Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dom under K:gl. Maj:ts nådiga pröfning. 2) Herr von Franckens, August, den 26 sistlidne Februarii förmiddagen på bordet lagde Memorial, om ändring i 9 Cap. 1 UtsökningsBalken. 5J Friherre Ridderstolpes, Fredric, den 26 sistlidne Februarii, förmiddagen, på bordet lag. de Memorial, angående medel till förekommande af skogsåverkan. 4) Friherre Skjöldebrands, Pehr Eric, den 26 sistlidne Februarii, förmiddagen, på bordet lagde Memorial, om en så beskaffad lagföråndring, att icke någon må för proprie borgen Den 5 Martti. byså t fas, så långe gåldenåren kan inom Riket anträffas. 5) Grefve Gyllenborgs, Joban Henning, dea 26 sistlidne Februarii, eftermiddagen, på bordet lngde Memorial, om stiftande af en lag, angående jordägares förrnonsrått vid utmätning å Landtbondes tiJIhörigheter. 6) Friherre Grönstedts^ Carl Fredric, den 26 sistlédne Februarii, eftermiddagen, på bordet lagde Memorial, angående skärpning af straffet för skogsåverkan. 7) tlerr af Ekenstams, Israel, den 26 sistJ iidne Februarii, eftermiddagen, på bordet lagde Memorial, angående ändring af Kongl Förordningen den i5 Junii 1800 om städsel och lego åi jord på landet. 8) Grefve Lewenhaupts, Claes, den 28 sistlidne Februarii, på bordet lagde Memorial, angående privat-Bankers inrättande. 9) Friherre Posses, Christer, den 28 sistlidne Februarii pia bordet lagde Memorial, angående förändring af författningarne rörande Edgång. 10J Herr Gyllenheims, Eric Gustaf, d,en 28 sistlidne Februarii på bordet lagde Memorial, rörande de allmänna fängelsé-anstaltcraa och örn förändring af vissa strafflagar. i64 Den 5 Martil, Stats-, Banco- Jamt All manna Befvårs- och Oeconomie- Utskotten:
Herr von Staels, Samuel, den 10 sistlidne Februarii, förmiddagen, väckte motion, angående åtskilige anstalters vidtagande till den öfverklagade förlägenhetens afhjelpande.
Stats-, Lag- famt Allmänna Bef närs- och Oeconomie-Utskotten:
Herr von Q vantens, Carl, den io sistlidne Februarii, förmiddagen, på bordet lagda Memo. rial, angående löreslagne medel till den allmänna förlägenhetens afhjelpande, samt räntans nedsättande å lån utur Publika Cassör.
Stats- och Lag-Utskottem Herr Hjertås, Gustaf, den 28 sistlidne Februarii på bordet lagde Memorial, angående rättighet att utfärda enskilta assignationer under 100 Riksdalers belopp. fc Bevillnings- och Lag-Utskotten:
Friherre von Salfzas, Gustaf, den 28 sistlidne Februarii på bordet lagde Memorial, angående förändring af författningarne rörande utmätning.
Allmänna Besvärs- och OeconomiUtskottei: 1).
Herr von Beckers, Carl Johan, den 26 Den 5 Martti. l63 sistlidne Februarii, förmiddagen, på bordet lagde Memorial, om åtgärders vidtagande till förekommande af vattenflöden utaf sjön Wenern, 2) Herr von Hartmansdorff"?, August, den 526 sistlidne Februarii, förmiddagen, på bordet lagde Memorial, angående undersöknings anställande i afseende pä Ecclesiaslique och LäroStaterne. 5) Herr von Wahrendorffs, Anders den 26 sistlidne Februarii, förmiddagen, på bordet lagde Memorial om jemkning i den vissa hemman åliggande Krono-brefbårings-skyldighet. 4) Friherre Rehbinders, Johan Fredric, d. 28 sistlidne Februarii på bordet lagde Memorial, angående ändring af tiden för allmänna landsvägars grusning, 5) Herr Thams, Wollrath, den 28 sistlidne Februarii på bordet lagde Memorial, angående vissa stadganden i afseende på husbyggnad i Städerne utom Stockholm.
Maj ts höga vägnar, aflemnade så väl tvenne Kongl. Maj:ts Nådiga Propositioner till Riksens Ständer, af den 27 sistlidne
Februarii och den 5 dennes:
Den 5 Martil. 1) Angående ytterligare anslag för full-. bordan,det af Götha Canal; 2) Angående låne-understöd för Städerne Norrköping och Borås; sorn ock frenne Kongl. Majj:ts Nådiga Skrifve!*-, ser till Riksens Ständer af den 28 sistlidne Februarii, samt den 4 och 5 dennes; 1) Angående granskning af TullYerkets rä-^ kenskaper samt råkenskaperne för vissa under Kongl.
I^rigsColiegium och SeraphimerOrden^ Gillet stålide Cassör. 2) Angående de af utsedde
Committerade uppgifna förslag till en förändrad organisation gif åfskillige Rikets Styrelseverk m. m. 3) Angående en förändring i 5 Cap. 1 §, MissgerningsBalken.
Herr Grefven och LandtMarskalk en an-' rnodade Hans Excellence Herr Hof-Canzleren att till Kongl. Majit framföra Ridderskapets och Adelns underdåniga vördnad, jemte försäkran, att Kongl, Majits Högstberörde
Nådiga propositioner och skrifvelser skulle nied första varda till handläggning företagne.
Sedan Hans Excellence Elerr Grefven och Hof- Canzleren blifvit på vanligt vis utbeledsagad, upplästes och lades på bordet Kongl. Maj:ts Ben 5 Martti, 167 Högstberörde
Nådiga pröpositioner och skrifyelser.
Vid förnyad föredragning af ConstitutionsUtskottets den 26 sistledne Februarii aflåtne, samt den 28 i samma månad på bordet lagde Memorial, angående frågan om tillsättande af ett Serskildt Riksens Ständers Utskott, i afseende på den i flere delar af Riket, synnerligast för Jordbruks-näringen öfverklagade förlägenhet fann Ridderskapet och Adeln att samma Memorial endast borde läggas till handlingarne.
Föredrogos å nyo oell biföllos, följande Stats-Utskottets, den 22 sistledne Februarii afgifne samt den j6 i samma månad på bordet lagde Memorial och utlåtanden: 3, 1:0 I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga proposition, angående Handlanden A. R.
Lorents ansökning om Skatte-köp af någre lägenheter under Elfsborgs Kungs-Ladugård. 2:0 I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga remiss, uppå Landshöfdingen Grefve A. von Rosens underdåniga ansökning, om befrielse från ansvarsskyldighet i afledne Krono-Fogden Grönvalls balance. 3:o Angående Allmogens i åtskilige Hå - i68 Dm 5 Martti. räder af Malmöhus
Län dagsverksskyldighet till Flyinge och Dahlby Kungsgårdar. 4:o
I anledning af Kongl Maj;ts Kådiga proposition, angående de så kallade Schlegeleka köpegodsen i Halland. 5:o
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga proposition angående framtida dispositionen af iWendtholms Hof-Stall-Äng. 6;o I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga remiss uppå Minister-Residenten i Frankfurt, Hjorts, underdåniga ansökning om utbekommande af afledne Abbé Voglers pension, 7:0 I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga remiss uppå Kyrko-Rådets i Calmar underdåniga ansökning om medels anslående för reparation af Kyrkobyggnaden derstädes. 8;o Angående tillåtelse förStats-Utskottet, att, i anseende till mängden och beskaffenheten af de Stats- Utskottet tillhörande ärenden, få , utom de förut antagne 5;ne, ytterligare antaga 2 me Canzlister.
Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs- och Oecouomie-Utskottets den 18 sistledne Februarii afgifne, samt den 26 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Memorial om utskrifvande af serskildta exemplar till hvar - Den 5 Martii, je Utskott utaf remiss-acter i mål, som tillsammansatta Utskott remitteras, blef samma Memorial af Ridderskapet och Adeln bifallit.
Friherre von Diibens, Carl, den 526 sistledne Februarii förmiddagen på bordet lagde Memorial, om förbättring i w estgötha Regementes aflöning.
Herr Hederstjerna , Erland, hade inlemnat ett Memorial, hvilket upplästes, så lydande; (^Se Bilagan N:o 1).
Friherre Wrangel, Henning, hemställde, om icke Herr Hederstjerna?
nu uppläste Memorial, innefattade en ny motion, hvilken följ- « akteligen icke eller kunde af Ridderskapet och Adeln upptagas.
Den af Friherre Wrangel väckte fråga kan besvaras efter hvars och ens åsigt af ssken.
Den kan betragtas som en ny motion, då här är fråga om ett annat Regemente än det hvarom motion först blifvit vackt, men den kan äfven anses som hörande till samma ämne då man besinnar att den angår samma class af tjenstemän inom samhället; och jag tror det vara mera öfverensstämmande med Riilderskapets och Adelns känsla och ädelmod a5t betrakta saken utur denna sednare synpunkt, Jag talar nu ej seni 17» Ben 5 Mar t ii. Konungens Rådgifvare, de personer hvarom har är fråga, hafva ej till Kongl. Maj:t framlem. nät någon anhållan om löne-förhöjning, mea om de det gjort, tviflar jag icke att ju Kongl. Maj:t behjertat deras belägenhet och att en proposition i detta ämne blifvit till Riksens Ständer öfverlemnad.
Det är som inilitair, som kamrat, som jag vagar tala till eder mine Herrar, för att nämna att det finnas Officerarn i Arméen som våga lif och blod för fäderneslandet och aga mindre lön än edra tjenare.
Jag hemställer således att det uppläste Memorialet måtte få åtfölja, och att Stats-Utskottet måtte göra hvad sora kan vara möjligt för att hjelpa deras belägenhet.
Jag får endast gifva tillkänna att en af mig gjord motion innefattar hela indeldta Arméen.
I fall General Hederstjerna kanske ej är närvarande, får jag således anhålla att hans Memorial må få åtfölja Friherre von Dubens, ty sedan en motion som har en vidsträcktare omfattning är gjord , lärer väl icke en annan som angår en del deraf kunna anses, såsom ny.
Efter den uppJysning Hr Hjerta femnat, synes det icke kunna vara något tvifvel underkastadt, att Herr He. derstjernas
Memorial bör komma under pröfning, då det måtte vara likgiltigt om det står under försvar af den ena, eller den andra motionen; för min del tillstyrker jag således biJ fall å hvad Grefve Lövenhjelm med så mycket skäl föreslagit.
Den 5 Martti, 171 Friherre von Duben, Carl Joachim'.
Jag får blott anmärka att Herr Hederstjernas motion så mycket mindre kan anses såsom ny, som äfyen jag nämnt hela Indelta Arméen, oell det har varit i anledning deraf sorn Herr Hederstjerna talat.
Herr Grefven och Landt Ma r skalk en föreslog, att så vål Friherre von Dubens ofvannärnnde Memorial, sorn de af åtskilliga Ledamöter, i anledning deraf, nu afgifne yitranden, måtte till Stats-Utskottet remitteras 5 hvilket bifölls.
Å nyo föredrogs Herr Berghtnans, Ambrosius Magnus, den 26 sistlidne Februari förmiddagen på bordet lagde Memorial, angående in-^ köp af Canzli-Rådet Schoerbings afhandling om det råtta Skogshushållningssåttet, jemte Friherre Boijes, Ludvig, i anledning deraf, samma dag afgitne yttrande.
Herr Berghman, Ambrosius
I den händelse StatsUtskottet ej1 har medel till det uppköp jag föreslagit, får jag framställa som alternatif, att ett exemplar måtte inköpas af hvarje Moderkyrka, då boken derigenom kunde spridas i Riket.
Jag har visst ej något emot att Herr Berghmans Memorial i»emittoras till StatsUtskottet, men jag får blott upplysa, att 173 Den 5 Martil, LandtbruksAcademien inköpt en del af exem* plaren.
Boken år för öfrigt en öfversättning från Tyskan, och, enligt den kännedom jag deraf åger, kan ämnet visserligen båttre behandlas, ån det skett i denna bok.
Det år besynnerligt att LandtbruksAcademien inköpt exemplar af boken om den ej ägde värde.
Att originalet år på Tyska kan vål vara, men Bönderne kunna ej Tyska, och således har den gjordt väl, som öfversatt boken, ty boken bör bli känd.
Friherre Ridderstolpe, Fredric'.
Anledning till omdöme i denna sak kan hämtas af det öde, sorn vederfors en dylik proposition, i afseende på Herr Ekenmarks väfbok.
I Vestmanland åtminstone köpte ingen Socken något exemplar: de hade intet att köpa för.
Hans Excellence Herr Grefve Mörner: AU ting är relatift.
Då LandtbruksAcademien köpte boken, var det för att tjena till utdelning till LandthusbållningsSäUskapen, hvilka åro 24, således ett inskränkt antal.
Det år stor skillnad emellan en dylik åtgärd, och den att ålägga ModerKyrkorne att köpa en sådan bok, då den säkerligen på ganska många ställen alldeles icke skulle komma att begagnas.
För öfrigt tror jag ej heller, att sådant kan deni åläggas.
Friherre Ridderftolpe:
Jag får blott erin ra att intill dess man afgjordt om åverkan å Den 5 Marlit, _rr 173 skog skall straffas som stöld, eller ej, lårer det ej vara vårdt att plantera i ena åndan af parken under det att åverkaren hugger i den andra.
Herr Grefven och Lan dt Marshalk en hemstållde, att så vål Herr Berghman ofvannämnda Memorial, som de af åtskillige Ledamöter, i anledning deraf afgifr.e yttranden, måtte till StatsUtskottet remitteras; hvilket bifölls.
Föredrogs å nyo Friherre Rehbinders, Jop han Fredric, den 28 sistledne Februari på bordet lagde Memorial, angående Saltpetergården.
Friherre Wirsén, Guftaf Fredric, hade inlemnat följande, som upplåstes:
Uppå härefter af Herr Grefven och Landt* Marskalken gjord proposition, fann Ridderskap pet och Adeln för godt, att så vål Friherre Rehbinders ofvannåmnde Memorial, som Fri-j herre Wirséns i anledning deraf, nu afgifne yttrande, till StatsUtskottet remittera.
Föredrogs å nyo Herr von Beckers, Carl Johan, den 28 sistledne Februari på borde lagde Memorial, angående inrättande af en gemensam
Klubb för alla RiksStånden.
Den 5 Martti.
Herr oora Hartmansdorff, August: jag instämmer fullkomligen uti Herr von Beckers förslag, hvad afsigten beträffar; men rörande verkan deraf år jag af olika mening.
Om, då vi nu äge fyra särskildta för hvarje RiksStånd inrättade Klubbar, man ej finner, att der samlas Ledamöter af andra Stånd, an det, hvartill Klubben hörer, så synes af detta förhållande kunna slutas, att, i händelse Klubbarnes antal ökades till fem , följden icke skulle blifva någon annan ån af de nuvarande fyra.
Man har vid flere Riksdagar inrättat én så kallad allmän Klubb, och jag har sett huruledes den alltid varit den tommaste.
Jag år öfvertygad, att förhållandet nu skulle blifva enahanda med den j hvars inrättande Herr von Becker föreslagit och afstyrker således för min del bifall derå, emedan def blott skulle leda till kostnad utan någon nytta.
Då jag tog inig friheten att föreslå inrättandet af en allmän Klubb, var min mening den, att berörde Klubb skulle vara den enda.
Klubbarnes antal skulle ökas från fyra till fem, var ingalunda min åsigt, utan jag hoppades, att genom antagandet af mitt förslag, skulle tillvågabringas det önskliga resultat, att medlemmar af alla RiksStånden kunde på ett ställe förenas för att samtala om gemensamma angelägenheter, och såmedelst idéerna såttas i den friction, som för discussionen inom Stånden år så nödig.
Herr von Hartmansdorff t
Jag får bedja Deri 5 Mariii. i?
5 om ursågt i fall jag misstagit mig om Herr von Beckers mening; men hvad han nu, i afseende derå, upplyst, ändrar ej , min öfvertygelse om sjelfva saken.
Jag tror icke att Ridderskapet och Adeln skulle vilja upplösa sina nuvarande aftonsamlingar hos LandtMarskalken, för att med de öfrige RiksStånden förena sig om en allmän Klubbinråttning; och lika litet tror jag desse vara böjda för ett dylikt steg å deras sida.
Icke eller vet jag, hvarest man skulle kunha erhålla en dertill passande och nog rymlig local.
Om än förslaget vunne fullbordan, så är det icke sannolikt ati man, å denna så kallade allmänna Klubb skulle kunna vänta sig det förtroliga meddelande af ömsesidiga tankar, sorn nu på hvarje särskildt Klubb äger rum; ty förtroligheten plågar ej trifvas i stora sällskap.
Det år egentligen inom Ståndens öfverläggnings. rum, som Riksdagsmännen göra bekantskap med hvarannan och med målen som förehafvas.
Få åro förmodligen de, som göra sig besvär med att för hvarannan relatera hvad som inom de särskildta Stånden förefallit, allramåst då samma mål icke på samma dag i Stånden föredragas.
Helt annat år förhållandet då samtalsämnet. genom föregående uppläsning eller öfverläggning inom ett Stånd, redan år kändt för dess samtalande Ledamöter.
Jag tror således icke, att det goda ändamålet med Herr von Beckers motion kan vinnas på sått han före slagit.
Herr Grefven och LandtMarskalken föreslog, att så väl Herr von Beckers ofvannämd^ 176 Den 5 Mar lii. de Memorial, som de af Herr von Hartmansdorff och Herr von Becker, rörande samma ämne, nu afgifne yttranden, måtte till Statsutskottet remitteras, hvilket bifölls.
Föredrogs å nyo Grefve De la Gardies, Jacob, den 26 sistledne Februarii förmiddagen på bordet lagde motion, angående rättighet för Stockholms Spar-Bank, att, emot 5 procents ränta, få i Banco-Disconten insätta en Summa af 00,000 R:dr Banco; och fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, så väl berörde Memorial, som de af Herr von Qvanten, Carl, Fri* herrarne Boije, Ludvig, och Cederström, Ja{ cob, samt Grefve von Platen, Baltzar Bogislaus , rörande samma ämne, sistnämnde dag, afgifne yttranden, till Banco-Utskottet remittera.
Föredrogs å nyo Herr Estenbergs, Pehr, den 26 sistledne Februarii förmiddagen på bordet lagde Memorial, innefattande ett Financeproject.
Herr Estenberg hade ytterligare inlemnat ett så lydande Memorial; (Se Bilagan N;o 5.)
Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, att så väl Herr Estenbergs förstnämnde Memorial, som det af honom nu afgifne yttrande Deli o Marttil 177 yttrande,1 måtte till Stats- och Banco-Utskotten Remitteras, hvilket bifölls.
Föredrogs å nyo Friherre Wrangels, Henning, den 26 sistledne Februarii förmiddagen på hordet lagde Memorial, 'angående förslag till en Postvagns inrättning i Sverige.
Friherre Carpelan, Tf^ilhelm, hade inlemnat ett Memorial, hvilket upplästes, så lydandet (Se Bilagan N:o 4.)
Friherre jj^rangel, flenning".
I anledning af det nu uppläste Memorialet, torde Ridderskåpet och Adeln tillåta mig att gora några anmärkningar.
Man har sagt att flere försök till Forvagns-inrättningar här blifvit gjorde, meri att de icke burit sig.
Största orsaken har legat deruti att de som begagnat en sådan inrättning, ej funnit kostnaden lindrigare, än för begagnandet af skjutts med en häst, i följe hvaraf man naturligtvis heldre begagnat detta sätt att komma fort.
Då dessa inrättningar gjordes, var icke blott rörelsen inom landet, Ritan äfven upplysningen och productionen mindre.
Jag har äfven hört nämnas , att vägarne här äro sämre, och hästarne dåligare.
Jag hemställer till dem, sorn rest i andra länder, om icke vägarne i åtskilige af dem älo sämre och lassen tyngre, samt hästarne, fastän större, likväl mindre ihärdiga.
Sedan jag gjorde mo Ridd. 0. /ld, Prot. 2.
Band. 12.
Rrn 5 Martii. tion om Forvagns-inrättning, har jag fått den upplysningen, att i Ryssland Forvagnar begagnas.
Då Sverige säkerligen är lika tätt bebodt som Ryssland, bör denna inrättning bära sig lika väl här.
Jag hemställer på dessa grunder, om det icke är skäl, att åtminstone försöka att få Forvagnar i gång.
Carpelan har yttrat dess opinion vara, att en sådan inrättning ej skulle bära sig.
Jag är deremot öfvertygad om motsattsen, i fall den förenas med allmänna posten, men i motsatt fall tror äfven jag, att den blir för kostsam och utan ändamål.
Friherre Carpelan upptager såsom skäl mot Forvagns-inrättningen i Sverige, att den i an. dra länder icke är förenad med posten, till förekommande af den sednares långsamma gång.
Häremot får jag anmärka, att enligt min plan, hvartill jag hänvisar, skulle posten i betydlig mohn fortskyndas.
. Herr Grefven och LandtMarshalken föreslog, att så väl Friherre Wrangels ofvannämde Memorial, sohl de af Friherre Carpelan och Friherre Wrangel, i anledning deraf, nu afgifne yttranden, måtte till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotten remitteras; hvilket bifölls.
Å nyo föredrogs Herr af Ufirs, Carl David, den 26 sistledne Februarii förmiddagen på bordet lagde Memorial, angående förslag till &en 5
Mur lii. |*jj grunder för de regi emen tariska föreskrifter, som kunna finnas lämpelige till efterlefnad för den auctoritet, hvilken, efter nu varande Dykeri-Octroys slut, kan komma, att emottaga och verkställa de med denna befattning förena» de åligganden.
Det är beklagligt, att «n så förtjent man, som Herr Westbeck skall vara, icke erhållit någon belöning , svarande mot värdet af den uppfinning han gjordt, med framgång användt och erbjudit sig att meddela.
Saken har likväl, enligt hvad upplyst blifvit varit i fråga under hela 5 års tid.
Då DykeriCompagniet drager alla inkom, sterna af bergadt gods, så är det icke Kronan, utan Compagniet som borde betala upptäckten af Herr Westbecks nya bergnings-anstalter.
Men, då det hittills undandragit sig att göra det och heldre än att en så nyttig uppfinning skulle gå förlorad med uppfinnarens död, syne» Kronan, isynnerhet då han är ålderstigen, böra, på förskott gifva den äskade belöningen, och taga sin skada igen när Dykeidets Octroij om några år är slut
Det sätt hvarpå DykeriCompagniet bemött Herr Westbeck, i fråga om en uppfinning af så väsendtligt gagn , som hatts, synes mig vära ett ytterligare talande skal för Compagniets upphätvandfe så snart Öetröijen går till anda.
Jag utbeder mig äfven , att få fästa Högloft ige Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på en omständighet, sorn ej omtalade^ då Den 5 Martti. frågan om Dykeri-Compagniets upplösning föreha; des, den nemligen, att närvarande Dykeri-Reglemente, som så mycket sysselsätter sig med bergningen af gods, nästan icke, eller åtminstone obestämdt oinförmäler räddningen al personer
Det tyckes likväl vara en skyldighet af dem, som tillegna sig en så betydlig andel af godset, att rädda deras lif, sorn förlora sin egendom, eller besättningen på förolyckade fartyg.
Jag vågar således i sammanhang med frågan om en bättre inrättning af Dykeriet vördsamt föreslå:
Att en stadga om lifräddnings-båtars hållande och användande måtte uti det blifvande Dykeri-Reglementet inflyta; och det vilkor fästas vid rättigheten till beräkning ar bergningsprocenten, att dess belopp skulle förminskas i händelse icke alla inöjeliga försök till räddning al besättning och passagerare å förolyckade Fartyg af Dykeriet blifvit gjorda.
Jag anhåller att detta mitt anförande måtte få åtfölja Herr af Uhrs Memorial lill Statsoch Oeconomie-Utskotten.
Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, att så väl Herr af Uhrs ofvannämnda Memorial, som Herr vonHartmansdorfFs, i anledning deraf, nu afgifne yttrande, måtte till Stats- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskotten remitteras.
Bifépls.
JDcn 5 Martil.
Föredrogs å nyo Friherre Ridderstolpe^, Fx’edric, den 26 sistledne Februarii förmiddagen på bordet lagde Memorial, om förändring i sättet vid Militiae-Boställens bortarrenderande.
Friherre Åkerhjelm, Carl
Axel, hade inlemnat ett så lydande anförande; (Se Bilagan N;o 5).
Uppå derefter af Herr Grefven och LandtMarskalken gjord proposition , fann Ridder.skapet och Adeln för godt, att, så väl Friherre Ridderstolpes ofvanberörde Memorial, som Friherre Återhjelms i anledning deraf afgifne yttrande till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeeonomie-Utskotten remittera.
Föredrogs å nyo Friherre Rehbinders,' Jo-j han Fredric den 26 sistledne Februarii förmiddagen på bordet lagde Memorial om Länsmäns skiljande från all andel i böter, hvilka kunna härledas från ärenden, med hvilka de hafva befattning.
Herr Ehrenborg, Casper, anförde skrifteligen:
(Se Bilagan Mo 6)* Herr Grefven och LandtMarikalken fö* reslog, att så väl Friherre Rehbinders ofvanrnämnde Memorial, som Herr Ehrenborgs, i anledning deraf, nu afgifne yttrande måtte till Lag-Utskottet remitteras; hvilket bifölls.
Drn 5 Marith, Föredrogs å nyo Herr af Ekenstam», [arnel, den 26 sistledne Februarii eftermiddagen på bordet lagde Memorial om förbud för Ledamöter i HofRätt, att sig emellan byta lottade mål.
A Herr Gyllenhaal, Lars Herrman:
Ibland den mängd utmärkte talare, som under loppet af närvarande Riksmöte uppträdt på detta ruin, är det visserligen förmätet, att äfven jag höjer min röst
Men såsom Ledamot i ett af de EmbetsVerk, emot hvilka Herr af Lkenstams nu uppläste motion är uteslutande rigtad, bär jag ansett min pligt fordra, att bryta den tystnåd, som jag eljest utur så inånga skäl föresatt mig att iakttaga, för att meddela några upplysningar till vägledning för omdömet 0111 beskaffenheten af ifrågavarande motion Härvid skall jag likväl bemöda mig om samma korrthet i mina yttranden, som motionairen, under det jag tillika utbeder mig Herr Grefvens och LandtMarskalkens samt Högloflige Ridderskapets och Adelns öfverseende med det ofullkomliga i min framställning.
För hvar och en som åger ringaste kännedom om den i HofRätterne antagne Reglementarisk^ ordning, år det säkerligen öfverflödigt att upprepa, huruledes för rättsökande parter derstädes icke existerar någor» möjlighet, att, genom godtyckligt utbyte af ett lottadt mål, förskaffa sig en annan referent.
Ett sådant byte åger aldrig rum i annat fall, ån då Föredraganden, af jåf eller andra giltiga orsaker hindrad, icke emot lag kan eller fät■ handlägga Den 5 Martii. lS5 rnålet, eller då detta har oskiljaktigt sammanhang med något annat redan förut på en af de andre Ledamöterne lottadt mål.