Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 201, Hr von Hartmansdorff föreslagit, att detsamma mätte bifallas med den förändring, att sednare delen af 6:te mom. från och med orden: ”dock må” erhöllo följande lydelse: ”om sådant underlätes skall i den försummade kapitalafbetalningen intilldess den verksfälles, 5 procents årlig ränta erläggas”.
Hr Gr. o. Landtm:s härefter först till bifall å Utsk:s utlåt., och sedermera till bifall derå med den af Hr von Hartmansdorff föreslagna förändring, framställda propos:r, besvarades begge med blandade ja och nej, i anledn. hvaraf Hr Landtm, ånyo hemställde om R. o. Ad. bifölle StatsUtskis utlåt.
N:o 201, samt då 202 Den 32 Juni e. m. härvid ropades starka ja jemte åtskilliga nej, förklarade det han trott sig finna att ja varit öfvervägande.
Föredrogs ånyo Stats- samt Allm. Besv.- o.
Ekon.Utsk:ns d. 17 och 21 dennes på bordet lagda betänk.
N:o 22, i anledn. af väckt fråga om den utsockne frälsehemmanen i Halland åliggande roteringsskyldighet.
Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad., enär detta betänk, innehöll flere serskilda punkter, behagade företaga detsamma punktvis till afgörande; men härvid anmälde sig och yttrade Frih. Cederström, Jacob:
I fall detta betänk, vore af beskaffenhet att kunna nu till slutligt afgörande förekomma, och icke höra återremitteras, så är det otvifvelaktigt, att det borde punktvis föredragas; men då det är af den beskaffenhet, att jag betvitlar möjligheten af att R. o. Ad. skulle kunna antaga det i dess nuvar. skick, och då det ej vore på sitt ställe att här nu uppgöra en helt förändrad redaktion deraf, och således återremiss af betänk, i dess helhet bör ske; så tillstyrker jag att detsamma mätte få i sin helhet föredragas, och att sedermera diskussion må få fortgå öfver betänk:s hela innehåll.
Skulle dervid förekomma, att någon yrkar bifall å betänk, i dess nuvar. skick, då kan ju föredragningen punktvis förekomma; eljest endast enkel återremiss, i fall skälen’ emot blifva sådana, att de hindra antagandet.
Cederström anser jag detta ärende vara af beskaffenhet, att böra i sin helhet företagas ; emedan jag tror att deremot kunna göras sådana anmärkmr, som fordra dess återremitterande.
Sedan härefter Utsk:s ifrågavar. utlåt, blifvit i sin helhet uppläst, anförde Frih.
Utskm hafva besynnerligt nog, börjat den första punkten med att förklara, detta. ”1 anseende härtill och då dessa hemman” (i Halland nemi.) ”således” (på grund af premisserna i betänk.) ”icke före 1810 varit och icke heller derefter på ett med 80 § Reg.F. öfverensstämmande sätt, blifvit älagde ordinarie rotering, få Utskm, som icke finna det vara med rättvisa och billighet förenligt, att hemmanen nu, emot deras egares vilja, påläggas sådan rotering utgöra, vördsamt tillstyrka: att R.
St. hos K. M. i und. anmäla, att de för sin del icke kunna bifalla, att ifrågavar. hemman påföras ordinarie rotering”.
Dessa få rader — till antalet ej fullt 8 — innefatta så märkvärdiga bestämmelser och contradictioner emot verkliga förhållandet, att jag ber att derpå få fästa R. o. Åd:s uppmärksamhet.
Jag ber att få fästa denna, l:o på försatsen, hvarest det yttras, att de (hemmanen) ”ej före 1810 varit och icke heller derefter på ett med 80 § Reg.F. öfverensstämmande sätt, blifvit ålagde ordinarie rotering”.
Att de ej varit roterade, utan att de hafva undgått rotering
Den 22 Juni e.m. 203 genom att betala inskrifningspenningar, det är ett factum: men det bevisar alldeles icke, att ej indelningsverket i Sverige författningsenligt tillkommit, och att icke i full öfverensstämmelse med 80 § Reg.F. K. M. och R.
