Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
(Nya byggnader) .... 21,350 )> (Inköp, etc.) 2,966 » ”till Nalioual-Gallereij. 2,495 » ”lill Museum för Praktisk Geologi (oberäknade geologiska undersökningar i landel, 5,500 £. och Museum för Irländsk Industri 3,348 £.) 6,072 » ”till Departementet för Praktisk konst (oberäknade provincial-skolorne 7,870 £.) ....... 10,050 » Summa 95,276 £. ”Hela den år-liga utgiften för dessa national-stiheiser, oberoende ”af de summor, hvilka åro anslagne alt påkostas i sammanhang ”med dem, men utom London, upgår alltså till omkring 95,000 ”£, hvilka, tillagda den nyss beräknade summan af 160,000 £, ”visa en totalkostnad med ett kapital af mera än en fjerdcilels "mill. £ St., på året, (Tre milhr sextio lusen R:dr Svenskt B:ko) ”för ofvannämnde publika och privata-stiftelser: ett sakförhålllande, ”hvilket, medan del ådagalägger att stor ansträngning, både från ”Statens sida och puplikens, blifvit gjord till befrämjande af vetenskap och konst, gifver ett desto större ämne till bedröfvelse deröfver, alt genom brist på enhet och beräkning det frambragt en ”jemförelsevis ringa direkt vinst för industrien.” ”De oafvisliga behofven för detta land, sådana de visat sig vid ”expositionen af 1851, hafva blifvit på det insigtsfullaste sätt fram”ställda i en följd af föreläsningar, som nyligen blifvit hållna i ”The Society of Arts, efter ingifvelse af H. K. H. Prins Albekt, ”societetens President.
Dessa Föreläsningar öfver expositionen, vi”sade omisskänneligen de hinder för utveckling af Brittisk industri, ”hvilka hittills funnits och härrört af brist på hjelp från veten”skaplig undervisning, både allmän och serskild för de olika gre”narne af industri.” ”Några få utdrag ur dessa föreläsningar skola icke anses sakna ”intresse, då de ådagalägga den fasta öfvertygelse, som näres af ”flere delta lands ypperste vetenskapsmän och practici, om nödvän”digheten alt bereda sådan undervisning, om England skall kunna ”bibehålla sin ställning såsom en industriel nation.”
Men jag slutar här dessa utdrag ur den vigliga handlingen.
De sista orden, som jag anförde af komitei-ades för verldsexpositionen i London, äro lystringsord, hvilka skola höras öfver verlden, och som skola hörsammas; ty allestädes är elen skatt tillfinnandes, hvilken också England måste anlita såsom den värdefullaste, nemi.
Den 31 December e. m. 415 förståndet, eller, såsom bomiferade benämnt den, sedan den blifvit myntad: förslåndselemenlet i produktionen.
Detta förslåndselement i produktionen är allestädes detsamma oell kan af intet land lemnäs ur räkningen.
Det var sanningen, hvilken, skön såsom alltid, i smycken blixtrade på segrens banér vid den stora verldsexpositionen.
Eller hvadan denna veklagan från Englands män?
Hvarifrån den uptäckta missräkningen bos ett folk, som förvärfvat sig öfver hela jorden namn att vara det bäst praktiskt uplysta, och som skall behålla delta namn?
Finnes det väl en kraft, som kan motstå en omätlig här af machiner, dragne af millioner ånghästar?
Ja, det finnes en, och han heter menniskoandén, som måste leda macliinen nu och alltid derföre alt macliinen icke har och aldrig får förstånd.
I detta krig på industriens fält herrskar samma förhållande, samma naturnödvändighet, som på sabelns mark, slagtfältet.
Allestädes besegras de rå massorna, örn än omätliga, af de mindre, när i dessa hvarje öga ser och tanken ljungar.
Men fattas det väl något i värdet hos blotta väfnaden af den silbesfina tråd, som macliinen spunnit?
Ja, industriens skapelse lyder naturens, och värdet är ej tecknadt förr än på blommans blad, der det talar till betraktaren.
Blommorna i industrien äro menniskoandens, äro konstens skapelser.
