Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I Särskildta Utskottets Betänkande, hvars antagande Friherre Cederström både i går tillstyrkt, och i dag åberopat, förekomma rörande detta mål, ?3S Den 15 December f. m. måtte varda underkastad f års suspension; ty det är ingen fråga om, att ju en egennyttig embetsman finner sin uträkning vid olagligt och indrägtigt expeditionssätt af de flere ioo:de expeditioner, som från honom utgå , om han än några gånger skulle plikta 10 R:dr.
Lag- och Oeconomie-Utskottens tid, ehuru nara Riksdagens slut, är icke så upptagen, att besvarande af återremiss ej skulle medhinnas.
Herr Grefven och Landt-Marskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg Utskottens Betänkande böra , i anledning af Herr Ribbings dervid gjorde anmärkning, till Utskotten återremitteras.
Hugust:
Om så förhåller sig , som den värde Ledamoten anmärkt , och Utskorten ej äro särdeles sysselsatta , så kunde Betänkandet återremitteras, för att dymedelst bereda Ridderskapet och Adeln tillfälle att, när Betänkandet återkommer, göra de jemkningar, som nu icke kunna verkställas.
Missbruken i detta afseende äro 6å val kände, att de ej behöfva vitsordas , eller vidare skäl anföras för bchofvet af ett starkare correctiv deremot.
Uppå derefter af Herr Grefven och LandtMarskalken förnyad proposition fann Ridderskapet och Adsln för godt att Utskottens Betänkan - Den iS December f, nu 73t komma eo sammansättning af nya Sällskaper ; men om man ej vil! fästa sig vid ord, utan vid sak, skall man finna), att de anmärkningar, sorn från Ridderskapet och Adeln åtföljde återremissen, angingo icke sak, utan form.
Långe ifrån att med Borgare-Ståndet instämma i afslag, tror jag, att vi böra förena oss med Preste- och Bonde-Stånden i bifall till Betänkandet.
Friherre Hjerta Fredric; Jag har reserverat mig mot Betänkandet , emedan jag funnit ganska öfverflödigt, att skapa flere MunicipalJnrättningar, hvarigenom sluteligen de styrande skola blifva flere, än de lydande.
Jag har aldrig ett ögonblick betviijat, att Utskottens afsigt varit god; jag har blott satt i fråga , om det afsedde ändamålet lyckats; hvilket jag högeligen vågar betvifla.
Jag får blott dervid erinra, att intet finnes, som hindrar en Landshöfding, att äfven nu skaffa sig upplysningar från just samma personer, som skulle blifva Ledamöter af en Socken-Nämnd.
I Särskildta Utskottets Betänkande, hvars anlagande Friherre Cederström både i går tillstyrkt, och i dag åberopat, förekomma rörande detta mål, 732 Den 15 December f, m. pag. 205 följande ord:
Här förutan borde i hvarje Socken finnas En Nämndj att förvalta Socknens oéconomiska angelägenheter > och utgöra en verkställande myndighet af församlingarnes beslut i alla ämnen 3 som äro eller blifva föremål för deras öfverläggniagar.
Deraf torde Ridderskapet och Adeln finna, att saken redan är afgjord, och ingen vidare fråga om fyra särskildta Nämnder för närvarande kan uppkomma.
Det af Herr von Hartmansdorff nyssj upplästa Utdrag ur Särskildta Utskottets Betänkande, är alldeles icke af samma tendens med nu ifrågavarande inrättning.
Annat är en Nämnd af rent oeconomisk natur och befattningj helt annat åter en sådan, som organiseras ensamt för upplysningars afgifvande, angående a fsätt nings-til t fälle för producter m. m.
Det är denna kännedom , som nödvändigt fordras för beredande af all liflighet i handel; först med denna kännedom uppstår den enskildca speculationen.
