Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skulle då ökade Capitations-afgifter ä Ståndets Medlemmar komma i fråga; så nödgas jag bestrida all löneförhöjning för någon af Riddarhus-Retjeningen.
Detta torde ock kunna undvikas, om Se* cretöraren likasom de Öfriga vid Riddarhuset Tjenstgörande * tiliåtes derjemte bekläda
Em* Den i April, 165 beten i Staten.
Ett enda inkast som jag häremot hört nämnas, att Riddarhus-Secreteraren möjligen kunde vid någon inträffande Riksdag vägras Permission, hvarigenom dess göromål härstädes åsidosattes, utbeder jag mig fä besvara.
Om en sä oförmodad händelse skulle inträffa, lärer Riddarhus-Secreteraren väl icke underlåta att taga afsked från Statens tjenst, och i motsatt fall borde han få afsked från Riddarhuset, hvarvid jag föreställer mfg att förlusten vöre ringa.
Grefve De la Gardie, Jacob:
Med fullkomligt instämmande uti hvad de Ledamöter, som redan talat, anfört, vill jag endast nämna så« sorn en rättelse, att praxis, det
Riddarhus*Secre* teraren ej tillika bekladt någon publique tjenst, endast ägt rum sedan 1786 års Riksdag.
Den år 1784 varande Ordförande i Rjddarhus-Directionen ansåg ett sådant förhållande vara be* tänkeligt, och det villkor, att Riddarhus-Secre* teraren ej skulle få innehafva någon publique Tjenstebefattning, hlsf då af Riddarhus-Directionen bestämdt.
Jag får likväl erindra, att den sista Riddarhus Secreteraren var tjenstgörande Kammarherre samt tillika Hand - Secreterare hos Högstsalig Hennes Muj:t Enke-Drottningen och således ej utan annan Tjenstebefattning, ansvar och beroende.
Dessutom synes mig, att då Directionen till beklädande af denna Tjenst V3lt en man af Herr L3gerheims e» genkaper, saint enligt Grundlagen Lagtima Riksdagar endast hvart fäte år inträffa., vo - io6 Den i April. re det ett fel, att beröfva Staten och det Allmänna nyttan af en utmärkt skicklighet under den länga mellantiden; det är i afseende härå» jag med all den vönlnad jag bär, och alltid skall bära för den store man, hvilken af då varande omständigheter och Författningar ansåg bctänkeligt att Riddarhus Secreteraren, jemte sin härvarande Tjenst, skulle bekläda en annan, får bos Ridderskapet och Adeln vördsamt < föreslå, att i sakens nuvarande skick, bifall måtte lemnäs till en sak, som utan att skada Oss, skänker Staten en gagnande Embetsman , och
Oss tillfredsställelsen af att hafva gjordt rättvisa åt Herr Lagerheims förtjenster.
Grefve Spens, Jacob Melker: Då ja.g, sasoin Ledamot af Riddarhus-Utskottet, deltagit i beslutet rörande det tillstyrkande, som nu är Hogloflige Ridders.kapets och Adelns pröfning tinderkastadt, och hvaremot jag hört så många erindringar göras, torde mig tillåtas att äfven få framställa den åsigt af detta ämne, som föranledt mig att häruti instämma med Utskottets pluralitet.
Jag har nemligen härvid ej trott mig böra hafva något afseende derpå, att Riddarhus-Secreteraren genom en publique Tjenstebefattning kunde sättas i så beskaffad! beroende af Regeringen, att anledning vore till befarande det han med mindre samvetsgranbet och oväldighet skulle uppfylla sin skyldighet såsom Ridderskapets och Adelns Protocoliist.
En Embetsmatis beroende af Regeringen Den / Aptit. i°7 ankommer efter min tanka lika mycket om icke mer pä hans Caractere, än pa hans yttre omständigheter.
Det beror alltid på Ridderskap? t och Adtln, att till sin Secreterare-beställning kalla
Män af den stadgade Caractere, sorn gör dem oberoende af allt annat än sin öfvertygelse och sin skyldighet, och om Rid* derskapet och Adeln skulle någon gång så misstaga sig i sitt val, att en Person dertill kallades, hvilken af sin ställning sorn publique
Embetsman kunde låta forma sig till afsteg från sina skyldigheter såsom Riddarhus-Secreterare, vore säkert icke en möjlig främmande inflytelse på en sådan Person undanröjd, derigenom att han afskiljdes från all publique Tjenstebefattning.
Jag har deremot fast mer fastat mig dervid , att Riddarhus Secreteraren är den enda permanenta Tjensteman , som här i Sverige, och mig vetterligen äfven i andra Länder ensamt tillhör National-Representation, och har deruti trott mig finna ett skäl, hvarföre denna Syssla ej borde få förenas med någon som af Styrande Magten besattes, utan den som bekläder densamma endast sysselsätttas med sådant, sorn egenteligen afser Representationens gagn och nytta.
Ty efter min tanka är ett värdigt uppfyllande af RiddarhusSecreterare-tjensten lika vigtigt för Rikets Ständer som för Ridderskapet och Adeln.
Såsom den enda permanenta Officiant vid särskilta Riksdagar, och således den enda Person, hvilken genom sin Tjenstebefattning är pligtig att följa Riksdags - ärendernas gång från Riksdag till Riksdag, samt dessutom i tillfälle att af de full - Pen i Aptit. ständiga handlingar rörande äldre Riksmöten, hvilka äro uti hans värd öfverlemnade, inhämta allt hvad därvid lörelupit, ä’r det i synnerhet hans erfarenhet, sorn synes böra påräknas si ofta underrättelser om fordna Riksdagars åtgärder äskas, äfvensom vid de sammanträden emellan LandtMarskalken och Talemännen 6amt tvänne af hvarje Stånd och Ståndens Secre-? terare, hvilka Riksdagsordningen till beredande af Riksdags-ärendernas jemna gäng fqreskrifverj och anser jag dessa med Riddarhus* Secreterare-fjensten förenade skyldigheter utan jemförelse vigtigare än befattningen med förandet af Ridderskapets och Adelns Discussions-Protocoih
Att kunna värdigt uppfylla dem sy nes mig erfordras en oafbruten uppmärksamhet endast på sådana mål , som tillhöra IViational-Representationens behandling, en noga och ihärdig forskning i de för Svenska Riksdags-Historien så ovärderliga Skatter, som Riddarhus-Archivet in-- D 7 nehåller. —-
Då härtill lägges den sersktlfa befattning rned dessa Historiska Skatter, sorn blifvit Riddarhus-Secreteraren genom äldre beslut uppdragen , att nemligen deraf tili allmän kännedom urgifva det vigtigaste och för det Historiska Studium mäst intressanta, tror jag att denna Embetsman skall uti ett uppfyllande af sina åligganden endast såsom sådan, finna tillfälle till all den sysselsättning , äfven emellan Riksdagarne, sopi för den största verksamhet kan fordras.
— En rigtigt anlagd sysselsättning i den litteraira verlden kan, efter min tanka, i m ej' öka dock visserligen ej betaga förut vunnen skicklighet till befattningar i den verkliga»
Den i April> och de sällsynta Naturanlag, som blotta åsynen af luntorne i Riddarhus-Arcbivet skulle förstöra} måtte alldrig hafva varit i stånd att af dem göra ett vätdigt bruk, Grefve Posse, Claes Fredric: Såsom Ledamot i Utskottet, har jag ej delat Utskottets tänkesätt, utan deremot varit af den tankan, att Riddarhus-Secreteraren borde vara tillåtit att derjemte bekläda i-ngon Statens Tjenst, émedän dels många Tjenster gifvas sorti icke äro beroende och dels jag anser det vara garnska nyttigt att Riddarhus-Secreteraren, sorn, emellan Rtksdagarne icke är af Tjensten myckst sysselsatt, genom någon bitjenst äger tillfälle att vinna mera öfning samt kännedom i allmänna affairer.