Men är denna skönhetsprägel på industriens alster icke onödig och en fåvitsk yppighet?
Nej, icke mera än växtens prakt hos en Natur, sorn ej gör några onödigheter.
En bof känner kanske ännu sitt bättre väsende, om han uptäcker Skaparens under i denna fägring på ett grässtrå.
Denna prakt är hälsans, färg, såsom blommorna på tärnans kind.
Också bar det aldrig funnits en fullt utvecklad konstflit utan skönhetens prägel; och denna prägel står outplånlig ännu på det det ringaste handarbete, såsom på krukmakaregodset hos Greken, i den armes graf.
Konsten, då hon utgår redan från arbetaren, är i nyttans tjenst.
Detta är hemligheten — om den så kan kallas — hvarföre den Engelska statsmannen skyndar att öka de tre milla- sextiotusen R:dr Svenskt b:ko, hvilka det redan nu ärligen kostar, blott inom London, att uppehålla stiftelser, hvilkas ändamål det är att skärpa arbetarens förstånd oeh att tända med den gnista, som konstens genius håller förvarad inom arbetarens öga.
Det är derföre, som den Engelska finansministern säger, i ett reskript af detta år, såsom svar på ett naem. från ”The Lords of the Committee of Trade,” att Flennes Majus Regering ”helt och hållet instämmer med Lorderne om den stora nyttan af sådane stiftelser, och är öfvertygad, att Parlamentets bevillning icke kan blifva gifven till ett mera tjenlig! föremål.”
Det är derföre, som Hennes Maj:ts Regering öfverlemnat till ”Deparhtet för Praktisk konst” 5000 £ St._(
416 Den 31 December é. m.
Det är derföre, som, utom det att den förra stora tecknings* skolan i Somerset Bous behåller der sin plats, med utgreningar i Gowér Street för endast qvinliga lärjungar, och i Weslminster samt Spitalsfields för manlige, Hennes Maj:ts Regering har uplålit åt det nya Departdet för Praktisk konst, Marlborough House, hvars fyratio salar äro öpnade för öfre'afdelningen i den praktiska konstskolan.
Det är derföre, som Hennes Majit Drottningen af England har afklädt. sina egna rum sådana smycken, som Sévres vaser, hvilka kosta 1,000 £ St. hvardera, för att sätta dem i salarne af Marlborough House, att beses eller aflecknas, och jemväl att tagas i, af arbetarne från Staffords och Worchester, hvilka arbetare måla blommor och forma.
Det är derföre som på fjorton veckors lid 27,000 personer besökt dess salar, de dagar som de hållas öppna för allmänheten, och att 2,174 personer hafva betalt, såsom studerande i dem, på omkring 10 veckors tid.
Det är derföre, som under hela denna lid,' ehuru intet af de visade föremålen varit instängdt eller under glas, ingen olyckshändelse med det dyrbara inträffat från den besökande allmänheten, hvilken, såsom den beskrifvande Engelsmannen uttrycker sig, ”synes på en gång hafva blifvit känslig derföre, att vi satt fullt förtroende till henne.”
Det är, slutligen, ännu derföre, som från den stora praktiska konstskolan i London skickas ut mönster för de ritningsskolor i landsorten, hvilka stå i förbindelse med henne, och som understöd lemnäs hvarhelst en förening upstår i landet för den stora massan arbetares förståndsbildning, och bildning i konst, och som teckningslärare inöfvas i Londonsskolan för att skickas ut i landsorterne, att alla arbeta efter ett system.
Genomträngd af sanningen i den Engelska grundsats, som jag nu sökt belysa, är jag fullt öfvertygad derom, att det fattiga Sverige bör, med förhållanderna för öfrigt iakttagna, handla i denna statsangelägenhet aldeles lika med det rika England, och det af lika, ojn ej större skäl.
Vi hafva inom hufvudstaden Svenska Slöjdföreningens Tecknings-skola, hvilken, tack vare det stora fosterländska målet, den anda, under hvilken skolan fortgått, lärarnes rastlösa nit, deras utmärkta skicklighet för undervisningen och ädla förnöjsamhet med de alltför ringa arfvoden, som föreskrifvits af föreningens små tillgångar, redan har ådragit sig R.
