Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sundell sökte med nya skäl och uppgifter leda ansvars-sky
Idig heten från $ig på andra, hans ansökning blifvit behandlad i den ordning med sådan* mål iakttagas, och 474 Den 2 7 Maji. att således *11 tillbörlig uppmärksamhet blifvit fästad, på bvad han sålunda till sitt urskuldande anfört.
B C. Qviding.
I anledning af hvad Herr Grundelstjerna nyss yttrat, utber jag mig få tillkännagifva, att innan ConstitutionsUtskottet» ifrågavarande beslut i afseende å Herr Qviding fattades, hade Utskottet redan genom BofCancelleren från KrigsExpeditionen infordrat, så väl Herr Qvidings förklaring, sorn alla öfrige till detta ämne hörande handlingar, och först sedan Utskottet, efter granskning deraf, ärfarit, att Utskottet befann s»g på samma punct som förut, innan de sa handlingar inkommit, skred Utskottet till det beslut, som nu utgör föremål för Ridderskapet och Adelns ptöfniog.
Friherre Bojie:
Jag anhåller att få betyga så väl Herr Friherre Wirsén, sorn den värda Ledamot, hvilken först yrkade uppläsning a£ Herr Qvidinge Memorial min tacksamket.
Ridderskapet och Adeln har derigenom blifvit satt i tillfälle att fälla ett rättvisare omdöme, än till äfventyrs annars torde kunna hafva skett.
För min del anser jag Herr
Qviding vid ifrågavarande tillfälle hafva gjort, hvad han bort göra.
Om jag varit i Herr Qvidings ställe, hade jag alldeles icke förhållit mig annorlunda.
Det är Sundells eget fel, att h*n genom sitt misstag tillskyndat sig sjelf skada.
Då jag således icke tror att man med något
475 skäl kan nyttja den föreslagne termen, att låta anmärkningen mot Herr Qviding förfalla, på den grund att
Rikets väl ej kräfver någon åtgärd, får jag i stället hemställa, att Herr
Qviding må alldeles befrias från berörde anmärkning, hvartill någon behörig anledning i mitt omdöme icke finnes.
I dpnna fråga kommer ej derpå an, om Sundell misstagit sig, och om han skulle förlora 50,000 R;dr eller icke, utan om han fått tillfälle att i laglig väg och ordning blifva hörd, och, såsom anklagad, försvara sig.
Jag anser målet hafva varit af den vigt, att det förtjent en noga undersökning, och det skulle förundra mig, om» såsom jag tyckte Friherre Wirsén behagade för en stund sedan yttra, Sundeil icke skulle äga någon annan utväg att få rätt, än medelst Nådansökning.
Friherre Bojie: FältKsmrerarer» Sundell, 60m sjelf anmält förhållandet hos KrigsCommitéen, har äfven derå bekommit behörigt svar Grefve Spene, Jaeol Melcher:
I händelse den framställning af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken, huruvida ett af Herr Qviding inlämnadt Memorial behöfde uppläsas eller ej skall anses såsom en proposition, samt Ridderskapets och Adels dertill först lämnnde bi‘all som ett formligt beslut, anhåller jag, att deremot få till Protocoliet an« 476
Den 2 7 Maji. mäla min reservation.
Jag anser det icke kunna vara med oidningslagarne öfverensstämmande, att genom något slags beslut förneka uppläsning af ett utål behörig person i behörig tid inlämnadt skriftligt anförande.
Hans Excellenct Herr Grefven och Landtm Marskalken yttrade, att han endast inför Rid* derskapet och Adeln anmält, det Stats-Secreteraren Qviding inlämnat ett Memorial, hvars uppläsande, då ämnet vore fullkomligen utveckladt, Ridderskapet och Adeln sjelf ansett öfverflödigt.
Herr Grundelstjerna: Sorn Grefve Spens uti senare delen af sitt yttrande förekommit mig uti hvad jag ämnade anföra, återstår för mig blott, att uti Herr Grefvens berörde yttrande till alla delar instämma.
