Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Beträffande äter den pästädde förhöjningen i answaret för amerka» ä andra? enstilde stog; jä enär de i is, iz och 16 Capjtlen ByggningaBalken, för hwarjchanda sadan äwerkan, utsatte böter, blifwit. genom Kongl. Förordningen angående stogarne i Riket den i Augusti 1805, skäligen, i förhållande till stogsämnenas med tiden stegrade pris, rillökte, och det i öfrigt är öpet för skogsägaren, att, om han stulle finna det salunda Utsatte an» smar Den 27 November- 1667 sivar mindre »verkande, än han önskar, hos Domstolen söka ytterligare säkerhet mot amerka v genom särskildt wike, anser Lag-Utskottet icke någon widare förhöjning i berörde aiseende icke böra tillstyrkas; och finner derjä.' r answaret wara lämpadc efter förbryielsenS natur, hwilken, mo.i i det sall, som wid stutet af 5 §- i 40 Cap.
Mitzgernings-Balken »pgifwes, elier dä någon olofligen förer borrt huggen tved, hwara ägaren således anwändt arbete eller kostnad, icke kan medgifwa annan benämning än öwerkan:
Äfwen som olofligt tillgrep af »väfnader och garn, hwilka till bleknad blifwit utlagde, ej heller, dä deras beskaffenhet icke »nera än alle andre husliga saker medförer swärighet för ägaren af en närmare tillsyn, lärer kunna med större pä. följd, än för wänlig stöld, som hittills skett, beläggas.
I afseende siuteligen pa yrkandet om ökadt answar ej mindre för fruktträns förderfwande, för hwiiken »vanart den svin dermed beträdes, enligt 11 §. i 20 Cap. M figernings.Balken bör böta T>o Daler silfwermynt och erfä ka skadan, samt destutan, efter Kongl.
Förordningen den zo April 1777, en Söndag undergå stockstraff, »ned en gren j handen, än ock för borrtkagandek af frukt ä planterade krän, hwarom ofwan äberopade A T- i 40 Cap. Mchgerninqs-Balken äfwen i allmänhet innehaller, alt den som stjal frukt ur Trägård, Humlegärd, Nvfmegärd eller Kålgård, ärter, böner, ällön eller nötter till full mans börda eller last bör stända tjufsrätt, och om vet är mindre, böla som för snar - 1668 Den 2 7 November. ten, af hwilkek stadgande följer, att Veu brottslige, huru obetydlig frukt han vek kan borrttaga, minst kommer att, jänue böler till det borttagnas halfwa warde och skaSc-crsätrninq uudcrgä hemlig skrift och aflösning, anser Lag-Ulskottet samma bestraffning wara i alla afseende» swarande mot brorrens arr; hwarföre »agun skärpning deri icke bör äga ruin.
— Stockholm den 27 October 1809.
Ridd- och Adelns Pä Högw.
Prcste-Ständ.
Ledamöters magnar Ledamöters magnar l.uäv. ^anäerström.
Lbrili.
VVälckln.
Pä Wallof!. Dorgare-Sländ.
Bondc-Ztand.
Ledamöters wägnar Ledamöters magnar st. sti. Lrevesmub!. stlric Olossson. sola- k-jolmbvrZto».
Lakes pä borver.
Ständers Laa-Ukffotks betänkande, i anledning af Riksdagsmannens fran Tuhundra och Stende Harad i West - Den 27 November - Westmanland polian IVANUS WesiinZs frän Hederwärda Bonde-Scandet remitterade memorial, oiN UphäfwandL ak Kongl- Brefrvet den 25 November r8o2, hwarigenom förordnas, att, när »vägbyggare wilja hämta sand ä andra hemmans inägor, jordägaren deröfwer förut höras bör.
Riksdagsmannen Wesling.- har wa< yttrat den förmodan, att jordägare, som hafwa sand- och grusbackar pä sina ägor, af nu gällande författningar skulle kunna draga den följd, att magra wägbyggnads-skyldige deraf fa hämra något, hwadan för de fleste hemman torde biifwa cn omöjlighet, ait underhålla allmänna wagarne.
Men ehuru Utskottet nogsamt känner de fwarigheter, hwilka ä ena sidan kunna förorsakas de» wägbyagnads-skyldige, genom nödwändigheten för honom, att pa ett längre afstånd med kostnad och möda förskaffa sig Se till c- , . L ^ hall, anser Ukfforret likmäl, ä andra sidan, qanffa skadeligt för hwarje Landtmaus genom arbetsflit an» lagde odlingar 06) i synnerhet för det ä somlige orter antagne circulationsbruker, om hwarje wägbyg. gare tillädes rättighet, att, utan jordägarens wetffap och till hans förfång, ä desi aker eller annan nybrukad mark anställa gräfningar, under förewändning att hämra arus och sand till wägens underhållande ; och Ukffortet förmodar den senare olägen - e kunna finnas tillgäng pa nära hc - r67o Den 27 November. heren wara sä mycket större än den förra» akt hos Utskottet icke minsta lwekan kan upsta om nödwändigheten af Jordägarens hörande, innan sand och dylike ämnen ä hans inägor hämtas får.
Utskottet är derjämte öfweriygadt, att billigare och med bade jordägares och wagbyggares interesse mera förenlige stadgande», i afseende pa sandhämtning, än de, som innehallas i Kongl. Breswet den 25 No, vember 1822 och Kongl- Kammar-Collegii derpå grundade Cireulair den 5 April t8oz swarligen torde kunna upgifwas, emedan, i fall af jordäga» rens motsägelse, dermed bör pä enahanda sätt, som med äwerkans mäl, efter lag förfaras och stridigheten ankomma pä
Domarens pröfning, hwarjämte wäglagnings skyldige blifwit öpet lämnadt, att för »vägbyggnaden taga sand ä skog och utmark, samt Konungens Besallningehafwande är updcagit, akt, hwar i sttt
Län utse sädane ställen, der tjenlige ämnen till wäglagning uran nagons försäng beqwämligast kunna afhämtas, och tillika meddela de föreskrifter, som äro nödige att derwid iakttagas.
— I följd af alt delta, samt enär Utskottet ej kan föreställa sig annat, än att obilliga hinder af jordäga. re emot nödig sand och grushämrning ganska sällan skola läggas, men sadane hinder, dä de inträffa, ailid kunna genom Domarens ärgärd afhjelpaS, sär Utskottet tils Riksens Högloft.
StänderS bifall »vördsammeligen föreftä ett framgent bibehållande as nu gällande föreskrifter, salom, enligt Utskottets öfwertygelsc, asyftande oinskränkt bcwaranve af ägande rättens helgd, hwilkcn icke utan med högsta wada för SamhällelS bestånd samt MedborgareS fri- och Den 27 November. r«7r säkerhet kan kränkas.
Slockholm den r Novem. ber 1829.
PäHöglofl.
Ridd. och Adelns Led möler? wagnar.
I.u6v. ^lsncherström.
Pä Wällofl. Borgare-Ständ.
Ledamöters wannar k.
Orevesmiibl.
Begärdes pä Lordet.
Pä Hkgw. Preste-Ständ.
Ledamöters magnar. cblitt. WLblin.
Bonde Ständ.
Ledamöters wägnar Lric Olossson, ^ob. ^olmbergson. blplästcs följande: Riksens Högloft.
Ständers Lag-N«fkottS nr» läkande öfwer de hos Högloft. Rtdderffqper och Adeln samt Högrvördige Preste» Spändel fjärde anmärkningar wid Utftkottels den 8'.de Medur September afgifne betänkande, angående Rättegångs Ombud.
I anledning as Högwördige Preste-StändetS anmärkning wid de orden "Allmogen ej niä be» tagas den frihet art, till deras ralans förande bru. ka sin ffyldeman m. m. ' sär Urffoller foresta den änd - ;672 Den 27 November. ändring. ^'Mmogcn ej
Mera än andre rättsökande mä beragas 0. s. w." pä dec den tydning cj nia af stadgandet härledas, som skulle den frihet hwar och en enligt lag och författningar ägr, alt efter egen öfwerkygeise och pä eget äfwenkyr befullntägtiga den ärlige, redlige, oberykrade och förståndige person, till hwilken man hälst häfver förtroende, nu mera wara blott Allmogen tilläten.
Också har Utskottet wäl insett, att 180, ärs Kongl.
