Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hans Excellcnce Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapel och Andelo ansåg BancoUtskottets
Utlåtande höra läggas till handlingarne.
Ånyo föredrogs och bifölls
BancoUlskottets den 5 dennes under N;o 85 afgifne, och den i5 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, öfver väckt motion om inrättande af ett Contoir i Banken för ut- och inländska myntsorters invexling, samt af postvagnar för transporterande af sådant mynt tiil Banken.
Föredrogs å nyo BankoUtskottets den 5 dennes under N:o 86 aflåtne, och den i5 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, med förslag, i ändamål atl för Bankens medborgenärer i Concurser afböja Den 23 December f. m. möjliga olägenheter af det åt Banken bibehållna privilegium, att vid Kongl. Svea Hof-Räll både kära och svara.
BancoUtskottet tillstyrker, alt detta memorial måtte till Lagutskottet remitteras.
Jag får derföre anhålla om proposition derå.
Herr von Hartmansdorff', August : Banco-Utskottet har, enligt Grundlagen , motionsrätt, och denna rätt har det nu begagnat.
När Utskottet handlar såsom motionair, är det brukligt, att dess framställningar i öfverensstämmelse dermed handläggas.
Uppå derefter gjord proposition, fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, med bifall till hvad BancoUtskottet i ofvanberörde memorial hemställt, remittera detsamma till Lagutskottet.
Friherre Cederström _, Jacob: Emot den af Ridderskapet och Adeln nyss beslutade remiss till Lagutskottet utaf en af BancoUtskottet väckt motion, får jag härmed reservera mig. 37 §.
Riksdagsordningen innehåller:
Intet Utskott_, Constitutions- och BancoUtskotten allena undanta gne j vare berätligadt att väcka frågor till afgörande i Riksens Ständers Plena &c.; deraf finnes väl, att BancoUtskottet kan till afgörande i Rikets Ständers Plena väcka Deu 23 December f. m. frågor, men ej att göra motioner, som till andia Utskotts handläggning höra; ty det skulle kunna medföra ett fullkomligt illuderande af Grundlagens stadganden, rörande motions-rätten.
Jag anser både motionens väckande och dess remiss olaglig, samt anhåller, att delta yttrande må få åtfölja till Lagutskottet.
Vid förnyad föredragning bifölls LagUtskottets den 3 dennes under N:o i5oafgifne, och den i5 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, i anledning af väckte motioner, om ändring i Förfaltningarne, angående tiden , inom hvilken utmätning å Domar oell Utslag skall verkställas m. m.
Föredrogs ånyo LagUtskottets den 3 dennes under N:o i5i afgifne, och den i5 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o 67 förut meddeldte Betänkande, öfver väckt motion om inskränkning af den i i5 Cap. 5 §.
ArfdaBalken stadgade prasscriptionslid för inländsk arfvinge, hvars vistelseort är okänd, m. m.
Herr von Hartmansdorff j August, anhöll att få veta hvad beslut de öfrige RiksSlåuden fattat, rörande detta Utlåtande.
Den 2 3 December f. m.
Undertecknad Riddarhus - Secreterare tillkännagaf, alt inga Protocollsutdrag derom från de öfrige RiksStånden ännu till Ridderskapet och Adeln ankommit.
Herr von Hartmansdorff begärde, att ifrågavarande Utlåtande måtte ytterligare få hvila på bordet.
Herr Ribbing, Arvid, förenade sig med Herr von Hartmansdorff.
I anledning hvaraf LagUtskottets berörde Utlåtande skulle, jemlikt 4.9:^e §•
Riksdags-Ordningen, ytterligare förblifva hvilande.
BancoUtskottets den io dennes, under N:o 88, afgifne, och den 17 i samma månad eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, i anledning af väckte motioner om tillåtelse för Städernes Allmänna BrandstodsBolag, för Skånska Brandförsäkringslnrättningen, för båda Brandstodsföreningarne i Götheborg och för BeklädnadsDirektionerne, att mot ränta insätta sina conlanta medel i Rikets Ständers Bank.
Efter hvad jag vid uppläsningen kunnat fatta, var endast för BrandstodsBolagens behållningar den rättighet förbehållen, att på kortare tid få göra insättningar.
Jag tror, att för Bekläd - a54 a3 December f. m. nadsDirectionerne är detta af lika, om icke större, vigt, oell att ändamålet med stadgandet skulle försvinna, om man ej beviljade dem rättighet att snart kunna få ut sina penningar.
Jag hemställer, om icke denna anmärkning bör föranleda till återremiss.
Äfven jag anser, att detta Betänkande bör återremitteras.
BancoUtskottet har hemställt, att, om en allmän upplåning skulle beviljas, äfven de ifrågavarande Verken skulle få rättighet dertill, men att, om ingen sådan skulle beviljas, dessa Verk ensamt skulle äga en dylik rätt till DiscontVerkens förstärkande, som den Utskottet föreslagit.
För att sätta denna' förmån i enlighet med hvad BancoUtskottet menat, och för alt få de grunder följde, hvilka Utskottet uppställt, och hvilka ej äro antagne af Ridderskapet och Adeln eller de öfrige Stånden, tror jag, alt BancoUtskottet numera, sedan det är bifallit att upplåning skall ske, bör afgöra, om denna upplåning skall ske med vissa särskilta vilkor för de ifråga varande Verken, eller om dessa Verk skola insätta sina medel på samma sätt, som alla andra.
Om någon fördel för dessa Verk skall uppstå, böra de äga någon slags options-rätt framför andra långifvare, ty annars kan det hända, att summan är fulltecknad, innan de hinna sätta in sina medel.
Dessutom Den 23 December f. m. 255 synes det, alt Utskottet velat lemna dessa Verk förmåner, och föreskrifvit vilkor, som Utskottet ej utsatt för andra, såsom 6 månaders uppsägning, och insättning på afskrifnings-räkning.
Detta är ej bestämdt för den upplåning, som Ridderskapet och Adeln beslutat.
För att lemna Utskottet tillfälle, att ännu en gång yttra sig häröfver, torde en återremiss vara af nöden.
Om det förhåller sig så, som den siste talaren yttrat, att man redan beslutat, det upplåning skall äga rum, förfaller ju hela det senare alternativet?
Då har man blott att hålla sig till Utskottets förslag för den allmänna upplåningen, och någon särskild föreskrift är ej af nöden.
Det enda, som kunde behöfvas, vore, hvad Grefve Gyldenstolpe omtalat, eller alt åt de ifrågavarande inrättningarne lemna företrädesrätt.
Men jag bör upplysa, att då Stats- och BancoUtskotten gemensamt yttrade sig om förräntande af de medel, som RiksgäldsContoiret kan hafva öfverlopps, ansåg man sig icke böra för dem föreslå någon förmånsrätt, emedan farhåga hos enskifte då skulle uppslå, att de ej fingo tillfälle göra några insättningar, och de följakteligen med sina anbud skulle uteblifva.
— Samma skäl tror jag äfven nu böra föranleda oss, att ej besluta någon förmånsrätt hvarken för BrandstodsBolagen eller BeklädnadsCassorne.
Den w 256
Den 23 December f. m. farhåga Herr Ribbing yttrat, anser jag ej eller vara grundad, ty BeklädnadsDirectionerne lära svårligen kunna besluta, och låta förfärdiga, en beklädnad inom så kort tid som 3 månader.
Mig synes till och med, att de 6 månader förut borde kunna veta, när en beklädnad behöfver anskaffas.
Jag tillstyrker således bifall å Betänkandet.
Som detta är ett af de vigtigare ämnen för några landsorter, samt Ridderskapet och Adeln nu är i ringa antal uppe, anhåller jag, att Betänkandet måtte få hvila på bordet till nästa plenum.
Herr Gyllensvahn_, Henrik s förenade sig med Herr Munck af Rosenschöld.