Saken förefaller mig sä nyttig, och så enkel, att det förundrar mig, huru man kan vilja afslå den, endast derföre, att den åstadkommer en association, C>m nian vill , att Kyrko-Rådet skall hafva denna befattning , later detta likväl icke verkställa sig, emedan dess Ledamöter måste bo nära Kyrkan, och äro alltför långt aflägsnade från gränsen af församlingen för att derom äga en fullständig local-kännédom. jag skulle likväl icke vara så enständig i mitt påstående, ornen enda anmärkning mot förslaget blifvit gjord , Den iS December f. m. 733 sorn utvisat någon skadlighet eller onus deraf för Allmänheten, då jag åsidosätter hvad Herr
Riben förra gången yttrade om förorsakande af sammankomster och calaser, och jag vill förmoda, att det hvarken skall förorsaka onödiga sammankomster eller calaser.
Den siste värde Talaren täcktes förlåta, att jag i min tour yttrar min förundran öfver den skilnad han uppdragit emellan Kyrko-Råd och Socken-Nämnder, i grund hvaraf ett Kyrko-Råd endast skulle äga en oeconomisk befattning.
Jag underställer, om upplysningar i Oeconocnie och Statistik kunna bättre meddelas af någon annan, än just den, som besörjer Socknens oeconomiska angelägenheter.
Cederström uppgifver, att Kyrko-Rådets Ledamöter bo så nära kyrkan , att de ej kunna äga tillräcklig locai-kännedom om ändan af Socknen.
Jag ber Friherren förlåta den öppenhjertighet, hvarmed jag rent ut säger, att han häruti misstagit sig.
Jag fruktar i sanning att han härvid förblandat Kyrko-Rådet med Kyrko-Värdarne, till hvilken befattning man gerna väljer personer, som bo nära Kyr* kan , emedan de böra officiera vid Gudstjensten.
Till Ledamöter af Kyrko-Rådet väljas deremot alltid de personer, som hafva mesta förtroendet inom församlingen.
Den ädle Friherren har vidare yttrat , att han icke hört ett enda skäl till bevis för skadligheten af en SockenNämde-inrättning, undantagande mitt skäl om sammankomster och calaser.
Den är skadlig nog, om den icke gör någon nytta , och om 734 Ben tS December f. tn. jag befarat, att alltsammans skulle stadna vid calaser , har jag dertill icke saknat anledning af redan inträffade förhållanden- Jag förnyar min anhållan om proposition till afslag å Be* tänkandet.
Herr Grefven och Lerndt-marskalken gjorde proposition till bifall af Stats- och Oeconomie-Utskottens förevarande Utlåtande.
Hvarefter Herr Grefven och Landt Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade afslå berörde Utlåtande.
I anledning hvaraf Herr Grefven och Landi-Marskalken förklarade , att sorn , efter hvad han tyckt sig finna, Ja öfverröstat N e j, propositionen blifvit af Ridderskapet och Adela bifallen.
Då nu å nyo föredrogs Bevilloings- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens d. 7 dennes under N:o 68 afgifne, samt den 12 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddelte Betänkande, i anledning af väckt fråga om införande här i Riket af Drawback, eller restitution af Tull å rå-ämnen, då Den rS Dccemltr f. m. de förädlade utföras, fann Ridderskapetoch Addn , att, enär sistnämde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallet, Utskottens ifrågavarande Utlåtande borde läggas till Handlingarue.
Föredrogos å nyo och gillades följande från Banco-Utskottet inkomne samt den io och 13 dennes eftermiddagarna på bordet lagde, Memorial och Utlåtanden:
Af den 9 dennes:
N;o 97.
Angående förslag till reglementariske föreskrifter för Banco-Styrelsen i fråga om dispositionen af Bankens Silfver-fond samt beslutade anstalter till reela fondens förstärkning.
I anledning af gjorde anmärkning gar vid Utskottets förut meddelte Memorial 9 'afgående reglementariske föreskrifter för effecters beläning vid det i Götheborg blifvande Låne-Contoiret.
Nio 100.
