Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hr von Hartmansdorff har ansett, alt såväl diverse verks medel, d. v. s. de särskilta, staten tillhöriga verks och inrättningars medel, som upbäras under en eller annan form, som äfven särskilda korporationers medel, som af Statens upbördsmän emottagas, borde i Rikshufvudboken ingå, derföre att de uti de specialräkningar, som Kronofogdarne upgöra, äro intagna, och för att Rikshufvudboken skall vara fullständig, så bör den utvisa allt hvad som af Kronans upbördsmän upbäres, så att den procent, som upbörden kostar, fullständigt synes af hufvudboken.
Detta allt beror af det mål man söker med Rikshufvudboken och Ben 22 Juli. 405 detta ändamål anser jag vara, att hufvudboken skall utvisa Statsverkets tillstånd.
Om denna upfattning af Rikshufvudboken är riktig, så följer deraf, att specialräkningar, som i Rikshufvndboken upställas, icke böra uptaga några enskilda korporationers medel och att de icke uptaga särskilta verks medel annorlunda än så, att summorna, som redovisas, öfverensstämma med upbörden, men icke så, att upbörden uptages på två ställen, hvarigenom summorna skulle komma att visa sig dubbla och sjelfva upbörden synas större än den i sjelfva verket är.
Vid det nu upgjorda förslaget till formulärer för Rikshufvudbok skulle jag tro att dessa omständigheter äro iakttagna, så att jag förmodar, att om det formuläret antages, man kommer att få en,imiri tanka fullständig, Rikshufvudbok, som blir mycket lättare att revidera, och i hvilken man lättare ser verkliga förhållandet än i den gamla, ehuruväl, om man gör sig någon möda, man äfven der får tillräcklig reda på allt hvad man önskar.
Måhända likväl för tydlighets skull, för att göra saken ännu mera påtaglig, erfordras ett par blad ytterligare i den nya Rikshufvndboken, men jag kan icke föreställa mig att R.
St:rs beslut i detta hänseende kan förhindra K.
M:t att låta tillägga hvad som kan befinnas nödigt.
Jag tillstyrker sålunda bifall till Utsk:s förslag i detta hänseende.
Jag glömde förra gången erinra derom, att min tanka, då jag önskade att dessa diverse verks medel måtte ingå i Rikshufvudboken, blott var att de skulle innefatta in- och utgående balanser äfven i slutsummorna af inkomster och utgifter, hvarigenom specialsummorna, som uptagas i de särskilta verkens räkenskaper, kunde uteslutas.
Innehölles de i hufvudräkningens slutsummor, så hade man den öfversigt, som jag tror höra till fullständigheten.
Om man för Diverse Verks medel, såsom Frih.
Palmstjerna nämnt, blott gör ett särskilt upslag eller conto i Rikshufvudboken, så finner man just hvad jag önskade.
Jag har redan yrkat bifall lill Betänk., men jag vill hafva gjort denna erinran, såsom hörande till fullständigheten af målets skärskådande och emedan hennes åberopande kan vid andra tillfällen behöfvas.
Jag anhåller att få fästa upmärksamheten derpå, att i 2:dra punkten står: ”att den i Kolhnas förslag till kapitalräkning, äfvensom i de flesta af förslagshufvudbokens fondkonti förekommande sammanföring under högst 4 hufvuddelar, nemligen in- och utgående balanser samt inkomster och utgifter, bör å alla fonders konli tillämpas,” och att således alla de konti, som man kommer att begagna, skola få ett sådant sammandrag, som utvisar den ingående balansen jemte hvad som under årets lopp influtit, och den utgående balansen jemte hvad som under året utgått, hvarigenom den brist Hr von Hartmansdorff påpekat torde vara hufvudsakligen undanröjd. 406
Den 22 Ju 1 i.
Bristen är derigenom icke afhulpen, men det gör en stor lättnad vid öfversigten att på detta vis sammanföra summorna så, alt räkningen, på ett ställe, är afslutad; hvadan just den omständighet, Hr von Troil omförmält, lättar liufvudbokens uppställning på det sätt, som jag ansett vara det rätta.
Uppå härefter framstäld propos. blef förevarande punkt af Utsk:s Utlåt, af R. o. Ad. bifallen.
