Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hfsrtr, utlät sig i anledning af nägot förslag uti Herr krintrionsckttlcki päbegpnta yt« trande, dek han ansäge Studerande w!d Academierna icke böra undantagas, och sannolikt icke wilja undandraga sig Fäderneslandets förswar i nötens stund.
Herr OarlliKim 6k^I!snscIiö!ck, darl, förestog, det Ridderstapet och Adeln mätte öfwerenskomma; att nar frägan om Beväringen företoges, ^9 §. of NiksdagsOrdningcn icke mätte fattas i werkställighet och säle» des icke wälet andra gängen kunna hwila pä bordet.
Ätstilliga ropade härtill
Nej och Herr XlinZrpor, Oerckt, prkade, att en sädan vfs werenSkommelse icke emot Riksdags - Ordningen kunde göras, samt begärde denna fräga pä bordet.
Herr Grefwe» och Ordföranden tillkänna» gaf, att Oeconomie - Utskottets Betänkande skulle näst* kommande Fredag till Ventilation företagas.
Den Ii April. 843 Föredrogs A nyo Stats» Utstottets den 6 dennes pä bordet lagda Memorial, angående underhäll för Hennes Mant Swerigcs nu warande Drottning i den händelse, Hennes Mant skulle uti Enke-Ständ blifwa försatt; hwilket Memorial genast uppä gjord Propo, sition Bifölls.
Derefter företogs Stats - Utstottets förledne gärdag pä bordet lagda Memorial, innefattandes swar pä garda Anmärkningar ivid Utstottets Betänkande, rö« rande indragning af Klubbar och Tafflar.
Herr k^orcksnsrnlps, ^.ullers.
Under förhopp» ving, att wälmeningen icke utaf nägon inom detta Scimhällc benämnes såsom enwishet, fär jag äter yttra mig uti ett ämne, som wisierligen wacker Allmänhetens uvsccnde och fleras misinöje, dä kvstnaderne till Ständens Klubbar och Tafflar komma till desi kännedom och hwarwid densamma wisit icke gillar den blott för gamla wanors stull.
Stats-Mstottet har än framgent ansett nödige 4 särskildta Klubbar, hwilka dock till en del stola päkostas af Ständen sjelfwa.
Jag mäste dä för att ej uptaga Ridderstapcts och AdelnS tid begiswa mig frän mina förra pästäendön om en enda, ehuru jag anser detta hafwa blifwit för Riket och Medborgare gagneligare, emedan alla Ständen dä hade kunnat der fä rädgöra samt hwarandra uplpsa, och derigenom enighet blifwit befluten.
Hivad äter Tafflarne angär kan jag icke uti Utstottets Betänkande instämma, fastän de sätt en annan form, derigenom att Ständen »vid hwarje Riksdags början stola bestämma kostnaderne.
Dä jag pä förhand täger för afgjordt, att alls - 344 Den 11 Apri!. attsingen besparing tygat mig, att, riton, den oändliga märkbara generös sits, som ouphörligen warit under denna Riksdag, aktiv wiv början af Riksdag en synbar mälwilja iva, rit nästan emot hwar och en Ledamot inom Standen, samt , synnerhet emot Talemannen, dä troligen detta torde bestämma Summorne för Talemännen, hwilka lärteligen kunde b lisma an drygare än hitintills; och dä tillika det med stäl icke bör öfwcrensstämma med Rilsens Ständers klokhet, att wid början af en Riksdag, anflä medel till lä onyttiga och stadeliga behof, inan de känna Statens hela ställning, i anseende till skulder och nödtorfter; sä kan jag hwarkeu bifalla Tafflarnes fortfarande och än mindre nägon Discretion särskildt ät Bsnde-Standets Secreterare, emedan jag för min del icke kan finna, att han kan hofwa mer beswär eller kostnader än wär Secreterare, hwikken jag är öfwertygad blott af nit, att i stillhet och med werksamhet fä göra sm tjenst ej wid ett läckert bord har förslösat sin tid, hwilken Bond-Secrckcraren säkerligen kika sä wäl behöfwer och mer bidrager till ändamälct af hans tjenst, än att wid ett nied mak och Buteljer belastat bord borttaga tiden och troligen för eftermiddagarne göra sig »skickelig till att ordentcligeu utarbeta de uti Ständet afgjorda ärendcrnc Herr Xlingopor, 6srk!t och Herr O^IIsn5V3str> , ikrsälic, conformerade si'§ med Herr chlorcien stolan.
