Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Tullbetjäningen skall föra journaler över avgiften för skepps- och lastdokumenter och insända dem granskade till kammarkollegium.
De som antagas till försäljare av stämplat papper skall ställa borgen för den uppbörd de kan få.
Befallningshavaren skall rekvirera nytt papper före mars månads utgång.
Fiskaler och ombudsmän skall varje halvår avlägga rapport till justitiekanslern om förordningens efterlevnad.
Kartor på upprättade och underskrivna köpebrev får inte utbytas förrän ny lagfart gäller.
Kungörelse angående fortfarandet tills vidare av fastställda handelsförhållanden mellan Sverige och Finland.
Drottningholm den 26 juni 1811.
Vi har gjort en ömsesidig överenskommelse med kejsaren av Ryssland, att under ett år förlänga handelsförhållandena med Finland, vilka skulle gått ut den 13 oktober nästkommande år.
Drottningholms slott den 26 juni 1811.CARL JOHAN.
Förklaring över Kongl Förordningen av den 27 april 1810 om värdering och försäljning av fast egendom på landet, som tagit i mät för gäld.
Drottningholm den 27 juni 1811.
Auktioner på i mät tagen fast egendom på landet som inte hålls på landskansliet skall förrättas av kronofogden på orten.
Den som tror sig ha anledning att besvära sig över förrättningen skall inlämna sina klagomål till
befallningshavaren före klockan 12 den fjortonde dagen efter auktionen.
Provisionen skall delas mellan landssekreteraren och auktionsförrättaren om auktionen inte hålls på landskansliet.
Drottningholms slott den 27 april 1811.
Förordning om skyldigheten för sjöfolk, att med vissa avgifters erläggande bidraga till understöd för de fattiga, samt hur med uppbörden och redogörelsen för sådana medel kommer att förhållas.
Drottningholm den 3 juli 1811.
Allt sjöfolk, som hyrs i Göteborg och andra städer varifrån sjöfart idkas och där fattigvårdsanstalter finns eller beräknas inrättas, skall betala avgifter så att skeppare betalar 1 riksdaler per år, styrmän, konstaplar och timmermän betalar 24 skillingar, båtsmän, matroser och jungmän 12 skillingar samt kockar och gossar 4 skillingar.
Drottningholms slott den 3 juli 1811.
Erinran och kungörelse om utländska överflödsvarors inskränktare bruk och en noggrann efterlevnad av förbuden emot lurendrejeri och tullförsnillning.
Vi har under oupphörliga omsorger för Våra kära undersåtars väl och samhällets förkovran med uppmärksamhet omfattat alla tillfällen att återbringa säkerhet och stadga i rikets penningverk som utgör huvudsakliga villkoret för bevarandet av statens självbestånd och tillbörliga anseende.
Vår erfarenhet har lärt Oss att det säkraste medlet att nå detta mål, är att öka förrådet av inhemska produkter och minska behovet av utländska varors införsel.
Stor import får fördärvliga följder vid ett krig då handeln med utlandet är betydligt hämmad.
Kärleken till fosterjorden, den naturliga omsorgen om eget och efterlevandes bästa, förbinder varje
redlig medborgare att genom försiktighet, sparsamhet och framför allt genom åsidosättande av utländskt överflöd förekomma att rikets återstående krafter och oreda i penningställningen, som av en minskad varuavsättning och minskad varuinförsel måste uppstå.
Vi förväntar Oss att Våra undersåtar dels med omsorg om landet och dels för sin egen skull självmant
vill inskränka bruket av utländska varor, som endast är till för överflöd och yppighet.
Då Vi erfarit att lurendrejeri och tullförsnillning ej sällan blivit överträdda, erinrar Vi nu Våra
undersåtar att noga iakttaga förordningen om landtullarnas upphävande.
Kungörelse angående så väl den borgen, vilken skall ställas för fullgörande av arrendekontrakter om militärboställen, som löftesmannens rättigheter och skyldigheter.
