Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den Andre Cancellisten är Secreterare vid föredragningen af Adeliga JungfruStiftsÄrenderne, samt fördenskull ansvarig för alla dithörande Handlingar.
Under Riksdagarne är han, näst RiddarhusSecreteraren, närmaste Förestån - Den 20 Junit 313 daren för Ståndets Cancellie, och komma de vid slika tillfällen antagne extra Cancellister, att under hans tillsyn förrätta deras arbeten.
Lån af de under JiiddarhusDirection ställde Fonder. 1 §.
RiddarhusDirectionen äger tillse, att de under dess inseende ställde Fonder, så vidt tillgången och de utgifter, hvilka deraf skola bestridas, det medgifva, må göras fruktbara, och till den ändan tillätes Directionen, att emot Pant af fast Egendom och laglig ränta, samt 6 månaders uppsägning, lån meddela utur alla de Cassör och Fonder, der ej särskilte Testamenten annorlunda föreskrifva; dock aldrig öfver r0,000 R:dr Banco hvarken till en och samma person, eller på en och samma pant. 2§.
Hypotheker, hvarpå Lån får göras, äro; i) FrälseSäterier, sedan de efter sjelfva jorden eller afkastningen af Åker och Äng blifvit värderade, hvarpå må utlånas högst två tredjedelar af värdet, 0?) Frälseffemmanj efter samma grund halfva värderingssumman. 3) KronoSkaUeHemmanj endast då de ägas
Den 20 Junii. af Adelsmän, erhålla lån derå till en tredjedel af värdet, äfven enligt föregående grunder. 4)
På försäkrade väl underhållne och fördelaktigt belägne Stenhus i Stockholm får utlånas halfva Brandförsäkringsvärdet, med vilkor af 2 procents årlig afbetalning på första Lånesumman, sedan Låntagaren i 5 år sig af lånet begagnat.
Desse panter böra hälst vara belägne inom Stockholms, Uplands och Södermanlands
Län, så länge möjligen derstädes till dem finnes tillgång, och Låntagare sig dertill anmäla.
Då lån beviljas utom de nu uppräknade
Länen, så åligger Låntagaren, till förekommande af vidlyftig skriftväxling, att ställa vederhäftig borgen för räntans erläggande påliestämda tider af någon inom eller nära Stockholm boende, och af Directionen godkänd, person.
Som denna utlånings-proportion är den högsta, som får komma i fråga, så böra assecurance- och värderings-instrumenterne noga pröfvas.
De sednare böra vara upprättade, enligt Bancomethod, och då de finnas för höge, äger Directionen, att infordra uppgift på det värde, hvartill panten blifvit uppskattad och taxerad under de sist förflutne 5 åren, och sedan efter omständigheterna låningssumman så minska, att Cassan i alla hänseenden må äga full säkerhet.
Ben 20 Junii. 315 3 §.
Dlrectionen tillåter ingen annan Inteckning i Panten framför sig, än ett proportioneradt Bancolån, hvilket dock alltid sker så, att sammanräknade beloppet ej öfverstiger den för Panten i 2 §. medgifne högsta Lånesumma, hvadan Panten bör i öfrigt vara ograverad, så att Cassan kan blifva första Inteckningshafvare, hvarföre alla andra derå förut befintlige gravationer med Cassalånet infrias, och de förra Inteckningarne dödas inom viss förelagd tid, hvilket sker af Låntagare sjelf, då skillnaden emellan de förra gravationer och den summa, som enligt 2 §. på panten får utlånas, dertill är tillräcklig, i hvilket fall han endast utfår denna skillnad, till dess de förra Inteckningarne vederbörligen dödade uppvisas, 4 §•
Till låns erhållande utur någon af de under RiddarhusStyrelsens vård ställde Fonder erfordras följande säkerhetshandlingar:
Låntagarens Skuldebref till Cassan, egenhändigt underskrifvit af honom, och, om han är gift, äfven hans hustrus, med bägges anborna eller brukliga signet, bevittnad af bofaste Män, Domhafvanden eller Tillförordnad Notarius Publicus, och försedd med Domhafvandens derå påskrifna bevis om Pantens intecknande; kommande den sålunda beviljade och lagligen bevakade inteckningen sedan att 316
Den 20 Junii, gälla för Cassans räkning, till dess den samma till Rätten återställes med Directions påskrift att den dödas må.
