Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan öfverläggningen härmed ansetts fulländad, och efter framställning, alt under densamma blifvit yrkadt,dels af Hr von Troil, alt R. o. Ail., med frånträdande af sitt förut i ämnet fattade beslut, mätte bifalla hvad Utsk. nu tillstyrkt, dels af Frih. Klinkowström, bifall till det i Koulrakts-Prosten Holmbergs, Utsk:s Utlåt, bifogade, reservation framstäldta förslag ”alt ett årligt anslag af 1,000 R:dr b:ko skulle af Riksg:s-kont. utgå till det vid Stora Råby inrättade Räddningshus för varnartige barn, så länge åtminstone 20 sådana barn vid inrättningen funnos intagne, och så länge densamma i öfrigt fortfore i sin nuvärtde gagnande verksamhet”, samt dels af Gr.
Lagerbjelke, att R. o. Ad., med vidblifvande af sitt i ämnet fattade beslut, måtte afslå hvad Utsk. nu tillstyrkt, framställde Hr Gr. o. Landtm, propos. till bifall å de sålunda gjorde yrkanden, och utföllo svaren dervid med blandade
Ja och Nej: hvarpå Hr Gr.
Den 19 Augusti e. m. 70 o. Landtm, förklarade, det han ansåg, alt vid besvarande af den sednast framställda propos. till vidblifvande af R. o. Ad:s förra beslut och afslag å Utsk:s nu gjorda tillstyrkande, Ja varA öfvervägande.
Då nu votering är begärd, hemställer jag, huruvida icke, i fråga om kontra-propos., R. o.
Ad/ skulle vilja antaga Hr Kontrakts-Pi osten Holmbergs reservation.
Då härefter Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad., i öfverensstämmelse med Hr vori Troils yrkande, behagade till kontrapropos. vid den äskade voteringen, antaga bifall till ötslcs tillstyrkande, ropades Ja och ett eller annat Nej; hvarjemte Frih. Klinkowström anmälde sig och yttrade:
Jag hade trott alt Ja-propos:n skulle blifva bifall lill Ulsk:s förslag, och kontra-propos:n väga emellan Hr Kontrakts-Prosten Holmbergs reservation, och det af Gr.
Lagerbjelke nu afgifna förslag.
Hr Gr. o. Landtm, yttrade att-, då R. o. Ad., enl. hans tillkännagifna npfattning, med vidblifvande af sitt förut fattade beslut, afslagil Ulsk:s tillstyrkande, det vore klart, att det var detta beslut, som genom votering skulle underkastas ytterligare pröfning.
Hr von Troil hade derom begärt votering, och således, om ingen annan gjort det, hade endast hans förslag kunnat blifva kontra-propos.
Nu vore del äfven Frih.
Klinkowströms rätt, att få sitt yrkande underkastad! R. o. Ad:s pröfning, och han kunde få det genom votering om kontra-propos., sedan, enl. hvad Gr. o.
Landtm, nu finge förklara, R. o. Ad. med öfvervägande
Ja, besvarat den nyss framställda propos. om antagande af Hr von Troils förslag till kontrapropos.
Hr Adelborg: Jag hemställer till Frih.
Klinkowström otu icke, efter diskussionens gång, han finner sig föranlåten, alt afstå ifrån sin propos. och förena sig om Utsk:s förslag.
Lika med den siste värde talaren fruktar jag, alt jag ej skulle få framgång om jag begärde votering, och instämmer derföre i Hr von Troils förslag.
Den som, i fråga om anslag till Råby Räddnings-inslitul, anser R. o. Ad. böra, med vidblifvande af sitt förut vid behandlingen af StalsUtsk:s Utlåt.
JV° 160 i ämnet fattade beslut,'afstå hvad samma Utsk. i Utlåt.
J\s 241 tillstyrkt, röstar
Ja j den det ej vill röstar Nej; 80 Den 19 Augusti e. m. vinner Nej, beslutar R. o. Ad., att, med frånträdande af sitt förra beslut, bifalla Utslits i sistnämnde
Utlålide ronde nämnde fråga gjorda tillstyrkande.
23:dje och de öfrige punklerne.
Utsk:s yttranden lades till handlitigarne.