Herr Munck af Rot ernhold:
Sorn jag finner Herr Quiding icke hafva anfört något vidare skäl till sitt urskuldande än hvad redan förut blifvit inför Utskottet uppgifvit och der pröfvadt; hemställer jag, att Hans Exceilence Herr Grefven och LandtMarskalken behagade fråga Ridderskapet och Adeln, om icke Ståndet föiblifver vid dess redan tagne beslut, eller om proposition bör å nyo framställas.
Friherre IVirsin, Gustaf Fredric ; Då Ridderskapet och Adeln nu fattat sitt beslut, får Den 27 Maji.
477 jag endast anmäla min reservation.
Enligt min tank* äger Kamereraren Sundell derest hans till Kongl, Maj;', ingi Ine nåd-ansökning skulle blifva afslagen, i alla fall öppet att sin rätt vid laga Domstol gällande göta; Och som jag icke fin. ner Herr StatsSecreteraren
Quiding hafva brutit emot någon § i Grundlagen, anser jag sådant vara rätta skälet, hvarföre han ej bör till ansvar fällas; men icke det, att Rikets väl ej fordrar någon vidare åtgärd.
Herr Flack, Carl Fredric och Herr Silverstolpe, Gustaf Abraham, förenade sig med Friherre Wirsén.
Hans Exceltence Herr Grefven och Marjkalken hemställde derefter, om icke, då Rikets väl ej kräfde den i 107 § RegeringsFormen omnämnde åtgärd, all påföljd å den emot Förste Expeditions-Secreteraren A.
Berg ström väckte anmärkning, jemväl finge förfalla.
Hvarefter Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken yttrade, att sora ConstitutionsUtskottet med undantag af förutnämnde jme anmärkningar, samt det mål, för hvilket StaisRådet och GeneralÄdjutanten Herr Friherre Rudolf Cederström blifvit under tilltal inför RiksRätt ställd, i allt öfrigt icke funnit skäl, att emot StatsRådets Ledamöter och Föredra, gande samt Konungens Rådgifvare i Comman 478 Den 27 Maji. domål något anmärka, utan ansett frikallelse från all ansvarighet får deras rådslag och lör utöfningen af deras Embeten intdl början af innevarande Riksdag böra äga rum.
Ridderskåpet och Adeln torde anse denna del af Constitudonsötskottets Memorial icke Iordra annan åtgärd, än att lägga3 till Handlingarne.
Ropades Ja. Hans Excellence Herr Grefven och Landt"
Marskalken föreslog vidare, att ConstitutionsUtskoftets hemställan om en underdånig önskan till Kongl. Maj:t, angående det system och de grundsatser, hvilka borde följas vid möjligen i framtiden skeende organisationer af sådane enskilte penninge-verk, som kunde äga inflytelse på allmänna crediten och penninge-rörelr sen, måtte af Ridderskapet och Adeln gillas* Bifölls. Hans Excellence.
Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde likaledes, om Ridderskap pet och Adeln behagade gilla den af Utskottet föreslagne underdåniga önskan till Kongl. Majit, att från de prohibitiva Tull lagarne bär danefter inga andra än högst nödiga och oum* bärliga dispenser må beviljas.
Friherre Åkerhjelm , Gustafi Ehuru jag ej reserverat mig i Utskottet emot den i Betän-i kandet gjorde framställning till Riksens Ständer af denna underdåniga önskan, skulle jag
479 likväl vid närmare eftersinnande vara benägen tro, att detta ämne är af den beskaffenhet, att det snarare tillhört EfconomieUtskottet, än Con-! stumionsUtskottet, att framkomma med förslag till en så beskaffad önskan, som nu ar i fråga.
Åtmindstone synes mig denaamma på det hela öfverflödig.
Herr von Hausswolff, Carl Gustaf Reinhold:
Jag finner äfven att ConstitutionsUtskottet gått öfver gränsen af dess egentliga befattning.
