Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stjernstedt, Jakob Theoder, hvilka alla undfått 7 röster hvardera; samt N:o 139.
Frih. von Duben, Fullm.
Hr Reuterskjöld, Adam Didrik, som erhållit 8 röster. 5:te Bänkm:s-Afd. N:o 158.
Frih. von Essen, Fredrik Ulrik, med 13 röster, och N:o 211.
Frih. Cederström, Rudolf, med 11 röster. 6:te Bänkm:s-Afd. N:o 255.
Falkenberg, Conrad Gabriel, med 10 röster, och N:o 275.
Sprengtporten, Jakob Wilhelm, med 9 röster. j:de Bänkm:s-Afd. N:o 331.
Frih. Adlercreutz, Carl Gustaf, med 10 röster, och N:o 338.
Frih. Tersmeden, Wilh. Fredrik, med 9 röster. 8:de B'dnkm:s-Afd. N:o 359.
Fredrik, med 8 röster, och N:o 370.
Frih. von Paijkull, Johan Gustaf, med 8 röster. 14 Den 24 November. g-.de B'dnkm:s-Afd. N:o 9.
Hr Ulfsparre, Sigge, med 12 roster, och N:o 37.
Hr Tornerhjelm, Rudolf, med 13 röster. lo-.de Bänkm:s-Afd. N:o 163.
Hr Holst, Carl Ludvig, med 10 röster, och N:o 215.
Mörner, Carl Göran Detlof, med 11 röster.
H:te Bänkm:s-Afd.
N:o 302.
Hr Hägerflycht, Nils Henrik, med 12 röster, och N:o 456.
Hr Aminoff, Iwan Feodor, med 15 röster.
I2:te Bänkm:s-Afd. N:o 494.
Ilr Tersmeden, Nils Jakob, med 8 röster, och N:o 734.
Piper, Carl Fredrik, med 7 röster. i3:de Bänkm:s-Afd. N:o 828.
Hr Nisbeth, Carl Wilhelm; med 17 röster, och N:o 872.
Hr Rudebeck, Edward Ulrik, med 10 röster. i4-de Bänkm:s-A/d.
N:o 1960.
A. Ilr Montgommerie, Robert Nils Germund, med 9 röster, och N:o 2082.
A. Hr Mannerskantz, Carl Axel, efter lottning med N:o 2167.
Hr af Puke, Folke Magnus, af hvilka hvardera erhållit 8 röster. i5:de Bänkm:s-AJd.
N:o 1055.
Hr Bråkenhjelm, Pehr Reinhold, med 10 röster, och N:o 1087.
Hr Tigerskjöld, Fullm.
Bonde, Gustaf, med 9 röster. i6:de Bänkm:s-Afd. N:o 1233.
Mörner, Knut Stellan, med 10 röster, och N:o 1257.
Gr. von Rosen, Guslaf Fredrik, med 9 röster. ij:de Bänkm:s-Afd. N:o 1543.
Hr Hederstjerna, Carl Johan, med 7 röster, och N:o 1612.
Hr Grundelstjerna, Axel Wilhelm, med 6 röster. lS:de Bänkm:s-Afd.
N:o 1637.
Rudbeck, Charles Emil, med 9 röster, och N:o 1703.
Hr Blomcreutz, Fullm, Hr af Geijerstam, Carl, med 10 röster. ig:de Bänkm:s-Afd. N:o 1749. B. Hr von Ehrenheim, Rein hold Fredrik, med S röster, och N:o 1789.
Hr Ridderhjerta, Fullm, Hr von Hohenhausen, Michael Silvius, med 8 röster. ao:de B'dnkm;s-Aj'd. N:o 1905.
Hr von Rosen, Georg Ludvig, med 13 röster, och N:o 1917.
Hr Berg von Linde, Johan Albrecht, med 12 röster, 2usta Bänkm:s-Afd.
N:o 1967- Hr Rosencrantz, Fullm.
Hamilton, Hugo, med 11 röster, och N:o 1984.
Hr Schiitzercrantz, Johan Herman, med 10 röster, Den 24 November. 15 2T.dra Bunkrn:s-Afd. N:o 201*7.
Hr Björnstjerna, Oscar Magnus Fredrik, med 8 röster, och N:o 2051.
