Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Friherre Boije har sagt, att ConstitutionsUtskottef vid denna Riksdag börjat med ett felsteg; saen jag kan ej finna, att Utskottets ar pen 18 Fehrucirii, betsmethod innefattar öfverträdelse af någon Lag.
Ty någoa sådan finnes ej; intet ställe 1 Grundlagen kan uppletas, sora stadgar huru Utskottet skall arbeta.
Alltsedan 1809 har praxis •varit att Utskotten delat sig i afdelningar, hvilka aro nödvändige för att kunna bestrida göromålen.
Detta har äfven skett i Constitutions- Utskottet* Det var forst sedan vi hade hunnit blifva öfvertygade om goroniålens mängd och sedan vi hade hunnit rådfråga vår, jag medger svaga förmåga, som vi besloto, att på flere divisioner genomgå den mängd af Protocoll, vi hafva att granska.
Erfarenheten har äfven besannat, att hvad vi då dömde , är rätt.
Väl har jag här hört, att till och med 4 månaders Protocoller kunnat läsas på en dag.
Den erfarenheten äger jag ej, men väl den, att man på samma tid, ej hunnit med mera, än Protocollen för 5 dagar.
Mep jag, ehuru ej van att åt hvilan eller någon annan kroppslig njutning uppoffra mer än en nödvändig tid, tror att vi behöfva ali deg tid, som kan oss lemnäs, om vi skola lorang
Uppfylla det förtroende oss blifvit lemnadt.
För att kunna genomgå allt hvad Grundlagen föreskrifver, och då Utskottets tid af så mångå andra föremål kommer att upptagas, har Utskottet trott att man i början bory de påskynda med genomläsningen af Protocoljerne.
För min enskild ta del misströstar jag, att, om jag jemte sju andra Ledamöter ej kun« pa hafva nog uppmärksamhet, den skulle k minia att skärpas derigenom, alt antalet af personer ökades till 34.
Fast hellre har jag flin - Den 18 Fehr ti a r iii Slit, att en samling af menniskor lätt kan öfverstiga ett medium, der våndningspunkten finnes, och der uppmärksamheten snarare slappnar, än skårpes.
3ag lemnar till hvars och ens omdöme, om jag har orätt, då jag tror, att hvad 8 fej kunna se, ses ej heller af 2i personer.
Med betygande af min per* sonliga högaktning för Herr Grefve von Platen, kan jag dock icke godkänna hans skäl ; roen förbehåller mig att, når Utskottets Betänkande inkommer, få framställa min slutliga vederläggning.
Emedlertid vill jag ej försumma den erinran, attoni 1'ssningen af StatsRådets Protocofler icke medhinnes af hela Utskottet ock verkställighet ten mötes af en sådan omöjlighet, hvarom jag ännu ej bör yttra mig; så år deremot det sått, att afhjelpa omöjligheten, sorn Herr Grefve Gyllenborg föreslår, nemligen Utskottets förstårIkande, ganska constitutions-enligt; och jag vån. iar då af Constjtutions-Utskottets egen patriotisme, att Utskottet begärligt omfattar denna utväg, att Få på ett med folkets rått och full ärlighet, Öfverensstämmande sätt fullgöra den controll, som utgör ConstitutionsUtskottets förnämsta ändamål.
Herr Grefven och Landt Mar skalken hem ställde, att så vål Grefve Gyllenborgs ofvan nämnde Memorial, som de af Friherre Boije och Grefve von Platen i anledning deraf nu, als 6i8 Den ig Februarii. gifne yttranden, måtte till ConstitutionsUtskottet remitteras; hvilket bifölls.
Å nyo föredrogs Herr Gripensvärds, Fredric Adolph, elen i5 dennes på bordet lagde Memorial om rättighet att till bränvinsbränning begagna pannor af hvilken form som helst.
Herr Rothlieb, Axel, anförde skrifteligen:
(Se Bilagan N;o 9.) Herr Gripenfvärd, Fredric Adolph, upplåste följande:
(Se Bilagan N:o 10.)
Jag skulle förebrå mig att hafva förnekat den princip för nå-* ringsfrihet i allmänhet, jag förut sökt ådagalägga, om jag ej gjorde anmärkning vid hvad Herr Gripensvärd nu tillagt om inskränkning uti Stådernes hittills bibehållna rätt att idka bränvinsbrftnnir/g.
