Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Grefven och LandtMarslcallcen hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln ansåg BancoUtskottets Betänkande böra, i anledning af de dervid nu gjorda anmärkningar, till Utskottet återremitteras. Bifölls.
' Friherre Staél von Holstein:
Ehuru dets ta ämne icke egentligen innefattar någon Pri; vilegii-fråga, är det likväl såsom ett emellan alla fyra RiksStånden ingånget Contract att anse, och kan således icke, enligt min öf* vertygelse, emot ett Stånds bestridande, ge; nom de öfrige trenne Ståndens beslut afgöras» Hett Silfverstolpe, Gustaf Abraham:
Utan att vilja förhindra den redan beslutade åter. remissen, får jag endast anmärka, att då förevarande fråga icke är af Privilegii-natur, måste den ock genom trenne Stånds beslut kunna afgöras.
294 Den 19 Martii.
Herr Lagerbjelke , Johan , anmärkte , att de uti Bancoötskottet varande Ledamöter af Ridderskapet och Adeln ansett frågan ensamt tillhöra Ridderskapers och Adelns pröfning.
Hvaremot Utskottets Ledamöter af de andra Stånden väl hemställt , att de trenne Ofrälse Stånden måtte uppskjuta frågans afgörande intilldess Ridderskapet och Adeln fattat sitt beslut, men tillika ansett-frågans handläggning tillkomma icke enskildt Ridderskapet och Adeln , utan RiksStånden samlällt.
Sedan BancoUtskot. tets Betänkande redan blifvit åtem-mitteradt, anser jag ali vidare öfverläggning i ämnet , för närvarande öfverflödig.
Herr Pahlman, Otto Fredric: jag kan icke finna , att de öfrige Rik-Stånden kunna afgöra denna fråga, eller inskränka en Ridderskapets och Adelns ägande rättighet, utan detta RiksStånds eget begifvande.
Då Betänkan let blifvit återremitteradt, anhåller jag att min tanka i ämnet måtte få till Utskotiet medfölja.
Jag anser att Högloft.
Ridderskapet och Adeln icke bör eftergifva ifrågavarande, på behörig öfverenskommelse, Stånden emellan grundade befordringsrätt; ty, såsom Friherre Staél redan anfört, synes mig att Hedervärda BondeStåndet icke behörigen kan fordra mer, än hvad som medgafs då detta Riksstånd beviljades deltagande i Banco-Styrelsen, och då var ingen fråga om att Commissarierne till en fjerdedel skulle utgöras af Bondesöner.
Men jag fäster Den ig Martil.
295 för öfrigt långt mindre vigt dervid, om Ridderskapet och Adeln finner för godt att besluta eller medgifva någon förändring i proportionen, som bör följas vid Commissariernes utnämnande, än medgifvande det sådant kunde genom de öfriga trenne Ståndens pluralitet afgöras.
Man kunde då äfven påstå, att det berodde af tvänne Stånds beslut att afgöra, huruvida det fjerde hädanefter borde få deltaga i BancoStyrelsen j om t. ex. det skulle befinras, att Banquen icke haft särdeles förmån af BondeStåndets deltagande i dess förvaltning, skulle det di bero af de öfriga trenne Ståndens sammanstämmande beslut, att utesluta detta aktningsvärda Ståndets Medlemmar från vidare deltagande i Banquens angelägenheter och förvaltning?
Hvar och en inser lätt orimligheten af en sådan tanka, som likväl icke är annat, än utsträckning af den grundsats, att trenne
Stånds beslut kunna tillintetgöra det fjerdes rättighet.
I öfrigt och då Ridderskapet och Adeln vid 1809 och 1810 årens Riksdag gjort betyd, liga concessioner af sina Privilegier och enskild, ta Stånds-förmåner, utan att de öfrige RiksStånden under de senare förflutna 9 åren visat någon benägenhet, att följa Ridderskapets och Adelns efterdöme, och BondeStåndet äfven under denna Riksdag afslagit Representations rät-j tigheten för dess egna medbroder, hvilka inne-' hafva Frälse eller SäteriHemman, så tror jag icke att Högloflige Ridderskapet och Adeln har särdeles stor anledning att nu göraafseen - 55$ Den ig Martil, de på de fordringar, sorn fran en eiler annas Ledamot af Ron-©Ståndet bli 1 vit gjorda, och att alltså Ridderskapet och Adeln, utan att skäligen, kunna beskyllas lör illiebralitet, böt Bfslå BancoUtskottets Betänkande.
