Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid förnyad föredragning af så val Allmänna Besvärs- och OcconomieUtskottets den 28 sistlidne April afgifna, samt den 19 dennes på bordet lagda ytterligare Utlåtande, i anledning af de hos PrestStåndet gjorda anmärkningar vid Utskottets den 13 sistlidne Mars meddeldta Betänkande, angående föreslagen ändring uti Tjenstehjons Flyttningstid, som be Den 25 Maji. 285 malte Utskotts den 15 uti innevarande månad aflåtna, samt den 2 i derpå följande förmiddagen på bordet lagda förnyade Utlåtande öfver de nos BondeStåndet gjorda anmärkningar vid Utskottets den 17 sisthdne April meddelta Betänkande i anledning af väckta Motioner om ändringar eller föibättringar uti Skjutsväsendet samt derom nu gällande Författningar, fann Ridderskapet ocb Adeln, att enär Utskottets först afgitna Betänkande redan blifvit af Ridderskap, ^ och Adeln bifallit, Utskottets nu ifrågavarande
Utlåtande endast borde läggas tili Handlingarne.
Då nu å nyo föredrogs Allmänna Bea svärs och OeconomieUtskottets den 28 sistlidne April afgifne samt den 19 dennes på bordet lagda 2.'ne ytterligare Utlåtanden, i anledning af de hos Ridderskapet och Adeln gjorda anmärkningar vid Utskottets förut meddelta Betänkanden: 1:0 Angående jemkning uti BåtsmansRoteringen i Halland, 2.‘o
Om yrkad förhöjd Tull-afgift på BoktryckeriStilar, som införskrifva®; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, enär sistnämnde 2:ne Betänkanden redan blifvit af de öfriga g:ne Respective RiksStån* 2 86 Den 25 Maji. den bifallne, dervid för sin'del nu mera låta bero.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, den 25 Maji 1818.
S. D. Föredrogos å nyo och biföllos följande frän nedannämnde Utskott inkomna samt den 16 och 19 dennes på bordet lagda Be, tänkanden: Frän Stats Utskottet:
Af den 12 dennes'. 1:0 I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss, angående en del af Kongl HofStatens öfvertagande på Rikets Allmänna IndragningsStat. 2:0 Öfver Herr Borgmästaren Norströms Memorial, angående bidrag af Staten för Ele* mentarScholan i Askersund. 3:0 I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss, angående reglering af Postverkets Af* löningsStat.
Ben 25 Maji. 287 Från Allmänna Besvärs- och Oeconomice* Utskottet:
Af den .24 sistlidne April: 1:0 Öfver yrkade* TabellFormulairer för Herrar Landshöfdmgars berättelser om Årsväxten m. m.
Af den 16 sistledni3 April: 2:0
I anledning af väckt Motion, rörande den af Kongl. Maj:t i Nåder anbe, fallda delning af Ölands AllmänningsMarker.
S. D. Sedan Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Riksens Ständer, angående beviljande af ett Lånebiträde af 200,000 R:dr Banco TransportSedlar till understöd för Götheborgs Stad, blifvit den 33 dennes till BancoUtskot-; tet remitterad, fann Ridderskapet och Adeln nu för godt, att BancoUtskottets den 22 sistledne April afgifna samt den 27 i samma månad förmiddagen på bordet lagda Betänkande, i fråga om hegardt Lånebiträde af Banquen till Götheborgs Stad, till bemälte Utskott återremittera, för att deröfver, i sammanhang med Kongl. Majtts Högstberörde Nådiga Proposition, för, nyadt Utlåtande afgifva.
S. D. I anledning af dervid gjorda
An^ märkningar, återremitterades till Statsutskottet följande från feeqiälte Utskott inkomna, 288 Den 25 Maji, samt den 16 och 19 dennes på bordet lagda Utlåtanden :
Af den 12 dennes: 1:0 I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, rörande Öfverstelndelningens vid f. d. Östgötha Cavallen Regemente, användan* de till aflöning för en FältMarskalk eller General. 2:0 I anledning af Kongl. Maj.'ts Nådi-, ga Remiss, angående Svenska Theaterns underhåll.
