Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jsg hade ej ämnat vid detta tillfälle vidare yttra mig i förevarande fråga, om jag ej hört det af Riksens Ständer vid sista Riksdag fattade beslut åberopas såsom billigt och rättvist.
Herr von Hartmansdorff har väl uppläst en stor del af Statsutskottets Betänkande, som grundat detta beslut, men jag har ingalunda funnit mig öfvertygad af de deruti anförde skäl.
Jag skall deremot anhålla, att fa uppläsa det korta yttrande, Riksens Ständer år 1809 afgofvo, rö. rande grunderne för dispositionen af recognitionsskogarne i allmänhet.
Det lyder så: ”Riksens
Ständer hafva funnit, att då å ena sidan ”äganderätten till den upplåtne skogstrakten ”alltid blifvit åt Staten för varad, har å den 395 T)en ii 'Augusti t.
Tti; ”andra; nyttjanderätten ; emot én öfverenukotri”men vederkänsla eller så kallad recognitions”afgift, alltid blifvit
Bergverken försäkrad så ”väl i kraft af det för anläggningen oumbärliga behofvet, som 1 stöd af flere allt ifrån ”1600 talet och äfven i sednare tider tltgifné ”Kongl.
Förordningar och Ständers försäkran j ”att under sådane omständigheter, Riksens Ständer ansett det vara ostridigt, att, i kraft a£ ”dessa författhingar, Staten lika så litet kari ”ovilkorligen disponera om de till Bergver”ken upptlåtne recognitionsskogar j sorn dessa ”kunna äf Bergverken, utan förbehåll af Stä”tehs äganderätt begagnas: att härutinnan huf”vudginndörna funnos som böra bestämma för— ”hållandet emellan Staten och Bergverksidkare, ”den förre betraktad sorn ägare4 och den sednare som innehafvare af Recognitionsskogar^ ”och att Riksens Ständer derföre ansett Berg”verken ovilkorligen berättigade, att behålla, så ”mycken skog, som för verkens drift och smi”dets underhållande tarfvades.”
När nu Riksens Ständer, i deras vid sista Riksdag fattade beslut i detta ämne, yttrat, att de Bruksägare, soni ej anmälte sig till skattelösen af deras skogar, inom två år efter Riksdagsbeslutet, skulle haf» va recognitionsskogarne förlorat, och desse säljas på öppen Auction till den mästbjudande j så frågar jag, om detta icke var ett olagligt beslut, hvilket Kongl.
Majit, såsom skedt, icke kunde elier borde sanctionera?
Hvad Riksens Ständer dessutom beslutat, har Kongl. Majit ur de flere skäl, som i den Kongl. Propositionen innefattas, ansett mindre billigt, och derföre på t)en li Augusti t, tft, 399 samma gång trott sig böra underställa dehn Riksens Ständers närmare granskning och bepröfvandej de hafva ock hos Utskottet vunnit det afseende, dem efter min tanka bör lemnäs.
Jag har i öfrigt hört anföras och omtalas > huru mycket
Riket skall hafva förlorat på de skatteköp af recognitionsskogar, hvilka sedan skedt.
Efter den officiella uppgift, jag från KamtttarCollegium infordrat, och hvilken åtföljt handlingarne till Statsutskottet, ärö blött tre eller fyra recognitionsskogar ännu skatte förså
Ida 5 och på sätt äfven i Kongl. Maj:ts Nådiga proposition anföres, har Staten icke förlorat på desse skatteköp, utan vunnit icke obetydligt, både i contant inkomst och andra prestationer* Sedan deår 1821 förhöjde skattläggningsgrunder, hvarefter alla öfriga skogar skola skatteläggas, blifva tillämpade, skall Staten vinna ännu altra.
Det är väl sannt, att recognitiönsafgifteti kunnat höjas och Staten derigenom tillskyndas en större contant inkomst än nu, då skogarn® indelas till hemman och derigenom komma att erlägga alla enskilte onera och besvär, deraf andre draga förmon % men det synes vara högst billigt, att öfverlåtelsen under ägande rätt af Kronans marker åt enskildte, särdeles i de norra föga odlade och befolkade Provincerne, förbindes med det vilkor, att andra hemmansägare derigenom få deltagande och lindring uti allmänna besvär och att således denne jord, icke ensam må vara från dylika besvär helt och hållet befriade.
