Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
När man efterser anledn:n till detta förslag, så finner man i betänk, följande förklaring: ”att nu gällande införselafgifter å följande rå- och beredningsämne för näringarne och konstfliten må nedsättas”.
Nu skulle man likväl icke tro, att bland sådana rå- och beredningsämnen, matvaror skulle förekomma, men likväl finnes deribland cacao.
Man skulle icke heller tro, att ibland nedsättningarne kunde förekomma någon förhöjning.
Men likväl är det förhållandet med stål, alla slag Den 2 Juni f. m. 273 slag till 3 r:dr för 100 få stapelstadsvigt.
Enl. nu gällande tulltaxa kostar utförsel af gjutstål endast 2 r:dr för 100 få stapelstadsvigt.
Utsk. kan likväl försvara sig dermed, att det sammanfört alla slagen af stål, nemi. gjutstål med 2 r:dr, grafstål med 5 r:dr och andra slag med 3 r:dr.
Men när dessa införselafgifter sammanläggas, så utgöra de 10 r:dr och delar man dem med 3 sä erhålles 3^ r:dr.
Då nu denna summa är större än 3 r:dr, så kan Utsk. på det sättet försvara sig.
Men som stål är en vara, af den betydenhet, serdeles för tillverkningen i Eskilstuna, att särskilda tullafgifter för de olika slagen torde böra bibehållas: så får jag vördsamt hemställa, om icke Hr Gr. o.
Landtm, samt Ståndet ville tillåta att artikeln stål undantoges ifrån de öfriga beredningsämnen, när den återstående massan på en gång företages till pröfning.
Hvad cacao beträffar, så torde den jemväl böra undantagas, men af ett motsatt skäl, emedan han, såsom hörande till öfverflödet, nog kan tåla en högre tull.
Denna artikel är likväl obetydlig, så att i afseende derå, yrkar jag ingen serskild propos.
Men om Hr Gr. o. Landtm, finnér för godt att göra propos. om stålets undantagande: så får jag sedan yttra mig om de öfriga artiklarne.
Jag anhåller att serskild propos. äfven måtte göras å cacao, emedan det alldeles icke står i sammanhang med de öfriga artiklarne, ty deraf males chocolade, som sedan kokas.
Deii ro IanOärti. 6or Provosttwn as den ry October, angående huruwida Jnstructwn mä wara af-öden fot Riksens StänderFulimägtige eller wederbörande Cmbelsmän, hwilka l frägor om esterant al ädömde ersättningar, tom tillhöra Riksens Ständers Penninge werk, StatS» werket eller de under CollegiernaS cch särfftldie Direcrioners Styrelse warandeEahorböra warda hörde, biet samma Betänkande till alla delar af Ständer di» falnt; hwnket de öfrige Re^pectwe Ständen ffullE wördsamt och wänliZen häcigenom ullkannaZifwae. kat lu^rs.
Tx krotocoilc» kl. kelerLlon.l
Den 9 Januari!. S. D' Sedan Uti Rökig Proposition af den 5 i de'.!>a wänad Kongl. Maj:t, behagat löreflä Riksens Ständer, alt Ulwä ja en stor DpUtaion, som, anförd oi Herr LandUMarstalken och Tatemäne nen kunde ester Hans Kongl. Höghet KronrPnnsenS, Prins ^ugult8 af Slcewig'Hotstein Sonderburg Augustenburg ankomst lii!
Kongl- Lust» Smuel DrvtU-mHolm sig dit begnwa för ort tilt Hans Kanal Hägb-r ä Riksens Srä'ders wägnaL ötweriem- a jelitva Förcirin.gs och WaRcten ökwee Höab^mäite Herres n körande till Swea RikeS K on P ius, larin detzröru- nan taga Hans Kongl.
Höabekö u de-i^^stl g den af Riksens S'ändek foststälde iörsau- n: sä bcflät Borgare-SkändeL otr till en sädan Deputation utse 24 af sine Leda» wöler; hwilktt wö'dl-mt och wänligen skulle dr Ridd. och As. proe 5 B. öf, 53 602 Den IO Januarii. ö wige Respeetive Ständen tillkännagiswas.
k7t luprg.
Lx ?ro!ocollo ä- kele,5lon.
Utdrag af protocoller, hältir i BondeStändete plcno d. 20 December 1809.
