Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dä tiden nu ar inne, att Äidderffapet och Adeln till Riks, Salen bör upgä, torde det tillätas mig akt göra proposition.
Friherre I/ilsencrsntL började beswara de inkast, som emot hanS anmärkningar blifwit gjorde samt pä Herr Orefrven och Landt-M«rffalkens föreställning, att dertill. nu 152 Den 3 April. 7M icke wore tid yrkade, att nasta Plenum innan nstgot annat ämne företoges fä fortsätta sitt nu afbru tne anförande, sörbehällandes pä det högsta, att ej denna sak med förhastande mätte behandlas.
Herr Grefwen och Landt-Marskalken swarade, att i sädant fall finge diftusionen till nästa plenum upstjutas, emedan Kongl. Ma-tts kallelse mäste efterkommas.
Derefter anmälte Herr Grefwen och Landt.Marstalkcn att Grefwe levenheim.
L->kl, Hnstade fä upläfa ett Memorial, rörande Bcwärings-frägan, men att tiden blifwit riptagen af den nu sist förefallne altför widlöftiga discustonen.
Herr Grefwen och Landt.Marstalkcn hemstalde derföre, om icke till »vinnande af tid Ridderffapct och Adeln wille tilläta att detta Memorial, säsom upläst i denna dagens Protokoll finge uptags och till Allmänna Beswärs, och Oeconomie Utstottet remitteras.
I anledning häraf affcmnade Grefwe l.öven^eim j Larl till Protokollet följande
Diktamen: öfwertygad att alla utan undantag äga lika tänsta för Fäderneslandets sä nödwändiga fvrswar, ärjaz ocksä Lfwertygad att Högloft.
Utstottet ej ogunstigt upptager rrägra ytterligare anmärkningar i detta wigtiga ämne, hwars syftcmäl är att lätta werkställandet och antagandet af dertill ärforderlige mätt och steg. ^ r:o Jag börjar med att förklara, att jag anser Indelta Armeöns Constitutiva principer säsom högst stadliga sä wäl för Landets odling som för Landers förswar.
Denna inrättning prdsuponerar ett Contrakt 'emellan undcr-- * såten Den 3 Äprii, Den och Kronan, der den förre bewilljar ett wistt antal Soldater, hwarmcd den sednare war pligteg förswara Staten, utan afseende uppä den högre styrka fienden kunde äga — men detta sednare fall medförde snart nödwändigheten af ZLargerings införande, en ny tunga för en witz Gast Medborgare, som likwäl uti sednare tider blifwit befunnen lika otillrackelig emot fiendens ännu mera för» starkte härar.
I denna ställning befann sig Swerige Zx i8oZ, dä Landtwärnct utffress till fyllnad af Statens stridskrafter — och denna pä goda principer byggda inrättning hade wisterligen räddat Swerige om den ej blifwit sä sent widtagen, att man ej sant med noggranhet organisera densamma, och framföralt om man ifrän dest ursprung stält detsamma under den ordinaira Arme^nS kunniga och krigswana befäl.
Hwad gruffiga följder detta misstag haft för krigets utgäng, lika som för Landets population äro ty wärr nog kände för att ej har behöfwa omnämnas — men mä hända är den sträck detta Landtwärnets öde lemnat den mera ömma an uplysta Gasten Medborgare emot all flags Conscription, den farligaste af alla dest ätföljde olyckor för det framtida, ännu blödande, ännu wacklande, men aldrig öfwergifna Swerige. 2:0
I anledning af ofwananförde, tror jag ej frägan nu wara att införa ett permanent och fullkomligt Cons scriptions-Systeme, ehuru detta är och blir i alla tider det enda förnuftiga, billiga och säkra wilkor för ett Lands sjelfbeständ.
Ännu torde sinnena wara för mycket intagna al det olyckliga Landtwarnets mistvden för att äga det lugn som fordras akt antaga och grundlägga ett Conscriptions» Systcmc, som med tiden skulle göra sjelfwa Indelta Armeen öfwerflödig.
Jag tror säledeS frägan nu endast wara:
Att intill näst inträffande Lagtima Riksdag widtaga en författning län / - tZ4 Pen 3 April. landande att ivid infallande krig satta Kongl. Maj:t utr tillstånd att med eftertryck kunna förswara Landet och utföra kriget: och detta aro Riksens Högloft.
