Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Om nu en lärare, efter forskning och ansträngning, slutligen trott sig finna de noggrannaste svaren, kan någon då förundra sig deröfver, att han önskar det lärjungen måtte inlära desamma?
Huru fri från egenkärlek man än må vara, kan man icke gerna önska bättre svar, än det som fullt öfverensstämmer med ens egen åsigt.
Böjelsen för beqvämlighet, och ifvern efter utmärkelse, har gäckat äfven de varsammaste lärares ansträngningar.
Efter några års förlopp har examinator, af de betygsökande studenterne, blifvit sammanfattad i ett litet compendium och, i värsta fall, på ett eller ett par ark.
Ett förslag i denna riktning vore för genomgripande, att man för ett sådant kunde hoppas framgång.
Utan någon större förändring i det bestående, kan likväl det åsyftade målet vinnas i afs:de på dem, som söka inträde i de civile embetsverken.
F, n. aflägges examen inför embetsverket; men denna examen har nedsjunkit till en nära nog tom formalitet.
Under min tjenstetid har val fråga ett par gånger upstått om ynglingars återemitterande till universiteten, men frågan har förfallit i anseende tili det upseende en sådan åtgärd förments väcka.
M. förordnades, skulle denna examen otvifvelaktigt höjas till hvad den varit ämnad.
Häremot har Utsk. endast åberopat den stora kostnad mitt förslag inedför, bestående deruti, att alla vid Akademien examinerade jurister måste resa till Stockholm för att der undergå den. slutliga examen; men hvad är denna kostnad emot de resultater. som deraf vinnas.
Jag väntar mig här den invändningen, att det är med svårighet förenadt att erhålla examinatorer, men Hrr:ne torde inse, att det är en väsendtlig skillnad emellan, att förordnas till examinator vid ett visst tillfälle, eller att ständigt vara det.
1 förra fallet söker man, enär det ligger utom ens verkningskrets, att komma från besväret så lätt som möjligt.
Helt annat är förhållandet, då man som examinator måste fortfara i flera år, hvarigenom man har tillfälle att sätta sig in i de särskilda ämnena och blir vand isa Den 17 Ok to ti er. att upträda sora examinator.
Kostnaden för ynglingarne är icke heller af någon betydenhet, ty sedan de undergått den juridiska examen vid Akademien, begifva de sig vanligen till Stockholm, och detta Utsk:s motskäl är således af ingen vigt.
Kör öfrigt afser mitt förslag endast att uphjelpa en institution, sorn redan finnes, och derföre anser jag förslaget äfven riktigt och lämpligt, hvarföre jag förnyar min anhållan om återremiss.
Jag måste bestrida denna del af Hr Cederschiölds motion.
Jag tror, att det skulle vara ganska svårt att åstadkomma en sådan ExainensKomraission som den Hr Cederschiöld föreslagit.
Det vore förmycket fordrat af de embetsman, som skola examinera, att nödgas underhålla sina skol-studier, hvilket är nödvändigt, om de skola fullgöra sina skyldigheter.
Hr Cederschiöld har sagt, att embets-examina nu urartat snart sagt till intet.
Jag tror att så äfven blir händelsen med ExamensKommissionen.
Jag bestrider den begärda återremissen.
Den härstädes till bifall å Utsk:s förev:de yttrande framställda propos. besvarades med starka
Ja jemte några Nej, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade dét han funnit Ja öfvervägande.
Föredrogs ånyo och bifölls Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk:s d. 14 dennes på bordet lagda Betänk.
N:o 117, i anledn. af väckt motion om förklaring af 2 mom. 11 § i Folkskole-stadgan, ifråga om Folkskole-lärares pensionering.
Föredrogs ånyo Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk:s d. 10 och 14 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 118 i anledn. af återremiss af Utsbs Betänk. N:o 95.
