Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
De öfrige Ständens wälwilja, men i synnerhet Ridderskapets och Adelns försakelse af wiste rättigheter, har fatt Bonde - Ständet i tillfälle at kunna upfplla en af sine ömmaste önskningar, den att rättfärdiga sitt egit förhållande.
Riddcrstapet och Adeln fränträdt uteslutande besittningsrätt till Säterier, och alla de wilkor troligen äro uppfyllde, sorn wid en sadan eftergift bliswit fästade, har Bonde - Ständet som pä andras bekostnad aldrig önskar för sig »agra friheter, best» ti t,, för Säterier, Rä och Rörs, Jnsoknc, Utsokne, Frälse - Hemman och all annan helt och hällit eller till wist del befriad jord ätaga sig Krono- häll- och Reserve skjuts, sä i freds som Krigstid, pä enahanda sätt som deste skyldigheter af Skatte - Hemman nu utgöras, eller framdeles kunna komma at utgä, med det wilkor, att alla andre som af dylik jord äro innehafware i enahanda förbindelse ingä, et wilkor för hwars bifallande troligen desto mindre stall möta nägre strängbeter som'Riddcrskapet och Adeln sjelf ansett sig icke tillkomma när besittningsrättighetcn af Säterier blifwit för alla fri, at rftergifwa de deste Hemman ätföljande Friheter, och Bonde - Ständet med rättwist förtroende till sine Med - Ständers Tänkesätt, icke tror sig behöfwa brwisa den sanning at all stag- jord är i Den 2 October. lika behof af Samhällsmagtcns beskydd, och sälcdeS ll. ka skyldig, at lill denna Magtcns uyrätrhällande och bistånd bidrag-; Och skulle ProkokvllsiUldrag härom till de öfrige Respecuve Ständen expedieras.
Ve luxrs.
Lx krotocoilo, 8. L.
IräALreiii . i - ^ - Lepukaklonen afträdde derefter behörigen beLedsagad.
Det upläste Pl ototslls - Utdraget begärtes pä bordet; hwareftcr upläsningcn af Allmänna Bcswärs» och Economie » Utskottets Betänkande fortsattes till flut, Lakes pä bordet.
UplästcS följanbe Utdrag af Protokollet hällek llti I»ik<> sens Högloft.
Ständers StatS « Utskott den 28 Sept. i8og. / S. D. Till Stats - Utskottet har ifrän Högd tvbrdige Prästc - Ständet anfommit Fabrikören och Riddaren af Kongl. Wasa - Orden l^ars krelks uti ingifwit Memorial gsorde berätttlse om den af honom inrättade
Fabriaucs-rdrrlscs tillständ jemte anmälan af h« 1L8L Den 4 Dctober de swärigheter som ännu stola möta honom, för at fullkomligt utföra dcn plan han antagit.
Utaf denna berättelse inhämtas: at Fabrikören krelk stall warit den första som är 1799 erhöll Konungens Nädiga tillständ at inrätta Klädes - Fabrik pä Landet; at detta tillständ bcwiljadcs i en antagen Compagnon bosell ?1oeiberA8 namn, hwilkcn förut i 14 Ärs tid pä
Lrelks bekostnad gjort resor i Tyskland och England för at inhemta kunskap om de där inrättade och här i Riket dä okände bästa Mcchanista Machiner för kardning och spinning, att under loppet af nära twänne Är war han, Lrclk, sysselsatt med upfbran» bet af nödige byggnader till denne inrättnings anläg. gande pä betz egendom ^-:dels Frälse--Hemmanet Elfsvik pä Lidingön: at Llostbsrx under samma tid arbetade med 4 Snickare z Smeder och 2 Swarfware pä inrättningen af Machineriet, hwilkct dock wid dcrä anställd besigtning befanns odugcligt och utan werkan, emedan klastberg icke stall sörslätt hwad hgn sig ä, tagit at utföra: Att Lrelie sälcdes mäste stilja klociLer§ ifrän sig med en förlust af 6000 R:d, och Sjelf med biträde af stickcligare Mcchanister begynna nya försök: at han genom dcn medelst Llostbargs oskicklighet för honom förlorade tid icke kunnat crhälla det af Kongs. Maj:t utfäste Prämium för dem som wille anlägga Klädes - Fabriguc med Machincric, iney at han dock sedermera genom et af Victualie - Handlaren Lokum» erhällit
Län till ett belopp af 8s,voo R:d, utwidgar stn Fabrique till 8 Kard - Machincr, iz Spinn- ' Machiner, 2 Plysar, i Wulff och Z OfwerstärareMachincr, som drefwos genom en Eld-och Luft - Machine: at desse moro i.gäng till den 4 Fcbruarii I8c>7, dä hela Lerket genom wädcld afbrann tillika med ek Warulager af hel och halffärdig! kläder inalles till et wärde Den 2 October. 1283 »värde af 25000.
