Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr 8iIverkto!pe, Oustak Akrskam, utbadsig fä anmärka, att orden i Constitu'ivnSlliffottels tillägg möjliglwis ffulle kunna sä uttydas, som kunde Banco- och Riksgälds - Fullmägtige ej emottaga befallningar annor än direkte af Riksens Sander.
Sädana erhbllc de dock sällan.
Oet reglemente, hwarefter Banco-werket mellan Riksdagarna styres, ut - 4?6s Den 2Z October. utfärdas af Banco - Utskottet, och kommen alldrig till Ständernas kunssap i allmänhet; äfwen kunna Rcvisorernc i wista fall meddela fdrcssriftcr.
Octta bassa, de Henr Lilverstolps nägot tydligare mätte blifwa bestämdt.
Herr von 8c kants trodde att om nägon § i Regerjngs - Formen till stadgande af deras säkerhet torde citeras, wore det ben 110 hwilken hän Uppläste.
Det är o, twifwekagtigt att när Rcviiorer sammanträda och re.
Videra ett Werk, mäste de äga rätt akt taga alla de mätt och steg som till Wcrkcts bästa befinnas nödige Huru deras magt utbswas, beror af de-- Jnst »ction Riksens Ständer fastställa, äfwcn som Banco-Fullmägtigcs af det Reglemente Banco - Utssottet utfärdar.
Med Herr 8>IverstoIpe instämmer jag att denna H mätte göras tydligare, emedan den kunde sä sbrstäs som kunde Revisorer ej befalla Fullmägtige, hwilkct likwäl utan twifwel kan wara nödigt.
Herr bilverktolpe, Oustsk ^brztism:
Till hwad jag nyst anförde utbeder jag mig fä tillägga, att de orden: till answar ställaS, ritan ester GtänderS beflut skulle äfwen möj. kigen kunna uttydaS, säsom upphäfwande ben försatt, ning Riksens Ständer wid iZoo ärs Riksdag togo, att Banco-och Riksgälds - Covtoirets Fullmägtige af Revisorcrne kunde ställas till answar inför Hvf, Rätten.
Jag är ej angelägen att denna författning bi« Kchällcs, men jag frugtar för eolliston mellan försatt, rungar.
Herr Den 2F October. 456Z Herr kotklieb ansäg hwad Grefwe Norner förklarat sä tillfridställande, att han tillstyrckte det § oförändrad mätte antagas.
Den 110 § spnes MlK eqentcligen hafwa afseende pä öfwcrläggningarna inom SkändenS lstsrm.
Oe kunna k) här komma i fräga.
För öfrigt instämmer jag i de anmärkningar Herr Lilverstoips och Friherre Leäsrström gjort.
Herr von Scköntx tror ej den lil § wara tillräcklig, eller den no öswerfiödig att citera, ven lii handlar allenast olli säkerhet under pästäen» be Riksdag.
Fullmägtige böra äfwen fredas alt ej dcK emellan kunna antastas.
Herr Grefwen och Ordföranden gjorde derefter den proposition, att efter orden:
Gtän» der allena, införes: och enligt de instructioner de stadgat hafwa, samt jämte den III § äfwen ben 110 § Regerings»Formen citeras.
BifbllS. 70 Z Bifölls med ConstikutionS - UtskottetS förcfligna tillägg. 71 ^ Bifölls äfwen med det föreslagna tillägget. 72 §.
Friherre Nannerkeim; Om säsom det syneS wara Ridderffapct och Adelns tanka, det fö» reflagna tillägger skulle antagas, och Nämnden säledeS komma att utöfwa Riksens StänderS rätt, lärer denna Nämnd äfwen böra votera xar csxila, 4564 Den 2Z cdctober.
Friherre 8t»el von lstoUktein; Mig synes att wid bestå tillfällen Ständcrne kunde komma tils en decision pS det sätt som j 69 § Regerings - Formen finnes föreslagit.
Detta är fast hwad Utskottet i sitt tilläga till denna Z föreslagit.
Denna Nämnd bör äfwcn rösta per capita, emedan det är ! fullkomlig analogi med hwad för sädana Nämnder L Regerings, Formen förut är stadgadt.
Herr kLKImsn:
I min tanka är betta -en enda uttväg att komma till ett resultat, sedan jämnkningar förut frugtlkst äro förstkta.
