Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det wigtiga ämne K^nun§en i Nädcr framstäldt, bär i afseende pä den större eller mindre medverkan lagarne lenarat mig till ärendcrnas fortgång?, försatt mig r werkelig förlägenhet.
Nena sidan är jaa sorgfällig att lwaffoch en af Ridderffapet och Adelns Ledamöter matte äga tid och rådrum att bereda, stadga och yttra sitt omdöme i ett sä wigtigt mäff, ock ä den andra tala för Desi skyndsamma afgörande alla de wigtiga ff> l som i dödligheten kunna företes, den pakallas denna skyndsamhet af Fäderneslandets bcbof af säkerhet och lugn, af Konungens enffilta önskningar hwars lefnad icke mera förkäkras af ungdomens rch hälsans krafter, och som förtjenar alla att röna bewiö af Nationens tacksamhet för sin sinnesstyrka, jag will säga för sin dygd, ty sä ber den benämnas denna försakelse med hwicken menniffan för stora och nyttiga ändamål uppoffrar allt hwad som är benne enskilt behagligt och kärt.
Den päkallas för tryggheten äf alla enffilta och allmänna företag, och af aktningen för hwar rättsinnig, fridälskande och nyttig Medborgare som åtminstone ett ögonblick behöfwer afwända sina sergeliga blickar frän deus mörka framtid som hotar chans Fädernesland.
Jag skulle derföre hemställa om icke Ridderffapet och Adeln i morgon wille utwälja den Nämnd Riksdags.
Ordningen föreffrifwer, men manga af wära medbroder,äro franwarande, jag bekänner att'jag är öm om de - Dm 18 Augusti. 69 ras rätt och föreflär säledes om icke Ridderffapet och Adeta täckes gilla att Kongl. Maj:ts nadiaa Proposition hwilar pä bordet öfwer morgondagen, att Mända ^en bestämmes titt nyväljande af berörde Nämnd och att Tronföljare-wa. et ofelbart werkställes nästa Tisdag.
Sedan Herr Baron och Landt-Marffalken häruppä urvik st de 2-.ne« första puncrcrne af 6r:sta §. i Riksdags.
Ordningen, hemställde han om icke Ridderffapet och Adeln, för att med skyndsamhet gä Kongl. Majtts w^lwiljande afsigtcr och Nationens längtan till mötes, skulle behaga sjelfwe besluta och derjemte inbjuda sine Respective Med-Ständcr, att till utwäljande af den i berörde §. föreffrifne Nämnd utsätta nästkommande Mändag, och dagen derpä öfwer Kongl. Majtts Nädiga Proposition rädflä och besluta.
Denna Proposition blef med ett starkt
Ja beswarad.
Herr Baron och Landt-Marskalken hemställde widare om, enligt hwad någre Ledamöter till Herr Landt-Marffalken önffningswis yttrat, Ridderffapet och Adeln skulle änke nödigt att utwälja nägra fä suppleanter, för att, i händelse en eller annan till Nämnden wald Ledamot befunnes hafwa laga förfall att sig i -ensamma ej infinna, likafullt^ kunna densamma wid sitt rätta antal af 16'Personer bibehälla.
Bifölls; och dä Herr Landt-Marffalken ytterligare utbad sig blifwa underrättad huru mänga suppleanter Ridderffapet och Adeln ästundade wäija, yttrades af somlige antalet twä, af andra fyra, hwil. ket 79 Den 18 Augusti. ket sednare antal efter gjord Proposition, af Rihdiskapet och Adeln bestämdes.
Upplästes ett Memorial frän Stats-Utskottet af den 17 dennes, innefattande Mffottets yttrande öfwer den till detsamma frän det Hederwärda Bonde-Ständet genom Protocolls-Utdrag, af den 9 Augusti remitterade fräga: huru de ärender som utgöra ämnet för fullmägtiges i Riksgälds-Contoiret befattning mä lämpetigast kunna wärdas utan hinder af fullmägtiges begagnade Riksdagsmanna-rätt: anseendes Stats-Utskottet den för hand warande händelsen, att alla det Hedcrwärda Bonde-Ständets Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret äro säsom Riksdagsmän till Riksdagen kallade, för sin del wara af lika beskaffenhet med den, som förutses f 14 §. w Art. af Reglementet för Riksgälds-Contoiret, hwarest stadgas, att enär samtelige Fullmägtige för ett wisit
Ständ ä en och samma gäng äro dels bortreste och dels af sjukdom hindrade, mä, derest ärendina icke tala uppskof, det wara de öfrige Fullmägtige tillätit att dem afgöra, och pä sadan grund Riksgälds-Contoirsärendernas gäng icke genom den nu inträffade fränwaro af Bonde-Ständets fullmägtige, böra hindras.
