Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Till följe af samma förklaring, lärer Hr Frih. o. Landtm, icke heller kunna framställa propos. på Hr Lefiens förslag, ty detta förslag syftar också på att dela betänk, i 2 delar, af hvilka den ena skulle förkastas och den andra återremitteras.
Den siste talaren har, tvertemot både syftningen och den i mitt förslag uttryckta mening, trott alt jag åsyftade att få frågan delad.
Jag har tvertom haft mycket besvär att få en propos., som icke vore stridande emot våra former, sedan Coust.Ulsk. begått, må det tillåtas mig att säga, den oformlighet att sammanföra aine olika ämnen i ett Den ta J u n i f. m. och Samma mern.
Jag har icke begärt att frågan skulle delas, utan alt R. o. Ad. skulle läckas såsom sin gemensamma tanke förklara, alt mern. skulle återremitteras lill Const.- Utsk.; men alt öfver den första delen deraf i'nlet beslut skulle fattas, hvaremot, i afseende på den sednare delen, beslutet skulle blifva sådant som propos. innehåller.
Det är, såsom jag tror, det enda sättet att kunna reda denna fråga.
Huru mycket besvär
Lefre'n gjort sig att sammanfatta båda dessa frågor, så är det dock klart, att den åsyftar i olika behandlingar af mern.
Hr Lefrens propos. är alldeles icke annorlunda än" den som Hr Gripenstedt, om jag minnes rätt, begärde, eller att R. o. Ad. skulle godkänna grundlagsförändringarna alt hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, samt lemna sitt bifall till den af Utsk. föreslagna vägledning.
Denna propos. innefattar alldeles icke någon olika behandling af frågorna mot den Hr Lefre'n föreslagit, eller att den ena frågan icke skulle upptagas lill pröfning, och den andra återremitteras.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade antaga Hr Lefre'ns förslag såsom dess gemensamma tanke och beslut.
Då Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna, att ja öfverröstat nej, begärdes votering.
Upplästes till justering och godkändes följande votertsproposilion:
Den som antager Hr Lefrens förslag, alt, i anledn. af Const.Utskts mern.
Nto i ig, R. o. Ad. måtte besluta, hvad den förra delen beträffar, eller den som angar riksdagsbeslutet, alt densamma icke nu till pröfning upptages, såsom icke tillhörande Const.Utskts befattning; men hvad den öfriga delen af mein. beträffar,' att den återremitteras med den gemensamma tanke, att de deruti förekommande grundlagsändringsförslag hvarken äro högst nödiga eller nyttiga, voterar ia; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, antager R. o. Ad. icke ofyannämnda förslag.
Efter voteringens slut, befunnos rösterne hafva utfallit, som följer : Ja — 60.
Hr Munck af Rosenschöld anmälde sin reservation emot det fattade beslutet.
Upplästes så väl Exped.Utskts mern.
Nto 53, i anledn. af erhållna återremisser af uppsatta förslag lill § i riksdags - Den (2 Juni f. m. beslutet, äfvensom till underd. skrifvelse ronde decharge för Statsrådets ledamöter samt föredragande, som Exped.Utsk:s förslag N:o 4o3, till underd. skrifvelse till K. M, ang:de granskning af de i Statsrådet förda protocoll.
Då jag begärde ordet, var min mening att anhålla, det R. o. Ad. ville med uppmärksamhet åhöra uppläsningen af berörde förslag till underd. skrifvelse, särdeles med anledn. deraf, att Exped.- XJ»sk. icke behagat fästa afseende å hvad R. o. Ad. andragit såsom skäl för äterremissen.
Jag anhåller derjemte om uppläsning af min emot det fattade beslutet afgifna reservation.
Upplästes Exped.Utsk-.s med mern, N:o 53 följande prot.- uldrag af den io dennes.
I öfverensstämmelse med hvad reservanten har anfört och som nu blifvit uppläst, får jag fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet på innehållet af n §:n ansvarighetslagen.
Den lyder som följer: §:n ii.
