Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Grefwe körner trodde akt Ridderstapek och Adeln lättast torde förenas endast den tilläggning i Herr 0rukva8 förflag gjordes, a t för egendom af ehwad warde som hälji, belägen inom en mils afstånd, icke flere än anie 90, kannors pannor singe nynjas. emedan utan en sadan bestämning, han fru tade att alt för stora missbruk torde komma akt äga rum.
Herr Orukva inwände, akt enär ett jordwärde af lZ,ooo
Riksdaler stuve blifwa mäl-stocken för en pannerymd af 90 kannor, sä kunde aldrig sä mycket mitzbruk som^ester i8c>s ars bränwtns författning sig yppa.
Den 9 Iulii. 147 Ropades cm proposition pä Grefwe körner» sörsta?.
Herr Landt Marstalkrn gjorde proportion, att de som äga i sambruk egendom af hwsd warde som hatst inom en mil, likwäl icke skulle sä begagna sig af mer än rwänne 90 kannors pannor.
Ropades ja och nej Herr Landt-Marffalken proponerade att Mane jordägare mätte sä begagna en panna pä
Uo kannor och en till proportionerad pannerymd ester hwad egendomens warde öfwerstiger 15,000 Riksdaler.
Ropades starka sa och nej Herr Landt-Hstarffaikcil gjorde härefter Proposition pä Herr Lrutvas 9:de punct oförändrad.
Ropades aker ja och nej.
Herr Landt-Marffalken förmalke sig haf» wa tyckt de nekande rösterne icke hafwa warit talrike ock hemställde om ej de ledamöter som dem yttrat, skulle behaga ätnöjas med anteckning, annars säge Herr Landt
Marskalken icke nägvn urwäg till sakens afgörande ulan votering.
Grefwe kckörimr yttrade den förhoppning, att om Herr Landt-Marskalken behagade förnya propositionen pä Herr Drufva första?
med den af Herr Grefwe bärner förestagne tilläggning, sä torde sinnena kunna förenas. Ropades starka ja blandade med nej, hwarefter manga talade pä en gäng. Zriherre Liljencrants, polian äVilkejm:
I anledning af någre Uttryck sdm jag hörr, anser 148 '
Den 9 Julli anser jag nödigt anmärka, att frägan icke är, att hwar och en hemmansbrukare ffulle inskränkas inom tillwerkning af sitt egit husbehof, ty wid intet sambruk supeS sä mycket bränwin som med en 90 kannors paNna kan afryerkas; och om ingen brände mer än sitt egit husbehof ffulle dt sakna bränwin till nödtorft som icke erhälla tillstånd art sädant afwerka.
Ändamälet mäste blifwa, att tilse att hädanester icke mer bränwin inom Swerige mä tillmerkas, än Rikets werkeliga husbehof, och akt tillwerkningen deraf ät tillbörlige personer uplätcs, emot en afgift till
Staten som är säker och proportionerad emot den förmon en hwar njuter.
Jag anser författningen blifwa felagtig i samma mon den wiker frän förberörde grunder, och tror för öfrigt akt 90 kannor bör wara den högsta tllläkne pannerymd, samt art inge andra än probus ckeurenaf spannemäl mä äga rättighet kill bränwins bränning.
Grefwe I-örvenliHelm, 6ustak, trodde, att da en del af Ständers ledamöter, bestämdt more för Herr vrukvas förslag och den andra för Grefwe törners tilläggning, och nägon jämkning icke syntes äga rum, sa more votering den kortaste ukwägen, hwilken han pä sädan grund föreslogAriherre luilsiencrantr hoppades att votering kunde förekommas om Grefwe törners tilläggning p^oponerades.
Äter talades åtskilligt, af sä blandad beskas, senhet att det ej till protocollet kunde fattas.
