Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nro 7 med förslag till sammanjemnkning af RiksStrns beslut, angrde grunderna för brännvinsbrännings-rättigheten, samt till voterrs-proposrn i fråga om brännvinsbränningens beskattning. R. o. Ad. beslöt, att detta memor. skulle punktvis pröfvas.
Utskrns yttranden, rörrde 1, 3 och 5 moram, ansågos ej erfordra någon åtgärd.
Utskrns yttrande, rörrde 6 mom.
Uppå begäran af Hr Gunther, Carl Gust., upplästes de memor. vidfogade reservationer.
Hr Giintherr Understödd af den nu upplästa reservationen får jag anhålla om återremiss af betänk, och att det. måtte öfverlemnas åt förstärkt StatsUtsk. att afgöra, huruvida en femtedel eller en fjerdedel af byggnadsvärdet skall antagas såsom grund för rättigheten att idka brännvinsbränning.
Om förevar, fråga vore af natur att kunna och böra afgöras af förstärkt StatsUtsk., skulle jag, lika med reservanten, anse densamma icke kunna förfalla; men då frågan är helt och hållet ceconomisk, och således icke kan blifva föremål för omröstning i förstärkt StatsUtsk., finner jag Bevilln.- och Oecon.Utskm hafva rätteligen ansett densamma böra förfalla, i följd af de härom utaf RiksSttn fattade olika beslut.
Utan att vilja på minsta vis intränga i andras öfvertygelse eller påbörda andra mina åsigter, anser jag mig skyldig den förklaring, att jag, såsom ledamot af Bevilln.Utsk., icke deltagit i Utskrns beslut.
Ehuru det synes, som frågan egentligen vore af ceconomisk natur, verkar den likväl på bevillningen, och hade derföre bort såsom sådan behandlas och således icke förfalla.
Det torde vara påtagligt, att alla oeconomiska lagar på ett eller annat sätt inverka på skattebeloppet; ty det är gifvet, att en näring kan högre beskattas, i samina man den bättre frodas.
När det beror på K.
M. ensam att afgöra hvilka som skola få bränna brännvin elier icke, ser jag icke, huru det är möjligt att såsom bevillntsärende förklara hvarken egendomsvärdet lor dem, som utöfva denna rättighet, eller huru detta egendomsvärde skall beräknas.
M. skulle finna för godt att förklara, att inga andra, Un större possessionater, skola vara berättigade att utöfva brännvinsbränningen, ser jag icke, att det kan tillkomma Bevilln.Utsk. att derom yttra sig.
Allt hvad BevillnUtsk. och, i detta fall, sammansatta Ulsktn kunnat göra, är alt föreslå en beskattningsgrund för näringen, sådan som K.
M. tillåter, att den i landet må utöfvas.
Jag har alldeles icke kunnat tillåta mig i Utsktn att intränga på den andra Statsmagtens område och förklara det för ett bevillnrsämne, som är af oeconomisk natur, utan godkänner jag sammansatta Utsktns förslag, hvarå jag således tillstyrker bifall.
Horn, med hvilken jag delat samma tanke inom Ulsk:n, der en liflig discussion ägt rum, huruvida frågan vore af oeconomisk eller bevil!n:snatur.
Det förefaller mig klart, att då bestämmandet af eller ^ af byggnadernas taxeringsvärde skall utgöra grunden för rättigheten att idka brännvinsbränning, och det uteslutande tillhör K.
M. att tilldela denna rättighet hvem han behagar, frågan mäste vara af oeconomisk beskaffenhet.
Jaa tror icke, att någon vidlyftig discussion här kommer i fråga, och vill derföre inskränka mig till detta yttrande, såsom försvar för hvad Utsktn yttrat.
Det är icke behagligt att inom Stånden fortsätta de strider, som inom Utsktn aro började; men jag anser mig böra nämna några ord till bemötande af de sista talarnes yttranden.
Om den grundsats, som de antagit, af mig kunde godkännas; om jag lika med dem kunde antaga, att brännvinsbränningsrättigheten ankommer på K.
