Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den 8 December e. m. 4^3 Upplästes till justering och godkändes Expeditions-Utskottets under N:o 387 afgifne Förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Maj:t , angående Allmänna Magazins-lnrättningen och dess upplösning.
Höglofiige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan 2 eftermiddagen.
In Fidem Protocolli O. J.
Lagerheim, Måndagen den 8 December.
Plenum klockan half till 6 eftermiddagen, Jb öretogs
Val af Tre Suppleanter till Ledamöter i Riddarhus- Directionen ; och Befunnos vid Valförrättningens slut klockan 7 eftermiddagen, följande Herrar dertill hafva blifvit utsedde: 454 Den 8 December e. m. Herr Danckvardt, Gustaf Magnus 91 röster.
Friherre von Raijalin, Salomon Mauritz . . . go — Herr Åkerhjelm, Conrad .
.68 — Vid förnyad föredragning af Kong!.
Maj:ts den 4 dennes aflåtne, samt den 6 derpåfoljande pä bordet lagda , Nådiga Svar till Riksens Ständer på Deras underdåniga Skrivelser af deri ig September, 10 och 17 November om granskningen af allmänna Cassör, Instructionen för Riksens Ständers Revisorer af Statsverket , Tullmedlens öfverlåtande till Riksgälds-Contoret , och de, enligt 63 § Regerings-Formen, afsatte summor; fann Ridderskapet och Adeln, att Högstberörde Nådiga Svar, som icke erfordrade någon åtgärd , borde läggas till Handlingarne.
Då nu ånyo föredrogs Förstärkta BancoUtskottets den 5 dennes under N;o 93 aflåtne , samt följande dagen pä Bordet lagde Memorial, angående verkställd votering till afgörande af åtskilige frågor, rörande reglementariske stadganden för de i Städerne Götheborg och Malmö blifvande Discont - Contoir, derom Riks-Ståndens beslut funnits sinsemellan stridige ♦ fann Ridderskapet och Adeln , att samma Memorial borde till Banco.
Utskottet öfverlemnas.
Den 8 December e, m. 455 Föredrogs å nyo och bifölls Lag-Utskottets den j dennes under N:o 245 afgifne, samt följande dagen på bordet lagda, Betänkande, angående föreslagen nödig åtgärd till betryggande af Bankens och enskiltes säkerhet, i afseende på de Assignationer, som komma att utfärdas från Vestra och Södra Låne-Contoiren.
Föredrogs å nyo Expeditions-Utskottets den 28 sistledne October aflåtne, samt följande dagen på bordet lagde, Memorial , angående kallelse till nästa Riksdag.
Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln skulle finna för godt bestämma den 4 November jg28 till den dag, å hvilken nästkommande Lagtima Riksdag borde taga sin början.
Herr Cederschjöld j Pehr Gustaf: Såvida Riksdag skall hållas hvart jite år , måste terminen utsättas till medlet af Januarii år 1828; ty tiden bör räknas ifrån Riksdags början till Riksdags början.
För min del kan jag ej finna nödigt, att Riksdagen inträffar , sä snart 4:de året är förbi.
Jag tror, att den bör blifva Höstetiden 1828, men det är försent i November.
En Lagtima Riksdag går ej så fort, utan den lider då ända in på som - 456
Den 8 December e. m. maren, Jag tycker , att terminen kunde utsättas i Qctober.
Herr Rosenblad Bernhard'.
I afseende på beräkningen af de 5 åren instämmer jag med Herr Hjerta, men den af Herr Grefven och Landt-Marskalken föreslagne tid har, enligt min tanka, företräde, emedan man då, efter fulländad bergsel , mest är i tillfälle att lemna sina oeconomiska göromål.
Jag tillstyrker således den af Herr Grefven och Landt-Marskalken föreslagne termin.
Friherre Cederström Jacob : Den af Herr Cederschjöld gjorde anmärkning torde ej förtjena afseende, helst det endast står, att Ständerne hvart j;te år skola sammankomma, men ej dagen.