Af den i3 dennes'. 3:0
I anledning af vackt Motion, så väl om fördelningen af arbetet emellan Riksens Ständers Revisorer af Stats , Banco- och RiksgäldsVerken, som skyndsam tryckning af dessa Revisorers Berättelser.
S. D. Då nu å nyo föredrogs BancoUtskottets den 15 dennes afgifna samt den 19 i samma månad på bordet lagda förnyade Betänkande, angående förändring af de innom BancoVerket gällande Befordringsgrunder, enligt hvilka tredjedelen af Banquens Commissarier vid inträffande ledigheter tillsättas endast af Frälsemän , blef samma Betänkande, i anseende dertill, att Ridderskapet och Adeln ansåg sig icke böra eftergifva någon af de rättigheter, hvilka Den 25 Maji.
289 hvilka blifvit Riddei-skapet och Adeln vid BancoVerkets första inrättning förbehållne, afslagit.
Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs- och EcouomieUtskottets den x dennes afgifne, samt dgn 19 i samina månad på bordet lagde, Utlåtande öfver de hos Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståudet gjorde anmärkningar vid Utskottets den 25 sistlidne Februari meddeldle Betänkande, i anledning af väckt fråga om nödvändigheten af Förklaring i vissa delar utaf Kongl.
Majtts nådiga Kungörelse den 3 April 1816, om öfverenskommelser, rörande Präst-rättigheter; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att samma Utlåtande gilla; med anmodan till EvpedilionsUtskottet, att uti Riksens Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl. Maj:t rörande detta ämne intaga, att den af Utskottet föreslagne förklaring icke hade afseende på Gottland, hvarest tvist om bibehållandet af den så kallade Conventions-Stadgan uppstått, hvilken tvist ännu berodde på Kongl. Maj:ts nådiga afgörande.
Vid förnyad föredragning af StalsUtskottets den 12 dennes aflåtne, samt den 16 i samma månad på bordet lagde, Memorial angående Kongl.
Maj:ts nådiga skrifvelse rörande intraderna från Ön S:t Barthelemy, fann Ridderskapet och Adeln, att samma Memorial borde läggas till Handlingarne.
Ridd. q. Ad.
VI li.
II Aid. 07, 38, 290 Den Maij. S. D. Vid för njad föredragning af Allmänna Besvärs- och EconomieUtskottets den 28 sistlidne April afgifne, samt den 19 dennes på bordet lagde, ytterligare Utlåtande i anledning af de hos PresteSlåndet gjorde anmärkningar vid Utskottets den i3 sistledne Mars meddeldte Betänkande angående föreslagen ändring uti Tjenstebjons flyttningstid; fann Bidderskapet och Adeln att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallit, Utskottets ifrågavarande Utlåtande boxde läggas till Handlingarne.
Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs- och EconomieUtskottets den i5 dennes afgifne, samt den 21 isamma månad förmiddagen på bordet lagde, förnyade Utlåtande öfver de hos BondeStåndet gjorde anmärkningar vid Utskottets den 17 sistlidne April meddeldte Betänkande, i anledning af väckte Motioner om ändringar eller förbättringar uti skjutsväsendet samt derom nu gällande författningar; fann Riddei’skapet och Adeln, att enär sistnämnde Betänkande redan blifvit den 4 dennes af Ridderskapet ocb Adeln bifallit, Utskottets ifrågavarande Utlåtande nu endast borde läggas till Handlingarne.
Då nu å nyo föredrogos Allmänna Besvärs- och EconomieUtskottets den 28 sisth April afgifne, samt den 19 dennes på bordet lagde, 2:ne ytterligare Utlåtanden, i anledning
Den 27 Maji. 2g 1 af de hos Ridderskapet och Adelli gjorde anmärkningar vid Ulskottels förut meddeldte Betänkanden: 1) Angående jemkning uti BåtsmansRoteringen i Halland; 2) Om yrkad förhöjd Tull-afgift på Boktryckeristilar som införskrifvas; Fann Ridderskapet och Adeln för godt,, att, enär sistnämnde tvänne Betänkanden redan blifvit af de öfrige trenne respective RiksStånden bifallne, dervid nu mera låta bero.