Angående rättighet att i BancoDiscont-Verket såsom hypothek för Lån använda de Statens skuldförbindelser, hvilka , enligt Riksens Ständers beslut , komma att utfärdas till ersättning för enskiltes lidne förluster genom uppbringa ingar af Svenska Fartyg. 736 Den 1S December f m.
Af den n dennes: N:o ioi.
Rörande redactionen af den föreskrift , som kommer att meddelas BancoDiscont-Verkets
Företogs till pröfning Banco-Utskottets den ii dsnnes under N:o 102. afgifne samt den 12 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, angående de föreskrifter, som må meddelas Banco-Styrelsen i fråga om controllerande åtgärder m. m., för anordnandet af de till Götha Canal-byggnad anslagne allmänna medel.
Grefve von Platen . Baltzar Bogislausj hade inlemnat ett så lydande Memorial:
(Se Bilagan N;o 1.)
Herr Grefven och Landt-Marskalken gjorde Proposition till bifall af Banco-Utskottets förevarande
Utlåtande j hvilken proposition med J a besvarades Föredrogs å nyo och bifölls Stats- och Särskildta Utskottens den 22 sistledne November under N:o 62g afgifne samt den 27 i berörde
Månad eftermiddagen pä bordet lagde, Utlå - Den 15 December f. m.
Utlåtande öfver väckt motion om Kongl. Cari cellie-Styrelsens upplösning.
Vid förnyad föredragning , biföll Ridderskapet och Adeln Stats- Bevillnings- Lag- Oeconomie- och Särskildta Utskottens den 26 sistledne, November under N;o C41. afgifne samt den 6 dennes på bordet lagde Betänkande, angående en ny organisation af Tull-Verket.
Företogs tili pröfning
Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens den 10 sistledne Maji under N:o 61. afgifne samt den 30 i berörde
Månad efrermiddagen på bordet lagde, Betänkande, i anledning af väckte motioner, om afskaffände af all slags Expeditionslösen samt om nedsättning dels i allmänhet dels i särskilte delar af nu gällande Taxa å Expeditious-lösen.
Herr Ribbing } Arvid:
Instämmande med Utskotten om angelägenheten af föreskrifter, som hindra de ej så sällsynte missbruk vid utskrift af expeditioner, genom för mycket dragen stil , får jag , såsom tillägg vid hvad redan föreslaget blifvit , framställa, om icke den Embetsman, som 3
Ad, Prot, XI Band. 47 ySR Pen 1S December f. m. måtte varda underkastad f års suspension; ty det är ingen fråga om, att ju en egennyttig embetsman finner sin uträkning vid olagligt och indrägtigt expeditionssätt af de flere tooule expeditioner, som från honom utgå , om han än några gånger skulle plikta 10 R:dr.
Lag- och Oeconomie-Utskottens tid , ehuru nara Riksdagens slut, är icke så upptagen, att besvarande af återremiss ej skulle medhinnas.
Herr Grefven och Landt-Mar skalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg Utskottens Betänkande böra , i anledning af Herr Ribbings dervid gjorde anmärkning, till Utskotten återremitteras.
Herr von Hartmansdorff j sjugust:
Missbruken i detta afseende äro så väl kände, att de ej behöfva vitsordas , eller vidare skäl anföras för bchofvet af ett starkare correctiv deremot.
Uppå derefter af Herr Grefven och LandtMarskalken förnyad proposition fann Ridderskapet och Adsln för godt att Utskottens Betänkan - Den 15 December f, m. 739 de, i anledning af Herr Ribbings ofvanberörd» anmärkning, till Utskotten återförvisa.
Föredrogs å nyo Lag-Utskottets den 2» sistledne Julii under N:o 130. afgifne samt dea 29 i berörde månad eftermiddagen på bordet (agde, Betänkande, i anledning af väckte motioner dels om behörig
Domstol för upptagande af åtal emot Hof-Rätter, Collegier, Nedre Justitis-Revisionen , Allmänna Ärendernes Beredning , Kongl. Maj:ts Befallningshafvande och Allmänna Magazins-Directionen ; dels angående Embets- och Tjenstemännens i Nedre Revisionen subordinerande under Konungens Högste Domstol.