Stockholm den 14 augusti 1811.
På grund av arrendatorns misshushållning gör kronan och indelningshavaren förlust, genom att arrendetiden är så lång som 30 år.
Vid arrendeauktioner skall borgen ställas av en eller två personer under 5 år.
Dessa personer skall prövas och godkännas av befallningshavare.
Löftesmannen svarar för alla villkor i kontraktet.
Har två skrivit under borgen skall båda vara lika ansvariga.
Löftesmannen får tillträda bostället om inte arrendatorn klarar sina åtaganden.
SAMUEL af UGGLAS, JOHAN AUG.
SANDELS.
Kungörelse angående tullen på utrikes ifrån inkommande spannmål.
Stockholm den 26 augusti 1811.
Efter den rikliga skörden 1809 höjdes tullen på utländsk spannmål.
Då nu årets skörd blivit sämre och priserna stigit, har Kongl Maj: t funnit för gott att återsätta avgifterna till deras förra belopp.
Tabeller på de nya tullavgifterna.
SAMUEL av UGGLAS.
Direktionen av allmänna brandförsäkringsfonden kungörelse angående uppgift av husens ålder vid brandförsäkrings värderings upprättande.
Stockholm den 28 augusti 1811.
Direktionen ålägger värderingsmännen, att särskilt när det gäller trähus som skall försäkras, uppge husens ålder åtminstone inom vilket 10-tal de kan tänkas vara byggda.
EDELCRANTZ, LEYONMARK, ÖVERBOM M FL.
Kungörelse angående jämkning i tullen å utgående trävaror; Stockholm den 17 september 1811.
Nya tullavgifter för utförande av bjälkar, balkar sparrar och spiror.
Stockholm den 17 september 1811.
J LILJENCRANTS S af UGGLAS ..
Reglemente varefter styrelsen av ön S: t Barthelemy kommer att tills vidare förvaltas och utövas.
Drottningholm den 25 september 1811.
Då Vi funnit att reglementet av den 15 oktober 1805 för styrelsen av ön S: t Barthelemy inte uppfyller kraven för kolonins fördelar har Vi gjort följande förändringar.
På guvernören åligger att ombesörja allt vad militära ärenden och öns försvar angår.
Han har också
befälet över garnisonen och milicen.
Brevväxling med främmande makters befälhavare.
Ordningsmål till kolonins välstånd och trevnad, lugn och säkerhet.
Till hans hjälp en adjutant.
Guvernören avlägger sin ed inför Oss.
Lagstiftning och justitieärenden handhas av en konselj bestående av 7 personer.
De följer svenska
lagar och författningar som är lämpliga.
Finns inga författningar som passar till ärendet, rättar man sig efter tidigare regler och skäliga sedvanor som varit på de Västindiska öarna.
Besvär insändes till Oss.
Polisärenden och expeditioner i de ekonomiska ämnen som inte hindrar handel eller rörelse, som
sjöpass, fribrev för slavar och sjöskador får avgöras av guvernören om de är brådskande.
En kommitte skall väljas bland öns innevånare och sammanträder vart tredje år och föreslår
förbättringar och allmänna fördelar.
De kan kallas till extra sammanträde om extraordinära omständigheter råder.
De har ett eget reglemente att följa.
Deras förslag lämnas till konseljen.
Öns inkomster bestäms genom särskilda författningar, utgifterna genom Vår utfärdade stat.
förändringar eller extra avgifter får äga rum.
Varje månad skall sammandrag av öns inkomster och utgifter lämnas till konseljen.
Räkenskaperna insänds till moderlandet varje år.
Kontanterna förvaras i en järnkista i ett säkert rum.
Kistan är försedd med 4 lås.
Alla expeditioner till Sverige skall ske med första säkra lägenhet.
Särskilt viktiga papper sänds i 3 exemplar med olika båtar.
(Reglementet har skrivits parallellt på franska.).
Drottningholms slott den 25 september 1811.CARL JOHAN.