Att föreslå en önskan, hvilken skulle af Riksens Ständer i underdånighet framföras till Kongl. Maj:t, innefattande, att från de prohibitiv» Tull lagarne hädanefter inga andra än högst nödige och oumbärliga dispenser måtte beviljas kan ej efter Grundlagen tillhöra ConsiitutionsUtskottet, utan EkonomieUtskottet, och det är af sådan anledning jag anhåller, att denna önskan må helt och hållit få förfalla.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken föreslog, att den af ConstitutionsUtskottet framställdte ifrågavarande underdåniga önskan kunde, såsom innefattande ett ConstitutionsUtskottet icke tillhörande ämne, förfalla.
Hans Ex c effen c e Herr Grefven och LandtMarskalken tillkännagaf slutligen, att Constitutions-Utskottet hemställt, det Bonde-Ståndet måtte, genom RiksStåndens samfäldt» berned-* Den 27 Maji. ling, komma i åtnjutande af sin förmenta räD tighet att, med undantag af Secreteraren, sjelf tillsätta sin Cancellie-Betjening vid Riksdagarne, Friherre Åkerhjelm Gustaf:
Då denna fråga först väcktes inom ConstitutionsUtskottet af Dess Ledamöter af BondeStånrlet, yrkade jag* att till ändamålets vinnande, BocdeStåndet gemensamt borde, i form af Ståndets enskilte besvär framföra till Kongl. Majrt deras underdåniga anhållan , att sjelfve få tillsätta sin CancellieBetjening; men bemälte
Ledamöter ansägo sådant icke vara behöfligt, utan förkla* rade, att Ståndets afsigt vore vunnen, om blott deras begäran såsom en önskan finge i Betan» kandet inflyta, och på sådant sätt komma till Kongl. Maj:ts kännedom.
Som jag uti ed sådan anhållan icke fann något lagstridigt, ville jag ej deremot reservera mig Jag får nu hemställa till Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken samt Högloflige Ridderskapet och Adeln, om icke, då detta ämne rör Bonde Ståndet enskilt, Ridderskapet och Adeln skulle finna lämpeligt uppskjuta att fatta sitt beslut häruti, intill dess Respective Ståndet kan erhålla underrättelse, huru BondeStåndet afgör denna fråga.
Herr af Brinkman, Gurtaf:
Jag får hemställa, om det kan anses för en Constiiutionsfråga, huru med tillsättandet af BondeStåndets
CartcellieBetjening skall tillgå.
Jag har sjelf varit
Den 27 Maji. 481 tfarit Secreterare i samma Stånd, och min öfvertygelse är, att, om Ståndet ägde att sjelf utse CancellieÖetjening, skulle ingen vilja vara Dess Secreterare j jag hemställer således, att Utskottets förslag måtte ogillas.
Herr Munck af Rosensköld, Eberhardt Före* varande fråga är så mycket mera en Constitutions-fråga, som 24 §.
Riksdagsordningen stadgar, att Secreteraren i Bondeståndet till* sättes af Konungen.
Ehuru BondeStåndet un. der flere Riksdagar icke begagnat sin i Grundlagen förvarade rätt, att sjelf tillsätta sia CancellieBetiening, utan Konungen i stället densamma förordnat, tror jag likväl, att sådant ej kan detta Stånd mer än något annat förvägras då det yrkar denna sin rätt.
ConstitutionsUtskottet hade kunnat göra anmärkning vid den rådgifvande åtgärd, som af StatsRådsProtocollen finnes antingen hafva ägt rum, eller uteblifvit vid tillsättande af BondeStåndets vice Secreterare och CancellieBetjening för denna Riksdag} men då Utskottets Ledamöter af BondeStåndet sjelfve heldre önskat en 6ådan anmälan, som Betänkandet innehåller, har Utskottet gjordt ifrågavarande hemställan.
Jag underställer derföre, om icke Ridderskapet och Adeln skulle vilja uppfylla BondeStåndets önskan i detta afseende, och tillstyrka en underdånig anhållan hos Konungen, att ifrågavarande föreskrift i a4 §~.
Riksdagsordningen, äfven måtte, i afseende på det Hedervärda BondeStåndet, blifva iakttagen.
Ridd, 0. Ad. Prof. VII, B. II.
Afd, 63. 482 Den 27 -Maji.
Herr Silverstolpe, Gustaf Abrahem-.
Vid noga genomläsning af 24 §.
Riksdagsordningen har jag likväl ej funnit den rättighet vara BondeStåndet medgifven, att sjelf välja sin CancellieBetjening, och denna rättighet hade visserligen icke då heller blifvit i fråga satt.
I min tan ka är detta en fråga, som närmast rörer Secreteraren , och bör på hans godtfinnande ankomma.
Herr Påhlman, Otto Fredric', Jag instämmer nied Friherre Åkerhjelm deruti, att Ridderskapet och Adeln kunde uppskjuta pröfningen af denna punkt, intill dess BondeStåndet densamma afgjort; och är för min del qfvertygad, att Constitutions-Utskottet ej framställt detta ämne, om sådant icke varit med Grundlagen enligt.
Herr Munck aj Rosensköld, Eberhard; Jag vill blott anmärka, att i 24 §•
Riksdagsordningen står väl, att Kongl.
Maj:t äger att förordna Secreterare i BondeStåndet, men ej att Kongl. Maj.t mera der, än i de andra Stånden skall tillsätta Notsrier och CancellieBetjening.
Likväl har så tillgått vid flere Riksdagar, och Ståndet har nöjt sig dermed.
Ledamöterne i Constitutions-Utskottet af BondeStåndet hafva nu begärt, att Constitutions-Utskottet skulle framställa den önskan, att 24§. i Riksdagsordningen måtte varda iaktagen5 och det skulle förundra mig om Ridderskapet och Adeln vägrade att instämma uti samma anhållan, och Den 2 7 Maji.
4S3 icke lika så väl interesserade sig för ett annat Stånds lagliga rättigheter, som för sina egna.
Herr af Brinkman, Gastaf'.
Att Bondel Ståndet icke äger rätt, att tillsätta Notarief och CancellieBetjeningen, inhämtas af den åberopade §. i Riksdagsordningen; och är det fråga om förändring deruti, så bör det ske på annat sätt än nu är föreslaget.
Herr Munck af Rosensköld-, jag anhåller, att Herr af Brinckman ville uppläsa den del af §m, som förbjuder BondeStändet, att tillsätta CancellicBetjemagen.
Då endast BondeSfåndets
Ledamöter i ConstitutionsUtskottet framställt i fråga varande ämne, men man ännu icke vet, huru detsamma kan blifva af sjelfva Ståndet ansedt och bedömdt, får jag anhålla att, på sätt Friherre Åkerhjelm föreslagit.
Ridderskapet och Adeln matte låta denna fråga hvila, intill dess BondeStändet först deruti sig yttrat.
Hans ExCellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, att med pröfningen af förevarande fråga måtte anstå, intill dess Ridderskapet och Adeln erhållit underrättelse, huru densamma blifvit af Bonde-btåndet afgjord.
Bifölls. 484 Den 27 Maji.
Föredrogos å nyo och gillades följande Stats-Utskottets den 15 dennes algi Ine, samt den 23 derpå följde pä bordet lagde, Betänkanden: 1) Angående sådane civile Embets- och Tjenstemäns samt Betjentes uppförande på Allmänna IndragningsStaten, som vid afskedstagande hafva fyllt 70 år, och innehafva indeidte löner. 2) Angående Krono-Allmänningen Maglehems Kungs Ohra och Den dödas lott kallad i Christianstads Län.
StatsUtskottets så väl den 6 sistlidne April afgifne Utlåtande, angående Statsregleringen, i hvad sOm rörer RiksStatens 2:dra Hufvudtitel, som ock den 15 dennes meddeldte, och den 23 derpå följde på bordet lagde yttrande, i anledning af de vid nyss nämnde Utlåtande gjorde anmärkningar.
Herr Manner stam, Johan•
Jag anhåller blott att få föreslå en liten förändring i StatsUtskottets sednare Betänkande.
Utskottet har nemligen tillstyrkt, att de ökade lönerne för JustitiseRevisionen skulle utgå af framdeles blifvande öfverskott på hufvudtitlarne.
Men som sådant kunde förorsaka en längre tids utdrägt, och Expeditionen är i högsta behof, att snart komma i åtnjutande af de anslagne lö.
Den 27 Maji. 485 nerne, får jag, till beredande af ett sådant ändamål, hemställa, om icke 2me ProtocollsSe. creterare-löner kunde af Ridderekapet och Adeln beviljas, och utgå af de först blifvande besparingar inom ardra Hufvudtiteln, hvarå jag anhåller om Hans Excellences Herr Grefvens och LandtMarskalkcns proposition.
Hant Excellence Herr Grefven och Landt* Marskalken tillkännagaf, det Preste- och Borgarestånden bifallit Stats Utskottets ifrågavarande Utlåtanden, med tillägg, att hos Kongl. Maj:t borde i underdånighet anhållas, det Kongl Maj:t täcktes af de på denna Hufvudtitel först blifvande besparingsmedel låta an* slå nya löner på JustitiasRevisionsExpeditionens
Stat för tvänne Protocolls-Secreterare, tvänne Cancellister och en Secreterare hos Herr JustititeCancelleren.
Sedan de från Preste- och BorgareStånden i detta ämne ankomne Protocolls Utdrag af den 23 dennes blifvit uppläste, hemställde Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken , om icke Ridderskapet och Adeln behagade uti enahanda beslut med bemälte Riksi Stånd instämma j hvilket bifölls.
Å nyo föredrogs StatsUtskotiets så väl den 6 sistiedne April afgdne Utlåtande, i anledning af Kongl. Majus
Nådiga proposition Qm Stats-regleringen under 8:de Hufvud-titeln, 486 Den 27 Maji som ock Utskottets den 15 dennes meddeldts, samt den 23 derpåföljde på bordet lagde, yttrande öfver de vid Utskottets nyssnämnde Utlåtande gjorde anmärkningar ; i sammanhang härmed upplästes presteStåndets ProtocollsUtdrag af den 23 dennjs, af innehåll, att PresteSråndfit bifallit StatsUtskottels berörde Utlåtanden, med det tillägg, ait hos Kongl. Majit borde i underdånighet anhållas, det täcktes Kongl. Majit af redan varande öfverskottsmedel å RiksStatens inkomst-titlar låta förskjuta nödiga medel så väl till reparation af Westerås Slott, som till inköpande af LandshöfdingeResidence i Westerbottens
Län; hvilka förskott sedermera, så fort de af StatsUtskottet omförmäidte Fyrings-ersättningsmedel från Danmark inflyta, borde Stats-Verket godtgöras.
Hant Excrllence Herr Grejven och Landt - Marskalken hemställde, om icke Rid der skåpet och Adeln behagade instämma i PresteStåaStändets beslut; hvilket bifölls.
Företogs til! pröfning StatsUtskottets den 15 dennes afgdne, samt den 23 derpå följde på bordet lagde, Utlåtande i anledning] af gjorde anmärkningar vid Utskottets den a sistledne April meddeldte yttrande, angående Herr CanzIiRådet N af Weiter ted-ts och Herr Assessoren Thure Adlerbrants ansökning om införsel i Kungsgårds jord för Bytes och Skatterätts-fordringar.
Den 27 Maji. 487 I sammanhang hvarmed upplästes PresteStåndets Protocolls-Utdrag af den 23 dennes, innehållande att PresteStåndet bifallit Statsutskottets Utlåtande, med tillagd önskan, atfc ofvannämnde fordringsägare med skyndsammaste måtte erhålla vederlag och ersättning för deras obestridliga och af StatsUtskottet godkände Bytes- och Skatterätts fordringar.
Uppå derefter af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjord proposition, fann Ridderskapet och Adeln för godt, att uti PresteStåndets nyssnämnde beslut äfven för sin del instämma.
Föredrogs ä nyo Constitutions - Utskott tets den 15 dennes aflåtne, samt den 23 i samma månad på bordet lagde.
Memorial, innefattande Utskottets förklarande, att de af Utskottet den 13 sistiidne April uppgifna 2:ne alternativa förslag till ändring uti 4 § Regeringsformen borde, enligt 56 §. i samma Grundlag, hvila till nästa Riksdag, för att då hvart^ efter annat till antagande eller förkastanda framställas.
Jag ville endast anmärka att, då Ridderskapet och Adeln redan afslagit ena alternativet, kan hvarken någon anmärkning sägas vara emot detsamma gjord, eller detta alternativ anses vara godkänt för att hvila.
Utskottets förslag i afseende på första alter - 488 Den 2 7 Maji. jiativet kan, såsom af 2 Stånd endast antagit, följaktligen icke hvila till nästa Riksdag, utan böra, på sätt 56 §.
Regeringsformen uttryck ligen stadgar, de skiljaktiga meningarne öfverlemras till jemkning af ConstitutionsUtskottet, hvilket, i händelse denna jemkning icke kan vinnas, åligger att sedan Utskottet biri vit förstärkt till ett antal af 20 personer af hvarje Stånd, genom anställd omröstning Förslaget till Grundlags-förändringen afgöra.
Hant Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, 0111 icke, enär detta mål redan blifvit af Ridderskapet och Adeln afgjordt , Constitutions-lJtskottets ifrågavarande Memorial finge läggas till Handlingarne Ropades Ja och Nej. Hant Excellence Herr Grefven och LandtMankalken gjorde derefter proposition till bifall af ConstitutionsUtskottets Memorial.
Jag får anmäla min reservation emot en sådan behandling af förslag till Grundlags ändringar, att, sedan Ridderskapet och Adeln under denna Riksdag afslagit det ena alternativet, det samma nu skulle såsom godkänt anses, för att hvila till nästa Riksdag.
Uti 56 §.
Regeringsformen Står; ,’Göras i Riksens Ständers Plena icke några anmärkningar emot ConstitutionsUtskot - Den 27 Maji.
489 tets yttrande, hvile detsamma såsom ett Riki sens Ständers Utlåtande, hvaröfver först vid nästa Riksdag skall kunna beslutas &c.”
Men nu har Ridderskapet och Adeln , långt ifrån att icke göra anmärkningar vid den föreslagne nya redaction, i stället densamma afslagit, och då kan jag ej finna, huruledes Ridderskapet och Adeln, med anledning af ConstitutionsUtskottets nu gjorde anmälan, kan godkänna första alternativet till antagande eller förkastande vid nästa Riksdag.
Hant Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken föreslog derefter, att Ridderskapet och Adeln, under förblifvande vid dess den 27 sistlidne April fattade beslut, hvarigenom endast s:dra alternativet är vordet af Ridderskap pet och Adeln antaget, måtte Utskottets ifrågavarande Memorial afslå.
Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf, anmärkte, att ett af ConstitutionsUtskottet framstäldt för. slag till ändring i Grundlagen ej kunde vid samma Riksdag af Ridderskapet och Adeln af6lås.
Friherre Cederström, Jacob: Sedan Ridder skapet och Adeln afslaget ConstitutionsUtskottets hemställan, kommer protocolls-utdrag derom att ConstitutionsUtskottet meddelas, då Utskottet sättes i tillfälle, att åt den ifrågava - 4go Ben 27 Maji. rande redactions-förändringjcn lemna en laglig behandling.
Föredrogs å nyo Constitutions-Utskottets den 15 dennes aflåtne, samt den 23 isamma månad på bordet lagde, Memorial, i an-i ledning af Kidderskapets och Adelns den 11, 27 och 30 sistledne April, samt den 4 dennes till Utskottet remitterade anmärkningar vid Utskottets tid efter annan afgifne Förslag till ändringar eller tillägg i 7, 9 och 107 §, §.
Re-. getingsFormen, samt i 14, 29 och 38 §. §•
Riks* dagsOrdningen.