Rättvisan grundlägger denna rättighet, och bdligheten fordrar den; det vore mycket lyckligt om våra Städer florerade genom handel och r>*#nufacturer, eller voro hvad Städer egentligen borde vara; de vore äfven då afsättnings-orter för Landtmanna-varor; men många af dem äro blotta Köpingar, hvilkas innevånare hafva, lika rned Landtmannen, åtminstone till stor del sitt uppehälle af åkerbruk
Dm 18 Februarii. oell boskapsskötsel.
Vid sådana local-förhållanden kari man icke utan störta obillighet betaga dem friheten att idka den för båda delar nyttiga brånvins-bränningen.
En motion är förut ingifven, jag tror af Herr Réenstjerna, som yrkat, att denna efter personalen deni lemnade frihet borde förändras på det sått, att den likasom för landet skulle gr undas på deras åkerbruk och jordrymd ; men då det inträffar att Städer, med största folknummer!! understundom hafva minsta åkern, så tyckes detta också vara orätt.
Jag anser derföre billigt, att Städerna böra bibehållas vid den brånningsfrihet de åtnjuta.
Derigenom gagnäs Landtmannen äfven, sorn till dem får sålja spannemål och ved.
Skulle pris och brist på den sistnämnde artikeln göra bränvins-brånningen mindre förmonlig, stadnar den nog af sig sjelf.
Hvad faran för eldsvådor genom Stådernes brånnerier beträffar, så förenar jag mig gerna om alla de Police-FörLtlningar, sorn i detta afseende finnas nödiga.
Med den värde Ledamoten, som sednast yttrat sig, förenar jag mig visserligen deruti, att näringsfrihet bör äga rum, och att man ej utan orättvisa kan frånkänna Släderna deras bränningsrått, derest den blir grundad på besittningen of jord, men icke sorn nu på personalen.
Jag tror att en del af Ståderne sorn hafva Landtbruk, hafva lika rått att bränna sorn Landtmannen, så snart ds idka brånning lör jord.
Men jag hemställer, om de ej böra äga denna rättighet, med det vilkor, att de ej få bränna för annan, ån ege£» 620 Den 18 F^iruar ii, jord.
I Städerne öfverlåter den ena sin bränrpngs-råttigbet på den andra, hvilket ej på landet får åga rum.
Månne ej principen bör vara lika, och ingen således i Ståderne få bränna för en annan.
Med anledning af hvad Herr von Becker anfördt, anhåller jag få tilllågga, att den inrättning flere Städers innevånare vidtagit, att i mon af den dem tillåtne brånningstid och pannerymd, sammansätta sig örn ett eljer flere större Brännerier, enär de icke öfverskrida hvad häruti är föreskrifvit, så mycket mindre bör dem förnekas, som dylika inrättningar öfverensstämma med klok hushållning, och orsaka besparing på tid och ved, samt icke förnärma någon annans rättighet.
Missbruk, genom större pannors begagnande ån tillåtit år, böra lättare kunna förekommas och conirolleras vid ett eller vid några få brännerier, ån då hvarje innevånare i Staden bränner sjelf.
Herr von Becker:
Jag medgifver med Herr Tham, att det är en reel vinst för enskilte, och derigenom i andra handen, äfven för Staten, då brännvinsbränningen får idkas med större pannor; men månne ej Riksens Ständer böra sätta stort värde deruppå, att enahanda princip alltid följes.
Om vinsten på ett ställe år större ån på ett $noat derigenom, att olika princip följes, månne snan ej bör uppoffra en sådan vinst för att vara £prisequent,oeh månne man således ej bör tillse att samma stadgande kommer att gälla för ståderne 50m för landet.
Om små hemman skulle vilja förena fig qui brännvinsbränning med gemensam pannas
Den i§ Februari ii 62 i hvaraf de skulle hafva mycken vinst, så år det dem icke tillåtit.
Det vore då billigt, att detsamma gäide för Ståderne, på det ej någon skillnad måtte göras mellan lika skattdragande •Undersåtare.