Hr Furuhjelm, Elis, med 8 röster. 23:dje Bänkm:s-Afd. N:o 2109. B. Hr Anckarsvärd, Michael Gustaf, efter lottning med N:o 2080 Hr von Konow, Fullm.
Adelsvärd, Erik Seth, hvilka hvardera undfått 8 röster, samt 2120. B. Hr Nauckhoff, Carl Johan, som erhållit 9 röster. 24:de B'ånhn:s-Afd. N:o 2181.
Hr af Segerström, Fullm.
Hr Bruncrona, Olof Abraham, med 13 röster, och N:o 2209.
Hr af Harmens, Henrik Otto, med 11 röster. 25:te Bänkm:s-Afd. N:o 2302.
Hr Skogman, Carl David, med 12 röster, ochn N:o 2320.
Hr Akerman, Fredrik, med 12 röster.
Efter denna valförrättnings slut blefvo Hrr Bänkmäu af Hr Gr. o. Landtm, anmodade alt, i öfverensstämmelse med i går utfärdadt anslag, i dag kl. 6 e. m. sammanträda för att utse R. o. Ad:s Eleclorer. II. II. o.
Ad. åtskildes kl. \ till 2 e. m.
In (idem protocolli, £■•
Thorsdagen den 25 November 1847.
Hrr Bäukmäns under gårdagen hällne prot. vid förrälladt val af Electorer; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: N:o 131.
Gr. De Geer, lill Löfsta, Carl; — 220.
Palmstjerna, Carl Otto; — 150.
99 von Otter, Fullm.
Sparre, Erik; ,— 245. 99 Lagerfelt, Israel Carl Adam; — 243. 99 Roxendorff, Fullm.
Raab, Adam Christian — 293. 99 Falkengren, Fullm.
Hamilton, Malcolm; — 1600.
Hr Braunerhjelm, Ferdinand; — 828. 99 Nisbeth, Carl Willielm; — 1637. 99 Rudbeck, Charles Emil; — 1905. 99 von Rosen, Georg Ludvig; — 1936.
99 von Stockenström, Erik; — 1939. 99 Silfverstolpe, David Ludvig; — 1955.
99 von Oelreich, Fullm.
Gr. Lewenhaupt, Axel; — 2302. 99 Skogman, Carl David; Akerman, Fredrik; — 2320. 99 — 140.
Björnstjerna, Carl Magnus; 16 Den 25 November.
Stjernstedt, Jacob Theodor; — 232. 99 Åkerhjelm af Blombacka, Claes; — 255. 9» Falkenberg, Conrad Gabriel; — 287. 9?
Rappe, Axel Ludvig; — 331. 99 Adlercreutz, Carl Gustaf; — 381. 99 Hjerta, Fullm.
Hr von Troil, Samuel Gustaf; — 389.
99 von Kraemer, Robert; — 494. 11 r Croneborg, Fullm.
Hr Tersmeden, Nils; — 1959. 5» von Kraemer, Fullm.
Hr Nauckhoff, Samuel Wilhelm; hvarjemte af valprot. inhemtades, att af desse Hrr Electorer de 10 sistnämnde blifvit utsedde genom lottning med N:o 254 Frih. Lagerbjelke, Johan, N:o 338 Frih.
Tersmeden, Wilhelm Fredrik, N:o 373 Frih.
Sköldebrand, Knut, N:o 1053 Hr Hammarberg, Carl Axel, och N:o 1842 Hr Edenhjelm, Gillis, hvilka alla erhållit lika antal röster.
Hr Gr. o. Landtm, anmodade Hrr Electorer, att, inom den tid som i 28 § Riksd.Ordn. finnes utsatt, sammanträda, för alt utse ledamöter uti såväl de i grundlagarne bestämde R.
Sl:s Utsk., som Ridd.Utsk. Gr. Frölich, Erik:
Vördsamt får jag hemställa om de tal, som Hr Gr. o.
Landtm, hållit inför deras K.
Majestäter och det K.
Huset vid den stora deputation, som ägde rum näst före riksdagens öppnande på Rikssalen, skulle här kunna få uppläsas för att intagas i R. o. Ad:s prot.
Likaledes anhåller jag att, om sådant pröfvas lämpligt, de nåd. svaren på nyss nämnde tal, måtte fä uppläsas för samma ändamål.
Jag hemtar anledn. härtill af hvad som varit brukligt vid föreg:de riksdagar och som ingen annan af Ståndets ledamöter under gårdagens plenum satt detta i fråga, så har jag ansett det för mig tillständigt att göra denna framställning.