Kongl Maj: ts och rikets kammarkollegiums cirkulärbrev till samtliga konungens befallningshavare, angående kontroll å mantalsskrivningarna.
Stockholm den 7 oktober 1811.
Mantalsskrivarna skall efter instruktion av den 20 december 1693, vara förbundna att den 1 juli lämna två exemplar av mantalslängden till landskontoret.
Särskild utskrivna mantalslängder för varje socken skall lämnas till pastorerna.
De skall noggrant jämföra längderna med husförhörslängderna.
Personerna skall beskrivas med namn, ålder, födelsedag, samt
anteckning om de har någon kropps- eller sinnessvaghet som gör dem odugliga till arbete.
Upptäcks något fel skall det noga och redigt beskrivas och bifogas.
SAMUEL af UGGLAS ..
Kungörelse angående tills vidare förbjuden utförsel av svenskt guldmynt och utländska guld- och silvermyntsorter, samt vad, så väl i hänseende därtill, som vid transport inom riket av guld- och silvermynt i allmänhet iakttagas bör.
Stockholm den 9 oktober 1811.
I frågor om förbrytelser genom olovligt utförande av myntat svenskt guld och utländska myntsorter bör författningarna tillämpas som om det rörde utförsel av svenskt silvermynt.
Resande till främmande ort får medföra 100 svenska dukater eller främmande guldmynt till samma värde.
Vill någon medföra större summa krävs Vårt tillstånd.
Den som genom handel infört utländskt guld- eller silvermynt i avsikt att utföra dem igen, har den rätten inom 90 dagar.
Den som inom Sverige vill transportera större summa svenskt eller utländskt mynt skall förse sig med pass vid tullkammaren.
Annars blir pengarna konfiskerade Då utländsk man kommer till svenska gränsen skall tullkammaren noga underrätta honom om de regler som gäller.
Stockholms slott den 9 oktober 1811.
Kungörelse angående tullförhöjningen och särskilda avgifter å vissa varor, till ersättning för landtulls- och accisinkomsten.
Stockholm den 11 oktober 1811.
För inkommande varor höjs tullen på: Apelsiner, bomull, citroner, fikon, indigo, läder, pomeranser, pottaska, russin, salt, salpeter, silke, utländsk spannmål, tobaksblad.
För utgående varor: Levande kreatur av alla slag, kött, ost, smör.
Från Skåne får dessa varor endast utföras: Pottaska, trävirke, bjälkar, sparrar, spiror.
Särskilt erlagd tull för socker och tobak.
Oraffinerad salpeter och kalsinerad pottaska är numera tillåtna att införas.
J LILJECRANTS S af UGGLAS.
Privilegium för ett bolag, till idkande av sillfiske på djupet.
Stockholm den 23 oktober 1811.
Rikets ständer har anmält att sillfisket vid Bohusläns stränder helt upphört.
Man har funnit nödvändigt att göra försök med fiske på djupet.
Ständerna föreslår att idkandet av detta fiske underlättas till förmån för den allmänna nyttan och för den enskilde medborgaren att därpå använda någon del av sina pengar.
Ett bidrag på 50.000 riksdaler till en fond för denna fiskeriinrättning att bistå det bolag som är villig att göra ett försök Vi inser bristen på denna nödvändighetsvara och det sedan flera år misslyckade skärgårdsfisket och tillstyrker därför i Vårt öppna brev och privilegium att oktrojera ett aktiebolag, vilket skall bedriva sillfiske på djupet med följande villkor och förmåner
Oktroj för detta bolag skall räcka i 5 år.
Varje svensk medborgare äger rätt att deltaga genom
subskription till en eller fler aktier på 50 riksdaler specie.
Skulle subskriptionssumman inte uppgå till 50.000 riksdaler skall staten täcka bristen genom räntefritt förskott.
Bolaget har rätt att från utlandet införskriva fartyg och fiskeredskap utan tull eller avgifter.
