Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den 20 Gctober. hämtas gagncliga upplysningar.
BcwiS derpä hafwr wi sjelfwc, af de uppgifter om Banco -Wcrkct som ost blifwit meddelade af Hcrr Grefwe L. 6. klornei.
Herrar Lciiui^enfieim, och Lilvcrstolpe.
Denna kän, nedom om Skåls- och Riksdags,Affairer har Riddersk pet och Adeln mera tillfälle att crhälia än de andra Ständer!, derigenom alt samma personer oftare bcwistat Riksdagar, redan börjat denna carrara i yngre ären, och genom fördubblade antalet af Ledamöter gjordes en möjlighet för flera alt crhälla dctza kunskaper:
Af dessa skäl war det mot min öfwcriygclse, atl inskränka detta antal till likhet med de andra Sländens, hwarförc jag ocksä nu alldeles icke kan instämma j projcctct om vokcring pt-r c-tpiia, emedan det lägger ett vöfwcrwinncrligt hinder i wägen, att ötcrfä dubb lt antal Lcdamblcr af Adeln i Utskotten, som jag likwäl ej annat kan inse ju har sin stora nytta med sig, och förmodar det Riddcrskapct och Adela framdeles tvede finna detsamma, dä ännu wägen stör ost öppen alt fä det pä gamla foten, om voteringssättet fdrblnwer svin det är Skändswis, mcn twärtvm blir omöjligt om ändring bisailcs.
Friherre Göterström, ^fscob:
Utom det att jag hufwudsakljgen förenar mig med Herr von Lci-ulLc?, lioim, fär jag säsom grund för min öfwcrtygellc anföra, att voteringen per capita hindrar minoriteten att öswerrösta majoritctcn.
Ridderffapet och Adeln har sjelf ifrän början af denna Riksdag följt en ined detta votcringSsätt enlig princip.
Riddcrskapct och Adeln minskade derföre antalet af sina Ledamöter i Utskotten, för att göra den wcrkcliga majoriteten gällande upphäfdc Riddcrskapct och Adeln voteringen clafiewis.
Hwad jag anfört om votcrings-säktrns förhälla,ide, upplyses lätt när man räknar efter hu - Den so
Octobek 4^7 huru fä utgöra pluralitet när det voteras Ständswi-, öch huru denna pluralitet mäste wara posttif när voteringen sker per capitg.
Härtill kommer än ett hufwudsakligt skäl, att hwar och ett wid voteringen lät» tast följer sin öfwertygelsc, när hans röst ej kan röjås hwilket äter är omöjligt när man voterar StändswiSWi böre komma ihog, att wi hafwe Ständ, hwilkaMedlemmar ej lätteligen skilja sig ifrän stna medbröder»
Friherre ^steltvärstz Lric Loran: Zag will ej wara widlöftig.
I första punkten af detta Moment föreffrifweS, att ett Utskott ej kan fatta beslut, 0m icke twä tredjedelar af Utskottets Ledamöter äro närwaranbe- Jag fbrcstär at här mätte utsättaseif hwavje ständ. Hwad Voteringen per Lapita ätts gär, anser jag wädligt att rubba en gammal inrättning.
Likwäl, om Ridberskapet och Adelns pluralitet hen samma , wille bifalla, will jag ej sätta mig deremotMen med det Uttryckliga förbehåll, att Ordföranden mätte fä votum Uecistvum.
I sädaNt fall önskar jag ocksä att för alta Utskotten samma princip mätte följas, och ser ej grunden för nägot Undantag för Bänto - Utskotttt.
Herr '1 IIL m förenade stg med Friherre Asteltvärst, Undertecknad Lilvterstuips, /exel Lakris!
- Utbad sig i afseende pä Friherre /räeilvärcts förslag att Adelar af hwarje ständ t Utskotten borde wara närwarande, fä uplpsa, att denna fräga L CoNstitutionS-Utskottct warit under Ventilation, men att Utskottet fuNNit betänkligt, atk insätta detta wilkom Man Hade fruktat att catus kunde inträffa, att, för att Upskju la affärerna, ett Ständ undanhöll stg, att aldrig blif Tredje Banv- N:s> 214- M 4473 Den 20 October. iva fulltaligt, ja till och med alldeles utcblefwe, hwarlgenom sakerna skulle stadna i inaktivitet.