S. D- Hos Bsnde-Ständet hor till öfwerwäSande förekommit huruledes, sedan Riksens Högloft.
Ständer till Stakk-Ulffottet äterförwisat dest
Be» tänkande, rörande Financr,planen och BewillnmgenS belopps denna Bewlllnings,summa sannolikt icke kan under den korta äterstäende tiden af detta 8r hinna att blifwa bestämd.
Ståndet har derwid tillika erindratstg, att, enligt ordalydelsen uti 6i §. af Regerings-Formen den n»a Bewillntngen icke kommer att u:gä förr än krän och med der ärets början som infaller ester det dä Bewiiinmgen blifwit, fastställ), hwaraf syncS sölja, att om den samma icke förrän nästa är iZio ontages, stulle Bewillningen icke utaä förrän är i8n.
Mea som den Bewillning bwtlken Riksens Ständer w!d ;8oo ärs
Riksdag sig ätoao med detta ärs utgång mäste updöra, ble»we dä svljden, att alldeles icke nägon Bewillning för »asta 8r komme att erläggas; hwaraf äter noa ssulker uppkomma och ny oreda l pennings wäsendet rntrössade.
Bä detza grunder och tä en Udon wid Rege» rinos-Formens antagande otörutsedd händelse, till» kommen genom denna Riksdags oförmodade lang» rrarighet, icke bör blottställa Rikets Financer söt otier',«are mitzöden; dä Bonde-Ständet redan i ar faststält de huswudgrunder, hworeirer Bewillmnsm stall fördrlas, och det .Beslut Stänvek nu har Dm io Januari!. 60; har dtn tillfredsställelsen att medela stna Respektive Med-Stander följagteligen icke kan anses innefatta någon afwikeise frän ben esprit ofwannämnde Z. i RegeringS.Formen förutsatt, enär detzutom nägononnan utwäa icke gifwcs alt fylla Statens behof, har Bonde-Ständek, för d H del stadgat, akt ttllwareisen as ten Bewillning som Riksens Ständer benna Riksdag ku-ma sig äraga, bör beräknas frän början af är l8lO, med förbehäll likwäl as fri och obehindrad rätt för Ständer, att öfwer Bewilmnqesummans belopp och fördelning fä sig framdeles efter omständigheterna utlära, l-le tupé». lLx krotocollo 8. L. liZLäeab, Den 29 December 1809.
S. D. Sedin Högloft.
Rdderskapet och Adeln samt Wälloft. Borgare
Städet med sär, ffilldte anmärkningar till Lag-Urlkotlet äterremitlerat -detta UkssottS af Bonde-Srändet bifallne Betänkande den 28 sistledne Ockober, om Sjö- och Gränse, Tulls samt Accis-Ratters upphä»wrnde; fä har Utjkottet öiwer b rörde anmärkni.gar den n i Denna mänad inkommit med utlätande, hivtlket nu föredrogs, och hwarat Bonde-Skändet ansäg sig äga ökad anledning, att wid sitt förra Beslut förbiifwa; hwarjemke Ständer l likhet med hmad Wälloft.
Borgare-Ständer enligt Protocolls-Utdrag den 20 dennes beflutir, sunn ffäligt till Bewstlnings-Uk, skottet öswerlemna, akt förestä huru till fösdättring of Löne-wrllkoren lör Nädhue-Rätternes Ordförande, Ledamöter och Betjening ett lämpeligt arfwode af Tullm d! n mä kunna anstäs,dä dcha Embetsmän nu merg ko uma att bestrida de göromäl som förut 604 Den ro Iannartt. warit Gräns-, Tull- och Accis'
Nätterna anförtrodde; hwarom be ö'r,ga Nespective St3n, den ffulle wördsamt och wänligen underrättas. dit sujirg, D Sedan Bonde-Ständet nu lätit sig föreläsas Högloft.
Stats UrffottetS den 22 tennes asaisne Memorial, angäende arswode for de R-- foectlve Riks Ståndens Utffvtts Secreterare, Cancellier ost) Wakt-Vetjenjng; sä biel detta Utffoikets Fvrflaq 0» Bonde-Ständet till alla delar codkändl; hwarom de ö'rige Nelp cnve Ständen ffulle wördsamt och »vänligen underrättas, dir supra.