Den af Herr Grefven och LandtMarskalken föreslagne tid är så mycket förmånligare, som skörden då är slutad, tjenstehjonens flyttning förbi , och hvar och en af dem redan i tjenst kommen.
Vid den tid » som Herr Hjerta föreslagit , är flyttningen ännu ej slutad.
Då Grundlagen låter Representationen så sällan sammankomma, bör man åtminstone bokstafveligen följa det gifna stadgandet 3 och då det nu står, att
Ständerne skola sammankomma hvart y;te år, så hemsta!- ler jag , om det kan förstås annorlunda , än att det skall ske efter jemt 5 års förlopp, ifrån denna Riksdags början.
Ständerna skola ju vara tillsammans sme gånger på 10 år, och 4 gån - Den S December e. nt.
4§7 ger pä 20 j men efter den nu föreslagne beräkningen skulle det ej blifva mer än 3 Riksdagar pä 20 år.
Jag hemställer således att ti> den måtte bestämmas till medlet af Januarii 1828- Herr Hjerta:
Jag tror ej, att man bör göra afseende på fiyttnings-tiden , då ibland 700,000 det är blott fråga om 3 å 400 husfader, som ankomma till Riksdag.
Snarare borde man då afse arbetstiden.
Det är derföre bättre, att börja tidigare på hösten, och sluta vårtiden.
Hvad angår det Herr Cederschjöld yttrat, så är det visst en sanning, att Ständerna kunna så utsätta Lagtima Riksdagen ; men då jag ej kan anse det af så stor vigt, om man sammankommer i början eller i slutet af året, som att de, hvilka sammankomma, hafva lust och ledighet att lemna sig åt Riksdagsgöromålen, sä tror jag hösttiden vara bäst, men tillstyrker att itsta October måtte utsättas i stället för November.
Hans Excellence Herr Grefve af TVetterstedt.
Jag har alltid trott, att det stadgande i Grundlagen, att Riksens Ständer hvart femte år skola sammankomma, borde så tydas, att det skulle ske inom det ytte året efter en slutad Riksdag.
Så har det åtminstone hittills blifvit tillämpadt.
Riksdagen år 1815 slutades d. 9 Augusti, och Riksdags kallelsen till den följande utsattes till den 15 Januarii 1820.
Den sista Riksdagen slutades den 21 Julii I8I8, och början till denna bestämdes 458 Den 8 December e. m. till den 15 Januarii 1825, eller 4* år derefter.
Jag tror således ej , att tiden bör räknas från den dag, då Ständerne sammankommit, utan från den, då Riksdagen upphör att vara verksam, och då inom j;te året.
Om denna tolkning skulle antagas, anser jag ändå den beräkning Herr Cederschjöld yttrat icke vara riktig, nemi. att Ständerne blott skulle sammankomma 3 gånger på 20 år, ty om äfven 5 år skulle vara emellan, hvilket icke förhållandet varit med de 2 sista Riksdags-kallelserne, så gör 3 gånger 5 , 15; då äro ändå 5 år qvar, så att , i händelse desse Riksdagar skulle hvardera upptaga ett år, i öppen stridighet med Grundlagens stadganden, och mig torde äfven tillåtas tillägga , utom i vissa utomordentliga fall, äfven med det allmännas fordringar, 2 år åtmin O ” stone äro qvar innan den 4 de kallelse-terminen.
Visserligen skulle Riksens Ständer inom dessa 20 år endast 3 gånger, sorn Herr Cederschjöld sagt, verkligen komma tillhopa; men fortgår man , afven ined hans beräknings-grund?r, så skall man linna, att inom t vänne andra decennier , de på 20 år kunna samlas till 4 Lagtima Riksdagar.
