Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jordabalken förklaras höra utgå, voterar Ja; den det ej vill voterar Nej; vinner nej, varder Utskzs ofvanberörde förslag af R. o. Ad. afslaget.
Sedan härefter H. Ex. Flr Frih. o. Landtm., med tillkänna gifvande, . att han som i anseende till den korta föredragms-listan, hvarå endast ett betänk, varit upfördt, beräknat att plenum icke skulle fortfara mera än en timme, vore hindrad att nu längre qvarstanna, anmodat främste närvar, ledamoten Gr. Gyldenstolpe, Ant. Gabr., att under den föreslående voteringen föra ordet och afsluta plenum, bortgick II.
Ex. och emottogs klubban af Gr.
Gyldenstolpe, hvarefter voteringen företogs och vid dess slut rösterue befunnos hafva utfallit som följer: Ja _ 7.
Toll, Gustaf anförde skriftligen:
Då Konungen utnämde Frih.
Gyllenhaal alt vara Landtmarskalk vid innevar:de riksmöte, gaf Ilan åt fäderneslandet ett förnyadt vedermäle af den huldrika faderlika omtanka, hvarmed
Han alltid åt den utmärktaste förljensten anförtror vården öfver fäderneslandets vigtigaste angelägenheter.
Hr Frih. Gyllenhaal, som mottagit
Landtmarskalksstafven har under fortgående riksmöte bekräftat de stora förhoppningar R. o. Ad. redan vid första underrättelsen om dess utnämnande till Landtmarskalk fästade vid dess person.
Snart är kanhända riksdagen tillända och R. o. Ad. åtskiljas från dessa åldriga murar under hvars tak herrliga bilder föreviga fordna utmärkte män hvilka utöfvat
Landtmarskalkens vigtiga kall.
Öfvertygad derom, Mine Hrr! att J alla med mig önska att bland samlingen af Landtmarskalks-portraiter fä äfven det af vår n. v. Landtmarskalk; har jag äran inför Ståndet nu väcka den motion att R. o. Ad. 182 Den 8 Augusti. täcktes åt Ridd.Direkt:n updraga, att föranstalta om målning af Hr Landtmarskalken Frih.
Gyllenhaal portrait.
Ord fö ra nnd en hemställde om R. o. Ad. bifölle Frih.
Tolls motion alt. R. o. Ad. behagade åt Ridd.Direkt:n updraga att föranstalta om målning af H. Ex. Hr Frih. o. Landtm.
Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Utskin inkomne mern., nemi. från Conslitutions-Utskottet.
N:o 22, i anledn. af återremisser af Const.Utsk:s i mern.
N:o 11 afgifna förslag till ändring i 39 § Riksd.Ordn.; ang:de val af Ordfide i Utsk. och andra delegationer af R.
St:r; N:o 23, i anledn. af ett Stånds återremiss af mern.
N:o 14, rör:de åtskilliga till förstärkt StatsUtsk. hänvisade frågor; N:o 24, i anledn. af ett Stånds återremiss af mern.
N:o 15, innehållande förslag till ändring uti 36 och 43 §§ Riksd:Ordn., ronde sammansatta Utsk.; N:o 25, i anledn. af ett
Stånds återremiss af mern.
N:o 16, innehållande förslag till ändring i 49 § Riksd.Ordn. och 56 § 1 mom. R.. F., ang:de motioner.
N:o 8, ang:de återremiss af skrifvelse-förslagen N:ris 117, 118 och 119.
H. R o. Ad. åtskiljdes kl. £ till 8 på aftonen.
In (idem protocolli, Albert Munck.
Den 9 Augusti. 183 Lördagen den 9 Augusti 1851.
Som jag i anseende till egna angelägenheter måste afresa från hufvudstaden nästa Onsdag, får jag från den dagen afsäga mig förtroendet att vara ledamot i BankoUtsk. och förstärkta StatsUtsk. samt Bänkman i 16:de afdeln., och anhåller jag alt fortfarande vid min riksdagsmanna-rätt blifva bibehållen. R. o. Ad. lemnade härtill sitt bifall.
Justerades 2:ne prot.-utdr. för gårdagen, deraf det ena innehöll beslutet om målning af H. Ex. Hr Frih. o. Landtm:s portrait, i anledn. hvaraf H. Ex. yttrade: ”Detta af H. R. o.
Ad. i går fattade och nu justerade beslut påkallar uttrycken af min vördnadsfulla och hjerlliga erkänsla för det utmärkta bevis af ynnest, välvilja och förtroende, hvarmed H. R. o.
Ad. genom delta beslut behagat hedra mig.
Jag har ingen högre önskan, än att kunna städse göra mig deraf förtjent, och innesluter mig i H. R. o. Ad:s fortfarande välvilja och bevågenhet”.
Uplästes till justering och godkändes ett från Exped.Utsk. inkommet förslag till R.
St:rs underd. skrifvelse till K. M. N:o 146, ang:de förändrad beräkning af resekostnads-ersättning och dagtraktamente för R.
Till justering anmäldes, men bordlädes, på begäran af Hr Brakel, Mauritz Gust., Exped.Utsk:s under N:o__ 147 afgifna förslag till R.
St:s underd. skrifvelse till K. M., ang:de Öresundska tullafgiften för Svenska fartyg.
Uplästes till justering och godkändes Exped.Utsk:s nedannämnde förslag till R.
St:rs underd. skrifvelse-förslag till K.
N:o 148, angtde Hospitalernes förbättring och underhåll; N:o 149, ang:de förklaring och ändring af 5 § 25 kap. R. B.; och N:o 150, om inskränkning af den genom K.
Förordn. d. 22 Dec. 1846 beviljade frihet att å landet idka handel.
Ad. val af 14 ordinarie ledamöter och 6 Suppleanter uti Förstärkta Const.Utsk.; och befunnos, vid valförrättningens slut, hafva blifvit utsedde’: i Si Den !) Augusti.
Till Ordinarie Ledamöter: N:o 8.
Gr. Oxenstierna, Fullm.
Hamilton H. med 24 röster. — 55. 5?
Cronhjelm, ,, „ Gylden- stolpe A 55 24 99 — 68. 55 Creutz, Fullm.
Hr Ulfsparre G. 55 23 99 — 125. 55 Adlercreutz F. »5 24 99 — 139. 55 Wirsén A. E. 99 23 *9 — 140. 55 Björnstjerna C. M. 99 24 99 — 189.
Frill Funck F. 9» 24 99 — 234. 55 Djurklou, Fullm.
Mörner C. G. D. 99 24 99 — 245. 55 Lagerfelt J. C. 99 24 99 — 246. 55 Manderström L. 99 24 99 — 279. 55 Wrangel Fullm.
Frih. Cederström C. R 99 24 99 — 929.
Hr Grönhagen F. A. »9 23 99 — 1918.
A. „
Strussenfelt, Fullm.
Rehbinder W. 24 99 2259. 55 af Wåhlberg, Fullm.
Hr Blomstedt C. J Till Suppleanter: 99 23 99 — 2144.
Hr Rosensvärd J. 11. nied 22 röster. — 1940.
C. „ Terssmeden J. J. 99 22 99 — 119. 55 Duse, Fullm.
Hr Brakel G. M. . 99 22 99 — 330.
Stjern- stedt A. W 99 21 99 — 1612.
Hr Grundelstjerna A. W. 99 21 9» —■ 381.
Hjerta, Fullm.
Gr. Sparre E. . . 99 21 99 efter anställd lottning om den ordning, i hvilken de Suppleanter, som erhållit lika röster, egde att inträda.
Ut supra L.
Carl Lagerfelt. F. W. Rehbinder.
Ludv. Platen. F. A. Funk. F. Grönhagen.
C. A. Lind af Hageby.
Anställdes val af 2:ne Revisorer för innevar. års granskning af Stats-, Banko- och Riksgäldsverkens tillstånd, styrelse och förvaltning efter Frih.
Funk, Fredrik Alexander samt Hr af Forselles, Adam Magnus Philip; Och befunnos, vid valförrättningens slut dertill hafva blifvit utsedda; Hr Uggla Carl Gustaf, Brukspatron ..... med 26 röster.
Den 9 Augusti. 185 Hr von Troil, Samuel Gustar, Öfverste-löjtnant, R. S. O med 17 röster.
Gyllenhaal. Carl Lagerfelt. F. IV.
Rekbinder.
Lud. v.
C. A. Lind af Hageby. F. A. Funck. F. Grönhagen.
Föredrogs Const.Utsles i gårdagens plenum på bordet lagda mern.
