vart försvarsverk.
Det var icke min mening att derigenom undanhålla Ständerna en kunskap, som egentligen tillhör nationen, pä det att nationen ej skulle kunna göra sig ett sundt begrepp om hvad till vårt försvar kan höra, utan endast derföre, att den tidpunkt, i hvilken vi för närvar, oss befinna, är en omgångspunkt, 0111 jag så får säga, och att sjömannen icke kan säga huru vapnet på sjön skall se ut.
För resten har jag visserligen ej emot att en sådan skrifvelse til! K. M. afgår.
Jag skulle anhålla, att denna punkt, sådan den blifvit föreslagen af StatsUtsk , kunde afslås, derföre att Norrige är nämndt; ty i vår statsreglering kan det ej vara nödigt att nämna om Norrige.
Dessutom skulle jag önska att R. o. Ad. uteslöt hela sista strofen i StatsUtskrs förslag, som rörer linieskeppen.
I stället för denna framställning, skulle jag anhålla, att R. o. Ad. antoge en annan, som jag ber att få framställa, nemi. att R.
St. måtte i underd. anhålla, det K.
M. täcktes vid nästkommande riksdag för R.
St. i nåder framlägga en fullständig plan för sjöförsvarets ordnande till personal och materiel, i öfverensstämmelse med hvad Sveriges läge påkallar, samt med iakttagande af den hushållning, som enligt sakens vigt och landels icke ö f verflö diga tillgångar äro af nöden.
Jag anhåller 11 H. 46 Den 12 Augusti f. 111. att lii Frih. o. Län dtm. måtte gora propos. till alsing af StatsUtsk:s första punkt, och att Ii. o. Ad. mätte bifalla den framställning jag gjol't.
Hr Frill. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Utsk:s förslag till und. skrifvelse.
Uppå derefter framställd propos., biföll R. o. Ad., att en sådan tind. skrifvelse, sorn Hr Nordensköld föreslagit, borde af Pt. St. till K. M. afgifvas.
Utskottets yttrande, pag. 7, i utlåt.
N:o 53, a n g : d e anslaget för flottans exercis.
Hr Nordensköld: R. o. Ad. torde finna, att det an slag af 45,ooo r:dr, som hittills existerat, icke på något sätt kan vora nog för att gifva flottan någorlunda den öfning, som behöfves, på det att vapnet i behofvets stund må uppfylla sitt ändamål och motsvara fäderneslandets förhoppningar.
Af det nuvnr. anslaget, 4-5,000 r:dr, åtgår 20,000 r:dr för hållandet i sjön af en corvett, der unga officerare kunna vinna öfning i sjömansyrket, sedan de slutat sin academiska kuts.
Del är en ganska god institution, men hvar och en lärer finna, att då 20,000 r:dr årligen åtgå för detta ändamål, blir återstoden af hela anslaget, eller 21,000 r:dr, alldeles otillräckligt för den öfriga flottan.
Folket får alldeles för liten öfning.
Jag vågar framställa detta förhållande till II. o Ad:s behjertande, anhållande om propos på afslag på SlatsUlskts framställning samt bifall till hvad K. M. i nåd. äskat.
Frih Lagerbjelke, Joli., uppläste följande: Sedan Stalsötsk. afstyrkt den af R.
M i anslaget för flott ans exercis ä«kade förhöjning, så ali beloppet för detta ändamål koinine att uppgå till go,ooo r:dr för året i ett för allt, och Qtsk., vid besvarandet af återremissen härå, vidhållit dess förut afgifna yttrande i ämnet, utur den synpunkt, alt det erkända vigtiga behofvet borde kunna beredas med inom 4-^e hufvudtiteln redan ägande tillgångar; får jag, utgående från synpunkten om så väl stora sorn lilla flottans nödvändighet, om vårt politiska och commerciella oberoende skola kunna vara försäkrade, förklara, att, i mili tanke, Utsk:s ofvananförda skäl icke påkallar vidlyftig vederläggning, särdeles som detsamma harledes från förutsatt inskränkning i stora flottan.