St. hafva bestämt, att all oroterad jord i Sverige skall med rotering beläggas.
Till att börja med beslöts alt belägga den med extra rotering, och sedermera beslöto R.
St. och K. M. fastställde, att all sådan jord som lill sin natur hörde till ordinarie rotering skulle blifva frän den extra roteringen skiljd, och ordinarie rotering pålagd.
Derefter inkommo åtskilliga hemmansegare i Halland med besvär häröfver, som dock blefvo af K. M. afslagna; och slutligen den 23 Februari 1844 efter mycket krångel inom provinsen och besynnerligt förbiseende af K.
Kungörelser och detta stadgandes verkställande och jemväl af allmänna författningar, så, efter vederbör, collegiers hörande och emot comiterades protest, förklarade K. M. att de Halländske utsockne-hemmanen bestämdt voro skyldiga att deltaga i ordinarie rotering, och afslog sålunda R.
St:s d. 13 Febr. 1841 gjorda anhållan om, att dessa hemman skulle frikallas ifrån roteringsskyldighet.
Derefter har K.
M. nu genom
Sin nådiga propos. öfverlemnat till R.
St. att för deras del besluta, om de anse dessa hemman böra vara befriade från ordinarie rotering, och dervid förklarat att, om R.
St. sådant besluta, så skulle denna fråga anses vara förfallen.
Om nu Utsk. hade hållit sig till de sistnämnda ordalagen i den K. propos., och således, pä grund deraf att K.
M. öppnat för R.
St. tillfälle att från ordinarie rotering befria dessa 1000 eller öfver 1100 hemman, sagt att R.
St. vilja här utöfva konungslig myndighet och gifva nåd för lifgifvande utaf afgiftcr till ordinarie rotering för hemman, hvilka enligt författningarne äro till sådan rotering skyldige; så hade det varit en annan sak, men Utsk. har alldeles icke gjort så, utan det har tillstyrkt R.
St. att icke för deras del bifalla denna hemställan.
Det ligger visserligen en högst besynnerlig svaghet uti att kunna gilla detta betänk., ty der går nåd för rätt; men man skulle dock kunna förbise härmed, om det verkligen vore alt gifva nåd för rätt, ehuru derigenom 1123 hemman tillskapades af en helt ny privilegii-nalur, olik all annan privilegierad jord i riket, så väl i som utom länet.
Nu har likväl samma Utsk. tillstyrkt R.
St., att besluta det dessa hemman, i stallet för den ordinarie roteringen skola erlägga inskrifningspenningar med 2 daler silfvermynt för hvarje utskrifningsgill person ifrån 18 års ålder och så länge han erlägger mantalspenningar.
Jag ber eder mine Hrr! att få veta huru Utsk:n kunna förena detta med grunderna för indelningsverket, hvarom 80 § Reg.F. handlar.
Jag tviflar pä att deruti förefinnes något, som gifver anledn. till alt förvandla roteringen af jord uti personella utskrifningspenningar, som med 2 daler silfvermynt skola utgå af hvarje mantalsskrifven person, i stället för det onus som skulle åligga vissa hemmans jord.
Det ligger någonting så högst besynnerligt i denna uppställning, att jag förmodar, det
Utskni vid bättre eftertanka mätte återkalla sitt afgifna yttrande.
Hade Utsk:n derjemte, då de af den K. propos. funno, att K. M. ej kunde bifalla R.
St:s und. skrifvelse, utan nödgades på grund af Ständer - 204 Den 23 Jani e. m. nes af Konungen fastställda beslut för sin del förklara ”nämnde hemman vara skyldige att draga ständig rotering, så att frågan, som nu beror på R.