Friherre Hjerto, -^.xel, instämde likaledes med Herr Nmclenstolxs, i synnerhet i afseende pä de förs rnäner son, blismit föreflagne Bonde- Ständets Secreterare.
Friherre Heming , kstaes j rrtbab ffg fä nplpsa , att Stats-Utstottek icke hade ärnst föreflä nägon scr stild - Den 11 April. 345 skild Taffel för Bonde « Ståndets Secreterare, utan hade det warit detta Ständs Ledamöter i Utskottet som derups pä yrkat, men deremot hade Utskottet ansett Bonde-Ständets Secreterare wara i och för Riksdagens skull underkastad nödwandighcten af ätstittige utgifter och derföre trott medbilligheten öfwerensstämmandc, att han wid Riksdagens flut erhölle Gratification.
Hwad för öfrigt
Taffel för honom beträffade hade redan twännc Riks-Ständ beflutit, att en kädan icke skulle wid tillkommande Riksdal gar honom bcstäs, Friherre Hjert», lsxel, yttrale sig, att efter de upplysninger Friherre liming behagat lemna, wille han för sin del icke wägra bifall till Ut,stöttets Betänkande, men lillstode gerna, det han ansäge denna Tjenstemans räd kunna för bättre köp erhällas lika goda.
Herr dlorckenstMpc.
Dä den warda Ledamoten Friherre kleming nu yttrat, att dcn söreflagne Gratifikationen till Bonde-Ständcts Secreterare grundar sig derpä, att han stall hafwa ersättning för sitt wistande wid Riksdagen sär jag allenast erinra att om händelsen gör, cstt han förut bor pä stället, der Riksdagen hälles, sä kan han wäl icke dä hafwä betalning för det hans egna rum nyttjas till bostad ät honom säsom Bond-Secreterare; och blifwer dertill utsedd någon som är boende längre ifrän, är icke att srugta, det icke genom wän och wäns wänner eller ock Ständer sjelf i sinom tid ät honom förcfläs tillräcklig Discretion.
Herr Grcfwen och Ordföranden proponerade Nidderstapet och Adeln att under instämmande i de mne Riks-Ständs Beslut, som ansett Taffel för Bonde-Ständers - 346
Den ir.
April. dets Secreterare ,'ckc böra bcstäs, i allt öfrigt gilla StatsUtstottets Betänkande.
Uplastes a nyo Riddarehus - UtstottctS den 29 Mars pä bordet lagda Memorial, innefattande utlakande rörande Adeliga Jungfru - Stiftets Ärenden och deras förwaltning.
I anledning af sista häraf uplastes ett af Herr bkarevllampk, Ulerrwan Oiclric, ingiswit Memorial:
Sällan har wäl nägon bönfallande wändt sig lill Högloft.
Ridderstapet och Adeln af mera bekymmersam anledning i afseende pä ämnet, och i större behof af hjelp och bifall, än jag nu genom denna min ödmjukaste ansökning, gör det.
Antingen stall Högloft.
Riddcrstapcts och Adelns ädelmod och frikostighet äterföra lugnet i min själ, och bibehälla mitt hopp om en tarfwelig
Framtida bergning, eller ock, äro bagge till en stor. del för alltid förlorade.
I samfäldta 17 ar, har iag: (jag wagar tryggt säga det) oförwitligen och med wederbörandes bifall förwaltat, dels Secreterare, dels Ombudsmans-tjcnsterne wid Wadstena Adeliga Jungfru - Stift; Men sista aret af denna lid har för mig warit utmärkt af widrighetcr, smärtor och förluster af alla stag.
En genom mycket stillasittande, arbete och bekymmer adrager Hemorroidal och Nerv-sjukdom förwärrades i hög grad genom tärande sorg öfwer en wördad och alstad Moders timade död.