5:te punkten, ang:de del ifruavarule nya Rikshufvudboksformulärets antagande lill efterrättelse; 6:te punkten, ang:de en underd. skrifvelse till K.
M:t och ett förständigande till Riksgälds-Rontorets Fullmäktige uti samma ämne; samt 7:de punkten, ang:de upskof med frågan om fastställande af ett hufvudboks-formulär för Kongl. SlatsKontoret.
Då härefter förekom 8:de eller sista punkten, ang:de en underd. skrifvelse till K.
M:l i frågan om beredande af större fullständighet ät StalsRontorets memorial-böcker, yttrade Hr von Hartmansdorff:
Vid den punkt, som R. o.
Ad. nyss biföll, vill jag göra en erinran, utan att likväl bestrida det beslut, sorn är fattadt.
Min anmärkn. är, att StatsKontoret nog knapphändigt förer sina räkningar öfver de fonder, det förräntar.
Det borde finnas icke blott en hufvudräkning för hvarje sådan kassa, utan jemväl en räkning med låntagarne, d. v. s. en inkomsträkning och derjemte en annan med pensionslagarne eller en utgiftsräkning, på det att redovisningen måtte vara fullständig.
Jag gör denna anmärkn. äfven med afseende på hvad i detta hänseende kan framdeles ifrågakomma.
Utan att ingå i något bedömande af giltigheten af den anmärkn., som Hr von Hartmansdorff nyss har framställt, ber jag endast att få fästa upmärksamheteu derpå att så vida K.
M:t skulle finna någon förändrig i SlatsKontorets bokföring af behofvet påkallad, och anse någon sådan räkning med StatsKontorets fonder och pensionstagare nödig, som Hr von Hartmansdorff föreslagit, så är detta en åtgärd, med hvilken R.
St. icke nu haft att sig befatta, utan som endast och allenast kan tillvägabringas genom en befallning ifrån Regeringen.
Jag tror således, att den nu gjorda anmärkningen icke lägger något hinder i vägen för bifall till denna punkt i Betänk., hvarom jag vördsamt anhåller.
Landtm, erinrade, att den del af Utsk:s Utlåt., hvaremot Hr von Hartmansdorff gjort sin anmärkn., redan var af R. o. Ad. bifallen; hvarefter R. o. Ad. biföll den nu förevända utan anmärkn. lemnade punkten.
Den 22 Juli. m Föredrogs ånyo och bifölls StatsUtsk:s d. 19 och 21 d:s på bordet lagda, Utlåt.
N:o 178, i ani. af K.
Propos. (N:o 68), ang:de inqvarteriugs-skyldigheten i Stockholm.
O Ånyo föredrogs Bevi!!n.-Utsk:s d. 19 och 21 d:s på bordet lagda Utlåt.
N:o 17, i ani. af gjorde anmärkn:r vid Betänk.
N:o 10, angrde stämplade pappers-afgiften.'
Detta Utlåt, företogs punktvis till afgörande, hvarvid R. o. Ad. utan diskussion biföll såväl hvad Utsk. nu i fråga om fastebref å ärfd egendom, redaktionen af § 6 mom.
1 i författningsförslaget, fullmakter för folkskole-lärare samt fördels- och undanlägs-kontrakter föreslagit och hemstält, som ock Utsk:s yttrande ronde en per mille- och rustbållsafgifterne, samt förevar.-de Utlåt, i öfrigt ansågs icke erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarne.
Föredrogos och biföllos StatsUtskis d. 12 dennes på bordet lagda Utlåt:n: N:o 179, i ani. af väckt motion om gratification åt förste Landtmätaren Albin för en af honom uprättad karta öfver Jemtland ; och N:o 180, i ani. af väckt motion om bildande af en pensionsanstalt för Sveriges handelsflottas Skeppare, Styrmän och Sjöfolk.
Föredrogos, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, StatsUtsk:s nedann:de d. 21 dennes pä bordet lagda Utlåtm: N:o 181, i ani. af erbållne återremisser å Betänk.
JVi 67, ang:de regleringen af utgifterne under RiksStatens
Andra hufvudtitel; JVs 182, i ani. af erhållne återremisser å Betänk. 69, ang:de utgifterne under RiksStatens
Fjerde hufvudtitel; JVi 183, i ani. af återremisser å Betänk.