Herr Voll Hartmansdorff:
Den siste värde &*n 11 .lugusti e. m. talaren har msdgifvit , att recognitionsafgiften kan förhöjas.
Dermed är också S3gdt, allt hvad som behöfves för dem , som önska att Staten måste fä all den inkomst , som med rätta kan af skogarne erhållas.
Jag har uttryckligen erkänt Bruksägarnes rättighet, att iå, i nion af deras privilegier, tillgång å skog; således kan jag ej föreställa mig, att hvad Herr Tham yttrat, örn den orättvisa, 60m skulle emot Bruksägarne begås, vsrit föranledt af mitt anförande
I öfrigt, då den termin, som blifvit i i8U års Författning utstakad, förflutit, utan att Bruksägarne anmält sig till skattelösen af recognitionsskogarne, så, ehuru något ansvar för detta underlåtande icke varit utsatt, blifver deraf dock en naturlig följd, att de* genom detta förhållande, medgifvit sig icke vilja göra sina anspråk gällande- Staten söker då att genom afhandling med hvilken annan som helst, på bästa sätt begagna sin egendom för framtiden.
Ville Stalten taga någon sin skada igen, för det förflutna, så återtoge den hvad som före år 1818 {blifvit försåldt och tvingade köparne att benala efter 1818 års beslut, hvilket vore obilligt.
Detta ville icke eller Ständerna vid sista Riksdag göra, utan de omtalte blott hvad som skedt; isåsom «n grund för vidtagandet af riktigare ■åtgärder i framtiden.
Det vöre ock högst belklagligt, om ett sådant misstag, sorn det man sinser 1811 års författning innebära, icke skulle stå att rätta, i afseende på dem, som icke intim föreskrifven tid begagnat sig af de rättigheter , de derigenom fingo.
Hvad Grefve Spens Den ir Augusti e, in. 40I Spens anfort, om sjelfva skattläggningsmetho-- den , är ett Kammarärende som tillhör CammarColIegmm att behandla, och hvilket icke synes böra blifva öfverläggningsämne hos Riksens Ständer.
För den skattdragande kan det vara likgiltigt , om skjutsningsbesväret med flere onera utgöras i verkligheten eller med penningar ; men icke så för Kronan ; om hon i aflägsna orter , der skjuts sällan eller aldrig kommer ifråga, ej eller får någon ersättning i penningar, så erhåller hon intet; och den skattdragande bör icke undslippa, att draga lika bördor med andra jordägare, emedan skattläggningen är derpå beräknad.
Jag kan således icke gilla den värde Ledamotens förslag.
Uppå derefter af Herr ‘Grefven och LandtMarfkctlken gjord proposition, fann Ridderskapét och Adeln för godt , att Stats- och Oecono mieUtskottens ifrågavarande Utlåtande, i anledning af de dervid gjorde anmäfköingsr, till Utskotten återremittera, Upplästes och lades på bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Utlåtandens Från Stats-Utskoltef.
Af den 31 sistiedne Juliis N;o 37§.
I frågan om pension tili fram* Ridi. 0. Ad.
Band» 86 402 Den I] Augusti e, m. lidne RiksRådet Grefve Liljencrantz^ dotter, Friherrinnan M. C.
Tornerhjelm.
N:o 379.
I anledning af RiksdsgsFulImägtigen Pehr Pehrson för sig och med löftesman sökte befrielse från betalning af bristande arrende för Wendtholms Hofstalläng.
N:o 380.
Angående förrättad granskning af TullVerkets Räkenskaper.
Från Stan- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskotten:
Af den 23 sistledne Julii: N:o 377.
Öfver väckt motion, rörande grunderne för Inrättande af Rikets försvarsstyrka.
Af den 30 sistledne Julii: N:o 381.
