Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag tror, att det i närvarande tidpunct vore mera försigtigt, mert politiskt klokt, att åtminstone tills vidare inställa Canalens förenande med Östersjön.
Jag inser icke det förträffliga utaf op. nandet af en sådan inväg till hjertat af Riket, och Biåtte det ursägtas mig, om jag hänföres till den må hända allt för dumma slutsattsen, att Canalen en gång, i fall af föreningen med Östersjön, möjligen äfven kunde komma att ingå uti beräkningen för centralattaquen, lika så väl som uti centralförsvaret.
Jag anhåller *tt Utskotten måtte taga denna tanke under öfvervägande.
Man förebrår nog allmänt och kanske ej utan skäl 1815 års Ständer, att icke redan då hafva stannat vid Westgötha linien, emedan företagets förhållande till landets krafter icke mera var någon tvifvel underkastad t.
Jag åter upprepar, huru jag fortfar i min öfvertygelse, att förmånerne eller både den directa och indirecta vinsten af Götha Canal aldrig kan blifva sådan, som den ädle Grefven helt naturligt, vid alla tillfällen, förutsätter; jag känner gansk* väl att vinsten icke bör beräknas med blotta afseende å de genom Slussafgifterne inflytande inkomster, utan äfven fastmera af de öfrige StatsOeconomisk* förde - Den 6 Augusti e, m. lärft®, hvilkas inträffande, jag oförställt tillstår mig för så många sekler betvifla, att jag icke ens inser möjligheten af Canalens framtida underhållandé , sedan den en gång blifvit fullbordad.
Denna Canal-anläggnings för tidiga vidtagande anser jag omisskänneligen bevittnas, genom landets oförmåga att lemna några bidrag till de smärre Canal-anläggningar, sorn äro i fråga, och hvilkas nytta är otvifvelaktig^ då våra rikhaltigare malmer, genom en sådan utväg, med fördel kunde förflyttas till de ännu obegagnade skogarne; genom dessa medel, skulle våra productioner utom allt tvifvel småningom blifvit förökade, och när varumängden som nödvändigt transportmedel påkalla Götha Canal j så hade säkerligen den rätta tiden för anläggningen varit inne och medlen skulle då erbjudit sig sjelfve.
För den inre rörelsen tror jag det vara aldeles tillräckligt, om communicatioa är öppnad ifrån Linköping ända till Götheborg; och torde derföre mitt förslag, att vid Roxen afbryta Canal-arbetet förtjena mera afseende än man kan hända derå behagar lästa.
Jag har åter hört yttras, att Götha Canal alltid blifvit ansett såsom ett Statens enskilta företag , hvaruti Bolags-interessenterne blifvit af Staten inledde; jag bestrider nu som förr denna mening, likväl utan anspråk, att nu mera än förr, medelst öfverbevisning om det verkliga förhållandet verka rättelse uti de motsatta opinionerne, då jag gerna erkänner, att Herr Grefve von Platen äger en större skicklighet att framställa dessa meningar, än jag att motsäga dem.
Mea för Sen 6 Augusti c. rn, alt ådagalägga, huru litet jag ledes af blotta envisheten, att till det yttersta förfäkta en af mig yttrad mening; 6å frångår jag mitt yrkande utaf afslag å de för i år begärdte 100,000 R:dr Banco; enär jag af Herr Grefve von Platen och Herr Hjerta med goda skäl blifvit öfvertygad, att en verklig förlust och skada i år skulle uppkomma af Canalarbetets förtidiga inställande, såsom följd af det nekade bidraget; och anser mig således pligtig att uppoffra min känsla för Riksens Ständers värdighet, som fullt berättigade mig att tillstyrka afslag å en utgift, hvarom Riksens Ständer icke varit rådfrågade.
Jag tillstyrker följaktligen bifall till de, för det nu löpande året, öfver förra ansla-r get begärdte 100,000 R;dr.
