Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Augusti under N:o 162 afgifne, samt den 14 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte Betänkande, i frågan om yrkad befrielse för Gottlands Hem-?
mansägare att in natura aflemna SkatteTjära; fann Ridderskapet och Adeln att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallet, Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde läggas till Hsndlingarne.
Då nu å nyo föredrogs ExpeditionsUtskottets den 13 listledne Augusti aflåtne, samt den 14 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, innefattande svar på återremiss af Utskottets förslag till Riksens Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl. Maj:t
Nro 91 rörande medel för bestridande af kostnaderne i och för Hans Kongl. Höghet
Kronprinsens förmälning och utrikes resa ; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, enär berörde förslag redan blifvit af de öfrige frenne RiksStånden gilladt, för Dess del dervid låta bero.
Ut Supra. S, D. Vid förnysd föredragning af Stats- och 102 Den Js'iSeptember t. m.
LagUtskottens den 15 sistlidne Augusti, under N:o 411 afgifne, samt den 18 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande öfver väckt motion, angående HofRättens öfver Skåne och Blekinge ställande på IndragningsStat m. m. ; stadnade Ridderskapet och Adeln i följande beslut: 1:0 Att Lagutskottets utlåtande, rörande HofRättens öfver Skåne och Blekinge fortfarande, gillades, likväl med undantag af Utskottets yttranden, dels att Utskottet icke ansett nödigt att medelst ziffertalens utsättande gör* den arithmetiska framställning om yppad ballance af göromålen inom Götha HofRätt, sorn i allmänna Tidningarne, der dess arbetsförteckningar skola blifvit intagne, varit för hvar och en tillgänglig, och dels, att, om en serskild HofRätt j Norra delen af Riket varit inrättad, och fråga blifvit väckt om dess indragning, Utskottet skolat stadna i samma tills styrkande, som det nu afgifvit. 2*o Att Statsutskottets hemställan, rörande den Lagmannen Hedenstjerna i Nåder tillagde sportelersättning lades till Handlingarna. 3:0 Att Riksens Ständer borde hos Kongl.
Maj:t i underdånighet anhålla, att, Om föro nästa Riksdag minskning af de på Götha HofRätts handläggning beroende mål tilläfventyrs skulle komma att äga runij Kongl, Majit dl Ben I September é. m} täcktes i Nåder vidtaga den indragning af en eller flere HofRättsDivisioner, som med billighet kunde anses af en slik. målens minskning blifva en följd, och hvarigenom besparing för Staten kunde vinnas.
S- D. Föredrogs å nyo och återremitterades, på grund utaf Herr af Ubrs, Carl David, dervid gjorde anmärkningar, Stats- och Bevill-i ningsUtskottens den 7 sistlidne Augusti under N:o 412 afgifne, samt den 18 derpå följde eftermiddagen på bordel lagde, Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj;ts Nådiga proposition, angående Extra Grufvehjelpen i Stora Kopparbergs
Ut Supra. S. D. Vid förnysd föredragning af Lagutskottets den 7 sistlidne Augusti under N:o 144 afgifne, samt den 18 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, angående yrkad skyldighet lör Kongl. Maj.ts Befallningshafvande, att genom Promotorialer befordra enskildtes Lagsökningsärender, då Gäldenärerne vistas i an* dra Län; blef samma Utlåtande af Ridderska* pet och Adeln afslaget.
Vid förnyad föredngning af Stats- samt Allmänna Besvärs och OeconomieUtskottens den 7 sistlidne
Augusti under N^o 408 afgifne, samt den 18 derpå följde eftermiddag på bordet lagde, Utlåtande, rörande väckte motioBtn otn utvägars vidtagande till corn uranica - pen * September m. tions öppnande med Gellivare Jemmalmsberg i Luleå Lappmark ; blef samina Utlåtande, i anledning af dervid gjorde anmärkningar, till Utskotten återremitteradt.
Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm eftermiddag gen den t September 1823. S. D. Föredrogos å nyo och biföllos följande från nedannämnde Utskott inkomne, samt den 20 sistledne Augusti eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtanden:
Från Stats- och BancoUiskotten:
Af den 13 sistlidne Augusti: ita/lö tStigel $»mm nagfiDDitniai N:o 417- I anledning af förekommen fråga otn Lånerätt uti Riksens Ständers Bank för Allmänna Brandförsäkringsverket.