''Hvad emot statsrådsprot. intill den dag då riksdagen börjas, under då påstående riksdag, icke anmärkt blifver, derå må sedan vid påföljande riksdagar åtal icke äga rum.”
Det är således icke fråga om hvad som kunnat blifva anmärkt, utan om hvad som blifvit anmärkt; blifver det icke anmärkt, så får åtal derå icke äga rum.
Det är alltså naturligt, att den mellanmening, som influtit uti Utsk:s förslag, och som lyder så — "så vidt densamma kunnat pröfvas”, bör utgå, då det komme att heta ”R.
St. få tillkännagifva deras beslut: att med stöd af 76 §:n Riksd.Ordn.
Statsrådets ledamöters och föredragandens ansvarighet i öfrigt för sina rådslag och utöfningen af sina embeten, intill den dag innevarande riksmöte tagit sin början, med ledning af de Const.Utsk. tillhandakomna statsrådsprot., med denna dag upphört” etc.
Så måste ovillkorligen skrifvelse!! till K.
M. äfvensom riksdagsbeslutet vara beskaffade, för att stå i conformite' med 11 §:n ansvarighetslagen.
Jag anser visserligen mindre maktpåliggande, huru R.
St. i riksdagsbeslutet uttrycka deras mening ang:de befrielsen från ansvar för en Statsrådsledamot; ty det är icke på grund af riksdagsbeslutet, utan på grund af 76 §:n Riksd.Ordn. och ansvarighetslagen, som man sakfälles eller befrias.
Men som det är skäl att i alla hänseenden göra det rättaste man kan, så vidhåller jag mitt förra yttrande, hvilket öfverensstämmer med hvad Frih.
Cederström nu yrkat.
För min del anhåller jag om bifall till Exped.Utsk:s förslag, och reserverar mig emot ett motsatt beslut.
I afseende på Hr Liljen - Den 12 Juni f. m. jenstolpes reservation vill jag blott anmärka, att Hr Liljenstolpe icke varit berättigad att bifoga detta förslag med någon reservation.
Hr Liljenstolpe bar sjelf uti denna reservation omnämnt, att lian icke varit närvarande inom Exped.- Utsk. vid det tillfälle, då beslut derstädes fattades i afseende på nu förevarande skrifvelseförslag, och 20 §:n Riksd.- Ordn. säger: ”Den riksdagsman, sorn till riksdagen och de dervid förefallande rådslag sig i rällan tid ej inställer, iige ingen makt att tala å de förut närvarandes beslut.
Ingen vare likväl förvägradt att vid prot.justeringen få anmärkt att han varit frånvarande och i beslutet ej deltagil."
Hr Liljenstolpe har således endast varit berättigad att få anmärkt det han vid detta tillfälle varit frånvarande.
Ad. behagade godkänna Exped.Utsk:s förslag N:o 4o3.
Uppå derefter framställd propos., beslöt R. o.
Ad. att utur förslaget, som i öfrigt godkändes, skulle uteslutas följande mening: så vidt densamma kunnat pröfvas med ledning af Statsrådsprot:n för nämnde tid.
Till justering upplästes nu äfven Exped.Utskts förslag
N:o 44 lill § i riksdagsbeslutet, angtde granskning af de i Statsrådet förda protocoll.
Cederström, Jacob: Jemväl i denna § uti riksdagsbeslutet finnes samina mellanmening, hvilken naturligtvis också bör uteslutas pa grund af enahanda skäl, som den blifvit utesluten från den underd. framställningen till K.
M-, hvarå jag anhåller om proposition.
Förslaget N:o 44 klef derefter af R. o. Ad. godkändt, med den förändring, att derutur skulle utgå följande mening: så vidt den kunnat pröfvas med ledning af Statsr å d s p r o t: n för nämnde tid.
Upplästes till justering och godkändes Exped.Utskts förslag N:o 4°4 till R.
St:s underd. skiifvelse till K. M., ang:de de i 63 <j:n Reg.Fsn föreskrifna creditivsummors belopp.
Likaledes upplästes till justering Exped.Ulsk:s förslag N:o 4o5 till R.
