Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det är således ett bestämdt köpslut emellan Staten och den enskilde mannen, som hade fått sig öfverlålen Kronans bruk och factori, med tillhörande 172579gläster kol. Dessa 3i hemmans räntor utgöra, derigenom att deras årliga och kungshästar, som ingå i deras jordeboksränta, blifvit förvandlade lill kolräntor, 3io-j-£-| läster kol, hvilka, efter skaltebrefvets innehåll, det åligger bruksägaren, alt årligen efter markegång lösa 109J mantal voro särskildt anslagna med 1 i47tf92 läster, äfvensom till gevärsfactoriet särskildt 6t mantal.
Sprengtporten begärt upplysning, huruvida bruksägarne betalt räntorna af de 3i hemmanen med mera än 16 sk.; jag ber att få svara Frih:o, det ägarne till detta bruk icke betalt mer än 16 sk.; men detta bevisar ingen rättighet dertill, ty skattebrefvet är ostridigt, och har varit i StatsUtskts hand, alldenstund det i vidimerad afskrift åtföljt öfriga, ärendet tillhöriga handlingar.
Af denna atiledn. har Statslitsk. icke kunnat vara okunnigt om skaltebrefvets innehåll, och har således icke bort, derföre alt löseskillingen för kolen icke utgått efter köpets innehåll, taga sig anleda, alt tillstyrka, det Kronan borde er - io8 Dun 8 Juni. lägga 10 års lösen efter markegång för samma ränta, för hvilken innehafvaren af bruket fått förvärfva både jord och ränta, med skyldighet likväl ali lösa räntan efter markegång.
Det är detta förhållande, sorn jag anmärker, och del är detta förhållande, som ej kati stå tillsammans med en ordentlig förvaltning af Statens egendom.
Derföre har jag velat att detta qvantum af 3ioJ-2§ läster kol skulle afdraga?
ifrån summan 14-58 läster, emedan förenämnda qvantum borde lösas af ägaren med medium af to års markegång.
Jag öfverlemnar föröfrigt frågan till R. o. Adis afgörande, sedan jag nu utredl densamma.
Utan att, till löljd af bristande sakkännedom, vilja ingå i undersökning om förhållandet i afseende på lösningen af de läster kol, som vissa hemman skola utgöra lill Ortala bruk, har jag tyckt mig finna af de upplysningar, som Frih.
Cederström lemnat, att köpebrefvet, som skulle vara företedt inför StalsOtsk., innehölle, alt kolränlorne af bruksägaren skola lösas elter markegång, men att icke så har skett.
Hvarest nu felet må vara, eller om ett annat contract finues, som befriar bruksägaren ifrån erläggandet af en högre afgift än 16 sk. per lust, det känna vi icke; men hvad vi deremot hafva oss bestämdt bekant, del är att första förslaget för factoriets öfverlåtelse lydde på långt drygare villkor, än dem hvarpå factoriägaren nu vill ingå.
Att Staten har en fördel af att factoriet upphör, det känna vi äfven, alldenstund de gevär, som enligt contract der tillverkas, äro mycket dyrare an de gevär, som tillverkas på andra factorier; alltså, enär det beror på factoriägarens fria vilja att öfverlåta factoriet och att med gevärstillverkning upphöra, och nedsättning i villkoren derför vinnas, så att Kronans vinst af transactionen är uppenbar, men hvad Frih.
Cederström anfört synes innebära någon tvetydighet lill en viss grad, eftersom bruksägarne icke utgjort ifrågavar. afgift till Kronan efter markegång, utan efter 16 sk. per läst; så kan jag, för min enskilda del, ej annat än tillstyrka all Utskts betänk, mätte antagas.
Äfven jag vågar tillstyrka antagande af detta betänk.
Jag lemnar å sido, huruvida den anmärkn., som Frih.
Cederström gjort, är af beskaffenhet att kunna föranleda någon rättighet å K. M:s och Kronans sida att tillförbinda nuvarande ägaren af Oriala bruk att utgöra högre lösen, än Hr Frihtn sjelf erkänner hafva honom ålegat under den förflutna tiden.
