Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skall för hwarje ämne skrifarten, enar den ej, såsom skändlig eiler smädlig sig tydligen utmär-- ker, af hwarje Författares egel wal bero. z:o Skall det, i enlighet med hwad i i § 3 mom. stadgadt ar, wara hwarje Författare eller Utgifware tillätit, att under dei enda wilkor af helgd för andras ägande rätt allmängöra Skrifter af hwad form, widd eller beskaffenhet som helst. 4:0 I grund af hwad i r mom. af denna §. stadgadt är, skall äfwen, till Mgifwares säkrare efterrättelse, dock med de undantag och wilkor» som nedanföre stadgas skola, uttryckligen wara en hwar tilr lätik, att i allmänt tryck utgifwa alla, sä wäl rät. tegängar, fom andra allmänna ärenden, rörande Handlingar, Protokoll och Bestui af hwad namn och beskaffenhet de wara mä, ehwad de höra till den förflutna - Den iy Zebruarii. fiutna liden, eller till mål, som hädanefter förebomma, ware stg hos H-gilla Domstolen, Nedre Iustiliä-Nevisivnen, Ailm Ulna Beredningen, Ofver- och Under-Ritter, Co^egier, Cominirieer, Beredningar, Direccioner, Commisiioner, Förwaltniiigar, Konungens Besa llniiigshafvande, Conststorier, Execukionssä en, eiler andra Publika Werk. u an ätstilnad pä mäiens be -affenhet äf Civila C iminella, Oeconomiska, Militaira eller Ecclesiastiq,a; widare alia lillfirene, nu eller hädanefter gällande Jnstruecioner, Constinilioner, Reglementen, Statuter, Ordningar, P ivilegier, Rescripker och allmänna Skadganden, hwarifran helst utfärdade, tillika med alia ofvannamnde högre och lägre Ratters, Collegiers, Embe^-Werks, publika Corporaiioners och atla Embeks- och Tjenstemans Relaiivner, Memorialer och Einbetsbref; andt. ligen alla Coeieleiers, och Werks samt enskilde personers Memorialer, Ansökningar, Förslag, Betankanden, Besvär jemte Utslag cch Swar dera till de delar deraf, som till publika E nbeismans och Werks handläggning komma; och bora till den ändan, icke allenast alla sädana Handlingar wid Domstolar och andra oftvannämnde Werk och Embeten genast och utan tids Utdrägt emot lösen uklemnas ät hwem det alskar, antingen han har i saken del eller ej, wid answar, såsom sör tjenstens försummelse om sädant af någon publik Tjensteman wägras eller »behörigen fördröjes, uran äfven, wid samma answar, i alla Archiv,hwar och en fri tillgäng lemnäs, att fä pä ställer af,krisina ,
eller afskrifva täta, eller, om derwid betydande hinder more, i bewittnad aftkrift emot »vederbörlig lösen u'bekomma alla flags Handlingar i hwad amne som hälst. Wid Den *9 Hebruarri.
771 Wid föregående tillätelse stola följande undantag och wilker owägerligen iakttagas.
Att Protocoll, hällne hos Konungen i Ministeriella Ärenden och Commando-mal, elier Staks-Rädets Protocoll och Handlingar, eller Riks Ständens eller Hemliga Utskottets, eller Constitukions-Ucstolters rörande Stats-Rädet eiler Banko- och Riksgälds Werkens, eller Banco- och Srats-Urstottens, eller Revisorers öfwer Banco- och Niksgälds-Werken, rörande samma Wer^s hemliga ärenden icke kunna till tryckning fordras er, uran wcderbörandes killständ, utbekommas.
S^ane Handlingars utgifwande af trycket, utan wederbörvndes killständ, belägges med Elhundrade Riksdalers böter. Ware och wid lika wike, jemte det answar, Allmänna Lagen i 4 Eap. Z §.
Mitzgernings Balken utsätter, Embetsman sörbudit, att, genom tryck läka altmänt göra något som, i öfwerensstämmelfe med/enligt Regerings Formen, gällande Lagar och Författningar, dem äligger alt lönnt och hemligt hälla.