Arfherre Ltrrsl^von Hollstein:
Dä Konuns gen Den 9 Julli. 149 gens Nådiga proposition har för afsigt inskränk-' ning af bränwins bränning såsom för det allmänna fkadelig nar den är öfwerdrifwen, men deremot till husbehof gagnelig för hwarje jordbrukare, han mä besitta egen eller andras jord, och Hans Maj.-ts faderliga omwärdnad sträcker sig lika till alla desi trogna undersåtare; sa skulle afsigren aldeles förfelas, om det blefwe tillätit, att för simarp t§,sos Riksdaler egendomen more wärd fä hafwa en 92 kannors panna.
En ägare skulle kunna läka wärdera sin egendomen till 2 a Zoa,ooc> Riksdaler, hwilket pä flere ställen blefwe händelsen, och således inrätta ett bränneri med r? till 18 pannor af 92 kannors rymd: och detta wore wäl ett stort bränneri; hwaremok de underliggande bönder som kunde förwandlas tjll tjenstedrängar eller Stars torpare förlorade gagnet af bränwins bränning. Zerp 'Uttam erindrade art förwarande punct af Herr vrukvas förslag blifwik a:ne gänger upläst och trodde att ätminstone lika rätt borde we« derfaras den motswarande puncten uti OeconomiaUtskottets betänkande.
Herr Landt -Marskalken upläste härefter ä nyo andra puncten af Utskottets förslag.
Zerr yttrade sig härefter instämma med Friherre Stael, och anse Utskottets förslag enligare med afsigten i Kongl.
Majus nädiga Proposition.
Ropades nej, afgjordt, ncj, hwarefker äter mänga talade pä en gäng. ZerrLandt-Narskalken föreslog derefter till bifall 9.de puncten af Herr vrukvas förflag i hesa desi widd.
Ropades Den 9 Julli.
Ropades gansta starka ja och vej. äerr Landt-Narstalken föresiog blsall
Ull famna punct uno tuläggni>ig akt egendom af aldr g sä stork wirde, dekagon inomen mi! icke s?ul' le fa nyttja stor.e sammansiagit werk än der som bestodo af t-vamie 90 kannors branwins pannor.
, A'er starka fa ost' nej törefwe I^vrvenlij-jm, (rustak, förmalke sig nvst has na fatt uplya stag ltt förslaget innehölle de oroen egendomar belägne inom en mils afstånd. pan önstade ark oee aiakce bestämmas hwad härmed borde förstas, enar en betydlig ätskillnad avvre emellan ett afstånd frän bohlby till bohlby och emellan diametern af egendomens område.
H rad härefter af gansta mänga sins emellan yttrades, lunde icke med någon reda fattas kill prorocollet.
Herr Landt-Marffalken förnyade sin sist gjorda proportion.
Ropades starka nej och ja, hwarjemle afven hördes begäras votering. Zerr lkkam yrkade att om votering stulle företagas, verde ;akande propositionen innehålla Mstotte-s forsing.
Herr Landti1?arstalken förmälke alt detsamma redan .vöre arflagik.
Hcrr Landt-Narstalken lat derefter förfats ta fdrstag il ! voterings proposition och detsamma uplo la sä lydande:
Dm som bifaller den af Ofverste vrukva föreslag ne g:de xuncten angående raltighel^akt betjena - Den 9 Juli:- tjena sig af siere pannor, dock ingen öfwer 90 kannors pannerymd, enär någon under sambruk inom en mils afstånd äger flera hemman eller hemmansdelar till ett öfwer 15,000 Riksdaler stigande warde, strifwer ja Den det ej will, strifwer nej. W nner nej, antages Ofwerste vrukvas för. stag med dek tillägg, att ingenstädes pä landet denna rättighet om an egendomen har ett aldrig sä stort warde ma sträcka sig längre än till nyttjande af twänne 90 kannors pannor, Grefwe I^örvenlljelm yrkade att i fall ja wunne, serstilt mätte komma art bestämmas afständet emellan egendomarne hwilke- Herr Grefwe» för sin del ansäg böra mätas efter dramatern af egen. domarnes område.
Sednare delen af propositionen rättades härefter och uplästes sa, lydande: Winner ja kommer afständet melian egendomarne atr särskildt bestämmas.
