Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Under 1788 ars krig proponeradc Konungen att en Wargering i Skäne ffulle uppsättas: detta bewilljades och werkstäldcs, dock med uttryckeligt förbehåll, att efter krigets flut denne Wargering alldeles ffulle upplösas.
Detta hände ock werkeligen efter flutad Fred.
Pä Konungens wägnar gjorde sedermera Herr General ll^oll en ny proposition om Wargeringens uppsättande.
Hwad som är säkert är, att Skäne betungades med Wargering, men att Contracterne ej blefwo sä friwilligt ingängne som det stod pä papperet.
Pä samma wis har l ant r andra Landsorter.
Händelsen med Baron bewisar detta.
Sedan han blifwit dömd säsom för Högmäls-brott, derföre att han wägrade att uppsatta Wargeringen, in« gingo de öfrige pä hans ort i Contractet.
Säledes wörö Sfwerenskommelserna icke eller der frlwilligc; pä samma grund som de ä andra ställen i Riket blifwit upphafne, bora de äfwen i <^käne afffaffas.
Detta grundar jag sä mycket mera pä 80. §. i Regerings - Formen, som den Skänska Wargeringen ar alldeles af samma egenskap med den öfrige Wargeringen i Riket, och säledes nu, likasom den bör wara, upphafwen.
Den kan icke dä ä nyo upprättas utan genom ett nytt beslut af Konung och Stander.
Pä besia skäl, fär jag hos Herr Erefwen och LandtMarffalken anhälla om proposition till afflag ä Stats"
Utskottets yttrande., Herr
Den 3 April.
Herr bkAusrvolll, L»rl 6usksk l^einbolll. ^ag känner icke annorlunda an efter trowärdige
Mäns berättelser tillstapelsen af de äbcropade Contracter om Skänffa Wargcringen; men deremot mä förhällandet warit huru som hallst, tror jag dock med full wiffhet, dels att med de Contracter hwilkas held blifwit stadgade uti 8v. §. af wär Regerings-Form, forstäs sadane, som i grund af gällande Regerings-bagar och Zndelnings-Werk i allmän, het blifwit upprättade emellan Kongl. Majit och Kronan ä ena samt Rust - och Rot!ältare ä amra sidan, ibland hwilkas antal ingalunda turna beräknas enskildt dem om Skänffa Wargering^, emedan nägot undantag för Pro» vinccn Skäne icke blifwit päbjudit, och Skänffa Rusthäll larne egenteligen under dä warande krig samt i och för detsamma ätagit sig uppsättandet af denne Fri-Corps, i likhet med öfrige F>i-Corpscr, hwilke under sa wal omfvrmälde som de scdnastc krigs-oroligheter blifwit tilldanade och efter Freds afflutande alltid upphört; dels att Rusthällarne i Skäne hwarken kunna eller böra äläggas större tunga, än som ar i öfwerensstammelse mcd Indelnings-Werket tch hwad öfrige Niisthällare i Riket mäste Vidkännas; dels ock att om Wargering i Skäne stall bibehällas, mäste afwcn Rikets öfrige
Provineer pä lika sätt deltaga uti förswaret af ett gemensamt
Fosterland eller ater om, i följd af Konungens Nädiga Päbud och Ri!sens Högloft.
Ständers Beslut, Wargeringen i allmänhet öfwer hela Riket stall upplösas, Wargeringen i Skäne ock mäste undergå ett lika öde, sä wida icke nägon rimlig orsak kan förebäras, att denna nämnde Province stall beröfwas de fördelar och rättigheter, hwilkct i allmänhet för hela Riket utkswas och stadgas, enär af Skänes Inbyggare i öfrigt fordras enahartda skyldigheter som af andra Swcnffe Medborgare, ätminstone kan jag icke annat än önsta och pästä, att mine omförmälde Landsmän - 104 Den 3 Sprik. män icke i nägor mätto mage behandlas mera oblidt än deras Mcd-uw ers tare, sa framt de ej sjclfwe skulle af patriotisk känsla nu wilja ätaga sig särffildje förbindelser och Wargcringcns bibehällande.