Att ej nägra Ministeriella Handlingar eller di, plomatiste personers enskilda anteckningar eller berättelser öfwer Ministeriella ärenden, hwilka höra till ett sednare tidhwarf än för minst femtio är tillbaka, kunna, utan Regeringens tillstånd, ej eller enskilt» Bref, sä wida de ej till något Rättegängsmäl nödwändigt höra, ej eller ät publik wärd anförtrodda
Deposita af skrifter och Handlingar, utan deras tillständ, som samma Bref eller Deposita angä eller tillhöra, kunna utgilwas eller utbekommas; den häremot bryter böke Femtio Riksdaler.
772 Den 19 Zebruarit.
Att i hivad Rättegångsmål svm helst en Part wal mä wara tillätit att, innan Dom eller Utslag fallit, efter egit wal, genom tryck kungöra Inlagor, Besvär och Anklagelse, men an den Part, fom af en Rättegång, sedan Utslag eller Dom fallit, mera trycka later än Dom eller Utslag, såsom en af Paternas påståenden, Förklaringar, wista Bota eller dylikt, äswen ware skyldig art tryckte bifoga Wederpartens Motpästäenden, Motförklaringar samt de öfrige Ledamökernes Boka, af den Domstol, hwarwid wälet förewarit, således alt, som för nödwändigt hällas bör till upplysning om sakens behandling och Utslagets grunder.
Likwäl mä ej nägon anses skyldig att nilssa andra Handlingar än till detta ändamål ovilkorligen oundgänglige aro, och mä pröfnin. gen derom bero af Domaren, hos hwilken wälet förewarit, under laga answar, om dermed annorlunda förfares, än med denna Lags tydliga mening och stadgande öfwensstämmer.
Den häremot bryter böke Femtio R:d°
Der stall ock stä hwar och en Part fritt, som hafwer nägon sak, eller något annat des rättighet rörande mål, antingen hos Kongl. Maj:t i Dest Högsta Domstol elter hwad annan Domstol eller publikt Wärk det wara mä, ait deröfwer lära trycka underrättelse eller sä kallad Species Fasti; dock akt han häller sig wid sanning och anständighet.
Den häremot bryter böke Trettiotre Riksdaler Sexton Skillingar.
Alt Protocoll och Handlingar i förlikta brottmäl ej mä, sä länge nägon af Parterna lefwer, u tan - Den iy Abruarii. 7?z kan deras ömsesidiga tillstånd af trycket Utgiswas.
Den som häremot bryter böre Trettiotre Riksdaler Sexton Skilling-».
Akt ingen mä tilläkas an, i andra fall, an Allmänna Lagen och nu gällande Författningar utstaka , meddela eller till tryck utlemna Utdrag af Kyrkoböcker eller af andra Själawärden och Kyrko-disci» pliner» rörande Handlingar, i afseende pä enskilde personers lefwerne och seder, sä midt de landa dem till stada eller förklenande.
Den häremot bryter böle Tretiotre Riksd.
Sexton Still.
Atr sädant, som rörer styggelser, eller högeligen särar blygsamheten, eller innehäller hädelser emot Gud eller lasteliga uttryck om Rikets warande Ofmerhet, eller hwad, i afseende pä personer, hwilka ett mäl icke egentligen beträffar, kunde i sädana Handlingar hafwa inflUkit, otidigt, anstöttlgt eller förklenligt, icke mä uti dem, wid wike af Tretiotre Riksd.
Sexton Skillingar, genom trycket kungöras, utan sä wida, hwad sistnämnda fall angär, äberopandcr skulle af T)omaren, som sist i walet dömt, pröfwas nödwandigt, till uplysning och styrkande af sjelfwa hufwudsaken.
A öfrigt och som det blefwe för wi-dlystigk, att alla förewarande ämnen, mäl och ärenden med noggranhet utsätta, stall det stä hwar och en fritt, att i tryck allmänt kunnigt göra alt hwad som i denna
Lag icke finnes uttryckligen förbudit; följaktligen stall och ej nägot, soln öfwer i denna Lag tillätliga ämnen i tryck amnärkes, pämirmes eller eljest granst. nings. 774 Den 19 Zebruarn. nings- eller reslections-wis i dagsljuset framlägges, kunna, under förewändniug alt innebära tadel och klander, såsom straffbart anses, sä wida strissättek icke ar tydligen smädligt eller skändligt; om answar hwarför i denna Lag stadgadt är.
Z- 3- Under de förutsätta wilkor, att wid pröfningen af en Skrift eller answaret för densamma, Domaren altid, i fall, svin twelydkga synas, stall heldre fria än fälla och der frägan är om ämnets mera än om uttryckens lagstridighet heldre fästa fin upmärksamhet pä Skriftens klara »syftning än pä utföringssättet, altid uran rättighet, att, i hwilket fall som helst, draga obestämda flutföljder af uttrycken, stola såsom misibruk af Tryckfriheten anses: r:o Klart uttryckt hädelse emot Gud.
Brottet stall umgällas såsom i i Cay. i §.
MifigerningsBalken Allmänna Lagen stadgadt är, och Skriften confisqueras. 2:0
Klart uttryckt förnekelse af en Gud och ett lif efter delta eller af den rena Evangeliska Lärans sanning.
Förbrytaren stall anses efter 1 Eap. 4 §.
Mistgernings-Balken, och Skriften confisqueras. z:o Klart uttryckt gäckeri af den allmänna Gudstjensten, Guds Ord och Sacramenken.
Förbrytelsen stall umgällas med Etthundrade Riksdalers böter, och Skriften confisqueras.
Den iL Zebruarii. 775 4w All siags lastligt yttrande om den Regerande Konungens Höga Person eller gerningar, eller Dest Gemål Drottningen, eller Rikets bestämda Thron, följare, Brotter stall straffas, enligt MisigerningsBalkens Z Cap. i §., och Skriften confisqueras. 5:0 Smädliga uttryck emot någon bland de öfrige Personer af det Regerande Konungahult, hwilka Konglig eller Furstlig »värdighet inom Riket åtnjuta.
Broiler stall straffas med Etthundrade Riksdalers böter, och Skriften confisqueras. 6:0 Smädliga uttryck om Riksens Stander eller någon af deras Fördelningar.
Brottet stall straffas med Etthundrade Riksdalers böter, och Skriften confisqueras. 7:0 Tydlig upmaning till myteri eller upror.
Brottet stall straffas efter 6 Cap. Mistgernings-Balken, och Skriften confisqueras. 8:0 Smadeliga uttryck om Rikets Embets- och Tjenstemän i och för Embelet.
Brottet stall straffas efter allmän Lag. 9:0 Smädliga, förklenliga och osämja med Frem, mande Magler tydligen äsyjiande omdömen och yttranden om samtida Nationer och Stater, med hwilka Riket är i fredligt förhållande, om deras »varande Oswerhet, Regering och Regeringssätt, Höga Embetsmän och Sändebud, inre eller yttre fö> hällander, företag och underhandlingar.
FSrbryke sen stall umgällas med Femtio Riksdalers böter eller uköfwer, till och 776 den 19 Zebrirarii. och med Etthundrade, och Skriften confisqueras.
Är Skriften ej smädlig eller förklenlig, men genom den. samma misisörständ med Utländsk Magt sig yppat, mä den kunna confisqueras. io:v Oberättigadt kungörande i tryck af hwad, i anseende lill Statens ä färde warande underhandlingar med fremmande Magter eller eljest af Konungens i sammanhang med dem killärnade beslut och afstgter, saint des Ministrars, Rävs och Sändebuds wärf urrönt är eller förmodadt wara kan.
Skriften confisqueras.
Sker sädant kungörande af den, som Konungens och Statens hemligheter betrodde aro, straffes brottet efter 4 Cap.
A Misigernings Balken, och Skriften confisqueras. n:o Angripelser emot enskild man, hwilke a ära ga eller för desi borgerliga namn och rykte förklenlig» äro.
Brotten straffas efter 6a» Cap. Misi, gernings Balken; och warde desiutom Skriften confisquerad. 12: o Lögnaktige upgifter och wrangda framställningar tik Allmänhetens förwillande och förledande.
Brotten umgällas med böter frän Trekiotre RiksdSexton Skillingar lill ock med E:hundrade Riksd. iz:o Sedernas fräcka manhelgd, ware sig gegenom offentliga Läror till någon grof last, serdeles den, som särar ärbarheten, eller sädana ohöljda och skandljga framställningar af denna kasts Utöfning hwarigenom främjandet af ett förderfligt lefnadssätt up - Den 19 Februari!. 77- uppenbart äsyftas.
Brottet stall umgälls med Femtio till Etthundrade Riksdalers böter, och Skriften confisqueras. 14:0
Sedernas lättsinniga manhelgd genom okuktiga utrnyck och grosherer.
Förbrytelsen umgälles med Trettiotre Riksdaler Sexton Skillingars böter och Skriften confisqueras.
Såsom allmän regel galle, i afseende pä con» fisquerade Skrifter, att nägot mer af dem ej mä af irycket ä nyo utgifwas an dek, hwilket Domstolen, som sist i mälet dönu, icke för broksligk ansett. 8- 4.
I afseende pä bewakningen öfiver Skrifters loflig» allmängörande stola följande stadganden gälla: r:o Hof-Cantzleren stall tillkomma, att bäde inom Hnfwudstaden och i otterne antingen sielf, eller genom wederbörligen af honom förordnade Ombud, waka öfwer Skrifters allmängörande pä det sätt och i de delar, som här nedanföre stadgas; ägandes han äfwen akt endast uti de i g mom. af denna §. bestämda fall utkomna Skrifter med qwarstad belägga.
Rättighet art confisquera äge aldrig Hof-Cantzleren. 2:0
Till befrämjande af detta ändamål, ware härmed till owägerlig efterlefnad sörestrifwft; att i samma stund, ej sednare, än en Skrift till försälljning eller till spridande pä hwad annat sätt som helst utgifwes, stall ett exemplar aflemnas i Stockholm till Höft §:te Band.
Afd. 53. 773 Den 19 Februari!. Hof-Canhleren och i hwarje annan ort till hans förordnade Ombud.
Boktryckare, som denna föreskrift rrraktläter, böle hwarje gäng Femtio Riksdaler. z:o Anser Hof-Canhleren eller dess ombud nä« gon Skrift innebära tydelig förbrytelse emot g. 4. 7. 9. ro. och ig. mom. i z. §. af denna Lag, äligge honom eller Ombudet, att den gjorda upplagan af samma Skrift, innom atta dagars förlopp, med qwar» stad belägga läka; börandes en manad efter den dag, dä i Landsort qmarstaden lagd blifwik, Hos-Canhleren mcdela Ombudet sitt gillande elter upphaswande deraf.
Är uti Hufwudstaden qwarsiad ej inom ätta dagars förlopp lagd, eller i Landsorterna HoftCantzlerens gillande ej inom osman sörejkrifne en månads förlopp ankommit, mä qwarsiad ej, utan efter laga Domstols och Tryckfrihels-Commilcens yttrande galla.
Men wid alla de tillfallen, dä Hof-Cantzleren anser förbrytelser mot denna Lag sig yppa, och sa ofta malek ej hör, ware sig jason, blott vrdningsmäl, under hans egen pröfning, eller wid personliga förolämpande», tili den oförrcftlades enskifta befriande, äligge Hof-Canhleren antingen han funnit qwarsiad aga rum eller endast ätal wid laga Domstol, akt skriften ofördröjeliaen och omedelbart till Iusiitiä-Caklerens laga åtgärd öfwerlamna. 4:0 Till ordningsmål räknas, om wid Tryckeris anläggande urakrläkes hwad i. z. Z. mom. derom stadgar, eller om Bok rockare unoerläter att, enligt r. §.
9. mom.
a Skriften utsätta sikt namn, tryckningsxrren och ärtalek. Hvwom underföke Hof-Canhleren och Den ly Zebruarii.
779 och aflemne sedan sin berättelse derom genast till Jnstiliä-Canhleren.
För öfrigt äro ordningsmål ej andra, än sädane Occonomiska, som, enligt Bokrryckerioch Bokhandels Reglementet, till hans pröfning kunna höra och till rubbning af något stadgande i denna Lag icke leda. Z-o
Sa snart någon förbrytelse emot denna Lag, antingen i följd af Hof-Cantzlerens upgift, eller genom en stild angifwelfe, eller pä annat satt blifwit Justuiä-Cantzleren kunnig, äligge honom att ofördröjligen täta förbrytelsen genom tillförordnad
Actor tvid behörig domstol äklaga.