Vid förnyad föredragning af HeviIIn:sUlsk:s d. 16 och 18 dennes på bordet lagda Mern.
JVs 24, angide bestämmandet af tullvärden å vissa artiklar i Tulltaxan, fann R. o. Ad.
Usta punkten, angide sådane artiklar, hvilkas af Ulsk. föreslagna lullvärden, endast blifvit af 3 Stånd bifall ne, icke erfordra annan åtgärd, än att läggas till handlingarne, och blef förevaride Mern. i öfrigt bifallet.
Sora det nästa Betänk., ang:de Bankens låne-rörelse, torde föranleda vidlyftiga öfverläggningar och tiden är långt framskriden, så hemställer jag vördsamt, om icke Ståndet ville åtskiljas.
Då Riddarh.-Utskis Mern.
JVs 6 af åtskillige ledamöter önskas blifva snart företaget, så föreslår jag alt detsamma må sättas främst på föredragms-listan till nästa plenum.
Då Hr Gr. o. Landtm, i anledn. häraf hemställde, om R. o. Ad. bifölle, alt Riddarh.Utskis Mein.
JVs 6 upfördes främst å föredragms-lislau för nästa plenum, blef denna propos. med Ja besvarad.
Uplästes och lades till handlingarne från de öfrige RiksSlin ankomne prot.-utdr., nemi. från PresteSl. af den 19, 21, 22, 24, 26, 28 och 29 Juli, samt den 2, 5, 8, 9, 11 och 12 dennes; från BorgareSt. af 19, 22, 26, 28 och 29 Juli, samt den 2, 5, 8, 9, 11 och 12 dennes, samt från BondeSf. af den 21, 22, 26, 28, 29 och 31 Juli, samt den 2, 4, 5, 8, 9, 11 och 12 dennes. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. | till 10 på aftonen.
Den 22 Augusti. 81 Tisdagen den 22 Augusti 1854.
Plenum kl. ti e. m.
Justerades 5 prot.-uldr. för d. 19 dennes, samt pleni-prot. för d. 30 sistl.
Föredrogs ånyo Riddarh.-Utsk:s d. 2 och 11 dennes på hordet lagda Mern.
JU 6, i anledn. af väckt fråga om borltagaude af flygelbyggriaderne å Riddarhus-gårdeo.
Då fråga är alt afhända sig en tillhörighet, bör man alltid vid vilkorens upgörande vara mycket försigtig, så att man icke kommer alt ångra sig sedan handeln är afslulad.
Jag hoppas, att denna allmänna regel äfven nu skall af R. o. Ad. iakitagas.
Ingen kan lifligare än jag önska en ändamålsenlig förändring af Riddarhusgårdens nnvande skick ; men hvarken såsom ledamot af detta hus, eller Riddarh.- Direktör, eller såsom den der uprikligt önskar hufvudstadens förskönande, kan jag ingå pä de vilkor, Riddarh.-Utsk. i berörde hänseende förordat.
Om R. o. Ad. nu afsade sig rättigheten, alt framdeles använda tomten, på sätt Ståndet bäst synes, skulle R. o. Ad. vara förhindrad alt verkliggöra den plan, Arkitekten vid Riddarhusets upbyggände afsell, ja, till och med icke kunna upföra äfven de mest behöfliga byggnader, som Riddarh. för sin utvidgning ovedersägligen kräfver, enär allt detta skulle underkastas Drätsel-Kommissionens bepröfvande.
Det är visserligen sanni, atl Riddarhusgården, på det sätt den f. n. användes, kräfver mycken tillsyn, och förorsakar icke ringa besvär, men vi böra ej förbise, att den äfven lemnar en icke obetydlig inkomst, hvilken genom verkställigheten af Riddarh.-Utsk:s förslag skulle till större delen försvinna.
De 2,000 R:dr, dem Riddarh.-DirekUn lyckats att hvarje år bespara, hafva egentligen till syfte, alt i framtiden kunna verkställa de reparationer af Riddarhuset, från grunden ända upp till taket, som ulan tvifvel blifva för byggnadens bevarande nödvändiga.