M. att bestämma, skulle jag gifva bifall till deras yttranden.
Jag är likväl icke den, som vill inskränka Konungamagten; tvärtom skulle jag önska, att Konungen utöfvade denna magt allvarsammare, än han gör, emedan vi då icke skulle bereda sådana grundlagar, som vi, uti ett annat afseende, stå på vägen att göra.
Jag kan likväl icke godkänna, att inom Konungamagten ligger någon rättighet att betaga Svenska folket rättigheten att bränna brännvin.
Konungen kan bestämma tiden , inom hvilken brännvinsbränningen får utöfvas, derföre, att Svenska folket åt honom öfverlemna! en sådan rättighet; mea han kan icke fråntaga detsamma rättigheten att 16 H. 3i Den a4 November. bränna.
Det är en gifven sak, att frågan inverkar på bevilln.
, oell att ämnet således är af bevilln:snatur; men jag skall icke vidare envisas, ty jag är icke till den grad egenkär, att jag nödvändigt vill bafva min mening fram.
Utskrns yttrande, rör:de 6 morn., blef af R. a Ad. bifallet.
Utsk:ns yttrande, rör:de 7 morn., ansågs ej erfordra någon åtgärd.
Utsktns yttranden, rörtde 8 och 9 mom. biföllos.
Utskrns yttrande, rör:de 10 mom.
Jag anhåller att få veta, huruvida det är säkert bekant, om PresteSt. redan afgjort denna fråga.
PresteSt. har afgjort denna fråga, derom prot.utdr., som jag efterskickat, skall lemna närmare upplysning.
Emedlertid möter intet hinder för R. o. Ad. att godkänna voter:spropos:na, emedan ingen votering blifver af, i händelse PresteSt. förenat sig om saken.
De föreslagna voter:spropos:na blefvo af R. o.
Utsk:ns yttrande, rör:de 11 mom. R. o. Ad. biföll i:sta punkten och fann de arne sednare punkterna ej erfordra någon åtgärd.
StatsUtskis d. l5 dennes på bordet lagda utlåt.
M:s nåd. skrifvelse, ang:de presträttigheternas utgörande på Gottland och dermed sammanhängande frågor örn en förändrad indelning af dervar. pastorat, m. m.
Ånyo föredrogs PresteSt:s d. 19 dennes på bordet lagda prot.utdr. af d. 17 i denna månad, rör:de minskning i Utskms cancellibetjening.
Det af PresteSt. angifna ändamålet skulle vara att påskynda riksdagens stat.
Jag bekänner likväl, att jag i den uppgifna utvägen ser ett sätt att förlänga riksdagen; ty om ärenderna den i5 Dec. icke hunnit slutas, och man tager från Utskm deras betjening, kan jag icke se annat, än att riksdagens slut skall blifva mera aflägse.
Jag tillstyrker derföre, att prot.utdr. må laggas till handlma.
Äfven om man kunde hoppas vinna det ändamål, som PresteSt. antydt, finner jag likväl, att inbjudn är uppställd så, att man icke kan tänka på att antaga densamma.
PresteSt. har nemi. föreslagit, att man skulle "förständiga” Utsk:n att afskeda sin betjening och att, om något Utsk. skulle finna sig icke kunna förminska V
Den *4 November. *43 sin betjening, bitsk, bos
Stånden skulle göra anhållan om beljeningens bibehållande.
Under en sådan form kan jag ieke bifalla inbjudningen, emedan jag tinner en slik framställning sårande för Utsk:ns såväl ledamöter som ordförande, hvarföre jag lika med Frih.
Boye tillstyrker, att inbjudningen må lemnäs utan afseende.
I beräkning på det öfverseende, som B., o.
Ad. stundom lemnar, begagnar jag detta tillfälle för att förklara, att jag icke ens förstår, huru det vore möjligt, att Utsk:n kunde arbeta flitigare, än de göra.
För- och eftermiddagarna äro de tillsammans, och icke sällan till kl. 10 å r 1 på aftnarna; ja, om det icke är plenum i Utskrn, arbeta afdelningarna.
