Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Under Ridderstapets och Adelns bifall till den uti Utskottets betänkande om Statswerkets tillständ och behof förestagna fastställelse ä Ståts-Regleringen samt ä den wid-sistledne Riksdag antagne finance-plan, skulle wäl stadfästandet af den förra Bcwillnings-summan naturligen synas wara inbegripit; men da denna fräga rörer Nationens dyrbaraste rättighet, beskattningen, torde jag fä genom särskild proposition hemställa om Ridderstapet och Adeln behagar stadfästa Bewillninqs-summan till lika belopp, som wid sistledne Riksdag; nemligen 2,500,006 Riksdaler.
Herr Baron och Landt-Marstälken Lillkännagaf sig nu i ögonblicket hakwa erhållit den underrättelse, att Hans Kongl, Höghet KrdnPrinsen stulle den 25 September anträda reRidd. sch Ad. pror. 4Z/.4S. san ZZ4 Den 4 October, san frän Paris, men att han ej troddes kun, na inträffa i Swerige förr än närmare flutet af denna mänad.
Änyo föredrogs Stats-Utskottets den 2 dennes pä bordet lagda betänkande, i anledning af Konungens Nädiga Proposition,angäende de pä AllmännaJndragnings-Staten uppförde extra löner och pensioner, m. m.
Grefwe ^törner, -^clolk Oörsn, bad tillen början om ursäkt för det han i dag sä ofta genom yttranden wägade trötta Ridderffapet och Adeln, och uppläste derefter följande: Wid det nu upplästa betänkande, rörande Bencficii- och Benädnings-Staten, kan jag ej nnderläta att för min del anföra nägra betänkligheter, utan att derföre yrka äterremist om Ridderffapet och Adeln finner sig det oaktadt benägen att lemna Förslaget sitt odelade bifall.
Sällan har en Regent med mera foglighet och mätta behandlat ett ärende; sällan har, i min tanka, han funnit det mindre enligt sin billiga wäntan beswarat, än i närvarande fräga om Beneficii- och Benädnings-Staten.
Da i de twenne pune ter som woro bestämda, och som derföre woro öfwerlemnade till Konungens pröfning, Hans Maj:t utan skäligt klander kunnat inskränka sig wid den pröfning, som i allmänhet bibehällit närwarande innehafware wid deras löneförmoner, har Konungen i dest ställe hemställt saken till en widare granskning af Riksens Ständers Stats-Utskott, och med förtroende till Riksens Ständers wishet, gifwit dem sina tänkesätt tillkänna, för att fästa deras uppmärksamhet pä fordna Regenters ef - Den 4 Öetober.
ZZA ler dä warandeRegeringslagak rättmätigt fattade beflut, pä styrelsens aktning, pä R.ksens Ständers eget anseende af ädelmod och rättwisa, samt pä den ringa bätnad hwrlken för Staten kunde härsipta af partiella indragningar i jemförelse med den rubbning af enskildas förmögenhet, som derigenom skulle förorsakas.
Men Hans Maj:t har tillika icke äskat af Riksens Ständer annat än ett swar om och hwilka af de pä Benesieii-och Benädnings-Titeln uppförda Personer, anses böra genast förlora hwad de innehafwa, samt hucuwida och till hwilka under de öfriga titlarne pä samma Stat, en lika indragning bör sträckas.
Utaf denna Proposition bade till swar, efter min tanka, icke bordt följa annat än, antingen att Stats-Utskottet i anseende till de twänne obestämde punkter som frägan egenteligen angeck förklarat afsigten wara att för framtiden ekhälla besia besparingar och för det närwarande hemställt ämnet till Konungens pröfning, utan widare förbehäll, eller ocksä att Stats-Utskottet i anledning af Konungens begäran ingätt i pröfning af de Personer som borde bibehälla stn pension, eller ej, och säledes, wisat tillämpningen af de reglok man framställt.
