Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Soldate-tegen får Soldaten Johan Mört, så länge vi undertecknade innehafva de! i Roten, för sin egen del begagna; dock de bergningstider Mört är hemma, fri från Kronans tjenst, skall han sjelf berga densamma; men de år, han samma tid är commenderad, bestrides bergningen af oss undertecknade.
Räfsta d. ig Febr. 1827.
Anders Andersson• (oläsligt) Karlen har att undfå 4 månaders lön efter Knektecontract: 26 sk. 8 r:st.
R:co, 5 t:r if kpr spannmål, 5f vålm hö och 6f kärfvar halm år i8i5.
Med originalet lika lydande intyga E r i k P o r a t. IC.
G. T a x c 11.
Litt. K. (Afskrift.)
Undertecknade Rote-interessenter hafva med drängen Erik Persson från Rickeby, Odensala Socken, öfverenskommit att, efter dess frivilliga begifvande, antaga honom till Soldat för Öhlsta Rote N:o i3 i förenämnde Socken, hvarvid följande vilkor och förmåner vi oss utfästa att till honom utgöra: 1:0
Kommer att betalas till Erik Persson i lega contant 16 R:dr 32 sk.
Rgstmt, samt 1 qviga, 1 får och 1 svinkreatur, i hatt med tillbehör, 1 par damasker, 1 surtout af vanligt kläde och 1 echarpe. 2:0 Bestås Soldaten en årlig lön 3J tunna råg, ^ tina hvete och 3 t:r korn, samt tillätes honom att årligen få så på Rotens åker en fjerding ärter; likaledes bestås honom årligen 33 valmar hö, 7 tjog halm, hälften rag och hälften vårsädshalm, och 7 säckar agnar; äfven ock sommarbete för dess kreatur, nödiga hästar till qvarn - a3o Den 17 Februarii f. m.
Färd och skogskörning, samt skjuts, matsäck och drickspenningar till alla möten. 3:o Tillätes honom alt bruka och nyttja den vanliga kryddtäppa!! och kålsäng.
Med föregående contract förklarar jag Erik Persson mig till alla delar nöjd.
Öhlsta d. 8 Maj 180g.
Erik Persson i Öhlsta.
Per Olsson i Södertihl.
Jan Jacobsson i Ekela. Mats Andersson i Årresta.
Eric Persson (E).
År 1809 d. 10
Maj å Recruterings-mötet uppvist ochgilladt, betygar ex ofiicio A. J. W asas tjerna.
Med originalet lika lydande intyga Erik Porat. K. G. T a x e 11.
L. (Afskrift.)
Emellan delägarne i Roten Nio 1010 Brösicke och drängen Carl Andersson, nu tjenande i Nälsta Y.
Selö Sin, är följande Contract upprättadt, om han för nämnde Rote som Soldat antages: 1:0
I legd erhåller han 20 Ridr Bico, hvaraf första hälften, eller 10 Ridr, betalas vid inskrifningen och den andra hälften nyåret 1826. 2:0
I matår erhåller han 2 tir råg, 2 ter korn, ± tina hvete, J tia ärter, 5 tia malt, 2 LÄ torrt kött, 2 LÄ torrt fläsk, samt 2 Ä humle, hvaraf hälften betalas i höst, samt andra hälften hösten 1826, samt J tia sill, J tia strömming, samt i tia salt. 3io
Det årliga hemkallet 2 tir säd, hälften råg och korn, samt vid HufvudRoten den täppa och åker, som gamla Soldaten innehaft, och af StröRoten 1 tia säd, hälften råg och hälften korn, samt | tjog halm årligen; samt af hela Roten J tia ärter årligen, samt den årliga Thomasmesso- och Midsommars-lön 5o LÄ hö och 4° LÄ halm.
4io 1 stället för ko erhåller han 20 Ridr Bico, hvilka utbetalas nästa Michaeli. 5io Till qvarnresor erhåller han 1 häst af HufvudRoten, samt 1 af Biroten årligen, samt dragare till åkerns och täppans körning och vedbrands hemskalfande af Roten efter tur.
Kobete samt bete för några får fås vid HufvudRoten.
Med förestående Contract förklara vi underskrifne oss till alla delar nöjde, intygas och bestyrkes i Brösicke och YtterSelö Sin d. 2 Mars 1825, Jan Jansson i Brusicke.