Att förneka Utsk:n den rättvisa, att de icke göra allt, hvad de kunna, för att påskynda göromålens afslutande, vore en verklig orättvisa; och jag begagnar detta tillfälle för att vitsorda detta, då jag är ledamot af ett Utskott, som vet att hålla efter sina ledamöter så, att man aldrig är ledig mer än rastetimmarna.
Jag kan icke tro, att det * varit PresteSt:s mening med dess beslut och inbjudning att tillkännagifva den opinion, att Utsk:n på något sätt brustit i deras skyldighet att arbeta så mycket de kunnat.
Jag tror, att PresteSt:s afsigt varit att bereda den opinion, att en öfverflödig cancellibetjening icke borde bibehållas, sedan göromålen aftagit.
Så hafva åtminstone ledamöter inom PresteSt. förklarat meningen; men det hindrar icke, att jag önskar, alt beslutet blifvit annorlunda uppstäldt, än det är.
Jag får nemi. fästa B. o. Ad:s uppmärksamhet derpå, att det vore orätt att bifalla PresteSt:s inbjudning att förständiga Utsktn att efter d. i5 nästk.
Dec. inskränka cancellipersonalen till en cancellist i hvarje Utsk , emedan sådana arbeten inom flera Utsk. efter den tiden kunna uppstå, som göra efterkommandet af inbjudningen omöjligt.
Dessutom linnes det Utsk., som hafva rättighet att väcka motioner, och inträffande händelser kunna göra det nödvändigt att ånyo påbörja arbeten, som nu synas i det närmaste fullbordade, hvarföre således skulle erfordras tillsättandet af ny cancellibetjening.
Men i allt fall tror jag, att Utskrn vidtagit den utvägen att afskeda så stor del af cancellibetjeningen, som ansetts kunna undvaras, hvilket åtminstone är förhållandet inom det Utsk., der jag har äran vara ledamot, hvarest »ned månadens slut alne notarier komma att afgå.
På dessa grunder anhåller jag, att inbjudn. må lemnäs utan afseende.
Äfven jag anser PresteSt:s förslag vara alltför kategoriskt för att kunna antagas.
Jag skulla likväl för min del önskat, att Ståndet inskränkt sig till att anmoda Utsk:n att i möjligaste måtto miftska sin cancellipersonal i den mån göromåten sådant medgåfve.
Jag vill likväl tro, att en sådan uppmaning icke kan behöfvas,
Hvad särskildt BancoUtsk beträffar, får jag dock upplysa, att i fall PresteSCs inbjuda, skulle antagas, Utsk. blefve tvunget att till Stånden ingå med anhållan att åter få anställa den afskedade cancellipersonalen, emedan detta Utskrs göromål inom denna månads slut omöjligen kunna blifva i den mån förminskade, att de derefter kunna vederbörligen bestridas, så vida någon minskning i Utsk:s nuvar. cancellibetjening skulle komma att vid nästa månads början äga rum. R. o. Ad. beslöt, att PresteSt:s prot.utdr. endast skulle läggas lill liandlrna.
Uppå begäran af Frill.
Boye, Ludv. samt Hr Gunther, Carl Gust., blefvo vid förnyad föredragning ånyo lagda på bordet Const.Utsk:s raemor.:
N:o 48. med utlåt:de öfver återremisserna på förslaget i memor, N:o 34 till en ändamålsenligare organisation af Statsrådet; N:o 49' med uppgift å särskilda grundlagsförändringar, som föranledas af Ståndens gemensamma tankar, rör:de Hofcancellerens Statsdepartement.
Ånyo föredrogs StatsUtskts d. 19 dennes på bordet lagda berättelse N:o 326, angtde verkställd granskning af K.
Krigsacademiens räkenskaper.
Så väl den nu föredragna som alla efterföljande StatsUtsk:s berättelser, ang:de verkställda räkenskapsgranskningar, ådagalägga tydligen, till huru föga dessa revisioner tjena.
Utskts betänkm innefatta nemi. icke annat, än några korta utdrag af räkenskaperna, hvaraf man icke kan hemta något slags upplysning rör:de förvaltningen eller bushållsanordfiingen i detail.
Jag vill visserligen icke, då det lidit så långt på riksdagen, begära, att R. o. Ad. skall infordra några förnyade utlåt:n från Utsk , som upptaga de egentliga föremålen för granskningen; men jag kan icke underlåta att till prot. reservera den tanke, att jag finner dessa revisioner, såsom de verkställas, utan ändamål och snarare tillhöra Kammarrätten, än Stånden.
Äfven mig hafva dessa revisionsberättelser på intet vis tillfredsställt.
Jag hade önskat, att StatsUtsk., i stället för att till RiksStln insända dylika, utan all urskilning gjorda räkenskapsutdrag af föga interesse för Ständerna, anmält, huru verkliga förhållandet varit, i afseende på fondernas utgifter och inkomster samt deras tillräcklighet och äadamålsenliga användande, huruvida för - Den 24 No veml) er.
245 valtningskostnaderna i någon betydligare mån otät sig, och huruvida de med anslagen åsyftade resultaterna till större eller mindre del vunnits.
Härigenom hade RiksSt:n kunnat erhålla någon ledning för bedömandet, huru de allm. medlen förvaltas, hvarom icke den ringaste upplysning kunnat af de afgifna revisionsberättelserna vinnas.
Föredrogs ånyo StatsUtskrs d. ig dennes på bordet lagda berättelse N:o 327, ang:de verkställd granskning af Tullverkets räkenskaper.
Såsom anmärkn. mot denna StatsUtsk:s berättelse förekommer, att densamma icke upplyser, hvilket års räkenskaper granskningen omfattat, emedan den blott börjar med balance från föregående året och slutar med balance till påföljande året.
Jag skulle likväl förmoda, att det här, likasom för de öfriga verken, är 1831 års räkenskaper, som varit -föremål för granskning; men då jag icke äger någon visshet härom, hemställer jag, om icke berättelsen bör återremitteras till viunande af nödig rättelse i -detta hänseende.
I anledn. af den siste talarens anmärkn. vill jag blott fästa uppmärksamheten vid ingressen af StatsUtsk:s berättelse N:o 321 , deri upplyses, att Utsk. granskat statsverkets och Öfriga allm. fonders räkenskaper och förvaltning föV år 1831; men att Utsk. ansett sig böra afgifva särskild berättelse öfver revisionen af hvarje förvaltande verks eller cassas räkenskaper och tillstånd, för att lätta föredragningen i RiksSt:n samt undvika återremiss på hela revisionsbetänk., till följd af de anmärkningar, som i en eller annan del deraf möjligen kunnat göras.
Något tvifvelsmål, om hvilket års räkenskaper granskningen omfattat, torde således icke kunna uppstå; och jag hemställer derföre, om någon återremiss är behöflig.
Jag vill erinra mig, att räkenskaperna stundom blifva i vissa cassör färdiga ett år förr eller senare än i andra, så att de icke alltid revideras för samma år i alla cassör.
Af denna anledn. anser jag nödvändigt, att det bestämdt utsättes hvilket års räkenskaper revisionen omfattat, och tillstyrker derföre återremiss af StatsUtsk:s förevar, berättelse, till vinnande af nödig tydlighet i denna del.
Jag har icke deltagit uti revisionen af detta verks räkenskaper; men icke blott såsom ledamot af StatsUtsk., utan äfven såsom representant, är jag skyldig känna, att det är ett bestämdt års räkenskaper, som tillhör hvarje revision.
För ifrågavar. revision hafva 183 r års räkenskaper utgjort föremål.
Likaledes kan jag uppgifva, att dessa i83i års räkenskaper voro afgifna
Den 24 November. inom Dec. månads slut i832 och äro de facto de räkenskaper, som äro granskade, så alt, 0111 R. o. Ad., till förekommande af en återremiss, skulle behaga sätta förtroende till min uppgift, så mycket vunnes, att man icke öfverflödigt belastade prot. här, och icke heller StatsUtsk. med ett ytterligare memor. i denna fråga.
Samma anmärkning lärer vara gjord i de öfriga Stånden, hvarest likväl behofvet af återremiss undanröjdts genom enahanda upplysning, som här blifvit m eddelad.