Di ConstitiK tionsUtskottet icke funnit sig kunna, på sätt 56 §■ Regeringsformen bjuder, sammanjemka de inom Ridderskapet och Adeln yttrade särskilta tankar med de öfrige Ståndens , för att af dem erhålla ett helt Utlåtande} tror jag, att den enda utväg, sorn ännu kunde återstå, vore, om Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken behagade utröna Ridderskapets och Adelns mening, hvad som af de flere från detta Stånd till Utskottet remitterade an. märkningar, ibland hvilka flere äro sins emellan alldeles stridige, bör anses utgöra Ridderskapets och Adelns gemensamma tanka , på det att, derest de andra Stånden ej skulle vilja foga sig efter Ridderskapet och Adeln, Utskog tet må komma i tillfälle att uppsätta de propositioner, hvaröfver Constitutions-Utskottet, Den 2 7 Maji.
491 förstärkt till det antal Ledamöter, som erfordras, för att utgöra Riksens Ständers Nämndj må kunna rösta.
Herr Cederschöld■.
Jsg får vördsammast hemställa , om ej lämpligast vore, att de Protocoll, som innehålla öfverläggningarne i ämnet, nu blefvo uppläste', på det att Högloflige Ridderskapet och Adeln måtte komma i tillfälle att af de anmärkningar, som då blifvit gjorda, kunna utdraga det, som Högloflige
Ståndet skulle vilja förklara för dess gemensamma tanka.
— För öfrigt tycker jag mig vilja minnas, att vid åtskillige §• § anmärkningarne ej innehöllo någon skiljaktighet } hvarföre jag för min del anser ConstitutionsUtskottet åtmindstone i dessa fall hafva bordt fästa vederbörligt afseende på den ifrån Högloflige Ridderskapet och Adeln erhållna återremissen.
Af stadgandet i 56 § RegeringsFonnen att, om emot ConstitutionsUtskottets förslag till ändring i Grundlagarne, anmärkningar i Ståndens Plena göras, de, hvilka hvarje
Stånd förklarar utgöra dess gemensamma tankar, skola till ConstitutionsTJtskottet remitteras, följer, efter mitt begrepp, tydligen, att de anmärkningar, som icke blifvit på detta sätt förklarade vara Ståndets gemensamma tankar, icke skola remitteras.
Då nu likväl Ridderskapet och Adeln remitterat åtskillige anmärkningar till ConstitutionsUtskottet, så bar antingen Ridderskapet 492 Den 27 Maji. och Adeln derigenom begått en olaglighet, eller ock i och genom kjelfva den beviljad» remissen, förklarat anmärkningarne såsom sina gemensamma tankar, oaktadt detta ej stått eller beböft stå i det till Utskottet afgångn® ProtocolisUtdrag.
Ceder ström , Jacob: Jag instämmer uti hvad Grefve Spens nu behagat anföra, endast med dfen skiljaktighet, att jag icke kan hnna, det Ridderskapet och Adeln genom anmärkningarnes remiiterande begått en olaglighet, ty Ridderskapet och Adeln äger ej rätt att remittera andra anmärkningar än de, som enligt 56 §.
Regeringsformen, utgöra Ståndets gemensamma tankar.
Jag kan så mycket mindre tro att de remitterade anmärkningarne kunna anses för Ridderskapets och Adelns gemensamma tankar som de samma sins emelian äro stridiga.
Jag styrkes ytterligare i denna iörmodan deraf, att i förmiddags vid pröfning af Constituuons-Utskottets Betänkande, rörande en förbättrad National-representation, och hvarom i afseende på Ridderskapets och Adelns egen representation under Riksda. gBme. flere anmärkningar a! olika beskaffenhet framställdes, uppå Hans Excellences Herr Grefven4 oell LandtMarskalkens proposition derom, Ridderskapet och Adeln fann med ordningen öfverensstämmande, att förena sig om några vissa anmärkningar, hvilka tor Ståndets gemensamma tankar förklarades, och hvilka borde i Den 2i Maji.
493 sådan egenskap återremissen åtfölja.
Och som i 56 §.
Regeringsformen står, att Ståndet bör om en gemensam tanka förena sig, vid tillfälle af återremiss utaf förslag till ändring i Grund lagarne, så anhåller jag att sådant äfven i fö* revarande fall måtte iagttagas med de skiljaktige anmärkningar, som blifvit framställde.