Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
M. få ett motförslag till representations-förändring; men jag ber att få fästa herrarnes uppmärksamhet på eli, såsom jag tror, betydande misstag uti den åsigten, alt de, hvilka ifra för det nu hvilande grundlagsändringsförslaget, icke skulle vilja vid sidan af detta förslag se ett annat, som kunde komma under öfverläggning.
Jag tror alt ett betydande misstag häru-ti äger rum.
Det lärer icke vara möjligt att begge dessa förslag kunna på en gång förekomma till pröfning, och således hafva vi som tänka lika, trott, att det icke kunde blifva fråga om något förslag från K.
M. förr än vid nästa riksdag, antingen R.
St. eller något af RiksSl:n afslagit det hvilande förslaget, eller i händelse alla 4 RiksSlJn antagit förslaget, men Konungen icke ville deråt gifva sin sanction.
Ehuru jag således anser, att en sådan framställning, som Hr Rydins motion innehåller, ar olämplig, så vill jag likväl icke lill ytterlighet yrka afslag derå och ämnar icke begära votering för att göra min åsigt gällande, ehuru jag visserligen, vidblifver min tanke, all bifall ganska väl skulle kunna lemnäs till betänkandet. 34° Den M a j. Hr Printzensköld:
Bland de skäl, som Gr.
Frölich anfört mot återremiss af betänk., har äfven varit det, att Hr Grefven ansås att comiteVr i allmänhet icke hade annat ändamål än att till en så långt aflägsen framtid som möjligt uppskjuta de ärenden, hvilka af dem handlades.
Ali Hr Grefven anser skyndsamhet i allmänhet böra iakttagas, derom tviflar jag alldeles icke, och hvad grundlagsförändringar beträffar, så har Hr Grefven under denna riksdag visat alltför många prof på sin skyndsamhet i det fallet.
Jag skulle annars tro, alt uti en så vigtig fråga som den, rörlde ombildning af hela representationssättet, vore skäl, om någonsin, att afvakta frukterna af en långsamt mognande öfvertygelse.
Const.Utsk. har vid denna riksdag sökt tillin tet göra och kullstörta våra nu bestående former.
Det måste då vara af högsta vigt och nödvändighet, att den statsmakt, som ännu icke uttalat sin öfvertygelse i detta fall, må kunna få tillfälle att bilda en comité' af kloka och förståndiga män, för att utarbeta ett sådant förslag, som de kunna finna vara lämpligt, och sedermera framlägga resultatet af deras arbeten för att underlätta Ständernes granskning utaf representationsfrågan vid en kommande riksdag, genom den jemförelse, som
Ständerne då komma i tillfälle alt göra emellan de begge förslagen.
Hvad beträffar den inconseqvens, som här är så mycket omordad, äfvensom den parodi, hvilken R.
St. skulle göra på sig sjelfva genom frambärandet af den ifrågavar. underd. anhållan till K. M., så må jag bekänna, att jag ingalunda kan finna att Ständerne derigenom skulle göra sig skyldige, hvarken till inconseqvens eller parodi; ty det är ju en känd sak, att 3 Stånd afslagit Coust,Utsk:s förslag.
Om således beskyllningen för inconseqvens och parodi skulle träffa någon, så är det del förstärkta Const.Utsk., hvilket tvertemot 3 Stånds beslut antagit detta förslag.
Const.Utsk:s ordförande har med lågande harm tillbakavisat de beskyllningar, som blifvit gjorda emot honom och Coust.Ulskts öfriga ledamöter.
Jag undrar icke derpå; men då lärer hvarken han eller Gr.
Frölich undra öfver att jag icke kan med stillatigande afhöra de beskyllningar, som sistnämnde Grefve gjort emot Regeringen, särdeles som jag hade den nåden att vara en af Konungens rådgifvare då de åtgärder vidtogos, hvilka Gr.
Frölich klandrat.
Han har nemi. sagt, att Regeringen tillsatt comitcer endast för alt få målen uppskjutna.
Huru och hvaraf vet Hr Grefven det?
Han har, i detta fall, anfört a:ne exempel hörande till min föredragning på den tiden, nemi. frågorna om fattigvården och om folkundervisningen.
I afseende på fattigvården liar jag deltagit i tillstyrkandet af ilen comité som nedsalles.
Hvad är följden af dess albete?
Jo, att det beslut, som vid denna riksdag i frågan blifvit D c u 24 M u j. 34. faltadt, hufvudsakligen är bygdt på det förslag, som nämnde comité' afgifvit.
Hvad folkundervisningen beträffar, så igenfinnas grunderne till del förslag, som nu af R.
St. är uppgjord!, äfven uti samma comite's utlåt.
På samma siitt förliåller det sig med frågan om communal-styrelse, hvilken Gr.
Frölich icke omtalat bland de exempel han anförde, men hvilken jemväl blifvit förberedd genom oftamämnda comité', hvars uppdrag var nog vidsträckt för att omfatta alla dessa med hvarannan sammanhängande frågor.
Det är således icke med fog, som Gr.
Frölich klandrat
Regeringens åtgärder i dessa hänseenden; och jag förmodar alt Gr.
Frölich, om han får allmänna uppdrag med tiden, också får för detla klander vidkännas vedergällningsrätten, ehuru jag icke vill vara redskap derför.
Men redan under denna riksdag liar jag hört att Hr Grefven för sina befattningar dermed fått uppbära beskyllningar, hvilka galt honom till sinnes.
Ännu mera har det varit händelsen med ordföranden i Const.Utsk.
Samma dag, som Gr.
Anckarsvärd mottog delta ordförandeskap, hörde jag honom uppträda här med många och hårda beskyllningar emot Regeringen, bland annat att Hon sökt kringgå och äfven förneka R.
Sles rättigheter.
Jag erinrade honom då, att det finnes en vedergällningsrätt, som förr eller senare hinner sitt mål.
Grefven trodde förmodligen icke då att den skulle hinna honom innan riksdagens slut, och minst från en ledamot, om hvilken han sjelf icke länge sedan yltrade, att det var för att taga denne i försvar för obehöriga tillmälen, som Grefven första gången begärde ordet på detta rum.
Jag förmodar att vedergällningsrätten också en gång hinner Gr. Frölich.
Jag har begärt ordet egentligen för att göra Ståndet uppmärksamt på det ofantliga misstag, som Gr.
Anckarsvärd begått, då han uttydt mina ord såsom ett anfall emot förfatlarne af representationsförslaget eller mot Const.Utsk.
Jag åberopar eder alla bär tillstädesvarande och snällskrifvarne, hvilka upptecknat mina ord, att intyga huruvida jag yttrat mig 0111 något annat än om Utskts arbete; men hvarföre äro vi här om icke för alt bedömma Utskrns arbeten?
Jag har yttrat, att Utsk:s förslag är stridande mot sanningen, samt mot ära och tro.
Sådan är min öfvertygelse, och jag tror att jag har rätt att yttra min öfvertygelse, synnerligast då jag icke gör det utan alt framlägga bevis derför.
Jag har sagt, att förslaget är sanningsvidrigt.
Ingen af R. o. Ad. kan hafva glömt, alt R. o. Ad. aldrig ovillkorligen bortskänkt sin sjelfskrifna representationsrätt; men i Utskts förslag finnes icke någon skymt af detta villkor.
Nå väl! bar jag då haft orätt deruti, alt det strider emot sanningen?
Jag har sagt, att det strider emot ära och tro.
I förlitande på att detta medgifvande —att afstå från sjelfskrifvenheten — icke skulle begagnas på annat sätt, än R. o. Den 2^ Maj.
Ad. dermed haft för afsigt, fattade R. o. Ad. sitt beslut.
Nå väl! huru har delta medgifvande blifvit begagnadt?
Har jag lätt eller orätt uti hvad jag derom sagt?
Jag må här bedömmas huru man behagar.
Det gifves en känsla för sanning och rätt, samt ett allmänt förnuft, till hvilka jag appellerar, och jag får förklara, att jag lika litet later kufva mig af 1B40 års terrorism, hvartill Gr.
Anckarsvärd i dag visat sig höra, som jag kunde kufvas af i8i5 års terrorism, i spetsen för hvilken Grevesmöhlen stod.
Sedan jag nu skakat af mig det personliga, uther jag mig att få upptaga något af discussionen.
Man har sagt, att det skulle vara inconseqvent och olämpligt af Ständerna att ingå till K.
M. ville låta utarbeta ett nytt förslag till representationsförändring.
Jag medgifver alltför gerna, att det vore inconseqvent af de ledamöter, som måhända i förstärkta Const.Utsk. tillstyrkt bifall till detsamma och lagt det på bordet, sedan det var under bordet, men deremot kan jag icke annat finna, än att af de 3 Stånd, hvilka afslagit Const.Utsk:s förslag, vore det conseqvent, att hos K.
M. anhålla om nedsättandet af en comité' för att frambringa ett klokare förslag.
Yi böra lära Utsk:n att vi icke uti dem äga några husbönder, utan alt det är vår vilja, som afgör sakerna.
Boye nu förklarat att icke hans mening har varit att mot Const.Utsk. framställa de förebråelser, som förekommo i hans första anförande, utan att det endast är emot den döda bokstafven som han riktat sitt klander, och då hvar och en lärer finna att Const.Utskts ledamöter icke haft någon den ringaste del uti den döda bokstafven i förslaget, så lärer hvar och en äfven inse, att Hr Frihtns förklaring och den distinction han i detta afseende framställt är fullkomligen tillfyllestgörande.
I afseende på Hr von Hartmansdorffs anmärkn. emot Gr.
Anckarsvärd för hans förebråelser mot Regeringen, så instämmer jag med Hr von Hartmansdorff deruti, att man icke mot
Regeringen eller mot enskilde må tillåta sig några beskyllningar, som icke kunna bevisas.
Det torde derföre vara bäst att i sådana fall inskränka sig till ett så beskaffadt omdöme, som Hr von Hartmansdorff yttrade vid i823 eller 1828 — jag minnes icke bestämdt vid hvilkendera — års riksdag, när Hr von Hartmansdorff gaf dåvarande Regering det rådet, att den icke skulle,gå för långt.
Anckarsvärd: Hvad Hr von Hartmansdorffs lilla predikan vidkommer, så anser jag den vara så väl besvarad af Frih.
Sprengtporten, att jag dervid intet har att tillägga, om icke, att det förefaller mig nog besynnerligt, alt med den logik, som vanligen plägar tillhöra Hr von Hartmansdorff, lian kunnat ställa i jemförelse tillvitelsen att hafva Den a4 M a j. 343 hrutit mot ära och tro med de förebråelser, hvilka jag gjort Regeringen; men då Hr von Hartmansdorff sade, att hvad jag yttrat mot Regeringen vore orättvist, så är tiel natinligtvis ganska tillfredsställande att tinna Frih.
Boyes yttrande stäldt i samma cathegori med mitt; ty i och med detsamma har Hr von Harlmansdorff erkänt att Frih.
Boyes yttrande emot mig varit orättvist.
Boye beträffar, så har han vid detta tillfälle sökt att emot mig spela Grevesmöhlens röle, men Hr Frih:n må icke tro- alt jag låter förleda mig alt på något vis inträda uti Frih. Boyes.
Jag glömde, då jag sisla gången hade ordet, att omnämna, det man här yttrat, att det berodde af K.
M:s godtfinnande att nedsätta en comité' till utarbetande af ett nytt representationsförslag, utan någon påminnelse derom å Ständernes sida; men jag tr-or alt K.
M. icke skulle finna sig föranlåten att utan en föreg:de anhållan till Ständerna afgifva något förslag i detta afseende, då K.
M. har sig bekant att R.
St. vid denna riksdag antagit ett förslag såsom hvilande lill nästa riksdag; och då K.
M. icke offentligen känner i hvad mån detta förslag öfverensstämmer med majoriteterna i de särskildta Stånden, så vore det ej rätt handladt af K.
M. att afgifva något förslag utan alt Ständerne derom framfört en tind. önskan.
Det var egentligen för att anföra delta, som jag begärde ordet; men jag får nu äfven begagna tillfället för alt inför R. o. Ad. tillkännagifva, att enligt de underrättelser jag nyss erhållit, hafva både Preste- och BorgareSt:n återremitterat betänk., och är således det ändamål vunnet, för hvilket jag önskade att pröfningen af betänk, skulle uppskjutas.
Jag hoppas nu att R. o. Ad. måtte göra likasom de 2 andra Stånden, eller återremittera betänk, och jag förmodar att Ufven Ekon.Utsk. önskar att få emotlaga detta mål lill förnyad handläggning, emedan endast högst få ledamöter voro närvar., då detta mål, hvars stora vigt är obestridlig, inom Utsk. förra gången afgjordes.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Allm.
Nio i58.
Hr Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg de vid Allm.
Nio 158 gjorda anmärkntr föranleda dess återremitterande.
Då Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna att ja öfverröstat nej vid svaren å den sednast framställda propositionen, begärdes votering.
Upplästes till justering och godkändes följande voler:sproposition: - 344 D e n 24 M a i - Den som bifaller Allm.
Besvärs- och Ekon.Utsk:s betänk.
]N:o 158, voterar ia; den det ej vill, voterar npi; Vinner nej, anser R. o. Ad. de vid ofvannämnda betänk.
N:o i58 gjorda anmärkntr föranleda dess återremitterande.
Efter voteringens slut, befunnos löslerne hafva utfallit, som följer: Ja — 26.
Hamilton reserverade sig emot det fattade beslutet.
Jag anser det för ett af de största misstag, som kunna begås af deni, hvilka uro vänner af en representationsförändring, om denna fråga skulle blifva hänskjulen till en comité'.
Erfarenheten har alltför tydligt visat, huru de arbeten blifva utförda, som åt comitier anförtros.
Vi hafva uti frågan om lagförslaget ett talande exempel på denna sats.
Att de personer, som äro fiender till ali representationsförändring, vilja instämma uti Hr Rydins motion, det förundrar mig icke; men att de, hvilka säga sig ifra för denna förändring, skulle vilja biträda en åtgärd, hvilken utgör det säkraste sättet att störa den enighet, som bör råda vid afgörandet af denna fråga, och som har en så reactionär syftning, det skulle jag icke hafva förmodat.
För min del anhåller jag att emot det fattade beslutet få nedlägga min protest.
Hr Löwenström, Joh.
Jacob, reserverade sig emot det fattade beslutet.
Föredrogos å nyo och biföllos BancoUtskis den i5 och 19 dennes på bordet lagda utlåtanden: N:o 179, i auledn. af erhållen återremiss å betänk.
N:o i58, med förslag till reglering af bankens lånerörelse i åtskilliga delar; N:o 180, öfver gjorda anmärkn:r vid Utsk:s betänk.
Besvärs- och Ekon.Utsk:ns den 17 och 19 dennes på bordet lagda utlåt.
N:oi7, i anledn. af erhållen återremiss af Utsktns betänk.
N:o 11, ang-.de åtskilliga motioner 0111 ändringar i K. förorda, till förekommande af oloflig införsel eller utförsel af varor af den 12 December 1835.
Om R. o. Ad. skul le, Den 24 Rla j. 345 le, i detta fall, genomgå hvarje särskild punkt, och den ena punkten möjligen afgjordes på eli sätt och den andia på ett annat, allt efter som olika pluraliteter kunde vara tillstädes, så är det fruktansvärd! att besluten icke blefve sammanhängande.
Jag underställer således R. o. Ad., om det icke vore skäl att afgöra hela frågan på en gång.
Jag kunde väl hafva en och annan anmärka, att göra mot detta betänk.
, och jag vet att äfven andre ledamöter hafva det.
Men 0111 det möjligen blefve mindre sammanhang i besluten genom dessa anmärkmrs särskildta afgörande, än genom betänkts godkännande sådant det är, så vore dess fullständiga antagande bättre än jemkningarne.
Jag kan icke instäm ma i Hr von Hai tmansdorffs åsigt i denna sak, då jag icke kan godkänna betänk, i sin helhet, ehuru det är vissa delar deraf, emot hvilka jag ingenting har att anmärka.
Jag får derföre yrka att betänk, punktvis måtte föredragas.
Jag tror icke att någon fara af ett sådant föredragningssätt kan uppstå, ty då betänk, är affatladt i punkter, följer också deraf, att den ena punkten ganska väl kan ändras, utan att det hela derför blifver sönderslyckadt.
Del bör äfven i alla händelser ganska lort kunna vara afgjordt, så att något betydligt ombyte of personal torde icke dessförinnan inträffa.
Jag anhåller att af Hr Ridd..Secrelin erhålla upplysning, om det genom ankomna prot.utdr. är bekant huru de öfriga Stånden behandlat detta ärende; anhållande jag att åter derefter få ordet.
Ridd.Secret. tillkännagaf, att ingen underrättelse ännu ankommit från något af de öfriga RiksStin röride deras beslut i detta ämne.
Ehuru jag visserligen skulle hafva åtskil liga anmärknir att göra mot detta betänk., så, då jag likväl finner det i hufvudsaken vara öfverensstämmande med betänk.
Nio 11, får jag lika med Hr von Hartmansdorff yi ka alt detta betänk, mätte framställas till bifall i sin helhet.
Jag förenar mig i Frih. Cederströms begäran, att betänk, måtte punktvis föredragas.
Det är naturligtvis hvars och ens rätt alt i detta fäll yrka det föredragningssätt, som han anser vara det lämpligaste.
Jag hemställer derföre, att Hr Frih. o Landtm, ville genom framställd propos. inhemta majoritetens önskan.
Så har det förut brukats med sådana framställningar, som den nu gjorda. llr Palmcrantz, Joli. Mauritz:
Om jag icke miss tager mig, har, så ofta en ledamot begärt föredragning punkt aå 11. 44 D c ii a4 M a j. vis, sådant aldrig blifvit vägradt.
Icke heller tror jag att det rättvisligen bör kunna nekas vid detta tillfälle, helst betänk. omfattar §§ af ganska olikartadt innehåll.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att då någon ledamot begärt föredragning punktvis, bade R. o. Ad. vanligen icke nekat det} likväl berodde det på Ii. o. Ad. att derom besluta, hemställande Hr Landtm, alltså, om R. o. Ad. ansåg, att föredragningen af Bevilln.-, Lag- samt Allm.
Besvärsoch Ekon.TJtskms utlåt.
N:o 17 borde ske i dess helhet.
Hr Landtm, förklarade det han trott sig finna att nej öfverröstat ja.
I anledn. häraf företogs nu målet till pröfning punktvis, hvarvid N:o 17 togs till grund för föredragningen. i : a punkten.
Ansågs icke innehålla något, hvaröfver särskildt behöfde beslutas. 2, 3, 4, 5, 6 och 7 punkterna.
Dessa G punkter biföllos. 8:de punkten. llr Prytz:
Som bestämda föreskrifter alltid måsfe äga företräde framför obestämda, och det är onekligt att den ordalydelse, som Utsktn begagnat i betänk.
N:o 11 och hvilken lyder som föijer: ”JVIedhafver den, som till Riket inkommer eller inrikes orter emellan färdas, förbjudna eller tullbara utländska färdiggjorda persedlar eller effecter, hvilka till hans egen beklädnad eller eljest till hans eget bruk i och för resan höra, och öfverstiga de ej så hans behof” etc. är bestämdare än det som linnes i del sednare betänk , hvilket ur hemtadt från i835 års taxa och har följande innehåll: ”JVIedhafver den, som till Räkel inkommer eller inrikes orter emellan färdas, förbjudna eller lullbara utländska persedlar, hvilka till hans egen beklädnad eller eljest till hans bruk höra och öfverstiga de ej så hans behof” etc. så får jag anhålla om bifall till den af Utskm i betänk.
N:o 11 föreslagna redaction, hvilken äger den fördel framför den nu föreslagna, att der slår färdiggjorda kläder; om man borttager ordet ”färdiggjorda”, så kan det bero på en tu 11— tjenstemans skön, att låta en resande införa stora tygstycken under pretext att deraf låta göra sig kläder, och på de orter, der trafiken är liflig, kan sådant gifva anledn. till att ganska stora partier af dylika saker inkomma i landet utan tull.
Örn det deremot står färdiggjorda kläder eller effecter, så är det lätt utrönt, 0111 de äro för en resandes eget behof eller i och för resan behöllige.
Den 24 Maj. lii* Frih. o. Landtm, hemställde, 0111 R. o. Ad. ansåg öfverläggningen i denna del fulländad.
Hr Landtm, hemställde, 0111 R. o. Ad. behagade bifalla Utsklns förslag, alt i5 §:n borde bibehållas sådan dea lyder i nu gällande förordning.
Då Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna alt nej öfverrösta! ja, begärde Hr Palmcrantz votering, och yttrade!
Jag anhåller om votering, enär det förslag till stadgande, som i Utsktns förra betänk, blifvit framstäldt, innehåller en skärpning af hvad 1835 års författning uti ifrågavar. afseende stadgar, och jag för min del icke kan finna ett sådant strängare stadgande annat än på det högsta olämpligt.
Någon framställning af Hr Frih. o. Landtm, är icke gjord på Utsk:ns förslag i utlåt.
Hr Frih. o. Landtm, framställde propos. på det förslag, som det sednare betänk, innehåller och som öfverensstämma' med i835 års förordning.
Hr Palmcrantz torde alltså måhända finna skäl att afstå från sin begäran örn votering.
Så vidt jag förstod
Hr Palmcrantz, så önskade lian, att den nuvar. författningens ordalag mätte förblifva gällande.
Då nu Hr Frih. o. Landtm, förklarat sig hafva uppfattat R. o. Adis svar såsom afslag å Hr Palmcrantz’ begäran, så lärer icke annat återstå än att votera.
Men då Hr Palmcrantz, efter det han begärt votering, fått yttra sig i sak, så torde det äfven tillåtas mig alt säga några ord till svar derå.
Den värde ledamoten sade, att Utsklns förslag i detta afseende inneliölle en skärpning af hvad förut stadgadt varit.
Jag deremot anser, lika med Hr Plytz, att då man utfärdar en författning, bör man göra henne så tydlig som möjligt, på det att hon icke mätte föranleda misstydning.
Då Utsk:ns förslag endast alser detta ändamål, tillstyrker jag bifall lill hvad i betänk.
N:o ti i denna del blifvit tillstyrkt.
Hr Frih. o. L a n d t m. erinrade, att R. o. Ad. förklarat öfverläggningen i denna del fulländad, så alt nu blott kunde blifva fråga om voter!S-proposilionen.
Upplästes till justering och godkändes följande voterisproposition :
Den, som anser, att i5 §:n i 1835 års förordning om förekommande af oloflig införsel eller utförsel af varor skall bibehållas oförändrad, voterar l'1 » den det ej vill, voterar nej; 3)8 Dcu Maj.
•Vinner nej, anser R. o. Ad. alt ofvannämnda i5 § bör erhålla den lydelse, som i Bevilln.-, Lag-saint Allm.
Besvärsocb Ekon.Utskms betänk.
N:o 11 är föreslagen.
Efter voteringens slut, befunnos rösterne hafva utfallit, som föijer: Ja — 7.
Jag reserverar mig emot det fattade beslutet; emedan jag anser, att den lydelse, som 8 §:n skulle erhålla i enlighet med förslaget uti betänk.
N:o 1 1, är ganska olämplig.
Lades på bordet BancoUtsk:s betänk.
N:o 181, medförslag till instruetion för R.
St:s BancoUtsk. vid nästkommande riksdag.
Upplästes ankomna prot.utdr. från de öfriga Stånden, nemi. från PresteSt. af den 17 och från BorgareSt. af den 19 dennes och från BondeSt. af den 19 och 22 dennes.
Lades till handlingarna. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 4 till 3 e. m.
Onsdagen den a G
Maj i84i Plenum kl. 9 f. m.
Justerades 2 prot.utdr. för den 24 dennes.
Hrr Electorers lisla till val af en ledamot i Const.Utsk., efter N:o 1 g5g.
Hr von Kraemer, fullmägtig
Hr Ribbing, Bengt; en ledamot i Bevilln.Utsk. efter N:o 104.
Grefve Beckfriis, Corfitz; en ledamot i LagUtsk., efter N:o 2096.
Hr von Röök, Gust., samt en ledamot i Allm.
Besvärsoch Ekon.Ulek. efter N:o 2 5i5.
Hr von Schinckel, Berndt; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: i Constitu tion sUtskottet: iN:o 86.
Christopher; Dc-ii aG Maj. 349 i Bevillningsutskottet: N:o 678.
Hr Bildt, Knut; i Lagutskottet: N:o 167.
Hr Geete, Sten Porse; i Allm.
Besvärs- och Ekonomiutskottet: JV:o 1298.
Hr Bergengren, fulin).
Gr. Wrangel, Tönnes Helmuth.
Likaledes ö'ppnades Hrr Electorers lista till val af Irenne ledamöter, alt inträda i StatsUtsk. under den ledighet, som blifvit beviljad N:o 921.
Hr Cedercrantz, fullm.
Hr Tersmeden, Carl Reinh.; N:o j313.
Hr Ehrenpreus, follin.
Leijonhufvud, Abraham, och N:o 1736 B.
Hr Hallenborg, Carl Joli.; samt en ledamot i Allm.
Ulsk. under den ledighet, sorn blifvit beviljad N:o 1313.
Hr Ehrenpreus, fullm.
Leijonhufvud, Abraham; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: i StatsUtskottet: N:o 338.
Tersmeden, Wilh. Fredr.; ,, 702.
Hr Prytz, Lars Adolph; ,, t3o6.
„ Söderhjelm, Gust.
Aug; i Allm.
U t s k o 11 e t: N:o 1241.
Hr Palmcrantz, Joli. Mauritz.
Christopher, anmälde sig af trägna tjenstegöromål vara hindrad att emottaga den plats i Const.Utsk., som blifvit honom leornad.
Hr Bråkenhjelm, Pehr Reinh., hade inlemnat följande :
Som jag, för att återställa min vacklande helsa, nödgas från riksdagsorten afresa, anhåller jag vördsamt att blifva entledigad från mina befattningar, såsom ledamot uti BancoUtsk. och uti förstärkta Const.- och StatsUlskotten.
Hr Frih. o. L a nd t m. tillkännagaf, att Hr Montgomerie, Carl Hampus, anmält sig vara hindrad alt fortfara med sin befattning såsom ledamot i BancoUtsk. och således afsagt sig densamma, hemställande Hr Landtm., om R. o. Ad. behagade bifalla hans begäran, alt det oaktadt blifva vid sin riksdagsmannarätt bibehållen.
Hr Landtm, anmodade Hrr Electorer att sammanträda för att välja 2:ne nya ledamöter i BancoUtsk. och en i Const.- Utskotlet.
Fortsattes pröfningen af Bevilln.-, Lag- samt Allm.
Besväis- och Ekon lJtsk:ns utlåt.
N:o 17, i anledn. af erhållen Stei remiss af Utsk:ns betänk.
JN:o 11, ang:de åtskilliga motioner örn ändringar i K. förordningen lill förekom - 35o Den 26
M a j. mande af oloflig införsel eller utförsel af varor, af den 12 December 1835. g, 10, 11, 12 och i3 punkterna.
Dessa 5 punkter biföllos. >4 punkten.
På begäran af Frih. Cederström, Anders, upplästes Hr Hadings vid utlåt.
N:o 17 i afseende på denna punkt afgifna reservation.
Jag kan icke neka, alt del är bedröfligt, att i vårt tidehvarf annars upplyste personer kunna försvara en lagstiftning, som så mycket strider mot både naturrätt och våra grundlagar.
Förra gången detta mål förevar, har äfven blifvit ordadt om delta förhållande.