Af 11 närvarande Ledamöter, då denna fråga i Utskottet afgjordes, hafva Sex varit af den mening Betänkandet innehåller.
På det skäl jag nu anfört, tillstyrker jag att Utskottets Memorial i denna del ej må antagas, utan Riddarhus-Secreteraren medgifvas att tillika få bekläda någon annan publicjueTjenstj med skyldighet likväl, att vid hvarje Riksdags början visa att han från samma sin Tjenst för hela Riksdagen erhållit behörig Permission.
Hvad åter angår frågan, art RiddarhusSecreteraren ej må äga Representations-rätt, så har Utskottet val varit af samma tank3j mert Utskottet har ej upptagit denna fråga i sitt nd förevarande Memorial, emedan Utskottet ansett lämpligare att densamma intogs uti Jnstructionen för Riddarhus-Directionen och 'fjert* 110 Den i April, stomännen vid Riddarhuset; hvaraf Utskottet redan uti detta Betänkande anmält sig vara sysselsatt att utarbeta en ny Redaction.
Friherre Lagerbjelke, Johan, förmodade att det stadgande , enligt hvilket Riddurhus-Secreteraren ej skulle få begagna Representa** tions-rätt, borde i Riddarhus - Ordningen inflyta.
Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde Proposition till bifall af Utskottets hemställan, att Riddarhus-Seereterare-tjensten ej finge med någon annaa publique Syssla förenas.
Hvarefter Herr Grefven och LandtMarskaU ken hemställde, om Ridrierskapet och Adeln behagade tillåta att Riddarhus-Seereterare-tjeö* sten, finge förenas med sådan publique Tjenst innom Stockholm, som icke bland förtroende Sysslor räknas; ropades starka Ja jemte några Nej.
Friherre af Klercker, Carl Ulrik, begärde Votering.
Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, det han för sin del ej hort mer en ett Nej, och förmodade således att Ridderskapets och Adelns beslut i denna fråga utan någon votering tydligen kunde utrönas.
Den i April. lii Grefve Mörner, Carl Stellan, erinrade det han icke hört något enda Nej. Grefve Spens, Carl
Jag har hört flere
Nej och begär äfven Votering.
Herr Grefven och LancltMarskalken hemställde , om icke, enär en Votering endast skulle borttaga Ridderskapets' och Adelns tid, utan att troligen verka någon förändring uti beslutet, Grefve Spens och Friherre af Klercker behagade afstå från yrkandet af Votering.
Icke vill jag uppehålla Ståndet, då jag tycker mig se min mening vara Minoritetens; men då jag afstår från den Votering jag begärt, sker det med anhållan att närmare må bestämmas huru föihållas skall i den händelse Kongl. Majit ej bifaller Riddarhus-Secreterarens ansökning om Permission vid inträffande Riksdag.
Herr Påhlman har sagt, att Riddarhus-Secreteraren i sådant fall ej lärer underlåta att begära sitt Afsked, men jag anhåller att få veta, om det är ett åliggande och huru förhållas skall, om Riddarhus-Secreteraren det underlåter.
Herr Grefven och Landt Marskalken förnyade *in förut gjorde Proposition, att RiddarhusSecreterare-TjeriSten må tårenäs med sådan publicjue Tjenst innom Stockholm, som icke bland förtroende Sysslor räknas, etnot rörbindt lse för Riddarhus-Secreteraren att vid hvarje Riksdags berjan inför Riddarhus-Directionen visa det han Den i April. erhållit behörig
Permission för hela den före» stående Riksdagen ifrån den Publiqua Tjenst lian innehafver.
Herr Spaldencreutz, Arvid Johan, änhöll} att få till Protocollet anmäla sin Reservation emot Rid c! ers ka pets och Adelns beslut, Friherre af Klerker:
Jag finnér att det icke göres något afseende pä min begäran om Vo* tering.
Herr Grefven och LandtMarskalken yttrads, ijet han förmodat att Friherre af Klerker lika så väl som Grefve Spens afstått ifrån sin begäran om Votering.