Jag tror således, att, om Herr Grefvens och Landt-Marskalkens förslag antages , förenas den fördel Herr Hjerta framställt, att samlingen sker omhösten, och den Friherre Cederström yttrat, att ombytet af tjenstefolk då redan skett.
Dessutom, om Ständerne sammankomma den 4 November, och Konungen g dagar derefter afgifver Sin Nådiga Proposition om Stats - Verkets tillstånd och behof , så vore motions-tiden slut straxt
Den 8 December e, m. 4*9 före Jul , och Utskotten hade då tillfälle , att arbeta under Julferierne.
Derföre tillstyrker jag den 4 November 182g, sorn Herr Grefven och Landt-Msrskalken föreslagit, hvilken tid äfven fullkoinligeh är inom de 5 åren.
Naturligtvis kan det ej vara någon fråga mellan den 4 November och den 1 Oetober.
Jag hemställer till Herr Hjerta sjelf, om han icke i detta afseende vill foga sig efter hvad Friherre Cederström anlört.
Såsom en ytterligare utveckling af mitt påstående, att stadgandet i 2 §.
Riksdags-Ordningen, om Ständernes skyldighet att sammankomma hvart 5:te dr_, innefattar en nödvändighet att räkna tiden , icke ifrån den dag då Riksdag slutas, utan ifrån den, då Ständerna sammankommit, anhåller jag att få anföra ett exempel från Läkare-Vettenskapen.
Periodiska febrar, eller så kallade annandagsoch tredjedagS'frossor, hafva erhållit dessa tillnamn derföre, att anfallen återkomma på samma tid hvarannan eller tredje dag.
Tiden räknas således ifrån början till början af anfall, oaktadt hvarje Paroxysm kan räcka 12 eller flera timmar.
Mig synes derföre Grundlagsstadgandet, efter allt språkbruk , ovilkoiligen innefatta, att tiden för nästa Riksdags början bör utsättas till jemnt 5 år ifrån början af innevarande Riksmöte, nemi. till den iy Januarii 1828.
Jag skulle gerna se saken på det sätt, som Herr Cederschjöld, oaktadt 46o Den 8 December e. ni. 1809 års Ständer ej utsatte 1814 till nästa Lagtima Riksdag, utan lgij, således nära y år efter föregående Riksdagens upplösning.
Fallet blifver visserligen , att Riksdagen efter den nästa inträffar 1834, och att således 11 år åtgå, i stället för 10, inom hvilka 2:ne Riksdagar hade bort inträffa, men detta gör ingenting till bufvudsaken.
Jag förenar mig alltså med Grefve af Wetterstedt, och det så mycket hellre , som jag betraktar som en stor förmår, att Stats-Utskottet då kunde hinna granska Statsverket för 1826, men eljest hade ingen granskning att göra, då Ständernas val till Revisorer 1827 synes försäkra oss, att de förra årens Räkenskaper blifva så fullständigt, som möjligt, granskade.
Jag kan likväl ej finna, att af 700020 husfäder det för 300 kan vara nödvändigt, att se, hvad tjenstfolk de få, helst de kunna se dem, när de städjas.
Herr von Hartmansdorff „ Augusti Jag instämmer med dem , som anse Grundlagens bud uppfyllas , då Riksdag inträffar inom femte året, efter den sednast hållna.
Således, dä frågan är att lämpa tiden efter husfäders och de fleste Riksdagsmäns beqvämlighet, anser jag den af Herr Grefven och Landt-Marskalken föreslagna tid vara tjenligast.
Jag tillstyrker den cå mycket mera , som exemplet af frossan ej synes mig bevisande , alldenstund
Riksdagar vanligen hafva på sinnena en verkan motsatt den , hvaraf frossan benämnes.
Herr von Hejne j Georg:
Jag vill blott Den 8 December e. m. förena mig med dem, som utsätta tiden till början af November.
Landtmannen behöfver vara hemma i October , man kan resa i böljan af November.