S. D> Bchöt Bonde-Ständet, att kill CtalsstUffottet remittera Kongl. Majus Nädiga Proposition den 2r i denna mänad, angäende Revchion a» Krigs-redogöreilen m. m; hwarom de örnar Re>p:ckive Släoden ffulle genom Protokolls-Utdrag wördsamt och wänligen underrättas. dit tupr».
Biföll Bonde-Ständet till alla delar N ksins Hög'vfl. Ständere Lag-Uiffokls Betänkande den ?o sistlidne Nowember, röronvesöreftagen ändring 1 Lagens stadgande alt Mö, af hwad Alder hon wara mä ffall stä da under Fö^mynderffap, Häwm ffulle dc öfrige Ne'pecuve Ständen wördsamt och wänligen underrättas, lic lupra, S D- Föredrogs JemkninqS-UtffokletS Prvtocolls Urdrag den r-7 i denna mänad, bworuti Utstöllet lörmält sig ,cke kunna ingä l nägon äcgärd Ull den af Riksens Högloft.
Ständer äffade jemk, ning of de anmärkningar, som hos Högloft.
Rtddcrffapel och Adelén bllswit gjorde emöt Jnstrucktvnen för Justitie ^Smöudsmanuen torr,"än
Ut - Den lo Januarii. 605 Utskottet erhällit underrättelse, huruwida hos de ottalie Nlks-Ständen nägre anmärkningar i samma Amne förekommit och hwari de bestätt, eller ochhwav aiseende jom b!i»w!t fästadr ä de erindringar mot Jnstructionen hwilka yos Högloft.
Ridderskap och Adeln äro fcamstäida Elter behörig öswerläggning härom, ansäg Bonde,Ståndet: att dä den sörestagna Jnstructtonen, utan andre anmärkningar biilwrt a! detta Ständ antagen, änden >om rörde anralct afAstililie-Ombudsmans Btsening, t hwilke - omsta-i, vighet nägou ätgärd ä Jemnkulngs-Ulstetts sida icke erfordrats, fä har det want endast os aktning för Högwsi.
Ridderskap och Wiens beslut, som Ständer instämt! den re,Nist, hwarlgknom Uiikotret sättes i tilisäue, att utlära si - gun d uppmärksamhet och aiseende Utskottet ä R>dderss.,pet och Adlers rättelser t Jnstruclionen kunde hasina ; och jemte det BondcStäadet äfwen nu »örbiiswee wiv sitt 1 sielswa hunrudsrägon satlade B stut, wiil Ständet list Utskottets närmare u derräkkelse lemna detsamma del af det Prottocoll,som wid berörde tillfälle b itwlt hos Ständet förde; hwarom de ösrlge Rechectwe Ständen skulle »rördsamt ochwänligcn underrättas. ln^IsL.
S D- Bonde-Ständet läk sig söcedroaas Riksens Högloft.
Ständers Stals-UtstottS Memorial den zo sistledne Nowemder, meddcladt i anledning af Herr Grefwe öl. anmärk ning , rörande Herr Statö-Rädets och Commendeuren Friherre stolenstlscig beiattnmg, säiom Ordförande t Nummer,Lotteri-Directiynen, lamt indragning os den dermedörenode
Lön; och drftöt Bönder Siandet, att lill alla delar bifall hwäd Stottz; M - 6^6 Den ro Januarir.
Utffottet härutinnan yttrat och hemstäldt; hwarom de öfriga Respecr-ve Ständen skulle wördsamt och wänligen underränas.
Or S. D. Ester noga pröfning os den hos Lags Utskottet färed rfda fräga, hwarom samma Utskotts Protocolls urvrag den zo sistledne Nowcmber hand» lar,duruwida antingen nägon inskränkning bör äga rum i Lagens föreskrift, hwarigenom Enka utan afseende pä Lider ä' säsom myndig alt anse .eller och lamma stadgande oförändrat b!brhällas,i hwilkct ämne skilljagttghet emellan Riks-Skändens Lchomöter i Utskottet uppstött, har Bonde-Ständet för detz det biialiit, d?n sednare tanken, eller att »ägsn ändring i Lagens dud härutinnau icke är lömpelig.
Härom skulle de öfrige Reivect ve Ständen wördsamt och manligen tillkännagiswaö.
Oe iupra.