Friherre t^stelsvärst:
Om det skulle hända att ett helt ständ alldeles utcblefwe tror jag ej att Utskottet kunde deliberera.
Hans Excellence Herr Grefwe Ruutti instämde häri.
Undertecknad Silverstolpe Mkdgaf, att tillfället tvore werkeligcn smärt, men trodde att det wvre wädligare om göromälcn skulle kunna upskjutas.
Man ha, de ansett möjligt att ett parti kunde föresätta sig att genom detta medel göra Utskotten owerksamma, och det, ta hade man genom den föreflagna föreskriften welak förekomma.
Herr I. »Aerkeim, Olok j. Dek kan synas fbrmätit af mig att yttra mig sedan sä mänga akrnkNgswärda Ledamöter häröfwcr meddelat sine tankar:
Men som ämnet synes af den ytterliga wigt, att det fbrtjenar att ä alla sidor skäiskädas, torde det förlätas mig, att äfwcn jag för ett ögnablick w!d nägra anmärkningar utbeder mig Riddcrskapet och Adelns tälamod.
Jag har med förundran funnit akt Constitutions - Utskottet som i sä wänga andra afseenden sökt undwika hwad som kunnat synas stridande mot Regerings - Formen, tvid detta tillfälle dcrifrän alldeles afwikit.
Dä Regerings - Formen utsätter wista fall tvid hwilka Doteringen bör ske pär capita, innehäller ju benna föreskrift, att i alla andra fall det gamla Do, teringSsäktet Ständswis bör bibchällas.
Uistiget till paria vota är i begge fallen möjligt.
Men sä länge representationen fbrblifwer oförändrad, sä synes mig enligt Den 20 October. 4479 Wlkgk med betz och Regerings - Formens derpä hwilande grunder att Doteringarnc ske stånds - wis.
ÄfwcN fär jag utbedja mig Ridderstapet och Adelns benägna Uppmärksamhet pä mitt tillstyrkande att i Utstött in» nan beslut kunna fattas Adelar af hwarje S-änd mätte wara närwarande.
Deremot har blifwit inwändt, att om ett Ständ aflägsnadc stg eller icke fulltaligt samlades, skulle Riksdagsgdromälen deraf uppstjutaS och hindras.
Om sädant inträffade sinner ocksä jag att Utstottet e) kunde deliberera, utan finnes dä in, gen annan utwäg, än att anmäla Ledamöternas uteblifwande i deras Ständ, dä utan kwifwcl behörig rät, telse deri följde.
Om den princip som i Utstotkets för, stag är uttryckt skulle äga rum, följde deraf akt 16 Ledamöter i ett Utstött af 24 kunde besluta.
Plrirav liteten af 16 är 9.
När nu hwart Ständ lemttar 6 Ledamöter, kunde hända att pluraliteten utgjordes af Ständ svin förenade stg emot 2^.
Jag under, ställer huruwida sädant borde anses för uttrycket af dea allmänna willjan,och huruwida icke snarare borde stadgas akt Adelar om icke alla Utskottens Ledamöter borde wara tillstädes, innan nägok beslut finge taga-.
Sluteljgen fär jag än en gäng yrka att Dotestngen Ständs-wik, säsom enlig med Grundlagens ölprit, mätte blifwa bibehällen.
Herr Ziiverstolpez Oustuf Abrslism:
Jag har inga hufwudsakliga stäk att tillägga dem, som wär aktningswärde Ledamot Herr von Lalrulrenbenn anfört till understöd för Voterings - sältet per cgpim.
Jag utbeder mig allenast att ytterligare fä Upplysa nyttan af detta Doterings - sätt genom beräknandet af nägra synbara olägenheter, som ifrän Do, teringen inom Utstött Sländs - wis äro oskiljaktiga.
Uti ett Utstött af 24 personer kunna efter Voteringen Ständs - wis 12 gbrg pluralitet emot 12; sä nemligen? 4480 Den 20 October. 6 af Riddcrskapet och Adeln Nej 6.
Ja S-. 6 af Präste- Ständet — 2. — 4» 6 af Borgare - Ständer — 2> — 4. 6 af Bonde - Ständer — 2. — 4.