Vid föreställningen fästad å en till sin natur så dyrbar materiel som 2:ne särskildta sjövapens af flera hundra större och mindre fartyg med så kostsamma inventarier som segel, tågvirke och bestyckning; å de mångfalldiga förvaringshus, som härvid aro af nöden, med deras undei håll; å vapnets hela befäl, med detsammas aflöning och praktiska instruetion, de (allika timmertnansoeh öfriga handlverks-staterna, lotsväsendet och fyringen, en D C 11 12 Augusti f. II).
363 extra och expeetance-slat, m. m., allt detta för ett anslag af omkring t,?.4o,ooo r:dr; med verklig kännedom om livad hos oss med denna summa åstadkommes, oell tillika, örn oek den'ytligaste kunskap om hvad sjöförsvaret i andra lander, som hafva någon flotta, medtager, jemte hvad hos dem uträttas med ett anslag af omkiiig 100,000 p. steel.: torde icke, utan obillignet, anspiåken hos oss höra kunna sträckas längre, lin hvad redan i sjelfva verket motsvaras.
Det är måhända icke utom möjlighetens grans, att kunna indraga en eller annan kammarskrifvuretjeust eller något dylikt; men något stort tillvägahringas ej med de indragningar och besparingar, som å sådan vag kunna verkställas, om de också i alla fall ej böra uraktlåtas, der de med båtnad äga runi.
Om, vid detta förhållande, ej lemnäs ur sigte den betydliga kostnad, som är oskiljaktig från utrustningen och hållandet i sjön, under (lera månaders tid, af de olika slag af fartyg, som erfordras för ait bibringa de skiljaktiga slag af praktisk öfning, hvilka å t
Lt vapen af denna utsträckning äro nödvändiga, för att grundlägga hoppet om framgång i afseende på vapnets bestämmelse; att utan eli skickligt sjöbefäl hvarje uppoffring å vapnet ar i egentlig mening kastad i sjön; samt att ett skickligt sjöbefäl otvifvelaktig! afven skall yttra ett fördelaktigt inflytande å Sveriges handelsflotta : sä torde, på dessa skäl, det äskade, a ( veu af Sta tsUtsk. såsom vigtig! erkända, anslaget till öfning med flottans bemanning icke finnas vara tilltaget utan dervid fästadt djupt afseende å Statens många andra, äfven vigtiga, behof Det ifrågavar. ansel- jag dock vara ett af de mest maktpåliggande, och en för långt sträckt hushållning i detta fall för bestämd misshushållning.
Jag får således, roed afslag å SlatsUtskts utlåt, i denna del, yrka det äskade exercis-anslagets beviljande lill - oför— minskad t belopp eller 90,000 r:dr. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla StatsUtsk:s förslag i denna punkt.
Uppå derefter framställd propus, fann R. o. Ad., att för det i denna punkt afsedda ändamål borde å stat uppföras 90,000 r:dr.
Utskottets förslag, pag. 8, i utlåt.
N:o 53, a n g: d e ett ö k a d t anslag för fy r a n s l a 11 e r n a. Bifölls.
Utskottets förslag, pag. 8, i utlåt. A: o 55, om lönean slagens uppförande under en gemensam titel:
I denna punkt tror jag att det va nt StulsUtsk:s mening, att allt hvad sorn tillhört lönerna 3G4 Den i a Augusti f. in. för flottan skulle föras upp i en punkt, och i sednare utlåt.
, att särskildt skulle uppföras aflöningen för Sjöförsvarsdepart:s-commando-expedition; men då R. o. Ad. beslutat und. skrifvelse till K.
M. om erhållande af eli fullständigt förslag äfven rör:de personalen, så skulle jag tro, att det rätta är att afslå denna punkt, emedan förslaget innefattas i R. o. Ad:s första beslut, ehuru jag för öfrigt icke ser hvarken godt eller ondt i sjelfva punkten.
Jag anhåller om propos. på afslag.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade att, om hon rätt fattat
Hr Nordenskölds mening, den hade varit, att utlåt.
N:o 53 i denna punkt skulle bifallas, men N:o 303 afslås.
Min mening var, att det skulle afsiås i hegge fallen; ty hegge förslagen innefattas i R. o. Ad:s beslut i första frågan.
Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Utskrs förslag i afseende på anslaget för personalen under 4;de hufvudtiteln.
Uppå derefter framställd propos., blef samma förslag af R. o. Ad. afslaget.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, i anledn. häraf, hvad beslut R. o. Ad. behagade fatta i afseende på aflönings-staterna under fade hufvudtiteln, hvarom Utsk. ej afgifvit något annat förslag än det nu afslagna.
Det lärer vara naturligt, att det skall uppföras efter Konungens proposition.
Jag tror att R. o. Ad. icke behöfver fatta något beslut i den frågan, sedan punkten är afslagen, emedan lönerna fortfara såsom staten nu är.
Då Utsk:s förslag blifvit afslaget, och icke något särskildt förslag till aflönings-stat är vorden faststäldt, följer väl af ordningen, att Konungens propos. mäste bifallas och lönerna uppföras på stat likasom fordom, efter den K. propositionen.
Jag instämmer i det fallet med Frih. Cederström.
Af StatsUtskls utlåt, bifogade tabell befinnes, att contanta aflönings-anslaget för flottan utgör 416,520 r:dr 36 sk Om Hr Frih. o. Landtm, täckes göra propos. på att lönings-staten kommer att förblifva vid hvad den nu är, så är saken hjelpt.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Frill.
Lagerbjelke^ förslag, alt aflönings-staterna för flottan böra i nu blifvande riksstat uppföras till lika Den 12 Augusti f. 111.
365 lieloji|) och under samina titlar, som uti den sednaste rikss Ullen. n i föl is.
Utskottets förslag, p a g. 8 och g, i utlåt.
N:o 53, rör:de anslaget för flottans nybyggnad och imil e r h a 11. II.
Då jag förra gången yttrade mig om 4;de hufvudtiteln, lemnade jag åtskilliga behof onämnda.
Våra krigsskepp aro icke alla kopparförhydda.
Men att numera visa sig på hafvet utan denna förhydning, vore både våda och nesa.
Att i förväg förhyda flera skepp, än de som fredstidens expeditioner erfordra, lärer vara misshushållning, enär kopparen i vattnet tager skada af ärgen.
Men högst väsendtligt är att flottan äger ett förråd af koppar, tilli äckligt att vid påkommande örlog skyndsamt förhyda aila skeppen.
Vår flotta göres behof att tillegna sig flera uppfinningar, som i utländska marinen blifvit efter kostsamma pröfningar förträffliga befunna och införda.
Bland dessa äro: i:o sådana kokanstalter, som, i det de koka skeppskosten, äfven distillera hafsvattnet till godt dricksvatten; 2:0 vindspel, som Fransyska och Engelska marinerna antagit, och hvilka medföra stora fördelar i manövern; 3:o det redan namnkunniga ångmachineriet, som, anbragt i kölen och således skottfritt, medelst en arehimedis-skruf drifver största örlogsskepp, och hvarmed dessa utan deras ombyggnad förses.
Én sålunda apleröd stor Engelsk fregatt har redan gjort flera långresor; och uppfinningen är fullkomligen godkänd.
Men emot linieskepp, hvilka sålunda kunna som ångbåtar, nemi. i stiltje, och mot vinden eller strömmen i alla viider manövreras, förmå inga, med sådant machioeri icke försedda, skepp mäta sig; och enär linieskepp sålunda kunna intränga i trongaste skärgård, och öfverallt, der de finna vatten under kölen, är ett afgörande argument tillkommet i tvisten 0111 Carlskrona flottans behöflighet, och mycken justering att förvänta i de åsigter, som emot dess vidmakthållande blifvit under denna riksdag yttrade.
Dessa 3:ne vigtiga uppfinningar gifva mitt minne mig nu vid handen.
Till deras och dylika fleras begagnande måste 4:de hufvudtiteln äga råd, 0111 vårt sjöförsvar skall kunna uppfylla Statens och en kanske nära stundande conjunelurs kraf.
Hr Nordensköld: Sedan II. o. Ad., välbetänkt sorn jag tror, afgjort första punkten, så är den nu under öfverläggning varande, som mig synes, äfven afgjord.
Jag skulle anhålla att R. o. Ad. afslog den och lemnade till Konungen alt dela mellan vapnen; och om jag ej trodde, att denna delning vore så rättvis och billig att begge vapnen fått lika, eller snarare att det mindre blifvit meta upparbetad!, Deli 12 Augusti f. m. skulle jag längesedan hafva yrkat på en sådan uppmärksamhet från Regerius sida.