Skulle det lyckas
Direklm, alt genom ytterligare besparingar efter loppet af omkring 10 år kunna inför R, o. Ad. framlägga en samlad större summa, alt användas lill tomtens förskönande sålunda, alt man npförde 2:ne pavillonger, den ena innehållande boställs-rum för Riddarh.-Kamereraren och Vaktmästaren samt ett arkif-rum, den andra elt prydligt samlingsrum, der våra Landtm:rs porträtter kunna upsältas, så tror jag, ali R. o. Ad. i allmänhet skulle dermed vara mera belåten, än om det nu ifrågakomne projektet skulle utföras.
Hvad sjelfva brobyggnaden beträffar, kan jag för min del icke anse densamma blifva någon prydnad för staden, åtminstone icke för Riddarhuset.
Det torde kanhända icke vara för alla R. o. Ad:s 11 H. 6 82 Den 22 Augusti. ledamöter bekant, att stranden bär nere icke eger fidla 3 alnars höjd.
Alt anlägga en bro af 300 alnars längd emot en så låg strand blefve ingalunda vackert, oell skulle man återigen höja stranden, så upslode samma olägenhet med bron emol Riddarhuset, som med Norrbro emot Slottet, att nemi. densamma i betydlig mån borttoge effekten af byggnaden.
Dessutom skulle en bro, afskärande vattendraget emellan Riddarhus-tomlen och Tegelbacken, förete en ful anblick ifrån stadens vackraste promenadplats, eller Norrbro.
Som förslaget emedlertid synes vara byggdt på en sådan förutsättning, får jag, med åberopande af hvad jag nu haft äran anföra, bos Hr Gr. o. Landtm, vördsamt anhålla om propos. ä Meons läggande lill handlingarne.
Hr von Francken, Georg Wolfgang, anförde skriftligen :
Som jag är den enda qvarvaride i Riddarh.-Utsk. utaf Utsk:s vid detta Betänkis afgörande närvar:de ledamöter, och som jag utaf åtskilliga bland R. o. Adrs ledamöter hört deras förundran deröfver, att ej afseende fästats vid Riddarh.-Direklms Utlåt., så får jag uplysa, att då detta Betänk, till afgörande inom Ulsk. förekom, sä beslöts att tillstyrka R. o. Ad., att åt Drälsel-Kömmissionen uplåta tomten utan annan ersättning, än hvad som åtgick att betacka Riddarh. -Sekreteraren och Vaktmästaren för dem derigenom tillfogade förluster.
Först sedan prot. var justeradt, beslöts att remittera frågan till Riddarh.-Direktm för att höra dess Utlåt.
Då Direktms Utlåt, till Utsk. inkom, och man märkte, att man förhastat sig, som ej genast vändt sig till Direkt:n, dä man fått vela, att penningarne ej kunnat undvaras, så ville några afslå förslaget; motionären åter, med hvilken andra förenade sig, ville ej veta utaf någon förändring i det justerade prot:t.
Då beslöts på förslag utaf Ordform, alt gå en medelväg, och på detta sätt har ersätlningssumman 1,000 R:dr upkomrnit.
För min del kan jag ej instämma i delta förslag, dag anser att man bordt fästa afseende vid Direktms Utlåt., och får vördsammast anhålla om Hr Gr:ns o. Landtmis Propos. om afslag å detta Betänk.
Hr Blomstedt, Christian Jakob: Jag anser mig böra yttra min åsigt i denna fråga, lill det afseende R. o. Ad. behagade derå fästa.
Jag finner frågan vara för lidigt väckt, enär den kontrahent, med hvilken aflålelsen skulle upgöras, ännu icke yttrat sin önskan, att erhålla den ifrågavaride tomten.
Genom ett bifall till Utskis förslag blefve måhända Riddar!).-Direkt:n försatt i ett onödigt bryderi, enär det ännu icke är definitift afgjordt, hvarken att den omtalade bron skall byggas, eller hvilken sträckning den skall komma alt erhålla.
Då delta blifver bestämdt, och då anbud från stadens sida göres om begagnande af Riddarhusets sjötomt, först då är tiden inne, att fatta beslut uti frågan, hvarföre jag förenar mig uti Frih.
Bennets anhållan om Merms läggande lill handlingarne.
Som Riddarh.-Direktms Utlåt, Den 22 Augusti. 83 Wifvi! af en ledamot åberopadt och förordadt, anhåller jag om upläsning deraf, och all derefter erhålla oidet.
