Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Betänkande, rörande de genom Stora Sjötullen inflytande bevillningsmedel.
Grefve Lagerbjelke, Axel, uppläste följande; (Se Bilagan N:o 4.)
Herr Lefrén, Johan Pehr.
Ridderskapet och Adeln har nu å nyo fått tillfälle, att inhämta Bevillningsutskottets tankar i detta vigtiga ämne.
Då anmärkningarne nästan allmänt voro af den anda, att deraf kunde skönjas pluralitetens mening vara den, att det ämne Utskottet behandlat, var blandadt af oeconomiske- och bevillningsfrågor, så hade jag väntat att Utskottet i sitt förnyade Betänkande, blott behandlat det sorn egenteligen är föremål för Bevillningsutskottet.
Deremot har äfven detta Betänkande bibehållit första punkten , och som den är af oeconomisk beskaffenhet, anhåller jag dervid få göra några anmärkningar:
Härefter uppläste Herr Lefren, följande:
Hvarefter Herr Lefren munteligen tilläde:
I följd af dessa grunder, hemställer jag, om ej den oeconomiska delen bör hvila på bordet till dess denna fråga, som OeconomieUtskottet behandlat i samråd med Bevillningsutskottets ledamöter inkommer.
Hvad i öfrigt frågan be - Den ii Augusti f.m. träffar om TullTariffen, anser jag att öfverläggning derom kan äga rum och blifva upp-i lysande, samt anhåller, att deruti få deltaga, i händelse denna del till pröfning förekommer och öfverläggningen derom i dag skulle fortfara.
Grefve Hård, Carl Gu/laf, hade inlemnat ett så lydande Memorial:
Friherre Cederftröm, Jacob:
I afseende på Bevillningsutskottets nu afgifne Betänkande, i grund af de anmärkningar, som blifvit gjorde emot första puncten, an6er jag öfverflödigt att ingå uti någon utveckling af ämnet, emot Utskottets behandlingssätt, hälst Utskottet visat, huru litet afseende Utskottet gör på anmärkningart men i afseende på sjelfva saken, och på det att Ridderskapet och Adeln måtte kun. na conseqvent besluta, anhåller jag att Betänkandet måtte få hvila på bordet, intill dess Bevillnings- och OeconomieUtskottens gemensamma
Betänkande om handelsfriheten inkommer, och derpå kan man ej komma att länge vänta, då inom afdelningen beslut redan är fattadt.
Hvad åter angår på den hufvudsakliga frågan om Tariffen, hemställer jag , om icke äfven den kunde få hvila några dagar, ty alla artiklar som här bestämmas, blifva till sitt maximum oföränderlige till nästa Riksdag, och böra så>tdes noga öfvervägas.
Den il Augusti /, m. 363 Herr Hjerta, Guftaf:
Då jag hör de an märkningar, som blifvit gjorde emot detta Betänkande , anser jag min skyldighet vara att nämna, det man synes fordra, att ett Utskott skall lägga för mycken vigt på de anmärkningar, som göras emot dess Betänkande, Man får ej anse anmärkningar innefatta pluralitetens tanka, blott anmärkarens: man bör ej anse en återremiss som Ståndets ogillande.
För min del tror jag att det var mången, kanske en bestämd pluralitet, som väl ej ville hindra återremissen, men som gillade principen uti Utskottets första Betänkande.
Hvad nu angår, Utskottets yttrande, att första punkten ej vore just oeconomisk, så tror jag, att Utskottet har lika rätt som de, hvilka anse den sådan.
Det är gifvet, att bevillning och oeconomie med hvarandra hafva mycket nära gemenskap, och det vore hardt för ett Bevillningsutskott , att nödgas bestämma Bevillningsgrunder i ett land, der all oeconomie vore förstörd eller styrdes efter skadliga principer.
