Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Cederströms reservation bifoga sin här yttrade mening; ty ingen lärer vara skyldig att redogöra, huru han voterat.
Men, om det nödvändigt fordras, alt man icke instämt i beslutet för att få den upplysning, som Gr. v.
Fersens yttrande innehåller, bifogad det prot.utdr., som kommer alt afgå till de öfriga Stånden, så, ehuru jag i dag på f. m. uttalat min motsatta tanka i ämnet, vill jag, på det vederläggningen af Frih.
Cederströms reservation må kunna densamma åtfölja, gerna påtaga mig att hafva varit en bland de fyra ledamöter, sorn på f. m. voterade nej; och jag yrkar på grund häraf, att den anmärkning mot Frih.
Cederströms reservation, som innefattas i Gr. v.
Fersens yttrande, må åtfölja till de öfriga RiksStånden.
Jag tror, att jag på f. ro. ådagalagt, hvad jag tänker i den fråga, som då förevar, och jag skulle derföre förmoda, att Frih.
Palmstjerna bort veta, huru jag då voterade.
Emedlertid, och ehuru jag icke är skyldig att redogöra för min voteringssedel, vill jag likväl nu förklara, att jag röstade för bifall till Utsk:s förslag i Den 23 Juli c. m. 43 första punkten, och jag instämde jemväl i Gr.
Frölichs tillägg.
Det är således icke såsom reservation jag velat bifoga någon särskild mening; men jag har trott, att då Frill.
Cederström ville bifoga sin reservation, kunde såsom upplysning äfven medfölja den anmärkning, att endast Ijeui ledamöter af R. o. Ad. delade hans åsigt.
Efter Gr. v. Fersens nu afgifna förklaring kan den mening, som han begärt få bifoga prot.- utdr. lill de öfriga RiksSt., ej anses annorlunda, än såsom ett svar af R. o. Ad. på Frih.
Jag tror icke det vara öfverensstämmande med grundlagen, att sådant sker, och nödgas reservera mig, om R. o. Ad. beslutar, att Gr. v. Fersens yttrande skall prot.utdr. åtfölja.
Föjf min del inser jag ej något skäl att vägra Gr. y.
Cederströms reservation bifoga sitt yttrande; men 0111 man häruti linner något stötande mot formen, synes den enklaste utvägen vaja, att i sjelfva prot.utdr. intages, att R. o. Ad:s beslut blifvit fattadt genom votering, dervid så och så många röster varit på ena sidan och fem på den andra.
Ändamålet blir härigenom vunnet, utan att Ståndet nedlåter sig till svar pä en reservation.
Gr, Cronhjelm:
Om i den punkt af prot.utdr., som angår första punkten afUtsk:s betänk., insättes, på sätt Frih.
Boye föreslagit , att beslutet blifvit fattadt genom votering med i5ö röster mot 5, afstår jag gerna från yrkandet att fä den särskilda vederläggningen af Frih.
Cederströms reservation bifogad.
Gr. yoi) Fersen:
Boyes förslag antages, afsjtår äfven jag från min framställda begäran, enär jag då i allt fall vinner min önskan, att Frih.
Cederströms reservation ej kommer till de öfriga RiksSt., utan att de tillika lä veta, huru få ledamöter delat Frih:s åsigt.
Icke utan hopp om framgång tager jag mig friheten att vända mig till min värde vän, Frih.
Cederström, med begäran, att han matte afstå från sitt yrkande att få sin reservation bifogad prot.utdr. till .de öfriga RiksSt.
Jag hoppas, att Frih. skall gifva R. o. Ad. delta prof af bevågenhet, hvarmed jag tror, att Ståndet skulle vara särdeles belåtet.
I annan händelse anser jag Frih, Boyes förslag vara till formen det riktigaste; men det är obehagligt att nödgas i prot.utdr. om ett så allvarsamt beslut, som det vi 1 dag fattat, göra det ovanliga tillägg att intaga röst-antalet vid voteringen, hvilket skulle synas innebära ett skryt.
Jag förnyar derföre min uppmaning till Frih.
Cederström och hoppas, att han åtminstone ej misstycker min begäran.
Till svar å hvad Hr Lefren anfört får jag blott nämna, att då han förmodligen med mig delar D*n 23 Juli c. ta. öfver ty "elsen, att alla RiksSt. skola med lugn och mogen öfverläggning besluta i det vigtiga ämne, som nu är i fråga, bör han finna, att då blott fem ledamöter varit af min mening, kan den ej verka till något menligt resultat för R. o. Ad:s beslut, så Mini t ej pluraliteten i de öfriga RiksSt. är öfvertvgad om denna menings företräde; men det bör icke vara Hr Lefre'ns afsigt, lika litet soni min, att hindra de öfriga RiksSt. från kännedom om de olika meningar, som bär blifvit yttrade.
Då jag finner, att jag missräknat mig på Frih.
Cederströms benägenhet att efterkomma min billiga begäran, nödgas jag afstå från alla vidare försök i denna väg.
Ridd,Secret.:
Efter den uppställning, som prot.utdr. nu har, lyder början, sorn följer:
Då nu ånyo föredrogs BancoJJtsk:s utlåt, N:o 17 etc, —. - - - - stadnade R. o. Ad. i följande beslut, hvarefter de särskilda besluten följa i numererade momenter eller punkter; och det lärer således icke gå an att intaga röst-, antalet vid voteringen framför första punkten, enär derigenom tillägget skulle hänföra sig äfven till de påföljande punkterna.
Men deremot torde samma tillägg kunna göras vid slutet af första punkten, så att efter ordet sedlar tillädes: hvilket beslut fattades med i56 röster emot 5.
Då Frih, Cederström ej velat ingå på Ilr Lefre'ns förslag, skulle jag tro, att hans reservation gerna kan åtfölja, utan att det lönar mödan att i prot.utdr. intaga, huru många röster han vid voteringen haft för sig.
Detta blir troligtvis ändock i morgon bekant genom tidningarna, och mig synes det vara bättre, att vi åtnöjas med detta allmängörande, än att vi gifva åt prot.utdr. en ovanlig form, som tilläfventyrs skulle väcka mera uppseende.
Jag ber att få instämma med den siste värde talaren och hoppas, att Gr, v. Fersen sjelf afstår från begäran att få sitt yttrande prot.utdr. bifogadt.
Hr Lefre'n: Jag instämmer likaledes med Gr. Posse, och då Gr. v.
Fersen nu ser sig icke kunna vinna ändamålet att förmå Frih.
Cederström att afstå, torde det vara bäst, att Gr. sjelf afstår, på det vi ej må visa någon kitslighet, utan i prot.utdr. bibehålla den värdighet, som ämnets vigt. för tjenar.
Sedan flera ledamöter, som med mig instämma om plämpligheten af Frih.
Cederströms reservation, förgäfves sökt förmå honom afstå från sin begäran att få densamma prot.utdr. bifpgad, afstår jag från yrkandet, att det af mig gjorda yrkande måtte till de öfriga RiksSt. åtfölja.
Jag skulle verkligen vara böjd för samma envishet; som den värde reservanten här midlemot Den j5 Juli c. m. 45 mig, och jag tror äfven, att prot.utdr. ganska lätt skulle kunna uppställas sålunda, att röstantalet vid voteringen på ett lämpligt sätt deruti intogs; men ehuru jag jemväl tror, att denna upplysning icke vore utan vigt, vill jag icke vidare yrka derpå, desto hellre som Frih.
Cederström endast stödt sin reservation derpå, att en lag för Banken bör finnas, men en sådan redan för fyra år sedan är utfärdad.
Hr Cederschjöld, Pehr Gust.
Posse, och tycker saken ej förtjena, att man för densamma afviker från den vanliga formen för prot.utdr.
Det skulle endast förråda brist på lugn, och jag tillstyrker således prot.utdr:s godkännande sådaut det först var uppstäldt.
Jag är förekommen af den siste värde talaren och anhåller blott att få tillägga några ord.
Det vore verkligen ovanligt, att i ett protutdr., ronde R. o. Ad:s beslut, inlaga en redogörelse för sättet, huru beslutet tillkommit; det skulle bevisa, att Ståndet fästat mer afseende på den bifogade reservationen, än den förtjenar.
Jag anhåller således, att Gr.
Posses förslag måtte antagas såsom värdigast för den stora majoritet, som i denna fråga yttrat sig emot Frih. Cederström.
Mig vill synas, som R. o. Ad. fästar alltför mycken vigt vid Frih.
Jag tror, att sedan han begagnat sin grundlagsenliga rätt att reservera sig emot Ståndets beslut och att yrka reservationens medföljande till de öfriga RiksSt.
, böra vi tillåta honom utöfning af denna rättighet, utan att taga vidare befattning dermed, helst jag förmodar, att Frih.
Cederströms mening icke skall vinna mer afseende hos de öfriga RiksSt., än den vunnit här.
På grund häraf instämmer jag i Gr.
Posses förslag.
Jag vill väl icke vara envis i vidhållandet af min mening, ty jag förutser, att jag stadnar i minoriteten.
Jag kan likväl icke neka, att jag delar Gr.
Cronhjelius tanka, att det icke vore alldeles utan nytta, om de öfriga RiksStm erhölle upplysning om antalet af dem, som inom detta Stånd instämt i Frih.
Cederströms åsigt.
De, sorn läsa lillis reservation, kunde eljest tro, att han varit ensam, då han likväl haft fyra med sig.
Det finneg ännu ett annat sätt att komma ifrån saken, sorn jag, med något hopp om framgång, tager mig friheten framkasta.
Jag hemställer nemi., om icke Frih.
Cederström, då han icke velat afstå från sin reservations medföljande till de öfriga RiksSt., skulle sjelf vilja i densamma intaga, att han vid voteringen haft endast fyra röster med sig.
Härigenom skulle Frih. på en gång vinna sitt ändamål och göra rättvisa åt Ståndets majoritet. 46
Den 23 Juli e. m. Frih.
Jag utber mig att nu få fästa uppmärksamheten på en annan omständighet, som synes innebära ett essentielt fel i det protutdr., som till justering blifvit uppläst.
It. o. Ad. beslöt nemi- på förmiddagen, att af de BancoUtsk:s betänktn, sorn angå realisationsfrågan, N:o 17 var det, sorn borde först afgöras; och då Ståndet sedermera beslöt en inbjudning till de öfriga RiksSt. att med 11 o.
Ad instämma, borde detta beslut om ordningep för afgöraudet äfven vara uti inbjudningen intaget.
Boyes nu sednast framställda förslag, ty om dc öfriga RiksSt. vilja gora afseende på 11. o. Ad:s inbjudning, lära de nog sjelfmant inse, att betänk.
N:o 17 blifvit till afgörande af oss först företaget; men att härutinnan söka inverka på dem genom särskild uppmaning tror jag ej vara ändaipålsenligt, såsom ådagaläggande en jietsighet vid frågans behandling, som ej är behöflig.
Sedan protutdr. ånyo blifvit uppläst, godkändes det med den förändrade redaction af 4:de punkten, som sednast blifvit föredragen, och den jemnkning i redactionen af slutmeningen, att den skulle få följande lydelse:
"Hvarjemte ett yttrande af Frih.
Cederström, Jac., i "stöd af ^7 5.
Riksd.Ordn. &c.” Företogs till pröfning
BancoUtsk:s d. i4 dennes på bordet lagda utlåt.
N:q i6 till svar å de inom samtliga RiksSt. framställda, till Utsk. remitterade anmärkningar vid dess under N:o 6 afgifna betänk, med förslag till hufvudgrunder för Bankens rörelse och förvaltning.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade, att detta utlåt, skulle punktvis företagas.
Ropades ja, Frih. Cederström, Jac.:
Emot företagande af detta BancoUtskts betänk.
N:o 16, innan den nya af Konungen föreslagna banklagen förekommit till pröfning och antagande, får jag, på skäl, som jag förut utvecklat, anmäla isin reservation.
Då litt uppläsningen börjades af första punkten utafUtsk:s i utlåt.
N:o 16 afgifna förslag, anmälde sig Gr.
Cronhjelm, Otto Au g., och yttrade:
Jag fruktar, att det icke vid föredragningen af detta betänk. går an att genast öfvergå lill pag. 81 och Utsk:S der framställda förslag, emedan åtskilliga enskilda motioner, som Utsk. i ett föregående till besvarande upptagit och beledsagat med bestämdt till- elior afstyrkande, icke skulle komma under någon pröfning.
Jag tror derföre, att man måste börja med dessa motioner, af hvilka den första förekommer pag. i3, Den a3 Juli «. ra. 47 nng:de ITr Tottics förslag om lånerörelsens öfverflyttande till Riksg.cont.
Hr Lefre’n, Joh. Pehr:
Förhållandet med detta betänk. är i sjelfva verket sådant, att allt, hvad som förekommer före pag. 81, blott är en framställning af Utsk:s åsigter och utgör premisser till det resumerade förslag, som börjar pag. 8r.
Jag hemställer således, hvartill det skulle tjena, att punktvis genomgå dessa premisser, som redan äro af alla kända, helst det i allt fall endast är resultaten, som kunna komma i fråga att läggas till grund för beslut.
Både för att i afseende på tiden bespara åtminstone en hel dags öfverläggningar, hvilket måhända icke är utan vigt, om vi ej vilja komma alltför långt efter de öfriga RiksSt., och för mera redighet vid föredragningen anhåller jag således, att vi, på sätt Hr Gr. o. Landtm, föreslagit, få börja med pag. 81 , eller Utsk:s förslag, såsom också förr varit öfligt.
Jag tror visserligen, att det går an att företaga betänk, till afgörande iden ordning, Hr Gr. o. Landtm, föreslagit, och att således börja med Utsk:s förslag pag. 81; men jag befarar, att vi då nödgas sedermera återgå till det föregående af betänk., emedan der finnas åtskilliga saker, hvaröfver i annat fall intet beslut skulle blifva taget.
Så är t. ex. fråga af enskild motionär väckt om lånerörelsens öfverflyltning till Riksgtscont., hvilken fråga jemte flera andra af Utsk. afstyrkta motioner förekomma i början af betänk, och måste till afgörande företagas.
Emedlertid är det likgiltigt i hvad ordning det sker, och jag anhåller för min del endast, att, då sådana punkter förekomma, sorn hafva gemenskap sins emellan, Hr Gr. o. Landtm, måtte tillåta gemensam discussion öfver dessa punkter, och deribland räknar jag till en början i:sta och a:dra punkterna, som, efter min tanka, icke kunna särskildt disculeras, ehuru de väl sedermera må framställas till afgörande hvar för sig* Gr.
Det är visserligen likgiltigt, om man, först efter att hafva beslutat öfver Utsk:s förslag pag. 81 , återgår tdl de enskilda motionerna\ men någon åtgärd måste dessa hafva, ty (leta frågor finnas deribland, som Utsk. beledsagat med till- eller afstyrkande, och R. o. Ad. lärer finna nödvändigheten af att icke förbigå déssd utan något beslut.
Efter mitt förmenande kan någon redig behandling af detta betänk, icke vinnas, utan att Utsk:s förslag punktvis genomgås, på sätt Hr Gr. o. Landtm, föreslagit.
Om man förut företager särskild pröfning af alla de enskilda motioner, som i detta vidlyftiga amne blifvit väckta, skulle dét hända, alt man genast i början inkommer på en punkt, sorn icke förekommer förrän 48 Deu a3 Juli e. m. längre fram i Utsk:s förslag, och man skulle före hufvudsaken komma att behandla dess följder och bifrågorna.
Jag tror således det lämpligaste vara, att öfverläggning först äger rum om det förslag, Utsk. tillstyrkt, dervid de ledamöter, som anse, att Utsk. i någon punkt ej fästat tillbörligt afseende å en dithörande enskild motion, äro oförhindrade att vid denna punkt göra motionen gällande, samt att vi slutligen, såsom Frih.
Ehrenborgh föreslagit, företaga till afgörande de motioner, som Utsk. afstyrkt och icke hafva gemenskap med någon punkt.
Hvad sammanhanget emellan irsta och 2:dra punkterna beträffar, torde jag få fästa uppmärksamheten derpå, att Utsk. i irsta punkten blott uppställt en delinition på hvad som bör förstås med sedelstock, hvarom begreppens redande synes hafva varit nödvändig efter den förvirring i dessa begrepp, som ägt rum efter sista riksdagen och föranledt till tvister inom sjelfva Bancostyrelsen om sedelstockens storlek.
Bifalles första punkten, hvilket jag för min del tillstyrker, enär jag anser ganska rigtigt, att i sedelstocken inräknas alla af Banken utgifna och utelöpande sedlar, med undantag endast af de förskott, som blifvit från Banken utlemnade till invexling af förslitna sedlar i landsorterna och de transportsedlar, som, ehuru infriade, icke kunnat afföras, för hvilka begge summor afdrag rätteligen bör ske, såsom i annat fall medförande dubbel bokföring; — men om, säger jag, man är ense om denna enkla sak, blifver det lätt att vid andra punktens afgörande bestämma sig för den proportion emellan sedelstock och metallisk valuta, som öfverensstämmer med hvars och ens omdöme.
Den, som vill, att afdrag vid bestämmandet af denna proportion skall ske för depositioner och lån på exportabla effecterj kan då i allt fall göra sin mening gällande, ty han behöfver blott yrka andra punktens rättande derefter.
Om man t. ex. anser proportionen emellan sedelstock och metallisk valuta kunna hållas såsom ett tili tre, men tillika villj att depositioner och län på éxportabla éffecter härvid skola afräknas, behöfver män blott yrkäj att proportionen i stället bestämmes som i tili ö. s. v. På detta sätt får alltid den mening, som yrkar en eller ätinan afräkning i Sedelstocken, tillfälle att göra sig gällande utan hinder af fr .sta punkten; men jäg befarar, att missförstånd och oreda .ali uppkomma, om man icke börjar med denna första punkt såsom en enkel utgångspunkt, hvaremot, i händelse den antäges, alla möjliga proportioner emellan sedelstock och valuta sedermera kunna föreslås och discuteräSj deduceras och antagas.
Jag hemställer således till Frih.
Ehrenborgh, örn icke första punkten lämpligast bör till afgörande företagas särskildt för sig.
Hr Nordenan ekar * Fredr. Wilh.:
Det är angrda ordningen för föredragningen, som jag anhåller att få yttra nå - D c ii a3 Juli e. m. 49 några ord.
Då jag är bland dem, sorn yrkat lånerörelsens förflyttning till ltiksg.cont., är det med tillfredsställelse jag nu hort, att en talare funnit den härom väckta motionen förtjena afseende.
Jag anser likväl icke nödvändigt att för denna fråga återgå till pag. i3 i Utsk:s betänk., ty deri ingrediera!' i de garantier för realisationens bestånd, som blifvit uppställda i 3:dje och följande punkterna af Utskis förslag.
Denna fråga kan således der förekomma, dock bölden äfven afses vid afgörandet af aldra punkten, emedan deri proportion, som erfordras emellan sedelstock och metallisk valuta, i betydlig mån beror af de garantier för realisationen, som för öfrigt beslutas.
Dr Lefre'n: Jag tror, att den tid, sorn R. o. Ad. använder för att blifva ense om ett redigt behandlingssätt af detta betänk., icke är illa använd.
Jag lager mig således friheten hemställa, om icke behandlingen bör blifva sådan, alt Utsk:s förslag, på sätt grundlagen äfven föreskrifver, alltid får blifva ja-propositionen, och contra-propositionen föreslås af dem, som icke äro nöjda med Utsk:s betänk.
Den kan då hemtas från de projecter af enskilda motionärer, sorn Utsk. lemnat utan afseende, och för att visa detta genom ett exempel, röride lånerörelsen, torde jag få påminna, att i Utskls förslag pag. 86 förekommer ett tillstyrkande att småningom från Banken öfverflytta den nuvar. discontrörelsen, och intet hinder möter för hvem som vill att der yrka samma förhållande med alla andra grenar af Bankens lånerörelse.
Jag anhåller, att Gr.
Cronhjelm och de flera ledamöter, sorn yrka på ett annat föredragningssätt, måtte behjerta denna utväg och icke tro, att jag åsyftar förhindrande eller hämmande af någon menings framställning.
Jag instämmer med HrEefre'n, att enda möjligheten för alt komma till någon reda vid besluten är att följa ilen af Utsk. uppställda ordningen.
Vid de särskilda punkterna afUtskis förslag kan i allt fall hvarje opinion göra sig gällande, utan alt man behöfver återgå till de enskilda motionerna och särskildt Upptaga dem till afgörande.
Så t. ex. kan Hr Totties förslag komma under öfverläggning, då den afdelning, som handlar om Bankens lånerörelse, förekommer.
Hvad åter första och andra punkterna angår, torde de böra gemensamt discuteras, men kunna hvar för sig afgöras.
Jag skall icke upptaga liden länge; jag har blott velat erinra, att Frih.
Palinstjernäs yttrande visat, att vi, så snart vi inkomma på discussion öfver Usta punkten, jemväl komma in på ilen andra, hvilket nogsamt ådagalägger dessa punkters sammanhang och behöfvet af den gemensamma öfverläggning, jag föreslagit.
Efter mili tanka blifver det nödio H. 7 5o Den 23 Juli e, m. vändigt att först till afgörande företaga Utsk:s förslag, som börjar pag. 81 i betänk.; hvarje ledamot äger ändock rätt att vid de särskilda punkterna af förslaget väcka de contraförslag, han önskar, utan att dessa behöfva förekomma till särskild pröfning.
Man har talat om Hr Totties motion att flytta hela lånerörelsen till Riksg.cont., och måhända kan denna fråga lämpligast förekomma, när de garantier för realisationen afhandlas, som finnas i örte, örte och y:de punkterna af Utsk:s förslag; detta må dock bero på dem, som vilja göra Hr Totties motion gällande.
I afseende på föredragningen af irsta och 2:dra punkterna är jag af samma tanka sorn Frih.
Ehrenborgh och anser öfverläggningen böra ske på en gång derföre, att Utsk., emot vanligheten vid föregående riksdagar, i sedelstocken upptagit nära 4 millioner för depositioner och lån på exportabla effecter, hvilka förut aldrig varit inberäknade.
Jag skall icke bestrida detta, men med vilkor, att lägsta proportionen emellan sedelstock och metallisk valuta då bestämmes såsom i till 4; ty om denna proportion fastställes, på sätt Utsk. i 2:dra punkten föreslagit, såsom i till 3, måste jag i i:sta punkten yrka, att från sedelstocken uteslutas såväl alla depositioner som de sedlar, hvilka utgifvas för lån på exportabla effecter.
Blir åter proportionen bestämd såsom I lill 4> ä1’ )aS för min del nöjd med Utsk:s förslag i irsta punkten; ty då får landet samma fördel deraf, som i händelse afräkning sker för de nyssnämnda posterna, hvilka för närvar., efter Bancostyrelsens sednaste uppgift, utgöra nära 4 millioner.
På dessa skäl anhåller jag, att discussionen öfver de 2:ne första punkterna må blifva gemensam.
Såvida det med säkerhet lärer kunna antagas, att icke alla de särskilda meningar i realisationsfrågan, som blifvit inom RiksSt. yttrade, här hafva sina representanter eller försvarare, lärer det i alla händelser blifva nödvändigt, att sedan man genomgått Utskrs tillstyrkanden, återkomma till de afstyrkta motionerna, för att äfven vidtaga någon åtgärd med sådana inom de öfriga RiksSt. väckta frågor, som af ingen på detta rum blifvit under discussionerna framdragna, så framt man eljest icke till slut vill göra såsom vid 1756 års riksdag, då Landtm, lade en mängd handlingar i olika frågor på en gång under klubban och framställde den propos.r Bifaller R. o. Ad. hela luntan.
Jag vill emedlertid nu icke längre uppehålla tiden med tvist om föredragningssättet, enär det är angeläget, att vi ju förr desto hellre må komma till första punkten; jag skall likväl icke underlåta att, sedan vi genomgått de särskilda punkterna af Utskrs förslag, så vidt på mig ankommer, bevaka formerna och tillse, att ingen fråga lemnäs oafgjord.
Det lärer icke undfalla någon, att Hr Totties förslag åsyftar tvenne väsendtliga garantier
Den a3 Juli e. m. 5i för realisationen» bestånd; den ena att till bankens disposG lion för påkommande behof öfverlemna papper, som äro mera rörliga än dess nu ägande Jåneliandlingar, och den andra att sätta en säkrare gräns emot sedelemissioner utan motsvarande insatt metallisk valuta.
Detta förslag måste således öfvervägas i bredd med de garantier, som Utsk. uppställt i andra och följande ända t. o. m. ii:te punkten; och man kan icke återgå till förslaget, sedan dessa punkter i Utsk. först blifvit afgjorda.
Det torde anses förmätet af mig, att, 'sedan så många olika opinioner om behandlingen af detta betänk, blifvit yttrade, framställa en, som är skiljaktig från alla de föregående.
Jag erkänner, att här förete sig väsendlliga svårigheter för behandlingssättet, och jag medger riktigheten af Hr Lefre'ns och Hr Rosenblads sats, alt Utsk:s förslag måste punktvis föredragas för fattande af definitivt beslut deröfver.
Men jag anhåller dock få fästa uppmärksamheten derpå, att alla de, som icke äro nöjda med Utsk:s hela uppställning, blifva, om man genast skrider till en sådan föredragning, afskurna från möjligheten att få fram de förslag till en helt annan uppställning, som de tilläfventyrs kunna önska.
Jag vill härmed likväl icke säga, såsom Gr.
Cronhjelm, att R. o. Ad. skulle genomgå alla de förslag, som äfven inom de öfriga RiksSt. blifvit väckta, oaktadt de af ingen här närvar, försvaras eller påyrkas; ty om ingen här finnes, som uppfattar ett sådant förslag och gör det till sitt eget, tror jag, att R. o. Ad. tryggt kan gå detsamma förbi, enär livar och en blott fäster sig vid de ide'- er, som öfverensstämma med hans egen öfvertygelse, de ina vara väckta hvar som helst, men iemnar de öfriga åsido, och det således måste tagas för afgjordt, att ett förslag, som af ingen här försvaras, icke heller blir af Ståndet godkändt.
Jag har blott velat säga, att hvar och en, som önskar en annan uppställning i det hela än Utsk:s, bör äga rätt att först få sitt förslag i massa pröfvadt i jemnförelse med Utsk:s. Jag tviflar emedlertid icke, att ett sådant behandlingssätt skall möta motstånd, men tror icke destomindre det riktigaste och bästa sättet att komma ifrån formfrågan vara, att de, som yrka en förändring i hela uppställningen af Utsk:s betänk, eller någon större eller mindre del deraf, först få sina förslag under pröfning, och att vi, först sedan alla sådana nya förslag blifvit undanröjda, öfvergå till Utsk:s betänk. punkt för punkt.