Sedan den sålunda begärda upläsningen skett, yttrade Frih.
Till en början har jag funnit rubriken på detta mål något oegentligt affattad, enär målet derutinnan uptages, såsom skulle det hufvudsakligast röra borttagandet af tlyglarne ä Riddarhmgården.
Hufvudsak är likväl härvid, enl. min lanke, obestridligen den frågan, huruvida R. o.
Ad. skall medgifva, att besittningen af nämnde plats frångår Ståndet eller icke.
För min del anser jag, att R. o. Ad. icke bör afhända sig denna plats.
Jag fäster mig härutinnan icke sä mycket vid den föreslagna ersällningssumman af 1,000 R:dr b:ko, ehuru denna summas ringhet i jemförelse med Riddarhusets nova tule inkomst af platsen, upgående lill minst 2,000 R:dr nämnde mynt, geuast faller i ögonen, utan jag fäster mig egentligen dervid, att R. o. Ad. icke bör afbända sig platsen, enär Ståndet fastmera synes böra, genom dess bevarande, bibehålla sig oförhindradt, alt i framtiden efter godtfinnande den på bästa sätt använda. R. o. Ad. skall sålunda icke sakna tillfälle, att begagna sin dispositionsrätt öfver tomten på ett sätt, som fullt motsvarar anspråken på hufvudstadens förskönande, som ock R. o. Ad:s egen fördel och beqvämlighet.
För detta ändamåls upnående förete sig flere förslag, och i främsta rummet det af Frih.
Bennel nyss omförmäldta, eller att flygelbyggnader, i öfverensstämmelse med dea vackra stil, sorn tillhörer sjelfva hufvudbyggnaden, skulle å platsen upföras.
Dessa flyglar böra och kunna likväl göras så låga, ali de icke slöra anblicken af Riddarhusets fagad åt strömmen, derinvid en plantering kunde anläggas, beredande åt R. o. Ad:s ledamöter en angenäm vandringsplats, före och efter våra sammankomster å delta rum.
Dä således planer icke fattas för R. o. Ad:s eget begagnande af platsen, Tinner jag ingalunda af nödvändigheten påkalladl, att Ståndet, utan något (fet ringaste iniliatif från stadens sida, skulle besluta sig, att till densamma afstå tomten, och detta endast och allenast för att få bort de nuvar:de byggnaderna, hvilka, ehuru mindre prydliga, likväl icke äro af en till den grad alldeles fördömlig beskaffenhet, att man ej kan någon lid tills vidare tillåta deras qvarstående, till dess R. o Ad. finner tiden vara inne, att på ett lämpligare och mera smakfullt sätt ordna platsen.
Jag tror visserligen, att stadens styrelse skulle med upräckta händer emottaga ett anbud, så fördelaktigt för staden, och så alltför medgörligl å vår sida, som det nu ifrågaställde; men då R. o. Ad. otvifvelaktig!, enl. min åsigt, blefve på aflalet lidande, tillstyrker jag
Ståndet vördsammast, alt det måtte behålla platsen och icke tillåta, alt man tränger sig oss inpå lifvet, samt att man skiljer från oss på delta sätt en del af tillhörigheterne till den besittning, vi äga uti detta solida och i ådel stil n[iförda palats, hvilket, jemte dermed åtföljande tomt, sä väl ål torget som åt strömmen, blifvit såsom gåfva åt R. o. Ad. lemnadt af vår store Konung, Gustaf II Adolf, och således utsör 6* 84 Den 22 Augusti. elt i alla afseende!) värderikt minne af denne oförgätlige Konungs välvilja för Rikets R. o. Ad., i förflutna, nämnde och kommande tider.
I följd af dessa mina åsigter, oell med stöd af hvad i ämnet anfördt blifvit, anhåller jag, del R. o.
Ad. måtte förklara Riddarh.- Utsk:s förevande Mern. icke f. u. böra till någon åtgärd föranleda.
.lag finner visserligen Riddarh. -Ulskts Mern. ofullständigt; men anser deremot icke det förutseende, Utsk. genom sakens framställande ådagalagt, hafva varit opåkallad!.