På denna grund tror jag att Bevillningsutskottet haft ganska rätt, att, vid bestämmandet af grunderne för tullens utgörande, behandla saken somen bevillninggfråga, emedan jag ej finner hvad som hindrar Bevillningsutskottet, att behandla den oeconomiska delen deraf, som ett önskningsmål.
StatsUtskottet har, vid alla Riksdagar, föreslagit underdåniga önskningar till Konungen i ämnen, der anslaget tillhört Ständernas beslutande rätt, men tillämpningen verkställande magten.
Jag kan således icke finna, att Bevillningsutskottet gjort något origtigt, då det 564 prn ii Augusti f. m. ej öfverlemoat sådane princips-bestämningar till OeconomieUtskottet.
J3g tror att det sätt, hvarpå Riksens Ständer cu låtit föreslå 6ig att deltaga uti afgörandet af Tulltaxan, är ganska vigtigt.
Just det förekommer, hvad en värd talare fruktat, nemligen ombytlighet.
Den är ej att befara af en god Representation , och vår må väl en gång blifva sådan.
Det var liksom en inre känsla hos Bevillningsutskottet att tro, det Riksens Ständer skola handla conseqvent , om det till dem öfverlennäs att behandla Tulltaxan.
Näringarne, de naturliga näringarne kunna endast gå fram under ett klokt och afpassadt samband med den utrikes handeln.
Jag kan ej annat än ogilla de anmärkningar, som blifvit gjorde emot gruodvalen af Utskottet6 Betänkande , men är höjd att instämma deri , att det får hvila på bordet, till dess frågan om Näringsfriheten fö. rekommer , och tror att en näringsfrihet utan handelsfrihet, ej kan äga rum.
Herr Tham , Wollrath-.
För första gången har jag hört här den läran, att en återremiss skall förstås, såsom ett upphäfvande af Utskottets tanka.
När Riksens Ständer upphäfva den, så ogilla, så afslå de Betänkandet.
När blott återremiss sker, lärer det vara Utskottets rätt, att bibehålla sina tankar, om de ej äro i strid med lagarne.
Så har det hittills passerat, och så lärer det komma att passera.
Flere gånger hafva Utskotten återkommit med samma tankar, som de första gången yttrat.
Väl hafva Riksens Ständer någon gång afslagit deras Bei Den 11 Augusti f. m. 365 tänkande, men ej hafva de förebrått Utskotten, för det de förblifvit vid sin mening, och jag tror ej att någon Riksdagsman till förebråelser äger rätt.
Hvad sjelfva frågan angår, om Utskottets behandlingssätt af ämnet, så tror jag, att det är så fullkomligt utveckiadt för hvar och en, som ci föresatt sig, att icke Jåta öfvertyga sig, eller som ej har en så rakt deremot stridande opinion, att han ej kan öfvertygas, så att jag blott vill åberopa, hvad Betänkandet utförligen innehåller.
Likväl får jag erinra, att denna fråga ej har något sammanhang med prohibitiv systemets fortsättande, eller afskaffande.
Maj:ts rätt är uti Betänkandet nu så tydeligen förbehållen uti pracmisserne och conclusionerne, så i första som andra punkterne, att den misstydning nu icke bör kunna äga rum, som derom förra gången skedde.
Dn denna rätt är förbehållen, då Utskottet erkänner, att det beror af Konungen, att göra hvad undantag han behagar, så finnér jag ej, att målet behöfver hvila, utan yrkar, att det måtte företagas , dock icke i dag, ty gerna må det hvila till nästa plenum för att närmare granskas.
Derom förenar jag mig, men protesterar emot afbidande af det andra betänkandet, ty om än detta, som nu är för handen, antages eller afslås, hindrar det icke OeconomieUtskottet att inkomma med förslag om prohibitifsystemets afskaffande eller fortsättande.
Det har blifvit sagdt, att man icke tillåter något att stadga sig.
Jag tycker likväl, att man tillräckeligen tillåtit Lurendrägeriet att få stadga; och jsg hemställer, då man tillåter att bruka
Den ii Augusti f. m. och uppmuntrar att bruka förbudne varor, hu* ru man då vill organisera en tullbevakning?