Stms upmärksamhet, och fått R.
Stms understöd, som ökades vid sednaste Riksdagen.
I denna skola har intill detta års slut varit intagna 1560 elever.
Af detta antal voro, sedan vid den lid anteckningen om födelseorter intagits i matrikeln:
Elever, ingångna i yrkena, och födde i Stockholm . . . 220. » i andra städer i Riket 137, » på landet ... . 85. » i utlandet .... 17.
Elever, D en 31 D ecember e. m. 417 Elever, som ej ingått i yrkena, födde i Stockholm . . . 248. » i andra städer i Riket 15. » på landet .... 18.
Yrkenas antal af dessa har varit 81.
Af tio skolans utmärklaste elever voro sex födde i Stockholm och fyra i landsorten.
Dessa siffror bevisa att Svenska Slöjdföreningens skola tjenar hela Riket, och ej ensamt hufvudstaden.
Men efter officiella upgifter funnos i Stockholm under sistlidne år, gesäller och lärlingar på verkstäderne samt fabriksarbetare — alla i behof af slöjdskolans undervisning — till ett antal af icke mindre än 7,927 personer, och, om från Slöjdskolans 379 elever samma år, drages, utom 141 skolgossar, i yrken ännu icke ingångne, 3 elever frän Technologiska Institutet, 5 handlande, 2 landtbrukare, 12 trädgårdsmästare, 1 betjent och 2 sjömän, med tillsammans 166 personer; så återstår endast 213 att hafva kommit från nyssnämnde summa, 7,927 gesäller, lärlingar och fabriksarbetare; och således hafva icke fullt 3 på hvarje hundrade af dessa besökt skolan, hvilket uplyser om den ström, som är att förvänta, i mån som öfvertygelsen om skolans nytta och nödvändighet för arbetaren sprider sig bland mängden, hvilket man sett sker allt hastigare med hvarje år, hvarföre skolan beständigt, samt i allt starkare förhållande behöft utvidgas.
Ett stort antal läroämnen har måst uteslutas i brist af medel till lärares aflöning.
Af samma skäl hafva ock läroämnen, för hvilka behofvet fordrar att de undervisades dagligen, nu, till stor tidsförlust och skada för eleverne, endast på få dagar i veckan kunnat förekomma.
Qvinnorna, hvars händer och förståndsverksamhet behöfvas för konstfliten, lika väl sora karlarnes; men som svälta eller förgås på afvägar, i brist på en undervisning, hvarigenom de kunde finna sysselsättning, hafva, ehuru ett stort antal anmält sig, icke kunnat intagas i en serskild afdelning i Svenska Slöjdföreningens skola — också i brist på medel.
Jag föreslår, på dessa skäl: 1 :o
Att till Svenska Slöjdföreningens skolas utvidgning och lill uptagande äfven af qvinnor, i en serskild afdelning af undervisningen, Föreningens
Direktion mätte få det anslag, som nu af statsmedel bestås med 4000 R:dr b:ko, ökadt, att utgå, mot lika vilkor som hittills, med årligen Fjorton Tusen (14,000) R:dr b:ko. 2:o Att, då samma skola, i brist på medel, icke kunnat förses med fysiska apparater och mekaniska modeller, hvilka äro oumbärliga för undervisningen, men hittills varit för hvarje tillfälle lanta, Svenska Slöjdföreningens
Direktion måtte, lill upköp af sådana apparater och modeller, erhålla af statsmedel för en gång (6000) Sex Tusen R:dr b:ko. 3:o Att, då skolan nu begagnar en hyrd lokal, hvilken, ehuru den bästa som kunnat erhållas, dock icke är inredd för ändamålet eller genom tillräcklig dager tjenlig, samt ovilkorligen måste mångdubbelt utvidgas; och den numera oumbärliga skolans bestånd alltför 2 H. 27 418 Den 31 December e. m. mycket äfventyras så länge hyrd lokal måste begagnas, men ett kostnadsförslag lill en ny byggnad eller till inköpande och inredande af en redan befintlig sådan icke, i saknad af tomt, och i ovisshet hvarest sådan må kunna finnas, nu kunnat blifva på förhand upgjordt; R.