I anledning af väckt motion, i afseende på att tillvägabringa en öfvergång af de mera bildade Folkclasserne till de produce tiva.
N'0 382.
I anledning af väckt motion, om upphörande af KrigsAcademien m ra.
Från Bevillnings- och LagUtkatten:
Af den 31 sistledne Julii:
N;o 28’ Öfver väckt motion, angående ' Dtn 11 Augusti e. m, 403 yrkad nedsättning uti nu stadgade böter för för-2 summelse att anmäla sig vid Mantalsskrifning, och att sättet för besvärs anförande öfver Kon* ungens Befallningshafvandes Utslag, angående sådane böter, måtte bestämmas.
Från Banco-Utikottet:
Af den 7 dennes: N:o 42.
Öfver väckt motion, om upplysningars meddelande, i anledning af devid Utskottets memorial N;o 15 bifogade Tabeller> rörande BancoVerkets tillstånd.
N:o 43- Angående uppskof med återbetalning af ett från BancoDiscontVerket år 1818 utgifvet Lån.
N:o 44* Angående förhöjning uti en andre Kamereraren uti LäneBanken från äldre tider tillagd gratification.
Af den 8 dennesi N:o 45.
Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Memorial, om prag* ling af så kallade JubelRiksdaler.
Från Lag - famt Allmänna Befvårtoch Oecottotnie- Ut [Kotten:
Af den 18 sistledne Julii t 125.
Öfver Kongl Maj;ts Nådiga Skrif* 404 Den ii* Augusti e. m, veise, jemte åtskillige enskildte motioner, i frågan om Näringsfriheten , samt om förslag till nya Handels- och HandtverksReglementen: trän LngUt [kottet:
Af den 31 sistledne Julii: N:o 140.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte Betäokan-' de, i fråga om löftesmansrättighet att uppsäga borgen.
Af den 7 dennes: N:o 141.
Öfver Kongl. Majds Nådiga Proposition, angående förklaring öfver 5 §. uti 25 Cap- RättegångsBalken samt 4 §. uti 3 Capr MissgerningsBalken.
N-.o 142.
I anledning af gjorde anmärkningar, vid Utskottets förut afgifne Betänkande, angående förrymd Makas rättighet att träda i nytt gifte.
Från Allmänna Befvärs- och OeconomieUtJkottet:
Af den 9 dennes: N:o 359.
I anledning af gjorde anmärkningar, vid Utskottets förut meddeldte Betän-i kande, angående användandet af den till Stä— derne donerade jord.
J)cn II Augusti <*. i/i. 4°5 N:0 161.
I anledning af återremiss å Utskottets förut »fgifne Betänkande, i fråga om upphörande af de Sjö- och Stapelstäderne beviljade afgiher för fartyg, som besöka Köpingar och Landthamnar samt der intaga laster.
N:0 163.
1 anledning af gjorde anmärk ningar vid Utskottets förut meddelte Betänkande, i frågan om modification af Författningarne, angående meddelande af pass åt Utländske män, som i Riket söka inträde.
Upplästes ett från Riddarhusutskott in-i kommit så lydande Memorial:
(Se Bilagan N:o 4.) justerades följande:
Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, förmiddage* den ji Augusti 1823. S. D.
Remitterades till Stats- och Banco-Utjkotten:
Herr [Bergbmans, Ambrosius Magnus, Memorial, innefattande anmärkningar vid Utskot - 406 Den 11 Augusti e, m. tens den 6 dennes eftermiddagen återremittera» de Betänkande, i anledning af Kongl. Majsts Nådiga proposition till Riksens Ständer, angående ytterligare anslag för fullbordandet af Göth* Canal; jemte deif Friherre Hjerta, Fredric, och Herr Berghman, rörande 6imma ämne, af-, gifne yttranden- Ut Supra.
S- D. Föredrogos å nyo och biföllos följande från nedannämnde Utskott inkomne, samt den 5 dennes eftermiddagen på bordet lagde Utlåtanden; Frän Stats- samt Allmänna Befvärs- och Oeconomie Ut [kotten; Af den 16 sistlidne Julii; N;o 370.
