Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Föredrogs ånyo och bifölls StatsUtskottets den 5 sistlidne December under N:o 35o afgifne och den 21 i samma månad f. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af väckt motion om åtskillige af de uti 60 § RegeringsFormen omnämnde Bevillningars lefverering lill RiksgäldsContoiret.
Vid förnyad föredragning bifölls StatsUtskoltels den 8 dennes under N:o 427 afgifne och den i3 derpåföljde e. m. på bordet lagde, Utlåtande, öfver väckt motion, att Majoren, Friherre C. W. Gripenstjerna 182 Den 16 Mars e. ra. måtte, från och med innevarande års början, å RiksgäldsContoirets
Stat erhålla en Pension af 200 Riksdaler Banco.
Vid förnyad föredragning af ConstitutionsUtskottets den 25 sistlidne Februarii, under N:o 68 aflåtne, och den 26 i samma månad e. m. på bordet lagde, Memorial, i anledning af återremiss å Utskottets i Memorial N:o 56 förut meddeldte förslag till ändrad redaction af 72 § RegeringsFormen; fann Ridderskapet och Adeln för godt förblifva vid dess i afseende å detta ämne redan fattade beslut.
Föredrogs ånyo RiddarhusUtskottets den 10 dennes aflåtne och den 11 derpåföljde e. m. på bordet lagde, Memorial, med hemställan om en förtydligad redaction af 5:te punkten i Reglementet för Näringsstipendier ne.
Förslaget innehåller tvänne förändringar, den ena i namn, och den andra i sak.
Den första synes mig likgiltig, den andra deremot så vigtig, att den icke bör bifallas, såsom upprifvande ett redan fattadt beslut.
Utskottet har, i stället för Theologie, denna gången ditsatt ordet Christensdomskunskap, och i stället för Philosophie nyttjat ordet Moral, äfvensom
Utskottet omtalat Den 16 Mars e. m. i83 elemenlerna i åtskillige kunskapsgrenar, utan alt nämna måttet, ehuru elementerna kunna innebära så väl den ringaste., som den högsta elementarkunskap inom någon viss gren.
Deremot har LäroverksComiteen gifvit ett mera bestämdt tillstyrkande i afseende på fordringarne af en Student.
Herr von Hartmansdorff uppläste härefter berörde Comitees till Kongl. Maj:t afgifne underdåniga utlåtande, i de delar, som angå så väl fordringarne till en blifvande Student-examen, som föreskrifterne i afsseende på meddelande af sedebetyg, hvarefter Herr von Hartmansdorff fortfor:
Detta allt omfattade de kunskaper, som Ridderskapet och Adeln förra gången ansåg böra fordras såsom vilkor för Närings-stipendiernas erhållande; och då meningen med dem icke kan vara, att fattige Gesäller skola deraf lefva vissa år, utan att man skall bringa redan underbyggda personer till någon vettenskaplig insigt i Näringars bedrifvande, så synes mig icke vara skäl, att genom en nedprutning af kunskaps-fördringarne äfventyra ändamålets förfelande.
Jag bestrider således förslaget, såsom både förderfligt och olagligt.
Då det skulle ändra ett fattadt beslut, ulan någon mellankommande anledning, hoppas jag att ingen proposition derå meddelas.
Grefve Gyldenstolpe, Anton Gabriel: i84 Den 16 Mars e. m.
Jag skall, likasom Herr von Hartmansdorff* söka skilja sak och form, Ridderskapet och Adeln stadgade, att det år 1823 fattade heslutet , i afseende på de då inrättade Närings-stipendierna, skulle förnyas.
Riddarhuslltskottet blef sedan ålagdt att inkomma med regleméntariska föreskrifter, och Utskottet uppgjorde dessa i afsigt att befordra ändamålet, som är att bibringa kännedom i productiva yrken, och föreslog derföre såclane kunskapsprof, sorn vore lika i graden med dem, som fordras för de andra Riddarlius-stipendiernes erhållande.
