Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Föredrogs å nyo Lag-Utskottets under N:o 7? afgifne, samt den 14 dennes pä bordetlagde Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 20 sistlecine Februarii meddelte Betänkande, öfver väckt fråga, om upphäfvande af Kongl. Kungörelsen den a6 November igf6, angående sättet för en Menighets hörande i enskildte tillåtelige Ärender.
Herr Wfunck af Rosentchöld, Eberhard:
Som det är utan ändamål att anföra något mot detta Betänkande, sedan det redan blifvit af irenne Stånd bifallit, anhåller jag endast att till Protocollet få anmäla min Reservation mot Ridderskapets och Adelns beslut i denna fråga, med tillkännagifvande det jag ej var närvarande dä Målet första gången föredrogs.
Jag kan omöjehgen tro att icke den civila friheten i vårt Land varit för allmänna lugnets bibehållande förut tillräckeligen inskränkt, utan att behöfva ytterligare inskränkas och sättas i mera beroende af Krono-betjente genom ifrågavaranFörfattning.
Herr Grefven och Landt Marskalken hemställde, om icke, enär Utskottets första Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallit, Utskottets ifrågavarande Utlåtande nu endast finge läggas till Handlingarae$ hvilket bifölls.
Företogs till pröfning Lag-Utskottets under N:o 77 afgifne, samt den 14 dennes på bordet lagde Betänkande; öfver gjordt Förslag, att Konungens Befallningshafvande må blifva pligtige, att, till Justitiae-Cancelleren och Justitiaj-Ombudsmannen insända ett exemplar af de Kungörelser, hvilka af dem utfärdas, m. m.
Grefve $/>ens, Jacob Melker:
Jag tror, för min d#l, ej att Lag-Utskott«t gjordt tillbörligt 126
Den 21 dpr il. afseende å Grefve Gyllenborgs Förslag och be* gar alltså Betänkandets återremitterande.
Den åsigt, som ledt Utskottet, vid afstyrkandet af den föreslagne skyldigheten för Konungens Befallningshafvande att till Justitiae-Cancelleren och Justitieombudsmannen insända sina Kungörelser öfver allmänna vtgtigare Årender, confrasteras besynnerligen med den, som föranlåtit tillstyrkandet i ett annat Utskottets Betänkande af en slik insändningsskyldighet, i anseende till Utslag, som i enskildta Mål fällas.
Då genom ett sådant serskildt.
Utslag blott den enskifta Parten kunde hafva blifvit i sin rätt förnärmad, och det i sådant fall tyckes egenteligen böra tillhöra honom sjelf, att deruppå väcka Vederbörandes uppmärksamhet, afse deremot en del af Konungens BefalJningshafvandes Kungörelser, Stadg3nden för hela Allmänheten i Länet och ett i dem begånget misstag om Lagars och f örfattningars rätta förstånd, ett öfverskridande af rättigheter och Embets-åligganden har ett, äfven på det Allmänna, skadligt inflytande samt fordrar snar rättelse, och om intet af annan orsak böra väl de, som skola vaka öfver FÖrfattningarnes efterlefnad i Landet, erhålla officiel kännedom om hvad i serskildta delar deraf är stadgadt.
Då Kungörelser vanligtvis tryckas , blifver också arbetet i Lands-Cancellierne genom afsändningen obetydligt ökadt.
Likaså synes mig intet skäl vara för afstyrkande af andra delen af Grefve Gyllenborgs Förslag, i hvad det förer inberättandet af anledningen, förloppet och resultatet af någon Menighets hörande i Mål af allmännare vigt.
Detta är icke ens jemförligt med något Konungens Befallningshafvandes beslut uti easkildte fall.
Justitias-Cancelleren och Justitis-Ombudsmannen, såsom den ena ä Konungens och den andra å Rikets Ständers vägnar, högste häcklare öfver Lagarnes verkställighet, och det Allmännas deråt beroende rättigheter, bora väl till det minsta erhålla kunskap om allt hvad i Landet sig uti något allmännare afseende tilldrager.
Sluteligen kan jag icke heller godkänna Utskottets förklaring, i anledning af Grefve Gyllenborgs tredje Förslag, att genom de flere Författningar, hvilka angående Uppbörden af Krono- och Beviilnings-Medlen blifvit utfärdade fillräckeligcn vore bestämdt, huru i den af Grefve Gyllenborg omförmälte händelse borde förfaras, och att alltså något vidare Utlåtande deröfver icke behöfdes.
Jag anser det hafva varit Utskottets skyldighet att uppgifva dessa flere Författningars föreskrifter, och visa deras tillräckeliga bestämdhet samt öfverensstämmelse med rättvisans fordringar.
För min del anser jag Grefve Gyllenborgs Motion vara en af de vigfigaste, sorn vid denna Riksdag blifvit gjorde, och förenar mig i allt hvad Grefve Spens nu anfört.
I vår Constitution är en större controll nedlagd öfver de högre Embetsmännen än andra.
Maj:ts Kungörelser granskas i afseende pä de rådslag, sorn blifvit till dem afgifne eller utehlifvit, af Constitunor.s-Utskottetl
Men Lag-Utskottet vill ej medgifva nyttan af» att Kongl. Maj;ts Belallningshafvandes 128 Ven at April.
Kungörelser varda granskade.
I min tanka skulle Grefve Gyllenborgs Förslag medföra en väsentlig nytta och tjena till förekommande af många olagligheter samt således äfven af deras beifrande.
Om det antogs, skulle kanske många Kungörelser aldrig komma i dagsljuset.
Man skulle dä ej fä se Kongl. Maj:ts Befallningshafvande sjelfmyndigt tillsätta gode Män vid Enskiften:
Man skulle då ej få se Kungörelser om inställande af Spannmåls upphandling för Kronans räkning, tvertemot Mag3zins Directions beslut, just då alla Jordbrukande Classerne mäst behöfde denna utväg till afsättning:
Man skulle då ej få se ett i allmänna Lagen stadgadt straff egenteligen skärpas; ej se sådana åtgärder vidtagas, som äro oförenliga med allmänna Lagen och Kongl. Författningar.
Jag yrkar att Betänkandet ma med dessa mina Anmärkningar återremitteras.
Friherre Cederström, Jacob: Då Landshöfdingarnes Kungörelser i allmänhet tryckas, anser jag visserligen icke något hinder vara för deras insändande till Justiti$-Ombudsntannen och Justitiae-CanceJleren.
Deremot kan jag icke lika med Grefve Spens linna någon analogie emellan den föreslagne skyldigheten för Landshöfdingarne , att till justitite-Ombudsmannen insända deras beslut i Police-Mål, och den enahanda förbindelse, man nu vill ålägga dem i afseende pä deras Kungörelser.
En sådan förbindelse skulle omöjligen kunna uppfyllas, så framt ej Konungens
Befallningshafvande skulle sättas
Ben 21 April* 129 sättas ur stånd att nied tillbörlig skyndsamhet sina göromål förrätta.
För öfrigt kan jag ej instämma i Herr Munck af Rosenschölds suppositioner, att de olagligheter, han såsom möjeliga anfört, i annan händelse skulle äga runi.
I anledning af hvad Friherre Cederström anfört» får jag blott erinra, att, långt ifrån att emellan de tvänne LagUtskottets serskildta förslag, hvilka jag omnämnt, finna en analogie» har jag dem emellan anmärkt en motsägelse, och anser mig icke kunna i någotdera instämma.
Herr Munck af Rosenschöld t
I anledning af hvad Friherre Cederström yttrat, får jag Danina, att sådana händelser som jag omtalat, verkligen tilldragit sig, och att jag äfven kan sådant styrka.
. Grefve Gyllenborg, Johan Henning» hade in' lemnat följande, som upplästes: Då vid Lag-Utskottets afslag, uppå mui Motion det Landshöfdingarne borde åligga att till Justitiee-CanCdlleren och Justitieombudsmannen insända en del af deras tryckta Kungörelser, nyttan af Utskottet icke är bestridd, men intet antagligt skäl framstäldt emot dess godkännande, anser jag mig så mycket mera föranlåten att yrka återupptagande af ämnet af Ridd, och /!</, Prof. V R. 2 Afd, 17, i§« Den 21 April.
Utskottet, som dt t varit oväntadt att Ufskot* tet skulle såsom skäl till afslaget åberopa den hvar och en tillkommande rätt, att i laglig våg söka ändring i Konungens Befallningshaf» vandes beslut, hvilket förut är hvar och en kändt, men hvaraf likväl icke följer, att hvar och en kan alltid känna möjliga obehörigheten af åtgärder eller äga utväg, att, deri söka rättelse, samt att hinder således icke hör läggas i vägen, för en Fmbetsmanna-controll, i detta afseende, till skyddande af allmän och enskildt rätt.
I samma ändamål anser jag det hade bordt blifva af Utskottet medgifvit , att Landshöfdingarne borde åligga att förenämnde Embetsman tillkännagifva, enär och i hvad ändamål Länens Innevånare kallas till allmänna Sammankomster samt till vittnesförhör å LandsCanctlliet, enär gränsorne för executiva Embetsmyndignetens rättigheter i sådana fall synas vara ganska obestämde, men missbruken deraf stundom torde kunna inträffa, som på allmän och enskildt rätt kunde äga ett menligt inflytande.
Detta tillstyrkande har Utskottet äfven, utan anförde skäl, efter godtycko afslagit; äfvensom den begäran, att, dä jäf göres emot debiterade Utskylder, med uttagandet må innehållas, Utskottet icke funnit för godt att med skälen dertill beledsaga deras afslag, utan blott åberopat de i detta afseende gällande Författningar; men således icke uppfyllt hvad Mononen åsyftat, nemligen räitelse i dessa Författningar, eller framställde skäl, hvarföre ingen förändring deri medgifves, och i afseende på hvilket ailt jag vördsammeligen anhåller
Den si April. 131 att Betänkandet ma återremitteras samt desse Anmärkningar Betänkandet fä åtfölja.
Herr Grefven och LandtMarshalken hemställde , om Riddeiskapet och Adeln ansäg Lag-Utskottets Betänkande hora, i anledning af de dervid gjorde Anmärkningar, till UtUtskottet återremitteras.
Föredrogs å nyo Stats-Utskottets den 6 dennes afgifne, samt den 1? i samma månad på bordet lagde Utlåtande, angående Stats-Regleringen i hvad som röret Riks-Statefts andra Hufvud-Titel.
Herr Silfverstolpe, Fredric Samueli upplär ste följande:
Till följd af Nådig Remiss från Kongl. Maj:t, har Högloflige Stats-Utskottet till beredande upptagit en af mig, förmedelst under, dånigt Memorial till Konungen af den äi sistledne October, inledd hemställan om tvänne Löne-förhöjningar å Kongl.
Öfver-IntendentsEmbetets Stat.
Omförmälte mitt underdåniga Memorial till Konungen upptog såsom skäl till denna hemställan, att nämnde tvänne Löner, nemligen Secreterarens och CancelhstenS, icke befunnos svarande hvarken mot Tjensternes egenskap, när de med dylika vid andra Verk
Den 21 April. jemföras, ej eller mot de Löner, som åt andre Tjenstemän vid öfver-Intendents-Embetet äro bestädde, och att således, med afseende både på en erkänd likhet uti Tjenstegrader och på göromålens beskaffenhet och mängd, jag anlag mig bora önska Secreteraren enahanda villtor med dem Kamererare!! åtnjuter, och åt Canceliistea enahanda med den 4:de Conducteuren. jag anförde vidare i underdånighet, att Secreterarens göromål vid de tvänne Protocoil, han vid Öfver-Intendents-Embetet och uti Siotts-Byggnads-Directionen har att i hvarje vecka föra, och vid de Expeditioner, som af båda desse Sessions-dagar föranledas, vore flere och trägnare än Kamererarens vid desse Befattningar, samt att med Cancellisten inträffade det sällsamma förhållande att hans
Lön vore icke obetydligt mindre än Vaktmästarens.
Öfver detta
Mål och efter inhämtande af hvad jag sålunda i min Embetsmanna-eger.skap hos Kongl. Maj:t officielt i underdånighet andragit, har Högloilige Stats-Utskottet i Betänkandet af den 6 innevarande .April sålunda sig yttrat, att en jemförelse, i afseende pä den yrkade lillöknin~ gen icke skäligen åser rum, enär Kamereraren såsom tillika varande Casstur, htstrider tvänne Be» fattningar, och Conducteuren ater mäste för sin Lön hafva vida trägnare tjenstgöring än CtmceU listen.
Icke utan förundran finner jag Högloflige Stats-Utskottet genom detta sitt yttrande hafva gifvit dementie åt det uttryck jag, såsom Embetsman tili min Konungs granskning, i underdånighet framiagdt, och aetta uttryck om göramäicns större trägenhet och mängd för Se - \
Dm ar Aprtl. »3? ®retetaren an för Kamererarsn, kan likväl sS mycket mindre undfallit Högloflige Stats-Utskottets uppmärksamhet, som det uti Utskottets Betänkande befinnes vara utur mitt underdåniga Memoria! upprepadt. jag hemställer till Högloflige Ridderskapets och Adelns upplysta eftersinnande, huruvida Riksens Ständers Statsutskott kan äga en lika säker kännedom, som jag, af göromål, hvilka äro ställda under min, icke under Utskottets uppsigt, och följaktligen hviketdera vitsordet om merberörde Tjenstemsiina-ärenders större eller mindre trägenhet och mängd, bör anses såsom det sanna o:h ensamt gällande.
I afseende på Utskottets tanka, att den 4:de
Conducieurens tjenstgöring måste vara vida trägnare än Cm. cellistens, så ligger häruti vissei ligen ingen motsägelse mot min underdåniga uppgift till Konungen, emedan denna uppgift icke ens ställer de båda Tjenstemännens göromål i någon jemnförelse; men jag hämtar af Högloflige Statsutskottets uttryck, anledning, att här inför Högloflige Ridderskapet och AdU.. förklara, att förhållandet är alldeles tvärt emot hvad Utskottet i denna del förmenat, och jag böt härtill lägga den anmärkning, att Högloflige Stats-Utskottet uti sitt Betänkande icke ens upptagit det argument, som i mitt till Konungen afgifne underdåniga Memorial befinnes tili stöd för en önskan om förbättring i Carrcellistens Löne-vilkor, nemligen, att hans
Lön är icke obetydligt mindre än Vaktmästarens.
Härtill bör jag nu foga den uppgift, att Lösen för den Contorsskrifvare , soia biträder *34 Den az April.
K.amereraren är mer än dubbelt större än'Cancellistens, då likväl denne senares göromål äro mer än dubbelt trägnare än den förres.
Högloflige Stats-Utskottets Betänkande in. nefartar äfven den tanka, att, den för de tvnnne Tjensternännen stadgadt Aflöning blifvit lämpad efter hvad dem skäligen kunnat tilläggas, i jern-’ förelse med sädane Tjenstemän^ ' Löner vid andru Pubjique Verk, der en daglig och trägen tjenst■ göring skall bestrida^•, som äter vid Slotts- ByggnadsDirektion icke lärer kunna inträffa, och med anförande häraf, samt på det ytterligare skäl, att, lerörde Löner så nyligen blifvit ansia gn e, äfven med iakttagande deraf att desse Tjenstemän, lika med undre, genom Spannmäls-berakning under Lönen , kunna påräkna en tidens 3fynl- och Varu-värden någorlunda åtföljande Aflöning, anser Högloflige Utskottet sig icke kunna gifva Riksens
Ständer någon anledning till beviljande af den ifrågavarande Tjenstemän föreslagne Löne-förhöjning.
Jag anmärker harvid, att Utskottets förmodan, att den sammaniagde tjänstgöringen vid de båda Verken, Kongl.
Öfver-Intendents.Embetet och Kongl.
Siotts-Byggnads-Direetjanen, icke är daglig och trägen, ar mot verkeliga förhåliandet stridande.
Secreterarens göromål äro så måugfalldiga att de verkeligen icke medhinnas att innom Kmbetsrummet bestridas.
Denna uppgift är tillräckelig för att bevisa att reriskrifningen ger en ovanbgt trägen sysselsättning åt en ensam Cancelbst.
Secreterarens värdighet mätte vara densamma med Secreterarens vid de Kongl, Cohegierne, så vida Kongl. Slotts-Byggnads.
Den si April - 13?
V Directionen är med dessi scnare enahanda.
Att de båda Lönerne ej aga starre anciennitet, än sedan det sista Riks Möte, lärer ej vara ett argument att anföra emot en Lönförhöjuing, för hvars behörighet elier obehörighet inga andra grunder lära hos Rikets Rögloflige Ständer kunna anses, gällande än billighetens och obillighetens.
Uti Premisserne till Hogloflige Stats-Ut 4 V' O skottets Betänkande länner jag visserligen upptagen den, genom mitt ofta nämnde underdåniga Memorial, gjorda begäran om Expencernas förhöjande från 200 till 300 R:dr , men uti conclussionen finnes häröfver intet yttrande..
På grund af alla dessa mina anmärknin gar, anhåller jag om Hogloflige Ridderskapets och Adelns benägna bifall till återremiss af Stats-Utskottets Betänkande , och att mig måtte tillåtas att detta mitt Memorial med de treur ne Med-Stånden communicera.
Friherre Cederström, Jacobf Jag kia ej undgå att fasta mig vid Stats Utskortets afsUg i frågan om Löne-tillökning för- Län'tstats betjeningen å Gottlan!.
Ehuru icke kan erkänna rigtigheten af den grundsitts.
Utskottet etablerat att hänskjuta dylika frågor t/l! en allmän Löne-reglering, skulle jag likväl kunia medgifva att LandsSscreteraren oell LandsKamereraren äro så väl lönte- att de emedlertid kunna åtminstone bärja sig; men sädin* är icke förhållandet med Krono Fogdarne.
Dessa Den si April, hafva i årlig Lön 100 R:dr Banco, hvaraf hälften är indelt, och dessutom 13 R:dr i5 sk. contant såsom rcsepenningar, och derföre skola de göra trenne resor om äret genom Fögderiet för Uppbördens verkställande.
När nu en sadan Tjensteman kan hafva i årlig Upp. börd omkring 50,000
R:dr sig anfortrodt, är det billigt att han åtminstone är försedd med en Löne-inkornst, som förvissar honom om en tarflig utkomst.
Jag anhåller således att Utskottets Betänkande må återremitteras.
Herr Silfverstolpe .■
Med förklarande af min Jifliga erkänsla för deri benägenhet Stats-Utskottet visat Kong!.
Academien för de fria Konsterne, medelst tillstyrkande att förhöja detta Verks års-anslag nied 1925 Riksdaler, får jag bos Herr Grefven och LandtMarskalken samt Högloflige Ridderskapet och Adeln andraga såsom ytterligare motiv till min redan gjorde begäran om återremiss af Utskottets Betänkande, att detsamma icke upptager nyssnämnde Academies Anslags summa uti den egenteliga och rätta Hufvud-Titeln, som är den femte, men uti den andra.
Herr von Hauswolff f Carl Gustaf Reinhold i jemte det jag förenar mig med Friherre Cederström, får jag tillägga, att jag anser Utskottets principe *tt inga Löne-tillökningar böra beviljas i afbidan på en förestående Löne-Resjering, vöre så mycket mera oriktig , som Utskottet icke kunnat uppgifva när en sådan Reglering kan komma att för sig gå.
I mia Ben sr A frit. tanka vore det mera i sin ordning att tillräckeiige löner provisionelt bestämdes för de Tjenstemän, hvilka deraf ännu äro i saknad, och att sedermera vid den blifvande Regleringen, dessa löner fastställdes, eller ock om TjenSterne funnos öfverflödige indrogos.
Ibland de Verk der lönerne äro alltför få emot det be. hötliga antal af Tjenstemän, är Kongl. Majås Justitia - Revisions - Expedition, jag har sjelf varit tjenstgörande derj men efter att hafva delat det gemensamma öde med de fleste der. varande Tjenstemän att i flere år få tjena ritan lön, fann jag mig nödsakad att öfvergifva denna Tjenstemannabana.
Innom denna Expedition är icke mer än 2:ne Protocolis-Secreterare-löner samt 4 eller 5 Cancellist-löner; men med den erfarenhet jag sjelf äger om tjenstgöringen derstädes, kan densamma icke bestridas med ett sä inskränkt antal Tjenstemän, och dä måste de öfrige tjena utan lön.
Af de skäl jag anfört anhåller jag således att frågan om Lönetillökningen ej mindre för Justitis-Revision än Krono-Fogdarnes på Gottland må till Utskottet återremitteras.
Uppå derefter af Herr Grefven och LandtJHarskalktn framställd Proposition, blef Statsutskottets ifrågavarande Utlåtande, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet äterremitteradt.
Föredrogs å nyo och lades till Handlin' Den 21 April. garnej Hans Exelleoce Herr HofCancellerens den lo dennes atlåtne, samt den 15 i samma manad, förmiddagen på bordet lagde Skrifvelse, innefattande underrättelse om de af Kongl.
Majrf i NäJer vidtagne beslut, i anledning af Riksens Ständers underdåniga hemställanden, dels rörande Cancellie-afgiften vid Ansökningsocis Besvdrs-skrifter i enskildte Mål, samt dsls angående Pass-C.mtoirs inrättande på tjenlig» stallen i alla Rikets Län.
Utd rag af Profocollet, hållit hos Högloflig® Ridclerskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, förmiddagen, den 21 April 1318. S. D. Vid förnyad föredragning af Högvördige Preste - Ståndets Protocoils - Utdrag af den i) dennes, innehållande, att sedan Friherre Mannerheim, Lars August, blifvit i behörig ordning vald till att å nyo vara Riksens Ständers Justitieombudsman, samt Comitier. ce-Rådet O. Zenius, likaledes blifvit utsedd, att vara Justin* - Ombudsmannens Suppleant, Preste-Ståndet beslutat anmoda ExpeditionsUtskottet, att för deni uppsätta behörige Constitutorial å nämnde Befattningar 5 fann Högloflig®
Ridderskapet och Adeln för godt, att uti enahanda beslut med Preste - Ståndet in« «tämma.
Den ig April. *39 S, D. Sedan den i 103 Regerings-Fortrsen stadgade omröstning öfver Högsta Domstolens Ledamöter blifvit verkställd , fann Ridderskapet och Adeln för godt anmoda F.xpsditions - Utskottet, att uppsatta en underdånig Skrifvelse till Kongl. Majrt med anmälan det H >gsta Domstolens samtelige Ledamöter blifvit i deras vigtiga kall bibehällne.
S. D. Med anledning af derom väckt Motion beslöt Högloflige Ridderskapet och Adela gifva Consfitutions-Utskottet tillkänna Ridderskapets och Adelns önskan, det måtte Constitutions-Utskottet låta till trycket befordra, så vfil de i Constitutions-Utskottet hällne Protocoll, som Handlingarne uti det till Utskottet remitterade anmärknings-mål mot Konungens Rådgifvare i Commandomål för Flottorne och Föredraganden af Krigsärenderne, i afseende på det till Allmänna Magazins-Direetionen lernnade avertissement otn utspisning af mjukt bröd åt Garnisons och Arbetsmanskapet i Carlskrona, samt den i sammanhang härmed MagazinsDireetionen sedermera ålagde skyldighet att åtlyda Kongl. Majrts, genom dess General-Adjutanter för Arméen och Flottorne utfärdade Ordres, om Trouppers proviantering under fredstid.
S. D. Vid förnyad föredragning af Statssamt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens, under N:o 147 afgifne, samt den JX dennes på bordet lagde Memorial, i an* ledning af Herr Munck af Rosenschölds * Ebor» Den 21 April, hard, till Utskotten remitterade anförande, angående vidtagande af sådana medel, hvilka återföra välmåga innom Landet, blef samma Memorial, på grond af dervid gjorde anmärkningar, till Utskotten återremitteradt, med anmodan, att vid återremissens besvarande tillika upplysa, hvarföre Utskotten icke, innom den i 44 §, Riksdags-Ordningen stadgade tid , till Riks-Ständen argif vit ifrågavarande Memo. rial.
Vid förnyad föredragning af Stats' Utskottets den y dennes afgifne, ssmt den 11 j samma månad, eftermiddagen på bordet lagda Utlåtande, i anledning af gjorde anmärk» singar vid Utskottets den 16 sistledne Februarii meddelrite Förslag till beräkning af InkomstTitlarne uti näst upprättande Riks-Stat; fann Högloflige Ridderskapet och Adeln för godt att med uteslutande af dan ibland Stats-Verkets Ordinarie - Inkomster under 42 puncten upptagne Vacance-afgifter vid Skånska Infanterie-Kegementerne, hvilken Inkomst-Titel, enär Skånska Roteringen ej ännu blifvit slutefigeti af Kongl. Maj:t i Nåder pröfvad och fastställd, icke syntes såsom en ständig inkomst böra påräknas, i öfrigt samma Förslag till alla delar gilla; hvarjemte Ridderskapet och Adeln öiföll det af Stats-Utskottet, uti dess sednare Utlåtande föreslagne tillägg , nemligen, att som öfverskotten j Inkomsterne komma såsom förut att till Riksgälds-Contoiret ingå, nödige medel till betäckande af dea brist uti de påräknade Stats*Inkomsternes sora Den 21 April.
141 * möjligtvis skulle kunna uppkomma, måtte uti Riksgälds-Contoiret afsiittas, för att af Kongl. Maj:t vid förefallande behof användas.
S. D. Föredrogos å nyo och gillades följande från nedannämr.de Utskott inkomne, samt den 11, 14 och dennes på bordet lagde Utlåtanden: Fran Stats-Utskottet: \ * 1 anledning af Kong), Maj:ts Nådiga Proposition om Stafs-Verkets tillstånd och behof under Riks-Statens första Hufvud-titel.
Jfrän Bevillnings-Utskottet.- Under N:o 12, öfver Riksdags-Fullmägtiges J.
Memorial, om understöd för Curhusen i Norrbotten. 1frän Lag-Utskottet: 1:0 Under N:o 76, rörande frågan cm förändring af hagens stadgande uti 2 och 6 §.§. utaf 7 Cap HandelsBalken. 2:0 Under N:o 78, öfver väckt Motion om skyldighet för samtelige Embets-Verken , att vid hvarje halft års förlopp till Riksens Ständers Justitieombudsman aflemna Arbets* förteckningar m. m.
Den 21 April. 3-0 Under N:o 79, angående väckt fråga om förändring af Rättegångsättet i Mål, rörande Skjutsnings-försurnmelser. 4:0 Under N:o 80, angående gjorde Förslag, om ändring i ansvaret för fylleri och dryckenskap. r-o Under N:o 81» öfver väckt Förslag, att Mål, sorn, anga fylleri och oloflig försäljning af Brännvin , Bomm och Toddy, endast må af Allmänna Doinstolarne upptagas m. m.
Ut supra. S. D. Föredrogs å nyo Lag- samt Allmänna Bes vars- och Oeconomiae-Utskottens under IV:o 82, 83 och 8S afgifne, samt den 14 dennes på bordet lagde Utlåtanden, i anledning af gjorde Anmärkningar vid de sf Utskotten den 14 sistledne Februarii meddeldte Betan* leanden.
T:o Rörande vackt Motion om skyldighet för privilegierad Jord att deltaga i Tingshusoch Frestegards byggnad. 2:o Rörande föreslagen ändring af Kongl.
Förordningen den 30 September 1700, om allmänna vagarnes underhållande vinter-tiden. 3.-0