Man måste vara blind eller icke vilja se, om man icke finner, att man i Stockholm, och lika gå i Landsorterne, kan i bodarne få köpa allt hvad man vill, och att Lurendrägeriet här har betydlig framgång.
Det torde finnas personer pä detta rum, som efter redelig intörH skrifning och förtullning af vin, kunna intyga, att det vin, som här försäljes, kan fås till bätt-] re pris, än man med förtullning kan anskaffa det utrikes ifrån.
Då frågar jag, om det som försäljes, är inlurendräjadt eller förtulladt.
Friherre Ceder Prom, Jacob:
I anledning a£ Herr Hjertås och Herr Thams yttranden, får jag fästa uppmärksamheten deruppå, att det ej är i anledning af de här gjorde anmärkningar, som Utskottet hade bordt ändra sin öfvertygelse, men Utskottet hade bordt åtlyda Riksens Ständers remisser första gången, och ej tillåta sig att företaga ämnet enskildt, då det blifvit remitteradt gemensamt.
De fleste motionerne voro gemensamt remitterade till Be~ villnings- och OeconomieUtskotten.
Endast några få äro enskildt remitterade till Bevillnings Utskottet, och de borde icke hafva kunnat gifva anledning, att utesluta det andra Utskottet.
Då anmärkningarne upplyst detta förhållande, hade Utskottet bordt återföras från sin ensidighet, att behandla målet ensamt, och Utskotten kunnat förenas, ehuru jag för öfrigt anser det likgiltigt, hvilket Utskott behandlar målet, endast det blifver conseqvent behand - Ben ii Augusti ft m, 36? ladt- Om derföre
Bevillningsutskottet blott först hade behandlat målet conseqvent, hade jag tillstyrkt, att man bifallit dess Betänkans de, och anmodat OekonomieUtskottet, att blott afskrifva de, till detsamma i ämnet afgångne remisser; men då Betänkandet dessutom var oantigeligt, borde det åtterremitteras.
Det är nu till en del rättadt, men under tiden har föregått, att Bevillnings- och OeconomieUtskotten gemensamt handlagt samma ämne, nemliJ gen huruvida det prohibitiva eller det liberala HandelsSystemet vore mest önskeligt för Sverige- Då således Riksens Ständer, om de bit falla det ena, måste lägga det andra till Hand* lingarne, eller ock bereda tillfälle att olika beslut i samma ämne kunna fattas, tror jag ej sådant vara med ordning öfverensstämmande.
Derföre bestrider jag bordläggningen till nästa Plenum, och om Betänkandet ej får hvila, till dess Oeconomie och Bevillningsutskottens gemensamma utlåtande inkommer, anser jag att förevarande Betänkande, heldre må nu till afgörande företagas och rent af förkastas, samt Tulltariffen punktevis pröfvas.
Då kan åtminstone enhet vinnas.
Jag är hufvudsakeligen fö-- rekommen af Friherre Cederström, som anfört hvad jag anser böra föranleda till en sådan bordläggning jag yrkar.
Dock anhåller jag att få anmärka något emot åtskilligt, som här blifvit yttradt.
Det förundrar mig att å nyo höra att ingen förändring i system skall vara af BevillniDgsUtskottet föreslagen, och att in^ Ben II Augusti J, m. gen förändring skedde uti dess förslag, om ock ett prohibitivsystem blef antaget.
Herr Tham har sednast yttrat detta; deremot har Utskottets Ordförande nyligen sagt, att systemets grundprincip vore frihet i handel, och att un~ dantagen voro prohibhifva.
Samma åsigt har den värde Grefven förra gången yttrat, och instämt deruti att en Jior förändring vore i fråga, men detta kan ej förlikas med Herr Thams yttrande, att en sådan alldeles icke vore i fråga.
Dessutom uppmanas man ltt säga, huru lurendrägeriet skulle kunna förekommas.
