Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men oberäknadt det, att häradshöfdingarne genom tätare ordinarie ting sluppe åtskilliga urtima ting. hvilka de under närvarande förhållanden nödgas hälla, har dels Jag-kommittéen varit betänkt på denna svårighets undgående, dels kunna icke gerna rättegångsdagarne under äret blifva flere än nu, derföre att tingen inträffade oftare (tvärtom hoppades jag deraf just ett motsatt resultat), dels ändtligen kunde, lika väl som nu, under öfvergängstiden de ordinarie häradshöfdingarna med Motioner i Borgare-Ståndet 1862.
,A/s> 606.
559 3 eller 4 tingsställen lätteligen erhälla biträden, förordnade att förrätta tingen å ett eller annat tingsställe.
Hvad beträffar bötesbeloppens höjande, så har Justitie-ombudsmannen i sin ofvan åberopade embetsberättelse tillräckligt påpekat detta förhållande, sä att jag ej torde böra här upptaga detsamma till vidare utveckling.
Hvad slutligen angår förslaget om häradshöfdingarnes fasta, ärliga lön in. m.: så, alldenstund denna fråga ansetts icke kunna af Lag-Utskottet till behandling upptagas. har jag i särskild motion framställt densamma, för att fä den af annat vederbörligt Utskott behandlad.
Om remiss af denna min motion anhåller jag vördsamt.
Stockholm den 10 December 1862. P. G. Alander. ,JW 30Ö. Af Herr Altllltler; Angående reglering af samtlige landtdomares löner, äfvensom domslösens ingående till Staten, m. m.
Jag har i en särskild motion, under .^2 12, afgifven inom Vällofliga Borgare-Ståndet, fästat uppmärksamheten på de stora olägenheter, hvilka en alltför långsam lagskipning tillskyndar det svenska samhället, en långsamhet, som också blifvit föremål för en framställning i Justitieombudsmannens sist afgifna embetsberättelse.
Ett af medlen till det ondas afhjeipande vid den lägre lagskipningen för landsbygden, eller vid häradsrätterna, anser jag vara, att häradshöfdingarne erhölle en fast, årlig lön, samt att domslösen i stället inginge till Staten.
Genom denna anordning skulle säkerligen förlikning af rättegångsmål i ej ringa mån befordras, och behofvet af förlikningskommittéer med detsamma småningom bortfalla; och dessutom skulle troligen de många uppskofven (jemför exemplet i Justitie-ombudsmannens nyssbemälda embetsberättelse) mer och mer förminskas till antalet.
Utan att härmed vilja kasta skugga på våra domares ärlighet och oegennytta, lärer dock ingen kunna förneka, att den föreslagna anordningen skulle göra det till ett domarens eget intresse, att fortskynda målens afgörande; och blott den tron hos allmänheten, att han kanske just icke är emot rättegångsmålens omständligare och långsammare gång, än nödigt vore, borde både för det allmänna och för domrarne sjelfva vara ett tillräckligt skäl till en förändring i ifrågavarande afseende.
Då härtill kommer, dels att det nuvarande aflöningssättet måste vara odiöst, så väl för den betalande, som för den mottagande, dels ock att frågan om afskalfande af ett dylikt aflöningssätt för presterskapet, för hvilket likväl frågan varit af privilegii natur, nu omsider blifvit af Konung och Ständer löst på ett sätt, som i hufvudsaken öfverensstämmer med mitt förslag rörande sättet för domares aflöning; så kan jag icke gerna före *) Utgör en del af motionen N:o 12, som, med Ståndets bifall, blifvit af motionären delad i två, (Näs 305 ocb 306.) 560 Motioner i Borgare-Ståndet 1862. 307. ställa mig annat, än att detta förslag skall vinna behörigt afseende.
