Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det torde ej behöfwa anmärkas, att sjelfwa inrättniugssättet af en National bewäring, kan utom desi stora och otmifwelakliga ändamäl, äfwen i wäsentelig nion, förekomma alla de olägenheter, som antingen förflutna tiders bedröflig» erfarenhet eller swaghetens undanflyckter sökt att fästa wid dettä allmännare förswars-systeme.
Nästan alla Europas Stater hafna insett desi nödwändighet.
De haswa bedömt - Den 4 November. dömt akt Krigskonsten, liksom all annan practift Wettenffap, ager sina skiften, och winner genom tid och erfarenhet en större grad af förädling; de haswa derföre ej twekat att afwika frän gamla former, sa snart deste ej längre kunde stä tillsammans med tidehwarfwet, och hwar i sin mohn hafwa de sökt att bygga sina förswars anstalter pä grunder, närmast swarande mot deras fienders.
Swerige har, genom en stor Konungs odödliga bemödanden i redmr öfwer ett århundrade för det öfriga Europa framställ möjligheten af en nära förening emellan Soldaten och Medborgaren; Men detta werk af ett mägtigt och omfattande snille, har nu, genom de förändringar Swerges läge och styrka undergått, blifwit för sitt ändamäl otillräckligt.
Grunden är likwäl redan lagd till förbindelsen, fästad wid Jorden, att förswara Fäderneslandet.
Det tillhör således endast upplystare tider och nya behof, att ge en utvidgning ät desta Medbvrgsmanna härar, pä ett satt, som kan förena Statens trygghet med krigarens wärd.
Maj:ts mening, kan derföre aldrig wara att föreflä upprättandet af en, pä samma grund som förra Landtwärnet, hwilande National Bewä» ring.
Aldrig har erfarenhetens lära blifwit pä ett rysligare och för Fäderneslandet mera' kFnbart sätt wunnen, än genom förenämnde inrättnings
Men en rättvis anklagelse mot dest Organisation, cch i synnerhet mot de brister af alla stag, för hwilka den warit blottstäld, bör likwäl ej kunna werka ett.ogillande af sjelfwa dest ändamäl.
Desta i wädans stund utstrefne Troupper, sammanförde utan beräkning om nKdi'°» ros Dm 4 November. nödige tillgångar funnos till Leras Bewärlng och underhäll behandlade som en, frän den öfriga Armeen, aldeles afskild reserv-styrka, af hwilken stundom allt fordrades, men som lik,väl alltid med ett kallt förakt befraktades, öfwerlemnadc derföre ät manwärdén och döden, böra för ewigt afskräcka frän ett förnyande af det elände, hwaraf Swensta folket sä nyligen warit ett witt ne.
I den plan, som åtföljer denna Kongl. Majrts Nådiga Propofikion, har Kongl. Maj:t till grund, dragen upptagit, hwao som i Hans Majtts tanka bör kunna leda lill den förmonligaste inrättning af National Beväringen.
Maj:t har i synnerhet sökt att förekomma all stillnad i behandlandet emellan de ordinarie och nyst utstrcfne
Troupper, sä att destas wid alla tillfällen, äfwen under Landtmark, inrättningen, ädagalagde berömliga tapperhet och gyda wilja, genom ett införlifwande med en krigsman och härdad Troupp ma erhälla en skyndsammare utwäg, att till ett gemensamt och kraftigt försvar bidraga.
^ Krigsmagtens fulltalighet, säkerheten af dest recrulering och möjligheten att, till eli efter Rikets tillgängar och behof lämpadt belopp, öka dest stridbara styrka, blifwa således de första och wäser.dteligaste sördelarne af National Beväringen.
Ej eller bör obemärkt lemnäs, att den nödwändigt ställ förekomna den omänllga stegringen af Soldat leger, feM frän ett krigsllllständ, med nu warande Lnrättkstngar, är ostiljakkig, och att, om National BewKingeu hinner till den stadga, som endast liden och Swensta Folkets egna Patriotiska böjelser kun. na Den 4 November. ioz lia den samma gifwa, och hwarigenom tillfälle skulle yppas att, till en början under fredstid, och lör handa sedan för alttid halla intill twätredwbelar af indelta Armeens Nummertal vacant, en betydlig inkomst skutte för Riket beredas genom Rust- och Rothallens afgifter för deste vacante numror.
Masil tror sig redan hafwa lemnadt nog tillfyllestgöranöe prof, sä wäl emot främmande magter, som emot dest egna trogna Undersåtare, pä dest med full kännedom af Fäderneslandets önskan och behof grundade fredliga böjelser, samt pä dest trofasthet i redan ingängna förbindelser, för att wid detta tillfälle befara att dest afsigter, med förestående af en National Bewäring, ware sig innom eller utom Riket, kunna mistkännas.
Aldrig har lör hända någon tidepunct gifwits, dä Sweriges tillbe mmande Statskonst warit af hände »erna mera i för» wag bestämd, etter legat i mera öppen dager, än för det närwarande, dä allt för framtiden bjuder att ^ söka bibehålla den äterwundna freden för akt genom den, sa wida möjligt är, utpläna minnet af wära förluster, och dä den enda tillärna ärelystnad, synes böra inskränkas innom föresatsen att förswara hwad annu äterstär af Fosterjorden.
Detta dyrbara aliggande är äfwen enda driffjäder» lill Kongl. Maj.tts nu gjorde framställning, och dä hela National Ve. wäringens organisation hwilar pä willkoret af eget förswar, och således ej för krigslystnaden bereder ökade medel till Rikets inblandande i nya wädellga stridigheter, torde hwarje sjelfständig
Stat endast deruti igenkänna en högtidlig borgen af Sweriges fram - i°4 Den 4 November. tida Regeringslära, och Swensta folket med warma omfatta ett förslag, som förenar forntidens minnen, med samtida pligter, och grundar hoppet om kom, mande tiders lugn och sjelfständighet.
Såsom af lika stor och allmän wigt, som det ämne Kongl. Maj:t nu till Riksens Ständers mog na ompröfning öfwer!enwar, anser Kongl.
Maut bestämmandet af tillräcklige ärlige medel för Riketsförswarswerk.
Floltornes underhällande eller nybygg, nåd, Armeens Vewärings- och utrednings behof, krigSföruödenhelers anskaffande af alla stag, nödige och efter Rikets nu warande gräntsor lämpade förswarswerks anläggande, utwidgning eller inrättande of militaire uppsostrings anstalter, hvarigenom äswen ur National Vewäringens stöte stickiigt befäl bunde för den samma tilldanas, med mera, kräfwa stora och owanliga kostnader, hwilka, om de genast eller med skyndsamhet bestriddes, stutle i närvarande tillstånd öfwerstiga Rikets krafter och tillgängar.
Det är således endast i en progressiv ordning, och under flera ars förlopp, som de af Kongl?Maj-.t äsyftade förändringar och förbättringar sä wäl med Armeen som Flottorne, möjligen kunna werkställas; Men till dessa behof fordras, oundwikeligen en någorlunda tillräcklig ärlig anslagssumma.
Uti Kongl. Maj-ts Nädiga Proposition af den z:te sistledne Julii, har dennas belopp, utan afseende pä någon dä tillränkt utwidgning af Swensta krigsmagten, blifwit uppgifwen till i Million Riksdaler Banco om äret; och de sedermera af Kongl- Maj:t i vetta ändamål tillförordnande Committerade hafwa, Den 4 November- ivZ efter nogaste granskning af hwad pä de sä kallade Militaire extra Ordinarie Stater manligen mindre efter behofwet, än efter Statswerkets medel och tillgångar, warit uppfördt, icke ansedt sig kunna nedsätta denna summa.
Pä de af Comitterade uppgifne och ännu ytterligare bekräftade grunder, har Kgl. Maj:t härmedelst welat päkalla Riksens Ständers biträdes till förberörde ärliga summas ansiäende ä Riks Staten, att räkna frän den i:sta nästkommande Ianuarii.
Utom deffa ärliga medel anser Kongl. Majit nödwändigt, till afhjelpande af den brist af Befäl, Artilleris Manskap, Copvaerdie Karlar, och SkeppsGostar, som Skärgårds Flottan efter Finlands förlust sätt widkännas: 1:0
Att alla Officers- och Under-Officers Löner, som förut warit auslagne pä Sweabörgs och Abo Escadrernas Stater mä pä Swensta Staten, med undantag af Ofwersts Lönen, öf« werföras och bibehällas. atdo
Att det i Finland förut stationerade Skårgärds-styrmans Compagnie pä Swenst Stat öfwcrflyttas. z:o Att det Coopva» crdie Karls Compagnie, som före kriget warit Sweaborgs Escadre ansiagit, och sedan blifwit härstädes ä nyo uppsatt, mä tillika med sexhundra Man och nödigt Spel af Finsta Sjö Artillerie Compagnierne pä Swensta Staten upptagas och 4:0
Att de hittills pä Swensta Staten bestäddc Skepps-Gostar mätte frän 'den Finsta ökas, till ett antal af sextio Ordinarie- och trettio Extra Ordinarie Skepps-Gossar.
Lill utförande häraf, förmäntar sig Kongl. Majll io6 Den 4 November. Maj:l att Riksens Stander mä utfinna och anstä nödige medel.
Maj:t har nu uppfyldt den pligt, som Leff Konungsliga kall honom sä heligt älägger, och utan förbehåll för Riksens Ständer framställ, ä ena sidan desi farhäga för framtidens möjligheter, i han» delse Rikets förswarswerk ej winner ett nytt och kraftigare skick, och ä den andra, desi säkra hopp om Riksens Ständers eniga och werksamma bemödande, att i detta afseende bereda en oiwiklig borgen för Fäderneslandets sje fstandighet.
Det är ej af enskildt ärelystnad, ej för Personliga assigters befrämjande, som Kongl. Maut wäckt fräga om National Bewaringen, det ar endast af sann Medborgerlig kansta, och af en i alla stiften oföränderlig karlek för Sweriges beständ, tänkesätt som först med döden skola utslockna.
Snart nalkande malek af dest bana förmodar Kongl. Maj:t sig ej upplefwa de tider, dä lika hotande stormar skulle staka Sweriges Regements byggnad, som dem hwilka nyligen wörö «ära, att till intet göra dest wareise och dest namn; men sä länge möjligheten deraf kan m d hwarje är, med hwarje ögonblick förnyas, sä lange icke Riket innom dest eget sköte ager det säkraste stöd för fredens bibehållande, genom i förwäg beredde kraftige anstalter, att utföra ett förswars krig, i händelse det blir oundwikeligt, sä länge har Kongl- Maj:t utan afseende pä utgången, endast ansett sig böra följa, hwad detz hjertan och Faderliga omsorg bjuda.
Om Kongl.
Majrts bemödanden ej winna en önstad framgång, och detta urgamla Rike, blottadt pä för?
Den 4 November- ro? swar, till framtidens wägfpel öfwerlemnadt, stulle se den olycksbädande stund inträda, dä besia heliga ord af Frihet och Fosterbygd för Swensta bröst hlif» wa främmande, och ur S veriges häfder af Inkräktarens jern utplänades; da ej mer för Lagliga rättigheters helgd, för egen sjelfständig jord, för uppratthällandet af en, sedan urminnes tider af ryktet hyllad och troget förwarad krigsära, de underkufwade Jnbyggarne i delta Land fingo spilla sitt blod eller anwanoa sin medfödda tapperhet; da detta äldriga Göthijka namn, som ännu eldar wära hjertan, och trotksat sä mänga ärhundranden, stulle bland tidens hwalfningar förswinna, och endast öfwerlemna ett sorgligt minne af hwad wi warit, dä och ma -enna rysliga mätning aldrig besannas! stola wära efterkommande, Oster af närwarande tids owerksamhet, ätmindstone ej rätkwist, kunna göra Kongl.
Majtt den förebråelsen att ej hafwa warnat sitt folk för tillkommande oblida Oden, att ej hafwa bundit wid desi samwete och answar medlen och förbindelsen akt dem afwända.
Maj.t förbliswer Riksens Ständer med all Kongl. Näd och ynnest städse wälheivägen.
O ^ RI.. s 6. ak V/etterstestt. Z. i.
Med Swenst manna rätt följer den owillkorliga pligt, att Personligen förswara Fäderneslandet mot fientligt anfall, samt alt upprätthålla desi sielf siän - io8 Den 4 November. ständkghet.
En National Besvaring konrmer i följe häraf att upprättas; och skyldigheten att deruti deltaga, äger full kraft ifrän tjugu till och med trettio ärs älder.
Ingen skillnad uti Ständ elter börd werke härutinnan något undantag, kunnande endast, sädane lyten, som göra aldeles ostchcklig till krigstjenst, wanwett, beständig sjuklighet, eller Ordinarie civila tjenste» och werkiigt Preftc-Ständ, frän anteckningen till National Bewäringen befria.
Denna anteckning kommer hwarje är att förrättas pä derom af Konungens Befqllningshafwande utfärdad kungörelse, af Pastor och sex, öfwer fyratio är gamla af hwarje Socken pä Landet eller Församling i Städerna walde gode män, i närwaro af de Personer, som Kongl. Maj:t dertill förordnar.
Behörige af desie Personer underskrefne
Rullor aflemnas till Konungens Besallmngshafwande. Z. 2.
Wid anteckningen till National»Bewäringen kommer ingen skilnad att äga rum emellan dem, som arv födde under loppet af det är, frän hwilke! beräkningen tager sin början. §. 3- Den enligt i tz antecknade Folknummer af mankön öfwer hela Riket indelas särskildt i hwarje Socken pä Landet och Församling i Städerne, uti fyra delar eller Clasie.r, och fär namn afrista 2:dra z.-dje och 4:de Clafferne, nemligen Len första innefattande alla emellan so till och med
LZ ärö älder, den ardre Den 4 November. ic>Z frän och med 24 till och med 26 ars alder, den z:dje fran och med 27 till och med 28 ars alder, och den 4:de eller sista frän och med 29 till och med Zo , ars alder.
Pä sätt föregående Z utstakar kommer således den första Classen för nästkommande är 18 ro att innefatta alla de manspersoner, hwilka äro födde frän och med den r:sta Januarii 1787 till och med den sista December 1789 0. s. w §. 4- Äf dessa Classer utgå efter lottning innom hwarje Sockn och Stad sä stor del', Konungen för Rikets förswar, mot fientligt anfall finner nödwändigt, den yngsta Classen först och sä Class efter Class; dock Lör mindst hälften af föregående Class utgå innan den efterföljande anlites.
Lottningen ster uti Pastorns och de uti i:sta § omförmäldte sex gode mäns Lfwerwaro.
Skulle lotten att till werklig krigstjenst utstrifwas, falla pä nägon, som more den enda manbars arbetaren wid ett gärdsbruk, hwarwid manspersoner öfwer 6o och under 18 är ej beräknas, eller den enda Föreständaren af en Fabricius, ett Handkwerk eller en Handels-rörelse, och de gods män finna honom icke utan stada för det allmänna kunna frän fin handtering stiljas, Konungen, hwilken äger att i StatsÄädet pröfwa och afgöra, huruwida en sädan person ma wid det tillfället, frän krigstjenst uudantagas; och stall det bero af de gode män, att emedlertid och intill dess US Den 4 November.
Konungens Beslut b!ifwit fattadt, befria honom ifrän att utgå. §. Z.
Dä en Stads National-Bewäring uppgar till hundrade man och derutöfwer, kommer den att utgöra en förenad Troupp, som igenom Konungens försorg erhäller nödigt Befäl.
Skulle Bewäringsmanstapet samfäldt eller enstilbte personer deribland åstunda, att införlifwas med Någon förut Upprättad Corps innom Länet, mä sadant dem icke fönvägras.
Nativnal-Bewäringen i de mindre Städer, som icke utgör bemäldte antal, fl. ll införlifwas med det närmaste indelte Infanterie-Regcmente. §-. 6. National-Bewarlngen pä
Landet stall tillhöra LL indelre Jnfanterie-Regementerne, och i Kustprovin-- cer de der indelte Ba^smans-Compagnierne, samt af deras Befäl till krigstjenst inöfwas, i hwilket ändamål hwarje sadant Regemente och Compagnie bör erhålla sine Bewärings-diftricter, samida möjligt ar innom de Härader och Socknar, der de nu äro indelte.
I de Länder endast Cavallerie - Regementer finnas, förordnar Konungen särskildt Befäl för National Bewaringen. —- Ester den i 4-'de Z faststälde lottning, emo tages det utlottade manstapet af det till districtet hörande Regementernes Befäl, hwarefter Bewarnings-manstapet genast förstärker Regementet, under lika förbindelser som den Ordinarie Soldaten, och hemförlofwas med honom wid intraf - Den 4 November- m fad fred.
Af denna anledning upphöra under krigstider alla Rerruterings förbindelser för Rust- och Rothållare, äfwcnsom skyldigheten att uppsätta Margier, ning, utom pä de Orter, der den ester särstildte och nu gällande författningar, eller överenskommelser, såsom en stäende Corps anses. §. 7. Exercitier med National-Bewäringen förrättar
L fredstider af dertill förordnadt Befäl, ä Söndagarne, under de årstider, som efter hwarje orts läge finnas lämpligast, nägra timmar antingen före eller ester Gudstjensten.
Till en början Exerceras, undernämnde öfningstid, hwarje Söndag, blott första Classen as National»Beväringen, efter g ars tid Exerceras arbra Clasien hwarannan Söndag; efter 6 är g'.dje Clasien hwar 4:de Söndag och efter 8 är, 4-de Clasien äfwen hwar 4:de Söndag.
I de mindre folkrike Socknarne bör, efter friwillig öfwerenskommelse, Bewäringsmanstapct, sä midt sig göra lä'er, innom Häradet, men ej u'om det samma, pä ett eller flera ställen samlas och Exerceras.
Om igenom friwillig öfwerenskommelse emellan Konungens ombud och Inbyggarne i hwarje Socken eller Stad, en efter locala omständigheter mera afpatzad tid för National-Bewäringens Exercice kan fastställas, ware sädant icke förwägradt.
National-Bewäringen är» under fredstider, owillkorligen befriad frän all annan Militairifk tjenstgörning eller handräckning, än den som i denna § bestämmes.
H2 Dm 4 November. §. 8.
Besvaring och Beklädnad tilldelas Besväringsmanskapet pä Statens bekostnad, och bör wara lika med Regementernes, samt efter behofsvet och Elima, tet aspassadt.
För Första Classen bor beklädnad och besvaring alltid wara att tillgå, och förwaras i Sveken Magazinerna, eller något annat innom Socken svarande' tjenligt rum, saint ssä under wärdén af de Ordinarie Regementernes Besak.
Sä fort första Classen utgår, drager Konungen genast försorg om Bewärings- och Beklädnads anskaffande för Andra Classen, hwilken owillkorligen bör Manskapet tilldelas, sä snart det i werklig krigstjenst in gär, och sörhälles pä detta sätt frän den ena Classen till den andra. s ' ,, - 8- 9- Aflöningen för det till krigstjenst utgående Manskap af National-Bewaringen, bör i alla grader svara lika med Ärdinarie-Regementernes. §, IO.
Blesserade till den grad att de för framtida bärgning äro oförmögne, böra af Staten underhållas.
Herr Grefwe» och Landt - Marskalken sa ken är begärd pä bordet, men Höglofliga Ridderfkapet och Ade'n torde tilläta mia sundra, att Hans Maj-t Den 4 November. nz
Majit i denna proposition, sammanfattat ttvänne ämnen, det ena om National-Bewäring, det andra om medel till Rikets öfriga förswarsanstalter, hwilket sistnämnde torde fä remitteras till Stats.
Utskottet Bifölls. Widare förklarade Herr Landt- Marstasken att ben delen, som rörde National - Beväringen i nästa Plenum ställe komma att äter upptagas.
Efter en kort öfwerläggning yttrade sig H-rr Landt-Marskalken, det han trodde detta Plemtm nästkommande Tisdag komma akt hällas.
Ark Lripsn^alät, Jacob Lric, ermdrade, det 'han wid denna Konungens Nådiga Proposition saknade Stats-Rädets yttrande, hwarföre han Hemstalde LM icke, innan srägan upptages, detta yttrande genom Herr Grefwe» och Landt-Marstalken kunde in. begäras.
, Grefwe Ds la 6arIis, Jacob, som denna anmärkning stöder sig pä 87 och 89 L tz
Regeringsformen, sä instämmer jag deri, och anhäller äfwen
Ltt betta yttrande innan discussionen mätte inde. gårås. - Grefwe Dobna, ^uZulk, conformerade sig med Herr Oripenvalät och Grefwe ve la 6ar6is.
Mherre Uiääsrstolpe, Larl, trodde det icke följa af Regeringsformen, att nägot Stats-RädetS Ljerde Band- is, r6. ykt» i4 Den 4 November. yttrande borde till en sä beskaffad Konungens proportion bifogas, -Zerr Grefwen och Landt Marskalken, Om Ridder skåpet och Aoeln so behagar stalt jag hos Hans Masit i underdånighet anhala, at^ sä ivida denna fräga icke redan i S ats-Rädet förewarit, den der mätte upptagas, och desi yttrande Riksens S änder meddelas. Grefwe körner, ^Zolpk (Zöran, utan twist - wel har frägan i Skaks-Radet förewarit, när propositionen af Hof-Can zelleren ar comra gnerad, och torde hända, att i sjelfwa propositionen Stats Rådets mening är införd.
Ropades af flera att desi yttrande ej medföljdt.
I g är i hufwudsaken aldeles af samma tanka som Grefwe vs la 6arckie, jag wille allenast fräga, om icke, utan att särstedt wara bifogad, Stats-Rädtts mennig i sjelfwa propositionen wore införd. -Herr Grefwen och Landt Narstalken swarade, alt deri endast ommlas, at Hans Mapt rädsörl wisia
Deputerade till utarbetande af en defen» stons plan.
Pä ätstilliges begäran upplästes 8y § Regeringschrmen jämte den 87 § som deri äberopas. Zere r
Den 4 ^yembee- irs Zerr Koräenstol^e, ^NQ.rs, ester hwad jag NU hört, lärer härmed ej annorlu.rn kunna förhällas, än att Herr Grefwen och Lande- Marskalken i Underdånighet hos Hans Maj:t anhaier om del as Stats-Radets yttrande: men dä detta nn är af Hög» loflige Ridderstapet och Adeln önskat och beslutat, underställer jag, om icke det äfwen wore nödigt, akt de öfriga Standen genom Deputation derom malte underrättas.
Denna erindran hördes nog allmänt tvinna bifall.
Uppropade och afsandes en Deputation till de öfrige Ständen, under anförande af Grefwe ve I», Laräie, ^acod, hwilken stulle aflemna underrättelse vm dessa Ridderstapet och Adelns, i afseende pä denna Kongl. Maj-ts
Nädiga proposition, nu fattade Beslut.
Uppbröks Herrar Electorernes af första Classen lista till wal af Ledamöter i allmänna Bcswars- och Oeconomiä-Utskottet, efter Grefwe Daubs, (rustak Oiäric, och Friherre (Ilklstarre, FuIImägtig, Herr Ankarcrona, Lonraä Vilkelin, och befunnos dertill wara utsedde. N:o 85.
Grefwe von kolen, (rustak kreäric, Landshösdinge.
N:o 4!.
Friherre VVratt§e! ak VinstebsrK, Fullmägtig
Herr af korkelles, Lamuel, LandshöfLinge.
Före - ii6 Den.
Föredrogs ä->yo Lag-Utskottets den 2 Nohem» ber uppläste o<) pä bordet laggda utläiande öfver de hos Ridde-flapet och Adeln, samt af Högwördis ge Preste-Standet gjorda anmärkningar wid Urflotte s förut afgifra Betänkande, angående wista i afseende pä Ägtenskap förbudna flyld och Swägerflaps leder, jämte de wid samma Betänkande bifogade Bilagor.
Friherre lilienstjerna, -^xel bine, dä de af Lag-U flottet föreslagna förändringar i 2 Cap. 5 och 6 H Z Giftermäls - Balken i min tanka till en del icke äro öfwerensstämmande, med en god sedolära, och i det hela, hwarken aro nödwändiga eller nyttiga i politiskt afseende, fä kan jag för min d-l ej dertill lemna mitt bifall, utan önskar och tillstyrker att Höglofliga Ridderskapet och Adeln wille afsiä LagIl flottets derom afgifna Betänkande, och läta wär
Lag i nämnde § fä blifwa aldeles oförändrad.
Herr Grefwe» sch Landt Marskalken, gjorde derefter proposition lill bifall pä Lag-Utskottets utläkande.
Besivarades med Ja och nägre Ae;.
Friherre Stjernstedt, Larl 6nstak, förklarade sig pä Åtskilliga skäl wära af enahanda kanka med Friherre Lilienstjerna, och icke kunna bifalla LagUtskottets tillstyrkande. Zcrr Grefwe» sch Landt Marskalken, gjorde - Den 4 November. n? de ä nyo proposition till bifall pä Lag-Ulstottets utlåtande/ hwiiken äfwenledes beswarades med Ja och Nej. Herr Stjerneld, 8amual, sedan propositionen blifwi: med Ja och Nej bejwarad, är votering^ elaf en naturlig följd.
Jag har sör min ^l ei r rräckUg lw, att inhämta underrättelse om dag-U^kottets nrening, och masie sgledeä mara nöjd att p,ura» liteien afgör frägan. Zrr Grefwen och Landt Narffalken hem stalde, om icke, da det förebures att man ej haft tid nog akt lara känna saken, Ridderffapet och Adeln hehagade lala den samma hwila till en annan gäng.
Nej blandadt med Is Archerre Leäerström^ jacod, inwande, att sadant ci bolde gä an, sedan salen more tagen under ventilation, och votering deröswer- begärd:
Det enda sattet akt hjelpa deras min^ kännedom, som ej läsi U skottet utlärande, m-^e att ä nyo uppläsa Acterna ,väl pe s".« hörde till U stöt ets sista utlåtande, som hwilka först till Riksens Stander af» lemlm^es Aerr LbrenborA, La spor- Vilkolm, till de grundetlga stal sim högwyrdige Preste - S andet i betta ämne anfört, anser jag öfwerflödigt att huswudsakligen nägot illägga,, twartöm tror jag mig ^nuna utesiuta det ajMosts Lag, hwilken jag, ehuru i öf - '*8 Dm 4 November. i öfrigt erkännande desi stora warde, icke finner hitlampelig; men Lag Utskottet har ester min tanka ej wederlagt de öfrige, besia, mera politiska an moralijka, hivarpä Lagstiftaren bygdt detta stadgande, subsistera likasom förr, och intill desi jag kan bli öfwertygad, att ju icke den förefiagne förändringen, skall l sin l-laan tzinder » wäaen sör samban det mellan olika Medborgare-Clasier, samt förmögenhetens spridande dem emellan, tror jag mig böra tillstyrka afflag nti Lag-Utskottets Betänkande i den del det rörer Z § 2 Cap. Giftermäls-Balken.
Härefter återkom Grefwe Ve la Oaräis med Depmationen och gjorde redo för sin beskickning. Zerr Gresiven och Landt - Marskalken lät nu uppläsa Lag-Ukstottets först afgifna och äterremitterade Betänkande, jämte bilagor, rörande wlsia i asteende pä Ägtenskap sörbudna ftyld och Swägerflaps ledsr.
Aerr Ltiernelö, 2-rnuol, sedan jag Ml hört dega Handlingar uppläsas, jag ifrän ben äskade voteringen.
Friherre Oeäerllröm, anhöll akt Hc^.