Det är R. o. Ad. nogsamt bekant, alt man länge funnit, att en enda bro öfver Norrström icke är tillräcklig för rörelsen emllan norra förstaden. samt den egentligen s. k. staden.
Det behöfves icke mera, än att denna bro blifver bristfällig och måste islåndsältas, för att afbryta gemenskapen mellan stadens förnämsta delar.
Della förhållande tvingar till en annan brobyggnads anläggande.
Alt föra den öfver Helgeands-holmens vestra ända, såsom man föreslagit, har befunnits i flera hänseenden olämpligt, hvarefter man har kommit till del slut, att bron bör sträckas från den s. k.
Tegelbacken till Riddarhusgräoden.
Jag finner väl icke denna sträckning lämplig, ty det är, på sätt Frih.
Bennet yttrat, alldeles ovanligt, att föra en bro öfver den bredaste vattenytan, hvilket blifver både fult och kostsamt.
Om man vid bro-anläggningar följer naturens anvisning, nemi. att begagna sig af holmar, när de finnas att tillgå (såsom i denna händelse Strömsborg), så blifver anläggningen ulan tvifvel både vackrare och billigare.
Men lätoin oss nu endast lala om den broanläggning, som redan är beslutad och stadfästad, nemi., alt bron skall gä frän Tegelbacken, och hafva sin andre ändpunkt vid Riddarhusgränden.
Hurudaut blifver då förhållandet?
I Mern. omtalas, alt denna bro föreslagits blifva 44 fot bred, deraf 30 fot skulle utgöra sjelfva farbanan, svarande mot den smalaste delen af Riddarhusgränden, som på begge sidor borde omgifvas af trolloirer till 7 fots bredd hvardera.
Sjelfva körbanan blefve således ganska smal och trång.
Det är en allmän regel, att när en lång bro skall anläggas, man bör tillse, det öppna platser finnas vid båda ändarne, på det alt de farande, ifall det skulle upsla trängsel på sjelfva bron, må hafva utrymme, ali på stranden stanna med sina fordon, under väntan på trängselns uphörande.
För all iakttaga denna regel, måste utrymme anskaffas på grändens båda sidor, ej mindre åt Riddarhusets än Rådhusets gårdar.
Den fråga, Riddat h.-Dtsk. nu väckt, kommer således, enl. sakens natur, att snart af stadens myndigheter framställas, och då platsen är för rörelsen oumbätlig, inser jag icke, huru R. o. Ad.- skall kunna undgå, att öfverlåta honom antingen hel och hållen eller till mindre del, som för ändamålet hehöfves, ifall staden lemnar Riddarhuset ersättning för de inkomster, som gå förlorade.
Hvilket skäl till vägran skulle väl kunna anföras?
Förmodligen intet annat, än att Ståndet sjelf! vill behålla och begagna platsen.
Men jag förmodar, att bär, likasom vid alla andra frågor Den 22 Augusti. 85 om jords afslående lill allmänt behof, gäller regeln, alt egaren måste mot ersättning afstå sin tillhörighet.
Riddarhuset får godtgörelse för tomten, så kan icke heller, enl. min tanke, någon giltig invändning mot hennes afslående göras.
1 Riddarh.-Direkt:ns nyss uplästa Utlåt, tyckte jag mig höra nämnas, ali, äfven om flyglarne ombygdes, kunde större alkastning än 2,000 R:dr icke deraf erhållas.
Företager man sig denna ombyggnad, så måste dertill användas ett kapital, hvarför åter ränta måste erläggas.
Följaktligen är del i ekonomiskt hänseeude ofördelaktigare att ombygga flyglarne, än alt låta uthusen qvarstå sådane de äro.
Sker det sednare, så vore det vida sämre, än om platsen röjdes ren, och Ståndet ändock finge lika stor inkomst deraf; ty husen måste alltid underhållas, och tillsynen öfver dem samt hyresmannen är förenad med besvär och obehag.
Faran för eldsvåda är ock större.
Allt detta undanrödjes, oni platsen varder fri.
Dertill kommer, alt del är mycket vanprydligt hafva Riddarhusets tomt åt sjösidan behygd med små uthus.
Om man ser öfver till motsatta stranden, så mötes ögat af Bondeska palatset, de Sköna Konsternas Akademi och andra prydliga byggnader.