St:s underd. skrifvelse till K. M., om beviljade extra-statsanslag för befordrande af comrminicalioner och andra allmänna arbeten.
Jag anhåller alt det nu upplästa Exped.Utsk:s förslag till underd. skrifvelse måtte 26 H. 25 i£>4 Den 11 Juni f. m. få hvila på bordet, emedan der förekomma oriktigheter i den punkt, som rör upprensning af skärgården vid Söderhamn, hvilken icke öfverensstämmer med hvad R.
St. beslutat; och som möjligen äfven andra oriktigheter deruti kunna finnas, tror jag att detta förslag bör hvila till nästa föredragning.
I anledn. häraf förklarade Hr Frih. o. Landtm., att det nu föredragna förslaget komme att hvila på hordet till nästa plenum.
Upplästes till justering och godkändes Exped.Utsk:s nedannämnda förslag lill §§ i riksdagsbeslutet, nemi.:
N:o 43, angtde ändring i hittills gällande stadganden rör:de bancoverkets styrelse och förvaltning; N:o 45, ang:de de i 63 §:n Reg.Ftn föreskrifna creditiv summors belopp; N:o 46, angtde ofullständighet i Riksactens stadganden rör:de förmyndare val för omyndig Konung; N:o 47, o™ statsverkets inkomster; W:o 4$, om upphörande af Avesta koppar- och manufacturtull.
Likaledes upplästes til justering, men begärdes på bordet af Frih. Cederström, Jacob, Exped.Utsk:s förslag N:o 49 till § i riksdagsbeslutet, om knekterotefrihelsmedlens upphörande.
N:o 54, i anledn. af erhållna återremisser af Exped Utsk:s förslag W:o 38 till § i riksdagsbeslutet, ang:de tiden för nästa lagtima riksdag.
Derefter upplästes till justering och godkändes Exped.- Utsk:s förslag N:o 5o, till § i riksdagsbeslutet, ang:de tiden för nästa lagtima riksdag.
Ad. åtskiljdes kl. till 4 e* In fidem protocolti, F. O. Silfverstolpe.
Den u Jiioi e. m.
Justerades i prot.utdr. för denna dag f. na.
Då nu ånyo föredrogs StatsUlskis den 10 dennes pä bordet lagda mern.
N:o 585, med förslag tillden i 63 §:n Reg.- F:n omförmälda anordning, blef mera. bifallet och formuläret godkändt.
Ånyo föredrogs och bifölls Stats-, Bevilln.- samt Allm.
Besvärs- och Ekon.Ulsktns den 10 dennes på bordet lagda betänk.
N:o 207, ang:de vice Talmannen Hr Hallings motion, rör:de användandet af de öfverskott, som afbrännvinsbevillningen kunna uppkomma.
Föredrogos ånyo och biföllos BancoUtskts den 10 dennes på bordet lagda ullåttn och mern.:
N:o 196, i anledn. af gjord ansökning om eftergift af upplupen straffränta å ett af förre Brukspatronen C. G. Sjöstedt hos Bancodisconten upptaget lån; N:o 197, till svar å gjorda anmärkntr vid Utsk:s under N:o 171 afgifna mern., i anledn. af väckt fråga om förhöj ning i arfvodet för läkarevården vid Tumba bruk; N:o 198, med hemställan om ersättning till Utsk:s 2 cancellister för renskrifning af Utsk:s protocoll; N:o 19g, ang:de tillökning i löneinkomsterna för registratorn vid Bancodiscontverket C. P.
Dahlgren; N:o 200, i anledn. af Undervägaren A. E. Brundins ansökning om eftergift af öfverränta å skuld till Bancodisconten.
Vid förnyad föredragning af StatsUtskts den g och 11 dennes på bordet lagda mern.
N:o 579, med förslag till reglementariska föreskrifter, angtde de å Riksg.cont. anvisade crediliv, blef nämnda mern. af R. o. Ad. bifallet.
Besvärs- och Ekon.Utsk:ns den g och 11 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 204, i anledn. af erhållna återremisser af utlåt.
Upplästes ett från BorgareSt. ankommet prot.utdr., af innehåll att, vid föredragning af Stats- samt Allm.