St. måtte, under förbehåll att Svenska Slöjd föreningens direktion låter upgöra ett efter lidens fordringar lämpadt förslag med ritningar till en åt föreningens skola, i dess utvidgade skick, tjenlig byggnad på tjenlig plats, samt att detta förslag blifver af K.
M. nådigt faststäldt, för en gång bevilja, alt K.
M. till berörde ändamål efter behof disponerar, Ett Hundra Tjugu fem (125,000) Tusende R:dr b:ko.
Slutligen anhåller jag, att denna motion måtte blifva remitterad till StatsUtsk., hvarest jag anhåller fä aflemna de ytterligare uplysningar, som kunna anses vara af nöden.
Raab, Adam Christian, upläste följande motion:
Jag föreslår att alla export-tullar måtte ur Tulltaxan utgå.
Om remiss till Bevilln.Utsk. anhålles ödmjukast.
Uplästes en af Hr Dalman, Wilh.
Achates, inlemnad sålydaude moiion:
Då Lagmans- och Kämners-R:ne, till följd af Kongl. Förordn. d. 18 April 1849, indrogos, skedde det för att i någon mån uti lagskipningen afhjelpa den långsamhet, hvaröfver klagan länge blifvit förd.
Dessa domstolars indragning förorsakade dock en så betydlig tillökning i HofR:nes göromål, att en väsendtlig ombildning af HofR:he visat sig vara nödig så vida icke motsatsen skulle upstä af hvad som med Lagmans- och KämnefsRmes inrättning åsyftades.
Inseende behofvet af HofR:nes ombildning beslöto 1851 års R.
St. dels att HofR:ne borde arbeta pä flere divisioner än förut, dels ock att HofRmes ledamöter borde erhålla skälig förbättring i sina löner.
St. ansågo jemväl, att behof af ytterligare tjenstemän blefve en följd deraf att HofRmes divisioner ökades, och att ostridigt vore, det vissa af HofRmes tjenstemän, särdeles de lägre, ej hade inkomster, motsvarande sina åligganden, men R.
St. funno tiden då ännu icke vara inne att bestämma pä hvad sätt denna utvidgning och förbättring af IIofR:ne borde försiggå.
Betänkligt torde vara, att än vidare upskjuta frågan om HofRmes ombildning, alldenstund rättegångar numera derstädes förblifva under åratal oafgjorda, så att det betydligare antal af de mål, som under år 1852 dit inkommit, ännu vid innevar:de års slut icke blifvit slutligen föredragne, eller, om sådant skett, åtminstone icke hunnit expedieras.
Ehuru Svea HofRätt nu arbetar på fem divisioner, utgöra de protokollsförande ordinarie Notariernes. antal derstädes allenast 9 eller det antal, som bestämdes för nämnde HofRätt, då den utgjordes af blott tre divisioner.
Af - Den 31 December e. m. 419 ven de öfrige tjenstemännen äro nästan lika fåtaliga och således otillräcklige att medhinna de till expeditionen hörande göromål.
Att äfven den lön och inkomst, som desse tjenstemän åtnjuta, äro otillräcklige för tjenstemännens bergning, visar sig deraf, att, enl. officiella handlingar, de i Svea HofRätt anställde Notarier, utaf hvilka de fleste äro 50 år och derutöfver, åtnjuta endast följande inkomster:
Två Proto-Notarier: lön på Stat 497: — ljuspenningar . 20: 30. — ersättning för acla-lösen 77: 37. 4.
2*2 af doms-lösen 166: 32. — Summa 762: 3. 4.
Sex äldre protokollsförande Notarier ; lön på Stat 477: .—. — ljuspenningar 20: 30. — ersättning för acta-lösen . 77: 37. 4. 2'T af Domslösen .‘ . . 166: 32. — Summa 892: 3. 4.
Tre yngre protokollsförande Notarier: lön på Stat 477: — ljuspenningar . 20: 30. utslags- och protokollslösen 150:
— Summa 647: 30.
