Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
50:de punkten, ang:de anslag för Svea LifGarde.
Mom. litt. a, angtde ny lön för en Bataljonspredikant.
När det var fråga om Majorerne vid LifGardet till häst uplyste jag, att dessa Majorer vore de enda i garnisonen, som icke hade någon ackords-amorteringsränta att betala.
Jag anser visserligen icke den lön K.
M. föreslagit vara för högt tilltagen, men jag anser, att det icke tjenar till något att här fatta frikostiga beslut, då man icke har något hopp att kunna drifva dem igenom i de andra Stånden; ty våra beslut få derigenom vid andra tillfällen mindre kraft.
Detta anförande blef härvid äf Hr Gr. o. Landtm, afbrutet med D e n 6 Juli f. m. 81 med erinran att det morn., sorn nu var föredraget, endast rörde löneanslag för en Bataljonspredikant.
Jag ber om ursäkt, att jag misstog mig om den punkt, som var föredragen.
Med afseende på BataljonsPredikanten yrkar jag detsamma som jag yrkade då det var fråga om en SqvadronsPredikant vid LifGardet till häst, nemi. bifall till K. M:s Propos.
I afseende på denna punkt, och af samma skäl som anfördes då fråga var om SqvadronsPredikant vid LilGardet till häst, anhåller jag om bifall till K. M:s Nåd.
Efter först till bifall å förev:de mom. framstäld propos., som besvarades med Nej, beslöt B. o. Ad. att bevilja den af K.
M. för ifrågav:de
Bataljonspredikant äskade lön af 500 Kdr Ernt.
I Betänk, står före den sist föredragna punkten: »Den föreslagna staten (se den DepartementsChefens Betänk, bilagda tab. litt.
P) synes
Utsk. blott i följande delar påkalla förändring.»
Nu synes mig att en förändring påkallas äfven i en annan del, nemi. med afseende på Majorernes löner, och derföre får jag till Hr Gr. o. Landtm, hemställa, om jag bör framkomma med mitt förslag till förändring genast när punkten föredrages, eller upskjuta dermed tills alla dess delar äro genomgångna.
I ani. häraf anmärkte Hr Gr. o. Landtm., att Utsk., efter att hafva afgifvit särskildta yttranden öfver vissa delar af denna punkt, vid slutet af densamma yttrat: »Den i Beg:tets kontanta anslag härigenom erforderliga fyllnadssumma utgör 23,442 Kdr: och hemställer Utsk. att anslaget må med detta belopp förhöjas att utgå på sätt Utsk. föreslagit (se tab. N:o 10)» samt att fördenskull, då denna Utsk:s nu upläst.a hemställan blefve föredragen, rätta tillfället inträffade att göra anmärkmr i fråga om de anslagsbelopp, hvarom Utsk. icke i de föreg:de delarne af denna punkt hade utlåtit sig.
Morn litt. b, ang;de aflöningen för Reg:lsAuditören.
Bilölls.
Mom. litt. c, ang:de nya löner för 8 Sergeanter.
Jag anhåller att få yttra några ord mot det beslut, som Utsk. i denna punkt fattat.
Utsk. har visserligen tillstyrkt de 8 Sergeantslöner, som K. M. föreslagit, men med det vilkor att 8 DistinktionsKorporaler skulle på samma gång indragas.
Depart:tsChefen har uti det K. M:s Propos. bifogade Statsråds prot. tydligen sagt, hvarföre han ansåg ett ökadt antal underbefäl vara behöfligt.
Vid hvarje kompani finnes för det närv:de 1 Fanjunkare, 1 Furir och 2 DistinktionsKorporaler. K. M., som ansåg detta otillräckligt, föreslår i sin Nåd.
St:r dessutom 1 Sergeant på hvarje kompani.
StatsUtsk. har visserligen gått K.
M:s önskningar till mötes så till vida, att det tillstyrkt de föreVII H. 6 82 Den 6 Juli f. m. slagna Sergeantslönerne, men derigenom att Utsk. på samma gång ifrågasatt indragning af 8 DistinktionsKorporaler, så har Utsk. icke allenast motverkat hvad som med dessa Sergeanter var afsedt, nemi. att anskaffa ett tillräckligt antal underbefäl, utan Utsk. har äfven — såsom jag tror genom misstag — dragit in ett nummer på hvart kompani.
Ty då Utsk. antagit hvarje Korporalsarfvode till 1C5 Kdr, så har Utsk. icke allenast inberäknat
DistinktionsKorporalens arfvode, som är 75
Kdr, utan äfven nummerkarlens lön, som är 90 Rdr.
DA således i denna punkt ett väsendtligt misstag blifvit begånget, så får jag anhålla, att den mätte återremitteras till Utsk.
Hr Klint har visserligen rätt deri att Utsk., då det beräknat en DistinktionsKorporals lön till 105 Kdr, inberäknat nummerkarlens lön sorn är 90 Kdr.
Men för att rätta detta beliöfver man ingalunda återremittera punkten, utan man behöfver endast från den summa, till hvilken Utsk. beräknat de 8
DistinktionsKorporalernes arfvoden, afdraga 8 nummerkarlars lön, som är 7 20 Kdr. Deraf följer naturligtvis också att de af Utsk. föreslagna 2,680 Kdr böra ökas med samma summa.
Jag afstår från min anhållan om återremiss, men yrkar i stället bifall till K. M. Propos.
Hr Gr. o. Landtm, framstält hurusom, i afseende på detta morn., blifvit yrkadt, dels af Hr af Klint bifall till hvad K. M. i dess Propos. föreslagit, och dels af Frih.
Tersmeden bifall till Utsk:s hemställan med den förändring att såsom tillgång för ifrågav:de 8 nya Sergeantslöner, i st. f. de af Utsk. beräknade 8 nuvande DistinktionsKorporalers med 165
Kdr för hvardera utgående arfvoden, endast 75 Kdr å hvartdera af dessa arfvoden med tillhopa 000 Kdr beräknas, och derföre skillnaden mellan denna summa och berörde
Sergeantslöners sammanlagda belopp till fyllnad i aflöningen anvisas med 3,400 Kdr Kint, blefvo de först till bifall å Utsk:s i delta morn. gjorda hemställan och sedermera till bifall å K.
M:s i afseende på ifråga vide Sergeantslöner gjorda förslag, framstälde Propos:ne besvarade med starka
Nej jemte åtskilliga Ja; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, hemstälde om K. o.
Tersmedens ofranberörde yrkande, samt, sedan svaren härvid utfallit med starka
Ja jemte några Nej, förklarade det han ansåg
Vidare förekommo och biföllos Utsk:s yttranden ang:de dels öfriga i Staten upförde tillökningar oell dels rationsersättning för 9 tjenstehästar jemte belöpande ersättning för stallhyra in. m.
Härefter förekom Utsk:s hemställan rör:de den i Keg:tets kontanta anslag erforderliga fyllnadssumma.
Hr Gr. o. Landtm, erinrade att sedan K. o. Ad. utöfver hvad Utsk. tillstyrkt beviljat 500 Kdr såsom lön för en Bataljonspredikant samt 720 Kdr till aflöningen för 8 Sergeanter, så borde äfven slutsumman af anslagstillökningen förändras till 24,662 Kdr i st. f. 23,442 Kdr Kmt. D en 6 Juli f. ra. 83 Hr Brakel:
Utom de uplysningar jag förra gången meddelade får jag dessutom underrätta It. o. Ad., att Majorerne vid LifGardet till häst ieke hafva någon ackordsränta att betala, då deremot Majorerna vid Artilleriet årligen få betala en ackordsränta af 40 5 Rdr; Uste Majoren vid Svea LifGarde får betala en ackordsränta af 506
Rdr 25 öre, 2:dre Majoren betalar 438 Rdr 75 öre; Uste Majoren vid Andra LifGardet betalar 472 Edr 50 öre, oell 2:dre Majoren 405 Itdr.
På grund deraf får jag yrka, att dessa Majorers löner sättas lika med hvad R. o.
Ad. beslutat för Majorerna vid LifGardet till hiist; de få i alla fall 500 Rdr mindre.
LTtsk. hav med afseende på Majorslönerne tillstyrkt K. M:s Propos.
Ingen enskild motion har blifvit väckt om en förhöjning af nämnde löner; jag hemställer då, om det är lämpligt att lt. o. Ad., utan att frågan blifvit förberedd, på fri hand beslutar en sådan förhöjning.
Jag tror det icke och yrkar derföre bifall till K. M. Propos. Hr af Klint och Hr Lefrén förklarade sig instämma med Frih.
Uppå härefter framstäld propos. bifölls Utsk:s ifrågav:de hemställan med de förändringar som föranleddes af R. o. Ad:s förut i ämnet fattade beslut. 21 punkten, ang.-de anslag för Andra LifGardet.
Jag anhåller, att R. o. Ad. äfven med afseende på Andra LifGardet ville bifalla K. M:s Propos. om en Bataljonspredikant.
Med afseende på Sergeanter och DistinktionsKorporaler blir förhållandet naturligtvis detsamma som vid Svea LifGarde.
Hvarföre jag anhåller, att B. o. Ad. ville i slutsumman vidtaga de förändringar, som häraf blifva en följd.
Efter först till bifall å denna punkt framstäld propos., som besvarades med Nej, bifölls densamma med de förändringar, som med afseende på Svea LifGardet i 20:de punkten blifvit af R. o. Ad. beslutade. 22:dra punkten, Regde.
Bifölls. 23:dje punkten, ang;de anslag för Svea, Götha och Wendes ArtilleriRcgtlen jemte Fyrv er k are Korp sen.
Mom. litt. a, ang-.de a/löningen för Löjtnanterne vid Artilleriet.
Mom. litt. b, angule ny lön för en Bataljonspredikant vid hvartdera ArlilleriReg:let.
På grund af hvad jag anförde, då det var fråga om lön till SqvadronsPredikanten vid LifGardet till häst får jag anhålla, att It. o. Ad. ville bifalla de 500 Rdr som K.
M. föreslagit till lön åt en Bataljonspredikant vid detta Reg:te. 84 Den 6 Juli f. m.
Uti min Betänk, bifogade reservation föreslår jag endast en Bataljonspredikant vid Svea Artilleri, men icke någon vid de öfriga begge ArtilIeriReg:tena.
Jag liar icke ansett mig hafva skäl att gå längre.
Men jag anhåller att B,, o. Ad. ville bifalla lön till en Bataljonspredikant vid Svea Artilleri, dels på grund af den stora församlingen, hvilken upgår till 1,400 personer, och dels derföre att manskapet ligger å olika kaserner, och hafva sina hustrur och barn spridda öfver hela staden.
Jag får i motsats till Hr Björnstjerna hos R. o. Ad. hemställa, huruvida det icke är skäl att äfven bevilja lön till en Bataljonspredikant vid Götha och Wendes Artilleri, ty vid Götha Artilleri upgår församlingen troligen till lika stort antal som vid Svea Artilleri, och vid Wendes Artilleri upgår den till minst 700 personer.
Jag yrkar derföre bifall till hvad K. M. i sin Propos. i detta afseende föreslagit.
Det testimonium
Hr Björnstjerna lemnat åt religionsvården vid Wendes och Götha Artilleri är visserligen smickrande för dessa Reg:ten.
Jag för min del tror likväl, att om vi bevilja lön till en Bataljonspredikant vid Svea Artilleri, så böra vi äfven bevilja lön till en sådan vid de öfriga ArtilleriReg:tena.
Vi böra icke göra oss löjliga genom att begå en sådan inkonseqvens, som den Hr Björnstjerna föreslagit.
Efter först till bifall å förev:de mom. framstäld propos., som besvarades med Nej, beslöt E. o. Ad. att bevilja den af K.
M. föreslagna nya lönen af 500 Rdr för en Bataljonspredikant vid hvartdera ArtilleriReg:tet.
Mom. litt. c, ang:de aflöningen för ArlilleriReyäcnas Auditör er; Mom. litt. d, ang-.de aflöningen för Sergeanlerne vid Artilleriet ; Mom. litt. e, ang-.de aflöningen för Konstaplarne; Mom. litt. f, ang:de arfvoden för del vid undervisningen biträdande underbefäl samt Utsk:s hemställan, ang-.de dels aflöningen för förste Konstaplarne vid Tygstaten, och dels rationsersäiining för
Al tjenstehäslar jemte belöpande ersättning lill stallhyra m. m.
Dä härefter förekom Utsk:s tillstyrkande rörde hela den erforderliga tillökningen i Artilleriets anslag yttrade sig Hr Brakel:
Jag kan icke underlåta att göra någraanmärkmr vid Utsk:s sätt att aflöna de äldre Kaptenerne vid Artilleriet.
Vid hela Artilleriet finnes 32 äldre Kaptener, och nu har Utsk. före slagit, att 12 af dessa hvilka Utsk. ansett icke hafva batteri, skulle få i lön 3,000, men de öfriga äldre Kaptenerna ansetts hafva batteri och följaktligen endast erhålla 2,400 Rdr i lön.
Nu är förhållandet vid Artilleriet så, att batterierna icke erhållas i tur efter ålder, utan Gen.Pälttygmästaren förordnar hvem han behagar till Batterichef, och det har handt att så många yngre Kaptener haft batteri, att der funnits vida mer än 12 äldre Kaptener utan batteri.
Jag anser derföre att man i denna tabell icke bör bestämma Den 6 Jall t. m. 8 fl antalet äldre
Kaptener med eller utan batteri, utan att man endast bör sätta: äldre Kaptener utan batteri erhålla i lön 3,000 Rdr och äldre Kaptener med batteri erhålla i lön 2,400 Kdr.
På grund af denna anmärkn. vid de äldre Kaptenernas löner, hvilken jag har anledn. att förmoda äfven blir gjord inom Borgare- och PresteStm, så anhåller jag om återremiss af denna fråga.
Hr Bildt, Didrik Gillis: StatsUtsk. har i denna punkt följt den ledning, som blifvit gifven af K. M:s Nåd.
Propos., i hvilken antages att 12 äldre Kaptener skulle vara utan batteri.
Vid första påseendet förefaller denna siffra sväfvande, och så är äfven förhållandet.
Jag anhåller derföre att få redogöra för dess tillkomst, emedan detta måste bidraga till afgörande! af den fråga som blifvit väckt af Hr Brakel.
År 185 0 eller 1851 nedsattes en Komité af ArtilleriOfficerare, med åliggande att upgöra grunderne för en lönereglering vid Artilleriet.
Med afseende på lönerne i Kaptensgraden utgick denna Komité från den förutsättningen, att passevolantörerna hade så stor behållning af passevolansen, att de borde hafva mindre lön än de andra Kaptenerna, som icke hade en sådan passevolans, oaktadt de förstnämnde hade en besvärligare tjenst och större ansvar.
Då passevolansen anses böra finnas vid de värfvade Reg:tena, på det att Kronan icke allt för dyrt skall få betala soldatens föda och kläder, så bör den likväl icke vara ställd på så sätt att man förutsätter det passevolantörerna vid Artilleriet lagligen kunna förtjena 000 Kdr om året så som nämnde Komité antog.
Det är denna grundtanke i förslaget som jag icke kan gilla.
Detta ArtilleriKomiténs förslag ingafs till K.
M. år 1851 och på grund af detsamma begärda K. M., vid påföljande Riksdag en löneförhöjning för Artilleriet, olika med Komiténs löneförslag och utan att i öfrigt gilla eller godkänna hvad Komitén föreslagit. K. St:r som ansågo den af K.
M. begärda tillökningen vara alldeles för liten om man ville vinna det dermed afsedda ändamålet, eller att vid Artilleriet erhålla skickliga sujelter, gåfvo ArtilleriOfficerarne en löneförhöjning som satte dem i jemnbredd med gardena i enlighet med Komiténs förslag.
I detta Komiléns förslag fanns siffran 12 å ifrågav:de Kaptener.
Denna siffra var endast tagen som det vill synas för att få en jemn siffra, ty den har utom det oriktiga i dess bestämdhet en praktisk olägenhet med afseende på dess tillämpning när den skall fördelas mellan Reg:tena.
Officers-personalen inom de 3 ArtilleriReg:tena förhålla sig så till hvarandra, att om man väljer siffran 3 för Svea och Götha Artilleri, så blir det siffran 2 för Wendes.
De tvänne stora lteg:tena förhålla sig till det mindre som Banko till Riksgäld.
Men tillföljd af detta sifferförhållande kan man omöjligen riktigt fördela 12 mellan dessa Reg:ten, utan man har gifvit Wendes 3, Svea 4 och Götha 4 äldre Kaptenslöner och den 12:te lönen har fluktuerat i tur mellan de 2 sistnämnde Reg:tena.
Det blef följden af detta E.
St:rs beslut, men att fortfarande utdela löner på detta sätt anser jag vara orätt och inom Utsk. sökte jag också göra den åsigt gällande som Hr Brakel här fram - 86 1) e n 6 Juli f. m. ställt, så mycket billigare att bifalla, som den ej föranleder för det närvaride till någon löneförhöjning eller förökad utgift, utan endast en reglering inom Artilleriet.
Om man antager Hr Brakels förslag, kan tvärtom en besparing upstå för Statsverket; ty det kan hända att så många äldre Kaptener hafva Batteri, att 12 Kaptener icke blifva öfver, och i sådan händelse skulle dessa högre Kaptens-löner besparas Statsverket.
Jag understöder på anförde skäl Hr Brakels framställning, och anser det vara lämpligast att återremittera punkten.
Hr Mannerskantz.
Jag delar icke den siste talarens åsigt, att man bör bibehålla passevolansen för den värfvade arméen, utan jag anser det vara bättre både för befälet och manskapet, att bestämma en viss aflöningsstat för manskapet, och att låta en Beklädnadskommitté ombesörja anskaffandet af deras beklädnad.
Men så länge passevolansen finnes, anser jag det vara högst orätt att från BatteriChefens lön afdraga den vinst, som han anses skola göra på passevolansen, ty en sådan vinst borde rätteligen uppkomma.
BatteriCheferna erhålla en viss summa för att dermed bestrida manskapets underhåll, och det skulle då endast vara de, som sparade på manskapets underhåll, som kunde få någon behållning.
Om punkten återremitteras, vore det derföre biist att borttaga denna skilnad i lön för Batterichef och en Kapten utan Batteri.
Om en Batterichef skall kunna göra någon vinst, som icke göres på hans underlydande manskaps bekostnad, så måste detta vara till följe af en särskild omtanka genom klok hushållning, som således förtjena!- den belöning en måttlig vinst kan lemna.
En annan deremot kan göra förlust på passevolansen för sitt Batteri, ehuru han sköter sig och hushållar så godt han förmår och förstår, och då vore det orätt om han skulle lida en förminskning af sin lön, på grund af en vinst, som han aldrig haft eller kunnat göra.
Jag vill ieke tvista med Hr Bildt om fördelarne eller olägenheterne af denna siffra 12.
Den har blifvit föreslagen af K.
M. på grund af ArtilleriKommittéens eller GeneralFälttygmästarens förslag.
För öfrigt anser jag att det är mindre lämpligt att, då den, tillkommen, som jag ofvan haft äran anföra, säkerligen låter försvara sig, nu ingå i någon pröfning häraf, hvarföre jag yrkar bifall till K. M:s Propos.
Jag vill icke ingå i bedömande af passevolansens mer eller mindre lämplighet, utan endast fästa upmärksamheten på att Utsk. här icke gjort annat än tillstyrkt K. M:s propos.
Om jag rätt upfattade Hr Brakek yttrande, så önskade lian ingen annan förändring, än att man skulle taga bort orden »med batteri» och »utan batteri», så att beslutet skulle blifva »för 12 äldre Kaptener en lön af 3,000 B:dr, och för 20 äldre Kaptener en lön af 2,400 B:dr».
Om detta var Hr Brakels mening, så är det mycket lätt att göra denna förändring, och man behöfver Den 6 Juli f. m. 87 derföre ej återremittera punkten.
Någon förändring i sak kan, enligt min tanka, aldrig komma att vinnas, oell derföre får jag tillstyrka bifall till Utsk:s förslag, men medger gerna att orden »med batteri» och »utan batteri» må utgå.
Som jag upfattade Hr Brakels yttrande, så var hans mening att man icke borde bestämma antalet af äldre Kaptener, som icke hade Batteri.
Detta har K.
M. gjort och sagt att antalet är 12, men denna siffra är mycket fluktuerande, och det var detta, som Hr Brakel anmärkte.
Om man på tabellen i stället sätter »förslagsvis beräknad till 12», så vinner man det ändamål man åsyftar.
Jag vill begagna mig af tillfället och besvara Hr Mannerskantz’ sista yttrande.
Jag är icke någon vän af det sätt, hvarpå Passevolans-verket nu är inrättadt.
Bäst vore att öfverlemna passevolansen åt manskapet, men man har dervid mött åtskilliga olägenheter, som ansetts vara oundvikliga, och, med undantag af Vendes Artilleri, så har det ieke ens låtit sig med fördel verkställas, att något närma sig detta förhållande.
Om man kunde borttaga orden »utan batteri» och »med batteri», och låta hela passevolansfrågan blifva föremål för It.
St:rs pröfning, så anser jag, att man toge ett önskvärdt steg framåt, och då skulle jag med ännu mera skäl yrka återremiss; men jag anser icke detta mål kunna vinnas.
Hr Klint har sagt, att man icke bör ingå i någon pröfning af sjelfva siffrans lämplighet, men jag anser att man bör göra sig reda för tillkomsten af denna siffra 12, obestämd som den i verkligheten är.
K. M. har icke ingått i någon ny pröfning af denna siffra, utan K.
M. har grundat Sin Propos. på E.
St:rs eget beslut.
Men just derföre att denna fråga tillkommit genom E.
Stms eget beslut, så synes mig också att E.
St:r ega rätt att granska siffran och rätta den om den är oriktig och icke motsvarar ändamålet.
Det är derföre, sorn jag tror, att man bör rätta siffran och antaga den redaktion, som Hr Brakel föreslagit.
Hvad beslut E. o. Ad:n än må fatta, så får jag i alla händelser på det högsta motsätta mig
Hr Bildts yrkande, att vi skulle förslagsvis bestämma några löner.
Hur skall man kunna upgöra EiksStater, om man icke bestämmer huru många, som skola hafva den högre lönen af 3,000 Edr?
För att visa Hr Klint olämpligheten af siffran 12, så får jag anföra att passevolantörerna inom Artilleriet, icke på sätt här uppgifves, äro 20, utan de äro 25.
Om vi nu bibehålla denna EiksStat, så kan det hända att alla dessa passevolantörer äro äldre Kaptener, och i så fall skulle endast 7 äldre Kaptener vara utan Batteri.
Om nu 7 äldre Kaptener äro utan passevolans, men 25 äldre Kaptener hafva passevolans, hvilka af dessa 25 skola då erhålla de 5 öfriga större lönerna?
Ett motsatt förhållande kan äfven inträffa, nemi. att så många yngre Kaptener hafva Batteri, att 88 Den 6 Juli f. m. det finns mer än 12 äldre Kaptener utan Batteri.
Hvad lön skall då de Kaptener hafva, som öfverskjuta antalet 12?
Jag anhåller att punkten måtte återremitteras till Utsk., på det man antingen må, som Hr Bildt föreslagit, förslagsvis bestämma en högre lön åt 12 äldre Kaptener, eller ock ställa dermed på något annat sätt; ty som förhållandet nu är, så kan lätt i en framtid uppstå krångel.
De härefter först till bifall å Utskottets ifrågavide tillstyrkande, med iakttagande af de förändringar, som af R. o. Ad:ns redan i afseende på 23:dje punkten fattade beslut föranleddes, och sedermera till återremiss framställde proposme besvarades med blandade
Ja och Nej; hvarpå förstnämnde propos. förnyades, och sedan svaren härvid åter utfallit med Ja och Nej, Hr Gr. o.
Sedan härefter Hr Gr. o. Landtm, tillkännagifvit, att anslag blifvit utfärdadt till fortsättande af plenum kl. 6 e. m., upplästes till justering och godkändes en så lydande voteringspropos.:
Den, som anser den del af 23:dje punkten i StatsUtsk:s Utlåt.
N:o 71, som angår den erforderliga fyllnaden i Artilleriets anslag, böra bifallas, med iakttagande af de förändringar, som af R. o. Adins redan i afseende på denna punkt fattade beslut föranledas, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, varder förenämnde del af den ifrågavide 23:dje punkten, på grund af deremot gjorde anmärkningar, återremitterad.
Vid voteringens slut, befunnos rösterue hafva utfallit, som följer : Ja — 30.
Härefter förekom och bifölls Utskis hemställan, ang:de AriilUrilialteriet i Norrland.
24:de punkten, ang-.de anslag för Ingeniör Korpsen.
Mom. litt. a, ang-.de ifrågasatte nya löner vid denna Korps. Hr af Klint:
Skälet hvarföre K.
M. begärt ökade anslag till ifrågavide Korps, är att tjenstgöringen derstädes är så betungande, att man löper fara att icke få några Officerare vid densamma.
De åtnjuta ingen semester och erhålla knappast kortare tjenstledighet, IngeniörKorpsens Officerare äro inalles 30.
Åt 3 af dem äro andra befattningar f. n. updragne, men de deltaga likväl ofta uti tjenstgöringen inom Korpsen.
Såsom ett bevis på de öfriga 27 Officerarnes trägna tjensteåligganden får jag anföra: att 2 RegitsOfficerare alltid måste vara tjenstgörande i Stockholm, och som de icke hafva något biträde, så är deras tid så mycket mera uptagen; på SappörKompaniet tjenstgöra 4, på Carlsborg 3, på Waxholm 3, i Carlskrona 2, på Carlsten 1, på Enholmen 2, vid Borghamn 1, i Den G Juli f. m. 1 8!) Christianstad med Ystad 1, i Landskrona med 3:ne garnisonsorter på Vester-kusten 1, i Götheborg 1, samt vid Marieberg 2 elever.
Återstår således 4, att i Stockholm bestrida Lärarebefattningar vid Marieberg och Carlberg; Adjutants- oell Archivarie-bestiillningarna, undervisningen för UnderOfificerarne, alla förefallande besigtningar, tillsyn vid GardesBegtinas Casern-lägenheter, ritningar m. m.
Omöjligt är således för någon af dem att tillgodonjuta den semester, som annars är tillförsäkrad hvarje Officer.
Detta är orsaken hvarföre K.
M. ansett sig böra begära nödigt anslag till personalens förökanden vid denna Korps. Frih.
Leyonhufvud, Bror Abrah.:
Då jag till alla delar instämmer i hvad Hr Klint yttrat, och då jag dessutom vet, att denna fråga genom 3 Stånds beslut redan är afgjord, så anser jag det vara onödigt att uptaga 11. o.
Ad:ns tid, utan får endast reservera mig mot det sätt, hvarpå denna fråga blifvit behandlad i Utskottet.
IngeniörKorpsens göromål tilltaga beständigt, men personalen är så liten att tjenstgöringen endast med yttersta nöd kunnat bestridas.
Jag instämmer helt och hållet i hvad Hr Klint yttrat, men jag gör mig föga hopp om att denna gång någon förökning af befälet kommer att ega rum.
Jag beklagar likväl att så icke kan ske; ty en del tjenstgöring, hvilken icke hör till Korpsen, men väl till Korpsens tjenst, ligger rakt nere.
KrigsColl. t. ex. har många gånger behof af IngeniörKorpsens biträde för besigtningar och byggnadsförslags uppgörande.
KrigsColl. har alltid erhållit detta biträde, när sfi kunnat ske, men ibland har det varit omöjligt till följe af brist på Officerare.
Denna brist har vissa tider gått så långt, att man icke en gång haft råd till en Adjutant vid hufvudstationen, utan man har måst kommendera en Officer från ett främmande Eeg:te att göra Adjutantstjenst vid IngeniörKorpsen.
Propos. till bifall å förevarande punkt blef härefter framstäld och besvarad med starka