Hwilken uttväg äter ma wara lämxeligast till förebyggande gf de hinder i göromälen, som wid Riksgälds-Verkets styrelse kunna uppsta i händelse förfall kland de öfrige Standens fullmägtige inträffar, aiffi ^ Utskottet tillböra det Hediwarda Bonhe-Ständets eget bepröfwande, säsom ett desi Oeconomicum enligt 69 i Riksdags-Ordningen.
Detta Memorial lades pä bordet.
Upp - Den 18 Augusti. 7t Upplästes ett Protocolls-Utdrag af den 9 Augusti frän det Högwördige Preste-SLändet af innehåll: att sedan Stats-Utskottet genom Prottcolls-Utdrag af den 7 näst föregäende förklarat sig icke finna något hmder för härvarande Fullmägtiges uti Rcksgälds Contoiretättrre a till Stockholm, och da den uti Preste-Scändets Protecolls-Utdrag af den 1 Augusti emförmälte berättelse om Riksgälds-Werkets tillstånd och förwaltninq nu,mera hitkommit, anser Preste-Ständet sig böra tilläta sin härvarande fullmägtig i Riksgälds-Contoiret, Kyrkoherden att till Stockholm äterresa.
Likaledes ett Pre tocslls-Utdrag af den n Augusti, innefattande Preste-Ståndets bifall till Constitutions-Utskottets utlåtande angäende Justitia-Ombudsmannens wistelse-ort, dä Riksdag annorstädes än i Hufwudstadcn hälles; samt Ett dito af samma dag lwarigenom Preste-Ständet kungör sitt bifall till den af Bonde-Ständet wäckta fräaa rörande de frän sist bällne Riksdag uppffjuine ämnens hwilande till nästa Riksdag.
Detza Irenne Protocolls-Utdrag ladcs till Handlingarne.
Föredrogs ett Memorial frän ExpeditionsUtffoltet af denna dag, innefattande Utskottets anhällan, att i afseende pä utgifwandet, enligt 89 tz. i Riksdags-Ordningen, af de handungar som utgöra bihanget till samtelige Riks-Sländens Protocoller, dels alla Ständens ProtecollsUtdrag mätte Utffottet meddelas, dels alla Utstött mätte anmodas att i god tid till Expeditions - 72 Den 18 Augustt. tions-Utskottet, insända afffrifter af sina betänkanden och förklaringar.
Ridderffapets och Adelns Prokocoll, wid Urtima Riksdagen i Orebro, den 18 Augusti 1810.
S. D. Efter afhörande af Kongl. Maj:ts Nädiga Proposition rörande wal af en Efterträdare till Sweriges Krona; och för att med skyndsamhet gä Kongl.
Masits wälwiljande afsigter och Nationens längtan till mötes, besict Högloft.
Ridderffapet och Adeln för egen del, och wille derjemte sine Respectivc Med-Ständer wänligen inbjuda, att till utwäljande af den uti ti i Riksdags-Ordningen föreffrifne
Nämnd utsätta nästkommande Mändag den M Augusti, och den nästföljande dagen till öfwerwägande och beslut öfwer berörde Hans Kongl. Maj:ts Nädiga Proposition.
Härefter uppropades och afgeck under anförande af Grefwe thorner,Loran, en Deputation, sorn skulle till de öfrige
Ständen medföra det i nu justerade Drotöcolls-Utdrag innefattade beslut.
Företogs till afgörande det till öfwerseende af Banco-Utskottets
Jnstruction förordnade Utstötts den iz dennes pä bordet lagda Memorial, innefattande förslag till en np §. i berörde Jnstruction, i stället för den 8'-de, hwilken olämpelig befunnits.
Uppä gjord Proposition af Herr Baron och Landl-Marstalkenblefdelta förslag bifallit;och dä Den 18 Augusti. 73 dä Ridderstapet och Adeln redan förut ej funnit näqon ändring i de öfriga tz.s. af nöden, skulle Expeditions-Utskottet anmodas att, med en fullständig redaction af berörde Jnstruction till Riksens Ständer inkomma.
Justeradesklem-Protocollerne för den 11 och iZ dennes.
Herr ^tonx^omeiie, ksbisn, hade inlemnat ett Dictamen, hwilket upplästes sä lydande:
Med det ansenliga Spannemäls-förräd, som nu i snart sagt hwarje Jordägares bod är inneliggande, och 'med den glada utsigt Lill en kärlig fförd, som i de flesta Prov meer sig befinner:
Frägas om nu ej rätta stunden är inne, att förekomma all Utländsk Spannemäls-införsel medelst en till flere hundrade procent förökad tull, pä det, att den inhämska
Säden mätte kunna hällas i nägorlunda pris swarande emot alla öfriga waror:
Och att Landtman pä bwilken tyngden af den nya Bewillningen mäst faller, mä derigenom sättas i ständ att den sig afbörda.
Eller ock att en sädan Författning widtages att de Contribuerande efter ett wisit faststäldt pris (till exempel 4 R:dr Banco för Rägen), mätte fä medelst insättning i närmaste Krono-Magazin med Spannemäl sine Ulla. gor liqvidera.
Detta anses böra blifwa ett angeläget Riksdags-ärende hwarigenom den fattigare Allmogen sättes utom behof att för en ringa penning afyttra sin Säd i höst när Krono-Utlagorna stola utgöras, hwilka troligen i annat fall alldeles intet utgä.
Anhällandes jag att detta säsom ett nödvändigt willkor wid utöfningen af den nya Bewill nings - 74 Den 18 Augusti. nings-Förordningen mätte remitteras till behörigt Mffott.
Ridderffapet och Adelns Protocoll wid Urttma Riksdagen i Orebro den 18 Augustt i8io. S. D. Sedan Högloft Ridderffapet och Adeln lätit sig föredragas ett den iz sistledne pä bordet lagdt Memorial ifrån det särskildta Utffott Riksens Högloft.
Ständer behagat tillförordna att öfwerse Jnstructionen för BancoUtffottet, och efter derom gjord Proposition gillat den af berörde Mffott föresiagne npa 8 samt, da Ridderffapet och Adeln för sin del redan förut ej funnit nägon ändring i de öfriga §. §. af nöden, beflöts att EppeditionsUtffottet ffulle anmodas, i enlighet med hwad samteltge Riks-Stånden häröfver befluta, uppsätta och tttl Riksens Ständer öfverlemna den salunda upprättade Justructioncn för BancoUtffottet.
Ot suprL.
Genom Deputationer frän de öfrige Respective Stånden nämligen fran Preste-Stander under anförande af Herr Order.s-Biffoppen Doctor itturrs^.
FränBorgare-Standet under anförande af Riksdags-Fullmägtiaen för StockholmRadmannenttoven samtfränBonde-Ständet under anförande af Riksdagsmannen ingers frän Elfsborgs Län; hwilka Deputationer hwar för sig företrädde, underrättades Ridderffapet och Adeln att de öfrige Respektive Ständen slädnät i lika beflut med Ridderffa pet ^ Den 20 Augusti. 75 pet och Adeln rörande sä wäl dagen till den i 6: §.
Riksdags-Ordningen forestrefne Nämds vtwäljande, som dagen till Tronföljare-Waters företagande innom Ständen.
Sedan desin
Deputgtioner hwar för sig afträdt, äterkom Grefwe körner med Ridderstapet och Adelns Deputation och gjorde redo för sin bestickning; hwarefter Högloft.
Ridderstapet pch Adeln ätffiljdes klockan 2. jn llclem krotocolli 6, Zilkverstolpe, Mändaqen dm 20 Augusti. plenum fl, ^ 10 f, M, Justerades följande:
Ridderstapets och Adelns Protokoll, hällit wid Urtima Riksdagen t Orebro den 18 Augusti 1810.
S. D. Biföll Högloft.
Ridderstapet och ^ Adeln Expeditions-Utstottets, genom wördsamt Memorial af denna dag gjorde anhållan, att ^ dels alla Ståndens Protoeolls-Utdrag mätte Utskottet meddelas, dels alla Utstött mätte anmodas, att af sina hetänkanden och förklaringar en afskrift, äfwen till Expeditions-Utskottet i god tid insända, bie supra.
Grefwe von UantinZslluusen, /Albreckt, anmälte sig af enskildt e angelägenheter wara nödsakad, att innan kort lemna Riksdagen, och i sölje deraf, att afsäga sig det honom wisade förtroende, att wara Ordförande i Allmänna Beswärsr 76
Den 20 Augusti. Beiwärs- och Oeconomi^ Mffettet, hwilket Herr Grefwen ansäge sig, i enl.g'et med R ddarhusOrdningen, kunna göra. enar bemälte Utskott ännu hittills icke baft något sammanträde.
Dylika anmälniirgar, och af samma ffäl^ gjordes äfwcn af Herr l<otbtieb, Lai-t ?l-e6^,c, och Friherre lagerbjelke, goban, hwilka likaledes warit till Ledamöter uti Oeconomi^-Utskottet utwalda. ^err Bcwon och Lantzt-Mlarskalken tillkannagaf, det en annan Ledamot af samma Utskott, Herr bkoiclenfelt, joban Kielas, i anseende till en hans
Fru hastigt päkommen sjukdom, nödsakats bortresa; och anmodade Herr Landt-Marskalken, i anledning af desia anmälningar, Herrar Electorerne, att de lediga rummen i Oeconomi^-Utskottet gencm wasibesätta.
^Företogs till afgörande det af ett särskildt tittförordnadt Utskott afgifne, och den 18 dennes pä bordet lagda betänkande, rörande de sedan sista Riksdagen hwilande mäl.
Dä, efter uppläsningen häraf, tystnaden ännu iakttogs, yttrade Herr Baron och LandtMarffalken sig böra, enligt Niddarhus-Ordningen, fräga omHcglofi.RidderffapetochAdeln ansäge öfwerläggningen öfwer detta mäl fulländad?
Hwilken fräga med Ja beswarades.
Herr Baron oci) Landt-Marskalken gjorde derefter Proposition till bifall pä Utskottets betänkande, bwilken beswarades med ett starktJa.
Uppä pj rd Proposition, remitterades till Allmänna Beswärs- och Oeconomi»--Utffottet, Herr iUontgomeries, babian, i sista plenum upplästa Dictamen rörande förhöjning af Sjö-Tullen pä Utländsk Spannemäl.
Före - Den 20 Augusti. 77 Föredrogs ä nyo Stats-Utskottets i sista plenum pä bordet lagda Memorial, rörande frägan om Riksgälds-Contorrets förwaltning, enär ett helt Rcks-Ständs fullmägtige derstädes saknades; kwilkett Memorial blef af Ridderftapet och Adeln bifallit.
Upplästes ett Protocolls-Utdrag frän det Wällofl. Borgare-Ständet af den 18 dennes, med bifall till det särskildta Utskottets förslag till en förändrad redaction af 8 §. i BancoUtskottets Instructicn; ett dito af samma dag, med bifall till Expeditions-Utskottets anhällan om del af Ständens Protocolls-Utdrag och Utskottens betänkanden; likaledes ett af samma dag, frän Borgare-Ständet, och ett frän Bon- . de-Ständet angäende Thronfö-jare-walets utsättande till den 2 usta Augusti, och Nämndens utseende den föregäende dagen.
Ladcs till Handlingarne.
Ridderskapets och Adelns Protocoll, hällit wid Urtima Rlksdagen i Orebro den 20 Augusti 18 oo. S. D. Föredrogs och gillades det, till pröfning af den h«'s Bonde-Ständet wäckta fräga rörande de mät, som sedan sistledne Riksdag, lill denna bl-fwil uppskjutna, ned'atte särskildta Ulsk..Us, den r8 Augusti, pä bordet lagda Memorial.
Ot 8UPM.
Grefwe biörner, ^clolk 6ömn, hemställde om, dä detta mäl wore af synnerlig wigt, det icke wore angelägtt, att genast genom en De puta - 78 Den 20 Augustt. putation, om Ridderskapets och Adelns beslut deröfwer- underrätta de öfrige Ständcu.
Friherre ohrström, st«col>, anfäg bärwid de olägenheter mota, dels att en sadan
Deputation skutte förmodeligen träffa de öfrige Riks-Ständen redan sptzclsatte med sina wal list Nämnd, dels att da walet till Nämnden hos Ridderstapct och Adeln genast skutte komma att företagas, kunde möjligen hända, att en del af de Ledamöter, som ginge i Deputationen blefwe under sin fränwaro uppropade; tillstyrkande alltsä Friherre letterström, att beflutet endast genom Protocolls - Utdrag, blefwe de Respeetive Med-Ständen oommuniceradt. >gerr Saron och Landt-Marfkatkett gjokde härä Proposition, hwilken bifölls.
Derefter klockan j 12 företogs i föeeskrifwen ordning, walet titt deN Nämnd, sorn skulle äga att genom omröstning en Tronföljare utkora, i händelse Riks-Ständen sins emellan icke skulle om en enda person förena.
Walet warade litt klockan tre qwart titt 7 om aftonen, dä följande Herrar och män,gcNom flesta rösterna befunnos hafwa blifwit utsede:
Till tvrdinarie Ledamöter: N:o Röster. 1 H)refw6 krsbe, ^lsgnus krestric — 179. 84 Grefwe Spens, futtmägtig Grefwe leio, ner, ^-ttoll 0iöran — ^— — I16, 169 Grefwe körner Lk 1Urt3, L3il - 171. 11Z Grefwe UgZerbjelKe, futtmägtig Friherre Letterström ^ — I69. ^ 84 Fri, Dett 20 Augusti. 79 N:o Röster. 54 Friherre von Angern 8ternker§, tvl3ttkiL8 ^lexantter — — — 161. 67 Friherre kalbit^k^, ^ttam E— — Ig^ 1Z4 Friherre Lettsrkjslm, Lsrmuntt, Ofw. 171. 245 Friherre Lagerfelt, fullmägtig Herr ffkrenkorg, gökan Daniel — — 121.
L8Z Friherre Liltverskjöltt, I^ils, (genom lottning) — . — 106. 440 Herr Dittron, fullmägtig Herr iers metten, Derman — — — 16Z. 778 Herr Leijonanckar, fullmägtig Friherre ^lannerkeim, Lu8taf — 1Z1. 852 Herr L^llenkrok, gökan Loran — 1Z1. 875 Herr Lripenvalttt, Loran 168.
1Z04 Herr Kuglenstjerna, gökan Larl — 170. 1Z41 Herr Lngelcrona, fullmägtig Herr lVIontgomerie, Lrettric — — 127- 2186 Herr von Wakrendorff, sotters — 164. N.o Till Suplsanter: 2204 HerrOakn afLol^ukoun,Larl?ontu8, (genom lottning med Friherre 8ilfv6rskjöltt). —- — — — 106. 2010 Herr ak Lederstam, Dinric — — 104. 1983 Hrrr Degkenskjöltt, Dettlof — —' 97. 89 Grefwe Depken, fullmägtig Grefwe Lgllenstolpe, Dlric — — 94.
Sluteligen Öppnades Herrar Eleetorernas Lista till wal af Ledamöter i ätstilliae Utstött, och befunnos dertill hafwa blifwit utsedde följande:
I Gtats«Ukftottet: Efter Friherre von Losen. fullmäktig Friherre Letterström, Luttolt, Vwe Amiral.
N.o 260 80 Den 21 Augusti. N:o 260 Friherre von 5a1t2L, Lckuarck kre-. ckric, Kammarherre. ^ Banco.
Utffsttet:
Efter Friherre Legerström, Lustaf Lror, Ofwerste.
N:o 16 Friherre,trurck, fullmägtig Herr LMenskölll, Larl, Ofwerste.
Allmänna Bcswärs och GeconomreUtstottet: Efter Grefwe Lantingshausen, Albreckt, General-Major, Friherre Lagerbjelke, j^oban, Ofwerste Lieutenant, Herr Rothlieb, Larl Lrellrlc, Kongl.
Secreterare, och Herr l^oräenlelt, Lsbriel, Lieutenant.
Nw 87 Grefwe Löwenhjelm, Larl Lösta, Capitain. 1Z6 Friherre Lronsteöt, Larl Lreclric. 983 Herr Lronacker, fullmägtig Herr at Leijerstam, LIaes, Brukspatron. 1794 Herr von Llolkston, Lrlanck, Häradshöfdinqe.
Högloflige Ridderffapet och Adeln ätssiljdes klockan 7.
Llenum kl. 10 f. M. Herr Baron och Lan-t-Marsk:kken anmälte följande affägelser af Ledamöter, som ännu icke i Utffotts-öfwerläggningar deltagit nemligen: af Friherre von Laltza, Läuarä
Lre ckilc.
Den 2 t Augusti. 8t äric, r Stats-Utskottet; Herr dkontlromorie, r abian, i Bewillninqs-Utskottet; Herr Allain, ?el>r, i Allmänna Beswärs- och OeconomiDUtskottet; anmodandes Herr Landt-Marstalken Herrar Electorerna, att i desie Herrars ställe, nya Ledamöter utse.
Herr Baron ock Landt-Marskalken Utbad sig, under de upprigtigaste önffningar i afseende pä lugnet och wärdigheten af öfwerläggningen öfwer det ämne, han nu ernade Ridderstapet och Adeln föredraga, RidderstapetS och Adelns tillätelse, att ä nya uppläsa Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om en Efterträdare till Sweriges Krona.
Herr Landt-Marskalken uppläste derefter berörde Kongl.
Proposition, hwarefter Ankom och infördes frän det Hederwärda Bonde-Ständet en Deputation, hwars ordförande, Riksdagsmannen Ox^lbsr^ fran Carlskoga uppläste Ståndets Prstocolls-Utdrag af denna dag. af det hufwud^akliga innehäll, att Bonde-Ständet med ett hjerta och en mktn beflutit , i enlighet med Konungens Nädiaa Proposition, och med de willkor densamma innefattar, antaga och utkora Hans Fursteliga Höghet gökan LaptiZt guliu8 Lernsciotts.
Furste af Ponte-Cvrvo till Sweriges Kron-Prins, och wär nuwarande Allernädigste Konungs Efterträdare pä den Kongl. Swensta Thronen.
Deputationen, pä wanligt sätt beswarad afträdde.
Grefwe körner, ^äolk Wran, uppläste till Protocollet följande: Ridd. och Ad. pr. N.o ri, rs. Wid 82 Den 21 Augusti. Wid ett tillfälle, sä afgörande för Swenges framtida wälfärd, har jag trott min pligt fordra att icke bibehälla cn tystnad h wilken jäg kanhända allt för ofta wägät bryta.
Mätte Fidderffapet och Adeln äfwen i dag täckas med benägit öfwerseende lemna mig tillgift, om jag tröttar deras tålamod, och dä jag stall söka utweckla skälen till den öfwcrtpgelse jag ärnar ådagalägga, mätte ätminstone den rättwisa göras mig, att möjliga mist tåg härröra afrinna insigters ofullkomlighet, icke af mitt Uppsåt!
Detär ickeinför Högl.
Ridderstapet och Adelil jag behöfwer omtala fwärigheterne af ett sär dant wal sorn det hwilket nu föuestär.
De äro för wäl kända af hwar och en utaf ost- och den omtanka och noggrannhet med hwilka ställen för och emot de möjliga bestulen redan i en mänad blifwir ä alla sidor afwägde, wittna tillräckligen bäde att man insett wigten af ämnet och ätt man lisftat warg öfwertygad, att intet annat borde derwfd komma i fräga än Fäderneslandets högsta fördel och omsorgen för dest sjelfständighet.
, Med denna öfwcrtpgelse har det warit naturligt att grunden till hwars och ens omdöme skulle hwila pä beswarandet af desta Lule frägere »hwilka äro för Let närvarande Läderneölandcts forriämsta set) hufwudsaklrgaste behof?
Huru stola de bäst och säkrast kunna fallas eller afhjcllpaL?
Det gifwcs utan twifwel, wista fordringar, hwilka säsom wilkor för Samhälls-inrättäingen äro gemensamma för hwarje Borgerligt Samhälle; Sädana äro Lehofwen af personlig och egendoms säkerhet, af inhemskt lugn, af obero - Den Lr Augusti.
ZZ oberoende i anseende till Utländska magier.
De fön'a af desia ändamål winnås genom rättvisa Lagars kraftiga handhafwande Under en waksam Styrelse; det senare genom Statens anstingen inre werkliga ellet fotwärfwade relati'wa styrka-.
Det gifwas ändra behof hwilka tillhöra hwarje Samhälle sarffildt-.i Moa af dell lage, af detz tillgångar- af desi ställning och-förhållanden i anseende till sina grannat.
--- Det äro de ha senare som modifiera sältet att uppfylla fordringarne af de förra- och del är genom ett riktigt omdöme om de ena som man bereder Utwägen att tillfredsställa de andra-.
— Uppriktigt- jag bekänner det- har jag trott- att med snart uttömda tillgångar och en med skuld belastad skattkammare - med betydligen minskat område, med en af inhemska oredor och lidna förluster skakad ^Samhällskropp- borde wära önskningar och wära bemödanden riktas derhän- ätt sä mycket font Möjligt obemärkte söka Utrymme alt andas-och genom en klok inwertes hushällNing- genom forsigtiga poliliffa förbi ndelser - winna tid att hämta krafter saMt genom förökad näringsflit och utwidgad arbetsförmåga inom egna landamären tillwäga bringa de iNs kräktniNgar som Utan waldsamma skakNingar kunde bereda ost ett waraktigt sjelfbestånd.
OM med besia allmänna bet warit tillä tit förena enskilta afwendcn, utaf deru agtning som tillgifwenheten för en allmänt saknad Furste skulle meddela äfwen Desi flätztingät, utaf lättheten att pä dem fortplanta samma tillgifwen.- het, och utaf det hopp sorn erfarenheten af ben * * Mas 84 Den sr Augusti. enås dygder äfwen ffulle ingjuta för den andras, sä bekänner jag, att walet af den allmänt saknade Furstens äldre Broder, hade synts mig wara en lika wäl afpastad gärd ät den wänffap hwilken förenade dem bada, som ett för Sweriges belägenhet och kufwudsakeligaste behof wäl uträknat och afmätt wal.
Men da jag säledes frimodigt erkänt, bä-e hwad som warit min enffilta böjelse och de ffäl som feranledt mig dertill, mäste jag ocksä a andra sidan medgiswa, att det fattades en tillräcklig garantie för de önffningar jag wägade hysa, att det Samhälle hwars trefnad jag önffade mätte i lugn beredas, kanffe igenom sjelfwa sin swaghet war utur ständ att fä bibehålla det lugn som det hade af nöden, att äntcligen det är en sanning att da Europas tillständ ännu länge torde blifwa underkastat häftiga ffakningar, mäste smärre Stater, som äro utur ständ att leda händelserne, söka sig ett stöd emot deras wäldsamhet.
Jnsigtsfulle män hafwa före mig säledes bedömt Sweriges enffilta belägenhet, och allmänna känflan har med listig fart omfattat deras anwisning.
Regeringen har deri sett ett medel, att med förhoppningarnes kraft upplifwa känflan af Nationalförmäga, och den Regent, lika utmärkt genom hwad
Han gjort som genom hwad
Han uppoffrat för Fäderneslandet, har lytznat till allmänna röstens önffningar och gätt dem till mötes.
Deraf har härrört den sällsynta förening till Furstens af Ponte-Corvo fördel, hwilken det torde wara sn ärt att säga, antingen den mera hedrar Regenlen eller Nationen, men Den 21 Augusti. 83 men hwilken, ewigt i tideböckrcn märkwärdig, skall satta xills namn bland de säll synta Regenters som kände inga betänkligheter da det kom an pä Fäderneslandets bästa.
— Hos den Nation som päkallat ett sädant wal, förutsätter det en icke mindre omanlig höjning l tänkesätt, e-tt begär efter sjelfbestånd, nog allwarligt för att alltid wara agtningswärdt, en förmäga till stora uppoffringar och stora bemödanden, förutan hwilken detta begär more ett intet, änteligen en rigtig insigt af den sanningen, att ingen är mera skicklig att wara den allmänna wiljans Tolk eller bedömma desi fordringar, än den som ssild ifrän alla förut fattade meningar med en ^vidsträckt erfarenhet är i ständ att utur en pä en gäng högre och enklare synpunkt, pröfwa saken utan anseende till personen.
— Om nägonsin den önskan som är sä wigtig för ett Samhälles wälständ kan werklig göras, att förtjensien ensam mätte winna belöning, sä bör det wäl förmodas af den Regent som hit ankommen utan enffilta förbindelser alltid warit man ej allenast att dömma gerningarne efter deras blotta wärde men äfwen att blott igenom dem bereda sin egen ära.
Kanske, för en Nations lyftning till den högsta grad af inre förmäga, behöfs ej mer än stora efterdömen hos Regenten och rättwisa belöningar till Undersäten.