I anledning af väckt fråga, om biträde af Statsverket, till Mossodlingar i Skaraborgs Län.
Af den 23 sistlidne Julii.
N-o 371- I anledning af väckt fråga, om lifgifvande af en så kallad medborgerlig Catheches.
Af den 18 sistledne Julii; N:o 372.
Öfver väckt motion, om upprättande af ett Bolag till idkande af bandel å SydAmerica.
Ven ii Augusti c, m. 497 Från Stats- och BevillningsUiskotten:
I anledning af väckt fråga otn Portolrihet för RiksStåndens Protocoll och Bi» hanget dertill vid innevarande Riksdag.
N;o 374- Öfver väckt motion, om Umea och Luleå Städers befrielse från de med Tullkamrarnes underhållande förknippade afgifter.
Af den 23 sistlidne Juliis N:o 137.
Af den 31 pistledne Julii: N:o 159.
Angående förändring i Straff— Lagarne.
Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning af Statsutskottets den 16 sistledne Julii under N;0 323 afgifne samt den 22 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, angående ersättning för förlorade ängar m- m. vid gränglinien emot Ryssland; blef samma Utlåtande, I anledning af dervid gjorde anmärkningar, till StataUtskottet återremitteradt.
Ut Supra. S. D. Då nu å nyo föredrogs Statsutskott 4o8 jVen ir Augusti e. m, fets den 26 sistledne Julii under N:o 349 afgifne, samt den 1 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, ofver gjorde anmärkningar vid Utskottets den 39 sistledne
Maj meddelte yttrande, angående NummerLotteriets indragning; blef samma Utlåtande af Rodderska* pet och Adeln afslaget.
Ut Supra. S. D Efter hos Ridderskapet och Adeln gjord anmälan, att Lag- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUfskotteus den 18 sisth julii afgifns Utlåtande, öfver Kongl.
Maj:ts Nådiga skrifvelse jemte åtskillige enskilte motionär, frågan om Näringsfriheten, samt om förslag tili nya Handels- och HandtverkeriReglementen, blifvit till trycket befordrsdt; beslöt RidderBkapet och Adeln, att utdelning af ett tillräckligt anta!
Exemplar barde inom RiksStånden så fort möjligt är verkställas, samt att den till tryckning, papper och häftning åtgående kostnad borde af de till
Riksdagsutgifternes bestridande anslagne medel utgå; uti h v i 1 kret beslut de öfrige respective RiksStånden skulle inbjudas att sig med Ridderskapet och Adeln förena.
Ridderskapet och Adelil vid Lagtima Riksdigen i Stockholm eftermiddagen den II Augusti 1823. S. D.
Remitterades till:
Banco-TJthkoUet:
Herr von Hoheohauseus, Michiel, den i Ven II Augusti e, m, 409 dennes förmiddagen på bordet lagde motion, att BancoUtskottet måtte anmodas, att vid det tillfälle, då Stats- och BancoUtskotten till Riksens Ständer inkomma med deras sluteliga Betänkande, rörande Financeregleringen, tillika afgifva förslag till de föreskrifter för Riksens Ständers Fullmäktige i Banker, hvilka, enligt 32 §. i Riksdagsordningen, åligger BancoUtskottet att Fullmägtige meddela.
Vid förnyad föredragning af Statsutskottets densi sistl.
Julii under N:ris 360, 363,365, 366, 367 och 368 afgifne samt den 5 dennes eftermiddagen på bordet lagde Utlåtanden, öfver gjorde anmärkningar, vid Utskottets förut meddeldte Betänkanden: 1:0.
I frågan om utbyte af 2lne Indelningar vid Kongl.
Om LandsStats Tjenstemans rätt, att, vid 70 års ålder, få på IndragningsStaten upp föras, till åtnjutande af pension, svarande mot hela deras innehafde Lön; 4:0.
Rörande Herrar Landshöfdingars pen-i sionsrätt; h;o.
Otn Häradshöfdingars pensionsrätt; Den Ii Augusti e, m. N:o 6:o Om Kongl.
Räntemästtres och LandtRäntmästares aflöningsvilkor; Fann Ridderskapet och &deln för godt, att, enär sistnämnde Betänkanden redan blifvit af de öfrige trenne RiksStånden bifallne, för des6 del dervid låta bero.
Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-och Bevillningsutskottens den 31 sistledne Julii under N o 369 afgifne, samt den 5 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af väckt fråga om redovisning för de till tryckningen af 1815 års Bevillningshandlingar anslagne medel, blef samma Utlåtande, på grund af Herr Anckarsparres, Ingemar August, dervid gjorde anmärkningar, till Utskotten återremitteiadt.
Ut Supra. S.D.
Föredrogos å nyo och gillades följande från nedannämnde Utskott inkomne samt den 5 dennes eftermiddagen på bordet lagde Utlåtanden ; från Lag~Ut skottet'.
Dels i anledning af väckte frågor, angående påskyndande af LagComittéens arbeten och granskning deraf, dels i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, rörande samma ämne.
Den. n Augusti e, m. 41 [ Från Lag- samt Allmänna Besvärs och Oeconomie•
Af den 30 sistledne Julii: N:o 158.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande, i anledning af Kongl. Majus
Nådiga pioposition om nödige förändringar i Rikets mått, mål och vigt.
Från Allmänna Besvärs- och Oeconomie Utskottet; Af den 30 sistledne Juli»; Nto 157* I inledning af väckt fråga om ändring af terminerne för höstmarknaderoe i Upsala och Norrtelge.
Ut Supra. S D. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs- och OeconomieUt&kottets den 30 sistledne Julii under N:ris 154 och 155 afgifne, samt den 5 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtanden, i anledningaf gjorde anmärkningar, vid Utskottets förut meddeldte Betänkanden: 1:0.
Öm förändring i skyldigheten, att utgöra Afrads- och KronoTiondespannemål, samt andre på hemmanen indeldte Räntor. 2:0.
Angående KronoTiondegpannemåleng
Utgörande till Stockholms och Malmö Barnhus; Fann Ridderskapet och Adeln, att, enär 4l2 Den 11 Augusti e. m. sistnämnde Betänkanden redan blifvit af Riddetskapet och Adeln bifallne , Utskottets ifråga varande Utlåtanden bords läggas till handlingarne.
Ut Supra. S. D. Föredrogs å nyo och lades till handlingarne Allmänna Besvärs- ochOeconomieUtskottets den So sistledne Julii, under N:o 156 afgifne samt den 5 dennes eftermiddagen på bordet lagde Memorial, rörande de till Utskottet remitterade Motioner, om inköp för Statens räkning af ett utaf CanzliRådet C. M.
Vid förnyad föredragning af BancoUti skottets den 31 sistl.
Julii under N.o 40 afgifne, samt den 6 dennes eftermiddagen på bordetlagde, Memorial, angående det äfventyr som för Banken uppstår, i anseende till omöjligheten att få tillförlitligen upplyst, huruvida dess låntagare, mot inteckning i fast egendom, äro frie från förmynderskap eller förvaltning af andra förmonsrätts ägande medel; fana Ridderskapet och Adeln för godt, att berörde Memorial jemte de af Grefve Spens, Carl Gustaf, i anleda ning deraf, afgifne yttrande, till Lagutskottet remmittera.
Ut Supra. * S-D.
Föredrogs å nyo och bifölls BancoUtskottets den 31 sistl.
N:o 41 afgifne samt den 6 dennes eftermiddagen på bordet lagde Betänkande, om de för inlösen af förslitne smärre Bancosedlar antagne grunder.
Ut Supra. tv
Ven 11 Augusti e. m. 413 S. D.
Vid förnyad föredragning af Stats-samt Allmänna Besvärs-och OeconomieUtskottensden 16 sistledne Julii under N
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskilj—j des klockan ett qvart till 11 om aftonen.
Thorsclagen den 14 Augusti* Plenum klockan 9 förmiddagen.