För min del bekänner jag alltför gerna, att jag föredragit den förstnämnde utwägen, emedan jag alltid ansett Ständers kallelse wara, att endast framställa allmänna reglor, och trott dem föga skicklige att befatta sig med individuela förhällanden; men dä man oagkavt erkännande af denna grundsats, icke will medgifwa desi hela päföljd, dä mall tivärtom mer ZZ6
Den 4 Oetober. än nägonsin yrkar indragningarnes werkställighet och utwidgar reglorne derföre; dä kan jag, för min del, ej annat sinna, än att det warit bättre att Riksens Ständer, som genom sitt antal och periodista tillwarelse, lättare kunna bära det förhatliga af desia forestrifters bestämmande, dä de tillegnat sig popularitetens fördelar genom principens yrkande och reglorneö framställning, äfwen ätagit sig det oangenäma af tillämpningen.
Gerna stall jag medgifwa att de nu uppgifne reglor äro till bestämdhet och omfattning wida bättre, än dem som wid förra Riksdagen wörö frukten af Grefwe framställ ning; men det oagtat kan jag ej finna att de till alla delar kunna förekomma all twetydighet, att ju icke alltid anledningar efterät stola gifwas till klander öfwer sättet af deras tillämpning.
Den i:sta puncten, som angar dem, hwilka för innehafwande embete eller tjenst njuta extra eller ordinarie lön, och säledes ej böra pä Indragnings-Staten under nägon rubrik uppföras, har likwäl Åtskilliga undantag, som förutsätta en pröfning, dels'af Personens förtjenster, dels af deras torftighet, hwilken jag fruktar alltid wid werkställigheten stall möta ^sivsrigheter eller blifwa underkastad tadel, dä den icke omedelbart är öfwerlemnad till Konungens wälbehag.
Man mäste betänka att Regeringen, i sädana fatt, är satt emellan det obehagliga alter, uativet, först af deras klagomäl, som igenom indragningen äro i fara att förlora och sedan sf deras, som finna, att ej nog är indragit.
Dä Den 4 October. 357
Dä ett hopp till räddning igenom något forbehäll
xir de förstnämnde gifwit och ett yrkande af reglens werkställighet ä den andra sidan är owilkorligcn anfördt blott med de undantag reglcn medgifwer, blir tillämpningen af desta undantag ett lika oangenämt som mödosamt göromål.'
Da Riksens Ständer icke wilja lemna den werkställaude magtcn fria händer att smäningom och efter beqvämlighet werkställa desta indragningar, blir alltid min tanka, att Riksens Ständer böra sjelfwe göra tillämpningen af de reglor de fastställt, och dä be wilja tillegna sig det populaira af deras framställning, äfwen ätaqa sig det obehagliga af utförandet.
Sädan är min tanka öfwer ämnet.
I afseende pä redaetion af första puncten, torde jaa i förbigäcnde fä anmärka, att ett litet skriffel deri influtit det' heter:
"Men om "hwad han pä Allmänna Indragnings Staten "njuter skulle öfwerfiiga dest innehafwaude lön, "bör han pä samma Stat fä uppbära öfwerskot"tet.
Härifrän kommer likwäl att undantagas "sädane,som för werkelige krigsförtjensier ac."
Meningen lär wara att undantaget bör ske ifrän det allmänna stadgandet om indragning; men detta lär behöfwa tpdligare uttryckas.
Wid 5:te puncten, hwars hufwudafsigt jag föröfrigt ej kan annat än mycket gitta, är likwäl ett förbehäll, wid hwilket jag mäste upprepa, hwad jag redan wid undantagen i den första anfört och om obehagligheten för Regeringen att wara satt emellan det alternativet att antingen pröfwa hwarje enskildls förmögenhet och i grund deraf indraga hwad en Per - ZZ3 Den 4 October. son förut ätnjutit, eller ocksä efterät blifwa tahlad för att ej med noggranhet hafwa rakttagit ett sädant förbehåll.
Samma förhällande spnes mig äfwcn wara med hwad i 6:te puncten är namdt vm undantag för enskildt större, förmögenhet.
Lill den minsta borde den grad af förmö-, genhet bestämmas scm till ett sädant uteslutande skulle föranleda; men i det fallet händer äter,, att de samma för tjenst er som hos den ena blifwa belönte, hos den andra blifwa lemnade utan »vedergällning.
