Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
När en omtvistad vara blifvit till förtullning i vederbörlig ordning angifven, skall densamma icke vara confiscation underkastad, äfven om den sedermera anses vara af annan beskaffenhet, utan må godsegaren kunna den under stadgade vilkor till tjvarblifvande i Riket eller återutförscl disponera. §• 12.
Alla både inkommande och utgående varor, ehvad de förlullas efter bestämd afgift eller efter vissa procent af värdet, eller äro tullfria, skola angifvas till namn, art och beskaffenhet, antal, Svenskt mått, mål eller vigt, eller, då godset efter värde förtullas, eller är tullfritt , äfven värdet, samt på lika sätt i Tull-journalerna och Persedel-extracten upptagas.
Om hvad, i öfrigt vid varans angifning och förtullniug iagltagas bör, tjenar SeglalionsOrdningen till efterrättelse, Expedittons-TJ tskoltets Förslag till und.
Skrifvelsex N-o J77. gig §. 13.
De varor, som ej om skeppsbord kunna genom Svenskt mått, mål eller vigt till qvantiteten bestämmas, transporteras, efter deras beskaffenhet och värde, till Tuli-Packbuset eller Stadens vågar, för att der vägas eller mätas.
Uppå ingifven inlaga lill Tullkammaren, erhåller godsegaren räkning å dea för varorna belöpande tull, efter hvars erläggande han eger desamma fritt disponera, på sätt och med vilkor i öfrigt, sorn Seglations-Ordningen och Nederlags-Förordningen bestämma. §• 14.
Till handelns underlättande kommer så kalladt Credit-upplag eller anstånd med tullafgifternes betalning för alla i Tariffen i sådant afseende utmärkta varor lill der bestämda minimi-värden alt tills vidare ega rum uti städerna Slockholm, Götheborg, Gefle, Carlskrona, Carlshamn, Malmö, Norrköping, Calmar, Wisby, Helsingborg, Westervik, Ystad, Uddevalla och Christianstad, under iagttagande af följande vilkor: AU varorna uppläggas under Tullkammarens jemte egarens lås qch vård; Att egare af dessa varor få, emot utgörande af hela tullen, om de inom landet försäljas, men endast mot Transito-tull, då de bevisligen åter utföras, från Credit-upplaget uttaga större eller mindre partier, dock icke under hälften af det minsta , som får uppläggas; Att
Credit-upplaget icke får sträckas utöfver ett år ifrån den dag, godset lill uppläggande angifvits; börande detsamma inom nämnde lid antingen åter utföras eller
Lill fullo förtullas efter den tullberäkning, som var gällande, då upplaget skedde, vid pålöljd, att godset i annat lall för egarens räkning ä auktion lörsäljes, då belöpande införselstull och omkostnader
,å auclions-sunaman först afdragas och återstoden tillställes godsegaren; Att, då varor, sorn efter värde förtullas, å Credit-upplag emottagas, värdet å dem förut bestämmes och tullen derefter, vid deras uttagande, erlägges, utan afseende på de under tiden förefallne ändringar i priset å dylika varor; - ........
Att gods må kunna transporteras från en stads Credit-upplag till en annan, dock med Credit-tidens beräkning ifrån den dag, godset till uppläggning först angafs; Att varor må kunna afgiftsfritt öfverflyttas till Credit-upplag från Nederlag, med beräkning af Credit-tiden från angifningen lill Credit-upplaget; Alt varor må, efter anmälan hos General-Tull Styrelsen, öfverflyttas i - 9?o Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse j N.O Zff. från Credit-upplag på Nederlag, emot erläggande af så val Transito-afgift, som inkommande Recognition; samt Alt genom Credit-upplaget någon förändring icke sker i den Nederlagsfrihet, som Kongl. Maj:t redan i Nåder förunnat vissa städer, eller frarndefels i Nåder förunnar andra. §. 15.
Den Trettonde tunnan af hvarje läst saltadt Kött och Fisk af alla slag, som bestås till packning, är fri från tull och afgifter tili städerna. §• 16.