Reglementet för dessa innehåller fullt ut samma mått, som fordras för inträde vid Universitet, och som sedan berättigar sökanden till inträde på tjenstemannabanan.
Herr von Hartmansdorff sökte öfvertyga Ridderskapet och Adeln om ringheten af dessa prof och förmå Ståndet att antaga detsamma, som fordras för den föreslagna nya Student-examen.
Ridderskapets och Adelns beslut öfver ämnet blef, att, med undantag af gamla och nyare språken, borde godkände kunskaper i de ämnen, LäroverksComiteen för Student-examen föreslagit, vara vilkor för Närings-stipendiernes erhållande.
Jag försvarade då ensam Utskottets framställning, fastän jag icke ville upptaga tiden med votering.
Ridderskapet och Adeln biföll Herr von Hartmansdorff^ åsigt.
Då nu Utskottet icke ansåg lämpligt att åberopa innehållet af en vidlyftig bok; så fann Ut - Den 16 Mars e. m.
.85 skottet sig skyldigt att utleta hvilka ämnen fordrades till Student-examen.
Utskottet fann då äfven samma stora mått af kunskaper, som Herr von Hartmansdorff nu uppläst; men fann tillika det hafva varit LäroverksComiteens princip, att de, som egna sig åt productiva yrken, skulle kunna bilda sig vid Universiteterna, utan ett lika stort mått.
Utskottet slöt af denna analogie, att den Student-examen, Ridderskapet och Adeln i sitt beslut omnämnt, icke kunde vara någon annan, än den, som fordrades för de ynglingar, hvilka ämna att ifrån Universitetet och Academien gå till productiva yrken.
Således, och då Ridderskapet och Adelns beslut blott hänvisade till LäroverksComite^ns Betänkande, hör man finna, att Utskottet alldeles icke upprifvit detta beslut, och således är all anledning att förmoda, det Herr Grefven och LandtMarskalken ej vägrar proposition.
Hvad saken beträffar, torde Ridderskapet och Adeln finna, hvad jag nyss haft äran nämna, att nemligen LäroverksComiteen erkänt, det de, som ämna sig till productiva yrken, icke behöfva så stort mått af kunskaper, som andra.
Utskottet har nämnt elementerna af Physik och Chemi.
Comitéen deremot har föreslaslagit, att de böra känna Elementerna uti Physik, Chemi och Natural-historia.
Jag erkänner, att Utskottet borttagit det sistnämnda, emedan det icke trott Botaniken och läran om djuren behöfvas i delta fall; .86 Den 16 Mars e. m. men om Herr von Hartmansdorff nödvän?* digt vili hafva detta tillsatt, så har jag ingenting deremot.
Herr von Hartmansdorff har här i allmänhet antydt Ridderskapet och Adelns mening med Stipendiernas stiftande.
Jag tviflar på att någon kan bestämdt säga, huruvida denna mening varit något annat, än att de, som egna sig åt näringarne, skola genom Stipendierna få understöd att dertill bilda sig.
Men livad jag är fullt öfvertygad om, är att meningen åtminstone icke varit, att genom stora kunskapsprof motverka, att någon skulle egna sig åt dessa yrken, hvilket blefve följden om man antog Herr von Hartmansdorff^ åsigt.
Herr Lefrén, Johan Pehr: Grefve Gyldenstolpe har sagt, att fordringarne på kunskaper, enligt Ridderskapets och Adelns sednaste beslut, blifvit så höjda, att hela förslaget deraf skulle motverkas.
Man kommer härigenom genast in på ändamålet med Stipendierna.
Jag får då påminna, att uppliofvet dertill var Friherre Sparres motion vid förra Riksdagen; att man då icke betraktade saken såsom en barmhertighets-anstalt, utan såsom ett försök att öppna en ny bana för Adelns barn att i productiva yrken förvärfva sin utkomst; att i sin mån bidraga dertill att en bättre bildning blifver lådande inom Näringarne; samt att genom exempel visa, att Slöjdenäringarne icke fordra dagsverkare, utan konstfärdighet, grun - I Den i6 Mars e. m. dac! på samlade erfarenheter satte i system, eller hvad man kallar Technologi.