In ficlcra Protocolli /. O. Lagerheim.
Onsdagen den 27 Maji.
Upplästes till justering och godkändes följande från ExpeditionsUtskottet inkomne 292 Den 27 Maji. förslag till Riksens Ständers underdåniga skrifvelse!' lill Kongl. Maj:t: 1) Om jemnkning af Roteringen i Jemtland; 2) Om en närmare reglering af Gottlands NationalBeväring och dess aflöning; 3) Om FältKnmererarens B.
Molins innestående Remisslage.
Upplästes och lades på hordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden: Från StatsUtskottet :
Sif den 20 dennes: 1) I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss på tvänne Häradsskrifvares i Jemtlands Län gjorde underdåniga ansökning, att undfå ersättniug för de vid Statens derstädes reglerande år 1810 dem anslagne, men ännu icke tillträdde Boställen; deruti Utskottet ansett sig icke kunna föreslå Riksens Ständer, att uti den så nyligen fastställda LönStaten för Jemtlands Län i denna del någon tillökning bestå, helst IJäradsSkrifvarnes aflönings vilkor dessutom genom sednare tillkomne procenter och förhöjning af mantalsskrifnings-provisionen blifvit förbättrade.
Den 27 Maji. 295 2) I anledning af Kongl.
Majrts nådiga remiss rörande förändrad reglering af Löningssättet för LandsSecreteraren och LandsKamereraren i Jemtland: deruti Utskottet ansett någon rubbning uti den reglering af LänsStaten Riksens Ständer vid 1810 års Urtima Riksdag godkänt icke böra äga rum; hvadan Utskottet icke kunnat å hvad som blifvit hegardt tillstyrka bifall.
, Från Stats- och BevillningsUtskotten :
Af den 22 dennes:
I anledning af inom BondeStåndet gjorde anmärkningar vid Utskottens den 20 sistlidne April afgifne Betänkande, om BränvinsBevillningens utgörande för åren 1810, 1811 och 1812 af personer å Landet, hvilka ej äga eller besitta jord; deruti Utskotten anmäla, att då detta ämne, såsom endast angående StatsRegleringen vore af den egenskap, att detsamma jemlikt 69 §.
Regeringsformen vore att anse såsom afgjordt, genom 3:ne Stånds beslut, och de öfrige RiksStånden redan bifallit Utskottens först afgifne Betänkande, funno
Utskotten sig icke kunna denna fråga tili vidare handläggning upptaga.
Från Stats- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskotten :
Af den i5 dennes: Angående Herr Munck af Rosenscbölds 294 Den 27 Maji.
Memorial om beviljandet af en tillräckeiigen vidsträckt nederlagsfrihet för Stockholm, såsom correctiv emot den Finska handeln; deruti Utskotten tillkännagifva att de uti serskilt
Betänkande af berörde dag öfver en inom BorgareStåndet väckt motion om vidtagande af medel till Finska Handelns inskränkning, äfven meddelat utlåtande öfver den i sammanhang dermed stående framställning som Herr Munck af Rosenschölds Memorial innefattar, samt deruti tillika uppgifvit de anstalter, Utskotten ansett kunna bidraga till vinnande af det med förenämnde motioner åsyftade ändamål, och hvilkas förökande med den af Herr Munck af Rosenschöld föreslagne ytterligare utväg, Utskotten så mycket mindre trott sig böra tillstyrka, som Utskotten icke kunde inse, att de menliga följderne af närvarande handelsförhållanden med Finland derigenom skulle kunna minskas eller upphäfvas.