Allt hvilt socker, ankommande från någon hamn i Europa, hvilket icke är angifvet som krossad t, Lump-, eller Havanna- Terres- elller annat under samma tullbestämning llän förligt slag, skall underkastas besigtning af sakkunnige och ojäfvige personer i Tullkammare- eller Packhus-Inspections-föreståndares närvaro.
Yppas dervid olika meningar om varans rälla beskaffenhet, hänskjutes frågan till General-Tull-Styrelsen, då prof å sockret jemväl bör insändas. §. 17.
Vid utförsel sjöledes från Stapelstad af följande inrikes tillverkade varor, beviljas af tullmedlen: för 1 skålp.
Topp-, Candi- och Kak-Socker 2 sk. 11 r. „ 1 skålp.
Cardus eller karfvad Tobak, äfvensom prässad och rullad Tobak samt Snus 3 —• —■ „ 1 st.
Segelduk af Hampa till minst 50 alnars längd ... 8 — — „ 1 st.
Segelduk af Lin till samma längd . . . . * . . 24 — — „ 1 st.
Packväf af Hampa till minst 50 alnars längd , . . 6 — —- „ 1 st.
Packväf af Lin till samma längd ....... 18 — —• „ 1 st. hvit Bomullsväfnad till minst 50 alnars längd och af garn i finhet af N:o 32 eller derutöfver efter Engelsk beräkning ...4 — hvarvid iagltages: l:o Att, hvad Socker- och Tobaks-fabricater angår, minst 100 skålp. af samma vara, och af Bomulls- samt Hamp- och Linne-väfnader minst så många stycken, att de tillsammans utgöra 500 alnars längd, skola till export angifvas och på en gång afsändas; och innefatta följaglligen föreskrifterna här Expeditions-Utskotlets Förslag till lind.
Skrifvelse j
N-o 377. ga t här ofvan angående längden å hvarje slycke, endast den grund, hvarefter beräkningen af premien bör ske; 2:o att vid angifivngs-inlagan alltid skall bifogas Magistrats bevis, att tillverkaren eller afsändaren personligen inför Magistraten med ed fästat, att varan är Svensk tillverkning, samt, då fråga är om Tobaks-fabiicater, Segelduk eller Packväf, alt den är af utländskt råämne, äfvensom om Bomullsväfnad, alt den är tillverkad af utrikes spunnet garn i finhet af N:o 32 eller derutöfver efler Engelsk beräkning; kommande delta bevis att biläggas Tullkammare-journalen å den tullplats, hvarifrån varan utföres; 3:o att varan bör vara behörigen hall-stämplad; och 4:o att utförseln verificeras, antingen genom intyg af Svensk Consul eller vice Consul å lossnings-orten, eller, om sådan tjensteman der ej är anställd, annan vederbörande Embets-myndighet, att varan derstädes blifvit lossad, eller ock genom attest af vederbörande Tullbevaknings-Tjensteman om godsets bevakning till öppen sjö i den mening, som 30 §. af gällande Nederlags-Förordning föreskri fver. §• 13.
Cobolt, rå eller malen, bör vid utförseln vara fördelad i paketer och försedd med stämpel från det ställe, der den blifvit tagen, vid påföljd af böter till en fjerdedel af varans värde och alt expoit deraf ej tillätes. §. 19.
Fartyg, här i Riket byggda, sorn för utländsk räkning köpas och utföras, njute helfrihet för de varor, som med dem första gången utskeppas. §. 20.
Skeppare, inhemska eller fremmande, som för trängande orsaker eller till inhemtande af ordres för sin vidare resa, inlöper i Svensk hamn, der Sjötulls-kammare finnes, må derstädes utan skepps-u ingäld ers erläggande intaga förfriskningar och anställa nödiga reparationer, samt jemväl, under iagttagande af hvad Seglations-Ordningen föreskrifver och efter behörig märkrullas afgifvande, lossa större eller mindre del deraf och inlaga fyllnad i sin last, utan att erlugga tull eller annan afgift för mera, än som lossas eller lastas; men skepps-umgälder för fartyget skola till fullo betalas, så snart lossning eller lastning eger rum.
