Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hr Bråkenhjelm afgaf vidare en motion N:o 33, om beviljande af ett årligt anslag å 10,000 rdr till aflöning åt tio lärare för döfstumma.
Slutligen väckte Hr Bråkenhjelm en motion N:o 34, om anslag för beredande af undervisning i modellritning vid folkskolorna.
Rehbinder, Helge, uppläste en motion N:o 35, om beviljande af pensioner åt aflidne Majoren Axel Reinhold Andersins ogifta döttrar, Sofia Charlotta och Emma Christina.
Frih. Hermelin, Carl Alfons, afgaf en motion N:o 36, om beviljande af ett anslag å 50,000 rdr, för att användas till ersättning åt egare af husdjur, som till förekommande af boskapspestens spridande inom landet blifvit nedslagtade.
Remitterades till Stats-Utsk:t. H. L 7 98 Den 11 November e. in. Hr Silfverstolpe, David Ludvig, väckte en motion N:o 37, om lön för en ny lärare vid Veterinärinrättningen i Stockholm.
Oaktadt jag under fem föregående Riksdagar kommit till den erfarenheten, att det kan vara öfverflödigt att beledsaga en motion med uttryck af gillande elier klander, vill jag dock med några ord understödja denna motion.
Det är väl kändt, att denna gren af den medicinska vetenskapen hvarken blifvit tillräckligt utvecklad eller understödd med tillräckliga anslag af R.
St:r och således icke heller blifvit hvad den borde vara.
Just de omständigheterna att det endast finnes två ställen i Sverige, der någorlunda fullständig undervisning lemnäs i veterinärvetenskapen, nemligen Stockholm och Skara, samt att tillräckligt antal veterinärläkare icke ens finnas i sjelfva dessa centralpunkter, äro tillräckliga bevis för detta mitt påstående.
Dessutom sysselsätter man sig i Stockholm nästan uteslutande med den kurativa behandlingen af hästar, under det läran om de lika vigtiga andra husdjuren, eller hornboskapen, mera lemnäs å sido.
Dessutom är bristen på läkare så stor, att man t. o. m. i Stockholms närmaste grannskap har svårt att få ut en läkare under den tid af året, då mesta tillförseln och omsättning af boskap till Stockholms omgifningar eger rum från provinserna eller då seglationen är i gång.
För de fleste af Eder, Mina Hrr! torde det vara kändt, att de fleste unge män, som utgått från allmänna praktiska läroverk, såsom Skogsinstitutet, Veterinärinrättningen m. fl., i början af sin bana vidlådas af en viss osäkerhet, och skälen härtill torde kunna sökas i de omständigheterna, att lärarnes antal icke är tillräckligt samt föremålen för studierne icke nog omfattande.
De läsa t.
ex. blott en enda theori, under antagande att den är lika lämplig för Norrland som lör Skåne samt för kreatur af olika race.
Detta gör, att då man i praktiken behöfver råd af dem, som utgå från dessa läroinrättningar, så blir man föga tillfredsställd och märker genast att en vidsträcktare praktisk tillämpning behöfves.
Nu vet jag att afsigten med detta förslag är, att de lärare, som komma att tillsättas, skulle åtfölja de elever, som tillkallas i enskilda uppdrag, hvarigenom såväl dessa sednare som reqvirenten finge tillfälle att rådgöra med läraren, utan att drabbas af högre kostnad.
Det tyckes väl icke som saken skulle vara af så stor vigt, då det endast är fråga om husdjur, men dessas värde representerar redan i vår nationalekonomi ett ganska betydande belopp, som efter all anledning ytterligare kommer att stiga under detta år, då en pest utomlands inträffat, som beröfvat mången frukten af flera års arbete, särdeles genom den method man användt att slå ihjäl och nedslagta i stället för att söka bota boskapen, och hvilket bäst visar att
Veterinärvetenskapen behöfver höjas och utvecklas.
Då en motion nyss väcktes i samma ämne, var jag Den ! 1 November e. m.
99 äfven frestad att yttra mig, men tror mig göra samma nytta nu, då jag anhåller att min framställning måtte få åtfölja Hr Silfverstolpes motion.