Ware han destutom för egen del förbunden, att genom wederbörande Ombud öfwer Tryckfrihetens lagliga bruk tillbörlig upsikt hafwa.
Ware likaledes Justiliä-Ombudsmannen pligtig att, i afseende pä förbrytelser emot denna Lag, lemna sin Embetsätgärd enligt de i Instruktionen, rörande hans befattning med andra mål, förestrifna grunder.
Enskildt förolämpande äge endast Mälsaganden rätt ark sjelf eller genom Ombud ätala. 6:0 Sedan sex mänader förlupit efter det en Skrift bewisligen till Hos-Cantzleren eller hans Ombud blifwit, enligt 4 H. 2 mom. insänd, ma ej, af publik Actor, ä al dera ega rum.
Enskild man njute, enligt Allmän Lag, till godo sin talan uci mäl, genom hwilkas tryckning han är personligen förolämpad.
Är någon Skrift med ^warstad belagd, dä skall ätal ske ä Skriften inom ätta dagar i Hufwudstaden och i Ortcrne ätta dagar efter der Hof-Cantzlerens gillande af qwarstaden bsifwik kunnigt; i annat fall up.- höre 78o
Den 19 Zebruarii. höre qwarstaden, och ware Skriftens försäljning obehindrad. 7:0 Utgifware af Dagblad och Veckoblad, hwilka, säsom i , 6 mom. stadgadt är, ensamme arv underkastade Författarc-anfwar, ware framför andra erindrade om ett rätt bruk af Tryckfriheten, och umgälles Utgifwarens förbrytelse genom sädant Blad dubbelt i alia de fall, der med penningar pliktas.
Ro Q varstad eller consifcaiion galle ej för större del af en Skrift än det eller de Blad, Hästen eller Tomér, hwarä ätal göres. 9:0 Hwar som betrades att hafwa förfall eller Utspridr en i laga ordning med qwarstad belagd eller confisquerad Skrift, böte, efter omständigheterna, ifrån Etthundrade till och med Trehundrade Riksdaler.
Rubbning af qwarstad umgälles först ldt efter 8 bap. 8 §.
Utföknings-Balken. ro:o I afseende pä försäljning och utspridande af utifrån inkomne Skrifter pä Swensta spräket äge Hof-Tanhleren lika rättigheter och äligganden, som i afseende pä inom Riket tryckte; och ware föryttrare af sädane
Skrifter underkastad samma skyldighet och answar, som i 2 mom. denna tz. för Boktryckare stadgade äro. n:o Finner Hof - Tantzleren att Utrikes Lfrän inkommen, pä fremmande spräk författad
Skrift innehäller nägot stridande emot z §:s 4. 7. 9. och iz.
MM. äligge honom, all, efter tills widare dera lagd qwar - Den 19 Zebruarii. ?8i qwarstad, i uiiderdänighet inhemta Kongs.
Maj:tS befallning, huruwida densamma bör till förytrrande friqifivas eller under widare qwarstad till äterutförande förblifwa. Z. 5- Förbryrer sig Boktryckare emot denna Tryckfri» Hets-Lag, upkages malet wid Kämners-Rätken, eller i be stader, der Kämners-Rätt ej finnes, wid Rädstufwu-Rälten i den stad Boktryckeriet, ifrån hwilket den äklagade Skriften mkommit, anlagdt ar, eller, pä sätt §. i. innehåller, wid anläggandet anmäldt blifwit; Academiernes Jurisdictions-rätt, enligt deras Constitutioner, dock oförkränkt.
Stämningstiv ware i alt fall, ehwad Tryckeriet inom eller, pä sätt nyffnämnde Z. urstakar, utom staden är belägit, enahanda, och förhalles dermed, som om stämningstid i staden
Lag säger, Upstär fräga om Författares eller Förläggares af en tryckt Skrift tilltalande eller hörande, höra han eller de wid sadan Rart till smars stända, och ärnjule öfrigt deras Laga Rättegängsförmäner, enligt allmän Lag och sarstilde Förfalmin» gar, uii alt hivad igenom detta Förordnande icke uttryckligen annorlunda stadgadt ar.