Från dessa åsigter utgår jag, då jag förenar mig med Herr von Hartmansdorff.
Det synes icke vara rätt att Ridderskapet och Adeln reglementerar i specialfrågor, utan endast förklarar sig antaga samma vilkor, som uti Landet fordras för inträde vid Universitetet, med undantag af språkkunskapen.
Då har Ridderskapet och Adeln gjort sitt stadgande generelt.
Om Stipendierna blifvit stiftade för 200 år sedan, så skulle näppeligen fodrats, att kunna Qvatuor Species och läsa innantill; men om man stadgar enahanda vilkor, som de, hvilka fordras till Student-examen, så blifva pretentionerne höjda med tiden och kulturen.
Att deremot bär ingå i en undersökning, om litet mera eller mindre Chemi och Physik fordras, anser jag fruktlöst.
Det yttrande af LäroverksComite'en, hvilket Grefve Gyldenstolpe åberopat, handlar om en fråga af helt annat slag, nemligen hvilka som skola uteslutas från rättigheten att vistas vid Universiteterne.
På grund häraf anser jag Ridderskapet och Adeln göra bäst, att blifva qvar vid den generella bestämmelsen, som Ridderskapet och Adeln förra gången antog, och tror det vara orätt att reglementera i frågan.
Grefve Gyldenstolpe har gifvit vinkar derhän, som 188 Den 16 Mars e. m. om jag förra gången velat, genom de då fattade besluten, tillintetgöra Ridderskapets och Adelns afsigt, eftersom jag från början motsatt mig Stipendiernas inrättande.
Jag får deremot blott erinra, att mitt förslag åsyftade detsamma, som Herr Lefrén sista gången yrkade, nemligen att Ridderskapet och Adeln måtte, såsom vilkor för Stipendiers erhållande, stadga, att, med undantag af främmande språk, fordrades enahanda kunskaper, som, enligt 1111 gällande eller blifvande Skolordningar, böra ådagaläggas i Student-examen.
Men då min mening bestreds, och Herr Bråkenhjelms förslag att Comitéens ännu icke af Kongl.
Maj: t gillade förslag borde antagas, såsom bättre än nuvarande Skolordnings stadgande, instämde jag med Herr Bråkenhjelm.
Jag anser likväl det beslut, sorn fattades, mindre godt än det jag föreslog; ty om Ridderskapet och Adeln vidtagit det sednare, så hade det icke behöft göras om efter hvarje förändring, som Skolordningen undergår.
Skillnaden emellan de fordringar jag föreslagit, och dem Grefve Gyldenstolpe åberopat ur Comitéens Betänkande, är att de förra angå den egentliga Student-examen, och de sednare utgöra vilkor för tillåtelsen att såsom cautions-student vistas vid Universitetet.
Hvad beträffar de specialiteter hvari Utskottet afvikit från Comitéens förslag, så hemställer jag, om icke Natural-historien är viktigare för Näringsidkare i allmänhet, än Den iG Mars e. m. 189 Physiken och Chemien, då den första afhandlar kunskapen om vexter och djur, hvilken är för mängden af Näringsidkare vida mera användbar, och för ungdomen fattligare, än physiska och chemiska lagar.
Jag får förnya min tillförene gjorda anhållan.
Grefve Gyldenstolpe: Herr Lefren anser, att Ridderskapet och Adeln icke inrättat de ifrågavarande Stipendierne såsom en barmhertighets-anstalt.
Detta tror icke heller jag; ehuru nog samma omständighet inträffar med dessa, som med alla andra Stipendier, nemligen att de äro inrättade för att genom penninge-understöd skalfa tillfälle åt personer att inhemta de kunskaper, som äro nödvändiga för deras framtida yrke, och således icke oriktigt kunna anses som en undsättnings-anstalt.