Herr von Hartmansdorjf:
Jag kan naturligtvis icke bestrida flera ledamöter rättigheten att lägga detta Betänkande åter på bordet; men måste reservera mig mot skälet, eller de närvarandes ringa antal, emedan det kunde hända under den förestående Julhögtiden, att våra flesta mål måste på samma grund blifva hvilande.
Och skulle BancoUtskottets berörde Betänkande, jemlikt 49 §•
Vid Den a3 December f. ra. 2O7 Yid förnyad föredragning gillades följande från StalsU Iskottet inkomne, och den 11 dennes f. ni. på bordet lagde, Utlåtanden:
N:o 337.
Om verkställd granskning af Saltpetterfondens” Räkenskaper för år 1826.
Af den 26 sistlidne November: N:o 33g.
I anledning af Rikets Ständers år 1825 församlade Revisorers hemställan, i afseende på ÖfverStyrelsen af NumerLotteriet, och dess öfverflyttning till Fulimägtige i RiksgäldsContoiret.
Af den 5 dennes: N:o 345.
I anledning af väckt fråga om en Brobyggnads uppförande vid Borgåssund.
Yid förnyad föredragning af StatsUtskottets den 24 sistlidne November under N:o 338 afgifne, och den 21 dennes f. m. på bordet lagde, Berättelse om verkställd granskning af NumeiLotteriets Räkenskaper för år 1826; fann Ridderskapet och Adeln, att berörde Berättelse borde läggas till bandlingarne.
258 Den a3 December f. m.
Föredrogs å nyo StatsUtskoltets den 5 dennes under N:o 343 afgifne, oell den 21 derpåföljde f. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af ei hällne ålerremisser på ätskillige af Utskottet meddeldte Betänkanden; och fann Ridderskapet och Allein, att berörde Utlåtande borde läggas till handlingarne.
Föredrogs å nyo StatsUtskoltets den 5 dennes under N:o 344 afgifne, och den 2i derpåföljde f. m. på bordet lagde, ytterligare Utlåtande, angående användande af den till Ädelfors Guldverk lydande Egendom med tillhörigheter.
Herr af Billbergh, Johan Petter, och Herr Ribbing, Arvid, anhöllo, att delta Utlåtande måtte ytterligare få hvila på bordet.
I anledning hvaraf Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att StatsUtskoltets berörde Utlåtande skulle, enligt 49 §•
Riksdagsordningen, ytterligare blifva hvilande på bordet.
Å nyo föredrogs StatsUtskoltets den 5 dennes under N:o 346 aflåtne, och den 2i derpåföljde f. m. på bordet lagde, Memorial, i anledning af Kongl. Majlis Nådiga Skrifvelse, angående inkomsterne från Ön S:t Barthelemi.
Den a3 December f. m. a5g Herr Rosenqvistj Fredrik Leonhard, och Herr Westfelt, Niis, hegärde, alt delta Memorial målte ytterligare få hvila på bordet.
I anledning hvaraf detsamma skulle, jemlikt 49 §•
Riksdagsordningen, derstädes ytterligare hvila.
Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan 2 eftermiddagen.
Föredrogs å nyo och bifölls StatsUlskottets den 5 dennes under N:o 347 afgifne, och den 21 derpåföljde f. m. på bordet lagde, Utlåtande, i fråga om förändrad reglering af Fjerdingsmännens löneanslag.
Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets den 5 dennes under N:o 348 afgifne, och den 21 derpåföljde f. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af ■vackt motion, att Fjerdingsmans-tjensten 54 H. 17* Ben 23 December e. m. icke må af Frälset bestridas; fann Ridderskåpet och Adeln att berörde Utlåtande borde läggas till handlingarne.
Då nu å nyo föredrogs StatsUtskottets den 5 dennes under N:o 349 afgifne, och den ai derpåföljde f. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o igo förut meddeldte Betänkande, angående ersättning till framlidne BergsRådet Friherre Hermelins arfvingar; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af de öfrige trenne RiksSlånden bifallit, för dess del dervid låta bero.
Föredrogs å nyo BancoUtskoltets den g dennes under N:o 87 afgifne, och den 17 derpåföljde e. m. på bordet lagde, Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o 71 förut meddeldte Betänkande, i anledning af väckt motion om. ersättning till ÖfversteLieutenanten G. U. Adlerstam, för dess, genom en rättegång med Rikets Ständers Bank, orsakade lidande.
Jag anhåller få veta, huru de öfrige RiksSlånden afgjort denna fråga.
Någon underrättelse härom har ännu icke
Den 23 December e. ra. från de öfrige RiksStånden till Ridderskapet och Adeln ankommit.
Då Utlåtandet åsyftar att på Bankens bekostnad bispringa en Ledamot af Ridderskapet och Adeln, anser jag bast passande att uppskjuta detta mål, till dess de öfrige
Stånden detsamma afgjort; hvarföre jag anhåller, att berörde Utlåtande måtte ytterligare få hvila på bordet.
Herr Rosenblad „ Bernhard:
Jag förenar mig så mycket heldre i denna anhållan med Herr von Hartmansdorff, som jag tror, att en verklig tjenst derigenom sker den person, hvilken är Utlåtandets föremål.
I anledning hvaraf Hans Eaccellence Herr Grefven oell LandtMar skalken förklarade, att BancoUlskottels ifrågavarande Utlåtande skulle, enligt 49 §•
Företogos till pröfning de i Ridderskapets och Adelns Plena den 17 dennes f. m. och e. m. uppskjutne punkter af Stats- och BancoUtskottens den 14 sistlidne November under N:o 21 aflåtne, och den 16 i samma månad e. m. på bordet lagde, Memorial, i anledning af RiksSlåndens beslut, i fråga om
Myntbestämningen och dermed gemenskap ägande ämnen. 2(ji Den 3 j December e. m. ia:le Punkten, Hufvudmomentet.
I sammanhang härmed föredrogs Högvördige PresteStåndets den 21 dennes afgifne, och samma dag e. m. på bordet lägel e, ProtocollsUtdrag, innefattande inbjudning tili Ridderskap,et och Adeln, att gemensamt med PresteStåndet förena sig uti BondeStåndets i afseende å detta ämne fattade beslut, att till Kongl.
Maj:t må i underdånighet öfverlemnas, att, efter veten- • skapsmäns hörande, utsätta en lindrig myntskatt, inberäknad i sjelfva myntet, till förekommande af detsammas utförsel eller nedsmält liing.
Jag anhåller få aflägga min vördsamma tacksägelse hos Herr Grefven och LandtMarskalken, som i plenum den 21 dennes e. m. när denna inbjudning till Ståndet enkom, och snart sagt inga Ledamöter voro närvarande, afslog Herr Rosenblads för honom sjelf alldeles icke hedrande begäran, alt inbjudningen då genast måtte föredragas och blifva bifallen.
Detta Herr Grefvens och LandlMarskalkens förfarande kan icke öka, blott stadfästa, den vördnad och den högaktning, Herr Grefven och LandlMarskalkeit redan i så rikt mått njuter, men betryggar oss för alltid, att då Herr Grefven och LandtMarskalken förer klubhan inom detta
Stånd, vi icke äro exponerade för några surpriser.
STOCKHOLMS KOHKOLA ■ItmiDISKi BIBLIl'
Protocoll, hållna hos H ög 1 o f 1 i g e Ridderskapet och Adeln, vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, Åren 1828 och 1829.
Tjugonde Häftet.
Tryckta hos Johan Hörberg3 i83r.
Thorsdagen den 9 April 1829, Plenum klockan Tio förmiddagen.
I den förmodan, att Lag- och EkonomiUtskottens Betänkande om SkiftesVerket ej skulle kunna hinna i sednaste plenum förekomma, var jag icke dervid tillstädes och förlorade således detta tillfälle att med min röst understödja hvad jag i denna fråga tror folkets väl fordra; men jag anser mig derföre icke vara betagen rättigheten att efteråt yttra mig om saken.
Jag anhåller derföre vördsamt, att nu få reservera min rätt, att i ett annat plenum derom afgifva ett skriftligt anförande, om icke annorledes, åtminstone såsom en ny motion.
Justerades 4 ProtocollsUtdrag innehållande Ridderskapets och Adelns i Plenum den 6 dennes f. m. fattade beslut.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid 4 Den 9 A pr il f. m.
Lagtima Riksdagen i Stockholm e. m. den 6 April 1829. S. D.
RiddarhusUtskottets denne dag aflåtne Memoria], angående Förste Directeuren vid Kongl. Maj:ts HofCapell och Spektakler m. m.
Grefve C. Pukes anhållan, att Kongl. HofCapellet måtte få låta uppföra Concert i RiddarhusSalen å Palm-Söndagen den 12 dennes.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm e. m. den 6 April 1829. S. D. Uppå derom af Hans Excellence Herr Grefve De la Gardie, Jacob, å Directionens öfver FrimurareBarnhuset vägnar gjord anhållan, fann Ridderskapet och Adeln för godt tillåta, att bemälte
Direction må, i likhet med hvad tillförene varit vanligt, å nästkommande Långfredag låta uppföra en Concert i RiddarhusSalen.
Justerades ett ProtocollsUtdrag, innehållande Ridderskapets och Adelns i Plenum den 6 dennes e. m. i öfrigt fattade heslut.
Föredrogs StatsUtskottets den 8 den - Den 9 April f. tn.
S nes under N:o io3 aflåtne Memorial, innefattande anledning till anmärkning emot StatsRådet samt Föredragande inför Kongl. Maj:t af Krigsärender, hvarom remiss begärdes till Constilutio.nsUtskottet, inför hvilket anledningen uppgifvas skulle; och blef berörde anledning till anmärkning, enligt 2Q §.
Riksdagsordningen af Ridderskapet och Adeln till ConstitutionsUlskottet remitterad.
Föredrogs ånyo RiddarhusUtskottets den 7 sistliöne Mars afgifne, och den g derpåföljde e. m. på bordet lagde Memorial, med förslag till en ny Riddarhusordning.
I det förslag till Riddarhusordning, sorn Ridderskapet och Adeln vid sista Riksdag framlade, men Kongl.
Majit icke gillade, voro stadganderne fördelade i 2:ne hufvudstycken.
Det ena innefattade hvad som redan var i Riksdagsordningen föreskrifvit, det andra hvad som angick Ridderskapets och Adelns från de öfriga RiksStånden särskilta representationssätt.
Denna indelning synes mig också vara den rigtigaste; men jag har af det förslag, som nu blifvit uppläst, från RiddarhusUtskottet, tyckt mig finna, att den numera icke blifvit iakttagen.
Något skäl härtill vet jag icke vara af Utskottet anfördt; och skulle derföre önska att 6 Den g April f. m. någon af Utskottets Ledamöter ville uppgifva rosaken.
Herr Riben, Carl Wilhelm: Jag tror, att om Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes tillåta, att uppläsningen af RiddarhusUtskottets Memorial, som väl blifvit börjad, men icke alldeles fulländad, får fortsättas till slut, skall Herr von Hartmansdorff finna sin anmärkning besvarad.
Upplysningsvis vill jag dock nu nämna, att det project till förändrad Riddarhusordning, som RiddarhusUtskottetframställt, och hvarom nu är fråga, har i sjelfva uppställningen mycken likhet med det förslag, som af Ridderskapet och Adeln godkändes vid 1823 års Riksdag.
Sedan Utskottets Memorial härefter blifvit till slut uppläst, företogs pröfningen af hvarje §. särskildt. §. ,. Herr Bråkenhjelm, Pehr Reinhold:
Då det nu förevarande ämnet i Riddarhusutskott var under öfverläggning, hindrades jagen längre tid af sjukdomsförfall, att vara närvarande.
Jag hade likväl redan uti Utskottet yttrat den mening, att alla de obehagligheter, som uppkommit derigenom, att det af Ridderskapet och Adeln vid sista Riksdag uppgjorde förslag till Riddarhusordning icke i sin helhet af Kongl.
Majit gillades, utan endast styckevis antogs, skulle Den 9 April f. ra. 7 förekommas derigenom att det nya förslag, som nu vore i fråga, uppställdes så, att det blef omöjligt sammanblanda de nya och gamla §§.
Denna mening blef icke rådande i Utskottet, hvarföre jag, ehuru förmätet det kan synas, har försökt mina krafter att på egen hand utarbeta ett sådant förslag till Riddarhusordning, som jag anhåller att nu för Ridderskapet och Adela få uppläsa, enär jag, såsom jag förut nämt, varit af sjukdom hindrad att föredraga det i Utskottet.
Herr jBråkenhjelm uppläste följande: §. i.
Frälsemän äro Grefvar, Friherrar samt Ridd ers- och Adelsmän, hvilka utgöra Sveriges Rikes Ridderskap och Adel, och vid Riksdag till Säte och Stämma berättigade äro, vare sig såsom Hufvudmän, Ättemän, eller Fullmägtige, med hvarandras uteslutande i den ordning de här anförde äro, och under de vilkor denna Riddarhusordning stadgar. §. 2.
Ätterna skiljas från hvarandra genom de Numror, under hvilka de uti den år 1809 stadfästade Matrikel förekomma.
För en ÄtteNummer må endast en Frälseman och en Frälseman endast för en ÄtteNummer Säte och Stämma intaga.
8 Den 9 April f. m. §. 3.
Ej må någon upptaga annan Ätts namn eller Vapen &c. (§. 53 i nuvarande Riddarhusordning. ) §• 4- Stamfader är den som sjelf till Ättens värdighet upphöjd blifvit.
Inom tvänne år, räknat från Diplomets datum, skall Stamfader, eller den som Frälsevärdighet efter honom innehar, introduction på Riddarhuset hos RiddarhusDirectionen söka, och alla honom dervid åliggande skyldigheter uppfylla , hvarefter introduction honom ej vägras kan.
Uraktlåtes det, vare han och hans efterkommande för alltid sin rätt till
Säte och Stämma bland Ridderskapet och Adeln förlustige; så vida ej Konungen genom särskild Nådig Resolution den försutne tiden återställer. §.
5 Hufvudman är Stamfader, och efter honom hans förstfödde
Son, efter denne dess förstfödde
Son, och så vidare, man efter man, så länge någon förstfödde Sonens manlig efterkommande på Svärdssidan lefver, men derefter Stamfadrens andre Son, och efter honom hans förstfödde
Son, och så vidare, så länge någon andre Sonens manlig efterkommande på Svärdssidan lefver; men derefter Stamfadrens öfrige Söner och Den 9 April f, m. 9 deras manliga efterkommande, med hvarandras uteslutande i den ordning, som för de båda äldste Sönerne och deras efterkommande stadgad är. §. 6.
Uti de Ättegrenar, som härstamma från Stamfader, hvilka till Greflig eller Friherrlig värdighet upphöjde blifvit, med särskild af Kongl. Maj:t eller af RegeringsFormen den 6 Junii 1809, stadgad arfsordning af värdigheten, galle, i afseende på Hufvudmannarätt, hvad sålunda stadgadt blifvit.
Den sålunda upphöjde Grefvens eller Frilierrens
Son, hvilken fadrens frälsevärdigliet icke ärft, eller dennes efterkommande, må ej förr Hufvudman blifva för en eller flere grenar af samma
Ätt, hvilka ej i och med hans Fader till den högre Frälsevärdigheten upphöjde blifvit, än denna eller dessa sednare Ätte-grenar på manslinien utgått; änskönt han dertill enligt föregående §. berättigad vore. §• 7* Får Hufvudman enligt Rikets Grundlagar eller denna Riddarhusordning ej
Säte och Stämma bland Ridderskapet och Adeln intaga, eller Fullmägtig förordna; inträder den enligt §. 5 dertill betättigade Ättemän för tillfället uti full Hufvudmannarätt; finnes ej heller Ättemän, som Säte IO Den 9 April f. ra. för Ätten får intaga, vare det förden Riksdagen ledigt. §• 3.
Ättemän är hvarje manlig efterkommande på Svärdssidan efter Stamfader, som till Frälse-värdighet upphöjd blifvit, utan särskild stadgad ArfsOrdning af värdigheten.
Alla Ättemän äro, med hvarandras uteslutande, i den ordning §. 5. för Hufvudmannarätt stadgar, till Säte och Stämma bland Ridderskapet och Adeln berätttgade. §• 9- Fullmägtig är Frälseman, som innehar behörig fullmagt, att för annan Ätt Säte och Stämma bland Ridderskapet och Adeln intaga. §. io.
Fullmägtig må endast förordnas af Hufvudman, som till myndige år kommit, och utan afseende på ålder sjelf vore berättigad att
Säte och Stämma bland Ridderskapet och Adeln intaga; eller ock af den, som enligt §.
7 Hufvudmannarätt innehar.
Dör, under påstående Riksdag, Hufvudman, som Fullmägtig förordnat, lämne Fullmägtig det
Säte och den Stämma han i stöd af sådan Fullmagt innehar. §•
Fullmagt skall, för att vara gällande Den g April f. m. i C
Öfverallt vara med utgifvarens stil skrifven och underskrifven, eller ock lagligen bestyrkt, samt ovilkorligen efter följande Formulair affattad:
Till den Lagtima (urtima) Riksdag som i skall hällas och lager sin början den befullmägtigas härmed N. N. (namn och titel) att för Adeliga Commend F riherrlig Grefliga Stämma intaga, deltaga i rådslagen och besluten om derstädes förekommande ärenden, hvarvid han ovilkorligen förpligtas att ställa sig till efterrättelse Sveriges Rikes besvurna Regeringsform af den 6 Junii 1809, jemte Riksdagsordningen och öfrige gällande Grundlagar.
Uppvisas vid en och samma anteckning flere fullmagter, utfärdade af en och samma Hufvudman vare de alla ogillade.
Den som med obehörigt utgifvande af flere Fullmagter beträdes, vare Säte och Stämma för den påstående, och för den nästföljande, Riksdagen förlustig. §•
I2* Hufvudman eller närmare Ättemän vare ej berättigad till Säte och Stämma, som af fjermare Ättemän eller af Fullmägtig redan innehafves.
Om under påstående Riks - euis Ätten N:o 00 Säte och 12 » Den 9 April f. m. dag in neli ;if vare 11 dör eller frän utöfningen af sin Riksdagsmanna-rält för hela den återstående delen af Riksdagen aflräder; kan Ättens Säte och Stämma intagas af Hufvudman, annan Ättemän, eller af Fullmägtig.
Hufvudman hvars
Säte och Stämma afFullmägtig innehafves, må ej sjelf såsom Fullmägtig för annan Ätt Säte och Stämma intaga. §. 13.
Är Frälseman uti Konungens, eller med vederbörligt tillstånd, uti enskildte angelägenhéter utrikes rest; så är han icke dessmindre berättigad att, genom Fullmägtig, SäLe och Slämma bland Ridderskapet och Adeln intaga. §. 14.
Säte och Stämma bland Ridderskapet och Adeln berättigad är icke: i:o Frälseman, som bysatt är. 2:0 Frälseman, som för nesligt brott inför
Domstol tilltalad och med mer än halfva bevis besvärad blifvit, så att Domaren besIutiL att saken bör till framtiden lemnäs; och det änskönt sådant domslut ej ännu vunnit laga kraft, intill dess detsamma lagligen upphäfvit varder. 3:o Frälseman, som utur Riket afvikit, intill dess han återkommer och derefter 3:ne år här i Riket skattskrifven varit.