Så väl Skuldebrefvet som
Inteckningsbeviset skola utan öfverskrift eller radering innehålla noga oell tydlig uppgift af de pantsatte fastigheterne; dessutom bär uti Inteckningsbeviset vara intagit, huruvida Sökanden nu mera är ensam ägare af panten, och att han obehindrad med laga säkerhet kan den pantsätta; och derföre bör äfven uppgifvas, om han är ogift, Enkling, eller i annat gifte trädd, i hvilka båda senare fallen afvittringsbevis äfven böra företes.
För öfrigt bör Skuldebrefvet vara inrättadt efter följande formulair:
Som vi undertecknade af den under Högloflige RiddarhusDirectionens disposition ställde N. N. (Cassa) (Fond) till låns bekommit en summa stor o. o. Riksdaler Specie Banco, med vilkor, att af räntans erläggande till sex för hundrade otn året, så förbinde vi härmed oss, en för bägge och bägge för en, såsom för livarderas egen skuld att sex månader efter föregången uppsägning lånet med upplupen ränta till fullo återbetala i samma mynt, som vi af Cassan undfått, och emedlertid vid förlust af al! uppsägning den utfäste räntan för innevarande år vid årets slut, och derefter hvarje halft år inom slutet af Junii och December månader riktigt erlägga; att de utgifter Cassan för lånets skull emellertid utbetalt, uppå erhållen tillsägelse, eller vid räntans betalande ersätta, och att alia förenämnde inbe - Den 20 Junii. 317 talningar genom insättning i Riksens Sländeis Bank, samt insättnings-attestens aflemnandc till Riddarhus-Contoiret verkställa.
Till Cassans säkerhet för fullgörandet häraf pantsättes härmed för oss och vår rätts innehafvare vår fasta Egendom N. 1ST., uti N. N. Län, N. N. Härad och N. N. Socken, (Ti, K. Stad, N. N. Församling och N. N.
Qvarter under N:o 00, vid N. N. Gata) med deruti för Cassans räkning af oss lemnad och af N, N.
Ratt beviljade inteckning, enligt nedan påskrifne bevis.
Vi försäkra ock på vår heder och ära, att vi af denna pant äro ensamme ägare och kunna den lagligen pantsätta, samt icke hafva Uppbörd, Förmynderskap, eller Barnarf om händer, eller häfta för någon skuld, af hvad namn det vara må, som kan lända Cassan till förfång uti dess inteckningsoch förmonsrätt.
Slutligen forplikte vi oss, att noga iakttaga och fullgöra allt, hvad Kongl.
Reglementet om lån utur de under Högloflige RiddarhusDirections disposition ställde Cassör och Fonder föreskrifva, och att, derest vi uti något af det, hvartill vi oss härigenom förbundit, brista skulle, undergå allt, hvad högstberörde Reglemente, Lag och Författningar förmå, så att, äfven i händelse Cassan genom försäljning af den pantförskrifne
Egendomen ej skulle erhålla förnöjelse för sin fordran, den af annan vår Egendom fast eller lös skall äga rätt att för bristen njuta sin ersättning; 3*3 Den 20 Junii. hvilket allt med vara namns egenhändiga underskrift och med vara signets undersättande bekräftas.
\N. N. den år 18 . N. N. N. N. Sigill.
Då lån på StadsEgendomar heviljas, inryckes tillika i Skuldebrefvet förbindelsen al 2 procents afbetalning, på sätt 2 §. stadgar. 2) Då lån på Hus sokes, ingifves BrandförsäkringsBrefvet i liufvudskrift, eller ock en af Bankens Registrator bevittnad afskrift, huruvida Huset häftar för Banco-lån eller ej; hvarförutan bevis från BrandförsäkringsContoret, huruvida Huset häftar för premie-lån, skall åtfölja. 3)
Vid lån å LandtEgendomar af här 1 §.
