Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men då jag förutser, att i fall man borttager detta sista morn., mångfaldiga tvister skulle uppkomma, derigenom att en eller annan, som, enligt de föregående cathegorierne i samma g, rätteligen borde tillhöra borgarne och städerne, skulle vilja undandraga sig de afgifter
Vill desse sednare, hvilka dem eljest åligga, för att komma in under cathegorien af det 5:te Ståndet, kan jag icke annat, än yrka afslag å det utaf Hr Lefren framställda förslag.
Sedan öfverläggningen härmed ansetts vara fulländad, hemställde H. Ex. Hr Gr. o. Landtm., om R. o. Ad. behagade såsom sin gemensamma tanke antaga Hr Lefrens ifrågavarande förslag.
Ropades starka nej, blandade med ja, hvarefter H. Ex. förklarade, det han trodde sig hafva funnit, att nej öfverröstat ja.
Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att nu det af Gr. Frölich, David, d. 13 dennes f. m. framställda förslag till gemensam tanke förekomme till föredragning, anmälde sig och yttrade Gr.
Sedan jag i dag erfarit, att R. o. Ad. sent på aftonen i går, genom antagande afen mellanmening, vederbörligen indrillat det 5:te Ståndet, faller det af sig sjelf, att mitt förslag numera icke kan blifva föremål för R. o.
Ad:s pröfning, utan anser jag mig af la force des choses förpligtad att i detta afseende resignera, och yrkar således icke föredragning af mitt förslag.
H. Ex. ITr Gr. o. Landtm, yttrade, att sedan Gr.
Frölich förklarat sig icke vidare yrka föredragning af det förslag, han afgifvit, R. o.
Ad. torde tillåta att detsamma förfölle; hvilket bifölls.
Såsom föremål för pröfning framställde H. Ex. Hr Gr. o.
Landtm, sedermera det af H. Ex. Hr Gr.
Björnstjerna, Magnus, i gårdagens eftermiddagsplenum afgifna förslag till gemensam tanke, att andra kammaren må formeras classvis, såsom medelväg emellan stundsval och allmänna val. D u n 14 Mars. 315 H. E.v. Hr Gr.
Dä jag i gär föreslog, såsom amendement till Gr.
Lagerbjelkes förslag, att den nedre, eller, för alt nyttja hans uttryck, yngre kammaren skulle sammansättas medelst classval, är jag skyldig att något närmare explicera hvad jag dermed menar.
Jag hade trott, alt hvar och en skulle förstå betydelsen af classval; men jag scr, altman fattat detta uttryck olika mot hvad jag hade föreställt mig.
Då 3 Ständ vid sistlidne riksdag fattade det beslut, att valen skulle ske stånds- eller classvis, förstod jag derunder, att classen måste vara någoting mera utsträckt än ståndet, eller alt ståndet vore inbegripet under classen.
Om jag fördelar BorgareSt. i classer, kallatjag det skrän.
Jag kan icke förstå annat, än att classen måste vara någonting mera omfattande än ståndet, och jag föreslår derföre följande.
Björnstjerna uppläste härefter följande:
Såsom amendement till Gr.
Lagerbjelkes motion, hvilken endast rörer den öfre kammarens sammansättning, vågar jag till B. o. Ad. vördsamt föreslå:
Atl den nedre eller yngre hammaren väljes genom classval.
Classerna inbegripa
Stånden, hvilka utgöra en underafdelning af classerne.
Classerna äro fyra, nemi.: t:o.
Den jord- och bergsbrukandc classen af alla stund.
Den röstar efter hemmantal, eller efter ett mot delta svarande taxeringsvärde för bruk, qvarn m. m.
På det alt det Hederv.
BondeSt. må i denna dass erhålla sin fulla andel, utan atl erhålla eli alldeles öfvervägande inflytande, fastst tilles antingen ett minimibelopp af hemmansdel, under hvilken valrätt icke erhållcs, eller fördelas classen i 2:ne nnderafdelningar för de lägre eller högre beskattade, enligt det af Gr.