Friherre af Klerker:
För att göra Högvälborne Herr Grefven och LandtMarskalken samt Höglofljge Ridderskapet och Adeln till viljes, återstår för mig ej annat än åtnöjas med en Reservation till Protocollet, Herr Grefven och LandtMarskalken föreslog derefter, att Riddarhus-Utskottets hemställan, det Riddarlms-Directionen måtte äga, efter sig för tillfället företeende omständigheter, bestämma huruvida en af Directionen tillförordnad Riddarhus-Secreterare finge, intill Riddcrskapets och Adelns nästa Sammankomst, i utöfnirtgen af en lörut innehafvande Tjenst fortfara, elier icke, måtte Dea i April. måtte nu mera komma att förfalla; hvilket bifölls. 8 §.
Riddarhus-Utskottet hade i denna §. tillkännagifva, dels att af framlidne Hof RättsRådet Zacharias Stjerncreutz^ donerade Fond, 22 Pensioner å yo R:dr Banco hvardera blifvit af Utskottet tilldeldte 22 Fattige Adeliga Enkor, att uppbäras i 6 år, jemte en Pension af 50 R:dr Banco årligen åt Hof-Ratts-Rådet Stjerncreutz^ i yttersta armod efterlemnade Syster Mamsell Kniberg, dels ock , att i afseende å aflidne Öfverste - Lieutenanten C. G. Reuterskölds Testamentariska dispositioner, Utskottet till följd af Ridderskapets och AdelnS beslut, redan anmodat Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Linköpings Län, ait undeirätta Executor TeStamenti om de villkor, utom hvilkas uppfyllande, de af bemäldre Öiveme-Lieutenant \ estamenterade Fonder, icke fingo af Riddafhus-Styrelsen till förvaltning emottagas.
Grefve Posse, Clas Fredric:
SnSer mig skyldig att härvid upplysa, att Sedan Utskottets Utlåtande ingått, har Executorn af ÖfversteLieutenanten Reuterskjölds Testamente , Herr Prosten Doctor Stenhamffnr anmält sig att återfå de till Riddarhus - Directio-.en ingifne Handlingar och Skuldsedlar; hvilken begäran Utskottet ansett sig till fdje af Ridderskapets och Adelns i detta amne fattade beslut icke kunna vägra.
Prot. V B. 1 Afd. ty, 16.
H4 Den i April, Herr Heykenskjöld, Carl Fredric:
Jag får hemställa om icke Ridderskapet och Adeln skulle anse det vara värdigt Tesiators minne, att den Pension, som är anslagen åt dess Slägtinge Mamsell Kniberg kunde blifva något ökad.
Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln hehagade öfverlemna åt den blifvande Riddarhus-Directionen, att i händelse Stjernereutzska Fondens tillgångar medgåfvo, förhöja Mamsell Knibergs ifrågavarande Pension.
Grefve de la Gardie, Jacob:
Jag skulle anse det vara bättre att Ridderskapet och Adeln sjelf bestämmer den tillökning i Pensionen, Mamsell Kniberg kunde tillgodokomma.
Riddarhus
- Directionen torde möjligen kunna frukta, att den tillökning
Directionen ansloge, kunde af Ridderskapet och Adeln vid en kommande Riksdag ogillas.
Herr Grefven och Landt Marskalken yttrades det Ridderskapet och Adeln först torde böra känna Stjernereutzska Fondens tillgångar, innan någon tillökning i Pensionen kunde bestämmas.
Grefve Posse- Som Ridderskapet och Adeln tyckes vara benägna att tilldela Mamsell Kniberg en större Pension än henne blifvit tilJagd; får jag hemställa, att denna del af Memorialet mä till Utskottet återförvisas, på det Utskottet må komma i tillfälle att tillse hvad tillökning i Pensionen Stjernereutzska Den i Ajpvil.
Fondens tillgångar kunna medgifva, samt med Förslag i detta afseende till Ridderskapet och Adeln inkomma.
Herr Grefven och Landt Marskalken hemställde, om icke Riddarhus-Utskottets yttrande rörande Mamsell Knibergs Pension mätte till Utskottet återremitteras, med anmodan att upp. lysa huruvida Stjernereutzska Fonden, medgåfve någon tillökning i berörde Pension.