Jag betraktar målet, lika med Frih.
Sprengtporten, såsom en compromissfräga emellan R.
St. och Staten å ena sidan, samt factoriägaren såsom innehafvare af dessa kolräntor å den andra.
Nu är upplyst ali io åis räntor belöpa sig till en summa af 3o,ooo r:dr; häraf följer, ali ett års kolränta är värd 3ooo r:dr.
I läll Den 8 Juni. 10g Slaten antager anbudet, har
Staten årligen här att påräkna en inkomst till ett belopp af 3ooo r:dr, och deraf följer, att Staten har, mot en utgift på en gång af 3o,ooo r:dr, en årlig inkomst af 3ooo r:dr, och som 6 proc. å 3o,ooo r:dr blott gör 1800 r:dr, så är det gifvet, att
Staten har 1200 r:dr utöfver 6 proc. för det capital som Staten utlägger; och om dessa 1200 r:dr 0111 året användas såsom amortissement af dc 3o,ooo r:dr, som blifvit utlagda, så befinnes att afhandlingen är för Staten fördelaktig, äfven i pekuniär! hänseende.
När härtill kommer att det är för Staten nyttigt att sjelfva gevärsfabrikationen concentreras på ett ställe, i stället att vara spridd på flera, hvarigenom i förra fället en mängd fanx frais undvikas, så finner jag denna transaclion för Slaten fördelaktig och tillstyrker bifall till Utskts betänkande.
Till de skäl, som Hr Lefre'n framställt, utber jag mig få tillägga, att man icke kan beräkna 6 proc. ränta på capilaler, som Staten utbetalar; ty det är kändt, att t. ex. Riksg.conloret, för lån som detsamma upptager, icke erlägger mer än 4 proc. ränta, hvarigenom den årliga tillgången för Staten blefve, i stället lör 1200, 1800 rSdr, som kunde användas till amortissement af det utlagda capitalet.
Vidare tillkommer den fördelen, att om Staten beställer sina gevär vid Husqvarna, fås desamma derstädes för 2 r:dr bättre pris per st., än vid Norrtelje factori, hvaraf följaktligen Staten, på en beställning vid förstnämnda ställe af 5oo gevär, har en besparing af 1000 r:dr.
Dessutom tillkommer värdet af de tomter, som af bruksägaren skola lösas, så att transactionen för Kronan är i allo förmånlig.
Cederström har utred t rättsfrågan, och jag tror alt han tillfyllest ådagalagt, det man kunnat göra de anspråk, som han framställt.
Deremot bar Hr von Hohenhausen och sednast Frih.
Sprengtporten visat, att för gevärstillverkningen vore det fördelaktigt att antaga anbudet.
Hr Lefre'n har framställt fördelar deraf, äfven ur en annan synpunkt, nemi. i afseende å räntevinsten.
Men man bör ock antaga, att
Ortala bruksägare vinner på transactionen, ty i annat fäll hade lian väl ej gått in derpå.
Då återstår frågan huruvida Staten kumle vinna mera och ägaren af Ortala vara belåten med mindre.
Detta veta icke vi, — sådant kommer på StatsUtsk:s ansvar.
Nu är tiden så långt liden, att om Ständerne skulle vilja låta denna sak bero på närmare undersökning, så kan det icke ske med mindre man uppsköte den lill en annan riksdag.
Jag finner mig svårligen kunna i detta fall hvarken till eller afstyrka något, utan säger lika med Frih. Cederström, att jag öfvei leiunar åt R. o. Ad. att gå in på delta slags vågspel, efter man icke med säkerhet vet, om man gör hvad man bort, eller värderat hvad man bort värdera.
Men, som I 10 Den 8 Juni. sagdt är, delta ansvar ligger på SlatsUtsk., som bör veta om det var bruksägarens ultimatum som man antagit eller ej.
För min del skulle jag visserligen önskat att StatsUtsk. kunnat åt denna negociation egna något mera tid än som skett.
Det är möjligt, att, om Utsk. prutat, det hade kunnat lyckats att nedsätta anbudet, men ovisst synes det mig dock vara; ty när Konungen öfvei lemnade handlingarna lill StatsUtsk. ined det bestämda förklarande å bruksägarens sida, att, i händelse hans anbud icke antoges, någon slags conlra-propos. ej uf honom skulle antagas, så grundades öfvertygelse!) derom, att så förmånliga villkor, som sedermera erbjödos, icke skulle blifva framställda.
Det är dessutom för en ganska kort tid sedan, som Konungens framställning kommit StatsUtsk. tillhanda och för Utsk. har det i sanning icke varit möjligt att skyndsammare, och jag vågar säga omtänksammare behandla ärendet, än sorn skett.
Något så stort vågspel, som Hr von Hartmansdorff förmodar, förutser jag icke i denna fråga, ty jag kan ej undgå erinra, det tvifvelsutan ifrågavarande ärende kommer att underkastas Konungens pröfning innan något definitivt beslut kommer att vidtagas, samt att
Konungen kommer att böra sina embetsverk och låta verkställa undersökningar, som icke ligga inom ett StatsUtsk:s förmåga alt kunna anställa.
Till följd af de upplysningar, som Frih.
Cederström afgifvit, finnér jag hans anmärknlr grundade; och skulle jag, om det berodde af mig att inverka på Ståndets beslut, afstyrka bifall till Utsk:s utlåt., så alt frågan malte för denna riksdag förfalla; men då jag icke detta kan åstadkomma, inskränker jag mig till att i prot. nedlägga min reservation emot ifrågavarande lägenheters afhandande ifrån Stuten, på de villkor, som StatsUtsk. föreslagit.
N:o 570 blef af R. o. Ad. bifallet.
Ånyo föredrogs och godkändes Const.Utsk. den 7 dennes på bordet lagda raein.
N:o 120, lich, David, anmäld anledning till anmärkning emot Statsrådet samt emot Chefen och föredragande Statsrådet för Finance-departementet, eller den hans tjenst förrättat.
På begäran af Hrr Munck af Rosenschöld, Nils Pl u do I p h , och Brummer, Carl Magnus, la des ånyo på bordet Const.Utsk:s den 7 dennes på bordel lagda mein.
N:o 121, i anledn. af tvänne af Hr Munck af Rosenschöld anmälda anledntr till anrnärkn., den ena emot Statsministern för utrikes ärendena, den andia emot Statsrådet och föredraganden i Civil-departementet. D e ii 8 Juni m Föredrogs ånyo ConsI.Utskts den 7 dennes på bordet ]agda mern.
Nto 122, i anledn. af en af Hr Schartau anmäld anledn. till anmärkn. mot Konungens rådgifvare.
Cederström, Jacob: Emot Cons!.Utskrs förfarande i de nu upplästa svaren på framställda anmärkmsanlednrr, anhåller jag att Jfå förklara, det jag anser Ulsk. hafva förbisett go §tn Reg.F:n, då Utsk., underkännande anmärkn. anledn:na likväl tillåtit sig uppgifva desammas innehåll, hvilket förfarande kunnat medföra den följd, alt de resp.
RiksSttn inledts i discussion öfver ämnen, som enligt förberörde § äro förbjudna att komma under R.
St;s öfverläggning.
Pehr, förenade sig med Frih. Cederström. Const.Utsk:s mern.
Nto 122 blef af R. o.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att nu inkommit från Exped.Ulsk. åtskilliga förslag till und. skrifvelse!', hvilka fordrade skyndsam justering, för att sedan till de öfriga RiksSl:n circulera, hvarföre Hr Landtm, hemställde, att föredragningen al de mål, hvilka voro uppförda på föredragningslistan, för en stund finge afbrylas och ifrågavarande justering nu företagas.
St:s underd. skrifvelse!- till K. M., nemi.
Nto 379, angtde ofullständighet i riksactens stadganden rör:de förmyndareval för omyndig Konung; Nto 38o, angtde Convojeommissariatets upphörande; Nto 38i, angtde utdelning af BondeSl:s förhandlingar i representationsfrågan; Nto 382, i anledn. af K.
M:s nåd. propos., ang:de extraslatsanslag för den af R.
Upplästes och bifölls Exped.Ulskts mern.
N:o 52, angtde vissa iakttagelser vid upprättande af förslag till R.
Stts underd. skrifvelse!' rörtde exlra-statsregleringen.
Till justering upplästes och godkändes Exped Utsk:s nedannämnda förslag till R.
Stts underd. skrifvelse!' till K. M., nemi.:
Nto 383, rörtde villkoren för det af R.
St. till en pharmaceutisk läroanstalt beviljade anslag; N:o 384, i anledn. af K.
M:s nåd. framställning ang:de en uppkommen brist i 1840 års anslag till beväringsmanskapets vapenöfningar ; na Den 8 Juni.
N:o 385, ang:de lindring i postföringsskyldigheten; N:o 386, ang:de städernes saluaccis; N:o 387, ang:de ändringar i K. förordningen till förekommande af oloflig in- eller utförsel af varor, jemte bilaga; N:o 388, angrde statsverkets inkomster för år 1841 oell påföljande år, intill nästa statsreglering.
Till justering upplästes Exped.Utsk:s förslag N:o 38g till R.
St:s underd. skrifvelse, ang:de granskning af de i Statsrådet förda prot., äfvensom ett samma förslag åtföljande prot.utdr. från Exped.Utsk. af den 5 dennes.
Jag anhåller alt få instämma i den reservation Frih.
De ordalag, Utsk. begagnat, kunna möjligtvis tydas så, som återstode ännu någon pröfning alt företaga vid en kommande riksdag.
Det heter nemi.: ”få R.
St. tillkännagifva, att, med stöd af 76 §:n Riksd.Ordn., Statsrådets ledamöters och föredragandes ansvarighet i öfrigt för sina rådslag och utöfningen af sina embeten intill den dag innevarande riksmöte tagit sin början, har, såvida densamma kan pröfvas, med ledning af de Const.Utsk. tillhandakomna Statsrådsprot. med denna dag upphört.” Vill Exped.Utsk. dermed säga, alt Const.Utsk. ej fått alla prot. för tiden som förflutit emellan detta och sistförflutna riksmöte, så kan dervid anmärkas, att om någon dylik erinran skolat göras, så tillhörde sådant Const.Utsk., men ej Exped.Utsk.
Const.Utsk. har i delta fall icke gjort någon anmälan, hvadan antagas måste, att sistnämnda Utsk. dertill saknat all anledning.
Det har anmält Konungens rådgifvare att entledigas enligt 107 §:n. R.
St. hafva icke samtyckt dertill.
Dessutom hor Const.Utsk. låtit tilltala Konungens rådgifvare inför riksrätt, hvars dom ännu icke är fallen.
Följden af dessa förhållanden måste vara, att, med undantag af de mål, som blifvit inför riksrätten anhängiggjorda, äro Statsrådets medlemmar för alla andra frikallade ifrån allt ansvar intill den dag då denna riksdag började.
Delta hade bort uttryckas på sätt Frih.
Rehbinder gjort, och anser jag följaktligen, att de ofvan citerade ordalagen måtte förändras, på sätt beroälde Frih. föreslagit.
Dessa ordalag äro äfven öfverensstämmande med dem, som begagnas i 78 §:n af sista riksdagsbeslutet, så lydande: ”Sedan Vi, genom Vårt Const.Utsk., låtit granska de i Statsrådet förda, och till Utsk., jemlikt io5 §:n Reg.F:n och 2g §:n Riksd Ordn., öfverlemnade prot., samt Const.Utsk., under riksdagens lopp, efter anmäld anmärkn.anledn., ansett sig föranlåtet att, på grund af 106 §:n Reg.F:n, ställa samtlige Statsrådets ledamöter, med undantag af en, under tilltal inför riksrätt, i afseende på deras rådgifvande åtgärd, rör:de upptagande af ett lån; men riks - Den 8 Juni. riksrätten, genom dom elen 17 sistl. Junnar!, funnit Ingn anledn. till anställande af ifrågavarande ålal icke hafva förekommit, i följd hvaraf det af Juslilieombudsmannen gjorda ansvarspåståendet blifvit lill alla delar ogilladl; så förklare vi härmed, att, i stöd af 76 §:n Riksd.Ordn., Statsrådets ledamöters och föredragandes ansvarighet för sina rådslag och för utöfningen af sina embeten, intill den dag då innevarande riksmöte log sin början, fullkomligen upphört.”
Skilnaden är ingen annan än den, att då hade Riksrätten afkunuat sin dom vid riksdagens slut, hvilket nu icke är förhållandet, hvadan undantag bestämdt måste göras för de mål, som vid riksrätten äro anhängiga.
Föröfrigt blifver saken densamma.
Ad. måtte återremittera detta förslag till underd. skrifvelse.
Frih Gederström, Jacob:
Då ifrågavarande skrifvelse står i sammanhang med den § i riksdagsbeslutet, som angår samma fråga, så vore väl, om skrifvelsen och §:n kunde få på samma gång föredragas; ty om skrifvelsen återremitteras, men §:n justeras af R. o.
Ad. och de öfriga Stånden, så inträffar en anomali mellan §:n och skrifvelsen, som sedermera ej kan rättas, I förslaget till § förekommer en liten mellnnmening af lydelse — ”så vidt densamma kunnat p r ö f v a s” — och denna melanmening bör just utgå, hvarföre jag anhåller, på sätt jag förut anfört, att förevarande förslag lill skrifvelse samt motsvarande § i riksdagsbeslutet må i ett sammanhang till Exped.Utsk. återremitteras; anhållande om propos., att förenämnde § och skrifvelse på en gång må föredragas.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåge att det af Exped.Ulsk. afgifna förslag till § i riksdagsbeslutet, som handlar om Statsrådets ansvarighet, borde föredragas i sammanhang med det förslag till underd. skrifvelse, som för R. o. Ad. nu blifvit föredraget.
I anledn. häraf upplästes till justering Exped.Ulsk:s förslag N:o 3g till § i riksdagsbeslutet, ang:de granskning af de i Statsrådet förda protocoll.
Af nu upplästa förslag till § torde R. o. Ad. finna, alt, i enlighet med de anmärkmr, som Hr von Hartmansdorff gjort och hvad jag nyss anfört, hör denna mellanmening jemväl här uteslutas, så mycket hellre, som den speciella granskning af medels utgifter m. m., som tillhör K.
Kammarrätten, icke derföre inskränkes, ty7 den ur i 76 §:n Riksd.Ordn. undantagen, så alt fråga ej ens kan uppslå, det ju icke sådant skall ske, oaktadt Const.Utsk. lemnar något oanmäld t; men att lemna öppet för kommande Ständer, att, på grund af icke gjorda anmärkn-.r, upptaga frågor för 26 II. i5 Den 8 Juni. en förfluten tid, det vore att sönderrycka det statsskick, hvarunder vi lefva.
Jag anhåller derföre att detta förslag matte återremitteras till Exped.Utsk., i sammanhang med skrifvelsen.
Uppå derefter framställd propos., blefvo så väl förslaget lill underd. skrifvelse N:o 38g, sorn förslaget N:o 3g lill § i riksd.beslutet af R. o. Ad. återremitterade.
Upplästes till justering och godkändes Exped.Utsk:s förslag
N:o 3go, till förordnande för de till tryckfrihetens vård utsedde comiterade, i afseende på grundlagarnas och riksdagsbeslutets felfria tryckning.
Likaledes upplästes till justering och godkändes Exped.- Utsk:s nedannämnda förslag till R.
St:s underd. skrifvelse!' till K. M., nemi.:
N:o 3gi, angule ersättning till rotehållare vid Norr-och Vesterbottens fältjägarecorpser, för rotefrihetsmedel inom Norr- och Vesterbottens Ian; N:o 3g2, i anledn. af K.
M:s nåd. framställning om landtläntraästarnes befrielse från skyldigheten att för remisslage erlägga bevillning; N:o 3g3, i anledn. af K.
M:s nåd. framställning örn eftergift af personella utskylder för afskedade, till underhåll berättigade soldater och deras vederlikar under expectanceliden ; N:o 3g5, ang:de i fr
Aga st ii 11 da extra-statsanslag för undervisningsverket, vettenskaperna och de sköna konsterna; N:o 3g6, ang:de utbetalning af Landtbruksacadetniens hos statsverket innestående byggnadscapitaler.
Då nu ånyo föredrogs StatsUtsk:s den 7 dennes på bordet lagda mern.
N:o 502, i anledn. af återremiss å det i meni.
N:o 607 aflemnade förslag till reglementariska föreskrifter för Riksg.conCs förvaltning, blef mern.
N.'o 562 lagdt till handlingarna.
Ånyo föredrogos och bi föl lös StatsUtskts den 7 dennes på bordet lagda meni. och 1111A t: 11.
N:o 565, med förslag lill den afdelning af Riksg.contts reglemente, som angår detta verks utgifter, i följd af ordinarie statsregleringen; N:o 56S, med förslag till reglementariska föreskrifter i anledn. af de Riksg cont. ålagda särskilda utbetalningar; N:o 567, med förslag till reglementariska föreskrifter ang:de Priksg cont:s inkomster; N:o 577, i anledn. af K.
M:s nåd. remiss å Christinehamns stads äldstes underd. ansökning om eftergift af Kronans rätt lill ett i nämnda stad fallet danaarf.
På begäran af Ilrr Munck af Rosenschöld, Nils Rudolph, och Brummer, Carl Magnus, lades ånyo på bordet StatsUlsk:s den 7 dennes på bordet lagda lillå!. N:o 578, i anledn. af K.
M:s nåd. remiss å afgifna yttranden med tillhörande kostnadsförslag ronde ifrågasatt anskaffande och inredning af annan tjenlig local för H. K. H.
Kronprinsens stallstat, i stället för de nu dertill upplåtna, å K.
M:s och Rikets Commerce-collegii egendoms tomt befintliga trädbyggnader.
Likaledes bordlädes ånyo, på begäran af Hrr von Hartmansdorff, A 11 g., och Munck af Rosenschöld, Nils Rudolph, BancoUtskts den 7 dennes första gången på bordet lagda mern.
N:o 192, med förslag till reglementariska föreskrifter, motsvarande 4 art. i nu gällande bancor eg lein en le.
Föredrogs ånyo oell bifölls BancoUtskis den 7 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o ig5, öfver väckt fråga 0111 kungörande alt någon praescriptionstid för emottagande! i Kronans uppbörd och inlösen i banken af dess på i4 och to skil 1 ingar kopparmynt utfärdade sedlar, icke är föreskrifven.
Under t.
Vördsamt får jag anmäla, att till Ridd.cancelliet blifvit ifrån Exped.LHsk. aflemnnde de till riksdagsbeslutet börande pergamentsark, hvilka aro egnade för R. o. Ad:s ledamöter att derå teckna sina namn, samt att dessa pergamentsark i cancelliet äro tillgänglige, när R. o. Ad:s
Hrr ledamöter behaga verkställa undertecknandet.
Upplästes och lades på bordet nedannämnda från Ulsktn inkomna mern. och utlåtm, nemi. från ConstitutionsUtskottet:
N:o 123, ang:de rättelse af en i mern.
N:o 92 oriktigt uppgifven paragrafnummer; Förstärkta StatsUtskottet: N:o 570, angtde verkställd omröstning öfver åtskilliga uti StalsUtskts utlåt.
N:o 522 omförmäldä voterts-propostr i afseende å RiksSltns beslut rörtde extra-statsregleringen; N:o 571, angtde verkställd omröstning i anledn. af RiksSt:ns skiljaktiga beslut rörtde anslag lill aflöning för adjuugerade ledamöter i K.
Svea och Götha Hofrätter; Nto 572, angtde verkställd omröstning i följd af RiksSt:ns olika beslut, rörtde det s. k. mindre creditivet; Nto 573, angtde verkställd omröstning öfver den uti Stats- samt Allm.
Besvärs- och Ekon.Utsktns mern.
Nto 200 upptagna proposition; Nto 574, angtde verkställd omröstning öfver den uti D c u 8 Juni.
Besvärs- och Ekon.TJtsktns meni.
N:o 201 upptagna volens-proposition; StatsU tskot tet: N:o 581, med förslag till voterls-propos., i a nied 11. af RiksSt:ns skiljaktiga beslut i fråga om skyldighet för Bruksidkaren Gyzanders sterbhusdelägare att erlägga ränta å deras skuld till statsverket, i följd af ingången uppbördsborgen; N:o 582, ang:de arfvoden för riksdagskostnadernas utbetalning ; N:o 583, i anledn. af väckt fråga om aflöning för notarierna bos RiksSt:n, ander en månad efter riksdagens slut; Förstärkta Allm.
Besvärs- och Ekon.Utskottet: N:o 161, i anledn. af RiksSlrns olika beslut i fråga om förslag till allmänna stadganden för folkundervisningens befrämjande; JNT:o 162, ang:de verkställd votering, i anledn. af RiksStins olika beslut i fråga om förslag lill förnyad förordning angtde grunderna och villkoren för hemmansklyfning samt afsöndring åfjord eller annan lagenhet från hemman; N:o 163, ang:de anställd votering, i anledn. afRiksStlns skiljaktiga beslut ang:de förslag lill lag om sockenstämma och sockennämnder; N:o 164, om anställd votering, i anledn. af RiksSttns skiljaktiga beslut ang:de föreslagen stadga om fattigvården i Riket; Allm.
Besvärs- och Ekon.Utskottet: N:o 165, i anledn. af återremiss utaf betänk.
N:o i58, ang:de väckt motion om tillsättande af en comité för att utarbeta förslag till en förändrad national-representation.
Likaledes lades på bordet följande från Ridd.Utsk. inkomna Hörsamste Memorial.
Vid föredragning den 29 sisi!.
Maj e. m. hos H. R. o. Ad. af Ridd.Utsk:s mern., angtde villkoren för emottagande af en utaf framlidne Krigsrådet Frih.
Anton von Liewen genom testamente den 19 November iSig under Ridd.direcl;ns förvaltning stalld donationsfond, har nämnda mein. blifvit till ga anmäi kn:r mot Utsk:> förslag, nemi.: 1:0 af Gr. Posse, Fredr., att, då Frih. von Liewens testamente tyckes förutsätta alt pensionsutdelningen så tidigt som möjligt efter testalors död skulle taga sin början, det närmast torde instämma med leslaslors mening att antingen minska pensionernes antal från tio till nio och att af besparingarna bestrida administrationskostnaden, eller och ned - Den S J u 11 i.
117 sälla pensionernes belopp från 100 till 90 r:dr årligen hvardera; och ' 2:0 af Hr Rosenblad, Bernhard, alt någon för valtningskostnad ej borde komma i fråga för en fond, sorn blifvit skänkt till understöd för medlemmar af R. o. Ad., utan de få förvaltningsutgifter, som kunde erfordras, bestridas al Riddarhuscassans expensmedel; äfvensom alt några arfvoden i intet fall borde bestämmas åt
Riddarhusbetjeningen för dess äskade besvär med fondens administration; och har slutligen en ledamot, Frih. Cederström, Jacob, yrkat, det TJtsk. måtte tillstyrka R. o. Ad. att hos K.
M. göra underd. framställning 0111 ”tillstånd” till de ändringar, som kunna uti Frill, von Liewens testamente beslutas, för att såmedelst göra samma ändringar lagliga.