R:d; al efter benna EldSwäda, som ben ^:de honom öfwergätt, wörö hans tillgängar jämnt swarande emot Har. skulder sä at han icke ägde det ringaste öfwerskott; at han sedermera genom Wännerbiträde och ek erhållit Prämium af Kongl. Majrt af 6000
R:d fbr et af honom upfunnit äfwerskäreri af 8 saxar med aldeles »p Mechaniquc, samt för det at han äret förut infbrskrifwit 7 st.
Tyska Klädes»Wäfware, äter bragt Wcrkct i gäng, sä at han nu har 200 Arbetare:
Men i anseende till en mindre gynnande Conjunctur och bristande afsättning skulle han dock räka i förlägenhet, om ej Riksens Högloft.
Ständer skulle täckas, derom han ock pä det högsta anhällcr, at till hans widare upmuntran och understöd, bifalla, at Handelsmannens 6nc Lolrmsns hoS honom ägande intecknade fordran 2s,8iZ R:d Banco mätte af Manufactur, Fonden inlösas, och räntan för honom nedsättas till Z procent utan at hans disconträttighet derigenom förminskas, samt at han äfwen pä ro är mätte blifwa befriad för all äkerbetalning af Capitalct, men sedermera fä successive göra afbeta!» »ingar der^, sä at Capitalet innom 6 är derefter warder till fullo inbetaldt.
Wid öfwerwägande af be ömmande skäl stg härwid förete har Högwbrdigc Prästc - Ständet utt Protocolls - Utdrag af den 11 flstl.
Augusti ansett sig böra denna ansökning till Riksens Högloft. SländcrS StatS - UtskottS utlätande och ätgärd remittera, med bifogad önskan det wille Stats - Utskottet deruppä hafwa allt det afseende, som Sökandens gjorde nyttiga inrättningar och anwändc dryga omkostnader förtjena, samt omständighcternc kunna medgifwa.
Stats-- Den 4 October.
Stats ->
Utskottet har dcrcftcr haft detta ärende under dfwerläggning, och fär nu deröfwcr afgifws hetz yttrande.
Beskaffenheten af de utaf Fabrikören krask gjorde inrättningar, den nytta de i Fabrtkswägen för Riket med skäl kunna anses medföra, de dryga kostnader han dcrwid nedlagt och de olyckor honom öfwer gätt, äro ibland Allmänheten för wäl kände, att Stats Utskottet bchöswer sig nägot derom utläta.
Stats-Utffottet
Lr af den tanka, akt om nägon förtjenar upmuntran och unde stöd är det utan twifwel den idoge och arbetsamme Medborgaren, som med uppoffrande af egne krafter och tilgängar söker gagna sitt Fosterland med sädane Inrättningar, hwilka dä de pä hembygden öfiycrfhra winsten af främmande men nyt» tige uppfinningar, tillika bereda den arbetsföre men nödlidande uslingen en utwäg att genom egit arbete kunna förtjena ett bröd, för hrvilkct den annars mäste falla det allmänna till last, och af honom sälcdcs j stället för en onyttig och sysslolös warclsc, danar en L sin män gagnande medlem i samhället.
Att Fabrikören brerks inrättningar äro af fädan egenff p, och att han äiwen inom sin wrrkningskrets sökt befordra detta dubbla ändamäk, tror StatsUtffottet sig för dess del icke böra sätta i fräga.
, Med öfwertygelse om Riksens Högkofk Ständers ömma tänkesätt för hwarjc Patriotiskt bemödande, drager StatS- Utskottet altsä icke i Betänkande att understödja den af brosk, gjord? ansökning.
' ' .DL Den 4 Dctober.- 1285 DS ändamälet af Manufaktur
Disconk-inrättningen Sr att biträda ej minore Wäfweri än ätskillige andre i de betydeligare stbiderne ukketande Fabriks-id» kare och Manufacturister till Näringarncs hjelp och upkomst; sä anser Stats - U/ssvttet icke deremot stridande, vm dm nu sökte Läne - flyttningen warder bcwiljad, e-- mot det att Mauufackur.
Disconten, hwars tillgängar synes utan nägons förfördelande lenina ukwäg till en sädan flyttning, undfär de Intecknings, och Säkerhets» handlingar, som Victualie - Handlanden Lokman mi innchafwer.
Men i den händelse Manufactur-OiseontZondcn icke skulle medgifwa, att nu pä en gäng kun» na inlösa hela detta Län, sä hemställer Stats-Utskot, tet, om icke sädant likwäl bör ske, st den mohn och sä fort Fondens tillgängar det möjeligcn tilläta, helst Fa» brikören Lrv8k genom en längre tids utdrägt icke skulle winna den hjelp och förmon hatt nu äsyftät och hwaraf han i anseende till de honom öfwergängnc 0, lyckor, är i sä mycket behof.
Och dä uti denna beräkning jcmwäl ingär de af km8k i öfrigt uppgifnc wiktor af en till z procent nedsatt ränta, lo ärs anständ med all afbetalning pä (kapitalet samt deisammas afbördande sedermera snccessive pä 6 är, jemte bibchällande af hans
Discont - rättighet dessutom; sä fär Stats-Utjkottet äfwm i den delen tillstyrka bifall ä hans ansökning.
Ständers egit bepröfwande hcmställes detta wördsammeligen.
Är och dag sym förut siär; PS Befallning kstöäsUus.
^ Bila» ?L8b Den 4 October.
Biiaga.
Hhmjukaste Memorial till Riksens Högloft. Ständer.'
Hos Riksén- Högloft.
Sländer soni mep uprnuntran och beskydd ofelbart omfatta hwar och m
Nitisk och rättskaffens Medborgare, wägar jag alleröd, mjukast afgjfwa en berättelse om den Fabriques-rörelse jag inrättat; och anmäla de swärigheter som ännu mö« ta mig, för att fullkomligt utföra den plan jag an, tagit.
Jag war ben förste här j
Riket som är 1799 erhöll Konungens Nädiga tillständ att inrätta Klädes, Fabrjque pä Landet» detta tillständ bcwiljades i en an« kagen Compagnions namn >loacf> kiostbsrss, och stäl-, let ffukle wara min dä nyligen inköpta Egendom H-:delFrälse»Hemmanet Elfwik pä Lidingön.
Denne klostbarss hade förut under 1; är§ tid pä min bekostnad gjort Resor i Tyskland och England för att inhämta kunskap om de der inrättaöe bästa Mcchaniske machi, ner för kardning och spillning, hwilka här i Riket dä moro okände.
Under loppet af nära twännr är jag spHclsat, te- med uppförandet af nödige Byggnader, arbetade klostkerss med 4 Snickare z Smeder och 2 Swarfware pä inrättningen af machinerict; men dä hela mitt Capital war uttömt och besigtning skulle anställa- af Herr Directeuren Llkvmss och Herr Rädman krestin . w. fl., erhög jag af ben förre den bedröflig-, uplySriing, att hela machineriet war odugligt och utani werka samt att kiostbc-rg icke förstod hwad han ätagit sig att utföra, jag war dä nödfakad att skilja klost bsrZ - Den 4 October.
L237 der^ frän mitt Compagnie med en förlust af 6020 R:drr och ingen ting af hela machincriet kunde nyttjas.
Mine uppbyggde och endast till Fabrique tjenlige
Fem stora Byggnader, gjorde wig nödsakad att börja nyr försök med skickligare Mechapistcr.
Under tiden hade Kongl. Maj:t kungjort att de s första Zabriques-idka, re, som wille anlägga Klädes » Fabrique med machine» rie skulle undfä 5202 R:drs prämium och äter 6 cl» !er 8 af andra som wille fortfara skulle fä2s2OR:drr
Län pä 10 är emot z procents ränta och 12 procents ärlig afbetalning.
Jag hade i sä god tid börjat med inrättningen af machinerie, att jag till förenämnde prämium warit ostridigt berättigad, om icke klastberg» bristande kunskaper gjort hela min inrättning onyttig.
Till erhällande af de utaf Konungen bewiljade pfwannämnde
Län anmälte jag mig, men som jag e« medlertid och till kostnabenS bestridande warit nödsakad att uptaga privata
Län emot inteckning t min Fastig, het pä Landet, och Kongl. Maj-.t befallt Commerce-Col« legium att ej utan emot första Inteckning beivilja nägra Län, sä kunde jag af benna förmän icke eller komma i ätnjutande.
Mitt bekymmer lättades likwäl genom en akt, ningswärd WänF Victualie' Handlaren kria Lokman» biträde, som erböd mig förskott, det ha» tid efter an, nan utsträckt ända till 35,222 R:dr.
Med denne Patriotiske Wännens biträde hade jag omsider hunnit ulrvidga min Fabrique till 8 Kard.machiner', iz Spinnmachiner, 2 Plysar, i Wulff och 8 äfwerfkärare - ma, chiner som drrfwos genom en Eld» och Luft-machin, och wörö i gäng till den 4 Febr. 1827, dä under min fränwaro i Stockholm hela Werket genom wädcld af, brann, tillika med ett Varulager af hel» och halffär, digr 1233 Den 4 Oktober. dige
Kläden inalles till ett wärdc af 25,000 R:dr.
Efter denna eldswäda soni war ben 4:dc mig öfwergätt, wörö mina tiilgängar jcmnt swarande emot mina skulder sä att jag icke ägde ringaste bfwcrstotr.
Mine Creditorcr, dem jag samniankalladc, uppmuntrade mig Vänskapsfullt att äter upprätta min Zabriquc och de erbödo mig anständ med betalningen pä' Z äroch den förenämnde
Männen eftergaf z ärs ränta pä lo,OOO R:drs Capital, andre wänner gjorde mig ometande ett Subscriptions - Län pä io är af nära YOOO N:dr Banco, och Kongl.
Maj:t bcwiljade mig ett prämium af 6000
R:dr för ett af mig uppfunnit äf» werstäreri af 8 Saxar med alldeles np mcchanique, samt för det att jag äret förut införstrifwit 7 stycken Tyska Klädes , Wäfware.
— Härigenom war jag i tillständ, af ifrän den I Maij till den 1 December uppföra en StcnhuS-Byggnad af 64 alnars längd och 16 alnars bredd, samt 2:ne Flyglar hwardera af 2s alnars längd hälften af z och hälften af s Wäliingar.
Oä Conjuncturen 3^4 är före min olycka war sä widrig att dc fleste Fabrikanter hade'm,ringa afsättning, och Kongl. Krigs - Collcgium p^ 2:ne ärs tid icke emottog nägra Lefwerantser, sedan den planen blef antagen, att inga Klädes - Förräder behöfdcs för xäkommande behof, ansäg jag rädligast att göra min inrättning endast för fina kläden..
Men i Februaril mänad utbrast märt olyckliga krig och jag ägde dä icke tjcnlige machincr för gröfre kläden, men ätog mig ändä att lefwcrcra io,OQO alnar och utwidg-de. mitt machinerie, sä att jag nu har i gäng io Kardmachiner, 14 Spinnmachiner, z Plysar och 2 Wulffar som stökas af Zi personer och 14 barn; dessutom.8 öfwexstärare - machiuer, som stötas allesammans af 2 Go^- Den 4 October. 'i2'8§ sar, 18 Wäfstolar och I Strumpstol, sä att dagligen hos mig kunna uparbel.,s 2v Lisp. Ull. Nu warande Conjunctur dä ingen Utländsk Credit k-.n erhällas, har försatt mig i en brydsam belägenhet, i anseende till swärighekcn att anstaffa Rudimatcrien som jag nu mäste köpa med en högre kostnad än 10 a 12 procent, som kunde besparas om jag äg', de Contant penninge -Förlag, at kunna köpa ur första handen.
Af Konungens Nädiga tillständ a t er halka Discont - Län i Manufactur -Diskonten till zo procent utbfwcr min wanliga Oiscont-rättighet, har jag icke eller kunnat begagna mig, ty dä jag nu uklvidgestt mitt Machincrie för Commitz-arbete, men hos Kongl. Krigs - Collegium ofta fär länge wänta pä min hetas, ning utan at erhälla nägot Reversal, som jag i Diskonten kan pantsätts dä derjemte ben owäntade händelse inträffat, at enär jag werkcligen ägt Kongl. KrjgsCollcgii Anordningar, de af Kongl. Commerce-Collegir Discont icke som Hypothekcr antagas, sä är den i sä fatta omständigheter mig bewiljadc.
Disconterings -.rättighet aldeles onyttig.
Likwäl synes mig en städan CaMon af Kongl.
Krigs - Collegii Anordningar wara nägot olämpclig; Ty Manufactur - Fonden är en skänk af Ständcrne, och Ständerne stola wä' draga försorg om betalningen af Kronans Skulder.
Äro nu Kronans andrbningar icke säkre sä synes wäl billigyeheten fordra at förlusten icke drabbar en priwat man, sädan som jag, utan snarare den Fond sou, Skänderne stänkt till mitt och mine mcdbröders understöd.
Jag har utan förmögenhet, och utan at r ungdomen lärt Fabriqucs - packet letat mig fram sjelf, och kan nu mera utan handledning sjelf bäde göra och stöta bela mitt Machincrie.
Jag har ock tillika sökt sam - 1SZ2 Den 4 Gctsber. sammanbinda jordbrukets glada yrke med Zabriquesrbrclsen och de 2vo Liggare jag hopsamlat, och nu mera utan andras belastande kunna förtjena deras fö, da, har min egen jord pä * hemman i g
Är under, hällit halfiva tiden med Bedd, dricka, Brännan, mjbl? och Potatocs, och mitt egit siffe har glfwit dem ström» ming> — Sjukdom har ocksä hos mig warit sällsynt, at Läkare ej mer än z gängor pä Z Är behbft tilkallas. Deras Contributioner h«fwa likwäl mäst wara min egen förlust, ty dä et fattigt Arbets - Omnfolk, som sjelf har möda at skyla sig, blifwit taxerad till 404 §- eör Landtwärn-keklädningen,'war en sädan ta» xcriag sbrmodeligen rigtad ät Husbonden sjelf.
Om nägre af Riksens Högloft.
Ständers uplyste
Ledamöter skulle täckas taga mine inrättningar i ögnasikte, more en sädan heder nästan öfwer min för» modan, men utomordentligt smickrande? och om till min widare upmuntran och understöd, jag skulle anses wara förtjent at fä deltaga i de» Faderlig» omsorg, med hwilken Riksens Ständer omfattat idogc medborgare, sä skulle jag endast wäga föreflä, Att Herr Handels» mannen Lric Lokmans hos mig ägande intecknadc fordran 2f,8lZ R:d Banco, mätte af Manufaktur-Zon» den inlösas och räntan för mig nedsättas till z procent, utan at min Discont-rättighet derigenom förminskas; med ödmjukaste anhällan om jag dä pä minst 10
Är undstapp afbetala Capitalet, men efter den tiden utfäster mig sueccSsttzc inom 6
Är hafira hela Capitalet inbetalt.
Framhärdar med djupaste wördnad Riksens Högloft.
Ständers allcrödmjukaste tjenare krelk.
Lika Den 4 Octsber.
LL91 Lika lydande med Originalet betygar. -7. bröäollus.
DcgärdeS pä Dordet. ZiredrogL följande:
Utdrag af Prokocollek, häller ul!
Stäiidcrs StatS-Uiskott ben 28 September I8VH.
S. O- Sedan Stal» - Utskottet företagit sig att granska dr milkar, under hwilka Rtcognitions-Skogarne af närwarande Druks-äg.ire ianchafwaS, har Utskottet jcmfört de ätskilliga uppglfter och upplysningar angående d«Hr Skogar, svm innehällas dels i den a^f Kongl. BergS - Collegium meddelke bcrätkc!s' dc!S ut! bet af Högloft.
Ridderskapct och Adele» till Utskottet remitterade Memorial i detta ämne, saint uti andra seda» fordna Riksdagen förwarade Handlingar, skyndar StatS - UNkottet att för Riksens Högloft.
Ständer meddela- Resultatet af sina i delta ämne inhämtade kunskaper.
Oct har icke kunnat undfalla Utskottet: att dc§a Skogar af Staten upplätne ät enskilde, skaft igenom BergS - h.'Ndtcr!nge„ samt anläggande af B'ukoch Manufaktur - Dc>k kommit Staten till nägok gagn; att de enskilde, som iNgätt i de§e kostsamma företag, handlar i kraft utaf, och i förlitande uopä Statens ldften, att blifrva bibehällne wid de dem »n -äng killer kän - 12I2 Den 4 Octsber - okände förmäner; att deras egendom och tväifärd hwilar pä bibehällandet af besia förbindelsers heljd, och att dä ä ena sidan Ägande-Rätten till den upplätnr Skogstrakten altid ^liiwit Staten tilerkänd, har ä ben andra Nyttjande-Ratten emot en öfwerenskommen wcdcrkänsta eller sä kallad Recognikions - afgift altid blifwit Bcrgwerken fö: säkrad, sä wäl i kraft af det för anläggningen oumbärliga behofwet, som i kraft af flera jfräu 1600 talet till och med i senare tider utgifnc Kongl.
Förordningar och Ständers försäkringar.
Under sädana omständigheter har det synts Utskottet wara ostridigt, att i kraft af besia Författningar, Staken lika sä litet kan owillkorligcn disponera om de till Bcrgweiken uplätne Recognikions-Skogarsom besia af Dergwerken kunna, utan förbehäll af Statens ägande - rätt begagnas..
— Utskottet har sä mycket mera funnit sig styrckt i denna sin öswertygclsc som bet altid warit i enlighet med denna grundsats, som Allmänna Styrelsen handlat och Riksens Högloft.
Ständer ivid 1747 Äis Riksmöte högtidligen erkänt densamma dä de ytrat sig:
Att de wäl ä cna sidan funne Jcrnbrukcns rättigheter och priwilegier ä sädane kronolägenheter bcstä dänni, alt allmänningar»»: emot skäliga Skogsörcn ostiljackuligcn förblnwe widde Hamrar och Masugnar hwarunder de blifwit anstrgne; Men äter ä den andra, at kronan, som i egenskap af wcrkclig
Ägare till desin Allmänningar endast updragit nyttjande - rätten deraf till Jernwerken emot wcderkänfla icke kunnat betagas, att, sedan plset, lä wäl pä kohlen, som alla andra wahror stigit och mycket blifwit fbrhögt, äfwen löta förhöja priset pä dm aflätne ssogcn.
Den 4 OctObcr. 1295 Sedan Stats - Utffottct säledcs häraf och af hwad ofwan anfdrdt är, trott sig finna dc hufwud, grunder, som borde bcstänima förhällandet emellan Staten och Bergwcrks - Idkare!-!. den förre betraktad som Ägare, den sednare säsom Innehafware af RecoguitionsSkogarnc, har Stats Utskottet trott sig böra ytter!!- gare undersöka pä hwad sätt Staten af sin äganderätt skulle kunna draga den största fördel, och utan Bruks - Ägarens undergäng' widtaga den för bet Allmänna must nyttiga författning.
Att enligt det uti Memorial ifrän Högloft.
Riddcrskapct och Adelen uppgifnc project, upplåta ägandc-rätten af dctzc Skogar för en skatte köpeskilling swarande emot io Ärs Recognitions afgift, har synts Utffottct innebära ett assägande af framtida fördelar emot en alt för ringa köpeskilling, för at Utskottet skut- ä le wäga till sine Respektive Principalers bifall framställa detta:
Att äter inskränka sig till förestäendc af en förhöjning af Recognitions - afgift'!,» har spnts Utskottet, om den skulle gä till ett wisst betydeligare belopp, kunna blifwa obillig, i chnnerhct under närma» rande conjuntur för Bergwerken, och i annat fall haftva lika med det förra Förslaget den olägenheten, att wara af en vbetydelig werkan, och at sakna dcn bestämdhet för framtiden i rättigheter och skyldigheter, som bör wara grunden för cnskiltcs förhällandcn sä wäl sins emellan som till samhället.
Utffottct har trott att Staten sä wid detta som wid flera tillfällen borde hafwa till fbrcmäl, c) blott de fbrmäner, som för ögonblicket kunde erhällas, men i synnerhet deni, som för framtiden kunde beredas.
