Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Palmstjerna anfört, hvarföre icke R. o. Ad. nu gerna kunde aiitaga den af BorgareSt. genom inbjudning utsatta dag för opinionsnämndens sammanträde, delar jag fullkomligt, men jag tror icke eller vara lämpligt, att R. o. Ad., på sätt Hr Hjärne föreslagit, afgifver en annan propos. till Medstånden, angalo utsättande af en annan bestämd dag.
Palmstjerna gjort, synes mig vara väl grundadt i alla afseenden, nemi. att öfverlåta den saken åt Talmans-conclaven.
Man vill väl också gerna hafva LagUlsk:s yttrande öfver Just.Ombudsman:s berättelse, innan denna nämnd sammanträder.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, det han, i anledn. af Hr Hjärnes framställning, ansåg sig skyldig upplysa, att Const.Utsk:s mern. med uppgift om hvilande grundlagsförslag, i afseende på nationalrepresentationens ombildning, i dag blifvit inlcmnadt och äfven i dag komme att första gängen bordläggas.
Deraf följde, att detsamma i nästa plenum borde ånyo föredragas, för att då antingen afgöras eller ånyo bordläggas.
Blefve det då afgjordt, skulle, enligt Hr Hjärnes förslag, ifrågavar. val ske nästa Lördag, eller samma dag BorgareSt. utsatt, men Ilr Hjärne ansett olämplig.
Blefvc åter Const.Ulsk:s berörde meni. i nästa plenum för andra gången bordlagdt och det sedermera förekomme om Lördagen, skulle valet af opionsnämnden, om Hr Hjärnes förslag antogs, komma alt förrättas Söndagen derpå, eller i det sisla plenum, som under motionstiden komme att äga rum, hvilket ej eller syntes vara åsyftadt; hvadan II.
Ex. förmodade att någon jemkning af hvad Hr Hjärne föreslagit, vore behöllig.
Jag finnér visserligen, att målet kunde så komma alt behandlas, som Hr Gr. o. Landtm, framställt; men min öfvertygelse, sorn jag tror att de flesta af R. o. Ad:s leda - Den 17 Augusti f. m. 205 damöter dela, är, att det hvilanda representationsförslaget kommer att hvila 2 gånger på hordct, och att discussionen deröfver kommer att uppskjutas till Lördagen d. 24 dennes, som är dagen näst före den sista motionsdagen, och sålunda har jagtrott, att representationsförslaget först skulle komma alt afgöras Onsdagen derpå.
Det var under denna förutsättning, som jaggjorde milt förslag, men för att få min mening tydligare uttryckt, vill jag förändra min propos. dertill, att R. o. Ad. bebeslutar, alt opinionsnämnden väljes och sammanträder d. 31 i denna månad.
Hr von Flartmansdorff, Aug.:
Till de skäl, som blifvit anförda af Frih. Palmstjerna och Hr von Hohenhausen mot bestämmande, genom något R. o. Ad:s beslut, af en viss dag för opiuionsnämndens sammanträde, kommer ytterligare den omständighet, sorn Hr Gr. o. Landtm, omnämnt, att det hvilande representationsförslaget nu inkommit.
Det är R. oell Ad. väl bekant, alt åtskilliga af dess ledamöter utan tvifvel fördröja sin härvaro, just i väntan på detta förslags företagande.
Skulle man nu vilja utsätta någon viss dag för opiuionsnämndens sammanträde, så kunde man komma i collision både med det ena och det andra ärendet.
Sådant visar nogsamt, att det icke är lämpligt, att ett Stånd i detta fall går i förväg för Talmansconclaven, som bäst bör veta när det ena eller andra ämnet lämpligast kan företagas.
Om nu R. o. Ad., då det icke kunnat antaga BorgareStis inbjudning, skulle besvara den med förslag till en annan dag; hvad hopp vore då, att få 11. o. Ad:s förslag godkändt af de öfriga Stånden?
Jag hemställer derföre, att R. o. Ad. icke mätte fatta något annat beslut, än det som Frih.
Palm-! stjerna föreslagit, nemi. att icke antaga inbjudningen, och öfverlemna till Talmän nen att om ärendenas föredragning på bästa sätt öfverenskomma.
Landtm, yttrade, att han, ehuruväl icke någon af R. o. Adis ledamöter yrkat bifall till BorgareSt:s inbjudning, dock först borde framställa propos. till densammas antagande, och hemställde fördenskull, om 11. o. Ad. behagade instämma i BorgareSt.-s beslut, att valet till ledamöter af ifråga v. nämnd må förrättas Lördagen den 24 dennes.
Hr Ramsay, Bror Jacob:
Jag har tyckt mig finna hos de talare, som i detta ämne uppträdt, att deras önskan vore att om möjligt gå BorgareSt. till mötes i det framställda förslaget.
Jag tror också, att de hinder, som Friherre Palmstjerna framdragit, lätt kunna undanrödjas.
Hvad det första beträffar, eller att man borde vänta till dess man fick se, huruvida Just.Ombudsman:s berättelse kunde gifva anledu. till några anmiirkmr emot Högsta Domstolens närvar, ledamöter, sä tror jag, att det är allmänt kändt af Ståndet, att några sådana anmärknir 34 266
Den 17 Augusti f. m. der icke komma i fråga.
Det andra hindret var, att Lördagen d. 24 är den sista dagen för motioners afgifvande.
Detta tror jag vore afhjelpt, om man anhölle hos Hr Gr. o. Landtm, alt R. o. Ad. finge ett plenum emellan Onsdagen och Lördagen i nästa vecka, och dä kunde R. o.
Ad. utan olägenhet gå BorgareSt:s önskan till mötes.
Jag kan för min del icke finna, alt olägenheterna vid antagandet af BorgareSt:s inbjudning blifvit undanröjda på det sätt, som Hr Ramsay yttrat.
Om äfven Just.Ombudsman^ berättelse icke innehåller något, sorn icke redan är kändt, så är det dock möjligt, alt LagUisk:s utlät, deröfver kan komma att innehålla något, som icke är för alla bekant; ty det är ännu icke inkommet; och jag tror, att då alla de upplysningar, som behöfvas i det ärende, som skall behandlas vid nämndens sammanträde, icke äro erhällne, så böra de fiirst inväntas.
Om vidare plenum också af Landtm, anslås emellan Onsdagen och Lördagen i nästa vecka, så återstår i alla fall den omständighet, alt
Lördagen är den sisla helgfria dag, då motioner fa väckas, och jag har af föreg:de riksdagar vunnit den erfarenhet, som af alla lärer delas, att den sista dagen gerna lages helt och hållet i anspråk af dem, som vilja väcka motioner.
När man derjemte tager i betraktande, att detta ärende är ett af dem, som i alla Ständ samtidigt böra förekomma, och således, enligt 47 § Riksd.Ordn., hörer till dem, som höra förekomma till öfverläggning vid de tillfällen, då Talmansconctaven sammanträder, vinnes derigenom ny styrka åt mitt påslående, att inbjudningen icke, ulan betydliga olägenheter, kan antagas, och att detta ärende egentligast hör öfverlcmnas till Landtnäs och Talmännens afgörande.
Då en nämnd af R.
St. figer att utöfva en så betydande och vigtig rätt, som den alt, ulan uppgifna skäl, kunna entlediga en fjerdedel af ledamöterna i Rikets Högsta Domstol; sä är det åtminstone behöfligt, att alla de upplysningar, som grundlagen fordrar till ledning för omdömet, skola vara för den samma tillgänglige, och således icke eller det utlåt.
LagUtsk. kommer alt afgifva deribland saknas.
Af-dctla vigtiga skäl anser jag, att R. o. Ad. hvarken kan antaga BorgareSl:s inbjudning alt bestämma d. 24 i denna månad lill dag för nämndens väljande, eller godkänna Hr Iljärucs förslag att dertill utse cn annan viss dag.
Vid sista riksdagen sökte jag, såsom ledamot af LagUtsk., göra den åsigt gällande, att Just.Ombudsmams embetsberättelse borde vara sä uppställd, att den kunde tjena till ledning för den s. k. opinionsnämuden vid dess vigliga besluts fallande.
Denna min då framställda åsigt rönte myckel motstånd, särdeles inom detta Ständ.
Det är derföre med den största tillfredsställelse jag hört, alt man nu här förändrat åsigt och att llere aktade ledamöter
Den 17 Augusti f. m. ?67 aF delta Hus, som i allmänhet vinna mycket gehör, nu understödja min mening.
Jag kan derföre icke annat än pä det högst a förena mig i den af Ilr Frih.
Palmstjerna framställda begäran, att val till opinionsnämnd icke ina ske förr än Just.Ombudsmannens berättelser af LagUlsk. blifvit granskade och dess utlät, till Stånden inkommit.
Jag kan icke (inna, alt deu ringaste olägenhet uppstår deraf, att delta val uppskjules en eller annan dag, och tillstyrker att R. o. Ad. måtte, utan något vidare tillägg, endast förklara sig icke kunna instämma i BorgareSt:s inbjudning.
Jag anser det nemi. icke eller lämpligt, att absolut öfverlemna åt Landtm, och Talmannen samt deras rådgifvare att bestämma dagen för delta ärendes företagande, ulan må del slå öppet för hvarje ledamot af representationen att framdeles, när som helst, derom ånyo väcka fråga. fl. fix.
Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att han, sedan nu bifall till inbjudningen blifvit yrkadt, ansåg sig böra förnya sin nyss gjorda propos., och hemställde derefter, om R. o. Ad. funne lor godt att antaga BorgareSl:s inbjudning.
Hopades starka nej, äfvensom åtskilliga ja.
Hr Gr. o. Landtm, förklarade, det han trott sig finna, att propos. blifvit med öfvervägande nej besvarad.
Derefter hemställde H. Ex., om R. o. Ad. bi folie Frih. Palms!jernäs framställning, att ål Talmansconclaveu skulle öfverlemna» all bestämma dagen, dä valet af ifrågavar. nämnd borde ske.
Jag skulle för min del tro, alt icke någon propos. i delta fall bchöfves.
När Landtm, och Talmannen sammanträda och i detta afseende öfverenskomma om liden, så blir det, i fall denna dag skulle synas olämplig, tids nog att då öfverlägga derom.
Jag föreslår derföre, att ingen vidare propos. i detta ämne måtte göras.
Ex. Hr Gr. o. Landtm, erinrade, att han, till följd af Frih.
Palmstjernas förslag, varit skyldig framställa sin nyss gjorde propos., och att, äfven om Frih.
Palmstjerna ville låta detta sitt förslag förfalla, likväl Hr Hjärnes hemställan om valets förrättande d. 31 dennes borde underkastas R. o. Ad:s pröfning.
Ehuruväl jag icke har något att erinra deremot, alt R. o. Ad. fattar ett formligt beslut all öfverlemna frågans handlägging till Landtm, och Talmännen; så var likväl icke min afsigt att derå begära propus., emedan jag trodde, att detta följde af sakens beskaffenhet, och att något beslut derom icke behöldes.
Med förklarande, att, sedan Frih.
Palmstjerna tillkännagif vit, det han ej yrkade propos. pä sin framställning i ämnet, det endast var om llr Hjärnes förslag, som nu återstod alt inhemta 26$
Den 17 Augusti f. m. R. o. Ad:s tanka, hemställde H. Ex. Hr Gr. o. Landtm., om
Ståndet för dess del behagade nu besluta, att det ifrågavar. valet må förrättas d. 31 dennes.
Ropades nej jemte ett och annat ja, hvarefter H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, förklarade, alt han funnit jemväl denna propos. besvarad med nej.
Hr Danckvardts, Magnus Georg, d. 10 dennes på hordet lagda motion om nedsättning af en comité', till granskning och förbättring af de ekonomiska författningarne m. in. H. Ex.
Hr Gr. o. Landtm, föreslog remiss af denna motion till Stats-, samt Allm. Besv.- o.
Ekon.Utskm, men innan svar derå hann blifva ademnadt, anmälde och yttrade sig:
De många olägenheter, som följa deraf, att hos
Stånden väckta frågor remitteras till mera än ett Ulsk., torde vara för dem af R. o.
Ad:s ledamöter, som suttit i Utsk., nogsamt kände.
Först fordras nemi. mera tid till frågornas behandling, derigenom att personalen blifver större pä den afdelning, sorn skall bereda dem.
Sedermera måste derjemte tiden afpassas, så att de ordinarie Utsk:sgöromålen af ett sammansatt Utsk. icke hindras, hvilket jemväl föranleder tidsutdrägt i afseende på tiden för frågornas företagande till pröfning.
När de slutligen företagas lill pröfning i det talrika Utsk., utgör personalen der ett lika stort antal, som i ett RiksSt., hvilket betydligt förlänger öfvcrläggningarne och leder till förspillande af den dyrbara tiden.
Målet utredes vanligen lika väl af ett enda Utsk., och jag skulle tro, att ett mål aldrig hör remitteras till mera än ett Utsk., såvida det icke bestämdt angar ämnen, som, enligt grundlagen, höra till tvenne Utsk:s befattning.
Ifrågavar. mål torde icke vara af denna beskaffenhet; det hörer egentligen till Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk., som kan föreslå en und. anhållan i ämnet hos K. M.
Skulle motionen bifallas, och Ständerna med und. anhållan för det deri afsedda ändamålet till Konungen ingå, och Konungen bifaller förslaget; då först kan fråga uppstå om statsanslag till de personer, som skola utgöra den comité, hvilken motionären ansett nödig och nyttig.
Om nu Ständerna fatta sitt beslut, och detsamma icke af Konungen stadfästes, kan sådant icke komma i fråga, och någon anledn. torde icke dä finnas, hvarföre frågan skulle behandlas af StatsUtsk.
Skulle åter Ständerna bifalla förslaget, och Konungen äfven gilla detsamma, men detta sker så nära riksdagens slut, att något särskildt anslag icke kan hinna af Ständerna beslutas, torde likväl icke några hinder möta för verkställigheten af förslaget i afseende på statsanslaget.
Huruvida det eljest låter verkställa sig, derom vill jag icke nu yttra mig; men i afseende på medel för comiteen, har Konungen sig öppet, att, derest icke anslag af Ständerna blifvit anvisade, låta den erforderliga summan å öfverskotta af statsverkets inkomster af Statscoutoret tillhandahållas.
Den 17 Augusti f. m. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att orsaken, hvarföre han föreslagit remiss till Stats- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskm, varit den, alt motionen innehöll 2:ne delar, nemi. först tillstyrkande alt hos K.
M. matte göras und. anhållan om nedsättande af den ifrågaställde comite'en, och sedan förslag, att R.
St. måtte anslå 8000 r:dr b:co lill samma comites aflöning; men att, i fall R. o. Ad. ansåge lämpligt att endast tili Allm. Besv.- o. Ekon.Ulsk. remittera motionen, något hinder dervid visserligen icke mölle.
Propos. om förevar, motions remitterande till Allm. Besv.- o.
Ekon.Ulsk. hlef derefter framställd och af R. o. Ad. bifallen.
Upplästes ett af Hr Danckwardt, Magnus Georg, inlemnadt så lydande anförande:
Jag anhåller, att härmed få fästa R.
St:s uppmärksamhet å ett ämne, rör:de fördelningen af roleringsskyldigheten emellan stam- och utrotar vid Jönköpings och Kronobergs reg:ten, hvari efter min tanka rättvisa och billighet påkalla skälig rättelse.
Register öfver II ö g J o fl ig e Ridderskapets och Adelns pr otocou v i d Lagtima Riksdagen i Stockholm, Åren 1840 ock 1841. \\ V ” . ... \ STOCKHOL M.
II ör bergs ka Boktryckeriet, 1843. R. betyder Remiss. B. — Betänkande inkommit. U. — Utlåtande öfver återremiss inkommit. Å. — Återremiss. A. — Afgjordt. E. — Expedition.
A. _/Ycademien för de fria konsterna, angående inbjudning fi ån, till Ridderskapet och Adeln, att taga i skärskådande elevernes arbeten. XXII. 416- Aeademiska constitutionerne, angående revision af.
Accis-afgift å brännvin, angående.
IX. B. 438. X. A. 109.
Accis, Salu-, Städernes, angående.
IX. B. 323. A. 38i. XXVI. E. 112.
Accord, Landshöfdingen Se Landshöfdinge-accorden.
— Tjenste-.
Se Tjenste-accord.
Actie-bolag, om nedsättning i bevillning för.
Actier och publika papper, rörande belåning af. XXII. B. 460. XXIII. .86. XXIV. L 363. XXV. U. .63, 245, 283. A. 344- Adelige personer, om skyldighet för
Doincapitlen att till Riddarhus-Direetionen insända uppgifter å.
Se Cirkuläret.
Adelsia..e-Regemen te t, angående arrenden af dithörande kungsgårdar och boställen.
Se Arrendatorer.
Adjunclen i historien vid Upsala Universitet, om bestämmande af vicarie-arfvode åt.
Adjuncter, Preste-, om förändring i lönevillkoren för.
Se Lönevillkor.
Adlerbrandt, Thure, yttrande. III. 292.
Adlersparres, frami. H.
Ex. Hr Statsrådet, Enka, angående pension för. V. 21. R. 64- B. 378, 421.
Se vidare Hufvudtitlarne, Indragningsstaten.
Adlerstam, Gustaf Ulrik, yttranden. III. 348.
IX. 176. XI.
3. — angående fyllnad uti ersättningsbelopp för.
Se Ersättningsbelopp. Adress till H. M. Konungen, för besvarande af Kongl. Majlis
Tal vid Riksdagens början, Bonde-Ståndets inbjudning, angående. II. .76, 3.6. A. 355, 4>3. — förslag till, hos Ridd. och Adeln. II. 372, 373. A. 462. — angående delgifvande af Ridd. och Adelns svar på BondeStåndets förenämnda inbjudning.
II 4*3- A- 4^4- Advocal-corps på stat, angående organiserande af. II. 5.6. IV. R. i43. XIX. B. 71. A. 3cj8.
Advocat-fiscalerne i Rikets HofRätter och Collegier, om upp - C 4 ) hörande för dem att vara beroende af de Embetsverk, vid hvilka de äro anställde. X. B. 23o. A. 280.
Afbön, offentlig, om afskalfnnde af. V. B. 4oo. VII. A. 18.
Afgift till Commendanten å Elfsborgs fästning af alla till och från Götheborg kommande fartyg, örn upphörande af, eller rättelse deruti, äfvensom samma förslags utsträckande i afseende a Waxholm. VIII. B. 22g.
Å. 283. XVIII. U. 176. XIX. A. 274. XXV. U. 29. A. 85. E. 94.
Å. 97. U. 416. A. 466. — för brännvin, som till Stockholm införes, angående.
Se Brännvin. — för consultation af brännvin, angående.
Se Brännvinsconsumtions-afgift. — för infarten till Djurgården, angående.
Aflöning åt Lectorer i moderna språken vid Gymnasierna, om beredande af medel till. III. 114.
IV. R. 54» X. B. 91. Å. 113. XVII. U. i75. XVIII.
A. 102. —, om förändrad, för de tjenstemän, som njuta inkomst genom expeditions-lösen. III.
IV. R. 77. XVII.
B. 231. XVIII.
Å. 121. XXL U. 98. XXIII.
A. 117. — för den, som utses till bestridande af Rikets Ständers Justitie-Ombudsmans förut innehafvande tjenst. XI. B. 128. XII. A. i37. XIV. U. 346. XVII. A. 7. XX. E. 40. — för värfvad soldat, som utöfver viss tid varit i tjensten anställd. XIX. B. 71, 3g8. A. 4815. — för Secreteraren vid BondeStåndets Cancelli-Direction, angående. XXI. B. 225. XXIII. A. 120. — för Cancellisten i Riksgäldscontoret A. Björk, för 2tne tjensters samtidiga bestridande. X. B. 124. A. 237. — för RiksStåndens och Utskottens Cancelliet' och Vaktbetjening, angående.
II. B. 45i.
A. 5o3.
IV. B. 422. A. 565, VIII. B. 333, 383.
Å. 387. X. U. 124.
A. 237. XII. U. 146. A. 376. — om ökad, för Högste Domstolens Ledamöter. III. 3ig.
IV. R. 91. V. B. 372, 4^0.
Å. i5.
Se vidare Hufvudtiteln, Andra. — för den, som hos sammansatta Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten besörjt Secrelerare-tjenst. XXII. B. 38o. XXIII. A. 181. — för den hos Hemliga Utskottet anställda betjening. XXV. B. 480. XXVI. A. 17. — för Bankoverkets Embets- och Tjenstemän, Konslidkare samt Vaktbetjening.
Se Bankoverket. — för Djurläkare, om anslag till.
Se Djurläkare. — åt Fjerdingsman, angående.
Se Fjerdingsman. — åt en vice Advocalliscal och några Kammarskrifvare i KammarCollegium.
Se KammarCollegium. — åt Klockare, om skyldighet för Pastorer att deltaga tili.
Se Klockare.
Afskrifning af de summor, som blifvit lyftade å det på Riks - ( 5 ) gäldscontoret vid 1828 — i83o årens Riksdag anvisade mindre creditiv. XVUI.
B. iy5. XIX. A. 241.
Afskrifning af ett i Banken upptaget landtegendomslån, sorn icke blifvit inom behörig tid i låntagarens concurs bevakadt. XIX. B. 439. XX. A. 100. — af några utaf numera aflidne Kronofogdarne B.
Rabe uppburna, men förskingrade lånefordringar. XX. B. 37o. XXI.
A. 20. — af obetald arrende-afgift för den till Malmö Lånecontors hus hörande gårdsjord. XX. B. 648. XXI. A. 68. — af undsåttningsskulder, angående anmärkt stridighet i Rikets Ständers beslut derom. XXIII.
B. 247. XXIV.
A. 10. — eller godtgörelse af skulder för undsättningsspanraäl, angående sådan förklaring af Rikets Ständers under den 22 Augusti 1840 och den 20 Januari 1841 afgifna und. skrif— velser lill Kongl.
Majit derom, att enahanda grund derför måtte blifva gällande för Rikets samtliga provinser. XXIV. R. 61. XXV. B. 146. A. .56. E. 4.6. — af 2:ne från Banken utgifna fastighetslån, angående.
Se Lån, Fastighets-, — eller ersättning för åtskilliga, dels på öfverskotten af Statsverkets inkomster anordnade, dels ifrån Statscontoret af under händer hafvande medel, bestridda utgifter. XVI. B. 454. XVII. A. 113. XIX. E. 108. — af åtskilliga Kongl. KrigsCollegii Artilleri-nfdelnings i Mariebergs egendom intecknade capitalskulder, angående. XIII. B. 109, 289. A. 381. — af 283q
R:dr 23 sk. 5 rist. banko, utgörande kostnaden för vid Tumba bruk anställda försök till beredande af förbättrad papperstillverkning, angående, IX. B. 3a3. A. 384. — af 1836 års arrende för Ryda Kungsgård, angående. VIII. B. 332. A. 38o. XII. U. 145. A. 368. — af f. d.
Arrendatorn Christoffer Gustafssons återstående skuld i och för arrendet af Stora Lunds boställe. VIII. B. 228. A. 240, 273. — af undsätlnings-fordringar i Norr- och Westerbotten, m. m. angående. III.
IV. R. 90. XI. R. 94. XIII. B. 461. A. 553. XVII.
U. 174. B. 3yo. XVIII.
A.g3. A. i32. XIX. E. 109. — af vissa i Bankens räkenskaper inom linien upptagne fordringar, angående. lil. 326.
IV. R. /\o5. XIX. B. 3gg. XX. A'. 96. — af Majoren C. R.
Robsahms skuld till Banko-Disconten. III. 3g4.
IV. A. 4m. — af det Carl Johans församling i Götheborgs- och Bohuslän af cholera-creditiv-medlen beviljade lån, angående. V. B. 348. A. 358. VI. E. 262. — af 2:ne från Banken utgifna odlingslån.
V. B. 399.
VII, A. 7. ( 6 ) Afskrifning af de Staden Borås beviljade byggnadslån, angående. VI.
B. 39g.
VII. Å. 38, 58. XIII. U. 462. XIII.
A. 627. — för en, vid bållen inventering, yppad brist i lumpförrådet vid Tumba Pappersbruk, angående. VI. B. 533. VII. A. 52.
Afsägelse!- att vara Bänkman. I. 173, 288. VIII.
258. — att vara Elector. II. 3i6.
V. 29». VIII. 294, 449- XI. 3. XVIII.
154. — att vara Ledamöter i Utskott. 1.83,88, 173,217,219,220, 287, 3i5, 3i6, 317. II. 158, 206. lil. 3g6.
IV. 238. 3o3, 383, 438. V. 292, 34g, 375, 402, 4°3. VI. 536. VII. 142, 239, 352, 482. VIII. 100, 2.58, 297, 378,449- IX. 90, 3oo, 320, 326, 375. 388, 393, 438. X. 14, 36, g5, 231, 362. XI. 62, 127, 131, 189. XII. 218, 33o. XIII. 302, 3o3,42i, 561, 611, 672, 674, 714- XIV. 3, 97, 3i2. XV. 113, 377, 378. XVII. 86, 25i, 252, 269. XVIII. 7, 49, i54, 232, 3)2. XIX. 217, 297. XX. 3, 107, 647. XXI. 42. 82, 36o. XXII. 209, 461. XXIII. 98. XXIV. 144. XXV. 88, 95, '47) '48, 247) 248, 349.
Akrell, Carl, yttranden. VII. 3?3. XVII. 325, 386.
Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottets Cancelli, om arfvoden åt.
Se arfvoden.
Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottets Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: — N:o 1. angående ökad Betjening. I. 13. !\\6. II. A. 79. — N:o 2. i anledning af väckt motion angående särskilda bestämmelser, i afseende på grunderna för befordran till embeten och Ijenster. II. B. 45i, 5o3.
IV. A. 422. XI. U. 13o. XII A. 141 • XIII.
E. 67. — N:o 3. i anledning af väckt motion, att roteringsskyIdigheten må upphöra, i anseende till öfverskridande eller åsidosatt iakttagande af derom afslutade coutraet. II. B. 5}i.
IV. R. 434. XIII.
TJ. 624, 648.
Å. 689. XVII.
U. i75. XVIII. A. 102. E. 323. A. 331.
— N:o 4- * anledning af väckt motion, dels om minskning af roteringsbesväret inom Elfsborgs Län, dels om förändrad indelning af de inom Länet förlagde 2:ne regementen, samt passevolance-afgiftens och beklädnadscassornas upphörande. II.
B 541 - IV. R. 434- XIII. U. 624, 648. X. 689. XVII. U. 175. XVIII. A. 102. E. 323. A. 331. — N:o 5. i anledning af väckt motion om upphörande af den rotering, hvarmed i sednare tider uppodlade hemman inom Helsingland och Gestrikland blifvit belagda. 11. B. 54..
IV. R. 435. XX. B. 71. A. 112. — t\:o 6. i anledning af väckta motioner, att alla hemman, utan afseende å deras olika natur, må deltaga i Tingshus - ( 7 ) och Prestgårds-byggnad.
II. B. 54^- IV. R. 415. XX. B. 759. XXI. A. 83, 87.
Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottets Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: — N:o 7. i anledning af väckt motion, att halfva indelta Armeen må hällas vacant under fredstid, emot en årlig afgift, som vissa år användes till fond för en, i förening med folkskolor, inrättad arhelsanstalt för fattiga och obemedlade barn inom hvarje församling.
IV. B. 161. A. 43g.
— N:o 8. i anledning af väckt motion om förändring af Kongl. Förordningen den 27 October 1812, om utskrifningssättet och inrättningen af allmänna beväringsmanskapet.
IV. B. 162. A. 442- — N:o g. i anledning af väckt motion om inskränkning af roteringsbesväret, till öfverensstämmelse med hvad de derom afslutade contracl bestämma.
IV. B. 162. A. 444- — N:o 10. om beräkning af notariearfvode för de, såsom notarier, hos Utskottet anställde Cancellister.
IV. B. 5i2. A. 584.
— N:o 11. i anledning af väckt motion, att afstånden emellan gäslgifvaregårdarna i Riket måtte regleras.
V. B. 373. VI. 4. VII. A. 18. — N:o 12. i anledning af väckt motion om förbud för utländska Djurförare, Taskspelare m. fl. att kringresa i Ri ket. V. B. 37 5. VI. 4. VII. A. 20.
— N:o i3. i anledning af väckt motion, om minskning i soldatmålet.
V. B. 373. VI. 4. VII. A. 21. — N:o 14. i anledning af väckt motion, att Pastorer måga deltaga i aflöning till Klockare, i mån af deras delaktighet i Klockareval.
V. B. 373. VI. 4- VII. A. 21. — N:o i5. om upphörande af den Handels-societelerna i Sjöoch Stapelstäderna, genom 7 mom. i Kongl.
Kungörelsen den 10 September 1628, ålagda förbindelse att ingifva bevis öfver verkställd saltimport, samt rättelse af berörde författning i öfrigt.
V. B. 373. VI. 4- VII.