Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Friherre 484 Den 14 Zlprik.
Friherre o-clerström, ^csb tyckte sig hafwa funnit, att Preste-Ständet i denna punct warit af en skiljaktig mening, och nar detta more ctt Vewillnings-mäl spntes fräsan icke kunna utan Nämnd flutcligcn afgvras Grefwe k)- I» Osr6!e erindrade, att denna skiljaktighet hade yppat sig wid första Bewillnings-projectets föredragande i Preste-Ständet, men att, dä dst sednare projectet inlemnadcs trodde han Preste-Ständet hade bifallit förewarande fräga.
Herr Grefwen och Ordföranden gjorde i likhet med hwad Grefwe V- l» SLrllls föreslagit, proposition, hwilken Bifölls.
Tredje, Fjerde, F.emte och Sjette Puncterne fann Ridderffapet och Adeln wara af beskaffcn!
Lt, att böra till Nämndens afgörande remitteras; Och skrike Protoeolls-Utdrag häröfwer genast upsattas och justeras, för att kunna genast Stals-Utskottct meddelas, hwilket i eftermiddag flullc jemte sin förstärkning af Ledamöter wara till nämnde frägors afförande försaniladt.
Friherre Ulewinz äterkom fran de andra Ständen med den assände Deputation»; och tillkännagaf, att PresteStändet förmält sig icke länge stola fördröja med fattandet af rtt beslut öfwer Oeconemie - Utskottets Betänkande, hwilket det hoppades skulle göra Ridderffapet och Adeln samma nöje, som Ridderskapcts och Adelns beslut förordsakat Preste - Ständer.
— Borgare - Ständct hade likaledes förmodat att snart kunna meddela sitt beslut- Bonde-Ständer hade förmält sig wara med Ridderffapet och Ad ln ense i hufwudsakcn och förmodade sig kunna bifalla densamma blott med nägra till ändamälet ledande ändringar.
Förr»
Den 14 Äpril. 485 Föredrogs ä npo Erpcditions-Utstottets förledne gärs dag pä borddt lagda Memorial angäende stiljaktigheter i Zkiks-Stäiidens beslut angäende Kongs- och Kongs-Ladugärda rues fönvaltning och disposition.
Grefwe borner, ^clolpb 6örsn.
I följe af nu upläs sie Memorial lärer det wara tydligt att, hwad den första 'puncten rörande Roma Kloster och Alnerup angar, nägon jemnkning torde blifwa nödig, om Nämnden stall deröfwer kunna votera.
Jag fär derföre den äran proponera HögloftRidderstapet och Adeln, att härutinnan förena sig med dek Hederwärda Bonde-Ständet, som beftutit att frägan bör öfwerlcmnas ät Kongl. Majtts Nädiga godtstnnande pä det, i händelse motswarande Löne-willtor för Landshöfding arne kunde upgöras, med desse Kongsärdar mä förfaras pä det tjenligaste och för Staten fvrmänligaste sätt.
Beträffande den andra frägan angäende Arrendets utgörande af de r andra Classens tredje afdelning uptagne Ärono-Lägenheter, lärer den utan widare omgäng böra till Nämnden remitteras.
Herr Grefwe» och Ordföranden gjorde proposition till bifall ä Grefwe lVlö-ners yttrande rörande Roma Kloster och Alnerup, samt att i händelse detsamma bifölls, bägge frägorna mätte till det förstärkta StåtsUtskottets slutelig» afgörande hänstjutas.
Bägge desse frägor klefwa med Ia beswarade.
Uplästes och godkändes följande underdåniga strifwelfe till Kongl. Maj.-t.
Stormägtigste MerNädigste
Med all den upmärksamhet som ämnets wigt förtjenar, hafwa Riksens Ständer öfwerwägat vndcrdänigst bifogade Me - 486 Den 14 April. Memorial och Förslag till minnande af en mera Allman Läkarewärd inom Fäderneslandet.
— Dch dä detsamma synes innehälla de ticnligaste utwagar att inom ett widsiräckt och glest bebodt
Land befordra en för alla lika nöd^ wändig hälsowärd, att afhjelpa de brister, som hittills misat sig i widtagne anstalter till farsoters och Veneriska smittans hämmande, samt att förse Arm-len med skicklige Läkare, fä Riksens Ständer under förhoppning, attdc lyckligaste följder härigenom kunna för Samhället beredas, hoS Eder Kongl.