Ständer rvisterligen skyldige sa wäl Konung som Fädernesland. Wid nästa Lagtiyia Riksmöte är sag äter ölwertygad, att tiden stall hafwa utplänadt det sorgligaste af wara förluster, och att en megnad eftertanka uti detta wigliga ämne stall hafwa boredt alla Claster Medborgare, och öfwertygadt dem alla om rättmätigheten och nyttan af en pä kloka grunder införd Conseription. Z:o
För närwarande tror jag i anledning häraf, att alla bcnälnningar af National-bewäring eller Conseription borde undwikas, och Niikscns Ständers Beflut endast innehälla följande: "Riksens Ständer öfwertygade att Fäderneslandets för''fwar är en af Fäderneslandets första och heligaste förebringar, öfwertygade att den nuwarande bewapnade "styrkan är dertjll otillräcklig, besluta: r:o Att wid infallande krig stall Armeen förstärkas med 50,000 man, tagne utur Mastan af de Medborgare, af hwilköt Ständ som hallst, som äro emellan 20 och 40 är. r.o
Detta manskap uttages utur hwarje Län, Stad, Harad eller Socken, i mohn af dest Folkmängd, antingen igenom lottning eller igenom friwillig vfwerenskommelse. z:o Befriade ifrån denna skyldighet äro, a) De som förut äro i Statens tjönst. d) Den som är egen Hemmansbrukare, eller Hemmansbrukares enda Son. e) Wid Fabriker och öfrige Näringar högst oundgängsligt ansedde personer. 4:0
Dm 3 April. 185 4:0
Detta antal af 50,000 man åligger Landet, at-t wid skeende afgäng komplettera, och bör hwar och en sä« dan wara försedd med r Tröja, i par Byxor, s Skjortor, s par Strumpor, r pär Skor. r Hatt. i Capott; allt uti brukbart ständ.
Detta manssap kan uti fredstid icke sammandragas hwarken till Excercitie, Tjenstgöring eller arbetens förrättande; men dä Konungen finner Riket uti fara att med krig hemsökas, ma detta manssap samlas och organiseras, likwäl ej utur Provincen dragas förr än krig blifwit förklaradt eller börjadt. 6:0
Detta manssap ställes sä snart det blifwit fvrsamladt under Provincens eller Länets Ordinarie Militairissa befäl.
Hwar och en som kan käfs, ssrifwa och räkna mä uti mohn af dest instgter och öfrige condurte begagnas till Underbefäl, och der större underbyggnad äger rum till Subaltern befäl.
- V Ester mina ringa instgter skulle denna method att organisera prowisoriflt Landets Förswar mindre »väcka ors hos ömsinte Föräldrar, dä man betraktar att en Conscrips tion emellan 20 sch zg är binder omkring r;o a 140,000 ynglingar dä deremot denria endast drabbar det ärforher» liga antalet och således lemnar hwar och en hopp- at^ ödet eller friwillg öfwerenskommelse befriar honom ifra» ett personligt upfyllande af denna pligt.
Dek - Den 3 Apkil.
Denna method anser jag
Dven tillräcklig att intill nästa Lagtima Riksdag försäkra Rikets sjelfbestånd och scmna sä ival Ni ets Pundsförwanter ssm
Dest stender ett öfwertygande prof, att Swensta Folket aldrig kanunderkufwas, och redan uti fredens fulllomligastc lugn bercdt de frafter som stola stpdda dest gränsor och hdst.sielfbcs ständ wid infallande krig, — Enda sattet att unhwika at^ minstone aflägsna detta onda.
Hwad detaillerne af utförandet beträffar tror fag sä Mytket mera det samma böra Kongl.
Maj-t i underdånig, het öfwerlemngs, sory lag ej tror att Riksens Ständer äga hwarlen sid eller tillräcklig kännedom för,att med nödig noggranhet kunna fastställa desamma, och lag destutom ej tror att detaillerne utan endast principen tillhör Lagstiftarens omsorger, Ehuru ofullkomligt jag kunnat uttrycka mina tankar, wägar jag hoppaff sitt Högloft-, kttstottct n ärdes med öswerseende omfatta mine brister, och endast stänka nägoN ripmärksamhet ät det warma nit som styrt mitt företag, Stockholm den Z April itzio. kl»r'> lllövenbjelm.
