Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då detta knep redan flerstädes prakticeras, är det icke skäl att gifva det ytterligare utsträckning genom höjande af minimum, helst allmänhetens begrepp om rätt och orätt förvirras ju mera lagar kunna kringgås.
Det upplystes äfven, att det i städerna var omöjligt att tillämpa författningen, ty t. o. m. aktade grosshandels - 5ii8 Den 6 Juni. hus pläga förfara så, att då man hos dem vill köpa starka viner, säljas dessa visserligen i dussintals buteljer, men man kan få { och { dussin, och jag har sett räkningar, derå funnits upptagna T'-,:dels dussin buteljer.
Under sådana förhållanden bör man taga sig till vara för införande af stadganden, som kunna ytterligare leda till missbruk och förakt för lagarne.
Då härtill kommer, att en ankare bränvin icke är en obetydlig qvantitet för ett hushåll på landet, utan bör kunna vara temmeligen länge, och för en mindre hemmansegares hela tjenstepersonal tillräcklig under bergningstiden, under n. v. i många orter ganska sparsamma användande af denna vara, då deremot 30 kannor äro mera än som i allmänhet torde erfordras i ett hushåll, ansåg Utsk:t, att man icke borde tvinga husbonden att vända sig till minuthandlaren, der han får både sämre och dyrare vara.
Af dessa skäl, och oaktadt motionärens förslag syntes förtjent af uppmärksamhet, fann Utsk:t lämpligt att tillstyrka vidblifvande af den nuvarande bestämmelsen, i följd hvaraf jag anhåller, att B. o. Ad. behagade stadfästa Utsk:ts Betänk, i denna punkt.
Vid föregående riksdag var jag motionär i ämnet och föreslog, att minimibeloppet skulle bestämmas till 30 kannor.
Detta förslag antogs af Preste-Ståndet och vann understöd äfven inom de öfriga Eiks-Stånden, ehuru det icke blef B.
Hvad den siste värde talaren emot det nuvarande enahanda förslaget anfört, synes mig bevisa för mycket, då deraf tyckes framgå, att man alldeles icke borde hafva något stadgande, enär hvarje författning kan kringgås.
I afseende å det af samme värde talare anförda exempel, att en person köper 18 kannor bränvin och derefter till säljaren afyttrar 15 kannor, vill jag anmärka, att jag icke tror, att ett dylikt förfarande kan af lagskiparen godkännas.
Så vidt jag känner, har också aldrig, när ett sådant förhållande blifvit bevisadt, domaren befriat den tilltalade.
Nu kan visserligen icke förekommas, att lagen eluderas, äfven om minimibeloppet bestämmes till 30 kannor, men då det fordras dubbelt så mycket penningar för att köpa 30 kannor, som för att köpa endast 15 kannor, synes mig derigenom den s. k. salningen skola betydligt motverkas.
Då jag tror, att litet hvar kommit i erfarenhet om önskligheten af att höja minimibeloppet vid partihandel, vill jag icke upptaga tiden, utan inskränker mig till att yrka bifall till förslaget om minimibeloppets höjande från 15 till 30 bannor.
Deu 6 Jani. 569 Frih.
Då den ifrågavarande förändringen skulle vidtagas i nykterhetens intresse, får jag till R. o. Ad. hemställa, huruvida icke det fastmera skulle leda till ett förökadt supande, om de personer, som »sala», icke få köpa mindre än 30 kannor; ty det fordrades ju så mycket fler drinkare, för att åstadkomma det erforderliga kostnadsbeloppet.
Mig synes, att supandet skulle sål. genom den föreslagna åtgärden tilltaga, i stället att inskränkas, samt det afsedda ändamålet förfelas, hvarföre jag, som dessutom icke är någon vän af täta förändringar i lagstiftningen, helst när de icke äro af behofvet synnerligen påkallade och innebära betryggande garantier, förenar mig med Frih. von Schulzenheim i anhållan om bifall till Utsk:ts afstyrkande hemställan.
Såsom skäl för bifall till den i ämnet väckta motion har blifvit anfördt, att »salning» derigenom skulle förekommas; såsom skäl för afslag, att man icke borde befrämja, att lagen kunde kringgås på så sätt, att en person köpte en större qvantitet bränvin och derefter till säljaren föryttrade den qvantitet, som lagen stadgat såsom minimum.
Intet af dessa skäl synes mig ega giltighet.
»Salningen» är nemi., enligt hvad jag i egenskap af domare haft tillfälle att iakttaga, redan genom nuvarande stadgande i betydlig mån förebyggd; och, hvad det anmärkta kringgåendet af lagen beträffar, delar jag fullkomligt
Hr von Köchs åsigt, att domstolen icke lärer underlåta att fälla, der brottet är uppenbart.
För bifall till motionen talar emellertid den omständighet, att när en konsumtionsskatt åsättes, bör den drabba alla lika.
15 kannor äro icke en qvantitet, som öfverstiger ett vanligt hushålls behof, då deremot 30 kannor äro en qvantitet, som står längre från denna gräns.
Om nu 30 kannor bestämdes såsom minimum, skulle det ändamål vinnas, att flere komme att gifva konsumtionsskatten, och på den grund yrkar jag bifall till motionen.
Det är klart, att i en fråga, sådan som denna, der man icke kan säga hvad som är rätt eller icke, utan der man måste stödja sig vid sin subjektiva åsigt, meningarne skola vara delade om hvad som bör göras eller icke.
Många skäl hafva blifvit anförda både för och emot bestämmandet af 30 kannor såsom minimum vid större försäljning.
För min del gillar jag de skäl, som blifvit anförda för de 30 kannorna, och jag ber att få tillägga ett ytterligare skäl för nämnda förändring.
Jag föreställer mig, att om en person kan efter partipris få köpa 15 570 Den 6 Juni. kannor, kan han lätteligen börja en oloflig utskänkning, enär han utan svårighet torde kunna erhålla denna qvantitet på kredit.
Den jo April. 5)i sätt förekommas än om, såsom Utskottet förut föreslagit, Koi mgens Befallningshafvande anmodas noga tillse, det Allmogen icke med ett i förhållande till Pappers Bruken öfverflödigt antal af Lumpsamlare besväras. 4:0
Af dtn 16 dennes, i anledning af Friherre Henning, Wrangels väckte Motion, om frihet för Landtmannen, att mot lag eller ingen Tull få exportera sina Producter 5 deruti ■Utskottet, som ansett det ej tillhöra sig att förf slå förändringar uti Tull-afgiftemes bestämmande eller deras upphätvande, yttrat sig icko finna Iämpeligt tillstyrka den oinskränkta Export-frihet, snm ?f Friherre Wrangel i Allmänna termer samt egenteiigsn för en enda Province, blifvit yrkad. 5:0
Af den 13 demer, i anledning af väckt fråga, om inskränkning i exclusiva Privilegiers meddelande j deruti Utskottet ansett sig böra till Riksens Stander hemställa, om icke hos Kongl. Maj:t den underdåniga önskan måtte anmälas, att Kongl Majit i Nåder täckt.s genom utfärdande af en allmän Författning i detta ämne till Allmänhetens upplysning och föreskrift bestämma grunderne och vilkoren för åtnjutande af en sådan utes utande rätt, som kunde förena det Allmännas interesse med de serskildta Personers billiga anspråk, hvilka dels först uppfunnit eller förbättrat, dels först i Riket infört någon Inrättning af iner eller mindre värde.
i Den $o April* 6:0
Af den 16 dennes, i anledning af innom Ridderskapet och Adeln gjord anmärkning vid Utskottets Betänkande, rörande väckt fråga, pm utfärdande af en Förordning, angående Vat. tenverks Agares åligganden, m. m.; deruti Ut* skottet, med besvarande af den genom återremissen åsyftade upplysning, anmält att, de frenne öfrige Riks-Ständen redan bifallit Utskottets första Betänkande» 7:0
Af den j6 denne t, i anledning af Herr Ombergs innom Välloflige Borgare-Ståndet väckte Motion, om Götha Canal-Arbetets inskränk, ning tills vidare innom Linien emellan Venern och Vettern; deruti Utskottet på anförde skäl icke funnit anledning tillstyrka inskränkning af Canal-Arbetet efter den förändrade Plan, 60m Herr Örnberg föreslagit, gro Af den 16 dennes, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande, rörande yrkadb förbud emot införande af Utländskt Bomullsgarn; deruti Utskottet på upptagne grunder föreslagit såsom tillägg i dess redan afgifne Betänkande, att Riksens Ständer kunde i underdånighet anhålla hos Kongl. Maj:t om tillåtelse för Svenska Bomulls -Spånads.
Fabrikanterne, att till bevakande af deras rätt och till förekommande af underslef, hafva, om de så för godt finna, ett Ombud närvarande, der inkommande Bomullsgarns-Varor borde till förtullning värderas. 9?o
Af dm 16 dsnntt, angående de innom Den 30 AprH.
Välloflige Borgare-Ståndet gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande, om en friare Tackjerns-Handel; anmälande Utskottet att samma Betänkande redan blifvit af de Öfrige tren* ne Riks.Stånden bifallit, 10:0
Af den 16 dennes, i anledning af Herr Lefflers väckte Motion, om vidtagande af visse anstalter till besparing af Skogs-effecterj deruti Utskottet pä anförde skäl ansett sig icke kunna tillstyrka bifall i hvad genom berörde Motion blifvit föreslagit.
Upplästes till Justering och godkändes följande från Expeditions-Utskottet insände Förslag, till Riksens Ständers underdåniga Skrif* velser till Kongl. Majit: i:o Om Majoren Florus Tolls innestående Accords-ersättning. 2:0
Om Underhålls-Summa och Enke-Säte för Hennes Maj:t Drottningen, i händelse af Enke-tillstånd, samt Rosersbergs Kungsgårds användande vid Hennes Maj:t, nu varande Eake-Drottningens död, 3:0
Om Levereringsstället för Kronans till Kongl. Hof-Stallet anslagne Ränte.Hö och Halm från Westmanland, 4:0
Om Stats-Verkets tillstånd och behof under Riks-Statens Sjunde Hufvud-Titel.
Den 30 April. 5:0 Om Medel till Riddarholms Kyrkans i ståndsättande.
Vidare upplästes till Justering -y Riksens Ständers underdånig» Skrifvelse till Kong!. Mdj:t, om Pensioner för Hans Kongl. Högnet Kronprinsens f. d. Lärare.
Denna Expedition blef af Ridderskapet och Adeln godkänd, med den förändring, att i stället för de deruti förekommande orden: ”Så lycklig ställning”, borde införas j Sådan Författning.
Härefter upplästes till Justering Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Magt, om Stats Verkets tillstånd och behof under Riks* Statens första Hufvud-Titei, hvilken Expedition af Ridderskapet och Adeln godkändes, med tillegg, att på alla de ställen der orden: ”Kongl.
Majit” förekommer, borde i stället införas: Eder Kongl. Maj.t. Herr Grefven och Landt.Martkalken tillkännagaf, det iian frän Herr Hof-Cancelleren, Friherre af Wetterstedt, erhållit följande, sorn upplästes.
Enligt tillförordnade Stats Secreterarens för Kongl. Krigs-Expeditionen till mig aflåtne Embets Bref, har Kongl.
Majit vidtagit nedannämnde åtgärder och beslut, i afseende pä följande Riksens Ständers underdåniga Skrifveleer, nemligen: 1:0 Angående afskrifning af Kronans For - Den 30 April• dran i framledne Landshöfdingen von Eclistedts Sterbhus. Kong!. Maj:t har genom Nådig Skrifvelse anbefällt
Dess och Rikets Krigs-Collegium, att samma fordran ur Rakenskaperne afskriiva. 2:0 Rörande Lieutenanten i Arméen, Forssells ansökning, om atbekorrunande af Expec. tance-arfvode; Som Riksens Ständer detta godtgörande bifallit, har Kongl. Majits och Rikets StatsContoir, medelst Nådigt Bref härom, till iagttagande, förständigadt blifvit. 3:0
Om förhöjning i Rote- och Rusthållares afgift för Läkare-besigtning å Manskapet, s.imt om förekommande af obehörigt dröjsmål, då br-sigtningar af Läkare skola förrättas.
Kongl. Maj:t, sorn, till hvad Riksens Ständer uti detta ämne, fastställt, lemnat Dess Nådiga bifall, har, till vederbörligt Kungörande, härom, genom Cireulaire-Bref, i Nåder förständigat samcelige Dess Befallningshafvande. 4:0 Angående Expectance-arfvode och Accords ersättning för Öfversten Silfverskjöld.
Hvad Riksens Ständer härvid beslutit, har Kongl/ Majit och Rjk-ts Stats-Contoir genom Nådig Skrifvelse, till behörig efterrättelse, med: cteladt blifvit. *56 Dtn 50 April.
Och ,ifår jag härmedelst på Nådigste Be» fällning, anmoda Högvälborne Herr Grefven och LandtMarskalken, att dessa åtgärder och beslut, Högloflige Ridderskapet och Adeln tillkännagifva.
Stockholm den 2^ April i8t8- G. af Wetteritedt.
Föredrogs å nyo Constitutions- Utskottets den 13 dennes afiåtne, samt den 21 och 27 j samma
Månad på bordet lagde Memorial, innefattande Förslag till ändringar i 38 §.
Riks*. dags-Ordningen.
Friherre Stael von Holstein, Corfitz Ludvig, uppläste följande:
Den af Constitutions-Utskottet nu föreslagne förändring af 38 §.
Riksdags ordningen, kan jag icke finna vara nödvändig.
Om i ett Utskott tvä Stånd stadna emot två Stånd i olika meningar, så uppstår derigenom icke någon inactivité, hvad egenteliga Ärendet angår, ty det kan i Stånden afgöras efter ett af Alternativerna, och skulle samma händelse i Stånden inträffa, att två stadna emot två, så är föreskrifvit i hvilka fall saken antingen skall förfalla eller genom Nämnd afgöras.
Deremot finner jag, att Utskottet härigenom nu sjelf medgif.
Vit ätt det misstagit sig, då det nyligen afgjordt ett ärende efter 7f §.
Riksdags-Ordningen, på det sätt, att det borde förfalla, enär två Stånd stadnat emot två Stånd, då likväl efter denna, ännu gällande , Altemativerna bordt framställas till Ståndens afgörande.
Vidare föreslår Utskottet, ätt föreskriftett för Banco-Utskottet, att i alla Mål, som böra hemliga hållas, med omröstningen skall förfa* ras enligt $3 §.
Riksdags-OrdniÅgen, äfven måtte utsträckas till Constitutions-Utskottet} — men då Riksens Ständer vid den Constituerande Riksdagen icke omnämnt något enda Riksdags-ärende vara af den natur, att det borde hemligt hållas, utan blott det sorn rördö Banco-Verket, och hvad sorn i hemliga Utskottet, då något sådänt var äskat, kunde afc handlas, och deraf följer att Utskottet nu synes först vilja tillskapa hemliga
Mål i Constitutions-Utskottet , samt derigenom ytterligar* öka sin magt, på Ståndens rätts bekostnad, sä får jag härmed på det kraftigaste protestera emot denna förändring, hvarigenom ett undan, tag kunde göras för Constitutions-Utskottet, att i likhet med de öfrige Utskotten ställa sig denna §. till efterrättelse.
Hade det varit Riksens Ständers tanka vid 1809 års Riksdag, att tilldela Constitutions-Utskottet den rättighet, att hälla någon ting hemligt, hade de säkert icke underlåtit att i denna §. stadga enahanda Omröstnings-methode, som för Banco-Utskottet.
_ Constitutions-Utskottet mätte finna att Den 30 April. till den oinskränkta mag*, det önskar sig äga, denna rättighet ännu felas och som förra Stander icke tilldelt densamma, vill Utskottet förmå närvarande Ständer t
II denna uppoffring af deras rätt som Principaler.
Men alldenstund Riksens Ständer nogsamt lära funnit, af händelser så väl vid förra som närvarande Riksdag, begärt att genom ökandet af Constitutions Utskottets magt minska Ständernas, och derigenom göra d;-m allt lättare och lättare i Vågskålen, så måste man vara uppmärksam och på sin vagt, samt icke låta öfverrumpla sig.
Om anledningen att Constitutions-Utskot4et äfven skulle hafva hemligheter att bevara, hämtas af föreskriften i 29 § Riksdags Ordningen, med hvilka ordalag en anmärkning emot Stats.Rå-'et måste göras, samt att anmärkningen skall förseglad till ConstitutionsUtskottct aflemnas; så får jag upplysa, att detta Stadgande icke hädeder sig derifrån, att Riksens Ständer vid 1809 års Riksdag, an_sågo anklagelser emot S’ats- Rådet egcnteligen vara hemligheter; utan det sätt och de ordalag, en Ledarr.or af Ririderskapet och Adtln nyttjade år 1309 vid ett till tälle då han .gjorde anmarknii g emot dessa Embetsman, hvaraf en häftig och obehaglig discussion uppstod, föranledde härtill , och då Riksdags-Ordningen antogs, hvilket skedde åtra månader senare än Regerings Formen, infördes deri de föreskrifne orden; detta toidc kunna inhamtas af Adelns Protocoller för den Riksdagen} skul.
Den 30 April. 559 le likväl denna händelse vara derur utesluten, så finnas säkert inånga annu här som kunna påminna sig detsamma.
Jag hoppas derföre att kommande Ständer , hvilka äga att besluta öfver hvad nu är projecterat, lära taga sig til! vara att icke låta förmå sig göra någon uppoffring af deras rättigheter, hvilka redan äro sä ringa emot hvad de voro 1809 intill den 6 Junii samma år.
Den fråga, sorn nu är under öfverläggning, att nemligen få 38 §.
Riksdags-Ordningen så förändrad och bestämd, att Utskott hädanefter ej i vissa Mål blifva inactiva, och att alternativa Förslag med flere andra olägenheter matte undvikas, hac v?rit föremål fö?
Ridd^rskapets och Adelns önskan vid hvarje Riksdag.
Redan år igoq var det Ridderskpets och Adelns tanka att få Voteringssättet innom Utskotten ändrad, och denna fråga har sedan vid hvarje Riksdag af vårt Stånd blifvit väckt.
Hittills har densamma likväl alltid af det Högvördiga Preste-Ståndet blifvit afslaget, och då man har skäl förmoda att samma anda hos bemälte
Stånd ännu skall Tåda, kan man ej annat än hö» geligen önska att få ett lyckligt slut i detta vigtiga ämne, hvartill Consmutions-Utskottets nu afgifne Förslag tyckes erbjuda tillfäll*.
Det är 'öfligt så i Banco-Utskottet, der det med Riksens Ständers Tätt beslutar, som hos Riksens Ständers Revisorer» att votera per Capita, Den 30 April.
Vi sakna ej exempel på att äfven Constitutions-Utskottet vid detina5 Riksdag behöft en lika föreskrift.
Jag tillstyrker alltså antagandet af Förslaget och anhåller om Proposition till gillande af de der fötekommande båda Alternativ.
Då vid nasta Riksdag det l:sta Alternativet troligen ej går igenom , anser jag rätt val örn det sednare blir bifallet, emedan vi hafva sett att i Constitutions-Utskottet ofta två Stånd stadna emot två.
— Om det tillätes mig, vill jag genom ett exempel upplysa orimligheheten deraf att Votering der ej skér per Capita.
Det är nemligen klart, att endast 8 Personer, 4 af ett och 4 af ett annat Stånd, som äro ense, kunna till intetgöra de öfriga 16 Ledamöternes mening, så framt man nödgas antaga, att när tvänne Stånd stannat emot tvänne innom Constitutions-Utskottet, frågan mäste förfalla.
Då det ej någorstädes blifvit föreskrifva hurti förhållas bör, i händelse tvänne Stånd stadna emot tvänne innom Constitutions-Utskottet, om det i sådant fall skäll förstärkas eller ej, om det skall framställa Alternativet* ne eller Cke, då det ej eller alltid är möjligt att inkomma med alternativa Förslag, emedan Utskottets beslut ofta grundar sig på läsning af Protocoll, sorn ej få komma till allmän kännedom, samt dä genom det att två Stånd stadna emot två, en till Constitutions-Utskottet remitterad anmärkning, möjligen kan, ehuru, väl grundad, blifva utan ändamål, anser jagdor min del nödvändigt att bereda en tydlighet uti ifråga - Den 30 April. ?6i ifrågaställde Grundlagens rum,rsom kan leda till ett önskeligt resultat; och förnyar således min hemställan om antagande af båda Alternativerne uti Utskottets Förslag.
Herr Cederskjöld, Pehr Gustof ■.
I likhet med den siste värde Talaren, anser äfven jag den föreslagne förändringen i Redactionen af Riksdags-Ordningens 38 §. högst nyttig och nödvändig.
— Likväl skulle jag i anledning af hvad Herr Friherre Stael anfört, önska, att f andra Alternativet kunde för tydlighetens skull, framfor orden : ”hemliga hållasinföras: i BancoUtskottet.
Detta uttryck synes också ej kunna hafva afseende på mer än sistnämnde Utskott; emedan till Constitutions-Utskottets handläggning inga
Mål lära kunna komma, som böra hemliga hållas.
Med Herr Cederskjöld förenar jag mig| helt och hållit.
ConstitutionsUtskottet har väl afgörande rätt i vissa fall, men alldeles inga hemliga Mål att handlägga.
Meningen kan således ej vara annan, än den, att ett undantag från det allmänna Stadgandet för Constitutions.Utskottet likasom för BancoUtskottet skulle äga rum vid omröstning öfver frågor, hvilka ej böra underställas Riksens Ständer.
_ Må det tillåtas, att med ännu ett exempel styrka olägenheten af det nu i Constitutions-Utskottet brukliga Voterings sätt. 29 §.
Riksdags-Ordningen stadgar, att, då hos Riks-Ständen olika meningar uppstå, Ridd. och Ad.
Prat. V B. 2 Afd. “71, 72. 5'6 2 Den 30 April. angående nya Utskotts* tillsättande,' eller till hvilket Utskott uppkomna frågor och ämnen böra remitteras, och Stånden ej genom bestämd Pluralitet kunna skiljagtighiterne afgöra, Constitutions-Utskottet med Riksens Ständers rätt derom äger besluta.
Om vid ett sådant fall, tvänne Stånd innom Utskottet stadna mot två, föijer deraf att den begärde upplysningen ej kan erhållas, och att frågan, om än aldrig så vigtig, inåste förfalla.
Jag tillstyrker således att Constitutions-Utskottets föreslagne Redaction af 38 §■ måtte godkännas med det af Herr Cederskjöld projecterade tillägg af orden: i BancoUtskottet, näst efter orden: men i de Mål— -—i hvilket tillägg mycket förtydligar, men ingalunda förändrar sjelfva saken.
Man må tala ocjh , vända saken huru som man behagar, så blir det dervid, att bifalles denna förändrade Redaction, sä får Constitutions-Utskottet en förökad magt j det har redan tillräckelig magt förut.
Constitutions-Utskottet har för det närvarande i grund af Regerings-Formen inga hemligheter att bevara.
Det är just genom denna nya Redaction det sålunda skulle lika med Banco.
Ut-kottet få sådana, och dä det på Utskottets egL-n förklaring skulle ankomma, hvilka ärender, som vora hemliga, så synes grant deraf, att Ständernas rätt blefve så minskad, att den i en så väsendtelig del som Controllen öfver Embctsmännen , kommer helt och hållit att förfalla.
Den 30 April, 563 Den stora olägenhet , som skulle uppkomma deraf, att i Utskottet två Stånd stadna emot två Ständ, är lätt häfven derigenom att Alternativerne framställas till Ständernas afgörande.
Skulle då åter två Stånd stadna emot två Stånd , så kan ju decision gifvas genom Nämnd j detta sätt är föreskrifvit i Grundlagen och är ett ytterligare bevis på Ständernas rätt och magt öfver Utskottens beslut, hvarifrån Constitutions-Utskottet nu först vill varda undantagit.
Jag protesterar således errot all förändring i § n , och begär i grund af §• Regerings-Formen Proposition till afslag a Betänkandet.
Herr Pahlman'.
Om jag möjligen kunde fatta, att Constitutions-Utskottets Förslag syftade till att minska Riksens Ständers rätt och öka Utskottets magt, skulle jag visst icke med den värma yrka att då ämnet utredt och ej med den envishet försvara Förslaget.
Men för att än närmare utveckla förhållandet, anballer jag att få yttra några ord.
Det lärer ej bestridas att ConsfifutionsUtskottet i vissa fall, å Riksens Ständers vägnar beslutar.
Tillämpningen af 106 §. är ett så tydligt bevis derpå, att det ing'lunda kan vara någon tvifvel undcrkastadt.
Då det ej är förordnadt huru förhållas skall, när i Utskottet två Stånd stadna mot två, så föijer, på sätt jag förut haft äran visa, att den fråga Riksens Ständer önska,fä afgjord, icke kan bl ifva det» utan att således 8 Personer, 4 af tvänne Stånd, 564 > Den 30 April. utöfva Riksens Ständers rätt och kunna verka dertill, att en anmärkning, ehuru påtagligen grun» dad, kan förfalla.
Sådant har ock Constitutions-Utskottet mera än en gång denna Riksdag gifvit exempel på.
Vi hafva erfarit huru ett Anmärkningsmål ej längesedan ansetts böra förfalla, icke på skäl, utan att derföre att två Stånd stadnat mot två innom Constitutions-Utskottet.
Nu lärer också ett dylikt förhållande inträffat i et» mindre betydlig fråga, nemligen om tryckning af Handlingarne i ett Anmärknings-mål rörande Friherre Cederström.
Då jag således inser nödvändigheten, att förekomma den möjlighet, att 8 Personer må kunna göra Constitution6-Utskottet inactivt, och de medel, som häremot föreslås, långt från att minska Riksens Ständers rätt, endast åsyfta densammas bevarande, så att Riksens Ständer må kunna göra deras öfvertygelse och vilja gällande, och icke af några få Personers intriguer och fräckhet tillintetgöras:
Då nyttan af en förändring i Voteringssättet är sä ofta styrkt och dagligen bevittnas samt dä svårigheterne att afgöra Alternativer i fyra Stånd äro så påtaglige, att en förändring högeligen påkallas, förnyar jag min anhållan om Ridderskapets och Adelns bifall till det hela af Utskottets Förslag; men då jag » icke kan neka ngtigheten af den här gjorda anmärkning, i afseende på den tydning, som af detsamma skulle kunna äga rum, att nemligen Constitutions-Utskottet ägde hemliga
Mål att behandla j sä tror jag lika med Herr Ceder - Dett 30 April, skjöld, att, till beredande af mera klarhet i uttrycken, en återremiss till Utskottet är behöflig.
Till upplysning af den sista värde Talarens och min egen gemensamma mening, utbeder jag mig blott att få anföra ett, i min öfvertygese, lämpligare exempel.
— Dd nemligen ''hos Stånden olika meningar uppstå, angående nya Utskotts tillsättande, aller till hvilket