Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Cederström, likasom troligen de fleste af Ståndets ledamöter nogsamt bekant att en hvar äger rätt att på egen gård och grund anlägga s. k. husbehofsqvarnar, af hvilka de äldre skatllagde tullqvarnarne kunna lida förminskning i deras inkomster.
Dertill kommer att vederbönde, isynnerhet under sednare tider, varit liberala nog att medgifva tullqvarnars anläggning äfven i granskapet af äldre tullqvarnar, hvarigenom de sednare lidit stor minskning i deras mäldelag och med detsamma i deras inkomster.
Om nu ingen rättelse härutinnan vidtages, utan lull-qvarnarnes ägare nödgas, oaktadt förminskad inkomst, fortfarande utgöra samma skatt som förr, så mäste de slutligen söka förmedling, hvilket dock sällan plägar för dem Den 26 Augusti, 283 lyckas.
Följden blifver således att ägande-rätten rubbas, emedan qvarnägarnes inkomst, utan något deras förvållande, nedsättes.
St. nu göra en framställning lill K.
M. af det innehåll jag föreslagit, och en K. propos. till följd deraf vid nästa riksdag kommer R.
St. tillhanda, så hade man dä för sig en möjlighet att uppställa ett verkligt skydd för den äganderätt, hvilken nnvartde innehafvare af skaltlagde tullqvarnar äfventyra.
Skulle deremot den blifvande propos:n icke å R.
St:s sida befinnas antaglig, så afslås den, och då befinna sig qvarnägarne icke i sämre belägenhet än förut.
Emedlertid har man, efter förmåga bemödat sig alt försätta dem i en bättre ställning.
Om följden af den nu ifrågasatta fram ställningen tillika med den af Hr von Hartmansdorff föreslagna förändring, skulle blifva alt K.
M. vid en blifvande riksdag, till tullqvaru-ägarnes skyddande från förluster, föresloge förbud för begagnande af husbehofsqvarnar, så hade man dermed åstadkommit ett af de olyckligaste påbud man kan utfinna.
Anda från de äldsta tider hafva Sveriges innevånare varit berättigade att förmala sin säd, vare sig på egne husbehofsqvarnar eller på skattlagde tullqvarnar.
Då desse sednare varit berättigade till tull tägt, hafva dess ägare deraf alltid haft god förtjenst.
Värdet af alla i Sverige befintlige tullqvarnar är ej så obetydligt; det uppgår säkert lill 2 å 3 millioner r:dr b:co.
Det blefve således ganska dyrt att inköpa dem.
Ett förbud för Svenske män alt å egne qvarnverk förmala sin säd och att ett åläggande för dem att skicka den lill skattlagde tullqvarnar, skulle, enl. min öfvertygelse medföra ett så allmänt missnöje inom landet, att K.
M. skulle finna sig föga belåten med att hafva följt R.
St:s förslag, ifall detsamma gillades.
Jag hoppas att ingen annan ledamot af Ståndet, än Frih.
Cederström, förstått mitt förra anförande så, som skulle jag vilja förmena någon att inrätta och använda husbehofsqvarnar.
Jag har blott talat om att man borde vidtaga någon åtgärd, hvarigenom ägarne af skaltlagde rojölqvarnar kunde få njuta den nedsättning i deras skatt som kunde anses skäligen svara emot den förminskning af deras inkomst, som ägarne på sednare tider fått vidkännas.
På hvad sätt detta skall tillgå, antingen genom en allmän författning eller genom förmedling ä hvarje särskilt qvarn, är en fråga som sedan blefve föremål för pröfning.
Landtm, framställde, alt i afseende på ifrågavar:de utlåt., hvarå ingen begärt ovilkorligt bifall, Frih.
Cederström yrkat afslag, samt Hr von Hartmansdorff föreslagit, att detsamma mätte bifallas med den förändring, att i den af Utsk:n tillstyrkta und. anhållan hos K. M., orden ”sedan genom vederborde embets-myndigheter det blifvit utred t”, utbyttes emot orden : ”sedan det genom kammar-colbm blifvit ulredt”.
Hr Gr. o. Landtm:s härefter till afslag å StalsUtsk:s fö - 284 Deu 26 Augusti. revar:de utlåt, framställda propos. besvarades med starka nej; jemte åtskilliga ja; och då Hr Landtm, sedermera framställde om R. o. Ad. behagade bifalla Utsk:s utlåt, med deu af Hr von Hartmansdorff föreslagna förändring, ropades ja.
Föredrogs ånyo och biföllos LagUtskis d. 23 och 24 dennes på bordet lagde betänk:»: N:o 65, i anledn. af väckt motion om ändring af 2 §:u i 17 cap. A.B., ang:de vederlag för såld arfvejord; och N;o 66, i anledn. af skedd återremiss af Ulskis betänk.
N:o 36, öfver väckte motioner om förändring af lagens sladganden om testamentsfrihelen samt af 8 cap. J.B., ang:de rättigheten att bortgifva jord, hus eller tomt.
N:o 29, i anledn. af återremiss af betänk.
N:o 28, ang:de beräkningen af tullmedlen, charlte-sigillatse-afgifteu och husbehofsbränneri-medlen. H. R. o.
Ad. åtskiljdes kl. £ till 8 ora aftonen.
Onsdagen den 30 Augusti 1848.
Justerades 5 prot.-utdr. för d. 26 dennes samt pleni-prot:n för d. 12 sisll.
N:o 187, om uppförande å indraguingsstat af de med lagmans-embetena förenade löne-inkomsler; N:o 188, ang:de låneunderstöd af allmänna medel för hamnanläggningen vid Warberg; N:o 189, i fråga om upphäfvande af författningarne ang:de 10:de-pennings erläggande af arf, som utur stad föres; samt N:o 190, med öfverlemnande af nytt banko-reglemente.
Då härefter till justering anmäldes Exped.Utsk:s under N:o Den 30 Augusti. 285 191 afgifne förslag till R.
St:s und. skrifvelse till K. M., med förslag till förändring, ang:de vilkoren för tillverkning och försäljning af bränvin, yttrade Gr. Lagerbjelke, Gust.:
Detta skrifvelse-förslag äråtföljdt af ett mycket vidlyftigt förslag lili författning, hvilken sednares collationering i alla händelser naturligtvis alltid kommer att bero på Exped.Ulsk.; hvarföre jag vördsammast föreslår att vid delta tillfälle, liksom vanligen vid alla föregtde, endast skrifvelseförslaget och ej förslaget lill författning, må uppläsas.
Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad., på sätt Gr.
Lagerbjelke föreslagit, ansåge alt endast ifrågavaride förslag till und. skrifvelse, men icke det dervid fogade förslag till författning behöfde uppläsas.
Sedan härefter förevande skrifvelse-förslag N:o 191 blifvit uppläst, blef detsamma, jemte dermed åtföljande förslag till författning af R. o. Ad. godkändt.
Äfvenledes upplästes till justering och godkändes nedannämnde af Exped.Ulsk. afgifne förslag till §§ i riksdagsbeslutet:
N:o 34, ang:de nytt banko-reglemente; N:o 35, ang:de val af Fullmäktige i banken och riksg:skont. ; samt N:o 36, ang:de bränvinsbrännings-afgiften.
Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att Hr Ekenstjerna, Johan Fredr., som blifvit vald till ledamot af Allm. Besv.- o. Ekon.- Utsk., samt Hr Schröderheim, Bror Herman, som blifvit utsedd till ledamot i Riddarh.Utsk., anhållit att med bibehållande af riksdagsmannarätt få afsäga sig dessa dem uppdragne befattningar. R. o. Ad. lemnade härtill sitt samtycke, hvarefter Hr Landtm, anmodade Hrr Electorer att utse en ledamot i Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk. efter Hr Ekenstjerna, samt en ledamot i Riddarh.Utsk. efter Hr Schröderheim.
Föredrogs Bevilln.Ulsk:s d. 26 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 29, i anledn. af ålerremiss å betänk.
N:o 28, ang:de beräkningen af tullmedlen, salu-accisen, postmedlen, chartae-sigillatae-afgiften och husbehofsbränneri-medlen.
l:sta punkten, ang:de salu-accisen, postmedlen oell chartaisigillatm-afgiften, äfvensom tidnings- och kor tstämp el-af gifter ne.