Af den i5 dennes: 1:0
I anledning af de hos Ridderskapet och Adeln gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande om allmänna Landsvägarnes rätande och förkortande; deruti Utskottet ti 11- kännagifvit, att sistnämnde Betänkande redan blifvit af de öfrige 3:ne RiksStånden bifallit. 2:0 1 anledning af gjorde anmärkningar bos Ridderskapet och Adelli vid Utskottets Den 27 Maji. 295 Betänkande, rörande yrkad jemkning i transport-skyldigheten af Tionde och AfradsSpannemålen; deruti Utskottet förklarat sig ej hafva funnit skäl att ändra den öfvertygelse, som i liufvudsaken grundat Utskottets Betänkande, hvilket af 3:ne Riks-Stånd redan blifvit bifallit. 3:o
I anledning af de hos Bonde-Ståndet gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande, angående yrkad befrielse för flere Kronohemman i Norra Halland från skyldigheten att aflemna Bräntorf till Warbergs fästning, deruti Utskottet anmält, att ifrågavarande Betänkande redan blifvit af 3:ne RiksStånd bifallit, i anledning hvaraf det icke vore Utskottet tillständigt, att ändra den tanka i detta ämne, som redan blifvit meddelad, och hvilken Utskottet ej eller nu funnit skäl att frångå. 4:o
I anledning af de hos BondeStåndet gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande, angående en närmare reglering af poslföringen i Riket, och serskildt öfverklagade olägenheter vid Norrska Postföringen; deruti Utskottet, som på ytterligare anförde skäl förbi ifv i t vid dess förut i detta ämne yttrade tanka, tillkännagifvit, att ifrågavarande Betänkande redan blifvit af de öfrige 3:ne RiksStånden bifallit. 5:o
I anledning af åtskillige hos Ridderskapet och Adeln samt PrästeStåndet gjorde anmärkningar vid UtskoLtets den i3 sistledne 296
Mars afgifne Betänkande, i frågan oro åtgärders vidtagande till den veneriska smittans utrotande; deruti Utskottet på ytterligare anförde skäl i det lmfvudsakligaste förblifvit vid dess förra Betänkande.
Af den 22 dennes: 6:0
I anledning af väckte motioner om motsvarande skyldigheters uppfyllande af de Åboer, hvilka med bristande Tackjernsblåsning vilja bibehålla de åt Bergmanshemman från ålder beviljade förmoner, samt om inrättandet af en Bergslag i Norrbottens Län; deruti Utskottet tillstyrkt, att, i händelse af minskad eller alldeles upphörande blåsning oell Tackjerns tillverkning vid något Bergsmanshemman, sådant hemman bör i förra händelsen erlägga skatt motsvarande de förmoner och friheter, hvaraf hemmanet i och för Berglagsrörelsen är i åtnjutande, samt i den senare aldeles lemna sina i detta hänseende undfångne Privilegier; men på hvad sätt och i hvad ordning detta i detaille må bestämmas, samt i laglig form utarbetas, derom har Utskottet ansett sig icke vara i tillfälle, att något bestämt utlåtande meddela, utan hemstält, det Riksens Ständer må hos Kongl.
Maj:t göra underdånig anhållan, att åt Kongl. Majrts och Rikets Bergs- och Kammar-Collegier må uppdragas att denna reglering besörja; hvarjemte Utskottet föreslagit, att en Bergslag kunde organiseras uti den YestJiga delen af Öfver-Calix samt den Sydliga och Östliga delen af Gel - Den in Maji. 297 livare Socknar, och dertill de utvägar användas, som kunna vara att tillgå, dels genom dervarande ännu odisponerade Kronoskogar, dels genom ditflyttande af annorstädes försutne Bergsmanna Privilegier, och dels genom de i öfrigt skeende uppoffringar af Staten, hvilka, så vidt de med tillgångarne äro förenlige, aldrig syntes till större gagn för Fosterlandet och framtiden kunna användas; och har Utskottet slutligen i afseende på de medel, hvilka borde vidtagas till en sådan Bergslags organisation, samt till vinnande af dertill nödige förberedelser, tillstyrkt, att hos Kongl.
Maj:t måtte göras underdånig hemställan om tillsättande af en Committé i Orten under Landsliöfdingens prassidium, bestående af Bergmästaren och sådane personer, som äga allmänt förtroende, och äro kände för nit och insigt i Bergshandteringen.
Från Stats- och BancoUtskotten: sif den dennes:
I anledning af de hos Ridderskapet och Adeln samt Präsle- och BorgareStånden gjorde anmärkningar vid Utskottens den 3 sistledne April afgifne Betänkande, angående Götha Canal arbetets fortgång och befrämjande; deruti Utskotten yttrat: att, i afseende på CanalBolagels rättighet till Discontering, denna fråga redan vore genom 3:ne RiksStånds sammanstämmande beslut afgjord; att beträffande beloppet af det utaf Utskotten föreslagne årliga Byggnads Låne-biträde, Utskotten icke 293 Den 37 Maji. funnit skäl att tillstyrka någon tillökning uti det vid 1815 års
Riksdag beviljade, och af Utskotten föreslagneByggnadsbiträde af 3oo,ooo Riksdaler; alt, i frågan om huru förhållas borde nied liqviden af CanalArbetsCassans skuld till Disconten, när Staten komrae att öfvertaga nämnde
Disconts fordringar ock skulder, vid anställd votering inom Utskotten två Stånd stannat emot två, hvarföre arne allternativer blifvit framställda, antingen att CanalarbetsCassans skuld till
Disconten må ovilkorligen afskrifvas, eller ock att nämnde skuld må afskrifvas emot det, att någon skyldighet å Statens sida icke erkännes att ersätta Actieägarne ränta efter byggnads-åren; att Bancostyrelsen må, i afräkning å byggnads lånebiträdet för det löpande året, låta förskottsvis utbetala högst f-rdel af årsanslaget eller 100,000 Riksdaler, oaktadt Revision för näst förutgånglie året ännu icke blifvit förrättad, BancoStyrelsen likväl alltid obetagit att, om anledning skulle förefinnas, låta serskilt undersöka förhållandet med Canal-arbetet, innan någon reqvirerad förskottssumma utbetalas; samt att den för Bolaget sålunda föreslagne antisipationsrält må, för år 1819, under arbetstiden 1818 få begagnas, då år 1819 endast 200,000 Riksdaler af byggnads-biträdet efter förrättad Revision erhållas, men för år 1820 och följande åren först efter hvarje års ingång.
Ben 37 Maji. 299 F> 'ån Lagutskottet:
Af den g dennes: 1:0
I anledning af de hos Ridderskapet och Adeln samt BorgareStändet gjorde anmärkningar, vid Utskottets den 18 sistlidne Mars afgifne Betänkande öfver väckt motion om granskning af Policeförfattningarne rörande sysslolöse personers försändande till Arhets- och Correctionshus; samt angående vederbörandes skyldighet, att till Riksens Ständers Justitieombudsman inskicka de beslut, hvarigenom personer dömas till krigstjenst, eller att hållas till arbete å Correctionshus, deruti Utskottet, med anmärkningarnes besvarande, förklarat sig icke äga anledning, att frångå dess förra i ämnet afgifne yttrande.
Af den i\ dennes: 2:0
I anledning af de hos Ridderskapet och Adeln samt BondeStåndet gjorde anmärkningar vid Utskottets den 20 sistlidne Mars meddeldte Betänkande angående väckte förslag: dels alt Kongl. Maj:ls Befallningshafvande måtte blifva pligtige, att till JustitiasCantzleren och Justitieombudsmannen insända ett exemplar af de Kungörelser, som af dem utfärdas: dels att Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes obestämda rättighet att kalla Länens Innevånare till sammankomster, och till muntelige förhör må inskränkas, samt dels att med utmätning af debitera d afgift må innehållas, då jäf emot krafvets behörighet göres; deruti Utskottet, i afseende på de 2:11c senare omstän - 300 Den 27 Maji. digheterne förklarat, det någon anledning icke förekommit, sorn kunde verka förändring uti Utskottets förut derom afgifne yttrande; men beträffande den föreslagne skyldigheten för Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, att till JustitiaeCantzleren och JustitiasOmbudsmannen månadteligen insända ett exemplar af Kongl. Maj:ts Befallningshafvändes Kungörelser, har Utskottet efter förehafd votering, såsom alternativer framstält, tvenne olika meningar, af hvilka den ena varit för förslagets antagande och deli andra för detsammas ogillande.