I anledning af väckte frågor om anstalter till understöd och uppmuntran för Sparbankslnrättningarne i Riket. •^abbttim.-. - ,,jr * »Q Frän Stats- Lag- samt Allmcinna Besvärs- oek Oeconomie-Vt [kotten:
Af den 18 sistlidne Julii.
N:o 424.
I anledning af väckte motion ner, rörande förändring i närvarande Fångföriogssätt m. m. joen i September *, ioj Från BancoVtskoUet:
Af den )3 sistlidne Augusti: N:o 46.
Angående tryckningskostnaden för fyra Tabeller öfver Banco Verkets ställning, frän och med år 1776 till och med 1822.
N;o 47- I anledniog af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, rörande vilkoren för återbetalningen af Götheborgs Stads, vid sista Riksdag, erhaline lånebiträde.
Vid förnyad föredragning af StafeUtskottets den 12 sistlidne Augusti, under N:o 420 afgifnc, samt den 20 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, öfver väckt motion rörande grunders bestämmande för pensioner åt dem, sorn innehaft Hof-Statssysslor; blef samma Utlåtande af Ridderskapet och Adeln afslaget.
Då nu å nyo föredrogs LagUtskottets den 12 sistlidne Augusti, under N:o 149 afgifne, samt den 22 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, öfver väckt fråga, angående bestämdt stadgande, huru i sådane fall, då en å Bankens Auction försåld fastighet inropas af förre ägaren, vid liqviden bör förhållas; blef samma Betänkande af Rid* derskapet och Adeln afslaget.
S. D. Vid förnyad föredragning af Lag - l)cn I September t, lii' Utskottets den 19 sistledne Augusti, undtr N:o 150 och 151 afgifne, samt den 22 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, tvenne Utlåtanden, i anledning af gjorde anmärkningar, vid Utskottets förut meddeldte Betänkanden: 1:0 angående yrkad ändring i 40 C*p. 5 §•
MissgerningsBilken. 2:0 Angående föreslagen ändring uti 9 Cap.
RättegångsBalken; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkanden redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallne, Utskottets ifrågavarande Utlåtanden borde läggas till hand* lingarne.
Ut supra S. D. Föredrogos ånyo och gillade* Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottets den 19 sistledne Augusti afgifne, samt den 22 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Betänkanden; N:o 164.
I anledning af väckt fråga om rättighet för ågare af enstaka hemman i allmänhet, att till andre personer, under full ägande rätt, upplåta en viss del af hemmanets ägorymd.
N;o 165.
Om förändring af tiden för mörn stringars förrättande N:o 166.
Om upphäfvande af stadgandet, rörande uteslutande användande af Ekbark vid de så kallade Engelska LädtrGarfverierne»
Den i September e. m, 197 N:o 167.
I anledning af yrkad rättighet att vid skattlagde husbehofs- eller legosågqvarnar få försäga så stort antal stockar, sorn helst.
Vid förnyad föredragning bifölloi ExpeditionsUtskottets dea r6 sistledne Augu«ti aflåtne, samt den 22 derpåföljde eftermid' dagen på bordet lagda, tvenne Memorial; i:o
Med hemställan, att Riksens Ständers Beslut öfver Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets Utlåtande Nm 115 ej må expe~ dieras, 2:0 f anledning af väckt fråga om en förändring i Utskottets förslag till underdånig Skrifvelse N:q 12j.
Ut supra, S- P.
Föredrogos å nyo och biföllos föl-^ jande från nedannämnde Utskott inkomnt, samt den 25 sistledne Augusti eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtanden ; Frän Siats-Utskottet; Af den 19 sistlidne Augusti; N:o 425- Om tillökt antal löner inom Stats-Expeditionerne af Kongl, Maj;ts Canzli. N:o 429, Rörande granskningen af Wada stena Kiigsmanshus-Caisas Räkenskaper, loj Ditt i September e. m.
Af dan 12 sistlidne Augusti: 29dmt3s.a di '• i»b lie - « ,,ai>iQlo^3 tbisvn- 61 N:o 43^i.
Rörande anstånd med betalningens erläggande för erhållen undsättnings säd från allmänna Magazinslnrättningens förråd.
N:o 433- Angående eftergift och afskrifning för åtskilige äldre ännu obetalte undsättnings-spannemåls-skulder i Wermlands Län.
Från Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi- Utskotten.
Af den 19 sistlidne Augusti: N:o 426.
I anledning af väckt fråga om rättighet för vederbörande, att med penningar gälda dagsverken till Kungsgårdar.
N-‘0 427.