Utskottet har i Betänkandet sagt: attén TullTariff blifvit uppgjord, och att man för verkställigheten skall sörja genom en omforgsjutl tullbevakning.
Jag hemställer, om icke samma försigtighetsmått, som anses af Utskottet kunna skydda för tullförsnillning, äfven skulle kunna vara lika starka emot lurendrägeri, som är svårare att verkställa, än tullförsnillning.
Herr Tham citerade nyss något om vinimporten såsom bevisande i det system han försvarar.
Jag får dervid anmärka, att det lärer hafva varit en tullförsnillningsfråga och icke lurendrägeri, hvarom Herr Tham talat, emedan vin är tillåtit till import.
Anmärkningen faller således tillbaka på talarens eget systéme, och bevisar ingen ting emot lurendrägeriet.
Jag tror att man mäste vara conseqvqpt, om frågan skall kunna redas.
Då jag anmäl te mig, var det endast för att, när grundlagen säger Pen 11 Augusti /. ni.
3% säger *tt flere skola begära en sak på bordet, om den skall få hvila, förena mig med Friherre Öderström.
Dess förslag, att Betänkandet skall hvila, till dess Bevillnings- och OecooomieUtskottens gemensamma Betänkande i samma ämne inkommer, är så grundadt, att jag ej annat kan , än tillstyrka det.
Jag har hört af flere, att de begärt, att Betänkandet skall hvila till nästa Plenum.
Hvilketdera som aker, anhåller jag få hemställa, om icke, i denna mångomfattande sak , det vore af stor vigt för den blifvande discussionens förkortande, att Herr Grefven och LandtMarskalken företoge Betänkandet till afgörande punktevis, och framställde den önskan, att de ledamöter, som anmäla sig att tala, måtte bereda sig, att kunna framkomma med ett ämne i sänder.
Det har i Grefve Hårds Memorial blifvit taladt om värderingar, andre hafva talat om 1 Punkten.
Ännu en ytterligare svårighet skulle förekomma om Tulltaxan icke punktevis pröfvadeg.
Jag tror således, att det vore vål, om hvarje sak serskildt afhandlades.
Herr Grefven och Landt-AJar »kalken yttrade, att dä någre ledamöter begärt, att Bevillnings^ Utskottets förevarande Utlåtande, måtta hvila på bordet till nästa Plenum , men andre deremot, att med pröfningen deraf måste anstå intill dess frågan om en allmän Handels- och Näringsfrihet förekomme, samt den förra anhållan icke kunde, enligt 49 §.
RiksdagsOrdnin - Ridd, 0. Ad, Prat, VII.
Band, 370 Ben ii Augusti /, m. gen förvägras, hvadan Utlåtandet i allt fall borde till nästa Plenum hvila på bordet; ansåg Herr Grefven och Landt Mar sk ctl k en sig böra hemställa, om icke discussionen i ämnet kunde uppskjutas, samt Ridderskapet och Adeln i nä, sta Plenum afgöra , huruvida målet då borde till pröfning företagas, eller till äfventyrs ännu ytterligare hvila på bordet.
Bifölls Friherre Ceder flröm, ffacob: Lag och Oe conomieUtskottens Betänkande om
Näringsfriheten är nu tryckt och på det gamtelige Rikets Representanter må kunna få hvar sitt exemplar, och derigenom blifva i tillfälle att läsa Betänkandet, har genom
Utskottens föranstaltande nödigt antal exemplar blifvit från tryckeriet reqvirerade; med som detta medfört kostnad, så väl i afseende på tryckning och papper som exemplarens häftning, får jag anhålla om Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition, det denna kostnad , må af Riksdagskostnadsmedlen få bestridis, och förmodar jag att Betänkandet, i sådant fall, i dag torde kunna blifva i RiksStånden utdeladt.