Grefve Hamilton^ Gustaf JVallder:
Det torde til iåras mig, att anmärka en och annan omständighet , som torde verka på Ridderskapets och Adelns beslut i frågan.
I 47. §.
Regerings-Formen finnes redan föreskriivet, hvar* est Embetsfel af Hof-Rätter och Collegier bö* ra upptagas och afdömas, så att något vidare stadgande derom ej lärer erfordras.
Bland de i Utlåtandet uppräknade Embets-verk, finnes äfven Rikets Allmänna Ärenders Beredning , hvars upphörande Ridderskapet och Adeln nyligen beslutat.
Detta Verk fattar dessutom inga beslut, som kunna blifva föremål för åtal, utan afgifver blott tillstyrkanden, och ingen kan komma att lida genom dess förvållande, så att, äfven om detta Embets-verk skulle korn - Den 15 December f m. ma att bibehållas, jag ej kan inse att någon Domstol till upptagande af dess Embetsfel behöfves.
Hvad åter Allmanna Magazins-Djrectionen angår, lärer en slik
Domstol för detta Embets-Verk sä mycket mindre kunna komma i fråga, sorn Riksens Ständer vid denna Riksdag beslutit , att detsamma skall alldeles upphöra.
Då Utskottets Betänkande nu för första gängen föredrages hos Ridderskapet och Adeln, borde det väl egentligen återremitteras , men som den återstående tiden för Riksdagen är ganska kort , så att en återremiss skulle vara utan ändamål, och jag dessutom tror, att Betänkandet utan någon olägenhet kan afslås, får jag derå anhålla om Proposition.
I anledning af hvad Grefve Hamilton yttrat, får jag hemställa , om icke tjenstefel hos Beredningens Ledamöter möjeligen skulle kunna äga rum, exempelvis, om en af dess medlemmar begagnade sin rättighet att hemtaga en Act, och antingen förstörde, eller under en längre tid fördröjde med att återlemna densamma , hvarigenom troligen lidande för parter skulle uppstå.
För öfrigt och sedan jag nu fått uppgifva de grundade skäl , som föranledt Utskottens åtgärd i denna del, skall jag icke sätta mig emot hvad beslut Ridderskapet och Adeln öfver det hela än må fatta.
Herr Hjerta„
Det beror visserligen icke på Allmänna Beredningen , att qvarhålla Handlingar ett ögonblick , utan detta blir alltid den Föredragandes fel.
Jag förenar mig Den 15 December J. m. 741 derföre med Grefve Hamilton i anhållan om afslag å Betänkandet, såsom mindre behöflig*, då föreskrifter redan finnas, rörande åtskillige Embsts-Verks åtalande.
Herr von Hartmansdorff], August :
Jag anhåller afven om afslag ä Betänkandet , dels på de grunder Grefve Hamilton anfört , dels derföre att i Särskildta Utskottets af Ridderskapet och Adeln igår bifallne Betänkande, står: att Coliegiernes Ledamöter böra i alla andra än Kammar-Rätts-ärenden, omedelbart tilltalas inför Högsta Domstolen.
Herr Grefven och Landt-Marskalken gjorde proposition först till återremiss och sedan till bifall af Lag-LJtskottets förevarande Betänkande 5 men å båda Propositionerna svarades
Nej. 1 anledning hvaraf Herr Grefven och Landt-Marhalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade afstå berörde Betänkande, Ropades Ja.
Företogs till pröfning Allmänna Besvärsoch Oeeonomie-Utskottets den 1j sisth September under N:o 18T afgifne samt den 2f i berörde månad eftermiddagen på bordet iagde , Utlåtande öfver gjorde anmärkniDgar vid Ut - Den'15 December f m. skottets förut meddeldte Betänkande, i anledning af föreslagen förändring uti Examina för inträde i de Civile Embets-verken.