Winner nej, antages Ofwerste Orukvas förslag med det tillägg, att ingenstädes pä landet denna rättighet om än egendomen har ett aldrig sä stork warde ma sträcka sig längre, än till nyttjande af twänne 90 kannors pannor.
M?d denna rättelse antogs voterings propositionen.
Voteringen började klockan, ^ till 7 och stukades klockan r ttll g, dä rösterne enligt det förda voterings protocollet som uplästes besunnos hafwa utfallir svin följer.
, ja 27. uej izr Den 9 Iulii. nej rsA. i anledning hwaraf Herr Landt-Marstalken förkla, rade att y:ve puneten af Herr Orukvas förflag jemte den af Grefwe thörner projecterade tillägg, ning wore af Riddersikavet och Adeln antagen.
Sedermera fullföljdes öfverlag gningen rörande husbehofs bränningen och uplastes z:dje, g:de och Atte punclerne och Oeconoiyia-llrskotteks betänkande samt lo2tte och i7-'de af Herr vrukvas förslag.
Ä Herr Landt-Marstalkens proposition till bifall a berörde z:nepuncter af betänkandet/ rövades för öfrigt j§ men twä nej> hwilka, uppå öswertalande af Herr Landt-Marjkalken ätertogos, och berörde puneter blefwo bifallne.
Uplästes 6tte puneten af Ucstottets betänkande.
Herr Landt-NarstalVo» gjorde Ridderstapet och Adeln upmarkfam deruppå att första alternativet af denna punct äfyftade inställelse af hränwins bränningen under 4 mänader af äret, och det andra brämvins tillwerkning uran hinder alla ärstider.
Herr Orukva upläste §:de puneten af sitt sörstaf - ' - ^ /' ^ Begärdes proposition pä Herr vrukvas. -^err ak MMebsrZ, Willielm, tillstyrkts att såsom 'omständigheterne, olika ett är mot ett annat kunde föranleda till i.Hränkning pä längre eller kortare tid, och kanske äftven bränning understundom kunna lillätas hela äret, pröfningen deraf mätte ifll Kongl.'Maj:t öfwerlemnas.
Ärefwe von Lekivarin yrkade, att panneaft —- ' > - - - - - - giften Den 9 Justi- rZ? giften borde beräknas efter 8 mänaders nllwerkningstid till förekommande utaf förlust för Staten j fall, hwad oftare kunde handa, Kongl. Maj:t flulle pröfwa nödigt, att under sommarmänaderne förbjuda bränningen; Kongl. Maj. t obetagit, att utan afseende pä panneafgiftens beräknande ester 8 mänader tillära bränning under de 4 sommarmänaderne enär omständigheterne kunde dertill föranleda.
Herr Landt-Narffälken erjndrade, atr uti en särkildt punct nedanföre kommer akt omröras Kongs. Majus rätt.
Grefwe von Lckvvsrin yrkade i sädanl fall wid denna §. art tillwerkningen mätte wara endast 8 mänader af äret tilläten.
Första alternativet af 6ne puncten i Utskot, tels betänkande blef härefter bifallit. 7:de puncten af Utstoitets betänkande uplästes jemte den 8:de af Herr Orukvas.
Herr Landt - Narffalken anmärkte att den enda stillnaden emellan Oeconomiä - Utskottets och Herr Orukvas förstag, more att, enligt det sednare en hemmansägares bränningsrättighet kunde wäl öfwerlätas ät en annan, men ej delas emellay flere.
Oeconomiä - Utskottets förflag blef härefter bi? fallit. ' 8:de puncten af Oeconomiä-Utskottets betänkande, hwaremot swarade den y uti Herr vrukvas förflag, fann Ridderstapet och Adeln wara genom den i dag hällne votering afgjord.
Uplästes y puncten af Oeconomiä - Utskottets betänkande, jemte Z:te och 6:te punckerne af Herr Orukv?.s. Herr rA4 Den y Iulii. ^err Landt - Marskalken yttrade sig , att frägan wo:e ^uiuivida den i Herr vrutvas försiag projecteraoe utmidgniiig rill städcrnes forman icke > stulle kunna ivara antaglig: och -rjndrade Herr Landt-Marstalken, det Grefwe von 8okwer!n tyckres wara af den tankan, akti Ittsiorkelä förslag baderne blifwit nägvt obilligt behandlade.