Uppå derefter af Herr Grejven och LandtMar {kalken gjord proposition , beslöt Ridderskspet och Adeln, att utdelning af ett tillräckligt antal exemplar utaf Lag- och OeconomieUtskottens ifrågavarande Utlåtande , borde inom RiksStånden, så fort möjligt är, verkställas, samt atfc den till tryckning, papper och Den 11 Augusti f. m, 371 häftning åtgående kostnad, borde af de, till Riksdagsulgifternes bestridande, anslagne medel utgå; uti hvilket beslut de öfrige Riksstånden skulle inbjudas, att sig med Ridder-^ skåpet och Adeln förena.
Ridderskapet och Adeln åtskiljt des klockan 2 eftermiddagen.
In fidem protocolli,' O. J. Lagerheim.
Måndagen den II Augusti.
Föredrog3 å nyo och remitterades till Råneo-Vt skottet'.
Herr von Hohenhausen, Michael, den 1 dennes förmiddagen på bordet lagd© motion, 39« Den II Augusti e. m. itt BancoUfskottet mätte anmodas, att vid det tillfälle, då Stats- och BancoUtskotten till Riksens Ständer inkomma med deras sluteliga Betänkande, rörande Financeregleringen, tillika afgifva förslag till de föreskrifter för Riksens Ständers Fullmägtige i Banken, hvilka, enligt 32 §. i Riksdagsordningen, åligger BancoUt-, skottet att Fullmägtige meddela.
Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets den 31 sistledne Julii under N:ris 360, 363, 365, 366 och 367 afgifne samt den 5 dennes eftermiddagen på bordet lagde Utlåtanden, öfver de hos Ridderskapet och Adeln gjorde anmärk* ningar, vid Utskottets förut meddeldte Betänkanden: iso. I frågan om utbyte af 2tne Indelningar vid Kongl.
LifRegementet; 2:0.
Om tillökning i anslaget för ModellKammaren och Mechaniska Skolan; 3:0.
Om LandsStats Tjenstemänsrätt, att, vid 70 års ålder, få på IndragningsStaten uppföras, till åtnjutande af pension, svarande mot hela deras innehafde Lön; 4:0.
Rörande Herrar Landshöfdingars pen« siongrätt; Sto. Om Häradshöfdingars pensionsrätt; Den n Augusti e, m. 373 Fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, enär sistnämnde Betänkanden redan blifvit af de öfrige trenne RiksStånden bifallne* för dess del dervid låta bero.
Föredrogs å nyo StatsUtskottets den 31 sistledne Julii under N:o 368 afgifne, samt dea 5 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Ut' låtande, öfver de hos Ridderskapet och Adela gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, om Kongl. Räntmästarnes och LandtRäntmästarnes aflöningsvilkor.
Friherre Cederjlrnm, Jacob'.
Det är i anledning af StatsUtskottets i det nu uppläste Utlåtandet lemnade upplysning, ”att fördröjandet af psnningeremissers afsändande från Lands”Contoiren icke skall bero af LandtRäntmästar”ne, utan att det skall åligga LandsContoiren, ”att öfver medlens behöriga och tidiga insändande hålla hand,” som jag utber mig få tillkännagifva, att just LandtRäntmästarne äro de, 60m skola afsända penningeremisser, och derföre vara ansvarige , samt att LandsContoiren endast derå böra hålla Controll.
Uppå derefter af Herr Grejven och JjandtMar(hålken gjord proposition, fann Ridderskapet och Adeln för godt , att, enär StatsUtskottets förut i målet meddeldte Betänkande redaa biff - 374 Den n Augusti e. tu, vit af de öfrige Irenne RiksStånden bifallit, för dess del dervid låta bero.
Stats- och Bevillningsutskottens den 31 sistledne Julii under N:0 369 afgifne, samt den 8 dennes eftermiddagen på bordet ligde, Utlåtande, i anledning af väckt fråga om redovisning för de till tryckningen af 1815 års Bevillningshandlingar anslagne medel, Herr Ankarfparre, Ingemar Augujl, hade inlemnat ett så lydande Memorial:
Herr Grefven och LandtMarskalken frågade, om Ridderskspet och Adeln ansåg Stats- och BeviliningsUtskottens förevarande Utlåtande böra, i anledning af Herr Anckarsparres dervid gjorde anmärkning, till Utskotten återremitteras.