Landtmrs i anledn. häraf gjorda förfrågan om R. o. Ad. önskade uppläsning af ifrågavar. tal, besvarades med ja och åtskilliga nej; hvarpå Hr Landtm, förklarade att han funnit ja öfvervägande, samt, efter tillkännagifvande att han erhållit afskrifter af H. M. Konungens, II.
M. Drottningens, II.
M. Enke-Drottningens och H. K. H.
Kronprinsens nåd. svar till R. o. Ad:s uppvaktnings-deputation, uppläste följande af Hr Landtm, hällne tal samt derå i nåder afgifne svar:
Till H. M. Konungen!
Då Svenska folkets ombud nu åter, inom den tid grundlagen bestämt, samlats till vigtiga öfverläggningar och beslut, är det för R. o. Ad. en dyrbar rättighet, att, såsom Rikets första Stånd, äfven främst få till E. K.
M. frambära uttrycken af sin und. vördnad och lyckönskan.
— Lifligt delar R. o. Ad. hela nationens varma känslor af kärlek och tillgifvenhet för E. K. M:s person, ty det Den 25 November.
17 det är genom höga Konungsliga egenskaper, sorn E. K.
M. tillvunnit sig allas hjerlan; Och då R. o. Ad. nu får uttrycka dessa vördnadsfull tänkesätt, är det för R. o.
Ad. en glädje, alt se E. K.
M. omgifven af utmärkta Söner, som redan börjat egna Sig åt allmänna värf.
Dertill förberedde så som
De blifvit det, skola De under utöfningen af denna verksamhet otvifvelaktig! ål landets yngre slägte gifva nya föredömen till efterföljd.
Måtte den Allsmäklige bevara E. K. M. och Dess höga Att, till tvänne folks ära och sällhet.
Under denna innerliga förhoppning och med försäkran om R. o. Ad:s nit, trohet och samverkan till allt ädelt och nyttigt, anhåller R. o. Ad. und., att i E. K.
M:s fortfarande uåd och ynnest fä vara inneslutet.
Drottningen!
Inför E. K. M. anhåller R. o.
Ad. und. att få nedlägga uttrycken af sin innerliga och djupa vördnad och tillgifvenhet.
Af dessa känslor intogs
Svea folk redan då E. K. M. först beträdde Sveriges jord och de år, som sedermera förflutit, hafva gifvit rika an!edn:r att öka deras liflighet.
För Sveriges mödrar har E. K.
M. varit och är ett föredöme af alla q vinliga dygder och med stolthet kan derföre landet i E. K. M:s Ättlingar förvänta en framtida ledning till ära och lycka.
Med hjertligaste tacksamhet för den sällhet hvarmed E. K. M. förljufva!' vår älskade Konungs mödor och med beundran för E. K.
M:s upphöjda och ädla egenskaper, skall R. o. Ad. städse hembära Försynen lof, som låtit de förenade Nordiska rikena blifva för E. K.
M. ett nytt fädernesland. R. o. Ad. anhåller und. att i E. K.
M.s nåd och ynnest alltid få vara inneslutet.
M. Enke-Drottuingen!
Med djup vördnad anhåller R. o. Ad. att få inför E. K.
M. nedlägga försäkran om sin orubbliga tillgifvenhet.
, Med tillförsigt och glädje kan E. K. M. se Sig omgifven af Ättlingar, förelyste af en stor Ättefaders föredöme och Sjelfve föremål för folkets kärlek och erkänsla.
Att förljufva
Deras dagar, under det E. K.
M. förljufvar
Sin egen lefnad medelst utöfningen af välgörenhet och alla upphöjda dygder, är den sköna lott E. K.
M. fått Sig förbehållen.
Mätte E. K.
M. länge få njuta af den sällhet, som häraf skördas!
Med denna innerliga från hjertat gående önskan, anhåller 11. o. Ad. all fä i E. K.
M:s nåd och ynnest alltid vara inneslutet.
Kron-Prinsen!
Sedan Svenska folkets representanter sednast voro samlade har 15. K. II. börjat deltaga i Regerings-beslyren, samt derigenom erhållit en närmare erfarenhet af dermed förenade mödor och tunga.