Dessa löner hafva Notarierne innehaft sedan längre tid tillbaka, då Iöneinkomsterne motsvarade den tidens lefnadskostnad; hvaremot IlofRmes ledamöter tid efter annan, och i den mån lefnadskostnaden stigit, undfått skälig förbättring i sina löner från 800 R:dr till 1200 R:dr, sedermera till 1600 R:dr och vid sednaste Riksdagen till 2,000 och derutöfver till och med 2,600 R:dr b:ko.
Uti den Nådiga Proposm, som K. M:t till Rikets nu församlade Ständer aflåtit angående HofRmes organisation, har bifvit föreslaget att Proto-Notariernes, Registratorns, den nuvarande vice Advokat-Fiskalens och Kanslisternes befattningar borde indragas.
Således skulle i Svea HofRätt två Proto-Notariers, en Registrators, en vice Advokat-Fiskals och sju Kanslistbefattningar, eller tillsammans 11 tjenster komma att uphöra; och i stället, enl. samma Nådiga Propos., i Svea HofRätt tillsättas sex Notarier, en Fiskal och en Archivarie, eller tillsammans 8 nya befattningar.
Då följaktligen det sålunda minskade anlalet tjenstemän tydligen komme att blifva otillräckligt för de ökade göromålens bestridande, så har K.
M. derjemte föreslagit alt fem Extra ordinarie
Notarier borde antagas med lika tjenstgöringsskyldighet som ordinarie
Notarier och emot eit arfvode af 200 R:dr b:ko, samt Kansligöromålen öfverflyttas dels på Notarierne dels ock på andra Extra ordinarie tjenstemän.
I följd 27* 420 Den 31 December e. m. häraf skulle en tredjedel af HofRältens hela expedition ombesörjas af
Extra ordinarie tjenstemän emot en ringa ersättning.
Redan det är ett beklagligt förhållande i vårt laud, att extra ordinarie tjenstemän finnas, hvilka, under afbidan på befordran, antingen måste förtära sina egna tillgångar eller skuldsätta sig.
Sådant kan njKicke^hjelpäs, men mindre lämpligt torde det vara, att, vid regleringen af ett embetsverk, icke ä dess Stat upföra så många,^jenstemän, som erkännas vara behötlige för göromålens till■feorliga bestridande, utan i förhoppning på biträde af lönlösa personer, förordna att en del af göromålen skola skötas af extra-ordinarie tjenstemän, emot ersättning, som upgår till en mindre del af de ordinarie tjenstemännens löner.
Både billighet för tjenstemannens bästa och omtanka för göromålens gång synes derföre fordra att de Notarier, som äro för HofRme erfordcrlige, komma att innehafva ordinarie befattningar, hvarigenom det jemväl blefve möjligt att Hoflhns ledamöter kunde påräkna så vana och skicklige tjenstemän vid expeditionen, att ledamöterne icke såsom nu deraf alltför oskäligt betungades och i följd hvaraf tillika för Notarierne bereddes ett nu ofta saknadt tillfälle att egna sin verksamhet ensamt åt K.
HofR:ns tjenst och att sålunda äfven på dessa platser förvärfva erforderlig skicklighet för adjunction och befordrande till bordet.
Med antagande af delta förhållande eller att hela den för tjenstgöringen erforderliga personal blefve npförd på Stat, skulle på hvarje division t. ex. af Svea HofRätt blifva tjenstgörande 1 Fiskal och 4 Notarier, eller 5 tjenstemän, hvilket antal ändå blefve mindre än då HofR:n tillförene arbetade på tre divisioner, emedan tjenstemännen å hvarje division då utgjordes af en Proto-Notarie, 3 Notarier, 1 Fiskal och 1 Kanslist, eller tillsammans 6 tjenstemän.
Behofvet af det här föreslagna antalet Notarier visar sig desto mera framstående som antalet af vädjade saker, hvilka årligen lottas å hvarje rotul nu utgör omkring 50, då desamma vid HofR:ns arbetande på tre divisioner upgick lill allenast 20 å hvarje rotul.
När K. M. till Rikets sednast församlade Ständer aflät Nådig Propos. rörande HofRme, föreslogs deruti att HofRätts-Råden borde åtnjuta i lön 2,600 R:dr. halfva Assessorsgraden 2,000 R:dr och de yngre Assessorerne 1,600 R:dr, samt Notarier och Fiskaler 600 R:dr, emot det alt en del sportler indrogos.
Enligt berörde
Nådiga förslag skulle således allenast lIofRmes äldre ledamöter erhålla någon egentlig löneförbättring; men R.
St., som ansågo en förbättring i löneinkomster vara för HolR:nes tjenstemän i allmänhet behöflig, anslogo Assessorernes löner till 2,200 R:dr för de äldre och till 2,000 för de yngre Assessorerne; och fastän Regeringen i sitt nu afgifna nådiga förslag uptagit för de fleste Notarier och Fiskaler blott enahanda lönebelopp, som Regeringens förra förslag innehåller eller 600 Rrdr b:ko, skulle ändock nu sportler indragas så att allenast lösen för protokoll, utslag och domar återstode, men en betydlig utgift för Notarierne upstår genom ny skyldighet alt sjelfve bestrida de hufvudsakligaste af kansli-göromålen eller utskriften af HofR:ns domar.
Afven under antagande, att Sekret.
Svea HofRätt, hvilken tjensteman nu åtnjuter |:del af HofR.-ns Den 31 December e. m. *21 doraslösen, för framtiden undfinge allenast -|:del deri, skulle å hvarje af de föreslagne 15 Ordinarie och 5 Extraordinarie Notarierne belöpa sig 2j:del af domslösen, hvilken andel utgör circa 166 R:dr 32 sk. b:ko.
De blifvande Notarierne i Svea HofRätt skulle så - ledes enligt Regeringens förslag erhålla följande inkomster:
Två förste Notarier: lön på Stat — utslags- och protokollslösen — 2'T af domslösen 32.
Summa 1,116: 32.
Tre äldre Notarier: lön på Stat . . . 700: utslags- och protokollslösen — 2'j af domslösen . . . 166: 32.
Summa 1,016: 32.
Tio yngre Notarier: lön på Stat utslags- och protokollslösen . . . 150: af domslösen . . . 166: 32.
Summa 916: 32.
Dessa belopp utgöra likväl icke Notariernes behållna inkomst, alldenstund Notarierne för framtiden måste sjelfve utgöra kostnaden för utskrifter af HofR:ns domar, hvartill äfvensom för renskrift i öfrigt utgifterne kunna antagas upgå till minst 133 R:dr 16 skir b:ko för hvarje Notarie.
Efter afdrag af berörde 133 R:drl6sk:r skulle de nuvarande Notariernes i Svea HofRätt inkomster blifva, för Proto-Notarierne, hvilka nu åtnjuta 762 R:dr 3 sk. 4 rst. 983 R:dr 16 sk:r, de sex äldre protokollsförande Notarierne, hvilka nu hafva 892 R:dr 3 sk. 4 rst., dels 883 R:dr 16 sk. och dels 783 R:dr 16 skir, eller mindre än f. n., samt de tre yngre protokollsförande Notarierne, hvilka nu åtnjuta 647 R:dr 30 sk:r ett belopp af 783 R:dr 16 skir.
Härutaf synes, att enligt
Regeringens nu afgifna förslag de fleste af tjenstemännen icke skulle erhålla någon väsendtlig förbättring i sina inkomster, utan åtskiliige t. ex. de sex äldre
Notarierne i stället komme att lida minskning härutinnan.
Om nu i betraktande tages hvad tjenstemän i andra embetsverk åtnjuta, visar det sig, att t. ex.
Notarierne i K. M:s och Rikets Kammar-Collim sedan längre tid tillbaka i lön och sportler åtnjuta 1,200 Ridr biko.
Då likväl tjenstgöringen såsom Notarie i HofRin förutsätter åtminstone lika träget om icke trägnare arbete och kanske större skicklighet än i Kammar-Collim, torde det jemväl vara billigt att Notarierne i HofRine tilldelades enahanda inkomster, som Notarierne i Kammar-Collim.
Jag vill likväl i detta hänseende allenast föreslå att de äldste Notarierne i HofRin måtte undfå inkomster motsvarande Notariernes i Kammar-Collim, men de yngre åtnöjas 4 22 Den 31 December e. m. med något mindre, hvaremot sportlerne borde så fördelas, att hvarje expeditionshafvande erhölle lösen för hvad han expedierar, och den nuvarande Sekret:n tilldelas ersättning för den minskning i inkomster, som för honom härigenom upstode.
På grund häraf och ehuru jag f. n. icke vill föreslå något ökadt antal ordinarie tjenstemän utöfver det, hvarmed HofR:ne sjelfve ansett sig belåtna, hemställer jag vördsammast, att lön på Stat måtte till följande belopp åt HofR:nes tjenstemän anslås, nemi.:
Svea IIofRält:
Sekreteraren men då Sekreteraren kommer att afstå all andel i domslösen, bör åt den nuvarande Sekreteraren beredas särskild lönefyllnad.
Advokat-Fiskalen Actuarien - • . 5 förste Notarier å 1,000 10 andre Notarier å 800 5 Extra-ordinarie Notarier arfvode ä 400 En vice Advokat-Fiskal med skyldighet att tillika tjeustgöra såsom Fiskal 2 Fiskaler å 1,000 2 Fiskaler å 800 1 Archivarie ' samt dessutom enligt K.
M:s förslag till Extra-ordinarie tjenstemän såsom Kanslistbiträde åt Sekreteraren, AdvokatFiskalen, Fiskalerne, Actuarien och Archivarien . . .
Gratifikationer åt Extra-ordinarie tjenstemän Adjungerade ledamöter Göta HofRätt lika med Svea HofRält.
Skånska HofRällen:
Sekreteraren 1,500. under enahanda vilkor, som är nämndt för Sekreteraren i Svea HofRätt.
Advokat-Fiskalen 1,500.
Actuarien 1,000. 2 förste Notarier å 1,000 2,000. 4 andre Notarier å 800 3,200. 2 Extra-ordinarie Notarier arfvode å 400 800.
1 Fiskal 1,000. 1 Fiskal 800.
1 Archivarie 1,000. samt dessutom till Kanslibiträde, Gratifikationer åt Extra-ordinarie tjenstemän samt till Adjungerade ledamöter på sätt K.
M:s förslag innehåller. 1,500. 1,500. 1,000. 5.000. 8.000. 2,000. 1,200. 2,000. 1,600. 1,000. 2,400. 000.
Den 31 December e. m. 423 Uplästes följande af Hr Liljeskjöld, Carl Gustaf, inkommen motion:
Med kännedom alt Provincial-Läkaren uti Jemtlands län, förutom lön på stat fyrahundradetrettiotvå R:dr 24 sk. b:ko icke äger eller har att påräkna några inkomster för praktik, dels till följd deraf att han i Östersunds stad, der han har sin station, eller å landet för biträde såsom läkare icke kan betinga sig någon bestämd ersättning för året eller ingå s. k. ackorder, sorn å andre orter äro vanliga och utgöra förnämsta inkomslerne för H:rr Läkare, dels ock emedan uti så fattig ort sorn Jemtland Läkare för sjukbesök å landet knappast ersattes utgifter de sjelfve derföre måst vidkännas; och då nämnde lön på stat är alldeles otillräcklig för ProvincialLäkarens bergning och utkomst, får jag eftersom hos R. o. Ad. förut gjorts motion om tillökning i lönerne för samtelige Provincial-Läkarne i Riket och uti hvilken motion jag instämmer, vördsamt föreslå att, i den händelse vid denna Riksdag förhöjning uti nämnde Embetsmäns löner icke skulle beviljas till åtminstone sexhundrasextiosex R:dr 32 sk. b:ko, R.
St:r måtte tilldela ProvincialLäkaren uti Jemtland såsom tillökning i lönen tvåhundrädetrettiofyra
R:dr 8 sk. berörde myntsort årligen att utgå ifrån och med instundande eller 1854 års början, sålänge och intill dess Provincialläkarne komma i åtnjutande af minst lika belopp eller 666