Maj t härmed i undcrdänighct anmäla hivad de till werkställighetcns befrämjande ansett nödigt, nemligen: r:a
Att pä de skäl och pä det sätt förslaget innehäller, Lönerne för Provincial - Medic! mätte ökas samt Medicinal-Fonden förhöjas för att bliiwa tillräcklig till stiftande och underhäll af ett Institut i Stockholm för sädane Ynglingar, soln ej hafwa räd att till Medicinska gradens ernäende uppehälla sig wid Acadcmierne, till skicklige Läkares bildande för Armeen, till Stipendier för 50 Studerande wid Universiteterne och till fria Medicamenter för fattige sjuke. 2:0
Med öswertygclse sä wäl om möjligheten som om nyttan af den föreslagne föreningen emellan Prest - och Läkarc-Studiernc, anse Riksens Ständer likwäl densamma icke säsom owillkorlig skyldighet eller ett willtor för inträde r Preste-Ständct, emedan sädant icke kan förenasmed den frihet och wal af yrken efter egen böjelse och fallenhet, som bör wara hwarje yngling obetagen och hwarförutan nägon synnerlig skicklighet till det allmännas nytta i hwilkcn Wetenffaps-gren som hälst icke kan wäntas; hwarjemte det afwen kunde inträffa, att de som ärnade söka sin befordran inom Preste-Ständet wore i sädane omständigheter, akt ett för föreslagne Chirurgiä-Magister Examens un, Den 14 April. 48?
undergående nödigt wistande wid Academien eller i Stockholm wid Seraphimer-Ordens Lazarettet och det blifwande Läkare-Institutet, skulle kunna afskräcka flere fran utwäljandet af detta yrke; men för att upmuntra de Prester, som, med utöfningen af deras kall, i sin krsts afwen wittja förena Medicinsk befallning, hafwa Riksens Ständer ansett dem, som redan intradt eller hädanefter inträda » Andcliaa Ständet och tillika undergå antingen ChirurgiäMagisters eller Mcdkina Licenliats-Eramen, böra derföre wid befordringar i Prestwägcn fä räkna för den förretwerff ne och för den sednare brenne är, samt om bagge desse innehafwes sem. Z anseende till kwad föröfrigt blifwit förestagit angående en ny Znstruction för Provincial-Medici, Reglor för Läkare-Institutets inrättning, förbättring af Medic!- nal-wärden för Armeen och Flottorne samt RegementsLäkare och Regements - Pastors Sysslornes sammanfläende m. m, anhälla Riksens Ständer i underdånighet, att tist befrämjande af större tillgäng pä skicklige Under-Läkare wid Regcmenterne, en Författning ju förr desto häldre mätte utfärdas, hwilken stadgade, att wid de Regementet, der Bataillons-Fättffärcrne hafwa indeld Lön, densamma matte dem oafkortadt tillgodo komma, och ej, säsom nu stundom inträffar, af annan person upbaras, samt att Eders Kongl. Majit i Nader täckteS förordna en serskild Commitee af kunnige och erfarne Läkare och Prester jemte alff dre för insigter uti Wetenskaperne kände personer, hwilka kunde fä sig updragit, att noga gransta de i desse delar för öfrigt gjorde förslag, samt resultaten af samma granskning till Eder Kongl. Maj:t i underdänighet öfwerlemna; och synes samma Committé, hwad dessutom angar werkställighcten af förslaget i det hela, samt organisationen a§ förut nämnde inrättningar, äfwen dertill böra i under-änighet förestå tjenlige och nödige anstalter.
Wid - 433 Den 14 Äpril.
Widkommande de till ändamälets winnanbe oumgängeliga utgifter, hafiva Riksens Stander, ester en noggrann Lfwerläggning trott dem i förening med förslagets werk, fjällighet kunna inskränkas till följande: r:o Hwad som redan ä Stat är upfördt för Medicin nal-Werlet i Riket utgörande — r?,i75 Rd. 2:0 Till co Stipendier w!d Rikets UniBersfteter för sädane ynglingar som ärna bli>wa Prester och tillika willja inhämta nödige insigter riri Läkare - och Chirurgiska Wetenstapen a 100 Nd. för hwardara — 502» Wid tilldelande af Leffe Stipendier anse Riksens Ständer böra fastas det utkryckeliga willkor, akt af ingen orsak eller anledning nägon annan deraf mä komma i Ztnjutande än den som ärnar inträda i AnLeliga Ständet till Församlingarnes tjenst, och för hwilkcn det bör blifwa en owillkorlig
Pligt att förwärfwa sig tillracklige insigter uti de till Läkare -Wetenstapcno utöswande hörande delar, derä wedcrbörande wid Acadcdemierne böra hafwa en noggran tillsyn; tillfölje hwaraf, i händelse en sädan yngling, sedan han njutit sädant Stipendium skulle ändra sin föresats att bliswa Prest, honom dä äligger att äterbära de ätnjutne Stipendii' medlen; hwarom wedederbörande likaledes böra wid answar foga skyndsam och werksam anstalt. Z:o Till inrättande af ett Institut, för dymedelst -ana sädane ynglingar att i Transport 2S,r7S Den 14 April. 489 Transport 22,175 en lägre werknings-krets kunna blifwa för det allmänna npttige, hwilka icke hafwa råd och lagenhet, att till skicklighets minnande begagna sig af den med större kostnader förenade Acadcmista underwisningen; förflagswiF -— — ^— — zoe>2 I förening med detta högst angelägna Institut, hafwa Riksens Ständer funnit inrättningen af ett Garnizons Sjukhus eller Lazaret äfwen blifwa gansta nödwändig, fästom den tjenligaste Schola förunga Fältstärer att winna erfarenhet och öfning; hwartill kommer den serskilda omständigheten, att Hufwud Stadens talrika Garnizon, för hwilken Scraphimer - Ordens Lazarettet icke är inrätkadt, och hwarest högst sällan ncjgon af desi manstap kan fä njuta sjukwärd, saknar all tillgäng p8 en sädan inrättning, samt i och med detsamma den närmare tillsyn och wärd wid upkommandc sjukdomar, hwarpä den äger ett billigt anspräk, och hwarmed Eder Kongl. Maj:t yttrat Dest Nädiga önskan att Troupperne mätte förses.
Och dä bägge desse inrättningar böra och kunna förenas under en styrelse, fästom medförande minsta kostnad, sä hafwa Riksens Ständer trott, att ofwankerörde z,ooo Rd. för Institutet borde för Garnizons-Lazarettets förening dermed ökas med — — — — i,Z2Z 4:0
Till fria Medicamenter för fattige och Hehöfwande sjuke; förflagswis — — Z,ooD Transport Zv,ovc> Dä D§tt 14 April.
Transport Zv,oo«
Dä ordningen fordrar, att detta un, derstöd icke utdelas till andre än werkcligen behöfwande, anse Riksens Stander den sjukes torftighet och behof böra styrkas med bernis ak Pastor i Församlingen eller den hanS ställe företräder, samt twänne af Församlingens Ledamöter, innan fria Mcdicamentcr kunna erhällas.
Tillsammans Rd. zo,aov Enär frän denna Summa asdrages de paMedicinalStatcn redan upforde och bestädde 17,175 Rd. sä ätcrsta 12,825 Rd., hwartill Riksens Ständer i underdånighet fa upgifwa följande medel och utwägar, som, funnits härtill kunna anwändas, utan att förorsaka nägon förökning i ds StatS-utgifter, som redan blifwit paräknade, eller tillffynLa enstilde Medborgare nägon slags ny tyngd i deras yrken eller näringar, ej eller tillökning i dc dem förut pälagde utffylder och bewillning. 1:0
De 8,<062 Rd., hwilka Hennes Kongl. Höghet Prinsesian LvkNlH, Åtnjutit för förlorade in komster af Skiftet Lwedlingburg, men enligt Riksens Ständers beslut böra med inncwarandc sirs början in dragas — — — Rd. 8,062: 2:0 Följande Pensioner uppä allmänna Indragnings-Staten, hwilka genom dödsfall redan blifwit ledige, nemligen: efter Capitai, NeN Grefwe lännes R. Wignist — 2HO: Hof-Fröken hos Högstsalig Hennes Majit Enke - Drottningen ROVISA Grefwinnan von Rodien' — — Z47'- 4 Transport 8,65g: 4 Den 14 Aprik. 49L Transport 8,659: 4 Hans Ercellence Herr Grefwe Lkolxc. — i,gao:
Kammarherrn Grefwe ^Vsrns- O-tiol von Lcbveiiu — — 250:
Framlednc Herr Niks-Rädet Grefwe von Kolens Enke-Fru Grefwinnan bkellvitz Lo^bls Ltendock — — — — 866: ZS samt Aflcdne Hof-Intendenten ReKnZ oförsörjda Dotter — — — 8z: lb z:o Den Pension, hwilken framlcdne Herr Niks-Marstalken och Riks-Rädet Grefwe O^llsnZt^erns; Ense - Fru Friherrinnan liibdinK Åtnjutit; men nu pä ett wärdigt och hedrande satt afsagt sig att wid StatsWcrkets narwarande tillständ widare upbara — — — — 666: 32 Tillsammans Rd. 12,225: z6«
Uti den till winnande af förbättrad och mera Allmän Lakare-wärd har efwan nödig ansedda Summa Zo,000 Rd. brista wäl således 799 Rd. 12 §., men Riksens Stander förmoda att innan ifrägawarande inrättningar hinna organiseras och sattas i werkställiglfft, stall sä wäl genom indragningar, som genom den medelst dödsfall eller befordran inträffande afgäng pä allmänna indragnings-staten, säkerligen sä mycket och äfwen wida större besparing ups komma, att denna mindre betydliga brist deraf kan fyllas.
För öfrigt och om tillgängar, genom blifwande indragningar och besparingar utöfwer hmad Riksens Stander - 492 Den 14 Apri!. der nu deraf anordnat, sädant medgifva, anhälla Riksens Ständer i underdånighet, att i händelse
Inrättningen och det almänna behofwet det ffullc fordra, Eder Kongl. Mast dä i män deraf och utan Stats - Werkcts serskildta betungande, i Räder tacktes af samma besparingar öka förbe, ördc Summa; dock att en sädan tillökning icke öfwerstiger io,c>c>c> Nd. samt att behörig redogörelse för de anflagne medlen af wederbörande i laglig ordning gjöres.
Ständer framhärda rc Herr Grefwen och Ordföranden tillkännagaf, det honom af Hans Kongl. Mast blifwit i Räder updra, git att för Ridderffapet och Adeln, förklara Hans Masts synnerligen Nädiga walbehag öfwer Riddcrstapets och Ndelns förledne gärdag med sä mycken bcredmillighet fattade bcflut rörande utwägar till Fäderneslandets förswar tvid påkommande utomordenteliga händelser; hwilket up» drags fullgörande Herr Grefwen sörmälte sig hafwa upffjutit till närwarande stund, dä han skulle finna Ridderffapet och Adeln nägorlunda mangrant församladt. ilp lästes och godkändes följande sure underdäniza strifwelser till Konungen:
Stormägtigste AllerNädlgste Konung!
I anledning af Eder Kongl. Masts till Riksens Ständers Stats-Utffott aflätne Nädiga Proposition af den rr fistl.
Mars, rörande betalnigen af räntorne ä de under loppet af sistledne är rtptagne Patriotifle Län, hwilka räntor, successift efter obligationernas data, förfalla till be tal - Den 14 Äprik.
4s3 talning ifrän och med den 2 ^ i förenämnde mänad, fä Riksens Stander i underdånighet anhälla, det tacktes E» der Kongl. Maj-t i Räder anbefalla Stats-Contoiret, att, tillika med förteckning ä de Patriotiske Längiavarne, till Riksgälds - Eontoiret öfwerlemna den till Riksens Ständers disposition pä Rante-Äammarens Wexcl-Banco Räkning insatte behällning af förenämnde Patriotiske
Län stmt Eäfwor, utgörande 190,056 Nd. 41 b- 3 rst., hwarjemte Riksens Stander fä i lika underdänighet anmäla, det de updragit ät deras Stats - Utskott, att meddela RiksgäldsEontoiret föreskrift, att af desie
Medel icke allenast werk§ stalla äterbctalningen af de Patriotiske Län, hwarmed en del af Stockholms Stads Handels-Societet bitradt KonglMajck och Riket, jemte derä uplupne Räntor, utan ockbesörja
Ränte - betalningen ä de öfrige Patriotiske Länen ? den mon Räntvrne till betalning förfalla, afwensom äterbetalningen af det län rooo Rd., som Engelske öfwersten Ovräon pä ett är lernnat; kommande Riksgälds-Contoiret att till wederbörandes underrättelse härom utfärda Kungörelser i allmänna Tidningarne.
Riksens Ständer framhärda rc. Stormägtigste AllerNädigste Konung!
Dä de utgifter, som under de föregäende Riksdagarne erfordrats till Ljus och Skrifmaterialier m- m. för Ridderffapets och Adelns Samlingsrum och Cantzlie, wanligen blifwit efter derom gjord underdånig anmälan hos Eder Kongl.
Majit af Stats-Medlen ersatte, anhälla Riksens Ständer i underdänighet det täcktes Eder KonglMaj:t i Räder tilläta, att samma utgifter, som eör innewarande Riksdag enligt Riddarhus - Kammererarens meddelte förflag upgä till en summa wid paff 20 Rd.
Ban^0 mätte fä bestridas af de till Riksdags »kostnaderne an - Den 14 April. slagne medel; och lärer Eder Kongl. Maj:t k händelse af Nädigt bifall härtill, täckas härom meddela Stais-Contviret wcderbörlig befallning.
Riksens Ständer framhärda :c.
Utdrag af Protocollct, hallit i Högloft.
Ridderfla» pets och Adelns Plenum den 14 April igro. S. D.
FöredrogS ä Nho Expeditions - Utflottets den iz April pä bordet lagda ProtocollS - Utdrag, rörande de Mjaktigheter som befunnits i Riks - Ständens beslut- öfwer Bewilliiings-Förordningeii, och beflöt Högloft.
Riddcrfkapet och Adeln, att till afgörande afdetförstärkta StatSUtffottet öfwerlemna de frågor, som i i-sta, Zldje, 4:de, Z:te och 6:te puncterna af oswanberörde Protocolls-Utdrag blifwit anmälde.
Hwad äter den andra puncten angick, om de flattflyldiges ratt att wid Besvärs anförande öfwer Taxerings - Committöernas åtgärd wädja till Konung eller Compromist, hade Högloft.
Riddcrffapet och Adeln fattat, att det Högwördige Preste.
Ständet, redan när Bcwillnings-Förordningen till flutelig pröfning förewarbestämdt bifallit wadet till Compromist - rätten; hwarsöre denna fräga, efter Högloft.
Nidderffapets och Adelns tanka ej kunde till Nämndens afgörande hänfljutas. llltsuprs.
Ridderftapets och Adelns Plenum den 14 April -810.
S- D- I anledning af ett ifrån Expeditions - utflöttet ingiswit och den iz April pä bordet lagdt Memorial, beslöt Högloft.
Riddcrflapct och Adeln att med det Hederwärda Bonde-Ständet sig förena i dest beflut rörande de till Ben 14 Apri!.
495 till aflöning för Landshöfdingarna i Wisby och Malmöhus Län anflagne Kongsgärdar, Roma Kloster och Alncrup, och efter denna af Riddcrstapet och Adeln ingängns jemnkning remittera denna fräga, sä wal som den andra, hwilken Cxpcditions-Utstottet i samma Memorial anmält, angående Arrendets utgörande af de i andra blastens tredje Afdelning uptagne Krono-Lagenheter, till afgörande af -et förstärkta Stats-Utstoltct.
Företogs till afgörande Bewillnings» Utstottets sedan den Zi Mars pä bordet hwilande Protocolls-Utdrag af d. 2g i samma mänad, rörande det Wallofl.
Borgare-Stäns dets anmärkningar wid Chartä Sigillata-Förordningcn.
Utstottets tillstyrkanden blcfwo af Riddcrstapet och Adeln till alla delar bifallne.
Föredrogs ä nyo Lag-Utssottcts den 6 bennes pä bors dct lagda Memorial, jemte bifogadt projekt till answarighets
Lag för Fullmagtige i Riksgälds-Contoirct. t, 2, 3, 4» 5, 6, 7, 8, 9 och 20 §.