N:o 22, i auledn. af återremisser af Const.Utsk:s uti mern.
N:o 11 afgifna förslag till ändring i 39 § Riksd.Ordn., ang:de val af Ordfide i Utskott oell andra delegationer af R.
St. R. o. Ad. beslöt, alt med vidblifvande af sin förut i ämnet yttrade tunke, lala vid den i förevar, mern. gjorda anmälan bero.
Föredrogs Coust.Utsk:s i gårdagens plenum på bordet lagda mern.
N:o 23, i anledn. af ett Stånds återremiss af mern.
N:o 14, ronde ålkilliga lill förstärkt StatsUtsk. hänvisade frågor.
För att undvika votering i förstärkt Const.Ulsk. ronde denna fråga, der troligen, enär de 3:ne öfriga Stånden äro med hvarandra ense, R. o. Ad:s mening i alla fall icke blifver gällande, hemställer jag huruvida icke
Ståndet skulle finna för godt alt, på sätt Utsk. föreslagit foga sig efter de öfrige
Stånden och antaga detta förslag till hvilande intill nästa riksdag, då det i alla fall kommer att bero på R. o. Ad:s beslut, huruvida det då kan blifva antaget eller icke.
Uppå härefter framställd propos. beslöt R. o. Ad. att såsom Utsk. hemställt, foga sig efter de öfriga RiksStin och således äfven för sin del antaga det i Const.Utsk:s mern.
N:o 14, afgifna förslag att hvila lill grundlagsenlig pröfning vid nästkommande riksdag.
Föredrogs Consl.Utskits i gårdagens plenum på bordet lagda mern.
N:o 15, innehållande förslag till ändring uti 36 och 43 §§ Riksd.Ordn. ronde sammansatte Utskott. R. o. Ad. beslöt alt antaga det i förevar:de mern.
N:o 24 afgifna förslag alt hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag.
Vid föredragning af Const.Utsk:s i gårdagens plenum på bordet lagda meni.
N:o 25, i anledn. af ett Stånds återremiss af mern.
Nio 16, innehållande förslag till ändring i 49 § Riksd.Ordn., och 56 § 1 mom. R. F., ang:de motioner, lät R. o. Ad. vid den i förevar, mern. gjorda anmälan bero.
Föredrogs och lades till handlingarne Exped.Utskrs i gårdagens plenum på bordet lagda mern.
N:o 8, ang:de återremiss af skrifvelseförslagen N:ris 117, 118 och 119. 186 Den 12 Augusti.
Uplästcs ett af Gr.
Klingspror, Mauritz inlemnadt sålydande mern.
Af enskilda angelägenheter förhindrad alt längre bevista riksdagen, ser jag mig tvungen att afsäga mig den plats hvarmed jag blifvit hedrad i Bevilln.Ulsk. 1 anledn. af denna och den af Hr Råfelt, Anton, förut i dag gjorda afsägelse, anmodade H. Ex. Hr Frih. o.
Hrr Elektorer att sammanträda till val af en ledamot i Bevilln.- och en ledamot i BankoUtsk.
Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från StatsUtsk. inkomne mern. och utlåt.
N:o 302, i anledn. af verkställde omröstningar,|ang:de tiill bevillningen; och N:o 303, i anledn. af väckte motioner om vidtagande af nödiga kontroller å användande af städernes lolags-medel för dermed afsedda ändamål.
H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. £ till 12 f. m.
In fidem prolocotti.
Tisdagen den 12 Augusti 1851.
Plenum kl. ^ lill 8 e. m.
Justerades 5 prot:s-utdr. för d, 9 dennes samt följande från Exped.Utsk. inkomna förslag till underd. skrifvelser lill K. M. N:o 138, i anledn. af K.
M:s nåd. propos., angrde serskilda till åtskilliga förvaltande verk anvisade inkomsters utbytande emot Statsanslag; N-.o 151, ang-.de eftergift af en ersättnings-skyldighet i följd af förre Kronofogden Chr.
Öhboms balans; och N:o 152, om antagande af ny vexel-lag.
Anmäldes till justering, men bordlädes, på begäran af Gr.
Mörner, Carl Göran Detlof, Exped.lTtsk:s under N:o 153 afgifna förslag till underd. skrifvelse, ang:de ersättning, i vissa fall, af allmänna medel lill vittnen i brottmål.