— Dock som sistlcdne gärdag, i anledning af Konungens Nädiga Skrifwclse till Rikets församlade Ständer, och en wärd Ledamots, Herr Friherre Österströms Motion, hwilken syntes winna assel» ende och bifall hos de fleste Ledamöter af Högloft.
Ridder" skåpet och Adeln, fraga blifwit wäckt om en allman Utskrifning, att i nöRns stund, dä Märt älskade Fosterland warder af stende angripit, tjena till desi förswar, hwarmedelst allt anspräk pä Wargerings - och LandtwarnöCorpsers upprättande skulle förfalla; alltsä finner jag mig böra till Högwälborne Herr Grefwens och Landt-Marskalkens samt Högloft.
Niddcrffapcts och Adelns mogna bepröfwande hemställa om icke, i händelse Högloft.
Ridderstapct och Adeln ej willja asstä Stats-Utstottets Betänkande, angående serskild Wargerings bibehällande i Skäne, det more lämpeligast läta all frägd och ventilation derom, hwila intill desi Riksens Stander fattat Beslut om FörswarS-anstalternes förbättrande; pä det, r händelse Herr Barock Österströms Förslag om Utffrifningsmanskap warder gilladt, Skane genom påökning af Wargering icke ma draga en dä än mera tryckande tunga framför de öfrige Provincer i Riket, och blifwa den enda Landsort/ som jemte Zndelte Regcmentcr, och Utstrifnings-manstap, äfwen älägges upprättande och underhä ande af en serskild Fri-Corps eller sä kallad Wargerings- Drouppe, twärtemot innehållet och afsigten med ofwanberörde Motion.
Grefwe lövenhielm, Osrl.
Dä fräga hos Ridderskapet och Adeln nu uppstätt om den Skånska Wargeringen anhäller jag- att fä anföra nägra ord: Zag tror, att Den 3 April. 105 att Stats - Utskottet fullkomligen iakttagit hwad som warit dest skyldighet, dä det icke pröfwat npphofwet och ursprunget till denna Wargering.
För att göra sitt Statsanslag har det endast behöft kanna de ingängne Contracternc och att Provincen alldeles blottad pä Znfanterie till sitt försmår behöfde Wargeringen.
Emot de inkast, att Wargering?-Comracterne ej skulle wara lagligen ingängne lärer man med skäl kunna inwända, att denne uppgift synes nog misstänkt, när sedan deras ingående, 2:>ie Riksmöten blifwit hällne, utan att nägre laglige beswär dervfwer blifwit anförde.
Det är troligt, att om orättwisan och stadan af denna inrättning warit sä stor, som det nu pästas, ätminstone nägra klagomäl skulle hofwa försports.
Dä likwäl wid Contractcrncs upprättande nägon oordning möjligen kan hafwa förelupit, tror jag att Niddcrskapct och Adeln rörande detta ämne ej kunde taga nägot wisare beslut, än att i underdänighet öfwcrlcmna ät Konungen, att dcröfwer förordna en laglig undersökning, samt att om derwid Contracterne befunnes wara olagliga Konungen dä berättigades, att dem ogilla, och Wargeringen upplösa.
Skulle äter desse Contractex wara laglige, kan den 80.
§. här icke anföras.
Hela frägan hwilar pä att upplysa Contracternes laglighet- Dess, förinnan kunna af Ständer intet beslut fattas.
Det är endast Konungen, som är i ständ, att förordna denna undersökning.
Herr llotblieb, (lsil krelliie, förenade sig till alla delar med Grefwe Hongelm, sä mycket heldre som han hade sig bekant, att de öfrige Riks-Ständen redan beslutit, att hos Kongl. Maj:t anhälla om en sädan undersökning, sorn Herr Grefwen nu föreslagit.
Grefwe lAä/ner, Ellvik 6öism.
Det är i anledning af Stats-UtskottcLs förslag till Stats-reglering som denna fräsa ro3 Den 3 April. fräga nu kommit under ventilation.
Det war Statsutskottets pligt, att efterse Stats-behofwen, efterse hwad som borde utbetalas och hwilka tillgängar dertill kunde finnas.
Att pröfwa ursprunget till hwarje Inrättning och huruwida den i följe deraf borde bibehålla-, läge alldeles utom Utskottets krets.