2:dra punkten, angide tullmedlen.
286 Den 30 Augusti.
Då denna fråga förra gången här förevar, yrkade jag, att man icke skulle bestämma summan efter godtycke, utan på grund af verkliga förhållanden, samt att man derföre skulle till beräkningsgrund antaga medeltalet af 5 års inkomster.
Ulsk. har nu jemväl upptagit 5 års inkomster, och visat, alt de utgöra 3,719,000 r:dr i medeltal om året., hvarjemte Ulsk. ytterligare upplyst ”att, enligt K.
M:s förslag till tulltaxa, på hvilket förslag K.
M:s beräkning af tullmedlen ock blifvit grundad, nedsältningarne i gällande afgifler skolat uppgå till 221,300 r:dr, då nedsältningarne deremot, enligt R.
St:s beslut, utgöra endast 27,500 r:dr och att skillnaden mellan dessa belopp, 193,800 r:dr, lagd till den af K.
M. beräknade tullinkomsten, lemnar en vida högre summa än den Ulsk. föreslagit.
När man till medeltalssumman 3,719,000 r:dr lägger de ifrågavar:de 193,800 r:dr, uppkommer en totalsumma af 3,912,800 r:dr.
Jag hemställer derföre vördsamt att R. o. Ad. icke mätte bestämma beräkningen af tullmedlen till högre belopp, än hvad ziffran utvisar, eller 3,900,000 r:dr.
Jag instämmer så myckel heldre i det yrkande Hr von Hartmansdorff framställt, som Utsk. ej kunnat vederlägga riktigheten af de skäl, som föranledde äterremissen af denna fråga.
Det är ingen konst, alt, lika med Utsk. uppställa ståtliga och granna kalkyler på papperet, men att få dem alt slå in, är en större konst, den jag icke tror att Utsk. besitter.
Om Utsk., i stället alt beräkna huru mycket större tullinkomst, än den Utsk. förslagsvis antagit, skulle i medeltal hafva til 111 uti t
Staten under de fem åren näst före 1846, i händelse det årets tulltaxa då varit gällande, endast hållit sig till verkliga facta och dervid t. ex. jemfört 1843 och 1844 årens tullinkomster med hvarandra, så skulle Ulsk. hafva kommit till den öfvertygelsen, alt dessa slags inkomster, de må i öfrigt vara huru stora eller små som helst, alltid bero af conjuncturerna; ty 1843 var inkomsten 3,535,158: 15. 9., men 1844 med samma tulltaxa utgjorde den ej mer än 3,315,872: 42. 9., och år 1842 var den än mindre, emedan conjuncturerna då voro än sämre.
Då man naturligtvis äfven bör taga i beräkning den stora kris i handeln, som sannolikt kommer att föranledas af närvar:de rubbning i de Europeiska förhållandena; så tror jag för min del, att den af Hr von Hartmansdorff uppgjorda beräkningen visserligen ej kommer att understiga det blifvande verkliga beloppet, synnerligen som jag har mig särskildt bekant, att t. ex. af artikeln kaffe, hvilken är en bland de vigtigaste s. k. kassaarliklarne, ensamt är redan så mycket importeradt, att Stockholm och dess oragifningar dermed kunna förses i 2 års tid, hvadan någon betydligare tullinkomst för denna artikel icke är så snart att förvänta.
Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att i afseende på förevar:de punkt, hvarå ingen yrkat bifall, Hr von Hartmansdorff föreslagit, Den 30 Augusti. 287 att R. o.
Ad. måtte besluta, att tillImedlen skola beräknas till årligt brutto-belopp af 3,900,000 r:dr b:co; hvarjemte Hr Landtm, hemställde om R. o. Ad. bifötle detta Hr von Hartmansdorffs förslag.
Ropades ja. 3:dje punkten, ang:de husbehofsbruuneri-med/en.
Då Ståndet redan fattatsitt beslut i delta ämne, hemsäller jag vördsamt, huruvida någon annan åtgärd kan med detta betänk, vidtagas än att lägga det till handlingarne?
Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. behagade med vidblifvande af sitt förut, i afseende på husbehofsbrännerimedlen fattade beslut, lägga förevande punkt till handlingarne.
Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Utsk:n inkomne mern. och belänk:n, nemi. från Expeditions-Utskottet:
N:o 17, med öfverlemnade af ett ski ifvelse-förslag i fråga om assurance-afgift för summor, som under recommendation med posten afsändas; Stats- samt Allm.
Bes v.- o. Ekon.Utskott en:
N:o 77, med förslag till sammanjemnkniug eller voter:s-propos:r i anledn. af RiksSt:ns skiljaktiga beslut, ronde den utsockne frälsehemmanen i Halland påförda rotering m. m.; IN:o 78, med förslag till sammanjemnkning af RiksSt:ns skiljaktiga beslut, ronde roteringsverket för den tillökade ordinarie båtsmansroteringen: Bevillnings-Utskottet: N:o 30, i anledn. af dels de skiljaktiga beslut RiksStm fattad t, ang:de åtskilliga i utlåt.
N:o 27, ronde tullbevillningen, behandlade frågor, dels ock återremiss från BondeSt. af någon del utaf samma utlåt.; Lag-Utskottet: N:o 58, i anledn. af dels K.
M:s nåd. propos. om antagande af ny strafflag, med flere tillhörande lagbestämmelser, dels ock åtskillige särskildt väckte motioner i afseende på kriminallagstiftningen; Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:n: N:o 38, i anledn. af väckt fråga om ändring uti 55 § af K.
M:s förnyade nådiga militim-boställs-ordning d. 23 Januari 1836; N:o 39, i anledn. af väckt fråga om befrielse för kyrkoherde alt vara ordf:de i socknestämma; 288 Den 30 Augusti.
N:o 40, med förslag till sammanjemnkning af RiksSt:ns skiljaktiga beslut, i anledn. af Utsk:ns betänk.
N:o 35; N:o 41, i anledn. af väckt fråga om åtgärders vidtagande för hämmande af det s. k. stat-torpare- och proletär-systemet; samt N:o 42, i anledn. af väckte frågor om ändring i^skyldigheten att bygga och underhålla vägar och broar. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 8 om aftonen.
Lördagen den 2 September 1848.
Justerades ett prot.utdr. för den 30 sisth Augusti.
Hr Gr. o. Landtm, yttrade att redan vid andra bordläggningen af LagUlskts betänk.
N:o 64, i anledn. af åtskilliga motioner, ang:de förändring i brottmäls-Iagstiftningen, R. o. Ad. beslutat alt med pröfningen deraf skulle anstå tills LagUtsk. inkommit med sitt numera under N.o 58, afgifna betänk., i anledn. af K.
M:s nåd. propos. om antagande af ny strafflag, förstnämnde betänk.
N:o 64 blifvit uppfördt främst å denna dags föredragningslista, men all måhända R. o.
Ad. likväl icke önskade företaga detsamma till afgörande innan Ståndet i afseende på betänk.
N:o 58 fattat sitt beslut, och Hr Landtm, derföre finge hemställa om R. o.
Ad. ansåge pröfningen af LagUtsk:s betänk.
N:o 64 böra uppskjutas tills R. o. Ad. behandlat samma Utsk:s betänk.
Ropades ja; hvarjemte Hr von Hartmansdorff, Aug., anmälde sig och yttrade:
Lämpligast vore måhända då att besluta, att uppföra detta betänk, på föredragn:s-!istan näst efter LagUtsk:s betänk.
Lagerbjelke, Gust.: LagUtsk:s betänk.
N:o 58 är blott en gång bordlagdt, så att ändamålet att få samma Uisk:s betänk.
N:o 64, som är två gånger föredraget, efter N:o58 icke vinnes, genom att uppföra det på föredragn:s-listan näst efter det Den 2
Sc ji t e ni b e r. 289 i det sednare, hvarföre jag tror det vara rättast att besluta, på sätt Hr Gr. o. Landtm, föreslagit, eller att R. o. Ad. uppsk juter pröfningen af detta betänk, intilldess betänk.
N:o 58 blifvit handlagdt.
Jag tänkte alt man skulle kunna förena bägge dessa beslut.
Landtm, yttrade att R. o. Ad. redan i den första frågan fattat sitt beslut, men att det af Hr von Hartmansdorff åsyftade ändamål torde kunna vinnas om R. o. Ad. behagade besluta att sedan LagUlsk:s betänk. N:o 58, blifvit andra gången bordlagdi, nu ifrågavar:de betänk.
JN:o 64, må näst efter detsamma å föredragn:s-listan uppföras.
Hvad Hr Gr. o. Landtm, sednast föreslagit kunde visserligen eljest gå an, då det är temmeligen säkert att LagUtsk:s betänk.
N:o 58 blir bordlagdt andra gången, men jag tror det vara mindre förenligt att beslutet blifver sådant, ilby att i formelt afseende^det är möjligt att betänk.
N:o 58 aldrig bordlägges andra gången.
Jag afstår från min anhållan.
Föredrogs Exped.Utsk:s d. 30 sisth Augusti på bordet lagda mern.
N:o 17, med öfverlemnande af ett skrifvelseförslag, i fråga om assurance-afgift för summor, sorn under recommendation med posten afsändas.
Sedan härvid, på begäran af Hr Printzensköld, Carl, jemväl Hr Stenbergs vid detta mern. fogade reservation blifvit uppläst, yttrade sig Hr von Hartmansdorff, Äng.:
Ståndet finnér utan tvifvel att frågan huruvida det nu framlagda förslaget lill und. skrifvelse är behöfligt, eller icke, beror på den frågan huruvida 3 Stånds beslut äro tillräckliga för all gifva laglighet åt den ifrågavar:de framställningen.
I min tanka år bestämmandet af en afgift, hvilken tillförsäkrar den, sora ifrån en ort till en annan afsänder penningar, att han skall dem återfå, eller den s. k. rekommendationsafgiften, likasåväl en bevillningsfråga, som det stadgande hvarigenom raan bestämmer att postporto härifrån och till nästa postkontor utgör 3 eller 4 sk. eller något dylikt.
Jag anser således frågan icke vara afgjord genom 3 Stånds beslut, ulan att den måste, då det tredje Ståndet icke instämt, afgöras genom omröstning i förstärkt Utsk.
Innan en sådan omröstning egt rum, kan icke förslag till skrifvelse uppgöras.
Jag hemställer derföre att R. o. Ad. ville återremittera det förslag dertill, hvilket Exp.- Utsk. afgifvit, och tillika genom prot.uldr. underrätta Bevilln.Utsk. ora R. o. Ad:s åsigt af saken, på det alt Utsk. måtte föreslå propos:r till omröstning i förstärkt StalsUtsk., enär alla 4 Ståndens sammanstämmande beslut i frågan icke förefinnes.
Då det namn, som Bevilln.- 8 H. 19 290 Den 2 September.
Utsk. behagat gifva åt afgiften för rekommenderade bref af premie, i st. f. bevillningsafgifl eller postporto, icke kan det ringaste inverka på målet utan saken är alldeles den samma, så instämmer jag med Hr von Hartmansdorff.
Det är ovillkorligen en bevillningsafgift man erlägger för rekommendation, den må kallas premier eller icke.
Hr Apolloff, Carl Jakob:
I motsatts emot föregtde talare får jag anmärka alt den ifrågavar-.de afgiften, enl. min såväl som lie vill u Utsk:s åsigt, icke är någon bevillningsafgifl, utan helt simpelt en assurance-afgift, och på denna grund anhåller jag om bifall till förslaget.
Cederström anser jag mig böra förklara att de benämningar, som Bevilln.Clsk. behagat gifva de afgifler, R.
St. åtaga sig för vissa ändamål, icke kunna inverka pä sjelfva afgiflernas natur.
Del måste vara klart alt den rekommendalionsafgift, som redan är beviljad och som kommer postljenstemännen lill godo, är en bevillnings afgift, efter den af R.
St. beslutas att utgå.
Delta måste då äfven vara klart alt den förhöjda rekommendalions-afgift, sora nu är föreslagen alt utgöras jemväl är af samma natur, fastän den är afsedd att komma postverket tillgodo och för ett bestämt ändamål användas.
Och den omständigheten alt Bevilln.Ulsk., tverlemot grundlagens föreskrift, tillåtit sig att ingå i pröfning af sakens beskaffenhet och all dervid genom votering inom sig afgöra att afgiften icke är af bevill— ningsnatur, kan ingalunda förminska eller tillintetgöra R.
Sl:s rått alt i den frågan besluta.
Om Bevilln.Utsk. föreslagit grundlagsenlig!, så hade det bort tillkännagifva della sitt beslut för Riks— St:n och begära deras sanktion derpå; man alt såsom nu skett, ingenting tillgöra i detta hänseende oaktadt Exp.Utsk. fästat det förstnämnde Ulsk:s uppmärksamhet på nödvändigheten af en åtgärd, frän dess sida, hvarigenom saken kunde bringas i sitt rätta skick; della måste föranleda till den utväg som Hr von Hartmansdorff tillstyrkt, nemi. att förständiga Bevilln.Ulsk. alt med voter:spropos. i ämnet lill R.
Jag tillstyrker således lika med Frih.
Cederström bifall lill hvad Hr von Hartmansdorff föreslagit.
Landtm, hemställde om R. o. Ad. ansåge E.\p.Utsk:s jemte förevar:de mern. framställda skrifvelseförslag N:o 1S6, böra pä grund af de deremot gjorde anmärkntr återremitteras, samt derjemte behagade genom utdrag af prot. underrätta Bevilln.Utsk. alt R. o. Ad. ansett den i samma Utsk:s mern.
N;o 19, omförmälda fråga om bestämmande af en assurance-afgift för rekommenderade bref vara af bevillninsnalur, och att Bevilln.
Utsk. barde i enlighet med denna åsigt gifva frågan ytterligare behandling, blef denna propos. besvarad med starka ja, blandade med nej; hvarpå Hr Landtm, förklarade det han funnit ja härvid hafva varit öfvervägande.
Den 2 September. 291 Föredrogs Stats- saint Allm. Besv.- o.
Ekon.Ulskins d. 30 sist.
Augusti på bordet lagde mern.
N:o 77, med förslag till sammanjeinkning eller voler:s-propos:r i anledn. af BiksStms skiljaktiga beslut, ronde den utsockne-frälsehemmauen i Halland påförde rotering m. m.
Delta mern. företogs punktvis lill afgörande. l:sla punkten, innehållande, inbjudning till R. o. sid., att antaga Preste- och BorgareSt:ns beslut i afseende u. grunden för ifrägavar:de hemmans rotering och sättet för dess utgörande.
Efter af Hr Gr. o. Landtm, framställd, men med ja och nej besvarad propos. lill antagande af denna inbjudning, yttrade sig Hr Printzensköld, Carl: Då R. o. Ad. genom votering redan afgjort att icke antaga K. M:s nåd. propos., utan deremot gilla det af K. M. för Halland fastställda roteringsverk så anser jag det för min del vara mindre lämpligt att R. o.
Ad. frånträder detta beslut, utan önskar fasthelldre att R. o. Ad. mätte vid detsamma förblifva och således antaga voter:s-propos:n. (jfverläggningen förklarades härmed vara fulländad, hvarefter Hr Land tm. framställde om R. o.
Ad. behagade afslå Utskms i förevar:de punkt gjorda inbjudning.
Härvid ropades ja och nej, hvarjemte Hr von Hartmansdorff, Aug., anmälde sig och yttrade:
Cederström deltagit i yrkandet alt R. o. Ad. malte fatta det beslut, som nu är i fråga att frånträdas och följden deraf bar varit alt R. o. Ad. blifvit ensamne om sin mening.
Nu — — — — — — — — — — — Detta anförande blef härvid af Hr Gr. o. Landtm, afbrutet med erinran att R. o. Ad. redan förklarat öfverlägguingen vara fulländad.
Hr Landtm., med förmälan, att den sista proposin blifvit besvarad med endast ett ja och ett nej, anhållit, att då propos. ånyo blefve framställd, svaren derå mätte mera mangrannt af R. o. Adis ledamöter afgifvas, blefvo förnyade proposir lill antagande och afslag å ifrågavande inbjudning framställde samt besvarade med blandade ja och nej; hvarpå Hr Landtm, ytterligare hemställde om R. o.
Ad. antoge denna inbjudning samt då härvid åter ropades ja och nej, förklarade det han trott sig finna att ja varit öfvervägande.
Upplästes till justering och godkändes följande förslag till voteris-propos.
19* 292 Den 2 September.
Den sora antager Stats- sami Allm. Besv.- o. Ekon.Utskms inbjudning till R. o. Ad. all instämma i Preste- och BorgareStms beslut all ordinarie rotering bör af utsockne-frälseliemmanen i Halland illgöras så, som K.
Al. i sin nåd. protos, föreslagil, vo terar iai den det ej vill voterar nej; vinner nej, varder Utskms ofvanberörde inbjudning icke af R. o. Ad. antagen.
Vid voteringens slut och sedan jemväl den förut aflagda och förseglade voter:s-sedeln blifvit öppnad, befunnos rösterna hafva utfallit som följer:
Nej — 13. 2:dra punkten, innehållande ett. för den händelse att den i första punkten gjorda inbjudning icke b lefve antagen.framstäldt förslag till voter:s-propos.
3:dje punkten, hvaruti Ulsk:n. för den händelse att antingen dess i första punkten gjorda inbjudning blefve antagen eller ock den uti 2:d ra punkten föreslagna ja-propos., vid anställande votering, skulle blifva segrande, dels inbjudit R. o. std. samt BorgareSt., att instämma i det af PresteSt. fattade beslut, att de vakans-afgifter, som i sådant fall komma att af ifrugavartde hemmansegare erläggas, skola serskildt afsättas lill K.
M:s disposition för sjöförsvaret, dels ock för det full att sistnämnde inbjudning icke af så väl R. o.
Ad. som BorgareSt. blefve anlagen, framstält förslag till voter:spropos. i samma ämne.
Dä härvid Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. behagade antaga Utskms i denna punkt gjorda inbjuduing, anmälde sig och yttrade Hr von Hartmansdorff:
Här säges: ”Skulle antingen R. o. Ad. antaga Utskms här ofvan gjorda inbjudning, eller ock den föreslagna ja-propos., vid anställd votering, blifva segrande; så återstår att afgöra den frågan, huruvida ofvan omförmälda vakans afgifter skola, i enlighet med PresteShs beslut, serskildt afsättas till K.
M:s disposition för sjöförsvaret, eller i öfverensstämmelse med BorgareSt:s beslut, ingå till statsverket”.
När nu beslut ännu icke är falladt i den första frågan, sä hemställer jag huruvida den nu gjorda framställningen lämpligen kan företagas?
I anledn. häraf yttrade Hr Gr. o. Landtm., att visserligen det ena af de fall, i hvilka Ulskm ansett den i förevartde punkt omförmälda fråga återslå att afgöra, icke hade inträffat, men att del andra fallet vore beroende på den blifvande voteringen, och således nu vore fråga om att antaga Utskms inbjudning för det fall alt vid voleringen om grunden och sättet för roteringens utgörande icke R. o. Ad:s ulan Preste- och BorgareSuns mening blefve segrande.
De ord som slå här i helänk.: ”Skulle antingen R. o. Ad. antaga Utskrns här ofvangjorda inbjudning” hade kunnat vara borta, och del hade i min tanka bort slä:
Om vid den sålunda föreslagne voteringen ja skulle vinna, så återstår att afgöra den andra frågan.
Det är endast detta som här uttryckes, ty det står: ”Skulle antingen R. o. Ad. antaga Ulsk:s här ofvanstående inbjudning eller ock den föreslagna ja-propos:n, vid anställd votering, blifva segrande”.
!Nu har R. o. Ad. afslagit inbjudningen och mäste således votera.
Om ja der vinner, så har R. o. Ad:s tankar lappat, och då måste i afseende på afgiflerne votering anställas.
Det är således ganska vådligt att godkänna proposm sådan den är.