För Sveriges folk är det en innerlig glädje, att dess älskade Konungs omsorger kunnat lättas af den Furste, som står Hans Thron närmast och som, vi älske att tro det, en dag skall 1 II. 2 18 Den 25 November. göra det fräjdade Carla-namnet än mera äradt och upphöjdt.
— Det är ock för R. o. Ad. en särdeles tillfredsställelse, att först fä till E. K.
H. frambära dessa tänkesätt, jemte uttrycken af R. o. A:s tind. vördnad och tillgifvenhet, med betygande hvaraf R. o.
Ad. i und. anhåller, att få i E. K.
H:s nåd och ynnest vara inneslutet. II. M.
Konungens svar :
Med särdeles tillfredsställelse mottager Jag försäkran af det här talrikt församlade R. o. Ad:s tillgifvenhet för Mig och Milt lius.
Det goda förstånd, det ömsesidiga förtroende, hvilka råda mellan Mig och Sveriges Ridderskap, äro lika glädjande för Mitt hjerta som hugnande för fosterlandets vänner; ty detta förhållande skall, på ett välgörande sätt inverka på
Våra samhällsangelägenheter.
Edert Stånd har icke blott med tapperhet följt Sveriges Konungar på stridens bana; det har ock med trohet biträdt
Dem under fredens lika maktpåliggande, fast mindre lysande värf; och mensklighetens sanna intressen hafva aldrig saknat varma och upplyste försvarare inom Edert sköte.
Detta tänkesätt, det skönaste arf efter fräjdade förfäder, lifvar ännu R. o. Ad.; och Jag är förvissad att alltid kunna påräkna dess nitiska medverkan under
Mina fortsatta bemödanden för upprätthållandet af ett älskadt fosterlands ära, för befordrandet af dess välstånd, för betryggandet af lag och rätt.
Under denna säkra förhoppning nedkallar Jag
Himlens välsignelse öfver Edra förestående arbeten och försäkrar R. o. Ad. om min synnerliga välvilja och bevågenhet.
Drottningens svar :
Det är med tacksamhet och välbehag jag emottager de uttryck af tillgifvenhet, som J på R. o. Adis vägnar till mig framburit.
Edert deltagande förhöjer den lycka, jag som Maka och Mor åtnjuter.
De dyrbaraste föremål för min kärlek omfattas äfven af Eder med samma värma, och denna gemenskap i tänkesätt är på det högsta glädjande för mitt hjerta.
Emottagen, mina Hrr, försäkran om min fortfarande ynnest och bevågenhet.
Enke-Drottningens svar:
De uttryck med hvilka R. o. Ad., vid öppnandet af della riksmöte, till mig hemburit gärden af sin tillgifvenhet, hafva ingifvit mig den sannaste fägnad.
Jag är vid fäderneslandet fästad genom dubbelt heliga band: tacksamhetens och minnenas.
Dessa känslor förvaras uti djupet af min själ, och det är alltid med lifligaste tillfredsställelse, som jag ser dem af R. o. Ad. delas.
Varén förvissade, mine Hrr! om min erkänsla, och emottagen försäkran om hela min Konungsliga ynnest och bevågenhet.
Kron-Prinsens svar:
Med liflig tacksamhet emottager Jag R. o. Adis första helsning.
De välvilliga tänkesätt J för Mig hysen skola vara Mig en Den 25 N o v e 111 b e r.
19 uppmuntran vid fullgörandet af de pligler, Försynen mig ålagt, och det skall blifva mig en sann tillfredsställelse, att under deras utöfning stödjas af Eder tillgifvenhet och Edert deltagande.
J kunnen vara förvissade, att jag alltid med värma skall omfatta allt, som kan lända till fosterlandets sanna väl, samt att Min högsta önskan är, alt det namn, jag känner
Mig lycklig alt bära, måtte under kommande tider få bibehålla den plats, det under århundraden ägt i hvarje Svenskt hjerta.
Jag önskar
Eder lycka till edia vigtiga arbeten, hvilkas fort gång Jag med uppmärksamhet skall följa.
De kunna ej vara likgiltige för någon vän af fäderneslandets ära, frihet och välgång.
Emotlagen Mine Hrr! försäkran om Min synnerliga välvilja och bevågenhet.
Föredrogs K. M-.s å Rikssalen d. 23 dennes uppfäste berättelse om hvad i rikets styrelse sig tilldragit sedan sisla riksdag. R. o. Ad. fann denna berättelse ej erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarne.
Upplästes K. M:s på Rikssalen d. 23 dennes lill R.
St. öfverlemnade nåd. propos. angide Statsverkets tillstånd och behof; gifven Stockholms Slott d. 12 i denna månad.
Ad. åtskildes kl. { till 2 e. m. tn fidem protocolli, Albert Munck.
Lördagen den 27 November 1847.
Justerades 1 prot.utdr. för d. 25 dennes.
Börjades justeringen af pleni-prot. för d. 20 dennes.
Då härvid några detta prot. tillhörande muntlige anförandeil af R. o.
Adis ledamöter förekommo och upplästes, anmälde sig och yttrade Hr Gripenstedt, Joh. Aug.i
Det har vid föreg-.de riksdagar varit vanligt, att blott namnet på de talare, hvilka yttrat sig, blifvit vid prot.justeringen uppläste, och jag anhåller alltså, att äfven nu så måtte tillgå. 2 * 20 Den 27 November.
.lag skulle instämma med Hr Gripenstedt, i fall icke särskilda omständigheter föranledde mig att nu bestrida lians begäran.
Det är nemi. bekant, alt en af Konungens rådgifvare hit förväntas i dag kl. 12.
Hellre än att R. o.
Ad. under tiden saknar all sysselsättning, må vi böra prottn uppläsas.
Sedan härefter prot., på sätt Hr von Hartmansdorff begärt, blifvit uppläst till slut, blef detsamma af R. o. Ad. godkändt.
Likaledes upplästes till justering och godkändes plcni-prolm för d. 22 dennes f. och e. m., samt d. 23 och d. 24 dennes.
Uppå härefter af Hr Gr. o. Landtm., i anledn. af Hr Gripenstedts nyss gjorda hemställan, framstäld propos., beslöt R. o. Ad., alt, vid framdeles förekommande justering af pleni-prot., de anföranden, som blifvit afgifne af Ståndets ledamöter icke hellöfde uppläsas, utan endast skulle omnämnas såsom i prot. införde, såvida icke särskild begäran om deras uppläsning blefve gjord.
Föredrogs ånyo K. M:s d. 25 dennes på bordet lagda nåd. propos. lill R.
St., ang:de Statsverkets tillstånd och behof.
Jag får anhålla, att den nu föredragna K.tproposm måtte få hvila på bordet.
Ilr Gr. o. Land tm. förklarade i anledn. häraf, att ytterligare bordläggning af ifrågavar. nåd. propos., emot stadgandet i 49 § Riksd.Ordn., ej finge äga rum, utan att densamma i detta plenum borde till vederb.
Gr. Anckarsvärd, Garl Henr., anförde skriftligen: R.
Sl:s Utsk. utgöra inom vår representativa sammansättning den egentligen rådslående lagstiftningen, då Svenska folkets representanter, åtminstone inom dem, sammansmälta till ett belt; och är det, med anledn. häraf, jag ansett mig till StatsUtsk. böra med några mina betänkligheter beledsaga remissen af Konungens nåd. propos. om Statsverkets tillstånd och behof.
Utgångspunkten för all Slatsfinance måste otvifvelaktigt i första rummet afse de skattskyldiges förmåga att bära de äskade bidragen.
Hvarenda riksdag har direkt, eller indirekt medfört ökade fordringar af Statsanslag, och blott man kunnat undvika att höja den s. k. bevillningen, har man ansett sig hushållat väl, och trott sig derigenom bevisa ett för Staten blomstrande tillstånd.
Härvid företer sig likväl, att man från riksdag till riksdag omsorgsfullt synes undvika att vidröra de oerhört tryckande grundskatternas förhållanden till deras förmåga, som måste utgöra dem.
Vår skatle-allmogcs belägenhet är på många ställen i landet lill följe af ett förhållande gränsande lill det tyngsta slafveri, kanhända den mest i ögonen fallande anklagelse emot formen för / Den 27 November. var representativa statsförfattning och kanske det största beviset huru illa Svenska folket i sjelfva verket är represenleradt.
Jag har sagt, att de tunga grundskatternas inverkan på många ställen är högst beklagansvärd; och billigt eller rättvist måtte det icke vara, att lika bröder icke vederfares lika rätt, inom samma land och under samma lagar.
Ehuru jag väl vet, att allt yrkande om besparing uti Statsutgifterna ingalunda verkar till någon fördel för den del af de skattdragande, hvilken af statsbördan drager den största tyngden, anser jag mig likväl för min del föranlåten begära SlatsUlsk:s synnerliga uppmärksamhet på allt, som i min tanka kan och bör å de begärda anslagen minskas, för att i sammanhang dermed, om möjligt, få lankan vänd till behofvet af en framställning om nödvändigheten att företaga något i afseende å grundskatternas nedsättning.
För Esta hufvudtiteln är för II. K. II.
Kronprinsen hegardt att anslaget för honom måtte ökas till 100,000 r:dr b:co; och ehuru jag finnér af de vid den K. propos:n fogade Statsråds-prol:r att ingen betänklighet härvid hos Konungens rådgifvare uppstått, anser jag mig förpligtad att, oansedt obehaget att undertrycka känslans böjelse alt bifalla, nödgas till följe af pliglkänslan önska StatsUtsk:s afslag å förhöjningen af detta anslag.
Jag har vid represenlantkallels utöfning, så vidt jag förstått, aldrig lemnat utur sigte, att Sverige är ett fattigt och särdeles genom skaltefördelningens ojemnhet svåra tryckt land, för hvilket öfverflödig njutning inom folket ej är medgifven; och dä vi visserligen också äga att berömma oss af den prisvärda sparsamhet, som så fördelaktigt utmärker vårt Konungahus, så må det tillåtas mig att yttra, det jag, och säkerligen mänga med mig, hade önskat, att denna ökade anslagssumma icke vid detta tillfälle blifvit föreslagen.
Jag har ännu i .friskt minne det anslag af 24,000 r:dr, som jemte 12,000 r:dr respenningar 1810 anslogs för Prins Carl August, hvilken då var en mogen man, kallad att vid regeringsbördan biträda en ålderstigen och till krafter försvagad Kung, hvilket här på långliga tider, med den Högstes bistånd, ej bör blifva händelsen.
— Svenska folket hvarken behöfver eller begär af sin Kronprins någon större representation, än det nuvar. anslaget under förevar, förhållanden kan medgifva.
2:dra hufvudtiteln fordrar det bedröfliga anslaget af 600,000 r:dr för fångars underhåll, men under föga utsigt att det kan räcka lill, då föregide års utgift öfverstigit 800,000 r:dr; och torde SlalsUtsk. säkerligen företaga en allvarlig granskning öfver förhållanderne, i fall några besparingar skulle kunna vara möjliga, och har det isynnerhet för mig velat visa sig, som fångkosten vore något öfverflödig emot hvad den fria arbetaren inom de mesta förhållanden kan komma i åtnjutande utaf; men hvarvid jag likväl icke förbisett, att måhända alltför många utaf korreclionsinrätlningarnes innevånare blifvit mera godtyckligt än lagenligt deras frihet förlttslige; och alt i följe deraf skäl kunna förevara n
Den 27 November. för dessas bättre behandling, än de dömde broltslingarnes kräfver.
För 3:dje hufvndlileln begäres intet ökadt anslag; men dä jag redan för 25 år tillbaka yrkade indragning och sparsamhet uti Sveriges representationskostnad hos främmande makter, och då yttrade min öfvertygelse att
Sveriges diplomatiska angelägenheter i främmande länder i min tanka alltför väl kunde bestridas genom Chargés d’Affaires; och när jag under den tillryggalagda tiden icke funnit några grundade anledmr, att i denna del förändra tänkesätt, har jag ansett mig äfven böra begära StatsUtskrs synnerliga uppmärksamhet å de förhållanden, som kunna lemna anledn. att åtminstone i något inskränka anslaget för denna utgifts titel.
4:de hufvudtiteln, eller landt-försvaret, utgör gemensamt med den 5:te eller sjöförsvaret stötestenen vid skattebidragens behandling uti alla länder oell måste väcka särdeles bekymmer inom ett land, så beskaffadt som vårt, hvars tillgångar äro så små emot fordringarne för behofvens fyllande.
K. M:s nåd. propos. lillkännagifver, alt arme'en blifvit indelad på 5 militär-distrikter, i st. f. 6, och, i och med detsamma, att den förra indelningen varit förhastad eller oriktig; och härifrån kommer man lätt till den slutsats, alt t. o. m. de 5 lätteligen kunnat bringas till 4, och staten derigenom befrias ifrån den ej obetydliga utgiften af 12,000 r:dr; men det synes aldrig vara frågan om att genom organisalionerne lindra statsverket, hvarföre den nåd. propos:n också begär att de på militärdistrikten besparda 6000 r:dr, skola, i den mån de blifva disponible, användas till 5 pensioner å 1200 r:dr b:co hvardera, att tilldelas ej mindre Generalbefälhafvare eller Inspektörer för de särskilda vapnen, än äfven reg:ts-, sekund- och corps-chefer af armeen, då de, efter minst 5 års tjenstgöring och uppnådd 60 års lefnadsålder, erhålla afsked ifrån sine innehafde befattningar.
Jag nödgas begära StatsUtskis uppmärksamhet deruppå, att statsverket alltförväl behöfver all möjlig lindring i utgifter, och att det sannerligen icke är i tillfälle att öka sina varande - utgifter i och för pensioner.
Den nåd. proposm begär 20 arfvoden för reservläkare å 300 r:dr hvardera, eller lill detta ändamål en summa af 6000 r:dr, för att dermed hos fältläkare-corpsen underhålla den lefnadsfriskhet, som erfordras för att vara armeen följaktig lili fält; men dä jag icke inser huru ändamålet kan vinnas när under en långvarig fred detta anslag ofta skulle komma att förökas genom de äldres pensionerande för att alltid hafva unga läkare, så nödgas jag hos SlalsUtsk., lill vinnande af dess afstyrkande, begära en särdeles uppmärksamhet å de följder, som anslagets beviljande kunde medföra.
För lif-gardet till häst begäres en förhöjning i anslaget af 3077 r:dr såsom följd af den förändrade organisationen; och man finnér här en ny anledn. lill förundran, att reorganisalionerne gemenligen alltid sluta sig med fordringar å högre anslag.
Den 27 November. hvarföre StalsUtsk. säkerligen icke lärer underlåta att vid den här ifrågavar. organisationen undersöka huruvida det förra anslagets förhöjande till den begärda summan varit af någon ändamålsenlig nödvändighet påkallad.
För fourageringen af kavalleriets och artilleriets hästar, utöfver de 126,077 r:dr som detta förslagsanslag för närvar, utgör, begäres en tillökning af 5,923 r:dr under det foderprisen, särdeles på hö, för närvar, synas hafva betydligt fallit, hvarföre jag föreställer mig att det gerna borde kunna undvikas att å stat uppföra någon förhöjning, då anslaget utgör ett förslagsanslag; och enahanda förhållande torde måhända äga rum i afseende å det, för fouragering af artilleriets legda hästar, begärda förhöjda anslag af 3000 r:dr.
Ett nytt anslag' begäres för en särskild sappörlrupp, med nödigt befäl, underbefäl och 60 man värfvade sappörer, hvilken corps, om jag ej misstagit mig, skulle komma att kosta l:o: 3640 r:dr, troligen corpsens löningsstat; samt derjemte 2:0: 5981 r:dr 42 sk., hvilka beräknas såsom corpsens årliga underhållskostnad, och ytterligare för corpsens uppsättning en summa af 3:o: 8995 ndr, eller i en summa 18,616 r:dr 42 sk., som synes mig vara mycket för ett behof, hvars nödvändighet jag icke inser.
Svenska soldaten är säkerligen mera än de fleste nationers välbekant med yxans och spadens begagnande; och dessa instrumenter lära väl utgöra sappörens förnämligaste verktyg.
De kommenderingar af indelta aromen, som hitintills beslridt tjenstgöringen vid Carlsborg, hafva troligen derstädes i afseende på undervisningen varit att anse såsom instruktionskompanier; och jag tror icke alt det är för myckel vågadt, om man föreställer sig, att dessa kommenderingar utur indelta armeen, ganska snart skulle bibringas allt det vetande, som kan fordras af en sappör-corps; och vore det derjemte kanhända icke svårt att utan någon statens kostnad vid våra vanliga vapenöfningar bibringa soldaten vid vår indelta armée de erforderlige sappör-insigterne; och är det på dessa skäl, jag underställer StatsUtsk:s pröfning, huruvida det begärda anslaget för en sappör-corps, icke utan kännbar skada må kunna utslås.
Beväringens vapenöfningar intaga i anseende till sin stora syftning eli ganska vigtigt rum inom K.