Grefwe von Helmerin ytt^lde sin tan 2 wis' förtigen wara sadan, likwäl tyck e han att Herr vrukvas försina i denne del wore nägvt för mycket till städemes förmon.
Norrköpings stad lill exempel som hade Loos manmlsstrefne personer, stulle efter Herr Orukvas beräkningsgrund kunna fä bränna med 20 stycken 92 kamwrs pannor.
-Herr Oimkva trodde, att hans förslag innehölle mera billighet emot Borgare - Ständer, an hwad Oeconomia-sttstotler projcclerat, han trodde art man ej genom för starka instränkningar borde aigrera sinnena i siändsfrägor, och rwislade för öfrigt att efter hans förslag mera bränwin ändä kunde i städerne tillwerkas an som dar consumeras, enär man toge i beräkning ej blott stadernes egne imvänare, utan ock landrsolk, resande, sjöfolk m. m. och tillstyrkte i anledning häraf bifall ä de af honom nytz upläste Z:ke och 6:te puncler säsom med billigheren öfwecensstämmande.
Näaon erindrade,- att här icke kunde wara fräga art i beslutet ledas af widrighek emot något stand.
5:te och 6:ke puncterne af
Herr vrukvag förflag blefwv härefter bifallne med undantag af slutmeningen r den sednare, som rörde tillökning i af gifken - Den y Julli - I5Z giften enär flere pannor nyttjades inom samma werk, hwilken Hen- Herr Landt-Marskalkeu erindrade agde gemenskap med en senare annu ej afgjord punct i Utskottets betänkande.
Esrer upläsning af iL:de puncten af Utskoktets betänkande och i8:de puncten af Herr Orukvs» förflag, blef den sednare antagen. 11:ce Z. af U skörtets betänkande befanns redan wara afgjord genom bifallet till i8:de punccen af Herr vrukvas föl stag.
Uplastes 12 S- af Utskottets betänkande samt ig och >4:de puncterne af Herr Orukvas projeo^. Zerr Eandt-Narskalken e indrade, alk Utskottets betänkande och Herr Orukvas förflag wme i före>varande flaga aldeles olika.
I Herr Drufva wore en atgift projecterad för hemman och derjemte en för pannerymden med progreffiv förhöjning kil beräkningsgrund; hwad sjelfwa afgiftenanginge, syntes det tillkomma Bewillnings - Utskottet att ensamt den samma föreslå; frägan wore således när endast efter hwad grund denna afgift borde komma att utgå, efter pannerymd, eller efter bade jord och pannerymd.
Herr vrulva trodde att någon rätt säker inkomst chr Slaten icke kunde förwänras, om ej beräkningsgrunden för hemman antogs.
Skulle man antaga pannerymden, sä wiflte man ej hwarlill beloppet kunde kommq atl gä, troligen skulle ej någon kannors panna komma att nyttjas enär efter Utskottets förflag för en 90 kannors panna skulle komma att betalas 92 R:daler, och skr en 6o kannors endast 15, med hwilken senare panna man kunde
Den 9 IM. när man bränner hela dygnet, afwerka ett lith stort quanlum bränwin, som med en 90 kannoxs panna, när man bränner 14 timmar, hwilkee är manligast pä sandel; deflurom kynde ingen controll existera, enar man aldrig kunde hindra att en ägare som erlade afgift för sin panna tilläte flere af sina grannar att sig af den samma betjena.
Friherre Lestcrkröm, ^sacob, ansäg frägan icke wara om huru mycket säd som med en panna kan afwerkas; da aigiften är erlagd esle? pannerymden ankommer det pä ägaren att begagna sin bränningsrättighet ester ej, och att flere personer af en van, na kunna sig begagna, lärer ej särdeles anga Riksens Ständer, efter afgiften är beräknad i förhastande till det quantum säd som möjligen kan afwerkas.
Drufva erindrade att ingen ägare skulle drisVva sin bränwins tillwerkning med en yc> kannors panna, enär han wunne samma ändamål med en 60 kannors.
För öfrigt wille han anmärka, att afgiften för bränwins lillwerkningen aldrig förr utqätt blott efter pannerymden, utan åtminstone derjemte för hemmanet, såsom pä ett mycket säkrare sätt medförande inkomst för Staren.
Den efter 1802 ärs bränwins författning älggde afgift, hade warit högre änden som nu förefläs; den utgjorde 4 Riks» daler, nu projecreras den blott till 2 och derjemte afgift efter pannerymden.
Grefwe von Lclirveriy trodde att Herr Drak. va kunde hafwa rätt i sin anmärkning wid de af Oeconomiä-Utstottet föreflagne proportioner för afgifterne efter pannerymd, och wille pä sädan grund hälst tillstyrka, atl ät
Regeringen mätte lemnäs fullkomlig latitud, att bestämma progreflionen emel - Den 9 Iulii, 157 tan den lägsta beräkningsgrunden 4 för 20 kannors panna och den högsta 48 för 90 kannors panna.
Herr Landt Marskalken utbad sig fä erindra, alt fragan nu ej wore om sjelfwä afgifterne och progretzion dem emellan, ritan blott om pannetymden ensam stall Utgöra beräkningsgrunden.
Herr Iliam, koln ,- ansäg denna saken snart wara afgjord.
Drukvä önstade en beräkningsgrund efter bade hemmans warde och pannetymd och Oeconomiä-Utffottet hade blott föreflagit pannerymden.
Herr Istam önstade proposuion pä Oeconomiä-Ulstottets sörflag.
Herr DaUonstjernaz Lustaf, önstade jemkning emellan jorden och pannerymden^ Grefwe von LLstwenn bestridde, akt nägon afgift stulle läggas pa jorden, och yrkade densamma blott pä pannerymden och pä consumtionen, emedan pä denna bestattningswäg
Starens intrader af bränwins bräningen kunde ännu förökas, och det endast wore Statens förmon Herr Drufva äsyftade.
Herr Drufva Lnwände Häremot, att enligt grunderne af 1802 ärs bränwins författning, hade statens inkomster warit säkra, och akt när afgiften blef delad emellan jord och pannor, sä blefwo stora misitag begängne, hwaraf och misträkningen följt.
Grefwe von Lciivvormi ar 1802 stadgades en afgift af 4 R:d. per hemman och dä ägde Swerige 85,020 hemman.
Hemmans afgiften utgjorde således 340,220 Riksdaler, är 1829 bestämdes ett afgift af 2 Riksdaler per hemman, som gjorde för 65,00» Nö8 Ten o IuM. 65 002 hemman 1^0,00O Riksdaler för öfrigt wad panne asgislen för ringa pä de fmä painrorna svin .utgöra största antale'; ben Utgjorde likwal omkring 200,000 Riksdaler.
Herr Landt Marskalken hemställde om Ridderstapet och Adeln bisvne ast asgislen skulle endast läggas pä pannerymdeN.
Rop ades ja och nej (örefwe voll 8cs,rverin anhöll att LandtMarstalken mätte göra proposition pä >z:de puncten af Utskottets betänkande i förening med oen löfte som nu war under öspers lagning. Zerr Landt Marstalken upläste derefter denna ig:de punct, och g^rve sedermera pro^ osiiion att afgiften skulle läagas pä pannerymdcn och pä consumtionen, samt således r a.re oH 1 j:öe puncler» ne af Oecnonomiä-Utstotlets betänkande bijallas.
Ropades ja Uplästes igtde puucken af Utskottets, 26 och 27:de af Herr Drufva och den 8:de.af Herr LottAeätg förslag.