Den 12 A ugusti. 1&7 Uplästes lill justering samt godkändes Exped.Utsk:s nedannämde förslag till R.
St:rs underd. skrifvelser till K. M. N:o 154, ang:de uphörande af vakans- och förslagsliggetidssamt begrafningshjelps-besparingar; N:o 155, angrde utbetalning af det vid 1847 och 1848 årens riksdag beviljade bidrag till en pensions-fond för Borgmästare i städerne utom Stockholm, samt Kommissions-landtmälare jemte deras enkor och barn:
N:o 156, i fråga om grunden för beräkningen af reserv-ränlorne vid båtsmanshållet i Blekinge; N:o 157, i fråga om förändrad beräkningsgrund för båtsmansvakans-afgifien af nyroterad jord inom Blekinge län m. m.; N:o 158, ang:de inqvarteringsskyldigheten i Stockholm; N:o 159, ang:de arrendet af indragne korporals-bostället Astorp; N:o 160, ang:de försäljning och utbyte af Christianstads f. d. fästning tillhörande mark; N:o 161, ang:de afskrifning af en upbördsbrist hos numera aflidne Kronofogden J. M. Huss; N:o 162, ang:de provinsen Jemtlands rotering; N:o 163, i fråga om återbetalning af Myntverkets äldre skuld till R.
St:s Bank; N:o 164, om åtgärders vidtagande för verkställighet i Sverige af Norrska och i Norrige af Svenska embetsmyndigheters beslut; samt N:o 165, om undersökning af förhållandet med Klockarejordarne på Gottland.
Hrr Elektorers listor vid val af Ulsk:s-ledamöter; och hade dertill blifvit utsedde i Stats-Utskottet: att inträda under den ordinarie ledamoten N:o 2317, Hr Fåhraeus, Olof Immanuel, beviljade trenne veckors ledighet från och med den 7 innevar:de Augusti; N:o 245, Frih.
Lagerfelt, Israel Carl Adam. Bevillnings-Utskottet: efter N:o 107, Gr.
Klingspor, Mauritz Staffan; N:o 177, Frih. von Knorring, Wolrath. Banko-Utskottet: efter N:o 1413, Hr Råfelt, Anton; N:o 1760, Hr Reutercrona, Gustaf. 188 Den 12 A[u gusti.
Föredrogs Exped.Utsk:s d. 9 dennes på bordet lagda under N:o 147 afgifna förslag till R.
Sl:s underd. skrifvelse till K. M. ang:de Oresundska tullafgiften för Svenska fartyg.
Gustaf: I afseende på Öresundstullen har R. o. Ad. och PresleSt. stannat i enahanda beslut och BondeSt:s är derifrån skiljaktig!.
BorgareSl. har visserligen lill meningen fullkomligen inslämt med försinämnda 2 Stånd, dock är delta Slånds beslut till ordalagen något olika.
Under sådana förhållanden är således icke R. o. Ad:s samt PresteSt:s beslut R.
St:s. Enl. 73 § Riksd.Ordn. tillkommer det Utsk. som behandlat frågan alt antingen sammanjemka besluten eller inbjuda de skiljaktiga Stånden alt förena sig med de öfrige.
Della Ekon.Utsk:s åliggande bar Exped.Utsk. åtagit sig och redan lill Stånden inkommit med skrifvelse-förslag i de ordalag som R. o. Ad. och PresteSt. begagnat.
Nu är frågan nyligen behandlad i Ekon.Utsk., som beslutat inbjuda BorgareSt. att sig med R. o. Ad. samt PresteSt. förena.
I detta sakens skick proponera»' jag att denna Exped.Utsk:s skrifvelse måtte blifva hvilande på bordet till dess prol;s-utdr. från BorgareSt. ankommit hvaraf kan inhemlas huruvida nämnde Stånd instämt i R. o. Ad:s samt PresleShs beslut.
Under några dagar från hufvudstaden frånvar.-de, har jag i Exped.Utsk. icke öfvervarit upsättningen af nu föredragna skrifvelse-förslag; men likväl, vid sedermera derom tagen kännedom, under genomläsningen af prot.utdrm, funnit de smärre skiljaktigheter mellan de olika Ståndens beslut, dem Hr Brakel omnämnt.
Dessa skiljaktigheter har jag dock trott vara af den högst obetydliga beskaffenhet, alt jag förmodat derå ingen upmärksamhet skulle lämpligen böra fästas; men dä jag å andra sidan icke heller kan neka, att den värde ledamoten, Hr Brakel, har lagens bokstaf i den åberopade 73 § Riksd.Ordn. för sig, så bestrider jag ej den af ho nom gjorda hemställan.
Afven jag anser lämpligt alt Exped.Utsk:s nu föredragna förslag till underd. skrifvelse icke genast till pröfning företages, men tror likväl det icke, vara rätt att dermed upskjutes intill dess prot.utdr. från BorgareSt. hunnit ankomma, uplysande huruvida BorgareSt. antagit eller icke den af Ekon.Utsk. till nämnda Stånd gjorda inbjudningen, enär R. o. Ad. endast igenom en enskild ledamots bérättelse känner hela denna inbjudnings tillvaro, hvilken berättelse, ehuru trovärdig, R. o.
Ad. dock ej lärer kunna anse vara officiel.
Jag skulle derföre hemställa, det behagade R. o. Ad. besluta att upskjuta nu föredragna förslag till skrifvelse intill dess Ekon.- Utsk. inkommit med jemkningsförslag i frågan och detsamma blifvit af R. o. Ad. behandladt och afgjordt.
Landtm, började framställa propos. i öfverensstämmelse med Gr.
Lagerbjelkes förslag, anmälde sig och yttrade:
Den 12 Augusti. 189 Frih. Palmstjerna, Carl Otto:
Jag ber om ursäkt att jag afbryter
Hr Frih. o. Landtm, men det förekommer mig, som kunde det vara möjligt att BorgareSt. ej komme att fatta något beslut innan riksdagen afslutades och att i följd deraf ingen skrifvelse i ämnet kunde blifva expedierad.
Jag hemställer således om ej lämpligast vore ali denna skrifvelse blefve hvilande tills vidare, då det beror af B. o. Ad. att pröfva saken när som helst, ty skall dermed förhållas på den vanliga vägen med jemknings-förslags upgörande, delsammas föredragning inom Stånden och bordläggning 2:ne gånger m. m. så kanhända riksdagen afblåses innan nämnde procedur hunnit sluta.
Jag åsyftar alltså rättighet att, om man ser det saken kommer att laga den marchen, 11. o. Ad. må kunna företaga Exped.IJtsk:s förslag till pröfning, oberoende af alla händelser.
Alldeles i motsatts till hvad Frih.
Palmstjerna yttrat, tror jag, alt R. o. Ad. hvarken kan eller bör godkänna en skrifvelse förrän frågan, som den rörer, är af Ständme lagligen afgjord.
I denna sak äro skiljaktigheterne visserligen obetydliga, men om Exped.Utsk. börjar med att sammanjemka ord, kan det sedermera företaga sig att sammanjemka försl meningar och derefter skiljaktiga beslut.
Det är till sin princip vigtig!, all man icke inrymmer denna rättighet på något sätt åt Exped.Utsk. och derföre anhåller jag att denna skrifvelse blir på bordet hvilande, lill dess frågan är af Ständme lagligen afgjord.
Då jag förra gången hade ordet, ville jag bespara R. o.
Ad att uplysas om hela obetydligheten af de anmärkmr, som Ekon.Utsk:s nuvande ordf:de framställt.
Detta obehag lärer nu likväl icke, märker jag, kunna undvikas.
Må då R. o. Ad. erfara att hela den, såsom serdeles maktpåliggande och vådlig, antydda skillnaden besticker sig deruti, att ett Stånd användt ordet: "delta", der ett annat begagnat ordet: ”suo'ant"; äfvensom pä ett annat ställe, ett Stånd ordet: ”lättnader", ett annat, orden: ”ytterligare lättnader".
Hemställes nu vördsammast om det kan, som en välgrundad och graverande anmärkn., framställas mot Exped.Utsk. att Utsk. ansett dessa skiljaktigheter vara af den ytterst obetydliga vigt och art, att Utsk. trott sig böra inkomma med skrifvelse-förslag i ämnet, utan att först afvakta den sammanjemkning, som Ekon.Utskms nuvande Ordf:de ansett vara af så väsendtlig vigt och nödvändighet?
Med afseende å hvad jag nu haft äran anföra, lärer R. o. Ad. icke tveka alt biträda, vare sig Gr.
Lagerbjelkes eller Frih.
Palmstjernas förslag i detta ärende; till hvilket sednare jag för min ringa del, vid närmare besinnande hälst mig ansluter.
Cederström nu andragit får jag säga att Exped.Utsk. icke eger rättighet att bedöma om skiljaktigheter äro obetydliga eller icke, utan skola expeditionerne utfärdas sådane R.
St. dem beslutat. 190 Den 12 Augusti.
Uppå härefter framställd propos. beslöts, att ifrågavar:de skrifvelse-förslag skulle tills vidare förblifva hvilande på R. o.
Ad;sbord.
Föredrogs och lades lill handlingarne StatsUtskrs d. 9 dennes på bordet lagda mern.
N:o 302, i anledn. af verkställde omröstningar, ang:de tullbevillningen.
Föredrogs StatsUtskrs d. 9 dennes på bordet lagde utlåt.
N:o 303, i anledn. af väckte motioner om vidtagande af nödige kontroller å användande af Sländernes lolagsmedel för dermed afsedda ändamål.
Det är förmodligen af förbiseende vid upsättningen af detta utlåt, som jag ej blifvit som reservant antecknad, då jag likväl mot detsamma mig reserverat, på den grund att jag ansåg det vara billigt att ifrågavande tolagsmedel såsom var:de Statsmedel, på sätt oell vis tillhörande lullbevilln:n måtte underkastas R.
Jag tror det icke vore onyttigt, då vi vete något hvar att dessa medel utgå till ett högst betydligt belopp, synnerligen i vissa stapelstäder, hvarjemte kändt är, att de anslagits till vissa inrättningar inom städerne, till hamnars och kajers byggande och underhåll äfvensom till förmån för fromma stiftelser, men att det oaktadt, tid efter annan fråga hos Ständ:ne blifvit väckt om icke så obetydliga Statsanslag för ändamål, hvilka hafva nära sammanhang med dem, för hvilka just tolagsmedlen anvisats.
En sådan granskning är i korthet sagdt, hvad motionärerne åsyftat och denna fråga synes mig hafva bort blifva behandlad på annat sätt än hvad som skett.
De motiver som för raotionernes afslående blifvit anförde, synas mig icke vara tillräcklige, ty Revisorerne äro ålagde att granska de fonder, som genom sammanskott af allmänna medel tillkommit.
Vidare har man anfört att icke en så beskaffad revision af städernes räkenskaper, som angå tolagen, skulle kunna verkställas af Revisorerne, emedan dessa räkenskaper ej förut blifvit granskade af K.
Kammar-rätten.
Detta skäl synes mig icke fullt giltigt så mycket mindre, som icke hela massan af räkenskaper från hvarje stad behöfver insändas i sin helhet, utan endast ett sammandrag deraf för hvarje serskild Stad, hvaraf tillräckligen kunde inses huruvida medlen till dermed afsedda ändamål användes.
Fråga har varit väckt om upgifters insändande till Commercecolhm på tolagsmedlen, men delta embetsverk har ej i denna stund dessa räkenskaper i sin helhet; en del städer hafva aflemnat deni en annan icke, så alt Regering och Ständer de facto icke kunna säga till hvilket belopp tolagsmedlen utgå eller i hvad mån de användas till med desamma afsedda ändamål.
När vi ihågkomme alt dessa medel samlas genom de afskrifter som de sjöfarande erlägga för deras varor som de till Städerne införa, så synes det klart att dessa medel äro allmänna medel, tillhörande Statsverket men ej Städerne.
På grund af hvad jag nu haft äran
Den 12 Augusti. 191 anföra, anhåller jag alt R. o. Ad. med afslag å StatsUtskis betänk, mätte bifalla motionerne i deras helhet.
De skäl den föregrde talaren framställt för ifrågavarcde räkenskapers öfverlemnande till Revisorernes granskning, hafva äfven inom StatsUtsk. varit föremål för öfverläggning, men Utsk. ansåg att de afgifter, som under namn af tolag erläggas och blifvit till Släderne öfverlemnade, äfven blifvit dem tillerkände till fri disposition i och för de ändamål, hvarföre de hufvudsakligen afsetts, nemi. anläggning af hamnar, broar, bryggor, kajer, etc.