De har
också rätt att ha upplagsställen i skärgården för att inte fiskeskutorna skall gå omvägar för att avlämna sina laster.
Dessa skutor har frihet från hamnavgifter.
Bolagsarbetare av vilket yrke som helst njuter samma fri- och rättigheter som inmönstrade sjömän.
Bolaget äger rätt att ha egen justerare, angående mått, mål och vikt.
Alla kärl som sill och fisk säljs i skall vara justerade och märkta.
Bolaget lägger inte hinder i vägen för den enskilde som vill idka sillfiske för egen räkning.
Stockholms slott den 23 oktober 1811.
Regler för det genom privilegium av den 23 oktober 1811 oktrojerade bolag till idkande av sillfiske på djupet.
Bolagets organisation och namnen på personer av vilka subskription mottagits skall kungöras i allmänna tidningar.
Vid teckningen betalas 20 % mot interimskvitto.
Efter teckningstiden lämnas en med egen underskrift, summor och antalet aktier till befallningshavaren, som med första post avsänder allt till
kommitterade i Göteborg.
Därefter utfärdas aktierna, dock ingen mindre än 50 riksdaler och aktierna kan hämtas mot interimskvittot.
Sedan hålls bolagsstämma med samtliga aktieägare i Göteborg.
Efter att privilegierna upplästs, väljs
med slutna sedlar en direktion, som för hela den fastställda tiden skall handha dess rörelse och vårda dess angelägenheter.
Direktionen kommer att bestå av 5 ledamöter.
Revisorer väljs och avlägger revisionsrapport varje år till Kongl Maj: t.
Då sillfiske på djupet är föga känt i landet, kan inga förskrifter utfärdas, som skulle kunna befordra
dess framgång.
Det är direktionen fritt att besluta och föranstalta om sättet att bedriva fisket.
Direktionen erhåller inte lön och sammanträder så ofta det behövs.
Under bolagstiden sammankallas
inte bolagsstämma om inte särskilda omständigheter föreligger.
Det skall åligga direktionen att genom tidningarna meddela allmänheten resultaten av de med detta fiske anställda försök samt draga försorg om den fond som av kronan upplåtits, så att återbetalning kan ske så fort som möjligt.
Gillas.
Kungörelse angående högre assurans å redan försäkrade egendomar.
Punkter för förhöjande av försäkring till inrättningens och delägarnas säkerhet.
Förhöjning av värdet på redan brandförsäkrad egendom må icke sökas förrän efter 12 år.
Efter det tionde skall en delägare i fonden ingiva, av behörig värderingsman författad beskrivning och värdering av byggnaderna, uppgift om husens ålder och beskaffenhet.
Skulle några nya mindre hus tillkommit hindrar det inte förhöjningen av värderingen.
Från rättigheten till ny försäkring undantages hus som varit obebodda och vanvårdade.
Fabriker och
andra inrättningar, som upphört och inte på samma ställe kan drivas.
Medeltalet på priser under de senaste 5 åren vad gäller byggnadsmaterial, dagsverken och löner skall ligga till grund för värderingen.
Lån på en försäkring får endast tas upp till hälften av den första försäkringen.
Stockholm ut supra EDELCRANZ, LEYONMARK, ÖVERBOM, NORÉUS, GEIJER, BOVALLIUS.
Plakat om fyra allmänna solenna tacksägelse- faste- bot- och böndagar hållas 1812.
Stockholm den 13 november 1811.
Dagarna firas den 1 mars, 26 april, 21 juni och 18 oktober.
Följer bönedagstexterna för 1812.
Stockholms slott den 13 november 1811.
Johan August Sandels hälsar.
Stockholm den 22 november 1811.
Då man upptäckt, att skrätt rågmjöl är nyttigare för sjuka än det sammalda som nu används på sjukhusen, har beslutats att på alla Kronans sjukhus en ändring skall ske.