Besvärsoch Ekon.Utskms utlåt.
N;o 160, Utsk:ns hemställan, pag. D c n 12 Juni e in. 20 i utlåt.
N:o 160, alt R.
St. måtte, för deras del, gilla och fastställa den, i öfverensstämmelse med åberopade längder, verkställda nya roteindelning uti Stockholms, Vestmanlands, Nyköpings, Upsala, Jönköpings och Östergöthlands län, icke blifvit af Ståndet anlagen, hvaremot Ståndet, vid betraktande af den olägenhet, som synes drabba de hemman, liviIka, efter den uppgjorda roteindelningen, mäste betala rotefrihetsafgiften efter markegångspris, då man med detta åliggande jemför den omständighet, att nämnde hemman är betagen rättighet alt prestera rotering in natura, ansett R.
St. böra uppskjuta med pröfning och utlåt, öfver omförmälda upprättade nya roteindelning, intilldess nämnde roteindelning öfver hela Riket hinner att försiggå, hvarefter R.
St. förvänta att i detta ämne i belt vid instundande riksdag emottaga K. M:s nåd. propos.; äfvensom Ståndet godkänt Ulsktns tillstyrkanden pag. 23 af utlåt.
N:o 160; och hade BorgareSt. inbjudit MedStånden att instämma i dessa beslut; hvarjemte Ståndet, vidkommande den i utlåt.
N:o 204 upptagna anmärkning, att en del landskap, såsom Dalarne, Gestrikland, Helsingland, m. fl., skola vara lagligen berättigade ali undslippa all ytterligare rotering m. m., godkänt Ulsktns utlåt.
N:o 204, i hvad det angick berörde anmärkn , men i öfriga delar lagt detsamma till handlingarna.
Frih. Cede r s t röm , Jacob:
BorgareStrs raisonnement i afseende på denna fråga är alldeles icke riktigt; men då det slut, hvaruti BorgareSt. stannat, och deruti BondeSt. instämt, gör det omöjligt, enär riksdagen om några dagar skall afblåsas, att få slut i frågan, så tillstyrker jag att R. o. Ad. måtte instämma i BorgareSt:s inbjudning, hvarigenom saken af R.
St. blir afgjord.
Hr af Schmidt, Georg Lars, hade inlemnat ett så lydande anförande:
Då sammansatta Stats- samt Ekon.- och BesvärsUtsk:n genom omröstning med en rösts pluralitet afslagit den vigtiga frågan om fortfarande af den under flera år gällande och af Konung och R, St. fastställda rotefrihetsafgiften, och detta, jag vågar säga, genom ett mindre väl öfverlagdt beslut, så får jag äran vördsamt anhålla, att R. o. Ad. täcktes afstå detta, efter min tanke, skadliga betänk.
Jag grundat denna min anhållan derpå, att om denna föreslagna förändring går i fullbordan, så skola rotehållarne i de nordliga provinserna, hvilka, i anseende till så väl det ringa hemmantal, som underhåller hvarje rote, som heminansdelarnes svaga beskaffenhet, komma att vidkännas en börda, den de svårligen kunna bära, emedan de hittills erlagda vacancemedlen varit anslagna såsom lindring och hjelp för de mera hardt roterade.
För jemförelsens skull med de mera vällotlade provinserna, tror jag mig böra hafva äran nämna, att inom Vester - D c ii la Juni e. m. >97 och Norrbottens båda län finnas rotar, sora endast underhållas af f vanligt mantal, beräknadt efter 8 trin. skatt; men ingen rote finnes, sora har sig anslagen öfver mantal; sådana äro likväl till antalet ganska få.
Ankom Statsrådet m. ra. af Wingård, hvilken å K.
M:s hö'gu vägnar afiemnade tväime Dess nåd. skrifvelse!' till R St.