Företogs till pröfning Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconom ieUtskottens den 16 ben ii Augusti f, nt. sistledne Julii under N.‘o 3675 ifgifne, samt dea 5 dennes eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande öfver väckt motion , om Wester- och Norrbottens
Läns sammanslå”* ende till ett Län.
Herr Montgommirie, Gustaf'.
Så väl Utskoti tens svar, som Herr af Uhrs reservation styrka mig i dea tanka att dessa båda Län kunna sammanslås.
Herr af Uhr har upplyst, att productionssättet och bildningen är lika i båda Länen ; således är det nyttigt , att de styras af en och samma Landshöfding , t synnerhet som svårigheterna undvikas , om Landshöfdinge-Recidencet förlädes till Piteå.
Derigenom hade begge
Länen lika långt som nu till Recidencen , hvilka för närvarande ligga i ändan af Länen.
Jag tror ej att det är localens vidd , hvarpå man bör fästa afseende , då fråga är om en eller flera Landshöfdiogar skola tillsättas , ty di skulle mångfalldiga behöfvas, emedan vidden går kanske till Tusende qvadratmil med L3ppmarkerne; men då innevåoarnes antal tages i beräkning, är en Landshöfding mera än tillräcklig, emot hvad som år förhållandet uti de södra Länen.
Jag anser st t en besparing för Statsverket hurde åstadkommas, genom en sådan indragning , och anhåller derföre om återremiss ; eller ock att Betänkandet måtte få hvila, tills Utskottens yttrande uti enahanda ämne, rörande Jämtland och Härjeådalen inkommer, på det dessa likartade frågor, i ett sammanhang må kunna upptagas, pröfvas och afgöras.
Den 14 Augusti f, m, Herr Hartmansdorff, Augurt:
För min del kan jag ej finna annat, än att Utskotten rigtigt behandlat målet.
Om man skall hoppas » att de aflägsne Länen skola vårdas med den sorgfällighet som erfordras, så är det nödigt att en närmare tillsyn af Embetsman äger runi, och att den nya organisationen icke förändras.
Jag får således tillstyrka bifall ä Utskottens Betänkande ; och inser intet skäl, att uppskjuta med afgörandet, till dess en dylik Iråga förekommer om andra Län.
Jag tror , att samma skäl tala emot den som emot detta förslag , och sakerne synas så väl kunna åtskiljas, att jag anhåller, det förevarande Betänkande genast måtte få afgöras.
Mängden af uppskjutne mål, är redan så stor, att man icke bör öka den med nya.
Friherre Toll, Gustaf Philip , förenade sig med Herr von Hartmansdorff.
De skäl sorn den siste värde talaren anfört, för bifall till Betänkandet, måste jag förklara, icke vara talande.
Då Landshöfdingar mera äro tillsatte för innevånarne , än för vidsträckta ^nen-i niskotomma Lindskaper, så, enär folkmängden uti de fiågavarande
Länen är oändeligen ringa , tror jag den besparing kunde ske, att Länen sammanslogos , och får derföre förena mig med Herr Montgotnmerie, i anhållan om återremiss.
Herr Berghman, Ambrosius Maqnus : Dg Den 14 Augusti f. m. skäl, sorn Utskotten anfört, till bibehållande af Länens delning , tror jag ej vara så giitige, att de bestå vid en noga granskning.
Man anförer afvittringsverket , nybyggens anläggande , Storskifte, Bruks anläggningar, nya vägar m. m. såsom skäl.
Storskiften i Westernorrland hafva fortgått sedan i7So:talet.
Dä kommo många Landtmätare dit.
Den tiden hade Landshöfdingame dermed ingen annan befattning än att förordna Landtmätare, och då de slutat deras arbete, kom afvittringsDomstolen och föreslog ägogrymden för hvarje mantal i proportion af jordens beskaffenhet, och andra omständigheter.
Denne åtgärd ingafs till Landshöfdingen , som sluteligen deciderada.