JVs 71, ang:de reglering af utgifterne under RiksStatens Sjette hufvudtitel; J\l 184, i ani. af erhållne återremisser å Betänk. 72, angide regleringen af utgifterne under RiksStatens Sjunde hufvudtitel ; JV2 185, i ani. af erhållne återremisser å Betänk. 73, ang:de regleringen af utgifterne under RiksStatens Åttonde hufvudtitel; JV2 186, i ani. af återremiss å Betänk.
J\s 74, ang:de reglering af utgifterne under RiksStatens Nionde hufvdtitel; samt M 187, i ani. af erhållen återremiss å Utlåt.
M 87, i fråga em aflöningen för Presidenterne i vissa af Rikets Kollegier. 408 Den 24 Juli.
Föredrogos och lades till handlingarne BankoUtsk.-s nedannide d. 21 dennes pä bordet lagde mern.:
JM 44, i ani. af erhållen återremiss af mern.
JM 37; JM 45, i ani. af erhållen återremiss af Utsk:s Betänk.
JM 41; samt JM 46, i ani. af RiksStåndens beslut öfver Utlåt.
JM 42.
Föredrogs BankoUtsk:s d. 21 dennes på bordet lagda mern.
JM 47, i ani. af RiksStåndens beslut öfver utlåt.
JM 43. R. o. Ad. biföll Utsk:s i afseende på Bankoreglementets 120 § gjorda hemställan samt fann förevar:de mern. i öfrigt icke föranleda till annan åtgärd än att läggas till handlingarne.
Anmäldes och lades på bordet ett från Const.Utsk. inkommit Mern.
JM 30, med utlåt, angide Talmannens i BondeSt. vägran af propos. på en inom Ståndet väckt fråga om remiss till Bevilln.Utsk. af särskildta Utskis för behandling af bränvinsfrågan förslag till författn. om bränvins tillverkning.
Uplästes och lades till handlingarne från de öfrige RiksStin ankomne Prot.Utdrag af d. 1, 7, 10, 14, 16, 17, 19, 21, 22, 28, 29 och 30 sisth Juni, samt d. 1, 5, 8, 12, 14, 15, och 19 dennes. H. R. o.
Ad. åtskiljdes kl. f till 12 på dagen.
Måndagen den 24 Juli 1854.
Justerades 6 Prot.Utdrag för d. 22 dennes.
Uplästes till justering och godkändes Expedit.Utskis under JM 86 afgifna Förslag till R.
Stis underd. skrifvelse till K. M:t, om antagande af decimal-system för mått och vigt.
Uplästes ett af Hr Gripenberg, Carl Fredr. Wilh., inlemnadt sålydande Mern.:
Den 24 Juli. 409 Sorn jag erfarit, att jag under d. 21:sta dennes af R. o. Ad:s Hrr Elektorer blifvit vald till ledamot i Allm. Besv.- o.
Ekon.-Utsk., men mina tjensteåligganden ej tillåta mig att nämnde förtroendeplats emottaga, får jag nu densamma mig afsäga.
Efter upläsningen häraf och med tillkännagifvande, att Gr. Taube, Edv.
Henning, såsom ledamot af Bevilln.Utsk., begärt och erhållit 3:ue veckors ledighet, samt att Hr Charpentier, Gust. Reinh., som blifvit utsedd till ledamot af LagUtsk.
, återlemnat sin Riksdagsmannapolett, anmodade Hr Gr. o. Landtm.
Hrr Elektorer, att utse en ledamot i LagUtsk., i st. för Hr Charpentier, en ledamot i Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk., i st. för Hr Gripenberg och en ledamot att inträda i Bevilln.Utsk. under Gr.
Taubes frånvaro.
Ad. val af 21 ordinarie ledamöter och 11 Suppleanter i förstärkta Stats-Utsk.; och befunnos, efter valförrättningens slut, hafva blifvit utsedde till Ordinarie Ledamöter: JV2 26, Frih. Lejonhufvud, Axel Gabriel, med 66 röster. — 154, n Bennet, Carl Stephan, med 60 röster. — 189, n Funck, Fredrik Alexander, med 60 röster. — 245, n Lagerfelt, Israel Carl Adam, med 66 röster. — 331, n Adlercreutz, Carl Gustaf, med 66 röster.