Under detta mitt sjukliga och lidande tillstånd, erhöll jag i Maji ma, nåd förlcdit ar Remist, att uti ett hos Kongl. Götha HofRätt anhängit ConcourS-Mal, emellan Majoren Larl Qc>6.
VIA OarketL och hans Borgenärer, bi maka Stifts-CastanZ intecknade fordran i,zzz Rd. 16 st.
Banco, ä Pro-Clama dagen Den 11 April. 34? dagen den 28 nästpäföljande September.
M-n förswaga, de hälsa och wärdén af ett mig updragit FörmynderffaP gjorde för mig nödwändigt, att tillbringa en del af Sorn* mar-Mänadernc pä Landet; Och dä jag derifrän återkom — möttes jag af ett nytt bekymmer, i anseende till en före» Mende Boflyttning.
Emedlertid hade sjukdomen, som i* bland swära werkmngar, äfwen haft den, att förswaga mitt minne, sä utplänat all hågkomst af omförmälte ärende, att dä jämwal Handlingarnc, som eljest kunnat derom wackå n»gon erinran, wid Boflyttningen blifwit inpackade, jag ej hade minsta atanka utaf berörde Concours-Mä och den mig Åliggande Bewakning, förrän, under ett wi^ oblida ärstiden förnyadt anfall af sjukdomen, jag, genom budskickning ifrän Riddarchus-Utskottet den 21 sistl- Octo» ber, klef underrättad, att hos Utskottet ware anmäldt det Castans förenämde fordran ej skulle blifwit ä inställelsedagen i Major vurietr ConcourS bcwakad.
Med mycken bestörtning emottog jag denna tidning, och med en än* nu större den, wid genomgåendet af mina papper och Handlingar, straxt derefter gjorda lika sä owäntade som smältande uptäckt, att Major
Dunst-, intecknade flulde» bref till Castan, med Original, bewiset öfwer beedigandet af Castans derpä grundade fordran, funnos hos mig qwarliggande, samt Utskottets, utan.afseende ä de säkerheter jag genast i min Förklaring erböd Enstan, den 2; nästpäföljande fattade och mig förständigade Beslut, hwarigenom mig olades, att inom n dygn stalla wcderbörlig borgert för Castanö skadeslöshällande sä till Capital som uplupne obetalte Räntor, tillhopa utgörande icke mindre än 1,573 Rd. 16 st.
Banco, och hwarigcnom» utan afbihandc huruwida jag kunde detta äläggande, inom föreffrefwen tid, fullgöra eller ej: (hwilket dock korrt derpä, genom prästcrad och godkänd Borgen af Herr Stats --Seereteraren och Riddaren lssrlljelm, ikedde): Jag, tills widare - 343 Den 11 April.
Lare ffiljdes och annu ar stild, wid utöfiiingen af Omhudsmans-tjensten, och en extra Ombudsman förordnades» som, med ätnjutande af hatfwa Lönen, anbesaltes att af' fordra mig alla Skiftet tillhörande Handlingar, och^att hos Wederbörandc^genastsöka Immisiioner i mina sä ivid Stiftet som i Kongl. Hof»RättÄr innehaswande Löner, hwilken befallning dock knappast hant wcrkställas och de sökte Zmmistionerne bcwiljas, förr än desanuya» genom vfwannämnde prästerade Borgen, mäste äterkallaS, utan Minan werkan ock päföljd an en högst obehaglig ?clat för Mig- Hwad wäldsamt intryck en sädan händelse och dylike mätt och steg ffulle göra pä en af sjukdom' och sorg förfwagad kropp och dymedelst förut nedslagit sinne, pä den, som altid haft, och med den Högstcs bistånd sä länge han andas stall hafwa ära och redlighet till söremäl, kan den känslofulle och deltagande lättare fatta, än det läker sig bestrifwa.
Sedan jag genom en wans och slägtinges benägna och öma biträde fäkt läna och redan' den 2 December förlcdne är till Stifts-Cassan inbetalt rova Rd. Banco, samt för Återstoden af förrbcrörde 1,573 Nd. ännu hos Castan häftar, och till påökning, är i saknad af min halfwa Lön wid Stiftet, är mitt öde, att genom en försummelse, som sjukdom och deraf, för en tid, härflptandc minneelöshct förordsakat, pä en gäng plötsligen se mig beröfwad nästan allt hwad jag (utom Astefiors Lönen i Hof-Rätten) äger och under en mer än Zo äng tjenstetid kunnat, genom den strängaste Hushällning sammanspara för en annalkande Ålderdom, sä framt ej Högloft.