Jag tror äfwcn akt votering psr capita är nödig, ty eljest wore man ej längre kommen, om twä Ständ stadna emot twä.
Herr 1kr sm wore af samma kanka men -nskade att äfwen här den personliga ullottnin-gcn borttages och i dest ställe en sedel utlottades och förstördes.
Stael von lstollkteiN frägade om ej benna fräga redan i Regerings - Formen wore deciderad.
Der stadgades huru i Dewill» rrings - frägor bör tillgä.
Samma regel borde äfwen gälla här, och wid alla tillfällen, svin dermed ägde likhet.
Herr klarstki:
Om jag rätt fattat meningen, sä är här fräga om en Nämnd, icke om ett Utskott- Jag will ej tillstyrka att nägot beslut förändras, men när denna skillnad iagttagcs, sxncs mig att wi ej wid detta tillfälle äro bundna.
Fri - Den 2Z Gctober. 4565 Friherre Stael:
Mm är benna Nämnd annat än ett förökat Utskott? hwarföre förblanda saker genom ord?
Undertecknad Silverstolpe, Axel 6sbriel, trodde att fåken worc dea samma, antingen man npttjade ordet Utskott eller Nämnd.
Sra 6 l vonlstollltsin; Mtzerllgen, anmärkningen kan ju förfalla.
HcrrGrefwen och Ordföranden:
Detta ord är äfwen npttjat pä flera ställen i Riksdags - Ordningen.
Herr k o tl> Iieli trodde att ordet Nämnd borde bibehässas, säsom behageligare när frägan är om afgörande rätt.
HcrrGrefwen 0 c h O r d f ö r a n d c n gjorde proposition pä den 72 § jämte ConstitutionsUtstottetS föreslagna tillägg, dock med den förändring, att i stället för den lika med 69 § Regerings - Formen stadgade vtlottning af en Ledamot, npktjaS den utwägcn att efter röstcrnaS afgifwande en sedel uttages och förstöres.
Bifölls. 7Z §.
Herr von ks»u5cvoIkk wille haftva tillagdt att Ständernas Beslut, när be af Konungen utfärdas, borde wara contrasigncrade. HcrrGrefwen och Ordföranden anmärkte att detta förut i Regerings - Formen wvre förefkrifwet. 4566
Den sz October. § Bifölls. 74 §- Friherre ötsnnsrkeim:
Gälom §e-åmot i Constitutions-Ulffottct, nödgas jag j anlcd. ning af dcnna Z erkänna cn glömska, hwilkc, Utflot. tct torde sä mycket häldre förlä,as som anmärkningen undfallit hela della talrika samfund.
Ost första mo-, mentet i denna § kan icke apl,'ceras pä de mäl som i 8y § Regerings , Formen omtalas, och i hwilka Riksens
Ständer blott äga att yttra stna undcrdäniga önskningar.
Jag sär derföre förcflä att efter orden särskildt förordnadk är, införes: saint huShällningSmäl hwarom i 89 § Regerings-Zormen är stadgadt gälle m. m.
Uppä derom gjord proposition bifölls benna § jemte Constitutions - Mssottcts och detta Friherre klan. verkeims föreslagna tillägg. 75 H.
I anledning af Hans Excellcnce Herr Grefwe fluukbs gjorda anmärkning, att Kammar-Rättens spcnlla revision c) genom den ZQ § mätte anses upphäfwcn, fär jag enligt bfwcrenS-, kommelse med Hans Exccllencc till dcnna Z förcflä följande tillägg:
Dock bör den af Riksens Ständers Utskott eller Revisorer förrättade generela öfwersigt af StatS-medlens utdelning icke förhindra rvederbörande ÄmbetSmän att werkställa den speciella revision, som dem i kraft sf deras ÄmbetS-befattmng tillkommer.
Herr Grefwen och Ordförande» gjorde proposition pä 75 § efter Constitutions - Ut - Den 25'October. 4567 ffokkekS nya redaction och med detta af Grefwe öiäörQLr förcstagna tillägg, hwilkcn DiföllS. 76 §.
Herr Grefwe» och Ordföranden trodde, att hivad Riddcrffupet och Adela bksiutit rörande trouppcis sammandragning nära kring Riksdags - orken här kunde införas.