Sedan underrättelse ankommit att de öfrige Refpeetive Standen redan till Riks - Salen upträdt, aftägade HöZloff.
Riddcrffapct och Adeln, under Herr Grefwens och Landr-Marffalkens anförande, till plenum plenonim, hwarest Hans Ercellence En af Rikets Herrar StatsMinistern för Utrikes Ärenderne Herr vc>n HnZLströM, ä Hans Kongl. Majus wägnar tillkännagaf Kongl. MajttS Rädiga bifall ä följande af Riksens Ständer gjorde un derdä - Den 3 April. 1Z7 derdäniga Förslag och hemställanden. r.oOm Lagens rätta förstånd i anseende titt efterlefwande Makas giftorätt ut^ Jord ä Landet, som under fästetiden eller före wigseln .gemensamt eller titt lika stor del blifwit inköpt, ehwad det skcdt inom eller utom den andra Makans börd. 2:0 Om Sterbhus delägares rätt wid dens dödsfall som under Fidci-Cymnusi willkor innehafwa fast Egendom. z:o Om uphäfwande af Kongl.
Förordningen af den szZuliii7§A och ändring Uti 1,0 §.-Z Eap. Giftermåls - Balken rörande Qwinna, sorn under Ägtenssaps löfte blifwit lagrad. 4:0
Om behandlingssättet af sädane ämnen, som rora Fidei» Commisters rätta mening och 5:0
Om en förändring i ro §. i Kongl.
Stadgan om Wärfning och Manstaps.legands till krigstjenst af den 7 April 1802.
Sedan Hans Ercellence Stats» Ministern afträde aft tägade Högloft.
Riddcrstapet och Adeln ifrån Riks-Salen ech ätstiljdcö kl. z titt z< In kiclem ?rntocolli ^ 6. 8iI5verstolpa.
Män-. rz8 Den 2 April.
Mändögerr -en 2 April *). plenum kl. 5 eftermiddagen.
Justerades följande underdäniga Skriswelse lill Kongs.
Mant.
Hos EdcrS Kongl. Mant fä Riksens Ständer härmed i underdänighetanhälla omNädigste Sanction af dcL Formulaire till Försäkran att af SwerigeS Konungar asgifwas, hwilkct Riksens Ständer »vid denna NikLdaantagit och godkändt.
Riksens Stander framhärda, rc. Stormägtigste AllerNädigste Konung!
D3 Riksens StänderS Justitie-Ombudsman bör f Embets,ärenden, lika med Rikets Collegier och andra Publique Embetsman njuta Fri-brcfs rättighet» fä Riksens Ständer härmed hos Eders Kongl. Maj:t i underdånighet anhälla det Nädig Befallning mätte derom bliswa Äfwer-Post Directioncn meddelad.
Riksens Ständer framhärda, rc.
Dä Riksens Ständer förmoda att Hans Kongl.
Höghet Kron-Prmsen torde täckas, till minnande af kännedom om detta Lands Economiffa och Politiska beskaffenhet, Anställa resor till Rikets Åtskilliga Provincer och särskilda medel *) Detta Protocoll läses pag. efter Protokollet för tzcn r April förmiddagen.
Den 2 April. 139 medel för detta stora och wigtiga ändamäl bordt i likhet med hwad förut warit manligt af Staten bestäs; hofwa Riksens Ständer af de blifwande besparingarne uppå Stats-Anslagen, härtill bewiljat en Summa af (12,000) Tolf Tusende RikSd.
Banco om äret, att frän detta ärS början räknade till Hans Kongl. Höghet, cyrot Desi Egen
Höga disposition och uppä desi derom skeende requifition af Stats-Contoirct anordnas och utbetalas; hwilket Riksens Ständer härmed fä hos Eder Kongl. Majit i underdånighet anmäla.
Ständer framhärda, re.