St:s beslut endast angår rätteligen förstådd, granskning, pröfning och fastställande af den tillökade ordinarie och extra roteringen,” etc. hade Ulsk., säger jag, i anledn. af den besynnerlighet (att K. M., som ej kunnat annat än för Sin del fastställa roteringen, likväl öfverlemnar åt R.
St. att för deras del upphäfva en rotering som i en ordentlig väg tillkommit), tagit kännedom om kammar-collegii och förvaltningens af sjöärenderna und. utlåt:n öfver R.
St:s ifrågavar. und. skrifvelse, hvilken K.
M. just i anledning af dessa utlåt:n har underkändt och ej ansett
Sig kunna bifalla; så tvillar jag på möjligheten af, att Utsk:n hade då kunnat komma till det resultat, hvartill ej någon giltig anledn. förefinnes.
Jag skulle tro, att Utsk:n då måste säga, att hemmansegarne i Halland sakna fog att fä sig af R.
St- beviljad någon förändring i den rotering, som af K. M. och R.
St. är beslutad, och med största omsorg i hvarje serskild detalj af besvärs-delen noga pröfvad och i sista instansen af K. M. afgjord.
Sådana tydliga historiska fada äro af collegierna uppgifna i deras underdåniga utlåt:n till K. M., att K. M. i anledning deraf nödgats underkänna den af R.
St. afgifna und. skrifvelsen.
Jag begär återremiss af detta betänk.
Cederström hade gifvit sig tid alt genomläsa den K. propos. i detta afseende, så hade Frih:n förmodligen underlåtit, att emot de sammansatta Utsk:n fram kasta de förebråelser, som Frih:n nu gjort desamma.
Uti den K. propos. finnes nemi. dessa ord: ”Skulle R.
St. för deras del finna utsockne-frälsehemmanen i Halland icke vara pligtige att vidkännas ständig rotering, följer deraf, att all fråga om hemmanens sä beskaffade rotering förfaller, och att de i stället böra med extra rotering beläggas, då jemväl bör komma under öfvervägande, huruvida de förut vanliga utskrifningspenningarne skola under fredstid, då effektiv rotering icke utgöres, för berörde hemman erläggas”; Den värde Frilen torde häraf benäget finna, att K.
M. ansett, det R.
St. böra för deras del bestämma, huruvida de utsockne-fräl sehemmanen i Halland äro skyldige att vidkännas ordinarie rotering; äfvensom Frilen torde af K.
M:s eget yttrande finna, att de sammansatta Utsk:n sökt att i R.
St:s svar nyttja samma termer som K.
M. hegagnat; så att dervid ej något förbiseende är begånget emot K. M., och ej heller några oriktiga ordalag begagnade.
Hvad sedermera den andra af Frilen granskade punkten beträffar, dervid Frilen förundrat sig öfver, att de sammansatta Utsk:n kunnat taga under öfvervägande huruvida, derest de utsockne-hemmanen ej ansägos vara pligtige att utgöra ständig rotering, utskrifningspenningar ändå skulle af dem erläggas under fredstid; så torde den värde Frilen finna, att det är just med anledn. af den K. proposm, som de förenade Utsk:n hafva varit pligtiga att taga denna fråga i öfvervägande, och att således Utskm i detta hänseende ingalunda gått ut - Den 22 Juni e. m. 205 öfver gränsen af sina rättigheter, utan att deremot en rättvis förebråelse kunnat emot Utsk:n göras, om de ej häröfver yttrat sig.
Detta för att bemöta de anmärkmr, som emot formen af de sammansatta Utsk:ns betänk, blifvit gjorda.
Hvad sjelfva saken beträffar, anhåller jag att fä fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet derpå, att, som R. o. Ad. nogsamt vet, all slags militar-tjenst inom fäderneslandet i fordna tider bestreds genom utskrifning, och att, då de så kallade knektekontrakten med allmogen upprättades, hvarigenom inom det öfriga Sverige, utskrifningen förändrades till ständigt knektehåll, så blefve utskrifningarne ännu till en lid fortfarande i de eröfrade provinserna.