Om nya grunders bestämmande för Roteringen i Upland.
Från Banco-Utskotteti Af den 16 sistlidne Augusti: N:o 48* I anledning af förrättad Revision ofver f. d. RiksDiscontVerkets utredning och Räkenskaper för år 1822.
Från Allmänna Besvärs- och Oeconomi!-Utskottet t
Al den 19 sistlidne Augusti: N:o i68< I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, angående förslag till upphäfvande eller pen i September e, ml ändring af vissa stadganden i Kong).
Majtfs förnyade Skolordning af den 16 December s?Ef5 a&rmöHV a€* J>M , ibki 'a^o;ttiiisba« u-n .i.dts iöl voaa^Sh» ees;,:» S. D.
Vid förnyad föredragning, af Stats* Utskottets den 19 sistledne Augusti under N:o 42S aflitne, samt den 25 derpåföljde efr termiddagen på bordet lagde, Memorial, an-; gående RiksStåndens serskildta Beslut, i fråga om ökadt anslag å Stat för Kongl.
Bibliotheket; fann Ridderskapet och Adeln, alt, enär PresteStåndet, enligt ProtocollsUtdrag af den 27 sistledne Augusti accederat till Ridderskapets och Adelns samt BorgareStåndete beslut i denna fråga, hvilken, såsom nu mer» af 5:ne
Stånd bifallen, icke behöfde till För-* stärkta StatsUtskottets afgörande öfverlemnaa, StatsUtakottets ofvanberörde Memorial, såledef borde läggas till handlingaroe.
Ut lupra.
S. D- Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets dea 19 sistledne Augusti under N:o 169 afgifne, samt den 25 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde ani märkningar vid Utskottets förut meddeldte Be* tänkande, om
Directioners inrättande till Cavalleriets beklädnad m. m.j fann Ridderskapet och Adeln för godt, att samma Utlåtande gil« la, likväl med iagtttgande af följande förSndringar: * 1:0
Alt värdet å hvarje persedel väl skulg le årligen bestämmas i markegångstaxorne för Ilo Den i September e, m, de Län, der Troupp«rne äro indelfe, men icke* på sätt Utskottet föreslagit, derefter underställas Krigs- och Kammar-Collegiemes pröfning. 2:0 Att de Rusthållare, hvilka, vid de Sammanträden, som, rörande detta ämne, af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande med Rusthållarne komma att hållas, hvarken sjelfve el. ler genom ombud sig infinna eller på annat Satt gifva deras tanka tillkänna, borde anses såsom hade de bestridt, att uti den ifrågavarande Passevolancen ingå.
Föredrogs å nyo och bifölls RiddarhusUtskottets den 16 sistledne Augusti »flåt— be, samt den 25 derpåföljde eftermiddagen på bordet ligde.
Memorial, i anledning af vackt motion om premium för Snällskrifvare.
S. D. Föredrogs å nyo och remitteradss till Riddarhus- Utskottet 1 Riddarhus-Directionens den it sistledne Augusti aflåtne, samt den 20 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, afgående Löneförbättring för Riddarhus-Kamerefaren.
In fidem Protocolli, O. J. Lagerheim, Den 8 September f, m\ 111 •> Tisdagen den 2 September.
Företog Högloflige Ridderskapet och Adeln val af 5:ne Suppleanter till Ridderskapet* och Adelns Fullmägtige uti Riksens Ständers Bank; och befunnos efter valförrättningens slut, klockan ett qvart till ii förmiddagen, följande Herrar, genom de fläste rösterne, dertill hafva blifvit utsedde: N:o 250.
Friherre Hjerta, Fredric, 59 röster.
N;o 87- Herr Stråle af Öknaholm, Nils Wilhelm, - - 75 d:o N:o 1798.
Herr Bruncrona, Gustaf Adolph, - - r 103 d;o Föredrogs å nyo och gillades Statsutskott tets den 19 6istledne Augusti under N:o 403 afgifne, samt den 25 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Berättelse, angående den af Utskottet verkställde granskning af Allmänna Magazinslnrättningens förvaltning.
Vid förnyad föredragning af Bevillningsutskottets den 23 och 26 sistledne Augusti lif Den t September f. m under N:ris 32 och 34 afgifne, samt dan 27 darpå följde eftermiddagen på bordet lagde, tvenne Utlåtanden, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets förut meddeldta Betänkande : 1:0
Angående de å brandförsäkrade hus * Städarne och BruksEgendomar föreslagne värderingssätt. s:do Angåenda den af Städerne utgående SaluAccisen och dess upphörande; Fann Riddarskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkanden redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallne, Utskottets ifrågavarande Utlåtanden borde läggas till handlingarna.