Utskottet fann att Wargering ns Lfficcrs-Corps hade lön pä Stat.
Det war säledes icke berättigadt, att deraf förestå näaon indragning.
Det kunde endast underställa huruwida denna Löne - Ltat skulle stadfästas eller ej
När det fann, att densamma genom Kongl. Författningar och i dem äberopade Corn varter war grundad, kunde Utskottet icke annat än pä
Stat uppföra den.
Lm Inbyggarcna i Skäne hade allmänt warit af den tankan, att Wargeringen skulle afskaffas, hade de utan twifwcl sjelfwe och i god tid derom wäckt fräga, sä att undersökning under Riksdagen hade kunnat göras och Mälet rigtigt bercdt till Ständernes pröfning framställas.
Ru är det ! följe af ett Statsanslag, som anmärkningar rörande hufwudsaken framställas, ett förfarande som Åtminstone bör kallas oordentligt.
Jag will ej neka, att Rusthällarne i Skäne böra hafwa samma rättigheter, som deras likar i det öfriga Swerige, men sädant beror af Contracter och dem har det tj tillhört Stats-Utskottet att pröfwa.
Hwad äter beträffar frägan om Provineens behof, synes det wara gansta tydligt, nar i hela Skäne, Halland och Blekingen intet Indelt Infanterie finnes.
Skäne betalar äfwen en obetydlig afgift i Utstrifnings-pennmgar och har ingen rotering, hwarigenom denna Province i jemnförelse med andra njuter mycken lindring- Jag fär derföre hemställa om icke i anseende dertill, att allt detta fordrar en nogare pröfning, att behofwet af Wargeringen är tydligt, att Författningarne derom arv kungjorde och Contracter, hwarpä de grunda sig, kände; om icke säger jag, i ansten - Den Z April.
I07 seende till allt detta, det wore bast att hela Ärendet öfwerlemnadcs till Konungen, hwilken dä ägde att efter anställd undersökning rätta hwad som kunde wara felaktigt, antingen genom Wargeringens afflaffande och införande af Rotering eller pä nägot satt i sammanhang med det af Friherre cellerström i, gär upplasta Förslag i fall detsamma skulle winna Riksens Ständers bifall.
Friherre 3tse1 vön wolstein.
För att befunna det inkastet att Twä Riksdagar förflutit utan att nägre klagomål öfwer Wargeringen i Skäne och sättet att den inrätta blifwit anförda, fär jag nämna, att dä desie Twä Riksdagar blifwit hällne uudcr cnwälds-perioden, nästan under samma styrelse, som infört misibruken, hade det warit förgafwes att försöka afhjelpa dem
Utom dest war det den tiden icke tilljtandigt för Ständer att sjelfwe wacka srägor.
Nu först sen wi aterwunnit friheten, tror jag rätta tiden wara, att söka och fä rattwisa, men hwar och en mä dömma, nar det nu är s§ smärt att fä rätt huru fäfängt det hade warit förr, att dertill göra ett försök.
Jag will icke länge uppehälla mig ivid att pröfwa och beswara Grefwe lVlöroers anförande.
En stor del af de stät han anfört för Utskottets förfarande synes mig hafwa legat utom desi krets.
Jag häller mig endast ivid föreskriften i 80.
Regerings-Formen, hwars mening ej kan wara annan, än att befästa den gamla krigsmagtcn, sädan som den i de första Kneckte-Eontracterne är grundad, och hwarigenom säledes alla i sednare tider tillkomne förändringar i Indelnings-Werket mäste wara upphafne.
Dä denna
Lag gäller för de öfrige delar af Swerige, yrkar jag, att den äfwen för Skäne mätte blif, wa gällande.
Grefwe ttsmUton, ^xcl. En wärd Ledamot har förcbrätt Skänes Innebyggare att hafwa försummat stna fata - 103 Den A April. fatalier. Zag trodde alldrig art denne RegeringZ-Form stull kunna uttydas till warre, an de händelser som inträffade u >der dispotismcn.
De Herra", som citerat 80. hafwa rj last densamma till flut.
