Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
(Nceftve Lefverin» krostric LoZisIaus, yttrade sig striitekigen kill prorocollek: ^ag gillar ldöen as dcn i UtstöklekS betänkande förestagna jury, som ställe äga att pröfwa om en strist, östner hwärs innchäll man klagat, ger anledning till atal mot författaren eller ei; men jag kan ej gilla det as Ukstotret förestagna sätt till dest bildande.
Jag menar, arr hos Beikierna, denna jury är berättigad arr bedömma skrifter, icke blott efter crrdaformsrna, utan efter den öfwertygclse, den fattat om författarens afsigt att stada elier smäda, och jag anhåller art jemwäl ra denna omständighet fa teda stistotkeks uvmätkfamhet.
Likaledes ber jag, att fa anmäla ktl! sftstotkits bepröswande, öm icke jemwäl det borde wara en jury, som dömer dcn författare, hwars stnft genom en prelirllinaire july blitwik ansedd böra kamma Under äkal, saMk om icke juri?'» borde äga rättighet, enär brottet anses kanna Med penningar försonas, Ntk bestämma böterna, efter graven af ben styldigcS förmögenhet.
In mer wi kunna föra war Tryckfrihetslag lill 422 Den I Junti. till likhet med den Brittiska, dest fullkomligare skall den ofelbart synas i opinionen, dest fullkomligare lär den i sjelfwa merkel bli. Hwad den fxia Britten anser wara nödig inskränkning och nödig stränghet, bör ingen billigt tänkande Swensk kunna wilja kalla band pä national friheten; och den domsrätt, som Britten, siäende wid sidan af thronen, 1'llstädjer medborgare öfwer sina medborgerliga handlingar nödig för akt hos folker wacka, utbilda och bibehålla känslan för förstånd och ädelhet i medborgerliga handlingar — lär ej synas offer i den ädla swenska embctsmannens ögon.
Med stranhct, bör alt misibrukande af krafter
',ll andras försäng straffas, och strängheten nior individen bör wara stor, i samma nion, som den frihet ar stor, som blifwit folket i almänhet ben iljad.
Underlåter man alt stadga stränga straff emot misibruket, twingar man den blottstälde alt önska det sjelfwa möjligheten af brottet mätte förebyggas; man twingar honom att önska det krafterne mätte kedjas, och detta, ty tvärr-' är detsamma, som att döma menniskonaturen till blott ett vegetarisk lif.
Sädanr har olyckliga förhållandet warit i de länder, der folket, under despotismens vk, förlorat känslan af sikt wärde och sin bestämmelse, der synkretsen i alla afseende,: blifwit inskränkt, der, hwad man kallar det goda namnet och rygtet wid hwars bestämmande dock omöjligen kortsynthetens och passionens tydningar kunna förckommas, kommit i stallet för hwad man fordom almänt kallade, och ännu i lyckligare länder kallar, mebwetandet af eget wärde och det goda - Den i I"nii. 421 da samwetet.
Det är i det origtiaa i begreppen om dessa föremål, som jag ser hufwudorsaken ligga till Vet öde, som nu öfwergar en vek af Vet coniincnkala Europa.
Aldrig skola, jag will Hoppas det, dylika begrep kunna winna burskap
Hos ett folk, hwilkct, ehuru mycket det förlorat, dock ännu har i behåll känslan för eget och likars warde, i bade menskligt och medborgerligt hänseende; hwars religieusa begrep harmonicera med de medborgerliga, som tror pa möjligheten af förståndskrafternas utbildning, pa möjligheten afwiljans förädling; hwars religion för att befordra denna utbildning och denna förädling, framställer friheten i förståndskrafternas bruk, såsom etz wilkor; hos ett folk, med ert ord, som ännu tror pä annan os dödlighet än blott namners.
Jag förnyar min önskan, att Utskottet mätte uttänka medel att med mera stränghet straffa
Sen, som, till individers förolämpande och till wada för Staten, missbrukar den nationen förunnade frihet.