§. gillades utan förändring; och uppä gjorde hemställningar af Herr Silverstolpe, Qustsk ^brsdsm, samt derpä följande proposttioner af Herr Grefwe» och Ordföranden, beflöt Högloft Riddcrstapet och Adeln att till nndwikande af de i 6 §. förekommande orden : tillära Ronungens Ombud, meningen af denna §. mätte enligt Wallofl Borgare-StändetS förslag sä uttryckas : dä Lullmägtige ef ävo tillätit att fä» retag» nägon öfwerläggning j närwaro af Ronungens Ombud, om han, utan att mara derom af Jullmägkig» knmsdad, siull» vid deras sammankomst sig infinn», haft 496 Den 14 April. halme den eller de rc>; äfwen att i sista meningen af ir §. orden Riksens Ständer ffelfrve skulle sörtydas i enlighet m- d Preste - och Borgare-Ståndens sammanstämmande tanka, att det borde endasta af hwart Ständ sjelf bero, huruwida de af detsamma tillsatte Fullmägtige, som genom Dom ifrån förtroendet blifwit ffiljde, deri änyo kunna insattas; hwilka redactions-förändringar ffulle de öfrige Ständen tillkännagifwas.
Föredrogs 8 nyo Lag-Utffottets ben 6 Upril pä bordet lagda Betänkande angående Lagarnas urskiljande, förenkling och förbättring.
Friherre 8hernstsät, c»rk Lustaf, hade ingifwit sol, jandr Memorial som uplästes:
D-e flere och wigtige Lagfrägor, som under detta Riksmöte förewarit, bestyrka nogsamt, att man begagnat den rättighet, som Riksens Ständer enligt 87 , 88 , 89 §> §- af Constittutionen tillkommer, att ändra och att stifta Lagar.
Icke destomindre ffulle Samhället, kunna befara, att de grunder pä hwilka Lagstiftningen byggdes, wid en strängare granskning kunde finnas lösa och ofullkomliga.
Emell n Lagar, Religion och Sedolära; mäste den nogaste öfwerenffammelse äga rum.
FörfelaS begreppet om pligt och om rätt, sä blifwa alla heliga förbindelser wacklande eller uplöfte.
Angelägit är det äfwcn, att Lagar och Författningar stä i det nära förhållande till ett Lands klimat, Regeringssätt, Näringsfång och förmögenhet, att de, efter nvstnämnde omständigheter afpastade, blifwa satte uti t-llständ att uppfylla det nred dem äsyftade ändamål» Erfarenheten bewittnar att icke alltid blotta MetaPhysiffa
Jdealer arv i sin tillämpning till Lagstiftningen dest föremal sch ämne anwändbare och nyttige; Ännu mer»
497 mera fördsirstige sirö s-ädane satser, hwilka under ett specieust utseende hylla ensidiga afsigter, och som tillskapade af egnnyttan^ af förtrycket fullkomnas.
Icke lyftas folkflagen till olympen, ej heller ar det Segrarens troktsande arm som uppehäller Stater, de siga fastmera sin styrka och sitt bestånd, r principen och »lösningen af medborgcliga dygder.
Lagstiftningslsiran förutsätter otwifwclaktigt wid, sträckta Thevretiffa och Practista kunskaper, deste sirö för Lagstiftaren lika oumgsingeliga, som redlighet, caracter, styrka och sinneslugn, samt winng genom dem elt ökadt wärde.
Uplyst inse Riksens Högloft.
Ständer, att de Samfunds-dygdcr, som i alla tider utmärkt Swensta Folket, och den wära Lagar befästat, utgjöra det enda sanflyldiga medel, genom hwilka Rikets sjelfständighet, kan skyddas och uprätthällas:
Trofasthet i förbindelser, renhet ! feder, oskrymtad Gudsfruktan samt mod och ständaktighet i farans stund hafina hittills utmärkt National-lynnet; mätte detta lynne hos ost uplifwas, och framgent stadgas, och mätte wi med bibehållande af forntidens nerf och sira, i förening med sednare tidcrS widsträktare uplysning, pä kommande slsigtcr öfwcrlära wärdige efterdönien af styrka i själen och odlad Swensk Jord.
Med afseende härpä och upmuntrad af den nitälskan Riksens Högloft.
Ständer hysa för Fosterlandets wsilgäng samt, de önstningar som hwarje redlig
Medborgare lifligt lärer gjöra, att snart fä se Fäderneslandets digra samlingar af ser skilde stadgar sammandraga i en allmän gällande
Lag, har jag trodt mig böra wäsa den fräga, huruwida de projecterade nya Lagar, Äiöö sch Ld. prok. 6:te Dand. a-Lrs AfS. r7;o 52. 498 Den 14 April.
Lagar, och förändringar k de gamla, altid med wisthck kunna anses förenliga med grunderna för en sann Lagstiftning , samt om de fördelar man synes lofwa sig, af partiella förbättringar, icke möjligen i wista fall skulle med afseende pä det hela, kunna bliswa olägenheter, eller öfwerwägas af deni seni derefter kunde upkomma; men som en siik undersökning krafwer längre tid och mera systematisk handläggning, än dom Riksens Ständer mängfalldigs och Riksmärdande ärcnder torde medgifwa, har jag trott mig böra till Högwäls borne Herr Grefwen och Landt-Marftalkens, samt Högloft.
Ridderftapets och Adelns bevröfwande i ödmjukhet hemställa, oM icke, med Kongl Majus Nädiga tillätelse, en Committee af Lagfarne och om Riket kunnige män mätte förordnas, för akt sitt utlätande sä wäl öfwer nya projecterade Lagar, som ock rörande de wid Riksdagen öfwerwagade Lcconomie - och Lagfrägor afs gifwa, innan Riksens Ständer i förra fallet Lagstiftningen företaga och Kongl. Majit i. det sednare
Nädig sanctisn ät samma Lagar täckes meddela eller ivägra.
Herr Grefwen och Ordföranden, gjorde proposition till bifall pä Lag-Utftottets Betänkande, -wilken med Ja beswaradeö.
Friherre kleming , Olatzs, tillkännagaf, att nägra rum moro ledige bland de till Stats-Mskottets förstärkning litwalde Ledamöter och anhöll, att deste rum mätte af Högloft.
Ridderftapet och Adeln complctteras pä det icke brist pä Ledamöter wid Nämndens sammanträde mätte inträffa.
Efter nägra ögonblicks öfverläggning öfiverensLommo Ridderftapet och Adeln, att för denna gängen och Den 14 April.
499 och till tidens minnande, hälst Stats-Utstottets
Nämnd stulle för angelägna frägor i eftermiddag wara församlad, frängä sin wal-rättighet och ulsäg genast till Suppleanter Friherre Lsstsisrrvrn, iLcod, Herr xtain, llolran Hsnria,^och Herr nkLIIrilkberZ, 'Wilhelm, hwilka stulle efter förefallande behof, enligt ordningen af sine pä Riddarhuset innehafwande rum, i der förstärkta Statt-UtstottetS omröstningar delstaga.
Uplastes och godkändes följande underdäniga strifwclscr till Konungen:
Stormägtigste AllerNädrgste Konung!
Dä Lagen lemnar enffilte personer frihet, att om Egendoms öfwcrlatande eller förwärfwande afstuta Contract, är det under den förmodan, att de med tillräcklig kännedom och eftertanka sjelfwe borde kunna inse och wäija hwad dem nyttigast är: i annat fall blifwer
Lagstiftaren bäde för de enfkiltes stuld pligtig och för /.
Samhällets beställd berättigad att inskränka denna frihet.
Lm derföre wista Contract eller lvillkor äro af den bcstaffenhet att enftilte, ehuru till stadgad älder kommc, likwäl lätteligen kunna misträkna sig om föliderne och wid afslutandct anse sädant förmånligt, kom likwäl cfterät stall besinnas föranleda till stadelige följder, sa är förbud af sädane willtor, hälst om de tillika kunna stada tredje man och det allmänna, lika sä nödwändigt, som det för omyndige, enligt 19 Cap. 1 och 2 §. §.
Ärfda-Balken, att räda om deras Arf och i 4 Cap. 7 §.
Jorda - Balken för öfwerwaga, Jungfru eller wanwettig, att föryttra förwärfd Jord, hwarom Leras handel förklaras ogild och Lagfart derä förbuden, Nf 500 Den 14 Äpeik.