Efter härmed slutad öfverläggning och uppå gjord propos., remitterades motionen jemte yttrandet till Stats-Utsk:t.
Hr Löwenborg, Johan Adolf, uppläste en motion, N:o 38, om ett anslag å 6,000 rdr till förbättring af fårafveln på Gottland.
Frih. Cederström, Rudolf, afgaf en motion, N:o 39, om beviljande af ett anslag å 500,000 rdr för uppförande af en byggnad, innehållande boställsvåningar för Hrr Stats-Råder.
Denna motion begärdes af flere ledamöter på bordet.
Cederström väckte vidare en motion, N:o 40, om vidtagande af åtgärder för beredande af lättnad i myntcirkulationen emellan de förenade Rikena.
Remitterades till Allm. Resv.- och Ekon.-Utsk:t.
Upplästes en af Frih. Rappe, Axel, inlemnad motion, N:o 41, om beviljande af ett anslag å 60,000 rdr till uppförande af ett nytt läroverkshus i Kristianstad.
Hr Bråkenhjelm, Per Reinhold:
Jag tager mig friheten anhålla, att Stats-Utsk:t ville göra sig underrättadt om min motion rörande Elementarläroverken, innan den upptager Friherre Rappes nu väckta motion till behandling.
Ofverläggningen förklarades härmed slutad, och motionen jemte yttrandet remitterades till Stats-Utsk:t Upplästes en af Hr von Strokirch, Johan Paul Fredrik Otto, ingifven motion, N:o 42, om ändringar i gällande förordning ang. vilkoren för bränvins tillverkning.
Remitterades till Bevilln.-Utsk:t. 100 Den 11 November e. m.
Upplästes två af Hr Dalman, Willielm Fredrik, inlemnade motioner: N:o 43, om ändring i lagens stadganden rörande bysättning; och N:o 44, om upphörande af frälsemans särskilda forum.
Upplästes tre af Hr Du Rietz, Fredrik Gustaf, ingifne motioner; N:o 45, om uppförande på Statens bekostnad af lämpliga bostäder vid lotsstationerna på Gottland; N:o 46, om anbringande på Statens bekostnad af en telegrafledning å Gottland; samt N:o 47, om åstadkommande genom Statens försorg af tjäruoch kolbränning å Gottska Sandön.
Dessa motioner remitterades till Stats-Utsk:t, hvarjemte den sista motionen kommunicerades med de öfriga Riks-Stånden.
Upplästes en al
Hr Adlersparre, Rudolf, inlemnad motion, N:o 48, om ett tillägg till 1 mom. i 2 §:n af Kongl. Förordna) ang. fattigvården i Riket den 13 Juli 1853.
Remitterades till Allm. Resv.- o. Ekon.-Utsk:t.
Slutligen upplästes och remitterades till Lag-Utsk:t en af Frih. von Schulzenheim, David, ingifven motion, N:o 49, om upphäfvande af lagens stadganden rörande s. k. proprieborgen. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 9 e. m.
Den 14 November. i 101 Tisdagen den 14 November 1865.
Justerades 11 prot.-utdrag för den 11 dennes.
Hrr Bankmäns lista vid val af en Elektor, och befanns dertill hafva blifvit utsedd: M 1885.
Hr Arnell, fullm.j Hr Gyllenram, Henrik Gustaf Wilhelm.
Föredrogs och bifölls ett frän Lag-Utsk:t inkommet Mern.
N:o 1, om arfvoden till ökadt kanslibiträde.
Föredrogs och lades till handlingarne Banko-Utsk:ts den 11 dennes bordlagde Mern.
N:o 1, med öfverlemnande af Bankofullmäktiges berättelse.
Hr Liljenstolpes, Axel Fredrik, den 11 dennes på bordet lagde motion N:o 27, ang:de sparbanksräntans höjande till 5J proc. m. m.
Den verksamhet, sparbankerna i vårt land under nära 40 år utöfvat, har städse visat sig högst fördelaktig, och någon klagan deröfver har ingenstädes försports.
Under sådana omständigheter anser jag, alt ett ingripande från statens sida i denna verksamhet, långt ifrån att vara behöflig, tvertom skulle komma att medföra skada.
Att, på sätt motionären föreslagit, åstadkomma en förhöjning i räntefoten, tror jag vara omöjligt, och äfven om det låter sig göra, skulle det utöfva ett menligt inflytande på sparbankernas verksamhet.
Molionären tyckes icke hafva besinnat, att denna verksamhet icke inskränker sig till depositionsrörelse, utan att den äfven omfattar emottagande af penningar på uppoch afskrifning.
Alt i sistnämnda fall, då man med en högst ringa uppsägningstid kan utfå äfven större summor, räntefoten icke kan tåla någon jemförelse med den, som en privatbank kan erbjuda för deposition på längre tid, ligger i sakens natur.
Sparbankernas upp- och afskrifnings-ränta är i allmänhet ganska hög, och har under en längre tid högst obetydligt förändrats, och detta anser jag vara allt, hvad man kan begära. 102 Den 14 November.
Motionären tyckes äfven, åtminstone till någon del, hafva insett omöjligheten att föreskrifva sparbankerna någon viss ränta, enär han i slutet af sin motion påpekat den svårighet, hvarmod det är förenadt för Utslct att afgifva förslag till någon bestämd åtgärd i det motionerade hänseendet.
Under sådane förhållanden synes det mig, att den nytta, motionen åsyftar, är ganska tvifvelaktig, och jag får derför föreslå, att Utsk:t måtte hemställa till R.
St:r, att motionen icke måtte till någon åtgärd föranleda; anhållande jag, att detta mitt yttrande må åtfölja remissen till Utsk:t.
Med anledning af de utaf ITr Nordenfelt emot min motion rigtade anmärkningar, får jag äran nämna, att såsom Hr Nordenfelt sjelf påpekat, jag icke hegart att räntan skulle absolut bestämmas, — enär jag väl vet, att det är en stor skillnad mellan en sparbanks och en privatbanks verksamhet, — utan att jag framlagt min motion på det en väckkelse skulle gifvas åt sparbankerna att icke, såsom nu ofta är händelsen, genom beviljandet af en lägre ränta föranleda mindre bemedlade personer, som kunde hafva penningar insatta i sparbankerna, att föredraga att insätta sina penningar i företag, som, om de ock erbjuda en högre proc., likväl icke innebära tillräcklig säkerhet, och isynnerhet att icke förledas att med sin sparpenning öfva procenteri; hänvisande jag i öfrigt till den afgifna motionen med dess hufvudsakligen moraliska syftemål.
Jag anhåller att min motion måtte till vederbörligt
Utskott remitteras samt dessutom kommuniceras Med-Stånden.
, blef motionen jemte yttranderne till Allm. Besv.- och Ekon.- Utsk:t remitterad samt med de öfriga Riks-Stånden kommunicerad.
Föredrogs och remitterades till Stats-Utsk:t
Hr Bråkenhjelms, Per Reinhold, den 11 dennes bordlagde motion, N:o 34, om anslag för beredande af undervisning i modellritning vid folkskolorna.
Efter föredragning af Frih, Cederströms, Rudolf, den 11 dennes på bordet lagde motion, N:o 39, om beviljande af ett anslag å 500,000 rdr till uppförande af en byggnad, innehållande bostadsvåningar för samtlige Stats-Råden; blef denna motion till Stats-Utsk:t remitterad.
Föredrogs och bifölls Riddarh.-Utskits den 11 dennes bordlagde Utlåt.
N:o 1, ang:de tryckningen af R. o. Ad:ns protokoll vid innev:de Riksdag.
Den 14 November. 10» Föredrogs, men begärdes af [lere ledamöter ånyo på bordet, Riddarh.-Utsk:ts den 11 dennes bordlagde Utlåt.
N:o 2, i ani. af Frib.
Raabs, A. C., motion ang:de åtgärder för skyndsammare uppsättning och offentliggörande af R. o. Ad:ns diskussions-prot.
Hr Belfrages, Johan Gustaf Wilhelm, d. 11 dennes bordlagde framställning i fråga om polletts utlemnande på grund af en utaf Öfversten Gustaf Mauritz Armfelt utgifven fullmakt. Hr-Gr. o. Landtm, hemställde, huruvida R. o. Ad. behagade medgifva, att polett finge till fullmaktens innehafvare utlemnas.
Hr Charpentier, Gustaf Reinhold, uppläste två motioner: N:o 50, ang:de pension åt aflidne Kammarrätts-Rådet P. R.
Ferlins tre döttrar; och N:o 51, ang:de åtgärd till underlättande af jernvägsanläggning från Kalmar till Lamhult.
Dessa motioner begärdes på bordet, Hr von Knorring, Oscar, afgaf två motioner: N:o 52, om pension åt Öfverste-Löjtnanten Frih.
Ulf Carlson Sparres enka, Friherrinnan Kerstin Sparre, född Vult von Steijern; och N:o 53, om pension åt Protokolls-Sekreteraren Anton Ekmans enka, Magdalena Sophia Ekman, född Nauckhoff.
Cederström, Rudolf, väckte en motion N:o 54, ang:de organiserandet af en representation för häradet.
Hemitterades till Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:t. Gr. Lewenhaupt, Claes Magnus, uppläste två motioner: N:o 55, om nedsättande af en komité för granskning af alla privilegii-bref å stockfångst från statens skogar i Norrland m. m.; och N:o 56, om vidtagande af åtgärd till förekommande af åverkan på statens skogar i Norrland.
Begärdes på bordet. 104 Den 14 November.
Hr Cederschjöld, Fredrik August, afgaf en motion, N:o 57, om beviljande af ett årligt anslag å 2.000 rdr till löner åt två biträdande lärare vid undervisnings-anstalterna för barnmorskor i Stockholm och Göteborg. Remitterades till Stats-Utsk:t.
Hr Cederschjöld anförde mundtligen:
Vid den motion jag nu går att öfverlemna till R.
St:rs pröfning, ber jag att få förutskicka några upplysande anmärkningar.
Det kan nemi. för mången synas besynnerligt att jag, som icke tillhört något vapen, och således med skäl må anses icke uti dertill hörande ämnen ega sakkännedom, likväl vågar framkomma med ett så genomgripande förslag, som det om kasernbyggnad för Kongl. Svea Artilleri-regemente.
Men jag gör det icke heller, och kan icke göra det, betraktande denna angelägenhet från militärisk synpunkt; det är hufvudsakligen såsom egenskap af läkare och ledd af rent menskliga intressen, som jag åtagit mig denna vigtiga sak.
Under samtal med mina kolleger, läkarne vid Kongl. Svea Artilleri, har jag ofta hört dem bittert klaga öfver omöjligheten af en ordentlig sjukvård uti nuv:de batterikaserner, och under besök i några af dem, har jag sjelf öfvertygat mig om det olämpliga, och jag kan väl säga upprörande, att ett garnisonsregemente uti hufvudstaden skall, med afseende på boställen, vara i saknad af snart sagi allt hvad som utgör vilkoren för menniskans helsa och trefnad, och det måste lända både befäl och trupp till stor heder, att den sednare, under förhandenvarande förhållanden, likväl kan bibehålla sig på den fysiska och moraliska ståndpunkt, den ovedersägligen innehar.
Jag vet väl att fråga om ny kasernbyggnad redan är väkt, men jag tror det vara af största vigt att den blir uppförd på en sådan plats, att den ieke menligt inverkar på den närmast belägna stadsdelen.
Sedan jag derföre af fullt sakkunniga personer erhållit nödiga upplysningar och till mig blifvit öfverlemnade, genom enskild uppoffring uppgjorda ritningar och kostnadsförslager, har jag icke tvekat att till R.
St:rs pröfning framlägga den motion, som jag anser för en ära att nu uppläsa.
Hr Cederschjöld en motion, N:o 58, om beviljande af 250,000 rdr till påbörjande af en kasernbyggnad för Svea Artilleri-regemente, med vilkor att den förlägges på en af motionären uppgifven tomtplats.
Denna motion blef till Stats-Utsk:t remitterad.
Hr von Axelson, Johan Fredrik, väckte en motion, N:o 59, om ändring i 27:de §:n af gällande förordning ang:de Den 14 November.
105 vilkoren för försäljning af bränvin och andra brända eller distillerade spirituösa drycker.
Remitterades till Bevil!n.-Utsk:t.
Hr Nordenfelt, Enar Wilhelm, uppläste en motion, N:o 60, om beviljande af ett låneunderstöd å 933,000 rdr, för anläggning af en jernväg emellan Sölvesborg och Kristianstad.
Efter uppläsningen yttrade Hr Nordenfelt:
Ehuru jag medgilver, att svårighet kan uppstå vid beviljandet af lånebidrag tili anläggandet af bibanor, hemställer jag dock, huruvida det kan vara skäl att h. o. h. förvägra understöd till sådana banor, då dessa komma att bilda de kanaler, som skola föra trafik lill stambanorna; och om någon bibana skall hugnas med lånebidrag, synes mig att denna, som fordrar endast en ringa summa, bör sättas i främsta rummet; hvarföre jag rekommenderar densamma till Stats-Utsk:ts bevågenhet.
Härefter blef motionen till Stats-Utsk:t remitterad.
Hr Olivecrona, Knut, uppläste en motion, N:o 61, om uppförande på ordinarie stat af ett anslag å 4,000 rdr, till löneförbättring åt Adjunkterna inom de verldsliga Fakulteterna vid Upsala Universitet.
Remitterades till Stats-Utsk:t. Gr. Cronstedt, Fredrik, afgaf en motion, N:o 62, om beviljande af ett anslag å en million rdr, Jör påbörjande af en, från jernbanan emellan Stockholm och Upsala utgående stambana i sträckning genom Upland och Westmanland till Dalarne.
Efter uppläsningen yttrade Gr.
Särskildt får jag tillägga, att det endast varit den mindre fördelaktiga ställning i finansielt hänseende, hvari riket för närvarande befinner sig, som afhållit mig från att nu begära 5 ' millioner riksdaler, i stället för allenast en million.
Motionen remitterades härefter till Stats-Utsk :t.
Cronstedt väckte en motion, N:o 63, om beviljande af ett anslag åi 160,000 rdr åt Köping-Hult-Jernvägs-aktiebolaget, såsom bidrag till fortsättande af Örebro-Arboga-jernvägen till Köping.
Remitterades till Stats-Utsk:t. 106
Hr von Koch, Nils Samuel, uppläste följ:de motioner: N:o 64, om utverkande af rätt lör Svensk undersåte att utrikes idka handel eller annat yrke m. m.; N:o 65, om upphörande af lastpenningars erläggande; N:o 66, ang:de skjutsningsbesvärets ordnande; och N:o 67, ang:de vägunderhållnings-skyldighetens ordnande.
Alla dessa motioner begärdes pä bordet.
Hr Liljenstolpe, Axel Fredrik, afgaf en motion, N:o 68, ang:de åtskilliga ändringar i gällande Bevillnings-stadga.
Hr af Wirsén, Thure, uppläste en motion N:o 69, om Jernkontorets bibehållande vid dess innehafvande kreditiv å R.
Hr Weidenhjelm, Ernst August, afgaf en motion, N:o 70, om anslag å 7,600 rdr för en väganläggning från lastageplatsen vid östra ändan af Stödesjön till allmänna landsvägen åt Sundsvall.
Hr Anckarsvärd, Theodor Wilhelm, väckte en motion, N:o 71, om beviljande af ett anslag å 44,000 rdr till Diakonissanstalten i Stockholm.
Remitterades till Stats-Ctsk:t.
Hr von Francken, Alfred August, uppläste en motion N:o 72, om ett anslag å 100,000 rdr till uppförande af en fyrbyggnad på Svenska Högarnes Båkland i Stockholms skärgård.
Hr Bennich, Axel Gustafsson, uppläste två motioner: N:o 73, om utarbetande af förslag till samtlige
Landtränteriers indragning och öfverflyttande af deras kassaförvaltning på bankinrättningarne m. m.; och N:0 74, om löneförhöjning åt Landshöfdingarne i Jemtlands och Norrbottens län ni. m.
Den 14 November. 107 Frih. Cederström, Claes Henrik, afgaf en motion,N:o 75, om anvisande af ett årligt anslag å 30,000 rdr, till understöd åt mindre undervisningsanstalter för döfstumma barn.
Hr Roij, Adolf Fredrik, väckte en motion, N:o 76, om utfärdande af ny skogslag m, m.
Hr von Geijer, Bror, uppläste en motion N:o 77, ang:de ändring i gällande stadgande om betalning för å militie-boställe för Kronans behof huggen ek.
Hr Fåhraeus, Edvard, afgaf en motion, N:o 78, ang:de anslags beviljande till ett nytt fullständigt Elementar-läroverk i Stockholm.
Hr Belfrage, Johan Gustaf Wilhelm, väckte en motion, N:o 79, om förhöjning af den åt aflidne Majoren Lönnroths enka beviljade pension.
Remitterades till Stats-Utskd.
Raab, Adam Christian, uppläste en motion, N:o 80, om pension åt Majoren Carl Wilhelm Brauns enka, Christina Braun, född Hård af Thorestorp.
Efter motionens uppläsning yttrade Frih.
Raab: Särskildt torde jag få tillägga, att jag personligen varit bekant med den ifrågav:de enkan i 40 år.
Få personer hafva inträdt i lifvet under ljusare utsigter än bon.
Dessa förmörkades dock snart.
Redan vid mannens död var hon alldeles utfattig, och har sedermera med en otrolig ihärdighet och flit arbetat för att försörja sig och- sina barn.
Nu har emedlertid ålderdomen försvagat hennes kroppskrafter och hon genom aftagande arbetsförmåga blifvit försatt i ett högst beklagligt tillstånd, och jag har derför ansett det vara min pligt att söka åt henne utverka något understöd, 108 Den 14 November.
Jag anhåller, att detta mitt yttrande må åtfölja remissen till Stats-Utsk:t.
Härefter blef motionen, jemte yttrandet, till Stats-Utsk:t remitterad.
Hr af Klerker, Carl Åugust, inlemnad motion N:o 81, ang:de pension åt Majoren Nils Johan Giertz' enka, Lona Fredrika Giertz, född Bahr.
Upplästes en af Hr Dalman, Wilhelm Fredrik, ingifven motion, N:o 82, om upphörande af den för de Kongl, personerne och utrikes Sändebuden stadgade tullfrihet och restitution af de utaf dem erlagde tullafgifter.
Vidare upplästes en af Hr Dalman inlemnad motion, N:o 83, om ändring i lagen för åhörare vid Riks-Ståndens sammanträden.
Koskull, Anders Magnus, ingifven motion, N:o 84, om anslags beviljande för en kanalanläggning emellan Alshult och sjön Salen samt en jernväg emellan Alshult och Karlshamn.
Upplästes en af Hr Treffenberg, Curry, inlemnad motion, N:o 85, om utfärdande af ny Skiftes-stadga.
Upplästes en af Hr Treffenberg ingifven motion, N:o 86, om ändring i 8:de § af Förordningen ang:de stämpelpappersafgiften.
Den 14 November. 109 Upplästes en af Hr Treffenberg inlemnad motion, N:o 87, rörande åtskillige Landtmäteri-tjenstemäns pensionering.
Begärdes på borget.
Upplästes en af Ur Granfelt, Adolf Fredrik, ingifven motion, N:o 88, om ändring i 41:sta §:n af Förordningen ang:de vilkoren för bränvins försäljning.
Upplästes och remitterades till Stats-Utsk:t följande af Hr Du Rietz, Fredrik Gustaf, inlemnade motioner:
N:o 89, om uppförande af en fyr på Fahludds-refvet vid Gottland ; N:o 90, om de s. k Frälse-Roterings-Båtsmans-Numrens ställande på vakans; och N:o 91, om tippmuddringar af Fårösunds hamn å Gottland.
Upplästes en af Hr Printzenskjöld, Axel Carlsson, ingifven motion, N:o 92, om pension för e. o.
Kanslisten Christian Möller Allesson.
Upplästes och remitterades till Banko-Utsk:t en af Frih. Duwall, Carl Gustaf, inlemnad motion N:o 93, om ställande af ett årligt anslag å 10,000 rdr till Banko-fullmäktiges disposition, för att utdelas såsom arfvoden åt Bankens 20 äldste e. o. tjenstemän.
Slutligen föredrogs och bifölls ett från Banko-Utslat inkom met Mern.
N:o 2, om arfvoden till Notarie och Kanslister. R. o.
Ad. åtskiljdes kl. £ 10 e. m.
Brakel. 110 Den 15 November f. m.
Onsdagen den 15 November 1865.
Justerades prot:t för d. 26 sistl.
Föredrogos och remitterades till Stats-Utsk:t
Hr Charpentiers, Gustaf Reinbold, den 14 dennes bordlagde motioner: N:o 50, ang. pension ät aflidne Kammarrätts-Rådet P. It.
Ferlins tre döttrar; och N:o 51, ang. åtgärd till underlättande af jernvägsanläggning från Kalmar till Lamhult.
Föredrogs Gr. Lewenhaupts, Claes Magnus, den 14 dennes bordlagde motion N:o 55, om nedsättande af en komité för granskning af alla privilegiibref å stockfångst från statens skogar i Norrland m. m.
Jag får anhålla om upplysning, huruvida i denna motion förslag är framställdt om tillsättande af en komité lör undersökande af de stocklångstprivilegier, som blifvit tilldelade sågverksegare i de norra länen.
I ard. häraf upplyste undertecknad, att den nu föredragne motionen just afsåg det ämne, som af Hr Charpentier blifvit omnämndt.
Jag anhåller då att i ett följande ple num få afgifva ett yttrande rörande denna motion, hvilket jemte densamma torde remitteras till vederbörligt Utsk.
Härefter remitterades motionen till Allm. Besv.- o. EkomUtsk:t.
Föredrogs och remitterades till Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:t Gr. Lewenhaupts den 14 dennes bordlagde motion N:o 56, om vidtagande af åtgärd till förekommande af åverkan på statens skogar i Norrland.
Föredrogs och remitterades till Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:t Hr von Köchs, Nils Samuel, den 14 dennes på bordet lagde Den 15 November f. m. lil motion N:o 64, om utverkande af rätt för Svensk undersåte att utrikes idka handel eller annat yrke m. m.
Föredrogs och remitterades till Bevilln.-Utsk:t Hr von Köchs den 14 dennes bordlagde motion N:o 65, om upphörande af lastpenningars erläggande.
Föredrogs och remitterades till Stats-Utsk:t Hr von Köchs den 14 dennes på bordet lagde motion N:o 66, ang. skjutsningsbesvärets ordnande.
Hr von Köchs den 14 dennes bordlagde motion N:o 67, ang. vägunderhållningsskyldighetens ordnande.
Föredrogs och remitterades till Bevilln.-Utsk:t Hr Liljenstolpes, Axel Fredrik, den 14 dennes bordlagde motion N:o 68, ang. åtskilliga ändringar i gällande Bevillnings-stadga.
Hr Weidenhjelms, Ernst August, den 14 dennes bordlagde motion N:o 70, örn beviljande af ett anslag å 7,600 rdr för en väganläggning från lasttageplatsen vid östra ändan af Stödesjön till allmänna landsvägen åt Sundsvall.
Efter föredragning af Hr von Franckens, Alfred Angust, den 14 dennes bordlagde motion N:o 72, om ett anslag å 100,000 rdr till uppförande af en fyrbyggnad på Svenska Högarnes håkland i Stockholms skärgård, blef denna motion till Stats-Utsk:t remitterad.
Föredrogs och remitterades till Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:t Hr Bennichs, Axel Gustafsson, den 14 dennes bordlagde motion N:o 73, om utarbetande af förslag till samtlige
Landtränteriers indragning och öfverflyttande af deras kassaförvaltning på bankinrättningarne m. m.
Hr Bennichs den 14 dennes bordlagde motion N:o 74, om löneförhöjning åt Landshöfdingarne i Jemtlands och Norrbottens län m. m.
Efter föredragning af Hr TrefTenbergs, Gurry, den 14 dennes bordlagde motion N:o 85, om utfärdande af ny Skiftesstadga, remitterades denna motion till Lag-Utsk:t. 112 Den 15 November f. in.