Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag anha ier derföre, alt Herr Greswen och LandkMarskalken wille göra proposition att saken remitteras kill ConsiitulionsUtflottet, som med sitt uttalande mä äga att skyndesamk inkomma.
Herr LandtNarffalkcn.
Ridderffapet och A delen symes mig i oiscm. serna förmiddagen hafwa öswerenskommit alt ämnet ej kunde anses som en Con, stilUtionssräga.
Ja och Nej. Herr Lan-tNarffalken»
Äkminsione åberopades sadane tz Z as Regert: gssormen som ej hänförde saken under Constitutionsmäl.
För öfrigt hemställer jag i hwad belägenhet jachn kommer om Riddersiapet och Adelen hänwisar frägan till ConstitutionsUtfloltet, sedan som jag har mig bekant, Presteoch BorgareStänden remitterat Konungens Proposition till Oeconomie- och SiatsUtstoiten. Zerv (Grefwe I^övenkgelm, Larl:
Såsom ett bewis att Rioderffapet och Adelen ej ansett saken som en Constiku>ionsfräga< sär jag den äran erindra att Ridderffapet och Adelen voterat om dest förwisande titt ett särskilt Utskott; hade den blifwit ansedd Z->6
Den 7 November. som grundlagsfråga, sä hade den naturlkgkwis bordt ga till ConstitutionsUtstottet.
Herr Grefwe» och LandtNarflalken.
Kanhända torde Rrdderstaper och Adelen förena sig att remittera till ConstitutionsUtstottet att inkomma med »tlätande till hwilket Utstötts befattning det anser detta mål höra.
Herr ^otsilieb, Orri kreäric, för min del kan jag ej instämma med de warda Ledamöter, som anse detta mäl innebära en grundlagsfräga.
För öfrigt synas mig meningarne sä delaoe, att förmodeligen ej annan proposition torde antagas, än titt votering vm till hwilketdera, Constitutions eller OeconomieUtstottet, fvägan stall remitteras. Ropades Ja.
Herr LiltverstolpL, vaviä 6u6mun6, förklarade sig ej kunna assia frän sin motion, utan yrkade vaering. 8riherre Ohrström, om detta mäl stulle behandlas som en Consiitutionsfräga, sä stulle desi afgörande hwitå titt nästa Riksdag; Om den äter det icke är, hwad har dä ConstitutionsUtstottet dermed att göra.
Desi befattning mätte wäl tydligen wara att uppgöra Grundlagsförslag.
Jag hemställer till Ridderstapet och Adelens vmpröfning, om, dä denna Den 7 November. §»7 fräga ej rörer Grundlagen, det ej stulle innefatta en contradictton arc remittera den till ConstituiionSUtstottet.
Herr käklman, som jag nyss höre yttras att BorgareStändeis hänwisning stett till Stars- och OeconomieUtstoklen, fär jag den äran anföra att jag i eftermiddag talk med en och annan Ledamot af detta Ständ, hwilka endast nämnt OeconomieUtstottct, och får jag för öfrigt blott tillägga, det jag ej tror StatsUtstottet kunna sig utläta öfwer National Bewäringen förrän husoliio sn blifwit afgjord.
Herr Land Marskalken:
Herr kLKIman har aldeles rätt.
L-aken bör sä förstäs, att Preste- och BorgareSländen.
li a med Ridderstapet och Adeln, remitterat den sednare delen af Kongl. Maj-.ts Proposition till StatsUtstottct, men den förra, om en NalionalBewaring, blott till OeconomieUcstvttet.
Härefter föreslog Herr Grefven och LandtMar» stätten följande voteringsproposition:
Den four bifaller att frägan om en National» Bewäring stall remitteras till Allmänna Befwarsvch OeconomieUrstottet, strifwer:
Ja; Den det ej will, strifwer Nej; - Win» Zc>8 Den 7 November.
Winner Nej, remitteras frägan deremot till ConsiitutionsUtftottets skyndsamma utlåtande.
Denna Proposition godkändes; likwäl hördes: ^err 8ilfvsrllo1pe, Oaviä 6u6mun6, anhöll alt, enligt hwad han förut wägat föreftä, StatsUt. fiottet mätte införas jemte OeconomieUt stöttet.
Derefter föresiogs voteringen kl. ^ till 8, efter hwars fulländande röfterne befunnos hafwa utfallit som följer:
Ja 93.
Nej 142.
Och skulle alltså frägan om NationalBewäringen till ConftitulionsUtstoltet remitteras.
Ridderfkapet och Adeln ätskildes kl. io em astonen.
In ki6eni krotocollc» 6.
LilvLrllolFs.
Den ro November- §09 Fredagen den 10 November.
Plenum kl. K 5 e. m.
Justerades Protocollet för den 12 Ock.
'Utdrag af Protocollet hällit i Högloft.
Rid» derstapet och Adelns Plenum den 7 November 1809. S. D. Föredrogs StatsUtstoktets ProtocollsUtdrag af den 6 November innehållande
Ut stöttets utlåtande öfwer en till detsamma ankommen Konungens Nädiga Propontion af den 20 September, rörande eftergift af RiksgaldsContoirets andel i utstylder, hwilka i Jönköpings Län blifwit
Slagde al» derstigne och såsom werkeligen nödstalde, förut ifrän alla utstylder befriade personer; Hwilken Nädiga Proposition SiatsU.stottet/under förtröstan, det taktes Kongl Majit för framtiden widtaga sädane anstalter, akt Statens rä t med bibehållande af rättwisa och billighet ma bewaras, för fin del i underdånighet tillstVrkt, och mäle nu till Riksens Ständers eget ompröfwande hemstä lt: och blef detta StatsUtstottets tillstyrkande af
Hög vfl.
Ridderstapet och Adeln till alla delar gilladt och bifallit: hwarom de öfrige Resp- Ständen genom Utdrag af Protocollet manligen stulle underrättas.
Ur supra.
Den is November.
Utdrag af Protokollet hällit i Höglost.
Ridderstapet och Adelns Plenum den 7 November 1809.
D. I anledning af stadgandet i 56 H Re, geringsformen rörande allmänna frägors hänwisande till Utskott, bestöt Ridderstapet och Adeln att till ConstitutionsUtskottet remittera den del af Konungens, den 4 November upplasta, Nädiga Proposition om wid ägande af särskildta kraftiga anstalter, til!
Rikets förswar och framtida säkerhet, som rörer en allmän Na ionalBewaring; Och stulle Utstvktet anmodas att med sitt utlakande öfwer högstberörde Nådiga Proposition med det ftyndefammaste till Riksens Ständer inkomma; Hwarom de öfriga Rrspect.
Ständen genom Utdrag af Prokocollet manligen ställe underrättas.
Ui supra.
Utdrag af Prokocollet hällit i Högsost.
Ridderstapet och Adelns Plenum den 7 November 1809. S. D. Biföll Hööglofl.
Ridderstapet och Adeln ConstitutionsUrstotteks i anledning af Ridderstapets och Adelns wid det förestagna tillägget kill 4Y § Riksdagsordningen gjorda anmärkning, genom Memorial af den 6 November i berörde tillägg tillstyrkta ändring i följe hwaraf, efter olden: som äierremitterat, borde införas: kunnandeS likwäl ej, genom denna äterförwiSning de öfriga Stäm Den io November- sr:
Ständens befluö, i de mäl der trenne StändS röst utgör Riksens Ständers, deras kraft och rverkan till Expedition betagaS.
Och stulle detta beslut, genom Utdrag as Protocollet sä wul de öfrige Resp. Ständen, som det till jämkande af de wid RiksdagOrdningen gjorda anmärkningarna nedsatta Utstött, wänligen meddelas.
Ridderstapet och Adelns Plenum den 7 November 1829. S. D. Föredrogs SlarsUkstottets ProkocollsUtdrag af den 6 November, rörande de matt och steg Utskottet widtagit ait med Åtskilliga Ledamöter af S.ockholmsStids HandelsSocietet, hwilka i följe af Kongl.
Maj:ts Näviga Bref och Päbud af den 2o ,-filedne Martil, biträdt Riket med Län, öfverenskomma om wilkoren för dessa läns återbetalning: och blef StatsUrstoktets härwid hafde ätgärd, af Högloft.
Rldderskapet och Adeln kill alla delar gil ad; hwarom de öfrige Resp. Ständen, genom Utdrag af Protocollet, manligen stulle underrättas.