Äfwcn erindrade Herr Grcfwcn akt han gjort en anmärkning, att det i denna Z gjorda stadgande äfwcn jämte Riksdags, kallelsen borde ifrän Predikstolarne kungöras.
Uppä gjord proposiiion bstösr denna § med tillägg efter irsta Momentet; börandeS detta stadgande jemte Riksdagskallelsen a alla predikstolar l Riket uppläs.S, samt med detta nya Moment utöfwer den wanliga Garnison och NungSrvakt fä ej troupper finnas saminandraqne eller sainmandragaS pä ro mil nära Riködagöorten.
Herr klkrendorH, Lisper Willielm, erindrade att orden, sedan han behörigen stprckt att han är Riksdagsman, här borde införas.
Åtskilligt ropade emot, och Erefwcl.örv6r>lrjelm knwände, att en Adelsman som dertill ej är bcfullmägtigad alldrig kunde sädant styrka.
Herr Loek:
Han nödgades dä medföra
A« dels - brefwet - 4563 Den 2Z Octobee. 77 Z Friherre 8tsel vonkkollst^in:
Här kan wäl c) wara fräga vin andra skrifter än tak och yttranden inför Riksens Ständer.
Jag ber dock att bet mätte noga dctermineras.
I fl,t Ständ bör Hwar och en wara fredad för hwab han yttrar: men om en Riksdagsman serskildt lätcr trycka nägot, är han blott Ane,or och under Auctors answar.
Jag är ej Författare för det jag talar här, eller inlcmnar Mcinorialer.
Jag önskade att denna Z tydligare bestämdes Grefwe kl örn er: Conftitutions-Utlkottets tanka har warit alldeles densamma som Friherre 8cae!s, och har derföre för att freda hwar och en säsom Riksdagsman infört orden: nägon Lid; men för St! skilja graden i answarightt upprepat hwad i 2y § stadgadt är om dea som trycker en till ConstittttionsUtikoltct inlämnad skrift.
Stael von kstoiiftoin önskade bock mera tydlighet.
Lnäerktröm ansäg en tilläggning nödwändig.
Denna § som i tvista fall tilläter att en Riksdagsman sär ställas under ransakning, kunde, när han ej annat än ä bar gerning fär gripas, illuteras derigenom att han ej pä kallelse sig inställde.
Det bör derföre tilläggas attoni han ej lyder kallelsen, Domaren dä äger att hämta honom med tjenliga mebel.
Herr st. o t K i is b instämde i denna anmärkning.
PS Den 2Z October. 4569
Pä begäran upplästes 2:dra Momentet af 29 § med det af Ridderssapet och Adeln bcflutna tillägg. Grefwe Klnrner:
Här är frägan om när rn Författare läler trycka hwad han inlemnat till Constitutions-Utskottet, wid hwilket tillfälle hanö answar som Författare inträder.
Herr Grefwe» och Ordföranden förmodade att nägot annat b.flut i afseende pä detta stadgande nu ej kunde tagas.
Grefwe kl ö r n 0 r:
Det ena utesluter ej det andra.
Om han käler trycka, är ej hans answar som Författare upphäfwct derföre att Constiiutlons.Utstotts nödgas anmäla hans gjorda motion hoL Riksens StändcrS klena.
Herr Grefwen ochOrdföranden:
Den fräga som Friherre Lire! wäckt är Medes af Rid» drrstapet och Adela redan förut afgjord.
Herr köklman erindrade att sedan nu tilläggningen är gjord, och dea omtalade skriften kan inflyta i ett Sländs Prvtocollcr, mätte dä detta answar af sig sjelf förfalla.
Herr Grefwen och Ordföranden:
Detta är naturligt, mea när Författaren sjelf trycker sin skrift, ar han underkastad answar.
Friherre 8 t as 1 vonklollstein:
Jag tror en Riksdagsman genom denna författning är mycket exponerad; han kan till Constitulions - Utskottet ingifva ett gansta oskyldigt men bock osmakcligk Mems - 4570 Den sz October.
Memorial; det blir asstagik: om Ständct skulle finna det olagligt, kan bet utesluta honom, och han katt stadna för en ledsam process.
Herr Grefiven och Ordföranden utbad fig fä underställa om detta hörde till denna §.
Flere ropade
Friherre 8 t geI vonkstollltsin:
Jo, för att undwika att en Riksdagsman blifwcr underkastad denna olägenhet, borde Ständct taga sig den rättigheten att afgöra om skriften fär tryckar.
HrrrGrefwen och Ordföranden:
Jag tror ej att betta hörer hit.
Friherre 8 t 3 c-1 von hollstein:
Ja, dä kan det ju komma i en fri skildt §.
Oet är tillätet akt förestS nya, och jag tror att denna sak för» tjenar upmärksamhct; kanske jag ej yttrat wig sä jag hlifwit fbrstädd.
När ett Memorial inkommer, som wäl ej är anwändbart, men dock icke förgeipljgt, bör Författaren wara säker; är dek äter ledande till oro och upror, dä böra medel finnas deremot.
Herr 1 bl s m begärde proposition pä §, htvilkcn han ansäg tillräckligen skydda hwarS mant säkerhet.
Grefwe b.I o r n 6 r wille allenast erinra, att (konstitutions - Utskottet inkbit olinn ur 84 § Räkrings - Formen, att ock nu, efter cit senare bestal kan komma i protocollerna, är en annan sak, och oä förfaller ansrvaret af fig sjelf.
Herr Den 2Z Oclober. 457 t
Herr käb 1 mnn begärde proposition pä §.
Herr k o t kIiek erinrade vm Friherre OZorllröms anmärkning, och förestoa att i § införes; näste likwäi, om han efter behörig kallelse sig ej inställer, hwad allmänna Lagen i thy sall stadgar.
Grefwe Uöevenbjelm:
Som allt hvad som stär i ett Ständs Protocoll ej kan wara under» kalladt answar, är enda answarighets - frägan ben, att det Memorial jag serstilt utgifwit werk,ligen mättt wara detsamma som jag inlemnat till Sländet.
Herr Grefwcn och Ordföranden gjorde proposition pä 77 H med Utskottets föreslagna tillägg, hwarestcr skulle införas: galle Ukwäl, 0M han ester skedd kallelse sig ej inställer, hwad Lagen i thy fall stadgar.
Bifölls. 78 §.
Herr von Ist a u s vv 0 l k k:
Jag har in» gen ting akt tillägga mer än en omständighet.
I an» ledning af min anmärkning har Constitutions > Utskottet till denna § föreslagit ett tillägg, men dock icke nog widsträckk.
Jag kror att friheten att bewista Riksdagar här icke dör förunnas endast dem som ärv capit».
Oen dör äfwen utsträckas till sädana Adelsmän som defullmägtigas.
Tillfälligheter kunna inträffa dä cspur ej kan inställa sig, och om denna § di» dehbllcs, kunde han möjligiwis ej fä nägvn fullmägfig ! sitt ställe.
Herr K o k b ! isb kunde ej till alla delar instämma i att föreskriften urwidgadrs.
De fleste ri - 4572 Den 23 October. vila ÄmbctSmän skulle af capita kunna permittera-, och undandraga- Konungens tjenst.
Oet borde blifwcr hwars och ens sak som wilt sitta för fullmagt, att sjelf behörigen skaffa sig permission.
Legerström instämde häri; vien alla wörö ej ÄmbctSmän.
Saken more efter hantanka hulpcn, om häri infördes: i fall ej deras tjenst försummas.
Herr st, o t kIieb föreslog att i Riddar, hnS - Ordningen härom mä stadgaS, och densamma t denna § citeras.
Grefwe örner fann detta wara rätt, hav wille allenast förklara att denna rättighet här blifwit tillagd caput, emedan i följe af wärk representations. sätt hans rätt bör wara starkare.
Ckk bcfullmägtigande borde ej kunna hindra Regeringenmpndighct öfwer sina Ämbetsmän.
Herr von Sckantz hemställde om ej tvid flutet af momentet borde sälta-: nist frenden beordraS.
Herr 11, sm tillstyrkte att RibbarhuS-Orb, vingen mätte citeras.
Herr Grefwe» och Ordföranden gjorde proposition pä H med Constitutions - Utskottettilläggningar, bock sä, att i det föreslagna Momentet sättcS i stället för: som är m-put för sin famjlle, följande: som enligt Riddarhus - (Ordningen till säte och stämma berättigad är; och i sista tillägg, ningen införes ordet senare mellan detza och fast.
Bi - Den 2Z October. 4373 Bifölls. 79 Z BifbllS. 8v §'
Herr von 8 ekan t? wille endast hem» ställa om meningen i denna § kunde wara att Landt» Marskalken och Talemän finge hos Konungen anhälla vm Riksdagens afiysande, utan att förut derom göra anmälan i Ständcn.
En sädan anmälan trodde hatt ofelbart borde föreskrifwas. Grefwe Norner:
Man har e) kunnat förmoda detta af nägon Taleman, hälst han alldrig kan tala pä sitt Ständs »ägnar utan att dertill af Ständet wara anmodad.
Herr Oock, Eorktr k.ustviF; Herr Klingspor, 6erstt, och Herr LerZkman, H.mbroi:u8 NsZnus, ropade att tillägget ej kunde stada.
Herr Grefwe» och Ordförande» gjorde proposition pä § med Constitutions - Utskottets, samt det af Herr von Zclmntr föreslagna tillägg» Ropades Ja och Nej. Grefwe Norner:
Det tillägg Herr vsa Lcksntr: begär, finnes redan 179 § upptagit.
Grefwe l^ovvenkjelm:
Att föreställa sig att Landt - Marskalken och Talemän skulle hoS Ko» nungen anföra en osanning, wore för brottsligt för atk kunna förmodas.
Om derom här nägot skulle utsättas, borde derutom äswen stadgas nägot för alla ans dra f, ll, när ett sädant brott work möjligt.
N;o 220, 4574 Den sz October.
Herr von LnZeström, jsobsn ^latsiias; Herr Grefwe Uvenkjolmg förmodan att ett sädant brott more omöjligt fär jag wcdcrlägga med hwad som hände 1789, dä Landt - Marskalken twärt emot Riddcrstapct och Adelns beslut undertecknade säkerhets - acten.
Grefwe I^örvenöjolm:
Om härom nägot bör stadgas, tior jag alt detta säsom en np fräga bör till ConstitulionS - Utskottet äkerförwisaS.
Loderström:
När i 79 § är stadgadt om formaliteterna när Riksdagen skall slutas, och densamma här är äbcropad, bchbfwes ju intet widare tillägg.
Herr van 8 c k ant 2 :
Om det ock skulle wara en följd af den 79 Z, skadar ju bock icke att det här införes.
Herr 1 k n m kpckte äfwen för sin del att bet ej kunde stada, om man satte likmätigt Ståndets beslut.
Friherre Stjernstedt, ansäg ben 8o § fullständigt determinerad, och frugkadc att tillägget kunde werka obestämdhet.
Efter nägon korrt öfwerläggning, gillades denna § med tillägg af orden efter förutgänget beslut '. sitt Ständ, hwilkct skulle införas efter orden LandtMarstalkcn och Talemänncn.
. 8r § Bifölls med tilläggning af ordet underdgnrga framför assteds-uppwagtningar.
Herr Den 2Z GctobeL. 4575 HerrGrefwcn och Ordföranden: Sedan nu Riksdags - Ordningen är genomgängen och granskad, sär jag till Högloft.
Riddcrskapet och Adeln hemställa om sättet huru tjenligast en jämnkning skulle kunna werkställas med de andra Ständcn, sä att wi mätte kunna Lfwerenskomma om denna grundlag och densamma Konungens sanction underställa.
Herr von 8ckant2 föreslog att den» na jämkning mätte werkställas pä det sätt som i 72 Z af denna Riksdags - ordning är uppgifwet.
Herr PLKImun:
Jag torde fä underställa Högloft.
Riddcrskapet och Adelns upplysta bedömmande, om icke den bästa ukwäg till förening wore, att hwart Ständ utsäge ett wisst antal Ledamöter, hwilka fdrst sökte werkställa denna jämkning, och sedan un«- derstälde Riksens Ständer sina försök till ytterligare antagande.
Äfwcn anhäller jag att fä göra en annananmälan.
Sedan Riksdags - Ordningen nu punctwis är granskad, har mdjligtwis kunnat hända att §§ blifwit ändrade, utan beräkning af deras inbördes sammanhang, sä att emellan dem till och med-nägon collision kunde äga rum.
Jag tror derföre det kunde wara nyttigt, om innan Protocolls - Utdragets justering, förändringarne kunde utskrifwas, och ligga till granskning att tillgä i Riddarhus - Cantzlict.