Vid förnyad föredragning af BancoUtskot* tets den 10 dennes afgifne, samt den 17 i samma månad eftermiddagen på bordet lagde Ut. låtande till upplysning, angående de sedan 1 S 15 års Riksdag vidtagne åtgärder, i anledning af dä väckt fråga om en ny Mynt^ordning, fann Högloflige Ridderskapet och Adeln, att samma Utlåtande endast barde läggas till Handlingar^. ______ Föredrogs å nyo Statsutskottets den 4 dennes aflåtne samt den 14 i samma månad på bordet lagde Memorial, innefattande anmälan att Hans Maj t Konungen, genom nådig Skrif, velse till StatsUtskottet af den 23 sistledne Ftbruarji, återtagit dess Högstsalige Herr Faders till Utskottet under den 23 December näst1-edit år aflåtne nådiga Proposition om bestämmande af 600,000 Francs i metalliskt mynt för deri ärliga ersättnings-summa af 200,000 R:dr Svenskt BancoMynt, som vid 1815 års Riksdag blifvit Kongl. Majit och dess Efter, trädare på Svenska Thronet» tillslagen, I sami Den 19 Martil.
297 tnanhang hvarmed upplästes ett från PresteSiåndet ankommit ProtocoIlsUtdrag af den 17 dennes, innehållande att PresteStåndet, sorn, i detta förnyade prof på Kongl. Maj:ts v nådiga välvilja och ömhet, funnit ökade anlednin*’ gar till undersåtlig vördnad och tacksamhet, för sin del besiutit, det måtte Riksens Ständer, ge* nom en underdånig Skrifvelse till Kongl.
Majit, betyga deras underdåniga tacksamhet för Kongl. Maj:ts nådiga åtgärd härutinnan samt ExpeditionsUtskottet anmodas, att med Förslag till en sådan underdånig Tacksägelse Adresse till Rik* sens Ständer inkomma; uti hvilket Beslut de öfrige Respective Stånden blifvit inbjudne att sig med PresteStåndet förena.
Herr Grefven och LandtMarshalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade uti PresteStåndets Beslut instämma; hvilket bifölls.
Vid förnyad föredragning af så väl BevillningsUtskottets den 16 dennes afgifne samt den 17 i samma månad eftermiddagen på borg det lagde Utlåtande öfver de innom RiksStånden gjorde Anmärkningar emot Utskottets den 23 sistledne Januarii meddelte yttrande, angående grunderne för den Allmänna Bevillnin» gen, sorn ock af Allmänna Besvärs- och Oe-* conomijeUtskottets den 21 sistledne Februari?
afgifne samt den 17 dennes eftermiddagen på bordet lagde Betänkande, öfver föreslagne än» ■298 Den 19 Martil. dringar uti Författninsrarne rörande HusbeboFsBränvinsBränningen och dermed gemenskap ägande ämnen; hemställde Hr Grefven och LandtMarskalken, om icke, enär berörde tvänne
Mål så nyligen inkommit, att troligen alla af Ridderskapet och Adeln ännu icke hunnit deraf taga nödig kännedom, hellst desamma voro af en vidlyftig omfattning, dessa Mål alltså kunde ytterligare intill nästa Plenum få hvila på Bordet.
BancoUtskotfets den 10 dennes afgifne samt den 17. i samma månad eftermiddagen på bordet lagde Betänkande, i anledning af väckt fråga om tillåtelse för en och hvar, att, emot Svenskt SpecieMynt, i Banquen tillbyta sig omyntadt Guld och Silfver.
Herr Cederskjöld, Pehr Gustaf: Herr Ö^nbergs Motion , om tillåtelse att i Barquen få utbyta Svenskt Guld- och Silfvermynt mot omyntad metall, är så mycket mer billig och välgrundad, samt förtjent af bifall, som eljest intet lagligt sätt finnes att begagna detta Mynt så länge det ej är gångbart i allmänna Rörelsen.
