Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hr Rosenblad, Bernh.: Sedan R. o. Ad. nu taliter qvaliter kommit från de svårigheter, som blifvit följden af dess i ett föregående plenum fattade beslut, så får jag mot samma beslut mig vördsamt reservera; icke endast emedan samma beslut står i uppenbar strid med bokstafliga föreskriften i Ridd.Ordn:s 18 §, utan äfven emedan samma beslut står i strid med grundlagens stadgande i 83 §:u Reg.F., Den 9.3 J a 1111 a r i. g9 sorn bjuder, att grundlagarna, i hvarje särskildt fall, skola efter deras ordalydelse tillämpas,-samt sålunda 41 §:n Riksd.- Ordms föreskrift, som från deltagande i val ”till Utskott’’ utesluter vissa personer, emot ordalydelsen ej kan anses utesluta samma personer från deltagande i val ”till hankin ä n.”
Häri ligger skilnaden emot den tillämpning, en annan värd ledamot gjort af en förment olikhet emellan lagbudet i slutet af nyssnämde 41 § Riksd.Ordn. och 3i §:n Ridd.Ordn.; ty ordalydelsen i den förra utesluter bestämdt hvar och en ledamot af RiksSt. från deltagande i beslut,sorn angå dem sjelfva.
Vidare anser jag den votering, genom hvilken ifrågavar. beslut tillkommit, för olaglig, såsom i strid med 28 §:n Riksd.Ordn., hvilken bjuder, att, sednast inom åtta dagar sedan riksdagen blifvit öppnad, R. o. Ad. samt Preste- och BorgareSUn, genom eleetorer, och liondeSt., på det sätt Ståndet vid hvarje riksdag tjenligast finner, skola välja ledamöter i de Utsk., hvilka skola ärenderna bereda; ty enl. ordalydelsen i 55 §:n Riksd.Ordn. skulle målet, i afseende på hvilket Ståndet och Landtm, vore af olika tankar, d. v. s. valet af bänkman, hvila till dess Const.Utsk, sig deröfver yttrat; men då intet Const.Utsk. kan lagligen besluta utan deltagande af ledamöter af R. o. Ad., och för att välja dessa fordras föregående val af bänkman och eleetorer, så var delta sätt att behandla frågan stridande emot nyssnämde 28 § Riksd.Ordn.
Man har nu, genom en ärt öfverenskommelse, kommit från svårigheterna; men då ovillkorligen, ehvad de i 41 §:n omnämnde personer utöfva valrätt till bänkman, -eller ej, deras upptagande i bänkmts-afdelningarna förändra dessas sammansättning, och således möjligen kan föranleda olika val af bänkman mot hvad eljest skett, och detta afven äga inllytande på utsk:s-valet, så har ej frågan på grundlagsenligt sätt blifvit afgjord, och det är alltid vådligt att gifva efterdömet af mindre noggrannhet vid iakttagande af grundlagarnas former.
Med anleda, af de nyss upplästa talen för helsnings-deputationen till de öfrige Stånden, tager jag mig den friheten hemställa, huruvida icke R. o. Ad. skulle vilja förena sig med mig uti den anhållan, att, derest Hr Landtm, har det tal färdigt, som Hr Landtm, å R. o. Ad:s vägnar, kommer att hälla inför H. M. Konungen, Hr Landtm, måtte hafva godheten för R. o. Ad. låta uppläsa detsamma.
Jag kan icke instämma uti den begäran, sorn af en ledamot nyss blifvit framställd.
Jag tror, att grundlagen befullmäktiga!'
Landtm, att vid det ifrägavar. tillfället föra R. o. Ad:s talan, likasom grundlagen bestämmer omfånget af hvad Landtm, äger att ä Ståndets vägnar anföra.
Grundlagen säger nemi., alt Landtm, äger framföra Ståndets underd, vördnad och lyckönskan.