Uppå derefter af Herr Grefven och LandtMarskalken gjord proposition, beslöt Ridderskapet och Adeln, att så vål Herr Gripensvårds ofvannåmnde Memorial, som de i anledning deraf nu afgifne yttranden, till Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottet remittera. tklpplåsfes de öfrige Respective RiksStåndens IProtocollsUtdrag af den 12 och iö dennes, iri.nehållande, att Pråste- och BorgareStånden icke funnit anledning instämma uti Ridderskapets och Adelns den 10 dennes eftermiddagen vidta gne beslut om tillsättande af ett Särskilt Riksens Ständers Utskott, för att fullständigt undersöka och utreda orsakerna, samt uppgifva botemedlen för den nu i flera delar af Riket och i synnerhet för Jordbruks-nåringen öfverklagade förlägenhet, meri att BondeStåndet deremot förenat sijg i enahanda beslut medRidderskapet och Aderin; och som uti frågan, huruvida ett Särskildt UJtskott i nyssberörde ändamål borde af Riksens .Ständer förordnas, två Stånd stadnat emot två;; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, uppå derom af Herr Grefven och LandtMarskaUl-en framställd proposition, jemlikt 56 §.
Riksdags - Ordningen, till 622 Den i g Februarii, Constitutions - Utskottets afgörande öfverlemna frågan om förenämnde Särskilta Utskotts tillsättande.
Justerades följande ; Utdrag af Protocollet hållet hos Högloll.
Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm , förmiddagen den j 8 Februarii r8s3.
S. D, Remitterades till ConstitutiorisUtJ skottet Kongl. Maj:ts den i3 dennes till mik.ens Ständer aflåtne nådiga Skrifvelse, angående rl#- tigliet för Kongl. Maj:t, att i de fall 45 §.
Re’ gerings-Formen innehåller, oell under’ Kongl, Maj:ts resor till Konungariket Norrige, utnämna Hans Kongl. Höghet; KronPrinsen till Ordförande i den då tillförordnande Regering.
Utdrag af Protocollet hillet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm,, eftermiddagen den *8 Febr. 182#. i S. D. Remitterade^’ till StatsUtskottet: i I) Riksens Ständers Revisorers Berättels® Den 18 Februarii, 623 angående den sistlidet år verkställde granskning af StatsVerkets förvaltning och räkenskaper. 2) Bemälte Revisorers Berättelse, angående den sistlidet år förrättade granskning af de under Kgl.
Maj:ts och Rikets CominerceCollegium ställde fonder och medel. 5) Grefve Gyllenborgs, Johan Henning, d. i5 denne* på bordet lagde, Memorial, med anmodan till1 StatsUtskottet ött uppgöra en historisk tableau, i afseende på förändrade förhållanden i Statens inkomster och utgifter ifrån och med 1810 års Stats-reglering intill närvarande tid. 4) Grefve von Plåtens, Baltzar Bogislaus, den i5 dennes på bordet lagde Memorial, angående Talemåns-tafflarnes återställande, jemte de af åtskillige Ledamöter, rörande samma ämne denne dag afgifne yttranden. 5) Herr Gripensvårds, Fredric Adolph, den i 5 dennes på bordet lagde Memorial, angående Allmänna MagazinsDirectionen.
Herr af Darellis, Isaac, den i5 dennes på bordet lagde Memorial med förslag till en Fi~ nanceplan jemte de af Herr Rosenblad, Bernherd och Herr Tham, Wollrath, äfvensom yt - Den 18 Febrnariii terligare Herr af Darellis rörande samma ätnni afgifne yttranden.
Stais- och Bevillnings Utskotten: * Grefve Spens’s, Carl Gustaf, den 10 dennes eftermiddagen på bordet lagde motion, angående portofrihet för Riks-Ståndens Prötocol! och Bihanget vid innevarande Riksdag.
Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomi- Utskotten Herr Stjernstams, Ludvig, den 15 dennes på bordet lagde Memorial, om anslag å Stat för en ProvincialLåkare i Norra Halland.
Lag- Utskotteti 1) Riksens Stånders Justitiae-Ombudsmans den 3 dennes eftermiddagen på bordet lagde Embets-Beråttelse, jemte de af åtskilige Ledamöter, i anledning deraf denne dag afgifne yttranden* 2) Herr Gyllenrams, Carl Anton, d. 15 dennes på bordet lagde Memorial, om upphäfvande af Förordningen den 4 Julii 1817, som endast yfssa timmar på dygnet, tillåter gästning å näringsställen.