I allmänhet mä den anmärkning tillätas mig.
Det är icke efter grunderna äfen Fattigwärds.inrättning, men efter graderne af förtjenst^som pensioner böra utdela§<
Desta äro af 2-.ne stag antingen sädana som, efter antagen sedwane, wid en tjenstebayas början, wisa sista tillstygten wid desi stutt Sadane äro de pä denäordinaira Pensions-staten uppförde.
Det andra staget äro de, som, r Regentens land, utgöra hwad man kallar belöningar.
Det är med dem han uppmuntrar, och kan hända ofta för en föga motswarande ersäd,ning tillwägabringar stora bemödanden och cwäntade uppoffringar.
Således upplifwas den döende Krigaren wid löftet om dest Barns och Enkas underhäll; säledes uppoffrar Embets-och Statsmannen sin bästa älder i det allmännas tjenst, i hopp cm ett torftigt underhäll i framtiden.
Kanske werka sädane utsigter kraftigare än lone-tillökningar, ty en ökad beqwämlighet för det närwarande, ger sällan den drift, som. en tröstande utsigt för framtiden..
Den 4 October. 359
Det är r desta afseenden sorn jag ffulle hafna önskat, att Stats-Utstottet med detsamma det fastställa de grunder i kraft af hwilka denna Staten skulle förswinna, äfwen föreslagit någon summa för att wid dest upphörande wara till Regentens disposition för nya belöningar.
Mä wi alltid päminna ost att desta ej mindre äu straff utgöra grunden för Regeringens werkningsförmäga; och hwad skall han destutom tänka derom den Furste, som wan att se stora saker utträttas äfwen är wan att se stora belönmgar utdelas?
Om den werkningskrets nu blir mera inskränkt inom hwilken han kommer att wistas, stall han derföre tro eller medgifwa att den icke bör drifwas med i wistt förhällande lika driffjedrar.
För min del kan jag säledes icke annat än upprepa den önskan att Stats-Utskottet jemte uppgiften af Indragnings-Projectet bade förenat det af den summa som hädanefter bör till sädane utdelningar wara till Regentens disposition.
Denna summans bestämmande är bwad jag egentligen tycker tillkomma Riksens Ständer.
Dest nyttiga anwändande, är hwad som endast kan erhällas genom Regentens wishet.
Sluteligen kan jag ej undgä anmärka en origtighet söm uti betänkandet influtet, angäende anledningen lill 6:te punctens uteslutande l den fordna expeditionen till Konungen.
Dä jag har mig bekant att denna punct finnes cmnämnd i alla Ständens Pr> tccclls-Utdrag som afhandla detta ämne och till hwi ka beslut förra Stats-MskottetS betänkande legat till grund, z6v Den 4 Octobep. karr jag ej annat, finna, än att selet ligger, em. ut: något af Stats-Utskottets raisonneincnter hämtad anledning; men uti antingen en sjelf, af förra Expeditions-Utskottet, tagen granss-, ning, som detsamma ej tillkom, eller uti en försummelse som det bordt undwika.
I bada. fallen spnes mig för det närwarande det wara en nog öswcrflödig compliment, att tillegna fordna Stals-Utskottets utlätande en päföljd det ej bordt hafwa, Jag fästar föröfrigt wid desse anmärkning gar ingen annaa wigt än att bast v a min tanka fvrwarad i Protocottet, nöjd , om da , när sträfwande efter popularitet icke mera blir mäle! föx allas bemödande, det befinncs att jag warit lika litet böjd, att smickra mängdens, som Regentens passioner, och att skild ifrän alfi »väntan af fördelar ifrän någondera, jag åtminstone icke haft annat föremäl, än sanning och rätt i deras, widsträcktaste omfattning.
Friherre llsmitton, Latt, förklarade det han för fin enskilda del i Stats-Utssottet warit, i de siesta afseende, af samma tanka som Grefwe körner och csnformerade sig äfwen nu, med honom.