Upplästes och lades på hordet ett från RiddarhusUlskoltet inkommit så lydande:
Genom Remiss af den 7 sistlidne April har Kongl.
Mnj:t täckts infordra RiddarliusUtskottets underdåniga Utlåtande öfver Majoren Henric Adolph Gyllensvans hos Kongl. Maj:t i underdånighet gjorde ansökning, det han, hvilken såsom innehafvare af Westanå FideiCommissEgendom, vore genom FideiCommissFörfattningen förbunden, att icke bruka annat än namnet Gyllensvan, samt dertill, i grund af Kongl. Maj:ts å samma FideiGommissförfattning meddeldte nådiga stadfästelse, berättigad, äfven måtte förklaras böra tillgodonjuta alla de fördelar, hvilka namnet tillhöra, och deribland att få för Adeliga Ätten Gyl - Den 27 Maji.
501 lensvan intaga säte och stämma å Riddarhuset; helst lian, som vid äfventyr att förlora Fideicommisset, icke heller kunde till vinnande af inträde å Riddarhuset för den Ätt, hvilken han genom födseln tillhörde, betjena sig af sitt ärfda Adeliga namn, således, ehuru född Adelsman och tillhörande tvänne Adeliga Ätter, skulle vara beröfvad rättigheten att för någondera utöfva representationsrätt.
Svärdsorden Fredric Gyllensvan år 1785 hos Kongl. Maj:t i underdånighet sökt stadfästelse på en af honom tilltänkt FideiCommisslnrättning af Westanå Säteri med underliggande hemman och lägenheter, och såsom vilkor dervid, bland annat uppgifvit, att FideiCommisslnnehafvaren, hvartill han förbehållit sig att få utnämna någon af Adeliga Ätten under N:o i56 Rosenqvist af Åkershult, och som derefter enligt gifne föreskrifter barde vara af denna eller annan introducerad Adelig Ätt, alltid genast vid tillträdet af Fideicommisset, såsom conditio sine qva non borde antaga namnet Gyllensvan, och derefter uti alla afhandlingar och hela lefnaden icke mera bruka dess förut hafde namn: att Öfverste Gyllensvan väl derjemte uti underdåniga ansökningsskriften till Kongl. Majit väckt fråga, huruvida den introducerade Adelsman, hvilken vid FideiCommissets tillträdande för al} 502 Den 27 Maji. framtid antoge och hrukade hans namn, skulle under allmänna Riksmöten nyttja sin egen eller hans familles Nummer, samt RiddarhusDirectionen, uti dess öfver samma ansökning infordrade Underdåniga Utlåtande, under tillstyrkande af bifall till det föreslagne FideiCommissvilkoret, att FideiCommissInnehafvaren genast skulle antaga Gyllensvanska namnet och Sköldemärket med afläggande af sitt eget, ansett det uttryckliga förbehåll böra dervid, till förekommande af Ätternas sammanblandning, Capitis-tvister och frågor om bättre rätt, fästas, att icke någon annan än verkliga Innehafvaren af Fideicommisset skulle äga att föra och bruka Gyllensvanska namnet och vapnet, men alla dess barn och efterkommande bibehålla den Ätts namn och Sköldemärke, utaf hvilken de voro födde, och på hvilken Gyllensvanska FideiCommissets
Innehafvare förut vore introducerad, intill dess någon af deni, enligt Testamentets lydelse Godset tillträdde, då denne för sin person, på samma sätt som företrädaren, ombytte sitt eget förut förde namn och Sköldemärke till det Gyllensvanska, såsom Fideicommisset oskiljaktigt åtföljande; hörandes om hvarje ombyte af Fideicommissarie RiddärhusDirectionen underrättas, för att sådant i sina genealogiska Tabeller låta anmärka; hvilket slag af FideiCommissinrättning och namnets åtföljande af egendomen RiddärhusDirectionen väl funnit vara i Sverige nytt och Ovanligt, samt skilja sig från bruket och beskaffenheten af Adelsskapets natur härstädes, men deremot1 så mycket Den 27 Maji. 303 mera öfverensstämma med hvad som i denna del vore öfligt i de mäst policerade och häst inrättade Europeiska Länder, der sådane Författningar hufvudsakligast bidragit till Adelns flor och conservation, äfvensom ett exempel derpå inom Fäderneslandet skulle finnas uti den af Kongl. Maj:t den 15 October 1771 gillade Författning, angående Friherrliga Carpelaniska Fideicommisset, hvilket tillika med Friherrskapet, efter Friherregrenens utgång tillfaller äldsta adeliga branchen af denna slägt: men att Kongl. Maj:t, som genom Utslag den 16 Junii 1786 i Nåder stadfäst denna FideiCommiss-inrättning, af Westanå Säteri med uppräknade tillhörigheter, så vidt den med lag och utkomne Författningar vore öfverensstämmande, för öfrigt uti berörde
Utslag endast förklarat sig vilja nådigst tillåta, att de af Adeliga Ätten Rosenqvist af Åkershult, hvilka då eller framdeles kunde varda Innehafvare af Westanå FideiCommissEgendom, måge kalla sig Gyllensvan, utan att derjemte meddela bestämd föreskrift, huruvida Adeliga Ätten Gyllensvan härigenom skulle anses fortsatt på samma sätt, som genom de adoptioner å andra Ätters Numror, hvilka då gällande Regeringslagar medgåfvo.
Med afseende å saknaden af en sådan tydligen bestämd föreskrift, och då rättigheten att på Riddarhuset intaga Säte och Stämma såsom Representant i Rikets första Stånd, endast kan skänkas af Konungen, men Kongl. 304 Den 27 Maji.
Majrt vid innehafvare!! af Westanå FideiCommiss meddeldt Nådig tillåtelse, att bruka Gyllensvanska namnet, icke derjemte til lagdt samma FideiCommiss-innehafvare någon serskilt representation för sagde Ätt, har RiddarhusUtskottet vid i8i5 års Riksdag, i anledning af inom Utskottet väckt fråga örn nu varande FideiCommissInnehafvarens Major Hindric Adolph Rosenqvists rättighet, att för Gyllensvanska
Ätten, hvars namn han är förpligtad bära, å Riddarhuset intaga Säte och Stämma, genom beslut, som af Högloft.
Ridderskapet och Adeln blifvit gilladt, ansett Adeliga Ätten N:o 1969 Gyllensvan, med ofta omförmälte Öfverste Gyllensvan, som sjelf i Adeligt Stånd upphöjd, ogift aflidit, utslocknad , och förklarat Majoren Rosenqvist, hvars rättighet till representation, för Adeliga Ätten Rosenqvist icke kunde sättas i fråga, ingalunda berättigad, att ehuru genom misstag vid Riksdagen 1809 och 181 o, då varande Innehafva» ren af Westanå FideiCommiss, fått för Gyllensvanska Famillen intaga rum å Riddarhuset, sistnämnde utgångne
Ätt representera, och har till följe af detta Ridderskapets och Adelns beslut Ätten Gyllensvan blifvit, så väl uti den, genom RiddarhusDirectionens försorg utgifne
Handmatrickel anteknad såsom utdöd, sorn ock af Directionen upptagen bland de Ätter, hvilkas utgång sedan sista Riksdag anmälts uti den vid denna till Ridderskapet och Adeln afgifne Riksdagsberättelser, samt utur uppropslistorne utesluten.
Då Den 37 Maji. 305