Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med afseende pä ett sädant sakernas förhållande, tror jag det blifwa nödvändigt, att Riksens Ständer gifwa en allmän bekräftelse till nästa Riksmöte ä alla ivid det sistförflutna wiotagne beflut, sonr endast Kulle gälla till det päföljande, sä midt de nu icke uttryckeligen ändras eller modifieras.
Ä swen sä att beflutet om de till Wadstena Krigsmansl-us
Lasta tillökte afgifter, mätte uti Riksdagsbeflutet för denna Riksdag blifwa intagit.
Det särskilta Utskott, som wid Riksdagens början maldes för att yttra sig om de frän sista Riksdag uppskjutna mäl, torde snarare än nägot annat äftven kunna yttra sig om de för limiterad tid afgjorde: hwarföre jag anbäller, att detta yttrande mätte till nämnde Utflott blifwa remitteradt.
Herr Baron och Landt-Mm skalken gjorde proposition till bifall ä den begärda Remistett titt det särskilta Utskottet, hwilken proposition med Ja beswarades.
Herr Baron och Landt-Marskalken Utbad sig fä Ridderffapct och Adeln underställa om dä, i brest pä Prenumeranter, fortsättningen med tryckningen af Ridderskapets och Adelns Protocoller för sistledne Riksdag, förmodeligen snart blefwe afbruten, och dä antalet af Prenumeranter pä denna Riksdags Protoeoller, samt Bibanget till alla Riks-Ständens Protoeoller icke ännu syntes ersätta kostnaden, men uti Riksdagsordningen likmäl more owilkorligen stadgadt att de samma borde till Trycket befordras, icke följden häraf syntes naturligen böra blifrva, att Statswcrket borde förskjuta utgifnings kostna - Z20 Den 29 September. kostnadcrne; vch vm Höglcflige Ridderffapet och Abeln icke skulle således debara om sättet hars till infordra Mats-IUstLttets utlätande.
Bifölls. Likaledes uppå Herr Baron och Landt-Marstalkens erinran, ali de sä kallade Riksdagskostnadcrne, säsom strifmaterialicr, ljus, wcb, m. m. sä fcr'de öfrige Riks-Ständen som för Riddarhuset och desi Canzli, hwilka wid atta Riksdagar blifwit af Scatswerkets medel bestridda, äfwensom alla dylika kostnader för kUssvtten, bcstöt Ridderffapet och Adeln, att detze kostnader elfwen för denna Riksdag borde af-samma mede! utgå, och frägan om utgörandet af dem till Stats-Utskottet hänwisas.
Upplästes ett frän Stats-Utskottet inkommit Memorial, af den 26 dennes, hwaruti Utskottet, r anledning af Professoren Doctor ^lm^ui8ts till Utskottet remitterade Förflag, att Krono-Domainerna mätte t mindre lotter utarrenderas, samt Kronodagswcrkena hädanefter alltid fä lösas efter wederborande Läns Markegäng, aflemnar det swar att Utskottet uti sitt betänkaltde af den 25 dennes, angäende Kungsoch Kungsladugärdarnes förwaltning, förmodar samma principer stola finnas bafwa blifwit yrkade och följde, för hwilka Profeösoren Doctor Almguist nitälskan Ridderffapet och Adeln ansag detta Utlätande ^6 nottnLm medoeladt.
Föredrogs ä nyo Stats - Utskottets sedan den 25 dennes hwilande Utlätande, rörande löneförhöjning för penningelöntagande Tjenstemän.
Den 29 September. Z2L Grefwe ^törner, ^cioik 6örLn:
Med mpdket nöje har jag wid förlcdne Riksdag, säsom Ledamot af Stats-Utffottet deltagit, i det Förflag att de illa lönade Civile Ämbetsmännen ffulle erhälla löne-tillökningar.
Men jag wet ocksä i anledning deraf att detta Förslag war wilkorligt, att det grundade sig pä den supposition att P nnmerffa Regementerne ffulle ifrän den Swenffa kunna öfwerföras pä Tyffa Staten.
Jag hy^er till alla delar den önffan att detta Forflag mä ga i werkställiahet dä, när det kan läta sig göra.
Men tror det more obilligt att desiförinnan owilkorligen fordra desi ^verkställighet.
Rar Stats-Utffottet uppgjorde sitt första Forflag moro ej wilkoren kända för PommernS äterbekommande och ännu mindre Pommerns tillgängar.
Sedermera är utrönt, att denna Province är nästan utblottad, att Domainerne som utgjorde grunden till Statens redbaraste inkomst arv i främmande händer, och derigenom bebäda för Landet ärliga utgifter, att ändteligen Pommerns Jmvänare som uthärdat irenne ärs fälttog och fiendtlig beskattning, äko wida mer utblottade än wi, att således föga eller intet af Landets fordna resourcer äterstä.
Det är likwäl obestridligt att Pommerska Regementerne icke för Pommerns men till Siveriges sörswar utgjutit sitt blod och utmärkt sig genom en tapperhet och en ihärdighet som gör dem berättigade till Swenffa Folkets tacksamhet, som owilkorligen fordrar att de åtminstone blifwa i ätnjutande af de löne-förmoner som de sig wid tjenstens emottagande betingat.
I jemfö-- Ridd. och Ad. prof. Nw 4t, 42. kels?
Z22 Den 29 September. telse med wära Embetsmän, som ätnjuta ve milkor pä hwilka de ingått i tjenst, kan jag säledeö ej annat än finna de Pommerske Rege, menternes fordringar äga ett obestrideligt företräde.
— WitzerligeN wore det wäl, om alla kunde erhälla hwad de synas förtjena; men i en tid, dä den skattdragande medborgaren mäste till Statens underhäll uppoffra en stor del af sine tillgängar och underkasta stg nya inffränkningar, sek jag ej atsEmbetsmannens fordringar böra framför alla förtjena afseende.
Jag tror i synnerhet ej att det bör ske pä Pommerska Regementernes eller pä det utblottade Landets, Jnnewänares bekostnad.
Hwad de kunna göra, kan endast genom Regeringens åtgärd utrönas.
Jag anhäller derföre, att saken mätte såsom hittills lemnäs till Konungens pröfning, att nar Han finner tjenligt werkställa; och dä jag sä mycket som nägon önskar att de lidande Embetsmännen mätte komma i ätnjutande af förbättrade wilkor, tror jag att deras fördelak ej kan lemnäs i bättre händer än Regeringens, som ostridigt har det kraftigaste intreste att dest merktyg mätte njuta det underhäll, som kan tjena dem till uppmuntran och belöning.
Friherre st Lustaf:
I anled ning af den fräga som nu blifwit wäckt om öfwerftyttande pä Pommersk
Stat af de Militaire-Corpser och Penstonairek, soM wid Riksens Ständers sista sammankomst uppfördes pä allmänna indragningsstaten Under titel af Pommersk Expectance-Stat torde Högwälbokne Herr Baron och Landt-Marskalken samt Högloft.
Rid derffa - Den Lg September.
MZ derstapet och Adeln tillåta mig att t ödmjukhet meddela nägra upplysningar.
Den warde Ledamot, som före mig yttrat sig i detta amne, har redan tillräckeligen utweklat de skäl, som böra päkalla Riksens L-tänders uppmärksamhet i afseende pä Pommerns närwarande ställning, och pä omöjligheten för detta Land att nu genast ätertagg förbindelsen att underhålla en lika ster Mrlitail styrka, som förut warltPä Pommersk
Stat uppförd innan Provinden genom ett treårigt krig blifwit pä alla desi tillgängar utblottad, och innan den redbaraste dcken af desi inkomster, nemligen afkastningen af Domanium genom fredslutet med Frankrike blifwit afträdd.
Sä länge Domanium war Kammarens oförryckta tillhörighet, kunde inkomsterne deraf, jemte Landets wanliga utstywkr, betäcka den nödiga underhälls-summan, sä wä! för de i Pomrnern warande twenne Infanterie-Regementen, som för den del af Artillerie och Lrnckons Flotta, som dels af gammalt war satt pä Pommersk Stat, dels sedermera blef dit öfwerst-tt w.
