Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Angående rättighet för dem, som låtit i Allmänna Brandförsåkrings-Verket försäkra sin ä Landet ägande abyggnad, att undgå erläggande af Biandstod.
Den ai April. *43 Och som sistnämnde irenne Betänkanden redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifaline, ansåg Ridderskapet och Arieln nu ifrågavarande Utlåtanden endast bora läggas till Handlingarne.
Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning af Lagxamt Allmänna Besvärs- och Oeconomis-Utskottens under N:o 84 rfgifne, samt den 14 dennes på bordet lagde Utlåtande, i anledning af gjorde Anmärkningar vid Utskottens den 14 sistledne Februarii meddelte Betänkande, olver väckt fiåga om indelning af Byvägar till underhällande, fann Ridderskapet och Adeln för godt, att enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af de öfrige frenne Riks-Stånden bifallit, äfven för siri del dervid nu mera låta bero.
Ut supra. S. D. Föredrogos å nyo Lag-Utskottets under N;o 74 och 77 afgifne, samt elen 14 dennes på bordet lagde Utlåtanden, i anledning af gjord© Anmärkningar vid Utskottets den 28 sistledne Januatii och 20 sistledne Fcbruarii meddelte Bewnkanden: 1:0
Rörande väckt förslag om förändring af de Författningar, hvilka till förekommande af Barnamord äro utfärdade. 2:0 Öfver väckt fråga, om upphäfvaude af Kongl. Kungörelsen den 26 INovember ig 16, angående sättet för en Menighets höra no e i cuikiidte tillätdige äreoder. 144 Den ig April.
Och sorn sistnämnde tvenne Betänkanden redan biifvit af Ridderskapet och Adeln bifall» ne, fann Ridderskapet och Adeln, att Utskottets ifrågavarande Utlåtanden endast borda läggas till' Handlingarne.
Ut supra. S. D. Vid förnyad föredragning af Serskildta Utskottets den 2 dennes afgifne, samt den ii i samma månad, eftermiddagen på bordet lagde Memorial, innefattande upplysningar om de hittills vidtagne åtgärder, i frågan om indragning och sammanslående af öfverflödige Embeten och Tjenster, beslöt Högloflige Ridderskapet och Adeln att nämnde Memorial borde hvila intilldess
Utskotten tili Riks-Stånden inkommit med grunderna till en allmän ny Reglering af Statens Embeten och Tjenster, dä Ridderskapet och Adeln blefve i tillfälle att i sammanhang dermed pröfva berörde Memorial.
Vid förnyad föredragning af Lagsamt Allmänna Besvärs- och Oeconomi® - Utskottens den ig sistledne Martii under N:o 73 afgifne, samt den 14 denna månad på bordet lagde Betänkande öfver de flere hos Ridderskapet och Adeln, samt Hedervärda BondeStåndet väckte förslag, om en mera allmän och utvidgad Närings-frihet, samt i sammanhang dermed öfver den i Viilloflige Borgare-Ståndet af Herr Edelberg gjorde Motion, om gränsors bestämmande emellan Stads och Landtman» na - Den 2,1 April. na - handteringar, blef samma Betänkande af Ridderskapetoch Adeln bifallit.
Ut supra. S. D. Då nu ånyo fiiredrog3 Lag-Utskottets under N:o 77 afgifne samt den 14 dennes pä bordet lagde Betänkande, öfver gjordt Förslag att Konungens Befallningshafvande må blifva pligtige, att till Justiti<£-Cancelleren och Justitieombudsmannen insända ett exemplar af de Kungörelser, som af dem utfärdas m. m.; blef samma Betänkande, i anledning af dervid gjorde anmärkningar3 till Utskottet äterremitteradt.
Vid förnyad föredragning af Statsutskottets den 6 dennes afgifne, samt den if i samma, månad, på bordet lagde Utlåtande, angående Ståts-Regleringen i hvad som rörer Riks-Statens andra Hufvud-Titel, blef samma Utlåtande,, i anledning af dervid gjorde Anmärkningar till Utskottet återremitteradf. Ut supra. y Herr Grefven och LandtMartialhen tillkännagaf att Riddarbus-Utskottet till följd af Rid* derskapets och Adelns den 1 dennes eftermiddagen fattade beslut, låtit prägla den Medalj, som borde Friherre Klingspor, Fredric Philip tillställas, och hvilken af Ordföranden i Riddarhus.Utskottet, blifvit till Herr Grefven och LandtMarskälken öfverlemnad, samt nu Ridd. och Ad.
Rrot.
V % A/d. 30. 146 Den 21 Aprtl. äfven uppvistes; i anledning hvaraf Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om icke berörde Medalj, jemte det sistnämnde dag beslutade Protocolls-Utdrag, som innefattade Ridderskapets och Adelns beslut i detta ämne, finge till Friherre Klingspor expedieras.
Bifölls. ’ Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan £ tili 3 eftermiddagen.
Sedan 43, 44, 4^ och 46 §.§. i Riddarbus-Ordningen blifvit uppläste, företog Höglotlige Ridderskapet och Adeln val af 6 Eiectorer och 2 Suppleanter, hvilka skul - Den åi April, 14? le äga utvälja Committerade till Tryckfrihetens vård» Efter förrättningens slut blef Val ProtOcollet förseglat, för att i nästa Pleno uppbry* tas och kungöras» Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan half till 8 eftermiddagen.
In fidén» Protocolli O, J« Lagerheim» Thorsdagen den 23 April.
Plenum klockan half till io förmiddagen, r‘ Öppnades Protacollet öfver det den 21 dennts eftermiddagen haline val af Sex Eleo. toier och 2:ne Suppleanter, hvilka skulle äga utse Committerade till Tryckfrihetens vård j och befurinos följande Herrar hafva blifvit Utsedde , till 1 I Electortr; N;o 87 Grefve Löwenhjelm9 Guttaft 31 röster. 148 Den 2.3 April, N:0 ifj Friherre Stael von Holstein; Corfitz Ludvig 43 röster.
N:0 159 Friherre Silfverhjelm, Göran 31 dito.
N:0 l88° Herr von Hauswolff, Carl Gustaf Reinhold 33 dito.
N:0 1598 Herr Lannerstjerna, Johan Wilhelm 32 dito.
N:o 2208 Herr von Brinckman> Carl Gustaf < 34 dito. ■, V : r ;», Suppleanter.
Nio 2 Grefve Lewenhaupt, Gustaf 28 röster.
N:o 713 Herr Cremer, Fullm.
Grefve Hamilton, Axel Rauel 29 dito. - - - - Upplästes Coustitutions-Utskottets den 16 dennes aflåtne Memorial, deruti Utskottet anmärkt, att enligt Ridaerskapets och Adelns genom Protocolls.Utdrag at den n dennes tillliännagifne önskan, Cons'titutions - Utskottet vidtagit den anstalt, att Handlingarne och Protocoilen i Anmärkningsmålet rörande de till Befälhafvarne för en i Nader anbefalld Kustbevaknings-Expedition den 8 April 1817, utfärdade Ordres varda ofördröjeligen till trycket befordrade.
Lades till Handlingarne. . ; ' ' . •, _ * . :> • . '1 Upplästes och lades på bordet följande! f Den 2j April. 149 frän nedannämnde Utskott inkomne Betankanden; Ifrån Constitutions Utskottet: rAf den 16 dennes: i;o Angående förslag till förandrad
Re daction af tredje puncten i 44 §.
Riksdags ordningen. 2:0
Med förslag till ändring i 61 §.
Regerings-Formen. lfrd.11 — ' f rAf den 13 dennes •. 1:0 Angående frågan om förändring af g Cap- 1 §. Giftermåls-Balken 5 deruti Utskottet af anförde skäl föreslagit en förändrad Redaction af berörde paragraph. 2:0 Rörande Förslag till ändringar uti 7 Cap.
Rättegångs •
Balken; tillstyrkande Utskottat, att det af Kongl. Majit derom i Nå-* der framställde Förslag måtte af Riksens Ständer gillas och antagas, såsom hädanefter gällande Lag, hvarigenom Lagens förra stadganden i detta ämne, tillika med Kongl. Förordningen den 15 October 1810, angående visse omständigheter, i afseende å Inteckning i fast Egendom, skulle komma att till deras verkan Den 23 April, upphöra * hvarjemte Utskottet föreslagit tvärtne tillägg till nyssnämnde förslag.
Af den 17 dennes: 3:0 Angående det af Kongl. Majit till Riksens Ständers antagande i Nåder framställde Förslag till ny Concours-Lag, hvilket förslag enär deruti ej mindre allmän och enskild säkerhet vöre fullkomligen bevarad, än äfven en tillbörlig allvarsamhet, förenad med enhet och fasthet nti principen blifvit bibehållen, Utskottet ansett sig böra tillstyrka, mätte af Riksens Ständer antagas tillika med några mindre betydliga ändringar Utskottet föreslagit, såsom det stadgande, hvilket hädanefter uti förekommande Afträdes- Boskillnads- och Urarfva tvister, borde till allmän rättelse tjena, hvarvid Kongl, Majit icke forde underlåta , att föreskrifva den tid, ifrån hvilken verkställigheten deraf skulle taga sin början; och vore de serski; Ite meningar, hvaruti åtskilliga af Utskottets Ledamöter uti vissa delar sfadnat, uti bilagde Protocolls-Utdrag upptagne, 410 Angående det af Riksdags.Fullmägtigen iör Götheborgs Stad , Herr E- M.
Leiber gjorde förslag till ändring af nu gällande Formulaire till Borgenärs-Ed, men hvarå Utskottet af anförde skäl ansett sig icke kunna tillstyrka bifall.
Ifrån -Stöts- och JJeviUnings-Utskatteni Af den zq dennes, deruti i anledning af - Dm 23 April.
Maj:ts Nådiga Proposition, angående befrielse från Brännvins-Bevillnings utgörande för åren ig 10, 1811 och 1813 af Personer ä Landet, som icke äga eller besitta jord, Utskotten af anförde skäl väl funnit sig icke kunna tillstyrka Riksens Ständer, att bialla befrielse från omförmälre afgift, men dock hemställt, att till beredande af all skålig'lindring för de skattskyldige , sora denna afgift nu skola afbörda, och hvilka utgöra den minst bemedlade delen af Nationen, Riksens Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet yttra den önskan, att vid utkräfvandet deraf må iagttagas yttersta varsamhet, samt Författningarne angående afkortningen med noggranht-t liandhafvas; varande några Ledamöters yftnde serskildte tankar, génum Protocoils •
Utdrag bifogade.
Grefve Spens, Carl Guslaf, uppläste följande:
Jag borde kanske afvagta Justeringen af Pleni-Protocollet för den ry dennes; men som det förslag jag, med anledning af ett då uppläst Memorial, ämnar göra synes mig behöfva begrundas hela den korrta tid, som Riksdagens annalkande slut medgifver, utber jag mig att nu få detaillera det.
Förslaget till Provincial-Credit-Cassors inrättande är ostridigt af stor vigt.
Ingea kati Den 23 April, neka af t kvart s^eg att skilja Creditsystemet i Landet frän Myntväsendet, sorn utan rubbning af något förhållande kunde göras, vore Jiögst gagnelig!-, Så farligt derföre det är att förstöra det nuvarande Creditsystemet, eller till minsta del fråntaga det sin väsendtliga egenskap , som sjelfva sammanhanget med Myntväsendet, så rådligt skulle ett försök vara, som, om det lyckades, med ett annat Creditgysteme ersatte det förra, med ett systeme, som med det nuvarande ägde så litet sammanhang som möjligt, och verkställde detta jemt sä hastigt som erfarenheten visade att det gick an, utan rubbning i något förhållande.
Så borde detta försök ställas, att, ifall det misslyckades, ingenting vore förloradf, utan allt i precist samma skick, som förr, Det ar depna min Öfvertygelse att Credit-Cassornes inrättning bör vara ett försök, icke ett hjelpemedel, hvilket beräknas blifva olelbart, som bringat mig att försöka göra några tillägg till Herr Grefve v. Schwerins sinnrika Memorial.
Jag skall ödmjukast anhålla, att först få uppläsa ett förslag till Reglemente för Provincial-Credit-Cassorne, och sedan utförligare yttra mig om deras ändamål och sannolika följder. l:o I hvarf
Län öppnas, under Landshöfdingens inseende af Lands - Kamereraren och Lands-Secreferaren gemensamt en Inskrifningsbok, deruti hvar och en, som genom lagliga åtkomst-handlingar visar sig vara ägare af hastig - Den 23 April. 15-3 het i Länet, äger rätt, att låta till -ytdelar af Taxerings-värdet inskrifva samma Fastighet, samt att sedermera enär han sig dertill anmäler uttaga ett deremot svarande antal LanePantbref eller Credit-Cassa-Sedlar, hvardera Ställde på3ooR:drSvenkst Banco.
Denna inskrifning medförer sedan samma säkerhet för Cassan för de utgifne Pantbrefvens belopp, som laglig Inteckning uti den inskrifne Fastigheten; dock likväl ej med förmånsrätt beräknad längre, än ifrån den dag
,1 då enligt anteckning i Inskrifningsboken, och Fastighets-ägarens till verification deraf, afgifne qvitto, hvarje Pantbref blifvit uttaget.
I hvilket afseende ägaren åligger, att hvarje gång han sig till uttagande af större eller mindre antal Pantbref anmäler, med Vederbörandes bevis styrka, för huru stor Intecknad skuld Egendomen då häftar, äfven som, huruvida han har Uppbörd, Barnarf eller något sådant om händer, hvarföre ansvarigheten kan ländt Credit-Cassan till förfång; och må hm ock utbekomma flere Pantbref, än som svarar emot nasta 300-tal R:dr Banco under skillnaden emellan Inskrifnings-summan, och de vid Pantbrefvens uttagande gällande in> tecler,i igars belopp. 2:0
För den skuld, hvarföre hvarje in. skrifven Egendom sålunda häftar, beräknas årlig
Ränta till sex för hundrade, dock med afdrag af Bevillnings-procenten.
Vid uttagande af hvarje Pantbref liqvideras genom ömsesidig qvistning
Räntor till den nästföljande 14 Marth, och löper den sedan ifrån och tilj samma »54 Ben 33 April. tid hvart år.
Innan tiden för den årliga debiringen af Krono-Utskylderne inträffar?, meddelas från Lands-Contoiret hvarje Uppbördsman förteckning på de Räntor, hvilka på sådant sätt innom hans Disrrict förfalla, och böra dessa sedermera, på samma sätt och tillika med Ege ridomens öfrige utskylder, ägaren påföras och affordra*., samt af Uppbördsmannen under enahanda ansvar, och med enahanda förmånsrätt, som öfriga Uppbörden, indrifvas, redovisas och i Landt-Ränteriet insättas , för Länets Ciedit-Cassas räkning, innan den j Maji hvarje år. 3:0
För denna Riinte-beräknmg till CreditCassan , kan, lika sorn för de af Egendomen årligen utgående allmänna Utskylder, ingen annan göras ansvarig, än den, sorn Egendomen, när krafvet anställes, besitter, börandes i brist af godvillig betalning dennes lösa Egendom först i mät tagas, och om ej denna är tiliräckelig, i i aga ordning
Utmäfnings-värdering och försäljning af Fastigheten ske.
Genom sådan Utmätning kan likväl aldrig mer, än den obetalta Räntan indrifvas; det Capital - belopp , hvaiföre Cnssan har säkerhet i Fastigheten, förbiifver derifrån oskiljaktigt , och de af Egendomens inskrifning och belåning härflytande rättigheter och skyldigheter öfvergå fiån ägare till ägare.
Äfven då, genom en ägares afstående af sin Egendom till sina Borgenärer, Fastigheten blifvit dessas samfälta tillhörighet, anses Credit-Cassan ej såsom delägare i Con* Cours-måssan, utan likasom förr, endast såsom Den 23 April. fordringsägare hos den eller deni som Egendomen besitta.
Någon bevakning i Concourser af Capitalet tarfvas således aldrig af inneståen. de Ränta, aldrig oftare, Lin i sammanhang med bevakningen af obetalta Utskylder, 4:0
Pantbrefven underskrifvas af Landshöfdingen , Lands-Kamereraren och Lands-Secreteraren , och utställas till Innehafvaren, såsom Skuldsedlar af Credit-Cassan, eller Actier derå, uppå årlig utdelning eller ränta äfvenledes sex för hundradet med afdrag af Bevillnings-proeenten.
Den tili dea 14 Martji hvarje ar upplupne ränta å hvarje
Pantbref äger den som detsamma till påtecknande uppvisar, att efter den inte derpåföljande Junii lyfta; i Länets Ränteri, <po Den Fastighets-ägare, som till CreditCassan inlemnar etr större eller mindre amal Pantbref, njute deremot svarande afdrag på den Skuld , hvarföre den inskrifne Egendomen häftar.
Endast genom en sådan qvittning äf gäld mot gäld kunna Pantbref åter ingå 1 CreditCassan, samt varda endast på detta sätt dödade.
Vill Fastighets-ägare selan ater uttaga nya dylika, står det honom fritt, allt efter gom , hans Egendom belinnes ograverad.
Ert förslitet Pantbref renoveras under samma nummer.
Ett tio ars gammalt bör ovilkorligen renoveras. 6-q Uti Intraderne till Banquen, till StåtsVerket, eller till andra allmänna Verk, hvars I xlf6 Dm 23 April. inkomster till serskildta ändamål äro anslagne, kunna Pantbref hvarken till det fulla belopp hvarpå de lyda, eller med någon slags rabatt emottagas.
I liqvider Enskildta emellan beror emottagandet af Pantbi ef som Contant betalning endast på ömsesidig öfverensstämmelse. 7:0 Skulle oaktadt alla stadganden om borgen, ansvar och contröll Credit-Cassan genom någon Embetsmans försummelse eller otro-' het blifva lidande, skall hvar sådan förlust af Srats-Verknt ovilkorligen ersättas; hvaremot, om ett Pantbrefs ägare sig icke innom ett år efter här ofvanföre utsatt forfallo-dag af Räntan den 1 Junii, till dess uttagande anmäler, blifve den till Stats-Verket förfallen.
Dessa äro hufvud-roomenterne för det Reglemente, sorn mig synes böra blifva för Credit-Cassorne.
Ridderskapet och Adeln torde finna, att mitt Förslag, egenteligen en utveckling af Grefve von Schwerins; likväl skiljer sig från denna värde Talares i följande, icke ober tydliga delar:
Grefve von Schwerin vill ha Credit-Cassornss alla transactioner ställde på Silfver.värde; jag askar Banco-Sedelns bibehållande äfven härvid.
Jag kan aldrig öfverge den öfvcrtygelsen, att vi just i närvarande ställning minst böra gå ifrån BancoScdel-Systemet.
Ett Land, som Sverige, med vidt spridda Innevånare, fä Stapel-Städer, litet beroende af Utländningen om det rätt förnär sitt eget bästa, bör grum* Den 23 April. da hela sin inre Rörelse på ett eget Mynt.
Silfver kan genom långvarig handels-öfvervigt blifva Svenskt Mynt, eller, som är detsamma, Svenska Banco-Sedeln få ett bestämdt förhållande deremot; men Silfver ar nu för Svenska Landtmannen antingen utländskt Mynt, eller Vara, och till och med utländsk Vara.
Landtmannen, fjerran från en Stapelstad, skulle aldrig kunna få nöjagtigt begrepp om sättet att beräkna Coursen; han skulle snart få en fördom mot hela Läne-Methoden , då han finge erfarenhet att den Ränta hvarföre han debiterades, för olika år vore olika , och ibland växte till flere proCent öfver beloppet af de lagliga sex, efter den beräknings-grund, som för honom alltid skall blifva den enda, nemligen i BancoSedlar.
Grefve von Schwerin synes vidare i Credit Cassornes inrättning finna Medel, som kunna intagas i Förslaget att afhjelpa den närvarande 1 Financiella oredan.
Men Förslaget att inrätta Credit-Cassor är i Sverige nytt, och alla nya förslag kunna misslyckas; det kan hända, att Credit-Cassomes Pantbref i flere år blifva utan Credit; så länge de det äro, kan det nya Systemet ej ersätta Banco-Credit-Systemet.
Då de blifva accrediterade, skall ersättningen gifva sig sjelf derigenom att Låne-tillfälI-na i Banquen ligga obegagnade.
Denna högst önskeliga stund för Sveriges Penninge väsende skall vara kommen, så snart Banco Sedelstocken, ursprungeligen ett Rörelse-Capital, för Räntor och tor Product-afsättoing, upphör att Den 23 April. ingå i Fastighets-, Handels- och Capital-Rörel. sen , eler den enligt sin natur aldrig kan torsia.
Lyckas förslaget, sä göres vid hvar Fastighets handel åtminstone så mycket mindre BancoSedlar behof, som -ftdelar af Taxerings-Summan.
Detta ledigblifnä Capital skall antingen öka Rörelsen, eiler och minska behofvet, att anlita Banco-Credit-Systemets utvägar.
1 alla händelser skail sakeus utgång sjelf visa, hvad som kan åstadkommas.
Sedan någon del af Låne-tillfällena leg3t obegagnade i några år i Banquen , dä är det tid, för blifvande
Ståndet* att borttaga det som icke mera behöfs.
Credit-Cassornes inrättning har då förebyggt, att något sådant behof vidare skulle kunna upp. komma, ty sedan de en gäng fått Credit, kunna de„ omöjligen mista den.
Erhålla de ingeri Credit, så är ingenting förloradt, ty den när. varan e Penninge-bristen, Som under BancoCredir-Systemets period uppkom, blef genom samma
Sy st emes medel afhjelpt.
Då erfarenheten redan hur visat, att enskildta Provincers Credit-Cassor äro möjliga, då kunde vara tid, att genom inrättande, af ett Stats-Credit-Sy. sterne ge Banco-Credit-Systemet den sista stöten, påskynda den stund, då Stats-Verkets
Skuld till Banquen är inbetait, och Banquens primitiva natur återställd.
Äfven detta bör då ställas såsom försök, sä att det utan fara karl misslyckas.
Sedan jag angifvit, att Jag icke kan dela den åsigt af Credir-Cassae-injättningen, som Herr Grefve von Schwerin vid denna Riksdag i kort - Den 23 April. het omnämdt, och vid den föregående fullständigt detailleradt; att han nemligen derpå villa grunda en Plan att afhjelpa närvarande Financiella oreda j bör jag härvid erinra, att de af Grefve von Schwerin föreslagne Credit-Cassor, sådant som förslaget af honom i ett Yttrande till Serskildta Utskoftets Protocoll igiy utfördes, äga verkeligen långt större borgen för sin blifvande Credit, än de jag nu dristat föreslå.
Icke för det, att
Transactionerna enligt hans systeme äro ställde på Silfver-värde ; om derigenom visserligen flere Långifvare lockas att begagna Inrättningen , blifva så många flere Låntagare afskräckta, och rätteligen, begagnar med närvarande erfarenhet af Coursens hastiga stigandes fortare än inländska Producternas, ingen klok Landtman, som icke yttersta nöd drifver, sådana Credit-Cassor.
Men Herr Grefve von Schwerin föreslår tillika att lemna CreditCassorne Assignaticns-fond på Banquen, och deras Borgenärer uppsägnings-rättighet — intetdera igenflnnes i mitt Förslag, Sannolikheten att någon Capitalist skulle vilja inköpa en Credit-Cassas
Pantbref, har jag väl härigenom högst bety del igen minskat, men i det stället synes mig vara vunnet, att, i sanning, ett hån BanCo-Credit-Systemet skiljdt Credit-Sysreme blifvit upprättadt.
En Inrättning med dssignations-fond på Banquen, är, om och under andra namn, ingenting annat än hvad FilialDisconterne varit, och hvad lika är kan dela lika öde, och måste hafva lika iöijdcr.
Cederström har, i sitt Anförande till Stats- och Banco-Ut6kottens Protocoll af den 'Den 23 April. a8 Martil, ganska väl utredt att endast en Di« scont-Inrättning , som med Banquen ingen gemenskap äger, är den sorn på Banco-Sedelns
Myntvärde aldrig kan hafva något skadligt inflytande.
Men här är tillika frågan om, att göra Banco-Sedein tillräckeligare för den rörelse dit den hör, genom uppfyllande af behofvet:
Fastighets-och Capital-Rörelse; dit detta
Mynt nu ar dragit.
Till detta ändamål är oundgängeligt, att bilda ett nytt Rörelse Capital , heldre alldeles olika med det andra, än underkastadt minsta tvifvelsmål om oföränderligheten af den beskaffenhet det sngifves hafva.
Alla Lane.Rörelser, som grundas på betalaing a£ Skuid-Capitaler genom eller efter uppsägning af fordrings-Capitaler, äro enligt sin natur möjliga att misstro, emedan det ganska lätt kan hända att det uppsagde Capitalet ej kan betalas.
Det är på grund af denr.a principe, hvars ofelbarhet sista arens erfarenhet nogsamt utvisar, som jag med flit frångått alla utvägar att locka Capitalisten till insättning i Credit-Cassan, genom påräknelighet af Capitalet; och i det stället sökt en absolut säker påräknelighet af Räntan; samt en total befrielse från möjlig-' heten, att blifva underkastad Process med Gäldenären.
Föreningen af CreditCassans Uppbörd med Kronans, så väl i anseende till Uppbördsman som Utpantningssätt, verkställer detta på det alid ra enklaste vis.
Om oägonsin hän , r da Den 2j April. da kunde, att en Egendom gick på UtmätningsAuction för en restlängd på de genom Räntorne till Credit-Cassan ökade Utskyider, skulle nödvändigt samma Egendom på första Auctionsdagen bortgå, om blott en enda kom, som kunde Contant betala restlängden, och äfven i det tillfället af oerhörd Penningebrist , skulle Egendomsvärdet ej hafva fallit lägre, än till ^ af Taxerings-värdet.
Föreningen af Credit-Cassornes och Kronans Uppbörd är så vigtig, att jag just - derföre ansett en Cassa böra vara i hvart Län.
Efter hvilket års Taxerings-värde tili Bevillning Inskrifnings-värdet skall beräknas, eller om en ny Taxerings-methode fordras, är en detaille, men en hö^st vigtig att med varsamhet bestämma.
Beräkningsprincipen bör vara sådan, att 6 proCent af Inskrifningssumman, utom i tidepuncten af de största Nationella olyckor, kan af Egendomen erhållas.
Inträffar en sådan, så är ali Credit botta, ehvad anstalt än vidtages.
Någon kunde säga, att den fullkomliga bortovaio af alla Tvångslagar i afseende på Pantbrefs emottagande i liqvider, det fullkomliga förbjudande af deras begagnande vid Uppbörd , om ej pä Uppbördsmannens ansvar, äfvensom deras bestämmande till ett enda större belopp, nödvändigt skall göra Pantbrefven till ett föremål för ocker, göra dem till Vara; — jag svarar härtill:
Pantbrefven äro till sin natur icke Huld. och Ad, Prat. V B. 2 A/d. 21 , 22.
Den sj A pr il^ Mynt.
De äro den rörligaste af alla Varor, ehuru Representanter för det orörligaste af allt, för Fastigheten sjelf.
Men just såsom sådana kunna de blifva Rörelse-Capital, ing* i en Rörelse, nemligen i den, som påkallar Capitaler att mäta Fastigheten.
Nödigt torde vara, innan detta ämne öfvergifves, att påminna om, huru många allmänna Cassör, huru många till Hufvudstaden inflyttande ålderstegne
Män, som vi nu ofta se i högsta grad befara möjligheten, att på Jångt afstånd få utföra Processer emot icke betalande Gäldenärer, troligen med största glädje skulle tillgripa den utväg, som Förslaget dem erbjuder.