Hvad åter hufvudsaken vidkommer, så fortfar jag uti min mening, att hvarken det ena eller andra alternativet kan tillstyrkas, innan det först och främst blifvit afgjordt, huru och på hvad sätt bidragen böra utgöras.
Jag har allt sedan Riksd agens början yrkat indragningar oc h besparingar uti utgifterne, och om jag härutinnan af Canalens förfäcktare blifvit understödd, så är det troligt, att medel för Canalen uti bevillningsväg kunnat blifva tillgänglige, utan att bevillnings-summan derföre behöft blifva ökad.
Jag kan deremot aldrig tillstyrka att Sven; ska folket, medelst ett Stats-låne-system, insöfves och bedrages, i afseende å det verkliga förhållandet med dess skattebidrag, som vid denna Riksdag, efter ali sannolikhet, kommo att blifva högst betydeligt förökade.
Den 6 Ausust i e» in.
Jag utbeder mig att äfven vid de-tta tillfälle få nämna, huru jag händelsevis, just i dag, fått se inkomsterne vid Södertelje Canal» som ännu i år icke uppgått till 1200 R:dr Banco.
Detta torde få gälla såsom ett litet stöd för mine yttrsde farhågor i anseende till möjligheten för Götha Canal, att i framtiden återgälda de lånebidrag. sorn af Staten blifvit för-» skjutne* eller framdeles komma att förskjutas».
J»g anhåller om återremiss utaf Betänkandet* och att dessa mina anmärkniDgar icke måtte lemnäs utan allt afseende.
Herr Munck aj Rofenjkjotd, Eberhardt Det hufvudsakliga, sorn gifvit mig anledning att begära ordet, hsr redan blifvit anfördt af den siste värde talaren nemligen att en anmärkning emot Konungens beslut, i afseende på Götha CanalDirections protest hade snarare bordt i ConstitutionsUtskottet, än här framställas» jag tror ock, att det är stor skillnad emellan en protest emot Riksens Ständers beslut och en Mäklares protest emot en växel.
Jag vill dock. ej yttra mig vidare uti detta ämne, jag afhålles derifrån af en upprigtig högaktning för den värde ledamotens öfvertygelse och för hans lifliga känsla af en liden förment oförrätt.
Da calculer man nu hort af en annan värd talare framställas , om nyttan af canalen, tjena tilL föga båtnad.
Här är nu blott fråga om , sedan den till trefjerdedelar är färdig, man ej med kraft bör fullfölja den si6ta fjerdedelen»
Ett hufvudsakligt och kraftigt skäl för påsk ya; Den 6 Augusti e, >n„ 32?
dandet af detta företag hämtar,. jag deraf, att man då kan vara mera försäkrad, att den blifver fullföljd under ledningen af en man, som ej för detta ändamål af någon kan ersätta».
Hvad sättet för bidragets utgörande angår, så, huru man må välja det efter första eller andra alternatifvet, blifver det utan tvifvel tryckande, men väljer man utvägen genom lånesystemet, så att efterkommande, som mäst fä begagna Canalen, äfven komma att vidkännas sin del af kostnaderoe , tror jag, att man väl-: jer det bästa.
Det är visserligen sannt, att ett Jånesystem, som blir känbart för efterkommande, kan hafva mycket skäl emot sig, men man bör ej glömma, att efterkommande ännu mera kunna skadas af en för dryg beskattning pi nuvarande generation.
Om man således skulle besluta, att låta bidraget utgå genom bevillning på samtida medborgare så skall visser-: ligen, då de öfrige skatterne redan äro så betydlige, denna tillökning i beskattningen äfvenså mycket anticipera på efterkommandes tillgångar, som ett förnuftigt lånesystem.
Jag kan således ej annat än finna, att då ett så betydligt bidrag skall lemnäs till Canalen, det äfven till en del af efterkommande bör bestridas, i synnerhet som de mäst komma att draga nytta af den.
