Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
17 § Då Kongl Maj: t uppdragit åt Sundhets Kollegiet att ha huvudinseendet över vaccinationen är han förvissad att detta angelägna ämne med lika omtanke och med nit befrämjas.
(Exempel på journal som skall föras).
Förklaring hur med beväringskarl, som tar lega av tvenne eller flera till tjänst vid beväringsmanskapet, förfaras skall.
Stockholm den 13 mars 1816.
Ett mål, då en person står tilltalad för att ha lejt sig till två för beväringstjänst, kräver en förklaring till rättesnöre för domaren.
Då beväringskarl låter leja sig av två till beväringsmanskap, skall det jämföras med tjänstehjon som låter städja sig av två husbönder och dömas efter lagen kapitel 14 § 3 i Handelsbalken.
Han döms att återbetala legan och böta så mycket som svarar mot legan och övriga förmåner för ett års tid.
Böterna delas mellan Oss, Häradet och målsägaren.
Kan den brottsliga inte betala omvandlas straffet till vatten och bröd.
Stockholms slott den 13 mars 1816.
Kungörelse angående de nu utfärdade sjötullstaxor för inkommande varor.
Stockholm den 20 mars 1816.
Ständerna har överlämnat förslag till tulltaxa till nästa riksdag.
Det har synes Oss gott med avseende på den svenska näringens förkovran och yppighetens hämmande, att nödvändighetsvaror inte belastas, medan vissa utländska varor som omåttligt förbrukas inom riket får hög tullavgift.
Särskilt gäller det varor som skulle med lika godhet tillverkas i landet och till sådana kvantiteter att behovet nästan kunde fyllas.
Även för inkommande varor skall tulltaxan betalas i Hamburger Banco eller med Svenska Bankosedlar, beräknade till den kurs som gäller för varje månad.
Detta gäller redan exporttullen och anses säkrast mot förändringar i en ostadig växelkurs.
Taxan nedsätts för nödvändighetsvaror från 1799 års taxa.
Förbud för vissa varor vilka efter 1799 fått inkomma.
Kaffebönor får endast införas i fat från främmande europeiska hamnar.
Stockholms slott den 20 mars 1816.
Taxa varefter tullavgiften för ostindiska varor som till riket inkomma och kvarbliva, beräknas och erläggs.
3 sidor med varor och tullen.
Underrättelser om vad övrigt bör iakttagas.
§ 1 Godsägaren skall uppge varans inköpspris och alla andra kostnader fram till att varan vid sista avsändningsorten blivit inlastad.
Han skall lämna faktura och giltiga bevis för att styrka värdets riktighet.
Vill han inte detta skall tullbetjäningen att mot det uppgivna värdet lägga på 20 % och ersättning för frakt och försäkring.
§ 2 När varor som är lovliga, men inte upptagna i taxan, införs direkt från Ostindien med svenska skepp erläggs 1 / 3 mindre tull än sjötulltaxan innehåller.
§ 4 För varor, som är förbjudna, men med behörigt tillstånd att få kvarbliva, erläggs tullavgifter efter sjötulltaxan, om varorna är upptagna där.
Taxa varefter sjötullen för inkommande varor skall beräknas och erläggas.
70 sidor med varor och tullavgifter.
Underrättelser om vad i övrigt bör iakttagas.
§ 1 Tullen skall erläggas i Hamburger Banco eller i Svenska Bancosedlar efter den kurs som bestäms varje månad.
Tull för 1 skålpund toppsocker är 2 runstycken och för tobak samma avgift som 1777 års landtull taxa för varje sort utsätter.
§ 2 Helfrihet från tullavgift för svenskbyggda fartyg, som tillhör Våra trogna undersåtar och har fribrev.
§ 3 För varor som införs på svenska hel- och halv klinkbyggda fartyg eller utländska fartyg höjs taxan med 40 %.
§ 4 Norska fartyg med varor inordnar sig efter Vår förordning av den 24 maj 1815.
§ 6 Godsägaren skall uppge varans inköpsvärde och annan kostnad, varefter procenten beräknas.
§ 7 Varor kan märkas med FÖRB och får införas trots att de är förbjudna.
Gäller de varor som behövs för viss näring eller tillverkning.
§ 8 Varor som ej finns i taxan och kan klassas som hantverks- fabriks- och slöjdvaror eller nipper är förbjudna.
Vid särskilt tillstånd blir tullen 50 %.
§ 9 De varor, som förtullas efter värde skall införas i tulljournalen med namn, beskaffenhet, antal, svenskt mått och vikt § 10 Varor och persedlar som inkommer till vid Hovet ackrediterade främmande sändebud skall vara adresserade till dem personligen för att slippa tull.
§ 12 Resevagnar som av utlänningar införas tullas med 20 % av värdet.
Då han för ut vagnen igen återfår han pengarna.
§ 13 För vin, som inkommer direkt från vindistriktet, det som kallas flygande modren, betalas en tiondel mindre än vad taxan säger.
§ 14 Var trettonde tunna av varje läst saltat kött och fisk, frikallas från tull och avgifter.
§ 15 Skepparen skall uppge den last av livsmedel, som är avsedd för besättningen.
Annars får han betala tull.
Vad skeppare får ha med sig beroende på besättningens storlek vad gäller vin och brännvin.
Olika från Östersjön och från Västersjön.
§ 17 Hur vin, brännvin och kaffebönor skall var förpackade.
§ 20 Är det fler varor än angivit eller andra varor och det upptäcks av tullbetjänten erhåller han hälften.
§ 25 Då tullbetjäningen inte kan känna till alla varor som inkommer har en fabriksidkare rätt att för undvikande av underslev utse en eller två personer, som deltar i packhusens besiktningar.
Kungörelse om överenskommelser rörande prästrättigheter; Stockholm den 3 april 1816 Vid senaste riksdag framkom att åtskilliga motsättningar finns mellan prästeståndet och bondeståndet rörande prästernas tionde och privilegier.
Då Vi alltid strävat efter att Våra undersåtar skall leva i förening och ha samstämmiga tänkesätt förordnade vi att prästerna skulle sluta frivilliga överenskommelser i ärendena.
Detta har inte lyckas överallt.
Prästeståndet upprepar sin begäran att Vår åtgärd måtte ännu kraftigare verka.
Vi förordnar därför att vilken av parterna som önskar någon ändring, ärendet tas upp i allmän sockenstämma och leder till vänlig överenskommelse, som redan är föreskrivet.
Skulle tvist uppstå underställs förslaget landshövdingen och domkapitlet.
Skulle inte där nås förlikning sänds utlåtandet till Vår nådiga granskning.
Innan något avgörande sker gäller de vanliga lagarna och förordningarna om prästernas avlöningssätt.
Stockholms slott den 3 april.
Kungörelse angående stängselskyldigheten för kungsgårds- och boställsinnehavare, samt kronohemmans åbor på Öland.
Stockholm den 3 april 1816.
Kommittén för utmarksfördelningen på Öland har tillkännagivit att åtskilliga boställsinnehavare klagat över betungande stängselskyldighet.
De menar att de stängsel de sätter upp nu, kommer att bli till nytta för efterträdarna.
De efterlyser en författning, som skulle ge rättvisare fördelning av stängselskyldigheten mellan nuvarande boställsinnehavare och deras efterträdare.
Kammarkollegium har på befallning lämnat en skrivelse, där det är stadgat att 30 famnar stengärd eller 60 famnar jordvall skall räknas som 1 års stängselskyldighet på helt mantal, dock med följande villkor och föreskrifter.
1: o Gamla stängsel skall hållas vid makt.
2: o På ställen där hägnad med trä är brukligt och tillgång därtill ännu finns får detta stängningssätt behållas.
3: o Inget stängsel på den årliga skyldigheten får tillgodoräknas, om den uppförs på andra ställen än i fastställda rågångar mellan byar och hemman samt omkring enskiftade, storskiftade eller utbrutna ägor.
4: o Även om man bestämt antalet famnar, som skall göras per år är innehavaren skyldig att sätta stängsel överallt där det är nödvändigt så fort det möjligen kan ske.
Det årliga famntalet skall endast tjäna som grund för likvid mellan av- och tillträdare.
5: o Alla frälse- och kronoskattehemman är undantagna från den fastställda beräkningsgrunden.
7: o Att stängningsskyldigheten blivit uppfylld görs upp vid laga syn.
Skulle den avträdande inte underhållit gamla stängsel eller följt författningarna om nya, får han innan avträdestiden in natura fullgöra bristen eller betala efterträdaren med pengar till det värde som synerätten bestämmer.
Har han uppfört mer än sin skyldighet, har han rätt att få ersättning av efterträdaren.
Kungörelse angående kontrollen av kortstämpelavgiften i landsorterna.
Stockholms slott den 24 april 1816.
Riksens Ständer har vid sista riksdag uppmärksammat den svåra belägenhet Barnhusinrättningen i Stockholm hamnat, på grund av en del olyckliga omständigheter bl a Finlands avträdande till Ryssland.
För att understödja föreslås en stämpelavgift på 4 skilling på varje par spelkort som tillverkas.
Barnhusdirektionen har rätt att själva uppbära hälften och den andra hälften går till riksgäldskontoret.
Samma gäller i övriga städer där spelkort tillverkas, då barnhus eller fattigvårdsinrättningar får avgiften.
Vi har stadgat följande: 1: o I de städer, där barnhus eller fattigvård hädanefter kommer att erhålla hälften av kortstämpelavgiften skall en ledamot av inrättningens styrelse närvara vid stämplingen.
2: o Stämpeln förseglas och förvaras som hittills hos magistraten.
3: o Inflytande medel insätts i lantränterierna och i Norrköping i sjumanskammaren.
Taxa varefter sjötullen för utgående varor skall beräknas och erläggas; Stockholm den 24 april 1816.
26 sidor med varor och avgifter.
Underrättelser om vad i övrigt härvid bör iakttagas.
§ 1 Tullen på de varor som taxan innehåller erläggs i Hamburger Banco eller i Svenska Bancosedlar efter den kurs som gäller för månaden.
Särskild taxa för alun.
§ 2 Helfrihet gäller för fartyg som tillhör svenska undersåtar och är på Cravel byggda.
§ 3 På varor som utskeppas på svenska klinkbyggda fartyg förhöjs den helfria tullen med 50 %.
§ 4 Utgående fartyg och varor till Norge betalar som svenska.
§ 8 Alla varor som inte får utföras är märkta FÖRB.
§ 10 Silver som inkommit för att transporteras genom landet, skall redovisas på behörig attest och utan avgift utföras.
§ Fartyg som är lastade med inhemska eller främmande varor i en svensk hamn, har rätt att fylla på lasten i annan svensk hamn.
§ 14 Nödvändigt behov av livsmedel för besättningen är fri från avgifter.
De får också tullfritt föra med sig ved, tjära och beck för skeppets behov.
Följer tabell på vad olika stora fartyg får ta i last av dessa varor.
Främmande fartyg får ta samma kvantitet för sina behov, men betala tull.
§ 15 Master och spiror uträknas i palmtal så att trädets vidd mätes 12 fot från storändan och 3 palm räknas på varje svensk fot av vidden på trädet.
4 verktum gör 1 palm § 19 Under denna taxa inbegripes inte den särskilda avgift som i avseende på kostnaden för sjöfartens fredande skall erläggas.
§ 20 Särskild taxa för järnvaror som utförs på främmande fartyg.
Stockholm den 24 april 1816.
Kungörelse angående tull på spannmål, kommande från utrikes orter.
Stockholm 25 april 1816.
Ny tulltaxa för från utlandet inkommande spannmål.
Vete 24 skillingar per tunna Ärter, korn och malt 32 skillingar per tunna.
Havre och råg 16 skillingar per tunna.
Ett lispund vetemjöl 8 skillingar.
Ett lispund rågmjöl 6 skillingar.
Allt räknat i Hamburger Banco.
Övriga mjölslag som bovetegryn, havre- och korngryn är förbjudna att införas.
Stockholm den 25 april 1816.
Kungörelse angående tillåten utförsel till Finland av salt från nederlagen i rikets stapelstäder; Stockholm den 13 maj 1816.
Kongl Maj: t har givit Kollegium tillkänna att det i landet finns mer salt än vad som behövs.
Kongl Maj: t tillåter därför att salt får utföras till Finland från nederlagen i stapelstäderna mot vanlig recognitions avgift.
Stockholm den 13 maj 1816.
Kungörelse angående löftesskrifter för bergsfogdar.
Stockholm den 16 maj 1816.
Kongl Maj: t har i skrivelse till Bergskollegiet förordnat att samma regler skall gälla vid tillsättande av bergsfogde som vid kronofogde.
1: o Ansökningar till lediga bergsfogdetjänster lämnas till bergmästaren, som så snart tre anmält sig insänder förslag till Bergskollegium.
Skulle endast en eller två anmält sig inom fjorton dagar inlämnar bergmästaren deras ansökningar och meriter.
2: o Vid ansökningen bifogas en av två vederhäftiga personer undertecknade borgen, där de träder i borgen för en summa av 1.500 riksdaler som bergsfogden kommer att anförtros.
6: o Den som inte anskaffar en i alla delar fullständig borgen bör inte uppföras på förslag.
SALOMON LÖVENSKJÖLD.
Kungörelse angående vad iakttagas bör, vid anläggande av mindre järnmanufakturhammare eller s k vattensläggor för hushållssmide.
Rikets ständer har hemställt Kollegiets utlåtande rörande anläggning av s k vattenslägga för hushållssmide.
De förordnar besiktigande av vattendraget av några i orten boende personer.
Angränsande bruksägare och jordägare skall meddelas.
I fall av stridigheter skall bergmästaren göra ny undersökning.
Protokollet skall insändas till kollegiet inom 6 veckor.
Förklaring rörande vissa omständigheter, vilka böra iakttagas vid fullmakters utfärdande till prästval; Stockholm den 22 maj 1816.
För att hindra missbruk har följande stadga utfärdats.
1: o Närvarande röstägande skall muntligen eller skriftligen lämna sina röster var för sig och inte flera på en gång.
Detsamma skall gälla för dem som röstar genom fullmakt.
2: o Då en fullmäktige röstägande inte kan skriva, bör de vittnen, som han åberopar som bevis för sitt fullmäktigeskap alltid vara med vid valet.
Är fullmakten skriven skall deras namnteckning under ed tecknas.
3: o Om dessa föreskrifter inte följs, blir rösterna ogillade.
Detta skall uppläsas från predikstolarna vid samma tid, som övriga prästvals författningar uppläses.
Stockholms slott den 22 maj 1816.
Universal angående skyldighet för underdomare att, då rannsakning över häktad person förvisas till annan underrätt, inom föreskriven tid avlämna rannsakningshandlingar, samt ansvar för försummelse därav.
Stockholm den 10 juni 1816.
Underrätt i stad skall inom 14 dagar lämna utslag till Hovrätten eller annan Överrätt Detsamma gäller på landet, men där är tiden 1 månad.
Böterna är 3 riksdaler per dag som tiden överskrids.
Kungörelse angående den valör varunder asignationer på banken ej få utfärdas.
Stockholm den 12 juni 1816.
Asignation (anvisning på inbetalning) får inte göras på mindre än 20 riksdaler, så vida det inte utgör en slutbetalning, som är lägre.
Däremot ändras inte asignationsrättigheten på ojämna summor med skillingar och runstycken.
Stockholms slott den 12 juni 1816.CARL
Kungörelse angående vissa tillägg i Göta kanalbolags Diskontreglemente.
Riksens Ständer har under sista riksdagen beslutat att understödja Göta Kanalbolags Diskontoverk med ett ökat kreditiv.
Sammanlagt blir det 1.600.000 riksdaler till år 1817.
Mellan 1817 - 1825 endast 1.500.000 riksdaler.
Följande stadgats: § 1 Direktionen skall som nu bestå av 6 personer.
§ 2 De lån som beviljas skall ha absolut säkerhet.
§ 3 Utlåningarna kommer att verkställas i Göteborg vid bolagsdiskonto kontoret.
Men kan också ske vid härvarande kontor om så önskas.
§ 4 Utlåningen får inte utsträcka sig längre, än vad som gäller sammanlagt för det upphörande diskonto oktrojen och diskontoverket.
§ 5 Utlåningen får inte överskrida 1.000.000 riksdaler.
§ 6 Verket bör inte utgiva någon med 3 % ränta löpande revers av mindre än 1.000 riksdalers belopp och efter 1818 ingen löpande asignation med mindre valör än 10 riksdaler.
§ 7 Efter varje års revision skall fullständig berättelse om diskontoverkets förvaltning till Oss.
§ 8 I alla frågor skall direktionen följa reglementet av den 11 april 1810 och Rikets Ständer Bankoutskott, Bankorevisorerna eller Bankofullmäktige.
Stockholms slott den 12 juni 1816 CARL
Kungörelse angående förbud mot utförsel och nedsmältning av kopparskiljemynt.
Haga den 19 juni 1816.
Ett kapital av kopparslantar och runstycken, vida överstigande behovet av skiljemynt är i rörelse.
Utförsel av skiljemynt och nedsmältande skulle inte bara ge Oss och kronan en förlust, utan minska allmänhetens tillgång på skiljemynt.
Därför förordnas att den som ertappas med att utföra skiljemynt bötar 4 gånger värdet och mynten är förverkade.
Samma gäller om någon smälter mynten.
Böterna tillfaller angivaren.
De gamla slantarna, som avlyftes den 23 juli 1803 skall åter sättas i omlopp.
Samma gäller för kopparmyntet som ompräglades 1802.
Dessa s k dubbla slantarna har nu ett värde av 1 skilling och de enkla slantarna ½ skilling.
Även de av Riksgäldskontoret utgivna polletterna är förbjudna att utföras eller smältas.
Stockholms slott den 19 juni 1816.
Förordning angående vad iakttagas bör, vid meddelande av burskap och rättighet att idka utrikes sjöfart.
Haga den 3 juli 1816.
Väsentliga olägenheter har uppstått i åtskilliga städer i anseendet till beviljande av burskap och rättighet att idka utrikes sjöfart.
Därför förordnas följande.
§ 1 Ingen skeppare får idka utrikes sjöfart, utan att i sådan egenskap vunnit burskap, vilket han kan få i vilken svensk stapelstad som helst om han är svenskfödd.
Den som är född utomlands kan bara söka i vissa större städer.
Utan burskap kan den idka koopvaerdie sjöfart som varit officer eller underofficer i flottan.
§ 2 Ansökningar görs hos magistraten, som hör borgerskapets äldste, stadens handlande och skeppare.
§ 3 För att vinna burskap för att idka sjöfart, krävs förutom god frejd att den sökande vid förhör visat sig ha nödvändiga kunskaper i navigering.
§ 4 Utländsk man måste visa från magistraten i sitt tidigare hemland, att han där uppsagt sitt burskap, vilket civilstånd han har och om han har omyndiga barn.
Finns inget att anmärka på hans frejd, är han berättigad till burskap, då han bosätter sig i staden.
Har han hustru och barn skall de inom ett år inflytta till staden, annars förlorar han sitt burskap.
§ 5 Vissa restriktioner gäller för utlänningar att bli delägare i rederier.
§ 6 Skeppsredare har rätt att förse sina fartyg med skeppare från vilken stad inom riket de önskar.
§ 7 Magistraterna i stapelstäderna skall vid vite på 25 riksdaler före februaris slut insända förteckningar över alla på utrikes sjöfart burskap ägande skeppare och vilka som vunnit borgarrätt.
Haga slott den 3 juli 1816.
Universal angående besiktningars förrättande över såramål och döda kroppar av behöriga läkare och kirurger.
Stockholm den 15 juli 1816.
Besiktningar av skador som kommer att ligga till grund för utslag, skall göras av personer som äga behörig kunskap.
Då provinsialläkare är att tillgå och besiktningarna inte fordra någon skyndsamhet skall inga andra personer få förrätta besiktningen.
Kungörelse att tiden för besittning och försäljning av Svenska mäns i Finland innehavande egendomar blivit förlängd till den nittonde april år 1817.
Haga slott den 16 juli 1816.
Överenskommelse mellan Oss och Kejsaren av Ryssland att tiden för besittning och försäljning av svenskars egendom i Finland förlängs till den 19 april nästa år, till både svenskar och ryssars ömsesidiga nytta.
Kungörelse angående upprättande av ett bolag, till besörjande av Hjälmare kanal- och slussverks ombyggande och framgena underhållande.
Haga slott den 31 juli 1816.
Greve B B von Platen har undersökt kanal- och slussverket.
Han har funnit ofullständighet i byggnadssättet på grund av att man förr inte hade insikt i sådana anläggningar och att tiden gjort åverkan, så att den nu befinner sig i bristfälligt tillstånd.
Den kan inte iståndsättas utan måste byggas om helt.
Enligt förslag kommer det att kosta 339.498 riksdaler.
Det bolag i Örebro, som hittills har skött underhållet så länge möjlighet fanns, kan inte klara den nya kostnaden.
De begär att till kronan få återställa och avstå verket.
Då Vi insett nyttan av denna uråldriga anläggning, som Sveriges konungar alltid tagit under sitt beskydd och som säkert även i framtiden kommer att främja näringarna i det inre av landet, har Vi, då statens tillgångar inte kan överta detta verk, på förslag av von Platen velat tillbjuda Våra undersåtar att blida ett bolag.
50.000 skeppund stångjärn förs genom kanalen från Örebro till huvudstaden varje år och flera tusen skeppund tackjärn.
Bolagets namn kommer att vara Hjälmare Kanal- och slussverksbolag och i evärdeliga tider äga och underhålla kanalen efter följande villkor.
§ 1 Var och en av våra trogna undersåtar har rätt att teckna aktier i bolaget.
Varje aktie kostar 100 riksdaler, som under 5 år betalas med 20 % varje år.
Redan efter första inbetalningen har man rätt att överlåta aktien.
§ 2 Kanalen kommer efter ombyggnaden att behålla sin nuvarande sträckning till Sågsjön.
Av vetenskapliga grunder, bekvämare genomfart och billigare kostnad kommer sträckningen Sågsjön - Arboga att gå invid Säby och Oppunda byar.
Vidare granskning kommer att visa om kanalen bör gå öster om eller igenom Säby eller väster om, som kartan visar.
Den nya kanalen skall ha 7 fots vattendjup vid lägsta vatten stånd.
Där byggs 8 slussar.
Kanalbotten mellan Västmanlandssidan och Hjälmaren kommer att fördjupas till 10 fot.
För att undvika översvämning vid höga vattenflöden bör en halvsluss byggas, helst vid Hjälmarens strand mitt för Notholmen.
Detta kan ske om jordägarna frivilligt avstår jord till dammen.
Detta blir till förmån för dem själva, då de undviker översvämningar.
För att undvika den kostnad på murar under bron där landsvägen mellan Kungsör och Arboga går över kanalen, bör en svängbro byggas vid nedersta slussen.
§ 3 Kanalbygget som utan dröjsmål bör företagas och fullbordas får arbetare från Vårt och Kronans manskap till så stor styrka som behövs och omständigheterna medgiva.
Deras lön utbetalas efter beting eller då det inte kan äga rum dagspenning.
Under arbetstiden skall till manskapets förplägning en fri och obehindrad tillförsel och försäljning av mat och dryckesvaror vara tillåten.
Skulle varupriserna på grund av bristande införsel stegras omåttligt, åligger det bolaget att dra försorg om tillräcklig tillgång på livsmedel emot fastställd taxa.
§ 4 Bolaget erhåller från Vårt och Kronans förråd utan betalning stenlupit krut till bergsprängning och ekvirke till byggnad.
§ 5 Nybyggnaden bör ske först.
Sedan en bigrav och en dragväg anlagts kan slussen fungera under tiden.
Arbetet mellan Hjälmaren och Bergkarsberget blir sista etappen.
Där bör arbetet påskyndas, då knappast någon kanalfart kan bedrivas under arbetstiden.
Då hela bygget är klart skall bolaget vara pliktigt att hålla verket i stånd, så att seglation mellan Hjälmaren och Arboga å alltid är öppen om inte is lägger hinder i
De oundvikliga reparationerna som kommer att behövas får inte ta längre tid än 14 dagar om inte utomordentliga olyckshändelser inträffat.
§ 6 Vi upplåter åt bolaget hela det gamla Hjälmare Kanal- och slussverk i det tillstånd och skick det befinner sig.
Syn kommer att hållas vid av och tillträdena.
Slussverket njuter evärdelig skattefrihet.
De personer som förlorar mark i anslutning till kanalen skall kompenseras genom jord på annan plats.
§ 7 När kanalen är fullbordad kommer seglation, kanal och slussfart att vara fri för alla som för sin handel eller rörelse vill begagna sig av den.
De skall njuta samma skydd som gäller på landsvägarna.
Endast de avgifter som tillkommer bolaget får tas ut av de resande.
§ 8 Avgift enligt taxa som bestäms innan seglationen startar tas ut av alla fartyg och deras varor.
Undantag är alla fartyg lastade för Kronans räkning.
Taxan sätts i förhållande till Trollhätte kanals och andra in och utländska taxor, markegångspriset på råg i orterna däromkring kommer också att påverka avgiften.
§ 9 För att uppmuntra befolkningen att köpa aktier i bolaget har Vi erkänt bolagen en årlig summa av statsmedel så att aktieägarna även under byggnadstiden kan få någon utdelning.
§ 10 De tjänstemän och betjänter som nu finns vid kanalverket skall orubbat bibehållas tills de avgår med döden.
De behåller sina löneförmåner.
§ 11 Redogörs hur teckningen av aktier skall gå till.
Haga slott den 31 juli 1916.
Kungörelse angående tills vidare tillåten utförsel av tunnband.
Stockholm den 5 augusti 1816.
Det är tillåtet att utföra tunnband tillverkade av s k bandpil, mot en avgift av 12 skillingar av 100 riksdalers värde.
Kungörelse angående förhållandet med växlar i svenskt mynt som å utrikes ort är dragna på i riket vistande man.
Haga den 7 augusti 1816.
Växlar dragna i svenskt mynt får inte accepteras från utrikes ort, men på här i riket vistande man.
Haga den 7 augusti 1816 CARL
Kungörelse angående kommunikationssättet av oekonomiska ansöknings- och besvärsmål, som i Kongl Bergskollegio göras anhängiga.
Stockholm den 19 augusti 1816.
Då ansökningar eller besvärs handlingar inte blivit insända i tid har hela ärendet försenats.
Nu har Kongl Maj: t i skrivelse till Bergskollegiet för att undvika dessa hinder satt en tid på två månader inom vilka den sökande eller besvärande parten skall insänt sina förklaringar, annars kommer inte ärendet under prövning.