Bifölls. 9 §■ Riddarhus Utskottets i denna §. gjorde hemställanden, att af Adeliga Cadett Scholans och Wennerstjernska Fondernes alkastningar framdeles må alternatift tillskapas ett högre Riddarhus-Stipendium och ett Cadett-rum å Carlberg, samt att början må göras med Cadettrummetj äfvensom att de efter år 1809 i Adelig värdighet upphöjde Personers äldste Söner må äga rätt att söka Riddarhus-Stipen» dier och Cadett rum å Carlberg, blelvo af Ridderskapet och Adeln bifallne. 10 §.
Ridderskapet och Adeln ansåg denna §. icke erfordra någon åtgärd. 11 §.
Den af Riddarhus Utskottet föresiagne Iö« Den i April. *en för Expeditioner frän Riddarhus-Cancelliet blef af Ridderskapet och Adeln fastställd. 13 §.
Da af IU4darhus-Utskottet, i afseende å Riddarhusets ytterligare prydnad i vissa delar föieslagne åtgärder (»lefvo af Ridderskapet och Adeln gillade , ined undantag endast af frågan rörande Nichernes i nedra förstugan decorering, hvilken fråga i anledning af Grefve von Län. tingshausens, Albrect, derom gjorde framställning, af Ridderskapet och Adeln uppsköts till nästa Riksdag.
Ridderskapet och Adeln biföll likaledes Utskottets hemställan, att Riddarhus Salen från och med denna Riksdag icke till något annat än Ridderskapets och Adelns egna öfverlägga ningar må användas , samt att något Sällskap eller Comité hädanefter icke må å Riddarhuset inrymmas ; Riddarhus
Directionen likväl förbehållit , att vid något serskildt tillfälle få göra undantag från detta allmänna stadgande.
Grefve de la Gardie, Jacob: Såsom Ledamot i Directionen öfver Frimurare Bär '.uset „ önskade jag endast det tillägg, ait den Concert Directionen hvarje Långfredag, hittills vanligen uri Riddarhus-Salen latit anställa till Fiimurare-Barnbusets förmon, äfven hädanefter årligen må derstädes få uppföras.
Då inkom, sten af dessa Concerter tillfaller en välgörenhetsanstalt, skulle jag allt för mycket miss - Den i April. - *7 känna Ridderskapets och Adelns ädelmod och deltagande för nödlidande , om jag någon stund tvekade derpå, ait Ridderskapet och Adeln behagar lemna bifall till hvad jag nu föreslagit.
Grefve von Lantingshausen, Albrect, och Grefve Kalling, Pehr, förenade sig med Grefve de la Gardie.
Friherre Hjerta, Fredric.-
Jag skulle för min del önska, att Concerter i allmänhet finge hädanefter , som hittills med Riddarhus
Directionens tillstånd i Rfddarhus-salen uppföras.
Herr Grefven och Landt Marskalken tillkännagaf, att Frimurare Barnhus-Directionen, uti en till Ridderskapet och Adeln ingifven skrift, anhållit att å Långfredagarne, hädanefter som hittills, få begagna Riddarhus-Salen till de Concerter, som då vanligen uppföras för Frimurare-Barnhusets räkning, öfver hvilken ansökning Ridderskapet och Adeln den 7 sistledne Martil, förmiddagen, förklarat sig framdeles vilja dess Utlåtande meddela, samt hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln behagade tillåta Frimurare-Barnhus
Directionen, att årligen å Långfredagen i Riddarhus-Salen låta uppföra Concert j hvilket bifölls.
Utskottet hade vidare hemställt. 1:0
Att aldrig hädanefter under Riksdagarne något annat Utskott än Riddarhus Ut - Den i April, skottet, måtte i Riddarhusets öfre våning få begagna rum. 2:o Åtskiilige åtgärders vidtagande till i* ordningssättande af Riddarhusets brand - redskap. 3:0 Anläggande af en Strandmur på pålar och Rjelk-bäddar rundtomkring Västra Flygelbyggnaden samt rappning och reparation å sjelfva Flygeln, äfvensom att då framdeles den vid Riddarhusets Västra Gafvel anbragte pålning fordrar reparation, en lika beskaffad Strandmur derstädes må anläggas} och blefvo dessa af Utskottet gjorde hemställanden af Ridderskapet och Adeln bifallne.
J*g bifaller äfven för min del den af Utskottet föreslagne pålnings- och reparations anstalt, så vida till räckei »ge medel tiil densammas verkställande finnas; men jag skulle anse nödigt, att innan något beslut härom vidtogs, man noga kände tillgångarne, på det den nödige
Summan sedermera icke må komma att utgå genom Capitations eller andra lika obehagliga utvägar.
Grefve Posse, Claés Fredric, utbad sig att, i anledning af hvad Herr Berghman anfört, få upplysa, att medel till ifrågavarande reparationers verkställande blifvit i slutet af Betandet af Utskottet anviste» Ven i April. 119 I denna §. var äfven af Utskottet föreslagit att såsom ett prof af Ridderskapets och Adelös agtning och välvilja för Friherre Klingsports nitfulla befattning med Riddarhusets Reparation, ett exemplar af Riddarhusets större Medaille, i guld af omkring 60 Ducater, måtte genom Utskottets föranstaltande präglas, och sedermera af Herr Grefven och LmdtMarskalken på något lämpeligt sätt till Friherre Klingspor öfverlämnäs.
Herr Grefven och Lan dt Mar sfi al ken hemställde i anledning häraf, om icke den af Utskottet föreslagne Guld-Medaille måtte Friherre Klingspor tillställas, samt underrättelse om detta Ridderskapats och Adelns beslut genom Protocolls-Utdrag Friherre Klingspor meddelas; hvilket bifölls.
Den af Utskottet åt VerkGesällen Årsell tillstyrkte
Gratification af 200 R;dr Banco, utaf Reparations-Fouden; bifölls.
Utskottet hade jemväl hemställt stt en Vedergällning af 25 R:dr Banco, måtte Riddarhus*Vaktmästaren Peter Björkholm, för dess genom Riddarhusets Reparation tillskyndade ökade göromål och besvär, af Reparations-Fonden tilldelas.
Grefve von Lantingshausen, Albrect, hemställde om icke berörde Gratification mätte till 50 R:dr förhöjas. X 120 Den I April Grefve Posse, Claés Fredric, yttrade:
Att samma Gratification lämpligen torde kunna till 33 R;clr sk.
Banco ökas.
v Uppå derefter af hferr Grefven och LardtMarskalken gjord proposition blef elen för Rid. dårhus-Vaktmästaren Björkholm föreslagne vedergällning till 33 R:dr 16 sk.
Banco fastställd.
Slutligen hade Utskottet hemställt, om icke den till Riddarhuseis Reparation bestämda Capitations afgiften måtte fä fortfara till den efter år l82t först inträffande Riksdag ellar sä länge Bevillningen utgår efter vid denna Riksdag fastställande grunder.
Grefve Gyllenborg, Johan Henning, hadig inlemnat följande, sorn upplästes; Vid stadgandet i slutet af RiddarhusUtskottets Betänkande, att Capitationsafgiften skul. le fortfara till Riksdagen näst efter 1833, får jag i anseende till tiden anmärka, att sedan Ridderskapet och Adeln tillåtit sig att beskatta sina hemmavarande Stånds-Ledamöter, är det åtminstone icke Pmpeligt , att det sträcker sig utöfver tiden för annan Bevillning, och således icke bör kunna bestämmas för längre tid än till nästa Riksdag, anseende jag det andra alternativet i Betänkandet, nemligen:
Sä länge nu blifvande BevUlnings-grunder fortfara att vara gällande, alldeles böra utgå, särdeles sorn i annat fall, man kunde möjligen bestämma
Len i April. 121 denna Bevillning för längre tid, Jin man nu åsyftat, då, möjeligen samma Bevillnings grundel kunna flera Riksdagar härefter blifva gällande.