Dessutom ansåg StatsUtsk. att om dessa medel skulle underkastas Revisorernes granskning, så funnos en mängd andra afgifter hvilka af samma skäl borde bli föremål derför, såsom våg- och mätarepenningar m. fl. som i hamnarne af Städernas auktoriteter uptiäras för diverse behof.
Utsk. ansåg att delta vore ett sätt af Statsmakterne att blanda sig i de kommunala bestyr, som man borde låta förblifva i Städernes egen vård.
Då man med skäl sökt att lifva kommunal-andan äfven på landsbygden, försökt att bilda kommunal-styrelser för att bevaka och behandla de serskilda kommunernes angelägenheter, så ansåg Utsk. äfven deruti ligga ett skäl att icke motarbeta en sådan riktning, genom betagande från kommunalstyrelserne af de medel som för dem äro disponible, eller försvåra för dem behandlingen af deras befattningar; ulan borde man fastheldre öfverlemna åt
Städernes egna auktoriteter att granska kommunal-styrelsens sätt att gå till väga vid skötandet af sitt updrag.
Af dessa skäl, som öfverensstämma med min mening om saken, får jag tillstyrka bifall till StatsUlsk:s förevande utlåt.
Afven jag är, lika med Frih. Klinkowström, af den tanke att skäl vore, det R. o. Ad. ville bifalla, icke StatsUtsk:s i detta mål afgifna utlåt., ulan fastmera raotionärerues.
Stjernstedts och Riksdagsfullmäkligens från Calmar län Per Bengtssons förslag.
Palmstjerna har häremot gjort invändning, nemi. dels att man icke borde medelst ett dylikt beslut äfventyra att motarbeta en i släderne upkommande kommunalanda, dels ock, att om R.
St:s Revisorer skulle befatta sig med granskningen af dessa medel, så borde deras granskningsrätt utsträckas äfven till åtskilliga andra medel.
Hvad det första inkastet beträffar, kan jag icke finna att underkastandet af kontroller bör i någon märkligare mån förlama håg och nit hos en administration, som vet med sig att den i sina förvaltningsbestyr på allt sätt beflitar sig att fortverka för städernes förkofran och följaktligen icke kan hafva allvarsamma anmärkmr att befara, eller utsättas för några, som den icke skulle vilja och kunna nöjaktigt besvara, och genom hvilkas uplagande till utredning och förklaring den så mycket mera ådagalägger huru nitiskt den bemödat sig om upnåendet af de syftemål, hvartill den för städernes gagn och bästa sträfva.
Palmstjerna har likaledes yttrat, att man ej borde beröfva städernas styrelser de tillgångar, som de nu för vissa ändamål hafva sig tillagde; men motionärerna hafva icke heller sagt att dessa tillgångar ovilkorligen borde uphöra, utan de hafva endast sagt, att R.
St. borde hos K. 192 Den 12 Augusti. M. i underd:het anhålla, att K. M., efter infordrande af erforderliga upgifter i ämnet, behagade, genom öfverlemnande af dessa upgifter till Rikets näst sammanträdande Revisorer, sätta dem i tillfälle att kunna lill Rikets näst sammanträdande
Ständer inkomma med nödiga uplysningar rör:de möjligen anmärkta missbruk, samt alt ft.
St. sålunda äfvenväl sättas i tillfälle att derefter fatta beslut, huruvida all tolag bör uphöra eller till sitt nu utgående belopp förminskas.
Om de inkommande uplysningarne visa att, enär användandet kanhända befinnes alldeles förträffligt, icke ens någon sådan förminskning är af billigheten påkallad, så risquera ju städerna ingen förlust genom denna pröfningsåtgärd.
Hvad beträffar den andra invändningen, så ser jag icke något ondt uti, och följaktligen icke heller något hinder för att R.
St:s Revisorer i mån af lid och befogenhet utsträcka sin granskande hand till alla sådana ärenden deri deras inblandning kan vara af gagn.
Jag får således med instämmande uti hvad Frih. Klinkowström yttrat, anhålla att H. o. Ad., med afslående af Utsk:s hemställan, behagade bifalla hvad motionärerna, (pag. 33 af förevar:de utlåt., medlersta stycket på sidan) hos R.