Jag kror, att Brittiska lagarna, i afseende pä dylika missbruk, äro wida strängare än wara, och dä hos oss i allmänhet ännu icke kan förwäntas den djupa agtning för lagen och individers rätt, som inplantas Britten ifrån dest spädaste är, böra wära straff mot mistbruken, i jemförelse med Britternas, wara snarare strängare än lindrigare.
Till Utskottets upmärksamhet''far jag anmäla, att i min tanka de twänne punktsrne i Kongl.
Majus nädiga proposition fordra särskildta betänkande», och Högloft.
Ridderskapet och Adelns pröfs mng§ 422 Den i Junit. ning, får jag wördsamligen underställa om icke
Cons stitiikions-lltskotteis betänkande af den t 6 October 1810, om grundlagsfrägornas bchgndlingssäkk, bär bli börsta föremålet för böndernas pröfning och bestick öfwer grundlagsfrägor, äerr Landt-fMrffaiken:
Dä af discourserne anledning är ark förmoda, att Ridderffapct och llldeln anser de gjorde anmärkningar hindra an?
tagandet af Constiiulions-UtskotkelS betänkande, får jag i anledning deraf proponera, att detta wärre äkerförwilas, samt att derjemte till Utltkolier, Kongl, Mstcks ngdigq proposiion rörande Tryckfriheten xennrreras, >ör ark i sammanhang med berörde be? tänkande af ConstckNkions^Utfbottet behandlas, Bifölls.
Herr Landt H7arsk«!?en anmälte, att det af Herr Lcttmitlrerlö^ l sista pleno upläste och pä bordel lagda memorial, nu kymme i ordningen art bebnidlas, samt tillkännages att Herr Lckrnitter-- löve inlemnat ett tillägg till yfwannämnde memo? rial, hwilket tillägg uplästes, sä lydande: Walborne Herr Landtmarskalk, saint H'glofl.
Ridderl?ap och Adel!
Mai j sista pleno till Höglofl, Ridderskapet och Adelns nplysta pröfning sramstälda fragg om errra rotcringens qwarstående tinder fredliga tider, blef as en wärd ledamot lagd pä bordet, — Kanske! fordrade ämnets wigt denna hwila, och jag tror, att det hwarken för skyndsamt eller genom blotta önskningar bör behandlas.
Imedlertid magar jag säga, alt jag täflar med en hwar inom Nid - Den i Iunii.
4-Z Riddarhuset i en öm känsla för ägande rättens helgd, men undrar icke, och stall än mindre kanna mig särad ivid mängas olika opinion, art de ur en annan synpunkt än jag, bedömt denna framställning.
Jag bekänner uprigtigt, akt jag aldrig kan wika frän min öfwertygelje, att sedan extra roreringcn blifwik bifallen kill förökande af landel för, swar under krigstider, skulle nödwändigk deraf följa, att denna nya förstärkningscorps blifwer organiserad och under fredlig tid exerceras.
Flera stät bifogades i mitt sista memorial och läiigt innan det förekom, ansäg jag fäsom en öm och owilkorlig pligt alt radfräga och inhämta flera fran oiika landsorter roterade säleriägarcs tankar i detta ämne, hwilka med mig instämde l den öfwertygelsen, att extra roleringenK beständande under fredlig tid war lika nödtvandig, som oundwikelig.
Jag trodde under detta riksmöte den lid wara förhanden, da Ridderstapek och Adeln med förenad kraft wille söka rättelser ost) länning af den mer och mindre ojemna tyngd som drabbar fatexijorden^
Da jag sjelf äger säterier och förr orokerade lägenheter i Z:ne olika län, känner jag af egen erfarenhets huru. ojemt tryckande den extra rolen,,- gen utfallit.
Jugen har kan hända erfarit det ödet som jag, att ett mitt torp inom rägäng och under skattläggning af ett gammalt roteradt tralse-. hemman, blifwit af en roterinqscommission ansedd såsom utjord och derföre extra roteradt.
Win klagan öfwer detta lika underliga som orättwisa misitaq star efter elk helt ärs förlopp ännu lika oafhulpcn.
Jag 4-4 Den r Iunii.