I anseende dertill att riksdagen är så långt framskriden, vill jag icke yrka afseende å min vid betänk, fogade reservation, uti hvilken jag har föreslagit, ali, intilldess fastställelse kan komma att äga rum å den nya ordinarie roteringen, en nedsättning af 25 proc. eller \ borde ske uti rotefrihetsafgiften; men jag kan icke undgå alt reservationsvis anmärka, att då man till grund för uppskof med fastställande af denna rotering lagt det förhållande, att hemman icke äro berättigade att bestrida deras roteringsbesvär derigenom, ntt de lika med alla andia hemman prestera skyldigheten in natura, så synes del mig, sorn hade man bort gå ett steg längre än man gjort och, i afvaktau på verkställighet under tiden, medgifva dessa hemman en sådan lindring, hvilken varit fullkomligt både billig och rättvis samt träffat så väl knekte- som båtsmanshållet.
Jag anmäler detta blott reservationsvis; ty då jag känner att
Stånden fattat olika beslut, så är framställningen härom alldeles ändamålslös.
Vid behandlingen af detta ämne inom de förenade Stats- och Ekon.TJtsk:n, var det min pligt att för Utsktn göra det tydligt så mycket jag förmådde, att ifrågavarande betänk, eller
Utskrns tillstyrkande slår i rak motsats med hvad R.
St. vid denna riksdag beslutat; men det var förgäfves.
Man affordrnde mig en propos., hvarigenom detta betänk, tillkommit i den form detsamma äger.
Jag anser detsamma vara grundlagsvidrigt och är glad, att R. o. Ad. kan komma i tillfälle att icke omfatta detsamma under någon synpunkt, då inbjudningen gör det möjligt för R. o. Ad. alt, ehuru, såsom jag tror, visserligen icke fullkomligen rätlsenligt komma ifrån målet, dertill utväg är leornad, derigenom att tävnne
Stånd förenat sig i den åsigt, uti hvilken jag hoppas att R. o.
Ad. instämmer, på det att detta ämne icke må göras till en verklig grundlagsstridig handling vid slutet af riksdagen.
Ur von Rosen, Georg:
Såsom ledamot utaf sam mansatta Utsk:n, har jag öfvervarit detta ämnes behandling samt uti en vid betänk, fogad reservation sökt visa min åsigt vara den, alt det icke tillhört Utsktn att yttra sig om annat än verkställigheten af det beslut, som föregående Ständer hafva fattat.
Jag trodde icke, att det tillhörde Utskui all tillstyrka upphäfvande af ett utaf Ständerna förut faltadt beslut.
Afdeluingens betänk, medgaf en modification deruti, ig8 Ben ia Juni e. m. ifal! någon obillighet uti förra beslutet hade influtit.
Der uppdrogs åt K. M., alt vid nästa ritsdag förelägga Ständerna den modiflcation, sorn i afseende på en eller annan rotes mindre fördelaktiga ställning kunde medgifvas.
Delta hade varit både lagligare och billigare, än hvad som i Utsk:ns betänk. blifvit för RiksStm framstäldt.
Jag har således ingenting annat att tillägga, än att jag reserverar mig emot all rubbning af de utaf Konung och Ständer redan fattade beslut, helst samma beslut ännu icke äro i hela sin vidd verkställda.
Sr för tidigt att rubba något, som man icke har skäl att rubba.
Sprengtporten anförande egentligen, såsom Hr Frihm sjelf förklarat, icke Slätt anse annorlunda än såsom en reservation, likväl och då lian deruti sökt motivera samma åsigt, som Ulsktn på alldeles oriktiga begrepp trott sig kunna framställa, nemi. att den nu framställda ordinarie roteringen på förut oroterad jord blifvit hårdare än den förut verkställda roteringen, i så måtto, som den sist tillkomna roteringen icke tillät tillsättande af manskap in natura, utan bestämdt att rotefrihelsafgift skall erläggas enligt R.
Sirs beslut, sorn förmår att densamma skall utgå till belopp fullt motsvarande hvad ordinarie roteringen kostar, har jag ansett mig, i anledn. af Hr Frilv.ns yttrande, böra förklara, att sedan R.
St. sålunda förordnat huru rotefrihetsafgift erläggas skall, det numera är klart för en hvar, som vill läsa R.