Lagerheim, Fullm.
Gr. Lewenhaupt, Erik, med 65 röster. — 341, 11 — 354, 11 Fock, Frans Wilhelm Reinhold, med 59 röster. — 361, 11 Edelcreutz, Fullm.
Hr von Troil, Fredrik Adolf, med 66 röster. — 601, Hr Uttermarck, Fullm.
Frih. d’Albedylil, Christer Henrik, med 60 röster. — 645, 11 Möllersvärd, Carl Henrik, med 66 röster.
Gyllenadler, Fullm.
Mörner, Axel Edvard Knut, med 60 röster. — 655, 11 — 929, 11 Grönhagen, Fullm.
Hr von Hartmansdorff, August Edvard, med 60 röster. — 2145,A.„ af Nordin, Fullm.
Hr Tersmeden, Nils, med 65 röster. — 1506, 11 Stjerngranat, Georg Gustaf Henrik, med 59 röster. — 1612, 11 Grundelstjerna, Axel Wilhelm, med 60 röster. — 1885, 11 Arnell, Gustaf Fredrik, med 66 röster. — 2077, 11 von Wright, Fullm.
Hr af Sillén, Lars Gabriel, med 66 röster. — 2243, 11 Hadorph, Daniel, med 60 röster. — 2248, 11 af Forsell, Fullm.
Hr von Francken, Georg Wolfgang, med 60 röster. — 2253, 11 von Holst, Fullm.
Manderström, Carl Adolf, med 66 röster. 2259, 11 af Wåhlberg, Fullm, Hr Ulfsparre, Georg, med 60 röster. 410 Den 24 Juli. ’ Suppleanter: JVs 338, Frih. Tersmeden, Wilhelm Fredrik, med 45 röster. — 1947, Hr Odencrantz, Gastaf, med 44 röster. — 1877,A.,, Carleson, Edvard Henrik, med 44 röster. — 330, Frih.
Silfversparre, Fullm.
Stjernstedt, August Wilhelm, med 44 röster. — <578, Hr Bildt, Knut, med 44 röster. — 311, Frih. af Ugglas, Curt Gustaf, med 44 röster. — 115, Gr. Lagerbjelke, Gustaf, med 44 röster. — 55, ,, Cronhjelm till Flodstad, Fullm.
Gyldenstol pe, Anton Gabriel, med 44 röster. — 2078,C.
Hr Toll, Fullm.
Hr Blomstedt, Christian Jacob, med 44 röster. — 1743.
Hr von Wachenfeldt, Fullm.
Gr. Lagerberg, Sven, med 44 röster. — 118, Gr. von Essen, Fullm.
Gr. Sparre, Erik, med 43 röster, efter anstald lottning till bestämmande af den ordning, i hvilken de Suppleanter, som erhållit lika antal röster, borde i Förstärkta StatsUtsk. inträda.
Sedan valprot. blifvit upläst, anmälde sig och vKrade Frih. Klinkowström, Rudolf Mauritz:
Mot R. o. Ad:s nu förrättade val till ledamöter utaf förstärkt StatsUtsk. får jag till prot. anmäla min reservation, på den grund, att jag anser Gr.
Lagerbjelke, såsom varande R.
St:s Fullmägtig uti RiksgäldsKont:t, icke kunna, enligt den 41:sta § R.O., till ledamot uti förstärkt StatsUtsk. inväljas.
Klinkowströms nu afgifna reservation.
Jag instämmer till alla delar uti det af Frih. Klinkowström nyss afgifna yttrande, och får äfven för min del till prot. anmäla min reservation emot det af R. o. Ad. nyss förrättade val till ledamöter af förstärkt StatsUtsk.
Med synnerlig förvåning har jag hört 3:ne ledamöter förklara, att de ansågo Gr.
Lagerbjelkes inväljande i förstärkta StatsUtsk. för en oriktighet.
Det borde då af dessa ledamöter bevisas, att Gr.
Lagerbjelke i och för sina embetsåtgärder i RiksgäldsKont. på något sätt kan komma under förstärkta StatsUtsk:s bedömande, men en sådan bevisning lärer af de värde ledamöterne aldrig kunna åstadkommas, så mycket mindre som decharge längesedan mätte vara lemnad för Fullmägtiges i RiksgäldsKont. förvaltning och sålunda på intet vis numera kan under någon form ifrågaställas, men aldraminst vid ett för dylika frågor fullkomligt främmande forum, nemi. förstärkta StatsUtsk.
För öfrigt strider all hittillsvarande praxis emot reservanternes tillkännagifna tolkning af R.O:s 41 §.
Vid sistförflutna riksdag hafva nemi. t. ex. både Gr.
Lagerbjelke och Den 24 Juli. 411 Hr Printzensköld, ehuru beggedera fullmägtige i RiksgäldsKont., oklandrat innehaft rum i det förstärkta StatsUtsk., och jag är till fullo förvissad, att så väl vår nuvande Landtmarskalk, som de män, hvilka tillförene innehaft denna vördnadsbjudande plats, ingalunda skulle hafva tillåtit ett sådant val, i händelse detinnebure den aldra ringaste stymmelse till öfverträdande af något grundlagens stadgande.
Det måste således förefalla högeligen oväntadt, att nu åhöra ett i min tanke fullkomligt obefogadt klander af den tolkning, Hr Gr. o. Landtm., i öfverensstämmelse med hvad alla dess företrädare tillförene iakttagit, vid detta tillfälle tillåtit äga rum.
Jag anhåller således att härmed få till prot. nedlägga min bestämda protest emot innehållet af de afgifna reservationerna; ty det måste vara mig tillåtet att på detta sätt söka freda R. o. Ad:s, ej mindre nu än förr, ganska lagenliga förfarande för de oblida omdömen, som i motsatt rigtuing blifvit fällda.
Jag erfar nu alt praxis verkligen varit sadan, som den nu här tillämpats, men jag kan dock icke för min del undertrycka den mening, att detta icke varit så aldeles riktigt, ty förhållandet är det, alt uti SlatsUlsk. kunna naturligtvis icke fullmäktige i RiksgäldsKont. inväljas, och då skulle jag knappast tro att de kunna uti förstärkt StatsUtsk. ingå, enär der fråga kunde upstå om deras aflöning.
Alt praxis sådant medgifver, vill jag icke förneka, men tror orsaken dertill hafva varit den, att man icke så noga tänkt derpå, och ifrån theoriens sida betraktadt tror jag icke någon kunna disputera origtigheten af det förfarande, hvaremot jag mig reserverat.
Oaktadt den protest Frih.
Cederström nyss afgifvit, kan jag dock icke finna mig hafva gjort annat än hvad som varit min grundlagsenliga rätt, då jag, efter att hafva stannat i minoriteten, emot det fattade beslutet anmält min rerervalion.
Här är icke fråga om huruvida den nuvande Landtm., eller någon föreg:de, upfvllt sitt kall eller icke; lika litet huruvida praxis i föreg:de förstärkta StatsUtsk. varit sådan man här åberopat, utan här är endast fråga om att en i min tanke dertill oberättigad person blifvit i detta Utsk. invald, och att jag deremot velat afgifva min reservation.
Hr von Francken, Georg Wolfgang, upläste en sålydande motion:
Vid jemförelse mellan RiksSlms samlingsrum, befinnes R. o. Ad. vara i saknad af sådana, till nödig beqvämlighet för ledamöterne och en bättre inredning i allmänhet ledande, anordningar, hvilka i sednare tider blifvit åt de öfriga Stånden på ändamålsenligt sätt beredda.
— Jag hemställer derföre, och då erforderligheten af enahanda förbättringar hos oss ej torde kunna förnekas, att R. o. Ad., med uphäfvande af Ståndets år 1655 fattade beslut, som fastställt riddarhussalens nuvande inredning 412 Den 24 Juli. till bänkar och skrank, behagade till HiddarliusUtsk. öfverlemna att lill Högh Ståndet inkomma med förslag i detta ämne, hvarmedelst sittplatsernas nuvande mindre ändamålsenliga skick må förändras till erforderlig beqvämlighet, äfvensom att genom förminskning i platsernes nuvande antal och genom vissa bland skrankens borttagande, trapstegs anbringande å nödiga ställen, och andra tjenliga åtgärder, en större lätthet må beredas för ledamöterne att från olika delar af salen kunna lemna och återtaga sina platser, hvarigenom tid bör kunna vid voteringar vinnas, och sålunda den ifrågavande förändringen i flera hänseenden blifvit fördelaktig och nyttig.
Om remiss till RiddarhusUtsk. af denna min hemställan, anhålles vörsammast.
Jag beder att för min del få instämma uti det af Hr von Franken afgifna förslag.
Det före faller mig för öfrigt, som skulle della förslag kunna förenklas derhän, alt R. o. Ad. till RiddarhusDirekt. med fullt förtroende öfverlemnade alla de lill denna reform syftande verkställighetsåtgärder, äfvensom att bestämma om sättet huru dermed ändamålsenligast borde tillvägagå.
I öfrigt har jag lika med den värde motionären, hvilken såsom ledamot af Ridd.Utsk. visserligen bäst blifver i tillfälle att fullfölja sakens närmaste framgång, varit, under samtal med ganska många Ståndsledamöter, långt för detta anmodad att söka bereda påföljd åt deras önskan, att de närvar:de högst obeqvämliga bänkplatserna måtte på något ändamålsenligt sätt förändras.
Jag har ej ett ögonblick tvekat örn billigheten af denna deras åstundan och endast af andra göromål hittills tillfälligtvis varit hindrad åt detta ärende egna erforderlig tid, för beredande af nödig åtgärd till syftemålets framtida ernående.
Remitterades till RiddarhusUtsk. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl.
J till 10 på aftonen.
Onsdagen den 26 Juli 1854.
Justerades ett prot.-utdrag för d. 24 dennes och pleni-prol:n för d. 5 sisth Maj samt f. och e. m. d. 6 i samma månad.
Den 26 Juli. 413 Öpnades Hrr Elektorers lislor vid val af Utsk:s ledamöter; och hade dertill blifvit utsedde i Bevillnings-Utskottet: att inträda under den ordinarie ledamoten J\s 396, Frih. Gyllenhaal, fullm.
Edvard, beviljade 3:ne veckors ledighet från och med d. 24 dennes; JVs 1794, Hr von Hofsten, Carl August.
Banko-Utskottet: efter J\s 49, Hr Bratt af Höglunda, fullm.
Gr. Hamilton, Malcolm; JVs 1979, Hr Brakel, Mauritz Gustaf. Lag-Utskottet: efler J\s 765, Hr Charpentier, Gustaf Reinhold; Jtä 1901, Hr Olivecreutz, Wilhelm Casimir.
Besvärs- o. Ekon.-Utskottet: efter 931, Hr Gripenberg, Carl Fredrik Wilhelm; JVå 392, Frih.
Peyron, Gustaf Oscar. Riddarhus-Utskottet: efler JVI 49, Hr Bratt af Höglunda, fullm.
Gr. Hamilton, Malcolm; JVs 2312, Hr Peijron, fullm.
Uplästes ett af Hr af Wirsén, Carl Thure, inlemnadt sålydande Mern.:
Af enskilda angelägenheter hindrad, att, efter tilländalupen permissionstid, fortfara med det af H. R. o. Ad:s Hrr Elektorer mig lemnade förtroende att såsom Ledamot i StatsUtsk. biträda, får jag härmed samma befattning mig afsäga, under vördsam anhållan att, detta oaktadt, vid min riksdagsmannarätt varda bibehållen. R. o. Ad. biföll denna anhållan, hvarefter Hr Gr. o. Landtm, med tillkännagifvande att Hr Montgommerie, Rob.
Nils Germund, såsom ledamot i StatsUtsk., begärt och erhållit 3:ue veckors ledighet, räknadt från d. 29 dennes, anmodade Hrr Elektorer att i StatsUtsk. invälja en ledamot efter Hr af Wirsén och en ledamot att inträda under den Hr Montgommerie beviljade ledighet.
Föredrogs ånyo StatsUtsk:s d. 21 och 22 dennes på bordet lagda Utlåt.
JVs 181, i ani. af erhållne återremisser å Betänk. 67, ang:de regleringen af ulgifterne under RiksStatens Andra Hufvudtitel.
Detta Utlåt, företogs punktvis till afgörande och förekommo dervid Utsk:ts yttranden ang:de nedannämnde punkter af Betänk.
M 67. 414 Den 26 Juli. -I:sta punkten.
Utsk:s yttrande lades till liandlingarne.
SlatsUtsk. har rättat sitt beslut till hufvudsaklig öfverensstämmelse med de många anmärkn:r, som inom detta Stånd gjordes vid återförvisningen.
Men Utsk. har bland skälen dertill infört några meningar, hvilka med tiden skulle kunna, i händelse de inginge i R.
St:s underd. skrifvelse, uttydas så, som ville de ständigt bibehålla alla slags sportler.
Att detta icke varit Utsk:s mening, kan man sluta af de sista orden i dess förslag till beslut, der Utsk. särskildt talar om sådana sportler, som kunna anses böra fortfarande bibehållas.
Här står i motiven (sid. 6): ”En fullständig och tillförlitlig utredning af förhållandet med dessa sportler har dock icke kunnat af Utsk. åstadkommas”, (den delen af meningen anser jag riktig, men icke så den nu följande), ”och en sådan utredning måste i allt fall blifva utan ändamål, då, för lönebeloppens bestämmande, egentligen erfordras att känna sportlernas reglering för framtiden, hvilken det åter tillkommer K. M. att afgöra.
I fråga om en sådan reglering delar dock Utsk. den åsigt, som af många Riks-St:ns ledamöter yttrats, att, efter den nya organisationens trädande i verksamhet, all expeditionslösen bör odelad tillfalla vederbörande expeditionshafvande”.
Denna sednare del af meningen torde böra utgå.
Det måtte väl icke vara R.
Stms mening, att all expeditionslösen skall qvarblifva, ej heller att bestämma vissa personer, hvilka han skall tillfalla; ty i händelse Konung och Ständer skulle finna lämpligt att i Hof Rätterna, likasom i Högsta
Domstolen eller i Justitiaj-Revisionen, utslagen löstes genom kartering, så komme det ej i fråga att lemna denna slags lösen till någon expeditionshafvande, utan han finge sin lön från Statsverket.
Mot slutet af det förslag, som Utsk. framlagt till R.
Stms antagande, står: ”i afseende å löneregleringen, hvilken Konungen kan finna för godt aflåta, jemväl meddela R.
St. grunderna folden framtida fördelningen af sådana sportler, hvilka kunna anses fortfarande böra bibehållas, äfvensom uppgift till hvad belopp dessa sportler kunna beräknas i medeltal uppgå för dem, som skola deraf blifva delaktige”.
Denna sista mening tror jag hade rättare kunnat lyda så här: ”jemväl meddela R.
St. uppgift å det belopp, hvartill sportlerna kunna i medeltal uppgå”, med uteslutande, af det öfriga.
Men jag vill icke begära dessa ords borttagande, i händelse, såsom jag tror, SlatsUtsk. fäster vigt vid deras bibehållande.
De kunna gerna qvarstå och försvaras, ty det finnas vissa sportler, såsom t. ex. lösen för diarii-bevis, hvilka icke kunna ersättas genom karta, emedan deras antal är alltför ombytligt och ovisst.
Således anhåller jag blott att R. o. Ad. måtte utesluta från motiven den del af meningen på sidan 0, hvilken jag här ofvan anmärkt.
Den 26 Juli. 415 H. Ex. Hr Gr. Sparre, Gust.
Det kan ej vara annat än glädjande att erfara, att Utsk. funnit Statens tillgångar tillräckliga för att kunna tillstyrka icke allenast den af K.
M. äskade summa af 9,317 R:dr 40 sk., jemte de vid sednaste Riksdag för innevarande Statsregleringsperiod anvisade 12,000 R:dr, utan äfven derutöfver ett särskildt reservationsanslag af 7,000 R:dr.
Med en sådan frikostighet för ögonen anser jag mig böra begära bifall till StatsUtsk:s framställda förslag.
Hvad angår de af Hr von Hartmansdorff gjorda anmärknuvid motiveringen och hans yrkande att borttaga ett par rader af meningen vid slutet af pag. 6, så instämmer jag deruti till alla delar med honom och anhåller vördsamt om Hr Gr. o. Landlm:s propos:n i enlighet med Hr von Hartmansdorffs yrkande.
Åkerhjelm, Carl: A StatsUtsk:s vägnar får jag hembära dess tacksamhet till Gr.
Sparre, som erkänt StatsUlsk:s bemödande att söka utreda denna fråga på lämpligaste sätt.