Eric (E) Andersson i Brusicke.
Eric (E) Jansson i Opptuna.
Jan (IE) Ersson i Ullunda.
Carl Andersson, tjenstedräng i Nälsta YtterSelö Socken.
Den 17 Fcbruarii f. m. 231 Såsom på cn gång närvarande vittnen underskrifva: G. yV allqvist, Anders Gustafsson i Eknäs. Org. i Y. Selö.
Rätteligen afskrifvet bestyrka J. C. Liedberg, C. C. S ö d e r h o 1 m. f. d.
StadsCasseur.
Uti detta contract deltaga:
Brösicke under Mälsåker, HufvudRote för ^ förmed!.
M:tl. Strö-fOpptuna Mellangård under Mälsåker § d:o d:o.
Rotar\Ulunda Oppgård under Äleby . . . f d:o d:o.
M. (Afskrift.)
Emellan Rotehållarne för Roten N:o 1019 Ullsta och drängen Anders Gustaf Andersson är följande öfverenskommelse träffad och afslutad, sä vida nämnde dräng till ordinarie Soldat för nämnde Rote antages: 1:0
I handpenning lemna vi honom 3 R:dr B:co. 2:0
I legd, för ko och matår erhåller han 53 R:dr 16 sk.
B:co, som utgå på så sätt, att hälften deraf, eller 26 R:dr 32 sk. samma mynt, erlägga vi till honom den sista nästk.
Aug. detta år och andra hälften den samma tiden i83a. 3:o Samma åker och täppa, som den gamla Soldaten innehaft uti Rotens gärden, erhåller han. 4:o
I årligt hemkall erhåller han 1 t:a råg, 1 t:a korn samt 2:ne lass hö och 2:ne tjog halm, samt den vanliga Thomasmesso- och Midsommars-lön lemna vi honom äfven årligen. 5:o
En fjerding ärter eller, i brist deraf, 1 fjerd, hvete, lemna vi honom årligen. 6:0
Bete för en ko och några får, samt dragare till nödiga qvarnresor, äfvensom till åkerns och täppans körning, samt till nödigt bränsles hemskaffatide från Rotens skog lemna vi honom i tur inom Roten årligen. 7:0 Afsäga sig Rotehållarne att af karlens årliga lön taga någon ersättning för mötes-kosten.
Med detta contract förklara vi oss å ömse sidor nöjda, som skedde i Ullsta d. 28 Juni i83i.
Carl Pehrsson.
Anders (A) Gustaf Andersson.
Pehr (E) Enstrom.
Anders Ersson.
Jan (J) Jansson.
Som närvarande vittnen underskrifva E. G. Nyström. L. G. Haglund.
Handlande i Mariefred.
Att å andra sidan stående contract är rätteligen afskrifvet bestyrka J. C. Liedberg.
C. C. Söderholm, f. d.
Den Februarii f. m.
Uti detta contract deltaga: Ulsta Kronoskatte under Äleby för : . . I förmed!.
M:tl. D:o Frälseskatte dito d:o d:o.
Litt N. (Afskrift.)
Emellan undertecknade interessenter i Roten K:o ioo3 Kälsta och drängen Johan Fredr.
Simsson, nuvarande vid Björkby i Ö.
Selö, att såsom ordinarie Soldat tjena för Hoten emot följande vilkor, nemligen: 1:0 Gifves i legd 20 R:dr B:co, hvaraf J utgifves efter inskrifningen vid Recruterings-mötet och |, eller i3R:dr 16 sk.
B:co, nästa höst 1820, samt till ko 16 R:dr 32 sk.
B:co, då Soldaten den påfordrar. 2:0 Hemkall, bestående af 1 t:a råg och 1 t:a korn, 2 fjerdingar ärter, 2:ne lass hö och 1 tjog logbunden halm. 3:o Matår, bestående af 3:ne t:r spannmål, hälften råg och hälften korn, 1 LÄ torrt fläsk, 1 LÄ torrt kött, 1 fjerd, sill och 2 kappar salt. 4:o
Ett halft spannland åker uti Nälsta-gärdet, samt täppan vid stugan få af Soldaten årligen besås. 5:o Erhåller Joh.