D>t ordet hufwuds grunder, som deri igenfinnes, wffar att fräsan endast är om de gamle Contracterne.
Det är h rdt, att Regering?- Aormcn pä detta wis stall expticcras af personer, som hwarkcn hafwa eller någonsin sär Rusthäll.
Grefwe Dävendjelm, Larl.
Beklagligen lärer detta wara allt för sant af mig, och jag bekänner att jag ser ingen dager sä gerna jag wille att ge Herr Grerwen dementi. Hwad Contracterne angär äro wisterligen de, som i serstilta Provincer äro gjorda, denom 80.
§. stad» fästade.
Dess mening har alldrig kunnat wara, att fullkomligen Återföra Indelnings - Wcrket till det tillstäntz hwarf detsamma wid Konung L^iri. den XI:tes lid befann stg.
I sädant fall skulle till exempel de förändringar som blifwit gjo da med E>stgötha-Cavallerie till Infanteris äfwen böra upp äfwas- Alla friwilliga Contract böra ester min Lfwertygelse respecteras.
De enda hwilkas helgd kunde sattas i fräga aro de som' blifwit olagligen ingängna, men denna laglighet eller olaglighet af Contractcr kunna^ej wi säsom Ständer pröfwa.
Grefwe kkörns,, ^6slk 6ö,sn.
För min del stulls jag om det wore nödigt kunna gifwa Herr Grefwen dementi, emedan jag äger mne Rusthäll, men det hör icke till saken.
Z Finland wat Wen geringen en permanent inrättning.
I stöd af Contract är den äfwen detsamma i Skäne.
Regerings - Formen har stadfästadt deste Cons tracter intill dest Konung och Ständer derom annorlunda besluta.
I deste Contract hafwa wisterligen och kunna, ännu modistcationer göras genom friwilliga öswerenskom mclser - Den 3 April. roy ruelser och meningen af 80.
§. har alldrig kunnat wara att Återföra Jndelnings-Wcrket tilt sitt primitiva tillstånd.
Den angär nya tillkommande
Contracter ej de redan afslutade och ett sädont anwändande deiaf kan ej med billighet kallas en förtydning.
Jag får derföre hemställa till wederbörande
Rusthållare i Skäne om det icke more lämpeligast, att till Konungens granskning öfwerlemna de klagomäl de tro sig wara berättigade att föra öfwer sättet huru Warg ringen blifwit dem patrugad och om icke deras önskan att fä olagligheter rättade endast sä, lunda af, den wcrkställande Magten, kau blifwa uppfvld.
Stael von Hollstein i anledning af hwad Grefwe
Dökvenliselm anfört bör anmärkas art
Len förändring i Contracter, som inom östgötha Ca« »vallerie blifwit gjord, ej älade nägon ny tunga utan bestod endast i en öfwcrenSkommelse, att pä ett annat sätt utgöra förut älagda skyldigheter.
Wargeringen deremot är ett nytt älagdt onus utan nägon minskning af andra bördor och det bör tydeligen märkas, att det fri, »villiga contractet derom aldrig gjordes med annat förbchäll, än att den efter krigets stut, ffulle uphöra.
Grefwe Dökvenl^elin, (larl.
Stael har riktigt anmärkt stillnade» emellan förändringen af östgötha Cawallerie till Infanterie och ursäktandet af Wargeringen i Skäne, men alt detta bör icke hit Con, tracter de mä wara af hwad natur som hälst böra hällas, när de pä ett lagligt sätt blifwit afslut»de.
Stael von Hollstein vrkade ä nyo att desie contrakt gensm M §. » Regerings-Formen wors uphäfna, Trrft L10 Den Z April.
Grefwe Hamilton , ^,xsl. Zag mill allenast tillfl
Aga Grefwe
Rui ner, huru jag stall anses som al, brig upsatt nägon Wargering?
168O ärs cvntracter aro de enda som igenom Regerings-Formen aro bibehällne.
Jag förbehäller mig, att Skäne icke serstilt ma bestattas: Zag vrotesterar deremot högtidligen och begär afflag ä Utstottets Betänkande eller i widrigc fall votering/, dä jag förbehäller mig att 10 §. i Adeliga Priviletzierne mätte anwändas och inga andra öf»ver denna fr äg a fä votera , än de som arv ägare af Fastigheter.