Hvad nu åter sjelfva Capitations afgiften angar, så medgifver jag densamma under förberörde tid, med förbehåll likväl, att ifrån denna Ridderskapets och Adelns Capitationsafgift må hämtas säker tillgång, att ofördröjeligen förfärdiga den Jetton, som Ridderskapet och Adeln vid 1809 års Riksdag brslutadt till förevigande af framlidne Lagmannen Gyllencreutz^ minne, och hvaraf verkställigheten skall, enligt Riddarhus Utskottets yttrande, pä blifvande tillgång bero.
Sedan nu 8 år förflutit, efter Ridderskapets och Adelns beslut i detta ämne, synes mig ett längre uppskof vara alid les olämpeligt, och hade det varit bättre att aldrig fråga derom blifvit väckt, än att man skulle möjeligen anse sig äga anledning vid ytterligare uppskof att förebrå Ridderskapet och Adelil någon liknöjdhet, att föreviga minnet af den , som oförskräckt yrkadt bibehållande af den dyrbaraste af alla medborgerliga rättigheter, Friheten.
Herr Pahlman, Otto Fredric, samt Grefvärne von Lantingshausen , Albrect, och Kalling .
Pehr, förenade sig med Grefve Gyllenborg.
Herr berghman, Ambrosius Magnus••
Jag har så väl under denna, som förra Riksdagarne likasom i Landsorterne hört så mycket missnöje yttras och klander göras å den Capita tions-afgift, Ridderskapet och Adeln ålagt sitt 122.
Stånd, 6å att jag föresatt mig, att om fråga vidare derom skulle uppstå, deremot högeligen protestera, jag tror dessutom att Rodderskapet och Adeln , icke kan ålägga sitt Stånd någon skatt, som på sätt 57 §.
Regerings-Formen föreskrifver, icke blifvit af de andra Stånden sanctionerad.
Grefve Spens, Carl Gustaf.- Jag delar full* komligen med Grefve Gyllenborg hans öfvertygelse om nödvändigheten, att snart verkställa Ridderskapets och Adelns fordna beslut, om en Medailles präglande öfver den Ledamot, som 1630 emot Konung och samtida dristade försvara friheten.
Jag är öfvertygad att ingen Svensk helldre skall ihogkomma någon, än de af hans Lands fordna män, som talat eller handlat för frihet och rättvisa.
Men det är just i stöd häraf, jag vågar bestrida Capitations afgiftens åläggande på frånvarande Landsmän, om ock ett praejudicat af hvad vid flere Riksdagar förut skedt, skulle tala för Ridderskapets och Adelns rättighet härtill.
Svensk Medborgare, vare sig Adelsman eller icke, kan utom i de fall, då Regerings-Formen sådant serskildt tillåtit, endast af de fyra Stånden samfält, lagligen beskattas.
Jag protesterar derföre emot den föreslagne Capitations afgiftens antagande utöfver den tid, hvartill den redan blifvit bestämd, ehuru nödiga jag finner de utgifter hvartill dessa medel begäras.
En annan sak är om Ridderskapet och Adeln vill remittera till Stats - Dm i April. 123 Utskottet en af Ridderskapet och Adein såsom Corporation gjord anhållan om serskildt Stats-anslag till fyllande af Riddarhus-Cassans behof, och tillika til! Beviilninos-Utskottet ett J O Förslag till Capitations-afgift på hvar Adelsman i Riket, för atr fylla detta för Ridderskapets och Adelns skull tillkomne Statsbehofvet.
Grefve Posse, Claes Fredric■ I anledning af hvad Grefvarne Gyllenborg och Spens anfört, får jag erinra, att Ridderskapet och Adeln vid 18x2 års Riksdag åtog sig under loppet af fem år tvenne Capitations-afgifter, hvardera bestående af 24 sk.
Banco, deis för att bestrida tryckningen af tvänne Riksdagsrs Pleni Protocoller , dels för att verkställa Riddarhusets Reparation , samt att vid igif års