Lag - Dm 18 Féiruarii, '■ [
Lag- Jamt Allmänna Besvärs- och Oeconomie- Utskotten i 1) Herr Gripenstedt, Jacob, den i5 dennes på bordet lagde Memorial, om åtgärders vidtagande till skogarnes fredande och skogs-planterings befrämjande, jemte de af åtskillige Ledamöter rörande samma ämne denne dag algifne yttranden. 2) Herr Cederschjölds, Pehr Gustaf, motion om öfverseende af de oeconomiska författningarne.
Allmänna Besvärs- och OeconornieUtskottet; i) Herr af Darellis, Isaac, den i5 dennes på bordet lagde Memorial, om åndrade terminer för Städernes Upsala och NorrTelge Höstmarknader. 9) Herr Gripensvärds, Fredric Adolph, d. l5 dennes på bordet lagde Memorial, om rättighet, att till brännvinsbränning begagna pannor af hvilken form som helst, jemte de af åtskillige Ledamöter rörande samma ämne denne dag afgifne yttranden. 3) Herr Réenstjernas, Nils Svante, den i5 dennes på bardet lagde Memorial, om upphåf - Ridd. o. dd.
Brot. I. B. 626 Den 18 Februarii, vande af KronoBi ännerierne, samt upphörande öller nedsättning af Städernes rättighet att tillverka brännvin. 4) Herr von Qvantens, Carl, den i 5 dennes på bordet lagde Memorial, om ändring i de nu i afseende på brånvinstillverkning gällande för» fattningar.
Utskottet: Grefve Gyllenborgs, Johan Henning den i5 dennes på bordet lagde Memorial,; med anmodan till Utskottet, att antingen in Bienn verkställa läsningen af Stats-Rådets Protocoll, eller ock hos Riksens Ständer, på grund af 56 §.
Riksdags-Ordningen begära en sådan förstärkning, att läsningen i alla fall må kunna ske i närvaro af tjugofyra ledamöter} jemte de af åtskillige Lddamöter rörande samma ämne afgifne yttranden.
S. D. Sedan, enligt från de öfrige Respective RiksStånden ankomne ProtocollsUtdrag af den 12 och i5 dennes, uti fråga huruvida ett Särskilt Utskott borde af Riksens Ständer förordnas, för att fullständigt undersöka och utreda orsakerna, samt uppgifva botemedlen för den nu i flera delar af Riket och i synnerhet för Jordbruks-näringen öfverklagade förlägenhet, två Riks-Stånd staduat emot två; fann Ridderskapet och Ådeln för godt, att, jemlikt 36 § Riksdagsordningen, till Constitutions-Utskottets af - Den 18 Februarii. görande öfverlemna frågan om förenämnde Särskilta Utskotts tillsättande.
S. D. Remitterades till Riddarhusutskott et: Grefve De la Gardies, Jacob, den To dennes eftermiddagen på bordet lagde motion, angående utdelning bland Ståndets Ledamöter af Ridderskapets och Adelns Protocoll vid sistförflutne Riksdagar, jemte de af Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf, och Herr Reutersvärd, Pehr Adam, i anledning deraf afgifne yttranden.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskilja <äe§ klockan en qvart till g om aftonen.
Jn fidem Protocolli, O. J, Lagerheim.
Dm ar Fcbruurii.
Fredagen’ den 21 Februarii* Plenum klockan 10 förmiddagen» Herr Grefven och Landt Marskalken yt^ trade, att då Kongl. Maj:ts Nådiga proposition om StatsVerkets tillstånd och behof till Statsutskottet ankommit den 5i sistlidne Junuarii, och motionstidens början, enligt a7;de och 56:de §. §.
Riksdags-Ordningen och 36:te §.
Riddarhus-Ordningen borde från sistnämnde dag beräknas, men trettionde dagen derefter inföll å Söndagen den 2 Martii, hemställde Herr Grefven och LandMarskalken, om icke, i likhet med hvad Allmänna Lagen, rörande beräkning af fatalietid stadgar, nästa söknedag efter den 2 Mars, eller Måndagen den 3 i samma månad, kunde anses såsom den sista dagen, å hvilken under innevarande Riksdag, motioner fingo inom Ridderskapet och Adeln väckas.