Anmältes och infördes en Deputation frän det Hederwärda Bsnde-Ständet anförd af Riksdagsmannen Slars frän Bohus Län, hwilken upläste ett ProtocollsUtdrag af runehäll, att Bonde-Ständet instämt i RidLerstapets och Adelns förklaring, i anledning af Konungens Nädiga smar rörande Wargeringen och detsamma, jemte ätffillige inom Ständet i anledning deraf afgifva yttranden, till Allmänna Bcswärs-och Le« conomie-Utstottet remitteradt.
Dcputationen utfördes pä manligt sätt; hwareftec Grefwe Hamilton fortfor, frägande om Conträrter kunde airses lagliga, hwilka ej med Konungens och Ständers samtycke moro ingängne?
Pä sädan grund hade är 1800 Contracterne rörande Bränwins-Arrendet blifwit uphäfne.
Friherre Oscksrstrcim, stseob. Zag trodde aldrig att i Riddarhusets Plenum fä höra, att ingängne Contracter ej skulle hällas i helgd, aldraminst sädane, hwilka genom Regerings-Formen tpdeligen äro stadfästade. Zag tillstyrker, att, rörande de i fräga »varande, undersökning om deras laglighet mätte anställas.
Bes finnes
Den 3 April. sinnes dä att de äro olaglige, mä de förfalla.
Finnas de äter wara Laglige, kan i dem utan Konungs och Ständers samtycke ingen ändring äga rum.
Sä, lebes är det bäst, att hela saken öfwerlem,ras till HanS Maj:t.
Ständer äro ej nu i tillfälle att densamma pröfwa.
Likwäl anser jag nödigt att om det wid undersökningen uplyses, att de äro olaglige, mä Kongl. Majit af Riksens Ständer berättigas, att vem up, häfma.
Grefwe Hamilton, , protesterade emot all undersökning.
Sjelfwa undersökningen wore olaglig, emedan Contracterne i sin natur moro olaglige.
Grefwe körner, /cckolk Köra».
Tillfrägad af Grefwe Hamilton, huru han borde anses, ssm aldrig upsatt Wargering, kan jag ej annat smara än att jag hemställer detta till Herr Grefwe» sjelf.
Likwäl när Herr Grcfwen war den enda, som wid detta tillfälle protesterade, kan jag ej för min del förstä huru besia Con-- tract kunna anses olagliga.
Kunna de wäl brytas eller uphäfwas, utan en ordemelig undersökning?
Utan twifwel är Skänes innebyggares ratt bast bewarad, om hela denna sak öswerlemnas till Kongl. Majit.
Lm de i gär wäckte Motioner skulle antagas, om nä, gon jemkning skulle göras i Rotering, twiffar jag er alt icke Konungen gör afseende uppä och tillfredsställer desie sine undersätares önstningar.
Herr llotlrlieb.
Anmodad af Herr vice Presiden, ten Isismolleu, fär jgg pä h-^.ns wägnar tia Protocollet upläsa följande:
Dä hos Höglosi.
Nidderskapet och Adeln det ämnet nu förekommer huruwida Skönsta Wargering?» bör bibehättaS eller ej, sär jag i ödmjukhet framställa de orsaker - Lb2 Den 3 Npril. säker som r förewarande fräga grundlagt Stats-UtstottetS Betänkande.
Undcrsätarnes ffyldighet att wärja Riket och dertill kemna Medel har ifrän urminnes tid warit ostridig; men sattet att ett sädant biträde utgöra har altid bcrodt pä öfwerenskommclse: Z sädant afseende har ifrän början af i6oo talet Bcwillningar nästan wid hwarje Riksdag blifwit äffade och utgjorde, stundom i penningar, ofta i man-, skap, hwilket genom Commissarier blifwit utffrifwit till det antal, och i den ordning Riksens Ständer för hwarje gäng bestämt; grnnderne för nämnde utflrifningar Utstakades pä olika sätt, ibland efter gärdetal, stundom efter manstyrkan, hwarwid likwäl altid och i alla tider Ridderskåpets och Adelns Sätes - och Ladugärdar warit befriade.
Att detta sätt till att utgöra krigsmagtcn war bcledfagadt med stora olägenheter, samt wid werkställighcten med missbruk, wittna de flere Resolutioner däremot, som tid efter annan blifwit utfärdade, och de bittra beswär hwarmed Allmogen icke destomindre under Konung den XI:tcs första NegcriNgs-är inkommo, hwilket föranlät Hvgbemälts Konung, att s dan af andlingar om ett ständigt kneckie-häll redan blifwit träffade med Allmogen i ^sier - och Wester Dalarne, Wermland, Helsingeland, Gcstrikcland, Wester Norrland och Wiborgs Län, söka wid Riksdagen 1632 förmå de öfrige Provinder att sig till en lika inrättning be* gifwa.
Flere Provincer ingingo genast i det ständiga knecktc-hället andre ärcr förblefwo wid utffrifningen med förbehäll, att framdeles fä densamma emot ett ftadigwarande kneckte-häll utbyta.
Dä nu utstrifningarne ofta behöfdes och Ständernes sammankomst'i sädant afseende altid medförde beswarligheter, klef det genom r6Z7 ärS Riksdags Beslut Konungen updragit, att efter de grunder . lSgo Den 3 April. rugo ärs Bcrvillning utstakade, käla i de Orter, der ständigt kneckte-häll icke finnes framdeles förrätta utstrlfninLarne dä de tarfwades; det dröjde icke länge innan frän de fleste öfrige Landsorter i Swerige och'Fifiland ansökningar inkommo, att fä utgöra en ständig Rotering, hwareftcr de ni, befintlige Knecktc - och Bätemans Contracter blifwit asflutadc.
Att Skäne och Halland frän älder haft en lika utstriftiings-skyldighet lärer kunna tagas för ostriLigt, dä man finnér, att den Iordrefnings, Commistion , som derstädes förordnades 1669, hade fig älagt att tillse huru Militien derstädes skulle lämpligast kunna inrättas pä samma fot som i Swerige, hwarpä nämnde Commistion äf-vcn inlemnade förslag, hwilkct troligen ej kommit till wcrkställighct för Statens behof af penningar, som sannolikt gifwit anledning till Konung Lektid den Xl-tes hem» liga bref till General-Gouwerneurrn Grefwe rp-cbeberg i6zz, att' söka förwandla utskrifningen till en venningcasgift, hwarpä nu warande frihet frän utskrifning in natura sä wäl uti Skäne som Halland fig endast grundan Icke desto mindre har Skäne sedan den tiden beständigt en sadan frihet njutit, undantagande ären 1704, 1708 1711 och 1712, da efter serskild Jnstruction aine Regementen- hwardera af 1000 man Soldater utstrefwos, mcy snart derefter blcfwv deste Regcmenter redrrcerade och Skäne återgick till dest förra Knecktc-frihet, emot utskrift nings-pcnningar enligt de i68z stadgade grunder.
Stats Wcrkcts inkomst häraf har wäl i början warit ett fullkomligt »vederlag för den ätnjulne Kneckte - friheten; men tidernes stiften och penningens fö> kämrade warde hafwa werkat en obillig et lika skattskyldiga undersätare emellan samt en bctydelrg minstnlng i Kronans intrader.
Af hwad nu är anfördt synes kydeligen, det Skällsta sch Halländska utstrisningen ! hwad som angär sättet att den Ridd.
Aö.
Ppst.
Lite Land.
L-dr» 2!fS. 8. 114 Den Z Zlpril. den utgöra, endast har sin uprinnelse frän i6go och 1633 sirens Riksdags-Beslut och den i anledning häraf utfärdade Znstruction; att rättigheten till desi afbördande med penningar, härleder sig frän en tillfällig tillätelse som fatt fortfara.
Statens inkomst af utffrifnings penningarne i Skäne och Halland har per medium desse sednare ären bestigit sig till Rd. om äret, att denna inkomst lika sä litet swarar emot wärdct af den Kmckte-frihet som siere Tusende Hemman deremot begagna, lärer lika sä litet tarfwa bcwis, som att Skäne och den oroterade delen af Halland, med äldriga skyldighet och lika beskydd, likwäl under rZo ärs tid, mindre än öfrige Swensta Provincer bidragit till Rikets förfwar.