Jag har i nion af min egendoms storlek, som» ma skäl iom mänga andra, att beklaga mig öfwer en ojemn rokerings nrgörande.
Jag önskar, ate Ridderjkapet och Adeln genom en gemeniam kraft mä werka kill dek ondaö snara afhjelpande, men jag kror derjemke, akt en fullkomligare organisation af nya rokeringen är nödwändig. och akk den jwarligen kan winnås, man a.t den med wista wilkor och förbehåll bljswer beståndande under fredlin nd.
— Der ankommer pä en hwar, akt sjelf förestå och bestämma dem, men jag beder ödmjukast sa hemstäta, om icke Hbgloff.
Ridderskapet och Adel» heHa g o de anse min wäckka sräqa såsom ekt för ost enskildt ansökningsämne och således behandlas
Uki ett särskildt B fwärs-Ntskott.
I sädanr afseende kunde Hos Kongl. Maj:k i nnderdänighek^ föredragas, Huruledes extra rokeringen, med mycken skyndsamhet wcrksläld, blifwic i de siesta orker mera kung, än den gamla, hwarföre Kongl. Maju täcktes nädjgst befalla cn allman jemkning i grnnderne af Lenna cx'ra rotering, sä art den kommer i närmaste lika förhållande med den gamla, hwarester och sedan en sädan jemkning för sig gatt och as Konungen »vederbörligen btifwit stadsästad, Ridderskapet och A ctn, mot skyldigheten, akk för dest del hälla K > g!.
Masts delta nya roteringsmo.nskap städse tillhanda, detta mätte ske emot wilkor, att solLakerne beklädas och Uttderhällas af Kronan under exceicirieiider, wid de regementer, dem extra rote ringeu kommer att förstärka.
Samt akt, i de orter, der extra rotexinge» kan ensam utgöra en särskild corps eller regementer likaledes efter skedd och Den i Junit.
425 06) siadfästad roterings jemkning samt med billiga förbehåll, eontracter mäga uprärras och i näder gillas, hwilka bora bestämma rochallares och soldaters ömsesidiga- rättigheter och skyldigheter.
Det är Ridderskapet och Adelnö egen rätt att gilla eller assia min proposition.
Hwar in divid» mäste i ämnen af sadan art som detta, dela det ödet och emottaga det mstaq som pluraliketen bestämmer.
Jag swarar endast för renheten sf min afsigt, hwarwid jag icke känt annan driffjäder än min öfwcnygclse.
Layes pa bordel. ZanS Excellence Zerr Grefwe kuutk upläste l,st protokollet: Wördsamr Memorial!
Jag finner det ifrägawarande ämne sa beskaffadt, att der helt och hållit tillhörer ett Högloft.
Ridderskapet och Adelns oeconomicum, i den mon som Rrdderskapet och Adelns nu tillhörande ororerade jord ar i desi ags.
Jag tror derföre, att som ingen fräga här kan upsla och asgöras, förr än den enligt grundlagen blifwit förwist till ett Utskott bör ock detta sa behandlas.
Häraf följer, art ett särskildt, af Ridderskapet och Adeln, utwaldt Utskott, sa beskaffadt som z6 Z. af Riksdags-Orduinqen föreskrifwer, blifwer waldt, dit detta ärende förwises, för alt deröfwer till Ridderskapet och Zldeln inkomma med desi betänkande, hwarcfrer Högloft Ridderskapet och Adeln täger det beslut som sakens beskaffenhet och omständigheterna fordra.
Jag tror mig ock böra hafwa äran föra Högloft.
Ridderskapet och Adeln till minnes, alt Riksens - 426
Den i Iunii» sens Stander wid 1809 ars riksdag öfverlemnave lill Konungen säfe»» Öländers beslut del be« tänkande af den Zl Mars 1810, som Högloft, allmänna Beswärs- och Oeconouuä - UisVottet hade författar, i afseende pä frägorne vin förstarkningsvch extra roteringsmanstapct. lyder det till slut salunda: ^alia de omständigheter, svin tillhö"ra detta arendes werksiällighet och öfwer hwilka "Rikets Ständer icke sinna lämveligt att uttrycke"liqen brsiuta, böra lii!