Herr von Hartmansdorff har sagt, att Riddarhus-Utskottets förra förslag icke innehöll fullt ut samma prof, som för Student-examens undergående.
Med undantag af språken tror jag likväl, att dessa fordringar äro precist equivalenta med hvad som fordras af Academiens Stipendiater.
Jag hemställer, huruvida det vore möjligt för en sökande att veta hvad som erfordras, om man endast i allmänna termer uttrycker sig.
Hvad t. ex. Matheinatiken beträffar, kan han då ej veta, huruvida han endast behöfver Qvatuor Species, eller hela Euclides.
I alla händelser anser jag således, att man åtminstone bör i9° Den 16 Mars e, m. utsätta qvanliteten af profven, oell icke öfverlemna åt den sökande att behöfva gissa sig dertill.
Det har icke kunnat vara min mening, att Herr von Harlmansdorffs yttrande innefattade en förtydning af Ridderskapets och Adelns beslut; men begagnandet af allmänna termer ger åtminstone anledning till en otydlighet, som Utskottet velat undanrödja.
Herr Lefrén: Grefve Gyldenstolpe har sagt det icke gå an, att vidtaga ett generelt beslut i afseende på kunskaps-fordringarne, emedan sökanden då icke visste hvarefter lian kunde rätta sig.
Detta förundrar mig, då man i allmänhet vet, hvad som fordras för att bli Student.
Likasom man i ApologistClassen fordrar mera af gossen i vissa kunskapsgrenar, derföre att han ej går genom Gymnasium, så måtte äfven
Directionen äga rättighet att fordra en viss portion mera af den, som slutar sina studier för att egna sin tid åt näringarne, och min tanka vore, att en sådan borde känna äfven de moderna språken.
Men som denna fordran torde vara nog hög, skall jag inskränka mig till Herr Bråkenhjelms förslag.
Herr von Hartmansdorffs bemödande att kullkasta hela saken, så kan detta ju qvittas emot mitt påstående, som då var för densamma, men nu likväl instämmer med honom i afseende på sättet, och man bör i min tanka åtminstone icke miss - Den iG Mars e. m. tänka honom för en afsigt att vilja kullkasta beslut, som redan af Ståndet blifvit fattadt; sådan är icke hans sed.
Herr von Hartmansdorff: Sedan Herr Lefre'n redan visat oriktigheten af Grefve Gyldenstolpes hegärdta proposition, så afstår jag från mitt tilltänkta yttrande.
Grefve Gyldenstolpe: Herr Lefren har velat, att man snarare borde fordra större kunskapsprof af Närings-stipendiaterna, än af de Academiska, emedan de sednare alltid erhålla en större humanistisk bildning än de förra; men månne en person, som vid Academien egnat sig åt Medicin, Theologi och Juridik, derföre kan sägas hafva erhållit mera humanistisk bildning, eller månne icke båda hafva samma humanistiska bildning, då de hunnit lika långt i elementerna.
Hvar och en, som läser Comiteens förslag i afseende på det så kallade förhöret, måste likväl finna, att, efter ett sådant förhör, den examinerade är vederbörligen qualificerad att inhemta Academisk undervisning; och sjelfva Student-examen antyder ju också blott en sådan qualification.
Jag tar mig friheten upplysa, att ehvad som står i Författningarne, eller icke, så är det gifvet: att ingen får ett annat
Riddarhus-slipendiuin utan alt vara verklig student.
Begag - Den 16 Mars e. m. ilandet af Academisk undervisning i ett visst ämne är något så obestämdt, att det möjligen kunde tydas tili öfningar i konsten att rida, fäkta eller dansa, hvari undervisning vid Academierna jemväl meddelas.
Jag tror det just vara sättet att komma till orimligheter, om man säger att Academiska undervisningen består uti rida, fäkta och dansa.
När jag var vid Universitetet så ansågos åtminstone Lärarne i dessa kunskapsgrenar icke såsom ordinarie Professorer, och jag vet icke hvarföre dessa öfningar skola anses tillhöra den Academiska undervisningen, då man t. ex. lika väl kan få undervisning i ridkonsten här bredvid, på Kronprinsens stall, som i sjelfva Upsala.
Jag var ej närvarande i Utskottet då ifrågavarande ärende der förevar sednare gången; men jag instämmer uti förslaget och förenar mig i öfrigt med hvad Grefve Gyldenstolpe nu yttrat.
Jag tror att Ridderskapet och Adelns beslut rörande kunskaps-fordringarne för erhållande af Närings-stipendierne förra gången i så måtto var ofullständigt, som det stödde sig på ett förslag till Student-examen.
Ora nu Konungen, vid slutlig pröfning af Comiteens arbete, icke skulle finna skäl att godkänna alla de prestationer vid Stu - Den >6 Mars e, tri.
Student-examens undergående, Comiteen föreslagit, så skulle följden blifva, att Ridderskapet och Adela fordrade mera af sina häringSStipertdiatér, än Skolordningen fodrade af den, som skulle bli student, hvilket alldeles icke vore öfverensstämmande med billighet eller med Ridderskapets och Adelns afsigt med dessa stipendier.
Hvad åter den påstådda olagligheten af Utskottets förslag beträffar, så bar Utskottets Memorial alldeles icke för afsigt att tillintetgöra Ståndets förra beslut, utan innefattar blott en modification deraf, den Utskoltet ansett nödig, på det beslutet må komma att leda till något ändamål, Jag tror dessutom alt, då detta rörer ett enskildt ekonomiskt ärende, beslutet icke kan vara af den stränga helgd, att det ej af förekommande skäl må kunna upphäfvas.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition till bifall å RiddarhusUtskottets Memorial, Ropades Ja och Nej.
HansExcelletice hernställdé derefter-, om Ridderskapet och Adeln, med afslag å RiddarbusUtskottets Memorial, behagade vid dess förra beslut förblifva.
Ropades åter Ja och Neji Herr von Hartmansdorff:
Jag anhåller om votering, hvarvid Kontrapropositionen 66 H, i3 »94 Den 16 Mars e. m. torde böra ställas på afslag samt förblifva nde vid Ridderskapets och Adelns förra beslut.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken uppläste i anledning häraf följande voterings-proposition:
Memorial med hemställan om en förtydligad redaction af 5:te punkten i Reglementet för Närings-Stipendierne, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; "Vinner Nej, anses Ridderskapat och Adeln, under förblifvande vid dess i afseende å detta ämne redan fattade beslut, afslå RiddarhusUlskottets Memorial.
Hvilken proposition godkändes af Ståndet samt anslogs.
Voteringen börjades kl. 9 eftermiddagen, och befunnos, vid voteringens slut kl, tre qvart till 10 eftermiddagen, sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne blifvit öppnade, rösterne hafva utfallit, som följer: Ja — 26.
I anledning hvaraf Hans Excellence t)én 16 Mars e. ra.
Herr Grefven och LandtMarskalken, sedaii det öfver voteringen särskildt förde protokoll blifvit uppläst, förklaradej ätt BiddarhiisUtskottets
Memorial blifvit afRidderskapet och Adelli bifallets Herr Manck af Rosenschöld’j Eberhard: Sedan Rikets Ständer vid denna Riksdag beslutit, att Ridderskäpets oell Adelns protokoller för Riksdagarne 1817 och 1818 samt i8a3 skola lill Ståndets närvarande Ledamöter utdelas i anhåller jag att sådäne åtgärder måtte vidtagas, att den sålunda xbeslutade utdelningen örn möjligt är ännu före Riksdagens slut må kunna verkställasj Lades på bordeh Upplästes till justering och godkändeå ÉxpeditioiisUtskottets nedaniiämrtde förslag till Rikets Ständers urtderdånigä Skrifvelse!' till Kongl. Maj:t, nemligen:
N:o död* I anledning af Kongl.