Låna ut SpecieMynt kan man ej våga, i osäkerhet om hvad mynt man i återbetalning kan erhålla, hellst det, förmodligen till följe af Lagarnas obestämdhet i detta ämne, ännu tyckes bero på Domarens skön och godtycke, om en skuldförskrifven summa i Silfver skall Jim jg Marni.
299 med metall eller papper liqvid -ras.
Att nedsmälta Speciemyntet och förarbeta det tili käril o s v., är af Lagarne strängeligen förbjudit5 äfvensom att utföra det och hos Utllndningen derföre tillbyta s':g varor.
Det tinnes således för det närvarande ingen möjlighet att kunna begagna d t Guld orh Silfver, som bär Svensk Myntprägel 5 hvarföre jag anser högst nödvändigt att i Banque» öppna en utväg au kunna utbyta Svenskt Spectemynt möf opräglad och oanvändbar metall.
Jag får derföre ödmjukast anhålla, att Höglofl BancoUtskoöets Betänkande må återremitteras. Herr Grefven och LundtManthallen hemställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg de af Herr Cederskjöld; gjorda Anmärkningar hindra antagandet af Utskottets Betänkande, samt på sådan grund behigade detsamma, jemte Anmärkningarne, till Utskottet återremittera.
Ja och Nej. Herr Heykenskjöld, Detlof:
Det synes mig vara ganska billigt, att när man äger rättighet att för massift Silfver bekomma Specn mynf man också pä samma grund bör emot sådant
Mynt kunnat Banquen erhålla omyntadt Silfver, hellst, på sätt Heir Cederskjöld ganska rigtigt anmärkt, det i annat fall skulle blifva nästan omöjligt att kunna begagna Speciemynt.
Uppå derefter af Herr Grefven och LandtMarskalken förnyad Proposition , blef Banco - 303 Den 19 Martn Utskottets Betänkande, tillika med de dervid gjorde Anmärkningar, till Utskottet återremit; teradt» Föredrogs å nyo BancoUtskottets den 10. sistledne Mars afgifne, samt den 1 7. i samma månad eftermiddagen på bordet lagde förnyade Betänkande, i anledning afAterremiss utaf frågan om förlängning i Praescriptionstiden för Låns omsättning i BancoDiscontVerket.
Herr Strussenfelt, Michael, ocb Herr Munch af Rosenschöld, Eberhard, jemte andre Herrar Ledamöter, anhöllo att Betänkandet måtte ytJ terligare få hvila på bordet till nästa Plenum ; hvilket, uppå gjord Proposition , af Ridder» skåpet och Adeln bifölls.
ConstitutionsUtskottets den 5 dennes aflåtne samt den 17 i samma månad eftermiddagen på bordet lagde Memorial, innefattande svar på Ridderskapets och Adelns Återremiss af Utskottets den 30 sisledne Januarii meddelte yttrande, angående Represen» tationsfrågans närvarande skick.
Jag anhåller blott att få till Protocollet anmäla min i ConstitutionsUtskottet afgifne Reserva; tion , enligt hvilken jag icke ansett ConstitutionsUtskottct vara bundit af Riksens Ständers Den 19 Martil. vid sista Riksdag fattade beslut om nödvändigheten af Statistiska upplysningars infordran. de, innan Representationsfrågan Kunde till någon vidare handläggning förekomma; ty då skulle ConstitutionsUtskattet äfven vara bundit af Styrelsens välbehag, i anseende till dessa upplysningens förskaffande, och således vara i sina Lagstiftande arbeten beroende af executiva Magten.
Jag tror utomdess att för utarbetande af en plan till en ny Representation icke behöfvas så i detaillen fullständiga Statistiska upplysningar , utan anser att för detta arbete äro de upplysningar tillräckliga, som vi redan äga.
Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om icke, sedan de öfrige trenne Respective RiksStånden vid Utskottets den 30 sist-; ledne Januarii meddeha första yttrande i äm net redan låtit bero, Ridderskapet och Adeln behagade, äfven för sin del, uti enahanda be^ slut nu mera instämma.