Jag fär dä underställa Ridderstapet och Adeln, om det kan förenäs med billighet, att Skäne nu skulle undandraga sig upfyllandet af det med Rusthällare 1791 ingängne friwillige och laglige Contract, att sä i freds - som krigstid underhälla en Wargering af 500 man för hwardera af de Skänsta Cawallerie - Regementerne, dä Riket derigenom äger att tvid infallande krig kunna påräkna rooo man Znfantcrie, emot en sä ringa ärlig utgift i fredstid som 2600 Rd., hwilket nu utgör hela kostnaden till Befälets aflvnande.
Sluteligen får -ag erindra, att om någon med annan öfwertygelsc om Skäne och Hallands skyldighet, att deltaga i egit och Rikets förfwar, skulle till desi stöd äbcropa gamla privilegier, och den ofta tillförene framsatte Malmö Recess, lärer efter min tanka deraf sä mycket min,, dre nägon skylsta kunna hämtas, som d-nna Recess i allmänna ordalag stadgar, att Innewänarena uti de conquc» terade provincer borde smara till Kneckte - hället; och att Halland, som är kändt för swaga Hemman, redan i/ZS ingätt uti Roterings-styldighet till Bätsmanshället in na ' tura.
Den Z April. tiira, för. alla ber besintclige Kronor och Krono-Skatter Henrman.
Pä ofwan anförde grunder får jag således rödmjuks het tillstyrka att proposition mätte göras till bifall pä Etats-Utjkottets Betänkande. sfr. 'llvrsmelleM
För egen del yrkade Herr Idotbleib proposition ä hwad Herrar Grcfwar I-ävevbjelm och stärner yrkat- nemligen en ordentlig urrdersvkning rörande lagligheten af de Cons tracter, pä hwilke Skänffa WargeriNgen sig grundar, och 0N! denne proposition icke bifölls votering, hwarwid bett af Grefwe blsmilton Zberopade §. i Adclste privilegierNe riks wal aldrig kunde komma i fräga.
Wl handla inom Nidr dårhuset enligt Rikets Grundlagar- enligt hwilka wi alla har församlade aro Swensta Folkets Representanter, och kunna i denna egenskap- till följe af r §» Niksdags--Ord» ningen icke bindas afandra föreskrifter, ande, som Grundz lagarne dictcra, samt Utöfwä alla de riktighet er som tills komma Folkets ombud. io §. j Adelige Privilegiirne wos ro dcsiutom icke anwändbar och har aldrig tvid sädane frägor som denna .warit det; emedan densamma wal föreskrift iver att Nya onera ä jord icke stola äga rum, utan deras samtycke, som ager Jord; Men aldeles icke utesluter ans dra, som nro i utösningen af Riksdagsmanna-rattigheteratt i besint om dylika onera deltaga.
Liset Vob bl- ttLt«n.
A Herr ^llerrineckeNS nu uplaste Dkctamen, ar icke Uptagit, att
Skäne är in» beldt.
De der warande
Rusthällare äro starkt oNercrade och hafwa inga Äugmenter.
Om det warit nägött i Lagen grundad skyldighet att upsätta Äargering, hade utan twifz wcl Konung lil genom General derom anmodar Prvviucens Znnebyggare.
Det äk utan alt twist wtt. 116
Den Z April. wel, akt dt första gängen frägades om de deri wille ingä af god wilja och att det bifölls med förbelM.
Nu när Konungen uplöst Wargeringen ar den naturligt wis äfwen i Skäne uphäfwcn.
Jag hade wäntat mig att inom detta Samfund finna frihets-anda.
Här finnes män som kullkastat
Despoten, men de understödja hans werk.
Grefwe Amilton, ^xel.
Jag har wisterligen fullt förtroende till Hans Majt. Zag medger äfwen att lagliga Contraeter ej kunna uphäfwas, men detta Contract är olagligt.
Jag kackar
Herr votbllck för sin historiska berättelse, men mg unerar att har finna personer, som wilja flydda slaglighcter.