Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Desi Befallningshafwunde, att i alla de fall der personlig inställelse i police och ordnings mäl möjelige>r kan nndwikas den tilltalade dermed icke mä beswäras, utan berättigas, att, ester erhällen del af anklagelsen, fa sin skrifteliga förklaring deröfwer till wekerbörande Kronobetjeme aflemna inom witz, wid wi Första Del- N:o 4Z - ?v6 Den 22 Juni!. wile förelagd, tid, samt alt, sedan Utslag i mälek fallit, vä enahanda sätt erhälla del af Urstagek meS lcmnad förman, alt, efter i Utslaget införd hänwisning, fä deruti söka ändring om han sä ästlindar inom den i lag och författningar stadgade lid räknadt fran den dag han af samma rustag del erhöll, ej mindre än, akt i händelse af obewist lier fckaglig anklagelse, den oskyldige uti befrielse rusta» get alud tillägges skälig ersättning för sina kosina» der ehwad personlig inställelse eller icke ägt rum, efter de grunder allmänna Lagen i 21 Cap. RältBalk. och Kongl. Brefwer d. 27 Maji >8or stads gar antingen han i sin förklaring eller ivid munteligg förhöret derom pamink eller ickeLades pä bordet.
Föredrogs ett, frän Niddarhus-Ulskottct inkommit, memorial i anledning af Friherre k^srtas, Axel, wäckta motion innefattande upmaning för Höglcfl.
Ridderskaper och Adeln, att göra Kongl.
Maftt och Kronan en gäfwa af de i Ridderskaper och Aoelus ägo befintliga sä kallade stndsaregewär, hwilker Riddarhus-Urffottet ansett böra bero af hwars och ens fria wilja.
Föredrogs ett, ifrän Riddarhus-Ulskotter, inkommit memorial, rörande en nödig reparation pä Riddarhuset i Stockholm, hwari Utskottet förestår, akt Riddarhus
Directiouen mä berättigas att r män af behofwck, emot Höglofl.
Ridderffapet och Adelns garantie, uptgga ett län pä Zosv R:dv b:o Deri 22 Iitnn» fo? kttS, hwilket genom
Sn capitakions afgif, as 24 § för hwarse »mnlaloskrifwen Adelsman ärligen under § ärs lid, borde komina att äte, betalas. friherre L>s§er^'slke, anmärkte, akt Ridderslkapet och Adeln nyligen ätagit sig en dylik eapirarion, men ait delta more en olika sak.
Der förra besintek angående ersättningen för tryckningskostnaden as Prokvrollerna hindrade ej, att nu en annan utwäg loges.
Friherre l^^Lkbseikö iroddL att Man derpä borde wara betänkt.
Iliskotkeks >1, mariat begärtes pä bordel. -Zerk 6^IiencreutT, Larl, ansag obilligt, att ersättningen genom capirakidn crlades emedan ett större summa dä kölle pä talrika samiller än pä de fätakiga, ehuru Riddersikapet och Adeln blott äger en röst för hwar slägt.
H.N1 trodde alt en lik» reparrition borde sike pä hwar stägt emedan Ständer genom samiller representerades.
Upiästes ett, ifrån Riddarhus Itrffottet, inkommit memorial rörande sor säljnuigenaf Högloft.
Ridr dersikapet och Adelns protocoller.
LadeS pä bordet.
, iAert LandtMarffalkm anmälte att Herr Ofverste Lieutenant klitttebtttS ifrån Riksdagen afresi, hwarfore han anmodade Herrrar Elcc'0- per att i desi ställe utivälja ett Ny Ledamot Us! StatS-UiffolM.
Utdrag af protokollet, hällit Ho6 Högloft.
Rid, ?o8 Den 22 Iurm.
Ridderffapet och Adeln, tvid Urtima Riksdagen i Orebro den 20 Junii »8 »2. S. D. Vifölls Slats-UlfVotkets, d. 17 sistl.
Juiui pä bordet lagda, betänkande, i anledning af Herr Amiralen Friherre KuZolpK
Loäerllröms försiag, 0111 rättighet för Kongl. Maj.t, att, i händelse landets sjelfständighet ffulle hotas af främmande magt, öpna inrikes län eniok Stats Obligationer med ränta eller annnileter, til belopp af 4 L Z millioner Riksdaler, eller om denna summa icke ffulle kunna til fullo erhällas, nptaga resten säsom krigsgärd, hwilken äfwen kommer att mev StatS Obligationer liqvideras.
k7r supra.
S. D. Föredrogs ä nyo der, til Pasicvolancefrägans beredande, nedsatte särskilda UrfkorretS, d. 2n sistl. pä bordet lagda, memorial i anledning af Kongl- MaZ:ts nädiga proposition om inrättandet af en allmän Pasievolance »vid »nöten och marcher, hwilket med den rättelse, so»n i andra pnncten genom särskildt Prvtocolls-Utdrag, af Utskorlel blifwit anmäldt, til alla delar bifölls.
IIt supra.
S. D- Föredrogs ä nyo och bifölls Allmänna Beswärö- och Oeconomiä-Utskottets, den 20 dennes pä bordet lagda, memorial, i anledning af Kongl. Majus, til berörde, Ulfson remitterade, nädiga proposition om befrielse för Rusthällarne wid de Skänska Cavallene-Regemenrerna frän den af dem friwilligt äragne skyldighet, arr utgöra Wargering dock med förbindelse för det nu »varande Warge» ringemanskapet, att dä Conlracten sadant innehålla, wid inträffande vacancer i ordinarie numrorne deri inga. k) t supra.
— Gref - Den 22 Jurin- 7-r Grefwe k.övvenl^elm, Lustaf, upläste ti! proLocollet ett memorial, sä lydande: Wördstum Memorial! Wid 1829 ars Riksdag ansägs StatöwerkctS belägenhet fordra åtskilliga indragningar i Armeen.
Desie inffränkte sig likwäl, sä wida mig bekant är, til reducrion af 122 man och 220 hästar af LifGardet til häst och 200 hästar af' Mörnerska Husarerne.
Sä wäl de Officerare af förstnämnde Regemente, som i anledning häraf blefwo reducerade, som hela Officers corpsen ivid f. d. Swenska Gärdet, hwilket förut war uplöst, stäldes pa ätta ars åtnjutande af sine löningswilkor.
Befälet wid Adelsfanan och wid f. d.
Östgötha Cavallcrie behöllo deremot löner och boställen pä lifstid.
Principen til denna skilnad i behandling har jag aldrig kunnat utfinna, och jag tror mig weta, alt äfwen inom 1829 ars Skats-Utskott wörö tankarne delade.
Såsom merendels bortcommenderad eller af tjenste» sysselsatt under 1809 ärs Riksdag, kunde jag dä ej Härom wäcka motion, och afhölls derifrån wid igro ärS Riksdag genom den gräns för öfrverläggningsämtten desie Ständer sig föreskrefwo.
Jag anhäller fördenskull om tilständ att nu kalla Ståndets upmärksamhek pa detta amne och frägar hwad grund kan wäl gifwas för denna skilnad i behandling?
Manne att det ena är indelt och det andra wärf»vadl?
Omöjligen!!
Det är redan illa nog att rvärfrvade
Officerare äro sa swagt lönre i jemförelse med en del af indelte, utan att deras sysilor också skola wara osäkrare.
Ej eller kan för Adelsfanans be - frd Ben 22 Iunii. befäl anföras det skäl, att det är såsom tjenstgöran* de att anse, emedan det när som hälst kan cominenderas, ty Swenska och Häst Gardets reducera, de Olsicerare more ej blott a'k salom tjenstgörande <m anse utan wöro wer?eligen tjenstgörande när de reducerades.
Jag wel, atl man ansör särskilda Konungabref och förordnanden.
Meit wära full, magrer bära också Konungens höga underskrift och ehwar denna sinnes, mäste den »nan twifwel med, söra enahanda helgd.
Dä werka» af denna Kongl, underskrift i anseende kil Statens nöd och bristande tikgängar mäste rubbas, bör wäst della gälia lika för alla, ehwad doeumcntet, som med Kontingens böga namn är äteckuadt, än mä hela, och, jag uprepar det, ca Kongl, sullmagt anser jag i delta fast sä helig som någon annan med Kongl, un, derskrift försedd säkerhet, hwilket aldrabäst deraf be, w>seS, att, utan dom och ransakning» kaningenan, nan än innehafware af förtroendes sytzla, skiljas frän den tjenst och dermed atföljande förmäner, en Kongl, fnllmagt honom tillagt.
Om en ohjelplig brist pä tilgä"gar kan berättiga Slaten alt rubba salundq försäkrade rättigheter i anseende til werkeligen tjenstgörande och fullt tjenstbar?
Ojsicerare, med huru mycket mera skäl är staten ej bertil berättigad i anseende til Ojsicerare, som icke mera ärv och pä längre tid ej warit tjenstgörande, och som icke alla äro »jenstbara, sedan albern fält » taga sin rätt eller läng owerksamhet afbrutit dera» bang och förlamat deras förmögenheter.
Dl detta argument slutar sig elt annat.
Stat har ulan tw>fmel resurcer, mcn den hax siv, Den 2r Junti.
7n stora behof, och en del as desta stiga dageligen genom mynt systemetö beskaffenhet.
Nyligen hörds jaa med glädje, art Ridderskapet och Adeln med ädel wärme äkagit sig wära Tyska kamcrarers öde.
Mä der tillärras mig att här upfylla den skyldighet jag förra gängen mot min wilja genom min fränwaro försummade.
Den, att såsom wittne af deras fönjenster förena mig med dem som lifligen önska att än rn gäng stä i linien med fädana wapenbröder, och att, om detta hopp ej kan upfyllas, åtminstone i oeconomisk wäg se deras smara öde lätkadt i den män möjligheten det medgiswer.
Men till den undsättning hwartill de äga sa helig rätt fordras medel.
Här hemma behöfwa wi icke eller se ost långt ikring
Utan att uptäcka behof och inse huru bekymmersam hnöhällninqen med z:dje huftvudtitkeln mäste blifwa, när alla de brister skola fyllas som genom mynms försämring upkommit cller sörswarars.
Wi se ju befälet wid asia tvära »vetenskapliga corpser, wid Artilleriet, Flottorne, Fältmätningen och Fortificationen illa lönte till en grad som öfmergär all förställning, om en möjelig disproportion emellan lön och det tarfweliqaste npfyllande af de nödwändigaste behofwen.
Cheferne wid defie corpser börja redan möta stor swarigher wid Officers corpsernes tillbörliga kompletterande och likwal hwilar hela förswarswerkeks styrka pä vesta corpsers bestånd och goda sammansättning.
Widare se wi en möjelighet att Skaten en gäng finner sig böra foga nägon anstalt till sädana lytte krigsmäns bergning som intet hem och inge 712 Den 22 Jun». inae anhörige äaa.
Men hwar ffola medel kill atk detta och till cn mänad andra päkommande och vundgängeliqe behof tagas?
Jag anser högst öfwerflödigt, atk spilla et ord rricr eller en minut mer af Ståndets tid, atk widare bewisa werklighekcn af wara behof, och nar man betraktar beha, känner man sig oemotständeligcn dragen alt wil>a at Tuna med flera Kronans lägenheter <a ansenliga, att afkastninqen af en enda skulle räcka atk fördubbla Zo L Zo Artilleric eller Marin Officerares lönewilkor eller atk rikeligen pensionera 202 Jnvalider.s
Jag förestår fördenstull, att samma princip som wid 1809 ärs Riksdag uppå reducerade Offirerare af Lif-Gardet till hast och för detta Swensta Gardet, bkifwit följd, mutatis mutanstis an» »vandes pä Adelsfanans och för delta Östgötha Cavaleries Officerare eller ock, att förstnämde bada Gardes Regemenrer i likhet med bada sistnamde corpsers befäl blifwa hugnade med sina löningsförmaners bibehållande pä lifstid, ty, jag uprepar dek, en rättwis grund till olika behandling i lika fall kan svårligen upgifwas.
Skulle den förra af dehe mine i ödmjukhet wäckte motioner bifallas, fär jag, kill undwikande af den härdhet, som är att bedara dä dylike åtgärder utan afseende pä särskilde omständigheter, beslutas, i lika ödmjukhet föreslä, att till Kongl. Maj.t i underdånighet öfwerlemna de modificarivner i werkställtgheten, bwarlill fortsatt tjenstgöring eller inlagde förtjenster rättvisligen kunna föranleda.
Ptterligare anhäller jag ödmjukeligen, att Stats-Utfkottet till hwilket detta, om Den 22 Iuim. 7l3 om Högloft.
Ridderffapct och Adell: sä för godt finnér, ända skall remitteras, blifwcr anmodadtatt sig äfwen öfwer werkställigheten nogare yttra än jag med de ofullständiga motioner jag äger om ämnetS alla inre sörhällanden, kan åstadkomma.
Remitterades til Stats-Utstkottet. friherre bjerta, ^xsl: Sedan Ridderskapet och Adeln och de öfrige respeclive
Ständen någon lid haft sa mycket att befatta sig med tryckfriheten anhaller äswen jag, att fä yttra mig något falskeligen rörande en witz stags tryckfrihet som äfwen kan wara af något interetze.
Jag menar pä tryckpinnen. Zriherre bjerta npläste derefter följande: Wördsamt Memorial; För längre tid tillbakars, hade jag» efter ankomsten hit, wördjammeligen tänkt underställa Högloft.
Ridderftapet och Adeln om ej någon af otz, som wore kännare och älskare af Jagt, men äfwen ordning derutinann, skulle warit hugade att söka förekomma be djerfwa samt oförsynta mitzbruk som allestädes onphörligt föröswas, utan minsta klander, oaktadt bäve äldre och nyare jagtförordninqar i den wägen.
Men Högloft.
Ridderffapet och Adeln hofwa allmänt warit sytzclsatta med mängfaldiga andra yrken, lika nödwändigg för Statens beställd.
Således, efter jag förr widröri, ehuru pa längre hall denna artikel, har jag »rott mig böra närmare detaillera detta ämne och för Högloft.
Ridderstkapet och Adelns uplystare ögon framlägga det bedröfliga sätt, hwarmed jagten nu i Riket bebandlaS. 2°S 7l4 Den 22 Iunri Jag förmodar att bland sa manga höga och förnäma, äfwen som starka skyttar, hwilka ännu inom tvärt Ständ finnas, mäste wäl någon wara, som igenkänner sanningen as den efterföljande bestrifningen och således pä det kraftigaste understödjer de mätt och steg, som tjena alt befordra tägtens skyddande, samt en framtida klokare hushållning med dera säkerligen följande förmaner och nöjen.
Igenom Knngl.
Majus nådiga omwärdnad äfwen för denna del af Fäderneslandets wälgäng, ha flera förordningar blifwit utfärdade, hwarest med tydliga ord, samt warningar, blifwit utsatt det answar och de straff, förbrytarena uti de förbjudna jagttidcrna, sig ädrog, om de dermed bewisligen beträddes, och för att wid framtida brott ej någon siags ursäkt föx waldswerkaren, skulle bliswa att tillgå, uplästes jagtförordningen pä de mästa ställen 4 gänacr om aret ä predikostolarne.
Detta altt oaktadt, händer ty wärr, att det öfwer allt nu blifwit en la inrokader wana föragta Jagsen, att det wäcker den största förundran, dä man ser huru grufweligt den förstöres » purningstiderna.
Om wi erindra otz hwad förmän Norrland njuter af fin äterhällfamhet, med jagande »ni förbjudna tiderna, sä, uran att mitzunna dem en wärdig och nyttig inkomst deraf om höstarna, beror
Lek ju af otz att strängt efterfölja detta talande exempel, Vä säkerligen wära tillgängar pä will ebrad, skulle bli fördelagtigarc.
Der är en antagen och strängt bcwakader sed, att ingen mä wäga frand, ssne Mars om äret kill d. i Ang. samma är öf» - wa Den 22 Junit - ?l5 wa någon jagt, och, som mig är herättadt, skall lagbrytaren ej Hjerna wagg reoe'era ett dylikt brott i afseende pa alla Vermed sörkwpptde olägenheter, belo af böter samt diverse dyarne emellan etablerade känbara påminnelser.
Af denna ordning ha de om hösten en rikelig ersättning, hwaremot wi mäste handla af dem det mi kunde, af en d l djur och seglar, s,elswa aga tillgäng, och nu utan akt Utrota be fä enda lemnmgar äga mi platt intet.
Hwarföre ffulle mi iu da icke kunna inrätta den eller dylika till ändamälcrs minnande sä glfwarsamma förordningar och sä strängt beivaka jagrelt ait wärtjderna finge sin dyrbara helgd.
Ingen af osi som marst unga, och nu äro till ören, icke wär tids medel älders eller yngie ffyltar kunna fritaga sig ifrän, att icke öfwerirädt någon gäng, författningarna i denna wäg, men det beror ju af tänkande och hederliga menniffor, att ändra och rälta mära fel, och mihkläder detta al» drig hmarken hög eller lag att med talande efterdöme» föregä andra och detta i alla Stand; as den mängäriga hägen för jagt kan jag sjelf stuta t»ll den ledsnad, hwilken intager alla som fallit pä minda höielse och wet mycket mål» att wären förekommer dä mindre rolig, men om jaa haller wig till fiyttfogeln af alla stag, har jag hade tillfälle akt underhälla min talent och Mitt nöje, deremot, om jag om wären ffjuler en tjäderhöna eller orrhöna, sä ar det imet nog att jag nnster Z tjä» der foglar eller b a 7 orrfoglgr om hösten, Utan jag Mister frän den trakten med detta falala skot', med ollo, en höna som bär ärligen, om hon fält mars 7i6 Den 22 Juni!. wara fredader, hade ökat sin famille och gagnat samt rogat.
Lägg nu hätti!, hwad i parningsliderna jagten lider af kalla och länga wärar, Or« nar, Ufwar, flera forker Hökar, Falkar, Räfwar, Kattloar, Myggen, Wallhundar som med rilhjclp af Wallherdarne borttaga med snara hönsen pä sina boen, samt äggen, dernäst jagthundarne, item flera stags giller NB alt detta om wären; och flureligen alla sorter jägare och skyltar, med mer och mindre förständ pä jagt, sä frägar jag alla som kanna jagt etc. huru mycket skall sedan blifwa qwar, efter sä mängäriga och ännu fortfarande ödande jagtprinciper; men deremot har jag frän mänga orter, dels igenom resande dels andra päliteliga upgifker, huru odjuren öka sig, huru mängfaldiga misilyckade skallgängar mästar astmogenS tröghet i framkomsten till stället der skaller hålles för alt utrota odjuren, med ett ord, ingen som häruti gör reflexion deruppå, utan blott hälla sig dertvid akt wären, den skall pä nemda förstörande sätt anwändas?
När nu detta är bade bewistigt och sä för hela Landet jlkadeligt, tackles dä icke Höglofl Riddecskapet samt Adeln finna billigt otc någon utwäg medan Riksens Höglofl.
Ständer församlade aro, widtvgs, som förekom hela denna förödelse pä Rikets willcbräd, till exempel:
Jag hemställer wördsammast till Höglofl.
Ridderfikapet och Adelns mogna ompröfwandc, om icke genast en Comité af z:ne personer frän hwart Ständ utmaldes, ät hwilka updrogs att genomse, granska och förbättra efter tidens skick, samt sjelfswälldets höjd, aspasia de hitintils sä kallade gällande, churn icke efterlefva, jagtsörordningar.
Den 22 Aimi. 7>7 Jag är fullt öfwerkygader, akt detta arbete pä fä dagar stall kunna fullbordas, och salunda icke medtaga en för angelägnare wärf eljest nödwändig tid?aldraminst förlänga Riksdagen.
Skulle nu detta mitt wördsamma memorial af Högloft Ridderstapet samt Adeln anses nyttigt, anhäller jag ödmjukast, att det mällösa med wära öfriga respective MedStander communiceraS.
Grefwe (ä^IIenborA, holtan blenninZ, upläste etl sa lydande.
Wördsamc Anförande» Sedan af Kneckte-Contrackerne nn mera blott förbindclserne icke de deremot swarande rättigheter, ätersta, har jag i detta förhällande funnit en för. nyad anledning till upmärksamhet wid de för Rotehällen förökade tyngder, som blifwa en följd af Kongl. Majus nädiga förordning af d. 4 Febr. innewarande är jemförde med dem, knecktecomraeterne ålägga.
I afstrift bilagde Kneckte-Contract af 1686 för Södermanland innehåller, att soldaten stall af roten ärligen bekomma en stäpklädning af wal» mar, bestående af räck och byxor, samt lwä par stor emot förbindelse, alt hos raren, framför andre, arbeta, dä han icke pä commenderingar eller exercities är stadd; — fraga är nu icke huruwida roten sär begagna wilkoret för släpklädernas meddelande ät soldaten neml. rättighet att derföre tillgodo njuta hans arbete, och huru liter roten sadan! kan påräkna uplyses deraf, att det nn är 7tde äret ä råd 7lä Dm 22 Jim». ä råd som soldatörne i Södermanland sommartiden aro skiljde frän sitt hemwist/ och arbeta nu för andras räkning och förmon, da hustrur och barn icke sällan sakna det nödtorfk.gaste hemma; mett jag har till föremal alt wisa skillnaden i kostnad sör den soldate beklädnad, Knecktc-Conlracter förestrifwa, och den, som högst berörde Kongl, Förordning påbjuder.
— Efter i8it ars förhöjde Markegång !
Upsiär kostnaden för släpkläderna, räck, byxor och twä pär stkor till 8 R:dr b:co, hwareftet rötarne antingen i kläder eller penningar
Med solrrarerne berörde stäpklädcr godtgjort.
Ä?ajns nådiga förordning af d, 4 Febr. detta är innehåls ler deremot, jemtö det kronomunderingarne i är skulle till soldarerne öfwerlemnus samt en sadan dylik astid desiueom wara i rorkistorna förwarad, set stadgande, "art när nya släpkläder härefter skola anskaffas de samme böra förfärdigas af walmar eller kläde, it till färg och persedlar i fullkomlig urkel med den kronomtm» dermg. som tiu blifwit soldatene tilldelad ^
Deste persedlar bestå jenne jacka och byxor lil färgen blä och kostsammare än Vett ännu bcukeliga gra färgen, af en halt med prydnader, est skärp, en halsduk, ett pär stiblekter, twä skjorror, twä pak strstmpor och tiva par skor
Med lösa sulor och efter samma markegäiigeprts utgör alt detta sanunan!agt, mera än dubbelt emot hwad Kticckkecontraötet påbjuder eller öfwer sexton emot tjugo Riksdaler banco, som i anledning deraf, soldakerne jemväl redan börja rotärna såsom klädespenninqar affordra, dä ds sjelfwe ej wilja alla förenämd^ persedlar - Den 22 Iimii- ?is sedlar anskaffa.
Der är äfwen anmärkningswärdt, akt, ehuru förbindelserna til släpkläder icke aro allestädes enahanda, uran, likasom kil liden, äro, trl pcrscdlarnc, as olika förhällande, i olika provincer, har likwäl stadgandet om persedlarne blifwit i olika förhållande i anseende rik Rikets samtelige pros vincer, hwilket stadgande äfwen derigenom blifwit
Mera betungande för somlige än för andra provins cer.
Exempel wis mä jag anföra de orter, Ver jag eaendom äger.
I Södermanland stkall soldaten ens
Ii / Knecktccontractet bekomma stapkläder hwarje är, i följd af morswarande förbindelsen au soldaten ffaä bondens arbete förrätta.
I Upland äter erhåller soldaten släpkläder blott hwart tredje eller fjerde är, och det i grund af der Nttryckeliga förbehåll att soldaten icke är förpligrad kil bondens arbete, ntaN äger arbeta hwar honom bäst synes, i följd hwaraf Lenna utsträckning af förbindelser, blifwek för Sö» dermanland mera tryckande än för stera andra Rikets provincer.
Jag döljer icke den ranke jag hyst, art Cvnstitutions-Ukffottet, med anledning af 82 Regeringsformen, borde wid förenämde förändrade förhållande fästa »agon upmärksamhet, och att jag skulle kunna undwika att derom wacka någon erindran, meni dä Csnstirurions Urffottet förklarat sig icke as Slätö Raders prorocoller äga anledning til nägon anmärk» ning, och Constirukions-IIlstkokkers fördelning, der säbana ärender förekommit, således icke ansevt verra anmärkningswärdt, har jag wäl derigenom blifwit uplyst om mitt misttag akt anse detta af någon större wlgrz likwäl dä jag deremot skulle rrv mig altför myckek ftla, om jag icke begagnade etk tilsälle akt offsitt reii - 720 Den 22 Junir» ligen kunna ådagalägga, åtminstone Södermanlands rotehällares betydeliga livande, genom hwad i för» berörde matto är förorvnadt, för att der söka rättelse, sä widk möjeligt ar, sä har jag nödgais förhållandet, Högloft.
Ridderjckapet och Ädelns upmark» samhet underställa, anhällandes arc detta anförande mä nl wederbörligk Utskott remitteras.
För atk icke blottställa mig för nya mistag, wä^ar >ag icke bestämt nämna något Utskott, men om ej nägot annat skulle behörigt anses, torde Beswärs- och Oeconomiä-Utskottet fa pröfwa roiehallares wanmägtiga fordringar, hwarifrän man kanske kunde förränka ett tilstyrkande att Riksens Ständer ».underdånighet hos Kongl. Maj:t anhöllo, det rotehällarne mätte fä til godo njuta de rättigheter Knecktecontraclerne dem tillägga i lörenämde afseende, och akt de älagde skyldigheter mage sörswinua, som dermed icke stä i förening.
Afskrift af Kneckce-Contractet för Södermanland af d. 2Z Nvv. »686.
4 Z När kncckten icke är pä commenderingar eller sina exercitier stadd, skall han wara förpligrad, sa ofia hanö rote honom begär, att arbeta hos honom framför någon annan; deremot ffall rolen wara skyldig akt gifwa honom födan sä godt, som han sjelf har, samt en fläpklädning ärligen af wallmar, räck och byxor, eller i det ställs ri! pajräck sex daler kopparmynt, til livrLeklädningens conservation, item twä pär ffor, och en skälig dagspenning deibredcwid om ätta öre kopparmynt, hwarmed kncckten skall sig aldeles lala benöja och icke motwilligkwis, sin rote-^ Den 2L Juni!» totebondes axbete, dä han päkallad warder, försumma, ekler för »agon större winning, utan rotens lof och minne, hos andra arbeta; skulle ock roten intet bchöfwa kncckten kil sikt arbete, dä skall kneckten likmäl söreskrifne stäpklädning och skor af roten hafwa att älnjuka.
Remitterades till Allmänna Beswärs- och Oeconomlä-Ulskolret.
Friherre ^Vranzel, kkenninL, anförde till protocoilet: Wördfamr Memorial; Dek torde bliswa mig tilläkit akt begära Wäle borne Herr Landt-Marskalkens och Högloff.
Ridderskåpet och Adelns upmärksamhet pä ett amne, svin Mi vtöfwander, för detta, har ledr kil manga nusibrnk, nemligen grunderna hwaruppä nnwarande författning rörande Landtniätarncs arfw <de är bygad.
De mängfalviga casus af beredelsedagar, regndagar m. m. äro alt lids Utdrägter smara akt kontrollera. och högst betungande, hwarföre jag magar förestå att all ting bör betalas ester tunneland pä nedanstäende grunder, och som uti medföljande bihang och tabell nogare sinnes detailleradt. 1:0
Alt man beralar wisit för mätningen af hwarje tunneland i proportion af jordens belägenhet, men ej beskaffenhet. 2:0 Särskilt wistr för hwarie tunneland för be-- fwärek af renoveringen dito uträkningen och upskattningen duo tranSporteringen > an större ril mindre, elier frän mindre lil större, alt efter resto at Första Del» Ns 46.