Herr Grefven och LandtMarskalken öfverlemnade klubban till Grefve Lewenhaupt, Gustaf, samt bortgeck.
Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets den \ dennes afgifne samt den 14 i sam, 302 Bni 19 Martil ma månad på Bordet lagde Utlåtande , öfver gjorde Motioner angående Medels beviljande åt Herr BergsRådet Friherre Hermelinj blef samma Utlåtande, uppå derom af Herr Grefven ocb Ordföranden framställd Proposition, af Ridderskapet och Adeln gilladt.
Jag; får anhålla, icke allenast att Ridderskapet och Adeln täcktes till ConstitutionsUtskottet remittera några af mig till ändring i Grundlagarne uppgifne Förslag, hvilka jag uti ett försegladt Convolut härhos torde till Protocollet få aflemna, utan ock, att ConstitutionsUtskottet måtte anmodas att, sä fort sig göra later, till RlksStånden inkomma med Utlåtanden öfver de flera från samtelige RiksStånden till Utskottet remitterade AnmärkmngsMål, på det de åtgärder, hvilka ConstitutionsUtskottet, i afseende på RiksRätt , eller Riksens
Ständer i öfrigt kunde finna nödige i anledning deraf vidtaga, måtte kunna , innan Riksens Ständer åtskiljas, tiil verkställighet befordras.
Friherre Cederström, Jacob: Enligt 81 §. i RegeringsFormen få icke frågor om ändring uti Grundlagarne uti Ståndens Plena väckas, utan böra hos Riksens Ständers vid hvarje Riksdag valda Constitution;.Utskott anmälas, och kunna således icke eller några Förslag till Grundlags-förä^dringar, med undantag afKongl. Maj:ts derom aflåtne Nådiga Proposition, från Den 19 Martn. 303 Ridderskapet och Adeln till nämnde Utskott remitteras.
Jag känner visserligen 81. §. i Regeringsformen, men kan icke finna det nämnde §. förbjuder ett RiksStånd att genom ProtocollsUtdrag till ConstitutionsUtskottet öfverlemna Förslag till ändring i Grundlagarne, som af någon dess Ledamot anmäles, fastän samma Förslag icke innom Ståndet uppläses.
Jag förenar mig med Friherre Cederström uti den af honom gjorde anmärkning, att en Ledamot, som vill framställa Förslag till ändring uti Grundlagarne, bör sådant directe hos ConstitutionsUtskottet anmäla- Men hvad angår Friherre Anckarsvärds hemställan,om en påminnelse till ConstitutionsUtskottet, anser jag Rid-J derskapet och Adeln både kunna och böra en slik. erinran besluta.
I sammanhang härmed och då Stats- och OeconomiaeUtskotten, till hvilka frågan om Tullverkets Organisation blifvit remitterad, ännu icke deröfver aigifvit något Utlåtande, vågar jag äfven anhålla, att enär berörde fråga är af särdelas vigt , Ridderskapet och Adeln täcktes låta en påminnelse till nämnde Utskott afgå, att samma fråga med första till prölning företaga och afgöra.
Herr Cederskjöld, Pehr Guslaf:
Jag in stämmer fullkomligt med Herr Friherre Cederström deruti , att den begärta Remissen till 3®4 Den 19 Martu.
Utskottet ej kan beviljas, helfsf 1 RegeringsFormen uttryckeligen stadgas, att frågor om ändring i Grundlagarne ej få i Ståndens Plena väckas Enskilt Riksdagsman får vända sig directe till ConstitutionsUtskottet, hvilket, om det gillar Motionen, äger att till Stånden med Förslag till ändring i Grundlagarne inkommaj eller, i annat fall, svara den Riksdagsman, sorn frågan väckt.
Herr Friherre Anckarsvärd måste således aflemna sire skrift omedelbarligen till ConstitutionsUtskottet»
Men deremot instämmer jag med Herr Friherre Stael i tillstyrkan af bifall till Herr Friherre Anckarsvärds anhållan, att
ConstitutionsUtskottet måtte anmodas med det snaraste utlåt» c ig öfver de senare anmärkningsfrågorna.
Herr Grefven och Ordföranden lät uppläsa 81. §■ i Reg«ringsFormen samt förklarade, det Friherre Anckarsvärd ägde att uti ConstitutionsUtskottet anmäla de af honom förut omnämnde Förslag till ändring i Grundlagarne;, hvarjemte Herr Grefven och Ordföranden hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln, med anledning af Friherre Anckarsvärds anhållan r behagade anmoda ConstitutionsUtskottet, att så fort sig göra låter till RiksStånden inkomma med Utlåtanden öfver de Aete från samtelige RiksStånden till Utskottet remitterade anmärk» ningsmål* Bifölls, Grefve Mörner, Carl Stellan:
Tåg utbe der - Den 19 Martil. 305 der mig få anmäla, att Allmänna Besvärs- och OeconomiaeUtsköttet, hvarest jag har den äran vara Ordförande, tor närvarande mäst slutat sina arbeten, samt att af tvåhundrade tili detta Utskott remitterade mål endast 2 eller 3 återstå.
Åtskdlige Betänkanden, ehuru af Utskottet redan afgifne, hafva likväl ännu icke inkommit till RiksStånden, af den anledning, att de förmodligen icke hunnit blifva tryckte.
Jag har trott mig böra anmäla detta, så att det inträffade dröjsmålet icke - må OeconomiaeUtskottet tiilskrifvas
För min del fruktår jag, ätt genom Riksens Ständers Beslut, angående tryckning af Utskottens Betänkanden, innan de till RiksStånden ingifvas, mycken långsamhet och tidsutdrägt, samt måhända äfven Riksdagens förlängning torde uppkomma.
Stael vört Holstein förnyade sint förut gjorde anhållan, öm en erindran till Statsbch OeconomiasUtskotten, att med första afgifva Utlåtande öfver den till dem remitterade fråga angående TullVerkets Organisation.
I anledning af Friherre Staél von Holsteins anhållan om en pänrnnelse till Stats- och Oeconom aeUtskotten om skyndsam pröfning af frågan, angående TullVerkets Organisation , torde jag få tillkännagifva , att detta Mål uti StatsUtskottets lnkomst-afdelning redan till handläggning före* varit, samt efter en eller tvänne Sessioner läk ier blifva slutebgen i Afdelningen afgjordt.
IV* B.
II Afd. 39,- 40. 306 Dm 19 Martu.
Friherre Stael von Holstein yttrade, det han , efter den nu meddelta upplysning, an. gående det skick, hvari frågan om TullVerkets organisation sig för närvarande befinner, afstod från vidare fullföljd af sin begäran om påminnelse till Stats- och OeconomiteUtskotten.
Upplästes och lades på bordet följande från Allmänna Besvärs . och OeconomiaeUtskottet den 25. sistledne Februarii aflåtne Be^ tänkanden: 1:0
I anledning af Hans Excellenee, Herr Grefve Lars von Engeströms Motion , om en fristad för sådana Personer, hvilka mindre af elakhet , än af tillfälliga omständigheter förlorat medmänniskors agtning j deruti Utskottet hemställt , att enär Kongl. Maj:t genom Nådig Proposition föreslagit inrättande af Correctionshus i Wadstena och Borgholm, samt det vore att förmoda, det ettdera af dessa, eller måhända bägge, varda så organiserade, så att de kunna blifva svarande mot det ändamål Hans Excellenee Herr Grefve von Engeström framställt ; ansåge Utskottet Resultaterne af nyssnämnde anstalter böra afb.das, innan några nya vidtagas ; dock hafva tvänne af Utskottets Ledamöter, Herrar prostarne Rabe och Ko!modm , i denna fråga varit af skiljagtiga meningär, samt tillstyrkt bifall å den gjorda Motionen. 2:0
I anledning af väckt fråga om för - Din 19 Martin inilririg i Mätnirigs-sättet af Säd och Halm ; deruti Utskottet yttrat sig; af anförda skäl , icke kunna tillstyrka någon ändring i nu gäl. lande mätnings-sätt eller Målkäril; men der» emot, i fråga om förändring af bestämmelseSättet vid lefvereringen af Halm, ansett sig äJ ga anledning föreslå att en vigt af tvännc L'p:d för Cn torr Halmkärfva må antagas såsom rät. tesnöre vid alla till Kronan skeende Halmlefveranser , samt att Riksens Ständer må hos Kongl. Maj:t i underdånighet hemställa denna nu föreslagna grund för en i detta .ämne blifvande Författning.
3:0 1 anledning af Riksdagsmannen Pehr Bengtsons från Halland uppgifna Förslag till jemnkning i BåtsmansRöteringen innom berörde Län ; deruti Utskottet yttrat * ätt som Utskottet, uti dess under samma dag afgifna Serskilta Utlåtande, i anledning af Kongl. Majus Nådiga Proposition uti enahanda ämnen, hemställt atf verkställigheten äf ifrågavarande
Ro* fejetnnkning måtte i underdånighet öfverlemnas till Kongl. Maj:tS eget Nådigste godtfin. nande ; ansåge Utskottet deraf följa, att Pehr Bengtsons Förslag icke erfordrade någon åtgärd. 4:0
I anledning af Riksdagsmannen Lars Olsons från Calmsre Län Motion att. med undantag af Säterier, Boställen och PostHemmart , alla andra Hemman böra deltaga uti Kronoskjutsnings - Brefbärings- Och KronoFjerdingsmans-besväret eiler andra dylika O sera, som Jord i allmänhet åtfölja; hvilkef 3©§ Dell 19 Martil.
Förslag Utskottet ansett innefatta en Privilegiifråga, hvilken icke kunde upptagas elier ventileras. 5:0
I anledning af innom BondeStåndet gjord Motion, om nödvändigheten af Förklaiing i vissa delar af Kongl. Maj ts Nådiga Kungörelse den 3.
April 18t6, angående öfverenskommelser rörande Presterättigheter ; deruti Utskottet hemställt, att Riksens Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet begära, att som uti Högstberörde Kungörelse det icke är bestämdt iöreskrifvit , att redan stadfästade Conventioner emellan Presterskapet och Försatnlingarne, rörande Presterättigheter, bora blifva orubbade och ofötändrsdt bibehållna för den tid de blifvit ingångna, Kongl. Maj't täckfes , genom utfärdande af en Kungörelse, sådant i Nåder förordna.
Grefve von Sehwerin, Fredric Bogislaus, anhöll om Ridderskapets och Adelns tillåtelse , att fä i ett sammanhang till trycket befordra allt hvad uti irågan angående en förändrad NationalRepresenlation, hade vid denna Riksdag hos Ridderskapet och Adeln blifvit yttradt; hvilken anhållan, uppå af Herr Grefven och Ordföranden gjord proposition, af Ridderskapet och Adeln bifölls.
Den 19 Martu, 3°9 Justerades följande:
Utdrag af Pro'ocol!et, hållet hos Hög loflige Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Slockholm, dea 19 Martii 18 <8. S. D. Beslöt Högloflige Ridderskapet och Adeln anmoda ConstitutiomUtskattet , att . så fort sig göra låter, till RiksSfämJen inkoo ma med Utlät nden öR er de flera, från samteiige RiksStånden till Utskottet remitteiade Attmark* ningsMål.
Ridderskapet och Adeln åtskilja des klockan 2 eftermiddagen.
In fidem Protocollj O. J. Lagerheim.
Tisclagen den 24 Martii.
Öppnades Herrar Electorers Lista till Val af en Ledamot i Lagutskottet efter g i o
Den 2 4 Martti, f. m. bJ:o §14 Herr Gyllenhaal, Lars Herman, Assessor , och befanns dertill hafva blifvit utsedd U:o *246 Herr von Stahl, Samuel, Lagman, Justerades Pleni-Profocollet för den 7, dens pes lör_ och eftermiddagen.
Friherre Stael von Holstein, Corfitz Ludvig, , anhöll ett få till trycket befordra sitt den 7. dennes eftermiddagen ingifna Memorial, angående rätta förståndet af 90. §. i RegeringsFortnen, hvilken anhållan, uppå af Herr Grefven och LandtMarskalken gjord Proposition , »f Ridderskapet och Adeln bifölls - Herr von Greiff,| Johan Ludvig, hade in; Jemnat ett Memorial, hvilket upplästes, så lydande; I anledning af Allmänna Besvärs- och OeconomiaeUtskottets Betänkande,rörande Riksdagsmännen Wessin,gs och Pehr Bengtsons Förslag till ändring uti 3.
Art. i Förordningen af den 13, April 1808, angående Jagt och Djurfång , nödgas jag å nyo upprepa de tankar , som af mig förra Riksdagar, i samma ämne blifvit yttrade, och tillägga, att hvad jag i öfrigt kan hafva att erinra, stödjer sig på den erfarenhet jag, genom ett mångårigt bemödan»
Den 24 Martil, f m. 311 de, förskaffat mig om Odjurens vanor och in-i stinct, för att deraf bedömma de säkraste methoder att fånga och förminska Odjurens antal, och som jag funnit den föreslagna förändnngen rakt stridande emot ändamålets vinnande, så torde benäget tillåtas mig få göra en jemförelse emellan de vanliga jagtplatserna eller Vinterskallen, och de i dessas ställe föreslagna Sockne- och Sommarskallen och öfrige anstald ter till Odjurens utödande, sorn orden uti Utskottets Betänkande lyda.
Till Vinterskall fordras Jagt-tyg, hvilka Utskottet tror medföra en betydande kostnad, men då det är gifvet och med sanning enligt, att ett Jagt- tyg kan förfärdigas med högst 2 R.drs utgift af Hemmanet i Länet, och kan begagnas minst i 50 år, så är ju denna kost^ nåd ganska obetydlig, äfvensom Bodar till Jagttygens förvarande, emedan de merendels förvaras i allmänna Byggnader, och i de flesta Län uti öfverflödig» rum och vindar uti LandshöfdingeResidencen.
Ibland kostnader upptager Utskottet isynnerhet Dagsverken , som sägas onyttigt utgå och betunga Allmänheten.
De Dagsverken , som tilf Skallgångar användas, kunna ju ej annorlunda beräknas, än sådana, som utgöras för allmän nytta och i afsigt att förekomma oförutsedda skador, och öfverstiga dessa sällan 2 eller 3 om året af Hemmanet.
Jag ponerar, att uti ett Län, som består af 10 Härader, endast 6 Vargar om året på detta sätt dödas, Dm 24 Manii, /. m. trenne pär Vargar äro då undanröjda, som ej? jest ynglat oeh uppfostrat 536 ungar hvardera. och hvardera kullen öfver Sommaren minst förstört 30 större och mindre Kreatur* harman då bättre kunnat använda 3 Vinferdagsverken, än då man bidragit till en behållning af minst räknadt 90 Kreatur i den kretsen , der Odtufen uppehållit sig öfver Sommaren, om de fått vara vid lif?
I öfrigt får jag nämna , att en Jagtplats ar försedd med uppränsade linier och rättelser, innom hvilka Odjuren genom betning dragas tillsammans; sporrsnön tjenar Jägarne till rättesnöre, då Vargarpe med säkerhet kunna ip. stängas med Jagttyget, och då aljagningen förrättas, anföres Folket, under tillsyn af Jägeripch KronoBetjening, med noggrannaste ordning, och sällan aflöper ett sådant Skall, att icke några Odjur tillsätta lifvet.
Sockne- eller Sommarskall deremot, kutU na ej anställas annorlunda än på måfå eller efter anledning, då Odjur redan gjort skada; i sjöar och vattudrag hindrar Skall Folket hålla, behörig ordning vid afjagningen , sorn häfver den följd , att Odjuren undkomma hvart sorn hellst.
Säd och gräs nedtrampas, ovarsamhet med Bössor ofch flera qordentligheter kunna svårligen förekommas, då hvarken Jägeri- eller KronoBetjening beböfver vara närvarande, och manne det icke vöre vådeligt och emot Lag stridande , att tillåta Folksamlingar utom Landshöfdingens vettskap?