På denna sida finnas väl Kansli-huset och Nya Cellfängelset; men derefter komma de oanseuliga uthusen vid Rådhuset och de ännu sämre på Riddarhusgården.
Om man nitälskar för stadens försköning, hvilket R. o. Ad:s ledamöter måtte göra, likaväl som hvarje annan bildad samhällsmedlem, så bör man önska, att denna sida af strömmen erhåller ett prydligare utseende, än hon f. n. eger.
Huru skall detta ändamål vinnas, om icke småbyggnaderna mellan de stora husen och stranden uodanrödjas.
Enl. min nu yttrade mening anser jag lämpligast vara, alt åter[ förvisa delta Mern.
Om stadens högste styresman, Ofverstålhållaren, under tiden~bemkommer, kunde vi få nödiga uplysningar i saken.
Antager man, att brobyggnaden icke påbörjas förr, än under loppet af nästa år, så torde han ej blifva färdig före instundande Riksmöte.
I sådant fall, hafva vi god lid pä oss.
Men jag skulle ändock önska, att R. o. Ad. icke vid denna Riksdag fattade ett beslut, som ej kunde af Ståndet vid en följande vidhållas.
Man har visserligen rått deri, att förslaget, sådant det nu är afgifvet, icke kan bifallas.
Men att förklara, det man ej vill afstå platsen för ett allmänt nyttigt ändamål, synes mig oriktigt.
Cederström hår sagt, att Konung Gustaf II Adolf skänkt tomten till Ståndet.
Frihtn har förmodligen yttrat detta, för att förmå R. o. Ad. att ej afhända sig en gåfva, som vore så mycket att värdera.
Från den tid jag var Riddarh.-Kamererare, vill jag erinra mig, att R. o. Ad. tillhandlat sig tomten af Axel Oxenstjerna, samt att hans egenhändiga qvitto å köpe-summan fanns bland Riddarh.-Kont:s räkenskaper.
Om så är, bar Ståndet för sina egna penningar bekommit tomten.
Jag slutar min framställning med önskan, att Ståndet måtte antingen återförvisa Mern., eller ock fatta ett sådant beslut, att det icke lägger hinder i vägen för platsens afslående, ifall fråga derom väckes. 86
Den 22 Augusti.
Frih. Klinkowström, Rud. Maur.:
Jag är af den åsigt, att det förevar:de Mern. bör behandlas på det af Frih.
Cederström föreslagna sått, och tror jemväl, att Rr von Hartmansdorffs mening icke derigenom motverkas.
Den förre har nemi. yrkat, att Mera. för närvarande icke malte lill någon R. o. Ad:s åtgärd föranleda, och den sednare har önskat, att R. o. Ad. icke mätte fatta ett beslut, som afklipper möjligheten, att oplata tomten lill något nyttigt ändamål, dermed platsens förskönande jemväl vore förknippad!.
Häraf torde R. o. Ad. inse, att Hr von Harlmansdortfs afsigt vinnes genom eli bifall till Frih. Cederström» förslag.
Jag är till största delen förekommen af de 2:ne föreg:de talarna, Fridine Bennet och Cederström.
Lika med dem anser jag, att Riddarh.-Ulskis
Meni. icke är af den beskaffenhet, att Ståndet , kan lägga detsamma till grund för eli definitift beslut.
Jag tror derjemte, att Utsk. haft allt för brådtom ali behandla en fråga, som ännu icke behöfver af R. o. Ad. handläggas och afgöras, enär ingen offentlig myndighet ännu begärt, att tomten skall för något allmänt nyttigt ändamål afstås.
Utsk. har endast framställt sannolikheten deraf, att Drätsel-Kommissionen och Borgerskapets Femtio Äldste skulle vilja använda Riddarhusgården såsom slutpunkt för en tillämnad broanläggning ifrån Tegelbacken.
Men enl. hvad jag tror mig känna, är frågan om brons sträckning redan afgjord.
Under loppet af sislförflulne år blef nemi. ett förslag om brons sträckning från Tegelbacken till Riddarhusgränden för K.