Likväl ingicks inom provinsen
Halland under drottning Christina en öfverenskommelse eller ett kontrakt emellan kronan och skattehemman om ständig rotering ; men hvad beträffar de utsockne-frälsehemmanen derstädes, sä, ehuru dermed gjordes ganska många försök, ledde de dock alldrig till något resultat, derföre att innehafvarne af dessa hemman icke ville ingå på någon ständig rotering.
Redan vid 1721 års riksdag förekom denna fråga, och man tog då för alldeles afgjordt, att dessa hemman skulle underkastas den ordinarie roteringen.
Detta gick likväl ej i verkställighet, utan saken uppsköts från riksdag till riksdag ända till 1810, då R.
St. beslöto, att alls icke roterad jord sknlle med extra rotering beläggas: hvarigenom alltså dessa utsockne-hemman, såsom ej varande roterade, blefvo med extra rotering belagde.
Denna extra rotering biet dem således dä pålagd till alla deras öfriga onera: eller, om jag så får uttrycka mig, den blef såsom ett plus lagd till de öfriga pålagorna.
Den kunde således ej, i afseende på de Halländska utsockne-hemmanen, anses vara satt i stället för en skyldighet, som de förut hade, den nemi. att betala så kallade utskrifningspenningar ; ty dä skulle dessa utsockne-hemman ensamma fått vidkännas en fördel, under det att all den öfriga oroterade jorden i Sverige fick vidkännas blott en tillökning i onera.
Emellertid inträffade att, då extraroteringskarlarne utgingo vid 1812 — 13 årens krig, så upphörde ulskrifningspenningarne att erläggas, och hafva sedermera ej varit erlagde af dessa Halländska utsockne-frälsehemman.
För min enskilda del skulle jag visserligen tro, att man kunde med allt fog pålägga de oftanämnda hemmanen ordinarie rotering; ehuru jag ej, lika med Frih.
Cederström, anser saken vara genom föregående Ständers beslut fullständigt afgjord.
Förhållandet är nemi., att vid 1815 års riksdag dävar.
Allm. Resv.- o.
Ekon.Utsk. yttrade sig sålunda: ”Sedan Utsk. öfvervägat att enligt äldre stadgar och författningar all jord af krono-skatte- och frälse-natur bör vara underkastad ständig rotering, har Utsk. trott sig finna, att bland undantagen från extra rotering, äfven all sä beskaffad jord borde innefattas, och af sådan anledning föreslår Utsk. derföre, att, i stället för sistnämde rotering, med ständigt knekte- och båtsmans-håll enligt de i hvarje provins förut gällande roteringsgrunder, eller, der sådane icke finnas, efter nya, med afseende på hemmanens förmåga att draga rotering, 206 Den 22 Juni e. m. lämpade grunder, må beläggas alla vid 1811 års rotering antecknade hemman af förenämnde beskaffenhet”.
Hade den nu upplästa punkten varit en Utsk:s tillstyrkan, som hade blifvit af R.
St. bifallen, då hade det ovägerligen varit ett R.
St:s beslut; men då man framtager handlingarne för 1845 års riksdag, så finnér man derstädes, att den ifrågavarande punkten ingått såsom motifi ett af Resv.- o. Ekon.Utsk. afgifvet betänk., men ingalunda såsom ett R.
St. till afgörande förelagdt beslut.
Det är denna omständighet, att den ifrågavar. punkten i betänk, endast inkommit såsom motiv, som, jag erkänner det öppet, ingaf mig någon betänklighet vid, att såsom Frih.
Cederström taga det för alldeles afgjordt, att dessa hemman voro fullt lagligen underkastade ordinarie rotering, så länge de ej sjelfve godvilligt derpå ingått.
Emedlertid beslöts, att de skulle underkastas ständig rotering, och det var först vid 1840 års riksdag, som R.
M. begärde, att alla de åtgärder, som voro vidtagne för voteringens sättande i verket, skulle få anstå till dess att R.
St. vidare hade derom yttrat sig.
Det är i anledn. deraf som K.
M. nu afgifvit
Sin nåd. propos., och det är öfver den som Utsk:n nu varit pligtige att yttra sig; och de hafva, som jag nyss tagit mig friheten nämna, afgifvit detta deras yttrande i fullkomlig öfverensstämmelse med de frågor, som K. M. har R.
St. härutinnan förelagt.
Hvad beträffar att Utsk:n icke såsom Frih.
Cederström nämnt att de bordt göra, infordrat collegiernas yttranden i ämnet; sä ber jag att få fästa Frihms uppmärksamhet derpå, att det Statsräds-protocoll, som åtföljer den K. propos. utreder frågan så fullständigt, att någon ytterligare upplysning i detta afseende ej torde erfordras.
Och om Frih:n pä detta Statsråds-protokoll behagar kasta ögonen, så finner han deruti äfven inryckte de af honom omnämnda collegiernas utlåtrn i ämnet.
Särskildt ber jag att få fästa uppmärksamheten derpå, att, dä frågan inom de sammansatta Utsk:n förekom, sä förevisades der såväl skrifvelser från K. bef:de i Hallands län, som äfven skriftliga anföranden af åtskilliga ledamöter af Hedervärda BondeSt. från denna ort i afseende på de åsigter, som i detta ämne hos dem gjort sig gällande.
De uttryckte nemi., att dess hemmansegare skulle anse såsom ett särdeles tryckande onus att ordinarie rotering, genom hvad de kallade ett våld, blefve dem pålagd; men att de deremot skulle för sin del finna rättvist och billigt, om de, med bibehållande af sin extra-roteringsskyldighet, finge nu, som år 1811, betala utskrifningspenningar.
Jag tror att roteringens införande i Halland på de billiga grunder, som K. M. föreslagit, skulle för provinsen medföra fullt ut lika mycken fördel, som den, hvilken kunde åstadkommas genom antagande af det förslag, som Utsk:n i detta hänseende framlagt; men då det temligen tydligt synes, såväl af alla de protester som vid föreg:de tillfällen blifvit af provinsens innevånare afgifne, som äfven af dem som vid innevarande riksdag af provinsens fullmäktige blifvit gjorda, att ifrågavar. provins skulle anse för ett våld, om rotering blefve dem ålagd; så torde något hvar finna, att en rättvisare grund ej kan föreslås, än den som af Utsk:n blifvit fram - Den 22 Juni e. m. 20T ställd, nemi. att egarne af dessa utsockne-hemman varda bibehållne vid samma skyldighet, som de före 1810 hade, och som var att betala utskrifningspenningar, men att de derjemte åläggas att i krigstid uppsätta extra-rotering, emedan denna slags rotering är en pålaga, som år 1812 ålades all oroterad jord i landet, och hvilken således borde drabba äfven denna provins, likaså väl som alla andra.
På grund häraf skulle jag tro, att betänk, bör med allt skäl kunna bifallas.
Vore R.
St:s plena stället, der man kunde diskutera frågor ronde föredragningen hos K.
M. och de beslut, som af K. M. fattas, och de motiv, som Statsrådsprotocollerna innefatta, och den följd sorn dessa borde få, så skulle jag hafva mycket att svara på hvad Hr von Troil nyss sagt; men det förhåller sig icke sä. 90 § Reg.F. är i det afseendet alldeles tydlig och klar, och vi måste hålla oss till de former, sorn i grundlagen äro tillåtna, .lag kan således här, i afseende på föredragningen af sjelfva saken, blott svara att, om Utsk:n hade infordrat de Kammar-eollegiernas ocb Förvaltningens af Sjöärenderna utlåt.-n öfver denna sak, hvilka förmått K.
M. att erkänna ifrågavar. jords skyldighet till ordinarie roterings dragande, och att godkänna den rotering som blifvit uppgjord; så hade Utsk:n kommit lill ett helt annat resultat, än det som blifvit föranledt af ett prot.utdr. utur Statsråds-protokollet.
Nu har af Hr von Troil en annan fråga blifvit framställd, den nemi. att, endast derföre att riksdagsmän från Halland förklara inom Ulsk. sig anse såsom våldförande, att de oroterade hemmanen af utsockne-frälset blifva med ordinarie rotering belagde, så borde de bibehållas vid sina gamla skyldigheter som de hade 1810, utan afseende på, om dessa skyldigheter skulle blifva i rak strid med de skyldigheter, som alla andra hemman i Sveriges öfriga provinser, i enlighet med de beslut som — ej mot, men till följd af 80 § Reg.- F. — blifvit fattade i ordinarie roterings-väg måste undergå.
Jag skulle tro att Halland ej har mera rättighet, än någon annan provins, att undandraga sig följderna af den rotering som Konung och R.
St. hafva beslutat; och det är hvad som skett här.
Ingenting annat har i Halland skett, än ett mycket noggrannt iakttagande af hvad K. M. och R.
St. fastställt och gillat i full öfverensstämmelse med 80 § Reg.F., och likväl tillåta Utskrn sig att säga, det dessa hemman icke, ”pä ett med 80 § Reg.F. öfverensstämmande sätt, blifvit ålagde ordinarie rotering”.
Huru blefve de då ålagde ordinarie rotering?
Den värde talaren har sjelf erkänt, att R.
St. vid 1815 års riksdag förklarade, att all roterad jord af frälse-, kronooch skatte-natur borde från extra roteringen skiljas, och med ordinarie rotering beläggas, emedan denna var vanlig jords skyldighet; men den värde ledamoten försummade att säga, alt vid 1823 års riksdag det beslut blef fattadt, att så skulle ske.
Förut var blott sagdt att så borde ske, men då sades att så skulle ske; och det var till följd deraf som K. M. genom 1825 års förnyade nåd. in - 208 Den 22 Juni e. m. struction för comiterade föreskref verkställigheten af de åtgärder, som blifvit beslutade.
Vid 1828 års riksdag begärde R.
St. inställelse af verkställigheten häraf: till svar hvarå K.
M. förklarade, att den uppgjorda roteringslängden vore blott ett förslag, som ännu ej vore färdigt m. m.
Nu har det blifvit färdigt successive; och då uppstår den frågan: kan ett färdigt roteringsverk, som af K.
M. är granskadt, godkändt och fatsstäldt, af R.
St. upphäfvas, så framt icke R.
St. blifva satte i tillfälle att, genom granskning af detta verk, visa det föredraganden hos K.
M. har, vid uppgörande af det till fastställelse framställda förslaget till roteringsverk, blifvit vilseförd, eller har vid föredragningen framställt saker som äro oriktiga, ehuru de blifvit af K.
M. antagne?
Om de förenade Utsk:n nödgas erkänna, att der ej finnes en enda siffra som är oriktig, om de måste erkänna att der ej finnes en enda rote som ej är riktig, ej en summa som ej är på runstycket riktigt uträknad; så äro Utsk:n ock pliglige att erkänna, att roteringsverket är rätt, och att Hallänniugarne ej med fog föra sin talan.
Hr von Troil har gått tillbaka i förflutna tider, för att bevisa rigtigheten af Utsk:ns framställning.
Må det då äfven tillåtas mig att göra likaledes, för att, sä vidt jag förmår, söka bevisa motsatsen.
Med utsockne-frälsehemmanen i Halland företer sig det besynnerliga förhållande, att de, sedan 1812 ej hafva utgjort, hvarken ordinarie eller extra rotering, eller rotefrihets-afgift, icke ens de utskrifningspenningar, som de, före den tiden utgjorde.
Huru har sådant tillgått?
Det har skett genom ideliga ansökningar, besvär, invändningar och protester å ena sidan samt stor mildhet och eftergift å den andra; hvilket jag anhåller att få närmare ådagalägga. R. o. Ad. känner nogsamt, att såsom vilkor för det så kallade förstärkningsmanskapets utgörande, fordrades och beslöts af R.
St., att all slags jord i riket skulle roteras.
I und. skrifvelse af d. 28 April 1810, öfverlemnade R.
St. såsom deras und. svar på K. M:s nåd. skrifvelse, den 31 nästföreg:de Mars, ang:de wergeningens upphörande, Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s den 14 April afgifne betänk., i hvars 2:dra punkt förstärkningsmanskapets uppsättande beviljade, under förbehåll, att all då inom rikets gränser varande oroterad jord, af hvad namn och beskaffenhet den vara måtte, skulle extra roteras.
Endast de boställen, som innehades af i tjenst varande militära personer skulle undantagas.
Men med extra rotering belädes endast det s. k. ypperliga frälset (eller säteri- rå- och rörs- samt insockne-frälsehemman.
Det s. k. allmänna oroterade frälset (till hvilket de utsockne frälsehemmanen hörde) blef likasom de förut roterade frälse, samt krono- och skatte-hemmanen, ordinarie roteradt.
Men det har hittills likväl icke skett med de s. k. utsoakne-frälsehemmanen i Halland, utan när fråga derom uppstått, hafva dessa hemmansegare påstått deni höra, på grund af äldre författningar, vara befriade derifrån, eller att de borde åtnjuta samma friheter som det insockne frälset.
De Den 22 Juni e. m. 209 De hafva åberopat Malmö Recess af den 18 September 1G62.
Men i 8 § står ”att R. o. Ad. blifva vid de immuniteter och privilegier som de af ålder njutit hafva: sä vida de icke strida mot ”Sveriges fundamental-lag och stadgar, och dess välfärd och intresse ; dock förblifva Ad:n oturberat vid sina gamla privilegier ang:de "Rusttjensten och Knektehållet, som hvad mera uti (Kungl.) Com”missariernes svar och resolution på Ad:s öfvergifna besvär och gra”vamina funnes vara beviljadt och förklaradt”.
I 14 § af denna resolution, läto de K. commissarierna bevända vid Ad:ns anhållan, ang:de utskrifningen, att ingen sådan mätte blifva dem, ”utan deras vetskap ålagd”.
Men då Ad., genom 4 § i 1664 års riksdagsbeslut antagit, att allt frälse derefter malte blifva i lika gjudt uti bätsmanshållet, och det sålunda, att inom rå och rör af 12 gårdar, och utom af 8, gåfves en båtsman, och af hvar skattlagd hel gård 1 Dir S:mt, så beviljade Ad. i Halland detsamma, dock förbehållna sätegårdar och veckodagsbönder, men i öfrigt skulle inga gods vara derifrån frikallade.
I 1683 års riksdagsbeslut § 14, hvarigenom närmare bestämdes hvilka hemman, som skulle vara befriade frän den rotering, som då i allmänhet bestämdes, i stället för den utskrifning, som, på sätt Hr von Troil nämnt, förut egde rum för att skaffa manskap till rikets försvar, blefvo ej utsocknefrälse-hemmanen undantagna.
Genom ett K. bref, af den 20 December 1693 förklarades frälse böra med krono och skatte stå lika i båtsmanshåll.
Genom K. resolutionen, af den 27 Januari 1721 förklarades delta frälse (nemi. det utsockne i Halland) ”icke lära med skäl och fog undandraga sig rotering”.
I 1723 års adeliga privilegier äro desse hemman ej heller undantagne från denna tunga.
Ordalagen i privilegierna lyda sålunda : ”Uti Skåne Halland Rlekinge och Bohus Län, skall R. o. ”Ad. såsom dem af ålder förundt och efterlåtet varit, njuta och be”hålla deras Sä/esgardar de äga, med sina torp ... fria och ledi”ga för ... utskrifningar enroulleringar och roteringar... .