Maj:ts den i4 dens nes aflåtne, och den 18 derpå följde förmiddagen på bordet lagde Nådiga skrifvelse till Rik»sens Ständer, om valet af ett Hemligt Utskott j och anmodade Herr Grefven och Landt-Marskolken) x anledning häraf, Herrar Electorer, att i morgon sammanträda, för att utvälja tren - Den 18 Februarii. ne Ledamöter af Ridderskapet ocb| Adeln i Hemliga Utskottet* Grefve Gyllenborg, Johan Henninge hade inlemnat ett Memorial, hvilket upplästes, så lydande:
(Se Bilagan N:o x.) Lades på bordet.
Grefve Hård, Carl Guftaf, hade inlemnat följande, som upplåstes:
Förenämnde x3 motioner lades på bordet.
Anmåltes och emottogs Hans Excellence Hof-Canzleren Herr Grefve af Wetterstedt, hvilken å Kongl.
Maj:ts höga vägnar, aflemnade trenne Kongl.
Maj;ts Nådiga Skrifvelser till Riksens Ständer: 1) Angående de af en i Nåder tillförordnad Comité utarbetade underdåniga Betånkanden om reglering af Rikets Penningeverk m. m« 2) Angående frågan om näringsfriheten.'
Den 21 Fehr narn. 3) Rörande inrättning af ett HandelsLåné Contoir i Götheborg. Herr Grefven och LandtMarskalken an-» xnodade Hans Excellence Herr Hof-Canzleren att till Kongl, Majit framföra Ridderskapets och Adejns underdåniga vördnad, jemte försäkran, att Kongl, Majits Högstberörde Nådiga skrifvel* ser skulle med första varda till handläggning företagne.
V t Sedan Hans Excellence Herr Grefven och HofCanzIeren blifvit på vanligt vis utbeledsagad, upplåstes och lades på bordet Kongl. Maj:t&
Högstberörde trenne Nådiga Skrifvelser.
Herr von Becker, Carl Johan, anförde skrifteligen:
(Se Bilagan N;o 3.) ' - / , , ’ ' Lades på bordet.
Friherre Sture, Gu/ta/, uppläste följande:
(Se Bilagan N:o 4.) Lades på bordeti Den 21 Februarii, 83r Friherre Skjöldebrand, Pehr Eric, anför-! de skrifteligen:
Lades på bordet,.
Herr Montgommerie, Guftaf, upplåste föl: |ande; (Se Bilagan N:o 6.) Lades på bordet.
Det år anledning till anmärkning emot Föredraganden af KrigsÄrenden, hvarom remiss begäres till ConstitutionsUtskottet, inför hvilket anledningen skall uppgifvas.
Hvarjemte Herr Treffenberg till Protocollet aflemnade ett försegladt convolut.
Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att som remiss af den utaf Herr Treffenberg framställde anledning till anmärkning icke kunde, enligt 2g § Riksdagsordningen, förvägras, komrne ProtocolIsUtdrag derom , att, jemte anmärkningen, till ConstitutionsUtskottet expedieras, 652 Den gi Februarii, Herr af Lehnberg, Magnus, upplåste följande ; \
(Se Bilagan N:o 7.) / Åtskilige yttrade härtill deras bifalla v • * Lades på bordet» Herr Gripensvärd, Fredric Adolph, hade tnlemnat ett Memorial, som upplåstes så lydande; „ ' (Se Bilagan N:o 8.)
Lades på bordet* Grefve Cronstedt, Claes, anförde skrifteligen; (Se Bilagan N:o g.) Grefve Cronstedt anhöll, att dess anförande måtte få åtfölja Friherre Skjöldebrand» Memorial till vederbörligt Utskott, samt med de Öfrige RiksStånden communiceras.
Lades på bordel.
Den 21 Februarii, 633 Herr af Borneman, Johan Aron, hade inlemnat följande, som upplåstes; ‘v (Se Bilagan N:o 10.)
Herr Gripenstedt, Jacob, upplåste följande (Se Bilagan N;o 11.)
Herr von Hartmansdorff, August, anförde ekrifteligen; (Se Bilagan N;o 13.)
Herr von Hartmansdorff, August, upplåste ytterligare följande; (Se Bilagan N:o 10.) Lades på bordet.
654 Den 21 Februarii.
Herr von Francken, August, anförde skrif— teligen:
(Se Bilagan N:o i4.)
Herr Bruncrona, Nils, upplåste följande' (Se Bilagan N:o i5.)
Herr Bruncrona anhöll, att dess Memorial måtte till Bevillningsutskottet remitteras och med de öfrige RiksStånden communiceras.
Herr von Arbin, Axel, hade inlemnat ett Memorial, hvilket upplåstes, så lydande; (Se Bilagan N:o 16.)
Herr Ldwenjiröm, Johan, hade inlåmnat följande, som upplåstes: (Se Bilagan N;o 17.)
Den 21 Februarii, 655 Herr Treffenberg, Curry Gabriel^ anförde skrifteligen; (Se Bilagan N.o 18.)
Lades på bordet, t Friherre Rehbinder, Johan Fredric, upplåste följande; (Se Bilagan N:o 1 g.J Lades på bordet.
Grefve Gyllenborg, Johan Henning, hade inlemnat ett Memorial, hvilket upplåstes, så lydande:
(Se Bilagan N;o 20,) Lades på bordet.
Herr Lilliestråle, Gustaf, hade inlemnat; följande, som upplåstes:
(Se Bilagan N:o 21.)
Lades på Bordet. 1 636 Den 21 Februarii, Justerades följande:
Utdrag af Protocollet, hållet hos HÖgloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm den 21 Februari 182 3. S. D. Remitterades till’ Constitutions-Utskottet, en i den form 29 §.
Riksdagsordningen föreskrifter, anmäld anledning till anmärkning mot Konungens föredragande af KrigsÄrenderne.
Ut supra» Höglofl.
Ridderskapet och Adeln åtskilldes kl. en qvart till 5 eftermiddagen.
r In fidem Protocolli O. J. Lagerheim.
Måndagen den 24 Februarii.
Plenum klockan 10 förmiddagen, j Öppnades Herrar Electorers lista till val af Ledamöter i Hemliga Utskottet; och befans dertill hafva blifvit utsedde:
Dm 21 Februarii. 6^7 N:o 118 Grefve von Essen, Hans Henric, En af Rikets Herrar, N;o 2o5.
Friherre Åkerhjelm af Margretuland, Gustaf Fredric, Öfverste, och N:o 254 Friherre Lagerbjelke, Gustaf, f. d, StatsRåd.
Herr Grefven och LandtMarskalken föreslog, att Expeditions-Utslcottet måtte genom Protocolls-Utdrag underrättas om de sålunda utsedde Ledamöterne af Ridderskapet och Adeln uti Hemliga Utskottet, samt tillika anmodas att uppsätta en underdånig skrifvelse till Kongl. Maj;t, som borde innehålla namnen på samte. lige Riks-Ståndens Ledamöter uti bemälte Utskott.
Bifölls. ^ Herr Hammarsköld, Lorenzo, anförde skrifteligen:
Herr Hammarsköld anhöll, att dess anförande måtte till Allmänna Besvärs- och Oeconomie Utskottet remitteras samt med de öfrige Riks-Stånden communiceras.
638 Den 34 Februarii, Herr Tiger akfild, Carl Wilman, hade inlemnat ett Memorial, hvilket upplästes sä ly§ dande:
(Se Bilagan N;o s).
Herr Tigerskiöld, Carl Wikman} anförde skrifteligen:
(Se Bilagan N:o 3).
Hans Excellence Herr Grej ve Cederström9 Rudolf, uppläste följande; (Se Bilagan N:o 4), Lades på bordet» Herr Stråle, Nils Willielm , anförde skrif» teligen:
(Se Bilagen N:o b').
Lades på bordet» Herr Toll, Florus, uppläste följande; Den 24 Februarii, 63g (Se Bilagan N:o 6).
Den motion jag i dag tanker framställa, innehåller förslag till ett sätt att skattlägga och värdera jord.
Ämnets vigt har gjort det omöjligt för mig att vara så korrt Sorn jag hade önskat.
Jag hoppas likväl att ehuru dess innehåll svårligen kan med önskad uppmärksamhet uppfattas, Ridderskapets och Adeln, under det saken ligger på bordet* torde få tillfälle att bättre granska huruvida förslaget är antagligt eller ej.
Härefter anförde Friherre Wrangel skrifteligen i (Se Bilagan N:o 7).
Friherre Anckarsvärd., Carl Hindric uppläste följande : (Se Bilagan N;o g).
r Lades på bordet.
Friherre Toll, Gustaf Philip * anförde skrifteligen:
Den 2i Februarii. fSe Bilagan N;o g.) Lades på bordet.
Anmältes och eniottogs Hans Excellence 3 Hof-Canzleren Herr Grefve af Wetterstedt, hvilken på Kongl. Maj:ts
Höga vägnar aflemnade tvenne Kongl. Majrts
Nådiga proposition ner af den t g och 20 dennes. 1:0
Angående anslag så väl till åtskillige byggnader vid Yeterinaire-Inrättningen i Hufvudstaden, som till en årlig Stat för samma In. rättnings framtida underhåll uti dess fullkomnade skick. 2:0 Angående Kronoskogarne i Riket.
Herr Grefven och Landt-Marslalken anmodade Hans Excellence Herr HofCanzleren, att till Kongl. Maj;t framföra Ridderskapets och Adelns underdåniga vördnad, jemte försäkran, att Kongl. Maj:ts Högstberörde tvenne Nådiga Propositioner skulle med första varda till handläggning företagne.
Sedan Hans Exellence Herr Grefven och HofCanzleren blifvit på vanligt sätt utbeledsagad, upplåstes och lades på bordet Kongl. Maj:ts Högstberörde tvenne Nådiga Propositioner.
Herr Den 24 Februarii. 641 Herr Lagerhjelm, Pehrt hade inlemnat ett Memorial, hvilket upplästes så lydande:
(Se Bilagan N:o 10.) Lades på bordet Herr Grefven och LandtMarslalhen till— kånnagaf, att Plenum kotnme klockan 5 i efter-j middag att fortsättas.
Herr Cederschjöld, Pehr Gustaft upplåsta fSe Bilagan N;o n-J Lades på bordet Grefve Posse, Arvid, anförde skriftligen s (Se Bilagan N:o 12,J Lades på bordet.
Grefve von Platen, Baltzar Bogislausj upplåste följande.- Midd. ot Ad, Prof, I.
B- ér< m
Den 2‘i Februari?, ’ (Se Bilagan N:o 13.,) Grefve von Platen anhöll,' att dess anförande måtte till StatsUtskottet remitteras, samt med de öfrige RiksStånden communicerasi Lades på bordet; Grefve von Platen, Baltzar Bogislaus i anförde ytterligare skriftligen; (Se Bilagan N;o i4.)
Lades på bordet; Herr Anckarsvärd, August, upplåste följande : (Se 'Bilagan N;o i5j Lades på bordet* Herr Lefrén, Johan Pehr, anförde skrift jteligen:
(Se Bilagan N:o 16.)
Lades på bordet; Den 54 Februnrii, 645 Grefve De la Gardie, Jacob: Då Ridderskapet och Adeln nu år församlad till större antal, ån kanske framdeles kommer att äga rumj får jag hemställa örn icke Herr Grefven och L^ndtMarskalken ville proponera Ridderskapet och Adeln, att under Riksdagens lopp öfverse sina genealogier och complettera de lacuner, som deruti tilläfventyrs kunna finnas; och torde jag få tillägga, att andre Riddarhns-Canzlisten, Secreteraren Nethervood, som alltid har tillgång på handlingarne, år den person, till hvilken man lämpligast i detta afseende bör vända sig.
Herr Grefven och L a n dt Ma rskalken ar\mo-~ dadé i anledning deraf, Riddersk*pets och Adelns Herrar Ledamöter, att under Riksdagens lopp i RiddarhusArehivet öfverse, och, der så skulle erfordras, ytterligare complettera de till deras Atter hörande genealogier.
PÖredrogs å nyo Herr Montgommeries,1 Gustaf, den 17 dennes förmiddagen på bordet lagde Memorial, om förändring af Arméens organisation på Inspectioner och Brigader.
Herr af Tibell, Gujiaf Wilhelm, upplåst* följande:
(Se Bilagan N:e \].)
Friherre björnstjerna, Magnus?
anförde skrifteligen: