Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Om Utskotten hade vrostclerat att de, som fä »rättighet att erlägga Siö - Tullen i Swenstt Banco l stället för Hamburger Banco, skulle sä gjöra en tädan L'gwld esker 48 skillingar eller al pari Cours; sä hade witzerligen en tädan följd, som ben ofwannämnde anmärkningen innehäller, inträffat; msn Utskotten hcstwa uti deras Betänkande» uttryckellgen saal, estr en fädan liqwid icke annorlunda borde ste, än att Sjö - Tullen skulle efter j Hoo Zrs K:» l-Kungörelse clareras med Riksdaler Swenstt Ba> cs, swarande emot en Riksdaler Hamburger Banco, beräknar ester den dagens i Allmänna Tillingarne kungjorde Cours , LäTullClareringen sker, eller ock om detta icke more Postdag , ester den »ästföregäende Postdagens noterade CoucS.
Si-lnaden emellan detza bäda cla»
Den 27 Januari!. io8z reringslätt är för Kronan ingen, ty hon sär lika mycket af den ena 1 Swensk B'tico, tom smårör emot hwad den andra erlägger t Hamburger Banco; och för Expoiteurer ater medsörcr det ingen större ukgisr, str betala ult Hamburger Banco j stället >ör Swenstt Banco, än drn obetydliga as« gist, som belöper i Courtage till Mästaren, som eiler Fprsattmngarne stall vistula Waxeiköpet.
Skälet hwariöre Urstotken tillstyrkt, alt Tullclareringar under ivo N:dr malle sä ste, icke med Waxel utan!
Swenstt Banco, är swärighrten, att fä Wäxlar till elt sä ringa belopp, t» högst ogerna drages Wäxlar pä sä obetydliga Summor.
Den yppade farhäga att detta medgiswande stulle kunna föranleda till understes, dymedelst att den sorn hade en Tull , Clarering af nägra hundrade
Riksdaler »kulle kunna fördela den pä. sä mange serskildta Personer, under namn as serskildta Exporteurer, att ingen as dem komme att betala sulla loo Rdr i Tull Umgälder, anse Utskotten icke wara att befrukta, ty en sädan fördelning ätsöljeö of sä mänga serskildta omständigheters iakttagande cch dermed förenade kostnader, alt det längt isrän art bliswa en winst, stulle sörordsaka mera utgifter, dä t alla sall Tull - Clare, ringen mäste ste ester icke al pari, ulan den gängse eller faststätde Cvursen.
Att Exporteurerne i Rikets alla Stapel, Städer utan undantag mätte erlägga sina SjöTulieasglster till deras kela belopp, antingen t Wäxlar pä Hamburger Banco eller ock i Swenstt Banco, kalwa Utskotten i deras förut l detta ämne cstgifne Betänkande, pä de derutinnan anförde stal icke gistedt sig kunna tillstyrka; äswen is84 Den 27 JanuarLL. som Utskotten anse det sätt till Couriens bestäms mande, akt ett medium matte tagas as öwad Stats - Merkel ever Rcksgälds - Lontoiret detatr för sine ä Bcursen uppköpte Wäplar under sista fjerdedels eller halfäret, ever oer under de rwenne näst föregäende mänader, wara bade olämpligt och obilligt, sa för Kronan som Exporieuren, e, hwatz dera stuve dltswa winst eller förlust pä ena eller andra sidan.
Hwad i östigt bliswit anfordt, i afseende va .redowisningtn för de inflytande Wäxlar och deras upptagande t Näkenstaperne etter dm förhöjning Wäpl - Courstn medför, tillhör icke detta Utskottens närwaranbr uilmande.
Ständer hemställes allt detta ^vördsammeligen.
— Stockholm den 2Z Ianuarii 1810.
Nidderffopet 06) AdelnS Ledamöters wägnar. ^sacob De la 6aMie- LIaes b'lemiirA.
Pä Högwördige Preste - Ständers Ledamöters wägnar 1K.
VVeiclman. deicoIau8 Oarclell, Pä Wällvfl.
Borgare - Ständers Ledamö, kerö wägnar Larl DanccherF.
AnN. kreciin.
Pä Hrderwarda Bonde, StändetS .Ledamö, ters wägnar. ^nstsrs ^nclerslon.
VVessir>§« kröclelins. kt. 6.
Ingman» Bifölls.
Upp - Dm «7 Ianuarkt.' 1085 Upplästes ett af Stats - Utssottet ingifwit sä tydande : wordsamc Memorial!
Tiri Stats r UtffottttS lörnvade Utlätande, har män del Hcderwacds Bonde - Ekander bilfwik älerförwift Stale- Utskottets Betänkande ak Len L » denna mänad, l ywad som rörer aftö ning för Bo: de- Släudeks Secreterare, Caucekiivä) Wakt, Betjening, hwaremot Högloft.
N>-d derstapet och Adein Betänr.nidet disasilt. men, , . stende trsidenwäcrrefrägaomTractamenretörB StändctS cplra ord :rar>e L-».ce^ister,anmodat S r Utffottet, att med Forsing til! trac <!?' -örd^ traEancellistermkomma Högnör. <P .-ie-Sl. n. har, i afstende pä de hos B»n e l änder g/orde.. märkningar emot Uttkvtttcb Föisiag till cfiönmg för samma Sränds Srcrcterare, Cancesiie och Wakt - Betjening, desium, alt uti denna de! mförmärka Stats - Ukikottets olicriigare Belä.ronde ; och deruti ika!» det Wällosi.
Borgare, Eländet äfiven hsswa ltistättit. Hwad Stats - Utskottet i det nu ätersvrwiste Betänkandet t ofjeende pä dlrfwvten fö' Bonde» Ständels Secreterare och v-ce Secreterare iö e» flagit, aru:dar sig icke pa näav!, öfwerd".!wrn dr, spirings principe, Man pä ett, e--.er Uttkekk«s vföränderllgo ö'wertygc>!?, i ,r > >7 si. n>a«to w;k» kia! bedömmanoe af werketkaa ^-'d<U!andet och b-- staffendelen af -eras
Ti nsiebei ttinng tarm Skär.' der under detta Riksmöte. — -Och d koltei h icke funnit näa'e säda--e fkä? rit- del frän d H^derwärda Bonde, Ständer med-ene anma niraor wara anförde, som Utskottet ansett si Ridd. och Ad. Pror. 5- B. 88. 1086
Den 27 Januari!. tjena det afseende, art Le kunnat föranlåta Utskottet art tillstyrka nägvn förändring uti hwatz Utskottets förra Betänkande i detze omständigheter innehäller, utan fär Urssotket der samma till Riksens Högloft.
Bifall »vördsammeligen hemställa.
Uti onmärkningarre har wäl bliswit anfördt, ort »vid olla fordna Riksdagar der skall berodl af Konungen art bestämma afiöningen för Bonde- Elände s Secreterare, alwen under de tider, dä Konungens svrwaltningSsält as Allmänna Medlen war wida mera inskränkt än nu; men detta har icke funnits instämma med werkeliga förhäl» landel, t» öre r 772 ärs RegementSlvrändrmg finnes det hofwa warit Riksens Ständer lvm bestämde belöningen iör Talemännen och Bonde - Ständers Secreterare, och hivarä såsom eyempel kan anföras sörhälland-t wid 1762 ars Riksdag.
Dock som Riksens Ständer dä icke ägde nZgra Medel under sin serskilta disposition; sä anmälte Riksens Ständer alltid beloppet hos Konungen med underdånig onhällan t der han täckles » Näder förständiga Ecaks» Coutoiret om utbetalningen deraf. Stats-U>skottets Ledamöter hola sä wilcken underdämg wördnad och kärlek för Kongl. Majus dyra Person, att Utskottet derutinnan wägar täfla med- hwilken af fina Med-Undersätare som hälst.
Utskottet har icke älvstat någon inskränkning, ännu mindre kunnat sälta i ftäga äfwen den minsta of de Kong!.
Magt tillkommande höga rättighete-, hwilka Utskottet anker böra af k,varje Underiäte helige hällas; men dä Len af Riks- Slänten gillade Riksdags - Ordningen uti 24 tz. stadgar, att den »vedergällning, hivttken sä rvat Stän dens - Den 27 Ianuarir'.
1087 dens som Utskottens Secreterare, jemte den undse Riksdagar nödige Betjeningen uti Grandens Cancelliet samt Riksens Gränders Ullkotk, wld Rrks» bagens flut komma att erhälla, lämpad efter göromätens wigt och mängd, stall af Stats - Utstotret, etter öfwersäggnlng med LandtMarstallen och Talemännen förefläs , och, r sammanhang med
Len öfriga Sratsreglermgen, af Riksens Ständer bestämmas: och något undantag för BvndeSkänders
Secreterare härutinnan icke blifwit gjordt; fä har Stats - Utskottet, hwa^ken kunnat anse detta sästm en island Kona!.
M chts boga rättigheter, eller fungit det utom gränjm al un befattning, akt med Fö stig härutinnan kill Riksens Högloft.
St ts Uttkottet öfwerlemnar fäledes tryggt b«tz söcbällande t denna omständighet lill Riksens Högloft.
Eget upplysta bedömmande.
Beträffande de has dtt Heder värd» BondeStändet tjenstgörande Ex-a C-ncell!st.r , fös hwilka Högloft.
Ridd rst wek och Adela anmodat Stats , Wstottet, att med Fä fl a kill Da ramanten ittkvinma; lä har Ulstoktet ,!,i kasik detta ämne under fö" »ad ökwerlaaaning, och 'tv t anlsdniny ak förbervrde Högloft. Riddersswet och Adelns uttryckliga begäran kill R>klens Högloft.
Eaet ompröl wande wördlammchgm hemställa, huruwida ett Mank
Dactamenke för denna gängen, vch utan prejudicat för sramnden, mä bestäs, i hwilket fall Ulstottet fär iöreflä, att befte Extta Cancellister mä bewiljas ett lika Dactamenle som för Utstottens Cancellister, elier En Riksdaler Banco om dagen för hwardera.
Någon ytterligare tsllskiML i Let för Bonde Gtän - Fv88 Den 27 Ii,marik. dets Waktmästare föreflagne Dag-Tractamenkr hav Stars-Utssottet icke fnnnik nögon onledning, att tillstyrka. Hwilker allt Riksens Höglofl.
Siänder »vördsammeligen underställes.
Slockholm dea 25 Januaru i8lv.
R-dder- PäHvgwördige Pre, ffaper och Adelns Le- ste» Gränders Leda da-nölers magnar. mörers wägnar.
Llae5 kämlNA. lii. ^VeillMLn.
Pä Wällvfl Borgare- Pä Hederwärda Bon Stäichkls LeduMölerS de- Smndets Leda» wäinär. mörers wägnar.
Larl kr. l-.LN(lbc-r§. chrllan kricskon. krölloliu8. «^err ^»rcfwen och LattddkNarskalken gjorde pro: sr'a<, vä Stars - Utstvtttts Förslrg till arfwode ör Bande -- Skändets exera Lancrllie-Betjening , hwilket B l olls. ^err d/Isrk8Von VVu^ternberg, 6utizk hade tngjfwit ett Diktamen, hwilket upplästes, lä nch..rde:
I sammanhang med hwad en wärd Ledar msk Her!'
Friherre 8tLsi von klollwm för nägra P?e ndagar std^n yttrat rörande Lönekillöknrng för Emöeks och Tjenstemän t allmänhet, torde Högtofl.
Ridderstapet och Adela tillära mig att fä an, föra nägra ord.
Rr« Deri 27 Januartt. 1089 Redan wid Riksdagens början wäcktes frä» ga om förbättrande af Embetsmänncns Löner, och Stars - Mstortet, du derr^ ärende bief remitkeradt, anfäg en fl,k förvältring bäde billig och rättwis i anseende lill stegrmgn, i rttiset af alla ^öbwändrghets arriclar , sivare ä,e:, men ölwersimnadc denna ömtällga fräga ull fram iden da Statens tillgängar kunde medgifwa nägon iörhöjnlyg Löner».'e. Ehuru Embersmanna Corpien, kännande hela tyngden af sin sivara betagenbtt, med stillatigande mottagit underrätte fen om detta Beflut, dä likwäl
Veu hast högt skäl att klaga och bnvlsa sin orvillkorstqa rätt kill R'kienö Sränders hågkomst, kan jag dock rcke neka mitt hjertås känsla den tflltrebSställeisin att fästa Högloft-N'dderstopet och Adelns uppmärksamhet pä beskaffenheten af Stats-Utstotleis, enstat min tanka, i detta ämne orärtwlfa
Be» tänkande.
Ordet framtiden lemnar Embetsmanna-Torp» fen tngen förhoppning förr än efter 6 ärs förlopp eller wid nästa Riksdag.
Alt afwakta denna tid, torde af mäng'. skäl bilscha det swäraste, och till äfwen yrs stola fä nu »varande
Em» betsmän med redligaste och bästa wilia och urpsätt kunna öfwerwinna de swärightter, tom genom knappa tillgångar sätta dem ur ständ att wara gagneliga för Staten och sig sjelfwe.
Dä behofwet wäcker bekymmer och iodrar ens hela omtanka, huru kan man wänta sig häq och lust för arbete, och kan man med säkerhet förmoda att Medborgares wäl stall med redlighet och drift behandlas.
Det iQyo
Den 27 Januarir'.'
Det är icke nog att frägan om Embetsmannens förbättrade willtor är billig, ben är rättwis och laglig.
Embetsmanna - Corpsen tillodes frän första bärjan Indelt Lön eller l Sponncmäl- Derefter förwandladcs pä deras egen begäran denna lön t Contant efter dä warande priser; oförmodadt war för dem detta stigande i prist-r as nödwändighetS waror.
Dä Emdetsmannen nu äcersvrbrar sine en gäng bestämde Lvninaswilkor, kan han wäl anses begära en obillighet?
Männe ett bifall till denna önskan, benna rättmätiga fordran, kan fä anseende af en uppoffring utaf Riksens Stander?
Nej wist icke! ester min tanka sker ingen grace, endast rättwifa.
Med upprigtig wilja, med ett sant ber hjertande ak Embetömanna Cotpferis nu warande ställning, Eola Riksens Högloft.
Ständer wisst finna utwägar alr sylla ke behof, hwarlill öfwer-- fkottet, som of Embetsmännens löner in narnea hittills tillssyndat Staten, intill närwaranbe stund dllxwik anwändt
Att än mera wisa billigheten af hwad jag tagit mig friheten anföra, fär jag bifoga Utdrog af Räntekammarens Hufwudbok och aftöningsSlaten för är 1805.
Högtofl.
Ridderssapet och Adeln täckes deraf finna du-u odechdlig benna fräga är i jämförelse med be reqwisitivncr, som till andra kanske mindre nödwaodige, MlM» billige och rällwise behof äro utgägne.
Jas Den 27 Ianuarn.
1091 Jag anbäller att detta Memorial mätte lika med Herr Friherre Lrsel von ttoMeing ymand?
fä remrtteras till Stats-Urffottet, som torde an» modas att owilikorligen inkomma med Fvrflag till en förbättrad aftvnings»
Stal ifrän och med detta ärs bönan; äswen som mig torde tillätas att fa detta mitt ödmjuka anförande med de öfrige Respmiwe Ständen cvmmunicera- Stockholm dea ben 27 Januaril 1810. 6, U-trIr5 von VVuttemberZ.
Utdrag af Rong!.
Räntekammarens Hrrf wuddok för ar 1805. cvrdinarie Aflöning.
Kammar-Collegii Betjening jemte Le wid Mynter tjenstgörande - - - - i -4: LandlMätrri-Sk. -,o;o; Stats'Cvntvircl 7,7^4: 9' 4- Bergs-Cvlleginm 6,46;.- CvmmerceiCvU. 10,97.;: 4: Kammar-Rätten i»,;LS: s. Förwaltninaen af Eiöärsnderne Utom Militaire Ledamötcrnes ----- ;,ooc>: Swea Hof-Rätt - i;,s;8: >6: Krigs Hof- Rätten -,67;: Kriss-Esllegium, ,s,7os: Konung;- Cgncellie '7,7'?: so: Cvl - Häraf torde kunna indragas ;:e Prvvince - Eontoiret som hittills haft Zinffa ärendernr.
Häraf torde äswen ;:dje Revisions- Contvirer kunna indragas af lika stal som ;:dte Prvvince - Cvnroirek r K«mr§ mar-Cvliesiv. ZnberLknadt Mlitiiir rsdrMvrernes, svm icke lära hehöfws förbättring såsom ägande Löner wid Rk-rmenkkrne. br - lO§2 Den 27 Januari!.
Evllegium Medicum >6:
Brhösnier ingen förbättring dä Ledamöteryr dels artz pa am nan Skar, dels äga för praerique lönande inkvmsirr.
Efter F-nlands abalienercnde rörde flera indragningar kunna äga rum.
Remitterades till Stats.wssvttet, samt tilläts Författaren att sitt Diktamen med de öfriga Ständen kommunicera.
Herr Lilverllolpe, 6uil»s -chrgh.iw:
I Plenum den iz Zanuarii uppläste jag «tt Dicwmen hwari sörrflvgs upphaiwande af der fä kallade xrvduct'placattt.
Jag dar sekermera tillfälligkwis genomläst Borgare, Skär dus Priwilegier och till min forund^n ituinlt, att denna blott Ali-» männa O-conomstka lö^attninq är, elt detta Ständ tillhörigt priwileomm.
Dä det är min öfwertygelse atk priwlleMc wät friwlkiigt kunna cederas, men ej näsen innehafware offordras, eller ens proposition derom göras, sär lag förklara, ott om jaa löt ut känt detta, hade jag ej gjort wot'vn om producl- placatets upphäkwande.
Jag cmhäller derföre hvö Herr Grcfwen och LandlMarffalken ott mitt oswannämnde
Dlctamen mätte fa sä om förloUit oiiles, fä wäl l osjeende pä den derä gjorde Rem,jje„ till Allmänna Veswärs» och Oeconowie» U.stvtlet, >gmt vä all öfwerlägg» ning derom hos Högloft.
Ridderstapel och Adeln Herr Grefwen och LandtlNarftalkei, gjorde Prvposillvn l enilZhet med Herr LillvLrltolpes begäran, hwilken Bifölls.
Herr Den 27 Iauuartk. 109; Herr , jonss, inwände att Bor gare «Srändst kunde kanske haflva lust atk Maga sig det.a Prnviiegmm.
Hern.- ZilvsrstoIsiL erindrade, att sädant more desi ensak, men alt han ej will göra nägon motion innehM'de en fordran af nägvt annat
Ständ att asstä ifrän sina rältigheter.
Justerades följurde:
Ucdrag af protokollet hällre i Hoglofl.
Rrdverflaper och Adelns plenum dett 27 Januarit 1810.
S. D. Föredrogs Stats - Utskottets Me» moria! af den 25 sisNedne, innehäliande förnyad hemställan til!
Riksens inländer dek mätte StatsWerker tiliäras all uvvkaga Inrikes bokförde Län, och wnn Högloft.
Riddmkapet och Adeln, sorn till Ulstvitets förra Försiag hade lemnat sikt bifallsia aswen nu döra wid delta sitt förut fattade beslut iördlkfwa, instämmandes för sin del i Stats-UkssoklekS yttrade önskan, otk nödige mätt 06) stea riu det g,?rde Läne-förflagetö werkställande, ffyndesamt märke kunna tagas.
Hwilket skulle de ö-rioa Relpectkve Gränden genom Utdrag af Protocoliet wanligen communiceras. l^r irines.
Pror. 5 D. Upp 88 » 1094 Den 27 Ianuani.
Riters Högloft.
Ständers Allmänna Beswärs- och Veconomie, Utftorrs Betänkande, angående Byteo - rrvrster.
Twänne serffildte till Utskottet remitterade Memorraler det ena af Herr Lai.dshöfdigen m. m. Grefwe Ösel 8r. telöml-r och det alidia af Rttsdags.
Fullmägti^rn ^ncttess ?elleesion frän Skarborgs Län, Afwa föranlcdt Ulffottelö ätgärd t detta amne.^ Till gru»d lör sill yrkande om Bytes- ConloiretSaljkaff-riide hur ?ecler§. ion ansörl: art allmänna säkerheten i ägande rät. ten lider genom längre tid efterät ypp-de bylespretentioner och nya skattläggningar ä Zord, som för 100 a t 20 är tillbaka biikwit i utbyten ofsädd; och med åberopande af 1688 ärs ByteSsörsattnlng, som stadgar, att pä de Hemman, hwilka lill Koagi.
Majk och Kronan Mädde, sedermera bltiwil Indelt?, iiägvn ny Skattläggning jck§ ager rum, alstäae han den i Kongl.
Förordningen under den iz Zunli 1800, Utsatte tld af tio är, uwm hwilken fordring-r emellan ensklldte äro gällande och den genom Kongl. Förklaringen as den 14 Mait >505 bestämde tjugo ärs rid för kiander ä Fast Egendom, jemma! böra t afseende pä allmänna fordringar och pretentioner biinva gällande, somt att alia oafgiorde eller under Räklcgäng »varande Bvteemäl mätte atffrlstvaö; ä^, nensom Herr Landshö dtngen Grefwe leiner uti dcs; Memorial a- dragit, huru mycken osäkerhet t ägande rätten förordiakas genom de ännu oafgjord- Bytesmedlen,; dek lidande, som sämcdeist dra-- Den 27 Ianuarlt.
1095 drabbrk perjoner af alla Stand, hwilka innehafva Frälsejord; hwariöre yckas, det lädane Utwä.zar under »nnewaraiide Riksmöte mätte widlagas, derigenom Jordägaren kvmme i ostördt ätnjutanbe as hwad han lagligen sörwärfwadt.
W>d granskning as denna fräga, hor Utskott tel lika med Memorialcrnes Författare, anject By, kcs, Conloirets ärgärd, icke mjkränkr inom nägon witz tid, päragliaen leda till inträng t ägande rättens helgd, och säledes rubba den säkerhet, en hwar jordägare ager att wänta sig l Samhället, dä hans säng är lagUgt och lagligen stadlättadt.
Dä alla pretentioner emellan enstlldta, ej mmbre aogäende Löst än Fast Gods äro genom lagen bundne wid bestämda tider, tvckes ock, jä widt logen grundat sitt bud pä begreppet om egendoms säkerhet, det alltid wara en moisägelse, att det allmänna undandra-er sig förbindelse att lemna 0, fredat hwad som bilfwtt fridlyst jör e. stubbs inbördes förnärmande.
Utskottet finner wäl, att flere inwändningar emot billigheten af BoteS-brstekNkö asffrijiiing kunna göras; jälom art tör uster derigenom uppstä, antingen för Kongl. Main och Kronan eller ensklldte, sä wida endera mid Bottna tär nä ot att fordra: att rewisioner aniiu existera för dylika fordringar eller i alla sall af Fö.sattnttigarne bestämd skyldighet för dem som hegardt ett dote, alt hälla Kongl. Mal.t och Kronan jkad-sivs; möjligheten art sä Grawations - demis pä en Egendom till säkrrhttenö förwarcmde ät ägaren, h.vars egel sel det ltkwäl tillssrifwes och icke Bytes-Lvnkvlret om sädant underläts m. m.; men hwad beträffar Kronans förluster pä oafgjord!
Byrén, torde de lika jom rv96
Den 27 Jarmar». som winsten bllfwa gansta obetydlige, da man räknar alt frän den wä tade winsten st.-ll asgä Contoirets aflöning, hwiikel ar en säker utgift; dernäst 25 procent af wlnstenS vehällning; och det fluteligen är atk förmoda, dek de Bylen, wro hwilka Kronan hade ett winna, nu m ra dNfwit i stö re p-ovorcion alojorde, än de ut, hwilka Kronan dlttwit styldlq; t följd hwaral Kronan skulle sörwra t det hela ak sieilwa sumn-an, sä wida nntztag ej äger rum i den stänga 'ömodan att ett Contoir, som dr>s genom 40 , d ls annan procent haft sin egen kördel lästad wld Kronans winst t BvteSmäl uran d>8 inrättning ,747111!'!! närmarande eller 62 äre lid, ej »örju^mor, att lramför andre utsöka de n?äl, deri Kronan hade fordran och Contoir winst, Wid betragtande ä andra sidawaf enffillaS rakt till By? s mdrmgar hos Kongl. Maj t och Kronan torde dest k äckwenty-s wä! fi-was l sig ljelfwe betydlige; men d ! mwer-Dagande tages, huru mänga kostnader medur ökandet derasäro sörkn ppede, tillombud, upplys ingors erhällande och mera lädant; huru mänga alstriinmggr den lä kallad? behällna jordran undergär, i synnerhet dä :M?'karne bekommas lniJsacma eller i Ivid, lärer lika hök?
l kunna antagas, att enfflldte personers iö lust pä Cont.irelS gfff.-ffande bljfwer nog oansenlig ock ä -nu mera obetydlig att beräkna mot osakr:heren för Jordägaren om hon äger mer eller mindre, ä länge nägok Byttsimäl finnes oakgjordt.
Genom Kongl. Resolutionen den ?7 September 172; stadgas i 14 §. alt mga Bylen I^lle emellan Riksdagar f stjtäll^s eller nägon Immission deri tagas, innan Släade na pröswat om Kronan kunde wara stadeslös elle? ej j hwilket sednare sall de icke finge Mötas; cch uti Ko ^l. Den 27 Iarluarik. 1097 Förordningen den 26 Julii !7zr, dä faran af sä länge utdraga? ochstur. de
Byten ännu närmare insågs, förordnas, att en de!
Byten, eiler alla de som wörö afgjord?
före r68o ställe fastställas uran afseende pä den, som derpå wunne eller rappade, jamt cm i de Byten, som schan 16?
;o lill 1718 stedde moro, det Hemman af hwilka Kro» nan njutir ro ärs
Ränta efter Bytet, icke stulie und-rgä någon ny Skalbäggntng.
I detragtandr al !)wad osman äbervpcde Författnln,ar säiunda inneyäila och pä här förut anförde grunder, anser Ustkottet sig döra k,g Rikets HsMch Ständer wörvfmweilgen hemställa, att alia de byten som äro gjord?
män 1680 till och med !7r < men icke redan öii-wlt genom flureiigt Utflag hos Kongl Mas t åtgjord?, mäge man undantag afstrijwus och jäsom faststälde anses ; samt att, t händc.je sednare skedd?
Byten ännu stola wara oasflurade, dista kunde utredas vch med Dom asqvras till nästa Lagtima Riksdag ; men om vägra dä aterstä, alldeles och för alla lider asstrifwak vch sörfaiia; hwarmcd By' tes - Eonkoirer helt vch hänel komme akt upphöraMen som be tvid samma Contoir warande Tjenstemän derigenom duligen ej böra sältas i falnad
M nödig bergning; sä' rorde Ukstottec fä förestå, att Kong!.
Kammar - Collegmrn lunde äga , alt författa ett Föchag öfwer beloppet as ali den procent, som Bytes- Evnkoirek njutit de sidnar?
femton ören vch ort en femtondedel al denna summa ärligen under
Lo ms lid lemnäs demäldtt Tjellstemän, med det wiöksr, att de emedlertid göra tjenst pä annat stalie, samt att de wld påfordran elier dödsfall omsörmäite underhälls- medel mdragas.
H il - 1098 Den 27 Januari!. Hwilket allt Riksens Högloft.
Egen pröfning ^vördsammeligen underställes.
Stockholm den y September 1809.
Ridderssa- Pä Högwördige Prevet och Adelns wägnar steStändets magnar Hoksn 6.
Oxenst^lNL.
LcagNLlius.
Pä Wällofl. Borga- Pä Hederwärda BonreStänders wägnar de-Slänbetö wägnar L.
Lckö«berr. L.
Lricslon. k.
Utdrag af protocoller bällir hos Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Beswärs. och Geconvmie, Utskott den ro Januarit i8»o. S. D. Ordföranden uti Usikottrts första Beredning, Herr Ofwerste Kammar.
Junraren m. m Friherre ^smiiion, anmälte, otk ledan i anledning af ätssrllige frän Högloft R,dderfkapet och Adeln somt Hederwärda Bonde, Sländet remltterade Mmiortaler, hworuti yrkas indragning af Kong', Kammar.Collegil Bytes-Lontoir, lamt »st ffril: i;ig af alia de, ä emellan Kronan och primats Personer före Zr 1720 »ngangne Zordabyten, pä ena eiler andra sidan yppade ByleS - brister, h orlko ä nu icke dnfwlt flukrligen vfgiorde; Ul« skottet för längre tid sedan afglfwll sitt Beiänkande, och deruli af anförde ssäi sam! mrd wista wst - Den 27 Janunrlt.
1099 ivtlkor, tillstyrka Memorlalernes innehäll; sä hade efter det Blänkandet redan wunnit Wällofl.
Borgare»Ständets bifall, men innan det samma af öfrige Respective Ständen dliswit stärstädat.
Herr Kammareraren xr.
LrrZle, uti ett Ho6 Höglvfl Ridderffapet och Adeln, ingifwil och till betta Utskott ösweriemnadt Memorial, yrkat nödwändtgheten as Bytee-Contoirets bibehällande, samt uppgiflvit den förlust, lom skulle ej mindre Kongl. M-st t och Kronan , än gansta mänga enstildta versoner, i synnerhet af Rtdderstapet och Adelns Medlemmar, tillstyrkandes, sä framt alla j frägawarande
Byten kommo att afstrifwasSä snart detta Memorials linehäll kommit kill Herr Barons och Ölwerste KammarJunkarenS kunsta», hade han ansett sig stylvig alt i Utskottets Plenum hemställa, om icke det afgisne Betänkandet borde »frän de trenne Respective Ständ, som icke afgiordt frägan, äterbegäraS, pä det ytterligare granskning af ämnet mätte ste.
I anledning as Utskottets härtill gifne samtycke , har Betänkandet begärdts tillbaka och äfwen ifrän Höglofl.
Rtdderstapet och Adeta samt Högwvkdtge Preste - Ständer hilemnadt utan äterremitz» men under ttden dar det samma bliswit Uti Hederwärda Bonde - Stander föredragit och bifallit.
Sädant oaktadt är likwäl, genom Herr Hos, Camzterens ätgärd , BvteS - Conloirets ämbets utlåtande wordet infordradt, och jemte Kongs.