Under denna synpunct har Utffottct ansett soia Hufwudsakeligt, att genom Skogarncs indelande till .
Hcm< 1294 Den 4 October.
Hemmantal fä ökade Bostäder, bestämd ägorymd och gemensamt deltagande i det Allmännas bbrdor.
Dä Staten pä dessa grunder, jemte en billig Skatte köpeskilling, ärhölle för framtiden förökade Inkomster och Hwarjc Hemmansägare en ny lättnad uti de Hemmanen manligen Lkfdljandc bcswär, har Utskottet tvid denna winst fbr det Allmänna ä den andra stdan fbrmodit akt Bruksägaren icke skulle hafira att klaga, dä dessa lägenheter fdrwandladc ifrän Statens till enskildta säkra och fasta Egendom, kvmmc at med alla öfrige Hemmans - ägare dela enahanda öde.
— Men Högan huru detta skulle wärkställas och hwilka grunder därwid borde fdljas, har hoS Utskottet upwäckt länga och brpdsamma öfwerläggningar.
Det sätt pä htvilkct Skogarne bliswit Bruken tillstagne har wisscrlig-n, dä det ä ena stvan tyckes ännu mera befästa deras ttyttjande-rätt, i det dessa tracter utom deni hwarkcn komnstt till dell odling de NU äga eller kunnat nära den folkmängd de nu underhålla, deremot ä den andra fbranlätit, att pä flera ställen wldlrst.igare trotter än som för Smidets behof kunde sym.s oumgängelige, bliswit Bruke» tillagdt.
— Utskottet har trott att ändamälct fbr Skogarnes upplåtande borde bestämma gränsen af Bcrgwcrkens företrädesrätt wid Skatte-kepct, och att sälcdes de skulle wara owilkorligen berättigade till att bchälla sä mycken Skog som för Wcrkets drift och Smidets underhäll more behöflig och att detta i anseende till BcrgwcrkS-JdkarenS nedlagde kostnad och dess behof af full säkerhet för stn handtcrings-drift borde rikeligen tilltaga; men att till all oupodlad mark, hwilken sedan Brukets behof säledeS wore bcräknadt, möjligen runde blifwa öfrig, borde, dä den till Hemmantal indelteS, blifwa för hwar och rn öppet akt med lika rätt som Bruks äga - Den 4 Gctsber. ägaren r köpet concurrera.
— Uisföttet här trott möjligheten till uppehälle derigenom för siera medborgare beredas och nya odlingar samt följaktcligcn nya förvetan för samhället derigenom päffyadas.
För alt närmare utwcckla stna tankar i detta afseende och uppgifwa nägra grunder för werkställighctcn häraf, Hat Utskottet trott sig böra förcflä följande: i:o Att, wid undersökningen af den areata widd af skog, som för hwarje Bruk är behöflig, noga afseende göres pä IordmäncnL bcstaffcnhct; pä olika snar ätcrwäxt i olika landsorter och pä hwad Bruket wcrkeligen behöfwer, sä att hwad dtt samma blir tillagdt
Mä blifwa snarare öfwer än vader d.si bcho^; Dock tikwäl bör wid detta tillfälle iakttagas; akt de Bruk, som hafwa egna Skogar pä hwilka smidet är rgundadt k) mä undantaga dem ifrän det belopp soM anses ulgöra hwad som för dem är behöfligt. 2:o
Ätt alla pä Skogarns för Brukens räkning anlagde Torp eller odlingar, de mä wara skattlagdt eller ej, skola anses sässm Bruken oskiljnckiigt tillhörande och Bruksägaren äga rättighet alt wid Skogens indelande i Hemmantal uppä hwar och en af dem fördela Lotterne efter wänlig metod, samt för hwarje sädaktt Torp, »tom den för Brukets behof anst-gne skog, äga rätt till sä myckett som behöfs till bränsle, byggnadstimmer och stängsel, z:0
Ätt sedan Brukets Skogs-behof säledes blifwet utläknadt, dea mä detsamma tillsläs äf dea som närmast bcfinncs kring dch ägor och odlingar samt att denna pä sadan grund Bruket cillärkände Skog Mä SkattläogaS kill Hemmantal, och af Brusägaren Tredjö Band.
Nld 165. 166- rmok 1L96