Föredrogs å nyo och bifölls Bevillningsutskottets den 26 sistlidne Augusti under N:o 33 afgifne, samt den 27 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af väckt motion om lindring i Bevillningen för brandskadade i Madängs by af Wartofta Härad och Skaraborgs Län, Företogs till pröfning LagUtskottets den 15 sistledne Augusti undar N;o 152 afgifne, samt Den 'i September f. »t, jjj ssmt den 27 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, angående föreslagne ändringar uti ConcursjLagen af den 18 Julii 18 <1.
Herr von Hartmansdorff \ Auguff:
Utan att hålla mig vid detaiilerne, får jag fästa Ridu derskapets och Adelns uppmärksamhet på den sista anmärkningen uti den sednast uppläste reservationen, angående rättelse i Coacurs-eden, emedan ett eds-formulaire som är tillräckligt för alla händelser svårligen kan finnas, och d^t närvarande ingalunda är till fyllestgörandé.
Antingen måste man svärja på för mycket eller för litet.
Således synes bäst vara att förhållandet först uppgifves, och att detta sedan med ed bekräftas.
Denna anmärkning synes mig vara af den natur, att den bör föranled» till återremiss, hvarom jag anhåller.
Herr Montgommem, Gu/loj, anhöll, att Lagutskottets förevarande Utlåtande måtte hvila på bordet till nästa Plenum.
Vid sistledne Riksdag öfverlemnade Kongl. Maj;t till Riksens Stätt--' der ett af iLagCoinmiftéen utarbetadt förslag tili en förnyad ConcursLag.
Detta förslag blef af Lagutskottet granskadt och derefter af Riksens Ständer med någre förändringar antaget.
Det synes således, som något stort behof att nu å nyo omarbeta denna Lag, ej borde äg» Ridå. 0, Ad.
Band. 8 fl£ Ben $ September f, runi) och om ej dess vigtigare omständigheter påkalla en sidan förändring, tyckes mig det vara bättre, att nu låta Lsgen förblifva orubbad, än att företaga förändringar, som kanske nästa Riksdag åter finnas felaktige, och fordra nya rättelser.
Jag tror mig äfven finna att ds af Utskottet nu föreslagne förändringar icke åro af någon serdeles vigt, och att det således icke vore någon olägenhet vid att genast afslä dem.
Den enda omständighet, sorn kanske torde förtjena uppmärksamhet är Edsformulaixet, som till äfventyrs torde fordra omarbetning.
För närvarande finnes det blott en strophe uti Edsformulairet, sorn gör, att detsamma kan begagnas , utan att otta Borgenären uppenbart skulle svära falskt, det är den meningen, att Borgenären betygar sin fordrans rigtighet pä fätt de ingi/ne Hand/ingarne utvifa.
Det är således i sjelfva verket uppgiften uti bevakningshandlingarne, som besvärjes och ingen ting annat; men formulairet torde kunna omarbetas, si att icke något derutöfver möjligen kan anses under Eden innebegripet.
I afseende på hvad Utskottet föreslagit om förändring uti tiden för Proclama vid HäradsRätterne, frugtar jag att Utskottet icke no* ga betänkt de olägenheter och stridigheter, som i följd af den föreslagne förändringen skulle kunna uppstå.
Utskottet synes såsom skäl för sitt yttrande hafva haft den föreställning, att upprop uti en Concurs vid HäradsRätten icke kunde företagas förr än klockan 7 om aftonen.
För min del tror jag ej nigot hinder vara att Den s September f. rn.
115 äfven förr på dagen bålla upprop, och rätte gångstimmans slut, sorn serskild är bestämd till klockan 7 om aftonen, utgör blott den yttersta tiden, inom hvilken bevakning får äga rum.
I HofRätten ske uppropen klockan 1 r, och klockan 12 är fataltetimman, då uppropet vanligen redan är för sig gänget.
Samma förhållande kan äfven iagttagas vid HäradsRätten, och upprop hållas kl. 4, 5 eller 6, allt efter omständigheterne.
Man måste äfven ihågkomma, att, då fatalietiden nu är bestämd till rättegångstimane slut, äro fatalierne öppna, så länge Domstolen är samlad, och först i den händelse att
Domstolen vore åtskiljd före kl. 7, kan fråga om fatalietiden är förliden eller ej, uppstå.
Denna tid utgör så till sägande aftonens början, och kan derigenom ofta mera lätt allmänt urskiljas, än middagstimman.
I afseende på bevakning vid StadsDomstol, har tvist uppstått, huruvida klockan verkeligen varit 12 eller ej, och denna tvist har varit ganska svår att slita, ehuru i Staden fanns ett Tornur att tillgå.
Änna svårare skall det bli på landet, att med full visshet bestämma tiden, och jag frugtar således, att den föreslagna förändringen skulle ge anledning till många rättegångar.
Af dessa skäl anhåller jag om återremiss af Betänkandet, i fall Ridderskapet och Adeln ej skulle finna skäl, att detsamma genast af slå.
Herr Hjerta, Johan Gu/laf:
I fall återremiss beviljas, är det ändamål vunnet, sorn eo värd Ledamot åsyftat, i annat fall förenar jag
Dm 2 September J, m. mig med honom, att Betänkandet måtte få hvila, då vi känne, att personer af Embetsbefattningar äro hindrade, att nu vara närvarande, som ämra framlägga betänkligheter vid Utskottets åtgärd.
Herr Grefven och Landt-Marskalken förklarade, att den af flere Ledamöter framställde begäran, att LagUiskottets Utlåtande måtte hvila på bordet till nästa Plenum, icke kunde, enligt 49 §•
Herr G iefven och Landt Marskalken tillkännagaf, att
Plenum kotr.me klockan half till 5 i eftermiddag att fortsättas.
Företogs till pröfning Stats-, Banco- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomieötskottens, den 21 sistledne Augusti under N:o 434 afgifne, samt den 25 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, rörande Allmänna Magazinslnrättningen.
Herr Munck aj Rosenjkjnld, Eberhard; Om jag några ögonblick upptager Ridderskapets och Adelns tid, i anledning af Stats-, Bancosamt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottens nu uppläste Betänkande, hoppas jag att ämnets vigt och min kännedom af saken sko* j°en 2 September f. m.
Hf la ursägta min framställning.
Det förhåller sig med Magazinslnrättningen nu, som med FilialDisconterne vid sistledne Riksdsg; missbruket förleder att förbise det goda af anstalten
Det var mitt öde att vid 1815 års Riksdag uppgifva de olagliga åtgärder, hvartill Di* rectionen af Malmö Discont gjort sig skyldig, och att, vid den följande Riksdagen, förgäfves försvara sjelfva Inrättningen.
På samma sätt har jag vid sistledne Riksdag uppgifvit de stora missbruk, sorn blifvit af Allmänna MagaziosDirectionen begångna, hvarå Riksens
Ständer likväl då ej fästade något afseende och ansågo icke en gång någon bestämd lnstruction för Directionen vara nödig.
Följden har varit enahanda , att, sedan man nemligen ej längre kan undgå att se missbruken, vill man, liksom förut skedt med FilialDisconterne, häll— dre än att rätta och förekomma dem, upphäfva hela anstalten.
Först får jag erinra, att frågan om behofvet af en Allmän MagazinsInrättning bör besvaras olika i olika länder, allt efter deras läge, climat och jordmån m. m.
Sverige upptager en vidsträckt latitud.
Der finnas sädesrika Provincer och andra som äro underkastade som oftast missväxt.
Deraf uppstår öfverflöd af Spannemål på några ställen och brist på andra, ehuru sädestillgången i det hela, kan vara de flesta år tillräcklig.
De nordliga landskapen vidkännas i synnerhet den olägenhet, att en del af året sakna tillförsel, genom sina hamnars tillfrysande.
Helt annat är förhållandet med England, som, genom sitt herravälde på hafvet, älven i krigstider kan Den 2 September f, m. försäkra sig om att blifva försedt med alla lifvets förnödenheter, och, i anseende till dess förträffliga vägar och canaler, kan hastigt sprida den tillförda Sp?nmålen innom ett utom dess ej vidsträckt land.
Sverige mera än de fleste andra länder är i behot af en Allmän Magazinsinrättning, anhåller jag dock. att få upplära några rader af ett tal, som är infördt i allmänna Journalen den 28 J u 1 i i detta år, och som blifvit hållet i Franska NationalFörsamlmgen, till försvar för en sådan Inrättning i ett Land, som hela året igenom, likasom England, kan hafva fri tillförsel utifråo, hvarifrån det endast kan hindras, i händelse af krig med England. ”Om man vill — säger Talaren stödja sig vid exempel, så behöfver man blott se Geneve, Schveitz och Holland, hvilka, oaktadt en otacksam och inskränkt jord, likväl lefva i ett betryggadt öfverflöd, derföre att de hafva Allmänna Mag^ziner: under det att Polens och Cicil ens Bönder ofta sakna bröd, ehuru dessa Länder förse hela Europa med Spannmål.
” Vi hafva, säger man, skäl att frukta monopolierne, om vi inrätta Magazinerne.
Ja, denna invändning är riktig, om de skola bero af enskilta personer; det är de privata Magaziner, som åstadkomma den allmänna hungersnöden; men man behöfver icke frukta något dylikt, om SpannmålsMagazinerne tillhöra Nationen, och förvaltas af Province- församliogarne.
Dessa skulle visserligen kunna inskränka dem endast till fördel för sina egna Provin - Den a September /, m. sig cer, hvilka sjelfve hade öfverflöd, under det de nästgränsande Landskaperne råkade i behof.
Men detta kan icke inträffa under Nationalförsamlingens tillsyn, som, underrättad igenom brefväxling om det ena Landskapets öfverflöd och det andras brist på säd, skulle derom underrätta Konungen, och förmedelst dess åtgärd underhålla i hela Riket en ordentlig jemnvigt i anseende till lifvets första behof.'* Härvid är att marka, att National-församlingen var ståndigt tillsammans, hvarföre icke som i Sverige en serskilt EmbetsAuctoritet för Msgazinerne behöfdes.
Min mening år ingalunda att försvara vår Allmänna Magazinslnrättning, sådan som des hittills varit.
1 afseende på den, delar jag samma tanka med UtskotteB, att det är bättre upphäfva densamma, än att hon skulle fortsättas isin förra rägtniag; ty hon är då skadlig både för consumenten och producenten.
Jag tror derföre, att mars bör söka utforska hufvudgrunden, hvaruti det skadliga aF anstalten e« geatligen består, och man skall då finna att det ligger icke uti sjelfva Inrättningen, utan i sättet, på hvilket man velat uppfylla ändamålet.
Man faar misstagit sig både om detta, och om medlen att ernå detsamma.
Msgazinslnrättningen år icke stiftad blott för Jordbrukarens gagn, ellar för att höja spannemilsprisen, utan tvertom för att nedsätta dem och förekomma deras öfverdrifna stegring i de Provinctr, der missväxt inträffats men framförallt 139 Den 5 September J, m. för att förvara det ena årets öfverflöd, till fyllande af ett annat års brist.
Då detta är första ändamålet, föijer det andra af sig sjelf, att nemligen prisen höjas något i de Orter, der skörden varit ymnig, och sänkas der den slagit fel.
Om härigenom äfven beredes i någon mohn ett medelpris, och derigenom mindre osäkerhet i köp om egendomar och deras producter, så kan det ju icke vara skadligt.
Jag får såsom exempel nämna, att då MagazinsDirect onen år 1821 om hösten, sålde Råg till Norrland för 18 och Korn för 15 R:dr Riksgäldssedlar tunnan, hade Directionen ett par månader förut kunnat upphandla samma sädesslag för 6 och 5 R:dr Riksgäldssedlar tunnan.
Directionen hade således, jemte det att den på samma gång gagnat
Skåne med att skaffa afsättning der och betala kanske en half R:dr utöfver det gångbara priset der, kunnat sälja sädén i Norrland för samma summa i Riksgäldssedlar sorn den tog i Bancomynt.
Nu gjorde
Directionen i stället alldeles tvärtom.
Den upphandlade 2 år förut spannemålen till högt pris, så att Inrättningen ej hade någon vinst af försa jningen för så höga priser till Norrland, men den begagnade nöden i Norrland, för att få uppköpspriset åtminstone ersatt.
Jag vill ej inlåta mig i undersökning, huruvida jordbrukare hos oss äro mindre gynnade, än andre näringsidkare.
Jag får nu blott anföra, att då andre producenter alla år få taga för deras varor så mycket de vilja och kunna erhålln, emedan hög tull, ja förbud mot införsel utifrån och skråförfattningar medgifva
Den 1 September f, m. 121 det, är icke samme förmån förunnad jordbrukaren, ehuru han är ofta underkastad en misslyckad production, och borde, närden inträffar, hafva någon ersättning derföre, genom högre försäljningspriser.