Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dm 3 0 April f. n, dåniga svar å Kongl. Maj:ts under den i3 sist» lidne Februari afiåtne Skrifvelse, angående Hans Kongl. Höghet
Kronprinsens utnämnande att i vissa fall föra ordet i Regeringen.
Herr Grefven och LandtMarjkalken anmodade Hans Elxcellence Herr Hof-Canzleren att till Kongl. Maj:t framföra Ridderskapets och Adelns underdåniga vördnad, jemte försäkran, att Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelser, skulle med första varda Ridderskapet och Adeln föredragna.
Sedan Hans Excellence Herr Grefven och HofCanzleren blifvit på vanligt vis utbeledsagad, upplästes Kongl. Majds Högstberörde Nådiga Skrifvelser, af hvilka den om Riksdagens förlängande , lades till Handlingarne; samt den angående Hans Kongl.
Höghet Kron-Prinsens utnämnande att i vissa fall föra ordet i Regeringen, uppå gjord proposition remitterades till ExpeditionslJtskottet, för att vid uppsättande af RiksdagsBeslutet iakttagas.
Allmänna Besvårsoch OeconomieUtskottets den 21 dennes under N:o 66 afgifne, samt den sz5 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, rörande dels väckt fråga om rättighet, att för de till * Extra Rotering indeldte Soldatnummer anställa värfning inom Bevårings-åldarn, dels yrkad til, låtehe
Den 30 April f. mi låtelse för Rotehållare att sjelfve besörja anskaffningen af beklädnad åt sine soldater.
(Se Bilagan N:o X.) Herr Anckarfvård, Auguft:
Jag är huf vudsakligen förekommen af Grefve Gyllenborg, och anhåller således endast att få förena mig med honom; dock med det tillägg, att den af Oeconomie - Utskottet befarade förminskningen af Rikets extra-ordinarie forsvars-manskap, icke lärer vara af Regeringen sjelf befarad, då densamma inbjudit de Extra lloterings-skyldige att hålla hästar i stället för Soldater.
Jag tror, att den i 1812 års författning, angående allmänna Beväringen omtalade värfnings-rättighet för den stående Arméen, är lika mycket gällande för den Extra sorn för den Ordinarie Rotcringen, och kan således icke undgå att tillstyrka bifall till motionen i förevarande ämne, Ett skäl tillj hvarföre jag anser Utskottets Betänkande icke böra gillas, är att i sådant fall möjligen skulle kunna hända, att en ägare af ett ny-roteradt Hemman, so/n tillika sjelf vore i Bevärings-ål^ dörn, skulle nödgas lega för sin Rote och jemväl sjelf utgå som Soldat vid infallande krig.
Herr Riben, Carl Wilhelm-.
Förekommen Ridel. o. Ad.
Prof. 3 Band.
Den 5o April J. m. af Grefve Gyllenborg och Herr Anckarsvärd) vill jag icke borttaga tiden med att upprepa hvad desse Herrar utförligt och val yttrat emot Oeconomie - Utskottets Betänkande; utbedjande jag inig derföre blott att i Högloflige Ridderskapets och Adelns minne få återkalla, huru Extra Roteringeri tillkom 1810; den var ett offer i nödens stund, frivilligt nedlagdt på Fäderneslandets altare; Meningen, var likväl icke att belägga dert dittills oroterade jorden med en högre foterings-tunga * än den som ålåg deri af ålder roterade jorden att utgöra, Meningeri var ätt all jord skulle efter iika grunder roteras.
Vöre det väl rättvist, vore det billigt, att nu, på sätt'Utskottet föreslagit, beröfva Extra Rotehållare rättigheten att anvärfva Soldater inom Bevärings-åldern och derigenom göra extra Roieringen till ett mycket svårare onus än dert ordinarie Roteririgeri.
Jag instämmer i den redan yttrade önskari brix återremiss af Utskottets Betänkande.
Grefve Lowenhjelm, Carli Jag vill visserligen icke bestrida återremiss af Betänkandet, men då i Grefve
Gyllenborgs dervid skrifteligeri gjorde anmärkningar förekommer en uppgift, som icke är riktig, utber jag mig att få densamma rätta* Grefven yttrar nemligen, att då Förstärkningspianskapets antal
Var bestämdt till högst 5o,ooö mari, skulle deremot Beväringéns samtelige classer, utgöra dubbelt så mycket.
Förhållandet är dock) att Hela Beväringen icke uppgår till mer ari 6ö,ood å 70,000 man* Hvad åter beträffat
Den 5o April f, ni, Kerr Änckarsvards anmärkning, att Regeringen så mycket mindre lärer anse någon brist på manskap vid ett uppkommande krig vara att befara, sorn hön gått i författning antaga hästar i stället för soldater* så käti jag för mili del icke betrakta detta såsöiii bevis på riågot annat; äri att Regeringen behöfver hästar i krigj icke ätt hon har öfverflöd äf manskap, jag änhållér alt detta yttrande får åtfölja återremissetb Herr von Heijne, Georg:
Vid det förslag; éom sistförflutne år gjordes till Extra Rotehållarne, att vid påkommande krig uppsätta hästar i stället för Soldater, hafva flere Herrar Laridshöfdingar betraktat ifrågavarande Rotétirig rir kamma synpunkt, sorn den, hvarutur ÖeconomieUtskötfet nu framställt den samma; meli jag tnåste bekänna, att denna synpunkt för niig vikar sig vara alldeles oriktig.
Med deri stående Arméen meriar man ej blött deri i fred exercerade öch paraderande delen af ärtnéeri, ritari allt försvarsriiariskäp, sörii i krig utgår, efter gft bestämdt nummertal.
Efter denna grund käft Således endast Beväringen ifrån deri ./idertde Arméen undantagas; rribn Extra Roteringen här ett fastställdt nummertal, och är irideld att utgå
Vid infallande krig lika med Öfrigg Rätailloner och Regemériten.
.lag tror dCrförC; ätt öécönörriieUtsköttet misstagit sig, dådetfräiii; Ställt Petter Janssons rhotion till afslag.
Jag äriser det Varä lika förriionligt för Extra RotehållaVne, att kunna iiiofri Beväringen récrutera, sorn det måste vara af vigt för BondeStåridét och för hval* och fen, som önskar blifva Soldat; ätt krin - Den 30 Jpril /. m. na emot ersättning antaga Krigs-Ståndet.
Det kan visst icke falla mig in påstå, att alla som äro inom Bevärings-åldern, skulle kunna till Extra RoteringsSoldater anvärfvas.
Ett undantag härifrån måste äga runi i afseende på den dass af Beväringen, som är connnenderad.
Frågan är af lika mycken väsendtlighet för Ridderskapet och Adeln, som för BondeStåndet, hvilkas interessen nu mera sedan hvar och en fått besitta Säteri äro i allt desamma; och jag anhåller alltså, att Betänkandet må varda till OeconomieUtskottet återremitterat, på det att Utskottet må sättas i tillfälle att afgifva ett med Rikets sannskyldiga nytta mera förenligt syar, hvilket uttrycker att den, som mig synes, gifna rättigheten, att lega Extra Roterings-Soldat inom Bevärings-åldern, redan är lika bestämd i detta fall som för den öfrige Indeldta Arméen.
Det bekymrar mig yerkeligen, att Oeconomie-Utskottet på detta sätt behandlat förevarande motion.
Jag hade i sanning väntat, att en starkare känsla för rätt skulle leda detsamma.
Då Extra R oteringen 1810 contracterades, stod det ju hvarje Rotehållare öppet, att lega i alla åldrar, antagligt manskap.
När sedan Allmänna Bevärings-manskapet inrättades 1812, nämndes ingenting om legningen för hvarken Ordinarie eller Extra Rotering.
Om nu en förordning endast synes åsyfta den ordinarie Roteringens legnings-rätt, har man ju, när den så tolkas, uppliäft Extra Roteringens rättighet, som den likväl vid Con - Den 3o AprilJ. m, trädets uppgörande 1810 hade att lega emellan 520 och 525 års ålder- och jag hemställer, om icke rättvisan kraf ver, alt legnings-ratten blifver lika för både den ordinarie oell den extra Rotehållaren.