M. framlagdt och af Honom sladfäsladt.
Således förefinnes ett bestämdt beslut i saken, men att Riddarhusgården skulle blifva brons ena ändpunkt, derom är, så vidt jag vet, intet beslut fattadl.
Hvad sjelfva frågan om att låta den tillernade bron få sitt ena J landfäste vid Riddarhusgården beträffar, så anser jag eli sådant förslag vara högst olämpligt och ändamålsvidrigt, och om dertill kommer, alt bron, på sätt Hr von Hartmansdorff föreslagit, skulle laga fäste först på Strömsborg, oell derifrån föras lill Riddarhusgården, skulle broanläggningen blifva missprydande, ty den komme ej i detta fall att löpa vinkelrätt emot Riddarhusets midt, utan något pä sidan derom.
Jag har sednast i dag varit nere på Riddarhusgården och iakttagit detta förhållande.
Dessutom anser jag det vara högst olämpligt, att en bro, afsedd att uprältliålla kommunikationen mellan de mest besökta delar af staden, skall utlöpa emot en byggnad, sorn afskär trafiken, så att densamma får söka sig väg genom en smal öpning på byggnadens ,ena sida.
Vid sådant förhållande anser jag det vara vida ändatnålsenligare, ali låta bron utlöpa emot Riddarhusgränden, som ligger i rak linea med Stora Nygatan.
Hr von Hartmanldorff har vtlrat, att vid en bros slutpunkter öpna platser böra finoas, der de åkande kunna invänta, att å bron yppad trängsel uphör.
Detta är ganska sanni, men en sådan öppen plats kan ganska väl beredas nere vid stranden, på båda sidorna af Riddarhusgränden, om de derstädes belägna, missprydande uthusen, så väl å Riddarhusets sorn Rådhusets tomt, nedrifvas.
För öfrigt, om äfven emot all förväntan bron skulle sträckas emot Riddarhuset, vet jag ej, hvarföre icke kommunikationen kan blifva lika obehin - Den 22 Augusti. 87 drad om Riddarhusets flyglar qvarstå, som derest de skulle nedrifvas, ty man kan ju lemna en tillräcklig öpning emellan flygeln och sjelfva hufvndhyggnaden.
Sålunda finner jag icke, alt flyglarne i något afseende lägga hinder i vägen för brobyggnaden.
Hr von Hartmansdorff har ansett R. o. Ad. böra afhända sig platsen, om full ersättning derför af Drätsel-Kommissionen lemnäs.
Men jag ber att fä fästa upmärksamlieten derå, att Riddarh.-Ulsk. icke föreslår, att foll ersättning skulle gifvas, ty, enl. hvad Riddarh.- Direktms Utlåt, gifver vid handen, afkasta byggnaderna å Riddarlmsgården minst 2,000 R:dr h:ko årligen, deri ej inberäknade Riddarh. -Sekret:ns och Vaktmästarens lägenheter, men Riddarh.Utsk. föreslår icke större ersältningssumma än 1,000 R:dr.
Vidare hör bemärkas, alt om flyglarne rifvas, så går man miste om en mängd derunder befintliga källare-lägenheter, hvaraf följer, att man måste begagna kaflarne i sjelfva hufvndhyggnaden, hvilka nu äro uthyrda emot en summa af 700 R:dr b:ko, som följaktligen jemväl ginge förlorad.
Hr von Hartmansdorff har sagt, att flyglarnes ombyggnad skulle vara ofördelaktigare än deras qvarstående i dess nuvande skick.
Detta påstående öfverensstämmer icke med den kalkyl, en af Riddarh.
-Direktörerna i delta hänseende upgjorl.
Då Ofverste Kleen onder loppet af sistl.
Riksdag tipgjorde ritning till dessa flygelbyggnader, beräknades kostnaden för deras upförande till 66,000 R:dr b:ko, hvilken summa uti den omnämnde kalkylen blifvit förhöjd lill 70,000 R:dr s. m.
Om R. o. Ad. vill utgifva denna summa, för att få sin gårdstomt prydd med smakfulla flygelbyggnader, hvarest man skulle bereda boställsrum åt Riddarhusets tjenstemän, arkifoch klubb-rum, hvaraf Ståndet f. n. är i saknad, tror jag alt summan ingalunda vore på ett ofördelaktigt sätt använd.