Förslaget är i korthet följande:
Rikets Ständer skola hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att Han täcktes nedsätta en kommitté, som, efter vederbörandes infordrade uppgifter, uppgjorde förslag till reglering af samtlige landtdomares löner, så att dessa blefve bestämde till ett fast, af Staten årligen utgående belopp, äfvensom till lämpligt sätt för domslösens ingående till Staten, samt att Kongl. Majit, efter förslagets nådiga pröfning, täcktes detsamma till antagande framlägga för härnäst sammanträdande Riksständer.
Jag kan dock härvid icke undertrycka den önskan att bemälde kommittés verksamhet borde, om möjligt, äfven omfatta frågan om indragning tili Staten af domslösen så väl för stadsrätter och för landssekreterare, som också för alla andra, rätter och embetsverk.
Slutligen anser jag mig böra tillkännagifva, det jag ingalunda åsyftar att förminska nuvarande domares löneförmåner, hvilkas belopp desse borde få till sin afgång orubbadt bibehålla; men väl önskade jag, att den föreslagna nya domare-löneregleringen så ordnades, att det blefve en fördel för underdomare att söka transport till öfverrätt, i hvilken sålunda den större domare-erfarenheten skulle koncentreras, hvilket med nuvarande lönereglering i öfver- och underrätter icke alltid kan vara fallet.
Jag anhåller vördsamligen om remiss af denna motion till vederbörligt Utskott.
Stockholm den 10 December 1862. P G. Alander ,M 307.
Angående föreskrifter i afseende ä antagande af undervisningsböcker för läroverken i riket.
Vid behandlingen af läroverksfrågan hafva Rikets Ständer hittills mer eiler mindre uteslutande gjort läroverkens organisation eller lärarens aflöning eller båda dessa ämnen i förening till det hufvudsakliga föremålet för sina öfverläggningar och beslut.
En sådan fråga är bland andra den om undervisnings- eller läroböckernes beskaffenhet.
Men hvad Rikets Ständer både kunna och böra göra är, att af Regeringen Motioner i Borgare-Ståndet 1862. JW 307. 561 Regeringen begära oell sålunda åt skolstyrelsen och lärare tillförsäkra den anvisning, ledning och tillsyn en så vigtig sak, som antagande eller afskaffande af läroböcker, onekligen kräfver.
Att ett verksammare ingripande och bestämmande af Regeringen i fråga om läroböcker verkligen behöfves, det visar erfarenheten.
Jemför man med hvarandra de uppgifter, som förekomma i de så kallade årsprogrammen för elementarläroverken, skall man förvånas öfver den massa olika och till åsigter, plan, method och värde vidt skilda läroböcker i samma läroämnen, som nyttjas vid olika läroverk, stundom äfven vid sådana, som äro belägna inom samma stift och således lyda under samma skolstyrelse.
Likväl skulle densamma, ensam och i och för sig, icke utgöra tillräckligt skäl för den vördsamma motion, jag härmed går att afgifva.
BIHANG TILL SåMWa MEWållDIM PROTOKOLL VID Lagllma Riksdagen i Stockholm Åren 1850 och 1851* SJETTE SAMMMREM.
IS Afdelningen: Banko-Utskottets Memorial, Utlåtanden och Betänkanden. é Banko-Utskottets Memorial N:o 1.
N:o i Ank. till Exp. Utsk. d. 23 Dec. 1850, kl. 1 e. m.
Ban ko - ul sk o Hets memorial, med hemställan om arfvoden lill 2: ne Notarier.
För att skyndsammare kunna behandla de Utskottet tillhörande mai, har det fördelat sig i Iva afdelningar; oedi som erfarenheten visat, dels att hvardera Afdelningen hehöfver en Notarie, i följd hvaraf de 2:ne Kanslister, Utskottet, jemlikt 24 § 1 inom. i Riksdags-ordningen, eger alt antaga, blifvit såsom Notarier på afdelningarne anställda, dels ock alt, i och för biträde vid öfrige inom Utskottet förekommande kansli-göromål, 2:ne Kanslister erfordras; så har Utskottet skolat hos Rikets Höglofl.
Ständer vördsamt tillstyrka: alt från osli med denna dag få använda två Notarie- och två kanslistarfvoden.
På Ridderskapet och Adelns vägnar.
Carl Axel Mannerskantz.
På Prestc-Ståndets vägnar.
På Borgare-Ståndets vägnar.
S. J. Schönmeyr.
På Bonde-Ståndets vägnar.
Per Pålson.
St:s Prot., 1850 & 1851. 6 Sami. 1 A/d. 1 Haft. 1 2 Banko-Utskottets Memorial, N:o 2.
Ank. till Exp. Utsk. d. 23 Dec. 1850, kl. 1. e. m.
Memorial, med öfverlemnande af Banko-Fullm äg t iges till Utskottet afgifna berättelse.
Likmätigt 2 § i den för Utskottet gällande instruktion, åligger det Utskottet, att skyndsamligen meddela Rikets Ständer den af Banko-fullmägtige afgifna berättelse om Bankens tillstånd och rörelse i sin helhet, samt om förvaltningen af Tumba pappersbruk, jemte öfriga upplysningar, till befordrande af en fullständig kännedom angående Bankens ställning vid riksdagens början.
Till åtlydnad häraf, öfverlemnar Utskottet härjemte omförmälde berättelse, med tillkännagifvande, det Utskottet framdeles skall till Rikets Ständer inkomma med yttrande öfver de i samma berättelse upptagna framställningar; hvarförutan Utskottet, i det afseende, åberopade instruktion bjuder, skolat framlägga åtskilliga uppgifter, angående Bankens låne- och kreditiv-rörelse samt förhållandet emellan metallisk kassa samt utelöpande sedlar och depositions-skuld med hvad dertill hörer.
För tillgång och skuld på det hela kan Utskottet icke för innevarande år meddela någon redogörelse förr än bokslutet blifvit upprättadt, samt får, angående förhållandet i detta fall vid årets ingång, hänvisa till den tryckta öfversigten af Bankens hela ställning efter 1849 års bokslut.
Uti låne- och kreditiv-rörelsen utestodo den 30 nästlidne November följande belopp, nemligen:
På Guld och Silfver 326,503: » Jern, koppar m. m. i Stockholm ...... 488,017: 24. 5. » » » » i Götheborg 363,240: » Tackjern i Stockholm . . 4,960: 1 179,720- 24 5 Transport: 1,179,720: 24. 5.
Banko-Utskottets Memorial, N:o 2. 3 Transport: 1,179,720: 21. 5.
På Fastighet å landet 5,322,857: — 4. » » i Städerna 848,217:42.
7. mot återbetalningsskyldighet i Silfver . 274,418: »i. — g 44g ig3. 2g u Till skiften och odlingar 67,759: 42. io. Å Kongl.
Kommers-kollegii kreditiv 1,621,766: 7. 8. » Jernkontorets dito 492,975: — — » Kreditivet till Fahlu Bergslag 26,945: 28. n. » dito » Sparbankerne 20,000: 4g g4g- 2g u I diskont-TÖrelsen: vid Banko- vid Lånekontoret vid Lånekontoret Diskontverket. i Götheborg. i Malmö.
På namn och reverser 5,142,061: 21. 2. 1,949,761: 33. 8. 899,966: 5. — 7,991,789: 11. 10.
Af fonden för diskontering och utlåning genom handels- och näringS-diskonten . 1,991,024: 14. 5. 748,824: 39. 1. 299,700: 3,039,549: 5. 6. » dito för kassa-kredi tiv 498,440: 366,290: 249,200: 1,113,930: » dito för belåning af publika papper . . 139,072: 16. 5. 127,768:40. 5. 5,000: 271,841: 8. 10.
S:r 7,770,598: 4. 3,192,645: 17. 2. 1,453,866: 5.
R:dr 12,417,109: 26. 2..
Summa 22,271,470: 11. n.
Vid jemförelse emellan utestående beloppet och det för hvarje låne- och kreditiv-rörelse bestämda förlag, utgörande: för lån på metaller, enligt Banko-reglementets 172 § 3,500,000: » » » fastigheter, enligt 177 § 6,500,000: » » till skiften och odlingar, enligt 183 § 80,000: till Kongl. Kommers-kollegium, enligt 185 § 1,800,000: » Jernkontoret, enligt 186 § . . . . 600,000: » Fahlu Bergslag och Sparbankerne i Riket, m. fl., enligt 190 § . . 300,000: » Allmänna diskont-utlåningen, enligt 206 § 8,000,000: >> Diskontering och utlåning, genom handels- och närings-diskonten, enligt 210 § 3,000,000:
Transport: 23,780,000: 4 Banko-VIskottets Memorial, N:o 2.
Transport: 23,780,000: till Kassa-kreditiv åt Stockholms Stads Drätsel-kommission samt åt enskilde, enligt 191 och 214 §§ 1,900,000: » utlåning på aktier och publika papper, enligt 201 i,000,000: tillhopa 26,680,000:
Så visar det sig, att nyssnämnde dag var oanvändt: i lånerörelsen på metaller 2,320,279: 23. 7. 34,806: 22. 1. 12,240: S. 2. 178,233: 40. 4. 107,023: 233,034: 19. 1. 8,210: 36. 2. 60,430: 42. 6. 736,070: 728,138: 39.
2. li:dr 1,329,290: 21. 10 — S:r 4,438,529: 36. 1.
Kreditivet till Stockholms Stads Drätsel-kommission ('icke anvisadt) . 30,ooo: Summa R:dr 4,508,529: 36. t. Beloppet af utestående lån och kreditiv utgjorde . . : 22,271,470: n. il. 26,780,000:
Efter afdrag härifrån af upplänade medel utaf Stockholms Stads Sparbank 100,000: utgör summan af anvisade lane- och krediliv-förlag 26,680,000:
Riksgälds-konlorels kreditiv å 1,000,000 ll:dr oberäknadt.
Mot pant af Låne-Banko-obligationer utestodo 33,351: 32. i. och lånen till stader och korporationer uppgingo till 33,336: s. — fastigheter » » » » lill skiften och odlingar, af Kongl. Kommers-kollegii kreditiv » Jernkontorets dito . . « Fahlu Bergslags m. 11. dito .
. samt i diskont-rörelsen å namn och reverser » diskontering och ull ning . . . . . » Kassa-kreditiv . . »
Publika pappers-belåningen vid IiankoDiskontverket. 7,938: 26. 10. 38,973: 33. 7. 301,360: vid I.ånekontorct vid Lönekontoret i Götheborg. i Malmö. 238: 14. 4. 33: 43. — 1,173: 8. 11. 300: 133,710: 100,800: 527,594: 13. 7. 122,231: 7. 7. 78,33.3: 16.
S:r 1,093,968: 28. 255,834: 30. 10. 179,467: 11.
Banko-UIskollcts Memoria/, N:o 2. 5 Merberörde dag dea 30 sistförilutna November var förhållandet med Sedelstock samt Metallisk kassa följande:
Utelöpande sedlar 22,509,324: 31. 7. Behållning å räkningen för infriandet af Riksgälds-kontorels polletter . 72,252: 28. io. dito tillhörande allmänna verk och enskilda personer .... 4,602,447: 40. 4.
Obegagnade lane- och krediliv-förlag, enligt ofvanstående utredning . 4,508,529: 36. i. iliksgälds-kontorets kreditiv 1,000,000:
Sedel- och depositions-skuld 32,692,254: 40. 10.
Härifrån afräknas:
Riksgälds-kontorets kreditiv 4,000,000:
Vcxlingsförskott till landsorterne 72,070: 12. — Inlöste otydliga sedlar: af äldre slaget 8,874: 45. 4. » nyare dito 2,616: 32.
— Metalliska värdet i Riksgälds-kontorets utelöpande pol letter 54,465: 29. 3. 7.
Summa Sedelstock 31,554,227: 18. 3.
Guld- och silfver-tillgången uppgick, förvandlad i R:dr banko till . . 12,364,678: 8. — Jemlikt Banko-reglementets 124 § får sedelstocken derutöfver högst utgöra 20,000,000: 32,364,678: 8. men som densamma uppgick till allenast 31,554,227: 18.
3. förefanns en skillnad af 8io,45o: 37. 9.
Enligt den till Banko-fullmägtiges expedition aflemnade rapport öfver Sedelstock och Metallisk kassa den 14 i denna månad, utgjorde beloppet af utelöpande sedlar 22,664,360: 40.
3. samt Metalliska kassan i R:dr banko förvandlad 12,288,469: 14. — 6 Banko-Utskottets Memorial N:o 2.
Som en uppgift öfver Sedelstockens och Metalliska kassans förhållande under tiden från 1834 torde lemna någon ledning för bedömandet, huruvida och i hvad mån Bankens ställning i dessa hänseenden sedermera sig förändrat, lar Utskottet meddela följande upplysningar angående beloppet af den beräknade Sedelstocken, utelöpande Sedlar, metalliska kassan samt af skillnaden emellan Sedelstock och Metallisk kassa vid nedanupptagna tidpunkter.
Sedelstock, beräk- nad enligt Bauko- Rcglemente.
Utelöpande Sedlar.; Metalliska Kassan i R:dr B:ko för- vandlad.
Skillnad emellan Utelöpande Sedlar och Metallisk Kassa.
Den sista Dec. 1834 34,315,896 26 3 30,360,965 12 — 17,283,104 10 3 13,077,861 1 9 » 1835 33,199,841 47 5 29,458,922 10 2 17,506,774 39 9 11,952,147 18 5 » 1836 34,059,239 13 4 29,941,162 37 — 19,097,845 11 10,843,317 36 1 » 1837 35,007,298 30 6 30,266,005 42 6 17,948,649 31 4 12,317,356 11 2 » 1838 31,400,998 38 5 27,788,418 22 9 15,246,227 38 5 12,542,190 32 4 V) 1839 32,383,622 21 — 27,288,952 47 5 16,931,582 6 8 10,357,370 40 9 » 1840 33,279,313 31 11 27,472,351 23 5 18,218,844 4 10 9,253,507 18 7 )) 1841 32,694,123 15 3 25,684,837 14 10 16,803,061 6 8,881,776 8 10 )) 1842 28,285,430 47 11 22,407,773 20 7 11,081,528 29 9 11,326,244 38 10 )) 1843 25,226,098 47 6 21,268,045 38 9 7,892,386 23 7 13,375,659 15 2 » 1844 23,446,628 17 9 20,112,086 39 5 8,817,535 43 1 11,294,550 44 4 )) 1845 31,272,555 38 3 24,100,291 12 5 13,272,180 9 1 10,828,111 3 4 » 1846 33,339,502 20 10 25,977,890 9 11 15,702,647 23 l 10,275,242 34 10 )) 1847 39,288,341 43 5 29,002,422 16 22,000,587 21 4 7,001,834 42 8 )) 1848 34,043,707 2 11 26,147,015|12 10 15,667,485 9 9 10,479,530 3 1 )) 1849 31,181,714 45 10 22,805,4161 7 6 12,892,953 16 8 9,912,462 38 10 Den 31 December 1834 upptogs uti Sedelstocken ^obegagnade andelar af de i Vexel-Banken afsatta kreditiv” . . 830,596: 44. 4.
Från och med 1835 till och med 1844 inberäknades sådana obegagnade andelar icke i Sedelstocken.
Dessa utgjorde enligt de s. k. halfårs-uppgifterna.
Vid slutet af 1835 1,197,652: 9. 8. 1836 1,881,949: 40. 10. 1837 1,306,109: 34. 8. 1838 1,821,660: 30. 4. 1839 1,967,938: 2. 11. B »B » »B B »B B BB Banko-Utskottets Memorial N:o 2. 7
Vid slutet af 1840 1,657,426: 26. 11. » » 1841 2,865,431: 7. 2 » » 1842 2,199,090: 32. 3. » » 1843 1,843,677: 14. 10. » » 1844 2,367,077: 22. 6.
Efter denna tid äro begagnade andelar af kreditiv beräknade såsom Sedelstock, och uppgingo till Vid 1845 års slut 3,656,008: 31. 11. » 1846 » » 3,685,365: 5. 8.
» 1847 » » 5,374,270: 46. 8. » 1848 » » 4,773,988: 32. 8.
» 1849 » » 4,407,849: 3. 5.
1 händelse enahanda beräkning af sedelstock iakttagits, så skulle skillnaden emellan denna och metallisk kassa å ofvanberörde tidpunkter hafva forhållit sig som foijer:
Sedelstock, deruti in- beräknade obegagnade andelar af kreditiv.
Metallisk kassa evalve- rad i R:dr Banko.
Skillnad emellan sedel- stock och metallisk kassa.
Den sista December 1834 34.315,896: 26. 3. 17,283,104: 10. 3. 17,032,792: 16. _ » » 1835 34,397,494: 9. 1. 17,506,774: 39. 9. 16,890,719: 17. 4. » » 1836 35,941,189: 6. 2. 19,097,845: — 11. 16,843,344: 5. 3.
» 1837 36,313,408: 17. 2. 17,948,649: 31. 4. 18,364,758: 33. 10. » » 1838 33,222,659: 20. 9. 15,246,227: 38. 5. 17,976,431: 30. 4. » » »> 1839 34,351,560: 23. 11. 16,931,582: 6. 8. 17,419,978: 17. 3. » » 1840 34,936,740: 10. 10. 18,218,844: 4. 10. 16,717,896: 6. » » 1841 35,559,554: 22. 5. 16,803,061: 6. 18,756,493: 16. 5. )> » » 1842 30,484,530: 32. 2. 11,081,528: 29. 9. 19,403,002: 2. 5. » » 1843 27,069,776: 14. 4. 7,892,386: 23. 7. 19,177,389: 38. 9. » » 1844 25,813,705: 40. 3. 8,817,535: 43. 1. 16,996,169: 45: 2. )> » 1845 31,272,555: 38. 3. 13,272,180: 9. 1. 18,000,375: 29. 2. y> » 1846 33,339,502: 20. 10. 15,702,647: 23. 1. 17,636,854: 45. 9. » » 1847 39,288,341: 43. 5. 22,000,587: 21, 4. 17,287,754: 22. 1. » » 1848 34,043,707: 2. 11. 15,667,485: 9. 9. 18,376,221: 41. 2. » » » 1849 31,181,714: 45. 10. 12,892,953: 16. 8. 18,288,761: 29. 2. 8 Banko-Utskottets Memorial N:o 2.
Da Prival-bankernas sedlar medföra åtminstone ett medelbart inflytande på bankens metalliska kassa, har Utskottet uptagit det ungefärliga beloppet af nämnde sedlar, utgörande efter afdrag af Prival-bankernas kassa-behållningar i Rikets gångbara mynt: 570,000: 027,251: 974,565: 1,253,142: 2,531,249: — 3,390,845: 3,994,000: 3,992,000: — — 3,901,000: 4,514,000: 3,908,814: 4,088,207: 3,801,101: 5,990,361: 0,811,125: 7,019,935:
För den del af Bankens sedelstock, som icke motsvaras af metallisk valuta, fastställdes vid 1844—1845 årens Riksdag ett maximum af 20,000,000 R:dr.
Derförinnan fanns i delta afseende icke något annat stadgande, än att då metalliska kassan ej öfversteg två femtedelar af sedelstocken, denna sistnämnda i intet fall finge genom någon af Banko-Styrelsen beroende åtgärd ökas.
Till upplysning om sedelstockens omförmäldta förhållande, får Utskottet framlägga nedanupplagna redogörelse:
Vid slutet af år 1834 » 1835 » 1836 » 1837 > a » 1838 » 1839 » 1840 » 1841 » 1842 » » » 1843 » » « 1844 • » #1845 » 1846 » » » 1847 » 1848 » 1849 Öfverskott Banko-Utskottets Memorial N:o 2.
9 Öfverskott i proportionen af 3 till 5.
Brist i proportionen af 2 till 5. > » 9 1835 9 9 9 1836 . 30 9 1837 . 31 » 1838 « » 9 1839 > » 1» 1840 1 » 9 1841 » > 9 1842 » 30 9 1843 . 31 9 1844 » * 9 1845 » I 9 1846 9 9 1 1847 . 30 9 1848 . . . . . » 31 9 1849 . . . . .
Genom de efter hvarje halfårs manna tidningarne utdelade uppgifter 3,556,745: 28. 7. 4,226,838: 1. 7. 5,474,149: 32. 11. 3,939,730: 10. 8. 2,683,028: 22. 9. 3,948,382: 3. 3. 4,904,278: 46. 10. 3,718,171: 43. 5. 2,249,092:46.1. 1,782,549: 3. 3. 3,498,112: 30. — 8,001,179: 15. 8. 3,928,117: 41. 9. 1,779,070: 26. 2. 5. tgång till trycket befordrade och med aliöfvcr sedelstock och metallisk kassa är visserligen upplysning meddelad, angående skillnaden emellan sedel- och depositiousskulden samt maximi-beloppet af sedelstock, beräknad, enligt de under den 23 Maj 1845 och den 23 Ocklober 1848 utfärdade Banko-Reglementen, men som hela summan af obegagnade lane- och kreditiv-förlag icke kunnat, emot gifna föreskrifter, uti nämnde uppgifter såsom sedelstock upptagas; har Utskottet ansett sig böra här framlägga en beräkning för åren från och med 1845 till och med 1849, uppgjord på enahanda grunder, som äro iakttagna här ofvan uti uppgiften för den 30 nästlidne November: samt tar i sådant afseende hänvisa till närlagde tabell.
Bill. lil!
II St:s Prof., 1850 & 1851. 6 Sami. 1 AJ\L 1 STOCKHOLM, tryckt hos isaac marcus, 1850.
Uppgift öfver Bankens Metalliska Kassa samt Sedel- och Dcpositions-Skuld den sista December nedanstående års 1845. 1846. 1847. 1848. 1849. 1845. 1846. 1847. 1848. 1849.
Utelöpande Sedlar 23,747,592 9 7 25,903,674 42 5 28,928,420 16 6 26,074,416 22,733,003 26 8 Guld- och Silfver-tillgången i R:dr Banko Riksgälds-sedlar och Koppar-skiljeravnts- förvandlad 13,272,180 9 1 15,702,647 23 1 22,000,587 21 4 15,667,485 9 9 12,892,953 16 8 polletter 352,699 2 10 74,215 15 6 74,001 47 6 72,599 12 10 72,412 28 10 Sedelstocken får derutöfver högst utgöra . 20,000,000 — — 20,000,000 20,000,000 — — 20,000,000 — — 20,000,000 — Behållning, tillhörande Allmänna Verk och enskilde Personer m. m 4,606,922 24 1 4,804,738 37 10 6,037,142 29 10 4,249,198 21 4 5,109,346 26 6 Obegagnade Låne- oeh Creditiv-förlag . 5,336,243 25 7 6,343,797 19 4 8,216,451 15 — 6,256,176 47 2 5,991,472 32 7 Af Allmänheten upptagna lån åren 1830 med 1837 27,125 125 125 Sedel- och Depositions-Skuld . 34,070,582 14 1 37,126,551 19 1 43,256,141 12 10 36,652,390 33 4 33,906,235 18 7 Afdrags-poster, enligt Banko-Reglementet . 1,117,791 30 2 1,128,616 32 7 1,125,619 1 1 1,126,495 15 11 1,140,896 39 7 Sedelstock 32,952,790 31 11 35,997,934 34 6 42,130,522 II 9 35,525,895 17 5 32,765,338 27 — Skillnad emellan sammanräknade Sedel- och Depositions-Skulden samt maximi-beloppet af Sedelstock 319,389 25 2 141,589 40 4 127,614 37 8 Skillnad emellan sammanräknade Sedel- och Depositions-Skulden samt maximi- beloppet af Sedelstock 295,287 11 129,934 38 1 1 t) O 1 Summa Banko R:dr 33,272,180 9 1 [35,997,934 34 6 42,130,522 llj 9 35,667,485 »1 9 32,892,953 16| 8 Summa Banko R:dr (33,272,180! o| l|35,997,934 34 | 6*42,130,5224 lj 9^35,667,485 9 9 ■32,892,953 lö! 8 Mi. till Ii. St.-s Prof. 1850 & 1851. 6 Sami. t Afd. 1 Höft.
Berättelse till Rikets Ständers Banko-Utskott, angående Rikets Ständers Banks förvaltning; Gifven i Stockholm den 15 November 1850.
Då Banko-Fullmäktige nu, till åtlydnad af 20 § uti Banko-Reglementet under den 23 Oktober 1848, afgifva Berättelse dels om Bankens tillstånd, rörelse och förvaltning i sin helhet samt de hos Fullmäktige förekomna hufvudsakliga ärenden, dels ock angående förvaltningen af Tumba Bruk, anse de sig böra till en början anmäla, att sorn Rikets Höglofl.
Ständers sednast församlade Revisorer uti Berättelsen, angående verkställd granskning af Banko-Verkets räkenskaper och förvaltning för åren 1847 och 1848, upptagit ärendena i den ordning, åberopade Banko-Reglemente föranleder, Fullmäktige, till underlättande af den granskning på det hela af förvaltningen efter sednaste Riksdag, Höglofl.
Utskottet, på grund af gällande Instruktion, kommer att företaga, i enahanda ordningsföljd uppställt denna redovisning.
Och enär bemälde Herrar Revisorer, hvilka, bland annat, genomgått så väl Fullmäktiges allmänna och serskilda Protokoll, som Under-Styrelsens och Kommissariernes i Låne-Kansliet protokoll till den 15 September nästlidne år, samt hos Rikets Höglofl.
Ständer tillstyrkt, att
Fullmäktige må undfå full decharge för förvaltningen från den 15 November 1847 till nyssberörde dag, den 15 September, omförmält de hos Fullmäktige under nämde tidrymd, förekomna hufvudsakliga ärenden, hafva Fullmäktige, till undvikande af vidlyftighet, här endast i korthet hänvisat till Revisionsberättelsen i de delar, der en fortsatt redogörelse erfordrats, samt för öfrigt blott upptagit de efter sistberörde dag behandlade vigtigare ärenden.
Bankens Ofver- Styr else och några åt densamma gifna uppdrag. § 1.
Inom Öfver-Styrelsens ordinarie personal har någon förändring icke in- Öfver-Siyrelscns träffat, och andra Suppleanter hafva ej varit i Styrelsen inkallade, än de, som omnämnas i Herrar Revisorers Berättelse § 1. Banko-Fullmäktiges Berättelse. 1 2 Banko-Fullmäktiges Berättelse.
Inventeringar i Bankens kassor.
Besigtning af hus och inventarier.
Berättelser till Höglofl.
Besvär af Tjenstemän i Banken.
Angående de i 7 Artik. upptagna anslag.
Ansökningar afTjenstemän och Betjente i Banken. § 2. Mom. 1.
De i 6:te § af Banko-Reglementet anbefallda Inventeringar uti Bankens Kassor och öfriga förvaringsrum äro i vanlig ordning verkställde, utan att lemna anledning till någon anmärkning.