Hvad som imellertid äfven fästat min uppmärksamhet, är, att OeconomieUtskottet föreslagit Riksdagsmannens Petter Jansons motion till ogillande.
Detta uttryck är, enligt mitt begrepp, icke lämpeligt, och Utskottet bör efter min öfvertygelse inskränka sig att afstyrka den samma, i fall det finner de nu framställda skäl, icke förtjena afseende.
På dessa grunder begär jag att Retänkandet må återremitteras.
Grefve Lowenhjelm •
Det är egentligen en grammaticalisk tvist emellan Herr von Heijne och mig, nemligen om ordet flående armöe , i anledning hvaraf jag önskar få lemna den upplysning, att detta namn i intet land gifves åt annat än den styrka, som är i en jemn oell ständig öfning, men alldeles icke åt milicen, sorn på kort och ofta obestämd tid hopsamlas.
I öfrigt och hvad hufvudfrågan angår, vill jag blott anmärka, att om bela Extra Roteringen recruterade inom Beväringsmanskapet, skulle detta i samma nion till antalet betydligt minskas.
Den anmärkning Herr Hjerta gjort emot OeconomieUtskottets Betänkande, hade äfven jag ärnat framställa, att det nemligen icke är rätt, att Utskottet föreslår den i ämnet väckta motionen lill ogillande.
Hvarje Riksdagsman har en obe - P,en 5g April f. nf, gtridlig rättighet att yttra sig, och pär hans yttrande blifvit till ett Utskott remjttpradt, mäste Utskottets syar jnskränkas blott till uttrypket af (fess tankar i saken.
Det är visserligen möjligt, att ptt ogillande j alla fall kunnat tillyägahringas, orri Utskottet "sagt att motionen icke är behöflig, och för delta ändamål upplyst, att deri pya Roteringen numera icke är att anse annorlunda ari såsom den ganda ordinarie, ehuru den i bqrjan kallades extra, och oaktadt flen under fredstid har vacancer, hvilka i krig skola fyllas.
Denna anmärkning anhåller jag må få åtfölja gterremissen Herr Tham, Wollvath\
Det år medgifvet af Grefve Lövenhjelm, att nuvarande Beväringsmanskap åtminstone med 20,000 man öfyerstjger det anta!, sorn landtstormen intil} år 4812 pjgjorde.
Troligen har åtyen Regeringen sett, att den kunde pmbåra en del af försvarsstyrkati, då den erbjudit extra Rotehållare att lempa hästar i stället för soldater, ty annars hade yål icke en sådan proposition blifvit gjord.
Då nu emellertid skillnaden år så stor emellan Förstårkningsmunskapets och Bevårjngpns numeraire, syne$ det mig icke vara farligt eller medföra någon synnerlig förlust, om extra Rotehållare tillåtas, att jega jnom do cla§spr Eif Revånrigpn, sorn icke gerna kpnna komma i fråga att iiteommpnderas,tyden fjerde och femte t. ex har ej tillförene utgått.
Hvad billigheten vidkommer, så tror jag fpllt p;'h fast, att den kråfver, det extra Rotarne få tillgodonjuta samma förmåner sorn de ordinarie, Hg förre åro på de fleste ställen hårdare inrg - Den 3o April f. m. 615 terade, än de sednare, och författningarne böra otvifvelaktigt tillämpas lika på alla.
Jag tillstyrker derföre återremiss af Betänkandet, Herr von Heijne:
I följd af hvad Grefve Lövenhjelm yttrat, kan jag ej undertrycka den önskan, att jag icke matte hafva blifvit missförstådd, då jag nyss nämnde den exercerande och paraderande arméen.
Jag vet för väl hvad vår stående armée uträttat i krig, att jag någonsin skulle tveka, att lemna den min fullkomligaste aktning; och jag år säker, att i det ögonblick vår försvarsstyrka, den må bestå af ståndigt öfvade trupper eller beväring, utgår, den alltid skaij rättvisa våra förhoppningar.
Den jemförelse Grefve Lövenhjelm uppstålt, emellan förhållandet här och i andra länder, torde icke vara tillämplig.