2. tillåten natur, ingifves ordentlig värdering, upprättad, på sätt nyssnämnde §. innehåller, af Domaren i orten, hvilken af Directionen noga granskas. 4) Om Pantén är af Säteri eller Frälse natur, ingifves Kongl. KammarCollegii bevis, att den ej häftar för bytesbrist, eller annan Kronogravation, och af hvad natur eller Mantals storlek den verkligen är. 5) Handlingar, som styrka Länsökandens; Den 20 Junit. 319 ägande-rätt till Panten, såsom Köpe- eller Gåfvobref med uppbudsbevis derå eller Fastebref.
Är Egendomen ärfd, företes Arfslnstrurnentet med bevis derom, att det är oklandradt samt förre Ägarens åtkomst-handlingar. 6) ProtocollsUtdrag öfver den meddelade Inteckningen, som äfven bör vara skrifven å sjelfva Original-Skuldebrefvet. 7) Gravationsbevis, upprättadt efter 10 föregående årens InteckningsProtocollers föranledande, utfärdadt antingen af Domaren i Orten der Egendomen är belägen, eller ock af AdvocatFiscalen i den HofRätt, under hvars Jurisdiction Fastigheten lyder; börande detta bevis innefatta ej mindre upplysning ■ om de Inteckningar, som i Egendomen för penningelån eller andra skulder kunna vara meddeldte, utan ock, huruvida något ArrendeContract om egendomen är intecknadt.
För Landtegendom skola sådane bevis utfärdas, efter det Tingets slut, då inteckningen för Cassan meddeldtes, och i Staden minst dagen efter den, då inteckuingen der blef fastställd. 8) Sökanden vare pligtig förete behörig Domstols, samt LandsContors eller Förmäns bevis, att lian ej är Uppbördsman, eller, om lian tillförene liar haft uppbörd om händer, att han för densamma fullkomlig reda gjordt, och derföre på intet sätt häftar, samt att han ej är Förmyndare, eller har för barnaarf att ansvara, ej heller häftar för någon annan 320 Ben 20 Junii. skuld, hvarigenom Cassans Intecknings- oell Förmånsrätt kan göras stridig; elier dess säkerhet vara något äfventyr underkastad t. 9) Är den erbjudne Panten förut behäftad med Bancolån, skall med uträkning från Banken styrkas, huru mycket derå återstår, så till Capital som upplupen ränta. 10) Söker Förmyndare lån på omyndigs fasta Egendom skall ej mindre Förmyndareförordnandet, än ÖfverFörmyndarens eller behörig
Domstols samtycke till lånet ingifvas.
11) Skulle
Pant ej vara lagstånden uti lånsökandens hand, eller fasta derå hunnit utfärdas, styrke då med Fångesmans särskilta egenhändiga och bevittnade qvitto, att köpeskillingen blifvit till fullo gulden, och någon skuldsedel derföre ej utgifven. 12) Då lånen beviljas å Pant, belägen i andra än de 3 uti 2 §. uppräknade Län, så observeras, att Borgesskrift för räntans erläggande afven bifogas. 5 §.
Åtkomstliandlingarne skola ingifvas i hufvudskrift, men skulle låntagaren åstunda att återtaga hufvudskrifterne, bör en behörigen vidimerad afskrift hos
Directionen förvaras, som, sedan den blifvit till likheten med Originalet bestyrkt, Den 20 Junit, af vederbörande Cassans Ombudsman uppvisas i Directionen.
ProtocollsUtdrag och Bevis, som af HäradsRätt eller annan Rätt utgifvas, skola med Rättens och Domarens vanliga Sigill bekräLtas, och under privat persons nämn å dess betyg bör finnas caractairen utsatt och dess si? gill derunder» 6 §.
När lån utur någon af CaSsoriié åsfandasj skall skriftelig ansökning derom göras hog
Direction, hvarvid bifogas de säkerhetshand? lingar, sökanden har att förete, hvilka äfven i ansökningen böra finnas uppräknade.
Från Diarium antecknas genast af Riddar? husSecreteraren ä ansökningen ingifningsdagens som der blifvit annoterad.
Bevis öfver ingifw vandet meddelas, och ansökningen jemte handJingarne aflemnas till behörigt föredragande
I Direction» 7 §> Om Directionen finner Lånehandlingarne fullständige, och den erbudne panten fullgod * samt bifaller länet, utassigneras summan genast att tillställas Låntagaren, eller dess laglig ga tillförordnade Fullmägtig, derest penningar äro att tillgå j men är ej tillräcklig summa i Ridd, o, Ad, JProt, VIL B, II.
Aid. st t* 322 Den so Junii:
Cassan då inne, kan Låntagaren, om han finr ner sig belåten att vänta , erhålla ProtoeollsUtdrag öfver lånets utgifvande, så snart Cassabehållningen det medgifver, och må han äfven i afräkning derå genast erhålla hvad som möj. ligen kan vara inneliggande, samt vidare efter hand återstoden, så fort incassering sker.
Ett så beskaffadt ProtocollsUtdrag gäller dock. endast i den persons hand, till hvars fördel det blifvit utfärdadt.
Kamereraren tecknar dock alltid, vid sådane händelser, genast på ProtocolisUtdraget, huru stor summa, som blifvit i afräkning lemnsd, och behålle han vid sista summans utlemnande samma ProtocollsUtdrag.
Afslås Låneansökning, eller vill Låntagare ej vänta, tills penningar inflyta, behöfves ej ProtocollsUtdrag utfärdas, utan äge sökanden då sine handlingar återtaga.
Samma rätt äge äfven Lånsökande, hvars ansökning blifvit bifallen, och ProtocollsUtdrag derå ut^ färdadt, men sedermera icke skulle linna sig belåten med en längre väntningstid; dock vare han skyldig, att, vid Handlingarnes återtagande, gifva tälibakars ProtocolisUtdraget, som genast af Kamereraren öfverkorssas, och § Directionens nästa sammanträde uppvisas, 8- $. Hvarje Lånsökande erhålle lån i den ord^ ning han sig anmält, och fått sine Handling gar pröfvade samt godkände.
T' Dm 20 Junit. 323 Skulle pl en gång tvenne eller flera sig anmäla, erhålla den eller de företräde, som minsta summome äska.
Äro summorne lika,' blifve dä den först hulpen, som bästa panten bjuder.
Inträffar den händelse, att Adelsman och ofrälse Person på samma gång söka lån, äge Adelsman företräde, helst dessa Fonder 6amtelige tillkommit af Ridderskapets och A-r delns egna sammanskott-r och gåfvor, samt böra derföre, tiar behofvet så fordrar, anvätl-*; das först till deras nytta» 9 §•
Med tiden till räntans erläggande förhålles, såsom i ofvannämnda formulair till Skuldebref finnes intagit, och om inbetalningen a£ ränta eller hufvudstod, eller afbetalningar ä Hufvudstoden skola gälla, måste de, enligt hvad samma formulair föreskrifver, ske genom insättning i Banken för Cassans räkning, och Attesten lemnäs till Katnereraren emot undfående af ett utaf honom undertecknadt, och med Riddarhusets Sigill försedt, tryckt och numererat, qvittence.
Vill något sitt innehaf-f vandelån, eller någon del1 deraf, sorn dock bör vara i jemna hundra eller femtiotal, inbetala, lemnäs honom tillstånd dertill, dock så, att om han åstundar inbetala hela lånet, ellet någon större summa, som Öfverstiger hälften, bör han derom 3 månader förut uti Directioa tillsäga» !Ö. §< Allt hvad Cassaa till €apitalers och Ifti '324 Den 20 Junti. teressens infordrande, äfvensom till Inteckning gars och Brandförsäkringar förnyande, samt lånens bevakande, i hvad måtto det vara må, nödgas förskjuta, kommer Låntagaren till last, och skall af honom, jemte årliga räntan, elier på derom skeende tillsägelse, ovägerligen återbetalas. 11. §.
Så länge Låntagaren i rätt tid arlägger räntan, och i öfrigt fullgör sina skyldigheter, samt ängen anledning tili osäkerhet för Cassan förekommer, må länet, om Cassan icke är i behof af sine penningar, eller Direction annorlunda för godt finner, hos honom in-i nesta.
RiddarhusFiscalen bör göra sig underrättad i Brandförsäkringsverket!, örn något i endera Cassan pantsatt hus i Städerne skulle försämras, och Brandförsäkrings-suroman nedsättas, på det
Direction då må kunna Uneé uppsäga. 12. §■ Brister Låntagarea ut? fullgörandet af de honom åliggande skyldigheter vid utsatt tid, anses lånet lör uppsagt, och bör, sedan en månad derefter under lika försummelse förflutit, genast till RiddarhusFiscalens åtgärd öfverlemnäs, att om utfordrandet af räntan, samt hvad afbetalas och ersättas bordt, draga försorg; mea derest betalningen deraf inom ett Den 20 Junii.
325 halft år efter förfallotiden ännu icke är verk» ställd, och hvad då ytterligare betalas bör, äfven uteblifver, skall Cassan om pantens försäljning i laglig ordning besörja. 13 §•
När någon till Cassans säkerhet intecknad
Egendom genom köp kommer utur förra ägarens hand, åligger Pantens nya ägare, seda® han första uppbudet erhållit, om han lånet bibehålla vill, sig hos Direction, angående dess omsättning på sitt namn anmäla, och må tredje uppbudet af
Domaren icke meddelas förr, än köparen med bevis från Directionen Styrkt, antingen att han betalt Cassans fordran, eller med
Direction på berörde sätt öf« verenskommit. 34 §.
Då, vid de hitintills beviljade lån, alla nu föreskrifne omständigheter icke kunna vara iagttagne, så ehuru desse lån få atesta, så länge räntcrne och öfrige skyldigheter ordentligen likasom hittills inbetalas, bör dock, vid skeende Intecknings förnyelser, ovilkorligen iakttagas, att Låntagare antingen genom päw skrifning å sjelfva skuldsedeln, eller särskild förbindelse åtaga sig de skyldigheter, son$ detta LånReglemente stadgar. 15 §•
Kongl Maj:t vill i Nåder hafva anbefallf Dess och Rikets HofRätter, Landshöfdingat
Den 20 Junit.
Jdäradshöfdingar och vederbörande Embetsman, att vid ansvar tillgörandes lemna RiddarhusDirectionen laglig handräckning och skyndsamt biträde,, antingen det af Dirsctionen sjelf eller dess Ombud begäres.
Da turn ut supra.
Upplästes till justering och godkändes följande från Expeditions-Utskottet inkomne förslag till Riksens Ständers underdåniga skrif* yejser till Kongl. Maj;t: j) Om Husbehofs-bränvinsbränningen. 2) Om Tabellverket under sednaste qvini quennium, samt föreslagne förbättringar i Ta-! beliernes inrättning. 3) Om Skånska Roteringen. 4) Om förre Commissariens i Riksgälds* Contoiret C* J- Lanells underdåniga ansökning; 5) Om ny organisation af Tullverket, samt LandTullsBsvakningens upphörande med innevarande år. 6) Om belöningar för dem, som upptäcka efterapare eller förfalskar® af Bankens eller Den 20 Junti. ’3S7- RiksgäldsContoirets sedlar, eller de falska sedlames utprånglare.
Föredrogs ä nyo och remitterades till RiddarhusUtskottet Herr Rothliebs, Carl Fredric, den 18 dennes förmiddagen på bordet lagde Memorial, innefattande förslag att Ridderskapets och Adelns öfverläggningar måtte blifva offentliga.
