Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
En telegraf-depesch kostar härifrån till Havre 11 Bdr 00 öre, och ifrån Havre till hvilken puukt i England som helst kostar den 18 Bdr 00 öre, deri då inbegripet den dyra passagen öfver kanalen.
Den värde talaren säger vidare, att den här gällande telegraf-taxan är låg i jemförelse med det porto, som betalas i andra länder.
Detta är sannt; men också om man kommer upp på en telegraf-station t. ex. i Preussen, så sitta embetsmännen oftast sysslolösa, då de deremot här äro öfverhopade med göromål.
Ändamålet med en kommunikations-anstalt1 är väl att allmänheten deraf skall hafva nytta samt att den sålunda måste vara använd, och i sådant afs. anser jag, att svenska telegrafverket spelar en vacker rol, ehuru denna rol skulle bli ännu vackrare om portot förenklades och nedsattes och om man anlade flere trådar.
Den värde talaren har vidare uprepat det gamla skälet om mellanstationerna.
Jag sökte förra gången vederlägga detta skäl så fullständigt som det var mig möjligt, och jag kati derföre nu endast uprepa hvad jag då sade, nemi. att detta skäl i theoden är öfvergifven då man icke får betala mera för hvarje station, som depeschen passerar.
Det är icke så lätt då man är på landet, och icke sjelf kan gå upp till telegraf-stationen, att veta inom hvilken rayon den ort, till hvilken man vill telegrafera, är belägen.
Att slutligen hela ryska telegraf-korrespondensen skulle komma att gå genom vårt land, kan jag icke anse annat än som en fördel, ty derigenom skulle Sverige komma Den 3 Oktober f. m. 85 att beskatta Ryssland på portot för 10 å 20 tusen depescher, då dessa deremot för det närv:de gå öfver Preussen och betalningen stannar i fickorna på das grosse Vaterland.
Hr Tersmeden, Pehr Reinh..- Jag har endast begärt ordet för att till alla delar instämma med den siste värde talaren, och jag kan icke anse hans motion annat än såsom en vacker reform uti en vacker inrättning.
Mot förslaget hafva visserligen skäl blifvit anförda, såväl i Utsk:s Betänk, som af en talare på detta rum, men motionären har redan besvarat dem alla, och jag vill derföre endast fästa mig vid en omständighet.
Sveriges långsträckta läge medför med afs. på telegraf-inrättningen flere olägenheter, och om man nu, vore det än till en början med någon upoffring, kunde för den stora allmänheten minska dessa olägenheter, så skulle jag anse det som en fördel.
Utsk. säger visserligen, att det högre portot är nödvändigt för att betäcka kostnaden, men deremot kan invändas, att om man kan finna på ett medel, som ökar depeschernas antal, så ger detta större inkomst än en högre portosats.
Jag kan icke undgå att uttrycka min förvåning deröfver att den värde ledamot, hvars förtjenst det till största delen var, att vid förra Riksdagen, i trots af en K.
Propos. och i trots af det embetsverk, som dermed bade att göra, rayonporto för bref icke kom till stånd och ett medelporto infördes, nu sätter sig emot detta förslag.
Björnstjerna har sagt, att ett telegraf-medelporto ännu ej vore infördt i England; det är sannt; men då England i så mångå hänseenden är före oss, så vore det väl ej för mycket om vi en gång kunde vara före England, eller åtminstone samtidiga, ty man har f. n. för afsigt i England att införa ett medelporto, äfven i afs. på telegraf-väsendet.
Jag instämmer således i Hr Kraemers yrkande på återremiss, och om en sådan icke bifalles, så får man trösta sig med att frågan har en framtid.
Kraemer meddelade uplysningar äro visserligen af stort intresse, men de synas mig likväl icke böra föranleda till den af honom påyrkade återremiss.
Ett medelporto finnes infördt endast i ett land, nemi.
Schweitz, och i Betänk, är upgifvet hvarföre det der kan gå an.