Jag känner ej pm det finnes någon indeld armée i andra län^ der, roen om så skulle vara, äro dock opnståndigheterne olika.
Den gamla arméen, år indeld pcb den nya extra roterade är det äfven; och jag kan derföre icke frångå den tanka, att den stående arméen ptgöres af allt i nummertal Upptaget försvarsmanskap som år indelt att vid krig utgå och som består af vissa bestämda rotar ptt förhållande, hvilket icke med andra länders milice åger rutp» Herr Anckarsvärd’, Jag vill blott till Hr Thams yttrande tillägga, att jag icke kan föreställa mig något menligt inflytande deraf, att de pya Rotehållarne medgifvas enahanda vårfnings - 6i6 Den 5o April f m, rätt som de äldre.
Hela extra Roteringen lärer utgöra omkring
Sooo man och när man af— drager så vål de Skånska nya Regementersom dem, hvilka åtagit sig, att i soldaters ställe hålla hästar, återstår endast omkring 1000 man, och detta ringa antal bör ej, i händelse nämnde vårfningsråttighet begagnas, kunna medföra särdeles olägenheter i afseende på Revåringens numeraire.
Uppå derefter af Herr Grefven och LcindtMarjkalken gjord proposition, fann Ridderskapet och Adeln för godt, att Allmänna Besvårsoch OeconomieUtskottets ifrågavarande Betänkande, i anledning af de dervid nu gjorde anmärkningar till Utskottet återremittera.
Företogs val till Bånkmån för nedannåmn; de BånkmansAfdelningar, och befunnos efter valförrättningens slut, följande Herrar hafva blifvit till Bänkmån utsedde; för gide BånkmänsAfdelningen.
N:o 119, Friherre Lybecker, FullmågtigHr Bergenstråle, Claes Gabriel. 22:dra N:o 4o6, Herr Fahnehjelm, Johan Wilhelm. 5o;de N;o n4a, Herr Anckarstjerna, Fulimågtig Friherre Lagerbjelke3 Johan.
Den So April f, m. 617 N:o i54y, Herr von Greiff, Ludvif, genom lottning med N:o 1500, Herr von Bruse, Claes Erie. N:o 1606, Herr Reuterskjöld, Axel. N:o 1981, Herr Nordenstolpe, Georg Magnus.
N;o 1988, Herr Adlersparre, Cari, genom lottning med N:o 1998, Herr Schröderstjerna, Paul, oell N:o 2000, Herr Adlervald, Fullmågtig Herr af Uhr, Gustaf.
För 2o;de BånkmansAfdelningen kom vid uppropet icke någon tillstädes, hvadan det för denna Afdelning utsatte Bånkmansval mäste inställas.
Herr Grefven och LctndlMarflälken till— kånnagaf, att tid efter annan lyra vacancer bland Herrar Electorer inträffat, derigenom dels att, N:o 2o5.
Friherre Åkerhjelm af Margretelund, Gustaf Fredric, Öfverste.
Friherre Palmstjerna, Carl Otto, Major; och N;o 1861.
Herr von Hartmansdorff, Au - 52-.dra 34:de 3cy.de 4o;de Ben 30 April f. m. gust, CantzliRåd, blifvit till Ledamöter i Ut-
Herr Liljehöök till Gållared, David Ludvig, ÖfversteLieutenant, med Hr LandtMarskalkens tillstånd, från Riksdagen afrest; i anledning hvaraf Herr Grefven och fandtMarfkalken anmodade Herrar Ränkmån? att innan, nästa Plenum sammanträda, för att i de sålunda pfgångnes ställe utse fyra Rlectorep Upplåstes och lades på bordet StatsUtskottets den 28 dennes under N^o 12g afgifne Utlåtande, angående några vid förslaget om inkomsternas beräkning förekomne frågor.
Höglpfl.
Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klppkan | till 2 eftermiddagen.
In fidem Protocollj O. J, Lagerheim.
Dax 30 April e, m. 619 Oristlagen den 30 April.
Plppum klockan half till 6 eftermiddagen.'
Herr Riben, Capl W,'ilhelm'.
Af glömska, för hvilken jag vågar utbedja mig fferr Grefyens och Landt-Marskalkens samt Högloflige Ridderskapets och Adelns prsågt, försummade jag i dag på förmiddagen, når OeconomieUtfkottets Betänkande om Extra Roteringen förevar, att emot detta Betänkande göra en anmärkning, som först sedermera fallit mig i tankan och som jag, efter noga öfvervägande trotf yara för mycket vigtig att icke framdraga.
Jag har nemligen erinrat mig, pitt 1812 års* Riksdagsbeslut, icke med ett enda ord förbjuder Bevåringskarlar att med Roteringsskyldigo sluta cpntracter om soldat-tjenst.
Den så yål extra sora ordinarie
Rotehållare förut tillhöriga rättighet att värfva soldater inom 18 och 56, års ålder, blef således af Ständerna alldeles pförkränkt lemnad.
Det år först uti 2* af kungörelsen om utskrifningssåttet och inrättningen af Allmänna Beväringsmanskapet d. 27 Oct, j8i2, som denna, den stående arm fens råttig~ het omtalas såsom fortfarande.
Då nu Utskottet af ordalydelsen i denna §, flämtat anledning till den förmodan, att friheten till värfning inom Pevåringsåldern, vore extra Rotehållare betagen, så refererar sig saken helt enkelt till den 620 Den 30 jjpril e, m. frågan, huruvida ett af Konungens Rådgifvare tillstyrkt Reglementarisk stadgande, om såttet för Beväringspligtens fullgörande, kan eller får anses som en ändring eller tilläggning uti ett RiksdagsBeslut, fattadt i ett ämne, som berodt på Regerings och Ständers gemensamma afgörande.
Jag anhåller att denna anmärkning måtte få åtfölja den redan beslutade återremissen till OeconomieUtskottet.
Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om icke Herr
Ribens anförande kunde få åtfölja den i förmiddagspleno beslutade återremiss af OeconornieUtskottets Betänkande N:o 66, rörande, dela väckt fråga om rättighet att för de till extra Rotering indeldte Soldatnumer anställa värfning inom Beväringsåldern, dels yrkad tillåtelse för Rotehållare, att sjelfve besör» ja anskaffningen af beklädnad åt sina soldater.
Föredrogos å nyo och biföllos följande från Allmänna Besvärs- och ÖeconomieUtskottet inkomne samt den 25 dennes eftermiddagen på bordet lagde Betänkanden; Af den 5 dennes; N:o 46 5 rörande väckt fråga om bestäm - Dm 5o dpril c, m, 62*. mandet af rättigheten till upphämtning å sjö— stränderne af Hafstång.
N:o 47; angående väckt fråga om fastställande af en viss Byggnads-ordning för Städerna.
Af den 21 dennes t N:o 65; i anledning af yrkad inskränkning uti rättigheten för Torpare, att antaga Tjenstehjon.
N:o 64; i anledning af yrkad befrielse, el-; „ ler ersättning för transporter af undsåttningsspannmål.
N:o 65; rörande yrkad skyldighet för privilegierade hemman och lågenheter, att i allmänna byggnaders uppförande och underhåll deltaga.
N:o 67; rörande yrkad befrielse för Gottlands Hemmansägare, att in natura aflemna skattet jära m, m.
Föredrogs å nyo Herr von Heijnes, Georg, den 25 dennes förmiddagen på bordet lagde motion, alt de, i anledning af en talares yttranden å Riddarhuset in Pleno, tillkånnagifne bifall eller missnöjen, icke »nå i Protocollet hädanefter varda antecknade.
6*2 ben 5o April e, m.
Herr von Heijne, Georg: 3g §.
1 Riddar» husOrdningen har gifvit mig anledning tro, att icke några andra munteliga yttranden må till Protocollet upptagas, an sådane, hvilka efter behörigen föregånget upprop, afgifvas.
Jag förklarar ännu en gång, att jag vid framställandet af min motion, icke äfsåg annat an ntöjlighéteri både för mig att andra, och bestämma qvaniiteten af ett härstädes hÖrdt bifall.
Jäg trodde det vara iiog för Talaren, att hafva emottagit ett gillande, om det varit större eller mindre, meri att det deremot både skulle vara svårt och ledä till motsägelser, att intaga fett omdöme derom 1 Protocollet, I öfrigt öfverlemnar jag hela frågäii till Ridderskapets och Adelns egen pröfning.
Jag har blott ansett mig pligtig ätt i ämnet framställa den tanka* sorn i min motion innefattas» Herr Grefven «ch LandtMarjkalken förklarade, att då det enligt §.
Riksdagsordningen tillhörde Ståndets Secreterare, att allt det forn förefaller och beslutas, ordentligen och noggrannt uppteckna samt förevarande motion således åsyftade förändring i 24 §.
Riksdagsordningen, ansåg Herr Grefven och Landt Mars kalken berörde motion, enligt 8r jjj. i Regering^ Foripen, icke kunrta äf Ridderskäpét och Adelli upptågas, utan böra hofi ConstitutionsUtskottet anmälas.
Justerades PleniTrötööolien för den i sisth Den 3o April e. mi Ca5 April för- och eftermiddagen, den 5, 4, 7 och 11 April för- och eftermiddagarne , samt den 14 i samma månad.
Herr Berghman, Ambrosius Magnus', hade inlemnat ett Memoria], hvilket upplåstes, så lydande; (Se Bilagan N:o 1.^ Lades på bordel.
Upplåstes och lades på bordet följande* från nedannåmnde Utskott inkomnd Betånkanden: Fran Slatslftskottei:
Af den 26 dennes; N:o 126.
I anledning af Vackt motion, angående inköp af CanzliRådet Schoerbings afhandling om det rätta skogshushållningssättet.
Angående inköp af Kronans andel i uppbörden i södra Stäket.
I anledning af väckt motion, om användande af Kronans Tiondekoppar och jern för Flottorne» behof. 6j4 Deri 5o April e. m, Från Banco-UtJJ^ottct'.
Af den 26 dennes t N:o 7.
Angående förändring i betalningagrunderne för det Bancolån, sorn till isiåndsåttande af Uddevalla Stads afbrända publika bygg. nader blifvit vid 1812 års Riksdag bevil;adt.
N;o g. Angående förlängning uti tiden för återlösen af i Banken pantsatt silfver.
Af den 28 dennes: N:o lo. I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, rörande publicitet af Bankens angelägenheter.
Från Lagutskottet; Af den 10 dennes: N:o 57.
Angående närmare bestämmande i hvad fall ProvincialMedici-besigtningar åro nödvändig», vid uppkommande tvifvelsmål, huruvida död person, vådligen omkommit eller icke.
Angående ändring uti 17 Cap. 2 §.
RåttegångsBalken och 2 §. uti Kongl.
Af den i4 dennes: N:o 58.
Angående föråndradt sätt för författningars upplåsande i kyrkorne, N:o Den 5o April c, ni, 62S N:o 4o, Angående bestämmande äf viss grund för fastighetsvärde vid Bouppteckningar * hvarefter en åttondedels fattigprocenten må beräknas.
Från Allmänna Befvårs- och OeconomleVljkoitet:
Af den 21 dennes: N:o 68.
I anledning af väckt fråga* om deltagande i SoldatRotering efter Hemmansiippskattnings värdes N;o 6g.
Angående gjorde anmärkningar vid tillämpningen af BeklådnadsFÖrordningen d.
So December 1819.
I anledning af väckt motion* att endast torkad säd måtte till Kronans Magaziner lefvereras.
I anledning af väckt fråga orh eil jemnare fördelning Hemmanen emellan vid Utgörandet af den så kallade Capellansskäppan* justerades följande:
Utdrag af Protocollet hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm* förmiddagen den So April 1825. S. D.
Föredrogs å nyo och gillades Stats-och Ridd. o. Ad, Prat, 5 Band. 4o. 626 Deri 5o April t, m'.
BäncoUtskottens den 18 dennes afgifne samt den s5 derpå följde förmiddagen på bordet lagde Betänkande N:o 6, i anledning af väckte motio. ner rörande ytterligare allmänna anstalter för sedelvåxling i Landsorterne, jemte dem som redan finnas vidtagne.
Föredrogos å nyo och biföllos följande från nedannåmnde Utskott inkomne samt den a5 dennes eftermiddagen, på bordet lagde Memorial och Utlåtanden: Fran Lagutskottet:
Af den 18 sistledne Mars: N:o 2 1.
Om ' stadgande af lika ansvar för utprångling af falska sedlar, ställda antingen på Banken eller RiksgäldsContoireti N:o 22.
Om upphåfvande af de Författningar, som afse att förekomma öfverflöd och kostnader vid begrafningar.
Om bestämdare ansvars-lag för slagsmål, med doldt tillhygge af nycklar, dosor, knifvar m, m.
Af den 24 sistlidrie Martil: N:o 24.
I anledning af väckt fråga om rättighet för UnderDomare, att enär någon Lag eller Förordning anses tarfva förbättring, derom hos Riksens Ständers Justitiae-Ombudsman göra anmälan, för att genom dess Embet6-åtgårdl den nödiga förklaringen erhålla.
Ben 30 April c. m. fia?
Af dea 12 dennes: N:o 55.
Om förklaring af 9 paragraphen uti Kongl. Förordningen den 5 Juni 1739, angående Prestval.
Från Almänna Besvärs- och OeconomiUtskottet:
Aj den 2 dennet: N:o 58.
I anledning af väckt fråga om upp; häfvande af Kgl. CommerceColIegii Kungörelse, angående stämpling å husväfnader, som till salu utbjudas.
N:o 09; angående föreslagen ändring i den för Stockholms Stad gällande Hamnordning af den 28 April 1822.
N;o 4o; angående större noggrauhets iakt* tagande vid de å Lazarett och Curhus, för Venerisk smitta, intagne personers afpollettering.
N;o 41; rörande yrkadt förbud för Låns; män, att taga befattning med andra Auclioner, ån sådane , det å tjenstens vägnar åligger dem förrätta.
N:o 4s; rörande väckt fråga om behof af Krigsartiklarnes omarbetning och förbättrande.
N:o 45; i anledning af värkte frågor om tillökte Frimarknader för Skenninge och Grenna Stader.
Den 30 April e, m.
N:o 44 j rörande yrkad skyldighet för Kropobetjeningen, att utan ersättning förskaffa Konungens Befallftingshafvandes fastställelse å vederbörligen fattade Socknestämmobeslut och dem till verkställighet befordra.
N:q 45; angående vackt fråga, derom, att deltagandet i allmänna byggnaders å landet uppförande och underhåll, måtte beräknas elter Hemmanens vid årliga Bevillnings- taxeringarne åsatte värde.
Ut supra, 8 D. På nu å nyo föredrogs LagUtskottets den *4 dennes afgifne samt den a5 derpå följde förmiddagen, på hordet lagde Betänkande N;q 5o, angående husesyner å ÖfverOfficersboställenj blef samma Betänkande af Ridderskapet och Adaln bifaljit.
S. P, Föredrogos å nyo och återremitterades, i anledning af de utaf åtskillige Ledamöter dervid gjorde anmärkningar, LagUtskottets den g och i4 dennes afgifne, samt den 25 derpå följde förmiddagen på bordet lagde Betån Vanden, r N:o 5,1.
Om rättighet för syskonebarn samt med hvarannan på sidan i svågerlag varande personer, a(t ingå ågtenskfip, utan att behöfva söka Konungens tillstånd.
Om förbud för Ledamöter i HofRåU »tt sig emellan byta lottade mål, Den 30 April e. rn. 629 N:o 53.
Angående påskyndande af LagComiténs arbete och granskning deraf.
Ut supra, S. D. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets den 21 dennes afgifne, samt den 25 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, N:o 66, rörande dels väckt fråga om rättighet, att för de till Extra Rotering indejdte Soldat-nummer anställa värfning inom Bevårings-åldern, dels yrkad tillåtelse för Rotehållare, att sjelfve besörja anskaffningen af beklädnad åt sine Soldater; blef samma Utlåtande, i anledning af de utaf åtekillige Ledamöter dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitteradt.
S D. Kongl.