Vid förnyad föredragning af Stats-UM skottets den 20 sistlidne Maji afgifne, samt d. 27 i samma månade, m. på bordet lagde, UtH låtande angående väckt motion om inlösande af de så kallade Schlegelska Godsen i Hallands Län; blef berörde Utlåtande af Ridderskapet och Adeln gilladt.
Föredrogos å nyo och gillades följande från nedannämnde Utskott inkomne, samt den 16 och 18 dennes på bordet lagde, Utlå* tanden:
Frän BancoUtskottei; Jij den 15 dennes: angående Fond i Banken till inlösande af de så kallade Schlegelska Godsen i Hallands Län. 328 Den 20 Junti Frän Stats- och Banco-Ut skott en". den 17 dinnes: rörande skyndsam inlösen af Fili3iDisconternes assignationer.
Bevillningsutskottets den 17 dennes afgifne, och följande dagen f>å bordet lagde , Memorial rörande Öfverflödsoch Fyllnads-afgifterne.
Herr afBrinchbian, Giiftap.
Sedan, med 2fslag af BorgareStåndets inbjudning, att de 166,000 Riksdaler, som vid utgörandet af 1815 års bevillning befunnits vara en brist, skulle genom en tillökning i fyilnads-afgiftcn ersättas, Ridderskapet och Adeln förklarat, att, då Bevillningsutskottet redan blifvit anmodadt, att Uppgifva de artiklar, å hvilka nedsättning linnde ske, och Förstärkta StatsUtskottet stadgat, att en Öfverflöds-afgift skulle utgå, genom en taxering af vissa öfverflödsartiklar, och derest den erforderliga summan icke kunde pä annat fått erhållas, en fylloads—afgift utgöras för LandtTulls - ersättningen , denna inbjudning ej kunde af Ridderskapet och Adeln antagas; så hafva detta Stånds Ledamöter inom Bevill* jringsUtskottet ansett sig förpliktade, att upprätthålla Ståndets grundsatser, och yrkat derpå, att den af Riksens Ständer medgifne minsk; ning af 250,000 Riksdaler på Allmänna Bevilluingen skulle verkställas på det sätt, att den föreslagne Fyllnadsafgiften först skulle
Ben 20 '--Junti, 329 bortgå, och med det öfriga nedsättning ske å de i jödje Artikeln upptagne öfverflöd$~aigifter, för hvilken mening Utskottets fleste Ledamöter af Ridderskapet och Adeln samt Bor» gareStåndet jemväl förklarat sig.
Men jag tror det icke derföre vara Rid» derskapet och Adeln betagit, att bestämma, huruvida de 274,000 Riksdaler, som ännu återstå, böra till hela beloppet eller till någon del deraf i Artikeln å Öfverflöd innefattas. Grefve Mörner, Carl Stellan:
Bå Riksens Ständer genom Nämnd redan tagit det beslut, att beskattning å öfverflöd skulle äga rum, kan väl någon ändring deri ej vidare eke»
Men sedan den omständighet inträffat, att Riksens Ständer funnit för godt besluta, att en nedsättning af Bevillningssumroan skulle äga rum, med 250,000 Riksdaler, och fråga uppstått, att denna nedsättning skulle ske å den af Utskottet till inbringande génomf öfverflöds-afgift beräknade summan af 416,000 R:dr, så att det endast återstode en brist af 166,000 Riksdaler, som genom Bevillning måste fyllas} så tror jag att det är billigast och mest instämmande med allmänna önskan, att Bevill— ningen förblifver vid hvad 1815 års BevilleingsFörordning i denna del innehåller, och att den deri bestämda lyllnads-afgift ej rubbas, samt att endast de återstående 166,000 Riksdaler läggas på öfverflödet. jag tillstyrker derföre, att Ridderskapet och Adeln må bifalla det andra alternativet af Utskottets Me» Den 20 Junit. naomi, hälst, då Utskottet kunnat på särskilta Öfverflöds-artiklar fördela en summa af 416,000 Riksdaler, det måste vara ännu lättare att göra det med 166,000 Riksdaler.
Det synes mig ej riktigt om Ridderskapet och Adeln nu skulle frångå hvad en gång genom Nämnd blifvit definitift beslutadt.
Jag kan ej instämma i det förslag, att fyllnadsafgiften skall bibehållas, och hela nedsättningen af de 250,000 Riksdaler ske pä öfverflöds-afgiften.
Dä sådant en gång förut blifvit af Ridderskapet och Adeln afslagit, anser jag Ridderskapet och Adeln äfven böra vid enahanda beslut förblifva.
Jag tror att Utskottet icke haft anledning att med en så beskaffad framställning som den nu ifrågavarande till RiksStånden inkomma, utan i stället bordt ovilkorligen tillämpa det Förj Stärkta StatsUtskottets fattade beslut.
Herr Cederschjöld, Pehr Gu/iaf: Genom För.?
Stärkta StatsUtskottets beslut är blott bestämdt, att hvad som ej kan utgå genom öfverflödsafgift, bör erhällas genom fyllnadsafgiften; och det måste således vara Riksens Ständers rättighet att förklara, huru mycket genom öfverflödsafgiften kan inbringas.
Som jag icke anser nåw gon afgift vara så odieus, som öfverflödsafgift, tillstyrker jag, lika med de tvenne första värde talarne, att endast 166,000 Riksdaler må utgå genom sistnämnde afgift, och fyllnads-afgiften bibehållas, samt att följaktligen Bevillningsutskottets senare alternativ, som efter min öf~ Den 20 Junit, 33* vertygejse ej strider mot Förstärkta Statsutskottets beslut, må af Högloflige Ridderskapet och Adeln antagas.
Herr Påhlman, Otto Freékic-.
Då BevilR ningsUtskottet hemställt förhållandet till Rikgens Ständer för att få en bestämd grund för Bevillniqgssummans fördelning, så visar detta, att Förstärkta StatsUtskottets Beslut i denna del icke varit tillräckligen tydligt.
Det förhållande som existerade då Nämnden afgjorde denna fråga, har sedermera genom Riksens Ständers Beslut om Beviliningens minskning genom 250,000 Riksdaler betydligt förändrat sig.
Sorn två Stånd vid bestämmandet af Bevillningssummans nedsättning fästat det förbehåll, att ali öfverflödsafgift skulle försvinna och de andra Stånden ei velat jemka sig der. efter, kan jag ej annat finna, än att Utskottet haft anledning till den gjorde förfrågan.
Jag för miq del kan ej inse, att Ridderskapet och Adeln skulle vara hindrade af Nämndens beslut att jemka sig så vida efter de tvänne förstnämnde Stånden, att Ridderskapet och Adeln må bestämma, huru mycket som bör utgå genom öfverflödsafgiften, samt bibehålla fyllnadsafgiften, under namn af Landttulls-ersättning.
Jag tillstyrker derföre antagande af andra alternäs tivet. och att endast bristen eller 166,000 R;drmå till utgående bestämmas genom öfverflödsafgift.
Ceäerjlröm:
Det lärer väl icke kunna bestridas, att Nämndens beslut år definitivt Riksens Ständers, och att ett af den» 332 Den 20 Junit. samma fattadt beslut ej kan ändras vid den Riksdag då Beslutet t2ges.
Jag anser Bevillningsutskottet hafva hatt fullkomligt orätt att inkomma mod förslag, huruvida fyllnadsafgiU ten bör annorlunda bibehållas, än på sätt Förstärkta StatsUtskoftet bestämt.
Utskottet hade endast bort nedsätta öfverflöds- eller de andra beviilnings-artiklarne , i nion af den minskning i beviilniugssumman, sntn genom afdrag af 250,000 Riksdaler kommit att äga rum.
Jag protesterar derföre emot all förändring af Nämndens beslut.
Herr af Brinkman'.
Jag kan ej inse, i hvad måtto Utskottet händlat orätt, då Utskottet till Riksens Höglcfiige
Ständer framställt de tvenne olika meningar, som blifvit yttrade inom Utskottet, och hvari 2 Ständ stannat emot 2.