Jag tyckte, alt H. Ex. Hr Gr. Löwenhjelm tillstyrkte afslag å denna punkt, och jag förenar mig med honom, under anhållan att R. o. Ad. dertill ville lemna bifall.
Frih Lagerbjelke uppläste följande:
SlatsUtsk. har föreslagit, att af det generella nybyggnads- och underhålls-anslaget för flottan en viss bestämd summa malte utsättas för skärgårdsflottan, äfvensom exercisanslaget till bestämda belopp fördelas emellan linie- och skärgårdsflottorna, hvarvid SlatsUtsk. utgått från åsigten otn inskränkning i utgifterna för den slöra flottan; och har Ulsk., vid besvarandet af återremiss härå, förklarat sig vidblifva dess häruti afgifna menius.
Med åberopande af hvad jag förut yttrat röride nödvändigheten af en seglande flotta, jemte skärgårds, för vårt politiska sjelfbestånd och oberoende, får jag anföra, att. då behofvet ofta kan påkalla utförandet af betydligare arbeten, det ena året vid en station af flottan, det andra vid en annan, hvarigenom en gång för alla be-tämda vissa årliga anslag för linie- och skärgårdsflottorna kunde leda till ekonomiska förluster, samt det är och förblifver lämpligast att K.
M-, efter förekommande omständigheter, kan verkställa fördelningen af byggnads- och underhålls-anslaget för (lottan; yrkar jag på grund häraf afslag å StatsUtskls framställning i denna puukt.
Lagerbjelke tilläde muntligen:'
Hvad en värd ledamot Hr Gr. Löwenhjelm anfört derom, att vi hafva skepp, som äro oförhydda, så får jag upplysa, att alla fregatter, som i sednare tider blifvit byggda i Carlskrona, äro utrustade med kopparplåtar, ehuru man icke ansett med hushållning öfverensstämmande att påslå kopparlörhydningen, förrän fartygen skola gå tillsjöss, men kopparen ligger i ordning i förråden.
Hvad distillering af hafsvatten beträffar, så har dermed gjorts försök sedan man anskaffat sig en behörig apparat, men någon bekräftelse på den verkliga fördelen deraf år ännu icke vunnen, emedan man påstår, att det distillerade hafsvaltnet vore mindre helsosamt.
1 öfrigt kan jag försäkra, att alla nyttiga upptäckter och förbättringar, som införas på utländska flottor, äfven adopteras på vår flotta så snart man om desamma genom våra utrikes vistande sjöofficerare, hvilka just äro utskickade för att observera sådant, derom fått kunskap.
— Jag skulle önska att flottan kunde fä ett ökadt anslag för att completlera allt, som i anledn. af utrikes skeende förbättringar äfven bör hos oss införas; men då Konungen måst inskränka sin propus, anglde Jlde hufvudtiteln till den summa, som förut varit hegard: så kan jag icke sträcka min begäran derutöfver, utan anhåller att densamma matte beviljas.
Dea i a Augusti f. m.
Hr Frill. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Ulsk:s förslag i denna punkt.
Uppå derefter framställd propos biföll R. o. Ad., att anslaget till materiel för flottans underhåll och nybyggnad, hädanefter såsom hittills, uppföres i en summa med 582,997 r:dr 28 sk. b:co.
Utskts förslag, pag. 9, i utlåt.
N:o 53, ang:de exercis-anslagets fördelning.
Efter det beslut, som R o. Ad. nu fattat, synes denna fråga böra förfalla. R. o. Ad. ansåg, ali, till följe af Ståndets förut fattade beslut, StatsUlskts förslag om exercis-anslagets fördelning äfven borde anses vara förfallet.
Utskottets yttrande, p a g. g, i utlåt.
N : o 5 3, öfver Hrr Petreus o eli Christier ssons samt Riksd.- fullm.
Lars Petterssons motioner.
Detta yttrande blef af R. o Ad. gilladt.
Utskottets förslag, pag. 9 och 10, i utlåt N: o 5 3, i anleda, af väckt motion 0111 liek läd nadshjelp och förhöjd inqvartering för flottans underofficerare.
Jag anhåller, att denna Hr Sabelfelts motion mätte afslås.