Men olika blir förhä ilande da man betraktar att Provineen ivid desi, återställande till Swerige, och i kraft af en högtidlig fredstractat blifwit be. röfwad hela afkastningen af D-marnum, till ett ungefärligt belopp af 134,000 R:dr Pommerst courant om äret, och att denna summa, bängt ifrän att inom Landet förtäras, deremot ärligen stall ulga till en främmande magts underfätare.
Drsiutom bör ej obemärkt lemnäs att kriget kostat Pommern flere millioner Riksdaler , och att Landet ännu hästar för en enskild skulld af 800,000 Riksdaler Hamburger-Banco, till Z24 Den 29 September.
Hwars gäldande twänglän och utstrifningar mäste göras.
Wid den reglering som nyligen ffett med Pommerska Staten har?
med billigt afseende 6 ena sidan pä Landet öfwergängna olyckor, samt ä den andra pä förbindelsen att befria Swensta Statswerkct i möjligaste mätto för en för detsamma främmande utgift, det Resultat följdts, att pä Pommersk Stat ett af de Tysta Regementerne blifwit öfwerflyttadt, och redan i nägra mänader i Pommern understället.
Denna anstalt befriar allmänna indragnings-staten frän en utgift af nägot öfwer 61,600 Riksdaler Banco.
Dertill kommer ännu en summa af omkring 8,800 Riksdaler Banco för för detta Pommerska Embets- och Tjenstemän samt Pensionairer, hwilka nu äterställas pä Pommersk Stat.
Denna ärliaa förminskning af omkring 60,000 Riksdaler Banco är iikwäl allt, hwad enligt min öfwertygelse Pommerns närwarande ställning kan medgifwa.
Friherre Amilton, carl, utbad sig säsom Ordförande för Stats-Utskottet och derigenom närmare i tillfälle att känna detta mäls beskaffenhet och behandling, fä lemna den upplysning, att ett betänkande 'isrän Stats-Utskottet, rörande anflags-summorne, med det snaraste skulle till Ridderstapet och Adeln inkomma; att deraf torde synas, bwarföre Utskottet ansett en tillgäng genom Pommerska Regementernas flyttning kunna uppkomma; och att Utskottet trott det antingen detza Regementer skulle kunna frän allmänna indragnings-staten till Pommerska Staten öfwerflyttas, eller ock behofwet genom tillök - Den 29 September. Z2Z ning i bewillningen behöfwa fyllas: bemställandes i anledning häraf, om icke förewarande mäl lämpeligast kunde hwila till desi betänkandet om Stats-anflagen hunnit Ridderffapet och Adeln föredragas.
Denna hemställan blef,uppä gjord proposition, af Ridderffapet och Adeln bifallen.
Upplästes ett ifrän Stats-Utffottet inkommit Memorial, af den 24 dennes, innefattande utlätande öfwer Kongl. Majtts Nådiga Proposition, angäende förwaltningen af Kungs- och Kungsladugärdarne, jemte de till detta Memorial hörande bilagor: warandes af ULffottet föreflagit sättet och wilkoret för detza lägenheters utarrenderande, samt Krono-dagswerkenas utgörande med penningar.
Upplästes Stats-Utffottets utlätande, af d. 27 September, öfwer Konungens Nädiga Proposition, angäende betalning af Hamburgffe Banquiererne ^vLi-Koll8 Arfwingars, K. von L §0N8, och k.ui8 L fLnguelg fordringar ; innefattande tillstyrkande i hwad mon och under hwad wilkor Swenffa Kronan synes Utffottet böra för betalningen af desia fordringar häfta.
Upplästes ett Memorial frän Bancs-ULffottet, af den 22 Sept., hwaruti ULffottet i anledning af ^Herr 8Lltt6tei6t8 yrkande om ActieAgarnes i Äbo
Discont rättighet att utur Banque» äterbekomma sitt derstädes deponerade Silfwer, sig yttrar att nägot bestämdt utlätande häröfwer icke kunde aflemnas, sä länge utred - AM Den 29 September. ningen af Finska Diskontens angelägenheter icke More fulländad, och att för öfrigt nägot twifmelsmäl icke kunde uppsta, det ju
Banguen i sturm tid skulle enligt sina förbindelser göra hwar man ratt.
Upplästes Lag-Utskottets utmätande af den 15 dennes, i anledning af Riksdagsmannen LenAt Xnä-,'r85cui8. frän Elfsbor.'s
Län gjerde motion, rörande förändring i Kammar-Colle-- gii Kungörelse den 20 Maji i?9S, angäende förbättring i r?85 ärs Landnnäterie-Tapas 12 Moment; tillstyrkandes Lag-Utskottet, att dä Landtmätare hos Konungens Befallmngshafwande söker handräkning till utmätning af sitt arswode för private förrättningar, hans räkning ej n.ä aMs utmätnings,gild förr, än densamma, efter wcderpartens hörande blifwit pröfwad, samt att, derest Konungens Befallningshaswande ffulle finna skäligt, det, innan förrättningens flut större eller mindre del af arfwodet mä fä af Landtmätaren uppbäras, sädant icke mä heroiljas utan emot borgen af twänne wederhäftige män, som answara för de uppburna medlens äterbärande, i händelse Domaren pröfwar att Landtmätaren sin skyldighet icke fullgjort.
Lo des xä Bordet.
U"vläst>.s Lag-Utskottets uti Memorial, af den 15 dennes, afgifne utlåtande , i afkende vä R ksdagsmannen ll«?nge silict-r^xons frän Bobus Län till Utskcktet remitterade Förflag till förekommande af den osäkerhet, som kunde härflyta frän en Landtmätarcs försummelse att till Pro - Den 29 September. 327 Provincie - och Landtmäteri - Contoiren insända Concept- och Renoverade Chartor: att Ueffottet ansäge detta ärende höra till de allmänna hushällningsmäl, hwilka, enligt 89 §. i Regerings-Formen icke tillhörde Lag-Utskottet att bereda.
Sluteligen upplästes Lag-Utffottets betänkande af nnstberörde dag, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, rörande förklaring öfwer 1 §. 7 Cap.
Rättegängsbalken, tillstyrkandes Lag-Utskottet wista jemkningar och tilläggningar uti hwad af Kongl. Majit i detta ämne blifwit i Nader föreslagit.
Ladcs pä Bordet.
Ridderskapets och Adelns Protocoll, wid Urtima Riksdagen i Orebro, den 29 September i8ro. S. D. Föredrogs ä nyo Stats-Utskottets den 2A sistledne September pä bordet lagda Me. morial af den 21 i samma manad, i anledning af Kongl.
Maj:ts Nådiga proposition, angående nägra wid Statsregleringen förekommande omständigheter; och blef hwad Stats-Urjkot» tet föreslagit'och tillstyrkt, af Högloft Ridderffapet och Adeln till alla delar gilladt och bifallit. vt 8uyra.
S. D. Efter föredragning afStats-Utskottets i dag inkomne Memorial af den 21 sistledne September, rörande den till Utffottet remitterade motion om wista försigtighetsmätts widtagande till förekommande deraf, att st. d. Ko nun - F28 Den 29 September. nungen mä närma sig till eller beträda Rikets .gränser; och dä Ridderffapet och Adeln derwid fann ingen erinran äga ruin, beflöts att berörde motion, jemte ett af Herr Silverstolpe ^ 6. ingifwit, samma ämne rörande, Dictamen, ffulle till det af Riksens Ständer nedsatte särskilda Utskott remitteras.
Skolandes de öfrige Riks-Ständen genom Protocolls-Utdrag wänligen inbjudas att med Ridderffapet och Adeln häri instämma, vt supra. S. D.
Uppdrogs ät det af Riksens Ständer nedsatte särskilda Utskott, att upptaga och crfgifwa sitt utlätande öfwer den af Herr mau, Otto kSe6riK, gjorda motion, det de af Riksens Ständer witz sistledne Riksdag fattade beslut, hwilka till den nästföljande Riksdagen ffulle blifwa gällande, i allt hwad Riksens Ständer nu icke annorlunda stadga, mätte fastställas.
Uti hwilket beslut de öfrige Respective RiksStänden ffulle wänligen inbjudas att med Ridderffapet och Adeln instämma.
Oe supra. S. D. I anledning af det stadgande i 59 §- Riksdags-Ordningen, att Riks-Ständens Protocoll wid hwarje Riksdag skola tryckas, och enär de medel som genom prenumeration blifrvit upptagne, befunnits alldeles otillräckelige till tryckningskostnadens bestridande; beflöts det ffulle Stats-Utskottet anm-.das att sig utläta vm möjligheten och sättet, att med understöd af Statswerkct utföra tryckningen af återstoden af R.dderffapet och Adelns Protocoller för sistledne R-lsdag, samt desi Protocoll för den innewarande, jemte det till alla Riks-Ständens Protttttll hörande Bihang.
Der - Den 29 September. 329 Derjemte skulle Stats-Mffottet anmodas att uppgifwa sättet burn de sä kallade Riksdagskostnaderne för Nls-Ständen och Utskotten, såsom titt ffrifmatcrialier, ljus , wärme, m. m. ffola för innewarande Riksmöte komma att bestridas.
S. D. Föredrogs a nyo Lag-Utffottcts den 23 sistledne September pä bordet lagda Memorial, innebällande Förslag till en UpploppsLag; och dä deiwid ätffilliga anmärkningar framställdes, kwiika Höglofiige Ridderffapet och Adeln ansäg hindra antagandet af det uppgifna Förslaget, blef detta Memorial, ätföljdt af de derwid gjorda anmärkningar, till Lag-Utskottet äterremitteradt. klc supra.
Justerades klent- Protocollet för d. 22 dennes.
Höglcstige Ridderffapet och Adeln åtskiljdes klockan en qwart till 2.
In lillem krotocollt, 6.
Ltlverstolpe, Tisdagen den 2 Oktober. klenum kl. 9 f. M.
Insterades klent-Prctocollerne för ben 2Z och 28 September. <dLrrDaron och Landt-kNarskalkcn föredrog ä nyo Stats Utskottets sistledne plent-dag pä bordet lagda Memorial, innefattande utlätande öfwer Kungs- och Kungsladugärdarne.
Up^ ZZO Den 2 October.
Uppå gjord proposition blef detsamma till alla delar gilladt och bifallit.
Företogs ä nyo Siats-Uiffotlets samma dag forsta gängen uppläste utlåtande, rörande betalning af Hamburgffe Banquiererne ^verNolls Arfwingars, Voll ltLllc: L Lons, och Unis L ^engnels fordpingar.
Widare föredrogs ä nyo Lag-Utskottets samma dag pä bordet lagda utlätande, af Kongl.
Majk förcflagen förklaring öfwer 7 Cap. 1 8.
Rättegångs-Balken, rörande wista omständigheter angäende inteckning i fast egendom; hwilket Utskottets utlätande af Ridderssapet och Adeln Bifölls. Wid förnyad föredragning af Lag-Utffottets merberörde dag pä bordet lagda Memorial, innefattande tillstyrkande om wista förändringar, i Kongl. Kammar-Collegii Kungörelse den 2a Maji 1799, angäende förbättring i 178Z ärs Landtmäterie- Taxas 12 Moment: i afseende pä utgörande af Landtmäterie-arfwode.
Likaledes upplästes a nyo och gillades Banco-Utskottets den 29 September pa bordet lagda utlåtande öfwer Hcrr.L.-rKlstelllts motion, rörande Actie^Ä,aarnes i Äbo Discont till Banquen inlemnade Silfwer.
Företogs
Lill afgörande Riddarhus-Utskottets, sedan den 22 September pä bordet hwilande, Förslag lill en förändrad Riddarhusordning. §. §. 1, 2, Z upv^stes och bifölloS. Wid Den 2 Oetober. ZZi Wid §. 4, hwaruti mot slutet stadgas om förmyndares ratt att utfärda fullmagt frägade:
Grefwe U-Ulini-, llmllr, om meningen more att ett Fruntimmer som more tillförordnad förman dare för en Lufwudman, äswen ffulle anses berättigad att utfärda fullmagt, eburu sjelf oberättigad att intaga nägon Atts Säte. Swarades af Herr Baron och Landt-Marffalken, att den princip bär blifwit följd syntes wara den. att hwi'ken som hälst Lagen i allt annat tillerkände Förmyndare-rätt, äfwen borde kunna i detta fall utöfwa densamma; hwarefter Herr Baron och Landt-Marskalken uppläste den uti Utskottets, särskilta Memorial wid denna 8. anförde förklaring.
Uppå gjord Proposition, blef 4 §. af Projectet gillad. 8. 5 Bifölls. §. 6 upplästes.
I anledning af sednare momentet deraf, hwaruti stadgas: atr om Adelig Älk pä Swärdssidan ingär under farande Riksdag, dör Lull m ägt ig uppbära att in-- nehafwa G^te för donsamma , utträde sig Grefwe Kalting:
Det ^praxis förr bade warit sadan, att eburu en Ett under Riksdagen utdödde, leböll likwäl Fullmägtigen för densamma sitt rum med full Riksdagsmanna-rätt intill dest Riksdagen slutades.
Han hemställde om icke sä äfwen nu borde stadgas, och erinrade, att >om Fullmägtigen genom Alteus utaäna. upphörde att hafwa
Säte pä Riddarhuset, kunde deraf äfwen den följd sig yppa, att en Landt-Marffalk, hwilken sutts för en Att som under Riksdagen utslocknade, såmedelst blef we - ZZ2 Dcn 2 October. we däplacerad, och ett nptt nämnande afLandtMarstalk nödigt. ^err Baron och Landt-Marffalken erinrade härwid, att en Landt.Marstalk icke för nägon Att ägde Sate och Stämma.
Grefwe kalting medgaf att förhållandet wore sädant, men uppgaf i stället den casus, att den tillförordnade Landt-Marstalken ensam af sin Att, gäfwe sin fullmagt ät en annan Adelsman, såsom händelsen warit wid Rilsdagen i Norrköping ikoo; och om Landt-Marstalken doge under Riksdagen, blcfwe bans Ätts Fullmägtig förlustig sitt
Säte och Stämma.
Herr von 1'roii, Lars vsviö, ansäg denna följd naturligen böra äga rum, emedan Fullmägtigen ej kunde åtnjuta bättre rätt än principalen, för hwars
Att frän den stund den wore utflocknad, all Rilsdagsmanna-rättighet mäste wara upphörd.
Herr Larlbeim 6^IIen8k.ö16, Larl, wägade, med all högaktning för Ridderstapet, tro att de ej kunde förliknas med de stjerner, om hwilka det berättas att de stola lysa ännu i siu är efter sedan de förswunnit. §. §. 7, 8, 9, ro, 11, 12, 1Z, 14, 15, 16, 17 upplästes och bifollos. Wid i8 §. af innebäll att om wid en och samma anteckning twänne etter flere fullmagter för en och samma Att uppwistes, borde de alle ehuru af behörig man utgifnc, ogillas; och att om sädane fullmagter wid olika anteckningar anmältes, borde den gälla som först blifwit uppwisad, yttrade sig Dcn 2 October. 333 Herr iliam, kelli-, tycka wara simpelt att det stadgades, det den ful! magt, som hade älfta datum, gällde, antingen begge presenterades pä en gäng eller hwärdera särskild.
Da en och annan häremot yttrade sig för ö. lydelse, gjerde Herr Baron och Landt-Marskalken proposition till bifall ä 18 hwilken proposition med Ja beswarades. z. §. 19, 20, 21, 22, LZ, 24 bifollos.
Uti 25 rörande Bänkmän, Electorer och Utskotis-Ledamöter, hwilken i öfrigt bifölls, skulle i enlighet med hwad Herr ibam föreslog mot flutet af i stället för orden: ware hans Gäte ledigt, sättas: ware hans rum fästom Bänkman, Elecror eller Utskotts-Ledamot ledigt. §. 26 upplästes.
Wid det stadgande deruti, att Elector ef borde äga rättighet sin befattning sig afsäga före walet till Ledamöter i de Utskott hwilka, i Regerings-Formens 53 och Riksdags-Ordningens 28 och Z6 §.
§. stadgade äro, hemställde Undertecknad 8ilver8tc>Ipe, ^xel 6rbriel, om icke det syntes obilligt älägga walde Electorer det twäng att icke kunna sin befattning sig afsäga förr än de walt
Ledamöter i sädana särskilta Utskott, om bwilka endast är fräga i Z6 §.
Riksdags-Ordningen, enär man alldrin kunde weta wid hwilken tid under Riksmötets lopp, eller ens om nägot sädant särskilt Utskott skulle blifwa förordnadt, och underställde i följe häraf, om icke citationen af berörde 36 §. syntes böra alldeles utgå, 334 Den 2 Oelober.
Herr Baron och 2.andt-Marskalken gjorde Proposition till bifall a denna hemställan, saint till gillande af det öfriga af 26 Beswarades med Ja. §. §. 27, 28, 29, 50, 31, 52, 33, 34 Upplästes och biföllos.
Upplästes §. 33 hwaruti, bland annat stadgas:
"att munteliga anföranden i frägor som aro af egenskap att böra remitteras till Utskott, esler att commun iceras med de öfrige "Riks-Ständen, böra skrifteligen innan nasta "ptLiium till Protocollet inlemnas." Harwid utbad sig Undertecknad 8iiverstoips fä nämna, att enligt bade praxis under sistledne Riksdag, och äfwen wäl da fattadt särskilt besiut, borde munteliga motioner hwilka kades pä bordet, och sädana tvid Utskotts yttranden gjorda anmärkningar som werkade till äterremist, ffrifteliga inlemnas till Protocollet. och att skälen härtill hade warit, dels den större authentieite motionen fick derigenom, att Ledamoten den sjelf författade, och dels den större skyndsamhet hwarmed cn gjord anmärkning kunde komma under ett Utskotts pröfning, enär densamma kunde dit aflemnas innan Protoeollet wvre justeradt, hälst Ledamoten dä sjelf finge answara för författandet af sin tanke.
Han hemställde alltsä om icke desie bäda omständigheter äfwen kunde i denna §. intagas och redactionen af ofwanföre upptagne stadgande blifwa följande: "Wacker nägon munteligen "en fräga, som pä bordet lägges, eller remitteras, Den 2 Oc kober. 338 ''terås, eller med de öfrige Riks-Ständen com"municcras, eller gör nägon munteligen säda"na anmärkningar wid ett Utskotts yttrande, "hwilka till samma yttrandes äterförwisande "werka, böra frägan, eller anmärkmngarne in"natt nästa llteuum ffrifteliga titt Protocollet "aflemnas."
Denna redaction blef jemte hwad i öfrigt Utskottet i 35 tz. föresiagit, uppä gjord Proposition, bifallen. §. 36, Z7> 38, 39/ ^o, 41, g2, 43, 4t, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 52, 63, 54, 56 upplästes och biföllos.
Herr Baron och Landt-Marskalken föreslog att sedan Ridderffapet och Adeln salunda gillat Riddarhus-Utskottets Project till en förbättrad Riddarhus-Ordning, med de i dag beslutne förändringar, denna Riddarhus-Ordning matte till Hans Maj:t i underdänighet öfwerlemnas för att efter erhällande af Dest Nädiga stadfästelse, blifwa gällande frän början af nästinträffande Riksmöte, och att Rwdarhus-Utffottet mätte anmodas inlemna Förslag till en underdänig skrifwelse till Konungen, rörande detta ämne.
Företogs till afgörande Bewillnlngs-Utskottets Memorial, af den 22 September, som sedan den 25 derpä följande pä bordet hwilat, ätföljdt af Utskottets särskilta yttrande punctewis öfwer Advocat-Fiscalen med fle res wid Bewillnings-Förordningen gjorde anmärkningar.
Hwad ZZ6 Den 2 Oetober. Hwad Utskottet sig utlåtit blef af Ridderskåpet och Adeln likaledes under öfwerläggn ingen punctewis behandlat och, efter särskilta propositioner, bifallit, med undantag af de twänne ord, som här nedanföre finnas anmärkta, och hwilka Ridderskapet och Adeln ansäg böra wid den framdeles skeende redactienen, såsom mindre riktige utgå.
I anledning af Utskottets utlåtande öfwer det wid i Momentet af o §. af i Articlen gjorde
Förflag att hvarjehanda förluster matte komma i beräkning till afdrag ä behållen inkomst, och hwilket utlåtande blef af Ridderskapet och Adeln gilladt, pttrade sig genast derefter upplysningswis Grefwe lviörneo, ^cloik 6örsn: