Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Detta Utskott tillkommer att öfwerse Riddarhus och Adeliga Jungfru-StiftS Dwectionernas göromål sedan förra Riksdagen revidera Riddarhus«castan och Cadett-Schole-Fonden, såsom ock alla öfrige under desta Directioners sörwaltning stälde Castor, Donationer och Legaier; börandes öfweralt detta Utskottet sin berättelse till Ridderfkapet och Adeln aflämna, deruti äfwen be ändringar eller förbättringar böra förestås, som Utskottet antingen i anseende till förrvaltningen eller i andre hänseenden kan finna nödige. 3 ös - 980^
Den i6 December.
I öfrigt äger Utskottet att ställa sia tils efter rättelse, hwad denna Niddarhus-Ordning söresktjswer, och ehuru detsamma föreställer Riddarhus och Jungfru StijtS Direckionenres hwilkas befattningar under pästäende Riksdag uphöra, ma likwäl Utskottet ej med Jntroduetioncr sig befatta, utan att derest sädane under Riksdagen sökas, böra de samma sedan wederbörljga pr-estonda likwäl förut i Utskottet blilwit gran» skade och godkände, hos Riddcrskapet ost) Adeli, in Pleno anmälas, som efter giswil samtycke, lärer om Uttens införande i Matrikeln tilsäqa.
Lottning och inskrifning i Adeliga Jungfru Stiftet, sa wida den under Riksdagen inträffar, mä likwäl as Utskottet werkställas, dock bör Landt Marskalken anmodas att derwid wara tillstädes. §8- §.
Emellan Riksdaggrne besörjas och lorwaltas Riddarhusets enffilda angelägenheter af en Direktion bestående af Sex Ledamöter.
Denna Direktion för hwilken särskild Instruktion är utfärdad och hwaruki särskilda föreskrifter för Riddarhusets Secreterare och öfrige Tjenstemän äfwen äro stadgade, wäljas hwarje Riksdag af Riddcrskapet och Adeln samfält in Pleno, pä särl om iva» i denna Riddarhus,Ordning förut stadgadt är. 59- §.
Med Introductioner för dem som till Adelig, Friherrlig och GrefwUig wärdiqhet as Konungen i Räder uphöjas, kommer att förhällas till alla delar ef» tor hwad Kongl. Förordningen af den § Maji sank Den i6 December. gzr samt Kongl. Brcfwek af den II Februarii iFoo tydeligen föreffriswa, äliggandeö det Riddarhus-Utskottek under Riksdagarne samt deremellan Riddarhus Direc, lionen, att noga tillse och handhafwa upsyllandel as hwad salunda härom Utiryckeligen stadgadt finnes. 62. §.
Skulle Riddarhus-Utskottet finna någon ändring eller tilläggning wid denna Riddarhus-Ordning nödig, eller wäckes fräga derom i Plena, ssm j flikt fall kil!
Utskottet remitteras bör, dä äger Utskottet derom öfwerlägga och med sitt betänkande till Niddcrskapet och Adeln inkomma, som först a nästföljande Riksdag ma derom besluta. 61. §.
/ Den hnfwudman för en Ätt, som ester Riddarhus-Directionens i Allmänna Tidningarne införde Kungörelse, försummar inom föreskrifwen lid complettera sin AttS Genealogi?, är ä nästföljande Lagtima eller Uttima Riksdag Säte och stämma för Attén förlustig sa wäl för egen person, som i anseende till deöttiqe af samma Ält; och dek intill desi Genealogien bilsw t ordenreligcn completkerad, pä sätt Kongl.
Förordningen af den ro Aug. 1-762 derom finnes stadga.
Hnswer Hnfwudman bewisligen fast fruktlöst, härom de öfrige Utk männen anmodat, gälle ej i anseende tikk honom detta stadgande. 62. §.
Pä det all möjlig su8ständighet i Riddarhusets Genealogier i öfrigt.minnas mä, äligzer det hwar och 982 Den 16 December. en Hufwud- eller Ättemän, so » för egen Ätt under Riksväg säte äger, alt innan den siutaS ester de anslag, som för hwarje i 2Z § stadgade Bänk afdelning, Niddarhus-Utskottet later Utfärda , efterse sin ÄltS G'- nealogie och anmätka hwad deri kan brista, som ffrift teligen af Ältemanncn underteknadt, bör aflämnas till wcderbörande RiddarhusCancellist för akt as honom i Tobellerne införas.
Den som är Fnllmägtig för an» nan
Ätt, bör fran den samma infot dra och pa lika sätt Upgiswa, hwad kill completttrande af d-.n Ättens Genealogie kan wara nödigt, och bör tillika efterse sin egen Ms genealogiffa tabell samt anmärka och upgiswa de brister deruti kunna finnas.
Riddarhus - Utffotttt mäste tillse alt detta stadgande bandhafwcs, och till den ändan wid början as hwarje Riksdag dä Riddcrjlkapet och Adeli, alktd är talrikast församlad , besörja atr efter tillsägelse genom Landl-Marsikalken in Pleil», anslag för hwarje Bänkafdelning till Genealogiernas compsekkerande warder till läglige tider och limmar Ntsärdadl, da hwarje gäng minst 2:nc as Utskottets Ledamöter jämte en as Riddarhus Cancrlisterne böra tillstädes wara. 6Z. tz.
Ej nia någon upkaga annan
Ätts namn eller wapen, den mä wara lefwande eller nkdöd, hwarige» nom ej allenast oreda i Ätterna förorsakas utan äfwen Genealvgierne blifwa misitag och irringar underkastade. 64. §.
Sedan Kongl. Maj:t pä Rlks Salen ätsikiljt Riksens Ständer och Dem hemsörlofwar, samt LandtMarsikalken derefter pä
Riddarhuset afsiutat Ridderskapet och Adelns sammankomster, aflämnar Landt» , Mar - Den r6 December. §8z Marffalkcn
Sta swen till
Ven efter Matrikeln äldste uärwarande Grefwen, hwilken »ned sex Deputerade af Riddcrffapet och Adeln genast upkräder till Kongl. Maj:r för att Ländt.Marskalks-Staswen i underdånig» hek åkerlämna, och »nä sedan nägon sammankomst för Riddcrffapet och Adeln ej ä;a rum.
Herr Grefwen och Landt,Marskalks» vnmälte sig wara kallad att upwakra Kongl. Mahr, hwarsöre Herr Landt - Marskalken öfwcrlämnade ät Grefwe Oe I» Oaräie att under hans fränwaro föra »rdet.
Uplästes Stadgan till ordnings winnande tvid Högl.
Ridd. sch Adelns Allmänna sammankomster. *) Lades pa Bordet.
Friherre knnelc, ^äolpl,, begärde att Riddarhus Ordningen ej mätte till afgörande företagas förr än Riksdags Ordningen wore fullkomligen färdig.
Herr Grefwen och Ordföranden erinrade akt den wore lagd pä bordet, hwilket nu kunde göra tillfyllest.
För öfrigt hemstälde Herr Grefwen och Ordföranden om icke följande Riddarhus-Utskottet - *) Gom efter Riddarhus - OrdniugenS äterremitterande, någon annan förändring »ned OrdningsStadgan icke föregick, än att densamma skildes frän RiddarhusOrdningen, sa gir här tillfyllest att, hivad Stadgant innehall angar, hänwisa ti3 55 och 56 h- §> af det förslag till Riddarhus-Ordnin-, som finnes intagit i Protokollet för -en.zs Oktober eftermiddagen. 984 Den i6 December. tets swar pä de gjorde muiiärkningarne wid Riddar, Huö-Oedt,ingen äfwen kunde sä hwi!a pä bvrdu.
Förändringrr och killägg uci RiddarhusUtskochets förslag till Riddarhus«Ordning, i anledning af derwid hos Högloft.
Ridderstam pet och Adeln gjorde anmärkningar. 2. §.
_ Den wid sista momentet as denna §. af Herr kotblieb anmärkte tilläggning, har Utskottet sä myckel mindre ansett sig tilständigt göra eller förest» som detta moment endast grundar sig pä Högloft.
Ridderska» pet och Adelns den 4 sistl.
Oekobcr Utskottet meddelte Prvtocolls-utdrag, och deraf ar en ordagrann afskrift, dc.uli ej »ägor utan R>dderskapet och Adelns samtycke eiler beslut kunnat as Utskoltet tilläggas.
Anmärknin. gen härom som rätteligen bordt föregå dct bestnl, hwarä samma Protocolls Utdrag sig grundar, ankommer således efter Ugkoltecs tanka pä Högloft.
Ridderstapel och Acelnö egen peösuing och utlärande.
A- §.
Till förekommande af do olägenheter, som finnas anförde uti de wid demi §. gjorda anmärkningar har Utskottet ansett sig i sa matto böra ä elia sidan bibehålla en Attcmana rätt, alt framför en af Huswndmannen förordnad Fnllmägtig, sjelf intaga LftrenS Säte men a den andra inskränka hans rätt akt sig anmäla, till den i 16 §. stadgade sörsta anrekningen.
Der igc - Dcu i6 December. 98.; iqeiion?
äro alla de upgifna oiägcnhcterne förckomne och Z. har efter en salunda förändrad grund echälllt vy redaerion.
4. §- Den tvid sörsta Momentet af Herr kokkliöl) sönsiazne tilläggning, anser Ulikottet sa mycket mindre nödig som 2. §. as denna Riddarhus Ordning i denna dcl lämna rett tydligt städande, hwilkec hwarken i dörjau as tredje eller denna §. behöft uprepas.
Hwad angar den af Herr ldloräsnstolps, Friherre i-iljsncrantL och Grefwe ^cZolpk iVlärnsr g>orde anmärkning, sa torde Utjkottet derwid fa förklarad
Ätt alla förmyndare tillsörordnas af wederbörlig
Domstol alk desse EmbetSmän derwid esler lag, kunna updraga sörnlynvarcu upsigk och ward, öfwer den omyndiges person, upsostran och egendom, men ingalunda ö'wer ten Rlks-oagSmanna rätt, hwartill han i Adels, Ståndet kan wara född.
Rikets Hos Räller, som böra förordna Förmyndare för minderårige as Adel, skulle derigenom ä wen komma i disposition af ett inflytande wid Riksdagar, saknande all bade rimlighet och arund.
Ulikortrt anftr desimoin fullkomligen aiswik alt eiiligt hwad cherr ?-Riman och Grefwe löSvs-nlichlm ansörk,me» omöjligen kan transportera pä annan man en rättighet den man icke äger sjelf och den, genom ett Förmyndare förordnande, utsärdadl as en Domstol aldrig kunnat en Ofrälse eller Adelig' Enka updragas.
Da sädane äro obehörige att silka pä Riddarhuset, sa äro derefter Ni fottets tanka.
Ilka obehörige att öfwerdraga en RlkSdagsmanna.rätt, den de ej sjelswr äga, eller i egenskap as Förmyndare kunnas anses förrvalu. 5>§.
Den i6 December. 5- §.
Dm tvid denna §. af Herr Xorclsnstoljis gjsr» de anmärk/lina, torde Högloft.
Ridd rff ipet och Adeln, lika med ttlffottet, icke pcöfwa förtjent till nägok af» seende. 6. §.
Ä Herr >Ioräen5ro>pes wid denna §. qjorde »nmärkiiing, kan Utckonet sä mycket mindre fästa något afseende, som närmaste Amman cj äger rätt inka» ga något Säte för Famillen den Riksdagen, dä Hnswudman enligt z. §. redan sörocdnat
Fnllmägrig och den sistnäntnde redan kommit i utöfning äs Familjens Riksdagsmanna rätt.
Ester den förändring z.
H. undergått, anser Ut» skottet orden wid laga lid icke vara öswerflödige. 7- §- Dm af Herr Grefwe /äöolpli XILrner wid denna § gjord» anmärkning.. finner Ucffokret i sä mätts förtjena assccnde att en Fullmägtig, som u»i*er Riks» dagens loop sjelf blir Huswndmen och flyttas till sin egen Attg säte, wäl mä bjoehällag såsom Utffolts
Le» damot, men är han Elcctor eller Bänkman torde för »rdnin^rn fiull, defia sednare befattningar böra nphöra.
Denna händelse lärer detzmom sä sällan inträffa, att någon s-knad af ordning eller annan olägenhet deraf tvsligen ej kan upkomma.
Herr kvlr.rclsnttolps; anmärkning, tilhörer 25 tz.
Och blifwer där beswarad. 9. §.
Deri i6 December. 987 9- §- Dä alli concnrser efter Förfatlningarne skola flera gär.gor införas och kungöras i allmänna tidningarns, saknar icke Riddarhuo-Direcrionen i dcnna del snlistäntjg underrättelse; Hwad aker angar andra brott, sa stadga särskilde Författningar alt wcderbörandc Dom, stvlar, derom böra lämna Dircciionen underrätlclse. 10, §.
Anmärkningen tvid denna §. af Herr lVorclsnsrolpe har Utskottet sa mycket mindre kunnat antaga, som en yngre Arkemans rätt, att sikta för Famillen framför en Fullmägtig, aldrig kan eller bör utsträckas län, gre än Z §. utstakar. n. §.
Benämningen af Rikets Regeringsform, ester
Herr lkotlckiebs anmärkning är ingalunda rigtig.
Titelbladet af denna Grundlag innehaller annat, som Utskottet anser wara rättast och derwid förbliswit.
Nödwändigheten af en ny Hand,matrikel finner Utskottet mera än wäl, och torde i sin asgiswande Riksdags-berättelse derom ytterligare sä föreslå. §. 12.
Order Adelsman i början as denna §. är än» drad till Hufwudman för Adelig Ätt.
Der öfriga af Herr kotklisbs anmärkning äe as - §88 Den i6 December. afgjordt genom hwad 2 stadqar och lärer ej behöfwa närmare, än der skcdt, föleskrisw„s. iZ. §.
Enligt Herrar Klorösnsrol^os och 8ilvvsrskol^es anmärkningar, haswa orden han ej strlf utan, frän sörsta momentet utgäkt.
Till närmare förklaring of Lidra momenrct i denna H. haswa efter ordet Konungens, eller enskildt» blifwit tilsatte, samt äberopandct af 1723 ars privitegier »kesimir. 14. Z.
Sä wäl i första som andra momentet af denna §. har Utskottet, enligt Herr Uotbliobs anmärkning, ansett rättwist, tillägga förbehåll af art wara bofast inom Verta Rike Det är i Krigs-Ständer som Nidderskaper och Adeln hufwudsakligen, likwäl mera fordom än nu, ofta trädt i utrikes tjenst och en sadan författning, bör esker Utskottets tanka, icke billigtwis för Riksdagsman»» rättens utöswande, dä man wistaS inom Fäderneslandet, anses hinderlig. 16. §.
Herr Uc>rbljsl>s äskade ändring i redactionen af denna §!S början kan Wffotcel för sin del ej bifalla.
Det här brukeliga' talesätt har wid alla Riksdagar sedan 1778 blifwit nylljndk, och i alla ceremonieller insördk.
— Ännu mindre anser Utskottet sig berättigad! rmryckeligen »lägga de rine älsta Grefwarne, att de näd - Den i6 December. 989 nödwändigt skola warg tilstädes wid LandttMarskalkenS utnämnande. ^7. §- Del är en wänlig praxis, att Riddarhus - Utskottek alliv samlaS någon stund före hwarje Plenum.
Sädant har alla Riksdagar skett och ansags således ej behöswa söreskrifwas, da alla smäsaker ej böra öka widlösrighcten. 18. §.
Att någon olägenhet genom sörcffriften af ordentelige bcwis öfwer werkelig alder, dä man första gängen anmäler sig såsom Riksdagsman, skulle upkomma, deruti kan Utskottet med Herr dloräensrolps ingalunda instämma.
Och dä alder efter all antagen'praxis, aldrig kan styrkas, uran genom Prestbewis, dä. ett sä» dant berms nödwändigt mäste grunda sig pä Kyrkobok, sa finner Utskottet ingen anledning tillstyrka någon ändring uti hwad denna § härom stadgar.
— Vlifrvr
Riddarhusets genealogier wcderbörligen complctterade och sedermera i full ordning hällne, sä är alt behof af föreskrtsne bcwis undanröjdt och Utskottet skulle innerligen önska, att detta stadgande mätte lill Genealogiernas complctterande bidraga.
Sä snart nägon till laga alder kommen, sättes under Förmyndare, skall sädant enligt 1774 ärS Kongl.
Kungörelse altid införas i allmänna Tidningarne och nägon widare underrättelse i denna del, läker RiddarhuS'Direct.ionen icke behöswa.
) ' -9- §- 992 Den i6 Deember. 19. §.
Ehuru ordalagen i början af det föreslagna formulairel, aldeles icke behöfde cgenteligcn rättas ef, ter RikSdagS.-Ordningen, dä den sednare har afseende pä walde och Riddarhus Ordningen pä födde Representanter, sä har likwäl Ut>korter i de» delen med uteslutandet af det vlämpeliga gäll grannlagenheten till mötes.
. Herr I^oröensrolpas anmärkning som synes medföra en Fullmagts Fabrique ä sjelfwa Riksdags-orten, säsom wid 1761 ärs Riksdag, finner Utskottet icke förtjena nägol afseende. so. §.
Herr dloräsnskvlpsr anmärkning om förståndet af denna §. har ester Utskottets tanka kunnat ulestutas, »ch bliswer af sädan orsak äfwen obeswarad. 21. §.
Det är i synnerhet till rummetS tvinnande ät Herrar Gcefwar och Friherrar, hwilka nu lill en del äro föranlätne intaga lägre säten ä Riddarhuset än de äldre Adelsmän, som Utskottet föreslagit den förnya, de bänkdelningen.
Utskottet, som härwid äswen rättar sig efter hwad uti Collegier brukas, sinner intet skäl, hwarföre de yngre Friherrarne pä Riddarhuset skola intaga Säten som äro under den äldre Adelns.
Rymligheten torde äswen winnås genom hwad Utskottet föreslagit. 22. Z.
Den 16 December. 99- 22. §.
Utskottet finner inga ffäl af Herr korkek anförde, som böra werka ändring i hwad denna §. stadgar.
Propositioner pa Riddarhuset och öswerläggiijngar där, afgöras och ledas sä ofta genom ropande att en tilstäld adjunktion af starka ropare, osta i wigriga frägor kan bliswa sördelagtig.
Erfarenheten har bekla» geligen besannat detta, och Utskottet anser sig i denna K. pa sädan grund, ej kunna förestå nägon ändring. 25- §.
Utskottet har funnit Friherre ^annerbeims 2:ne sörsta wid denna §. gjorda anmärkningar af sädant wärde att Utskottet intet ögnablick kunnat tweka att lämna dem det odelade bifall de förtjena och hwadan äfwen §. i besia delar blifwit rättad.
Hwad ärer an« gär Herrar Grefwars och Frjherrars rättighet att till ^:del utgöra Electorer och Utskotts Ledamöter, sä är Adant ingalunda nägon qwarlefwa af den uphäsne elassificationen, ty denna rättighet gass för tein alt frän 1720 och intil 1778.
Dä de detzurom utgöra omkring f:del af Riddarhuset, torde billigheten äfwen tala för denna grundsatis, som Utskottet anser sig bö, ra bibehälla. 24. §.
Den härwid gjorde anmärkning är wid föregå, «nde H. beswarad. 25. §- '
Riddarhuö»Ordningen mäste nödwändigt utstaka hwit, 992 Den i6 December. hwilkcn af RidderMpct och ?ldelns Ledamöter i UtMttcn MII wara Ordförande.
— Riksdags Ordninaeu äberopar sig endast i denna del hwad Jciddarhus.-Ord» ningen stadgar, och frägau mäste således bär afgveaö.
UrMktek hade sörcstagil alt harwid ester wänlig praxis hädanefter borde förhällas.
Tili detta stadgande wörö wänga
Ml , men i betragkande af de gjorde anmarkningarne, har Uli^otlet anfelt wal tiss Ordförande böra äga rum ibland och af NidderMpet och Adelns Ledamöter, hmarjäinrc Utffotiel ulfält huru i Ordförandens fränwaro förhallas borde. 28- §.
Herr klorbliabs anmärkning wid denna § är behörigen iakttagen.
Med anledning af den anmärkning, som wid denna § bliswit gjord af Herr Grefwe ?iönlpb borner > har Ukffottek deruti föreslagit sädane jämkningor som uran akt störa ordningen torde anses förena deu med cu ärendernaö ordeiitcliga gäng icke molwerkande frihet. . I2. §.
Enligt Grefwe törners anmärkning har denna § nndcrgäkt förändrad redackicn. Z3-§.
Pä Herr k'rs6ria Lilfvsrstnl^ss wid denna § gjor.
> Den i6
Decenibce 99Z gjorde anmärkning, kan af de grundade Ml Herr kiokdlied i denna del anfört, Ulffoclct ej göra något afseende. 55- §- Wid' denna § har Ntffokket ansett fia böra tile lägga huru med anslag tilt esttrmiodags Plena eller UlffottS sammankomster sörhälias borde, pa dct stav» gande i desia, icke owanliga jalk, cj ffulle saknas. z6.
Att till hwarje Riksdag besörja en ny uplaga af RiddarhuS-Ordningen. ffulle sannerligen för Casiatt bliswa högst känbart.
U-derkastad ändringar kan en betydelig uplaga som ffulle räcka för flere Riksdagar ej anses gagnelig.
Ukffottet tror art när NiddathusOrdningen altid sinnes pä L.mdt-M arffalkens bord i Plena och desi emellan i Cancelliet kan bwar och cn som icke äger den, haswa tili,aile inhämta nödige un» derrättelser.
Enligt Herr korlstislis anmärkning har wid denna H. 46. §. af Riksdags Ordningen blifwit äbetopad, hwilkcc torde göra tillfyllest, helst
Uiffotlel ej katt finna någon motsägelse besia § § emellan.
Ntt föreffrifwa någon tid till stutande af ett ef» kermiddags-Plenum, bar Ukffottet ansett mindre nödiar, Ljcrde Bandet 64. »nea -94 Den i6 December. »nen att en dcliberatj n och en deraf berodde samt of, ra derpå följande votering ffi,!!e kunna aldrmas anftr Utskottet inom ett ralrikk Srand kunna medföra flere nådelig» fölidcr, hwarföre pä fäkt Friherre lnljencramL pä goda ssäk hemställt, Ulssoltet ansett denna § köra blifwa oförändrad. 40. §.
Med anledning af de anmärkningar, som wid särskildt? momenter af denna § as Herr UokKUsk dlif, »vit gjorde har Utskottet gjort de tillägg»,ingar som kun» na anses nödige wara. 41. §.
Wid denna § kan Utskottet nppä de af Höre ^otblisb Friherre Leöorstiow, ^scob, och Herr LeZersreök, ^on, ansörde wälgrundade skäl icke görans» zon förändring. 4Z- §» De af Herr Grefwe körner och Friherre Läljsncrsrnr wid denna § gjorde anmärkningar hav Utskottet iakttagit. , 44- §.
Denna §. harwester Riksdags,Ordningens 56 § Lliswit närmare jämkad och rättad. 45. §.
Wid granskningen af de wid denna § gjorde -Märkningar har Utskottet med iakttagande as hwab 5» och Den i6 Deccmbee. 997 och 52 §. §. uti Riksdags Ordningen stadga ansett skäligt förändra redaktionen i öfwerenLflämmclse med samma grundlag, hwarwid nägor ordagrannt införande «f befi stadgander, likwäl e, torde wara as nöden. Zl 47 §.
De af Herr Uoifilieb i anseende till redactios nen af Z:dje, 4:de ost) z:le momenterne af denna §. gjorde anmärkningar, har Utskottet, wäl ej helt och häilit kunnat, antaga, eller derigenom finna tournuren bliswa wackrare oä) mera enlig med sakens naturliga gang; Utskottet har likwäl i anledning as depa anmärkningar sökt, sä widl nödwändigt warit, förbättra rcdaclivnen och rätta Len ester RiksdagsOrdningen.
Att en Talare bör upstiga pä bänken, bär warit en gammal kanske i ja mario ganska nyttig prax.s, att den befordrade twenne huswudsakeliga förmåner, först att man kunde se hwilken som talade, och för det andra att .man bättre kunde höra honom.
Af detta stadgande bliswer witzcrligen ingen följd, att nägoa dertill skulle twingas, som af alder eller andre tillfälligheter wore mera beswärad att följa en sadan föreskrift.
Men ett sädant undantag har Utskottet, utan akt brista i den öfwectygclse
Det bör äga om Nidderjkapet och AdelnS uplysning icke bordt eller kunnat utfälla.
Hwad angar den wäckta fragan om inskränkning uti rättigheten att flere än 2 till Z gangoc yttr« fig uti en och samma sak, sä anser wäl Utskottet ä ena sidan wigtige och goda skäl för stadgandet deraf wara anförde; Men enär deremot Landt,Marskalken äger .ME 956
Dm i6
December. moderera discussionerne och derwid tillkännagifwa hwav till fräsan hörer eller icke, samt Riksdags.Ord» ningen härom för Riks Stånden samfält icke finnes up« taga någon förellkrift, ehuru Utffotttt anser otwifwel» agtigt, alt öfwerflödige discue-sianer, lika sä snart i de öfrige Stgnde», som inom Riddcrfikapet och A^eln kun» na upkomma, sä har Uti?ottct för sin del, si knat till» räckelig anledning, akt härom någon tilläggning i denna § göra, utan anser denna fräga döra ankomma pä Ridder» skåpet och Adelns egen uplyfiare pröfning och siuteliga afgörande, hrvarwid i fall den bifalleö, stadgan» dck derom lätt i denna § kan »»förås. 48- §.
Den härwid af Herr kalkbei, gjorde anmärk» ning har blijwil iakttagen. 49- §.
I anledning af Herr korkliesir och Grefwe ^äcfipb kvlZrner; wid sifia momentet af denno § gjor» ba anmärkningar, har samma moment erhållit ur tor» ändrad redaktion.
— Den öfrige wid denna H. gjorde anmärkning, har Uifkottct ansett lämpelizare bör., granskas och utsättas wid den nästföljande. 5v. §.
Föregående §. som i den delen är lämnad utan anmärkning, stadgar tydcligen an någon ändring och således ej heller någon tilläggning bör eller får göras wid en redan genom allmänt Ja b.swarad proposuion.
Dekm^är sä mycket mera rällwist svm hwar och en ine Den i6 December.
997 innan propositionen göres äger öpen rätt säga sin tan» ka emot andras fliljag^iga meningar; men oet kan med ingen ordning eller rättighet sörenas; art sevan en proposition blifwik med allmänt I ; beswarav, sedan deruti skulle gj w .s til älle att göra ,ämkning..r mer eller min, dre . armngen ledande arr förändra, elier efter en enflrld tanka modifiera der allmänna beslutet, eller ock warande uran alt ändamål.
Den som är mifinöjd, äf« wen med tornuren af en proposition kan deruti smara lTlej och begära votering och längre kan nägonS rättighet icke Utsträckas H>w d äter angar frägan o:n reservations rärcighet, sä a iler Ulflot:et denna rätt kunna icke lier bora förnekas, enär en minoritst af» stätt frän votering och heilmer sa medelst, khy förman blifwir sattadk.
Har äler votering flett, dä bör j Utfloitetö tanka plural terens decision respectcraS och nä» got klander deremot inom Ständer oldraminst af sädane Ledamöter, som förut i saken tydclrgen yttrat sin me» ning icke sä äga rum.
A» detta och de flere as Herrar Rotlrlisli, von 8cliuU2-nbeim, k-jftlmgn och Friherre Läljsridgmr. anförde goda fläk har Ukflottet i denna § tillagt nödigt stadq.nde i dehe omständigheter.
Den af Herr Rector Zilverskolps äberopade 57 § af Riksdags Ordningen kan sa mycket mindre emöt UtflvttetS tanka i denna del wara stcidande, som der endast näm« nes rättigheten att genom flrifteligt Memorial eller Dictamen giswa de öfrige Sländön sin särflildta mcring tilkänna, men aldeles icke atl någon i sitt egit Ständ flall äga rätt genom en reservation klandra ett redan tagit, och säledes all laga kraft ägande, beslut. 5l. §.
Herr korklirbs anmärkning rörande nyttjande as 998 Den r6 December. as Riksdags Ordningens rermer, i anseende till voterings jedlnrues beskaffenhet, hörer cgcntekigen ti!! §z §.
Sch bliswer där upkagen.
All sedtarne wid voteringar och wal läggas pä ekk pappei-s-ark as den voterande, har warit en gammal praxis, som icke haswer oskäl med sig, man twäitom är enlig nied en nödig försigtighet, och som
Utskottet pä sadan grund ej anser sig kunna utesluta.
Det tillhörer de Ledamöter, som jämte Ordföranden under wal och v-teringar sitta wid bordat, att tillse det att derwid ordrnteligcn och lagligen tillgär.
Nägot ytterligare färsigchchttS.mZtt kan ej widtaqaS och lärer ej rarftvag enär hvar och en voterande Ledamot sjelf äger under hela förrättningen wara a