Maj:ls Nådiga remiss uppå Directioiiens vid Södertelje Canal- och Slussverk underdåniga ansökning om fortfarande understöd för CaiialBolaget, af Allmänna medel.
N:ö /\65i Angående liqvidationen af Bankens fordringar, så väl för det* år 1826, lyftade SpannmålsCreditiv* söm hos f. d.
Allmänna Magasiiis-Iiirättningen.
N:o 467.
Angående assignering på Banken. 1 *9® Den i6 Mars e. nv. N:o 4^8.
Om en Paket-post och en Forvagns-inrättning.
Upplästes till justering ExpeditionsUtskottets under N.'o 4^6 afgifne förslag till Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående den Extra StatsRegleringen intill nästkommande Lagtima Riksmöte.
Herr Von Hartmansdorff, August'.
Det nu upplästa förslaget till underdånig skrifvelse, om an fullkomligt öfverensstämmande med de beslut, Rikets Högloflige Ständer först fattade angående den Extra StatsRegleringen, måste likväl, enär denna sedermera undergått åtskilliga förändringar, numera rättas derefter, om anmälan bos Kongl. Maj:t skall blifva enlig med verkliga förhållandet.
Den väsendteligasle förändringen består deri, att anslaget till Försvarsverket 2,972,000
R:dr blifvit afskildt från de öfriga, på det att de summor, sorn deraf ieke behöfde genast till de bestämda ändamålen användas, måtte kunna, till förmon för 3:dje hufvudtitelns oförutsedda behof, förräntas.
Men som de åt Försvarsverket anvisade tillgångar både voro de betydligaste och de först disponibla, så hafva, med deras afskiljande från de öfriga Extra anslagen, för dessa försvunnit de överskjutande behållningar, hvilka eljest varit, att under de första åren i Den i6 Mars e. m. ‘97 allmänhet påräkna, på sätt Utskotten förut framställt och förslaget till underdånig skrifvelse nu upptager.
De särskilda och tillfälliga utgifterna hafva också blifvit förökade med några sedermera tillkomna anslag, hvarigenom summorna blifvit rubbade.
Alla dessa förändringar hafva blifvit iagttagna i Reglementet för Fullmägtige i RiksgäldsContoiret, och specificerade, så vidt sig göra låter, i den tabell, som åtföljer StatsUlskottets Betänkande N:o 442> i öfverensstämmelse hvarmed zilfercalculerna i denna underdåniga skrifvelse måste rättas, derest icke föreskrifterna för Fullmägtige, och underrättelserna till Kongl. Maj:t skola blifva olika.
Till förekommande deraf anhåller jag vördsammast om återremiss.
Uppå af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställd proposition, blef ExpeditionsUtskottets förslag, på grund af denna Herr von Harlmansdorffs anmärkning, till Utskottet återremitteradt.
Upplästes till justering och godkändes 5 protocolls-utdrag, innefattande Ridderskapets och Adelns, i förmiddagens plenum denne dag fattade beslut.
I9S Pen |6 Mars e. m, Upplästes följande, frän nedannämnde TJtskott inkomne Memorialer:
Af denne dag: N:o 77, Angående Ridderskapets och Adelns återremiss på Memorialet N:o 75, i anledning af återremisserna på Memorialet N:o 53.
Från StatsUtskottet; Af den j5 dennes: N:o 442, Angående a:ne punkter, soot skola införas pti Reglementet för Riksgälds-: Contoret.
Lades på bordet, Likaledes upplästes och lades på bor-: det 2:ne från Riddarhusutskott inkomne Memorialer, så lydande: Hörsamste
Under sisllidne gårdag bar Höglofl.
Ridderskapet och Adeln behagat till'1 Riddar-.
JiusUtskotlet remittera en den 13 dennes e. in. af Herr Bråkenhjelm, Pehr Reinhold, \äckt motion, att de vid kommande
Riksdagar i RiddarhusCancelliet anställda extra Den 16 Mars e. m. »99 tjenstemän icke måtte äga att vid samma Riksdag utöfva deras representationsrätt.
Vid öfvervägande häraf har Utskottet, lika med Motionären, insett oformligheten deraf, att de personer, hvilka äro för tillfället antagne antingen till Protocollsföring eller annan tjenstebefattning uti Ridderskapets och Adelns Plena, tillika kunna begagna rättigheten att afbryta en slik tjenstgöring, för att deltaga i öfverläggningarne, och derigenom gifva anledning till förhållanden, hvilka, inom en representant-kammare, aldrig böra uppkomma emellan denna kammares Ledamöter och dess tjenstemän; och ehuru sällsynta exemplen af olämpliga collisioner i detta hänseende än må sig förete, finnér Utskottet dock, att alla sådane bäst förekommas genom det stadgande, att RiddarbusDirectionen icke må, vid en blifvande Riksdag, antaga andra personer till extra tjenstemän vid Riddarhuset än dem, som förklara sig icke ämna att, under det då blifvande Riksmötet, begagna deras representationsrätt; samt att dessa extra tjenstemän således, vid antagandet, underrättas derom, att, i händelse de under
Riksdagens lopp skulle finna sig befogade att ändra denna föresats, och uttaga Polletter till säte och stämma å Riddarhuset, deras vid RiddarhusCancelliet innehafvande befattning ifrån samma tid kommer att upphöra.
Hvilket dock till Högloft.
Ridderskapets och Adelns egen ompröfning 200 Don 16 Mars e. ru. vördsamt öfverlemna®.
Stockholm den 16 Mars i83o.
På RiddarhusUtskottets vägnar A, G, Gyldenstolpe. W. F. Dalman, Hörsamste Memorial!
Herr von Hartmansdorff, August, liar» uti ett den i3 dennes afgifvet och sistlidne gårdag till RiddarhusUtskoltet remitteradt anförande, hemställt, att, med bibehållande af föreskriften, det utlåning mot namnsäkerhet från Riddarhusets Cassör må ske endast med Herrar RiddarhusDirecteurers personliga ansvarighet, intet maximum för slik utlåning må Bestämmas, Henna motion grundar sig på den förutsättning, att, dådet nu till upptagande af RiksgäldsContoret beslutade Silfverlånet skulle nedsätta räntan å intecknade lån, särdeles i afseende å UtlåningsGassorne, så vore det utaf Ridderskapet och Adeln, före beslutet om ett dylikt lån, vid innevarande Riksdag fastställde Maximi-belopp, för utlåningar å namn, af 3o,ooo R;dr B ;co, alltför lågt, och skulle» i motionärens tanka, medföra antingen ränteförlust eller tvinga RiddarhusDirectionen att, för möjligheten af medlens förräntande, öfverskrida den utsatta Maximi-summan.
Men som Utskottet, uti ett den 6 dennes afgifvet Memorial, uppå Herr von Hartmansdorff® derom gjorda motion, föreslagit
Den 16 Mars e. tu.
201 del stadgande, att Riddarhus-Directionen, derest nödvändigheten skulle så fordra, må emot lägre ränta än sex, dock ej under fem procent, förränta Riddarhusets medel så väl emot intecknings- som namnsäkerhet; samt Utskottet ingalunda delar Motionärens farhåga att, innan nästkommande Riksdag, räntefoten varder nedsatt under den af fem procent, som är för de ifrågavarande fastighetslånen bestämd; alltså och emedan en ny utväg för inflytande medels förräntande, under en kortare tid, varder för Directionen beredd, så framt Ridderskapet och Adeln, på sätt Utskottet i dess förslag till ändringar x LåneReglementet hemställt, bifaller, att de till äfventyrs ofruktbare