Ridderstapet och Adeln af manligt ädelmod, menniskokärlek och ömt behjertande af dens olycka som felat af glömsta, ej med wett och wilja, skulle ynnestfullt täckas rädda mig ifrän undergäng genom eftergift af eller afskrifning ä, berörde min skuld; Det är härs
Den 11 April. 349 härom, jag i största ödmjukhet wägar hos Högloft.
Ridderstapet och Adeln bönfalla, och derjemte ödmjukast anhälla att, dä Stifts-Casian intill denna stund, ej detringaste, genom mitt förwällande förlorat, Högloft.
Ridderstapet och Adeln, lika vnnestfullt som rattwist, täcktes tillåta, at jag äter tillträder utöfningen af OmbudsmansrjenftentvidAdeliga Jungfru-Stiftet, med ett odelat §tnjutande af den, samma tjenst, tillkommande Lön.
Mätte, genom Högloft.
Ridderstapets och Adelns milda »välgörande tankesätt, det stag som redan träffat mig uphöra att hwila tungt pä min framtid, samt jag äter sattas i tillständ, att ädagalägga det mäst noggranna bemödande, den upriktigaste nit i Högloft.
Ridderffapets och Adelns tjenst; Och mina wälsignclfer, och min wördnadsfulla erkänsla stola blifwa lika waragtiga med mitt lif!!» Stockholm dell April 1810. II. O. HÄ5enk»mxck.
Efter nägon stunds ventilation öfwer den af Herr 1l25enbsmxtk gjorda anhällan och under gillande af Utstottets ätgärd, att honom i anseende till uraktlätenhet i wista Stift-Castans avgelagenhetcr fran tjenstens utöfning tills widare skilja, tillät Ridderffapet och Adeln likwäl, det mätte Herw Hasenksmpll, enär han till fullo godtgjsrde Adeliga Jungfru Stifts-Castan hwad densamma genom hanS efterlätenhet kan finnas blifwa lidande, och emot ställande nf wederhäftig Borgen pä satt Utskottet i sista punkten af sitt Betänkande, i afseende pä Ombudsmäns antagande hädanefter föreslagit, äter fä tillträda Utöfningen af Ombudsmans-tjenstcn, med ett odeladt ätnjutande af den samma tjenst atföljande Lött.
Äfwenwal uppä gjord proposition gillades till alls delar Riddarehus Utstöttes utlåtande öfwer Slists-Ären-erne. 350 Den Ii Zlprik.
Herr Hgerlstelm, L-vecl Ou5tsk, upläste ett Dictainen sä lydande:
Dä nn nalkas till flut ett för alla tider och äldrari Swensta häfderna märkwärdigt Riksmöte, som till efterwerlden stall öfwerlcmna de största, de ojäfaktigaste bcwis pä en god och alstad Konungs oföränderliga kärlek för befästandet af Sitt Folks sanna wäl, pä trogna, nitiska redliga och uplysta Ständers warma Fosterlandskänsla pH sorgfälliga bemödanden, att ga denna wördade Konungs önskittngar till mötes, och att i mista Lagars stiftande söka bereda SänitidcnS trefnad och efterkommandes sällhet; dä efter sä mänga och wigtiga wärf nägra flera för närwarande icke sunes fordra Rikets Högloft.
Ständers synnerliga åtgärd, atcrsiär likwäl i min tanka ett ännu owidrördt ämne, wardigt Rikets Höglofl.
Ständers upmärksamhet.
W! äga inom märt flöte en alstad Furste, den wära hiertan af warmaste kärlek och tillgifwcnhet för dest ädla
Dygder hyllat till Efterträdare pä Swensta Lhronen.
För samma ädla och goda Furste hofwa mål Rikets Ständer i undcrdäNighet anslagit en wist underhälls - Summa till dest Hofhällning.
Men denna Swcriges älstade och dyra Kron-Prins äger likwäl intet ställe till sin egen Disposition , der han i hwilans och lugnets flöte, stild frän Hofwcts bullersamma nöjen, kan njuta den enstildta förtrolighcten och der han kan fä tillfälle att inhämta en.pä egen erfarenhet bygd kännedom af Jordbruket och dest rätta behandlings-sätt, göra sig bekant med de brister, som ännu i flere afftenden widläda den allmänna Landthushällningcn sams hwilka botemedel deremot kunna wara tjenligast och nyttigast; kunskaper hwilka aldrig kunna hämtas med den säkerhet af strifteliga uplysningar och berättelser, som egna erfarenheten och deraf samlade un - Den 11 April.
551 derrättelser lemna.
Der har under de tidskiften af Sekler som Wasa-stltten fört Svenska Spiran, alltid warit bruke» ligt att nägon Kungsgärd öfwcrlcmnades till Thronfölja, rens äfwensom de öfriga Kongl.
Prinsarnes fria Disposition, pä det de mätte kunna inhämta en närmare kännedom om Jordbruket och Londthushättningen; säledes erhöll Högtsalig Konung beonia är 1747 af Ri kets Ständer Flyinge och Dalby Äungsgärdar; Högsalig Konung lil Ekolsund; wär nu warande AllerNä digste Konung Rosersberg, samt Högsalig Hans Kongl.
Höghet Hertig In-wLia af östergöthland Tullgarns Kungs» gärd.
Af sädan anledning och i sädant ändamål har jag trott det instämma med Rikets Högloft.
Ständers egen önskan och underdäniga tillgifwenhct för Hans Kongl. Höghet Kron - Prinsen, att kunna till HanS Kongl. Höghets egen fria
Disposition i underdänighet upläta nägon Kungsgärd med tillhörande ägor och lägenheter.
Och dä för det närwarande nägon sädan icke gifwes ledig utom Strömsholms Kungsgärd; sä får jag föreslä, att densamma Med derwarande Stuteri inrättning mätte till Hans Kongl. Höghets
Egen fria
Disposition nu genast öswcrlcmnas, med det underdäniga förbehäll, att den wid HanS Kongl.
Höghets upstigande pä
Thronen äterlemnas till Skaten och Rikets Ständers Disposition samt att Allmogen mätte tillätas, att lösa sina dagswerken efter Markegäng, hwarigcnom Rikets Ständers förut tagne beflut endast under detta tidskifte hwilar; men derföre icke uphafwes.
Jag tror äfwen desiutom, att Rikets Slänters afsigt med en förbättrad inrättning och organisation af Stuteriet, samt Kungsgärdens bruk och skötsel, stall snarare och fullkomnare winnås under Hans KonA. Höghets Egen wisa styrelse och Höga omsorg, än genom hwilken Committee som §52 Den ir April. som hstldst.
Och efter min öfwertpgelse kon r alla afsceNr
Len intet tjenligare och angenämare ställe för Hans Kongl. Höghets wistande och Sommar »Sejour giftvas.
Ströms» holm ar af naturen förstedt med den »vackraste belägenhet och omgifwen af de bördigaste fält och trakter; ligger inom kretsen af det Regemente - som nu har den näden att aga Hans Kongl. Höghet till Chef, och derjemte har sin Cam^ements-plats nara ivid Strömsholm.
Denna Kungsh gärds »vidsträckta ägor lemna en rik källa till fönvstrswanLel af kunskaper och erfarenhet i Jordbruket och LandthuShällningen.
Det war pä detta af naturen sä utmärkt stöna ställe., som den odödlige Konung dXirr. XI:ts Sweriges hittills störste Niks-Husyällare, skild f>än Hofwcts och Statens buller, grundläde stna stora instgter k Jordbrukets och Landets allmänna Oekonomi, hwilka Han annu widare genom fina täta och mänga resor i Rikets Åtskilliga Provinser ökade och utwidgande.
Det war denna frisad, der twängct och säfstugan moro bannlysta, och der blott mognade kunskaper och samlad erfarenhet stgie tillträde, som wi hafwa att tacka för de manga wisa och kloka Hushälls-Författningar, hwilka ester mer stn ett ärhundrans drades förlopp, wi ännu i dag med tacksamhet efterlefwaoch med beundran högakta, som äfwcn i kommande tidehvarf stola behälla sitt wärde.
Huru ljuft skulle det icke blifwa för Hans Kongl.
Höghets milda och ädla hjerta att wistas pä ett ställe -er allt, äfwen det som en wärdslösande efterwerld leni^ nadt ät tidens härjande makt, uplifwar minnet af ensior och älskad Konung; Hans Kongl.
Höghets goda och naturliga böjelse att wilja bereda fina tillkommande trogna undersätares sällhet, stall hstr hämta nya anledningar till befästande af denna ädla föresats, och Hans Kongl. Höghet stall en dag med (Xni, XI:.? wisa och kloka hushällning äterföra den sparsamhet och »vältrefnad ibland Swcriges inbyg - Dm IL April. 353 inbyggare, som denna Kemings goda och manga Författningar för framtiden beredde, och för efterwerlden äsyftade.
Jag skulle misskänna Högloft.
Ridderstapets och Adclns ähla tankesätt om jag twiflade pä bifall, till det jag föreslagit.
Inga främmande eller enssildta afsigter hofwa warit mitt föremal.
Jag behöfwer ingen ting. — Jag begär ingenting — Försynen har lemnat mig nog, för mig och de minas bergning — min Konungs
Näd, Fosterlandets sällhet och mina Medborgares förtroende äro endast wälet för mina önskningar. — Zaghar wid denna motion blott haft i sigte min innerliga wördyad och tillgifwcnhet för war älskade Kron-Prins och min warma kansta för mitt Fosterland, ty jag inser hwilka lyckliga och »välgörande frugtcr desix Jordbruk och Landthushällning i en framtid stall störda af Hans Kongl. Höghets härigenom förwärfwade insigter och erfarenhet.
Jag förcser den stora och wigtiga inflytelse Hanö Kongl. Höghets wistande pä detta ställe med sitt Höga efterdöme af sparsamhet och Hushällning stall hafwa pä hela denna Landsort, huru detta stall sprida täflan och Nit i nyttiga och gagnande företag, huru den wälmåga, som är mödans och flitens belöning, stall Landsort frän Landsort upmuns tra till lika »verksamhet och drift.
Jag anhällcr ödmjukast om Herr GrefwenS och LandtMarskalkens proposition, och att detta mitt Memorial Mätte communiceras med de öfrige Riks-Ständen.
Herr Grefwen och Ordföranden, proponcräds akt het »nätte Herr liLerbsclm efter hans begäran tillätas, , att sch Ad. pv»t, 6:te Land. -Ma Ud.
N-s sz» 354 Den ri April. att fä kommunicera sitt Dictamen med de öfrige Nespec-- tive Standen.
Friherre Osterström, strcob, och Herr Zilverstolpe, kretric Zsmuel, erindhade att det» ta
Dictamen innehölle en ny motion, hwilken enligt Riks» dags-Ordningcn förmodeligcn icke mera kunde uptagak.
Herr Grefwen och Ordföranden, förmälte sig för sin del wisierligcn wara af samma tanka och erin drahe, att han ej heller annat proponcrat, än ett Communications tillständ för Herr 1>Leidgelm, hwilket Ridderstam pet och Adeln funnit sig icke kunna honom förwägra.
Herr sk XlintsderZ, v/ildslm, anförde strifteligen till protokollet följande: Högloft.
Ridderffapet och Adeln torde benägit
Mäta mig att fä fasta dest upmärkfamhct ä den härstädes för nägra Lagar sedan ventilerade frägan, om förhällandet med den af Konungen utöfwadL Dispence-rätt i 2 §. 19 Cap. Ärfda - Balken för Mö , som söker, att blifwa för» klarad myndig.
Dä detta motiverade ämne blcfaf Lag-Utstottck granstadt, föreslogs i stället för Difpence - rättighetens fortfarande den utwäg, att Domstolarne skulle äga utläta sig öfwer myndighets Ansökningen.
Detta Förslag hafwa de twä Riks-Standen bifallit, men de twä andra deremot ansett Lagen böra bibehällas oförändrad, äfwen som Ridderflapet och Adeln, säfom cn följd deraf funnit med Konungens rätt att Dispencera i sädane fall, bör förhällaS
Hädanefter som hittills» likaledes oförändradt.
Den ri April. 358
Dä säl edes twä
Ständ stannat emot twär deras omdkme, ar den följd deraf uppenbar, att Lag-Utstottets
Be, tänkande förfaller, och att Allmänna Lagen länder till efterlefnad; Men derigenom är likwäl ej tydeligcn bestämdt huru med Difpencc-Rättigheten stall förhällas.
Tillförne har derom ej nägot warit förordnad, utan lärer utöfningen af denna magt, hwilkcn städse hört Konungen till, hämtat sin grund per ^.nalozisrn frän andre ställen l Lagen, der Dispence blifwit Konungen upläten.
Denna magt ar ock genom nu warande Constitution icke synbarligen inflränkt, men sä wida densamma, dä Lagen derom ej handlar, stall komma att fortfara, mäste wäl något förordna»», de Mrom meddelas.
Detta ar ock gansta uppenbart RikckEtändcns afsigt; nieman de samfäldt funnit angelägenheten fordra att utwäg framgent lemnäs dem af Qwinnolönet, som kommit till förtjend upmärkfamhet, att f^ räda sig och deras gods sjelfum, fast än de oni sättet der, till warit skiljaktiga, och pä det Kongl- Maj.t ej mä » sakens sä beflaffade stick, anse sig förhindrad, att myndighets Ansökningar till pröfning uptaga, hwarigenoin den förman flulle förswinna, som Lwinnokönet i denna del aldrig tillförene saknat, dä stäk funnits till bifall, och hwilkcn frihet följakteligen ej eller hädanefter bör samma kön individuell förtvägras , hwilkct med Riks « Ständens liberala tänkesätt, och andra utwidgade Medborgerliga Rättigheter ej eller stär att förena, sä wägar jag hemställa, om icke Ridderstapet och Adeln skulle sinna angelägenhe, ten fordra, att till »vinnande af ett stadgadt resultat för Dispence-Rättighetcns fortfarande utöfning af Konungen, desi Mcd-Ständer kunde proponeras, att »ned Ridderstapcts och Adelns derom redan afgifne Förklaring instäinma, sä att Expedition, l likhet dermed mä kunna till Konungen frän Ständerne afgä.
, Herr 856 Den il ApkLk.
Herr vvn kksusvvollk, Lsrl 6ustsk kcinbvlck, ansäglis ka med Herr sk klinteberg, otwifwelagtjgt blifwa nödigt, sedan uti fragan om en wist myndighets älder för ML, Riksens Ständer stadnat i sä skiljaktiga tankar, alt hela fragan komme att förfalla, dct matte Nidderskapet och As deln bestämma, att Konungen hädanefter ma njuta sam» ma rättighet, som han förut utöfwat, men som icke hittils marit i Lagen stadgad, att efter rpcderbörandes hörande meddela Dispcnce, emedan i annat fall ej nägon Laglig utwäg sunnes för Fruntimmer att kunna i myndighetstillstånd försättas.
Om Riksens Ständer icke härom fatta nägot beflut, som authoriserade Konungen att sädane, dispencer bewilja, sa flullc bäde Konungen, ! afseende pä Sitt beflut, och StatsRädets
Ledamöter i afseende pä sina
Räd stadna i »villrådighet, om ock omständighcterne för en Mö, som sökte att blifwa myndig, more aldrig sä talande.
Herr Grefwe» och Ordföranden hemställde, om icke Ridderffapet och Adeln funne Herr »k klintebys motion sä nyttig och nödig, att densamma borde af Rids derffapet och Adeln gillas.
BifvllS.
Föredrogs ä nyo och bifölls till alla delar Riddarehuss Utskottets den 2g Mars pä bordet lagda Memorial rörande Riddarehus-Elrenderne, och hwad med NiddarehusDirectionens Förwaltning gemenskap ägde.
Den 11 April. 38?
Ridderstam pets och Adelns Plenum den n April r8>«».
S. D'
Sedan i den hos Riksens Stander förehafde frägan om Konungens fortfarande magt att giftva Dispcnce r - §.