Finner Hof-Cantzleren eller dest Ombud sig befogad att, pä de grunder för qwarstad ä rryckt Skrift här ofwan stadgade ärs, förordna eller asta det någon Skrift med qwarstad beläggas ina, ware han el ter det berämgadt, att i Stockholm, genom biträde af Ofwer-Skälhällare Embetetek, och i öfrige Städer samt Otterne, medelst skyndsam handräckning, som ej fär 782 Den iy Zebniani. wägras af den Magistrat, hwarunder Boktryckeriet enligt §. i. lyder, sadan qwarstad erhålla; Börande öfwer förloppet af qwarstads förrättningen och orsakerne dertill, samt i afseende pä den äklagade Skrifien, om och huru mänga exemplar dä annu finnes uti Boktryckarens wärsö, ansökning trefallt författas, hwaraf den ena tillstädes Hof-Canhleren eller hans Ombud, den andra Magistraten och den tredje Boktyckaren.
Magistraten ware pligtig, akt wid answar, såsom för Embets försummelse, med nästafgäende post sända en afskrift af denna antekning till Konungens Befallningshafvande i Länet hwilken, wid enahanda answar, äligge att med näst derpå följande post, densamma till Justitiä-Cantzleren insända.
I Stockholm warde samma anteckning genast eller sist inom nästföljande dags urgäng till Justilia-Cantzleren aslämnad.
Justitia.Cantzleren tillkomme sedermera, alt efter som han skäligt pröswar, lala qwastaden äga bestånd, eller densamma bryta täta, samt i ena eiler andra fallet, i S,»ekholm inom ätta dagar och i Landsorkerue alldrasist om en månsd ester det qwarstaden lagd blifvit, hafwa hänwist maler till wederbörlig
Domstol och Actor förordnat.
Sker det ej och är icke qwarstad inom nämnde tid höfwen, äge Boktryckare rätt, i enehanda ordning, som handräckning as Magistraten till qwarstadens beläggande medelås blifwit, fordra des brytande, hwilket icke wägras mä, wid answar af Embekets förlust.
Hos-Cmitzleren eller dest
Ombud äge ej magt att annorlunda, an nu sagt är, qwarstad fordra elier widare befattning med saken taga, utan hänffjute genast altsammans till Justitiä-Cantzleren, pä hwilkens ytterligare Embets-ätgard och answar det ankommer, att sädane mål warda, enligt denna och allmän Lag, handhafde.
Amnäles hos Justiriä-EanHleren omedelbar.
Dcn is Zebruarii.
783 barligen nägon Skrift till akas, bör han genast om mälets uptagande wid laga Domstol, genom af honom tillförordnad Actor, anstalt foga, men icke ina han om nägon sädan föregående qwarstad, som har framföre nämndk är, förordna, ulan Hof-Canhlerens eller hans Ombuds hörande och tillstyrkande.
Är makel till laga Domstol kommit och qwarstad der af Actor yrkad, bör Domstolen sig deröftver genast urlaka; men likwäl, derest det, utan lids utdrägt ste kan, Hof-Cantzlerens eller desi Ombuds uttalande af Rätten inhämtas.
Afstäs qwarstads pästäendet, forkfares med Rättegången, men Ursiaget gange ej i wärkftällighet, utan underställes Swea Hof-Ratls ompröfwande.
Gillas pästäendet om qwarstad, och har Hof. Canhleren eller hans Ombud säoant tillstyrkt, stall den »verkställas.
Hafton desia ej tillstyrkt qwarstaden, mä den ej gä i fullbordan; fortfare icke desimindre Rättegången i hufwudsaken; men Under-Rätts Utstag, angående qwarstaden, ware i bada desia fall, utan uppehåll,kill SweaHof-Rätc insändt.
Hof-Rätten bör genast deröswer infordra Tryckfrihets-Commiiöens utlärande.
Tillstyrker denna qwarstads beläggande, mä HvftRälken, der sä stäligt wröswas, efter Utslag, en sadan qwarstad bifalla, och stände den dä fast intill Rättegångens stut.
Har Trycksrihers-Commitöen afstyrkc qwarstad, men Hos-Rätlen ända finner den böra äga rum, da mä Hof-Rättens Utslag ej i merkställighet gä, utan underställes Högsta Domstolens afgörande.
Riksens Ständers Justitiä-Ombudsman äge, att, efter erhällen underrättelse, dä säoant mäl till öfwerläggning förekommer, derwid öfwerwara; hwaresrer honom äligge att Högsta Domstolens Protokoll och Utslag i wälet genast till trycket befordra pä publik bekostnad,, i händelse enskild Förläggare ej skulle erhallas.
Dä 784 Den !9 Zebruarii Dä Under-Rätt i hufwudfaken undersökning fulländat, warde den, jemte betz ullätande öfwer malek i de fall, dä Under-Rälts Utslag, enligt Lag. följa bör, genast till Swea Hof-Rätt insand.
Hof-Rät en äligge da, ost ofördröjligen af Tryckfrihets - Commitöen, ät hwil en alla kill mä'et hörande Handlingar meddelas stola, infordra deff Betänkande, soin, uppä anförda stal bör innehälla bestämt ullätanöe.ej mindre, om answar för Skriftens utgiswande äger rum, än om Uplagan bör seguestreras och till Utspridande förbjudas, samt detzuiom innefatta CommikLens Yttrande, huruwida upgist as Författarens namn bör kunna Boktryckaren äläggas, Afhandlar Skriften Theologistt ämne, infordre Hof-Rätten jemwäl yttrande deröfwer af Dom-Capillet i den ort, der Skriften utkommit, och i Stockholm af Stads-Confistorium.
Derefter döme Hof-Rätten, som. hwad den ststnämda vmständiaheten beträffar, h.,r akt iakttaga, det upgiften af Författarens namn, hwillen ej annorstädes än hos Hof-RaUen fordras ma, stall wid intet annat tillfälle kunna anbefallas, än dä Hof-Rätten, efter målets utredande, finner detta wara af urbota beskaffenhet, eller Boktryckaren pröfwas äga den ringa förmögenhet, att böterne, dä de öfwerstiga Sexton Riksdaler Trettiotwä Skilljngar, mäste i fängelsestraff förwandlas, Skiller fig Hos - Rattens Dom frän Tryckfrihets - Eommitöcns yttrande, gänge den icke i »verkställighet, utan hänstjures till Högsta Domstolen och förfares dermed »vidare, fyin här ostvan, i fräga om qvarstad, sagdt är- Instämmer Hof-Rät. tens
Dom till alla delar med Tryckfrihers-CommitLens utlåtande, och Författaren deröfwer ej klagar, äge Domen full kraft och werkan.
Författaren ware
Den 19 Zebruarii.
785 bock i alla händelser obetagit, an hos Konungen i Desi Högsta Domstol söka ändring; äfwensvm att, der den ej winnes, hos Konungen om Nåd anhälla.
Angripes uti af trycket utkommande
Skrifter enstilde personer, en eller flera, och det ej ster i och för deras Embete, derom ma ej annor än rätter Mälsägande kära; ej eller mä tillförordnad publik
Amor nägonsin sädant i.sitt käromål uptaga och Maga.
Mälsäganden ware likwäl obetagit, att hosJustitiäCantzlers-Emberet begära biträde i Rättegången af Kronans Ombud, der tillmålet är af gröfre och härdare beskaffenhet; och mä pä Justitiä - Cantzlerens egit ompröfwande ankomma att härtill bifall lemna; dock kan sadan Acrors fränwaro eller meblifwande icke uppehålla mälets företagande och afgörande wid Domstolen.
Sadan Åklagan af enstilde personer handteras i alla delar efter det rättegångssätt, Lag och Författningar i frägor om förolämpande tillmäle» enstilde personer emellan förestrifwa.
Under Rätts Utslag i sadane mäl ma ej gä i »verkställighet utan föregången underställning hos Hof-Rätten, sä snart den anklagade anses till det answar, att han ej fär böta med penningar, eller han i böter och kostnads-ersättning blifwer adömd Etthundrade Riksdaler och derutöfwer.
Qwarstav mä Under-Domare wid sädane enskilda twister kunna älägga.