Sedan uti ett fran Riksens Stander ingiswir Memorial Llifwit yrkadt, att alla Znquarterings-styldige i Städerne och p§ Landet, med undantag af roterade Hem» ma's »Innehafware, mätte taxeras till en wisi ärlig Skatt, som under namn af Inquarterings - och Service» afgift borde uppbäras och anwändas till ersättning ät Inwanarne i de Fästningar och Stader, där Troupper af Landt-eller Sjö-Staten arv förlagde; hofwa Riksens Ständer tagit detta ämne under öswerwägande och der» wid ä ena sidan wäl funnit med rättwisa och en jämn fördelning af skyldigheter
Medborgare emellan öfwcrens-- stämmande, att Inbyggare i de Stader, hwarest Garnizoner äro förlagde icke ensame böra widkännas kostnaden af en anstalt, som i stil män för Statens och alla 'desi Medlemmars säkerhet är widingen; mert äfwen ä den andra det wara betänkligt, att för narwarande gifwa ans ledning till nägon ny allman tunga och Nya pälagor för Rikets Inwänare.
Riksens Ständer hafrpa deremot ansett det öfwerkla-- gadr Inquarterings-beswäret lempligast kunna afhjelpa» der» 140 Den 2 AprU. derigenom, att r de Skader, hwaresi ständig Garn-zon ar förlagd, pä Staten? och det Allmannas bekostnad sä -vidt och sä fort Leff tillgångar medgifwa, Castrnc-byggnader, lämplige och trllraSlige för ändamälet, blifwa anlagde och underhällne; och pä dct nägon lättnad snart mätte winnås l de Lnera och Utsky-der; som med Jnquartering af Cavalleric, framför dcn af Jnfanterie, äro förenade,- onhälla Riksens Ständer! underdånighet, att i de Stadcder Cavallcrie Trouppc är i Garnizon eller Ständ-quarter förlagd, Stall och andra till Magaziner och Förwarings» rum för Fourage m- m., erfvrderlige
Hus, genast mätts pä Statens bekostnad blifwa anskaffade.
Riksens Ständer framhärda, ;c.
Upplästes ett rfrän Banco-Utskottet iugifwit sä lys dande Wördsamt Memorials
Det wördsamma utlåtande, som Banco-Ntffottct, r anledning af Kongl.
Maj-ts till Utffottet Remitterade, Nädiga Proposition till Riksens Ständer, angäende medel till Jern-hanteringens upprättande, under den rg-ds sisi!.
Martil hast aran afgifwa; har enligt ankomne Utdrag af Protocollen, hos Högw.
Preste-Ständet dcn 22 Martii samt hos Wallofl. Borgare-Ständet och Hederw.
Bonde-Ständet under dcn 23 derpäföljande wunnit Wals Lemäldte zins Ständs enhälliga bifall.
Ridderstapet och Adeln har deremot, genom Utdrag af Protokollet under den 22 i samma Mänad, LerKrde utlätande till Banco-Utffottet äterförwist med bifogande af nägre Hcrrar Ledamöters, Herrar Frihcrrar Den 2 April.
Asrmverbeimr och 8tEs samt Herrar UoLLnborZz och lkevkrnLknIcts, wi<> Banco - Utflottets hemställan gjorde anmärkningar, äsyftande i det masta, en total rubbning af de för Banqucns Län pä Jern m. m., wid 1779 ärS Riksdag meddeldte Föreskrifter i sä matto, att Närin-- garnes upprätthållande och uppmuntran, utan afseende ä Banquens dertill ägande förmäga, pästäs utföra BancoFörwaltningens första och förnämsta flvldighet.
Banco - Utskottet fär härwid ej förtiga att en sädan ordning, är wid 1779 ärs och alla efterföljande Riksmöten Banco-Förwaltningen owilkorligen föreskrifwen, att Werkets förmåga till dest Financiclle förbindelsers oafbrutna uppfyllande, bör wara första och förnämsta före, mätet för dest bemödande.
Att dernäst det Allmännas redning och upprätthällande, iden män sädant, utan rubbning af Werkets första och förnämsta werknings - skyldighet, kan ske, uppL dertill af Riksens Stander sjelfwe meddeldt Föreskrift, bör komma i ätanka.
Näringarnes understöd och uppmuntran är wisterligen ett bode högst nyttigt och nödwändigt föremål, men fär för ingen dcl under andra willor äga rum, än med det i första Puncten föresknfne bemödande skär att förenas.
^ Riksens Högloft.
Ständer kära upplyst finna att den till Rikets räddning, deras Banco - Werk Åliggande förs bindebse, wid detta Riksmöte icke blifwit äfidosatt.
Uti de wördsnnma utlätande, som Banco-Utskottet, öfwer flere, med detta ömtaliga amne, gemenskap ägande fall, haft äran afgilwa, har Utskottet, med afseende ä den ärliga inbetalning, som pä Banguens Förskott till Stats - 142 Den 2 April.
Srats-Werket ar fastställd, funnit kunna hysa den öfwer, tygelse?
att sä wäl dest förstnämnde werknings-stpldighet kan oafbrutit uppfyllas; som att Nanngarne derjemte, äfwcn hädanefter icke bchöfwa sakna de betydande biträden af Banque», som de hitintill sätt begagna.
Herrar Banco-Fullmägtige hafwa warit, och blifwa äfwen hädanefter, authoriserade och älagde, att uti de medels anwändande som för Realisations bestånd kunna finnas oumgänlige, framför allt, med all möjelig omtanka och warsamhet pä Näringarnes uppratthällande fästa synnerlig uppmärksamhet.
Nägon längre utsträckning af de för Jern-beläningen, och Länens inbetalning, före ketta mcdgifne Modificationer, anser Banco - Utskottet sig ej kunna, hwarken hos desi Rcspective Principaler foresta, eller Baneo-Förrvaltningen sörestrifwa.
Stockholm den r April igro. ^folr.
Istenn. 6^I1enbvrZ.
I^uäviä biörnen, Larl (strsvesiMUIe. L.
Ökman.
Irl.
IstelsinZius.
Bifölls. i Herr kLrgbmLn, Ambkosius lr-lsZnus, uppläste till Protocoller följande:
— Dä jag wäckt fräga om indragande af Wargcringen säsom pä de mast olagliga grunder tillkommen, och Riksens Högloft.
Stander enhälligt förklarat denna min Motion wäl grundad samt derföre beslutat att Wargeringen hädanefter stall upphöra; men Kongl. Majit har föreställt Riksens Ständer nödwändighekcn af att utse andra medel till Rikets fvrswar, i händelse af fiendteligt anfall, sä anser jag mig pligtig uppgifwet en ritwäg till ersättande af den förlust Armeen gjort ig«' noin Dm 2 April. nom Wargeringens indragning.
Mitt förstag ar, att ini om hwartindeldk Regementes canton anwärfwes och upp^ sattes en Jägare-Bataillon af lira styrka, som indragna Wargeringcn, hwilken införlifwaZ nied Regementet och fördelas pä Compagniernc, till besp ring af sarstiltt be, säl: wikare att 2 Subaltern-Officerare och 2 L z Under» Officerare tillökas wid hwart Compagnie.
Desse Jagare skulle engageras och besoldas pä lika sätt, som de wid Warmelands Regemente, och allenast göra tjenst 14 dagar om aret samt dessemellan äga frihet, wistas hwar de Lstundade inom Regementet.
De borde derföre kunna fas för samma betalning, som Wärmelands Jagare eller 6 RikSd.
Banco ärligen, wärfnings-penningarne inberäknade.
Och pä det Staten wid desscs beklädande mätte fä den möjligaste minsta kostnad, borde den med nogaste besparing uträknas.
Monderingcn, sorn kunde göras af godt Walmar, bestäs pä 12 och mindre monderinge-perscdlar pä 6 ar.
En Bataillon af 600
Man med npssbesagde särffildte befäl stulle ej kosta öfwer 7,000 Riksd» ärligen och följakteligen 20 sädana Batailloner kunna undcrhällas för circa 140 ä 150,000 Nilsd.
Desse, säsom i frid stäende och öfwade ssulle wara mycket mera anwandbara wid början af ett krig, an Wargeringen, hwilken» dä i hast uppsatt behöft en tid att exerceras-
Om i anseende till folkbrist, desse Jägare icke skulle kunna anwärfwas för nu päräknade laga pris, kunde utskrifning göras af ungdom utaf alla Ständ emellan 21 och 24 ärs älder: och dä wisscrligen icke alla inom denna älder behöfdes för att hälla Jägare-Battaillonerne complette, borde de som funnos öfwerflödiga frikänna? igenom lottning, till undwikande af egennytta och mannaman.
För att bestrida Lenna kostnad fär jag förestå, att Riksens Höglvfl.
Ständer öka den f.iststälde Bewillningen med 4 procent hwars jemte hwad igenom nägon -el af Cavalleriets förändring ti«l 144 -Den Z April. till Infanteri bibringas, bör blifwa tillräckligt till 2ö Z »4 sädane Zagarc-Batailloners undcrhällandc» Herr Grefwen och Landt-Marskalken, proponerade, att detta Herr Lsrzllm-ms Dictamcn mätte till allmänna Beswärs-och Oeconomie-UtskotteL fä remitteras.
Herr Viintrscdölä, krut, hade ingenting emot denna xemiff, men dä Herr LerZdinsn afwen föreslagit, att Bea rvillningen med 4 procent skulle förhöjas, trodde han, att hans Förslag afwen till Vewilliungs-Ulflottet borde hänwisas.
Herr Grefwen och Landt-Marskalken, ansäg sugen fräga om förhöjningen af Bewillningen kunna aga rum.
Friherre LellerLti-sm, stgcob.
Belvillningen kan wiss serligc:- höjas och säledcs den delen af Herr Lsrgdw-mg yttrande ej remitteras.
Der öfriga mä fä hänwisas till Allmänna BeswärS-och Deconomll-Utstottet.
Herr LerA-man, frägade huru det more möjligt att uppsätta Jägare utan att dertill aga tillrackeliga tillgängar.
Grefwe De la Lsrllis, frägade deremot, huru det more möjligt att öka Bewillningen sedan den en gäng wore faststald.
Herr Grefwen och Landt-Marskalken, erin» -rade, att det Förflag wm i dag af Friherre Legerström chlifwit uppgifwit, medförde ingen kostnad hwarkcn föx Nationen eller Stads-Wcrket.
Friherre LeZ-rström, stscvk, yrkade a nyo, att om Herr L-n-w-m wille hafws nägon -el af sitt Memoria! remit - Den 2 Äprk!. 145 remittcradt, kunde? dct bcwiljaS endast i afseende pä dcn, som rörde uppsättningen af Jagare.
Friherre Ll.-6ertträm, IduUoll, trodde att det wore bast att hanwisa Herr LergdwanL yttrande till MilitairCoMMitt6tN.
Herr Le,gbm»n, ansag dct wara nägot gansta nytt att wilja uppsatta Troupper utan penningar.
Han yrkade för öfrigt pä sill rakt, att erhälla den begärde Remisiem Grefwe Del» Osiris, anmärkte, att han förmodade ett Förslag tilt förhöjning af Bewillningen wistt icke skulle wara behagligt för Riksens Ständer.
Herr KerZbmsn, ansag sig förwissad, att det skulle wara behagligare an Conscribtion.
Herr Grefwen och Landt-Marskalken, prepvnerade att Herr Lergbmsns yttrande mätte remitteras, dock med undantag af allt hwad deri förekom, som rörde Bewillningen, Föredrogs ä nyo Stats- samt BewillNiNgs-sttstoktcns förenade utlåtande rörande anskaffande af erforderliga Medel till inrättande af en bättre Läkarcwärd ä Landet.
Herr von Lcbnitrwnbcirn, OsviZ) uplaste till Protokollet följande:
Dä Sweriges Folkstock utgör hela Rikets dyrbaraste Egendom och wafcnteliga styrka, sa lara Rikes Fader innan de ätstiljas, finna det wara ett för sig äterskäende högst Xidd. sch Ad. prst.
Sttk Band. 2:dr« Afd. lo. 146 Den 2 April. högst wärdigt föremål, alt widtaga sädana Medicinal-anstalter, som medföra cn mera allmän Läkarewärd pä Landet till Menig'ekens helsås bcwarandc Swenste Läkare hafwa öfwer ett hallt Scculum kunnat tafla om företrädet med samma Wcttenffaps-idkare i de mäst upplyste Lander, och intet Rike kan namnas, hwarest de njutit sä ringa uppmuntran.
Collcgium
Meduum, ti ika med har w irande offcnteliga Lärare och Läkare för Stadens fattige, samt Provincial? Medic! med deras medhjelpare, utgörande ett samfäldt antal af 115 Personer, ä 0 aflörte med cn ärlig summa af Rd-B:co 9870.
Destc hafwa med mycken kostnad och möda inhämtat en för mcnniskoflagtet högst angelägen Wettenskap, och ingen Hushällare eller Näringsidkare, förmår löna och föda ett lika antal af de ringaste tjenare och arbetare för nysnämda Summa, eller Rd 85: Zg, h, per man.
Mediciiial-Wcrkcts Styresmän» ehuru töme wida under deras wärdighct och den gagnande tjenst de göra Staten, begära alsintet för sig; mcn anhålla af patriotiskt nit, om förbättrade löner ät Läkare uti LanLsortcrnc, sä att de för nödig lifsbergning, icke ytterligare mä nödgas uppoffra sin mästa kid till förmögnare Inwanares sjuk-stjötsel, utan akt de fastmera kunde betjena den medellösa menigheten Unge Läkare winna cn dogmatisk underwisning wid wära Universiteten af de mäst upplysta och lärdaste Lärare; men wid wära rme ännu i behäll warandc Högflolor lönas blott Z:ne Profestorer i Medicinska Faculteten, och saknas der tillfällen att i alla hänseenden fullkomna den lärgiriga Ungdomens kunstap.
Lika som Lpfoid till Medicinsk öfnings- och erfarenhets winnande behöfwer ett London, Leydeu ett Amsterdam, och Halle ett Berlin i sitt granstäp, sä är ock i samma afseende ett Stockholm af nöden för den wid Upsala och Lunds Academie wäl uppfostrade Medicinska Ungdomen:
Till winnande af cn tillräcklig Anatomist - Den 2 April. 147 tomist öfning, kan blott i stora Staber nog tissing g,'fwas till döda kroppars dissection, för vr-etisk handledning uti inwärtes och ut ärtts Läkarewc^ teuskapen, samt uti Barnförlossnings-konsien kan blott ti rackliga tillfällen gifwas wid Hufudstadens större Sjukhus, och wid den för de fattiga inrättade sjukwärd Märga unga Chirurg-rs medellöshet hindrar dem ock att widtega ben kostsamma Academiska wägen till nödiga kunskapers minnande.
Utom de redan i Hufwustadcn in rattade Medicinska Lärcembeten, sä wäl som nu »varande sjukhus, bchöfwcS till fullständig un erwiknings och erfarenhets winnar-de ännu ett större Publikt biträde, om ändamälet efter be vsm t fullkomnas skall, sanit att lillräckelige Läkare bildas mä för Rikets widtomkring spridda menighet.
En wärd Ledamot af Högloft.
Ridderffapet och Adeln, Herr Professor li-llverckett, som ej mindre högaktas säsom en förträffelig
Läkare än som en nitisk mcnnistowän, har med öfwertpgelft wisat, huru omöjeligen en ProvincialMedicus, dä han äswcn ar försedd med en medhjelpare, kan wid förefallande sjukdomar hinna betjena ett helt Höfdingcdvmcs Jnwänare, som ofta kan besiä af mer än 102,000 w.enniffor, och som ibland finnas 20 till zo mil omkringspridde; denne waltänka.nde man har derföre gifwit
Let kloka rädet, att Rikets wärdiga Prestcrffap wille mera allmänt inhemta en fullkomliga-e Läkare-kunskap.
Medicinal-Werket i gemen, skulle nara blifwit owcrksamt, om det ej redan wunnit hjelpsamma biträden af Församlingarnas Pastorer; men hwad obeskrifwelig större nytta flulle icke Prester med en förökad Medicinsk insigt till hela Samhällets wälfärd kunna åstadkomma?
Mänga tusen menniskolif kunde, med ett i tid gifwit afförande eller kräkmedel, samt med en wäl afpassad Zderlätning, frälsas, som wid en annan otjenlig stund snarare päffyndadc döden.
Wäk 148 Den 2 April. War rena Gudalära har friat osi frän den -rr-Za fördomen, af ett ouudwilligt öde, och en sadan bestånd dödsstund som nrcd intet medel afböjas sunde.
Huru mänga niennistors död ar icke genom koppympningen förekommen, och nu senare genom vaccinationen?
Huru mänga förtäras icke af det olyckliga veneriska gistet, som alle i lid botas kunde.