Han wille blott namna att anledningen till de nu föreflagne siadganden, warit den stora mängd af förfrågningar som i. afseende pä dessa ämnen blifwit gjorde bos Stats-Contoiref, och frän Stats-Contoiret hos Kongl. Majit, Föröfrigt hade han uti Stats-Utssottet. instämt uti pluralitetcns tanka af den orsak, att. i de flesta fall pröfningen blifwit, sä som den, f hans tanka borde, underställd Kongl. Mäj:t.
Dyn 4 October-.
M Hwad den föreflagne nya redactionen af irsta punctcn anginge, singe han nämna att Utskottet hade följt det Project som Författaren till förbättringarne hade uppgifwit; hwad den siste af Grefwe Norner anmärkte omständigheten beträffade/bekände han sig derom icke äga någon kunskapi
För öfrigt förklarade Friherre tt-rmiltorr sig för sin enskilda del icke hafwa något emot att betänkandet äterförwifles i fall Ridderstapet och Adeln sä för godt funné..
Herr Barén och Landt-Marskalken erinrade att Grefwe Norner icke yrkat äterrernisi, men att Friherre ktamilron tycktes densamma önsta; hwarföre Herr Landt-Marskalken hemställde, om Ridderstapet och Adeln ansäge de af Grefwe Norner gjorda anmärkningar hindra cnta.andet af betänkandet och detsamma sälm da böra aterförwisas.
Företogs till afgörande Lag-Utstött äs den s
Oktober pä bordet lagda utlätande ösw r Hery e. N. vvongs motion, att Manufacturistcr och Handtwerkare mätte blifwa tikätit med ed fästa sin fordran, m. m.
Likaledes föredrogs a nyo och bifölls hwad Lag-Utstottet, uti Memoriaf, sorn den 2 dennes lades pä b rdet, sig utlätit öfwer >4nclers dlii.-rsons frän Carlstads Län förflag,att minderärige Barn mätte wid deras Föräldrars dödsfall, af oskift bo tilldelas en ersättning, som fwarade emot hwad de äldre blifwit xäkostadt. Z6s
Den 4 October.
Föredrogs ä nyo och gillades EtatS-Utskottets uti ett i sista plenum pä bordet lagdt Memorial yttrade mening, att detsamma icke kunde befatta, sig med Borgmästaren ^rsenii motion cm upphäfwande af den pröfningsrätt i frågor om eftergift, medelst näd i Ballanceoch Ersättnings-mäl, hwilken Riksens Ständer ivid nästledne Asiksdag sig förbehällit, i afseende pä Tjenstemän wid Riksens Ständers penningewerk, m. m. enär Borgmästaren stödt sin motion pä bet skäl att Riksens Ständers härom fattade beslut icke more med constitutionen förenligt.
Justerades följande Ridderskapetsoch Adelns underdäniga sirifwelse till Kongl. Maj:t: ^tormägtigste Allernädigste Konung k Arfarenheten under loppet af denna Riksdag har nogsamt öfwertygar Ridderffapet och Adeln om nyttan och angelägenheten af sädane förbättringar i den af Ridderffapet och Adeln antagne och af Eders Kongl. Maj:t den Zi sistledne Martu i Räder stadfästade RiddarhusOrdning, hwilka dels mera noggrant, än densamma hittills innehäller, upptaga hwarje inom Dtändet möjligen förekommande casus, dels ät behandlandet deraf, gifwa ett mera klart bestämmande, samt i öfrigt medföra en större tydlighet genom en förbättrad ordställning uti innehället af denna Lag.
Sedan Ridderffapet och Adeln, pä sätt 87 §. af Riddarhus- Ordningen af den zr sistledne Martu föreffrifwer, gillat och antagit wiste förbättringar och förändringar, säsom i underdånighet bilagde Riddarhus-Ordning widare - Den 4 Oktober. Z63 dare innehäller, fär Ridderffapet och Adeln lill Eders Kongl. Maj-.ts
Nä dig a fastställelse densamma i underdänighet öfwerlemna för att till efterlefnad frän början af nästkommande Riksdag blifwa gällande.
Ridderffapet och Adeln framhärda Upplästes Stats-Utskottets denna dag inkomne Memorial af den z October, Hwarnti, med anledning af Bergs-Rädet lloeiMllg till Utskottet remitterade Memorial, tillstyrkes att det wid sistledne Riksdag stadgade Läne-Systcm genom annuiteter mätte alldeles inställas; hwarjemte Utskottet deremot föreflär, att RiksgäldsContoiret endast mä komma, att säsom hittills, sä länge Fullmägtige pröfwa nödigt, hällas öppet till Inrikes län mot Obligationer med 5 procents ränta, men pä 2, 4 a K ars förfallotid, med mera.
Upplästes ett ifrän Lag.
Utskottet inkommit utlätande af den 25 September, hwarnti till styrkeS bifall ä Borgmästaren dlensous förslag till den förklaring öfwer Allmänna Lagens stadgande i 6 Cap. 5 §. Mitzgernings-Balken, att "om , äfwen främmande F-olkflag och deras Regeringar, med hwilka Riket är i fredligt och wänffapligt förhällande yttranden i tryckt skrift förekomma, somTryckfrihets-Committäen, hwars utlätande genast wid undersökningens början bör infordras, förklarar' tydligen förräda den brottsliga afsigt, att hos sädan Magts undersätare wäcka och underbälla mistnöje med dest Regering och Regeringssätt, eller innehälla rykten och berättelser om sädan Magts Regering, eller F64 Den 4 October. eller bärwarande sändebud, hwilka, enligt samina Committses utsago, äro säsom förklenlige och till misisämja ledande att anse, Författaren deraf eller ock Boktryckaren, derest han Författaren ej uppgifwa kan, genast mä gripas, och med afseende ä brottets beskaffenhet efter ofwanberorde Lagens rum straffas, samt skriften confisqveras, eller derest det förur preliminariter stett, samma constscation lagligen stadgas."
Upplästes ett frän Constitutions-Utskottet rnlemnadt Memorial af den z October, innefattande, med gifwen anledning uti ett af Doctor L. /e. ^lmgu.l8t gjordt.
Förstag, det tillstyrkande att i 14 §. af Justitie-Ombudsmans Jnstructionen mätte tilläggas följande stadgande: "Justitie-Ombudsmannen äligge ä siven att wid "hwarje Riksdag för Riksens Ständer uppgifna hwilka af deras wid sistförflutne Riksdag "fattade beslut och gjorda hemställningar blif"wit af Konungen gillade, utfärdade oih i wer"ket ställde."'
Friherre 8ilvc-iskölck, Xil8, hemställde om icke den fräga anggends benädningar i Ballancemäl som af Borgmästaren ^r8eniu8 blifwit wäckt, och^ med hwilken Stats-Utstottet ansett sig icke böra taga befattning, likwäl wore af den wigt att förtjena en särskild uppmärksamhet, och om densamma ej borde säsom en ren Lagfräga till Lag-Utskottet förwisas.
Herr kätttinLN, Otto F-rectric, förklarade skälet till Stais-Utskottets yttrande hafwa walrid att Borgmästaren ^r8emu5 yrkat ändring uti Den 4 Oetoöer. Z6g Uti Riksens Ständers wid sista Riksdagen uti detta ämne fattade beslut, pä dell grund, att han ansett det samma säsom emot Constitutionen stridande; och da Stats-Utffottet ej tillkomme nägöt urffiljaNde af sädana frägor, hade detsamma icke kunnat sig dermed befattautan ansett det snarare tillhöra ConsiitutionsUtffottets ätgärd.
Friherre ktLmiiwn, Lgr1> förmälte sig wara af samma tanke som Herr ^Littman, att fräsan icke kunnat af Stats-Utffottet upptagas; men trodde, att när ifrän Borgmästaren ^r8snH motion afffildes hans yrkände, att Riksens Ständers tillförene tagna beslut, borde anses säsom Constitutionswidrigt, äterstode blott den af honom gjorda hemställan, att Konungen mätte erkännas bcnädningsrättighet i sädaste battancemäl som rörde Tjenstemän wid Riksens Ständers penningewerk, hwilken fräga Herr Baron ansäge säsom en ren Lagfräga och Medes särskildt kunna remitteras tilt Lag-Utffottet.
Herr Baron och Landt-Marffalken yttrade sig icke inse nägot hinder med mindre Ridderffapet och Adeln kunde,enär nägot afseende icke gjordes pä ämnets behandlingssätt tvid sista Riksdag, särskilt remittera buftvudfrägan till Lag-Utffottet säsom en särskild motion af Friherre Lilversköiä.
Ätffilltge ropade härtill Ja.
Herr kLlttman förmälte frägan besia deruti, huruwidä, när Tjenstemän wid Riksens Ständers penninaewerk räkade i ballance, Kongl.
Maj:t skulle tillerkännas rättighet, att om sjelfwa eftergiften af penningar besluta, eller om -- . ^ den - Z66
Den 4 Oetober. denna rättighet sturle wara förbehällen Riksens Ständer.
När frägan under denna synpunct betraktades, trodde Herr kaKlmLn densamma wara af Constitutionel bestaffenhet, och pä sädan grund Constitutions-Utskottet förmodligen wara det enda. som dermed borde taga befattning.
Herr Baron och Landt-Marskalken yttrade sig förmärka att Pluraliteten af Ridderskapet och Adeln tycktes anse densamma såsom en Lagfräga och derföre böra hämvisas till Lag-Utstottet.
Upplästes Lag-Utskottets Memorial af den L8 September, hwaruti Utskottet, till swar uppä Riksdagsmannen ^öns d>tti85on8 frän Östergöthland gjorda motion, att Marknader häldst mätte sä anställas, att den sä kallade Marknadsaftonen icke inföll pä Söndagen, förklarar sig, uppä anförde skäl, anse nägot nytt Lagstadgande härom icke wara af nöden, enär tydelig
Lag derä tillförene funnes.
Upplästes Brwillnings-Utskottets Memorial af den 2 dennes, innehällande, i anledning af Herr von Krun-; gjorda motion, förslag till en tilläganina till 6 Momentet 5 h. z Art. af Bewillninas-Förordningen, tjenande till rättesnöre för Bewillningsuppbörden wid Regemen-erne.
Lates pä bordet.
Upp.ästeS Bewillnings-Utskottets, under d. s dcnw-s. afaifne tillstyrkans att den förstonini fran Bewillning, som qe.wm 8, 9, 10 och 11 Momenterna uti 4 §.
1 Art. af BewillningsFLrordningen blifwit tillagd Städerna Uddewalla, Den 4 October. Z67 walla, Ämäl, Upsala och Ostersund, samt Jni^änarne i Westerbotten och den Norr om OreAlf belägna del af Nordmalings Socken mätte intill nästa Lagtima Rrksdag fortfara.
Upplästes Bewillnings-Utskottets Memorial, af nystberörde datum,, innefattande utlätanden, rörande' wista delar uti BewillningsFörordningen, hwaröfwer Riksdags-Fullmägtigen ^n0er8 OI582N frän Orebro Län, genom hes det Hedcrwärda Bonde-Ständet gjord motion, äffat förklaring.
Riddcrffapets och Adelns Protocoll, wid Urtima Riksdagen i Orebro, den 4 October 1310. S. D. Efter förnyadt föredragande afStatsUtffottets den 2 sistledne October pä bordet lag. da Memorial, i anledning af Konungens Nädiga Proposition, rörande anstäende afpcnsionsfond för blesterade Officerare och Under-Officerare, blef hwad Stats-Utffottet i afseende derxä föreflagit af Ridderffapet och Adeln gilladt och bifallit.
Oe supr,. S. D. Föredrogs ä nyo det Memorial ifrän Stats-Utffottet, hwilket den 2 sistledne October ladeö pä bordet, och innehöll jemte Ulffottcts pttrande, i anledning afKcngl. Majus Allmänna Nädiga Proposition, angäende Sratswerkels tillständ och bebof, Utffottets hemställan, att den wid sistledne Riksdag gjorda Slats-Reglering och Financeplan mätte fastställas, samt dest för - Z68 Den 4 October-. stag till bestridande af de utgifter Riksens Ständer under denna Riksdag beflutit; och bief detta Memorial, under fastställande, i följe af särskild proposition, intill nästa Riksdag af den förra Bewillningssumman.