Uppå derefter af Herr Grefven ock Landt~ Marskalken gjord proposition, fann Ridderskapet och Adeln för godt, att Stats- och BsncoUiskottens ifrågavarande Betänkande, t anledning af 528 Ben 6 An"usLi c. m, de dervid gjorde anmärkningar, till Utskotten återremittera.
Företogs till pröfning Stats- och BancoUtskottens den 30 si6tledne Julii under N*-o 355 afgifne, samt den 2 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af det, på sätt Kongl. Maj:ts Nådiga proposition, rörande ytterligare anslag för fullbordandet af Götha Canal, innehåller, behöflige nya anslag af 100,000 Rtdr Banco, till verkställighet af de, enligt arbetsplanen för detta år, återstående arbeten.
Då jag finner ganska besynnerligt, att anticipera på medel, som man ännu ej anordnat, får jag göra samma anmärkning, som vid förra Betänkandet, och protestera emot någon anordning, förr än Riksens Ständer beslutat om medlens beviljande.
Herr Hjerta, Gu fl af'.
De sista meningarne i Utskottens Betänkande tillrättavisa dem hvilka tro, att någon anticipation, som kan skada, är i fråga.
Ty det är ganska tydligt, att i händelse Riksens Siänder ej skulle antaga det sednare alternatifvet af förra Betänkandet, skall summan afgå af den andel af Bankens vinst, som åt Canalen bestämmes.
Detta medförer ingen skada för Staten.
Deremot skulle det för Den 6 Augusti c, m, Canalen medföra mycken skada, om troupperne nu skulle återmarchera, då de kunna arbeta ännu 7 å 8 veckor.
Jag får således an» bålla om proposition till bifall å Betänkandet.
Herr Tham, Wollrath och Friherre Toll, GuJlaf Philip, förenade sig med Herr Hjerta.
Jag var genom discussionen förd till det misstag att tro, det nu ifrågavarande Betänkandet vara innefattat uti det förra, och finner mig således i förväg deröfver hafva yttrat mig.
Jag har förklarat min mening, rörande det origtiga uti sättet af arbetsplanens uppgörande och tillvägabringande utan afseende å Riksens Ständers bifall.
Mitt första påstående var också i likhet med Herr Berghmans, att de nu begärdta 100.000 R:dr Banco borde afslås, men af anledningar, jag redan erkänt , finner jag mig böra ändra min mening och tillstyrka bifall dera, då en större skada af ett motsatt förhållande kunde blifva en följd.
Herr Hjerta har upplyst, att denna anticipation dessutom kan, på ett kommande års anslag, tillgodoräknas , ifall Riksens Ständer skulle så för godt hona.
Igenom det, att man så skickligt förstår att inblanda saken, binder man händerne på Riksens Ständer och tvingar dem «tt ingå uti saker, som ej borde bifallas.
Jag 34® Den 6 Augusti e. m. yrkar således att Betänkandet bör hvila, och protesterar emot bifall.
Jag skulle visserligen icke begära, att beslutet nu genast skulle fattas, derest det icke vore en ovilkorlig nödvändighet, om man ej skall blifva utan medel till återstående Canalarbetet för innevarande år.
Annars skulle jag visserligen vara ense med Herr Berghman; men förhållandet är det, att de anslagne medlen med denna månads utgång taga slut, och då det är nödvändigt att göra uppköp, som hittills, i ovisshet om Riksens Ständers beslut icke kunnat göras, är denna sak så nödvändig och 6å utan inflytande på Riksens Ständers beslut i hufvudsaken, att jag, som visserligen icke vilt lägga band på, eller minska friheten i besluten, ej kan finna annat, än förmon af bifall; och anhåller således om proposition på Betänkandet.
Herr von Hartmansdorff, Augitft förenade sig med Herr Hjerta.
Htrr Grefven och Lcmdt-Mar&kalken yttrade, att då någon annan Ledamot icke förenat sig med Herr Berghman uti anhållan! om målets ytterligare hvilande på bordet, kunde en slik anhållan, emot 49 § Riksdagsordningen, icke eller beviljas; och hemställde Herr Grejven och.