Jag tror det ligger i tingens ordning, att Ständerne icke skola befatta sig med sådana små detaljer, sorn huru stor en underofficerares aflöning är, synnerligast när icke medel anslås; men det finnes äfven en annan hufvudsaklig anledn. alt afslå, nemi. att saken är under bearbetning bos chefen för Sjöförsvars-depart., och således ar också motionen till sin natur öfverflödig.
Jag anhåller, att R. o. Ad. ville helt och hållet afslå densamma.
Denna punkt blef af R. o. Ad. afslagen.
Utskottets yttrande, pag. 10, i utlåt.
N:o 53, ö f v e i'
Hr Dalmans motion.
Detta yttrande blef af R. o. Ad. gilladt.
Utskottets förslag, pag. 4> * utlåt.
N:o 2o3, a 11 g: d e r o t e f r i h e t s - a f g i f t e r n a.
Denna punkt är af samma natur som den, hvilken i går af handlades af R. o. Ad. i betänk.
N:o 202, och der StatsUlsk. minskat anslaget till Krigs-collegii departementers anslags-summa med 22,5on r:dr s. k. 1 otefrihets-medel.
Jag anhåller nu, att R. o. Ad. måtte i den nu föredragna punkten fatta enahanda beslut i afseende å dessa 5,5oo r:dr rotefrihets-medel, som höra under 4;de hufvudtiteln. 308 Den 12 A u gu sti f. m.
Lagerbjelke uppläste följande: R. H. St:s StalsUtsk., som uti dess betänk, röride beräkningen af statsverkets inkomster föreslagit, att rotefrihetsafgifterna för roteringsskyldig men oroterad jord, hvilka vid sednaste riksdagen anslogos lill försvarsverket, men, såsom då obestämda till summan, ieke uppfördes å stat, nu måtte, till det belopp de visat sig hafva influtit, upptagas bland statsinkomsterna, samt motsvarande anslag uppföras å 3:dje och 4;de hufvudtitlarna, har uti dess afgifna utlåt., i anleda. af återreraissen å den af Utsk. föreslagna reglering af sistnämnda hufvudtitel, hemställt att å denna titel måtte i rote fri h e t s-a fgi f ter uppföras 5,5oo r:dr, och nedsättning till motsvarande belopp äga rum uti anslaget till flottans nybyggnad och underhåll, hvilket anslag från förut beräknade 582,997: 28. sålunda skulle nedgå 1111577,497:28.
Jag kan icke undgå alt för min del motsätta mig denna förminskning i nybyggnads- och iinderhålls-medlen för flottan.
Då den sorgfalligaste omvårdnad användes att med de förut knappa tillgångarna vidmakthålla och förkofra flottans materiel, är hvarje, äfven den minsta, nedsättning i anslaget dertill lika smärtsam som oväntad, särdeles i en tidpunkt, då Svenska folket med hvarje dag tyckes mer och mer börja inse sjöförsvarets vigt.
St. vid 1834 och 1835 årens riksdag anordnade rotefriliets-afgifterna till försvarsverket, samt StatsUtsk. vid samma riksdag, i dess utlåt. rör:de reglerln af /jlde hufvudtiteln, yttrade, ”att, vid anställd detaljerad granskning af anslaget till nybyggnader och reparationer vid flottan, eller, med andra ord, till flottans materiel, Utsk. funnit detsamma, ehvad det skall användas till ”större skepp eller endast till skärgårds-försvarets fullkomnande, för närvar, icke tåla någon nedsättning” (StatsUtsk:s egna ord); så torde man af nuvar.
StatsUtsk:s fosterlandssinne måhända icke hafva väntat en annan öfvertygelse och en riktning åt motsatt håll, hvilket måste vara förhållandet, då Utsk. tillstyrker en minskning, emot hvad vid förra riksdagen beviljades, i flottans material-anslag.
Icke allenast såsom chef för Sjöförsvärs-depart., utan äfven såsom medborgare, och företrädesvis i denna sednare egenskap, får jag för min del bestrida all nedsättning i nybyggnads- och underhålls-medlen för flottan, och yrkar afslag å StatsUtskts uti ifrågavar. afseende gjorda hemställan.
Jag instämmer med den sista talaren helt och hållet, med tillägg att jag begär propos. att dessa 5,5oo r:dr blifva på flottans stat uppförda.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla StatsUtskts förslag i denna punkt.
Uppå derefter framställd propos. beslöt R. o. Ad., att rote - Den la Augusti f. ra. 36g rotefrihets-afgifterna, caleulerade till ett belopp af 5,5oo r:dr b:co, böra nu, såsom sedan sista riksdag, särskildt uppföras såsom en tillgång för flottans behof.
I den tabell, som åtföljer StatsUtsk:s första betänk, öfver anslagen å riksstatens 4;de hufvudtitel upptages bland annat rese- och tractaments-penningar till 3,333 r:dr 16 sk.
Jag vågar hemställa, om ej R. o. Ad., i likhet med hvad i går beslutades i fråga om Landtförsvars-depart.
, att nemi. uppföra det för samma ändamål beviljade anslag som ett f ö r s
I a g s - a n s 1 a g, äfven täcktes förklara detta anslag af 3,333 rtdr 16 sk. vara ett förslagsanslag för flottans behof.
Lagerbjelkes nu gjorda framställning, att rese- och tractaments-penningarna böra uppföras med 3,333 rtdr i6 sk., men såsom ett förslags-anslag.
Utskts förslag i allt öfrigt, så väl i afseende på indelningen och spanmålen in natura och under lönerna, som i afseende på de titlar, hvilka icke i utlåt, finnas omnämnda, och således ej varit under särskild pröfning.
Föredrogs ånyo StatsUtsk:s den 7.5 sisth Juli och den i dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 213, i anledn. af återremiss å utlåt.
N:o 54, ang:de riksstatens 5:te hufvudtitel.
Detta mål ansågs böra punktvis pröfvas, hvarvid utlåt.
N:o 54 skulle tjena till grund för föredragningen.
xtsta punkten.
Svenska Academien.
Hr von Hartmansdorff, Aug., anhöll att, ifall från PresteSt. prot.utdr. ankommit rörtde dess beslut i ämnet, detta måtte blifva uppläst.
Ridd.Secret. tillkännagaf, att något sådant prot.utdr. ännu icke ankommit.
Jag tror mig veta att PresteSt. bifallit K.
M:s propos., i enlighet hvarmed de ii33r:dr 16 sk. blifvit åt Svenska Academien beviljade.
På de skäl jag förut anfört, och på dem andre ledamöter framställt, då betänk.
N:o 54 förevar, anhåller jag, att R. o. Ad. måtte, med afslag å StatsUtskrs betänk., bevilja den summa Konungen äskat.
Ropades nej. 11 H. 47 Den n Augusti f. ra.
Uppå derefter framställd propos. ansåg R. o. Ad., att det hittills varande anslaget borde ökas med 1133 r:dr i6sk. 2:dra punkten.
Vitterhets-, Historie- och Antiqvitets-academien.
Hr von-Hartmansdorff:
Äfven i detta hänseende anhåller jag att R. o. Ad. måtte bevilja Konungens nåd. propos.
Det villkor StatsUtsk. fästat vid detta anslags beviljande, nemi. en större local, skulle möjligen för brist på tillgång dertill kunna för längre tid förlama academiens verksamhet.
Jag anhåller derföre, att R. o. Ad. ville, med afslag å StatsUlsk:s betänk., bifalla K.
M:s nåd. proposition.
Hr Frih. o. Laid fm. hemställde, örn R. o. Ad. behagade bifalla Utsk:s förslag i denna punkt.
Uppå derefter framställd propos. biföll R. o. Ad. hvad K. M. i dess nåd. propos. för ifrågavar. academi föreslagit. 3: d j e punkten.
Academi en för de fria konsterna.
Då jag, när denna fråga förra gången förevar inom Ståndet, yttrade mig emot hvad StatsUtsk. hade beslutat, och ansåg att academiens verkliga behof icke borde vara ouppfyllda derföre, att det hus, hvaruti academien har sina sammankomster och meddelar undervisning, är bofälligt, kan jag icke frångå hvad jag då yttrade.
Då Borgare- och BondeStm bifallit Ulsk:s betänk., anhåller jag få veta, i händelse det är bekant, huru PresteSl. afgjort denna fråga.
Ridd.Secret. tillkännagaf, att ingen underrättelse ännu ankommit från PresteSt., rör:de dess beslut i denna fråga.