(8refwe von Lottrverin: orsaken hwarförc Oenonomia-Ulstöttet tillstyrkt, alt i händelse Kongl» Majit skulle pröfwa nödigt minsta bränwins lillwerkningen, förbudet stulle riglas mot de större pannorne först, och mot ve mindre sednare, lag r den förmodan, att de större jordägare som hafwa mera omtanka, skulle wara mindre bchtlstände för olägenheterne af mindre tillgäng pä foder, som gerna ätföljer spanmäls bristen, an den ringare och mindre omtänksamma jordbrukaren manligen är, samt äfwen deri att Slaten genom ett allmänt förbud för»
Den 9 Julli. förlorar en stor del of panns afgiften, men endast obetydligt nar förbudet blott sträcker sig kill de större pannorne, hwilka iikwäl confumera största spanmaks quantiteten, dock afstär jag gerna frän detta mitt påstående, öfwerrygad art wid en inskränkt bran, winö bränning ingen nödwändrghet akt förbjuda den kan wara akt befara.
Aerr Landt - Marskalken gjorde derefter proposition pä 26 och 27 puncterns af Herr Orukvas forsing, hwilken Bifölls.
Efter upläfande af iz puncten afOcconomiäs UistokletS samt 29 om go af Herr Orust/a» project blef Oeconomiä Urffouers förslag bifallit. v.plastes ,6 puncten af Utffokrels samt 2O, 2i:sia och ro:de puncterne af Herr vrukvas för» stag.
Zerr vännerstam, siostan, uti en tid dä bZs de lagstiftande och werkställande magkernes upmarkfamhet och sorgfälliga-omtanka aro rigmde pä upfinning af utwägar, att hos Swensta allmänheten hämma och om möjligt är, utrota fylleri och de 0- ordningar, hwilka deraf äro följder, synes mig att en allman författning laugt ifrän atr medgifwa stattlagde krogars bibehållande och inrättning af andre krogar, bör utan undantag peremtorijkt förbju, da all kroghällning.
Detta är ett nödwändigt wilkor för möstigheten alt werkställa de författningar emot fylleri och dryckenstap fom pätankas.
I denna omständighet förenar jag mig således med Herr Lckstullts Yttrade tanke, hwilken torde kunna läggas - i6s Den 9 Juli!. gas kill grund för Högloft.
Ridderffapet och Ädelns beftut i denna fräga. ii:te §. af Herr Lcklieäts förftag uplästes»- Zerr Landt-Narffalken, efter OeconomiäUtstottets projekt ar frägan om krogarne,- öfwerlemnad ät Konungen, emedan Utftotter förmodell» gen ansett den fäsvm ett police-mäl (örefwe von Lcsirverin:
Sadan har Deco« nomiä - U ffottets tanka werkeligen warit.- Anledningen' är hämtad deraf, att erfarenheten icke annu nog wisat om de widtagne mätt och steg i afseende pä tillatna krogar warit tillräcklige emot lönnkrogars anläggande.- Zerr OrnkvL instämde med Grefwe^ von' Lckvverin, atk detta mäl mätte öfwcrlämnas ät Regeringens pröfning, med tilläggning, att det samma äfwen mätte gälla för städerne.
Uppä gjord proposition blef härefter i6:de puncten af Utstotteks betänkande bifallen. i7.-de puncten af Utstottets betänkande upla-' sies och bifölls. ig:de puncien uplastes jemte Lidra §. af Herr' Lrukvss förftag. Zerr von LcNlleät trodde detta wara ett mäl som borde öfwerlemnas ät Konungens wishet.
Herr Landt-NarskalkeN förmälte att sadan More ock Oeconomia-Utftotte^s tanka.- , Zerr Landt Marskalken gjorde derefter proposition pä denna i8:de punct som godkändes.
Sluleligen uplastes 19 och 20 punckerne af Oecvnvmiä-Utftotkers förftag, hwilka biföllos.
Under Den 9 Julli.
Under dek Herr Landt-Marstalken kemnade plenum för ait spisa middag, intogs Landt-Marstalkssiolen af sullmägtigen för N:o 8 Grefwe Öxenåsen» af Korsholm, Herr Sraks Rådet m. m.
Friherrs
Ores klo mi Uplästes ckk ifrån Oeconomia-Ukstolket inkommit betänkande af den 4 Julli öfwer Gref,ve vs la 6ur6w8 motion rörande ärlig leverering af spannemäl och foder litt Kongl. Maj:>s och Kronans dispvsinon för behvfwande provincer i Riket, ä hwilken motion Utskottet uppå anförde skäl ansett sig icke kunna tillstyrka bifall.
UplasteS samma Utstötts betänkande af den 8 Julli öfwer Grosshandlaren U. kbergs ^nöarstons Memorial angående ett serskilt Landshöfdingedömes upratkande för Bohus Län, hwitket Memorial Utstoklet i kraft af upgifna'anledningar icke trott sig kunna understödja.
Uplastes samma Utstotis betänkande af den z Julii öfwer Riksdags fnllmagtige väkan kei-glons frän Jönköpings och LenAt Svensfon.-; fran Östergöthlands
Län med fleres memorialer angående erfätkningar frän hjelprotarne till stamrotarne för soldate torp, muhlbete, wedbrand och gärdselfång; innefattandes Utstoktets uilätandc hufwudsakeligen ett tillstyrkande att friwilliga öfwerenskommelfer härom emellan stam- och hjelprotarne mätte kunna träffas.
Uplastes samma Utstötts betänkande af den 7 Julii öfwer Rädmannen LksZrens memorial angående Andra Del. 162 Den 9 Julli gående ett jämnare fördelande' af Trouppars in< qvartering m. m. landet och stäverne emellan, hwarä Utstotiet icke funnit anledning akt nllstyrka bifall.
Widare uplästes Stats-Utstorrets urläkande af den 3 Jnlii, angående Kongl. Majus
Nådiga proposition om inrättande af ett Invalidhus; .tillstyrkandes
Ui^ottet akt enär anflagsfumman af ioo vs-o Riksdaler till yide hufwudtiteln kuiide komma alt öfwerstiaas. öfwersioktet dera matte till Kongl. Maj:ls disposi ion öfwerlemnas, för att, om Kongl. Majlt sä för godt finner, hara' anmanda hwad Kongl. Maj:t för detta behofs fyllande kan pröfwa erforderligt.
Uplästes StatsUUffot ets betänkande af den 8 Julii angående Riksdagsmännens fran stora' Kopparbergs Län Memorial om befrielse för allmogen att erlägga mantalspenningarnc u i kohl; öfwer hwilket mål Utskottet ansett det böra ankomma pä Kongl. Majit, att. sedan wederbörande blifwit hörde, efter sig befinnande omständigheter i näder förordna.
Uplästes Stats Utstottets utlåtande af den 8 Julli, angående pension för Chirurgiä Magistern Osbeck.; tillstyrkande Utskottet att en sadan till ett belopp af ZZZ Riksdaler >6 ff. ärligen mätte Osbeck, af allmänna Medel bewiljas m. m.
Uplästes Stats.Ukstottels betänkande af den 9 Jutii, i anledning af Kongl. Majrts nädiga proposition till S Ms-Ukffoltet af den g Junii 1812 angäeude Riksgälds Csntorers utländffa gäld, anseende Ut ottel g böra med Kongl. Maj:t instämma deruti, att Swerige hwarken kan eller bör betala - Den 9 Iulii. lala Rikets utländska skulder annorlunda, än Kongs. Majit i näder behagat proponera och widare omständigheter i StaiS-Utskottets utlåtande utredas.
Sanuelige desse mål kades pä bordet.
Herr Landt-Marffalken återkom och imog filt stane.
Utdrag af Protokollet, hä'lek hos Högloft.
Nidderfkapet och Adeln wid Urtima Riksdagen i Orebro den 9 Julli 18 ! 2. S.
D- föredrogs ä nyo A manna Beswärsoch Oeconomiä.U.ffotletS, den 9 Junii pä bordet lagda memorial, rörande bränwins bränningen i Riket, och enär den till granskning punctennS företogs, utföll Högloft.
Rivderskaper och Adelns beslut, som följer. irsta purclen af betänkandet bifölls.