Martts Tgcn hö, "ga pröfning och afgörande hännusas, med förbehåll, art de här "iigen blifma iakttagne."
Grunden lill den extra roteringen innehåller, första momentet af betänkandet, sä lydande: "till ett sädant ändamals ",'kyndsamma tvinnande lär hos Kongl. Maj:t bö"ra i underdänigher anhällas, att Desi befallnings"haswande, sä fork möjligen ste kan, i nader an^befallas, alt hwar i sitt län, genast och sist in"om 6 manader ifrån det en sadan Kongl. Majus "nädiga befallning till dem ankommer, med bura» "de af tillkallade i orten boende kunnige personer "af alla fyra Gränden, »verkställa en provisionel "extra rotering a all inom länet oroterad jord ef* "ter den method och de grunder- fom med "den förut i hwar province redan werkstäl"da ordinaira regleringen och den oroterade "jördens kända förhållande emot den roterade närmast star att förena"
Det är således sagt, att den bör tagas efter den method och de grunder som med den förut i hwar province redan werksialde vrdinaira regleringen, närmast star att Den r Iumi' 4-7 förena-
Den är olika i de flesta rikets prvvinxer.
Somliga utgöra soldal af Z hemman, andra af a och andra kill och med iz hemman.
Ja mine Herrar, skulle näqon kunna föreställa sig alt Westerbotten, da roreringen der gjordes, skulle prestera flere soldater än uti provincen fans hemman.
Hwilken olikhet.
Jag Nämner detta i afseende pa Skane sorg aldrig warit roteradt, och således icke ager någon grund till roteringenS bestämmelse efter hemmantal- — Det synes mia rerfore följa, qtl dä Riksens Ständer wid förenämnde 1809 ärs riksdag öfwerlemnade werkställighelen afcxcra rotermgen till Konungen, warder en ivis församling, som hade till afseende, akt hwarje ägare till oroterad jord, skulle sä en tunga, swarande emot dest trasker att bära den.
Mycket skulle jag wäl i detta ämne kunna anföra, men jag skulle förebrå mig akt i förhand hafwa boruagit någon af Högloft.
Ridderffapct och Adelns lid» och inskränker mig derföre derutinnan, att pä falk som föresagt är, anhälla, det ett Ridderskapet och Adelns enskilda Utskott mätte sältas, och i ämnet afgifwa dest betänkande. §)etta skulle blifwa hwilande pä bordet tilli, ka med der förenämnde memorialet. Zerr von Lcbsteflt» bniss, som anmält sig att tala un detta ämne, upropad, tillkännagaf, att sedan Hans Excellence Herr Grefwe kuutlr sa fullständigt derom yttrar sig, sä hade han nuet alt tilllägga, uran conformcrade sig till alla delar med honom, Grefwe körner, Allolxk 6öran, förmälte sig ej hafwa något atl orda om sjelswa hufwudsa, ken, 423 Den i Junit. ken, som Uti Herr Zckmitterlövvs memorialer blrfrvir wäckt, utan blott om det projeck, som sa wäl of honom, svin af en annan mycket akiad ledamot Llifwil gjordt, akt denna fräga mätte behandlas of ett särskildt Utskott, bestående af ledamöter endast af Rrdderskapet och Adeln.
Dä förut ororc--- råd jord, som numera utgjorde extra rotering befnnues innehalwas af mänga ledamöter inom de andra Riks Ständen, syntes srägan ej kunna anses annorlunda än såsom allmän, och således böra behandlas af ett utaf ledamöter utur alla Riks-Standen sammansatt Utskott.
Grefwe Norner öswerlemnade denna consivcrakion till Ilidderskapet och Adelns pröfning, enär srägan komme att till afgörande företagas.
Uplästes eit Protocslls - Utdrag frän det He-> derwärda Bonde-Sländet af den 28 Maji, hwaruti war intagit ett af Riksdagsmannen ^ristsrs Osmelston frän Elfsborgs län ingifwit memorial, angäende handläggning af de frän förra riksdagar upskjutne lwistigheker emellan Riks-Ständcn, jemte förstag att ett serskilt
Utskott af tvenne ledamöter frän hwarje Srand mätte i fadant afseende sättas, hwilket förstag blifwik af Bonde - Ständet bifallit. -Aerr keresrvetoik Noratlr, (larl ^xsl, an» säg detta ämne wara en privilegiifräga och pä sädan grund föcwisas till Riddarhus Utskottet.
Herr Landt-Marfkalken förestog att Ridderskapet och Adeln mätte behaga gä-Bsnde.Ständet i detta ämne manligt till mötes och bifalla sättandet af ett Utskott af trenne personer utaf hwarje Ständ» Ro - Den i Iunii. 429 Ropades nägra starka Nef> friherre Li!kvs>LöI6, lBIs, samt Grefwe Nornor, ^äolxli Loran, hegar te denna fraga pä Bordet.
Ropades ater Nej, men uppå Herr LandtMarjkalkens och fleras erinran, akt en jrägas läggande pä bordet icke kunde förnekas, förblef densamma hwilande.
Uplästes Allmänna Beswärs- och OeconomiäUtskottetS memorial af d. ,zo Maji, innefattande tillstyrkande a den af Prosten Lilvortlcm gjorda motion, att hos Hans Kongl. Maj:t en underdånig anhållan mätte göras, sä wäl att ett efter behofwet afpastadt läns lazarett mätte för Bohuslan i Uddewalla Stad inrättas, som eck, att dek i Strömstad warandc curdus, för länets större beqwamlighet och nytta, till Uddewalla förflyttas, htvarjemte Utskottet hemstäide oni en förbättrad repartilion af de insamlingar som jke i landsorterna för hospitals- 06) lazarerls^wardens rakning.
Widare uplästes eli memorial frän samina Utskott af d. Zo Maji, med flätande öfwer fem ledamöters af det Hederwärda Bondeståndet memorial rörande skjutslegans förhöjande till 8 st. banco milen för hwarje häst, som nyttjas till sängars forflande, samt nägon särskild ersättning är fångförare för fangars wärd under ransakningötiLcn m. m.
I afseende pä den förra fragan, anmärker Utskottet, att den föreflagne fängskjurslegan redan
Den i Junit. redan genom ett Kongl. Circnsair til!
Laudshöfdingarne rinder d. n Julii 1809 blifwik stadgad/ tillstyrkande likwäl U ffottek, ari Riksens Ständer wälle hos Konungen i underdånighet auhälla om allmänt kungörande af berörde nådiga stadgande.
Beträffande den andra frägan, anser Ulffotlct kjcnligast, akt ersättning för fångförare mätte regleras genom särffilde öfwerenskommclscr inom hwaigö härad.
Lades pä bordett
Pkterligare uplästes ett memorial af den ZÄ Maji ifrån Oeconomiä-Utskoklet, innefattande det Nliätande ä vice Talemannen Jon jonssons gjorda motion, om utgörande af varancé afgift under fredlig rid af de mindre bäksmanöhällen m. M., att Utskottet anser Kongl. Maj:t, uign hinder af 86 §.
Regeringsformen, kunna öftverenskomma med desse rothällare, om sadan varancé asgiftS erlaggattde, och att, om Riksens Ständer gilla denna Utskottets ranka, innehafware af sädana mindre roterade båtsmanshemman, mage med sine ansökningar i detta afseende i underdånighet wända sta till Kongl. Majit, om de vacancesriheksförmonen widare skulle yrka.
Härjemte mar bifogadt «tk särskildt yttrande af Riksdagsmannen kekr tott ifrän Blekinge, af ert i det närmaste lika 'Machal!.
Lades pa bordett
Föredrogs elt memorial af samma dato frän merbemälte Uiffott angående cn af Riksdagsmannen - Den i Juni!' 43r nen /idralram Uarskon frän Östergöthland wäckt sräga, arr Kyrkoherdar, lika med Eomministrar pä landet, i rikets aila provinkek ntvm Skäne, sjelfwe märrc npbygga och nndcrhälla deras boställen; förmälandes sig Utskottet pä anförde ffal, icke kunna lcmng något annat tillstyrkande, an hwad nu gällande författningar och särskilda öfwerenekommciser derom innehålla; förmodandes bock Utskottet, otk när en ny och efter lidens ffick mera lämpelig byggnads- och husesynsförfattninq hinner utarberas som Zo mom. Z4 § af Riksdagsbestnrcl den 2 Maji I8io innehäller, be nu öswerklagade olägenheter warda uudanröjbe.
Uolastes ett ullätande fran StatS-UtfVoktet as den 2i Maji, hwari förefläs, att dä föga afsättning warit ä de pä StatswerkeiS bekostnad gjorde Uplagor sä wal af Consiilutrons - Utskottets betänkanden som as bihanget till Rika - Ständens protokoller för sistledne riksdag, ert erforderligt antal cx, emplar deraf, mätte sä kill santtelige Ständens härwaranbe ledamöter, utan betalning utdelas, samt öswerffottet af exemplaren, sörytkias pä det sätt och till det pris hwarigenom ärminstone någon ersättning kill Sratswerket ma kunna inbriNgaS; hcmstallandes Utskottet widare, att ben del as trnckiiingskostnaden, som icke redan blifwit förskjuten och blond sista riksdaqsutgisler uptagen, ma, tillika med transportkostnaden för be hitförde exem pia - Den i Juni!. pkaren, fä utgå af de medel, som ti!! nmvarande nksdagsutgifter warda anstague.
Lades pä börder.
I^plästes ett ifrän Stats» Utffoktet inkommit utlåtande, af den 21 Maji, öfwer en af Riksdagsmannen LcbLrs wäckt flaga, angående infcrdrans de och anwändande till rikets förswarSanstalrer af den extra krigsgärd af en, en och half till 2 lunnor spannemäl, alt efter pastorakernes godhet och classificarion, som Högwördige Prestc-Ständet ivid lagtima riksdagen i Stockholm ätagik sig art under påstående krig, utgöra.
Stats-Utffouck har ansell detta amne icke tillhöra desi eller Riksens Ständers åtgärd, enar lill grund för ofwanberörde framställning äberopas etr widragit bcsink, hwarS werkställighet, der den äger rum, ankomm. r pä executiva magten; men förmäler derjemte sig hafwa tillfälle inhämta, att sedan Preste-Standet, de» 28 Junti 1809 för roteringsfrihetcn utkast en extra krigsgärd till ofrvauberörde belopp för de Nrestgardar m. m-, hwilka da ej wore med rotering beswärade, sa har Ståndet sedermera, wid amnander af rotering under krigstid för den ecclcsiastiqne staren tillhörande, oroterade boställsjorden, deremot förbehållit att omförmalre extra krigsgärd borde försumma.
Ladcö pä bordel.
Utlästes ett frän ExpeditionS-Utskottet aflcmnadr memorial af den Z0 Maji, i anledning af xemisicr frän Riks-Ständen om befordrande till ex pc - Den i Junit - 433 pedikion af den inftrucrisn för IiiksenS Ständers Revisorer öfwer Skoks- Banco- och Riksgaldswerken, hwilken wid Riksdagen i Stockholm 1F09 och 1810 af Riksens Sländer stadgades, men wid berörde riksdag icke kommit att »ifärdas.
ExpedikionsUtjkocter killkännagijwer huruledes de proroeolls-- utdrag för 1810, som äkföchde remisten, nplysa, akt Riödcrskapct och Adeln anmarkk ekk redaeuonsfel i 7 Z. och i anledning deraf förestagit en tilläggning af ordek ett, hwarigenom gjordes kydli, gare air af ben i instrucnonen omtalade berättelsen rörande revisionen ett exemplar i Banque» och ett i Riksgalds-Contoirel skulle deponeras; hwilke» tilläggning Uksiorrer således tillstyrke"-.