Ropades Ja Föredrogos å nyo och gillades följande från nedannämnde
Utskott inkomne samt den 5 dennes eftermiddagen på bordet lagd* Utlåtanden : trän Lag-Utskottet'.
Af den 21 sistledne Julii: N:o 138.
Deta i anledning af väckte frågor, angående påskyndande af LagComiitéens arbeten och granskning deraf, dels i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, rörande samma ämne.
Frän Lag- samt Allmänna Besvär* och Oeconomi?* Utskotten:
Af den 30 6istledne julii: N:o 158.
I anledning af gjorde anmärka ningar vid Utskottens Ruut meddeldte Betänkande, i anledning af Kongl.
Maj:ts Nådiga proposition om nödige förändringar i Rikets mått, mål och vigt.
Frän Allmänna Besvärs- och Oeconomie- Utskottet; Af den 30 sistledne Julii: N:o 157, I anledning af väckt frlg» om ändring af terminerne för höstmarknaderne i Upsala och Norrtelge.
Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets den 30 sistledne Julli under N:tis 154 och 155 afgifae 576
Den 11 Augusti c, rn. samt den 5 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtanden, i anledningaf gjorde anmärkningar, vid Utskottets förut meddeldte Betänkanden: 1:0.
Om förändring i skyldigheten , att utgöra Afrads- och KronoTiondespannemål , samt andre på hemmanen indeldte Räntor. 2:0.
Angående KronoTiondespaonemålens utgörande till Stockholms och Malmö Barnhus; fann Ridderskapet och Adeln , att, enär sistnämnde Betänkanden redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallne , Utskottets ifrågavarande Utlåtanden borde läggas till handlingarne.
Föredrogs å nyo och lades till handlingar.; ne, Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets den 3o sistledne Julii, under N:o 156 afgifne samt den 5 dennes eftermiddagen på bordet lagde Memorial, rörande de till Utskottet remitterade Motioner, om inköp för Statens räkning, af ett utaf CanzliRådet C. M.
Schoerbing utgifvet arbete, angående Skogshushållningen.
Företogs till pröfning BancoUtskottets den 31 sistledne Julii under N/o 40 afgifne, samt den 6 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Den ii Augusti c. m. 27 7 Memorial, angående det äfventyr, sorn för Banken uppstår, i anseende till omöjligheten, att få tillförlitligen upplyst, huruvida dess låntagare, mot inteckning i last egendom, äro fria frän förmynderskap, eller förvaltning af andre förmonsrätt ägande medel.
Grefve Spens, Cari Gu/iaf:
Den märkvär diga onr-tändighet intiäffar nu, att Sveriges Creditförhållanden åter torde få Riksens Ständers Bank att tacka för en, efter min öfvertygelse, af de vigtigaste och nyttigaste förändringar uti inteckningsväsendet hvilket ända ifrån dess första början erhållit dess utveckling, merendels med afseende hufvudsakligen på Banken.
Jag anhåller att få beledsaga remissen af BancoUtskottets förevarande Memorial endast med några ord , i afseende på den af BancoUtskottet i det första förslaget uppgjorde redactton, hvilken, utom hufvudfrägan om Förmyndare, äfven vidrörer ett annat ämne särdeles väl.
Der står n-mligen, att inteckningarna skola utgå af egendnmarne och deras afkaflning.
Jag tror denna enkla redactioo vara så mycket öfver den, som finnes uti de tvenne sedna* ste InteckningsFörordningarne, som hittills varit efter hvarannan gällande, och efter hvilka Domare i denna fråga, åtminstone dömt olika, att jag har velat derå väcka Ridderskapets och Adelns samt LagUtskottets uppmärksamhet, såsom nästan den enda punkt uti senaste InteckningsFörordning, af dem, som kunna gifva anledning till misstag, hvilken ej redan är under LagUtskottsts behandling.