Då vid frågans behandling förra gången It. o. Ad. afslog Utsk:s förslag för att bibehålla det nuv:de stadgandet, men Utsk. emot denna E. o. Ad:ns mening icke anfört annat skäl än att 2 Stånd bifallit Utsk:s förra förslag, anhåller jag, att 11. o. Ad. med vidblifvande af sitt redan fattade beslut måtte lägga Ekon.Utsbs Utlåt N
I anledn. häraf hemställde Hr Gr. o. Landtm, om E. o. Åd. behagade, med vidblifvande af sitt förut i ämnet fattade beslut, lägga Utsk:s förev:de Utlåt, till handlingarne, hvilket bifölls.
Besv - och Ekon.-Utsk:s d. 10 och 14 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 119, i anledn. af återremiss utaf Betänk.
N:o 99, i fråga om ändring af HandelsOrdn. d. 22 Dec. 1846 m. m.
Den 17 Oktober. 153 Föredrogs oell remitterades till StatslTtsk.
Grefve Taubes, Henning Edvard, d. 14 dennes på bordet lagda motion, att Statens embets- oell tjenstemän måtte erhålla godtgörelse för deras genom förhöjd skjutslega Ökade utgifter vid sådane resor i tjensteärenden hvarföre ersättning icke särskildt erhålles, och att för sådant ändamål ett årligt förslagsanslag af 150,000 Itdr Ernt må ställas till K. M:s Nåd. disposition.
Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter,.
Sammansatta Stats och BankoUtsk:s d. 14 dennes å bordet lagda Utlåt.
N:o 29, i anledn. af vackt motion om förhöjning af det å Fullmäktige i Banken och ltiksgiildsKontoret anvisade honorarium.
Föredrogs och bifölls Sammansatta Stats och BankoUtsk:s d. 14 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 30, öfver vackt motion om förändring af vissa för HypotheksFöreningarne nu gällande föreskrifter.
Föredrogs men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, Sammansatta Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk:s d.
14 dennes på bordet lagda betänk.
N:o 37, i anledn. af väckte förslag till ändringar och tillägg uti de om skiftesverket i Eiket gällande föreskrifter.
Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Utsk:n inkomne Utlåt, och Mern., nemi. från StatsUlskollet: N:o 136, angide reglering af utgifterne under EiksStatens Bjunde Hufvudtitel; N:o 145, i anledn. af väckt motion om ändring i 1773 års skattläggnings-method för Vester- och Norrbottens Län; N:o 146, i anledn. af K. M:s Nåd.
Eemiss å Dess och Eikets KammarKolhii berättelse, angående Kungsgårdars och öfrige Kronolägenheters förvaltning ifrån Oktober månad 1853 till September 1856; N:o 147, i anledn. af K.
Eemiss å Dess och Eikets KammarKolbii berättelse om Sala Silfververks Känte-ersättnings-fond för redogörelsetiden ifrån d. 1 Nov. 1852 till s. d. 1854.
BevillningsUlskotlcl:
N:o 27, i anledn. af EiksStms skiljaktiga beslut, ang:de tullbevillningen.
BankoUtslcotlet : N:o 50, ang:de föreskrifterne i Usta och 2:dra Artikeln af BankoEegbtet; 154 Den 19 Oktober.
N:o 51, med förslag till åtskilliga förändrade föreskrifter i 4:de Artikeln af BankoReghtet; N:o 5 2, i anledn. af Begistratorns vid LåneKontoret i Götheborg A. Lindqvists ansökning om pensions-förliöjning.
Lagerbjelke, Gnst.:
Då för Riksdagens afslutande det är af stor vigt, att 7:de Hufvud-titeln snart afgöres, anhåller jag, att detta Betänk, måtte upföras först på föredragningslistan för nästa plenum.
Uppå härefter framställd propos biföll E. o. Ad. att StatsUtsk:s nu berörde Utlåt.
N:o 136, skulle upföras främst fi föredragningslistan för nästa plenum. H. E. o. Ad. åtskiljdes kl. \ 4 e. m.
Måndagen den 19 Oktober 1857.
Justerades 7 prol:s-utdr. för d. 17 dennes och pleni-prot. för den 12 sisth Augusti.
Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, StatsUtsk:s d. 17 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 136, ang:de regleringen af utgifterne under EiksStatens 7:de Hufvudtitel.