— Dock må, under fart från eu till annan utländsk ort, Svenskt eller dermed lika berättigadt fremmande fartyg, utan Bik. till R.
Trot. 1841- to Sami. 1 Afä. u6 Expeditions-Utskottets Förslag till tind.
N.o 377. sådane umgälders erläggande, kunna lossa så stor del af innehafvande laddning, som icke öfverstiger fjerdedelen af fartygets last-drägtighet, för utrönande hvaraf fartygets skepps-handlingar må tjena till grund.
Fartyg, inhemskt eller fremmande, som i Svensk hamn intagit en del af sin laddning, må i annan Svensk hamn, der, enligt Seglations-Ordningen, lastning får ega rum, intaga fyllnad deri.
På hvart och ett ställe erlägges tull för hvad lastadt blifvit, men skepps-umgälderna betalas till fullo, så snart lastning verkställts.
Då lossning eller lastning på flere ställen egt rum, erläggas dock skeppsumgälder endast å första lossnings- eller lastnings-stället, derom bevis på passet meddelas. §. 21.
Skeppare vare skyldig att, på sätt Seglations-Ordningen stadgar, å märkrullan noga anteckna sitt förråd af lifsmedel, till mängd och beskaffenhet, ■vid den påföljd för uragtlåtenhet deraf, sorn högstberörde Förordning bestämmer; och må det förråd, som för besättningens behof till begagnande om skeppsbord finnes nödigt, befrias från tull och andra afgifter i utlastnings-orten.
Till provision må, under sådane vilkor, jemväl kunna hänföras följande qvantileter Win, Bränvin, Kaffe och Risgryn, nemligen:
För Fartyg, kommande från Östersjön, eller till någon hamn i Halland samt Götheborgs och Bohus, Lein från Nordsjö-orter samt Holland, England och Franska FVestersjö-hamnarne: 3 kannor Win, 2 kannor Bränvin, 2 skålpund Gaffe och 3 skålpund Risgryn, räknadt på hvarje person af besättningens och passagerarnes antal; samt För Fartyg, kommande från orter utom östersjön, med undantag af nyssnämnde fart till Halland och Bohus Län: 5 kannor Win, 4 kannor Bränvin , 4 skålpund Caffe och 6 skålpund Risgryn, på enahanda sätt beräknadt.
Härvid bör för öfrigt iagttagas, att Win och Bränvin icke mot hvartannat utbytes, så att den, som har mindre af den ena, ej får för såd; n brist njuta ersättning af den andra varan, äfvensom att hvad af dessa och öfriga nämnde proviant-artiklar öfverstiger en Skeppares ofvanföre bestämda förråd i utlaslnings-orten, skall ovilkorligen förtullas.
Hvad af inrikes producerade, enligt utgående Tnllpasset, med fartyget bevisligen utförda provisions-varor öfverblitvit, må vid återkomsten tullfritt disponeras.
Expeditions-Utskottets Förslag till lind.
Skrifvelse, IV.-o 3pj. 923 Hvad af det öfriga medgifna provisions-förrådet icke under vistandet i Svensk hamn ombord användes, må, derest det ej till qvarblifvande förlullas, med fartyget åter utföras. §. 22.
Nödigt förråd af lifsmedel för Skepps-besättningar, antingen fartyget inlöper i Svensk hamn, eller lifsmedlen derifrån med skeppsbåt hemtas, befrias från utförsels-tull och andra dermed förenade afgifter.
Svenska fartyg få äfven till slieppsbehof tullfritt intaga öfrige förnödenheter, som till skeppets behof, i nion af dess storlek, kunna anses oundgänglige, hvartill äfven må räknas 1 famn Wed, 1 tunna Tjära, i tunna Beck, 2 stycken År- och 4 stycken Spak-ämnen för hvarje 20 läster af fartygets drägtighet och derunder.
Fremmande fartyg må deremot ej eller till skeppsbehof intaga sådana förnödenheter, utan erläggande af derför belöpande tullafgifter. §. 23.
På det Skeppare och besättningar å Svenska Cravel-fartyg, större eller mindre, må komma till säkert åtnjutande af den föring, som uti Kongl. Maj:ls år 1748 utfärdade Reglemente, dem till uppmuntran blifvit tillagd, skola Skeppare och Besättning vid den Tullkammare, der lossning sker, af den tull, som för fartygets medbragla last inflyter, mot behörigt qvitto, erhålla dess föring, utgörande vid fart från Östersjön, för en Skeppare En R:dr 16 sk., för en Styrman 28 sk., och för de öfrige af besättningen, såväl som gossar, hvardera 21 sk.; frän Nordsjön och de vid Canalen belägne orter, Holland, England, Frankrike samt Spanien och Portugal: for en Skeppare Sju R:dr 9 sk.; för en SLyrman 3 R:dr 28 sk. och för det öfriga skeppsfolket, hvarje person 2 R:dr 42 sk.; samt frän Medelhafvet och Levanten: Skepparen, Nio R:dr, Styrman 4 R:dr 24 sk., och för hvardera af den öfriga besättningen 3 R:dr 28 sk., allt Svenskt Banco; men, när fartygen anlända från Pomern eller Wismar endast med Spanmål och Ull, eller då införtullningen af medförde varor icke uppgår till efter Tulltaxe-bestämmelserna beräknadt värde-belopp af minst 300 Ridr Banco, bestås skeppare och besättning, efter förra vanligheten, ej någon föring, från hvilken förmon äfven inhemska på Klink byggda samt utländska fartyg äro uteslutna.
Skeppare, som komma från Medelhafvet, men tillika intagit last uti Westersjöhamuar, njute medelländsk föring, när tullen för de från Medelhafvet i Svenskt fartyg medbragla varor stiger till en fjerdedel af tullbelop - 924 Expedi tio ns-TJtskot tets Forslag till imil.
Skrifvelse , N.o 077! pet för de varor, som annorstädes blifvit inlastade.
Vid ett annat förhållande bestås endast den mindre fölingen. §. 24.
För gods, sorn under liansporten genom tillfällighet tagit skada, må ej någon minskning i tullen tillåtas, såvida godsegaren sjelf vill detsamma disponera.
Anser godsegaren en forska md vara icke kunna draga den i Taxan utsatta tull , roå han lagligen styrka dess förskämning inför vederbörande Tullkam» mare, som då eger, efter föregången kungörelse, låta på öppen auction i behörig ordning försälja, hvad förskämdt är, i hvilket fall tullen bestämmes för alla de varor, å hvilka tullvärde i Tulltaxan är utsatt, efter auetions-priset, jemfördt med samma värde, och för andra varor, efter fastställd tullprocent å auetionspriset, under iagttagande, att varorna, såsom å Nederlag befintliga eller oförtullade, försäljas; kommande behållna auetiönssumman att, sedan belöpande tull blifvit erlagd, godsegaren tillställas.
Försummar godsegare fullgörandet af bevisningen om varans förskämning utöfver fjorton dagar efter den prescriptionslid, hvarinom angifnings inlagan, jemlikt 30 §. af gällande Seglationsordning, bör vara till Tullkammaren aflemnad, ansvare för tullafgifteinas fulla erläggande, derest han icke, genom skriftlig anmälan hos Tullkammaren inom samma tid, afstår sin rätt till den skadade varan, sorn då genom offentligt utrop för Kronans räkning genom Tullkammarens försorg försäljes.
Beträffande förtullningen af varor, bergade från strandade, utrikes ifrån kommande fartyg, skall iagttagas: l:o Att, derest fartyget alldeles förolyckats eller så skadats, att varorna icke kunna, för befordrande till destinations-orten, åter intagas, eller om dessa till större eller mindre del finnas så sjöskadade, att de till vidare försändning icke utan äfventyr kunna användas, godsegare eller dess ombud må ega alt godset i den stapelstad, dit det beqväm ligast må kunna förås, eller, om dess beskaffenhet icke medgifver sådan transport, å landet i s t randning.sorten, efter föregången kungörelse, genom offentlig auction i vederbörlig, ordning låta försälja. 2:o
Alt för delta ändamål laga besigtning å godset, så fort ske kan, bör anställas af Kronofogden i 01 ten, eller annan behörig kronobetjent, biträdd af t vänne sakkunnige oell ojäfvige män, och i närvaro af vederbörande Tullförvaltare, som eger att, under tjenslemanna-ansvarighet för bevakande af Kronans rätt, besiglnings-utgärden kroutrollera, och om fog till anmärkning Expedilions-Ulskotlcls Förslag till und.
Skrifvelse, N.-o 377.
925 icke förekommer, å besigtnings-instrumentet, som ej edsvurne förrättningsmäu äro pligtige att, der så äskås, med ed fästa, anteckna sitt godkännande, 3: j
Att minst en månads tid må bestämmas för auctionens hållande, efter derom af Kongl. Maj:ls Befallningshafvande i Länet utfärdad kungörelse; dock om någon vara belinnes så skadad, att, utan äfventyr al dess förderfvande, något längre uppskof med försäljningen icke kan ega rum, må denna, så snart kungörelse derom i strandnings-ortens och närmaste stads kyrkor Blifvit uppläst, verkställas; börande i besigtnings-instrumentet, vid slik händelse, meddelas intyg, såväl om behofvet af en skyndsammare försäljning,, som om verkställbarheten af godsets försändande, i försäljuings-ändamål, till stad. 4:o
Alt alla de varor, sorn genom väta icke äro underkastade förskämning, eller som eljest vid besigtningen finnas oskadade, skola såsom fullgoda varor enligt Tulltaxan förtullas, hvaremot med tullberäkningen för de öfriga må förhållas, såsom i l;a mom. af denna §. stadgas. 5:o
Att änskönt godset, såsom oförlulfadt, försäljes och det är inroparen öppet lemnadt att detsamma antingen till inrikes förbrukning disponera eller inom stadgad prescriptionstid re-exportera, det skall ankomma på säljaren, alt medelst en gemensam inlaga, som inom fjorton dagar efter auetions-förrättniugen bör, med bifogande af auctions-protocollet, ingifvas och serskildt upptaga, hvad till återutförsel ämnadt är, å Tullkammaren angifva hela det varuparti, som försåld t blifvit, och alt belöpande afgifter för detsamma inom den i Seglations-ordn ngen föreskrifna
Lid inbetala, vid påföljd, sorn i sagde Författning jemväl stadgas. §. 25.
Den serskilda afgift, sorn utgår under benämningr Afgift till Handelsoch Sjöfarts-fondm, uppbäres, jemte införselstullen, på sätt Vår Nådiga Kungörelse af den 19 Juni 1835 derom stadgar, eller Vi finna skäl att framdeles i Nåder förordna. §. 26, Städernas Tolag och andra dem på vissa varor Beviljade afgifter uppbäras genom deras egen försorg och erläggas efter de för hvarje stad gällande föreskrifter och fastställd procent, beiäknad å det i denna Taxa på de flesta inkommande och utgående varor bestämda värde, eller det, enligt 7 §., å de. öfriga utrönta värde; och iagttages dervid, att alla varor, som, enligt Taxan, ga6 Expeditions-Utskottets Forslag till und.
Skrifvelse, N.o 377.
8ro i allmänhet fria från införsels- eller utförselstull, befrias från Tolag vid inkommande eller utgående, äfvensom de varor, hvilka i Taxan serskildt från Tolag befrias. §. 27.