Jaj^- anhåller.
378 Den ii Augusti e. m. att Lagutskottet mätte inkomma med svar, så väl härå, som i afseende på BsncoUtskottets egentliga förslag om upphöraDdet af prioritet för pupill-medel m. m. , i sammanhang med de öfrige frågorne om inteckning i fast egendom.
Herr Grefven och Landt- Marskalken hemställde, att BancoUtskoltets ifrågavarande Memorial måtte, jemte det af Grefve Spens, i anledning deraf, afgifne yttrande, tili Lagutskottet remitteras; hvilket bifölls.
BancoUtskottets den 31 sistledne Julii under Nto 41 afgifne samt den 6 dennes eftermiddagen på bordet lagde Betänkande, om de för inlösen af förslitne smärre Bancosedkr antagne grunder.
Föredrogs å nyo Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets den iS sistledne Julii under N:o 152 afgifne, samt den 1 dennes efter^middagen på bordet lagde, Betänkande, om inrättning af Porto Franco samt åtföljande Nederlagsrättighet för Ön Gottland.
Herr Tham, Wollrat:
Under hela Riksdagen har jag yrkat, att handels- och näringar jDen ii Augusti e. ni. friheten äro nödvändiga för de Städers välstånd, som kunna idka handel; men jag förstår med en sådan frihet, en gemensam för alla Städer, som äro i denna lyckliga belägenhet, och icke för en eller två på de öfriges bekostnad) således ej eller för Gottlands handelsplatser enskildt.
Jag kan icke gilla den åsigt att betrakta Gottland, hvilket ligger så till sägandes i hjertat af Riket, såsom en ultramarinsk besittning och jemföra den med någon 6om är belägen, till exempel i Södra America.
Den tvätydiga förmon man af förslaget lofvar sig, att nemligen inom 10 år der kunna uppbygga en fästning ut3n understöd från det öfriga Riket, anser jag vara ett Slott i luften.
Den påräknade stora vinsten torde komma att uteblifva, och landets öfrige innevånare få vidkännas deras dryga andel i Fästningsbyggnaden.
HandelsStäder böra utom dess alldeles icke vara befästade.
Om en allmän handelsfrihet vid denna Riksdag beslutes, skall den naturligtvis äfven sträcka sig till Gottland; men om prohibitivsystem i afseende på det öfriga Riket skall fortfara, då vet jag ej, hvartill det skulle tjena , att göra något undantag för Gottland, om ej för att gifva lurendrägeriet en så ökad fart, att alla författningar till dess hämmande skola blifva fruktlösa.
Jag anser således detta ämne äga sä nära sammanhang med frågan om TullBevillning och Creditupplag, att dst förra bör hvila på bordet intill dess den sednare blif vit afgjord.
Bifalles denna > så må gerna 3§o Den II Augusd e, m. •n Porto Franco p& Gottland beviljas.
1 annat fall kan jag ej annat än afstyrka en mesur, som blott skulle bereda en ny seger åt lurendrägeriet, på alla nyttige medborgares och inrättningars bekostnad.
Grefve Lagerbjelke, Axel, och Herr Uggla, Gåran Gujla}, förenade sig med Herr Tham.
Herr Grefven och Landt Mar/kalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg OeconomieUtskottets Förevarande Betänkande böra tills vidare ytterligare hvila på bordet.
Företogs till pröfning Stats- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieOtskottens den 16 sistledne Julii under N;o 376 afgifoe, samt den 6 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af Kongl Majds Nådiga proposition , angående Recognitions-skogarne.
Herr Danckwardt, Magnus Georg, anförde skrifteligen:
Herr Hjerta, Gujlaf, hade inlemnat följande, 60m upplästes:
Den II Augusti e, m, Friherre Cederström, Jacob: