Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Tryckfriheten uppriktigt och är ej känd som obscuräntismens vän, hvarken af mina medborgare eller min Konung.
Men jag har sett så många dåliga och äfven elaka numror af vissa tidningar, att jag mången gångönskat mig vara allmän åklagare, för att äga rätt dem indraga, eller åtala inför Domstol.
Men anlagom alt det ifrågavarande Tidningsbladet ej varit serdeles skadligt; månne deraf får slutas, att Rådgifvarne ej vid deras tillstyrkande haft
Rikets sannskyldiga nytta till föremål?
Månne man får antaga att sådana tillstyrkanden ske för nöjes skull?
Tidningsskrifvarnes oligarchi är ock en fruktansvärd väldighet, på hvilken uppmärksamheten torde böra fästas.
Jag hoppas på en bättre lagstiftning för Tryckfrihetsbrott än den nu gällande, och på en stigande bildning, som skall, säkrare än indragningsmaglen, gissla vanartiga Tidningsutgifvare, och tvinga dem till tystnad.
Intilldess måste vi åtnöja oss med, att de hejdas af något sämre, af positiva åtgärder.
Jag anser att Styrelsen icke missbrukat den så kallade indragningsmagten, och tillstyr - 112 Den 21 J u 1 i i f. m. lier således att förevarande anmärkning må förfalla.
Hvarefter Hans Excellence framställde följande proposition: Anser Ridderskapet och Adeln Rikets ■väl kräfva, att den af ConstituLionsUtskottet anmärkte rådgifvande åtgärden till det i KammarExpeditionen fattade beslut om gillad indragning och förbjuden fortsättning af Tidningen ConversationsBladet, bör, enligt 107 §.
RegeringsFormen, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmälas?
Ropades några Ja, jemte starka Nej. Herr Rosenqvistj, Fredrik Leonharda, bogärde votering.
I anledning hvaraf Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken föreslog följande voteringsproposition:
Den, som anser Rikets väl kräfva, att den af ConstitutionsUtskottet anmärkte rådgifvande åtgärden till det i KammarExpeditionen fattade beslut om gillad indragning och förbjuden fortsättning af Tidningen - % Den 2i Ju ii i f. m. gen Conversationsbladet, bör, enligt roy §.
RegeringsFormen, bos Kongl. Majit i underdånighet anmälas, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer den af ConstitutionsUtskottet, rörande ifråga varande Tidnings indragning och förbjudna fortsättning, gjorde anmärkning att förfalla.
Jag ber att få till Protocollet anmäla, alt jag icke deltager uti förestående votering.
Då jag nu begär att få i Protocollet antecknadt, att jag icke ämnar deltaga i voteringen, innefattar detta mitt förklarande en ytterligare reservation emot
DechargeBelänkandets styckade föredragning, tillvägabragt genom en Majoritet af den beskaffenhet, att en Engelsk Ministére, som blott funnit sig understödd af en dylik, skulle betraktat det såsom ett fullständigt nederlag.
Härmed förenade sig Herr af Uhr, Gustaf. 34 H. ' 8 Den 2r Jul i i f. m.
Sedan 41> 43> 4^ och 44 §§• i RiddarliusOrdningen blifvit uppläste, börjades voteringen klockan tre qvart till 2 eftermiddagen; och befunnos vid dess slut, sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit som följer:
Ja — n. Nej — i32.
I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen serskildt förde Protocoll blifvit uppläst Hans Excellence Herr Grefvert och LandtMarskalken förklarade, att den af ConstitutionsUtskottet gjorde ofvanberörde anmärkning således af Ridderskapet och Adeln ansetts böra förfalla.
Höglotlige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan 3 eftermiddagen.
Den 21 Julii e. m.
Tisdagen den 21 Julii 1820.
Fortsattes pröfningen af ConstitutionsUtskoltets den 20 sisllidne Junii, under N:o 36 afgifne, och den 3o i samma månad eftermiddagen på hordet lagda Memorial, med Betänkande i följd af StatsRådsProtocollens fullbordade granskning.
Andra punkten.
Innefattande Utskottets, enligt 107 <$*.
Regerings Formen, emot StatsRådet och Föredraganden gjorde anmärkning, i afseende å rådgifvande ätgärderne i Krigs Expeditionen till uppdragandet af handelstransaction om Örlogsskepp åt en enda Embetsman, tillika Konungens Rådgifvare, med förbigående af vederbörande Förvaltningsverk.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg
Rikets val kräfva, alt de i denna punkt anmärkte rådgifvande åtgärder borde, enligt 107 §.
RegeringsFormen , hos Kongl. Majit i underdånighet anmälas?
Herr Rosengvist, Fredrik leonhard:
I fall Herr Grefven och LandtMarskalken 34 H. 8* Den 2i Jtilii e. in. icke lika med mig fattat, att den gjovde propositionen blifvit med Ja besvarad, anhåller jag om votering.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, det lians Excellence ej kunnat af Ridderskapels och Adelns svar tillförlitligen utröna, huruvida den af Hans Excellence framställde proposition blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallen eller icke.
Herr Roos, Carl Ulrik:
Jag anhåller, alt Hans Excellence täckes förnya den nyss gjorde propositionen, hvilken då torde af Ridderskapet och Adeln bifallas.
Jag ser ej, hvartill någon underhandling tjenar, utan anhåller, att då votering blifvit begärd, den äfven må börjas.
Sedan Herr Grefven och LandtMarskalken förklarat, att han ej kunnat utröna, antingen Ja eller Nej segrat, får jag förnya min anhållan om votering.
Ehuru helt och hållet oberedd att tala i detta ämne, och fastän jag under den långa tiderymd, som är emellan våra Riksdagar, förlorat den ringa vana jag fordom ägt att här yttra mig, uppträder jag likväl, mea med Den 21 Jul i i e. m. i(7 så mycket större farhåga, sorn jag här Kört Talare med en så stor oratorisk skicklighet, att de mycket väl kunnat jemföras med hvad Engelska oell Fransyska triburierue äga ypperst.
Jag behöfver således öfverseende, men har icke ämnat att vidröra sjelfva hufvudämnet, emedan jag, såsom en längre tid vistandes utrikes, känner det för litet.
Det är endast på några biomständigheter, sora jag önskar få fästa uppmärksamheten.
Den politiska sidan af skeppshandeln är af särdeles vigt.
Utan att ingå i afsigterne för skeppsförsäljningen, hvilka fÖrmodeligen voro att genom gamla skepps försäljande skaffa tillgångar till nyas uppbyggande, ingick väl äfven deri den secondaira afsigt att, enligt den stora Cannings system, taga de SydAmericanska FriStaterne under armarne, och då häremot ifrån de autocratiska Magterne i Norr och Söder, Öster och Väster, gjordes föreställningar, som verkade lill handelns återgång, hemställer jag, hvad uppseende det skulle väcka utomlands, om vi ställde alla Ledamöterne i Konungens StälsRåd för deras tillstyrkande till nämnde åtgärd, under 107 §.
JBlefve det icke en seger för autocratien, och ett nederlag för de constilutionella?
Ferdinand i Spanien skulle säkert med glädje emottaga underrättelsen härom.
Härvid afbröts Grefve Björnstjerna af Hans Eoccellence Herr Grefven och LandtMarskalken., sorn yttrade, att då nå - Den 21 Ju lii e. m. gon öfverläggning i ämnet icke ägt rum, Hans Excellence ej eller haft anledning inhämta Ridderskapets och Adelns tanka, huruvida densamma vore fulländad; och då den af Hans Excellence i saken framställde proposition blifvit med Ja och Nej besvarad, samt votering begärd, underställde Hans Excellence, om icke Grefve Björnstjerna torde finna, att man genast borde skrida lill voteringens verkställande.
Jag afstår med nöje från att vidare yttra mig.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställde härefter följande voteringsproposition: ”Den, som anser Rikets väl kräfva, att de af ConstitutionsUtskottet anmärkte rådgifvande åtgärderne i KrigsExpeditionen till uppdragandet af Handelslransactionen om Örlogsskepp åt en enda Embetsman, tillika Konungens Rådgifvare, med förbigående af vederbörande FörvaltningsVerk, böra, enligt 107 §.
RegeringsFormen, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmälas, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; "Vinner
Nej, anses den af ConstitutionsUtskottet rörande behandlingen af ifråga - Den ni Julli e. m.
1 ‘9 varande mål gjorde anmärkning böra förfalla.
På de af Friherre Anckarswärd och Herr Hjerta förut utvecklade grunder, anser jag mig ej kunna deltaga i det blifvande beslutet, då jag finner af Herr Grefvens och LandtMarskalkens föredragning, att den löjliga sidan af ConstitutionsUtskottets Betänkande blifver föremålet för pröfningen.
Jag kommer således icke att nu votera.
Jag instämmer med Grefve Horn, och förklarar att jag icke eller deltager uti voteringen.
Jag öfverlemnar till Ståndets pröfning, om det är öfverensstämmande med ordning, alt en Ledamot begär votering, och sedan förklarar sig icke kunna deri deltaga.
Hvad rätt har man, att begära andras röster, då man ej vill gifva sin egen röst, och om våra ordningslagar ej föresedt detta nya påfund, så synes mig dock, att det utgör ett missbruk, som Ståndet måste äga i sin magt att återhålla.
Jag är förekommen af Friherre Boije, och har ej något alt tillägga; I 20 Den 2!
Julii e. m. men hemställer, om icke, att först begära votering, och sedan förklara sig icke sjelf vilja deri deltaga, är, att på det mäst opassande sätt drifva gäck med Ridderskapet och Adeln; samt om sådant kan och bör vara tillåtit härstädes?
Grefve Puke, Johan Carl: Jag förenar mig med Friherre Boije och Hans Excellence Herr Grefve De la Gardie.
Jag begärde votering, vilkorligtvis, och endast i det fall, att ifrågavarande punkt icke bifölls.
Sedan Herr Grefven och LandtMarskalken förklarat sig icke kuuna utröna, hvilken mening segrat, önskar jag naturligtvis voteringens fortgång, men inser ingen skyldighet för mig, att deri deltaga.
Herr Crusenstolpe, Magnus Jacob: Sedan Herr Grefven och LandtMarskalken bestämt förklarat, att Hans Excellence ej kunnat fatta, om Ja eller Nej segrat, skulle ju votering af sig sjelf följa, ehvad den af enskild Ledamot blifvit begärd, eller icke.
Jag anhåller derföre, att voteringen må börjas.
Sedan , /p, 4^ och 44 §§• i RiddarhusOrdmngen blifvit uppläste, börjades voteringen klockan half till 7 eftermiddagen, och befunnos vid voteringens slut klockan 8 eftermiddagen, sedan en voterings - Den 21 Jul i i e. m. 1 2 T sedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voleringssedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit, som följer: Ja — Nej — iog.
I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen serskildt förde Protocoll blifvit uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken förklarade, alt Ridderskapet och Adeln således ansett
ConstitutionsUtskottets ofvanberörde anmärkning böra förfalla.
Innefattande Utskottets, enligt 107$.
Regerings Formen, emot StatsRädet Hans Excellence Herr Grefve Cederström gjorde anmärkning, i afseende å rådgifvande åtgärden till den sednare handelstransactionen om Örlogsfartyg, eller till försäljningen af Liniesképpet Gustaf den Store, sedan benämndt Försigtigheten, samt af Fregatten Camilla.
Med anledning af de skäl, jag i Plenum sistlidne Lördag androg, anser jag ej 107 §.
RegeringsFormen tillämplig i detta fall; och tror mig så mycket heldre böra vidhålla mitt då framställde yrkande om återremiss, med anhållan att ConstitutionsUtskottel ville pröfva för detta StatsRådet Grefve Cederströms förhål - 122 Den 21 Julii e. m. lande, i hela sin vidd, samt deråt gifva tillämpning af 106 §, som jag anser mig derigenom bereda för Grefve Cederström ett tillfälle att, om han det gitter, inför Domstol, visa sin oskuld, och derigenom tillfredsställa opinionen.
Likasom i Plenum sistlidne Lördag nödgas jag nu äfven bestrida återremiss, och får dertill anföra följande skäl; nemligen att Herr Cederschjöld förklarat, det ConstitutionsUtskottet ej funnit någon lämpelig anledning, att hänskjuta denna fråga lill RiksRätt; och då Herr Cederschjöld förklarat detta, hvilken reserverat sig i allt hvad formen angår, tager jag för gifvet, att
ConslilutionsUtskot* tet enhälligt deltagit i detta beslut, så mycket mera, som de frågor, hvilka kunde komma till Domstol, ej röra Grefve Cederström såsom Rådgifvare, utan såsom GeneralAmiral, nemligen i afseende på verkställigheten af saken, den han ej handlagt såsom Rådgifvare, utan såsom GeneralAmiral; att jag ej tror, det GeneralAmiralen, såsom sådan, kan ställas under RiksRätt; och att jag ej tror, det RiksRätten kunnat upptaga frågan, om den blifvit dit hänvisad.
Det enda ConstitutionsUtskottet kunnat göra, är en anmälan efter 107 §, hvilken Utskottet äfven framställt.
På dessa skäl bestrider jag återremiss, och hemställer, om ej Friherre
Boije ville från sitt yrkande derom Den 21 Juli i e. m. 123 afstå, hälst bifall dertill icke skulle gagna till något, och hvarigenom vi kunde få besluta bifall eller afslag å Utskottets framställning.
Man har velat tillvita Grefve Cederström, att han tillstyrkt försäljningen af Gustaf den Store, hvilket man velat anse såsom ett nytt skepp.
Jag anser mig skyldig lemna några upplysningar i delta afseende.
Min tjenstemannabana vid ÖrlogsFlottan är jemnårig med våra nu så kallade gamla skepp.
Camilla byggdes i början af 1780-talet; den har sedermera undergått reparation, och har en gång varit förbyggd.
Till Gustaf den Store, då kalladt Gustaf Adolph , sträcktes kohlen i böl jan af 1,790-talet.
Det blef färdigt ett par år derefter.
Vår store Byggmästare Chapman gjorde på detta fartyg försök till ändringar och förändrade dimensioner, hvilka ej lyckades efter önskan.
Skeppet var således, under de flere år jag gjorde tjenst vid Flottan, verkeligen sämre än de öfrige.
Sedan har det undergått en svår reparation, och blef 1824 förbyggd t.
Jag anhåller att få fästa uppmärksamheten på hvad det vill säga, att förbygga ett skepp.
Det är detsamma som att lappa en rock.
De hufvudsakliga pieserne såsom köhl, stäfver m. m. äro qvar, men af det öfriga borttages allt gammalt och odugligt och nytt sättes i stället.
Det är en sanning att skep - Den 21 Julii e. m. pet de första åren kan anses lika godt sorn ett nytt, men det kan aldrig lia den varaktighet, utan är och förblifver ett gammalt skepp, likasom rocken blir en gammal rock, och ingen, som känner förhållandet, kan påstå, att det är lika godt som ett nytt.
Dessa upplysningar har jag aiw sett mig böra meddela Ridderskapet och Adeln.
Man har velat tillämpa 107 §. på Grefve Cederström; han är likväl redan ur StatsRådet.
Då hans lifstid är nära no år, plågad af chroniska sjukdomar, hemställer jag, hvad verkan genom tillämpning af denna §. kunde väntas emot en person, som redan för 2 år sedan lemnat StatsRådet.
Jag har tvekat, att uti ifrågavarande ämne uttrycka min känsla.
Jag förklarar öppet, att jag, sorn från min första ungdom lifligen intresserat mig äfven för främmande Nationers frihet och sjelfständighet, med glädje erfarit försäljningen af de krigsfartyg, som för Sverige kunde umbäras och snart, med bättre, borde och kunde ersättas; och att jag med ledsnad erfarit återgången af så beskaffade fartygs försäljning.
Jag sörjde denna återgång så väl för de för sin frihet kämpande Nationers skull, till hvilka försäljningen skett, som för det mitt Fäderneslands sjelfständighetderigenomblifvit comprometterad.
Mig synes ConstitutionsUlskoltct mest hafva considererat det Den 21 Julii e. m. materiella, oell för litet det moraliska af frågan, samt att det framför allt annat bort anmärka, att Konungens Rådgifvare vid tillstyrkandet af skeppshandelns återgång, misskänt Europas då varande politiska, stallning, och isjnnerhet vigten af vår Konungs personliga anseende i Europas politiska vägskäl.
— Denna rådgifvande åtgärd anser jag hafva varit mest anmärkningsvärd; men hade ej ?väntat att den skolat blifva äfven mest klandrad af den eller dem, som vid flere tillfällen på Riddarhuset förklarat, att Sverige svårligen, i händelse af krig, kan försvara sig.
För öfrigt torde Hans Excellence Grefve Cederström, som skall först tillstyrkt försäljningen, hafva varit den siste, som tillstyrkt dess återgång, men troligast alls icke tillstyrkt den, samt således minst gjort sig' skyldig till delaktighet i deri mest anmärkningsvärda af de anmärkta rådgifvande åtgärder vid ifrågavarande olyckliga skeppshandel.
Då ingen röst höjt sig till instämmande i min mening, och jag ej vill lemna rum för den tanka, att jag skulle hafva något personligt emot Grefve Cederström, hvilket jag ej eller har, så vill jag ej ensam "yrka återremiss; ehuru jag tror det vara det tätta.
Jag har redan förut tillkännagifvit, att jag yrkar återremiss af i2Ö
Den 21 Ju lii e. m. alla punkter i ConslitutionsUtskottets förevarande Betänkande.
Då jag således yrkat återremiss i allmänhet, kan jag nu ej eller frångå att begära återremiss af denna serskildta punkt.
Hans Excellence Herr Q ref veil oell handt
Mar skalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg de emot denna punkt af ConstitutionsUtskottets förevarande
Memorial gjorde anmärkningar böra föranleda återremiss deraf?
Hvarefter Hans Excellence hemställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg Rikets väl kräfva, att den af ConstitutionsUtskottet, emot StatsRådet Hans Excellence Herr Grefve Cederström, anmärkte rådgifvande åtgärden till den sednare handelstransactionen, om Örlogsfartyg eller till försäljningen af Linieskeppet Gustaf den Store, sedan benämndt Försigtigheten, samt af Fregatten Camilla, borde, enligt 107 §.
RegeringsFormen, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmälas.
I anledning hvaraf Hans Excellence frågade, om Ridderskapet och Adeln biföll, att ConstitutionsUtskotiets berörde anmärkning finge förfalla.
Den 11 Julii e. ra. 127 Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, alt det icke varit för Hans Excellence möjligt, att afRidderskapets och Adelns svar på de gjorda propositionerne, med fullkomlig visshet, utröna pluralitetens beslut.
I sådant fall anhåller jag, att votering må företagas.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg contrapropositionen böra innefatta återremiss af ifrågavarande puukt.
I anledning hvaraf Hans Excellence föreslog, att i contrapropositionen måtte upptagas, att ofvanberörde anmärkning borde förfalla.
Hans Excellence framstälde derefter följande Voteringsproposition:
Den, som anser Rikets väl kräfva, att den af ConstitutionsUtskoltet emot StatsRådet Hans Excellence Herr Grefve Cederström anmärkte rådgifvande åtgärden till den sednare handelstransactionen om Örlogsfartyg eller till försäljningen af Linieskeppet Gustaf den Store, sedan benämndt Försigtigheten, samt af Fregatten tamilla, Den 3i Jul ii e. in. bör, enligt 107 §.
RegeringsFormen, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmälas, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer den af Constitu tionsTJtskoltet rörande den sednare handelstransactionen om Örlogsfartyg mot StatsRådet Hans Excellence Herr Grefve
Cederström gjorde ofvanberörde anmärkning att förfalla.
- Herr Rosenqvist:
Jag anhåller att få veta, af hvem votering blifvit begärd.
Jag har ej yttrat mig i denna fråga, men då Herr Grefven och LändtMärskalken, efter flere gjorde ptopositioner, förklarade, att han ej kunde bestämma Ridderskapets och Adelns pluralitets svar, begärde jag af denna enda orsak votering.
Uppå derefter af Hans Excellence TIerr Grefven ochLancltMarskalken förnyad framställning, , blef den nyss föreslagne voteringspropositionen af Ridderskapet och Adeln godkänd; hvarefter den anslogs.
På samma grund, som förra gången förhindrade mig att deltaga i be - Den 21 Ju 1 i i e. tn.
129 i beslutet, afstår jag äfven denna gång deriifrån. Sedan \\, 42, och 44 §§• * RiddarlmsOrdningen blifvit uppläste, börjades voteringen klockan half till g om aftonen, och befunnos, vid voteringens slut, sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad , samt de öfrige voteringssediarne öppnade, rösterne hafva utfallit sålunda:
I följd hvaraf, och sedan det Öfver voteringen serskildt förde Protocoll blifvituppläst, Hans Eaccellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att Ridderskapet och Adeln således ansett ifrågavarande emot StatsRådet Hans Excellence Herr Grefve Cederström anmärkta rådgifvande åtgärd höra, enligt ion §.
RegeringsFor» men, hos Kongl. Majrt i underdånighet anmälas.
Lagerheim. 9 i3o Den 24 Juli* f- m.
Fredagen den 24 Julii 1829.
Herr Uggla, Carl Wilhelm, hade irilemnat följande, som upplästes:
Jag anhåller vördsamt, att få afgifva min reservation uti ett ämne, som vidrördes i Ridderskapets och Adelns Plenum den 2i dennes förmiddagen, och hvars innehåll, till sin utsträckning eller tillämpning, sjmes mig af större vigt att bestämma, än hvartill man vid första uppfattandet möjligen kan besluta sig.
Herr Grefve Posse, Arvid, har uti sin eljest lika sakrika, som grundliga och kraftiga vederläggning af en, ifrån Friherre Anckarswärd afgifven, nog ömkelig beskrifning uppå Fäderneslandets belägenhet, sedan vårt nya Statsskick inträdde till närvarande tid, haft det yttrande, om jag rätt förstått detsamma: ”alt han erkände nyttan af en oppositions tillvaro inom vår representation; ”likväl med fullkomligt förkastande af den, ”sorn nu hos oss tillskapat sig, hvilken han ”ansåg icke hafva den förmåga och syftning, sorn vore förenlig med det allmänt ”nyttiga, man eljest från en annan organisation kunde förvänta.”
Jag vill äfven minnas, att Herr Grefven trodde på möjligheten af Stjrelseprin - Den 24 Julii f. ni.
13 r cipernes förändring efter oppositionens (bigter j ofri dönria nemligen kunnat uppträda med ett enda, i utöfniilgen antagligt, förslag, .eller med conseqvens uti något annat, än ‘uti det obilliga klandret öfver åtgärder, af Styrelsen, antingen beslutna eller tilltänkta m. m.
Jag får på förhand bedja den ädle Grefven förlåta', om jag icke uppfattat dess mening rätt , men så bar den för mig framställt sig; äfvensom jag derjemte får förklara, alt jag hyser för Herr Grefven och för hans åsigter en stor aktning, samt att i följd deraf, den anmärkning jag nu går att göra, i anledning af Herr Grefvens tal, endast är ämnad för sammanhanget med hvad jag redan, uti Ridderskapets och Adelns Plenum den 17 dennes, yttrat såsom min tanka om det besynnerliga partie_, som hos oss bildat sig under ett ifrån andra länder lånadt namn af — opposition.
Mig förefaller det verkligen så, som skulle man gerna kunna likna detta parti vid en slags hydraj fast icke af den beskaffenhet, att bränncuren emot densamma behöfver användas —. följakteligen icke heller någon Hercules för att bekämpa henne — hvilket må lända lill ursäkt, om äfven jag är djerf nog, alt då och då nalkas dess lernteiska område.
Också har erfaren - 9* i3a Den a4 Jul i i f. m. heten visat, huruledes detta monstrum, efter hvarje nederlag, alltid förlorar några af sina hufvuden, genom desertioner under sjelfva drabbningen; och snart återstå knappt så många, att det ens kan exeqvera sin vanliga furio-lamentoso-stämma öfver de lidna förlusterne, En opposition, hvarpå denna allegorie kan lämpas, måste följaktligen i hög grad vara förderflig för hvilket land som hälst; ty den är blott till, i kraft af sin storrnodighet i tal, innehållande dessa tidens utnötta phraser, så mycket mera löjliga i tillämpningen hos oss, som ingen fara påkallar deras användande.
— Den uppehåller sig endast genom det begär, hvar och en af naturen har, att uppmärksamt höra och betrakta det vidunderliga.
Inbilsk„ dårar den sig dermed, att de förstummade äro dess anhängare; och har på detta sätt mera än en gång bedragit sig sjelf, då den trott sig beherrska Nationens majoritet, hvars intressen den alltid förbisett, eller låtsat att icke förstå.
Men äfven en opposition mera redlig, mera upplyst — skild ifrån alla småaktigheter — är efter min åsigt icke heller hos oss af behofvet påkallad såsom ett Statselement.
Jag tror icke, att Styrelsen hvarken kan, eller bör, antaga en Minoritets åsig— ter, i strid med sin egen, så vida icke dessa De ii 04 Ju I i i f. in. 133 gjort sig gällande hos Majoriteten af Folket.
I detta sednare fall blir det dennas opposition emot Styrelsegrundsatserne, hvilken då, under en eller annan form, kan framtränga till Thronell och begära förändringen — sällan lärer under ett sådant skick den kunna förvägras — men att en Regering, tvertemot det icke öfvertygade Folkets önskan, och för att blidka några högst få inom representationen, skulle antaga deras uppgjorda förslager, om de äfven ägde ett dertill nödigt sammanhang, vore icke troligt; ty då först skulle Riksskeppet blifva gungande, och äfventyra kantringen, genom en beständig ebb och flod af ombytta systemer.
Det är således, efter min tanka, endast det resultat, som uppkommer, om jag så må säga, genom de olika åsigternasfriction inom en Riksförsamling, som bildar henne lill en opposition, så vida det enhälligt antagna står i strid med de varande Styrelseprinciperne.