Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att om han icke misstagit sig, hade de talare, hvilka vid början af ofverläggningen yrkat ovillkorligt bifall till betänk., numera förenat sig med dem, som yrkat bifall derå, med den af PresteSt. beslutade förändring, hvadan II.
Ex. ausåge sig böra i öfverensstämmelse dermed framställa propos. och finge hemställa, om R. o. Ad. behagade bifalla Allm. Besv.- o. Ekon.Ulskrs betänk.
N:o S4, med den förändring, alt, uti den Utsk. tillstyrkta und. skrifvelse, orden ”med 1845 års slut” utbytas emot orden ”sednast med 1846 års slut.” Ropades ja.
Föredrogs Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s 27 sisth Nov. f. m. på bordet lagda betänk.
N:o 85, i anledn. af väckt motion om förtydligande af K. förordn. d. 11 Febr. 1S32, ang:de landlmannaseglalionen. R. o.
Ad. biföll detta betänk., hvilket jemväl af de öfriga RiksSlin var bifallet.
Föredrogs Allm. Besv.- o, Ekon.Utsk:s d. 27 sisth Nov. f. m. på bordet lagda betänk.
N:o 86, i anledn. af väckt motion om upphörande af stapelstädernes åliggande att importera vissa qvantiteler salt.
BondeStm bifallit detta betänk., men BorgareSt. för sin del be slutit, alt R.
St. må i und. skrifvelse hos K. M. begära, att salt-import-skvldigheten för Uddevalla stad måtte nedsättas lill 2,500 tunnor.
N:o 86 blef af R. o. Ad. bifallet.
Föredrogs Allm. Besv.- o. Ekon.Utskis d. 27 sisth Nov. f. m. på bordet lagda utlåt.
N:o 87, i anledn. af återremiss af betänk.
Sedan underl, t. f. Ridd. secret. upplyst, att detta utlåt, blifvit bifallet af PresteSt., lagdt lill handlingarne af BoudeSt. samt lagdt till handlingarne med ogillande af BorgareSt., blef detsamma lagdt till handlingarne, med förklarande, alt R. o.
Ad. vidblef sitt vid pröfningen af betänk.
N:o 35 fattade beslut.
Före - Den 11 December e. m. 337 Föredrogs Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s d. 27 sistl.
Nov. f. m. på bordet lagda mern.
N:o 88, i anledn. af återremiss utaf betänk.
Föredrogs det af Hr Rosenblad, Bernh., d. 30 sistl.
Nov. f. m. framställda och af H. Ex. Hr Gr.
Björnstjerna, Magnus, såsom motion upptagna förslag i fråga om bevillningen för de embetsoch tjenstemän, hvilka af de förenade
Rikena samfäldt åtnjuta aflöning eller tractamente.
Remitterades till Bevilln.Utsk. och communicerades de öfriga RiksStm.
Föredrogs StatsUtsk:s d. 30 sistl.
Nov. e. m. på bordat lagda utlåt.
N:o 62, i anledn. af väckt motion om inleverering till statsverket af den under K.
Krigscollegii förvaltning slående
En per mille-fonden. lindert, t. f. Ridd.secret. tillkännagaf, att Preste- och BorgareStm bifallit detta utlåt., men prot.utdr. rör:de BondeSt:s beslut i ämnet ännu icke till R. o. Ad. inkommit.
Uppå härefter af H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, framställd propos., blef StatsUtsk:s ifrågavar. utlåt, af R. o. Ad. bifallet.
Föredrogs, såväl StatsUtsk:s d. 30 sisth Nov. e. m. på bordet lagda utlåt.
N-.o 63j i anledn. af hegardt anslag i st. f. den hemmansägare inom Landa socken af Halland tillerkände, men dem frånröfvade utflyttningshjelp, som ock Hederv.
BoudeSt:s d. 4 dennes e. m. på bordet lagda prot.utdr., innehållande inbjudning till Medstånden att deltaga i BondeShs beslut, att ett till 500 r:dr b:co nedsatt belopp borde i nämnde afseende utaf allmänna medel utgå.
Ridd.secret. tillkännagaf, alt, enligt ankomna prot.utdr., PresteSt. d. 5 dennes, vid föredragningen af StatsUtsk:s ifrågavar. utlåt., bifallit detsamma, samt BorgareSt. d. 9 dénnes, vid föredragning af såväl berörde utlåt., som BondeShs inbjudning i ämnet, beslutit att, med godkännande af den uti Utsk:s utlåt, intagna slutledning, på det sätt biträda inbjudningen, att Ståndet bifallit, att ett till 500 r:dr b:co nedsatt belopp må, såsom gåfva, af allmänna medel, till förrbemälde hemmansägare inom Landa socken af Halland utgå.
För min del tycker jag, att det vore skäl att IL o.
Ad. instämde i BondeSt:s beslut.
Jag medgifver visserligen, att Utsk. kunnat hafva rätt i sitt afstyrkande; men saken är dock af en så högst ovanlig beskaffenhet, att man icke har anledn. förmoda t. att, ett- bifall till den- af motionären gjorda anhållan för framtiden kan blifva ett verkligt prejudicat. 5 H. 43 33S Den 11 December e. m.
Såsom det synes af betänk., hade de medel, som voro anslagne till utflyttningshjelp för hemmansägare inom Landa socken af Halland, blifvit lyftade af socknens ombud, men penningarne honom frånröfvade.
Röfrarne blefvo väl erlappade, men penningarne voro emedlertid förkomna, så att socknen blef alldeles utan den påräknade utflyllningshjelpen.
Om nu BondeSt. bifallit, att 500 r:dr b:co må såsom gäfva af 15.
St. tillgodokomma ofvannämnde socken, lill ersättning för den Hilna förlusten; så tycker jag, att det icke vore för mycket, om 15. o. Ad. äfven visade densamma sin välvilja, förmedelst ett instämmande i delta BondeShs beslut.
Frih. Cederström, Jacob; För min del kan jag icke tillstyrka bifall till BorgareStts i ämnet fattade beslut.
Om ifrågavar. hemmansägares fullmäktige gjort sin skyldighet, så bade han under rycommendation afsändt medlen, dä, om äfven posten blifvit röfvad, socknen dock hade lätt sina penningar åter från Postverket.
Att, pä ett förhållande, som är oriktigt, eller då en person blifvit rörvad på penningar, man skall af B.
St. begära ett anslag, det kan leda oss in på en högst besynnerlig bana; ty då skulle äfven allt hvad som rånas och röfvas i Sverige och som ej är assureradt, af R, St. på gunst och nåd genom bevillningsmedel ersättas.
Prejndicatet duger icke här vid lag, mine
Då en socken tagit sig ett ombud för att lyfta penningar, så skall delta ombud äfven i den ordning, som förfatlningarne bjuda, tillställa vederbör, deras penningar, i hvilken händelse fråga om röfveri icke lärer kunna uppstå.
Hvad som i denna fråga är utrönt, är, att den person, som hade uttagit penningarne och som dertill var lagligen bemyndigad, blef röfvad, samt röfrarne ertappade och straffade, dock utan alt kunna tillrättaskaffa det ringaste af de röfvade penningarne.
Deremot är ingalunda utrönt, huruvida hemmansägarne i Landa socken hade någon postgång dit, samt huruvida således det stod dem öppet att å denna väg fä sig penningarne tillsände.
Skulle nu förhållandet så vara, att någon postgång icke fans emellan närmaste postcontor och ofvannämnde socken, utan således innebyggarne i socknen sjelfve voro nödsakade ali å posteonloret utlaga sina bref, så kan det ingalunda blifva Postverkets skyldighet att ersätta de penningar, som å vägen emellan nämnde postcontor och Landa socken blifvit ett socknens ombud frånröfvade, hade de än blifvit under recommendation samma postcontor tillställde.
När utomdess vid andra olyckor R.
St. sällan undandraga sig alt komma nödställde till hjelp, sä ser jag icke, hvarföre R.
St. vid detta uppdagade förhållande skulle annorlunda sig förhålla, och jag får således tillstyrka antagandet af hvad Vällofl.
BorgareSt. i denna sak beslutit.
Jag har icke fästat tillräcklig uppmärksamhet på skillnaden emellan Vällofl. BorgareSt.s och Hederv.
BondeStrs beslut i denna fråga; det förra har nemi, bifallit I>en 11 December e. m. 339 denna summa såsom gåfva, då deremot det sednare har beviljat den såsom eli anslag.
Ehuru jag tycker, att i det hela namnet är af föga betydenhet, så vill jag dock hellre förena mig med Vällofl.
BorgareSt. uti dess fattade beslut, på det att man icke raå kunna säga, att delta skall kunna vara ett prejudicat.
Cederström har ansett, att det vore oriktigt, alt hemmansägarne i Landa socken skulle få någon ersättning.
Då emedlertid, i händelse medlen blifvit dem tillsända på posten, men denne blifvit röfvad, desamma ovillkorligen hade måst af Postverket utbetalas, så ser jag icke nu, då det är uppdagadt, att penningarne blifvit från ett socknens ombud röfvadé, och dä det dessutom icke är utrönt, huruvida någon postgång fans, något skäl, hvarföre statsverket ej skulle ersätta ifrågavar. hemmansägare den lidna förlusten, helst dä delta icke vore någon kännbar utgift för R.
Palmstjerna,'Nils Fredr.:
Jag förenar mig till alla delar med Gr. Gyldenstolpe.
Jag afstyrker på det aldra högsta, alt R. o.
Ad., uti en fråga sådan som denna, måtte lägga hinder för uppfyllande af Medständens önskan, och anhåller derföre om propos. lill bifall å det af BorgareSt. fattade beslut.
Vore fråga om att tillerkänna ifrågavar. socken denna summa, såsom en skyldig ersättning, så borde det visserligen vägras; men såsom gåfva tror jag att det kan så mycket mera tillstyrkas, som beloppet är så ringa; helst det skulle uttydas såsom en verklig oginhet, om man ej samtyckte lill en sä billig ersättning, billig lill den grad, att jag beklagar, det ej summan blifvit till dess rälta belopp uppförd, för att få densamma beviljad. 11. Ex. Ilr Gr. o. Land tm. yttrade, att då Frih.
Cederström yrkat bifall till Utsk:s utlåt., borde propos. derå först framställas, hemställande H. Ex. fördenskull, om R. o. Ad. bifölle StatsUtsk:s utlåt.
Ex. hemställde derefter, om R. o. Ad. behagade instämma i BorgareSt:s beslut, att, med godkännande af den uti Utsk:s utlät, intagna slutledning, på det sätt biträda BondeSbs inbjudning, att Ståndet bifaller, att ett lill 500 r:dr b:co nedsatt belopp må, såsom gåfva af allmänna medel, till förrbemälde hemmansägare inom Landa socken af Halland utgå..
Föredrogs StatsUtsk:s d. 30 sisth No v. e. m. på bordet lagda utlät.
N:o 64, ang:de yrkad restitution till Upsala stad af erlagd äganderätts bevillning för en del af stadens jord.
Undert. t. f; Ridd.secret. upplyste, att detta utlåt, blifvit bifallet af samtliga de öfriga RiksStm, hvarefter detsamma äfven af R. 0. Ad. blef bifallet.
Föredrogs SlalsUtsk:s d. 30 sisth Nov. e. m. på bordet lag - Den 11 December e. m. da utlåt.
N:o 65, i anleda, af Fullmäktiges i Riksg.cont. hemställan, ang:de den numera indragna eanccllis.t-tjensten vid deras expedition.
Sedan lindert, t. f.
Ridd.secret. upplyst, att samtliga de öfriga RiksShn bifallet det nu föredragna utlåt., blef detsamma jemväl af R. o. Ad. bifallet.
Då nu föredrogs StatsUtsk:s d. 30 sisth Nov. e. m. på bordet lagda utlåt.
N:o 66, i anledn. af väckta motioner om alla bevillningsmedel samt öfriga statsmedels ingående till Riksg.cont., blef detsamma ånyo lagdt på bordel, på begäran af Gr.
Gyldenstolpe, Anton Gabr., Gr. Mörner, Carl Göran Detloff, m. fl. Föredrogs StatsUlskis d. 30 sisth Nov. e. m. på bordet lagda mern. N:o 67, i anledn. af RiksSt:ns skiljaktiga beslut, rör.de K. f. d. Cancellistyrclsens s. k. handcassa och ett räntan å dess capitalfond motsvarande statsanslag.
Palmstjerna, Carl Otto: Som R. o. Ad. behagade finna, har StatsUtsk. icke här följt de logiska reglorna vid uppställningen af förslaget till voter.propos. Utsk. har nemi. börjat med slutsatsen och derpå grundat sitt förslag i afseende på premissens beskaffenhet.
Här är den hufvudsakliga och första frågan, huruvida Cancellistyrelsens handcassa skall till Riksg.cont. öfvcrlemnas, och i händelse detta öfverlemnande äger rum, blir fråga, huruvida något statsanslag skall uppföras, motsvarande räntan af denna cassa.
Utsk. har deremot ansett, att statsanslaget å riksstat är den fråga, som föranleder votering i förstärkt StatsUtsk.
, och hufvudfrågan, huruvida medlen skola öfverlemnas til! Riksg.cont. eller icke, förbindes sedermera med frågan om statsanslaget.
På detta sätt har Utsk. deducerat sig till ett voteringsförslag, som på annat sätt icke hade kunnat komma i fråga, enär medlen icke äro riksgäldsmedel och icke kunna blifva det, förr än de till Riksg.cont. äro öfverlemnade.
Frågan är för öfrigt gammal; den var nemi. vid 1834 års riksdag redan å bane, då R.
St. fattade det beslut, att cassan borde till Riksg.cont. öfverlemuas, hvartill dock K. M. då vägrade
Sitt bifall.
Vid sisth riksdag tog frågan samma vändning; R.
St. beslöto nemi. att cassan borde till Riksg.cont. öfverlemnas, men K. M. nekade.
Ständerne uppförde likväl dä på S:de hufvudtiteln ett anslag, motsvarande räntan å sjelfva capitalet, hvilket utgjorde 9000 r:dr, för den händelse, att K.
M. lemnade
Sitt bifall till medlens öfverlemnade till Riksg.cont.
Summan synes mig så obetydlig, att någon vidare fråga derom icke hade bort väckas.
Nu har likväl så skett: K. M. har nemi. uti Sin nåd. propos. om statsverkets tillstånd och behof förklarat, att som K.
M. icke bifallit R.
St:s vid sista riksdagen gjorda anhållan om denna cassas öfverlemnande till Riksg.cont.; så anser K. M., att den summa af 450 r:dr, som å 8:de hufvudtiteln finnes uppförd, bör från samma hufvudlitel
Den 11 D ecember e. m. 341 afföras.
Detta har StatsUtsk. äfven gjort i dess sista utlät., och är denna åtgärd af R. o. Ad. gillad.
Nu torde således af den framställning jag haft äran göra R. o. Ad. finna, att denna fråga icke är en af dem, som böra komma till votering i förstärkt StatsUtsk.
, utan att densamma, såsom icke varande någon regleringsfråga eller någon fråga rör:de Riksg.cont:s medel, nu, då 2:ne Stånds beslut stannat emot 2, kan anses vid denna riksdag vara förfallen.
Landtm, yttrade, det han i anledn. af Frih.
Palmstjernas framställning finge hemställa, om R. o. Ad. afsloge StatsUtsk:s mern.
N:o 67, på den grund, att, då 2:ne RiksSt. afslagit det af Utsk. i ämnet afgifna utlåt.
N:o 32, R. o. Ad. ansåge frågan om f. d.
Cancellistyrelsens handcassas capitalfonds öfverlemnande till Riksg.cont. vara förfallen och således icke kunna utgöra föremål för votering i förstärkt StatsUtsk.
Föredrogs Stats- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskms d. 30 sistl.
N:o 11, ang-.de väckt fråga om lindring uti kronobrefbärings-skyldigheten.
Undert. t. f. Ridd.secret. upplyste, att detta utlåt, blifvit återremitteradt af BondeSt., men någon underrättelse om målets behandling af de öfriga RiksSt:n ännu icke till R. o. Ad. inkommit. R. o. Ad. biföll Stats- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskms utlåt.
Föredrogs Ridd.Utsk:s d. 30 sistl.
Nov. e. m. på bordet lagda mern.
N:o 16, ang:de Hr Lagerheims, Lårs Magnus, motion om förändring af 22 § Ridd.Ordn.
Jag anhåller, att detta betänk, måtte fä ytteiligare hvila på bordet och att det mätte blifva satt i slutet på listan, efter de angelägna betänka), som nu från Utsk:n inkomma, på det att riksdagens gång måtte så mycket som möjligt fortskyndas.
Vi hafva i dag sett, att R. o. Ad. kommit till beslut i många mål långt sednare än de öfrige RiksSt:n, och olägenheterne deraf torde vara i ögonen fallande.
Jag hemställer derföre, om icke R. o. Ad. skulle finna lämpligt, att alla de mål, som gemensamt med de öfrige RiksSl-.n böra afgöras och hvarpå riksdagens gång beror, så fort som möjligt till pröfning förekomma, hvaremot det kunde anstå 3 eller 4 plenidagar med sådane enstaka mål, som tillhöra R. o. Ad:s enskilda afgörande.
Raab, Adam Christian förenade sig med Frih.
Jag kan icke rätt instämma med Frih.
Palmstjerna, emedan hans framställning är obestämd.
Jag anhåller, att målet måtte sättas sist på föredragningslistan, och dermed slut. 342 Dea 11 December e. m.
Palmsljernas anhållan gick endast, om jag icke orätt uppfattat densamma, derpå ut, alt delta mål matte komma alt på listan stå efter de allmänna ärenden, som dit inkomma , samt att detsamma icke mätte förr för Ii. o. Ad. föredragas, än R. o. Ad. afgjort de' mål, som möjligen annars kunna förhindra riksdagens gång.
Det var i denna anhållan, som jag instämde.
För min del är jag visserligen belåten med Frih.
Cederströms förslag, att nemi. delta Ridd.Ulsk:s utlåt, sättes sist på listan, såvida R. o. Ad. tillika behagar öfverlemna åt II.
Ex. Hr Gr. o. Landtm, att föredraga målet när han linner, att de öfriga målens afgöranden derigenom icke uppehållas.. H.
Palmsljernas framställning fullkomligen öfverensstämde med Riksd.Ordms föreskrift, att de för RiksSt:n gemensamma mål skola företrädesvisföretagas lill behandling, hvarjemte H. Ex. hemställde, om R. o. Ad. bifölle, att Ridd.Utsk:s ifrågavar. mern., lills vidare och intill dess R. o. Ad. annorlunda besluter, må uppföras sist å föredragningslistorne.
Då nu det å föredragningslistan främst upptagna mål var Exp.Ulsk:s d. 27 och 30 sistl.
JNov. på bordet lagda, under N:o 37 afgifna förslag till R.
St:s und. skrifvelse, ang:de ytterligare conlroller öfver vissa föreskrifters efterlefnad inom Catholska församlingen i Riket, fästade H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, uppmärksamheten derpå, att detta Exp.Utsk:s förslag angick ett mål, hvari Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Ulskm inkommit med eli ytterligare mern., innehållande förslag till förändring uti deras förra betänk, i ämnet, och hemställde H. Ex. fördenskull, om R. o. Ad. ville tillåta, att ifrågavar. skrifvelseförslag finge föredragas efter det Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskms berörde mern. blifvit pröfvadt.
Föredrogs Stats- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskms d. 4 dennes f. m. på bordet lagda utlåt.
N:o 14, i anledn. af väckta motioner om anslag till beredande af undervisning åt allmogen uti tillverkning af s. k.
Niirnbergerkram, m. m.
Underl, t. f. Ridd.secret. tillkännagaf, att delta utlåt, var bifallet af BondeSt., men någon underrättelse om målets behandling af de öfriga RiksStm ännu icke ankommit.
Jag har visserligen ingenting emot att bifalla de båda Utskms förslag; men jag skulle hafva önskat, att man å deras framställning gifvit en annan titel; ty det lärer utan tvifvel förefalla mången löjligt, att R.
St. i Sverige ingå till Konungen med und. anhållan, att K. RI. måtte draga försorg derom, att Sveriges allmoge finge undervisning i Den 11 December e. m. 343 konsten att göra leksaker.
Det är väl just icke detta, som menas, men så låter det; och jag skulle tro det vara onödigt att ingå med sådane ansökningar; ty hvad som kan göras för att bereda husslöjd inom landet, det lärer väl ske, utan att R.
St. komma med ansökningar derom.
Jag önskade således snarare, att R. o. Ad. afsloge densamma, än att det H.
Ståndet bifölle den.
Mot saken har jag intet; men jag anser det onödigt och kanhända äfven otjenligt. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. bifölle Stats- samt Allm. Besv.- o.
Ekon.Utskms förevar, utlåt.
Propos. lill afslag å detta utlät, blef härefter framställd och besvarad med starka ja, blandade med nej, hvarpå H. Ex.
Hr Gr. o. Landtm, förklarade, det han trott sig finna denna sednare propos. vara med öfvervägande ja besvarad.
Stats- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskms d. 4 dennes f. m. på bordet lagda utlät.
N:o 15, i anledn. af väckt fråga, att landshöfdingesälet i Götheborgs och Bohus län måtte förläggas till Uddevalla, och att af staden Götheborg med dess område mätte bildas ett ståthållareskap.
Föredrogs Stats-samt Allm. Besv.-o.
Ekon.Utskms d. 4 dennes f. m. på bordet lagda utlåt.
N:o 10, o i anledn. af väckt motion om rättighet för väghållare inom Åkerbo härad att hemta väglagningsämnen å Kungsöhrs skog och utmark.
Ridd.secret. anmälde, att prot.utdr. i ämnet ankommit frän Hederv.
BondeSl., som bifallit Ulskms utlåt.
Uppå härefter framställd propos. blef ifrågavar. utlåt, jemväl af II. o. Ad. bifallet.
Föredrogos ånyo och biföllos Stats- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskms nedannämnde d. 4 dennes f. m. på bordet lagda utlåtanden: N:o 17, i anledn. af väckt fråga om indelta soldatens befriande frän arbetscommenderingar för allmänna eller enskilda bolag, eller, i motsatt fall, om ersättning åt soldaten eller rotehållaren för de kostnader, som genom dylika commenderingar dem tillskyndas; och N:o 18, i anledn. af väckt motion om rättighet för innevånare i Ase härad af Skaraborgs län att erhålla utsyning å kronoparkerne Halle- och Hunneberg.
Föredrogs BancoUtsk-.s d. 4 dennes f. m. på bordet lagda betänk.
N:o 29, med förslag till en i vissa delar förändrad reglering af Bankens lånerörelse. 344 Den 11 December e. m. Gr. Gyldenstolpe, Ant.
Jemte det jag anhåller, att detta betänk, ytterligare måtte få hvila på bordet, får jag tillika föreslå, att det måtte till afgörande förekomma nästa Onsdag f. m., äfvensom att det dertill sättes främst på föredragningslistan.
Gyldenslolpes gjorda förslag, och det så mycket hellre, som reservationerne ännu icke inkommit och således icke eller kunnat blifva utdelade.
På grund deraf, att reservalionerne, hörande till detta betänk., icke ännu blifvit utdelade, anhåller jag vördsamt, alt R. o. Ad. nu endast måtte lägga betänk. på bordet, men icke utsätta någon viss tid till dess afgörande; ty om det skulle hända, att vi då ännu icke bade fått reservationerne, så vore i min tanka tiden ännu icke inne, att företaga målet till pröfning.
Cederström, Jacob: Jag instämmer med Gr.
Gyldenstolpe uti begäran, att detta betänk, måtte få hvila pä bordet; men jag tillstyrker att R. o. Ad. måtte besluta, att icke företaga betänk, till afgörande förr, än 4-de dygnet förflutit efter det alt reservationerne blifvit till R. o. Ad. utdelade.
Jag anser nemi. för omöjligt att företaga en så allmänt vigtig fråga, utan att först hafva haft tid att genomläsa och pröfva de reservationer, sorn hade bort åtfölja betänk., men som likväl icke hafva medföljt, emedan sådant icke medhunnits.
I anledu. häraf behagade H. Ex. Hr Gr. o.
Landtm, tillkännagifva, att de ifrågavar. reservationerne redan voro tryckta och de s. k. cancelli exemplaren deraf i dag hade från Exp.Utsk. inkommit, så att II.
Ex. förmodade, att de öfriga exemplaren i morgon skulle komma att utdelas.
Om då Gr.
Gyldenstolpes förslag blefve bifallet, skulle föredragningen af målet komma att ske icke blott 4 dagar utan en hel vecka efter reservationernes utdelande.
Den förklaring, som H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, lemnat, är för mig tillfyllestgörande.
Jag trodde nemi., att med föredragningen af detta betänk, borde anstå till dess att reservationerne voro inkomne, och att det således vore skäl för R. o. Ad. att på obestämd tid begära detsamma hvilande; men då jag nu bör, att reservationerne äro inkomne, instämmer jag med Gr. Gyldenstolpe.
Sedan det är bestämdt gifvet, att reservationerne snart äro alt få, förenar jag mig i den åsigt, att tiden måtte bestämmas, då BancoUlsk:s ifrågavar. betänk, skall tili afgörande förekomma, på det att R. o. Ad. icke måtte ådraga sig c en beskyllning att, genom ett längre uppskof dermed, hafva förlängt riksdagen.
Det ämne, hvarom här är fråga, är onekligen ett af de vigligaste, hvarföre jag förenar mig med Gr.
Gyldenstolpe deruti, att betänk, icke måtte förekomma sednare än nästa Onsdag.
Den 11 December e. ra. 345 H. Ex. IIr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. bifölle, att, pä sätt Gr.
Gyldenstolpe föreslagit, BancoUtsk:s ifrågavar. betänk, finge uppföras främst på föredragningslistan till nästa Onsdags plenum.
Då nu föredrogs Lag- samt Allm. Besv.- o.
Ekon.Utskms d. 4 dennes f. m. på bordet lagda betänk.
Nio 14, i aniedn. af väckta frågor om ändringar och tillägg uti samt förklaring af K.
M:s nåd. stadga om skiftesverket i Riket d. 4 Maj 1827 samt K. kunger. d. 9 Juni 1832, blef della betänk, ånyo bordlagdt, på begäran af IIr von Hartmansdorff, Aug., och Hr Råfelt, Anton.
Föredrogs och bifölls Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskms d. 4 dennes f. m. på bordet lagda mern.
Nio 15, Winde Utskms betänk.
Nio 7, i aniedn. af väckt motion om vidtagande af försigtighetsmått emot Calholicismens utbredande.
Till följd af R. o. Adis nyss fattade beslut, föredrogs härefter Ekon.Utskis under N:o 37 afgifna, d. 27 och 30 sisth Nov. på bordet lagda förslag till R.
Stis und. skrifvelse, angide ytterligare con troi ler öfver vissa föreskrifters efterlefnad inom Catholska församlingen i Riket.
Sedan det nyss föredragna betänk. blifvit bifallet, och derigenom ett nytt stadgande tillkommit i Utskis ursprungliga betänk., så torde det vara nödigt, att äfven Exp.Utsk-.s på det förra betänk, grundade lind. skrifvclseförslag återremitteras, på det att hvad af R. o.
Ad. nu blifvit bifallet, äfven i detsamma måtte kunna inflyta.
Uppå härefter framställd propos. blef Exp.Utskis förevar, skrifvelseförslag återremitteradt, för afgifvande af förslag till und. skrifvelse i ämnet, efter det Exp.Utsk. erhållit del af RiksStms beslut vid pröfningen af Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskms mern.
O Föredrogs och bordlädes ånyo, på begäran af Frih. Åkerhjelm, Joh. Carl, Frih. Raab, Adam Christian, m. fl., Allm. Besv.- o. Ekon.Utskis d. 4 dennes f. m. på bordet lagda betänk.
Nio 95, i aniedn. af väckt motion om tillåtelse att årligen få utföra 50,000 Sk$ tackjern.
Föredrogs Exp.Utskis d. 4 dennes f. m. på bordet lagda mern.
Nio 10, angide bestämmande af dagen, då nästa lagtima riksdag skall taga sin böl jan.
För min del kan jag icke instämma i den tolkning, som Exp.Utsk. gjort af grundlagens lydelse.
Att sammankomma livart 3:dje år till riksdag måtte icke be5 II. 44 346