Jag anser af vigt för Landtmannen , att vara hemma , tills han emottagit sitt nya tjenstefolk, hvarföre den 4 November är den lämpligaste tiden.
En värd Ledamot har jnvändt , att Stats-Utskottet ej skulle få tillräckligt att göra, om Riksdagen inträffade straxt efter Revisionen.
Denna Riksdag bevisar likväl motsatsen.
Hvad åter angår, att 1809 och ig 10 årens Ständer utsatteden 15 Januarii 1 g i 5, oaktadt denna termin ej passade in med tiden för den dåvarande
Riksdagens hvarken början eller slut, så får jag påminna, att 1809 och 1810 årens Ständer förmodligen utsatte nästa Riksdags början till den 15 Januarii, såsom ett minne af fordna frihets-tider, helst icke allenast 17:0 års Regeringsform utsatte tiden för Lagtima Riksdagars början till medlet af Januarii , utan äfven de fordna märkvärdiga Disar eller Allhärjar-thingen på Upsala högar höllos vid denna tid.
Hvad beträffar liknelsen om frossan, så får jag påminna, att den torde vara mera lämplig , än den värde Talaren synes ana; helst man vid Riksdagar ej sällan får se menniskor undergå stora brytningar i sinne och tänkesätt, 46a Den 8 December e. m. samt efter omständigheterna skiftevis öfvergå ifrån köld till hetta , och från hetta till köld.
Herr Lilljestrålej Gustaf:
Det är mig visserligen okärt , att jag skall vara af olika tanka med Herr Grefven och Landt-Marskalken , men jag bygger den deruppå, att väglaget är svårt i början af November, Om man nu föreställer sig, att man skall fara från Skåne eller Norrbotten till Stockholm , så får man fara hemifrån 14 dagar förut.
Då är ännu icke det nya tjeustefolket ankommet.
Jag tror det således vara tjenligast , som Herr Hjerta föreslagit , att bestämma tiden till början af October, blott derföre, att man dä lättare kan färdas, och således ei behöfver tillbringa så lång tid pä landsvägen.
Herr Grefven oall Landt-Marskalken yttrade , att den af Herr Landt-Marskalken för början af nästa Lagtima Riksdag föreslagne dag den 4 November igsg blifvit uti Talmans-conferencen af alla ansedd vara den lämpligaste, äfven derföre att denna dag är och blifver en i Sveriges häfder ganska märkvärdig dag.
Herr LandtMarskalken hemställde således å nyo , om icke Ridderskapet och Adeln behagade bestämma den 4 November 1828 till den dag, å hvilken nästkommande Lagtima Riksdag borde taga sin början.
Den 8 December e, m. 453
Vid förnyad föredragning af Banco Utskottets den 30 sisti.
October under N:o 66 aflåtne, samt den 3 derpåiöljde November eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, om upprättande af en ansvarighetslag för de blifvande Directionerne vid Westra och Södra Låne-Contoiren; beslöt Ridderskapet och Adeln, att, på sätt Banco-Utskottet hemställt , anmoda LagUstKottet, att samfäldt med Banco-Utskottet uppgöra, och till Riksens Ständer ingifva, förslag till en ansvarighets-Tag för bemälte Directioner.
Föredrogs å nyo och bifölls Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens den 2 dennes under N;o 642 aflåtns, samt den 6 derpåföljde på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af väckt motion rörande Rustnings* skyldighetens utgörande under Krigstid, Företogs till pröfning
Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens elen 4 sisth Maji under N:o 74 afgifne, samt den 3 derpåföljde Junii på bordet lagde, Betänkande, i anledning af väckt fråga, om jemkning i Seglations-Ordningen till förmån för Rikets mindre Sjöstäder; och fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, uppå derom af Herr Grefven och Landt-Marskalken gjord proposition, Utskottens berörde Betänkande gilla. 464 Den 8 December e, ni.
Föredrogs å nyo och gillades Stats-Utskottets den 26 sistl.