Herr von Hartmansdorff', August : Uti Utskottets första Betänkande, hvilket i det sednare åberopas, har Utskottet tillstyrkt, att Uppfostrings-Comitéen skulle få sig uppdraget, att utarbeta föislag till Civile Examina, att deröfver höra vederbörande , och att till Kongl. Majit inkomma med yttrande i ämnet.
Hela detta förslag förfaller nu genom Ridderskapets och Adelns godkännande af Särskildta Utskottets Betänkande, der det pag 2X2 är föreslaget: att Examen för inträde i Civile Embets-verk må göras till en gemensam för dem alla, endast med serskildt tillägg af Historien, Statsrätt och främmande Språk för dem, som vilja vinna inträde i Utrikes Förvaltningen, och aj de för Bergshandteringen nödige Vettenskaper, för dem, som ämna sig att vid BergsContoiret eller derunder hörande Embeten och Tjenster söka befordran.
Ridderskspet och Adeln torde således finna , att ingen vidare åtgärd nu kan komma i fråga, utan att Betänkandet må läggas till Handlingarne.
Herr Grefven och Landt-Marskalk en hemställde, att-Oeconomie-Utskottets Utlåtande måtte, på sätt Herr von Hartmansdorff föreslagit", läggas till handlingarne; hvilket bifölls.
Den 1S December J% m. "4*
Företogs tili pröfning Stats-Ufskoftets den 13 dennes under N:o 661 aflåtne, samt följande dagen på bordet lagde, Memorial, medförslag till Voterings-propositioner i målet rörande ersättning för Svenske Medborgares lidne förluster genom uppbringningar.
Grefve af UgglasGustaf: Ridderskapet och Adeln täcktes af det upplästa Memorialet inhemta, att hufvudfrågan redan är afgjord.
Det är blott arne smärre Redactions-förändringar, som återstå, för att få den underdåniga skrifvelsen i behörigt skick uppsatt.
Den ena är, att ersättningarne icke må leda till något praejudicat för framtiden.
Detta tillägg är gjordt af Preste- och BondeStånden, och Ridderskapet och Adeln torde finna, att en så obetydlig fråga ej hehöfver afgöras genom Votering i Nämnd.
Den andra är, att érsättnings-beloppet icke må öfverstiga hvad hittills blifvit föreslaget.
Enligt de grunder, som af Riksens Ständer nu blifvit bestämde, kan det på det hela omöjligen komma att öfverstiga , icke ens uppgå till den summa, som Comiteradc tillstyrkt, men det är möjligt, att för en eller annan individ det kunde blifva större, genom en nyligen tillkommen reclamation, eller genom beräknande af en längre tid för fredstillståndet.
I anledning deraf, och på det Expeditionen må behörigen kunna uppsättas, hemställer jag, om icke Ridderskapet och Adeln ville förena sig med Preste- och Bonde-Stånden rörande frågan, att ersättningarne icke må gälla såsom praejudicat för framtiden; samt i öfrigt tillåta, att 744 Den 15 December f m. det af Ridderskapet och Adeln och Ronde-Ståndet vid 30 puocten beslutade tillägg, i afseende på ersättnings-beloppens inskränkande inom de af sist tillförordnade Comiterade föreslagne summor, må från nämnde punct utgå.
Herr Grefven och Ländt-Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade , på sätt Grefve af Ugglas föreslagit, icke allenast instämma uti Preste- och Bonde-Ståndens vid beslutet om den Svenske Medborgare nu beviljade ersättning gjorde tillägg , att ett sådant medgifvande för denna gång icke må gälla såsom praejudicat för andre dylike ersättnings-päståenden , som hädanefter kunna göras 5 utan ock tillåta , att det af Ridderskapet och Adeln och Bonde-Ståndet vid 3o:de puncten beslutade tillägg i afseende på ersättnings-beloppens; inskränkande inom de af sist tillförordnade
Comitterade föreslagne summor må från nämnde punct utgå, hvarigenom desse frågor icke skulle behöfva att tili Förstärkta Stats-Utskoltets pröfoing öfverlännäs.
Föredrogs å ryo och bifölls Lag-Utskottets den 30 sisth October under N:o 224 afgifrte, samt den 12 derpåföljde November eftermiddagen på bordet lagde , Betänkande s öfver åtskillige af Särskildta Utskottet föreslagne Lag-, förändringar.
Den *5 December f m. ?45
Vid förnyad föredragning af Högvördige Preste-Ståndets den 6 dennes aflåtne, och samma dag på bordst lagde, Protocolls-Utdrag, angående underdånig anhållan hos Kongl. Maj:t om viss dag till Riksdagens aflysande, fann Ridder»,kapet och Adeln, att sedan Kongl, Majit uti Nådig Skrifvelse af den n dennes gifvit Riksens Ständer tillkänna, det Kongl. Maj:t ämnar Måndagen den 22 i denna månad kalla Stäaderne på Rikssalen, för att dem förafskeda och Riksdagen afsluta, någon annan åtgärd , i anledning af berörde Piotocolls-Utdrag icke erfordrades , än att detsamma borde läggas till handlingarne.
Föredrogs å nyo Lag- samt Allmänna Besvärs. och Oeconomie-Utskottens den 30 sisth Octoher under N;o 215 afgifne, samt'den 3 derpåföljande November eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande öfver vackt motion, angående afskaffande af Bergs-Tings-Rätter och Bergmästare-Embeten.
Herr Lagerhjelm_, Pehr: Sedan Ridder skapet och Adeln, genom gårdagens beslut, justerat siri tanka i afseende på Särskildta Utskottets Betänkande, och Utskottet pa,g. 47 tillstyrkt, att alla de Rätts-frågor, för hvilkas afgörande särskild sakkännedom varit ansedd nödig, måga till de Allmänna Domstolarne öfverflyttas 5 men Ridderskapet och Adeln egenteligen beslutat åberopande af hufvudgrunderne i 746 Den iS December f. m. Särskildta Utskottets Betänkande, s§ utbeder jag mig vördsamt , att erhålla upplysning , om detta hörer till hufvudgrunderne.
Örn det anses höra dit, kan ingen discussion ega rum ; i annat lall torde det vara tillåtet, att yttra sig uti ämnet.
Herr von Hartmansdorff', Augnst :
DI ingen annan af Särskildta Utskottets Ledamöter lärer vara tillstädes , anser jag mig , ehuru af olika meniog med dem, pligtig svara på Herr Lagerhjelms fråga.
Det hörer verkligen till hutvudgrunderna i Särskildta Utskottets Betänkande, att den, som skall j
Domstols-väg pröfva ett mål , anses icke behöfva förstå annat, än Lagfarenhet, och följakteligen kunna umbära sakkännedom.
Fastän jag icke varit al denna mening, och högeligen bestrider den, tror jag likväl att, då Ridderskapet och Adeln bifallit Särskildta Utskottets Betänkande i allmänhet, lärer äfven detta, som blott innehåller en partiel tillämpning deraf, icke kunna annat än antagas.
Herr Grefven och Landt-Marskalken gjorde Proposition till bifall af Lag- och Oeconomie-Utskottens förevarande Betänkande, hvilken Proposition med Ja besvarades.
Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens den 5 dennes Under N:o 348 afgiine, samt den g derpå - Den 10 December f. ift. 747 följde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens förut medcieldte Betänkande, angående fast egendoms försäljning genom Lotteri.
Herr von Hartmansdorff'August:
Ut skotten hafva i närvarande Utlåtande lörblifvit vid deras föria yttrande, som går derpå ut, att Utskotten väl , i sjelfva verket, ogilla fast egendoms försäljning å Lotteri j man anse, oaktadt skadligheten deraf, dock möjligt, att Kongl. Majit kunde behaga bifalla densamma.
På det att skadan, i sådan händelse, ej måtte göras mot lagens föreskrift, hafva Utskotten inkom, mit med förslag tili Lag-förändringar.
Innehållet af Ständernas yttrande till Kongl. Majt öf-, ver detta ämne skulle således i sjelfva verket blifva följande:
Vi anse saken skadlig, och önska fördenskull, aft Eders Majit icke måtte utföra den.
Men om Eders Majit likväl behagar så göra, vilja vi i underdånighet uppgifva det sätt, hvarpå skadan må RiKet lämpligast tillfogas.
Jag har förut, vid ett annat tillfälle, sökt fästa Högloflige Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på motsägelsen deri, att offentligen drifva Hazardspel, då de äro enskildta förbjudna, och då Ridderskapet och Adeln förut vid denna Riksdag ogillat tillvarelsen af en redan befintelig allmän Spel-inrättning.
Det är dessutom tillräckligen upplyst , att denna egen. doms-förspelning icke kan ega rum , utan genom beskattning pä allmänheten , ty hon måste äfven genom sina bidrag godtgöra kostnaden för Lott-försäljning m. m.
För öfrigt, då man vill 748 Den 15 December f. m. bortspela en egendom af 40,000 R:drs värde , utsätter man det dock måhända tili 6o,coo R:dr s och rättar lotternas antal derefter.
Göres-då dragningen , så snart lotter för något öfver 40,000 R:dr blifvit försålda, så äfventyrar förspelaren ingenting dervid, utan har tvärtom hopp, att någon af de 20,000 oförsålda lotterna kan utdragas, och kan således få behålla sin egendom, samt uppbära de 40.000
R:dr för ingenting, En gång har äfven jag deltagit i ett sådant spel , och kan af egen erfarenhet tala derom.
Man bör akta sig, att ej genom en sådan författning, som den ifrågavarande, rubba den tro Svenska Allmogen hittills ägt, att det är blott genom flit, omtanka och sparsamhet, men ej genom spel, sorn förmögenhet lagligen kan förvärfvas.
Det skulle således , efter mitt begrepp, vara högst förderfligt, att göra spel til! laga fäng af egendom , synnerligen den fasta, och jag skulle anse såsom en vanheder för en så ärlig nation, som vår, om det skedde.
Jag anhåller derföre , att Ridderskapet och Apeln , med afslag å Betänkandet, måtte förklara, att frågan om fast- egendoms försäljning å Lotteri bör alldeles förfalla.
Friherre Cederström, Jacob :
Då denna fråga blifvit behandlad i anledning af en Kon* uagens Proposition, kan den icke förfalla, emedan Konungen måste hafva något svar af Ständerne.
Visserligen kunna vi afslå Betänkandet, men icke förklara saken böra förfalla.
Jag anhåller om uppläsning af Protocolls-Utdragen i detta ämne från de öfrige Stånden , för att er - Den 1S December f. m. 749 fara , i hvad skick saken befinner sig , hvarefter jag utber mig, att få med några ord fullfölja mitt yttrande.
I anledning häraf upplästes de öfrige RiksStåndens rörande detta ämne ankomne Piatocoils Utdrag af den 10 och 12 dennes, hvaraf inheintades :
Att Preste-Ståridet bifallit'Utskottens först afgifne Betänkande samt tillika ansett försäljningen af Utländska Lott-sedlar vara icke mindre skadlig , än den af de å inländsk egendom, hvilken tänka äfven borde uti den underdåniga skrifvelsen uttryckas, och hafva' i detta sistnämnde afseende de öfrige Riks-Stånden blifvit inbjudne att sig med Preste-Ståndet förena; Att, Borgare-Ståndet godkänt Utskottens första Betänkande , samt Att Bonde-Ståndet för sin del funnit godt förordna , att som Kongl.