Bref redan nog tydligen bestämmer en sadan hwar och en tillkommande frihet, men trott sig pä Hcderwärda BoudeSländeks allmänna önffan böra göra dec afseendealt tillstyrka en ytterligare påminnelse, enar berörde Kongl. Bref anmälts hafma någon gäng biiswit orätt tillämpadt.
Och enär endast frän ÄLälbemäldte
Ständ sadan förklaring ar sökt, har af denna anledning det ordet Allmoge blifvit i betänkandet införd:.
Med Herr Lagmannen von lckauUvol^, hae ock Utskottet trott, att icke hwar och en, som biträder en Häradshöfdinge med renstkrifuing, borde derföre betagas den rättighet att fä föra andras talan, och derföre ej heller tillstyrkt något ytterligare förbud i detta afseende, än der, som innehallcs i KonglBrefwet den i Februarii 1758, hwilket endast utmärker dem, som kill biträde och egen information följa Häradshöfoingarne pä Tingen, hwarnnder ej kunna begripas be, som närwarande pä ett Ting, göra med skrir-ung nägok biträde.
Och endast pä det att sadane Häradshöfdingarne ätsöljande personer mätte af Allmogen bliswa derföre kände, har Ut - Den 27 November» Utskottet trott sig, böra tillstyrka, det de ivid Langels början borde namngifwas.
Hwilka tilläggs nödwändiahet, hwaremot Högwördige Preste-Skändol gjort påminnelser, likwäl wördsammeligen hemställeS Riksens Häglof?.
Ständers widare pröfning.
Herr Friherre Österströms och Herr Uokstlielos anmärkning emot ds förestagne böter för den hwilkcn till Fullmäqtig antager dertill oberätlig person, förmodar Utskottet icke fordra annan förklaring» än blott den, alt Uiskoltet trott sig dermed böra ätwarna Lem, som, wid Tingets tillstädes warande, fäkt behörig kunskap om de frän advocattir cststöngde. att icke ändock göra obehörige försök lisl afsteg frän hwad Fölfattningerne i lhy mål stadga.
Af de påminnelser, hwilka Herr F iherre 8tsel von ksiolstein, om Constinuorialcrs förmenta nytta, Herr Uotlaiieb, om fördubblade böter för'Ti".aS« skrifware, som parrer biträda, och Herr von klauss. voiT om uphäfwande af förbudet för drtze personer air advocera, anfört, har Utskottet för sin del. ej funnit anledning frångå sitt betänkande.
Slock holm den 16 November 1809.
Ridd. och Adelns Pä Högm.
PrcjH-Ständ.
Ledamöters magnar Ledamöters 0 agnar Uuclv.
U- /c.
Almguist.
Pä Wallofl. Borgare-Stäud.
Pä Hcd.rm- Bonde-Ttänd.
Ledamöters magnar Ledamöters magnar k. ll.
Crnvesmusirl.
Dorias ^näarxkon.
Cronobergs Län ^ ^ost.
ItoImbbZson.
Lades pa Bordet. Zjerde Band. r8y. ttp» r6?
4 Den L7 November - Uplästes följande: Riksens Höglost.
Ständers LagAUfferts y terligare utlåtande, angående wstrdermq och och cffcnteligr utrop a fast egendom ä Landet, so,ii för gäld uimätes.
Wld dek of La g-!ll gottel den IZ uästledne September afgilne berä!!kande, hwilket enligt ankomne utdrag af piotocoilen för den zo:de r samma manad, som, den Hs alofl.
Riddcrfkaper och Aocln, Högivördige PresteSiandek lann Hederwär^a Bande Städet kill alla delar giliadk, har hos W llost.
Borgare Ständer, pä fark Dest protecoll under den gide i sistnämnde manad ivnehallcr, blifwtt gjorde följande anmärkningar, nämligen: l:o.
Att den befattning med fastighets »värdering. som Lag-Iltskortet i allmänhet anfelt tillhöra Krono-^ogden, borde u:i Bergslagen tillkomma Bergsbetjemngen. 2:0.
Att wärdering ä den i mäk ragne egendomen mätte undwikao. z:o.
Akt gäldenär icke maire tillälaS förcflä ställe till AttetioneliS fsrcältande; och 4:0.
Att der förr antagne AnctionS sättet genom Up- och A stag icke endast wid de af LagUt ffok - Den 27 November. 1675 ffonet förestagne, uran ock i alla öfrige händelser matie afffaffas och således biörk upstag nyttjas.
D5 Lag-Ukffottet pa denna anledning ätertagit ärendet under öfwerwagande, har, hwad 2:dra och z:dje punkkcrne beträffar, llifforiet icke kunnat frångå sikt kill Respective Rike-Ständen insände betänkande, hwilkct llrffoiket förmodar innehålla rillrackeligt gällande ffäl för Desi tstlstyrkia ändring tili förre Författningar.
Men widkommande aker den i första punkten gjorde anmärkning, hwaruii äfwen Hederwärda Bonde-Standct, genom ett tillagg sinnes hofwa med Wällöf!.
Boraare-Standet instämt; Sä ehuru uti Hederwärda Bonde-StändckS Prokccoll för den 27 Julii, hwarigenom stel iva ärende! är till Lag-UtskottctS handläggning inkommit, anlodiimg ilke ivar till yttrande, angående den befattning som Bergsbekjeningen borde -nied hemmans wärderingar tillhöra, anser likwäl 1'tffottet, lika med Hederwärda Ständer, dek blifwa en följd af hwad usi jjelfwa betänkandet i allmänhet är förcstagi!, a:r hwad i öfrige Landsorter stadgas om Krono Fogdens åtgärd mätte uti Bergslagen alwen wara gällande för BergS-Fogde eller den hans ställe företräder, Och tillstyrker således, att »ti den Expedition, svin fran Riksens Högloft- Ständer kommer att afga, knnde, i stället för de orden: "Krcmo-Fogden eller det, som under hans answar utmätningen werkställer", sättas:
Lröno ellet Bergs Fogden eller bensöm under deras answar utmätningen werk - i6?
Den 27 November. släller^.
Äswen som ock stuteligcn Lag-Utffottet desto mindre äger anledning, afstyrka bifall till den i 4:de momentet hos Wallofl. Borgare-Scändet och Hederwarde Bonde-Skändek yttrade önskan, arr alla inros mätte blott genom npflag werkställas, som. enligt hwad N-fforrel nki sitt betänkande anmält Vkffot-cr äger öfmertygelse, att det mer konstlade sältet af Up- och Afftag är för afsigkcn med en auction ländande mindre till »verklig nytta, än till köpares förwillande och följakteligen med myeket ffäl kunna ändras.
Stockholm den 16 November 1809.
Ridd. och Adelns Pä Högwörd.
Prestc-StLedamöters magnar.
Ledamöters magnar.
Imrs ^ariöerström.
Lkrili. äVäblin, Pa Walloft. Borgare-§tänd.
Pä Hedcrw. Bonde-Ständ. . d-s Ledamöters magnar.
Ledamöters magnar. 1^. Lrevesmulst.
Lric Olofsson. ^ok. kloImberZlon, Lades pä Bordel.
IlplästeS följande: Rikets Högloff.
Ständers Lag-Utskotts
Belänkande. i anledning af Herr Radmannen e. äV. äVermin§8 hos Wällost.
Borga - Den 27 November. 167? gare Ständer ingifne, till Lag-Utffottet remitterade memorial, angående ändring uti det Edsformulär, som 8 § af Kongl. Sradgan om Concursser den 28:de
Jnnii 1798 lili fordringars bestyrkande w!d dylika tillfällen föreffriswer, samt dels in skränkning, dels urwidgande af de i i4§- npräknadc skal lill galdenars befrielse frän Borgenärers framtida kraf.
Dä dek a ena sidan är nödigt, att ett wistt Eds-Formulair i allmänhet gisweS för fordringsägare i Concursser, är det ock ä den andra anqelagit, att samma formulair, jämie ett widsträckrare bestämmande af särfkildle förhällanden, i anseende lill den olika egenfkap, hwarunder Borgenär eden aflägger, innefattar sadane föreskrifter som för hwarje tillfälle i möjlig mohn äro lämpelige, ulan att genom otydlighet eller obestämda Uttryck, hwarken sätta den person, hwilken fordran bewakar, i willräVighet alt med ert rent samwete den samma besivärja, eller komma honom, mindre upmärksam pä orden, med begagnande af någre för hans Edgång mindre pastande termer, efter dcstas verbala betydelse göra en origtig ed.
Wid granskning af berörde uti 1798 ärö Concurs-Sladga sörefkrifne Eds-Formulair, efter hwilket Borgenär sivär: ^Arr dest anmälte fordran, "hwaraf han innehafware warit förr, än Gäldenärs "ansökan, att fä sin egendom afsta honom kunnig "blef, honom sannfärdeligen och ingea annan tillhö - 1678 Den 2- November.
"rcr, och p5 salt de iiigifue be-uklingarne urmifa, "tigria en: — Au ho.!, denna fordran hwarken l chegenffap a' ZuUmägtig eller e'ommistio''alr "bcwakgr, eller nnv! mg, rpir recip.ste eller annot ^'dylikt qvuw dcittainma älkommjl, man derföre snl Na penningar eller deras Värde redeligen nrftt. w-l och ruan c. i i smek ber atnar.
— Att denna "fordran således hwarken lii! tredje mons försäng "diktad är, eller dlifwtt honom under hchad namn "dek warn mä godt,fjord eller betald; Aswen 'som, erit han icke mer an laglig ränia under nargöl fVen upbnril, beräknat eller under den sor "de summan lnbegr-pit", har ^!ag-tt,shotter fnn?
;ttt förcff',lftt!! härutinnan icke wara länpelig i andra sall, än wid beräkning af egne fordringar, och att den således lgrsw.r rä telse för de rilllälfen, dä fordringar anmälas as personer, hwilka ä dek Allmännas wägnar sadan åtgärd åligger, eller ocnoni sjelswa Lagen eller Domarens derpå grundade förordnande fät: sig npdragn att andras rätt bee maka, I anseende härtill och vä ofwananföcde grunder, anser Lag-lät skotte k sig böra söresiä ändelig uri omförmäldte Edsformulär, hwad angar de perssner, som ä del Allmänngs eller andras magnar kunna Nliätag alt V^tgenärs-Ed aflägga; — Och får salunda i stället för förra Eds Formnsairek i Eoncnrsser proiettera följande; — Jag N. N, ! äe m;d Gud och-Hans hellga Evangelium, art tzen af mig itti N. N:o Concn.rs w>,d N- N.
Domstol (ä Kongl. Waj:r och Kronans) (a N. N. D>- . e.-oons) (a N. N. Costas) wägnar (i egenskap af Hrmyttdare (Enratsr) jör N. N) (i egcnffap af lag Den 27 November- 1679 laqligen tillförordnad Sptzloman (God man) i N. N:S gäldbundna bo) m. fl.' anmälde fordran, hwaraf jag (Kongl. AkajU och Kronan) (c:c.) tnuehafware warit förr än Gäldcnärs ansöka ng alt fä stn egendom assta (msg) kunnig (Wf (mig) (Kongl. Maj:t och Kronan)' (eic ) sanufärdeligen och ingen annan tillhörer och pä fair de ingifne handlsnciarne ruwisa riklig ar:
Art donna fordran således hwarke» efter Utglfwit rccipiste eller china! qvuro är af wig (Kongl. Maj.tt och Kroiian) (eke )' äckommc», (af mig sutta penningar eller deras fulla warde derföre redligen utgiuie och uta" smek beräknade) (bliswit rode, lige» beräknad): A' femma fordran således hwar ken lili redje mans försätt' diklad ar, eller blifwit (mig) under hwad »anin de! wara ma (mig wektcrlige») godlgjvid eller betald; Aiwcnsom (jag icke mer än laglig ränka under näaok stkcn upburik, beräknat, eller i den fordrade Summan inbegripit) ficke mcr än laglig ränta under någor sken biifwit beräknad eiler i fordringen inbegnpen); Och delta ar wihl, sa ftnk mig Gud hjelpte till Lifelc. etc-—.
Dernäst har Lag.sllfchnwt tåg k i ö sw c rw äga lide de al Herr Rädmannen Werming wäckte frågor, dels ark en Gäldenär, i hwarg u>agt del start atl winna asturance a dest Hus eller Skepp, men genom försummelse härutinnan befordrar sick egit obefiänd och Creditorernes iidg!>de, icke borde fä ittl godo njura någon afträdes Arman,»för hwad genom sadane olyckor honom dsabbar; dels, akt en Handlande, som under en lid, da någon wist mläudjjk wara till införsel i Riker warir ftllättn deraf >nfcr ffirf - i6zo Den 27 November. skrifpit ett bekydeligk pani!', nini hwilken wara korrt derefter till bruk och nyttjande inom Riker förbjndes, sami mäste pä ägarens bekostnad lill utrikes or! ater föras, i hwilken händelse Gäldenär icke sjelf warit wallande kil! den förlust han derigenom lidit, borde wid infallande concurs, om, han förlusten behörigen styrker, fa fada nr fig till godo beräknadr. __ Men som hwatz angar Gäldenärs answars skyldighet för underlären astnrgnce i Hus eller Skepp, dek leke ligger inom gränsen' för allmänna Lagstifrnings.rätkighete», att, till förekommande af »agon enskild persons möjliga framtida odens inflytelse pa andras rätt; sörejkrifwa honom, i fri disk position af sin c gendom, w ista matt eller steg, hwarigenom den samma kunde blifwa tili hela eller nä» gon del as wärdec försäkrad, i synnerhet da unvägen till denna säkerhet är förknippad med kostnader, hwilka, ifall det försäkrade huser eller fartyget icke bie wc för nist,cm fara blottstaldt men andre orsaker föianledt till ansökning om afträdes förmän, kunde wä.cka ,förebråelse för en onödig utgift, som allid komme i beräkning, såsom den der i sin mohn borrt ragit något as Göldenärens tillgångar; Och i afseende ater pä dec förestagne rnwidgandet af skälen till Gäldenärs befrielse fran Borgenärers kraf, abeuop.tte 14 »ti Concms-Stadgan, jämte för» k .rerdo,-att Gldenär, hwilken formar wisa, det hen g noin w.örliga händelser, salom Sjö- och B andffada, fiendens härjande, eller annat sädant olyckviMl. blifwit oförmögen att siu skuld betala, bör wara fri fran Borgenärers tilltal, jämwäl tnnehäller, alt enahanda sörman honom tillkommer wid an - Dm 27 November. i68r andra inställen, dä han man något sikt wallan, e b!i!wit lill gäldens betalning 0förmögen;
hwlik>c senare förordnande medgifwer tillämpning wnd ,ll> de händelser, som, ulan att wara l
La rsiifkarcns ski inä, ga ak' bcstammas, luöjelnen kunna finnas ull G ldenärs obestånd wällandc, och således astid mäste ankomma pä
Domarens pröfning , hmarj? färfflld förekommande fräga; sä finner Lag-Is rjkollet sig icke kunna tillstyrka nägon ändring eller tillägg i hwav Co-cours-Stadgans om förmälde 14 §. innehåller.
Stockholm den 27 Ockober 1809.
Ridd. och Adelns Pä Högw.
Ledamöters wagnar Ledamöters magnar I.uäv. ^InnäLrström. L. 71. stllirngvist. Pä^Wällofl. Borgarc-Ständ.
Pä Hcderw.
Ledamöters wagnar Ledamöters magnar I». H. 6revo8mubl. kelter Arnström. ^folr.
I^olmberAton.
Isplästes följande:
Riksens Höalofl. Sränders Lag-IIlsikotts belänkande, i anledning af Hederwärda Bom de - Dcn 27 November. 0c S'äiidctS lili en, i form af Allmänna b.!n'är lili Kongl. Majtt stöld, men wtd jiifrcring hos Bonde Sränder den i z sistlcdne September lill Lag-Utskottet remitterad jurist, yttrade begäran om förklaring öfwer Z af Kongl. Förordningen den 21 Februarii 1789, angäende Kryno-hemmans försäljande kill Skalle, sami de förmåner och wilkor, hwarundcr Skatie-hcmman skola innchafwas.
Da Lag-urskottet lill granskning företagit detta ämne, har det icke undfallit Utskottet, huru som g:dje punkten af Förenings- och Säkerhet -Attén den 21 Februarii och z April 1789 innehöll följande mening: "Rättigheten för Allmogen till Skatteköp af Krono hemman och therse säkra besittning, är genom särskild Förordning af themia berg stadgad med lika säkerhet, som more then här införd; Wid hwilket förhållande, och enär nu gällande Regerings.
Form, jämte det Förenings- och Säkerhets - Aete,, bland andre npräknade gr ndlaqar blifwir nphäswcn, jämwäl i enahanda afseende omnämner alia andra sadane äldre och nyare Lagar, Acker, Ordningar, Sradganden och beslut, hwilka under namn af Grundlagar inbegripne warit, fraga möjligen kunde nysta, huruwida omförmälde Förordning nu mera wore beståndande; Men som genom 114 §. i senare Regerings Formen samtclige Rikets Sländers Privilegier, Förmäner, Rättigheter och Friheter blifwit
Dem förbehåll»?, hwaribland Allmogens rätt kill Skaite-köp salunda äfwen inbegripes, sa anser Lag - Den 27 November- i63z Utskottet »ägor twifwclsmäl icke böra äga rum derom, akt ju samma Förordning är ull ali kraft och »verkan bibehållen.
Wid kommande nu den af Hrdcrwärda Vonde-Ständet äskade förklaring öfwer Z i berörde Förordning, och, efter hivad den remitterade skriften utmärker, egentligen i afseende pä räntans bestäm»uande och utgörande af de fran Högloft.
Ridders^apct och Adeln inköpte Fräise-hemmau, »vid yppade ttvister hwarom
Domaren ömsom skal! gillat ranteägarens påstående om samma ränras utbekommande efter Uträkning, af del ffäl, att »agot före 1789 ärS Förordning i följd af äldre Författningar gif»vit beftnt stadgat, det räl>tan ester uträkning borde betalas, och ömsom godkänt körarens b-.ft isande, fa enär ifrägawarande §. innehåller: ^Acr ägare af /'Skatte Frälfthemman ma njma lika ftckikon.lig fti ^och obehindrad ägande och dispostkions-räct öfwer ^ sikt Skatte- Fraifthemman, som^Uki 2 Z om Skai / kc i altmänhcr är sagd»:
Ar räntan kommen '/fran Kongl. Mft:t och Kronan lick F alsemanna "hand, genom byte, köp, eller annar laga fäng, wa» «<re ta om räntans utgörande till Frälseman lag ^samina, som om Krono- S^aitr-hrmman ack fast"stäldt: — Är älcr Frälse- Skarte-e irnskaoen sa till^konimen, att Ofrälse »nan genom köp eller annai, /'afhandling förwärfwat sig ägande rätten af Frälsehemmanet »ned eller itta!» beting om räntans in"nehafwande eller utgörande till särskildt belopp, tä "sörhälleS uti cwärdeliga tider rherulinnan efter the /'emellan Coulrahenlerne flufne aftal och afhandllngar, hwit - 1684 Den 27 November - ^hwilka efter ordalydelsen, uran näston rubbning elled "fönydning, ffola blifma beståndande; Men säljas "siik- hemman uran börd, sä hembjudes rhe till /'then, som räntan ager esker Lag" . anser Lagutskottet omförmälde Z Z. wara tydelig och kiar i der stadgande, alt emellan köpare och säljare as Skalle- Frälse-hcmman , ej mindre förr än esler samma Förordnings ingifwande, sinnie afta! och afhandlingar ffo.la, sa widl ej redan ägängne kaga kraft wnndnc
Doniar annorlunda förordna, efter ordalydelsen utan någon rubbning eller fönydning blifwa beståndande; Dock torde till förekommande af misiiydning, wcdecbörande Domare, i anledning af hwad Hedei warda Bonde-Srändet andragir, kunna förståndigas, all ställa sig ordalydelsen i meranämnde stadgande till noggrann efterrättelse.
Stockholm den 10 November 1809.
Ridd. och Adelli) Pä Högw.
Preste.Ständ.
Ledamöters magnar
Ledamöters magnar I^uöv.
Nanäerström.
L. 7^. ^Im^uilk.
Pä Malkoff. Borgare-Ständ.
Pä Hedcrw. Bonde-Ständ.
Ledamöters mägnar G ^ k. ti.
Lrevesmuftl. kelter fernström. jsob. tiolmberZkon.
Den 27 November 1685 Widare nplästes följande: Riksens Högloft.
Ständers Lag-Utffotks betänkande, i anledning af Herr HofRäktS-Rädct
Larl !7reckric käejlienkckiölcks frän Högloft.
Ridderffapel och Adeln remitterade memorial, angäende förestagne förändringar wid brotlmäls ransakande och afdömande.