Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
D-Biföll BorgareStändet till alla delar JemnkningsUkstottets Utiätande t Memorial as den I7:de dennes, rörande Jnsnlrcrwn för Riksens Ständers bstfrrande JustikieOindudsm^n; hwilket ^ A H7V
Den 28 Ianuarlt. sä wäl de Respkcnve MedSrändsn, som Riksens Högloft.
Ständers ExpeditiorisUkssvtt, till rättelse Md Expeditionens författande, skulle wördsaml och »vänligen tiniännaglkwas.
Or lux>rs.
S. D. Ester uppläsandet os Högloft.
Ridderffapets och Adelns ProlocollSUtdrag af den rside vennes, ir.yeMande att Högloft- Riddrrffapet och Adeln till LvnsiilukionsUlffolret remitterat det af Herr Grefwe Oe lii 6-trciis, .sacob, kl!!
Rldderffsper och Adeln den rz:de dennes nioline och detta Ständ Communicerc-de Memoria!, angående afsägelse af Riddcrffaprt och Adelns samt öfrige Sländ>ms Privilegier, all jords resning och förnyande till Hemmantalet, samt en ny representation, beflöt BorgareStändek, att, sä midt lörenämde frägor äga ffiljaktigt sammanhang med de till wäldemältL Ukfforrs handläggning förut hänwisaLe ämnen, alwen för sm del.i berörde remitz instämma; hwarvm De Respectrvr MedStändm samt Högloft.
ConstitutionsUtffottet skulle rvördsamt och wänligen underrättas, dir lupr-L. kx krotocollo u. ?Lt6rsON.
Utdrag af prstscllek, haller hos BondeGränder den 5 Januari» l8io.
S- D. I anledning af StatsMssvttets i Memorial den y:de sistledne
December gjorde hemftällntlig, besturade Bonde-Standet att det ma ankomma pä TrEstrende Societettns Ledamöter sjeiswe hmuivida de anse sig kunna utan nägon Den 2Z Jarmar». 971 afrifning för Finland hädanefter med TElrrendek fortfara, elier ombe »annan händelse wilja, enligt Cvntro ekers 9 §. betta Arrende uppsäga.
Härom skulle de öfriga Respecnve Ständen genom ProtocvlisUtSrag wördsamt och »vänlrgen underrättas. lOc iupia.
S- D- I anledning af Banco Utskottets den i8^de Medne December, aflätna ProlvcolleUtdrsg, röra-de Herr Majoren Friherre VV. k.jljsnc,-3Nk2's särsttidta yttrande om Rikets Financer, bestöt BondeStänder, att berörde ProrvcolisUldrag stulie remitteras till StatsUiskottet, med anmodan att »vid tet af BondeStändet beslutade sammanträde emellan detta Utskott och BancoUtskottet i afseende pä wtza omständigheter, rörande Financeplanen äirvrn täta det af Friherre gzorde Förstag hos sig komma under öfweriäggning.
Om detta beslut ssulie de öfrige Resprciive Stäuden »vördsamt och »vänligen underrättas.
Ur tup. a.
S- D Tili afgörande företogs SkateUtkkottetS den r6:de sistledoe September förehafde, och dä till ytterligare pröfning »sammanhang med Financep'anen pä bordet lagde Betänkande angäende Inrikes Läns upptagande samt LeveranieurerS förnöjande och bestor BondeStändet antaga hwad Utskottet, rörande länen föreflagit pä sätt Wälvfl.
BorgareStändek beflurik elier att räntan ä de sä kallade annuiketerne nedsätles tili L och ä de öfrige länen till 5 prc^nk.
I afseende pä frägan om sättet för Leverentrurcrnis förnöjande, fann BondeStändet, ort dL uri 972 Den 2Z Januaril. uti den Financeplanen, som till StatsU stöttets omarbetning och förnyade utlåtande blrfwit äterremitterade mede!, biifwlt föresiagne lii!
Levsrenkturerncs förnöjande,- detta ämne boede hrvila inkil! dest d«t förnyade projecttl ftän Utstottet Llerksmnrec, dä Ständer i sammanhang dermed wilt taga denna säl under närmare öfwerwägsnde.
Om detta beflut skulle de ofrias N"!pecstve Ständen wördsaml och wäni-gen underrättas, lu^is.
S. D- Efter granstning af Stats och BewillningsUistoktens, den i8 December törledne är, afgifne Betänkande - besiör BondrStändct akt hädanefter utgående SjöTulien l alla Rikets Stapelstäder matil! nasta Riksdag i stället för Swänsk Bancomync liqviderns med Hamburger Banco ellrr Hamburgstt Courant, >. proportion af det sednare myntets realisation l törhäliande till Hamburger Banco, lamt att. denna Sjö-kui! i Stockholm, Götheborg och Gefle, dä den icke uppgär till ivo R:dr bör lika tom all utgående Sjötull af större elier mindre belopp l alla öfrige SkapelStäder af exporteuren erläggas uti Swenskt Banco med den uppgäld som gängbara Coursen pä Hamburg siixerar, dock med fördehall, att pä sätt före l8oo war antagit TuliDirectionen till srdnings och säkerhets ivmnande för bade Kronan och de
Handlande innom flutet af hwarje mänad efter medium af den under loppet deraf gängse warandr Cours, bestämma yen Cours, hwarefter Dviden wid TuliCla»ringar der pä följande mänaden stall werkstältas; härom stulie de öfrige Respeclive Ständen wördsamt och wätstigeu underrättas, vr tavla. S. D - Den 2Z Ianuarri.
97z S- D- Bil ytterligare handläggning upptogs ConstitutionMskotttts pä bordel hwiiondr u.lälande öfwer de hos samtrllge R>ksStänden wid RegerrngsFormens antagande ojorde anmärkningar, i atremde pä hwilka Ständer biföll alt della ullätande <v;d nasta Lagtima Riksdag mä komma under huswudjakelig xrvining.
Om detta beslut skulle de öfrige Respective Gränden wördsamt och wänligen underrättas, dit tapr-r. ktx protocollo 8. L. Iiägäiclb.
Utdrag af prorocoller, häller ucr BondeGränders Plenum dcn 9'.de Januar»'
I8io.
S- D- I följd af anmärkningar, som hos BondrSkändet bstswit gjorde emot LagUtikvttrts deri zo sistledne November afgifne försteg till AnswarighetsLag för Fullmäkrrge i Riksens Ständers Bank, besiöl BondeSrändek akt äkerförwisa samma Förstaq lill drmäldke Utjkvtt, med anmodan att nytt ustätaride till Riksens Ständer i ämnet afgilwa.
Detta skulle de öfrige Rcspective Gränden wördsaml och wanligen tiiikännasiswas.
Ur luprs.
S. D. I följd af anmärkningar, lvm hos BondeStändet blifwit gjorda emot LogUtssottets den zo flstledne November afgiine kölsizg, till AnswarighetsLag för Fullmäktige uti Riksens Stän Ridd. sch Ad.
Pror. 5 B- ders 8l K 974 Den sz Januarkl. ders Bank, beslöt BondeStändet att äkersörwisa lamma förslag till bemätte
Utskott med anmodan att nytt ullätande tili Riksens Sänder i ämntt afgifwa.
Härom skulle de öfrige Nesprctive Skänden genom Utdrag af Prvtocollet wördsamt och wänllgen underrättas. vr lu^ru.
S- D- Med erkännande af d; berömliga assigter, tom utmärka Riksdagsmannen ^n-ier8 Ion i^clrLns till StatsUiskottet remmitterade Memorial, ancäende älffiitiga utwägars widtagande tUl cshie^pande cf det allmänna behofwet, biföll BvndeSrändet bemälte Utstötts den n sistledne Dccemder vjwer berörde Memorial afgifna Betänkande.
Härom- skulle de öfriga Nespective Ständen genom Utdrag af Protokollet wvrdjamt och mänligen underrättas. ve tu^rs.
BondeStändek gillade StatsUtstoktets den n sistledne
December crfgifne yttrande i ans>'dn!ng as Riksdagsmannen Oxelbe^s till u stöttet remitterade Memorial, angäende redowlknma för Statens medel och för Hushällning med Kronans Domainer m. m Härom skulle de öfrige Respective Standen wördsamt och manligen underrättas, vt lupra.
S- D. Pä derom ak Talemannen framstäld Proposition, deflöt BondeSkändet, akt, sedan de Tre öl - Den 2Z Ianuarrr. 975 öfriga Respective Ständer, asgiort ftägan rörande BancoW^rkecs förwaltnlng, och nägre , sammanhang dermed om Lömördattnngar m. m. gjorde hemställande!,, med bifall kill BancoUkstoltets afgifne yttrande, och nägot ändamäl således ej äc förenadt m d afbidaude af Utstotters swar pä dea härifrån chorda äkerremss; sa befrias Utskottet fran ett dylikt befwarande, och möler följakleligen icke något hinder ä BondeStändets sida för werkställiyheten af hwad Riksens Ständer t detta ämne beslutat; hwarom de öfrige Nefpecttvs Ständen wördsamt och wänrigen skulle underrättas.
Oe topi-a.
D BondeStandek gillade Mmanna Beswärs- och QeconvmieUtffolkets den 2; sijiledne December afgifne Betänkande, angående begagnande af Presterskapets rätt kill dagswerken af Torpare och Backstuguhjon; dock förbehöll Ständer ott detta yttrande, dels icke mä tydaö derhän, att pä de orter der dylika dagswerken efter förra wänlighelen icke ägt rum, desamma hädanefter mä till deras tillwacelfe anses btfallne; dels ock att nägot hinder häraf icke mä uppstä för en närmare reglering af detta ämne, enär Conventivner mellan Presterstapel och Socknarnes Jnwänare framdel 6 i afasseende pä Prestelstapels lakomster, kunna komma att upprättas.
Härom skulle de öfrige Respective Ständen rvördfamt och »vänligen underrättas, dic lupra. S. D.'
Biföll BvndeStandct Almänna Beswärs- och OcconomieUrffottclS Betänkande angående Mossände of Visilalioner ester förbudet Gods i Hus och ä Allmänna Wägar, samt Jag uing - Y76 Den 2Z JanuÄnk. ning efter sä kallad- Fuffare.
Härom ffuHe de öfriga Respective Ständen wördlamt och wänligen underrättas.
Ot iup-s.
S- D- BvndeStändct beflukade att, i anseende kill gjorde anmärkningar, till BancoUtffettck Ztersörwila Utffottels i ProtocollsNtdrag den i8 siftlcdne December afgisna Betänkande l grund af Kongl. Maj-tS Nädiga Proposition den i föregängne November, rörande en »vist Summas anWende kill understöd för TackjernsBergslagerne.
Härom ffulle de öfrige Nelprclive Ständen wördlamt och »vänligen underrättas, vr tu^ra.
S- D- Föredrogs ett fran Wällöf!.
BorgareStändet ankvmmlt ProtocollsUtdrag af den 5 i dcniia manad, hwarigenom bemälte Ständ tillkännagifwir sitt b-stul, alt Riksens Ständers samleliga Utffott ffulle anmodas alt i händelse, utom Kongl- Masts Egne Nådiga Propositioner, någre Memorlaler i nya arendec ffulle till Utffokttt ösmerlemnas, som e; ägde sammanhang med de förut dit remitterade frägor, sädane ej mätte till ätgärd företagas innan alla de aldre ämnen dlifwit behörigen Utredde I detta Bestut fann BondeStändtt ffäligt ott sig förena; och ffulle i anledning häraf enahanda ertndran isrän BondeStändtt lill samleljga Utstölten asgä , Härom ffulle de öfrige Nespective Ständen wvrdsam! och »vänligen kungöras, l-c lupra.
Dett 2Z Januari!. 977 S. D. Wid öswerwägande af Högloft. Ridderskap:! och Adelns uti ProtocollsUtdraq desi 5 ianewarande manad gjorde inbjudande att deltaga > anmodan till Statsutskottet, att upprätta forsing ti!!
Instruktion för Riksens Ständers Fullmäktige j RikegätdsConkoiret samt lill Banco- och StatsUlskotten att skyndesamt inkomma med Forsing lil!
Instruktion för tillsvrodnande Revisorer öf-ver Stars-, Banco och RikSgalds-Werken, besiöt BondeStändet, att med Högloft.
Ridderjkapet och 'Adeln sig i sistnämd! erindran förena; men som BondeStändet redan förut uppdragit Utskottet ukcrdekände of Znstructlon för Fullmäktige i RrkkgäldsContoiret 06) Ständers Ledamöter l berörde Utskott nu äswen tillkännogafwo akt en sadan Instrum»» wore under utarbetning, fann Ständer nägon ytterligare ätgärd i afseende derpä icke wara af nöden; hwarom de öfnga Respcclive Ständen wördsamt och wänltgen ffulle underrättas. kA 1'npsg.
S. D. I anstdning ak Konzl. Majus Nädiga Proposition, bestutade BondeStändet akt utse 24 Ledamöter till deltagande uti en Deputation som pä Kongl. LustSiottet Drottningholm upps waktar Hans Kongl. Höghet KronPrmsen, Prins 0 b lillian af Schlswig Hollstein, Son derburg Augustenburg, i afsigt akt örwerlemna Förenings- och WalActeu, rörande Högbrmälde Herres utkörande till KronPrms, samt alt emottaga Haus Kongl. Höghets Försäkran till Riksens Ständer.
Härom skulle de öfrige Nespective Ständen genom ProkocollsUtdrag wördsamt och wäntigen underrättas, Ur iuxea. Ux ?rvtocol!o 8.
Ut, 978 Deri 2Z Ianuarir.
Utdr ag af Protokollet, häller bos Vsnde» Gränder dcn n Januar» i8io.
S- D- Föredrogs BancoUtjkottets
Pro» tocolleUtdrag as förleden gärdås, nmchällande bemätte Idskotts hemställan, att l fräga om inkasseringen as Bankens i Finland utelöpande medel sä med Riksens Ständers rätt afgöra och bestämma de i sädant afseende nödige dlifwande anstalter; och beflöt BondeStändet att denna BancoUtffsrrets hemställan tilt alla delar bifalla; hw^rom de öfriga Respektive Ständen genom Utdrag af Protokollet wänligcn skulle underrätlas.
O; lapis.
Lx kro ocollo 8. L. IrärlL-ärclli.
Föredrogs 3 nyo StalsUtskoklets den io dennes pä bordet lagda Betänkande, angäende KronoFiffen, Qwarnar, Färgar, Broar och Krogar m. st., hwilka för Kronans räkning äro dels pä tvifla Zr och dels pä obestämd tid utarrenderade.
Herr kl-mn-rl^erts, Ollia, Uppläste till Pro, kocollec ett
Diktamen, sä lydande:
Monopolier och Erclusiva Previligier hofwa känge warit ett hinder för wängen enssildts wälgäng — för skörden af de ftukker, som omtanka» och idogheten kunnat alstra.
Defla
Den 2z Ianuaril.
979 Desta enjrilde Förmäner, ämnade i sin början till uppmuntran och belöning för fliken och uppr finnlogsgäswan, förfela filt andawäl, och bllifwa niotMtlea af sin bestämmelse, dä de ölwerssrida den gräns, sam äfwen lör belöningen bör wara luftbad.
De blifwa dä fiender tili fönster, stö,der och handel, som endast genom frihet och täflan, hämtar lif och trefnad.
Denna gräns kan witzerligen anses öfwerskriden, dä, för en obetydlig eller länad uppfinning, ett Privilegium Epclusivum pä en tid af 20 är tilldelas; och oska innan denan tid killanda iupit, förlängeS pä samma antal af är Dylika Exempel arv inom wart Fädernesland ej sällsynte.
W:d hwarfe steg, som den omtänksamme gör pä ldoghctens wäg, mötes han af Monopoiiers tyranniserande hinder.
Medborgare fom alla tillhöra Staten, som alla l sin män dela Dest lyngder och bidraga till Dest deständ, borde del e> finnas nägvn, hwrlken för en sä läng ttd njuter en förmänsrätt, hwarilrän en annan är utestuken.
Detta är ej den billiga och jemna fördelning as Samhälls-förmäner, hwarpä hwarje enffild bör äga anspräk, ej det sätt hwarmed kärleken till Fäderneslandet wäckes och underhälies.
Jag nekar ej, att »cke ett Privilegium pä wista är, är en rättwis belöning för den, som framkommer med en nyttig upptäckt, en ny uppsiiming; emedan det läfwas honom ersättning för ben moda och kostnad han för den samma anwämdt, i dek han 80 Den 2Z Ja,marri. han ostörd sar njuta sörsta frugten af sin omtanka.
Men mätte denna uppfinning granst s, ost> tiden tu! den sammas uttflutande degagnaide, bestämmos l betragtande of uppfinningens n-erkeliaa nytta, och de för den lamma gjorde uppoffnngar- Mätte alwen detta Privilegium ej !aaa^ lunder i wägen för hwarjc annans bewisliga förbättring i samma ämne, som wid ett dylikt lall borde kunna crbälla samma förmän.
Hwad tiden lill ätnjutandel af donker förmäner beträffar borde ten cldrig» om icke wiv de wigtigaste fal!, öjwcrstrida lo
Kr 2lr grunden för ett sädont Psivilsgium of en bepröswad s ylta, stal! uprfinnaren alltid under denna tid, haiwa lunn,t ersaltuing för sina kostncder och belöning för sin skicklighet.
Han stall afw.n sedermera ej l detta fall sakna de fördelar derot, hwilka första uppfinnaren genom en längre erfarenhet och kännecvm af sitt ämne, framför någon annan, bor kstnna påräkna.
Men han stall i följd af den täflan hwariöre han blottstälies, mara nödsakad att widmaktiMa dea wid desi fö-sta godhet.
Hon ställ wara omtänkt att förbättra och fullkomna den samma; och hon stall wara hindrad, att efter behag taxera sine Medborgare, och ofta genom ett mindre noggrant uppfyllande af sina pligter i detta hänseende göra sig förtjent af allmänna miflnöjel.
O.wäswes ej konsterna och idogheten dä da hindras i deras sträfwande till fuiikowlightten, hwilken genom täflan är dem lä naturligt; eller är de! afgjordt akt sörsta uppfinnaren är ensam möglig ktr gifma sill ämne gil den sulikomiiLyel det kan emot - Dett LZ Januarii. emottaga?
Jag tw-star derpah oät tror att su mindre band och rwäng iör dea w-wkämms. ju mera skall idoghet, Kaster och Hände! blomstra I elt lard der CiimakekS härdhet gör lynnet mindre listigt, mmdre benäglt för nyh-ter ost- ant gligr of uppfin.nmgar; der sjelstva ivcalen d-tzutom »örswäror commu-ncauon med andra länder, d r borde ett af Lagstiftarens ömmaste föremål wara att uppmuntra ldogh-sten , lemna ben stMma frihet okt sjelf Ut weckla sig, och ! stället att v trycka och lägga hinder deremot, öppna ukwäaar till kännedom af de framsteg, som andra N-nioncr göra pä Konsternas och Slvjdernac dana
Men se wi ej dista hinder, känna w! ej detta kwäno, lä näl ! de nämnde Eocltisiva Privlwg>er, som i den mängd af söbud emot lnsörse! gfstädaue rvaror, hwilka fast än de hätstädeö ej kunna tlllmerkas, eller det endast höost ofullkomligt, likwä! äro bland wäre oumbätligr behof.
Jag saknar erstkderligt ljus ost) nödig kännedom, förakt med den krask tom ämnets wigt fordrar, Utwidga det st mm,a till den st ugan, hmuwida sadane Manustciurer, för hwi kas trefnad innom wärk laiid, tjelfwa naluren lagdt ett hinder, böra det samma vänuaas, till M.-änhetens förlust och endast till bätnad iör ett rinna antal Aäbrikanttr: eller om det ware mera enligt med b kolens och Jndip,duens wäl, akr'hwarje utlanst wara, hwUstu erfarenheten bewistt ei kan härstädes till stmn'' godhet och samma pris, älwen under d-m rnäst gynnande Co-iunckue tlllwerkas, borde t!>!
!N'ö"sl tillätaS emot en lärnpLlig Tullasgijc. Jag sgk.-.w, Ridd. och 2id. pror.
S. 8l s yFr Den 2?
JanuariL. säger jag, nödig kännedom för att giswa den ulweckling j-!g önskar ät ett ämne som har sä mycken rättighet till Högloft.
Ridderskapet och Lldelns uppmärksamhet.
Me» dä jag gör denna bekännelse, kari jag e, förtiga min innerliga önskan, att det samma mätte l hela sin widd blifwa utsötdt af nägon mera wärdig hand.
Jag ätergär kil! det ämne, hwarifrän jag för ett ögonblick aswrkit.
Ett ämne hwcrom jag ka» tala med fullkomlig erfarenhet af det förtryck ett Privilegium Epclusivum kan rmdföra.
Följderna af det felaktiga i sältet, hwarpä dche uteslutande rättigheter hittills b-rfwit uidelte, sakna icke sacka; att framställa dem more alt lemna äiwen sä mänga demis pä sanningen af de grundsatser jag yttradt.
Men jag skulle sela mot den wördnad jag är skyldig den npplysta Församling intör hwilken jag wä« gar talg, om jag trodde mig behöfwa närmare utreda mitt ämne Nationen ar fri; den ager rättigheten att sjelf guma fia sina lagar; dör Dm dä ej cuskaffa sädane, h,vangenom
Den sräntager sig sjelf äco.jutandtt af frihetens frukter; och deremot begagna al! fin förmäga till ntwldgande a! de földelar
Dea genom Industrien kunde hoppas att crnä Jag wägar i anledning häraf söreflä: att olla Eftclusiva Privilegier, som Jnnchaswarkna öfwer 20 är begaanadt, mätte upphäfwas och till si» kraft warda dödade: att hädanefter intet Privilegium säsom
Uicsiutande sörmänsratt mätte pä längre tid an ro är b-willjas; och prolongation af en dylik förmän endast pä 5 är Aga rum: att ett sädcmt
Privilegium ej mätte blifwa ett hinder för andra, ar: wid en gjord ny uppfinning eller wettlig iördättrins
Iamrarii.
98 Z of ett redan Privilegierodt ämne, erhälla lör denna förbättring alwen ett dylikt Privilegium:
Och akt ftuwiigen dtt of Nationen mindre älskade n.mnet of Privilegium Erclusivum mätte förbytas emot det of 6k'>'ddsdref', elier nägon annaa lämpelig benämning
Jag anhäller wördlammast hos Hvgwälborne oderr Greswen och LandtMarjkaikcn, somt Högloft.
Ridderskapet och Adlen, att, detta mitt ödmjuka Memorial mätte kill wcderdörligk
Utskott blifwa rcmmisteradt.
Remitterades till Allmänna Beswärs- och Oeconomie-Ucskoltet.
Föredrogs ä mw Lag-ttltssotkets d- 21 ftftledne
December pä border lagda mlätande önver de hoS Högloft- Ridderssavet och Adeln samt Wällofl.
BorgareStändet gjorde, till Utskottet remitttrade anmärkningar öfwer Deft den^6 sistledne Oetober asgitna Betänkande angående Sio-ochGiänjeTullSsamt AcciSRätters upphaswan.de.
FöretogZ ä nyo kill ölwerwagande LugU'skottets aflätne och den 2! siftl-dne
December pä bolder lagda ProkocolMUdrag af den r l i samma månad, i anledning af Högloft.
Ridderskapei och Ad;l!!s wid beröche Utskotts Betänkande, angående Zac - 984 Den Lz Januari!.
Fardag 5 FrdEommiMstrgher, gjorda anwätklllng.
Herr »f Klinrkbsr^, VVilbklm:
Va de wid kaaUistoitet förut asglfne Betänkande, hoö HögloftRiddcrstaper och Adeln gjorde onmärkmngar dlckwe till samma Ulstott remitterade, ja ätäite med remitzen warj!
Lystadt, otc lamma Mmarkni-igcr isolat rvedcrlag^s eller antagas, allt ester' deras halt och b st A-ahet.
Jag hemstäoer der-söre, om LagNistotlet af de z
RiksStandens rrdan asalina hu^wudsakeliga uilätande i fMan, haft anledning att mste anmärkningorne böra sörfalla.
För min del sinner jag icke cn sadan följd deraf böra hämtas, emedan den ofelbart skulle grundlägga en annan, okt nemligen der 4:de Ständcks »mande öfwer ert fr-mstä>dr ämne, icke ens behöldes, dä z Ständ t deras består want sammanstämmande.
Akt det 4'.de S-andets tanka, om den ftän de östlgrs hieswe skiljaktig, ej nägok werkar ä sjelfwa resuckatet, är, i wifta fall, ganska vkwifwelaktigt, me:: rösträrng-- heten och hwad dermed äger gemenskap, mätte ej kunna mindstas eller tlllstatas, och följakreligen ej eller den dermed förenade rätt, att fä dr anmärkningar granskade och beswamde, hwilka salom pretiminair uppkomma, innan hufwudsaken kunnat Mdröras.
Genom dcn utwäg LagUrstoltek widtagit, att undandraga sig anMärknrngarnes beswarande, äro dcfte således i denna stund icke wederlagde.
Jag ».kar derför?, hwad jag förut sökt wisa wara enligt med cn rmng L iZtollningsgrund, att t de fall Fidei. CsMnift Brckwen, icke Mkryckeligrn stadga, akt F.dciLcmm sta.neas Arfwingar böra njuta Faxdogs - Dm 2Z Januari!. 985 rätt, innan Egendomen af Succedera,nde FideiComm>tz. r'ttii tttltr.-deo, kan ock en jädan förman d ru -cce rtllnalla, hälst ett annar förfarande uppenbart sturle ledu till löttvnt-rna of Teltätvrs wilja, hwitken är r-cn L-g, >vu; ftäias döe, utan afseende pL bron-stä?
dtAyttrr och dew-kerse-stä», hwilka icke kunna 1 räaor om mitt och ditt reduceras lil! de .arundjarjer, h varpå - a vwitkorlig L-m. bör jästas.
Det är röuit rrnmärkr, ett vin ailwmuarneS till tzgenb'meu6 besitt^ mg, »ader det äre:
FldeiComm h i i<n afilder, cj kan wara någon stridighet, medan de bora hämta gemensamt gagn af hans för s mma ar anwäudn arbete, men ock följande etter Fardaos-äreks a?k> stiung anser jag den Perjon wara berättigad njura, som är förklarad för den rätta arfmmgen af Egendomen, och bwad billigheten skulle kunna till en motsatt kanka föranleda, tilltror jag mig ej akt antaga, werkaude kill förändring t Lagens prt- clp. friherre Ovllsnllj^rnz, ^xel ldric, consow werade sig med Herr ak KliruobLrz. Grefwe Idlörner, ^6olk Oörun:
Utan att ingä l 'rägan om z
Stånds inflytande pä det 4tt>es består, tär lag endast lill Högloft.
Nldderskapet och Adeln hemställa hvruPida ett Urstott, sedan tre Ständ gifwir tillkänna sitt btfall till ett Betänkande, kan uti dct samma göra nägon förändring.
Deraf stuile följa att de Z Ständen skulle nödgas antingen st uyo upptaga soken eller finna sig hofwa btfallit helt annat än hwad de äjyftadt- Aiit hwod ett Utstött - min tanra kan gora i ett sadank fall, ä: slt till der 4:de Skäuder, som rrmilrerad!
B«:änkan« det 986
Den 2Z Januari!'
. det jemte det samma bifoga de uvvlysnmgar, som kunna tjena att utreda elter besvara de gjorda anmärkningar Hwad nu sjelswa stugan om Fardag för FideiComrmtzer angär, sä finnér jag den uti Betänkandet sä wäl utredd alt jag ej annat kan an tillstyrka fullkomligt bifall kitt det samma.
Dea FidelCommifiarie som är tillträdande har sä bettMme förmäner alt wäuta, att han wä! kan täta ett ars Lröjsmä! dä deremot den afträdande öfrige Familie gör en sä betydande förlust, alt ingenting synes mera billigt, än att den atmmLstone fär tid att foga anstalter för sin tillkommande bergning och »vistelse-ort.
Om mg haft en önskan att tillägga, hade det warit akt denna Författning kunnat utsträckas till alla FideiCommitzer utan undantag.
Men som det torde tigga utom gransten af detta amne, will jag vckfä endast som unn enffildta önskan nämna det. Grefwe Oe iJOgrälk!, ^scob:
Dä detta mä! förut har förevarit, har lag utträdt min önskan att Fardag ä FideiEvMmifiFastightt mätte förunnas den astedns FideiCommcharicns Enka 06) Barn.
Jag kan ej eller nu derom yttra andra tänkesätt, uran instämmer kill alla delar med hwsd Grefwe Läorner öfwer detta ämne anfört.
Her»' von IlsnHolik, Larl Oullgk:
I anledning af LaM skottets nu uppläste
Bekäkande och meddelte särssjldle sivar uppä de anmärkningar, hwilke emot samma Betänkande blifvit gjord?,- haima uppstäk! krenne ftägvr: i:mo Om Lagutskottet Dcn 2Z Ianuarn.
987 rätteligen förhållit sig dttutinnan, ark Utskottet std. n irenne Ständ redan gillat omförmätdte Betänkande, icke funnit sig tillständig! ä dr wäckte anmärkningar nägöt affeendc göra eller en§ dem gransta e-ch utlåtande dcröfwer algifwa, uran allenast meddelat underrättelse om hwad r amner af ve öfrige RnsSkänden bliimtt bestutadt och angäcnde de omständigheter, hwilke ftitogo Utstolter frän widare befattning och bkswär, med den till Utstottet frän Högloft.