Maji under N:o i8y afgifne, samt den 6 derpåföljande Junii eftermiddagen på bordst lagde, Utlåtande, i anledning af Riksens Stånders Revisorers åren 18-O och 1822 föreslagne ändringar uti den af Kongl. Allmänn Magazins Directionen hittills följde Bokföringsoch Redogörelse-method, S3mt Kronofogdarnes åliggande, att årligen göra redo för utestående Spannemåls undsättnings-medcl.
Vid förnyad föredragning bifölls Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens den 29 sisth Augusti under N;o 161 afgifne , samt den 5 derpåföljande September eftermiddagen på bordet lagde , Utlåtande , i anledning af väckt motion om Fabriks gesällers ställande under Tjenstehjons-stadgan.
Då nu å nyo föredrogs Constitutions-Utskottets den 21 sist!.
Nio 77 aflåtne , samt den 27 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, innefattande förslag till ändring i 59 §. Riksdags-Ordningen; fann Ridderskape£ och Adeln för godt, att Constitutions-Utskottets berörde förslag, till den be. handling 56 §.
Före-s
Den 8 December e. m. 465 Företogs" till pröfning Stats-Utskottets den 3 sist!, Maji under N:o 141 afgifne, samt den 7 i berörde månad eftermiddagen på bordet lagde , Utlåtande, öfver säiskilte motioner om Löne-besparingarne å Embets- och Tjenstemäns aflöning.
Herr voji Hartmans dorffj Augnst:
Statsutskottet har uti det upplästa Betänkandet, så vidt jag nu hört, och af dess föregående genomläsning kan erinra mig, endast åberopat det Betänkande Utskottet förut afgifvit rörande en Pensions-regler ing för Civilstaten.
Härvid får jag erinra, att frågan om afdrag å Embetsmäns löner ingar uti det allmänna Betänkande, Särskildta Utssottet afgiivit, om Stats-förvaltningen.
I afseende dera hafva Stånden stannat uti olika beslut, och Särskildta Utskortet har afgifvit ett förslag till jemkning.
Ehuru jag ej linner detta steg rigtigt, anser jag mig dock böra lemna Ridderskapet och Adeln underrättelse derom , emedan det beslut , som möjligen fattas öfver förevarande Betänkande , kunde ligga till hinder för beslutet rörande Särskildta Utskottets.
Jag anhåller således, att det förra ännu må tills vidare blifva hvilande.
Herr Hjerta_, Gustaf : Utskottet afstyrker ali annan åtgärd än den , som redan är bifallen.
På denna grund tror jag, att, om man antager Betänkandet, gör det ej något hinder, Det afstyrker all ändring i hvad förut är beslutadt.
Baad. 30 466 Den 8 December e. m.
Herr von Hohenhausen Michael:
Om det blott gäller närvarande ögonblick, så har detta Betänkande ej något inflytande på hvad af Särskildta Utskottet kan yttras; men om man har afseende på framtiden , så , enär Stats-Utskottet afstyrkt all förändring, anser jag, lika med Herr von Hartmansdorff, ehuru jag med honom är af olika tanka om Särskildta Utskottets Betänkande , att detta nu bör hvila.
Om slutet af Betänkandet åter får uppläsas, tror jag man skall finna, att Stats-Utskottet ej tillstyrkt någon åtgärd.
Om förhållanlandet med detta Betänkande är sådant, att i anledning deraf ingen skrifvelse kommer att afgå till Kongl. Maj:t, så har har jag intet emot, att det genast afgöres.
Men i annat fall hade collision kunnat uppkomma.
Ingen skrifvelse kan komma ifråga, i afseende å detta ämde, enär Utskottet afslagit all ändring.
Sedan slutet af Stats*Utskottets ifrågavarande
Utlåtande blifvit å nyo uppläst, yttrade:
Efter den uppläsning, som nu skett, finner jag ingen åtgärd vara tillstyrkt, och har således iogen ting emot att Betänkandet företages.