Hr Kraemers yttrande, att i Danmark icke skulle finnas mer än ett porto, och att det var ett undantag att man betalade en lägre afgift för ett afstånd af 10 mil kan jag icke gilla; ty om det finnes ett porto bestämdt för ett afstånd af 10 mil och ett annat porto för längre afstånd, så finns det ju i sjelfva verket 2:ne olika porto.
Hr Kraemer har sjelf medgifvit, att telegrafstyrelsen bör hafva stor erfarenhet i frågan, och då dessutom denna inrättning är så ny i Sverige, och telegrafstyrelsen tillfredsställt alla billiga anspråk och gjort allt hvad man af den kunnat begära, så hoppas jag att man icke beslutar införandet af den stora förändring Hr v.
Om frågan, på sätt en talare här yttrade, har en framtid för sig, hvilket jag håller för sannolikt, så kan man ju öfverlemna åt denna framtid att afgöra frågan och nu bifalla Utsk:s förslag. 26 Den 9 Oktober f: m. Hr v.
Heland, Isak Fredr.:
Jag anser frågan vara full'-, ständigt utredd genom Utsk:s Betänk, och genom de sakrika anföranden, som här blifvit afgifna, hvarföre jag vill inskränka mig till att yttra några få ord.
De som mest anlita telegrafen, och de som deraf hafva största behof, äro affärsmän, och för dem är det af största vigt att deras depescher expedieras så fort, som möjligt.
Hedan nu liander det att affärsmäns depescher fördröjas, till följd, af en massa med mindre vigtiga smådepescher, men om ett medelporto, infördes skulle denna olägenhet blifva ännu större, ty till följd af den betydliga nedsättning i portot, som deraf förorsakades, skulle dessa smådepescher komma att ökas i hög grad.
Dessutom skulletelegraf-verket sjelf deraf hafva olägenhet; ty det skulle då nödgas att vid hvarje Riksdag ingå till Ständerna med anhållan om understöd.
För öfrigt instämmer jag till alla delar med Gr. Björnstjerna,.
De härefter först tilt bifall och sedan till återremiss å förev:de Utlåt, framställda proposma besvarades med blandade
Ja och Nej; hvarefter förstnämnda propos. förnyades, och sedan svaren härvid; utfallit med starka Ja, jemte åtskilliga nej, Hr Gr. o. Landtm, för-, klarade, det, han ansåg Ja nu hafva varit öfvervägande.
Föredrogs och bifölls Bevilln.Utskrs den 26 sisth Sept. på bordet lagda Mern.
N:o 25, angrde ytterligare förändringar i föreskrift terna om stämplade pappers-afgiftens utgörande.
Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter.
Sammansatta Stats- Bevilln.- samt Allm. Besv.- och Ekon.Utsk:s d, 30 sisth Sept. på bordet lagda Betänk.
N:o 19, i anledn. af väckta-, motioner, dels om den personliga skydds-afgiftens anvisande till folkundervisningens befrämjande, dels ock om ordnandet af folkskole-, väsendet, samt om löneförhöjning för folkskole-lärare och seminari!? föreståndare m. m.
Äfvenledes föredrogs och bordlädes ånyo Sammansatta Stats-. samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s d. 30 sisth Sept. på bordet lagda Utlåt.
N:o 23, i anledn. af väckt motion ang:de åtgärders vidtar gande för fortsatt utgifvande utaf samling af författningar rör:de Armén, dess styrelse och förvaltning, Föredrogos och biföllos Sammansatta Stats- samt Allm. Besv.-. och Ekon.Utsk:s nedannämnde d. 30 sisth Sept. på bordet lagda.
N:o 24, i anledn. af vackt motion om Statens ö-fvertagande på passevolans af rustnings-besväret; N:o 25, i anledn. af väckt motion om antingen indragning af LandsFiskals-tjensterna eller anslående af lön åt LandsFiskalerna-^
Den 3 Oktober f. m. N:o 26, i anledn. af vackt motion om förhöjdt traktamente åt Nämnde- och Fjerdingsman vid extra förrättningar; N:o 27, i anledn. af väckt motion om förtydligande af E.