St:s beslut, att i den mån contraclen med vacante rust- och rotehåll inom armeen, dels till befälets, dels till underbefälets aflöning, upphöra, så kommer jemväl rotevacanceafgiften för sådana rotar att utgöras efter R.St:s beslut och blir således fullkomligen lika med hvad för den roterade jorden är faststäldt.
Jag förnyar min begäran om propos. till instämmande i BorgareSt:s beslut.
Då jag endast har afgifvit en reservation, och andra ledamöter äfven hafva reserverat sig, och jag anser min reservationsrätt böra vara lika fri, som jag tror andra ledamöter vara berättigade att anföra hvad de för godt finna, för att bestrida det beslut som fattas, så finner jag ingen anledning att ingå uti någon slags vidlyftig bevisning emot de anmärkntr, som af (vänne talare blifvit emot betänk, framställda, utan får jag blott erinra, alt R.
Sits antagande af statsinkomstberäkningen icke kan lägga hinder i vägen för pröfningen af de under riksdagen förekommande besvärsmålen, helst StatsUtsk. sjelft tillkännagifvii, att beräkningen utaf statsverkets inkomster icke har afseende på de skattskyldiges betalningsskyldighet, som i något fall kan hafva ingått i frågans behandling.
Sprengtporten, anser äfven jag, att då frågan fått den behandling, hon i 2 af de öfriga RiksSttn redan undergått, det Den 12 J u n i e. m. >99 icke Sr stort värdi ntt mycket orda om densamma.
Denna fråga har, beklagligtvis vid föregående riksdagar alltid rönt otur, och att densamma äfven vid denna skulle blifva lika illa lottad, kunde jag vid riksdagens början väl icke förmoda; men sådant har likväl nu inträffat.
Jag hoppas dock, att R.
St. vid nästa riksdag skola derå fästa mera uppmärksamhet, än i834 års Ständer egnat densamma, äfvensom att nästa Ständer, för att rättvist afgöra denna högst vigliga fråga, — vigtig ej blott för sig sjelf betraktad, utan ännu mer för det farliga prejudicat den innefattar, —skola af det betänk., sorn Stats- och Ekon.Utsktn sednast afgifvit, hafva en nyttig vägledning för deras omdöme.
Jag vill således nu inskränka mig dertill, att endast besvara den anmärkn. en talare gjort, att nemi.
Stals- och Ekon.Utskm skulle varit förhindrade att vid denna riksdag pröfva frågan, enär beloppet af rotevacanceafgiflen redan vid riksdagens början blifvit beräknadt ibland statsinkomsterna.
Horn, såsom ordförande i de sammansatta Utsk:n, derstädes vid frågans behandling gjorde denna anmärkning, är visserligen sannt; men att den äfven blef besvarad, torde Hr Grefven likaledes erinra sig.
Sjelfva rättsfrågan har, vid uppgörandet af den vanliga calculen öfver statsverkets inkomster, naturligtvis icke erhållit någon hufvudsaklig pröfning, derföre att vacanceafgiften till sitt förmodade belopp dervid tagits i beräkning.
Dessutom bör man erinra sig, att K. M:s nåd. propos. i ämnet, tillika med dervid fogade roteringslängder, till Ständerna inkommit efter det inkomstbetänk. afgafs.
Utsktn ansågo sig således oförhindrade alt företaga frågan till hufvudsaklig pröfning; jag inskränker mig till detta yttrande, och förmodar, att R. o. Ad. i ämnet fattar samma beslut som BorgareStåndet.
Det bör vara öfverflödigt för R. o. Ad. alt ingå i någon pröfning, huruvida den af Konung och Ständer beslutade rotefrihelsafgiften är billig och laglig eller icke.
Den är beslutad i lagenlig form vid föregående riksdag, och är således lagligen tillkommen.
Den är vid denna riksdag, till följd af en motion, som handlade, icke om inkomstberäkningen, men om sjelfva grunden för roleringsbevillningens utgörande, ånyo sladfästad.