Bland de på föredragningslistan upförda Betänk:n finnes äfven Sammans.
Lag- o. Ekon.Utsk:s Betänk.
N:o 37, ang:de Skiftesverket.
Detta Betänk, är temligen vidlyftigt och, med afs:de på den långt framskridna tiden, kan det icke nu genomgås.
Jag hemställer derföre att, med förbigående af detta Betänk., de öfrige måtte företagas till behandling.
Uppå af Hr Gr. o. Landtm., i ani. häraf framställd propos., beslöts att Sammansatta Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Usk:s 2:ne Den 19 Oktober. 155 gånger bordlagda Betänk.
N:o 37, vid föredragningen i dag skulle förbigås, och icke skulle företagas till pröfning förrän uti ett följande plenum.
Föredrogs ånyo och bifölls Sammansatta Stats- och BankoUtsk:s d. 14 och 17 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 29, i ani. af väckt motion om förhöjning af det å Fullmäktige i Banken och ltiksg:sKont. anvisade honorarium.
Föredrogs och bifölls StatsUtsk:s d. 17 dennes på bordet lagda Utlåtande N;o 145, i anledn. af väckt motion om ändring i 1773 års skattläggnings-method för Wester- och Norrbottens Län.
Föredrogs och lades till handlingarne StatsUtskis nedannämnde den 17 dennes på bordet lagde Utlåtanden: N:o 146, i anledn. af K. M:s Nåd.
Kemiss å Dess och Eikets KammarKolhii berättelse, ang:de kungsgårdars och öfrige kronolägenheters förvaltning ifrån Okt. månad 185 3 till Sept. 1856; och N:o 147, i anledn. af K.
Remiss å Dess och Rikets KammarKollegii berättelse om Sala silfververks
Ränte-ersättningsfond för redogörelse-tiden ifrån d. 1 Nov. 1852 till s. d. 1854.
Föredrogos, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, nedannämnde d. 17 dennes på bordet lagde Mern., nemligen fiån BevillningsUlskotlcl : N:o 27, i anledn. af RiksStåndens skiljaktiga beslut, ang:de tullbevillningen.
BankoUlskottet .- N:o 50, ang:de föreskrifterne i Usta och 2:dra Artiklarne af BankoReglem:tet; och N:o 51, med förslag till åtskilliga föreskrifter i 4:de Art. af BankoReglem:tet.
Föredrogs och bifölls BankoUtsk:s d. 17 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 52, i anledn. af Regisirat örn vid LåneKont. i Götheborg A. Lindqvists ansökning om pensionsförhöjning.
Föredrogos och begärdes på bordet. l:o Ett från Högv.
N:o 359, innehållande inbjudning till de öfrige RiksSt:n att förena sig uti det af PresteSt. vid pröfning af Sammansatta Stats-, Bevillms- samt Allm. Besv.- och Ekon.Utsk:s Betänk.
N:o 19, i ani. af väckte motioner dels om den personliga skydds-afgiftens anvisande till folk-undervisningens befrämjande, dels ock om ordnandet af folkskole-väsendet, samt om löneförhöjning för folkskole-lärare och seminarii-föreståndare m. 156
Den >1 Oktober. m., i afs:de på morn. 2, under punkterne litt. b och c af nyssmde Betänk, fattade beslut; och 2:o Ett från Hederv.
BondeSt:t ankommet prot:s-utdr.
N:o 418, hvarigenom de öfrige RiksSt:n blifvit inbjudue att förena sig i BondeSt:s, vid föredragning af Allm.
Besv:s- o. Ekon LTtsk:s Betänk.
N:o 15, i anledn. af väckt motion om utsträckt fraktningsrätt öfver Kalmar sund för personer, boende emellan färjeplatserna ltöhälla och Fröbygärda på Olands vestra kust, fattade beslut att afslå detta Betänk., och i stället antaga såsom sitt beslut hvad uti Frih. C. J. O.
Alströmers
Betänka bifogade reservation blifvit föreslaget. H. B. o. Ad. åtskiljdes kl. } på 3 e. m.
In fidem protocolli Albert Alunck.
Onsdagen den 21 oktober 1857.
Riddarh.Sekret. upläste en från Hr Gr. o. Landtm, ankommen så lydande skrifvelse:
Af sjukdom hindrad att i dag infinna mig i R. o. Ad:s plenum, har jag icke hunnit göra mig underrättad, hvilken af R. o. Ad., som för tillfället bör i mitt ställe der föra ordet, och anhåller derföre att Hr Riddarh.Sekret. måtte, för iakttagande af föreskriften i 23 § 1 mom.
Riksd:sOrdn:n, mitt sjukdomsförfall till R. o. Ad:s prot. anmäla.
I anledn. häraf blef Ordförande-platsen intagen af främste närvarande ledamoten, Hr Gr.
Lagerbjelke, Gustaf. Justerades 4 prot.-utdr. för den 19 dennes samt pleni-prot. för den 15 sistlidne Augusti.
Hr Gr. o. Ordföranden tillkännagaf, att Hrr Talmän öfverenskommit, att, enär flere personer, som icke tillhört RiksSt:n, inkommit i Riddarhus salen under RiksStms gemensamma öfverliiggningar, Ståndens ledamöter skulle anmodas, att då de dertill infinna sig, vara försedde med sina Riksdagsmanna-polletter, emedan några an - Den 21 Oktober. 1.V7 dra icke kommo att erhålla inträde; äfvensom att i morgon icke någon gemensam öfverläggning komme att ega rum. föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande StatsUtsk:s d. 17 och 19 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 136, ang:de reglering af utgifterne under RiksStatens 7:de Hufvudtitel.
Härvid förekom först och lades till handlingarne det yttrande, hvari Utsk., beträffande de löneförhöjningar och nya löne-anslag, hvilka Utsk. i denna Hufvudtitel tillstyrkt, åberopat sin i Utlåt.
N:o 41 gjorda, af R.
St:r gillade hemställan i afs:de å tiden för beloppens utgående, äfvensom de beslut, It.
St:r i auledn. af nyssnämnde Utlåt, dels redan fattat, dels komma att fatta rör:de der föreslagne vilkor för löneförhöjningarnes åtnjutande.
Vidare förekommo bland de ifrågakomne förändringarne uti anslagen å 7:de Hufvudtiteln följande punkter: l:sta punkten, angele aflöningen för Deparl:sChefen.
Härvid förekom först och bifölls den af Utsk. tillstyrkta anslagstillökningen af 4,500 Rdr Rmt.
Beträffande sedermera Utsk:s yttrande om den för Depart:s Chefen ifrågaställda hyres-ersättningen, yttrade Hr Fåhraeus, Joh. Fredr.:
M. för 9 år sedan, i följd af en II.
St:rs föreg:de skrifvelse, till afgörande uptog frågan om beredande af boställsrum åt de 4 StatsDepart:sChefer, som deraf dittills varit i saknad, fattades passande lägenhet att i sådant afs:de nplåta åt Chefen för FinansDepart:tet, hvarom jemväl nåd. tillkännagifvande sedermera skedde till 11.
Att icke vid de nästföljande Riksdägarne, som togo sin början åren 1850 och 1853, beviljandet af kontant vederlag härför blifvit II.
St:r i nåder föreslaget.
, kan tillskrifvas den omständighet, att K.
M. vid begge dessa tillfällen till R.
St:r aflat förslag om bebyggandet för Statens räkning af en tomt vid Carl XIILs torg, oell att man ansåg såsom följd deraf en reglering möjlig, hvarigenom boställsrum in natura kunde i något Kronans hus åt bemälde
Depart:sChef beredas.
Såsom bekant är, vann intetdera af K.
M:s byggnadsförslag R.
Hade i sammanhang med Propos:n till innevmle Riksdag om Statsverkets tillstånd och behof fråga hos K.
M. blifvit väckt om framtida godtgörelse åt FinansDepart:tets
Chef för saknaden af boställsförmån, är jag öfvertygad att K.