Uli allt
Den a3 J an u a r i. hvad Hi' Landtm, behagar nämna inom detta omfång, är jag öfvertygad att Ståndet instämmer.
Skulle deremot, hvad jag ej förmodar, Landtm, öfverskrida denna gräns och ingå i bedömmande af t. ex. regeringsåtgärderna, så yttras det för Hr Landtnäs enskilda räkning, och jag reserverar mig mot att det må kunna anses vara yttradt å Ståndets vägnar.
A nekar värd:
Den framställning, jag tagit mig friheten göra, har varit grundad endast oell allenast på min öfvertygelse, att det vöre ett oformligt förhållande, om ett Stånds ledamöter framföra en talan i sitt namn, utan att detta Stånd vet hvad som kommer att sägas; men jag vill icke bestrida en annan talares åsigt, utan åtnöjer mig med den, som hos R. o. Ad. kommer att göra sig gällande, och den reservation till prot., jag nu nedlägger mot ett mot min yttrade öfvertygelse möjligen stridande beslut i detta ämne.
Alt nationer, sorn antagit majestäter, låta omgifva dem med all glaus och herrlighet samt visa dem alla yttre vördnadsbetygelse!', är något.
, hvarigenom nationerna rättfärdiga sina egna åtgärder, och dyliga bruk komma troligen att fortfara så länge dessa folkmajestäter finnas på Europas jord.
Alt alltså uti de tal, som enl. grundlagen komma att hållas, Hr Frill, och Landtm, hembär Försynen lof, som bevarat Majestätets dagar förde faror, som kunnat hota detsamma, och framför R. o. Ad:s vördnad, deruti förenar jag mig; men att i dessa tal framföra någon tacksägelse för hvad som i Rikets styrelse sig tilldragit sedan sista riksdag, anser jag vara eu oformlighet, och jag reserverar mig deremot, emedan man derigenom indirect äfven complimenterade Konungens rådgifvare och contrasignerande föredragande, hvartill man ej äger rättighet, förrän Const.Utsk. granskat Statsråds-pVotocollerna,' och det dessutom, vid betraktande af timade händelser sedan sista riksdagen, är problematiskt, om något loford är förtjent.
Genom anställda tryckfrihetsprocesser, döfvadc samvetsöfvertygelser, och ett olika begrepp om lagarnas anda och syftning, hafva flere medborgare blifvit bcrölVade friheten, och ännu i denna stund sitter ett oskyldigt olker inom Waxholms fästningsmurar — Mycken oro hördes inom Ståndet, och Hr Frih. o. Landtm, afbröt talaren med klubban, samt erinrade honom om grundlagens föreskrift, ätt ej i något fall någon enskild tilldragelse, af den beskaffenhet som nyss blifvit nämnd, får på något annat sätt än grundlagen medgifver, i Ståndets öfverläggningar förekomma.
Ilr Rosenqvist:
Jag tror mig känna grundlagen och får förklara, att den af Hr Frih. o.
Landtm, åberopade § ej ur lämplig uti ifrågavar. fall", emedan jag ej som klagomål, utan som motiv för min reservation mot indi - Den 23 J a nu a ri. recta complimenter till Konungens rådgifvare, för livad sorn i afseende å regeringsärenden sig tilldragit, omnämnt tryckfrihetsprocessers anställande, hvars resultater ogillas af allmänna rosten;, ty hade jag velat klandra Ministerens handlingssätt, så hade jag begynt med efterföljande af mig väl kända tirad: ”Det är anledn. tili anmärkn. mot Statsrådet, eller den och den ledamoten, eller föredraganden, hvarom remiss b e g ä r e s till Co nst.
Ut sk. , inför hvilket anledn. uppgifvas skall”; och jag förklarar, alt sådan anmärkn. skall icke uteblifva, när ett Const.Utsk. är formeradt, dit remiss kan erhållas; dock vill jag för denna gång uppskjuta med fullkomnandet af den påbegynta taflan öfver tilldragna obehagliga händelser sedan sista riksdag.
Jag vill blott återkalla uti R. o. A:ds minne, att en dylik fråga som den förevar, väcktes vid sista riksdag, och att, om mitt minne icke felar, dåvar.
Landtm, förklarade, att han icke ville efterkomma den uppmaning som gjordes, vid hvilket förklarande Ståndet lät bero.
För närvar, tillfälle får jag för R. o. Ad. uppläsa ordalagen uti 25 §:n Riksd.Ofdn., der det heter: ”RiksSttn utnämne utan dröjsmål sina Deputerade, hvilka med Landtm, o. Talmännen, hvart Stånd för sig, inför Konungen må nedlägga Ståndens vördnad och lyckönskan, samt likaledes uppvakta Drottningen och de K.
Personerne.
Stånden utse derjemte
Deputationer att inbördes hvarandra helsa och lyckönska.” Jag tror, lika med Iir v.
Troil, att det rriå vara till Hr Landtm, öfverlemnadt att uppläsa sitt tal eller att icke göra det.
Då grundlagen för honom bestämt skyldighet och rättighet att, i delta fall, yttra sig, och alldeles icke påkallar något yttrande af Ståndet; så skulle jag anse Ståndet öfverskrida hvad grundlagen har velat uttrycka, om det på något sätt blandade sig deruti.
Dessa tal skulle då få en annan betydelse, än grundlagen velat gifva dem, och som det vore orätt att nu eller vid något annat tillfälle föranleda.
Jag underställer derföre Pi. o. Ad:s bepröfvande, om icke Ståndet skulle vilja instämma med Hr von Troil, att öfverlemna åt Hr Landtm, att vid ifrägävar. tillfälle yttra hvad honom godt synes.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att han, i anseende till den vändning denna enkla fråga tagit, ansåg sig utan dröjsmål böra förklara, att han fann 25 §:n Puksd.Ordn. tydligen bestämma, att Stånden, hvilkas vördnad och lyckönskan böra genom deputationer nedläggas för Konungen, äfven äga att bestämma de ordalag, hvaruti Stånden anse denna vördnad och lyckönskan böra frambäras.
I öfverensstämmelse med denna åsigt hade han anmodat Ridd.Seeret. att uppsätta det tal, hvilket i grundlagsenlig ordning bör inför Konungen hållas, då Deputationen uppvaktar II.
M;t, och vore samma tal redan af Ridd Secret. uppsatt.
Den 23 Januari.
Oaktadt det yttrande Hr Frih. o. Landtm, nu afgifvit skulle kunna gifva anledn. till en utförligare utveckling af ämnet, befinner jag mig , vid detta tillfälle, i den lyckliga belägenhet att kunna instämma med Hr von Hartmansdorff.
Jag tror, att bruket och allmänna omdömet så tillräckligen bestämt hvad plats dessa helsningstal erhålla i den parlamentariska historiken, att det är öfverflödigt att upptaga tiden med någon discussion derom; men då Hr Frih. o. Landtm., i anledn. af Hr Rosenqvists yttrande, behagat utlåta sig, alt grundlagen innefattar stadgande , som förbjuder ailä enskilda tilldragelsers omnämnande under discussionen, af den natur, som Hr Rosenqvist syntes syfta på, men jag i hans yttrande ej tyckte mig finna någon enskild händelse omnämnd, så anhåller jag, att Hr Frih. o. Landtm, täcktes ur Reg.Formen eller Riksd.- Ordn. uppläsa den §, som föranledde Hr Landtm, att, på sätt som skett, afklippa en talares yttrande rätt.
Hr von Troil: Innan Hr Landtm, afgaf sitt sista yttrande, begärde jag ordet, i anledn. af det sätt, hvarpå Hr von Hartmansdorff uppfattat hvad jag förut anfört.
Jag yttrade ej, att jag önskade, att man öfverlemnade åt Landtm, att uppläsa eller icke uppläsa talet, utan min mening var att talet icke skulle uppläsas.
Om meningen varit, att det skulle erhålla ett fullständigare godkännande af Ståndet, så bade erfordrats, att det blifvit bordlagdt till nästa plenum, emedan ordalagen vid en enkel uppläsning svårligen kunna så noga fattas, så att man derefter kan taga sitt beslut.
Jag skulle derföre helst önska, att Hr Landtm, icke uppläste talet; men om Hr Landtm, är af annan mening, finner jag det obehörigt att söka förmå Hr Landtm, att icke uppläsa detsamma.
Ridd.Secret. uppläste derefter följande förslag till tal: Stormak tigste, Allernådigste Konung!
Ed. K. M. njuter i denna stund anblicken af ett flitt folk, samladt omkring sin constitutionelle Konung, för att framlägga sin und. vördnad och lyckönskan.
Det rum Sveriges R. o. Ad. äger ibland
Rikets representanter, är i detta ögonblick för detsamma dyrbart, då Ståndet derigenom främst äger rättigheten att för E. K.
M. frambära uttrycken af sina vördnadsfulla känslor för E. K. M:s person och lyckönska E. K. M., att, oaktadt den tidrymd, sorn förflutit sedan R. o. Ad. sednast uppvaktade E. K. M., finna E. K.
M. ännu äga mannaålderns fulla helsa och styrka. R. o. Ad. anhåller, att E. K.
M. täcktes vara försäkrad om det underd. nit och den trohet, R. o. Ad. alltid i sina hjeltan hyser för E. K.
M:s person, och anhåller i djupaste underd., att i E. K.
M:s fortfarande nåd och ynnest alltid fä vara inneslutne.
Den a3 Januari. 75
Vid detta förslag gjordes af R. o. Ad. ingen erinran; och Hr von Troil yttrade:
Som jag för min del funnit det upplästa talet vara så fullkomligen öfverensstämmande håde med grundlagens föreskrift oell det tänkesätt, jag är öfvertygad, att R. o. Ad. hyser, anser jag någon bordläggning af detta tal icke behöflig.
I anledn. af Hr Hjertås i dess yttrande framställda begäran , lät Hr Frih. o. Landtm, uppläsa 90 §:n Reg.F. Hr Dalman, Wilh. Fredr.:
Jag anhåller endast att få till prot. antecknadt, att jag icke finner den upplästa §:n tillämplig på ifråga var. fall.
Hr Rosenqvists yttrande afsåg ej att bringa under öfverläggning och pröfning några beslut eller några enskildta förhållanden, hvarom handlas i 90 §:n Reg.F., utan det angick allmänt kända tilldragelser, och att omnämna dessa, lärer icke kunna i grundlagen förbjudas.
Jag är förekommen af Hr Dalman och förenar mig med honom.
Öppnades och föredrogos R.
H. St:s till Stats-, Bancooch Riksgälds-verkens öfverseende utsedde Revisorers åren i835, 1817 och 1839 afgifne Berättelser: 1:0 ang. verkställd granskning af Stats-verkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning; 2:0 ang. verkställd grankning af Bankens räkenskaper och förvaltning m. m.; 3:o äng. verkställd granskning af Riksgälds-verket samt den åt Riksg:s-contorets styrelse uppdragna utredning af Götha-Canal-bolags samt Malmö f. d. Discont-verk.
4:o ang. verkställd granskning af de under Commerce» Collegii förvaltning ställda fonder och medel. R. o.
Ad. beslöt, att dessa Berättelser skulle med de Öfrige RiksStånden communiceras.
Underh Ri dd.
Sec re t.:
Vördsamt får jag gifva R. o. Ad. tillkänna, att vid denna riksdag, på sätt som vid den föregående, anstalt är fogad om utdelning af Bihanget till RiksStlns protocoll uti det medlersta af arcliiv-rummen i Riddarhuset.
Revisions-berättelserna för 1835 och i83y äro redan hitkomna, och kunna, när Ståndets ledamöter så behaga, derstädes afhemtas.
Hr Frih. o. Landtm, tillkännagaf, det han hade ani. förmoda, att H. M. Konungen i morgon emottager den Deputation af R. o. Ad., hvilken enl. a5 §:n Riksd.Ordn. inför Konungen bör nedlägga Ståndets vördnad och lyckönskan, i ani. hvaraf han anmodade dem af R. o. Ad:s ledamöter, i H. 10 Den a3 Januari, som önska i deputationen deltaga, att låta anteckna sig hos Ridd.Fiscalen.
H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. \ till i e. m.
Fredagen den 24 Januari i84o.
Plenum kl. i e. m.
Anmäldes och emottogos 2,'ne K. M:s ÖfversteKammarjunkare, Banerföraren i survivance vid K.M:s Orden, Commendeuren af K.
Nordstjerne- samt Wasa-Ordnarna, Ridd. af Kon. Carl XIII:s Orden, Hr Fpih. Edvard Fredrik von Saltza, samt Öfversten i Armeen, Ridd. af K.
SvärdsOrden, Kejs. Ryska St.
AnnaeOrd. 2:dra Class, samt K. Preuss.
Johann.Orden och Commend. af Kejs. Bras.
Södra Korset, Grefve Ludvig Ernst von Stedingk, hvilka, å K. M:s Höga vägnar, kallade och bjödo R. o. Ad. att i morgon Lördag den 25 dennes, kl. ii f. m., till Riksdagspredikans afhörande infinna sig i Storkyrkan och derifrån till K. M:s rum å K.
Slottet uppträda, för att sedan vara K.
M. följaktige till Rikssalen, samt tillkännagåfvo, att K. M. i nåder behagade bjuda 48 af K- o. Ad:s ledamöter jemte Ridd.- Secreteraren, att samma dag spisa middag på K.
Hr Frih. o.Landtm, anmodade Hrr ÖfversteKammarjunkare, alt till K. M, framföra R. o. Ad:s underdåniga vördnad, jemte försäkran om efterkommande af K.
M:s högstberörde nåd. befallningar.
Sedan Hrr ÖfversteKammarjunkare blifvit på vanligt sätt utbeledsagade, anmodade Landtm, dem af R. o. Ad:s Hrr ledamöter, hvilka åstuudade begagna K.
M:s ofvannämde nåd. bjudning till middagsmåltid, att dertill låta anteckna sig hos Ridd.Fiscalen.
Hr Frih. o. Landtm, tillkännagaf, att ett antal biljetter till inträde dels uti Storkyrkan, dels uti Rikssalen, för bevistande af morgondagens högtidligheter blifvit till Hr Landtm, öfverlemnade, samt anmodade dem af R. o. Ad:s ledamöter, hvilka önskade erhålla sådana biljetter, att derom anmäla sig hos Ridd.Fiscalen.
Frih, Tersmeden, Wilhelm:
Som Hr Baron och Landtm, i går gick en här yttrad önskan till mötes, och lät uppläsa det tal, som Hr Landtm, i dag, såsom ordför.
Den Januari. för R. o. Ad:s und.
Helsnings-deputation tilI H. M. Konungen, ämnar att hälla; så äger jag den förhoppningen, att den önskan jag ämnar framställa äfven skall bifallas, nemi. att Hr Baron o. Landtm, ville för R. o. Ad. låta uppläsa det tal, Hr Landtm, ämnar i morgon hålla till Konungen på Rikssalen.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att lian, i anlcdn. af Frih. Tersmedens hemställan, i morgon vid då blifvande plenum, innan R. o. Ad. afgår för alt inställa sig i kyrkan, skulle låta uppläsa det tal, som vore ämnadt att hållas på Rikssalen, och att han nu genast skulle låta det ske, om det vore uppsatt.
Hr Frih. o. Landtm, erinrade, att det varit öfligt, att vid afgående stora Deputationer till Konungen, de öfrige Stånden uppkommit på Riddarhus-salen och der samlats; i ani. hvaraf Landtm, anmodade R. o. Ad. att på vanligt sätt lenina den ena sidan af salen tom, på det att der måtte vara plats, då de öfrige Stånden ankomma.
Sedan de 2:ne härolder, som borde gå framför R. o. Ad., samt de öfrige RiksSttns
Deputationer ankommit, afgick den Stora Deputationen klockan nära 2 e. m. från Riddarhuset till K.
Slottet, för att, i ani. af riksdagens början, inför H. M. Konungen nedlägga Ståndens vördnad och lyckönskan, samt uppvakta H. M. Drottningen och de K.
Personerna.
Till följe af R. o. Ad:s, före de öfrige RiksSttns ankomst, inhemtade bifall, åtskiljdes R. o. Ad. vid den stora Dcputationens afgång, samt R. o. Ad:s medlemmar af den stora
Deputationen vid nedgången ifrån K.
Slottet kl. 3 e. m.
Lördagen den 25 Januari i84o.
Plenum kl. io f. in. Hr Frih. o. Landtm, anmodade undert.
Ridd.Secret. att uppläsa det tal, Landtm, i dag på Rikssalen ämnade hålla lill H. M.
Konungen, så lydande:
Af grundlagens föreskrifter och Ed. K.
Mrs i öfverensstämmelse dermed utfärdade nåd. påbud kallad till lagtima riksmöte, framträder R. o. Ad. nu inför E. K. M:s 7g D c n ,a5 Ja n u a ri. thron, för alt frambära sin underdåniga, uppriktiga och djupa vördnad.
Representationens sammankomster äro uti alla constitutionella samhällen vigtiga, så väl för Konungen som för landet; för Konungen, genom den kännedom Konungen vid dem erhåller om de olika tankar, som i skiljda delar af Riket göra sig gällande, ang:de de mångfalldiga ämnen, hvilka utgöra föremål för Representationens öfverläggningar; och för landet, genom tillfället att till Konungen fritt och obehindradt frambära samfäldta uttryck af nationens mening ang:de en mängd angelägenheter, som nära röra densammas innersta lif, trefnad och förkofran.
Uti vårt fädernesland , der en längre tidrymd, än i de flesta andra länder, förflyter emellan dessa sammankomster, blifva de ännu vigtigare; och på nationens representanter hvila nu så mycket större åligganden och så mycket högre förväntan, som de, genom det lyckliga åtnjutandet af en under E. K.
M:s hela regeringstid fortfarande, af E.
M:s omsorg uppehållen fred, aro mera i tillfälle att odeladt egna sin uppmärksamhet åt landets inre angelägenheter.
Lika säkra de äro, att E. K. M., med kärlek för det folk, hvars val och hyllning E. K. M. emottagit, och för det land, E. K.
M. gjort till
Dess nya fädernesland, skall noggrannt pröfva och, så vidt E. K.
M. med landets väl anser öfverensstämmande, skall bifalla Rikets Ständers önskningar och godkänna deras till E. K. M:s nåd. sanction öfverlemnade beslut; lika förvissad anhåller R. o. Ad., det E. K. M. täcktes vara , att R, o. Ad. skall vara beredvilligt bifalla E. K. M:s nåd. framställningar i alla de angelägenheter, hvilka leda till Rikets nytta, framtida gagn och efterkommandes förmån. R. o. Ad. anhåller i djupaste underdånighet, att i E. K. M:s fortfarande nåd och ynnest alltid få vara inneslutet.
Ridd.Secret. anmälde, att, sedan förliden gårdag, den sista anteckning af R. o. Ad:s ledamöter, som inför Ridd.Direclionen vid innevar. riksdag får ske, blifvit fulländad, hade, jemlikt 18 §:n Ridd.Ordn.
, bänkmansfördelningen af honom och Ridd.Fiscalen blifvit verkställd.
Då enl. samma § "samtlige R. o. Ad:s närvar, hela antal ”skulle delas uti 25 särskilda, men till beloppet lika delar, ”hvarvid, om något mindre antal skulle öfverblifva, detsam”ma på de sista afdelningarna med en person på hvardera ”borde fördelas,” och R. o. Ad:s närvar, antecknade ledamöters antal var 481 , hade på de 19 första bänkmts-afdelningarna ig, och på de 6 sista 20 personer blifvit indclte.
En förteckning öfver Ståndets ledamöter, upptagande denna fördelning, hade blifvit tryckt och vore nu till utdelning åt Ståndets medlemmar i det ena af Riddarhusets arehivrum att tillgå.
Den a5 Januari. 77 Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att bänkm.'S-valet, till åtlydnad af 18 §:n Ridd.Ordn., nästkom.
Måndag den 27 dennes, i början af plenum, komrne att för sig gå.
Sedan de 2:ne härolder, hvilka borde gå framför R. o. Ad., ankommit, afgick Hr Frih. o. Landtm, med R. o. Ad. kl. 3 qvart till 11 f. m., till Storkyrkan, hvarest Riksdagspredikan hölls af Biskopen i Westerås Stift, Theol.
Doctorn och Led. af K. N. O. (justaf Nibelius. — R. o. Ad. begaf sig derefter till K.
Slottet samt åtföljde K. M. till Rikssalen, hvarest H. K. H.
Kronprinsen uppläste det Tal, hvarmed K. M. i nåder helsade R.
St., hvarefter t. f. HofCancelleren, CabinettsSecreteraren och R. af K. N. Ord.
Albrecht
Elof Ihre uppläste K. M:s nåd.
Berättelse af denne dag, om hvad sig i Rikets styrelse tilldragit sedan sista riksdag, hvilken Berättelse till R. o. Ad. öfverlemnades. R. o. Ad. åtföljde derefter K. M. från Rikssalen till Dess rum å K.
Slottet, samt åtskiljdes, enl. före aftågandet från Riddarhuset fattadt beslut, vid nedgången, kl. 4 e. m.
Måndagen den 27 Januari 1840.
Hr Frih. o. Land t ni. lillkännagaf, att de blifvande Bänkmännens sammanträde till val af Electorer blifvit utsatt till i dag kl. 6 e. m., och att anslag derom redan förliden gårdag blifvit utfärdadt.
Företogs val af Bänkmän, hvartill blefvo utsedde följande Ilerrar, nemi.: i:sta Bankm:s-Afd, N:o l\b. Gr.
Piper, Cail Claes, genom lottning med Nto 90.
Gr. v. Hermansson , Carl ; N:o 87.
Gr. Löwenhjelm, Gustaf. 2.dra Bänkm;s-Afd.
N:o 92, Gr.
Horn af Åminne, Claes Fredr.; N:o 115.
Gr. Lagerbjelke; Ful-ltn.Frih.
Cederström, Jacob, genom lottning nied N:o 1 13.
Gr. Ehrensvärd; Fullm.
Hamilton, Jacob Essen. 3:dje Bänkm.-s-Afd. N:o i3t.
Gr. De Geer till Löfsta, Cail; N:o 3.
Pj_.de N:o io5.
Strömfelt, Carl Melcher. 78 Dc 11 27 Januari.
S.-te Bankni:s-Afd.
N:o 200.
Friesendorff, Fredrik; N:o 232.
Åkerhjelm af Blombacka, Claes. 6:le Bdnkm.-s-Afd. N:o 255.
Falkenberg, Conrad; N:o 272.
Hermelin, Carl. y.-de Bänkm.-s-Afd. N:o 297.
Liljencrantz, Fredr.
Aug., genom lottning med N:o 3o5 Frih. von Lingen; Fullm.
Falkenberg, Carl Adam; N:o 338.
Frih, Tersmeden, Wilh. Fredrik.
Side Bänkm.-s-Afd. N:o 351.
Frih. von Rehausen, John; N:o 381.
Hjerta, Gustaf Adolph. g.-de Bdnkm:s-Afd. N:o 11.
Hr Bonde, Knut; i\T:o 86.
Christoffer.
10.de melin, August Söderling; N:o 193.
Spens, Carl Gust. lute Bänkm.-s-Afd.
Nio 328.
Hr Rutesköld; Fullm.
Gr. Hamilton, Adolph Ludv.; N:o 47b.
Hr Printzenskjöld, Carl. 12,-te Bänkm.-s-Afd.
A:o 792.
Hr Lagerhjelm, Pehr; N:o 814- Hr Gyllenhaal, Lars Herman. i3:de Bänkm.-s-Afd. N:o 862.
Hr Gyllenkrok, Göran; N:o 2109.
Hr Anckarsvärd, August. lf-de Bänkm.-s-Afd. N:o to35.
Hr Wästfelt, Nils; N:o 1117.
Hr Cederschjöld, Pehr Gustaf. 15.-de Bänkm.-s-Afd. N:o 1199.
Hr Simmingskjöld; Fullm.
Gr. Hamilton, Hugo David; N:o 1313.
Hr Ehrenpreus; Fullm.
Leijonhufvud, Abrah. 16.de von Troil, Emil; N:o 1479* H*’ Ulfhjelm; Fullm.
Hr af Geijerstam, Carl. 1~j.de N:o 1612.
Hr Grundelstjerna, Axel Wilh. lS.-de Bänkm.-s-Afd. N:o 1708, Hr Blomcreutz; Fullm.
Leijonhufvud, Gustaf Alexander; N:o '736 B, Hr Hallenborg, Carl Johan. ig.-de Bänkm.-s-Afd. N:o 1842.
Hr Edenhjelm, Gillis; N:o 1912 B, Hr Nordensköld, Otto Gustaf. ao.-de Bänkm.-s-Afd. N:o 193g.
Hr Silfverstolpe, David Ludv., genom lottning med N:o igSg
Hr von Krämer; Fullm.
Hr Ribbing, Bengt; N:o ig47- Hr Odencrantz, Gustaf. 2U-te Bänkm.-s-Afd. N:o 2018.
Hr af Forselles, Adam Magn.; N:o 2o3g.
Hr von Troil, Knut. 22.-dra Bänkm.-s-Afd. N:o 2127.
Hr Segerheim; Fullm.
Sparre, Gustaf Adolph; N:o 2141.
Hr von Moltzer, Anders Johan Fredr. 23.-dje Bänkm.-s-Afd. N:o2i68.
Hr Gedda, Gust. Georg ; N:o 2202.
Hr Möllerhjelm, Axel. 24.de N:o 2275.
Hr Lefren , Johan Pehr.
Den 28 Januari. 79 2.5.-te Bänkm.s-Afd. K:o 2307.
Hr af Tuneld, Carl Erik; K:o 23o8.
Hr af Ström, Israel Adolph. II. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 1 e. m.
Tisdagen den 28 Januari i84o.
Hrr Bänkmäns lista till val af Electorer; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: K:o 131.
De Geer, Carl; — 16.
Frih. Kurck, Fredrik; — 79- ??
Sjöblad; Fullm., Frih.
Boye, Fredrik; — i55.
Stael von Holstein, Fabian Wilhelm; — 166.
Stjerncrona, Henrik David; —■ 255.
Falkenberg, Conrad; — 2 75. J?
Sprengtporten, Jacob Wilhelm; — 338. J) Tersmeden, Wilhelm Fredrik; — 376. ??
Rantzou, Johan Albert; — 107.
Hr Ulfsax; Fullm.
Hermelin, August Sö- derling; — i93.
Bäck i Finland; Fullm.
Spens, Carl Gustaf; — 862. j? Gyllenkrok, Göran; — 2109. A. ??