Kungörelsen d. 11 Äng. 1854, i fråga om ersättning till Nämndeoch Fjerdingsman för extra förrättningar; samt N:o 28, i anledn. af K. M:s Nåd, Propos., ang:de understöd af allmänna medel för uppehållande af gästgifveri vid Malmagens by i Jemtlands län, Hr Cederschiöld, Gust.:
Enligt hvad jag enskildt erfarit, lär LagUtsk. numera fattat beslut rör:de K. M:s Nåd.
Propos. om vidgad religionsfrihet.
Då denna fråga är en af de vigtigaste som kunna blifva föremål för representationens öfverläggningar; då det blifvande beslutet troligen kommer att i högsta måtto inverka på samhällets innersta lif; då beslutet, med blixtens hastighet spridt lifver hela den civilicerade verlden, kommer att bestämma hos mångå sorn aldrig förr hört svenska namnet, omdömet huruvida vårt fäder-, neslund bör räknas till bildade nationer eller icke; då erforderlig sakkunskap för fullständigt redande af ärendet icke kan förutsättas hos alla de särskilda Stånden; samt slutligen och då en skyldig upmärksamhet emot vår vördade Konung fordrar, att det af honom framställda förslag icke lättsinnigt och knapphändigt behandlas af representationen, utan att den söker förskaffa sig all tillgänglig uplysning; alltså tager jag mig friheten föreslå, att samtliga Riksstånden mätte sammanträda till gemensamma öfverläggningar rörande.
LagUtsk:s blifvande Utlåt, öfver K. M:s ofvanomförmälda Nåd; propos.
Det af Hr Cederskiöld väckta förslag får jag till alla delar understödja; ty obestridligt är, att detta ämne lämpar sig vida mer för en gemensam öfverläggning än så väl ett jernvägssystem, som en och annan hufvudtitel.
Det är dessutom med denna fråga det egna förhållandet, att om den endast behandlades i hvart Stånd för sig, så skulle den efter all sannolikhet hos ett Stånd icke möta något hinder, och deremot hos ett annat
Stånd ej röna minsta sympati, och hos de båda öfriga Stånden äro meningarna temligen delade.
För min del anser jag således gemensamma öfverläggningar i detta ämne vara af största vigt.
Creutz-, Stephan:
Afven jag instämmer till alla delar i den värde motionärens förslag.
Den nu ifrågav:de K.
Proposm är det vigtigaste ämne representationen haft att afgöra, i ty dess syfte är att, med afs. på religionstolerans, ställa Sverige på samma ståndpunkt som öfriga civiliserade länder.
Genom antagandet af denna propos. kommer ett högt mål att upnås; man skall nemi. derigenom förbrödra och i- kärlek förena alla kristna trosbekännelser från alla länder, folk och tungomål.
Ifrågav:de motion Indes på bordet, uppå begäran af Gr.
Taube, Henning Ed vard. 28 Den 7 Oktober f. m.
Slutligen tillkännagaf Hr Gr. o. Landtm., att från Svenska LäkareSällskapet ankommit inträdeskort till bevistande af Sällskapets sammankomst i K.
SundhetsKollegium, till högtidsdagens firande, tisdagen d. 6 dennes kl. till 1 e. m„ samt att dessa inträdeskort komme att utdelas bland K. o.
Ad:s ledamöter af EiddarhusFiskalen; hvarefter E. o. Ad. åtskiljdes kl. | 2 e. m.
Onsdagen den 7 Oktober 1857.
Just. 5 prot.-utdrag för d. 3 dennes samt pleni-prot. för d. 1 sisth Aug. e. m.
Uplästes ett af Hr Nordenfelt, Ivar Wilh, inlemnadt, så lydande memorial: »I anseende till afresa från Eiksdagen får jag härmed afsäga mig de befattningar såsom elektor och såsom ledamot uti Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk., hvarmed E. o.
Ad behagat hedra mig, och anhåller vördsamt, att blifva bibehållen vid min riksdagsmannarätt, i händelse jag skulle före Eiksdagens slut hit återkomma.» E. o.