Summa 12. — 12. tz kuttna i ett kika ralrlkt Utskott gdra xaria vats emot 16, pä fölljande sätt: 6 af Riddcrskapet och Adeln Ne) 6.
Ja c)» 6 af Präste - Ständer — 2. — 4. 6 af Borgare - Ständer — 2. — 4- 6 af Bonde - Ständer — 6. — O. Summa 16. — 8- Men i betta fall har dock pluraliteten inom alla Ständcn warit deciderad.
Ctt annat fall kaN inträffa dä ben inom twä
Ständ stadnar oafgjord ech bä pari» votL inträffa genom 6 rbster emot 18 nemligen: 6 Riddcrskapet och Adeln Ne) 6.
Ja 0. 6 Präste - Ständer — Z. — Zo 6 Borgare - Sländet — Z. — z. 6 Bonde - Ständer — 6. — 0. Summa 18. — 6.
Af detza calculer lärer Högkofl.
Ridberffapek och Adeln finna huru litet det är pluraliteten som bestämmer befluten när Utskotten votera Ständs - ivis.
Slutcligen fär jag wid den ' calcul en wärd Ledamot anfört i anledning af den anmärkning, att twä tredjede lar af hwarje Ständ borde wara närwarande i Utskotten innan beslut kunna fattas, erindra, att ben är byggd pä en falsk preinitz, ben nemligen att nödwändigt endast 16, eller Adelar af Utskottet skulle wara till - Den 20 October. 448» tillstädes. Calculcr ödra göras pä ben hela Summan, rj pä delarna; ty om den wälda Ledamoten wille antaga, att ännu färre Ledamöter wore tillstädes, skulle stuleligen ej ett helt Ständens bchöfwas för att utgöra pluralitet.
I första Momentet af ben under granskning warande Z ädw flera punkter hwilka wäckt Ridderskapet och AdelnS uppmärksamhet.
Första frägan är om antalet af Ledamöter hwilka i Utskott böra wara tillstädes när beflut fattas, och hwilket Constitutions»Utskottet fdrcstagit till Adelar.
Man har trodk, att detta borde utsättas till Adelar af hwarje Ständ.
Onekeligcn är i denna fordran en skags billighet; men jag hemställer till Högloft.
Rid, derskapet och Adelns pröfning om icke ConstitukionS, Utskottets anmärkning är grundad, och om icke i fall ett Ständ inom ett Utskott skulle willja undandraga sig betz öfwerläggningar detta stadgande är den enda möjliga kontroll deremot.
Om ej en sädan kontroll funnes, kunde ärenderne komma i rnoEvite, hwarpj rättigheten för det bestämda antalet har synts Utskok, tet wara det enda tjcnliga band.
En coercitif kraft mäste finnas som motwerkar det gröfwa interetzcts och sntriguens inflytelse, och förmär hwart Ständ, att för sitt egit intere^e ej undandraga sig deltagandet i bfwerläggningarna.
Och denna eoärcitiva kraft» hwad kan den wara annan än den att de fränwarande förlora sin rätt.
Skulle det föreslagna stadgande tvid, tagas, sä kunde ju minoriteten, en ganska ringa mi, nvritct af endast z ibland 24 .dceidcra och uppskjuta Utskottens werksamhct och besluta.
Sädan kan wäl alldrig afsigtcn wara.
I afseende äter. pä omröstningen per capirs hafwa flere wärdk Ledamöter redan förut yttrat att det är dm melhvde som närmast nalkas M 4483 Den 20 Vctober. till uttrycket as den allmänna willjan.
Sedama ter af flera S'änd i Utstött samlas att gemensamt öfWerlägga, wiil )ag fräga Högloft.
Ridderstapet och Adeln o.n del c) är närmast i analogi med aila folk» samlingars naturliga bfwerläggningssätt, att omröst. ningen ster psr c-apiis.
Herr von 8cKu!2;nsiolmL bepröfwade erfarenhet och wördade omdöme tror jag böra wara af wigt wid detta tillfälle, och upplysa om nyttan af omröstningen vintim.
Nägon har inwändt art omröstni igssäktet psr Lspirs worc stridande emot Constitutionens förestrift och anda.
Härwid bör märkas att när RcgcringS - Formen sammanfattades och antogs kunde den nu föreslagna förändringen hwarken fbr.stäs eller stadgas.
Det war en omöjlighet i anseende till"
Adelns, i gammal wana, grundade dubbla antal af Ledamöter i Utskotten.
Men i alla fall ber detta dubbla antal ej läg i wägen har redan Constitlicionen stadgat Votering per capris. Sedan Ribs derstapet och Adeln nu mera stadgat att dest Ledamöters antal i Utskotten skulle förmrndstas, dä fann sig ConstitulionS» Utskottet i ständ att i allmänhet förestä Votering psr capiis, och jag fär hemställa om icke delta omrdstningssätt är det bästa, dä afsigtm syneböra wara den, att den method wäljes, hwarigenom jnvlvibuens mening blifwer sä mycket som möjligt är gällande.
För öfrigt synes Lagstiftarens mening hafs iva warit att smäningom närma sig till förbättringar.
Den äberopade analogien mellan Ständ och Utstotk härleder sig ifrän en glömsta af deras olika werknings» krets, och den är alldeles öfwcrstödig när man betänker att Ulstotten endast dcredck wälen, men Ständm rectifiera dem och besluta.
I 'detta
DotcrrngSsätt har man trott sig finna en fullkomlig §srsnti6 att frän Ulstotten erhälla resultat grundade pä billighet och rättwisa och pä de kunnigastes och klokastes omdömen.
Utter» Den 2O October. 448Z Dtterkigare Dr jag erindra, att sedan Riksens Ständer tilldelat Bonde - Ständer m lika rbft i Banquen med de öfriga Ständen har Constitutions - Mskottet ej funnit någon betänklighet att inom detta Utskott föres-lä samma Voterings - sätt som för de andra, endast med den skillnad, att i det mäl där Banco - Utskottek vtöfwar Ständers rätt, Ordföranden, i fall af pans. votL, mä äga votum Zecistvum.
Att yrka detta stadgande, deri instämmer jag med Friherre ^6 itvurst.
Ändteligen sär jag tillägga att Voteringen med flutna sedlar bliswit, genom anmärkningar i ve andra Ständcn, yrkad säsom en sak, hwilkcn uktryckcligen borde förest: ifwas, och det lärer ej undfalla Högloft.
Ridderffapct och Adelns starpsyuta pröfning, att delta Dotcringssätt är det enda, som lcmnar individuel, full frihet» att utan nägra bi - motiver, ofbrändradt föllja sin bfrvcrtygclse.
Herr ö/! o ra t st:
I fall denna motion skulle genomgä önstar jag min fruktan wore ovigtig, att det wore en början till upplösning af Rivderstapet och Adclns rättigheter.
I den af en Ledamot nytz gjorde calcul öfwer Voteringar Ständs - wis war supponeradt att Ledamöterne af twä Ständ skulle wara ense, och i det fallet wore calculen vigtig; men detta fall kan sällan supponeras.
Wore wi alla Riksens Ständer samlade till en klump, dä wore Voteringen psr capita billig: nicn icke nu sedan wi ärc fördelade i fyra Ständ.
Nar wi ej i Utskotten fä votera Sländswis förmindstas wär rätt och jag anser denna motion säsom ledande till rubbning i Riddcrstapet och AdelnS rättigheter.
Herr Llin^tporz Lerät, conformerade sig med Herr stloratk.
Herk g4Sch Den 20 Getober, Herr^otkiiebr
I anledning af hwatz Frihem Lehrström nyh anförde, fär jag anmärka, att classificationens upphäfwande pä Riddarehusct icktz kan bljfwa nägon grund för införandet af omrbstningssättet per capita j Riksens Ständers Utskott.
Innan Ridderskapet och Adeln ivar Indelt i closter, öfwersade Riksens Ständer Ständs - wis, och sedan classificationen 1719 upphäfdcS, förbsef omröstningen i Utffotten bibehälscn Ständs - wis.
Dcstutom fär jag förklara, att jag anser nägra calculer, huru omröstningen mö« jeligcn j Utskotten skulle kunna utstä, chwad omröstyingssätt som blir det gällande, samt widlöftiga afhandlingar om de möjliga resultaten deraf, wara öfs werflödjga, samt endast grundade pä en supposition.
Utskotten äga ju icfe afgörande rätt, de öfwcrlämnq endast sina tankar till samtcllge Ständens bedömande, som Ständs - tvis afgöra frägan den mä wara af rrn?
ga betydenhet eller angä hela Rikets wälfärd.
Hwarföre skola dä Ständernas ombud, j deras öfwerkäggRingar och beslut, handla r ett alldeles motsatt fbrhällande med Ständerna sjclfwa.
Jag kan ej beröm» ma mig af en länglig erfarenhet; jag kan ej uppräkna en läng rad af Riksdagar jag bewistat; jag wils medglfwa att min röst derföre bör äga mindre wärdei men jag har yttrat mig enligt min öfwertygelse, och hen är bygd pä stekers häfd, -pä ähmlen af wär Re->> presentation, Friherre dlestsrström; Utom dek jag fär tacka
Herr koikjieb för hans meddelade upplysning att wi wörö Swcnska Folkets Representanter, innan classificatiynen ibland Adela infördes, fär jag äfwen förklara, att jag alldrig anfört classificationens Upphäfwande säsom en grund till antagandet af det nu fhreflagna Doterings - sättet.
Jag har sagt, att grunden - Den 20 October.
4485 hen till classtsicationens upobäfwanbe war, attnär dm gällde hade minoriteten öfwcrhand öfwer majoriteten.
Ing har sagt, att samma skäl gällde n„ för införan. det af omröstningksättet pe-r c-ipits.
Min öfwertygel, se i detta fall är wäl ej grundad i gammal häfd, mm i sakeus enkla förhållande. Wär Constitution har ock« sä, i allt hwad wid dest författande war möjligt, följt denna princip, och derföre är benna motion enlig med dest elpru, och pbr antagas, Herr 0 rsi i I a k; Jag har ej rockat un» herrätta nägon att wi wörö Swcnska Folkets Representanter, innan claSsificationcn ibland Adeln infördes, härom kan ingen wara i okunnighet, utan jag sade, att Riksens Ständer öfwcrtade Sländs - wiS, innan nämnde claSsification infördes r för öfrigt är bet möjligt att jag misttagit mig dä jag sagt att Friherre
Lestsrstrom trott classtficationcns upphäfwuidk wara att anse som grund för omröstningens förändring i UtsVottcn; men Baron Osterström mätte likwäf hafwa yttrat detta säsom ett skäl för sitt pastäende.
Herr kruca, östrin, uppläste följande; Dä frägan uppstod', huruwida Ridderskapct och Adela skulle lemna lika stort antal Ledamöter i Utskotten som de andra Ständen, war jag ifrigt häremot och yrkade slutcligcn Votering.
Sedan Ridderff pet och Adel» genom Votering fattade det beslut, att antalet af Ledamöter skulle blifwa lika stort som de öfrige Ständens Utskotts Ledamöters antal, ägde jag ett hopp öfrigt, nemligen, att fä Dotering psr capst-ia jnnom Utskotten, säsom en följd af beslutets fattande, och hwilket Voterings - sätt, efter min öfwcrtygelsc, är det enda bfwcrensstämmande med en sann princip och förekommer sä mycket möjligt är voin innom Ut-, skotten.
Herr' 4436 Den 20 October.
Herr Zsrkeim:
En Ledamot har sagt att min calcul wvre bygd pä en falsk prcmist.
Den wärde Ledamoten har kanske ej ansett möjligt, att blott 16 personer i ett Utskott af 24 skulle wara närtvarande.
Jag tror likwäl att med samma skäl, som (konstitutions - Utskottet kunnat ponera ett helt StändZ fränwaro, skulle man äfw.n kunna supponera ett mindre antals.
Således sär jag förnya min förra hemställan att i det gamla D"teringS - sättet ingen förändring mätte ske.
För öfrigt, ehuru jag ej anser stridande emot Regerings-Formen att Voteringen skulle ske per capita, finner jag det åtminstone icke enligt med den samma och dest ölp.-äc, och inser ej om sä skulle hafwa warit; hwarförc icke sädant genast i Regerings - Formen ölifwik stadgadt.
Herr lstLmmnrlkölst, I^orenTo:
Utom det jag förenar mig med Herr von 8cstu!2snkeim och Friherre Legerström att tillstyrka Voteringen per cspikn, sär jag tillägga, att ju flera bommar ett folk sätter för utöfningcn af billiga rättigheter, desi mera undansparkar det flutcligcn alla barrierer.
Innan jag war Adelsman war jag menniska och StakS - Borgare.
Skole wi nu handla emot upplysningen, endast för att följa wista conventionella wanor.
Herr 8i!ver8tolps, Lustaf ^brak»m:
Om enkla och klara calculer ej anses bfwcrtygande kan jag det icke hjelpa. Hwad äter Herr LaKerkeims inkast beträffar rörande mitt yttrande om hans räkningssätt, fär jag upplysa att han ej lärer hafwa rätt fattat min mening, Oen falska grund hrvarpä han bygde , war att han nödwändjgk förutsat, te antalet af 16 Ledamöter såsom närwarande.
Jag yrkade att proportionen skulle bkifwa än underligare sm Den 20 Gctober. sm han förutsatte ett mindre antal, men akt alla cal, euler, för att wara pälitljga, böra göras pä totalsumman.
Herr Rotkils b:
I anledning ak hwad Herr istsmmsrlköist yttrat sär jag förklara det jag tror omröstningens bibehållande i U>stotten StändswiS icke kan wara hinderligt för upplysningens befordrande, icke bör fbrmindska Swensta Folkets patnotista tänkesätt; om, som han fäger, man bör undansparka alla barrierer, sä kan nyhnämnde omröstningssätt icke räknas bland de barrierer, som böra undansparkas.
Friherre kistäerstosps, 6sri:
Fastän jag icke haft den äran wara Ledamot af edert Ständ mine Herrar dä wär Regeringsform hastigt sammanstrcfs, antogs och beswors, torde mig dock icke wara betagit att lika 'som Högloft.
Ridderstapet och Adelns andra Herrar Ledamöter ifra för betz helgd och widmagthällande.
Jag inser icke hwarsöre en Lag göres om den icke ätlydes — den är dä lika sä öfverflödig, som allt annat hvaraf man sig icke begagnar.
Tilläten mig derföre fä hemställa om icke dr orden: icke efter Ständ i sista Momentet af 69 Z Regerings-Formen jemte fem dylika stadgande!: r samma fens tydligen utstaka de tillfällen dä votering per capit» fä äga rum, och om icke dä deraf sökjer, atk sädan votering alldrig eller vid intet annat tillfälle sär -omma i sräga.
Hwad som i Regerings - Formen icke nämnes är i dag likasä förbudet som i gär.
Det gär wäl icke an, att ibland begripa den, och ibland alldeles icke göra det, ibland pä ett, ibland pä ett annar sätt uttyda densamma, utan alltid hälla o§ wid dest bokstaf, likasom wid andra Lagars och Författningars? jag 4488 Den 20 Octsber, jag tror till och med iagttaga icke skadliga sedtyanokK och förbigär de längwäga följder som man kunde befara af ett motsatt förhällande äfven i smä saker, Ak sädan grund anser jag en generel föreskrift angäendo omröstning per capies i Utffotken icke enlig med Regerings - Formen.
Om ben skall komma i fräga mäste wi icke emot 8? § fastställa den nu ulan enligt 81 § derom uppskjuta bestulet kill nästa Riksdag.
Jag instämmer derföre med de flera wäl da Ledamöter, som anser rigtigast att ännu fortfara med voteringen Ställ dsivis i Utskotten, hvaraf-jag finner det blifwa en 0, umgängclig nödvändighet'akt tvä tredjedelar af hvart Ständs Ledamöter alltid böra wara tillstädes dä nägok ärende afgöres.
Des är wst icke derföre sagt att jag anser möjligt, som man supponerat, att ett helt Sländs Ledamöter skulle fä vet infall att afhälla sig ifrän ett Utskott, dit de af stna Prineipalers förtroende blifwit kallade; men efter detta stadgande btjfwa alla Ställden säkre att uti Utskotten hafva vederbörligt antal Ledamöter tillstädes.
Motsattscn vöre kanske lika wäds lig som orättvis, fastän ganska möjlig, om det icke fö? rekommeS, och hvaraf äfven uppstär ett nytt skäl att tills widare yrka voteringarnas fortfarande Ständswis i Utskotten.
Ropades proposition.
Grefwe körner-
Jag kror att ingen Här lärer neka mig att med nit hafva förfäktat Constitukionens helgd.
Jag prkade den i gär, när man i UtffottetS förslag wille införa tjlläggningar stridande emot Cynstltutioncns elprit, I dag hök jag med förundran, att man anser UtskyttttS mening, hvari jag instämt, stridande mot Regerings - Formen.
När Constitutionen sammanskrefs stod det ej t Constitutions Ut - Den 20 Octobev. 4489 Utskottets förmäga att ändra Nationens representationssätt, icke cnS Ridderskapet och Adelns dubbla represcnta. tion i Utskotten.
Deri läg hindret hwarföre ej voteringen per capita wid aila tillfällen föreflogs: men deremot wid alla tillfällen, dä detta hinder ej mötte, har Cons stitutionen stadgat detta voteringssätt, och derigenom synes mig tydcligen ädagalagt, att Conftitutionens uttryckcliga stadganden derom, ej innefattar nägot för, bud för andra tillfällen, utan blott haft afseende pä Ridderskapet och Adelns dä gällande representationssätt.
Sedermera beflöt Ridderskapet och Adeln att antalet af betz
Ledamöter i Utskotten skulle nedsättas till likhet med dr andra Ständens.
Anledningen och grunden till detta beslut war att man mätte nalkas ett resultat, som kunde anses enligast med ben allmänna Willian, och Constitutionen, i stället för att rubbaS, nalkades derigenom allena sitt syftemäl.
Ingen inwände dä, att detta war stridande mot Constitutionen, man insäg» man medgaf, man bfwcrtygadcs af enligheten dermed.
Slutcligen fär jag tillägga, att sedan Ridderskapet och Adeln beflutat att hafwa ett lika antal med de andra Ständen i Utskotten, och derigenom gjort voteringen per capita möjlig, wore ktt beslut att Votera Ständswis, efter min dfwerlygelse, att bcröfwa Ridderskapet och Adeln betydlig fördel.
Om det kan supponeras att lokaliteten af StändS interehen är emot Adeln widrig, utgör voteringen per capita deremot ett torrcctif; ty dä Adeln ofta har mera odling, mera kännedom af affairer än de flesta Ledamöter af de andra Ständen, är det hopp, att de upplysningar ben meddelar kunna winna framgäng hos "individuer och grundade och redigt framställda meningar derigenom behälla dfwerwigten.
Om äter voteringen Ständswis bibe, hälles, är det alldeles utan nytta wi afsagt oh fbrmäner af tvär dubbla representation. 4ter 44SO Den 20 Octsber.
Äter ropades proposition Herr l^vrstk:
Jag war närwarande när Ledamöternas antal i Ut,stötten mindstades, och war dä deremot.
Jag ansäg det för en cedion af Riddcrstapet och Adelns rätt: stole wi nu äfwcn votera per cgpic-e hemställer jag om det icke gär ännu närmare pä Riddcrstapet och AdelnS rättigheter.
H e r r k r i r> t x sik o 16, paul:
Med skyl digaste afseende pä Högloft. ConstitutionS - UtstottetS grundcliga och aktningswärda behandling, af de wigtiga ärender som Utskottet tillhört, saknas ingalunda hoS mig, en werkclig benägenhet:
Akt icke widare motsäga hivad
Utskottet uti nu i fräga warandc Z8 § föreslagit:
Men jag nödgas förklara att min öfwertpgelse, grundad pä de efter min tanka wigtiga skäl som, uti mine för detta utgifnc strifteliga anmärkningar wid berörde § finnas anförde, icke tilläter mig frängä samma anmärkningars innehöll.
Med äter uprcpandet af berörde stäk, bör jag dock destomindre beswära Högloft Riddcrstapet och Adeln, som mine anmärkningar i deras widd allaredan wid början af Ventilation om förewarande §, blifwit uplästc, utan jag sär endast nu samma stäk änpo ödmjukeligen äbcropa.