Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
16Z 12-3 Medelst Ofwerflöds - Avgifter, och dem uppå conlumprion, förnämligast ä utländska »varor; dernäst ä sädant som icke hörer til de första nödwändighets behofwcn, och slutcligen, genom en wist p-oCenis afdrag a qvarlätenstap ivid kilfälle af dödsfall, sadank uri en sagta stigande jaroxorrion efter Summans storlek, — medelst desta krenne slags afgifker träffas Penninge-karleu säkrast med de förniögne i allmänhet, efter råd och lägenhet pa det mindst kännbara sätt.
H vad utgåendet af Silfwerskatten beträffar, företer sig, at Werkfilfret, ingenting mindre är än jämnt fördeladt Orrcr och Inbyggare emellan, sä at cn del äga mycket deraf, e» ännu större mängd litet eller intet; de förre utgöra Silfwerskatten utan känning, de sednare mäste köpa Sillret, eller inbetala eomributionsn efter Metallens gängbara pris. All Wara stiger i warde, i samma man som ben allmännare efter sökes; och dä 2-r. million litzin» go innewarande är, synes för det nästkommande wara ac befara, det Silsret skal! refa sig ansenligen i pris.
De mindre förmögne blefwo dä de mäst betungade af beskattningen.
At den skattskyldige sö^st skulle köpa Silfret dyrt, och 6grx;uen sedermera ej emottaga det, utan til ek wist lägre warde skulle kunna hafwa sina olägenheter til motande aj ändamalet, som är, ak komma til vispolition af det onyttigt' sä liggande MetallFörrad.
I samma man som Silfreks pris stiger, warder det uträkning, at med klrnc«-Sedeln uttaga Lareis utur och gör detta da kil en stor del, jämte arbetat Silfwer, möjligtwis ull Judars och LpscuIsnrers händer utrikes i förmodan, at stur omsider, när del blifwer annu dyrare, lemna decsamma uppå dem förmånlig-,'wilker såsom Ian rilbaka.
Skulle I-^inancs-ställningen och Penning--Merkel i allininhet sedermera börja an widare innm§la sig,- igenvln (äours och ^§io, blifwer icke enS möjeligt at afhjelpa sädant med hwad häldst medel.
Al äter tilstuta en Bank, som igenom regelbunden förwaltuing, äger tilräckelig styrka, at inlösa alla sina utewarande Sedlar, ware kan hända et illa afmätt steg til förberedelse af en Lreckit-Scdelrealilation, hivars framgång sa hufrudsakeligeu beror af Allmänhetens tanka om detta Werks osivikeliga förmåga at lil pricka upfylla alla sina förbindelser.
När en, öfwer det wanliga betydelig del af Landets Rörelse - Lapital, drages pä korrt lid lik Hafwudstaden, kommer penningen ej förr, an efter längre tids förlopp tilbaka til de aflägsnare orter.
Hwad Jawänarne, de uti större Smstader och deras granstap undantagne, stola contriducra, särdeles pä landsbyggden, mäste de förwärfwa medels försäljning til conlumtion i nejden.
Men, igenom den i allmänhet jämte werksilfret utgående större summa i Sedlar, wid en ansenligare bestattning, är staga ivardt, om icke det skulle kunna hända, at myckenheten sedermera i mera eller mindre män saknade tilgäng pä köpare och tilfälle til arbete, samt at Landt - proäuÄers pris nedtwingades, pä et i siikt fall kännbart fatt, under det Stadsmanna waror stcgo i dyrhet.
IZQ2 Slutsattsen, svin af allt detta dragés, ar den: at en den bäst ester förmögenheten afpastade bixtraoräinaire Bewillnings - afgift, som, fördelad pä längre lid, latt utgår, kan blifva omöjlig L werkställigheten, med korrt tids utrymme.
Deste aro de hufwudsakeliga betänkligheter wid förewarande ämne, dem jag ansett wara min skyldighet at wördsamt framställa til Högloflige Ridderskapets och Adelns ompröfwanoe, huruwida de förtjena uägot afseende.