Simsson full uppklädning, bestående af 1 jacka, 1 par byxor af kläde, 1 par hvita linnebyxor med stöfletter, 1 halsduk, 1 skärp, 1 par skor, 1 par strumpor, 1 skjorta och 1 par svarta slebletter allt i likhet med Soldat-munderingen. 6:0
Hvad årlig lön och andra omständigheter beträffar, rätta vi oss efter nu gällande och framdeles blifvande författningar.
Med ofvanstående contract förklara vi oss å ömse sidor nöjde till alla delar.
Kälsta Rote d. 2 Oct. 1820.
Johan (J) Fredrik Simsson.
Hans Pehrsson, Pehr (P) Ersson, Rotehållare.
Rotehållare.
Rätteligen afskrifvet intyga J. C. Liedberg. C. C.
Söderholm.
K:o ioo3 Brand.
Uti detta contract deltaga: Kälsta Korrgård under Äleby för J förmedl.
Mtl.
Dito d:o d:o § d:o d:o.
O. (Afskrift.)
Emot nedanskrifne vilkor hafva Rote-interessenlerna uti Roten K:o 1011 vid K.
Södermanlands Reg:te och Gripsholms Comp. öfverenskommit med f. d. förstärkningskarlen och nuvarande drängen Anders Korgren, att för nämnde Rote låta inskrifva sig till ordinarie Soldat. 1 :o
Den 17 Februarii f. ra. a33 1:0 Äger Anders Norgren rättighet att af Roten uppbära 4o R:dr B:co uti ett för allt till både Jega oell uppklädning, hvilka 4° Rtdr Brco skola uti 3:ne terminer lemnäs, nemi. i3 R:dr 16 sk.
B:co strax efter inskrifningen, en lika summa uti Januari 1814, samt den resterande tredjedelen uti November sistnämnde år.
Såsom städsel och handpenningar har A.
Norgren undfått af Roten 4 R:dr 24 sk.
Riksgcs. 2:0
Uti matår bekommer Norgren 2 t:r råg, 2 t:r korn, 2 fjerd:r strömming, 2 L® kött, 1 LU fläsk, 3 kpr salt och 2 U humla, som betalas på det sättet, att uti Oct. innev. år betalar Roten 1 t:a råg, i tja korn, 1 fjerding strömming, 1 LU kött, 3 kpr salt, 2 U humla.
Återstoden af matåret betalas uti Februari 1814* 3:o
Vid instundande höst anskaffar Roten en ko åt Soldaten. 4:o
I stället för öppen jord, enligt Knekte-contractet, gifves ärligen af Rote-interessenterna till Soldaten uti rinnande säd 1 t:a råg, 1 t:a korn, 2 fjerdtr hvete, 1 fjerd, ärter eller råg, samt ett tjog logbunden halm.
Detta contract, med hela dess innehåll ingånget med drängen A. Norgren, förb inde vi oss att till alla delar fullgöra, som intygas af Egalla d. 14 Febr. 1813. O. Noallén.
Anders (A) Pehrsson i Utåker.
Lars (LAS.) Andersson Anders (AAS.)
Andersson i Björktorp. i L.
Utåker.
Med detta contract, frivilligt och med sundt förnuft ingånget, förklarar jag mig till alla delar nöjd, försäkras som ofvan.
Anders (AN) Norgren.
Närvarande vittne Anders Olsson i AValla.
Rätteligen afskrifvet intyga j. G. Liedberg, C. C. Söderholm, f. d. StadsCasseur.
Lilla Wreta, HufvudRote, för \ förmedl.
M:tl. (Stora Utåker § d:o d:o.
StröRotaiv Björktorp, under Äleby . . . . J d:o d:o.
[Lilla Utåker dito § d:o d:o.
Bil. Litt. P. (Afskrift.) Contract, öfverenskommet emellan drängen Christian Isaak Brovall, från Brantby i Thoresunds Socken, och Roten N:o too2 vid Gripsholms Comp. med efterföljande vilkor, nemligen: 1:0
Skall han hafva 1 ko, när han påfordrar; 2:0 skall han hafva i legd 20 R:dr B:co; 1 H. 3o Den 17 Fcbrunrii f. m. 3;o till matår 2 t:r råg, if t:a korn, 2 fjerd:r hvete, 2 fjerdrr ärter, LÄ torrt kött, 1 LÄ fläsk, 1 fjerd, strömming, 1 fjerd, sill, 2 kpr salt; 4:o till hemkall 1 t:a råg, 1 d:o korn; 5:o skall han hafva 2 tjog logbanden halm, 2 lass hö.
Åkern, som tillhör torpet, skall han hafva, som det förut har varit.
Med förestående contract och vilkor förklara vi oss å ömse sidor nöjde och förbinda oss att alla punkter fullkomligen hålla, och till yttermera visso häraf äro tvenne lika lydande exemplar författade, hvaraf vi ett hvar, med hvarandras underskrift, behålla, som skedde i Nälsta d. 4 Sept. 1826.
Eric (E) Anderssons Enka.
Eric (E) Gabrielsson.
Christian Isaak Brovall.
Hans Larsson.
Att Bonden Erik Gabrielsson egenhändigt undertecknat sitt bomärke intyga undertecknade.
Mariefred d. 12 Sept. 1826.
A. L a u r e n t. J. H. L u n d v a 11.
Äfvenledes har Brovall egenhändigt undertecknat sitt namns bomärke under samma dato.
A, Laurent.
L u n d v a 11.
Rätteligen afskrifvet intyga J. C. Liedberg. C. C. Söderholm.
Uti detta contract deltaga: Nälsta Oppgård under Äleby, HufvudRote för | förmedl.
M:tl. Dito Mellangård dito dito . . . J d:o d:o.
Helltorp, StröRote d:o d:o.
För anslaget af denna StröRote erlägga Åboerne å förutnämnde hemman i Nälsta till K. M. och Kronan årligen 4 lLdr 24 sk.
B:co hvardera, eller tillsammans 9 R:dr samma mynt , som å deras debetsedlar årligen utsattes och i hvilken afgift de öfrige 2lne Åboerne i Nälsta icke deltaga.
Q. (Afskrift.)
Emellan undertecknade har följande contract blifvit upprättadt, som här nedan föijer:
Med vår värfda Soldat Lars Larsson hafva vi ingått följande beting och vilkor: 1:0
Skall han af hela Roten uti lega undfå 55 R:dr 26 sk. 8 rst.
Rgstmt, dem han skall utbekomma i 2:ne år, nemi. på första året i 2:ne delar och det andra året återstoden på lika sätt i 2lne delar. 2:0
Skall han till släpkläder undfå det ena året 4 R:dr Rgstmt och det andra året i lapp-penningar 32 sk. samma mynt.
Den 17 Februarii f. m. 3:o Skall han undfå dragare vid Roten till vedbrand, som först derom bör tillsägas, som drager behörig försorg om virkets utsynande. 4:o
Undfår han äfven af Roten dragare till sin åkerkörning och nödiga qvarnresor; och bör han derföre, när han är hemma och oförhindrad, göra Roten någon handräckning med dagsverken, och hvarvid god åsämja å ömse sidor bör vara förnämsta ändamålet. 5:o
Skjuts och matsäk tillhör honom efter vanligheten att undfå. 6:0
En fjerding ärter skall han årligen undfå samt rofvor, om sådana växa.
Detta contract täger sin början, så snart karlen blifver approberad och inskrifven.
Härmed förklarar jag Lars Larsson mig nöjd och lofvar vara Roten till nöjes.
Lars Larsson.
Häraf äro alne lika lydande exemplar upprättade och undertecknade, som skedde i Fjelsta d. 22 Maj 1804.
Jonas Olofson.
Johan Pehrson.
Carl Pehrson.
Såsom vittnen underskrifva Brynolph Borg.
Anders Thun N:o ion.
Rätteligen afskrifvet intyga: J. C. L i c d ber g. C. C. S ö d e r ho 1 m.
Uti detta contract deltaga Fjelsta Kronoskatte, under Äleby, för 1 förmedl.
M:tl. d:o Danviks Frälse d:o . . . d:o d:o d:o d:o d:o . . . \ d:o d:o Lades på bordet.
Hr Aminoff, Joh. Fredr., anförde skriftligen: Ridd.-Ord:s 11 §. bjuder, att ”andra anteckningens båda upprop ske på en dag, som bör vara den närmast helgfria före den, som Konungen i Nåder bestämt till Ständernas sammankallande på Rikssalen.”
Men deremot föreskrifver 21 §. af Riksd.-Ordn., att de andra Stånden böra inom fyra dagar från den, hvartill Riksdagen pålyst blifvit, hafva organiserat sig till Talmans emottagande och Electorers väljande.
Af dessa olika bud följer, att då de andra Stånden hafva en bestämd dag, på hvilken de mäste hafva undangjort deras anteckning, är R. o. Ad. lemnad åt ovissheten i denna del; och då denna olikhet icke synes äga något skäl med sig, men för R. o. Ad. har den olägenhet, att genom den sista anteckningens fördröjande Adeln icke kan vara fulltalig och, efter min tanka, icke heller rätteligen organiserad, då början af Ståndets functioner, medelst uppvaktning hos den Kongl. Familjen samt helsning lill de andra Stånden, bör äga rum. *36 Den 17 Februari i f. m.
Af denna anledning, och i öfverensstämmelse med hvad jag anfört, föreslår jag vördsamt den ändring i Ridd.-Ordn:s förenämnde §., att hädanefter båda anteckningarna må inom samma fyra dagar, som äro de andra Stånden föreskrifna, vara verkställda.
Då man besinnar R. o.
Adrs talrikhet och det behof, hvarje ledamot har att, innan han i valet af Bänkman och Electorer ingår, lära känna de ledamöter, på hvilka han skall välja, och då det icke är troligt, att afsigten med den öfverilande brådska, som nu är Bänkmans- och Electorsvalen förelagd, kunnat vara den, att Riksdagsmannen skulle, i okunnigheten, blifva tvungen att emottaga vallistor, eller att sjelfva stadgandets föremål varit att, genast vid Riksdagens början, lägga band på vår frihet och ställa Riksdagsmannen under intrigens magt, föreslår jag, för att borttaga all sådan förtydning, att Bänkmansvalen icke bör äga rum förrän på 3:dje dagen efter sista anteckningen, samt Electorsvalet ej heller må anställas förr än 3:ne dagar efter den, på hvilken Bänkmansvalet för sig gått.
Den 18 Augusti f. m. 601 plenidag togs, angående andra punkten, utbeder jag migffå förklara , huru jag då fattade beslutet.
Frågan var då ej annan, än om Kongl Majus rätt,i afseende på utländska magter; det var ej fråga omtullen i allmänhet.
I öfrigt var den afmig föreslagne jemkning blott en ordjemkning, då jag erinrade, att negociationer med utländska magter kunde göra förändringar i tullen nödvändige, hvaiföre man borde öfverlåta elfer uppdraga åt Konungen en sådan rätt.
Det var detta jag föreslog.
Någon annan förändring i det hela var då ej i fråga.
Nu är fråga om att bestämma tuilafgtfterne.
Skola nu -Ständerna bestämma dem i detaille, så olifver det af stor vidlyftighet.
Deremot om Ridderskapet och Adeln ingär på Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition, så vinnes tid och säkerhet, att man ej gjort något, som skadat narin, garne.
Jag får erinra, att icke blott rättigheten att förbjuda en vars, utan äfven den att höja, tullen derå, kan vara nödvändig, emedan man han hafva tillgång på en vara, men ej till det belopp, att all främmande införsel deraf kan förbjudas.
Då bör tullen ej vara så hög, att den skyddar den inhemska tillverkaren, annars utsätter man sig för den olägenhet att sa näringarne undertryckas, eller aldrig kunna till den grad-utvidgas, att man kan umbära utlänsk tillförsel.
När jag talade om 60 §.
RsgeringsFormen, så var det blott för att visa, det rättigheten att nedsätta tullen aldrig genom Grundlagen vöre Konungen bestämdt betagen, men att det vore bäst om Riksens Ständer yu trade tydeligen sin mening i detta afseende.
6o» Den Ig Augusti J, m. Om Riksens Ständer åt Kongl. Maj:t öfverlemna, att, med afseende ä näriogarne, göra de jemkningar, medelst tullens höjande och sänkande, sina kunna erfordras, tror jag att de bibehållit sina rättigheter, och derjemte förvarat sig för olägenheter och missbruk i framtiden.
Jag är hufvudsakligen fö« rekommen af Hans Excellence Herr Grefve Mörner.
Jag får endast anmärka, att den proposition, som Herr Munck af Rosenskjöld yrkat, är helt partiel, endast i afseende på importen, när Konungen endast får minska tullen, efter som, i afseende på exporten, ett motsatt förhållande bör äga rum.