De svagsjuka skall få halva vikten av sin brödportion av skrätt mjöl och konvalesenterna hälften av varje mjölsort.
Till besparande av kostnaden skall Kronans bagerier förbaka brödet och att vid mjölets skrädning de avskilda ämnena noga tillvaratas för Kronas räkning.
JOH.
Kungörelse om tillökning i dagspenningen för de hantlangningsdagsverken, som manskap vid indelte regementena bör avlämna vid uppbyggandet av karaktärshus å militieboställen.
Stockholm den 23 november 1811.
Dagspenningen för hantlangare skall höjas från 3 skilling till 6 från och med nästa år.
SANDELS
Kungörelse angående posthemmans rotefrihet eller ersättning för rotering, i jämförelse med postföringsskyldigheten.
Stockholm 27 november Då det ibland blivit förordnat annat än vad som egentligen gäller för postbönders friheter och förmåner, har kungjorts att de roterade posthemman eller de som inte kan flyttas till oroterade hemman, skall ersättas med pengar.
Kronan vill dra in vissa posthemman för att vinna någon besparing som ges till ersättning för de posthemman som inte kan flyttas från roteringsbesväret.
Någon annan förmån ger beslutet inte anledning till.
Skyldigheten för posthemman är att föra post 8 mil i veckan.
I Uppland bör posthemman med 8 mils postföring i veckan vara helt rotebefriade.
Beskrivs hur
penningersättningen skall beräknas och kungörelsen tolkas i olika delar av landet.
I sammanhang härmed har hemställan gjorts om en allmän mätning av postvägarna i riket.
Påstår
postförare att vägen är längre, får han på egen bekostnad göra mätning.
Om kronan betalar för längre väg än skäligt skall anmälan om mätning göras hos landshövdingen.
Stockholm den 27 november 1811.
ENGESTRÖM, S af UGGLAS.
Stockholm 27 november Det har visat sig att en mer eller mindre skyndsam handläggning hos befallningshavaren påverkar, om hur löftesmannen, som sökt laglig handräckning för sin fordran, bedöms.
Därför gäller nu att fordringsägare som i övrigt iakttagit vad honom till sin rätts bevakande ålegat, bör anses ha fullgjort vad som krävs av honom.
Stockholms slott den 28 november 1811.
Kungörelse angående åtskilliga omständigheter att iakttagas för kontrollen på de bevillningsavgifter som, enligt 1810 års bevillningsstadga bör utgöras för gåvor, testamenten behållen sterbhusförmögenhet och fideikommiss.
Stockholm den 11 december 1811.
Vi har tillsammans med riksgäldskontoret funnit nödvändigt med kontroll över de avgifter som stadgas för gåvor, testamenten, behållen förmögenhet och fideikommiss.
Bevillningsavgiften för gåva och testamente är 6 %.
Gåvobrevet visas för domaren som håller hand
däröver.
Avgiften för behållen förmögenhet i sterbhus är 3 %.
Bouppteckningen skall visas för domaren och betyg att bevillningsavgiften är betald.
Han skall noga föra till protokollet, hur arvingarna är släkt med den avlidne.
Alla av uppbördsmän meddelade attester och kvitton bör vara i två exemplar, så att den betalande för
sin säkerhet får behålla den ena.
Underdomstolarna skall varje år i januari till hovrätten och landshövdingen i orten översända
förteckning på under året ingivna gåvobrev, testamente, fideikommiss författningar och bouppteckningar där behållen förmögenhet ägt rum.
För den särskilda kontroll och tillsyn landskontoret skall göra tilldelas dem 2 % av beloppet som
inbetalas till riksgäldskontoret.
Inkomma till Konungen ifrån domstolar och ämbetsmän förfrågningar om lagens rätta mening i sådana fall, som till domares åtgärd höra, äge högsta domstolen att de sålunda sökta förklaringar gifva.