Uti sä wigtiga mål som detta, der framgång och hinder bero af mänga imvecklade omständigheter i et widsträckt sammanhang, synes det, som bortre mindre sörmänliga händelser afwensä wal kuxponsra8 som de lyckligare; och hemställes til Högloflige RiddersSapet och Adeln,, om icke tjenligt more, at i förutgående pätanka en utwag, i fall den päräknade Silstoer-konä ej iugeck igenom beskattning; den utwäg nämligen, at uti vetta afseende föresiä lil ds öfrige Riks - Siänden, "at med dem samfällt
Lil "Konungen i underdånighet öfwerlemna, at när "Swensta Rikets Inbyggares omdöme om Usali"kution8-Planen och Silfwer - beskattningen , chamt "de flerearigs Lonrnnt-Seolarua, jämte andra der"med förknippade onrstandigheter, hwilka sä nära "röra äganderätten för folk af alla Ständ och Clas"ser, blifwer uogare och mera allinänt utrönt, än "det annu kan wara, widtaga det realilations"sätt som Hrns Majtt af Landsfaderlig onnvärd"nad och uppå underdämg tilstyrkan af Riksens "Ständers för kaueo - och Riksgälds - Lontoirs"förwalkningen tilfatte Fullmägtige, anser wara det "mest rattwisa, möjliga och för de skattdragande af "alla Ständ drägligaste; Välförståendes, med bibe - !Z2I "hällande nu och framdeles, af de igenom Grundlagen Riksens Ständer tillgörande Bemillnings- och "Beffattnings-rättigheter; förutan hwilket sidst an"förda tillägg, jag icke stulle drista framkomma "med något dylikt förslag."
De ifrän Höglofliga Hemliga Utskottet afgifne Betänkanden wägledaftil kännedom och undersökning i desia ämnen; men mindre försigtigt wore det kan hända, at lemna sädana band enrot afwikande derifrån , som betogo all hjelp, i fall oförutfedde omständigheter inställde sig, hwarigenom en omsättning af förmögenhet man emellan eller någon annan slags brytning, förmarktes tilstunda.
. Hwad emedlertid til en början wore insamlat til realisations-behofwet, i en följd af de redan widtagne beslut, blef alltid at anmanda til samma ändamål; sä at ingenting, medelst det i ödmjukhet förestagna gjordes fruktlöst.
Herr Grefwen och Landt - Marflalken.
Jag får den äran anmäla, at Herr Unvo^en von /rist anhällit det hans lVleinorial mätte ytterligare blifwa hwilande pä bordet.
Herr Lriponvaläe, sfgcob ^ ric.
Jag utber mig, at det mätte fä ligga til nästa Riksdag.
Föredrogs ä nyo det i gär upliste och pä bordet lagde krotocolls Utdrag frälr Hemlrga Utffottet, af den io:de i denne manad.
Herr von IrnZLliröm, sjönas.
Uplästs derefter följande: I Z02 S!»!!2.>!> l--S Dä Högloflige Ridderstapet och Adeln til afgörande företager Hemliga Uistottets Betänkande och den del deraf som rörer, at Bewillningen stall uti VanLO, eller med den sorestagne ckevaluakionen uti Rik-gckds-Sedlar, utber jag mig, at lil Högloflig Ridderstapeks och Adelns högstuplysta pröfning, fä aflemna följande: Emir Bewillningen börjades at päarbetas, kändes ej annat än Riksgälds-Sedlar, såsom den myntsor-t, hwarmed den kunde betalas, och i relation bertil, ar den blefwen mi sin mon ansenligen ökad, och torde hända, öfwer sit ratta behof, eller den summa, som Höglofl.
Hemliga U'stotlet erfordrat.
Det ar en ogörligdet, at preLill kunna säga det belopp hwartil hnaarje Artikel stiger, ty fä mänga omständigheter sammanstöta, som dels kunna öka och dels mindsta summorne.
Kunde de precilk utsättas, sä behöfdes icke Taxeringsman.
Bewrllningcn är således byggd bäde pä säkre och uppå xrodable grunder, dock alltid med det förbehätt och ben försigtighet, at den snarare skulle öfwer - än understiga den ästade summan.
Jag som haft den äran wara Ledamot af Högloflig Bewillnings-Utstottet är öfwertygad, at den innebar et stort öfwerstott, och derföre, samt dä Bewillningen stulle utgä med 22 pwoLentw förhöjning uti Riksgälds - Sedlar, derigenom Bewillningen stulle til -stdel förhöjas samt blifwa Landet för lung, ser jag mig nödsakad afstyrka detta betalningssätt af Bewillningen, intil desi at kealilatioven tager sin början, dä den kunde, pä satt Högloft.
Hemliga UtstottÄs derom bifallne Betänkande wara gulden. l rzoz Jag ffulle sannerligen misskännas af Högloft.
Ridderffapet och Adeln, om jag kunde tiltros, at icke af yttersta krafter wilsta bidraga til det allmännas bestånd, men jag anser försigtigheten at icke utmärgla Nationen wara as yttersta wigt och uti sä manga asjeenden nödig, halst realisationen ä denna påökning icke är ansedd wara byggd.
Om Högloss.
Ridderskapet och Avel annorlunda täckes förordna, ager jag inom mig den tilsredsställelftn, at hassva förestagit, hivad jag ester min oförgripeliga tanka, trott wara med det Allmännas bestånd mest instämmande.
Grefwe körner, Larl 6 a bris 1 begärde, at krotoLoll8-Utdraget mätte til afgörande företagas punkl-wis, emedan det more sivärt at yttra sig öfwer hela innehållet pä en gäng.
Herr Tiberia instämde häruti, hälst detsamma innefattade twänne särstildte ämnen tit Riddcrfkapets och Adelns afgörande; det sörsta, at ifrän nasta ärs början, Riksgälds - Lontoirets inkomst mätte ärläggas med ^ i Lanco Lpscie och i Riksdaler (lourant, dcräst realisationen dä kan för sig gä, men i annat fall utgöras med LreäitSedlar efter den äfatte clevaluationen; det andra angäende betalande as Lonvo^ - (kommissariatets skulder go2,OO2 Riksdaler; och det tredje rörande någon ändring med de af Riksgälds-Lontoiret utgisne Koppar-kolletter.
Grefwe lAörner.
Den första punckten innehåller, om jag ratt fattat, at Bewillningen ffulle lil dess realisationen är gjord, betalas antingen i Lanco och Lourant eller i Riksgälds Sedlar med rzv4 20 xroLents ^^io.
At betala densamma i Lanso later sig ej göra i anseende lil omöjligheten, at fa sä mycket Lanco-mynt.
At betala den i RikögäldsSedlar och >det föresiagne r^io, utgör äter -t-tdels tilökning i Bewillningen; således tiistyrker jag ödmjukeligen, at lil desi realisationen är gjord, Vewillningsn mätte utgå i Riksgälds - Sedlar; men nar realisationen är gjord dä blir tiden, at ärlagga Bewulningen mes -Z-.
Lanco Lxscie och ^.'del i Lanoo Lourant.
Herr dlorcksnllolxe, ^.nclers^ instämde häruti.
Herr (Zripenvalör, sgonb Lric, begär» de xcopolition pä Grefwe lvlörners tilstyrkande.
Herr Uggsrcrantr., LenZt> conformeraäs sig med Herr von LnAellröm.
Någon yttrade sig, at om Bewillnings-Ntskot'tet hade hast sig detta hemliga Utskottets föreflag bekant, hade Utskottet icke föreslagit BewiLningenS re^artition til sa högt belopp.
Herr Libert,, (lbrillnp>l,sr Lo g i 51gu §» En Ledamot af Ridderskapet och Adeln och Bewilluings-Utftottet, har nyss, säsom stal emot Hemliga Utskottets Betänkande anfört at den deruti frän början af nästa är föreslagna tilökning uti Bewillningen, har aldeles icke warit päraknad af Bewillnings-Utstottet, som twartom funnit BewillningsSumman i Riksgälds-Sedlar fullkomligen upfylla, ock om jag ej orätt fattat, äfwen Lfwerstiga det ------ IZL5 behof, ak hwilket den är anstrén.
Aag wek icke, hw'ib k:»'.ds?ap om Riksgälds Wrrketö liistälid, som btifwit Bewjllnings- Urstorret meddelad, mea Hemliga Ui stöttet, iom deraf äger dea fullkemiigastb kännedom, försäkrar ar Riks>a!ds icke nästkommande är kan uplylla sina förbindelser, med mindre Bewill» ningen urgär j st»ncn-mvnr, eller med den fslesie.gna äevsl vseroaen af Rcksgälds.
Sedlar.
Der ar lnst ge» nom otllräckligheren af benna Beärilinings, Summa i er försämrade »nät, som Riksgälden , sedan sirsta Riks» dag, i ställer ak mmdstas, blifwic ansenligen fölökk, och sadan torde öfwer följden bi isma af »k offlug pä Betänkandet.
Dä jag icke hast ben äran wara Ledamot af nagordera U-ssiotter, kan denna anmärkning icke aimsriede!:, än såsom Ll twifwelsnia!, af m.g framställas.
Hemliga UstotkttS Betänkande cm Realifationerr utstakar tydligen, huru, sedan denna för sig gatt, bade Bewiilaing och anora p itter stola u.gk» as, namn» lige!' ^ uti strncn och 4 i Laur-rnr.
Det lärer »u icke wara Högloflig? dig-' ar bestämma om-a > tid eller sätt, och genom et alflrg pä be af Hemiga Urstork t nu sedn-.-st för.stagne, winnes samma ändamål, som den östade kroxostlwnen äs)star.
J'g anhalstr derföre ödmmkast, ak annan kropechiion icke göres, än uppå sjelfwa Betänkandet, el, ler rättare, den puuA deraf, si>m är under öfwer, läggning. 164 rzo6 ^ l Herr vein Ro turist eiri, >7,Iz.
Förhällandet nr werkUige,, sädant, som den warde Ledamot, hwilsc» nnst talat, trott dttwara.
Hemliga Ulstocret har icke förestagit någon ti ökning i Bewillninge-Summ n lör den gamla skulden.
Det har skett i förhoppning, ar Rcksgälds - (lomKrer skulle fä fina in. komster i godt mynt.
L nroirsr kan icke hädanefter, som hittils, genom uiginvande as Lreclir-Sedlar syl» la dei. brist, som genom (murs och ^§io kan upkomNio.
Detta har warit grunden lil Hemliga U skortekS tilstyi kalide, ot
L'nrairer antingen matte fä upbära stna inkomster i .godt mynt, eller med den fastställda ckLvalviuumsri.
Friherre 8rael von bstollstoin, l^ortik^ 1.uävig.
Det kan nial wara, ot Hemliga U.sköller gjort en mistrakning, n;en jag anser för ganska betänkligt at med lst detta smLjuälcar införa et sätt at afbörda slg skatter och Bewillning ined ^Zro pä det gangbara wimkct, sa framt icke Kronan pa dylikt sätt asm en skulle betala sina Ämbetsman och andra, som af Kron n erhälla betalning; får således kil Högloft.
Ridderskapcts och Adelns ompröfwande understa!, la, om icke denna pu»A i Hemliga Utskottets Betantande matte affläs.
Herr Tikols,.
FrZgan lärer här endast warel om B-w>ll>imge„ til Riksgäldens betalande, e) om Seattwerkers inkomster.
Herr von kHIan^, ssoksn ^acob, begärde up n«u,ng om Bewttlrstngs-Ulskottet kant detta förstag, ar Bewilbstngen skulle utgå j Lsmc» mynt med äe VLlVLtMN. i;°7 Grefwe I^Lrvenknu^t, Llaes.
Sedan Riksens Etänd-r stadgar, at Riksgälds.
Sedlarna sko. la förlora 16 ston (lein, wäqar jag, deni! föranledd af Stats - werkers betydliga förlust, sa länge OinributinnernL med besia Sedlar betalas, kilstyrka ar Hemliga Utskottets betänkande gillas, sä mycket snarare, som om liostil,rian?-planen kan til någon del fullbordas, jana» nu warande Bevillning upbäres, blist mer der en ätagcn skyldighet.
Ledamot har behagat yttra sig, ar om BewillningS-Utskottet kant denna fraga , hade dct säkert prvjsKerar mmdskning i Samman; lag äter förmodar, ak med dylik kundskap Bewillnrngs-Utskottet ansett sin skyldighet likmätigt at oka den.
Herr van kl naeström, f'bsn.
Redal» under den 2O. lXästi nastlidne, har Höglostiga Hem» liga Utskottet up.stfwit sit allmänna Bciankunde om kttnm.Lrrnzz rog!sr»uäs, och föreflagit de stora upost riugar, sorn af kanders ImixMänaxe skulle fordras.
Detsamma ar af Ridderskapet och kldel» d. 26.! k m« nra manad i hela sin widd bifallet.
Ordning och La. gar kräfwa i allmänhet, ak fatrsde
Bestuc efter sin ordalydelse gä kil werkstalilghtt; Förenämnda Bestut af et
Bifall är satkadtt ester föregången Votering; nödrvandigheten at halla det i helgd ar dä sä mycket större. Wär Nädige Konung har uti Dest Bref af den 5, i denna mänad sorn här är »plast, förklarat detta af Ridderskapet och Adeln fastställda Beslut wara oryggligt.
Huru kan man dä tanka pa något nytt förordnande, som skulle medföra ändring deruti?
Wisterligen skulle Riksgälds - Lonroirer hafwa förmon af at finna fin stigäng ökad igenom det nu i IZV8 fraga warande först,get, at Bewillnlngen genast mät, te utgå med i6^-chf-roOsn?s -^b>rs, som lärer utgöra 2O sirosjc-n,, a-ch», hvy-öet ock förnioLxl-.ökN skulle öka de st ktbragandes första ä-irga utgifter med 16 Turnor Guld. Zilla (lessor winna wid förökande af sina inkomster, och deras utgifter biiswa sä mycket lättare ac bein ida; der är sar-nr: men utgör det ock er skäl, at beruiiga Rikets Amcwänars med drygare pälagor, än de forma ar bära?
der kan jag icke finna.
Samtelige Riksens
Ständer hafina nrisat en ovanlig beredwillkghet at göra upoffeingar ii! det Allmännas nytta; den ena dagen efter den andra hofwa dr be wik! ja t, dels nya, dels lilökadr utgifter til Psnningo-Werkets uphjeipande, ti!
Rikeffulden och annat.
Ingen olycka more dck, om Landets Innewänare samrclige kunde bara dcsta Utlagor uran allt för stor känning; men jag fruktar, ar olik för manga kunde komma at swigta under bördan as de redan älaggda Utgifterna:
Det lärer dä blifva hög tid at en gang uphöra med yrt-liigare Bewiliningars antagande.
För min dek kan fog icke finna, det wisa en rlgkig tilgjswenhek för Konung och Fädernesland, at famwcka til Uäagor. hwilka skulle krosia Landet, gwäfwa Nännas Idkare, fiworficka stora wifirakningar wid Upbörden och åstadkomma er i al-a tider be« känkeligt Mist-wse, hwars följt cr icke kunna förut uc» räknas.
Jag anser tvärtom dec wara en rsdl'g Medborgares skyldighet, at i tid sota förekomma anledningarna ri! alla obehagliga händelser.
Och af dest, skäl sammantagna, kan jag icke annat än alldeles bestrida förstaget, at Bewillningm genast målke ulga med osslag ester Hsvglvgtiemr gruuoerna; Jsg pastor, ar der malle c-sflaS, såsom en ir'.)
B.w-llninq, såsom afwikandc »fran der igenom votering den 26.
Maji nästlidae fastställda B siulek, wid hmars oryggstga werkställighet jag anhaller al det rnärrc sä förblljwa. (grefwe Märner.
Sä snart Orvalvmianen ej jckulie komma ac räkna» förr, än Ivealchitionen Ar gjord, sa har jag ej något at påminna.
Men är srägan, ak denna betalnlngi-mschuäe skalle kaga si» början nästa ar, och innan KsnlilHanen är fullbordad, sä kan jag för min de! ej derrU samtycka.
Friherre Ribbing, 6enxr.
Under den tid jag maril Ledamot i Bewistnings.
U jlvttec, har jag ei kiinnat förese någon aima» grund för BewillningenS betalande, än den den allmänt kända, i RcksgäldS-Sedlar; således kan jag ej bifalla det af Heml-ga Urskottet föreslagna beralnings-sätt, förr ä» wi fä annar mynt, och sedan saller det as sig sjelsk, at den erlägges i de mynr-sorcer, som da äro gängse.
Herr Grefwe» och L an d t-Marskal ken.
H -glost.
Ridder skåpet och Adeln syneö wara af den tarrka, ar lil des; !s:!»!st^r>nn>:n är börjad bör Bewillningen urgä i Riksgäldsr Sedlar.
Friherre liibbinx.
Frägan syneS mig bös ra wara ingen annan än d-!>, at sa länge wi ags Rrkkgä'ds-S:dlar, sä erläggcS Bewillnrngen i Riks, gälds.Sedlar, och ak när wi sa Lanea-Mynt, sa crr lägges densamma i Lanco-mynr. rzis 7--—^!—?!
Grefwe läevvenliauxtz Llaes.
I Hemliga UtstotkekS kroroLolls-Urorag -aete sta, ac enär R.ss!il-lkionen är börjad, kommer Bcwrllningsn ar utgöras med Adelar i L^nco Larcia och chtdci i Lanea Loursnr» Friherre IvibdinZ förnyade hwad hail ny si yttrat.
Grefwe lälam ilion.
Uri Hemiga Utskottet war aldrig fraga om den nuw-rande Vrwillinugen.
Deras Beslut kunde ej hasma en retroaK.vs ,verkan.
Denna BewiLnings flösta utbetalnings--ra.min infaller wid början af nästa ar; dea derpå följande ikring Februarii eller Martti mänadcr 1802; och i:>. om den e^oguen är lissliiztrvn i fuii sang sch mynk-sorterr äetsrmmar.16; annat beslut kauner jag ej.
Och skulle stsaliiation ej wid den eprcjULn börjas, kan aldrig /Xgio haswa rilm, sastun snörrätt stridande mot billighet och Liwen mor Hemliga Ut, skoltcts afsigt, enligt hwad jag kunnat fatta.
Friherre bibbing uprepade ä nyo hwad han ojwanföre sig u larit, och förmalte sig ej kunna detta urlatkande fräuga.
Friherre von läsnringgstauion hemstälde til RtSderjkaprts och Adelns ompröfwande, huru Riksgälds-Lonrai!er möjligen skulle kunna upfylla silia förbindelsir emot N ketS Langinvare, da tllgangarna, imil desi IkLalU.itioncn gatt i fullbordan, blesive lika otilräckiiga, fo>u dc hsttrlö warit.
Friherre lkibbing.
Med ali aktning för Hemliga UtskvtcelS Delänkande, får jag nämna, at het bliswer omöjligt b, -a!a i Lanea förr, än Wi håfne Kanca-Mnnr: imil dr st mosis betalningen ffe l RikegLtdk-Ätdlar.
Ingen betalning -kan jag bifalla i annar Mynt, än det W: äge.
Herr L-lunck si stoksnlcstölä.
Jag hemställer kil Högloft.
Ridderftapet och Adeln, om Wi icke böre ha stna äfwen sa inncket afseende pä Folkets bultande ulgängar, fom pa Riksgälds,LoukoirLlr.
Friherre von Tgnringsbaulen.
Dek är ej staga, ok betala i Specie kil Rcksgäldö-Tcmkoirec förr, äu man fakt Lanco Specie; men da Tonroirer skall betala den Utrikes gäldur och ej sar ntgifma en enda Srdcl; sa hemställer jag yrrcrligare til Högloft.
Riddcljlapec och Adein, huruwida det ffall lata sig göra.
Herr von Tågeström, ffostan.
Hemliga Utskottets Betänkande om Tinsnce.
Planeg ar längesedan afgjordt.
Fag hemställer ödmjukeligen, om det ej alwikes fran ordningen, ak vsmilera öfwer hwad deruti redan ar stadgadt, och prorcitsrgr emot a>cr» riptagande af et genom votering fasistälidt beslut.
Friherre Löpe, Trio ffobs nr ion.
Dä fraga endast tvckeS ivarr om den Benst-lm'. g kj! Rcksgälvs.
Lonkoirer, som bör erläggas för r8oi, hwll, kec b,kalas rZoe. i Tebruarii, sä är det kanske betänkligt, at ut,atta Riksgälds Lontoirsr för den brist pa nödig ttlgäng och deraf följande mist, Lre6b, son, skulle kunna upkomma, om en femccd<!af dest paräk. nade inkomst saknades för Et ar. 2l erlägga 20 proLonk pä Be oil!«'.inqen endast för sa korrt l,d, torde wara en mindre olägenhet.
Friherre stibbinA, LsnZr, ansag detta sök et onödigt kiyfwaude »f fräsan.
Grefwe lXäornsr, (.'ari Osbrisl.
Jag hade warit af den lankan, at när Hemliga Ustkotlcr asgaf sik sörsta Betänkande, rörande Lmaocs-Pionien, om Kongl. Maj.c och H milga Ustkotcer snnnic det nu förestagna sätt ar erlägga Bewillningen nödigt, sa ha-, de be da gifwic Ständerna sadank l,'stanna.
Ztf det i dag uplästa Lrorocalls Utdraget sinner jag, at det were redan nästa är, som Bewillningen skulle erläggas efter denna nya betalnings.-msrbocke; me» huru skulle der lära sig göra, da Lanea-mynt bertil icke sinnes.
Jag för min del tilsiyrker bifall pä det sätt, ar til desi L.«'ä!i!Lrirmsr> är gjord, utgår Bewillr.in» gen pa lika jakt, som förut manligt warit.
Herr Greswen ock) Landt - Marskalken.
Bifaller H 'g!oflige Ridderskap?! och Adeln sörsta rurst. ten ak Hemliga UgksttetS Bor stande, pa fält Grefwe iVIörnsr hemställt, ar Bewillningen Utgår pa man. ligt sätt lii desi Ikerliiski NLN är börjad.
Ja och Nej. Grefwe I^Lrvenliauxk, L1 aes, begärde ak ^ro^> »lilion malle dufwa enkel, lil blfau eller a,st>g.
Herr von kin Asström, hostan, sörestog den Lropolilio», at Riddnskapet och Adeln ej ansag sig kunna taga ec annat Beslut, än enligt med sic förra.
Grefwe k.s>vsnl)supr yrkade a nyo rent bifall eller ajstag pä Hemliga UtjkoktttS k.ojoostston.
Grefwe Grefwe IVIorner anhöll om den propaliricin, ac man marce fä betala i Riksgälds-Sedlar lika som förlik, imil dest R.Ls!ili!kl»n2n nr gjord.
Herr /^iberL.
Förmodeligei! är den naturligaste Lro^oli-ion pä Betäiikandct, och skulle jag för min de! tro, ar ingen cermr borde ntsäktaö, da betalningen i Lanea-8j>ecis och Lanea - Louravr fkali laga sin början.
Grefwe bä lin i Iron.
Hemliga UrfVottets förslag innesaikar jgreeill en ny Bcwillning.
Friherre läibbing begärde pro^oluion i en, lighet med sic tilftyrkande, ac Bewillningen ej utgår i annar my,r, än dek wi äge.
Hans kixcel!sncs Herr Grefwen och Landt - Marffalken.
Bifaller H'glosi.
Ridderffa» per och Adeln sörsta punkten af Henlliga U>ffottekS kroroco!!8-Utdrag, som angar Bewillningens betalan» de i Lnnea Zpscis och Lauran! eller Lrestir.
Sedlar med äevslvstion?
VcslvaradeS med ct starkt Nej.
Herr Grefwen ost) Landt - Marskalke>1.
Ja M!»e Herrar! dä är det afstaget.
Herr von bln^slkröm, ^oban.
Dä are wi tilbaka kil dst förra.
Friherre I)'- Leer, Ikodsrt.
Jag får ödmjukeligen fraga, hur betalnmgcn nu kommer at ffe? l6g ,Z!4 -——---7!
Herr Grefwe» och Land t - Marstalkcn.
I Riksgälds.lL.dlar, det är Nakutligt.
Friherre ve Oeer.
Oaktadt de andra Standen skulle hofwa iugätr pä H milga Uistvtters förslag?
H-rr Grefwen och Landt - Ma r st al ken.
Ja; oaktadt det.
Uplästes achra l^lamemsr, rörande liguiäaiion e« mellan Riksgälds-Lontnirer och Slars-Wirkél af den Utrikes skuld, som Riksens Seander sig magit och under Kongl. Förmyndare-Regeringen bistwu SratöWetker asamkad m. m.
Hans klxeellonce Herr Grefwe» och Landt - M a r st a I k e n.
Denna yunk, är i Hemliga Uistottets ?lokocn!1 -Utdrag införd rndast sä noritiam. z:die lVIzmsnker om L mvr>)'-Lummibknistsrs st-Uld uplästed. Grefwe Icks milron.
Det ar onestligt, a t i de betryckta omständigheter wi nu äre böre wi söka undwtka andra.
Jag är ej fallen för ar inga i påökning af de dryga utlagor wi revan est akagir; men jag får warit med i beredningen as delia mål, och efter Ven kundstop >ag äger, kror jag, ar om mi ej willje förlora wär rroklbandel, sä är det en nödwändighet ut tamtycka ril H mliga IckstolretS ^rn^oiiiion.
F 'c hördes härut, instämma.
Haus iäxeellLncs Herr Grefwen och 'ggdt '''a»stalken.
Bifiler Högwst.
Lödder - IZl5 s?apet och Ädeln tressfe mumenrer rotande Betalning c>s Louvov-Cvmmissiiri lois sigild, pä det fält Hemliga U:cho!tec fdrestagit.
Brsivarades med Ja. 4:de Mom.-nlCk om Koppar-Polletterna uplästcs. Grefwe Mörner, 6srl 6,brisl.