På samma grund.
Den 8 December e. m. 467 sorn Herr von Hohenhausen anfört , afstår jag frän min begäran att Betänkandet ytterligare måtte iå hvila.
Uppå' derefter af Herr Grefven och Landt-Marskcilken gjord proposition, blef StatsUtskottets Utlåtande af Ridderskapet och A-, deln bifallet.
Föredrogs å nyo Lag- samt Allmänna Be. svats- och Oeconomie-Utskottens den 10 sisth Maji under N:o 61 afgifne, samt den 30 i berörde månad eftermiddagan på bordet lagde, Betänkande i anledning af väckte motioner om anskaffande af all slags Expeditions-lösen , samt om nedsättning dels i allmänhet, dels i särskilfe de!ar af nu gällande Taxa å ExpeditionsLösen.
Herr von Hartmansdorff'j, August'.
Med detta Betänkande är äfven det förhållande, att den deruti afbandlade frågan innefattas uti Särskildta Utskottets stora Betänkande.
Derföre har det förra hittills varit hvilande, Jag tror löl jaktel igen att det ytterligare bör så för bl ifva, tills man ser, hvad beslut, som ändteligen fattas öfver Särskildta Utskottets förslag.
Och fann Ridderskapet och Adeln, uppl derom af Herr Grefven och Landt-Marskalken gjord proposition, för godt tillåta, att Utskottens förevarande Betänkande finge ytterligare 468 Dsn 8 December e. m. hvila på bordet intill dess Särskildta Utskottets Betänkande om Reglering af Rikets StyrelseVerk blifvit af Ridderskapet och Adeln sluteligen afgjordt.
Herr Gref ven och Landt-Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade å nästa Onsdag den io dennes utvälja Directeurer och Revisorer, jemte Suppleanter till
Directeurer och Revisorer vid Lane Contoiren i Götheborg och Malmö.
Herr von Hohenhausen .
Revisorerne beträffar, är af Banco-Utskottet ingenting annat föreslaget, än att val af dem skall ske , på sätt Ständerne finna lämpligast.
Angående Dir#cteurer och Suppleanter är valsättet bestämdt, I afseende å Revisorerne , hemställer jag, huruvida Ridderskapet och Adeln finner lämpeligt , att valet bör ske på lika sätt som val af Revisorer öfver Banco-Disconten , eller Ridderskapet och Adeln viii sjelf välja ifrågavarande Revisorer för hela tiden intill nästa Riksdag.
För min del synes det mig mest lämpeligt , att med valet lörhålles på lika sätt, sorn med val af Revisorer öfver Banco-Disconten, eller att Revisorerne utses för hvarje år af Riddarhus-Directionen.
Jag förenar mig i fden åsigt Herr von Hohenhausen framställt.
De är vigtigt, att Revisorerne ombytas årligen; de Den 8 Dceember. e. in. 46g kunde annars anse sig tillhöra Directionen, Jag anhåller således om proposition, att de måtte utväljas på samma sätt, som Revisorerne öfvar Banco-Discont-Verket.
Herr Grej ven och Landt-Marskalken hemställde , om icke, enär Riddarhus-Directionen , enligt Ridderskapets och Adelns tillförene fattade beslut, årligen utväljer Ridderskapets och Adelns Revisorer öfver Banco-Discont-Verket, Ridderskapet och Adeln skulle finna lämpligt , att i sammanhang dermed äfven åt RiddarhusDirectionen uppdraga, att, å Ridderskapets och Adelns vägnar, årligen utse en Revisor jemte dess Suppleant vid Läne-Contoiret i Malmö.
Hvarefter Herr Grefven och Trundt-Marskalken föreslog, att Ridderskapet och Adeln måtte å nästa Onsdag den io dennes förmiddagen utvälja en Directeur jemte dess Suppleant vid Låne-Contoiret i Götheborg, samt å eftermiddagen samma dag en Directeur och Dess Suppleant vid Låne-Contoiret i Malmö.
Upplästes och lades på Bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden: 47° Den 8 December el m.
Från Stats- och Banco-Utskotten :
Äf den 6 dennes: N:o 645.
I anledning af väckte motioner, rörande användandet af de medel, hvilka vid utredningen af Allmänna Magazins-Inrättningens tillgångar och skulder, till Banken inflyta.
Från Stats-, Bevillnings* samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotten:
N;o 64$.
I anledning af återremiss å Utskottens förut afgifne Betänkande, angående yrkadt upphäfvande af Gränse-Tullbevakningen mot Norrige.
Från Stats- samt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten
Af den 5 dennes: N:o 647.
Öfver väckt Motion om kraftiga åtgärders vidtagande till Svenska^Klädes- Fabrikernes upphjelpande.
Frän Stats- och Bevillnings- Ut skot ten :
Af den 6 dennes: N:o 64g.
1 anledning af Riks-Ståndens olika beslut angående Tidningars förseende med Charta; Sigillatte stämpel. 33 Den 8 December e, m. 47 * Från Stats-Utskottet :
Af den 5 dennes: N:o 649.
I anledning af ytterligare väckt fråga om utdelning af Ridderskapets och Adelns Protocoll vid 1817 och 18*8 arens Urtima Riksdag.
N;o 651.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte yttrande, uti frågan om Saltpeterfondens utlåning.
N;o 652.
I anledning af äterremiss å Utskottets förut afgifne Betänkande, i fråga om grunderne för en ny Instruction för Riksens Ständers Revisorer.
Frun B evilla ings- Ut sko t
L el: Af den 2 dennes: N:o 64.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte förslag till en förnyad författning angående Bränvins. bränningen , och de derföre bestämda afgifter.
Af den 5 dennes: N:o 67.
Om arfvode för Öfver-Commissarien D. Ek, som biträdt Utskottet vid Bevillnings-författningens uppgörande.
472 Den 8 December c. m.
Frän Bafico-Utskottet :
Af dea 5 dennes: N:o 93.
Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Memorial , angående de föreskrifter , som må lemnäs föj Bankens utlåning på fast Egendom intill nästa Riksdag.
Dels öfver gjorda anmärkningar vid Utskottets förut afgifne förslag till reglementariska stadganden rörande Odlings-Lån , dels i anledning af yppad skiljaktighet emellan Riks-Ståndens härom fattade beslut.
Från Lag-Utskottet :
Af den 5 dennes: N:o 246.
Öfver väckt Motion , angående ändring i 9 Capitlet 2 §. Handels-Balken.
Frän Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskott en :
Af den j dennes: N:o 247.
Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens förut afgifne
Betänkande om ändring i nu gällande föreskrifter angående förvaltningen af Kyrkornes Räkenskaper m. m. N:o 248- Öfver gjorde anmärkningar vid Den 8 December e. m. ^ 3 Utskottens förut meddeldte Betänkande, angående fast Egendoms försäljning genom Lotteri.
Justerades Pleni-Protocollen för den 11 Augusti för- och eftermiddagen ; den 14 Augusti för- och eftermiddagen • den ig Augusti förmiddagen , den 22 Augusti eftermiddagen ; den 2^ Augusti för- och eftermiddagen; den 27 Augusti för och eftermiddagen , samt den 30 Augusti för- och eftermiddagen.
Justerades följande : Utdrag af Protocollet ballet hos Högloflig^ Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm förmiddagen den 8 December 1823. S. D. Föredrogs å nyo och återremitterades , på grund af dervid gjorde anmärkningar, Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens den 26 sistlidne November under N:o 638 afgifne , samt den 4 dennes eftermiddagen på Bordet lagde , Betänkande , i anledning af väckt Motion , rörande dels nedsättning , dels upphörande af den inom skärs Skeppare ålagde Lots- och Båkafgift.