Jag för min del tycker mig hafva funnit dessa StatsUtsk:s revisionsberättelser vara af en nästan exempellös knapphändighet; och då de tilläfventyrs torde komma att tjena till mönster för kommande revisorers förhållanden, men denna knapphändighet åtminstone icke borde sträcka sig ända derhän att underlåta utsättandet af tiden, för hvilken räkenskaperna varit afgifna, kan jag icke afstå från mitt yrkande om återremiss i denna del.
Jag kan visserligen icke neka, att Hr Cederschjölds anmärkning är ganska riktig, nemi. att årtalet, för hvilket räkenskaperna äro granskade, bort vara utsatt; men det kan icke härleda sig från annat än en glömska af StatsUtsk. eller, hvad troligare är, af Utskrs cancelli, alt sådant blifvit uraktlåtet.
Såväl af den föregående som efterföljande berättelsen synes dock tydligen, att det icke är några andra än 1831 års räkenskaper, sorn varit föremål för granskning.
Jag hemställer derföre till Hr Cederschjöld såväl som R. o. Ad:s öfriga ledamöter, om det är mödan värdt att återremittera berättelsen för en sä länga och oskadlig omständighet.
Just derföre, att saken är så obetydlig i sig sjelf, är den lätt hulpen af StatsUtsk.; men jag kan för min del icke medgifva, att en så stor oordning får gå förbi utan anmärkning.
Jag hemställer, om icke R. o. Ad. bör genom en återremiss antyda den önskan, att StatsUtsk. hade lika så noggrannt följt statens räkenskaper, som det Höglofl.
Ståndet följer StatsUtsk:s förhandlingar i denna del.
Jag ansåg mig böra göra anmärkningen till undanrödjande af den ofullständighet, som vidlådar StatsUtsk:s förevar, berättelse, hvarvid jag förklarade, att jag vore öfvertygad derom, att berättelsen afsåge 1831 års räkenskaper, men att fullständigheten fordrade en återremiss.
Då likväl af såväl verkets tjenstemän som af andra blifvit upplyst, att frågan är af mindre betydenhet, anser jag det likgiltigt, om återremiss beviljas eller ej för tillsättande af årtalet, hvarom någon tvetydighet egentligen icke kan uppstå.
StatsUtsk:s berättelse N:o 327 blef af R. o. Ad. lagd till handbna.
Den 2/J November.
Vid förnyad föredragning biföilos StatsUtsk:s d. 19 dennes på bordet lagda berättelser:
N:o 328. ang:de verkställd granskning af Postverkets förvaltning år i83i; N:o 332. ang:de verkställd revision af K.
Invalidfondens räkenskaper; N:o 338. ang:de verkställd revision af K.
Öfverintendentsembetets räkenskaper; N:o 34o. ang:de verkställd revision af Stuteriöfverstyrelscns räkenskaper för år i83i ; N:o 34-3. ang:de verkställd granskning af K.
Styrelsens öfver fängelserna och arbetsinrättningarna i Riket redogörelse för år 1831.
Lades till handlingarna StatsUtsk:s d. 19 dennes på bordet lagda berättelser:
N:o 329. ang:de verkställd revision af K.
Controllverkets räkenskaper; lV:o 331. ang:de verkställd revision af K.
SundlietsCollegii räkenskaper; N:o 333. ang:de verkställd revision af Civilstatens Pensionscassas räkenskaper; N:o 334- ang:de verkställd granskning af Armeens Pensionscassa; N:o 335. ang:de verkställd revision af saltpeterfonden; N:o 336. ang:de verkställd revision af anslaget för allm. garnisonssjukhuset i Stockholm; N:o 337. ang:de verkställd granskning af räkenskapen öfver Carl Gustafs stads gevärsfaktori; N:o 33g. örn verkställd granskning af redogörelsen föranslaget till Stockholms stora barnhus; N:o 34i. om verkställd granskning af redogörelsen öfver Finska ersättningsmedlen; N:o 342. örn verkställd granskning af Lappmarks Ecclesiastik verkets fond för år 1831.
Lag- och Oecon.Utskms d. 19 dennes på bordet lagda betänk.
N:o 25 öfver väckt fråga om rättighet att, utan föregången syn på stället, få anlägga husbehofs-mjöiqvarnar.
Jag anhåller blott att få göra en anmärkning vid redactionen och vid ett fel, som deruti insmugit sig.
Det står nemi.: . . . , ”anlägga ”mjölqvarnar; dock när de för vatten vilja inrättas &c.”
Qvarnarna hafva ingen vilja; ordet vilja kan utbytas emot skola, eller redactionen på annat sätt jemnkas.
Det är blott detta jag önskar måtte blifva iakttaget. a48 Den 2;J
N o v e m t e r.
Jag är förekommen af Hr v. Hartmansdorff och instämmer med honom till alla delar.
N:o 25 återremitterades.
Ånyo föredrogos och biföllos Lag- och Oecon.Utskrns d. 19 dennes på bordet lagda betänk:n:
N:o 26. i anledn. af väckta frågor om förändring i skyldigheten att bygga och underhålla broar och vägar; K:o 28. i anledn. af väckt fråga om Sigtuna stads förläggande under Erlinghundra häradsrätt; N:o 29. öfver väckt motion om rättighet för invånarne i Kinds härad af Westergöthland att få handla med glasvaror.
Föredrogs ånyo Lag- och Oecon.Utskrns d. ig dennes på bordet lagda betänk.
N:o 27 öfver väckta motioner 0111 skyldighet för säteriägare och vissa boställsinnehafvare att deltaga i byggnad af tingshus och häradsfängelse.
Då de förenade Utsk:n här framställt ett förslag, hvars verkliggörande beror derpå, huruvida PresteSt. afsäger sig ett detsamma tillhörande privilegium, skulle jag önska, att detta utlåt, måtte få hvila, intilldess man fått veta, huruvida berörde Stånd afsäger sig samma privilegium.
Jag anhåller, att Hr Ridd.Secret. ville upplysa, huruvida någon sådan underrättelse är inkommen.
Ännu är en sådan underrättelse icke inkommen.
Då instämmer jag med Hr Gr.
Jag vill icke motsätta mig Gr.
Gyldenstolpes begäran, att utlåt, måtte få hvila; men hvartill det kan tjena, inser jag icke, ty om vi nu bifalla utlåt., måste saken icke desto mindre förfalla, i händelse PresteSt. icke afsäger sig sitt privilegium i detta afseende.
Detta är ett skäl mera att låta betänk, hvila, emedan, i händelse utlåt, nu bifölls, R. o. Ad. skulle hafva bifallit något, som icke vore sannt.
Utsk:s förslag innehåller nemi, dessa ord: ”Sedan Högv. PresteSt., med öfriga RiksSt:ns samtycke och K. M:s bifall, afsagt sig den i 26 cap. 6 § Byggn.b:n stadgade frihet för preste- och klockarebol från skyldigheten att deltaga i byggnad och underhåll af tingsbyggning och fånghus, varder"
&c. Hr Hjärne:
I anledn. af den siste värde talarens yt tran - Dea *4 K o > e m b t r. trande vill jag blott erinra, att på de skäl, lian anfort, borde utlåt, komma att hvila, ända tilldess K.
M. gifvit sin sanction på PresteSt:s afsägelse af sitt privilegium.
Ex. Hr Gr. o. Landtm yttrade, att sedan tvenne ledamöter begärt, att Lag- och Oecon.Utsktns betänk.
N:o 27 ytterligare skulle få hvila, kunde sådant ej förvägras.
Underteckn. R i dd.Se cr e t.:
För någon tid sedan har, i anledn. af motion af Hr Rosenblad, StatsUtsk. tillstyrkt och samtliga Stånden bifallet, att R. o Ad:s prot. för denna såväl som föregående riksdag gratis må utdelas till R. o. Ad:s ledamöter till sä stort antal exemplar, som öfverblifver, sedan de exemplar, som skola öfverlemoas till Riksg.eont., undantagits. 1 anledn. häraf får jag underställa Ståndet, huru denna utdelning skall ske, och i sådant afseende föreslå, 0111 icke, hvad innevar riksdags-prot angår, prenumerationssedlar på häften, icke på arktal, må till de R. o.
Ad:s ledamöter, som önska erhålla prot., utlemnas, och prot., i mån af tryckningens fortgång, mot uppvisande af prenumerationssedeln häftvis utdelas, samt hvad nästförflutna riksdags prot. beträffar, hvilka ännu icke äro fullt hil diga och icke kunna blifva det, förrän några månader efter riksdagens slut, om icke med utdelniigen deraf må uppskjutas, till dess de blifvit färdigtryckta.
Denna hemställan blef af R. o. Ad. bifallen.
Upplästes och lades på bordet nedannäinnda utlåCn från Constitutions Utskottet:
N:o 5o. i anledn. af 3 Stånds återremisser på memor.
N:o 35, med betänk om Nationalrepresentationen; N:o 5i. till R. o Ad. samt Borgare- och BondeSfn, i anledn. af återremisserna på memor.
N:o 36, ang.
Landtdagar; StatsUtskottet: N:o 34B i anledn. af RiksSttns olika beslut i frågan om slutliga bestämmandet af RiksSt:ns och Utsk:ns cancelliers aflöning; N:o 34g. i anledn. af erhållen återremiss å Utsk:s utlåt.
N:o 2I2; N:o 351. ang:de det s. k. stora creditivet, som enl. 63 § Reg.F. skall på Riksg.eont. anvisas; N:o 352 ang:de det s. k. lilla creditivet, som enl. 63 § Reg.F. skall på Riksg.eont. anvisas; BancoU ts kotte t: N:o 62. i anledn. af erhållen återremiss å Utsk:s betänk.
N:o 57; N:o 63. i anledn. af Hr Rosenblads, B., motion, angtde 16 H. 3a 2 5 fl D c n N o v <: nrt> c r. rättighet för Baneofullmägtige att temporärt förstärka fonderna för publika papper samt för handeln oell den större rörelsen; Lagutskottet:
N:o 162. öfver Hr N W.
Stråles motion om meddelande af bestämdt stadgande, huruvida särskildt ansvar skall äga rum för förnyande af' förbrytelse, hvarför man ännu icke undergått bestraffning m. m.; Alim.
Besvärs- och Oecon Utskottet:
N:o i35 i ahledn. af väckta motioner 0111 förändringar i författningarna, rör:de bergs-och jernhandteringen i Riket; N:o 136 med förnvadt förslag till sammanjemnkning af RiksSt:ns skiljaktiga beslut i frågan om enskilda theatrars inrättande, om censur å theaterstycken, samt 0111 upphörande af de afgifter till K
Thealerns och Hofeapeilets pensionscassor, som för representationer i landsorterna erläggas; Expedition sUtskottet: N:o 18. i anledn. af återremiss från H. R. o. Ad. af Exped.Utsk:s förslag till ond. skrifvelse N:o ig5.
Vidare upplästes och lades pä bordet följande från Ridd.- Utskottet inkomne Hörsamste Memorial!
Medelst prot utdr. af d. 18 sisth Äng. har IT R. o. Ad. till Utsk. remitterat en af Gr.
Gyldenstolpe, Anton Gabr , väckt motion, att en lämplig plikt af 2 r:dr b:co måtte stadgas för den ledamot, som, under påstående plenum, från dess utsedda ställe borttager den i Ridd.salen anslagna föredragningslista.
Då Utsk , lika med motionären, finner det vara mot god ordning stridande, att ej mindre den i Ridd.salen uppsatta föredragningslista, än äfven andra till allmannare underrättelse anslagna handlingar varda obehörigen borttagna, har Utsk. således ansett sig äga anledn. tillstyrka följande tillägg till R. o. Ad:s Ordningsstadga: ”Den ledamot, som, under påstående plenum, obehÖri”gen borttager de i Ridd.salen anslagna handlingar, plikte 2 ”r:dr b:co.” Hvilket dock till R. o. Ad:s egen pröfning vördsamt öfverlemnas.
Stockholm d. 1 Nov. 1834.
D’Albedyhi,i..
Landtm, anhålla att få anmäla min reservation mot det beslut, som i dag åtta dagar sedan här fattades rör:de gäst - D e n a6 N o v c 111 h c r. 2DI gifvareskjutsen.