Borgare-Ständer hade ensamt yrkat ben mening, att ofwannämndc berättelse borde tryckas, och BondcStänbel det tillägg i zcke §. arr den tabell Revlsorerne af trycker böra uraifwa öfwer Srarsweikels tillftänd, mätte fä allmänna ridningarne åtfölja.
Desta anmärkningar såsom innehållande ändringar och tillägg wid de stadgande» som äro af kre Ständ fulkomligen gillade, har Urstolttt ej ansett sig kilständigt att wid redaciionei, iakttaga.
Slutelig»?!- förestär Urffoktct en genom tidsutdragrcn nied expeditionen nödig blifwen förändring i stakel cck r §. nemligen att i stället för orden: revision ttndergä, och hwilken, hwad första revisionen angär kommer att beräknaö ifrån och med innewarande är i8rs, mätte janas: revision undergä, och hwilken, hwad första revisionen angär, kommer att heraknaS ifrän den tid Stats Första
Del- R:o -r. 434 Den II Junw Gtatsiverket sist rold Riksdag eller af revt§ förer blifvit öfwersedt. tzades pä bordet. llplästes och godkändes ttvänne underdäniga skrifwelser till Kongs. Maj:t, den ena om tryckningen af bihänget kill Riksståndens prorocoller, jemte hosfogadt contract med Boktryckaren, den andra, angående ersättning för capotterne ät extra roteringömanskapeti Ilndertecknad Lilverstolpe, ^xel Labriel, Upläste till protokollet:
Sedan, genom en oundwikelig statöhwälfning, Swerige omsider erhållit ett samhällsskick, enligt hwarS grunder pä en gäng Regenten kan sägas styra, och den ensikilte wara medborgare, pä hwilka ytterligare omsorger kan man grnnva förhoppningarna ont detta saMfnndöskicks bestånd och fullkomnande? hnfwudsakligen pä twänne: den, alt förbättra folket, och den att förbättra landes
Ibland medlen att förbättra Zolket, kan Mycket hufwudsakeligen räknas del, font för första gängen en swensk grundlag uttryckligt stadgat, nemligen att en särskild föredragande hos Reaenken är alagd omtanka,, om allmänna upfostran, Frukten af detta stadgande har hittills warit, att Hans Majtt icke längesedan behagat förordna en CotnirL, ärnad att inhämta en fullständig kännedom af tillståndet med hela upfostringswerkct i riket, förestå medlen till desi förbättrande och förmodeligen grunda förbättringar»- pä ett allmänt system, rikeaLt Dm i IiMii.
4ZS derhän att görä fäderneslandet och desi lagar käkä för medborgaren, kunsta erne hedrade i mätt af deras werka» kill dygd och nytta, och den sjelfmile liga okunnigheten eller odngli cheten wattärad.
Det^ ta af HattS Majit Nådigt widkagnä steg är wisterligett ännu blott det första^
Ändra» 'edaitde till nödwäN» diga prelimittair åtgärder» hasw> Marit hardt nära alt Midtagao, rnen mäst leintias hwilande, i brist pä pett» ningekilgänaar för ögnab-ickek.
Utäf den kilförvrS» tiade Comi ön kan i stor Mon bero hNruwida flera efterfölja, som kunna sägaS inga i regeringssättets stortänkta plan.
Mä dctisaMMa
Meta högt »värde» ta det förtroende alt bereda Menttistori det är- i Medborgerlig metting taladi, destä fvm faktas ostt och om dett förmak framgä med ett system, innefattande dö sanna grundbegrepp hwarpä nationaldaningen bör byggas, Mä ledamötcrne af denn-ä torps» aflägsnände alla andra afseende», än det pä helgden af innehafware!; rätt, ur stna afsigters renhet hämta, icke blott köld att genast ej akta. men ock ihärdighet att styckcwis fördraga rös pen och hädelserna, de pä ett stort sätt gqgnandeS ofta päräkneliga lön, imil best en annan nysläd öfwer deras Minnen , fåfäng för dem, men icke förlorad för andra.
Ett sädattk förhållande stall göra denna Eomi e wärdig ait haima uudfätt en wältviljande Konungs förtroende^