2,500,000 R:dr, till alla delar bifallit, llle 8uxrL. S. D.
Föredrogs ä nyo och gillades SLatsUtffottcts den 2 sistledne October pä bordet lagda Memorial, angående en af Borgmästaren ^rgeliius wäckt fräga om upphäfwaNde af den pröfnings-rätt i frägor om eftergift af gunst och Näde i BallaNce- och ErsäNNingsmäl, hwilken Riksens Ständer wid sistledne Riksdag sig förbehällit. tlle 8aprL. S. T>.
Lag-Utskottets bett 2 October pa bordet lagda Memorial, i anledning af Riksdagsmannen ^nciers XU58ON8 frän Carlstads Län, motion, rörande förändringar i stf. 12 Cap: Ärfda-Balken, hwilket nu ä nyo föredrogs - blef af Ridderffapet och Adeln bifallit.
Oc suprL. S. D. Bifölls Lag-Utskottets den 2 sistledne October pä bordet lagdä Memorial, rörande Herr L. iVt. vvZnZs t wtion, att Manufacturister och Handlwerkare lika med Handlande mätte blrfröa tillätit att med ed gifwa sin fordran fullt witsord, samt likaledes Langifware fä med ed styrka sin försträckning af en penning emmma, som behörigen blifwit bokförd.
Illt 8uprl.
D. I anledning af gjorda anmäkkNingar wid Stats-Utffottets den 2 sistledne October pä b wdet lagda Memorial, i anledning afKonungmsNädiga Proposition, angäende de pä Allmänna Indragnings-Staten uppförde eptra löner Den 4 Oetober. 369 och pensioner m. m. blef detta Memorial af Nidderskapet och Adeln till Stats-Utskottet äterremitteradt. du sup.-». S. D. Stats.
Utskottets den 25 sistl.
September pä bordet lagda Memorial, rörande tonförhöjningens werkstallande för Civile Embctsmän, blef efter förnyad föredragning af R:dderskäpet och Adeln bifallit, vt 8upr».
Upplästes Protocolls-Utdrag frän dctHögwördige Preste-Ständet af den 22 September, innehä ilande: Bifall till Stats-Utskottets Memorial om Riksgälds-W.rkers tillständ och förwaltning; ^ Bifall till Stats-Utskottets
Memorial om den delen af f. d. Konungens förmögenhet, som bestär uti Riksgälds-Contoirets Obligationer; Gillande af Stats-Utskottets Memorial om Riksqälds-Fullmägtiges rätt att inkalla Supleant till tjenstgöring, när den Ordinarie längre tid af sjukdom warit hindrad.
Af den 25 September:
Instämmande med Ridderskapet och Adeln uti Remiss till Stats-Utskottet af twänne Memorial af Herr LLKlman och af Friherre 4llUrcreutr om Finska Eppectance-Staten; uti Wälleflige Borgare-Ständtts Remisser till Lag-Utskottet af Borgmästaren dU:n8gn8 förflag till förklaring öfwer Lagens stadgande i g 6 Cap. Missgernings-Balkcn; ochtillAllmännaBeswärsoch Oeconomie-Utffottet, af Directmren tlo;Lnd^rA8 Memorial om Bohus-Lanska Sillsizket.
Gillande af Stats-Utffottets betänkande öfwer Riksdagsmännen Oxetlr?rA8och VVe38in8s Memorialer om Kungsgärdarne; Ri--. och Ad. pr. L^:o47,48- Bifall 370 Den 4 October.
Bifall till Stats-Utffottets Memorial, i afseende pä Riksdagskostnaderna; Gillande af Banco-Utskottets
Memorial om förhöjande af traciamentet för Banco-Revisorerne; Bifall till Stats-Utskottets
Memorial om gratifikation för Stats-Commitzarien i-röäelius.
Af den 86 September:
Remitz tillBanco-U ffottet a^Kongl.Maj:ts Nädiga Proposition om Jcrnmcrksrörelsens understöd.