S' D. Ester öfwerläggning om Lag-Utssottets
Betänkande den n i denna mänad, angäende inikränkning as friheten, att göra Fidei-Lommister, har Bonde Stänbek det samma r steifwa fåken gillat, men i alseende pä N?d-ctionen af i § r6 Caplt- Ärfda-Baiken bestöt Ständer för betz del, att ordet Testator borde, öswersättas med Testamenrs-gifware, och akt hela sista Momentet, sä lydande: "men angäende Städja och Arrende gälla hwad derom särsk-ldc stadgar är," borde säsom icke ägande med sörewarande ämne nägot lammanhang, utgä, deist genom d-H uteslutande pä detta ställe, af sig helft tydligen följer, att dylike ärenden komma enligt särskildte derom gällande Förordnanden, att beha..dlaS. Hwarom de öfrige Re>pect!ve Ständen skulle wördsamt och wänligen Niiderrättas- Or lugi-g.
Den ro Januaril. 607 S- D. Till brlwrig ölwerläggning har Blende, Ständer färehast hmad Riksens Högloft Stän» dcrs Skaks-Uiffott i Memorial af den i l dennes tillkänriagiswit, rörande Herr Bergs-Räket Friherre llermeiins anbud, ott för e zooo R:dr till Landtmäteri-Conloiret öswerlemna sin bekydlioa samling af de pä dch eufkilta föranstaltande och kostnad offattade och graverade Geographissa Tsarkor jemre piäkar och frän England insörstrifue Instrumenter.
Bonde Ständel har härwid funnit, att i afseende xä Olwerst^KaPmarjunkaren m. m.
Friherre Loncle8 jamt Ölwersten m. m Friherre ^ler, lvärcls j Utikottet gjorde erbjudande, att för enskilt rakning berörde Ehartc-samling med tillhörigheter inlösa, behöiwer icke Staten belastas med det torskott, ftm annars warit t fräga ställt; hworjemte Boilde-Srändet antäg sia förbundit, att för Wälbemalte Herrars fämede st ödagolagde Patriotiska tänkesätt härigenom betaga desi fullkomliga erkänsla; hwarom de öfrige Rejv-citve Ständen skulle wördsamt och wänligen underrättas- ^ lupr». Lx proiocollo 8. L. IrZgZrclk.
D«n Z Januari i8lo.
S D- Af Bonde Ständer gillades hwad Riksens Högloft ständers Stals-U skott l Memoria den 5 sistleLne
December yttrat i anledning of Herr Friherre O'r-1be-^Klg Memorial om tillökning ä Pensionerna ä rapprllerade M>'ister Skaten; hwarom de öfriga R pwtive Ständen ssulle genom Prvtocollö'Urörag wördsamt och wänligen undektätms.
S- D. 608 Den ro Januarit. S D. Beslöt Bonde-Sländet att bifalla hwad Riksens Högt Sländers Stacs.Ujikvtt t Memorial d. ; sistledne
December llllflyrkt, angående Finiks Artilleri-Regementets vfwerfipktande pä Swei-sk Sint; hwarom de öfriga Respective Ständen scullx genom Proloco!Is'Uldrag wördsamt och wänligen underrättas. la^e-r. S.D. I anlkdningafHög'ofl.Ridderskapetoch Adelns inbjudande genom Prekocolts Uidraa d. 20 sjstl.
December, fann Bonde-Scändek skäligt sörena signil dct Beslut, art ben tillökning i underhållet UnderOff cerare och tjenstgörande Tmcper wid wärfwade Ar-neen, som Riksens Erander framdeles under denna Riksdg kunna bewilja, mä frän och med innewarante ars dorian beräknas; hvarom de öwiga Resp crive Ständen skulle genom ProtocvllsUrdrag wördsamt och wänligen underrättas, l-lt lu^rs.
S. D- Pä sätt Conflitutionschltssotket i Memorial den 2 denn-s iörestagit, unsäa Bonde-Ständet nödigt, att Nilse-s Ständer böra ät Hans Kongl. Höghet K'on,Prins ou lillian /Xu^ntt aflägga Hyrlnings-ed, ärw-nsom att T 0 och Huldhets.
Ed af Högbemälke Herre ät Ko gl. Maj:l kommer o«r aigifwaS; och dleswo, efter upplälandet as ds Eds Farmul-ure Utikottet i defla aft frenden projecterat, de samme ar Bonde
Ständer tili alla betar alli de) u ber -örswar nde a» de redan 'ö
Ut u d r ftft-soagen ä Skä d rs sida gjorde tvroebäll, rörnnd' ^rivitegierne; hwarom de öft rise Respecuve Standen skulle genom PratocollSUrdrag wördsamt och wänligen underrättas.
Vr lu^rr». l x prc> ocollo L. L. Herr Den io Januari».
Lsy Herr 8ilsverliolps, vsvicl 6u6mun6, upplä» ste ekt af Herr björr,stjerns A !st«t;nu^ fvrsattadt, sä lydande Memorial; En Stars mängfaldiga Styrelsegrenar mäste, för att med eftertryck kunna werka tili tet heloS bestånd, hofwa tullkvmligt utstakade vmräden, icke utsträcka sin werkningsförmäga utöfwer dem, och inom krestell af en annan afdelning, icke koria fyfiemälen för hwarandra, utan hwardera pä stn egen kosa gä föreningspunkten till mötes, der sammanbinda det bela, och salunda befästa samhällets gemenfmma svremäl: Ordning, Rrafr och Säkerhet.
Huruwida denna mälnina kan lämpos pä RsterS warande styrelstsördelning, huruwida gränsstmer krp si mas utstakade för hwarjeS werkningsförmäga och föreningspunkter för desto grensde syften, huruwida göromälen utan blandning äro fördelade xä Rikers Eollegier: huruwida willerwalla kan förekommas t de hwarcmn korsande styrelsegrenar af Län, Stift, Lagsagor, Mstitär-omräden, Bergslager M. m: huruwida motsägelser kunna tindwikos t trenne särskilt utan sammanband werkande militär krafter, nemligen Presidenten l KrlgsCvlleaium, tjenstgörande GenkrolLldjutonren, och StatsSekreieraren för Krrgsärendena: 'huruwida allt Vetta ar möjligt, lemnar joa derhän; men fruktår okt det stakade Fosterlands icke genom en fölunda organiserad sörwottnjng kan älerbnngas till kroik, dest drätsel» werk till ordning, dest handel till förkofran, dest ökerbruk ti» högre kultur, och dest Krigsmakt till behörig styrka.
Att till ett system af Enhet förena Vesta Ridd. och Ad.
Pror. B- SkatS 58 » 6:o Den io Januani.
Statssörwaltningen.S heterogena delar nore ett Herfrid arbete, wida öswerstjgande min inskränkta formäga; men jag wäger wtdröra en lank af denna kedja, neml. ^rmsmakrens organisalron, och underkastar dea Hög!.
RiddrrstapekS och Adelns upplyfta omdöme.
Ett wädligt beflut, wävadt af förflutna olyckor och enstillr intrefle, hindrar lör närwarande införandet af utstrifninoen, som likwä! är dek enda medlet att tillbörligt kunna öko den wapnade styrkan; sä mycket wigtigare blir dtt sä'edes att lämpesigr orIantsera rvära äterstäende stiidokoafrcr och dana deni ult fullkomlig tjenstbarhet nied Statens mmstK kostnad.
En längwaria, lysande, men blodig ösning har fört Fransta kriasmokten tili nära fullkomlighet i Drganisaklonen.
Lvcklig nog att närmare kanna den, och derigenom istäutsttt att bedömma huru mycket des; lämpliga inrättning bidrar till dest alltid förnyade segrar, mä del e; sörtydos mig, om den plan jag här wägar framställa, stufle kill nägon dell wara länk at hwod lörenämde
Makt redan bepröfwat och antagit-
Om rmg lvckaks akt lvcaUcra den kli! werkställbarhet i wäkt land, der sä manga hinder möto och der sjelfwa inrättningen af den Verkställande Maktens första werktog icke synes medgiiws dek, utan rubbning af huswudprincwen, Enhet i Adkninlsteatiomn; sä har jag fullkomligt wunnit mur afsigt.
Twenne wärda Ledamöter haswa r dan wäckt Högsvfl.
Ridderstapets och AdeinS uppmärksamhet pä detta ämne, och bewist huru Kngsär ndena nu sakna föreningspunkt bade för Mvtttt och answar.
Den ro Januarir.
6rr Jag följer således blott den wäg de redan banat kill ämnets närmare utarbetande.
Principen lör all Krigs'administration mäste wara Ender och Kraft.
När, genom en förnuftig grundlägg ing of sördelnmgarncs områden, dm satt sig l ständ att alltid äga en ftMsmäg kännedom af hwarje del, och besia delors j-rdividuela krafter kunna ledas till det samfält lökta mäle!: dä uppfyller
Styrelser makten sitt wigriga kall, ger drift ät ärendenas gäng, ordning ät tttZöwäjendtt och styrka ät Samhället.
För att winna denna Ender och Kraft, mäste således de färskilra styrelsegrenarne bftswa fö^e mde i en centralpunkt, tom för krigsmakten till laude blir KrrgsMi ustern, och lör den till wattm Sjöminister»; detze begge Embeten arv icke förenliga i en och samma person, ty den skickligaste General kan wara idiot i Siöwäsendet, och ben förträffligaste Amiral okunnig om armens rälta organisering.
Mch t och StatsRäder sördlifMa säledes den dchailiva förenings-punkten för besia som för alla andra dea Werkställande Martens färstilka ftyrelsegrcnar.
Krigswästndet i allmänhet kan skiljas i twenne hufwudsöedelmngar: r.o KrigsAdmtnistrqrion och Lw Armens Orgamsinion. ^zegynnom med KrigsAdminrstration.
Ett af de Militära StaisNäden är Kongl.
Mft t i första rummet aliena aniwarigt lör mens tjenstbarhet, Krigsfolkets behöriga wärdanve, samt för ordentlig och noga hushällmng,Md de . me - srs Den ro Januartt. medel Skaten till militära behofwee anflär, Hans Embete är en Brtgs-Mtmsters.
Sammaledes ock ett annat Militär StatsRäd för F'ottorna.
Hans Embete är enSjöMinisters.
KrigsMinisterns Embete omfattar atta grenar af sörswaret till lands, och följaktligen är han principal
Ehef för alla de fyrwaltningar dertill höra.
Sevon dan af Kongl.
Mant i SrarsRädet erhäl- - lik föreskrifter om hwad Armen rör, beror werkställandet pä honom allena; han blifwer Kongl. Maj:r answarig för behörigheten af härtill anmanda medel.
Krigs- och Sjö Ministrarnas ekonomiska Fördelningar disponera och redawrlä hwad till hwarLera förswarsgrenen ärligen bestas, of den summa, fom tttt militära föränderliga behoswen ak Rikets Ständer anstäs KrigsMinisterns administrativa göromäl kunna fördelas i irenne hunvudstycken: ilo Instruktionen och der Teoretiska af AriZSwektLnstapen, såsom grunder af alt Mi ferär styrka.
2ro AcmLttg tjenstbarhet och ekonomi, Utt-S der praktisk uta?eckltn§ af dest ändamål, och Z o
Underhälls försörjningen af afskedade orkeslösa och dlesterade V>rigsmän« Detzs tre hmwuddelar, den Danande, dm werkande och den Försörjande, mäste nödwändlgt äga fqmdand siusemcliau, för att utgöra nr helrz Den ro Januari!. 6rz helc; de äro Lock i werkställigheten af hvarannan alldeles oberoende matzor, och jag har trott befordra enkelhet t machinens gäng och bibehålla möj, lighecens gräns lör KrigsMmisternS arbetsfvrmäga, dä de likasom ArmLDivisionerne utgöra af hvarandra oberoende, sjelfständiga, ester Konungens nädiga assigter genom KrlgöMtNtstern allena mobila matzor *)- I.
Instrukrions-Fördelningen.
Det militära uppsostringswerket, underwisniagen, Reglementens förfallande, böckers utgifwande » Krrgswetteuikapen, och ett allmänt foste till indrin, gande af kunskap och upplysning i Armen, är rätta grundwalen för militära styrkan sch espritn.
Denna wrgliga det, forn utgör början, men likwäl rlt särskilt helt af administrationen, tillhör onekligen KrigöMinisterns styrelse och utgöres för öfrigt a! Guvernören för KrrgsAkademien, SlöMmistern, GeneralAdjutanten, GeneralFältTvgniästaren, Ehe« ferne för de Sc-entifika Corpser, och de Embetsmän Kongl. Maj:t af särffilt förtroende dertill kallar.
Detta Departement hor en Civil Fördelning för Underhälls - och RäkenskapsWerket wid KrigSAkademirn, som allksä älergär till samma För» wallning chwilken innan Letz infiytknmg l KrigsCol» gium ägde rum.
AdministrarionsFZrdelningeu.
KrigsMinistern befordrar de courant» ärendena Armeen fördelas pä sex Divisioner, som längre fram närmare sommer ali utmeckias - 6l4 Den ro Janna lii. na till werkställighet genom twenne Departement, nemi. ctt General2ldjucai'.cs-DeparceiNLttr, och e!t GeneralIiitendenks-Depat remene. i.o GeneralAd/ueantcn hss NrigsMuitstern ärLdef för föestnäinda
Departement Derkitt höra atla sad ura egentestgt militära mäl,som nu ge» nom Konungens tjenstgörande GeneralAdjukant svrArmen expedieras, rch söredeagcr filrdes GeneralAdjutanten hos KrigsMinistern olla mäl lom rö^a Droppars upobrott och rörelse, och expedierar olla Order som röra Armens operctromr, ware sig i krig eller fred.
Till detta Departement ingä olla Förslag och Rapp Mer, Mönsterwerk 06) andra handlingar, som h siva sammanhang med Droppar» nas tjenstbarhet och kommendeung«r.
GencralAdiukanten har twenne underlpdande Kontor, som förestäs af rweime Ofwer2idjntan. rer, den ena för Swea, den andra för Götha Rikes militär Cowmando mål.
Hmardera Kontoret deljenee as en mindre KansliSkat.
Mönstringar och Inspektioner inom Armän förrättas genom de af KrigsMmistern särssilt dertill kM-menderade GeneraiÄdjutantec, hwilka sedan till GrueralAdjutaiits-D^partement.t deröfwer inlemna sina rapporter.
De ämjuta under deras embetsförräktnjngar Traktamente enlig!
RcieRegjemeutet, men laga löner pa Stat; och böra de minst 2:ne är ä rad med samma Troppar lörrätta mönstringen eller inspektionen, för akt rätt kunna tömma om de äro i en till- elier aftagandr progrctzion. 2:0 GeneralInreiidentö-Deparrementet före, stäs af en Generalv Person.
Dr t - Den io Januarrt. 615 Detta Departement omfattar de ärenden jammandragne, som nu l Kr-gsEollegium wsrrställas; och innehar GeneralJnrendenten säledes samma Embete som Vice Ordjöranden derstädes.
Frän KrigsCollegiumssullrasssistas Indelnings och HusesynsLomoren, jvm egenteligen icke hofwa annan besättning, än hwad lil! indelta Armens Löningar och Boställen hör, och hwilka ärenden pä lamma sätt som andra Staters astöstngs och Boställens administration, rattare synes böra tillhöra KammaEvllegium 06) EtateKonkoret, hwarigenom den hufwudsakliga gräns wunnes, art detza Werk odeladt bibchälla Förwaitmnqen as al! ordinär emellan hwar Riksdag osvr!- ändr d Stats-inkomst och utgift.
Widare skulle sränGencraiJntendents-Departemeritet sschas Forwairntngeu af wadstena Arigsmanohus, jom hänsöres enligt den här nedan uppgifna plan lill Armens PensiönsKatza. Widare ssulle strän GeneralJntendenrs-Dss parkementct sschaS ForcrsikacksnLDcpa! cementer.
Detta Departement hrr, utom hwad till Fästnings-» bogg: aden hör, den särskilta omsorgen att besörja löningen för FortisikationsCorpsen, mahanda ben minst lämpliga af alla, tvid en Corps, lom, enligt sin natur, mäste wara spridd pä alla militärpunkter.
Om Statswerket erhåller direcke besörjningen af löningsanordmngen genom Räntenerna, tills ForttslkationsStationerne och FästningsFörrädrn komma under den gemensamma FöcrädsFörwaltning jag här redan förestär; sä uophvr äfrven detta
Departement att wara ett särskilt helt i Ekonvmissa vdministrgrionen, och ber sä mycket hellre, som wära 6i6
Den is ^anuarrr.
Fästningars beskaffenhet och deras särdeles inskränkta antal icke numera synes fordra en sä wchtyftig elmil inrättning, som Fortifikationen »frän förra tider haft och ännu fortsar att äga.
Elfwen skiljes strän GeneralJokendents Departementet Instrukrions-Deparremencer, enligt hwad redan här osman föreslagit är.