1949: Regeringsrätten tillkommer det även att, i mål av beskaffenhet att kunna tillhöra dess eller kammarrättens slutliga prövning, upptaga och avgöra alla ansökningar, att Konungen må bryta dom åter, som vunnit laga kraft, eller återställa laga tid, som försuten är.
Justitieombudsmannen och militieombudsmannen må, en var när han för sitt ämbetes utövning det nödigt anser, kunna övervara alla domstolars och myndigheters överläggningar och beslut, dock utan rättighet att sin mening därvid yttra, samt äga tillgång till alla domstolars och myndigheters protokoll och handlingar.
Kungsgårdar och kungsladugårdar med därtill lydande hemman och lägenheter, kronoskogar, parker och djurgårdar, krono- och stallängar samt laxfisken och andra kronans fisken samt kronans övriga lägenheter må Konungen icke utan riksdagens samtycke genom försäljning, förpantning eller gåva, eller på något annat sätt kronan avhända.
Regeringsformen skall tillämpas i sin nya lydelse från och med den 1 januari 1971.
Meddelas beslut enligt 30 § riksdagsordningen om uppskov med det val till riksdagen som skall äga rum i september 1970 och om förlängning av de vid utgången av samma år utlöpande valperioderna, medför beslutet motsvarande uppskov med tillämpningen av regeringsformen i dess nya lydelse.
Utskott som tillsatts innan riksdagsordningen i dess nya lydelse erhållit kraft av grundlag skall anses upplöst vid ikraftträdandet.
Förekommer i lag eller författning bestämmelse som innehåller hänvisning till eller som eljest avser utskott enligt riksdagsordningen i dess äldre lydelse, skall bestämmelsen i stället gälla finansutskottet.
§ 86.
1809: Med Tryckfrihet förstås hwarje Swensk Mans rättighet at, utan några af den offentliga Magten i förwäg lagde hinder, utgifwa skrifter; at sedermera endast inför laglig Domstol kunna tiltalas för deras innehåll, och at icke i annat fall kunna derföre straffas, än om detta innehåll strider emot tydlig Lag, gifwen at bewara allmänt lugn, utan at återhålla allmän uplysning.
Alla Handlingar och Protocoll i hwad mål som helst, de Protocoll undantagne, som uti Stats-Rådet och hos Konungen i Ministerielle Ärender och Commando-mål föras, må owilkorligen genom trycket kunna utgifwas.
Uti Högsta Domstolen kunna ringare mål pröfwas och afgöras af Fem Ledamöter, så ock af Fyra, der alla fyra äro om slutet ense.
Öfwer wigtigare saker skola minst Sju döma.
Regeringsformen 1809 med ändringar 1809-1974
Maj: ts Och Riksens Ständers Faststälde Regerings-Form; Dat.
Stockholm den 6 Junii 1809.
Maj: ts och Rikets Ständers fastställda Regeringsform, dat.
Stockholm den 6 juni 1809, med de därefter av Konungen och riksdagen antagna förändringar.
Wi Carl med Guds Nåde Sweriges, Göthes och Wendes Konung &amp; c.
&amp; c.
&amp; c. Arfwinge til Norrige, Hertig til Schlesswig Hollstein, Stormarn och Ditmarsen, Grefwe til Oldenburg och Delmenhorst &amp; c.
&amp; c. Göre weterligt: At sedan Wi med oinskränkt förtroende til Rikets Ständer owilkorligen öfwerlemnat fastställandet af en ny Regerings-Form, som för altid skal grunda et gemensamt Fäderneslands sällhet och sjelfständighet, upfylle Wi en för Wårt hjerta dyrbar och efterlängtad pligt, då Wi härmedelst allmänt kungöre den Grundlag, som af Rikets nu församlade Ständer, efter nogaste öfwerläggning, enhälligt faststäld och antagen blifwit, samt til Oss i dag, i förening med Deras friwilliga och enstämmiga anbud af Sweriges Krona och Regering, uppå Rikssalen öfwerlemnad.
Då Wi med lifligaste rörelse och med ömt deltagande i det Folks öden, som lemnat Oss et så oförgätligt prof af förtröstan och tilgifwenhet, gått denna Des önskan til mötes, hafwe Wi fästat et så mycket säkrare hopp om framgång i Wåre oafbrutne bemödanden at bereda Fäderneslandets framtida wäl, som Wåre och Wåre Undersåtares ömsesidiga rättigheter och skyldigheter uti den nya Regerings-Formen blifwit så tydeligen utstakade, at de, med bibehållande af Konungamagtens helgd och werknings-förmåga, förena Swenska Folkets lagbundna frihet.
Wi wele således denna af Riksens Ständer samtyckte Regerings-Form härmed antaga, gilla och bekräfta, aldeles såsom den ord för ord härefter följer: Wi Efterskrifne Swea Rikes Ständer, Grefwar, Friherrar, Biskopar, Ridderskap och Adel, Klerkeri, Borgerskap och Menige Allmoge, som nu, å Egne och Wåre hemmawarande Medbröders wägnar, til allmänt Riksmöte församlade äro, göre weterligt: at, som genom den nyligen timade Regementsförändringen, åt hwilken Wi Wår enhälliga Stadfästelse gifwit, Wi Swenska Folkets Fullmägtige inträdt i rättigheten, at sjelfwe, genom uprättande af en förändrad Statsförfattning för framtiden förbättra Fäderneslandets belägenhet; Altså hafwe Wi, med uphäfwande af de intil denna dag mer och mindre gällande Grundlagar, nemligen Regerings-Formen af den 21 Augusti 1772, Förenings- och Säkerhets-Acten af den 21 Februarii och 3 April 1789, Riksdags-Ordningen af den 24 Januarii 1617, så wäl som af alla andra sådana äldre och nyare Lagar, Acter, Ordningar, Stadganden och Beslut, hwilka under namn af Grundlagar inbegripne warit, öfwerenskommit och belefwat, at för Swea Rike och thy underliggande Länder stadga följande Regerings-Form, hwilken ifrån denna dag skal såsom Rikets främsta Grundlag gällande wara: Förbehållandes Oss derjemte, at de öfrige Grundlagar, hwilka i 85.
af denna Regerings-Form upnämnde äro, på der föreskrifne sätt, innan detta Riksmötes slut, stadga.
Vi Carl, med Guds nåde, Sveriges, Götes och Vendes Konung &amp; c.
&amp; c., Arvinge till Norge, Hertig till Schleswig Holstein, Stormarn och Ditmarsen, Greve till Oldenburg och Delmenhorst &amp; c.
&amp; c., göre veterligt: att sedan Vi med oinskränkt förtroende till Rikets Ständer ovillkorligen överlämnat fastställandet av en ny regeringsform, som för alltid skall grunda ett gemensamt fäderneslands sällhet och självständighet, uppfylle Vi en för Vårt hjärta dyrbar och efterlängtad plikt, då Vi härmedelst allmänt kungöre den grundlag, som av Rikets nu församlade Ständer, efter nogaste överläggning, enhälligt fastställd och antagen blivit, samt till Oss i dag, i förening med deras frivilliga och enstämmiga anbud av Sveriges krona och regering, uppå rikssalen överlämnad.
Då Vi, med livligaste rörelse och med ömt deltagande i det folks öden, som lämnat Oss ett så oförgätligt prov av förtröstan och tillgivenhet, gått denna dess önskan till mötes, have Vi fästat ett så mycket säkrare hopp om framgång i Våre oavbrutne bemödanden att bereda fäderneslandets framtida väl, som Våre och Våre undersåtares ömsesidiga rättigheter och skyldigheter uti den nya regeringsformen blivit så tydligen utstakade, att de, med bibehållande av konungamaktens helgd och verkningsförmåga, förena svenska folkets lagbundna frihet.
Svensk Författningssamling 1824 Låssa kyrkas arkiv
Kungörelse angående inrättande av enskilda banker eller disconter.