Herr k otk lieb conformcrade sig med Herr käklmsn, han trodde ej att den 72 H föreskrift här kunde anwändas, dels emedan detta är eu grundlag, och derom i samma § icke är nägon fräga, dels emedan Riksdags - Ordningen, säsom ännu icke antagen ej bör kunna gifwas nägon retroactiv werkön:
Det wore besynnerligt att gransta och afgöra Riksdags - 4376 Den 2Z October. bags« Ordningen pä ett sätt, som först finnes stadgadi sjelfwa denna Riksdags - Ordning.
Herr von 8cdunt2:
Det har e) warit min mening att den skulle följas säsom en Lag, men jag ser ej hwad som hindrar att man nu kunde öftverenskomma derom säsom en utwäg.
Herr von LnAettröm, ^soksn Naidiss, begärde denna fräga, säsom ny, pä bordet.
Herr k adiman:
Utan twiswel är det nyttigt och wigtigt akt widtaga nögon utwäg till fö» rening om denna g/undlag, sä att wi en gäng nkätte erhälla en gällande ordning, och jag tror ej, att för det en Ledamot begär frägan derom pä bordet, den icke bör kunna upptagas, hälst betz wigt äfwcn bör kunna förmä denna Ledamot att ej widare yrka sin rätt.
Herr Grefwen och Ordföranden -rodde ej att detta kunde anses säsom en ny fräga.
Herr k o tdIi ed:
Sä mycket mer som dck just är samma fräga som ventilerades innan granskningen punktewis företogs, och wi redan tillkännagifs wit de andra Ständen, att wi önskade en sädan jämnkning.
Friherre kisisterstolxs instämde häri, men crindrade, att om man toge den utwäg som 4 72 § finnes uppgifwet!, kunde den ej anses wara retroaktiv, när dc§ följande wore stadgadt genom ett StandetS beslut.
Herr kotka! led förklarade att hans me» Ning icke warit alldeles sädan, utan att Han allenast trodk
Den 23 Octsber. 4°;?? trobk bet den icke warit anwändbar wib Riksdags, Ordningen säsom en grundlag.
Friherre 8tuöl v o n »kst c» 11 ke : n: Jag kan ej finna annat än att Herrarne alle äro ,.f en mening.
Bäde Herr von 3ctiLNt2 och Herr?äk1- mZn wilja att den skall ske genom Deputerade, men be skilja fig i sättet af deras wäljande.
Herr käklman: ven cgenteliga skillnaden är, att om efter mitt förslag Dcputeräde af hwarje Ständ skulle utwäljaS, ägde besia c) Ständers afgörande rätt, utan wore förbundne att till ?lerm asien:, na stna ZämnkningS-förslag, hwarefter det stöde Stän, derna öppet att afgöra frägan.
Efter den 72 § skulle äter Nämndm fä göra jämnkningarna med full afgörande rätt.
Anmäldes och infördes en Deputation ifrän bet Hederwärda Bonde - Ständet anförd af Riksdagsmannen ifrän Upland, ^näerg hemsön klickert, hwilken förmälde att Bonde, Ständet granskat Riks, dags »Ordningen, och densamma med nägra anmärkningar antagit, samt lcmnat de ZZ som röra de andra Ständcn öpna till antagande, när Ständens yttranden deröfwer inhämtas.
Deputation»: afträdde efter manligheten beledsagad.
Friherre kiststsrftol^e förklarade att det ej warit hans mening att wid detta tillfälle tillerkänna Constitutions.
Utskottet den rättighet son: 72 § sista punkt medgifwcr.
Det hade blott warit ben första meningen han tillstyrkt.
H er k 4573 Den SZ Oclober.
Herr ll, o t l> 1 i e b ansäg dek af Herr kalsimrm föresiigna sätt wara det enda rätta.
Vä frägan är om en grundlag, trodde han ej att nägot sätt ware anwändbart annat än att jämnkningarna sluteligcn understäldcs Riksens Ständer.
HerrSrefwen ochOrdföranbcn:
Om Ridderskaprt och Adeln skulle willja antaga Herr käklmrens Förstag, torde de äfwen behaga determinera antalet af Deputerade till denna jämknings förrättande.
Friherre kleming, Llaes: Wid walet deraf tror jag mig böra proponera, att dertill inga personer mätte mäkjas, hwilka förut äro Ledamöter i Utskott. HerrGrefwcn och Ordföranden gjorde proposition pä Herr LLKImsas förslag, hwilkcn BiföllS. HerrGrefwcn och Ordföranden anmodade derefter R-dderskapet och Adeln akt föreflä antalet af de Deputerade.
Friherre klaris, kreclric, hemsiällde om e) detta beslut först borde communiceras med de andra Ständen, dä antingen de kunna förcslä antalet, eller Talemänncn sins emellan derom öfwerenskomma.
Herr Gref w en och Ordföranden trodde att bet wore enligt bruket att Adeln förcsloge Herr käk Iwan:
Thuru jag upprigttak hör bekänna att jag ej tror mig säkert förstä om mänga - Dm 2Z (vctober.
4579 ga eller fä äro bäst, synes mia dock att ändamälet genom ett inskränkt antal säkrast winner.
Jag wille för »lin del förcslä 4.
Herr Lo c k, Lorsitr: I.uävi§:
Ju flere man ju bättre lycka.
Herr R. 0 t si I i 6 l) förcsiog Sex, samt att cn tid mätte bestämmas inom hwilken arbetet borde wara färdigt.
Herr Look: Kanske 12.
Herr Grefwe n och Ordföranden hemställde hwad proposition han skulle göra när försiagen wörö sä skiljagtiga.
Herr Lock: so ProCcnts afsiag, kanske 9.
Herr Grefwe» och Ordförande il frägade om ej Ridderskapet och Adeln täcktes förena sig; här wore förslaget 4, 6, y och 12.
Ätssillige hördcs^ ropa 6.
Friherre st-iststsrltolps frägade, om ocksä här skulle blifwa cn dubbel representation för Ridderskapet och Adela.
Nej. Herr Grefwe» och Ordföranden gjorde derefter proposition pä Sex, hwilken BiföllS. Hwar - 4530 Den 2Z October.
Hvarjemte beslöts, att detta antal likväl kun« be ändras i fblje af de andra StändcnS bcflut i drtta afseende.
HerrGrefvrn och Ordföranden: Sedan Ridderskapet och Adeln nu beslutat, akt till denna commile Sex Ledamöter skola utseS, fär jag underställa Högloft.
Ridderskapet och Adelns pröfning, om besia Ledamöter af Ständet, eller af desi Elcctorer, skola ukwäljas.
Herr ? sklms»:
Om den tankan som npsi blifvit yttrad, att ingen dertill skulle wäljas, hvilken förut vöre Ledamot af nägot Utskott, skulle af Högloft.
Ridderskapet och Adeln gillas, sä anser jag lättast att detta val af Electorerna mätte förrättas.
Skulle samma regel i be andra Ständen följaS, torde det möta mycken swärighct, j anseende dertill att de flesta af besia Skänbs medlemmar redan förut ärv Ledamöter af Utskott.
I alla fall tror jag bock att walet genom Electorer är lämpeligast.
Herr von Lokrants trodde ej det björa wara nägot hinder att en Ledamot förut i nägot Utskott wore invald.
Om sä skulle wara, kunde utan tvifvel Preste, Ständet till denna Commite ej lemna Nägon Ledamot.
Friherre ?
Iemin Ordsaken till min anmälan war ingen annan än den, att genom Ständens ständiga ?1ena är Stats , Utskottet sä öfwerhopat af göromäl, att det utan tvifvel, under den korta tid, som ännu för Riksdagen ätcrstär, ej kan hinna färdigt allt det arbete som ännu är öfrigt.
Fri.
Den 23 October. 453L Friherre Iverta, krsäric, hoppadeS, akt det ej mätte säsom regel antagas, att ingen som förut sitter i nägot Utskott kunde mäkjas till Ledamot j denna committé.
Walet skulle i sädant fall träffa nykomna personer, som ej kände sakerna och RikSdagens gäng.
Herr Grefven och Ordföranden prcponerade att walet af Vesta Ledamöter ej af nägot förbehäll mätte inskänkas.
RopadcS Ja.
Herrkäsilman:
Sedan Friherre kleming tillkännagifwit att Stats - Utlkottet more sä mycket systelsatt, hoppades han att Herrar Elcctorerne derpä ffulle göra afseende.
Herr Ikam föreslog att undantag mätte göras för Ledamöterna af Stats - Utskottet.
, Herr Grefwen och Ordföranden gjorde proposition att walet af Clcctorcrna mätte komma att förrättas.