M. med nöje skolat besluta förslag derom till R.
Att så icke skedde, härleder jag helt och hållet från grannlagenhetskänsla hos denne samme konselj-ledamot, till hvars Depart. ärendet, om det förekommit, skolat höra.
Härpå bör han emellertid icke blifva lidande.
Och då frågan på annan väg i laglig ordning blifvit väckt, hvaröfver R. o. Ad. nu har att besluta, tvekar jag icke att tillstyrka att den af Hr Cederschiöld föreslagna ersättningssumma, 2,000 Rdr Rmt, må anslås at tårligen till Chefen för FinansDepnrtitet utgå, intill dess bostadslägenhet 158 Den 21 Oktober. kan varda åt honom anvisad.
Hvad anslagsbeloppet angår, bör detta under närv:de prisförhållanden desto mindre anses obilligt, som jag med visshet har mig bekant, att det endast motsvarar |:delar af hvad nuv:de Depart:sChef för sin bostad har att i årlig hyra erlägga.
När man jemför de af K.
M. framställda förslag till lönestater såväl inom StatsDepartm, som inom Kollegierna, finner man huruledes, åtminstone i de flesta fall, den grundsats gjort sig gällande, att lika grader fordra lika aflöning.
Denna grundsats erhåller dock icke full tillämpning om den ene tjenste- eller embetsmannen tillerkännes fördelar in natura framför den andra, ehuru möjligen sjelfva lönebeloppen äro enahanda.
Så är förhållandet med Chefen för FinansDepart:tet, i jemförelse med öfrige Depart:sChefer, hvilka hafva boställen sig anvisade.
Den siste värde talaren har uplyst huruledes den nuv:de Chefen för FinansDepart:tet betalar en hyra med 5 0 proc., öfverstigande den summa, som af Hr Cederschiöld blifvit föreslagen; men om jag också antager att en passande våning kan erhållas för denna sednare summa, så står det dock alltid läst att bemälde embetsman har 2000 fidr mindre årligen i lön, än hans vederlikar inom konseljen, åt hvilka boställslägenheter blifvit uplåtna.
Detta förhållande bör, enl. min öfvertygelse icke fortfara, och vill man öfva rättvisa, bör man göra det icke blott i orden, utan jemväl i verkligheten.
Jag anser följaktligen, för att tillvägabringa tillämpning af den grundsats, som nyss omförmäldes hafva gjort sig gällande hos Regeringen ronde löneregleringen för alla tjenstegrader, det vara nödvändigt att bilalla den af Hr Cederschiöld väckta motionen, hvarföre jag förenar mig i det yrkande, som Hr Fåhraeus framställt.
Som jag upkommit först se dan discussionen börjat, har jag icke kännedom om hvad Hr Fåhraeus yttrade i början af sitt anförande; men jag tyckte mig finna att det innehöll en framställning af de motiver, som föra nied t mig att väcka ifrågav:de motion.
Jag ber att emot StatsUtsk. få anmärka såsom nära nog en förolämpning emot mig, att det icke anfört något enda af de utaf mig åberopade skäl för min motion.
Af Utsk:s Betänk, ser det ut, som om jag skulle sprungit i ogjordt väder, och framkommit med ett obefogadt förslag.
Men förhållandet skulle visat sig i annan dager, om Utsk. — hvad man ock egt rätt af detsamma fordra, — autydt de grunder, på hvilka jag stödt min motion.
Jag har nemi. deruti angifvit, det jag lörmodade att anledmn hvarföre någon framställning i detta ämne icke blifvit gjord af K. M., var den, att saken gällde en fördel för den embetsman, hvilken ärendets föredragning ålåg; samt att denne af grannlagenhet ansett sig icke böra påyrka propos.
Vidare har jag uti min motion visat nödvändigheten af bättre utrymme uti Kansli-huset för SlatsDepartmes expeditioner, och att sådant endast kunde ske derigenom att de åt Chefen för EcklesiastikDepart:tet uplåtna boställsrum disponerades till embetsrum; men sådant kunde icke lämpligen
Den 21 Oktober. 1.19 lee, utan att bemälde Depart:sChef i stället erhölle erforderlig hyresersättning.
Erhölle åter Chefen för EcklesiastikDepart:tet sådan ersättning, kunde den icke utan orättvisa förvägras Chefen för FinansDepart-. tet, hvilken för närv:de är den ende, som saknar boställe.
Men då jag nu hört både Hrr Fåhraeus och Printzensköld andraga skäl för bifall till mitt förslag, anser jag onödigt att vidare uptaga tiden med dess motiverande.
Dock, som jag icke vet huruvida de emot Utsk:s förev:de beslut afgifna reservationer blifvit uplästa, anser jag mig böra fästa upmärksatnheten derpå, att It.
St:r redan en gång ingått till K.
M. med skrifvelse i ämnet.
Jag yrkar afslag å Utsk:s hemställan och bifall till min motion.
Sedan härefter Hr Gnn och Ordf:n framställt, att under discussionen endast blifvit yrkadt, att R. o, Ad., med afslag å Utsk:s ifrågav:de yttrande, måtte bevilja ett anslag af 2000 Rdr Rmt, att såsom hyres-crsättning ärligen utgå till Chefen för FinansDepart:tet, tilldess bostadslägenhet kan varda åt honom anvisad, blef propos. till bifall å Utsk:s förev:de yttrande först framställd och besvarad med starka
Nej, jemte ett eller annat Ja, och, uppå sedermera framställd propos., beslöt R. o. Ad., med afslag å Utsk:s yttrande, att bevilja ett anslag af 2000 Rdr Rmt, att såsom hyres-ersättning årligen utgå till Chelen för FinarisDepart:tet, intilldess boställslägenhet kan varda åt honom anvisad.
2:dra punkten, ang:de förhöjning af anslagssumman för Finans Departementets Expedition.
Vid behandlingen af de föregtde llufvudtitlarne har R. o. Ad. bifallit K.
M:s förslag i af's:de på lönerna till Expeditsekreterare, nemi. att de skola utgå med 4,500 Rdr Rmt.
På grund häraf får jag hemställa det Högloft.
Ståndet äfven nu måtte besluta att lönerna för dessa embetsmän inom förev:de Depart:t bestämmes till nämnde belopp.
Beträffande punkten b är förhållandet, att R. o. Ad. vid de förut afgjord» Hufvudtitlarna afslagit Utsk:s hemställan, att löneförhöjning för Kanslister och Kopister skulle ställas till K. M:s disposition.
Då emellertid 3:ne Stånd gillat Utslcs förslag, torde R. o.
Ad:s nämnde beslut icke denna gång böra föranleda till någon skiljaktighet från de öfriga Ständernas.
Hr Gnn och Ordf:n framställde att sedan i afs:de på förev:de punkt blifvit yrkad den förändring, att aflöningen för Expedit:sSekreterarne bestämdes till 4,500 Rdr Rmt för hvardera, beslut ang:de denna aflöning först torde böra fattas, samt hemställde derjemte om It, o. Ad. bifölle hvad Utsk. i fråga om ExpedihsSekreterarnes aflöning, föreslagit, men denna propos. besvarades med Nej, hvarpå It. o. Ad. beslöt att aflöningen för Expedit:sSekreterarne skulle bestämmas till 4,500 Rdr Rmt för hvardera.
Uppå sedermera framställd propos. blef förevide punkt i öfrigt bifallen, med den rättelse i tillökningen af Expeditionens anslags - lfiO Den 21 Oktober. summa, som af R. o.
Ad:s, i afs:de på Expedit:sSekreterarnes aflöning, fattade beslut föranleddes.
3:dje punkten, angille antlagsförhöjning för Kongl. KammarKollegium.
Härvid förekommo hvart för sig nedannämnde momenter: Mom. a, angille a/löningen för Kollegii President.
Förhållandet är ungefär enahanda här som vid föreg:de punkt. R. o.
Ad. har nemi. förut beslutat bifall till K.
M:s Propos. i afs:de på lönen för Hofrätternes presidenter och fastställt den till 9,000 Rdr.
På denna grund får jag hemställa att Hr Gr:n o. Ordfln behagade framställa propos. derpå, att presidentens i KammarKolhii lön måtte bestämmas till 9,000 Rdr.
Efter först till bifall å förev:de mom. framställd propos., som besvarades med Nej, beslöt R. o. xVd. att aflöningen för KammarKoliegii President skulle bestämmas till 9,000 Rdr Rint.
Mom. b, angidc aflöningen för KammarRåden.
Detta mom. bifölls.
Mom. c, ang:de sammanslagning af Aktuarie- och Regislratorsljenslerne i Kammar Kollegium samt anställande af en Kanslist till biträde vid dessa tjänsters bestrålande.
Jag hyser i allmänhet den öfvertygelsen, att det icke varit riktigt af Utsk:t att tillstyrka att den för kanslisterna föreslagna löneförhöjning må ställas till K.
M:s disposition; men allraminst tror jag det hafva varit lämpligt att göra det i närvrde fall.
Enl. mitt förmenande har KammarKoll. verkligen begått ett misstag, som i framtiden väl också torde blifva anmäldt till rättelse, derutinnan att Kollegium tillstyrkt sammanslagning af Aktuarie- och Registrators-tjensterne.
Den, som känner hvad en registrator har att göra, synnerligen i ett verk sådant som KammarKoll., skall otvifvelaktig! medgifva, att hans befattning är så trägen att den i sanning fordrar siri man.
Då ligger det också, enligt min tro, en oriktighet uti att på denne tjensteman öfverflytta ansvar6skyldigheten för de göromål, som tillhöra aktuarien, helst jemväl dennes åligganden äro af den beskaffenhet, att de kräfva sin egen man, den der hvarje söknedags f. ra. bör vara tillstädes på embetsrummet för att gå parter tillhanda med afskrifter och utdrag ur Kollegii prohr och handlingar.
Då man emellertid velat åstadkomma en besparing i afs:de å dessa båda tjenster, på det sätt, att man indragit några
Rdr på aktuariens lön för att derigenom förvandla denne tjensteman till en kanslist, hvilken skulle biträda registratorn i hans göromål, borde väl denne kanslist hafva sin lön upförd på stat, och icke, såsom StatsUtsk. föreslagit, ett belopp i form af arfvode ställas till K.
M:s disposition för att hållas biträdet tillhanda.
Deraf måste följa, att KammarKoll. icke kan nämna någon kanslist till registrator biträde, utan måste dertill förordna De ii 21 Oktober f. m. 161 förordna en extra ordinarie; och deruti ligger åter en orättvisa mot denna tjensteman, som sålunda kominer att sakna ali slags säkerhet, att få behålla befattningen, oberiiknadt den omständigheten, att, i händelse han qvarstaunar på platsen tills pensionsåldern är inne, han då aldrig, såsom ej varande ordinarie tjensteman, kunde blifva med arfvodets bibehållande öfverflyttad på indragningssfat.
På grund af hvad jag nu haft äran anföra, anhåller jag, med reservation emot KammarColhii registrators- och aktuari-tjensternes förening, att Utsk:s hemställan måtte ogillas och K.
M:s proposition ang:de kanslist-tjenstens upförande på stat af K. o. Ad. bifallas.
Ilr Liljehöök’.
StatsUtsk. har vid behandlingen af embetsoch tjenstemännens löner i allmänhet utgått från den grundsatsen, att icke vidtaga några nya regleringar dervid, än då den varit af behofvet oundgängligen påkallad, och då fråga är väckt om en reorganisation af Collegierua, tror jag för mili del att StatsUtsk. i delta fall rätt förfarit, allra helst, som derigenom icke något hinder förefinnes för nrendernas behöriga gång.
Dä så är förhållandet, tror jag också, att man icke bör i stat upföra en tjensteman, som vid en möjligen blifvande förändring af arbetssättet, kan erhålla en annan befattning, än den han nu innehar, oell hvilken inom embetsverket kan befinnas behöflig och nyttig
Jag får således yrka bifall till hvad StatsUtsk. här föreslagit.