Rid, derstapet och Adelns Plenum den 7 No, vember 1809.
S- D. Föredrogs StarsUtstottets PrvtoevllSUtdrag af den L November rörande Herrar Käslms och Als Den ro November. och Llsnteslons, genom Memorial hos Wallofliga Borgares, andct, gjorda ansökning, att i allmänhet alla till
Riket kemnade Län mätte njuta enehanda ratt, som de hwilka af Stockholms Stads HmdelsSocietet blifwit meddelade: och blek StatsUrstotleks, i anledning af denna ansökning afgifne utlätande, af Högloft.
Ridderftapet och Adeln till alla delar gilladt; hwarom de öfrige Resp. Ständen genom Utdrag af Prolocollet manligen stulle underrättas.
Slureligen justerades Prcllocollerne för den i5 October för och eftermiddagen den 25 October
Dito den 28 October
Dito, den zo October
Dito, den 2 November samt 4 November för och eftermiddagen.
Ridderskapet och Adeln ätftildes kl. 9.
In kllftLM krotocollo L.
Lilkvei stolts.
Lör - Den n November- 513 Lördagen den n November.
Utdrag af Protokollet hällit hos Högwördi» ge PresteStändet den 4 November 1809. S. D.
Efter öfwerwägande af Högloft.
Riddrrstapets och Adelns samt Hederwärda BondeStändets sammanstämmande beslut, det BancoUtstottet skulle anmodas, att ofördröjligen till Riksens Stan, der inkomma med en lika fullständig berättelse om 180Z ärs
Revisorers förhållande och anmärkningar wid Realisationsfrägan, som den hwilken nu rörande Herrar BancoFullmägtiges, blifvit asgifwen, och ehuru Ständet ansett sig af de fran BancoUtskorket inkomna Handlingar hafwa erhållit tillräckeliz upplysning om förloppet af Riksgäldssedlarnes Realisation och Herrar BancoFullmägtiges åtgärd der. wid; beslöt Ständet dock att ifrän BancoUtstottet inbegara det wid r8oz ärs BancoRevi sion förde Protokoll, sä wall i afseende pä de i Ständet rm' narwarande Herrar Ledamöters af nämnde Revision yttrade önskan, som i synnerhet i förmodan, akt af omförmäldte Protokoll nagra upplysningar kunna hemtas, hwilka wid uppsättandet af blifvande Jnstruction för Herrar BancvFullmägkige och Revisorer torde medföra nytta; wid werkställigheten hwaraf Ständet likwäl wäntar, att BancoUtstottet lärer till« se, det inge sädane Calculer, som kunna röja Ban» fjerde Band- 65, 66. qvens 5i4 Dm n November qvens hemligheter, mä uti de afgifwande Hrndllngarne inflyta; hwilket härigenom stulle de Relpeck.
MedStanden samt BancoUtstvttet wördsamc och wanligen meddelas.
Ut supra. 7 '.'ocollo S. D. Upplästes ett af nu mera afledne Usiessoren ocb Bergmästaren Her- ^nton Lwab till Högt.
Ridderstapet och Adelen ingifva, samt derifrån rist Allmänna Beswars- och Oeconomie samt Bewill-' uingsUtstotlcn remitteradt Memorial om Fond till anställande af Salttillwerkning inom Riket, afwensom ett ifrän Höglofl.
Ridderstapet och Adeln till ConstitutionsUtffottet remitteradt Memorial af Herr Haradshöfdinggn Läannerliam, ^obsri, angående Instruktion för den blifwande TrycksrihetsCommit« leen, och bestöt PresteStändet akt uti Lesia remisier med Höglofliga Ridderstapet och Adeln instämma; hwilket genom Utdrag af Protocollet stulle de Resp. MedStanden samt bemälde Utstött wördsamt och manligen communioeras.
Lx krotocollo I. b7. ^Imc^vili.
Utdrag af Protocollet hållit hos Högwördige PresteStändec den 7 November e. m. 1829.
S. D. Föredrogs ä nyo Kongl. Majrts Nädiga Proposition till Riksens Ständer, om «idlagande af Den n November- si§ af särskilta kraftiga anstalter till Rikets försvar och framtida säkerhet gifwen StockholmsSlolt den zr Oet. 1809, och bejlötS akt densamma till Skars samt Allmänna Beswärs, och OeconvmieUtskotten remitteras; Hwarom de Resp. MedStänden samt bemälte Utstotr skulle wördsamt och wänligen underrättas.
Lx krotocollo P lä. Utdrag af Protocollet haltet uti Borgare» Ständeks Plenum, wid Riksdagen i Stockholm den 7 November 1809. S. D. 2 anledning af Högloft.
Ridderstapet och Adelens anmärkning att i ConstiiUtionsUtstottcts tillägg wid RiksdagsOrdningens 49 8/ saknades något stadgande, rörande det särstildte förhällande som wid äkerremister af G.undslagsfrägor bör iakt, tagas, hade wälbemälte Utstött, i Memorial af derr 6 dennes, öfwer berörde anmärkning, sig yttrat samt till undwikande as all otydelighet föreslagit, att sista meningen af ifrägawarande stadgande mä salunda förändras, att efter orden: som återremitterat, införes: kunnandes likwäl ej genom denna äterförrviSning de öfriga StändenS Beslut, L de mai der Z StändSröst utgör Riksens Ständers, deras kraft och werkan, till expedition betagas.
Och sorn Ståndet hwad salunda föreslagit är, för sin del gillade och godkändez Alltså skulle under - Z16
Den ii November. derrättelse derom de Resp. MedSkänden wördsamt och manligen meddelas genom detta ProtocollsUtLrag.
Lxkrotocollo ^ kk. keterlon. S. 3).
Hmad Riksens Högl.
Ständers Statsutskott, uti ProtocoltsUdrag den 6 dennes anfört och hemställt, i anledning af Koiwl.
Majtts Nädiga Proposition den as nastledne September, angående eftergift af utskylder för wiste innebyggare i Jönköpings
Län, blef efter uppläsandet, till alla delar af Ståndet bifallit och godkändt; Hwilket de Resp.
MedSkänden wördsamt och wänligen skulle lillkannag!fwas.
Lx krotocollo ^s. kk. kotorlon.
S. D. Gillade Ständet till alla delar, hmad Högloft.
BewillningsUtstotkel i ProlocollsUdrag af
Len 6 dennes, yttrat, i anledning af Högloft.
Ridderskapet och Adelns remist uppå Herr E)fwersten kbrentzrariLts Memorial, hwarttti, pä anförde grunder, yemstailes, om icke sädant sammandrag öfwer Bemillningen, som kan erfordras, mätte hädanefter upprättas af Kongl.
KammarCollegium eller KammarRätten; Hwarom de Resp. MedSkänden skulle wördsamt och wänligen underrättas.
Lx krotocollo I. kl. keterlon.
S. D Den n November. 517 S. D. Efter uppläsande af de till Ständer Lf» werlemnade transtumt af Boupp eckningen, hällen ef» Ler Kgl. Ma,:ts Nädiga Förordnande, öfwer f. d. Konungens, Hans G'wals, f- b. Drottningens och Prins Lullals enffildta killhörigheter, tillika med ett särskildt sammandrag deraf, undertecknade af Hr IustilieRädet och Commendeuren 0- L- I^agerbeim, såsom tillförordnad Bouppteckningsman, bestöts: att reste Handlingar skul e titt Riksens Högloft.
Stan» ders StatsU sko t remitteras, och de Resp. Med» banden wörbsamt och manligen derom underrättas, genom delta ProtocollsUtdrag.
Lx krotocollcr ^s. dll. keterslon.
Utdrag af Protocollet hållit hoS Bonde-Stan, det den 4 November 1809.
S. D. Till ytterligare handläggning upptogs det sedan den 8 slstledne Augusti pä börder hwilan» de förslag till Jnstruction för Riksens Ständers JustltieOmbudsman, hwarwid ätskilliga Anmarknin» gar af Sländet gjordes, hwilka uti ProtocollsUt» drag samlade, stulle med ConstilutionsUtskottet oom» municeraö, under anmodan att med förnyadt ulla, tande inkomma; Om hwilket beslut, Utdrag af Protocollet kommer att till be öfrige Respect, Stander» afgä.
Lx krytocoUo L.
L- Isrägäräk.
S. D. Zi 8 Den n November S. D. Pä Talemannens derom framst'lde proposition, beflöt Ständet- att utse sex Ledamöter tell Len Beredning, som i förening med de öfrige Resp. Ståndens. ombud stulle öfwerse och jemka de laid Ri^sdagsOrdninaen i alla RiksScänden gjorde anmärkningar; Härom stulle de öfrige Rech.
Ständen genom ProtocollsUtdrag mördsamt och manligen underrättas.
Tx krotocosio 8. L. IräZärckk. Zriherre ^kerhelm, 8amue1, hade ingifwit ctt Nteinoriai, hioilkct upplästes sä lydande:
Inför Riksens Högloft.
Ständers BemillningsUlstott utbeder jag mig fä" dest mogna och rattmisa bepröfwande underkasta en angelägenhet, rörande Dylta SwafwelBruk, hwilket hitirnills betalt Bemillning pä ben deraf utgående Kronotionde, och som detta synes wara gansta obilligt och icke i likhet med hwad JernBruken i Rikbt utgöra, som äro fria för Bewillning pä sin hammarskatt och tionde, alitsa anhäl-er jag ödmjukeligen, att i likhet med dylike werk, ifrän Bewillning pä Kronansrionve waada befriad, samt akt i den nya BewillningsFörordmngen rydeligen mä marda utsatt,s det Dylta Bruk derifrän bllfwer fnkändt.
S. vekholm den 9 November 1309. 8.
Åkerholm.
Remi t.
Den n November- Zrs Remitterades till Allmänna Beswärs- och Oe« conomieUtjkottet.
Utdrag af Protokollet hällik i Riksens Högloft.
Ständers Statsutskott den 6 November 1S09.
S. D. Till StatsUlstottet har ankommit följande: "Kongl. Majlls Nådiga Proposition till "Riksens Ständers StaksUtffott angä^ "ende Allmänna Brandförsäkringsfon. "den; gifwen Stockholms Slott den 2Z "October 18^9.
"Hos Kgl. Maj:t har Directionen af allmänna Brandförsäkringsfonden i underdänighet anmält, "att RiksgäldsContoirets Fullmägtige uti strifwelse "af den z sistledne Augusti gifwit Directionen tillkänna, det StatsUtstottet förständigat Fullmägtige "att af Directionen begära bestämdt utlåtande: om "och huruwida Directionen wille tilläta, att alle uti "RiksgäldsContoiret innestäende Brandförsäkrings"medel, för hwilka Obligationer af RiksgaldsCon"toirer blifwit utfärdade genast omsattes emot andra "Obligationer pä minst fyra är och med 5 ProCents "ärlig rama, och att lika beskaffade Obligationer äf wen - Zso Den n November. "wsn meddelades för de summor, ä hwilka Banes» ^^Attester och Ränterie-qvittencer än widare inläm"nades, hwarjemke Fullmägtige uttryckeligen förkla^^rac, art, i händelse Directionen icke wille häruti "inga, RiksgäldsContoirer icke skulle godtgöra nä"gon ränra ä Brandförsäkringsmedlen längre, än "till den sista October inncwarande är, wid hwilken "tid den befattning med uppbörden af Brandförsäk"ringsmedlen
Ri sgäldsContoiret hittills hast, äfwen ^^komma att upphöra, sä att Directionen sielf derom isinge föranstalta.
Directionen, hwilken jemwäl i "underdänighek insändt en afskrift af det sivar, som "densamma pä Fullmägtiges skrifwelse afgifwit, bär "widare förmält, att Fullmägtige, uppä S atsUt"skolteks anniodan den 4 nastledne September un^^derrättar
Directionen derom, ast S atsUtskottet, i "betraktande af de utaf
Directionen anförde conside"ralioner wäl medgifwik att med uppbörden af Brand"försäkringsmedlen skulle förfaras pä manligt sätt, "men atl deremot ej mindre de Brandförsäkrings"medel, hwilka nu uti Banque" för Riksgälds"Contoirets räkning more nedsatte, än äfwen de, som "ytterligare instöta komme att innestå i Riksgälds"Contoiret med de wilkor 4 Art. i Kongl. Regte» "menlet för Brandförsäkringswerket af d. 15 Aprill ^^782 innehölle, och således samma förhällande till "alla delar att äterställas, som mar emellan allmän"na Brandförsäkringswerket och RiksgäldsEonloiret, "innan ett förändrat sätt till Brandförsäkringsfon^'dens förrättande i Maji mänad 1807 kom i frä, "ga, likwäl med den inskränkning, att en wist del "deraf eller mindst den uli is Mom. af Kgl. K»n - Den n November. 52 r "göreksen den 22 Augusti 1808 omnämnde summa "af 12000 Ri sdaler Specie alltid singe innestå "utt Conlvirct uian beräknande af någon Ränka; "Och pä det ful komlig läkevhet och Controll mätte "kunna winnås, alt den Dircckionen förbehållna rättighet, alt ulan uppsägning lyfta större eller min.
"dre del af de uti Contoirek insatte medel, icke be"gagnades! till mläningar, borde icke allenast Di"rectionen genast och sedermera i början af hwarje "är till Fullmagtige vppgifwa ungefärliga beloppet "af hwad till Astöningar och Werkets underhall "fordrades, utan ock de OriginalHandlingar i grund "af hwilka Brandskador skulle ersättas, hos Full"mägtige föreles, i Protocvllct antecknas samt med "presentatum derifrän förses, och hwarförutan de ^'för ett sadant behof requirerade summor icke singe' "anordnas.
Osmer hwilket allt ett bestämdt och "cathcgoriskt sivar afDirectionen äskades, med tillkän, "nagifwande, att, i fall Directionen icke inom Sep. "lember mänads stut kemnade Fullmagtige ett sädant, "komme StatsUtskottets förra Beslut att tjena till "efterrättelse och af Fullmägtige 'till werkstallighet "befordras. Da Directionen af allmänna Brand"försäkringswerket ansett StatsUtskottets sednare för"flag ej mindre an det förra leda lill en hufwudsa.
"kelig förändring af de för allmänna Brandförsäk.
"ringsinrattningen af Kongl. Maj:t i Räder utfär» "dadé Reglementen, och Directionen funnit det icke "wara sig tillständigt, att inga i pröfning af nä"got, som emot besia Reglementen more stridande, "har Directionen för Kongl. Maj-.t i underdänighet "anmält förhällandet och hemställt, om icke allmänna "Brand?
Z22 Dm n November.
"Brandförsakringswerket nia oförändradt bibchällas "wid de derom utfärdade Kongl. Påbud cH Författningar.
"Kongl. Majit, som icke kanner att Riksens "Stander uppdragit, eller finner dem haswa kunnat "uppdraga deras Statsutskott någon magt akt fatita gällande beslut i mäl as de ifrägawarandes beskaffenhet, gör sig förwisiad, att Statswskottet Lemcke will säsom sädane haswa "det läckt
Dircctionen af allmänna Brandförsäkringsverket meddelas. "Med denna öfwerkygelse tror Kongl. Maj:t fig "böra, innan besia förslag till Riksens Ständers "pröfning af StatsUtskottet öfwerlemnas, i Näder "föreställa Utskottet till en nogare granskning de betänkligheter, som Kongl. Maj:t funnit dem möta.
"Kgl.
Maj:t anser fig icke behöfiva leda Stats"Utskottets uppmärksamhet pä den allmänna säkerhet "och nytta, som genom Brandförsäkrings-inrättningen "blifwik stiftad och beredd, och pä angelägenheten att "upprätthälla och befrämja denna i flerfaldig» af"seenden gagneliga inrättning.
"Det har ej kunnat undfalla StatsUtskottels "anmärkning, att sädane anstalter, som emot olycksfall skydda enskild egendom, utgöra, jemte goda la"gar, hwilka förswara den emot wäld och swek, vs "första wilkoren för idoghetens jemna werksamher, fil! nyttiga företag och grunden för den allmänna Den n November» 523 "Crediten.
StaksUtstottet lärer sälunda finna att "desta wigtiga an>ralter böra noggrant rvärdas, syns ^Uierligen i närwarande tidepunct, dä de utomor"denteliga Statsbehofwen päkalla hwarje omsorg "för medlen att öka Statens af enskilda medborga"res sammansatte förmåga.
"Dä wid allmänna Brandförsäkringswerkets /stiftelse är 1782 Kongl. Maj:t försäkrade uti 4 "Art. af dest Nädiga Reglemente af deri 15 Aprill "samma är, att pä det medlen sä sort de inflöte mac» "te straxt kunna göras fruktbare och wcrket icke blott^^ställas för nägon osäkerhet, rättegång eller äfwen^ttyr wid Capitalernes eller Ränkornes äterbekom"mande, utan wid förefallande Brandstads-ersättningar, penningar genast wara att tillgä, deste medel "stulle, emot ärlig ränka af fem för hundradet, fä "insättas hos den under Kongl. Majtts förwaltning "dä stälda RiksgäldsDirection och för dest räkning "uppbära, samt utan uppsägning af Bcandförsäk» "ringswerket lystas; dä denna försäkran, sedan Riks» ^^gäldswerket derefter blifwit under Riksens Ständers "styrelse bragt, allt hittills warit i helgd hällen, samt "af Riksens Ständer med tyst bifall — och af de"ras Fullmägkige uttryckeligen bekräftad, och dä i "förlitande deruppä flere Tusende af Rikets Inne"wänare deltagit i Brandförsäkringsverket; sä anser ^^Kongl.
Majtt med destas ratt icke kunna förenas "de wilkor, StatsUtstottet lätit föreställa Brandför. "säkringswerkets
Direction, att antingen genast lyf» "ta den innestäende fonden och sjelf besörja om "uppbörden af inflytande medel eller ockfä derföre "emot - 524 Den ii November.
"emottaga Obligationer pä minst fyra är; wilker "hwaraf det sednare icke kunde antagas af Styrel» "sen för ett Werk som till ingängne förbindelsers "fullgörande borde alltid kunna anmanda sin fond, -/och det förra icke medgifwas utan rubbning af grun"derna för delägarnes förtroende.
-Den friheten att till enstilda delägare i Brand, "försäkringswerket gifwa
Län af dest fond, som Stats"Utskottet genom sitt sednare förslag welat för Di"reclionen inffränka, är beredd genom Riksens Slän"ders Fullmägtiges uttryckeliga tillstyrkande, och för"säkran att hälla Brandförsäkringswerket wid lima--de olyckshändelser erforderliga medel tillhanda; "Den är stadgad genom en Kongs, Maj:ts Nädiga "Författning, pä hwars orubbeliga biständ enskilda "medborgare äga rätt att sig förlita.
"Kongl. Maj:t finner alltsä att denna ulla, "ningsanstalt desto hälldre mä förblifwa oförändrad, "som densamma, dä den öppnar för enskilde personer "tillfälle till län pä längre tid, afhjelper till nägon "del de behof af sädane län, hwaruti Odlare och "NäringsAdkare sig befinna, derjemte ökar Brand"försäkringsfondens winst, och, säsom en ny förmän "för delägarne i detta werk samt innefattande en ny "uppmuntran att deruti ingä, befrämjar den nyttiga "Inrättningens framtida styrka. --Den Controll, hwarmed StatsUtskottet ansett "hwarje lyftning af allmänna Brandförsäkringswer, "ketS i RiksgäldsCyntviret insatte medel böra följas "finner - Den n November. 52Z "finnér Kongs. Majit wara lika öfwerflödig, som o« "förenlig med det förtroende, en offenteliga styrelfe "tillkommer.
Allmänna Brandförsä ringswerket för"waltas af man, som äro dertill kallade dels genom "Kongl.
Majit och dels genom delagarnes förtroende! deras förwaltning granskas ärligen af pä lika "fatt utsedde Revisorer, och vestas yttranden kun"göras.
"Om det kunde tillhöra Riksens Ständers Full"mägtige att öfwer Brandförsäkringswerkets förwalt.
"ning af dest egna medel hafwa någon uppsigt, ägde "de tillfällen dertill, utan att behöfwa befatta sig "Med de alltid obehagliga ätgärder, som StatsUt^'stottet förestagit.
"Dä Kgl. Majit till Riksens Ständers Stats.
"Utstött öfwerlemnar desta anmärkningar, förwäntar "Kongl. Maj:t att huru haldst förhällandet mellan "Riksgälds- och Brandförsäkringswerken blifwer be.