Jag finner af Herr Grefve Mörners yttrande, att han ej från början öfvervarit discussionen öfver detta ämne i sista plenum , ty då skulle han funnit att discussionen då var densamma som nu, och att sedan vi långe tvistat om rättighet åt Kongl. Maj;t skulle öfvetlemnas att så väl höja som sänka tullen, stannade Ridderskäpet och Adeln i det beslut, att åt
Konungen öfverlåta rättigheten att sänks tullen , men den 8tt höja tullen endast i de fall, då reciprocitet6-förhållanden. i följd af bandelstraktater eller andra förhållanden med främmande magter , fordrade en sådan jemnkning.
Huruledes derföre Herr Grefve Mörner och Ståodet fattat meningen , var förhållandet dock sådant , sorn jag haft äran nämn*, och så beakaifadtj
Den 18 dugtt sti f. m, tp% att om Ridderskapet och Adeln nu St Kongl.
Maj;t öfverlåter rättigheten att höja tullen , öfverändakastas ett redan tagit beslut, och Ståndet strider om en sak som redan är afgjord.
Skulle man nu åter öfverlemna hela denna rättighet åt Styrelsen , så bletve hela den discuterade tariffen en nullitet och utan verkan.
Det förundrar mig , att Grefve Frölich velat påbörda mig en mening, som jag ej yttrat , att nemligen den magt jag tillstyrkt skulle åt Kongl. Maj:t öfverlämnäs att nedsätta tullen, var partiel t föreslagit för importen.
Jag har ej nämnt hvarken importen eller exporten,och förklarar nu, att min mening var att nedsättr,ingen skulle ske både på importen och exporten och det så mycket me.a, som jag redan förut anmärkt vid flera export-artiklar att tullen deiå var för hög.
I öfrigt, som discussionen redan räckt så länge, anhåller jag om proposition ä mitt förslag.
Herr Ctderschjöld:
I likhet med den siste talareD fruktar j3g, att det skulle strida emot Ridderskapets och Adelns beslut i sista plenum, att nu helt simpelt öfverlemna åt Kongl. Maj;t att jemka tullen.
Dessutom får jjg förklara, att äfven i detta fall blifver det ick.e dessmindre nödvändigt , att uppgifva någon' norm ; och dertill anser jag Utskottets förslag olämpligt.
Således tror jag det i aila fall blifva nödvändigt , att genomgå faxan ie pléner.
Måhända blifva anmärkningarne färre, än man skulle föreställa sig; ty hittills är det på sin- höjd 20 a 30 artiklar} vid hvilka an - Den 18 Augusti f, m. märkningar blifvit gjorde.
Jag hemställer derföre, om det icke går an, att taxan uppläses, och att, när någon anmäler sig , läsningen upphörer , och artikeln discuterasj samt att de artiklar, vid hvilka ingen anmärkning blifvit gjord, anses för bifallne.
Herr von Hohcnhaufen:
Då i sista plenum proposition gjordes om andra punkten, innehöll den ej fixa ordalag.
Jag ämnar ej föreslå något upprtfvande af ett fattadt beslut, men det lär vara nödigt, att få veta hvad som blef beslutadt.
Propositioners lydde ordagrant sålunda: Behagar Ridder (köpet och Adeln gilla den af Hans Excellence Hen Grefve Monier jörtjlagne reda elion ar 2\dra punkten?
Att iå känna denna bestämdt är nödigt, och Herr Grefva Mörner har både rätt och lägenhet stt genomse den i protocollet.
I öfrigt har ordet reciprocitet blifvit fattadt uti sfi olika mening, att något bestämdt derom bör yttras, och för att få detta uttryckt, är tillägget nödigt.
Blifver nu detta afgjordt, sä är ej något hinder för tulltaxans företagande.
Om det sätt Herr Cederschjöld föreslagit är enligt med formen lemnar jag derhän.
Förut blifver det likväl nödvändigt att veta , hvad som beslöts i sista plenum.
Kanske Herr Grefve Mörner skulle vilja genomse redactionen af det baslut, sorn dä fattades, i anledning af dess yttrande Herr Grefven och Landt Mar(kalken förklarade, det han icke kunde finna den af honom nyss gjorda, utaf den i ämnet {örefallne dis - T)6n ig Augusti f. m. cussion endast föranledde, proposition vara i någor måtto stridande emot Ridderskapsts och Adelns, i afseende å andra punkten, förut fattade beslut, hvilket redan tvenne gånger blifvit af Herr Tham ordagrant uppläst.
Jag har visserligen ingenting emot den proposition Herr Grefven och LandtMarskalken framställt.
Den innefattar en förklaring af ordet reciprocitet, hvilken är nödig, om man skall erhålla ett fixt beslut. ■ Herr Grefven och Landt-Mar skalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln tilläfventyrs önskade, att den ifrågavarande Tulltariffen skulle nu genast uppläsas samt Artikel för Artikel granskas.
Ja och Nej. Herr Lefrén'.
Det af Herr Grefven och LacdtMsrskalken framställdte förslag till tillägg skulle jag anhålla, att Ridderskapet och Adeln först afgjorde, ty otvifvelaktigt blifver discussionen af olika natur, om vi veta på förhand, huruvida ett tillägg skall äga rum, eller icke.
Om man vill förkorta discussionen så bör man veta, om tillägget antages.
Otvifvelaktigt blifva discussionerne långa, om man ej vet, att det bifailes.
Jag förkUrar hogtideligen, att jag ej har något under detta , och alt jag ej nu strider för det system, som Ben 18 Augusti J, nt. blifvit fcullvoteradt.
Jag finner ej häruti något, sorn kin anses för understucket gods.
Herr Munck af Rorenskjöld:
Jag förenar mig med Herr Lefrén däruti,att Herr Grefven och Landtmarskalken först måtte göra proposition på de tvänne särskilt® meningar, som i afseende på det ifrågkomne tillägg , här blifvit yttrade, emedan de hafva ett afgörande inflytande på Ridderskapsts och Adelns beslut, huruvida tariffen skall upläsas och punktevis granskas; ty om åt Kongl M«j:t öfverlämnäs makten att efter godtycke icke blott sänka, utan äfven höja tullen, lärer det ej vara mödan värdt att Riksens Ständer punktvis afgöra Tulltariffen.
Herr Tham; Jag förenar mig äfven deruti, att Herr Grefven och LandtMarskalken först täcktes göra proposition å de föreslagne tilläggen.
Herr Grefven och Landi Mar fhalk en hemställde, om Ridderskapet och Adeln önskade, att, innan Tulltariffen till granskning företages, frågan om det af flere Ledamöter förslagne tillägg, rörande öfverlemnande af en viss rättighet till Kongl.
Maj t i afseende på jemkning i Tulltariffen, först borde afgöras.
Ropades Js. Hvarefter Herr Grefven och Landt-Marskalken yttrade, det Herr von Hartmansdorff föreslagit ett så lydande .tillägg: att Riksens Ständer tten rS Augusti /, tni borde öfverlemna Tulltaxan till Kongl. Maj:tj med uppdrag att, efter näringarnes kraf, och Rikets bästa, kunna böja eller sänkaTullafgifterna» dock så att de i möjligaste måtto motsvaradet bevillningsbelopp, som blifvit genom dem påräknadt intill nästa Riksdag, då- Riksens Stän« der, elter den emedlertid förvärfvade erfarenheten , kunna med mera säkerhet bestämma Tulltaxan.
Herr Cederfchjöld; Jag får blott anhålla,' >tt Ridderskapet och Adeln i alla fall förbehåller sig rätt att granska Tulltaxan, så att det icke blifver den af Utskottet uppgjorde, utan den af Ståndet granskade, som till Kongl. Maj:t öfverlemna».
Herr Lefrén', Jag vågar hemställa, om icke den proposition, som Herr Grefven och Landt-Marskalken en gång redan gjort, kunde blifva den sorn finge framställas, så mycket mera som jag tror, att H rr von Hartmandorffs förslag innefattar ett ämne, hvarom *i icke discuterat, och som skulle inleda oss i en lång öfverläggning.
Der står nemligen: dock så, att tullafgifterne i möjligajle måtto motsvara det bevillni/gfbelopp, som blifvit genom dem påräknadt intill nästa Riksdag.
Som man ej vet, huru stor Bevillningssummsn blifver, kunde det utgöra ett bestämdt hinder för Kongl. Maj:t, att begagna sig af den rätt. som uti första punkten är Ho- nom lemnad, att neka import af vissa varor, och således skulle Konungens händer vara absolut bundne, ty antingen måst* Statsbrist uppi - Den 18 Augusti f. m, komma, eller ock miste Konungen ingå på de£ system, som inbringar mycket penningar i Statscassan , men lemnar litet skydd åt naringarne.