Jag får fästa uppmärksamheten derå, att vid behandlingen af denna fråga i Utsktn det icke var den omständigheten, att uti beräkningen af statsverkets inkomster den obetydliga vacanceafgiften var upptagen, som gjorde, alt jag ansåg frågan i grundlagsenlig väg vara så afgjord, alt den icke vidare kunde pröfvas; utan det var den omständigheten, att StatsUtsk. vid inkomstberäkningen uti betänk.
N:o 64 litt. K, gjort RiksSCn uppmärksamma derå, alt vid i834 års riksdag denna fråga var afgjord, på såsätt, att den oroterade jorden skulle betala en vacanceafgift, motsvarande hvad det verkliga roteringsverket kostade för en 200 Den 12 Juni c. ra. rote, hvilken afgift skulle erläggas efter fastställd markegång.
StatsUtsk. ansåg denna beräkningsgrund vara rättsenlig, billig och riklig, och underställde denna fråga Ståndens ytterligare pröfning, hvilka då voro i tillfälle alt ändra de grunder, som vid i834 års riksdag blifvit antagna; men Stånden stadfästade dessa grunder, förklarande sig vara af samma tanke sorn StatsUtsk.
Jag fruktar då, att när dessa grunder äro antagna, icke blott vid förra riksdagen, utan äfven vid denna, det vore att bryta mot grundlagen att upprifva detta beslut, och jag anser således att R. o. Ad. icke under något villkor kan godkänna hvad de förenade Utsk:n antagit.
N:o 160 föredrogs, talade jag för bifall dertill.
Min mening 0111 riktigheten af det beslut, som R. o. Ad. då fattade, är på intet sätt rubbad.
Jag skulle hafva många anmärkningar att göra vid Stats- och Ekon.Ulsk:ns sednare betänk.
Men dä det svnes vara förgäfves att hoppas ett beslut, öfverensstämmande med mitt begrepp om det riktiga, och då man i allmänna förhandlingar ofta måste åtnöja sig med det som är något så när lätt, anser jag min pligt vara alt nu låta dervid bero.
Endast för att få ett slut, hvarmed man kan vara någorlunda belåten, tillstyrker jag R. o.
Ad. att antaga BorgareStrs inbjudning. R. o. Ad. beslöt att antaga BorgareSt:s inbjudning i denna fråga.
Besvärs- och Ekon.- Utsk-.ns den 9 och 11 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 2o5, i anledn. af erhållna återremisser af utlåt.
N:o 161, angtde den tillökade ordinarie båtsmansroteringen inom en del län.
Upplästes ett prot.utdr. från BorgareSt. af den 11 dennes, af innehåll att, vid föredragning utaf Stats- samt Allm.
Nto 161, Utsktns hemställan, pag. 26, i utlåt.
N:o i6t, att R.
St. mätte, för deras del, gilla och fastställa den i öfverensstämmelse med åberopade längder verkställda nya roteindelning uti Stockholms, Gottlands, Södermanlands, Upsala, Östergöthlands oell Elfsborgs län, icke blifvit af Ståndet antagen, hvaremot Ståndet, vid betraktande af den olägenhet, som synes drabba de hemman, hvilka, efter den uppgjorda roleindelningen, måste betala rotefrihetsafgift efter roarkegångspris, då man med detta åliggande jemför den omständighet, att nämnde hemman är betagen rättighet att prestera rotering in natura, ansett R.
St. böra uppskjuta med pröfning och utlåt, öfver omförmalda upprättade nya roteindelning, intilldess nämnde roteindelning öfver hela Riket hinner att försiggå; hvarefter R.
St. förvänta alt i detta ämne i helt vid instundande riksdag
- Den 12 Juni e. ra. 201 el ig emottaga K.
M:s nåd. propos., äfvensom att Siandet godkänt Utskms tillstyrkande pag. 27 i utlåt.
N:o 171; i hvilka heslol MedStånden blifvit inbjudna all inslämma, och hade BorgareSt. slutligen lagt utlåt.
N:o 2o5 till handlingarna.
Gederström, Jacob, upplästes äfven PresleShs beslut i ämnet, af innehåll, att Slåndef, sorn bifallit utlåt.