Ad. lemnade härtill sitt bifall; hvarefter Hr Gr. o. Landm. anmodade
Hrr bänkmän att, utse en elektor och Hrr elektorer att utse en ledamot i Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk., efter Hr Nordenfelt.
Eöretog E. o. Ad. val af de 12 elektorer jemte 4 suppleanter, hvilka skola ega att, tillika med elektorer af de öfriga Eiksstånden, utse E. St:rs Justitiee-ombudsmans suppleant; och befunnos, vid valförrättningens slut, följande Hrr hafva blifvit utsedde till Elektorer: N:0 120, Gr. Liljencrantz, Gustaf Fredrik, med 27 röster; N:0 133, Gr.
Snoilsky, Nils, » 27 » N:0 44, Frih. Wrede, Casimir, » 27 » N:0 243, Frih. v.
Eoxendorff, Fullm.
Hr Carle- son, Edvard, » 20 » N:0 1,038, Hr Bogeman, Johan Ludvig, » 27 » N:0 1,503, Hr Cederstråle, Fullm.
Frih. Posse, Jo- han August, » 27 » Den 7 Oktober f. m. 29 N:o 1,600, Hr Braunerhjelm, Ferdinand, med 27 röster; N:o 1,939, Hr Silfverstolpe, David 'Ludvig, » 27 » N:o 2,0 51, Hr Furuhjelm, Fullm.
Hr Björnstjerna, Johan Magnus, » 27 » N:o 2,160, FIr Munck af Kosensehiöld, Thomas, » 27 » N:o 2,183, Hr Gripensvärd, Jakob Olof, » 27 » N:o 2,195, Hr Edelstam, Fabian, »27 » Suppleanter: N:o 1,992, Hr Lagerstråle, Carl Erik, med 24 röster; N:o 1,055, Hr Bråkenhjelm, Pehr Beinhold, » 24 » N:o 2,006, Hr Sandels, Pehr Benjamin, » 24 » N:o 1,661, Hr Carlheim Gyllenskjöld, Oscar Henrik Adolf, » - 2i » efter mellan suppleanterne verkställd lottning till bestämmande af ordningen för deras inkallande.
Som en oegentlighet i våra riksdags-ärenders behandling, ber jag att fä fästa upmärksamheten på ett förhållande, hvartill dagens föredragningslista gifver mig anledning.
Derå finnes nemi. upfördt ett Betänk., N:o 23, af Sammansatta Stats- o. Ekon.
Utsk. jemte ett annat från Ekon.Utsk., N:o 112, hvilka båda hafva till föremål alldeles samma ämne.
En motion har inom BondeStåndet blifvit väckt ang:de fortsättning af den påbörjade utgifningen utaf militär-författningar.
Denna motion har blifvit behandlad gemensamt af Stats- och Ekon.Utsk.
Enahanda motion har äfven jag framställt hos K. o. Ad., och denna motion har Ekon.Utsk. besvarat uti Betänk.
Nu synes väl lämpligast att dessa Betänk, blifva föremål för samma discussion; men N:o 23 är bordlagdt två gånger, under det att N:o 112 blott en gång blifvit lagdt på bordet.
Af denna anledn. hemställer jag, huruvida icke B o. Ad. skulle vilja besluta att upskjuta föredragningen af förstnämnde Betänk., intilldess det sednare hunnit af Ståndet andra gången bordläggas; och vågar jag hos Hr Gr. o. Landtm, anhålla om propos. på denna min hemställan.
Uppå Hr Gr. o. Landtnäs i anledn. häraf framställda propos. beslöts, att Sammansatta Stats- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s Utlåt.
N:o 23 som redan blifvit tvenne gånger bordlagdt, icke skulle ytterligare föredragas förrän R. o. Ad. till pröfning företoge Allm.
Besv. o. Ekon.Utsk:s under sednaste plenum inkomna och bordlagda Betänk.
N:o 112, samt att det då skulle företagas i sammanhang med sistnämnda Betänk.
Företogs pröfningen af Sammansatta Stats-, Bevilln.- samt Allm. Besv.- o.
Ekon.Utskis d. 30 sisth Sept. och d. 3 dennes på bordet lagda Betänk.
N:o 19, i anledn. af väckta motioner dels om den personliga skydds-afgiftens anvisande till folk-undervisningens befräm - SÖ
Den 7 Oktober f. m. jande, dels ock om ordnandet af folkskole-väsendet samt om löneförhöjning för folkskole-lärare oell seminarii-föreståndare m. m.
Björnstjerna, Carl Miignus Jag får hemställa, huruvida icke Hr Gr. o. Landtm, samt Ståndet skulle finna skäl att upskjuta föredragningen af lista punkten, till dess Betänk, för öfrigt blifvit genomgånget.
Det skulle eljest förefalla nog eget att på förhand anslå en viss summa, innan man ännu bestämt hvartill den ■skall användas.
Ett ytterligare stöd för mitt förslag hemtar jag 'deri, att lista punkten slutar sålunda: »att medlen måtte utgå och användas på sätt och under de vilkor här nedan kommer att föreslås. » Skulle K. o.
Ad. godkänna denna slutmening har man bundit händerna på sig i afs. å de öfriga besluten.
Med anledning häraf anhåller jag, att föredragningen af ifrågavide lista punkt måtte upskjutas till dess Betänk, blifvit genomgånget.
Då härefter Hr Gr. o. Landtm, hemställde om B. o. Ad. ansåge detta Betänk, böra punktvis föredragas, ropades Ja, och uppå sedermera framställd propos., om lt. o. Ad., på. sätt Gr.
Björnstjerna föreslagit, behagade upskjuta beslutet om lista punkten, som lörekom pag. 19 och 20, tills B. o. Ad. pröfvat de öfriga delarna af Betänk, till slut, så att nämnde punkt skulle sist föredragas, lemiiade B. o. Ad. äfven härtill sitt bifall; i följd hvaraf nu förekommo: 1:0 Vistas pag. 24 och 23, under litt. b och c, i afs. på folkskolans organisation samt löneförhöjning för nuv:dc folkskolelärare, framställda förslag.
Jag gillar visserligen i allmänhet det af Utsk. framställda förslag, men det synes mig dock nog mycket, att hvarje skolstyrelse, sorn önskar vidtaga en utvidgning af sin skola, skall af Staten erhålla ^-idel af den härför erforderliga kostnaden, utan all skyldighet att visa det skolan ordnäs på ett lämpligt sätt.
Jag tror således, att 2:dra mom. i nu uplästa punkt bör erhålla en något förändrad ordalydelse.
Detta mom. lyder nu som följer: »att B.
Stir måtte medgifva, det af den halfva personliga skydds-afgifteii jfidelar må afsättas dels till upmunträn af dylika småskolors ändamålsenliga inrättande, dels ock till understöd för de examinerade fblksköle-lärarne, och sålunda fördelas: att hvarje församling, som erbjuder sig att tillskjuta |:delar af den summa, sorn, utöfver församlingens nuvide tillskott, erfordras till folkundervisningens ändamålsenliga ordnande må, efter derom hos K.
M. gjord underd. anhållan, af berörde medel erhålla den återstående tredjedelen; men ätt, i händelse så talrika ansökningar om dylikt understöd inkomma, 1 att medlen icke blifva tillräckliga, det må bero på K.
M. att ordna fördelningen.»
För min del anser jag, att K.
M. borde hafva något att säga i ämnet, och att det således borde bero på K.
M:s pröfning, huruvida det äskade anslaget må beviljas eller icke.
Jrig D en 7 0 k t ober f. m. 31 vågar med anledn. häraf föreslå, att ifrågav:de mom. måtte förändras sålunda, att orden: »efter derom hos K.
M. gjord underd. anhållan,» utbytas mot: »efter K. M:s nåd. pröfning.» Ilr Cederschiöld, Gustaf:
Jemte det jag instämmer med 'den siste värde talaren, ber jag att få yttra några ord i afs. på 3:dje punkten i detta förslag.
Ekon.Utsk. har här, likasom vid ett föreg:de tillfälle, begått det felet att häfva bedömt frågan isolerad, Utan sammanhang med andra hithörande ämnen.
Hvad de i förev:de punkt nämnda folkskolorna skola blifva, har Utsk. icke klart celi tydligt framställt.
Efter min öfvertygelse borde de icke blifva annat än elementarskolans två första klasser.
Ofn Utsk. så upfattat frågan, hade man icke behöft bilda en särskild klass af lärare för folkskolorna; en omständighet, som jag tror i en framtid kommer att medföra mångå olägenheter.
Enligt Utsk:s förslag upkommer en klass af folkskole lärare, hvilka ingen framtid äga eller kunna hoppas någon vidare befordran, ehuru de hafva samma funktioner, som lärarne i elementarskolans Ingsta klasser.
Enligt mitt förmenande hade man bordt anordna thue, särskilda paedagogiska examina, nemi. en gemensam för lärare uti högre folkskolan samt de klasser uti elementarskolan, der undervisningen är gemensam, och den andra för lärare uti elementarskolans högre klasser, der ämnesläsning äger rum.
Om förhållandena hade blifvit så ordnade, skulle icke lärarne uti folkskolans högre afdelning komma, såsom nu nödvändigt måste blifva fallet, att utgöra en särskild kast, utan hade då kunnat vänta befordran ifrån folkskolan till elementarskolan, och äfven vidare till dennas högre klasser, såvida de underkastade sig den högre examen.
Denna sednare examen skulle endast omfatta det eller de speciella ämnen, uti hvilka den åsyftade lärare-beställningen hade att meddela undervisningen.
Hade Utsk. sett saken i sin helhet, så hade räfven hela undervisnings-väsendet kunnat ordnas efter en gemensam plan och bilda något helt.
Jag har velat antyda detta, för att visa olämpligheten af att vid organisationer endast betrakta hvar detalj särskild.
Den siste värde talaren har misstagit sig då han ansett, att meningen med den högre folkskolan skulle vara, att den komme att motsvara de lägre klasserna i elementarskolan.
I detta afs. får jag hänvisa till pag 22 och 23, der en redogörelse finnes för afsigten med dessa skolon Jag vill icke uptaga tiden med att närmare inlåta mig i detta ämne; men enhvar af E. o. Ad. som önskar erhålla en mera detaljerad uplysning om saken, kan lätteligen erhålla den på det nämnda stället i Utsk:s Betänk.
Hr Gr. 0. Landtm, framställt, att, i anseende till de särskilda yrkanden, som blifvit gjorda i fråga om de idonia', hvari Utsk:s förev:de förslag var fördeladt, särskild propos. å hvartdera mom. borde framställas, blef propos. till bifall å det utan aiimärkn. lemnade Esta mom. först framställd och med Ja besvarad. 32 Den 7 Oktober t. m.
Hr Gr. o. Landtm, yttrade sedermera, att, i afs. på 2 ulra morn., Gr.
Björnstjerna yrkat den förändring, att, i st. f. de deri förekommande orden: »efter derom hos K.
M. gjord underd. anhållan», skulle införas: »efter K. M:s nåd. pröfning»; hvarefter detta mom. med denna förändring bifölls, sedan propos. till bifall derå utan förändring först blifvit''framställd, men besvarad med Nej. Sedan Hr Gr. o. Landtm, vidare framställt, att Gr.
Björnstjerna, i afs. på 3:dje morn., yrkat den förändring, att, i st. f. de deri förekommande orden: »minst dubbla beloppet», skulle införas: »högst dubbla beloppet», blef detta mom. med berörde förändring bifallet, efter först till bifall derå utan förändring framställd men med Nej besvarad propos. 2:o Utskes under lill. d, pag. 26, gjorda hemställan, alt det i Stockholm varande seminarium må utbildas lill ett sådant seminarium, som fullständigt framvisar den ståndpunkt, på hvilken folkbildningen bör slå; och 3:o Litsle:s pag. 27 afgifva förslag till sladganden i afs. på seminarierna.
Förenämnde hemställan och förslag biföllos. 4:o lilsk.-s pag. 27 afgifva hemställan i fråga om anslag för inrättande af privat-seminarier.
Jag gillar att Utsk. afstyrkt motionerna om privat-seminarier; men jag hemställer, hvartill den sista punkten skall tjena?
Det är gifvet, att om K.
M. finner ett dylikt seminarium förtjent af understöd, kan K.
M. af besparingarne bevilja erforderligt understöd dertill.
Jag vågar derför anhålla, att ifrågav:de punkt måtte utgå.
Jag ogillar nemi: att de i förev:de hänseende väckta motionerna icke i vidsträcktare mån än som skett rönt bifall; men då så är fället, och jag dessutom icke anser det leda till något ändamål att yrka återremiss, hemställer jag, att denna oskyldiga mening, om den också icke betyder något, måtte få qvarstå, emedan den utgör ett medel för K. M. att, i händelse ett privat-seminarium uppstår, som synes förtjent af upmuntran, kunna använda statsmedel för detsammas understödjande.
Jag får således anhålla, att nämnde mening måtte i Betänk, få qvarstå.
Till hvad jag nyss hade äran yttra ber jag få lägga, att det förefaller mig som en omening, då Utsk. först anmärker, att då Staten sjelf underhåller fullständiga seminarier, hvilkas . lärare dels få betydliga löner, dels såsom i de flesta fall sjelfskrifna skol-inspektörer, erhålla den största vana vid undervisningen, anser Utsk. inga andra seminarier erfordras, men tillstyrker icke desto Den 7 Oktober. desto mindre några rader längre fram, att om dylika privat-seminarier skulle upstå, äfven dessa då borde komma i åtnjutande af understöd från Statens sida.
Jag uprepar, att om ett dylikt understöd tarfvas, skall K. M., vår bön förutan, bevilja detsamma.
Jag fortfar i mitt yrkande om denna menings uteslutande.
Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att då olika yrkanden blifvit framställda i afs. på de särskilda delarne af denna punkt, särskilda propos:v å hvardera delen borde framställas, samt hemställde derjemte först om It. o.
Ad. behagade bifalla den utan anmärkn. lemnade delen, hvari Utsk. hemställt, att de väckta motionerna, så vidt de afse anslag för privat-seminarier, ej må till någon åtgärd föranleda.
Hr Gr. o. Landtm, framställde sedermera, att, i afs. på sednare delen, hvari Utsk. yttrat, att, i händelse något privat-seminarium, ändamålsenligt inrättadt, skulle uppstå, detsamma torde böra med något understöd af allmänna medel upmuntras, samt fördenskull föreslagit, att anslag för detta ändamål må, efter K.
M:s bepröfvande, få af besparingarna utaf de till folk-undervisningens befrämjande anslagna medel anvisas, blifvit yrkadt af Gr.
Liljencrantz bifall och af Gr.
Björnstjerna afslag; och efter i fråga om denna sednare del framställda propos:r först till bifälL, hvarvid ropades blandade Ja och Nej, och sedan till afslag, hvarvid svaren utföllo med starka Ja, jemte åtskilliga Nej, förklarade Hr Gr. o. Landtm., det han ansåg den sednare proposm besvarad med öfvervägande Ja. 5:o Vlsk:s pag. 27 gjorda hemställan, i fråga om årliga andag lill bildnings-anstalterna för [olkskole-lärarc.
Denna hemställan bifölls. 6:0 Visit:s pag. 28 och 29 gjorda hemställan, i fråga om vilhoren för folltskole-lärares och lärarinnors anlagoMde.
Jag gillar fullkomligt att skol-lärarne skola aflägga examen vid seminarium- men att, såsom Utsk. föreslår, detta skall ske vid vederbörande seminarium, torde leda till ett betänkligt ingrepp i nämnde personers frihet.
Föreskriften kan nemi. tolkas derhän, att examen endast får afläggas vid seminarium i det stift, dit -examinandus hör, i st. f. den rättighet han nu har att låta examinera sig vid hvilket seminarium som helst.
Jag anhåller således, att ordet »vederbörande» måtte ur punkten utgå.
Sedan härefter, på förfrågan af Hr Flach, Joli. Fredr.