Anckarsvärd i gär afgifna förslag. 2:o.
Städernas innevånare.
Denna dass inbegriper borgerskapet, husägare samt andra, till ett viss belopp der skattskrifna innevånare.
Detta torde vara så mycket billigare, som borgerskapet i alla Rikets släder, hvilkas folkmängd uppgår till 300,000, utgör icke mer än 60,000, (gesäller och lärlingar inberäknade). 3:o. Lärarcclassen.
Denna inbegriper det Högv.
PresteSt., lärare vid universitetet-, gymnasier m. m. 4:0.
Ridderskapet och Adeln samt Krigsbefälet till lands och vatten, delta sednare i en viss proportion.
Ofrälse ståndspersoner erhålla medelst denna fördelning den dem tillkommande valrätt, ulan att behöfva afskiljas i ett särskildt
Stånd, svårt att definiera.
De som äro skattskrifna i stad, erhålla der valrätt och valbarhet.
De som äro skattskrifne på landet, erhålla dessa förmåner derstädes i förhållande lill deras ägande hemmantal.
Samma förhållande äger rum med ofrälse embetsman pä landet och i städerna.
Classval utgöra en medelväg e - 31(5 Den 14 M a r s. mellan slåndsval oell samfällda val, en medelväg, som möjligtvis skulle kunna förena de stridande tankarne i denna fråga. R. o. Ad. torde så mycket mindre förkasta denna medelväg, som R. o.
Ad. redan vid förra riksdagen medgifvit, alt valen skulle ske ståndsvis eller classvis.
Att neka detta nu, vore alt gå retroactivl tillväga i sina beslut.
Om man såsom utgångspunkt vill göra sig be grepp om huruvida stånd innefattar class eller class stånd, såsom den siste värde talaren förmenat, så behöfver man icke gå längre tillbaka, än till att taga i öfvervägande den organisation, som R. o.
Ad. inom sig såsom Stånd ägde under den tid, då R. o. Ad. ieke voterade och röstade samfäldt såsom nu, utan classvis.
Stånd var då indeladt i 3 classer, hvilka ock voro verkliga classen Jag tror, alt det är en ganska riktig indelning att säga, det ståndet sönderfaller i classer, hvilket också är förhållandet med BorgareSt.
Der är nemi. en class, som utgöres af magislratspersoner, hvilka väljas på olika sätt emot Ståndets öfrige ledamöter; der är en class, som utgöres af handtverkeriernes män; en class, som utgöres af minuthandlande och en af grosshandlande.
Alla dessa classer utgöra af ålder underafdelningar under Ståndet, hvaraf är klart, att i sjelfva benämningarne icke ligger någon motsägelse, ulan en ren consequens.
Hvad åter sjelfva saken beträffar, så har R. o. Ad. vid de föregående besluten strängt bibehållit ståndsideen, hvaremot ett antagande af Gr.
Björnsljernas amendement skulle, efter mitt förmenande, innefatta eli frångående af denna ide' samt ett återupptagande af de förslag, som under de föregående dagarne blifvit underkända.
Jag afslyrker af dessa skäl Hr Grefvens amendement.
Jag har ansett det vara klart, att då II t sk. såsom grundsats antagit, all representationen skall utgöras af 5 stånd, Utsk. dervid ovillkorligen afsett, att BondeSt. skulle deraf utgöra en 5:te-dd; BondeSt. sådant nemi. som det af ålder varit.
Det är detta slags BondeSt. i Sverige, som icke bör bortblandas genom några classer; ty finge hvar och en i dessa classer, som ägde jord, rösta gemensamt med BondeSt., så är det all hålla 100 mot 1, ali ingen enda bonde blefvc representant, utan skulle de alla inom valkretsarne blifva uteslutne af ståndspersonerne.
Del är sant, att denna BondeShs representationsrätt är en egendomlighet för Sverige ensamt; men denna egendomlighet torde vara af större nationel vigt, än ali man lättsinnigt bör bortkasta den.
Jag afslyrker Gr.
Björnsljernas amendement.
Jemte det jag instämmer i de begge siste talarnes anföranden, anhåller jag att litet närmare få utföra hvad deli ene af dem redan antydt.
Björnstjerna förvexla!' det begrapp, som vi öfrige Svenskar hysa om orden stånd och class.
Ståndet är den hela, stora afdelningen, som åter har sine underafdelningar eller s. k. classer.
Hr Lefrén bar redan anmärkt, att förhållandet fordom var sådant inom della H. Stånd, Den 14 Mars. 317 och alt det ännu sä är inom BorgareSt.
Gä vi till PresleSt., så förhåller det sig der såsom med BorgareSt.
Det har sine classer, hvaraf biskoparne utgöra en, kyrkoherdarne en annan, comministrarne en tredje o. s. v. Vill man nu här begagna ordet class, i st. f. stånd, så tror hvarje läsare, som ser det, att dermed menas hvad Svensken i allmänhet förstår med class, och föreställer sig icke att meningen motsvarar hvad andra anse betyda stånd.
Detta om formen för uppställningen.
I afseende åter på sjelfva saken, anser jag ingen blifva med ett sådant förslag belåten, men troligen varda de mest obelåtna, hvilka man här borde göra rättvisa d. v. s. de ofrälse ståndspersonerne.
De skulle icke få rösta med den class, till hvilken de hörde, ulan med dem, bland hvilka da bodde.
En ofrälse ståndsperson, en häradshöfding t. ex. skulle, för det han händelsvis bodde i stad, rösta bland dennes borgare, under det att en annan å landet boende häradshöfding skulle rösta bland häradets bönder o. s. v.
De ofrälse slåndspersonerne skulle på detta sätt anse sig ej hafva fått några väsendtliga rättigheter, emedan de allestädes bestämdt öfverröstades af deras olikartade omgifning.
Att fastställa ett minimum af rösteantal för bönders rösträttighet, skulle ulan tvifvel anses vara en förhatlig inskränkning i gammal rätt, och derföre röna eli stort motstånd.
Nu är hvarje bonde berättigad alt rösta för det bråk af mantal, han äger, det må vara huru litet som helst.
Ville man för framtiden betaga honom denna rättighet, och komme förslaget derom från B. o. Ad., så skulle det utan tvifvel uppväcka oenighet.
Jag anser det vara i sak oriktigt, och i verkställigheten vådligt, samt afstyrker alisa Gr.
Jag vill hemställa till min värde vän, Hr von Hartmansdorff, hvad slags benämning han vill gifva åt städcrnes samtlige innevånare, och huruvida de icke utgöra en class.
Huruvida icke vidare, de som idka jord-eller bergsbruk, utgöra en annan class.
Hvad BorgareSt. beträffar, så känner jag inga andra underafdelningar, än skrän.
Classen är den vidsträcktare henämningen.
Cederström har sagt, att genom classval, på sätt jag föreslagit, skulle icke en enda bonde blifva vald.
Till svar härå torde jag endast behöfva nämna, att BondeSt.
, såsom varande ägare af 41,000 mantal, helt säkert skulle få sin goda lott i jemförelse med de andra Stånden, hvilka inalles icke äga mer än 21,000 mantal.
Att fastställa, antingen ett minimum af hemmantal, eller också bilda 2:ne underafdelningar, på sätt jag föreslagit, blir i alla fall nödvändigt, på det att icke BondcSl. må blifva del allrådande.
Den nu pågående discussioncn kan visserligen vara ganska intressant; men som öfverläggningarne ronde representationsfrågan nu redan varat flere dagar, och säkerligen andra mål äfven vänta pä handläggning, så får jag hemställa, huruvida icke H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, anser tjenligtatt, innan discussionen vidare fortgår, tillkännagifva, huruvida Hr Gr. o. Landtm. 318 Den 14 Mars. anser det af Hr Gr.
Björnstjerna framställda förslag kunna till discussion eller beslut föranleda.
I anledn. af denna begäran lillkännagaf H. Ex. Hr Gr. o. Landtm., att han ansett Gr.
Björnsljernas förslag, sädant det i går väcktes, icke hafva varit stridande emot R. o. Adis beslut, emedan förslaget då icke innehållit annat, än att den ena kammaren borde formeras classvis; men att II.
Ex. Hr Gr. o. Landtm, ej kunnat undgå att finna det åtminstone 2:ne punkter uti Gr.
Björnstjernas i dag framställda förslag voro stridande mot de af R. o. Ad. redan fattade beslut.
Uti detta förslag förekomme nemi. den mening, att för den jord- och bergsbrukande classen af alla stånd må kunna fastställas ett minimibelopp af hemmansdel, under hvilken valrätt icke erhålles; hvaremot R. o. Adis i går fattade beslut innehölle: ”valrätt inom BondeSt. äger efter hemmantalet hvarje besuten hemmansägare eller kronohemmans-åbo, hvilken icke hört eller hörer till något af de 3:ne förstnämnde RiksStin eller ordinarie beställning i Kronans tjenst eller R.
St:s verk innehaft eller innehafver.”
Den andra punkten i förslaget, hvarvid H. Ex. fästat sig, innefattade: ”Ofrälse ståndspersoner erhålla medelst denna fördelning den dem tillkommande valrätt, ulan alt behöfva afskiljas i ett särskildt Stånd, svårt att definiera.”
I afseende härpå förekomme, att R. o. Ad. i går beslutat att bestämdare gränslinie bör uppdragas emellan BondeSt. och den class af 5:te Ståndet, som utgöres af fastighetsägare på landet.”
Medelst detta beslut hade R. o. Ad. stadgat, att ett 5;te Stånd skulle finnas, och H. Ex. trodde således att ej eller denna punkt af Gr.
Björnstjernas förslag vore förenlig med R. o. Adis förut fattade beslut.
Afven jag får den äran alt yttra till H. Ex. Hr Gr.
Björnstjerna, att jag tror det vara en förvillelse, att försöka på ordet class bygga sig en grund för nya förslag emot de beslut, som äro fattade.
Jag förstår alltför väl att ordet class, in abstracto taget, är af betydelse, att kunna appliceras huru man vill; men det är här fråga om det concreta fall, att nemi. se efter huru i Sverige man fördelat de politiska classerne, och jag frågar då hvilken som icke vet, att Stånden här äro de högsta politiska classerne, öfver hvilka icke finnas några andra.
Alla de exempel, som Gr.
Björnstjerna andragit, tjena således endast till att visa, att ordet class kan för andra classificationsändamål, än de politiska, användas.
Men att begagna en sådan ordets vidsträckthet för att förändra det concreta begrepp vi fattat om politisk class, det skulle åtminstone jag för min del icke vilja göra; ty om jag gjorde det, så skulle ganska säkert någon säga, att det vore rent af advocatur.
För öfrigt tycker jag, lika med Gr. Cronhjelm, att R. o. Ad. icke numera, sedan hufvudsaken är afgjord såsom den det är, skulle bemöda sig om att på något vis amendera, ty det som är gjordt, är gjordt; — verket prisar mästaren, och dervid är icke särdeles skäl för oss, äfven om vi skulle vilja hafva ett ord med i laget, att ytterligare söka Oen 14 Mars. 319 lägga en trasa på den byken; den må vara för deras conto, som gjort den.
Då de 5 Stånden enligt Utsk:s förslag skulle välja hvart och ett för sig, synes mig klart, alt om man tillåter hemmansägare, utan afseende på den class de tillhöra, att välja med BondeSt., så minskar man derigenom detta Stånds förmåga att inom sig ensamt välja representanter, och då inträffar hvad jag nyss sade, att det småningom uteslutes från representationen.
— Jag förnyar min begäran, att R. o. Ad. ville afslå det ilrågavar. förslaget till gemensam tanka.
I fall särskildt ordet class skulle kunna förorsaka något missförstånd, är jag gerna beredd på att ändra detsamma till classification eller fördelning.
För öfrigt, om H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, icke anser någonting annat stå i strid med de fattade besluten, än den del af mitt förslag, som innehåller, alt ett minimibelopp bör fastställas för fastighetsberäkningen, så går jag gerna in på att äfven utesluta denna del af förslaget; och skulle då blott den andra delen, enligt Anckarsvärdska förslaget, stå qvar.
Anckarsvärd, Carl Henrik: Om Gr.
Björnsljernas förslag hade framkommit vid en tidigare period af öfverläggningen, sä skulle jag både af öfvertygelse och pligt sökt att hafva understödt detsamma, åtminstone i de delar, i hvilka det står i öfverensstämmelse med mitt eget förslag.
Men nu, sedan Hr Gr. o. Landtm., äfvensom ledamöter af Huset, förklarat, att detta förslag står i strid med de beslut, sora af R. o. Ad. redan äro fattade, så finner äfven jag, att någon öfverläggning om detsamma ieke vidare torde kunna komma att äga rum, hvilket jag pä det högsta beklagar, enär jag tror, att vi, förmedelst en discussion öfver delta förslag, hade kunnat komma till vida bättre resultater, än dem, hvartill de redan fattade besluten nu komma att leda.
Då nu H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, fästade uppmärksamheten derpå, att Gr.
Björnstjerna medgifvit uteslutande af den första af de punkter i förslaget, hvilka anmärkts såsom stridande emot 11. o. Ad:s redan fattade beslut, men icke yttrat något om den andra punkten, som innehöll, att ofrälse ståndspersoner erhålla medelst denna fördelning, den dem tillkommande valrätt, utan att behöfva afskiljas i ett särskildt Stånd, svårt att definiera, och hvarigenom Grefven antydt att ett 5:te
Stånd ej skulle komma att finnas, då deremot IL o. Ad. genom sitt beslut förklarat alt ett 5:te Ständ borde bildas, yttrade H. Ex. Hr Gr.
Om någon vinst kan upp komma genom en fortsatt discussion öfver det förslag jag tagit mig friheten framlägga, så vill jag i så måtto jemka detsamma, att jag tillåter de ofrälse ståndspersonerne, ehuru svårt det lärer blifva att definiera dem, att välja classvis eller i classificationer, eller huru R. o. Ad. behagar kalla det.
Jag tror för öfrigt, att 220 Den 14 Mars. det var en stor modification i den eljest sä strängt uttryckta ståndsprincipen, att nemi. städernes innevånare skulle få välja samfäldt.
Jag finner det orimligt, att en husägare i stad icke skall få en enda röst, då hvarje skräddare och skomakare får valrätt.
Af 300,000 städernes innevånare, skulle på detta sätt 240,000 blifva uteslutna från valrätt; jag kan icke finna annat än att detta är en orättvisa, och att R. o. Ad. derigenom dessutom rctrograderar sina egne beslut.
Otto: I anledn.afHr Gr.
Björnsljernas sista yttrande, tillåter jag mig fästa uppmärksamheten derå, alt Const.Utsk:s förslag i 5 § just medgifver hvad Hr Gr. önskar i afseende på städernes innevånare; nemi. rösträtt för alla, som der äro ägare af hus eller jord, äfven om de icke äro borgare.
Aterstår således af Hr Grefvens förslag icke någonting annat, än hvad detta har gemensamt med det af Gr.
Anckarsvärd framställda och redan af R. o. Ad. ogillade förslag.
Ehuruväl jag, lika med Gr.
Anckarsvärd, skulle önskat, att den aktade motionären något tidigare hade framkommit med sitt förslag, i hvilket fall det hade kunnat blifva föremål för ett moget begrundande, så likväl, då R. o. Ad., på sätt nämndt är, redan afslagit Gr.
Anckarsvärds förslag, med hvilket detta står i nära sammanhang, hemställer jag till H. Ex. Hr Gr. o. Landtm., huruvida denna fråga må vidare kunna till öfverläggning upplagas.
Jag tror det ej, och tillstyrker på denna grund afslag å den af Hr Gr.
Björnstjerna gjorda framställning.
Sedan härefter uti det ifrågavar. förslaget de af H. Ex. II r Gr. o. Landtm, omnämnda meningar blifvit uteslutne, och derjemte några ord, uppå begäran af Gr.
Björnstjerna, hade undergått förändring, blef förslaget ånyo uppläst, så lydande:
Lagerbjelkes motion, (hvilken endast rörer den öfre kammarens sammansättning) vågar jag till R. o. Ad. vördsamt föreslå:
Att den nedre eller yngre kammaren väljes genom dassification.
Stånden, enär dessa utgöra en underafdelning af classerna.
Classerna äro fyra, nemi.: l.o.
Den jord- och bergsbrukande classen af alla stund.
Den röstar efter hemmantal, eller efter ett mot detta svarande taxeringsvärde för bruk, qvarn, m. m.
På det att det Hederv.
BondeSt. må i denna dass erhålla sin fulla andel, utan att erhålla ett alldeles öfvervägande inflytande, fördelas classen i 2:ne underafdelningar för de lägre eller högre beskattade, enligt det* af Gr.
Anckarsvärd i går afgifna förslag. 2:o.
Städernes innevånare.
Denna dass inbegriper borgerskapet, husägare samt andra lill ett visst belopp der skattskrifne in - Den 14 Mars. 321 innevånare.
Detta torde vara så mycket billigare, som borgerskapet i alla Rikets städer, hvilkas folkmängd uppgår till 300,000, utgör icke mer än 60,000 (gesäller och lärlingar inberäknade). 3:o Lärareclassen.
PresteSt., lärare vid universiteter, gymnasier m. m. 4:o Ridderskapet och /l<l<:ht samt krigsbefälet lill lands och vatten, detta sednare i en viss proportion.
De som äro skattskrifne i stad, erhålla der valrätt och valbar het.
De skattskyldige på landet erhålla dessa förmåner derstädes i förhållande till deras ägande hemmantal.
Samma förhållande äger rum med ofrälse ståndspersoner på landet och i städerne.
Classval utgöra en medelväg emellan ståndsval och samfällda val, en medelväg, som möjlitvis skalle kunna förena de stridande tankarne i denna fråga. R. o. Ad. torde så mycket mindre förkasta denna medelväg, sorn R. o. Ad. redan vid förra riksdagen medgifvit, att valen skulle ske ståndsvis eller classvis.
Att neka detta nu, vore att gå retroactivt tillväga i sina beslut.
Jag förmodar, att Hr Gr. o. Landtm, icke kan göra propos. på detta förslag, sådant det nu belin nes, emedan det upptager den blifvande riksförsamlingens fördelning i 4 classer, och följaktligen står i strid med det beslut, R. o. Ad. i detta afseende fattat.
Jag befarar också, att det är något fel uti sjelfva uppställningen, ty då Hr Gr.
Björnstjerna förklarat, att classen är del högsta och Ståndet en underafdelning, så måtte det väl icke vara riktigt att säga, det classvalen utgöra en medelväg emellan ståndsvalen och de allmänna valen.
Jag anser det verkligen icke vara rikligt att, efter de yttranden II.
Ex. Hr. Gr. o. Landtm, redan fällt, bedja honom ytterligare förklara sin tanka om en sak, som, efter min öfvertygelse, är så pass utredd och upplyst som denna, då det åtminstone förekommer mig, som om Gr.
Björnstjerna här framställt, dels en hop allmänna delinitioper eller theser, om hvilka man skulle kunna tvista så länge man behagar, dels och några satser, hvilka på det närmaste sammanhänga med Gr.
Anckarsvärds förslag, som redan fallit.
Jag tycker således det snart sagt vara ohemult, att Hr Gr. o. Landtm, skall afgöra den saken, hvaremot, om vi komma så långt som till propos., vi sjelfva lära kunna derå svara ja eller nej och således komma ur delta dilemma.
Ex. Ilr Gr. o. Land tm. yttrade, att han, i anledn. af Hr von Hartmansdorfls framställning, linge erinra, att R. o. Ad. genom sitt beslut väl förklarat, all ett öde Stånd skulle finnas, hvilket numera uti Gr.
Björnstjernas förslag, efter den verkställde förändringen deraf, ej vore motsagdt; men att, uti den nu af Gr.
Björnstjerna väckta fråga om de 5 Ståndens fördelning i 4 classer, något beslut af R. o. Ad. icke blifvit fattadt. II.
Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde sedermera, om R. 8 II. 41 322 Ben 14 Mars. o. Ad. behagade antaga Gr.
Björnstjernas förslag såsom sin gemensamma tanka.
Ropades starka nej, blandade med ja, hvarpå H. Ex. förklarade, alt han funnit nej hafva öfverröslat ja.
Jag får anhålla, att hela mitt amendement, utan undantag må, såsom min reservation, få i prot. upptagas.
Såsom föremål för öfverläggningen, upplästes härefter följande af Gr.Mörner, Carl Göran Detloff, i gårdagens eftermiddagsplenum väckta, numera skriftligen atlemnade förslag till gemensam tanke:
Efter sammanträde af riksförsamlingens kamrar, bör inom desamma all ståndsskillnad upphöra; till följd hvaraf alla deruppå syftande stadganden uti det upprättade förslaget till nationalrepresentationens ombildning böra upphäfvas, utom i afseende på frågor, sorn röra de särskilda Ståndens representationsrätt samt deras privilegier, förmåner och rättigheter i öfrigt.
Då jag förliden gårdag framställde detta förslag, understöddes det af åtskilliga af Ståndets ledamöter.
Ett dylikt förslag har äfven af [lere ledamöter i Borgare- och PresteSt:n vunnit ett lika understöd.
Man har trott, att de försigtighetsmått, som vore nödiga för att försäkra riksförsamlingen derom, att, personer, sorn kunde bevaka de mäkigaste intressena, icke inom densamma skulle saknas, att desse försigtighetsmått, säger jag, icke behöfde sträckas längre, då riksförsamlingen redan vore constituerad, utan att man då borde lemna åt dess ledamöter fritt att, vid Utsk:s tillsättningar och mera sådant, välja de personer, till hvilka de hyste det mesta förtroende.
Ett sådant förfarande, hvarvid sakkunskap vid ärendenas behandling, ickeqvaliticationen för valen, afses, skulle jag tro vara i så väsendtlig mån fördelaktigare, än hvad Utsk. i detta hänseende föreslagit, att icke ens någon tvekan bör uppstå om företrädet af det förslag, som jag tagit mig friheten framställa.
Jag ämnar alldeles icke tala enrot Gr.
Mörners förslag, emedan jag finner deruti en oändligt vacker syftning, den nemi. alt, åtminstone inom den en gång bildade riksförsamlingen, se ståndsskillnaden försvunnen; men jag begagnar detta tillfälle att få till protocollet gifva min tanka tillkänna, att jag på det hela tror, att denna Hr Grefvens förutsättning är en illusion, enär de, som af Stånd blifvit valde, icke lära underlåta att ihågkomma att de detäro.
Sä länge således Stånden icke allenast finnas sådana de hittills varit, ulan man synes ännu ytterligare vilja utveckla ståndsprincipen, genom att skaffa oss ett 5:tc, kanske snart ett 6:te och 7:de Stånd, kan jag åtminstone för min del icke ett ögonblick förblifva i den illusion, alt denna vackra tanka skulle betyda någonting annat än ett försök att etablera en sats, som, när man får experimentera, man finner hvartill den duger.
Den 14 Mars. 323 Hr von Hartmansdorff:
Jag befarar, all det förhåller sig med Gr.