Dermed hadeLandshöfdingensåledesej stort att göra , utan var ganska litet sysselsatt deraf; Jag bodde i hans grannskap, och hörde honom ej tala om mycket besvär därvid.
Derefter komma Nybyggen.
Sådane hafva ägt rum i mångfalldiga år.
Dervid hafva Landshöfdingame ej annat att göra, än remittera saken till syn , och,sedan den inkommit, gifva bifall till Nybygganläggningen.
När frihetsåren äro tilländagångne , anbefaller Landshöfdingen att skattläggning skall ske, och den blifver verkställd.
Utt Storskiftena tager Landshöfdingen ganska liten del , kanske likväl något mera nu än förr.
Nya vägars anläggning. har existerat äfven före Länsdelningen.
Strömrensningar är något nytt.
Dermed har Landshöfdingen ej någon befattning; jag supponerar, att der är en skicklig tjensteman - Den i4 Augusti J, m. il 7 man som styrer irbetet.
Brukshandteringens uppmuntran , har åberopats såsom äfven ett skäl
Aldrig hafva uti Westerbotten, så många och så betydliga bruksanläggningar blifvit gjorde , som af BergsRådet Baron Hermelin , och det skedde då Länet var odeladt.
Ej eller hafva någonsin så många Nybyggen blifvit anlagde , sorn då.
Jsg tror ej att han vann derpå , utan jag fruktar , att han bortkastat sine penningar, men det bevisar dock, att under en Lcänsstyrelse , kunde mångå nybyggen inrättas, jag tror nära 200 mantal, endast af Baron Hermelin.
Hvad vägar angår , så anlade han en väg om 30 mil , på egen bekostnad.
Detta har skedt förr, med en Landshöfding , så kan det väl nu äfven ske.
Jag tror , att man bör beräkna Länstyrelserne efter Folkmängden och mantalens antal.
Län hafva tillsammans omkring 1,100 mantal och 70,000 innevånare.
Jag underställer då, om det är nödigt, att hålla två Landshöfdingar , för så liten folkmängd , och så litet göromål.
Om man jämnförer de bägge Länen med Östergöthland, så finnas der 6 gånger mera innevånare än i dem Westerbotten rapporterar Stalén blott 70,000 R:dr.
Är det då skäl, att löna tvenne Landshöfdingar med deras betjening.
Jag får således begära , att Betänkandet mätte afslås , och Länen återförenas till ett; men som Herrar Landshöfdingar torde hafva betalt Acsord för deras sysslor, Ridd, 0. Ad.
Band. *7 äi8 Den \S Augusti f. ni. böra de, vid afgången, af Statsmedlen ersättjs, för hvad de bevisligen erlagt, och hvad de öfrige tjenstemännen angår , så tror jag det vara bäst, att de hädanefter endast tillsättas genom Constitutorialer, Jag begär att Betänkandet måtte afslås, och Länen sammanslås.
Om de grundsattser Herr Berghman framställt, kunde blifva gällande i allmänhet , så voro Landshöfdingetjensterne öfverflödige , ty af samma skäl , som aflägsna Collegier (hvilka hittills utgjort granskande Auctoriteter öfver Lands-, höfdingarne) kunna förvandlas till första instancen i vissa uppgifna fall, kaana de blifva det i andra, men om en sådan reglering blefve till allmän båtnad, det synes icke hafva ingått i beräkningen.
Då till Landshöfdisgarnes befattning hörer , utom allmänna pclicen, executionsverket, uppsigten öfver uppbörden , allmänna hushållningen och vägarnes underhåll , att undersöka medlen till provincernes förbättrande och innevånarnes större trefnad , så lärer nyttan och nödvändigheten af dessa tjenster icke skäligen kunna bestridas, och då en stor del af dessa befattningar fordra innevånarnes medverkan , måste det ögonskenligen blifva menligt för ett ändamålsenligt utöfvaeds af dessa tjenstebefattningar , då Lanea äro för vidstcäckte, och medföra för innevånarna högst betungande långväga resor, olägenheter, hvilka icke uppvägas af den kostnad > sorn Länens delning