Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr årligen hitintills icke behöft anordnas och troligen jemväl för den närmaste framtiden torde kunna besparas, hvarigenom fördenskull en årlig tillgång af ej mindre ån 900 R:dr Runt uppkomme, har Utskottet, som anser det af Herr Anrep äskade tillskott, för lefnadskostnaden under tiden arbetet fortgår, icke skäligen böra eller kunna, såsom- i något hänseende öfverdrifvet, nedsättas, ansett sig böra vördsamt tillstyrka: det måtte Ridd. o.
Adeln för möjligheten att fortsätta och afsluta det utaf Herr Anrep påbegyhta- arbetet under titeln: »Svenska Adelns Ättartaflor», omfattande de i Riddarlius-Archivet förvarade stamtaflor öfver Svenska Adeln tillhörande atter, tilldela utgifvaren, såsom ert uppmuntran för detta, i Utskottets tanka, förtjenstfulla företag, en gratifikation af 2,500 R;dr R:mt, att, under de första sju qvartalerne, med 300 R:dr s. m. vid hvarje qvartals slut från och med innevarande års början från Riddarhus-kassan utbetalas, under vilkor, att, utan afvikelse i någon väsendtlig mån från de å Riddarhuset förvarade original-stamtaftor och med fästadt serskild noggranhet å korrekturet,, arbetet fortgår i enlighet med det mellan förläggame Boktryckeri-boläget Norstedt &
Söner upprättade, här ofvan omförmälde kontrakt, så 4 Riddarhus-Utskottets Utlåtande N:o 11. att manuskript, motsvarande minst fyra ark i månaden, till Boktryckaren aflemnas; hvarom behörigt bevis alltid före medlens utbekommande bör företes, hvarjemte i afseende på utbetalningen af de återstående 400 R: dr R:int torde stadgas att Herr Anrep dessförinnan styrker, att manuskript till Svenska Adelns Attar-taflor blifvit af honom fullständigt utarbetadt.
W:o flf.
Utlåtande i anledning af återremiss af Utskottets Memorial N:o 6.
Efter föredragning hos Ridd. o Adeln den 4:de i sistlidne månad af Riddarhus-Utskottets Utlåtande N:o 0, med förslag till de förändrade redaktioner af 18, 20 m. fl. §§ i Riddarhus-Ordningen, hvilka blifva en följd af Ridd o. Adelns bifall till Herr Brakels, M. G., motion angående direkt val af Ridd. o. Adelns Elektorer, har Höglofl.
Ståndet, på grund af mot nämnde Utlåtande gjorda erinringar, behagat detsamma till Utskottet återremitera.
De anmärkningar, som föranledt återremissen, inskränka sig till frågan om förändring i den af Utskottet föreslagna redaktion af 18 § Riddarhus-Ordningen i hvilket hänseende dels Friherre Rehbinder, F. W., Grefve Posse, Knut, Grefve af Ugglas, Ludvig, Herr v. Knorring, Oscar, och Herr Cederschiöld, Robert Theofron, framställt den åsigt, att nytt val till suppleanter för Herrar Elektorer icke på sått Utskottet tillstyrkt, skulle ske vid hvarje tillfälle suppleant afgår eller inträder, såsom Elektor, utan med sådant val uppskjutas, intill dess samtliga förut valda fem suppleanter afgått eller intrådt såsom Elektorer, dels Herr Nordenfeldt, Enar Wilhelm, väckt det förslag, att något återval ej må anställas förr, än antalet af Elektorer och suppleanter tillsammans nedsjunkit till 20.
Hvad nu först angår Herr Nordenfeldts förslag, så enär Ridd. o. Adeln bestämt antalet af Ståndets Elektorer till 25, finner Utskottet det vara mot samma beslut stridande att, så vidt ske kan, Elektorernas antal icke alltid finnes fulltaligt, hvarföre Utskottet afstyrker bifall till Herr Nordenfeldts förslag.
Beträffande dernäst den af flera ledamöter yrkade förändring i Utskottets förslag till redaktion af 18 § Riddarhus-Ordningen i afseende på återval af suppleanter, så ehuru, enligt hvad en Utskottets ledamot, Friherre Leijonhufvud, under diskussionen hos Ridd. o. Adeln anmärkt, Höglofl.
Ståndet, genom antagande af Herr Brakels motion, att, »för tillsättning af Utskotten Ridd. o. Adeln samfäldt in pleno Riddarhus-Utskottets Utlåtande N:o 12 \:o 12.
Med hemställan om anslående af en lifstidsränta åt Friherre Garl Stephan Bennet.
Sedan Höglofl. liidd. o. Adeln, vid föredragning den 22 sisth Februari, bifallit Riddarhus-Utskottets i Memorial N:o 7 gjorda hemställan att llidd. o. Adeln täcktes förklara Riddarhus-Direktionen och i främsta rummet Herr Friherre Bennet sin tillfredsställelse och erkänsla för det sätt, hvarpå det, beträffande reparationerna inom Riddarhuset, Direktionen anförtrodda uppdrag blifvit fullgjordt, samt för den oaflåtliga uppmärksamhet och omsorg, hvarmed Herr Friherre Bennet öfvervakat samma arbeten i alla deras detaljer, så har Herr Montgomery, Gustaf, i sammanhang härmed, väckt motion, att Ridd. o. Adeln behagade lemna Herr Friherre Bennet något särskildt vedermäle af Ståndets tacksamhet; hvilken motion är vorden till Riddarhus-Utskottet hånvist.
I anledning häraf har Utskottet, under åberopande af det yttrande Utskottet i förberörde ämne redan afgifvit och fullkomligt instämmande i motionärens åsigt, nu ansett sig böra vördsamt hemställa att, såsom ett bevis af Ridd. o. Adelns tillfredsställelse och en gärd af dess tacksamhet för det uppoffrande nit, den omvårdnad och lyckliga framgång, hvarmed Herr Friherre Bennet, såsom ledamot af Riddarhus-Direktionen ordnat och öfvervakat verkställigheten af de enligt Ridd. o.
Adelns beslut sedan förra Riksdagen utförda arbeten och inredningar, ej mindre af Riddarhus-Salen än Ridd. o. Adelns samtals- och klubb-rum m. m, Höglofl.
Ståndet måtte tillförsäkra Herr Friherre Bennet en lifstidsränta från Iliddarhus-kassan af 300 R:dr R:mt årligen att från och med innevarande års början utgå, samt derjemte hos Herr Grefven och Landtmarskalken anhålla, att detta Ridd. o. Adelns beslut må varda Herr Friherren tillkännagifvet på sätt Herr Landtmarskalken finner lämpligast.
Hil. lill Höglofl.
It. o. Ad-s /'rot. vid 1S69— 60 orens lliksd.
STOCKHOLM, TYPOGRAFISKA FÖRENINGENS BOKTRYCKERI, 1800.
H fd <1 arlin s-U tek o tts 11 Utlåtande N:o 13. 1 \:o 13.
Angående löneförhöjningar åt åtskilliga Riddarhusets tjenstemän.
Efter det Riddarhns-Utskottet numera erhållit del af RiddarhusDirektionens närmare yttrande i afseende på den i 17 § af i Direktionens Riksdags-Berättelse i allmänhet gjorda framställning om behofvet af någon förbättring i löne-inkomsterne för Riddarhusets Sekreterare, Fiskal och tvänne Kanslister, får Utskottet angående detta ärende härmed afgifva sitt utlåtande.
Beträffande de ofvannämnde tjenstemännens löneförmåner har Utskottet af Direktionen erhållit följande uppgifter, nemligen :
Riddarhus- Sekreteraren.
Lön från Riddarlius-kassan 1,800: — Ljuspenningar från d:o 50: — Arliga arfvoden å frenne Testaments-fonder ....... 210: — 24 famnar björkved, beräknade efter 1859 års pris. . 375: 60.
Summa R:dr R:mt 2,43 5: 60.
Riddarhus-Sekreterarens boställe' utgöres af 6 båttre och 4 sämre rum jemte uthus.
Tillfälliga sportler bestående af Introduktions-afgifter 76 R:dr Runt för hvarje Introduktion.
Riksdags-arfvodet utgick under Riksdagarne från 1815 till 1853 med 4 50 R:dr R:mt i månaden och höjdes vid sista Riksdagen till 550 R:dr pr månad.
Medium häraf utgör 500 R:dr i månaden under det Riksdag varar. Riddarhus-Fiskalen.
Lön från Riddarhus-kassan 450 — Hushyra från d:o 100 — Ljuspenningar från d:o , . . . 5 0: —— Lön från Jungfru-stifts-kassan 150:
— Arliga arfvoden från åtskilliga Testaments-fonder 457: 50.
Summa R:dr Runt 1,207 50, Bil. till Högloft. R. o. Ad-i Prof. vid 1839 — (9 årent Rikid.
2 Ri d d arhu s-Utsk ottet s Utlåtande N:o 13.
Riksdags-arfvodet utgick under Riksdagarna från 1815 till 1853 med 6
R:dr 75 öre om dagen och höjdes vid sednaste Riksdag till 8 R:dr 25 öre pr dag.
Medium häraf utgör 7
R:dr 50 öre pr dag eller 225 Rdr pr månad.
Förste Riddarhus-kanslisten Lön från Riddarhuskassan 450: — Hushyra från d:o 100: — Ljuspenningar från d:o 30: — Summa R:dr Runt 5 80 — Riksdags-arfvodet utgick under Riksdagarne från 1815 till 185 3 med 4 R:dr 5 0 öre pr dag och höjdes vid sista Riksdagen till 5 R:dr 50 öre om dagen.
Medium häraf utgör 5 ll:dr pr dag eller 150
R:dr i månaden.
Andre Riddarhus-kanslisten.
Lön från Riddarhus-kassan 225: — Hushyra från d:o 100: — Ljuspenningar från d:o 30:
— Lön från Jungfru-stifts-kassan 150: — Summa R:dr R:mt 505: — Tillfälliga sportler bestå uti lösen för afskrifter och utdrag af de genealogiska tabellerna och hafva, enligt af denne tjensteman lemnad uppgift, under de sednare åren uppgått till omkring 250 R:dr om året.
Riksdags-arfvodet har utgått med samma belopp som för Riddarhus-Fiskalen.
I afseende å den förbättring i dessa tjenstemäns löneförmåner för så vidt de utgå från Riddarhus-kassan, har Direktionen, med hemställan att, i hufvudsaklig likhet med hvad som egt rum vid regleringen vid sednaste Riksdag af Riddarhus-Iiamererarens löne-inkomster, de för närvarande från nämnde kassa särskildt utgående hus hyres-medel och ljus-penningar måtte blifva med sjelfva löne-belop pen sammanslagne, i öfrigt föreslagit:
Att Riddarhus-Sekreteraren, hvars lön från Riddarhus-kassan jemte ljus-penningar uppgå till 1850 R:dr, måtto erhålla en tillökning af 150 R:dr, så att lönen blefve 2,000 R:dr:
Att Riddarhus-Fiskalen, som uti lön, hushyra och ljuspenningar för närvarande från Riddarhus-kassan uppbär 6 00 R:dr, måtte tilldelas en löne-förbättring af 200
R:dr, så att hans lön komme att utgöra 800 R:dr; Att Förste Riddarhus-kanslisten, hvilken uti lön, hushyra och ljus-penningar nu åtnjuter inalles 5 80 R:dr, linge detta belopp för höjdt med 220 R:dr, så att hans lön blefve 800 R:dr; samt att Andre Riddarhus-kanslisteu, hvars lön från Riddarhuskassan tillika med hus-hyra och ljus-penningar består af 35 5 R:dr, skulle i löne-tillökning bekomma 24 5 R:dr, så att lönen komme att utgå med 600 R:dr.
K ld darh u s-U t> kotte 13 Utlåtande N:o 13.
Derest en sådan löne-förbättring för de ifrågavarande tjenstemännen blefve beviljad, skulle Riddarhus-kassan komma att drabbas af en förökad årlig utgift utaf 815 R:dr Runt; men som, enligt hvad de vid Riksdags-Berättelsen fogade sammandrag af Riddarhuskassans Hufvudböcker för åren 1856, 1857 och 185 8 utvisa, kassans inkomster under nämnde år öfverstigit utgifterna med omkring 5000 R:dr om året, har Direktionen, med hänvisning till en af RiddarhusKontoret uppgjord kalkyl för bedömandet af frågan om
Riddarhuskassans förmåga att bestrida den ifrågasatta förökade utgiften, ansett sig kunna framställa det här ofvan afgifna förslag till löne-reglering för Riddarhusets oftanämnde tjenstemän Hvad slutligen beträffar frågan om den tidpunkt, hvarvid den föreslagna löne-regleringen skulle träda i verket, har Direktionen hemställt, att Utskottet behagade föreslå Högloft. Ridd. o. Adeln att den nya löne-staten finge lända till efterrättelse från den 1 Januari 1861.
En af Direktionens ledamöter, Herr Öfverste-Lieutnanten Leijonancker har, beträffande frågan om den fond, hvarå den för ofvanbcrörde löne-förhöjningar tillökta utgift borde anvisas, yttrat den särskilda mening, att, då Wadstena Adliga Jungfru-stift, hvars angelägenheter förut varit besörjde af en särskild
Direktion och egna tjenstemän med bestämda löner, numera förvaltades af Riddarhus-Direktionen och dess tjenstemän, vunnit den förkofran, att dess kassa, enligt 1858 års bokslut, egde en räntebärande kapital-behållning af 267,270 R:dr R:mt, hvaremot Riddarhus-kassans kapital-fond, när det bokförda värdet af fastigheten och inventarier afdrages, icke uppginge till mer än omkring 200,000 R:dr s. m., men årliga förvaltningskostnaden för
Stiftet för närvarande utgjorde endast omkring 7 50 R:dr, under det att från Riddarhus-kassan årligen aflöningar utgå med 7,480 R:dr 24 öre, utom en pension af 125 R:dr, Herr Ofverste-Lieutnanten för sin] del fann billigheten fordra en för framtiden jemnare fördelning af förvaltnings-kostnaderna, hvarföre han tillstyrkte, att då fråga nu blifvit väckt om förhöjning af lönerna för åtskilliga Riddarhusets tjenstemän, åtminstone största delen af de sålunda ifrågaställde löneförhöjningarne måtte anvisas på Stifts-kassan.
Utskottet har tagit detta ärende i noggrannt öfvervägande och har dervid funnit, att de för trenne af ofvannämnde Riddarhusets tjenstemän anslagne löner, serdeles med afseende å anspråken på pension efter 25 till 30 års tjenstetid, äro relativt till löne-förmånerne i Statens och Rikets Ständers verk, samt Direktionerne för förvaltningen af allmänna kassor och fonder, allt för ringa samt med afseende på myntvärdets förhållande till hyror, varupris o. s. v. på långt när icke motsvara den lön, som för dessa tjenster sednast vid 1809 och 1812 årens Riksdagar af Ridd. o. Adeln fastställdes.
Utskottet har fördenskull vid den nu ifrågaställda löneregleringen ansett sig, så vidt möjligt är, böra såsom allmän grund taga till jemförelse hvad civile tjenstemän med likartade befattningar som de nu ifrågavarande vid andra embetsverk i löneförmåner åtnjuta, hvarvid Utskottet, lika med Direktionen, ansett de för närvarande från Riddarhuskassan särskildt utgående hus-hyres-medel och ljus-penningar böra med sjelfva lönebeloppen sammanslås, hvarförutan Utskottet anser de särskilda arfvo - 4 R i d da rh u s-U t sk ot te ts Utlåtande N:o 13. den som från andra Riddarhusets kassor och fonder utgå till Riddarhus-Sek reteraren, Riddarhus-Fiskalen och andra Kanslisten tillika med de, tillfälliga sportler som tvänne af dessa tjenstemän tillkomma, skäligen böra vid den ifrågaställda löne-regleringen beräknas.
Beträffande deremot den tillfälliga inkomst, som från Statsverket utgår såsom vedergällning för den extra tjenstgöring, som under Riksdag åligger Riddarhusets tjenstemän, så emedan tillgodonjutandet af denna till beloppet föränderliga aflöning, som icke i någon mån drabbar Riddarhus-kassan, alltid måste vara mer eller mindre beroende deraf, huruvida Riddarhusets tjenstemän alltid, äro i tillfälle att dessa särskilda befattningar sig åtaga och till Ridd. o. Adelns belåtenhet fullgöra, finnér Utskottet en sådan extra inkomst destomindre böra vid en lönereglering för Riddarhusets tjenstemän tagas i beräkning, som sådant icke egt rum vid bestämmandet af lönerna för tjenstemän hvarken vid Statens eller.
Rikets Ständers verk.
Med iakttagande af dessa grunder har Utskottet att ingå i pröfning af den utaf
Direktionen föreslagna lönereglering, likväl så att Utskottet icke ansett lämpligt, att i något fall föreslå förhöjning af löne-beloppen utöfver hvad
Direktionen tillstyrkt, hvarå ej heller något anspråk från Riddarhusets tjenstemän, Utskottet veterligt, blifvit framställdt.
Hvad således först angår den för Riddarhus-Sekreteraren tillstyrkta löneförhöjning, så enär samma tjensteman för närvarande, på sätt Riddarhus-Direktionen uppgifvit, kan från Riddarhuset i ordinarie inkomster påräkna ett belopp af 2,4 35 R:dr 60 öre R:mt, utom ett boställe af 10 rum jemte uthus, hvarför en lägre årlig hyra ån 1,000 R:dr s. m. icke torde kunna antagas, samt dessutom af introduktions-afgifter har en sportel, som under de tre sistförflutna åren utgjort 675
R:dr, eller efter år 225 R:dr, i följd hvaraf RiddarhusSekreterarens löne-förmåner uppgått till R:dr R:mt 3,660 och följaktligen till högre summa än som åtnjutes af med honom jemförliga Sekreterare i Rikets Kollegier och Protokolls-Sekreterare i Kongl. Majits Kansli, för hvilka lönen utgör endast 3,500
R:dr årligen, anser Utskottet, under i öfrigt för handen varande omständigheten, sig sakna anledning att för det närvarande tillstyrka någon förhöjning eller förändring i de åt Riddarhus-Sekreteraren anslagna löne-förmåner.
Beträffande dernäst frågan om förbättring af Riddarhus-Fiskalens löne-förmåner, hvilka för närvarande i ett för allt utgå med 1,207 R:dr finner Utskottet, att då hans tjenste-åligganden lämpligast torde kunna jemföras med Ombudsmanna-tjensterna vid andra publika kassor, t. ex. Civil-Statens pensions-inrättning, der OmbudsmannenB arfvode utgör 1,60 0 R:dr årligen, Utskottet eger giltig anledning tillstyrka, att enligt Direktionens förslag, Riddarhus-Fiskalens från Riddarlius-kastan utgående ordinarie lön må förhöjas med 200
R:dr, så att den kommer att utgöra 800 R:dr R:mt årligen.
Vidkommande den för förste Riddarhus-kanslisten, som icke åtnjuter hvarken arfvode från andra Riddarhusets kassor och fonder eller lild dar h u s-lj t sk ot t ets-U tl å t an de N:o 13. sportler, af Direktionen föreslagna löneförhöjning från 580 till 800 R:dr, så enär enahanda befattning att nemligen föra Protokollen vid Direktionens sammankomster m. m. vid andra Embetsverk och Direktonens publika kassor aflönas med vida högre belopp, anser sig Utskottet böra samma löne-förhöjning tillstyrka.
I sammanhang härmed och då Riddarhus-Fiskalens och Förste
Kiddarhns-kanslist-befattningarne lämpligen torde kunna för framtiden utan olägenhet förenas, hemställer Utskottet, att Ridd. o.
Adeln måtte anmoda Riddarhus-Direktionen att vid blifvande ledighet af någon bland dessa tjenster endast lilis vidare meddela förordnande derå, samt derefter taga i öfvervägande och till Ridd. o. Adeln vid härnäst sammanträdande Riksdag afgifva sitt utlåtande, huruvida icke för framtiden Riddarhus-Fiskals-tjensten må kunna mot en förhöjd löne-inkoinst sammanslås med Förste Riddarhus-kanslist-befattningen.
Hvad slutligen angår löne-förhöjningen för Andre Riddarhus Kanslisten, så skulle visserligen hans löne-inkomster, som för närvarande med sportler kunna beräknas till omkring 7 55
R:dr, komma att derigenom ökas till sammanlagdt 1,000 R:dr, hvaraf likväl endast 355 R:dr utgå från Riddarhus-kassan; men då denna tjenst erfordrar nästan daglig uppvaktning på Riddarhuset och således är fullt jemförlig med Kopist-tjenster i Statens embetsverk, hvilka aflönas med en summa af 1,000 Rdr R:mt, årligen tvekar Utskottet icke tillstyrka, att Andre Riddarhus-Kanslistens ordinarie lön från Riddarhus-kassan må höjas till 600 Kalr årligen.
De sålunda föreslagna löne-förhöjningarne utgöra 665 R:dr
Rån t årligen, hvartill, äfven med beräkning af de utaf Utskottet vid innevarande Riksdag tillstyrkta anvisningar å Riddarhus-kassan af 2,500 R:dr i ett för allt till Herr
Anrep och en årlig lifstidsränta af 30 0
R:dr till Herr Friherre Bennet, berörde kassa, hvars öfverskott nu beräknas till omkring 5,00 0 R:dr årligen, lemnar mer än tillräcklig tillgång.
Af denna anledning anser ock Utskottet nu destomindre behöfligt eller lämpligt att, på sätt en af Direktionens ledamöter, Herr Öfverste-Lieutnanten Leijonancker tillstyrkt, någon del af dessa löne-förhöjningar anvisas på Wadstena Adeliga Jungfru-Stifts-kassan sådant ovilkorligen skulle i mer eller mindre man föranleda minskning i antalet af de pensiouer som från nämnde kassa utgå.
Slutligen hemställer
Utskottet lika med Direktionen, att de löne-förhöjningar för Riddarhusets tjenstemän, Höglofl. Ridd. o.
Adeln må komma att bifalla må utgå från 1861 års början.
Stockolm den 19 Mars 1860. ■'■'töckholm.
Typografleka Föreningens Boktryckeri, ISBO.
Riddar li ns-Ut sk o-t tets Utlåtande N:o 14. 1 \:o 14.
Utlåtande, med svar på återremissen af Memorialet N:o 13, angående löneförhöjningar för åtskilliga Riddarhusets tjenstemän.
Till Riddarhus-Utskottet kar Höglofl Ridderskapet och Adeln behagat återremittera t':dra, 3:dje, lide, 5:te och 6:te punkterna af Utskottets Memorial N:o 13, innefattande förslag dels om löneförhöjningar åt Riddarhus-Fiskalen samt förste och andre Riddarhus-KansIisterna, dels om förening i framtiden af Fiskals- och Förste Riddarhus-Kanslist-befattningarna.
Beträffande nu först löneförhöjningarna, så har hvarken emot billigheten af sådan förhöjning eller de föreslagna beloppen af de blifvande lönerna någon anmärkning blifvit framställd.
Deremot hafva trenne ledamöter, Grefvarne af Ugglas, Ludvig, och Lagerbjelke, Gustaf, samt Herr Björnstjerna, Oscar, erinrat, att då Instruktionen för Riddarhusets tjenstemän tillförsäkrar dem att hos Ridderskapet och Adeln under Riksdag tjenstgöra, dessa tjenstemäns derför från Statsverket utgående aflöning jemväl borde vid en för dem ifrågakommande lönereglering tagas i beräkning och fördelas på år, så att, enligt den förstnämndes hemställan, åtminstone 2:ne månaders riksdags-aflöning tillädes årslönen — en åsigt, hvilken Friherre Cederström, Rudolf, och Herr Printzensköld, Carl, bestridt under förmenande, att Riddarhusets tjenstemän väl enligt Instruktionen vore förpligtade men icke ovilkorligen berättigade att under Riksdag hos Ridderskapet och Adeln tjenstgöra, hvilket berodde och alltid borde bero på Ståndets välbehag och tjenstemännens lämplighet för de särskilda befattningarna.
I anledning af denna anmärkning har Utskottet, utan att frångå sin, lika med Riddarhus-Direktionen, yttrade tanka, att den tillfälliga inkomst, som från Statsverket utgår såsom vedergällning för den tjenstgöring, som under Riksdag åligger Riddarhusets tjenstemän, icke bör vid den nu ifrågaställda löneregleringen tagas i beräkning, likväl velat fästa uppmärksamheten dervid, att Utskottet i sitt Betänkande uppgifvit Bil. till Högloft.
Ridd. och Ad:s Prof. vid 1860 års Riksd.
1 2 ftiddarlius-Utskottets Utlåtande N':o 14. tnedelbeloppet, efter månad räknadt, af arfvodet under Riksdag för ej mindre Fiskalen än de båda Kanslisterna, utgörande detta för Riddarlius-Fiskalen och Andre Riddarhus-Kanslisten 2 25 R:dr och för Förste Riddarhus-Kanslisten 1 5 0
R:dr för hvarje månad Riksdag varar.
Om således, på sätt Grefve af Ugglas föreslagit, 2:ne månaders riksdags-arfvode skulle för hvarje år inräknas i lönerna, skulle Riddarkus-Fiskalens lön derigenom kunna skattas till 450 Ii:dr årligen utöfver de 800 R:dr, som eldigt Utskottets förslag skulle från Riddarhuskassan till denne tjensteman utgå, samt han sålunda, med lönen från Jungfru-stifts-kassan och arfvodena från de särskilda fonderna, i inkomst åtnjuta 1,857 R:dr årligen; Förste
Kanslistens lön skulle med denna kalkyl uppgå från föreslagna 800 till 1,10 0 R:dr årligen och Andre Kanslistens från 600 till 1,150, eller, då lönen från Jungfru-stifts-kassan samt hans sportler inberäknas, till 1,450 R:dr årligen, allt Runt.
Utan afseende härå och enär erfarenheten ännu vid denna Riksdag ådagalagt, att den främste bland
Riddarhusets tjenstemän är förhindrad att sjelf under Riksdag utöfva sin tjenst, och således åt en vikarie måste afstå hela det Riksdags-arfvode, som eljest honom tillkommit, hvilket visar hur litet p&räknelig eller jemförlig med ordinarie lön ifrågavarande inkomst är, anser sig således Utskottet böra förnya sina i 2:dra, 3:dje och 5:te punkterna af Memorialet N:o 13 gjorda tillstyrkanden i afseende på regleringen och förhöjningen af Riddarlius-Fiskalens, Förste Riddarhus-Kanslistens och Andre Riddurhus-Kanslistens löner.
En annan och måhända mera vigtig anmärkning har blifvit framställd emot Utskottets förslag, att do ifrågaställda löneförhöjningarna skulle utgå ensamt från Riddarhus-kassan och icke tillika af Wadstena adliga Jungfru-stifts-kassan, i afseende hvarå Grefvarne af Ugglas och Lagerbjelke, med hvilka Friherre Alströmer synes vilja instämma, yttrat den mening, att då Stifts-kassan egde en räntebärande kapitalbehållning af utöfver 267,000 Kalr, hvaremot Riddarhuskassans utlånta kapitalfond icke uppginge till mer än 200,000; men årliga förvaltningskostnaden för Stiftet utgjorde endast omkring 750
R:dr, under det att från Riddarhus-kassan årligen till aflöningar utginge omkring 7,500 Rulr, utom en pension å 125 Ii:dr, åtminstone någon del äf de föreslagna löneförhöjningarna billigtvis borde anvisas på Stifts-kassan; hvaremot, på andra sidan, Friherre Cederström, Rudolf, Herr Printzensköld, Carl, och Herr Björnstjerna, Oscar, lika med Riddarhus-Direktionen och Utskottet, vid det förhållande att
Riddarhus-kassan lemnade ett årligt betydligt öfverskott, ansett det vara desto mindre behöfligt eller lämpligt att på Stifts-kassan anvisa någon del af Iöneförhöjningarne, som sådant alltid skulle i iner eller mindre mån föranleda minskning i antalet af de pensioner, som från sistnämnde för ett välgörande ändamål bildade kassa nu utginge till ålderstigna och, med sällsynta undantag, obemedlade adliga frundintn er.
B i il <1 arh us-åPtsk o ttets Utlåtande N:o 14.