Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då beslag verkställes, utan att godsets egare eller forslare ertappas, bör vederbörande Domstol, angående beslaget och omständigheterna dervid, låta, genom åklagarens försorg, till godsegarens underrättelse, kungörelse i StatsTidningen införa, med föreläggande för godsegaren att inom trenne månader, efter det ett slikt införande skett, hos
Domstolen sig anmäla, så vida han någon talan förvara vill, men tillika, utan afbidan af tiden för en dylik anmälan, med målet, så vidt godset angår, lagligen förfara och afdöma samt förordna om godsets försäljning, så snart Utslaget vunnit laga kraft.
I alla de fall, då under beslag anhållet gods ådagalägges vara ovilkorlig förskämning eller minskning underkastadt, så vidt med försäljningen deraf fördröjeS, ege Domstolen, på hvars handläggning målet beror, att, äfven under rättegången, uppå derom skeende anmälan, meddela beslut om godsets försäljning.
IV. Cap. §. 32.
(Se 33 §. af Förf.) Undersökning efter olofligen infördt gods må af dertill, enligt 34 §., behörige tjenstemän kunna utom vid tullplats och Riksgräns, jemväl anställas: l:o På vägar å landet och på gator i städerna; 2:o
Uti hus och boningsrum på hviloställen, der varu-transporter belinnas, eller varor till vidare forsling uppläggas; 3:o
Uti sådane hus och boningsrum i skärgård och å landet, ända till en Svensk mil ifrån saltsjön, der varor äro upplagda eller varu-upplag förut funnits under den tid, samma person af stället varit egare eller innehafvare; 4:o Uti Magazin, upplagsbodar, uthus, vindar och källare; samt 5:o
Uti salubodar och bodkammare eller andra rum, der varor bevisligen lill salu hållas eller der varu-försäljning förut under samma innehafvares lid bevisligen skett.
Allt, vid undersökning i salu-bodar och bodkammare eller andra försäljnings-uum, anträffadt olofligen infördt gods vare forbrutet, dä det i värde öfverstigsr femtio Riksdaler, och innehafvaren ansvare derför efter denna Förordning; men, om vid undersökning å öfriga i denna §. uppräknade ställen, eller i boningsrum, på sätt i 33 § säges, det anhållna godset, ehuru g44 Exptdiiions-Utskottets Förslag till und.
N.-o 387. nytt och obrukadt, utgör endast, hvad till egarens beklädnad eller eget nyttjande hänföras kan, och öfverstiger det ej så hans behof och vilkor, att oloflig afsigt med dess innehafvande uppenbarligen röjes, må han godset behålla och vare från åtal fri.
Olofligen infördt gods utöfver sådan qvantitet, som nyss säges, ehvar eller huru som helst det upptäckt blifvit, vare förverkadt, utom i de fall, som uti 11 och 12 §•
§• undantague liro. §. 33. (se 34 §. i Förordningen.)
Äfven i andra hus och boningsrum, än de i ofvanstående §. omnämnde, må undersökning efter olofligen infördt gods af behörig undersökningsman verkställas, under det ansvar, 39 §. bestämmer.
Hos den, som för oloflig införsel eller utförsel af varor tillförne straffad blifvit, må undersökning, äfven i boningsrum, kunna ske, utan annan ansvarspåföljd, än den 38 §. föreskrifver. §. 34. (se 32 §. af Förordningen.) Undersökning efter olofligen infördt gods må å de ställen, som uti momenten under N:ris 1, 2 och 3 i 32 §. uppräknas, kunna anställas af Krono-Fogde, Länsman, Lands- eller Stads-Fiscal Samt af Tjenstemän och betjente vid Tullverket, hvad Tull-tjenstemännen angår, enligt för dem utfärdadt tjenstgörings-Reglemente, så ock af de personer, som, efter föregången anmälan, varda af General-Tull-Styrelsen eller Justitiae-Canzleren, eller, för tillfället, af Kongl. Majrts Befallningshafvande dertill förordnade.
Deremot må sådan undersökning i de lägenheter, som i 4:de och 5:te mom. af 32 §. äfvensom uti 33 §. omförmälas, endast kunna företagas af Kronofogde, Tullkammare-föreståndare och Kust-Chef, Tull-Fiscal, Länsman, Lands- eller Stads-Fiscal, samt af sådane ordinarie tjenstemän, som för serskilde tillfällen af Kongl. General-Tull-Styrelsen dertill förordnas.
Behörighet till undersöknings verkställande skall, då sådant äskas, styrkas medelst uppvisande af tjenste-fullmagt, förordnande eller tjenste-tecken.
När behörig person ämnar företaga undersökning uti rum, bodar, magazin eller uthus i stad, åligge honom att, innan han skrider till verkställigheten, skriftligen derom underrätta, så väl Chefen för stadens polis, som Tullkammare- eller Tull-Inspections-Föreståndaren i staden, med uppgift om stället, der undersökning är tillämnad, och tage öfver sådan meddelad unde rättelse deras bevis.
Om Expeditions-Utskotlets Förslag till tind.
Skrifvelse, N.O 3S7.
Om undersökningsman upptäcker olofligen infördt gods utom Stad, utan att kunna det anhålla, mea följer det vid dess införande till Stad i spåret, då må han undersökning efter detsamma genast anställa, om han dertill, enligt hvad här ofvan är stadgadt, berättigad är, utan föregående anmälan hos Chefen för Stadens Polis- eller Tullkammare- eller Tull-Inspections-föreståndaren å stället; men med skyldighet att, efter slutad undersökning, dem om förloppet underrätta.
Vid hvarje undersöknings-tillfälle uti ofvan i denna §. uppräknade rum och lägenheter, så i Stad, som på landet, skall undersökningsmannen vara åtföljd af minst tvänne vittnen, men vid visitationer under bär himmel ege lian rätt att, utan vittnens närvaro, godset anhålla, dock ej att detsamma vidare undersöka, innan vittnen hunnit anskaffas.
Den, hos hvilken undersökning sker, stånde i alla händelser öppet att vittnen tillkalla, likväl utan att undersökningen derigenom må uppehållas. §. 35.
Då någon, som till tullplats eller gränsort ankommer, misstankes hafva på sig förstucket gods, må undersökning derefter af Tullkammare- eller TullInspections-föreståndare samt Öfver-Uppsyningsmän vid hamnbevakningarne och Befälhafvare på Ivust-Stationerne kunna anställas i vaktstuga eller annat rum, samt i 2:ne vittnens närvaro, om undersökningsman eller den misstänkte det äskar; anträffas å nämnde ställen sålunda misstänkt person af Under-betjente vid Tull-Verket, då må man endast af dem kunna anhållas, tilldess någon af ofvanuppräknade tjenstemän hunnit tillkallas för undersöknings verkställande.
Är den misstänkte qvinsperson, må undersökningen ej verkställas, utan genom tillkallad person af samma kön i afskildt rum.
Upptäckes ej dervid beslag underkastadt gods, eller finnér behörig undersökningsman sig ej hafva skäl att å af Under-betjent anhållen person undersökning anställa, bote serskildt för en hvar, hos hvilken vidundersökning dylikt gods ej funnits, eller å hvilken af Under-betjent anhållen, undersökning ej af vederbörande ansetts böra vidtagas, i förra fallet, undersökningsmannen från Trettiotre Riksdaler 16 sk. till Trehundrade Riksdaler, och, i det senare, Under-betjent, sora anhållningen gjort, från Tio till Etthundrade Riksdaler', målsegandens ensak, och ansyare undersökningsmannen dessutom serskildt, efter nedanstående 42 §., om af honom våld eller oskick vid undersökningen löröfvats.
Prof. iSå'. 10 Sami. 1 Afd. 119 946 Expedit iöns-Utskottets Förslag till tind.
Skrifvelse j N.o 387.
Å den, sorn för oloflig införsel eller utförsel af varor tvänne resor tillförne straffad blifvit, må sådan undersökning, utan påföljd af bötes-ansvar, ega rum. §. 36.
Undersökning inom hus, eller i boningsrum, salubodar, bodkammare och försäljningsrum, eller uti magazin, upplagsbodar, uthus, vindar och källare, må ej börjas annan lid på dygnet, än emellan kl. 9 förmiddagen och kl. 3 eftermiddagen i November, December, Januari och Februari månader; emellan kl. 8 förmiddagen och kl. 5 eftermiddagen i Mars, April, September och October, samt emellan kl. 6 förmiddagen och kl. 8 om aftonen i Maj, Juni, Juli och Augusti månader.
Börjar undersökning — — — — — •— pä sätt 32 §. bju §. 37.
Gör obehörig — —• — — — — — ; förhålles dermed, såsom här ofvan i 32 §. säges. §. 38.
Har behörig — — — — — — — .
Har han gjörl undersökning på de öfriga i 32 §. och sisla mom. af 33 §. tillåtna ställen — — — — — — — Etthundrade Riksdaler.
Har han försummat — —— — — — då sådant, enligt 34§., honom ålegat; —• — — — — — — • §. 39.
Har behörig man gjort sådan undersökning, som 1 mom. i 33 §. medgifver, utan att olofligen infördt gods dervid upptäckt blifvit; bote för hvarje serskildt undersökt rum elller lägenhet, som af samma person i samma hus innehafves, ifrån Femtio till Trehundrade Riksdaler och straffes dessutom med suspension från tjenst och lön i tre till nio månader.
(Det öfriga i motsvarande §. af nu gällande Författning utgår.)
VI Cap. Mål, som angå §. 49. Expcditions-Ulskottets Förslag till und.
Skrifvelset N.o 388. 947 — — vid Rådstufvu-Rätt i den stad, sorn närmast är, och der Tullkam mare eller Tull-inspection finnes.
Preste-Ståndet den g —- — Borgare-Ståndet den g — «— Bonde-Ståndet den io — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse > angående
Statsverkets inkomster för år 1841 och påföljande d/v, intill nästa Statsreglering. (Stats-Utsk.
N:ris 64 och 226 samt Bevilln.
N:o 50.) S. A. K.
Efter öfvervägande af hvad E. K. M., uti Dess aflåtna Nådiga Proposition, angående Statsverkets tillstånd och behof, i afseende å Stats-verkels inkomster föreslagit, samt efter tagen kännedom om beloppet af hvad under de fem åren, ifrån och med år 1833 till och med år 1837, till Stats-verket influtit, få Rikets Ständer härmedelst i underdånighet anmäla deras beslut, rörande beräkningen af Stats-verkets inkomster i Riks-Staten för innevarande år 1841 och de påföljande, intilldess den vid nästa Riksdag skeende Statsreglering blifver gällande.
Ordinarie eller ständige inkomster. l:o Ordinarie Räntan.
Hvad häraf, såsom indeldt, utgår till vissa Stater, Inrättningar och personer, beräknades vid senaste
Stats-reglering förslagsvis till 1,390,295
Rdr och den öfriga, eller Stats-verket behållna an - g48 Expeditiöns-Utskoltets Förslag till und.
Skrifvelse> N.-o 388. delen af denna ränta, till 507,000 R:dr; men då under åren 1833—1837 de indeldte räntorna per medium utgjort 1,772,637 R:dr, och de behållne 561,058 R:dr, samt Rikets Ständer anse rättast, att Slats-verkels inkomster i möjligaste måtto'uti Riks-Staten upptagas till deras verkliga belopp, hafva Rikets Ständer ansett de förra räntorna kunna beräknas till 1,770,000 R:dr och de senare till 560,000 R:dr.
Genom den af Rikets Ständer beslutade och i underdånig skrifvelse den 23 September sistlidne år hos E. K.
M. anmälda indragning af Fjerdingsmans-lönerne blifva likväl de indeldta räntorna minskade med ett belopp af 8000 R:dr, hvarmed de Statsverket behållna i stället ökas.
I följd häraf hafva Rikets Ständer, uti nu upprättade Riks-Slater, uppfört den indeldta delen af ordinarie räntan till 1,762,000. samt den Statsverket behållna lill 568,000. n~~nr.nr>. 2,330,000. 2:o Afrads-Spanmålen, eller Statsverkets behållna Spanmål af ordinarie räntan, upptagen i sista Stals-regleringen till 39,400 tunnor, som beräknades till 197,000 R:dr, hafva Rikets Ständer, vid betragtande af den qvantitet, hvartill ifrågavarande spanmål i medeltal verkligen uppgått, beräknad till 40,900 tunnor, hvarå Rikets Ständer ansett sig böra utföra värdet, i stället för hittills beräknade 5 R:dr per tunna, till 6 R:dr, utgörande ett belopp af 240,000. 3:o Kronotionde-Spanmålen.
Den indeldta delen deraf, vid sista Riksdagen beräknad till 108,491 tunnor, med ett värde af 542,455 R:dr, har, på grund af nu verkställd utredning, blifvit förslagsvis antagen till 105,695 tunnor, hvilkas värde, heräknadt efter 6 R:dr tunnan, blifvit i Riks-staten ulfördt lill . 634,170.
Den andra delen åter, eller den Statsverket behållna, vid senaste Stats-reglering uppförd till 16,600 tunnor, hafva Rikets Ständer, i öfverensstämmelse med E. K. M:s Högstberörde Nådiga Proposition, ansett sig kunna upptaga till 19,000 tunnor med ett värde af . . 114,000.
_ 7 4o,l 70. 4:o
Kronotionde-lösen efter bestämde pris beräknades vid förra Stats-regleringen till 4,500 R;dr, men är nu, i enlighet med E. K.
M:s Nådiga Proposition, upptagen till 4,800 5:o Arrende-medlen af Kungsgårdar och andre Kronolägenheter 3 uppförde vid senaste Stats-regleringen till 45,000 R:dr i penningar och 9,000 tunnor spanmål, hafva, enär inkomsten der Transp.
B:co R:dr 3,322,970.
Expcililions-Vtskottels Förslag till unel.
Skrifvelse j Tf.-o 388.
B:co R:dr 3,322,970. af i medeltal utgjort 42,269 R:dr i penningar och 10,796 tunnor span mål, blifvit beräknade till: penningar 42,000. spanmål 10,700 tunnor, ii 6 R:dr tunnan ...... 64,200. »n.onr, * 100 j.»v'w» 6:o Silfver-tiondej Myntare-lön och Slagskatt.
Denna inkomst-titel upptogs vid förra Stats-regleringen lill 2,625 R:dr i silfver eller, efter 128 sk. cours, 7,000
R:dr; men då densamma de senare åren uppgått till högre belopp, har den, i öfverensstämmelse med E. K. M:s Nådiga Proposition, blifvit beräknad till . 9,000# 7:o Koppar räntan och Slagskatten beräknades vid sista Riksdagen Lill 300 Skepp, eller, efter 130 R:dr per Skepp,, till 39,000 R:dr, men har nu, i enlighet med E. K. M:s Nådiga Proposition, blifvit upptagen lill 300 Skepp, a 133 R:dr 16 sk., eller . . . 40,000» 8:o Avesta Koppar- och Mami fact ur- Tull I afseende å denna inkomst-titel, beiäknad vid senaste Stats-regleringen till 3,000 R:dr, har E. K. M., i Dess Ilögstberörde Nådiga Proposition, på anförde skäl, föreslagit, att förtullningar af ifrågavarande koppar hädanefter endast må ega rum vid dess exporterande samt en del af de i och för tullens uppbärande vid A vesta bestämda löner upphöra och deras innehafvare å Allmänna Indragnings-Staten förflyttas, hvaremot en ny nedsatt löne-reglering borde uppgöras i och för uppbörden af Kronans Tionde-koppar ifrån Stora Kopparbergs Bergslag.
Och då Rikets Ständer anse denna förändring leda till förenkling uti uppbörd och redovisning, samt, utan någon verklig förlust för Stats-verket, det för Bergslagen blefve en lättnad, om tult icke behöfde erläggas för den koppar, som inom Riket användes, hafva Rikets Ständer, som redan uti underdånig skrifvelse den 23 December sistlidet år, angående reglering af utgifterne under Riks-sta'ens Andra Hufvud-Titel, anmält deras beslut i fråga om de, i följd häraf erforderlige förändringar uti löne-staten vid Avesta, funnit si® böra till hvad E. K.
M. sålunda i Nåder föreslagit bifall lemna, till följd hvaraf denna serskilda ränte-titel kommer att ur Riks-Staten försvinna. 9:o Tionde- och Hammarskatts-jern.
Det förra eller Tionde-Tack jernet y vid sista Stats-regleringen beräknadt till 16,000 Skepp., med ett ulfördt värde,efter 5 R:dr 24 sk. per Skepp, af 88,000 Transp.
B:co R;dr 3,478,170.
Expeditions-Utskottets Forslag till und.
Skrifvelsej N.-o 388.
B:co R:dr 3,478,170.
R;dr hafva Rikets Ständer, då Tionde-tackjernet under åren 1833 till 1837 per medium utgjort 17,500 Skepp., ansett, oagtadt den nedsättning, som blefve en Följd, derest Rikets Ständers, uti underdånig Skrifvelse den 18 Nov. sistlidet år, anmälda beslut, angående tillökning uti skaltefrihets-dygneu vid Masugnar, vinner E. K. M:s Nådiga bifall, kunna, i öfverensstämmelse med E. K. M:s Nådiga Proposition, upptagas till 17,000 Skepp, a 6 R:dr per Skepp,, eller lPdr 102 OX).
Hammarskatts-jernet åter, som vid sistlidne Riksdag beräknades till 4,500 Skeppund, med ett värde af 70,500 R:dr, hafva Rikets Ständer ansett böra uppföras till 6,000 Skeppund, med ett, efter 15 R:dr 32 sk. per Skeppund, beiäknadt värde al ............. 04,000. 196,000.
10:o Alun-Tionden, vid senaste Stats-regleringen upptagen till 3 0)0 R:dr, har, i enlighet med E. K. M:s Nådiga Proposition, blifvit uppförd till . 1,000. ll:o Svafvelbruks-Tionden, med derunder inbegripne
Vic triol och Rödfärg, har utan förändring blifvit upptagen till . . 1,000. 12:o Mantalspenningarne> vid förra Stats-regleringen beräknade till 309,000
R.dr, hafva väl sedan dess, under oafbrutet stigande, uppgålt ända 329,000 Rsdr, men då, jemlikt Rikets Ständers vid denna Riksdag fattade och af E. K. M. i Nåder bifallna beslut', denna afgift, från och med innevarande år, ej erlägges förr än efter 17 års ålder, har densamma endast blifvit uppförd till ett belopp af 300,000. l3:o Lagmans- och Häradshöf dinge-rantan, vid sista Statsregleringen upptagen till 83,000 R:dr, har, tili följd af Rikets Ständers af E. K. M. i Nåder godkända beslut, från och med innevarande år upphört att utgå. 14:o Gerningsören af Handtverkare hafva, likasom vid sista Riksdagen, blifvit uppförde till . 1,700. l5:o Sterbhus-afgiften, vid förra Stats-regleringen upptagen till 10,000 R:dr, har, i sammanhang med Lagmans- och Häradshöfdinge-räntan, från innevarande års början upphört att utgå. 16:o Bötes-medel, vid sistlidne Riksdag uppförde till 32,000 Transport B.co R:dr 3,977,870. Expedilions-Uiskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N.o 388. g5i Transport B.co R:dr 3,977,870.
R:lr, hafva, i enlighet med den uli E. K. M:s Nådiga Proposition antagne beräkning, blifvit upptagne till 40,000. 17:o Cavalleri-R gementenas hästvacance-spanmål har, med oförändrad spanmåls-qvautitet af 24,230 tunnor, men beräknad efter ett värde af 6
Rdr tunnan, blifvit uppförd till .... 145,500. 18:o Ständige Rote-vucance-afgiften vid Skånska Infanteri-Regementena hafva likaledes blifvit uppförde lill samma spanmåls-qvantitet, som vid sista Stats-regleringen, eller 2,310 tunnor, utgörande, efter ett värde af 6 R:dr tunnan 13,860. 19:o Tillfällige Rote-vacance-och Mötes af gifter hafva, utan förändring, bl i 1 vit upptagne till 6,000.
20:o Knekte-Rotefrihets-medlen, uppförde vid sista Statsreglering! n till 1000 R:dr, äro uti E. K. M:s Nådiga Proposition föreslagne att beräknas till endast 300 R:dr.
I afseende å dessa medel, få Rikets Ständer underdånigst anföra, att, sedan Rikets senast församlade Ständer beslutat, att för all jord, sorn, ehuru Ordinarie rotering underkastad, likväl icke prassterar rott ring in natura, boide, i stället för den dittills bestämda bevillning en för rotefrihelen, till Rikets försvarsverk erläggas en vacance-afgift, som vore roteringsbes\äret fullt motsvarande och hvilken vid markegångs-sättningarne skulle, efter i hvarje Län gällande roteringsgrunder, specificeras och i Taxorna årligen utsättas; så hafva Rikets Ständer ansett denna numera till Stats-Verkct ingående afgift höra, i likhet med alla dess öfriga inkomster, å Riks-Staten upptagas och Knekte-Rotefrihets-medlen, hvilka äro af enahanda natur med vacance-afgiften, deremot försvinna, hvadan Rikets Ständer beslutat, att, jemte det Knekte-rolefrihets-medlen upphöra, ifrågavarande vacance-afgift må, under titel:
Rotefrihets-afgift af oroterad, men ordinarie rotering underkastad jord, uppforas till ett emot uppbörden deraf svarande belopp af 28,000. 21:o Båtsmansvacans-af giften , utgående för tillfällige vacancer vid Bitsmanshållet, hafva Rikets Ständer, i likhet med hvad i den Nådiga Propositionen är vordet föreslaget, ansett, i stället för det vid senaste Stats-regleringen uppförda belopp af 25,0C0 h:dr, kunna beräknas till ............ 30,000.
Transport B:co R:dr 4,241,230- Expeditions- Utskottets Förslag till und.
Skrif velsej N:o 388.
Transport B:co R:dr 4,241,230* 22:o Krut- och Salpeter-Jörsäljnings-medlenj vicl sista'Riksdagen beräknade lill 75,000 R:dr, halva, likaledes i öfverensstämmelse med E. K. M:s Nådiga Proposition, blifvit uppförde till . 90,000. 23:o Coniroll-Stämpel-medlen äro i senaste Riks-Stat beräknade till 8,000 R:dr; men då de uren 1833—1837 utgjort per medium omkring 10,300 R:dr och minst omkring 9,000 R:dr, hafva de blifvit upp:agne till sistnämnde belopp eller 9,000» 24:o IS unter-Lotteri medlen.
På grund af Rikets Ständers, uti underdånig skrifvelse den 29 Aug. sist 1 idne år, anmälda och af E. K.
M. numera sanctionerade beslut, att Numer-Lotteri-Inrattningen må vid nämnde urs utgång upphöra, har denna inkomsttitel ur Riks-Slalen utgått.
t < 25:o Båk- och Lots-medlen beräknades vid sista Stats-regleringen till 50,000 R:dr, men hafva åren 1833—1837 i medeltal utgjort omkring 64,000 R:dr, hvadan Rikets Ständer, under enahanda medgifvande, som vid förra Riksdagen, eller att det möjligen uppkommande öfverskotta må till förmon för Råk- och Lotsinrättningen användas, upptagit dessa medel till 60,000» 26:o Ersättningar , hvarunder jemväl inberäknas de Danska Fyrings-medlen, 3,500 R:dr Ilamb.
Banco, eller 9,333 R:dr 16 sk.
Svenskt Banco, hafva, likasom vid senaste Stals-regleringen, blifvit upptagne till ... 25,000. 27:o Observations-medel, beräknade vid förra Stats-regleringen lill 8,000 R:dr, hafva, på sätt i E. K. M:s Nådiga Proposition är föreslaget, blifvit uppförde till 7,000. 28:o
Extra medel och uppbörder, vid sista Stats-regleringen uppförde till 14,000 R:dr, hafva likaledes, i enlighet med E. K. M:s Nådiga Proposition, blifvit beräknade till 12,000, 29:o Intresse-medel hafva, utan förändring, blifvit upptagne till • . 3,000.
Summa B.co R:dr 4,447,230.
Restantier:
Dessa, uppförde vid sista Stats-regleringen till 119,250
R:dr, hafva i nu upprättade Riks-Stater blifvit beräknade till . . . 119,150.
Transport B:co R:dr 4,C65,380. Expeditions-Utskollets Förslag lill lind.
Skrifvelse, N.o 383’ 953 Transport B:co R:dr 4,566,308.
Extr a-ordinarie inkomster: l:o Tullmedlen.
Af dessa har Stats-vevkets netto-inkomst blifvit beräknad, från och med år 1842, lill 2,428,000. 562,000.
Tullverkets aflönings- och omkostnads-stat 2,990,000. 2:o Salu-accis-afgiften af städerne upptagen vid sista Stats-regleringen till 7,500 R:dr, har, i öfverensstämmelse med E. K. M:s Nådiga Proposition, blifvit uppförd till 11,000. 3:o Postmedlen.
Med bibehållande af de för post-bevillningens utgörande stadgade grunder utan någon förändring, hafva Rikets Ständer, i enlighet med hvad E. K. M. i Nåder föreslagit, beräknat Statsverkets netto-inkomst deraf till 150,000. 350,000.
Postverkets stat och öfrige utgifter Medgifvande Rikets Ständer, att hvad af Postmedlen kan inflyta utöfver ofvanberäknade behållna intrad af 150,000
R:dr må af E. K.
M. disponeras till kostnaders bestridande i och för Post-inrättningens ytterligare förbättring. 4:o Chartce-Sigillatce-afgiften har, från och med nästkommande år, blifvit beräknad till 5:o
Bränvins-af giften har blifvit uppförd till enahanda belopp, som vid sista Stats-regleringen, eller 500,000. 420,000. 750,000. 4,671,000.
Summa Summarum B:co R:dr 9,237,380.
Då de uti förestående summor inbegripne förhöjda inkomst-belopp af Tull- och Charlee-Sigillalae-medlen först under loppet af innevarande år blifvit af Rikets Ständer fastställde, hafva de uti Riks-Staten för detta år blifvit upptagna utan förändring och, på grund häraf, Statsfyllnads-summan för år 1841 beräknad lill 1,608,500 R:dr, men för år 1842 och följande åren intilldess ny Stats-reglering vidtager, till 1,505,500 R:dr.
I öfrigt få Rikets Ständer, hvad beträffar Statsverkets extra-ordinarie in Bih. Ull R.
Prot. 1841- to Sami, 1 Afd. 120 9S4 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, F.o 58g. komster, underdånigst åberopa deras i afseende å dem till E. K.
M. aflålna serskilda underdåniga skrifrelser.
Uppläst och uterrerailteradt hos Ridd. och Adeln den 8 Juni 1841•
Pi este-Ståndet den q — — Uppläst och godkändt hos Borgare-Ståndet den 9 — — Bonde-Ståndet den 10 — — (Se Expeditions Utskottets Mern.
N:o 53 samt här nedanföre upptagne förslag till underdånig skrifvelse N:o 403.)
Uppläst och godkändt hos Ridd och Adeln den Preste-Ståndet den Borgare-Ståndet den Bonde-Ståndet den Förordnande för de till tryckfrihetens värd utsedde Committerade j i afseende pä Grundla gar nes och Riksdags-be slutets felfria tryckning.
Vi efterskrifne Svea Rikes Ständer, Grefvar, Friherrar, Biskopar, Ridderskap och Adel, Presterskap, Borgerskap och menige Allmoge, som härstädes å Lagtima Riksdag församlade äro, gore vetLerligt: det håfve Yi åt de af
Oss under denna Riksdag till tryckfrihetens vård utsedde Gom mitte ra de 8 Juni 1841 9 - — 9 — — 10 — _ Expeditions-Utskottets Förslag till tind.
Skrifvelse, N:o 391. g55 härmed velat uppdraga alt vaka deröfver, det så väl Grundlagarne, med de deruti vid denna Riksdag antagne förändringar, vid skeende omtryckning af »amma Lagar, som ock
Vårt förafskedade Riksdags-beslut, varda felfritt tryckta.
Nto 391.
Uppf&st och godkändt hos Ridd. och Adeln den 8 Juni i84t.
Pi este-Ståndet den 8 — — Borgare-Ståndet den 9 — — Bonde-Ståndet den 10 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående ersättning till rotehållare vid Norr- och Vesterbottens Fält-jägare-Corpser, för rotefrihets-medel inom Norr- och Vesterbottens Län. (Stats-Ulsk.
Mein.