De undantag från allmänna föreskrifter om fartygs och varors tullbehandling, som i serskilda fall, enligt derom meddelade
Nådiga förordnanden, för vissa städer och orter, verk och inrättningar hittills egt rnm, skola äfven hädanefter tills vidare tjena till efterrättelse. §• 28.
I afseende på Sveriges och Norriges inbördes handels-förhållanden, lärider Lill efterrättelse Kongl. Maj:ts den 25 Maj 1825 utfärdade Nådiga Förordning. §. 29.
Svenska sjöfarten på aflägsnare orter njuter tills vidare följande förmoner af lindring i tull- och convoy-afgifter, nemligen: af i5 procent för produeter och tillverkningar af länder, belägna på fästa landet af Amerika, norr om 25 grader nordlig latitud, eller af någon fremmande Coloni i Vestindien, vid direct införsel derifrån med Svenska skepp, samt för Svenska produeter och tillverkningar, vid direct utförsel till fremmande Colonier i Vestindien; af 25 procent för Svenska produeter och tillverkningar, utförda i Svenska skepp directe till ön S:t Barthelemy, till orter å östra kusten af Amerikas fasta land, söder om 25 grader nordlig latitud, eller till Goda lloppsUdden, och för dessa länders produeter och tillverkningar, derifrån direct® införda till Sverige i Svenska skepp; af 331 procent för Svenska produeter och tillverkningar, som i Svenska skepp utföras directe till orter på andra sidan goda Hopps-Udden, äfvensom till hamnar å andra sidan Cap Horn, samt för dessa orters produeter o«h tillverkningar, som directe derifrån i Svenska skepp inkomma. §. 30.
De serskilda Tractater och Afhandlingar, som med fremmande Magier blifvit angående handels-förhållanden afslutade, tjena till behörig efterlefnad Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N.-o Zjf, gay >‘1(1 afgifters beräknande för fartyg och varor, under den tid, samma Tractater och afhandlingar äro gällande.
Rikets Ständer framhärda &c.
Stockholm den 7 Juni 1841. !sT:o 378.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 7 Juni 1841.
Preste-Ståndet den 8 — — Borgare-Ståndet den 8 — — Bonde-Ståndet den 8 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse , med öfverlemnande af den nya Bevilln ings-Förordn ingen.
(Bevillnings-Utskottets diet.
IS tiis 12, 27, 31, 33, 34, 39, 42’, 45, 52 samt Först. StaLs-Utsk.
K:o 438.) S. A. K. Sedan Rikets Ständer, efter granskning af Stats-Verkets behof, till dessas fyllande vid denna Riksdag åtagit
Sig en årlig beskattning att i egenskap af allmän bevillning för 1842 och följande år intill slutet af det, då ny Be _ villnings Stadga varder af Rikets Ständer antagen, u|gå med Två Millioner R:dr B:co; så få Rikets
Ständer härjemte i underdånighet öfverlemna den af dem upprättade Författning om den allmänna bevillningens utgörande under ömförmälde lid,*) hvarvid Rikets Ständer tillika skolat i underdånighet anmäla, det Rikets Ständer i allmänhet bibehållit samma grunder, som i 1835 års Bevillnings-Förordning äro följde, utom att den personliga skydds-afgiften blifvit nedsatt till 24 sk. för man och 12 sk. för qvinna samt tiden, från hvilken den skall utgöras, bestämd till fy 1
Ida 18 år i stället för 17; att cen tonul-afgiflen af embets- och tjenstemännens löner kommer att upphöra, äf - *) Finues tryckt efter underdåniga skrifvelserna i detta Band. gaB ExpecUtions-Utskottels Förslag lili lind.
Skrifvelse, N.o 379. vensom den afgift, arrendatorer, landlbönder, hälftenbrukare, m. fl., jemlikt 25 §. af senaste Bevillnings-Stadga erlagt; samt att, i afseende å TaxeringsComiteerne på landet, den förändring egt rum, att desamma blifvit förenade med Berednings-Comiteerne under gemensam benämning af Taxerings-Comite, på landet, hvarförutan Rikets Ständer få, med anledning af derom hos dem gjord framställning, underdånigst anhålla, att åtgärder måtte vidtagas för infordrande af statistiska upplysningar om hemmannens medel-afkastning och saluvärden i allmänhet, inom hvarje Län, hvilka upplysningar i tabellarisk form uppställde, torde vid näst infallande Riksdag föreläggas Rikets Ständer, i ändamål, att de, med ledning deraf, malte blifva i tillfälle att, efter en allmän öfversigt, bestämma, i livad nion rättelse uti minimi-tariffen öfver hemmansvärdet kunde anses böra ega rum.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den S Juni 1841.
Uppläst och godkändt lios Ridd. och Adeln den 8 Juni 1841•
Preste-Ståndet den 9 — — Borgare-Ståndet den 9 — — Bonde-Ståndet den 9 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifveise j angående oj ullständighet i Riks-actens stadgan den rörande förmyndareval för emyndig Konung.
(Coust, Utsk.
N:ris G3, 107 och 115.) S. A. K. Ilos Rikets Ständer har till öfvervägande förekommit, hurusom uti den, till bestämmande af de genom föreningen emellanj Sverige och Norrige uppkomna constitutionella förhållanden, i Stockholm den 6 Augusti och i Christiania den 31 Juli 1815 beslutade Riks-Act, bestämmelser saknas, huru och när Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse j N.o 38o. när, vid Konungs minderårighet, frågor mellan Svenska och Norrska Folkens Representanter höra afgöras om det antal Förmyndare, som för omyndig Konung väljas må; om hvilken hland flere sådane Förmyndare må ordet föra, samt huru förhållas hör, då lösterne i en af flere personer sammansatt Förmyndare-Styrelse blifva lika delade, äfvensom, att samma Riks-Act, lika litet som Norrska Grundlagen, innehåller något stadgande om högsta antalet Förmyndare, som för myndig Konung väljas må, i följd hvaraf Norriges StorThing skulle k. inna välja ett antal, som Svenska Grundlagen förbjuder.
Då genom saknad af bestämmelser härutinnan, dels hinder skulle kunna möta för tillsättning af Förmyndare, dels Styrelsens verksamhet möjligen komma att afstanna samt sjelfva Föreningens trygghet blottställas, få Rikets Ständer underdånigst anhålla, att E. K. M. täcktes till Svea Rikes Ständer och Norriges Stor-Thing aflåta Nådig Resolution om allt, hvad E. K.
M. kan finna nödigt tili afhjelpande af de i Riks-Actens stadganden, rörande Förmyndare-val för omyndig Konung, befintlige brister.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 9 Juni 1841.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adela den 8 Juni 184r.
Preste-Ståndet den 9 — — Borgare-Ståndet den 9 — — Bonde-Ståndet den 9 — — Bikets Ständers underdåniga Skrifvelsej angående Convoy-Commissariatets uppkörande.
(Stats - Utsk.
N:ris 337, 416, 523, samt Mern.
N:ris 483 och 549. S. A. K.
Med anledning af derom väckt fråga, få Rikets Ständer förnya den vid sistlidne Riksdag af Rikets dåförsamlade Ständer, uti underdånig Skrifvelse den Bih. till R.
Prot. 1841. to Sami. 1 A/d. 117 g3o Expedilions-Utskottets Förslag till lind Skrifvelsej N-0 38 r. 23 Febr. 1835, gjorda underdåniga anhållan, alt det hittills varande ConvoyCorn missa lia tet mätte, så snart sig göra låler, blifva indraget och dess befattning, lill besparing i de hittills dryga förvaltnings-utgifterne, i allo öfverflyttas på Comtnerce-Collegium, helst, om nödigt anses, att Norrska Regeringen, genom Ombud, hädanefter deltager i förvaltningen af dessa medel, E. K. M. är oförhindrad sådant förordna, äfven sedan den nu i underdånighet föreslagna förändringen blifvit verkställd; och torde, i händelse af Nådigt bifall till berörde underdåniga hemställan, E. K.