Landt Mar jlal k en, om Ridderskapet och Adeln behagade bifalla Utskottens förevarande Betänkande.
Den 6 Augusti c, m. 331 Herr af Uhr, Gustaf; Jag har du ej något att säga , sedan propositionen är bifallen , men jag hade ämnat anföra , att jag icke förstår , hvad Herr Hjerta yttrat, att penningarne nu äro så nödvändige ; ty då dessa 400,000
R:dr skulle räcka till Ocfober Månad, kan jag ej begripa huru 300,000 R:dr nu kunna vara åtgångne , och det fjerde hundrade tusende kan räcka för de återstående 3 månaderne.
Upplästes och lades på bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden: Från Stats- samt Allmänna Befvärs- ock Oeconomit Ut (kotten; Af den 16 sistledne Julli: N:o 376.
Nådiga proposition, angående RecognitionsSkogarne.
Frän Stats- och Banko-Utskotten".
Af den 31 sistledne Julii: N:o 376 5.
I anledning af förekommen fråga om anslag af allmänna medel för Södertelje Canal-Verk.
Från Banco-Utskottet".
Af den 31 sistledne Julii: N:o 40.
Angående det äfventyr som för Den 6 Augusti e, m.
Banken uppstår, i anseende till omöjligheten att få tillförliteligen upplyst, huruvida dess låntagare, mot intekning i fast egendom, äro frie för förmynderskap eller förvaltning af andre förmonsrätt ägande medel.
I fråga om de för inlösen af förslitne smärre Bancosedlar antagne grunder.
Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm förmiddagen den 6 Augusti 1823. S. D. Föredrogs å nyo och gillades Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottets den 16 sistledne Julii under N:o 143 afgifne samt den 19 derpå följde eftermiddagen pä bordet lagde Betänkande, öfver föreslagne utvägar och yrkade åtgärder, att, till förekommande af flöden och öfversvämningar m. m-, bibehålla sjön Venern vid en gifven medelhöjd.
Ut Supra. S. D. Föredrogs å nyo och gillades följande från Stats-Utskottetet inkomne samt dea 29 sistledne Julii och den 1 dennes eftermiddagarne på bordet lagde Utlåtanden:
Af den 18 sistledne Julii: Nm 336.
I frågan om ersättning för bort - Den 6 Augusti e. m, 333 mistade ägor; genom Trollhätte Slussverks up* dämning.
Af den 25 sistledne Julii: N:o 548.
I anledning af väckt Motion j om förlängning i arrendetiden af Strömmingsfisken.
N:o 350.
Angående förrättsd revision af Postverkets räkenskaper.
N:o 351.
Angående verkställd granskning af Chartse-Sigillatac medels redogörelsen.
Af den 26 sistledne Julii:
N;0 352.
I anledning af Vaktbetjeningens vid RiksgäldsContoiret ansökning, att få tillgodonjuta så kallade skopenningar.
Ut Supra, S. D. Vid förnyad föredragning af Statsutskottets den 24 sistledne Julii, under N:o 357 afgifne, samt den 2 dennes eftermiddagen på bordet lagd**, Utlåtande, i anledning af verkställd granskning af redogörelsen för de till Veneriska smittans hämmande anslagne medel; blef samma Utlåtande, på grund af åtskillige Ledamöters dervid gjorde anmärknin* gar, till StatsUtskottet återremitteradt.
Ut Supra. S. D. Föredrogs ä nyo och bifölls Bevilli ningsUtskottets den 26 sisllidne Julii under N;0 334 Ben S Au arnt i e. m. i» '»6 afgifne, samt den i dennes eftermiddagen på bordet lagde Betänkande, angående den af Sfäderne utgående Salu-accissen och dess upphörande.
Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning af Riddarhus-Utskottets den 9 gistledne Julii aflåtne samt den 19 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde Memorial, i anledning af Friherre Wrangels , Henning, Motion , att introductioner å Riddarhuset hädanefter icke må emellan Riksdagarne af RiddarhusDirectionen meddelas, utan ankomma på det beslut, Ridderskapet och Adela under Riksdag in Pleno derom fattar; blef samma Memorial, på grund af åtskilliga Ledamöters dervid gjorde anmärkningar , till Riddarhusutskott återremitteradt.
Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm eftermiddagen den 6 Augusti 1823. S. D. Då nu å nyo föredrogs Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets den 21 sist— ledne Julii under N o 150 afgifne samt den 29 derpåföljande eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, 1 anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, rörande dels väckt fråga om rättighet för Extra Roteringsskyldige , att för sine Nummer anställa legning inom Beväringsåldern , dels yrkad tillåtelse för Rotehållare, att sjelf - Dm 6 Augusti c, m. 33S ve besörja anskaffningen af beklädnad St sine Soldater j fann Ridderskapet och Adela för godt, att samma Utlåtande, på sätt Herr Ehrenborgs, Casper , dervid bifogade serskildta tanka innefattar, bifalla.
Ut Supra. S. D. Föredrogos å nyo och bifållos följande Stats- och BancoUtekottens den 26 och 30 sistlidne
Julii afgifne samt den 1 och 2 dennes eftermiddagen på bordet lagde Utlåtanden ; N‘.o 353.
I anledning af gjorde anmärka »ingar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande , angående förre Handlanderne J. B. Kocks och jonas Sthåles bysättning för skulder till Malmö f. d. Discont.
N:o 355.
I anledning af det , pg sätt Kongl. Majtts Nådiga proposition, rörande ytterligare anslag för fullbordandet af Götha Canal, innehåller, behöflige nya anslag af 100,000 R-.dr Banco, till verkställighet af de, enligt arbetsplanen för detta år, återstående arbeten.
Vid förnyad föredragning af Statsoch BancoUtskottens den 30 sistledne Julii , under N:o 354 afgifne samt den 2 dennes eftermiddagen på bordet lagde Betänkande, i anledning af förekommen Fråga , om lånebiträde af Allmänna mede! för Trollhätte CanalVerk , samt om upphörande för framtiden af åtskilige afgifter för begagnade Kronans till - 336 Den 6 Augusti e, m. hörighefer, hvilka af CanalBolaget hittills utgjorts ; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, med godkännande af det i Utskottens Betänkande upptagne sednare altematif, eller att det sökte Lånebiträdet af 120,000 R;dr Banco borde, under iagttagande af de, för lånets utbekommande och återbetalning, af Utskotten stadgade vilkor, af allmänna medel Trollhätte Canal Bolag beviljas, Utskottens Betänkande äfven i öfrigt gilla.
Vid förnyad föredragning af Statsoch Banko Utskottens den 30 sistl.
Julii under N:o 356 afgifne, samt den 2 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, i anledning af Kongl- Majlts Nådiga proposition till Riksens Ständer, angående ytterligare anslag för fullbordandet af Götha Canal ; blef samma
Be-, tänkande, på grund af åtskillige Ledamöters dervid gjorde anmärkningar, till Utskotten återremitteradt.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskilj-' des klockan tre qvart till 11 om aftonen.
Mån - nrn 11 Augusti f. tn, 337 Måndagen den II Augusti.
Plenum klockan 9 formiddagen.
Öppnades Herrar Electorers lista till val af en Ledamot i Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottet, efter N*.0 1109, Herr Ehrenborg, Casper; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o S283.
Herr Akrell, Carl Fredric* Herr Hjärne: Carl Jacob, hade inlemnadtett sl lydande Memorial:
(Se Bilagan NsO 1.) Lades på bordet.
Föredrogs å nyo Stats- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottens den 16 sistl.
Julii under
Herr Montgommerie, Gustaf, anhöll, att det - jRidd. 0. Ad.
Prof. VII.
Band. at 335 jnen T I Augusti ,f m. ta Utlåtande måtte ytterligare hvila på bordet till Bästa Plenum.
Herr Bergman, Ambrosius Magnus, förenade lig med Hesr Montgommerie.
Htrr Grefven och LandtMarjkaiken förklarade, att den af flere Ledamöter sålunda gjorde begäran, att Utskottens ifrågavarande
Betänkande måtte ytterligare hvila på bordet til! nästa Plenum, icke kunde, enligt 49 §.
Riksdags-?
Föredrogos å nyo och biföllos följande från nedannämnde Utskott inkomne samt den 5 dennes eftermiddagen på bordet lagde Utlåtanden: Från Stats- samt Allmänna Bevars - och Ekonomi- Utskotten.
Af den 16 sistledne Julii: M:o 370.
I anledning af vackt fråga om biträde af Statsverket, till Mossodlingar i Skaraborgs Läa.
,Njo 571, I anledning af väckt fråga ora utgifvaade af en så kallad medborgerlig C&- thsches.
Pen 11 Augusti f, m. Fran Stats- och BtvillningsUtskotten:
No 373* I anledning af väckt fråga örn Portolrihet för RikgStåndens Protocoll och Bihanget dertill vid innevarande Riksdag.
N:0 374.
Öfver väckt motion, om Umeå och Luleå Städers befrielse från de med Tullkamrarnes underhållande förknippade afgifter.
Af den 23 sistledne Julii; N:o 137.
Angående åtskillige föreslagna Lagförändringar.
Af den 31 sistledne Julii: N:o 159.
Angående förändring i Straff Lagarna.
Stats- samt Allmänca Besvärs- och OeconomieUfskottens den iS sist!.
Julii, under N:o 372 afgifne samt den 5 dennes eftermiddagen, på bordet lagda Utlåtande, öfver väckt motion, om upprättande af ett Bolag, till idkande af handel s SydAmeric9 Herr Lefrin^ Johan Pehr', Utskottens Betänkande har uti ingressen gifvit ett rigtigt g4o B en il Augusti f. nt. begrepp om innehållet af min motion , men I resultatet helt och hållit förändrat dess natur.
Jag har nämnt, att Jett Bolag höll på att bilda sig; jag har ej nämnt ett större HandelsCompagnie.
Utskotten förklara, att dylike Compagnier föga gagnat det allmänna.
Jag vill ej bestrida detta, men derom har jag ej gjort motion.
Tvertom har jag ansett saken såsom en enskilt speculation, som för det, att den heter Bolag, ej förändrar egenskapen af enskild, och som Utskotten finna, att sädane enskilte speculationer, genom Bolag, äro en nyttig sak, så förundrar det mig, att
Utskotten ej föreslagit en underdånig skrifvelse, hvaruti kunde nämnas, att om ett sådant företag vore å bane, Kongl.
Maj:t täcktes genom tullens borttagande eller minskande , genom upplysningars meddelande förmedelst Dess Consuler m. m., befordra ett sådant företag , som att lätta exporten af våra egna producter och gynna våra Fabriker, genom rudimateriernes hämtande ur första hand.
Men sedan jag nu upplyst, att Utskotten fattat min motion origtigt, får jag tillägga, att jag ej begär återremiss, ty vi hafva så många andra vigtigare frågor, att jag ej med denna vill upptaga tiden, i synnerhet sedin Utskotten ansett en sådan mindre vigtig, att nemligen befordra afsättning af landets producter.
Märk detta väl!
Jag finner det äfven nu vara för sent, att begära återremiss, och anhåller således blott för denna gången, att Betänkandet måtte läggas till Handlingarne.
JOtti ii Augusti fm, Herr Grefven och Landt Marskalken gjorde proposition till bifall af Utskottens förevarande Utlåtande; hvilken proposition med j« besvarades.
Föredrogs 8 nyo Stats- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottens deni 8 sisth Julii, uoder N:o 375 atgifne, ssmt den 5 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af de vid innevarande Riksdag väckte motioner, om en förändrad reglering af Hospitalslnrättningarne i Riket.
Friherre Wrangel, Henning, anhöll, att ifrågavarande utlåtande måtte ytterligare hvila på bordet till nästa Plenum.
Herr Tham, Wollrath, förenade sig med Fri* herre Wrangel.
Herr Grefven och Landt-Mar [kalken förklarade, att som flere Ledamöter begärt, det Utskottens Utlåtande måtte ytterligare hvila pi bordet till nästa plenum, en slik anhållan icke kunde, enligt 49 § Riksdagsordningen, förvägras.
Upplästes till justering och godkändes ExpeditonsUtskottets insände förslag till Riksens Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl. Majtt, angående valet af Riksens Ständers Justitia:
Om - 34ä Den il Augusti /. »», budsman och dess Suppleant, samt förordnande dels för tillförodnade Landshöfdingen, Förste ExpeditionsSecreteraren m. m. Casper Ehrenborg, att vara Riksens Ständers Jurtitiae Ombudsman, dels för Förste ExpeditionsSecreteraren och Häradshöfdingen J.
G Rickert, att vara Riksens Ständers Justitia Ombudsmans Suppleant.
Herr Berghman, Ambrosius Magnus', Då de sammansatte Stats- och BancoUtskottens Betänkande, om Götha Canal, föredrogs i sista Plenum, tycktes Ridderskapet och Adelns flere Ledamöter, gom talade uti ämnet, fästa sin uppmärksamhet mäst pä oformdigheten deraf, att Utskotten grundat förslaget på medel dem Utskotten förut hos Riksens Ständer uppgifvit, men som ej blifvit godkände.
Således blefdå mycket litet om sjelfva ämnet, eller Canalen, afhandladt.
Jag anhåller deriöre, att nu få uppläsa de anmärkningar jag då ämnade göra, men hvarmed jag då icke ville uppehålla, i anseende till den långt utsträckte discussionen, under begäran, att desse anmärkningar mätte tili Utkotten få åtfölja återremissen.
Härefter uppläste Herr Berghman, följande:
(Se Bilagan N:o 2.) FriherHjerta, Fredric', Under afhörsnde af de anmärkningar Herr Berghman uppläst, har jag erfarit en uppmaning till Statsutskottets Leda - Den n Augusti /. vi. 54i möter, att upplysa, huruvida icke något svar lemnäs pu Herr Berghmans motion, om uppgift på de kostnader, som Götha Caflal orsakat Staten, och då jag här saknar Utskottets Ordförande, får j'>g upplysa, att svaret redan ar uppsatt och justeradr, samt tror, att det redaQ inkommit, eller i dag inkommer.
Det tyckes just icke vsra i sin ordning, att framkomma mad uppgifter otti hvad Staten bidragit tili Canalen, efter det att betänkandet om anslaget, blifvit afgifvit.
Den kommer då för sent, ty alla Stånden borde förut hafva vetat, hvad Staten påkostat Cana** len; man dömer annars som den blinde om färgen; och kan ej jugera, om man har råd att lemna mera.
Det är alldeles att komma, sorn man gäger på latin : post Jestum.
Herr Grefven och Landf Mar,kalken föreslog, att så val Herr Berghmans ofvannämade Memorial, hvilket innefattade anmärkningar, vid Stats- och BancoUtskotteas den 6 dennes eftermiddagen återremitterade Betänkande, i anledning af Kongl. Majtts
Nådiga proposition till Riksens Ständer, angående ytterligare anslag för fullbordandet af Götha Canal, sorn de af Friherre Hjerta och Herr Bergman, rörande samme ämne, nu afgifne yttranden, mätte tili Stats* och BancoUtskottsn remitteras; hvilket bifölls, Företogs till pröfning