Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Mången kunde kanske nog mycket förundra sig öfver att jag yttrar mig i detta ämne°, som säkerligen äger kanske den minsta kunskap deruti af alla hittills sig yttrande ledamöter; men född och uppfostrad i dessa trakter, tror jag mig dock hafva tagit den närmaste kännedom om sjelfva localen, äfvensom i allmänhet genom mina studier hafva förvärfvat ett slags insigt om de åtgärder, som i afseende på ett lands ekonomiska välstånd böra iakttagas.
Just för dessa orsakers skull utber jag mig R. o. Adis tålamod med en kort framställning om mina åsigter i detta vigliga ämne.
Här har blifvit anmärkt, att detta förelag skulle kunna till och med bereda klimatiska faror.
Några sådana kan jag icke inse.
Man vet, att alla vattenaftappningar snarare bereda fördel än skada för Jandet, och så tror jag, ifall de skulle äga rum, äfven här böra blifva händelsen.
En annan talare har hedt, att R. o. Ad. skulle vara varsamt med sina anslag och fruktade för att man smidde medan jernet var varmt, så att det kunde gå till någon öfverdrift.
Men, ehuru jag äfven hyser den åsigt, alt man bör vara varsam i sina anslag, kan jag dock icke, då frågan är om ett sådant företag som detta, i allo dela den talarens åsigt, utan tror att man bör smida medan jernet är varmt, d. v. s. göra företaget möjligt genom de första genomgripande åtgärderna.
Man har sagt, altman skulle lättsinnigt inkasta sig i detta företag.
Jag kan ingalunda dela den åsigten, då en af fäderneslandets förnämsta canal byggare har uppgett ett i alla möjliga detaljer nog - 348 Den a4 Mars e. m. grannt beräknadt kostnadsförslag, deruti, sedan, med lians vid Götha- och Hjelmare-canaler förvärfvade erfarenhet, alla dessa detaljer blifvit beräknade, äro tillagde 38 procent af liela den calculerade summan.
Det är visserligen sannt, att i dessa kostnadsförslag, hvilka jag äfven haft tillfälle att taga i betraktande, finnes intet vidröYdt om jordersättningar, men jag tillåter mig här nämna, att canalen till största delen går genom ouppodlad mark, till en mindre del genom ängsmark, och till minsta delen genom odlad jord.
En värd talare har bär sagt, att kostnadsförslagel skulle gå till 4 millioner.
Jag vågar underställa honom, om det går till mer än 3,6go,ooo r:dr.
Således finnes der redan en tillgång lill några jordersättningar, och troligen blifva de icke alltför dryga.
För att lemna R. o. Ad. den upplysning, att det icke är så handlöst förfaret härmed, vill jag nämna, att i koslnadsförslaget upptages ersättning för det enda vattenverks förflyttning, sora kan komma i fråga.
Sedermera har man velat föreställa oss, att det icke skulle vara af någon vigt, hvad beslut vi i delta hänseende taga.
Men, mine herrar! jag tillåter mig göra eder uppmärksamma derpå, att PresteSt. afslagit de bär begärda 230,000 rtdrna med endast en rösts pluralitet.
Således måste inom PresteSt. för denna sak finnas en ganska stor opinion, och ingen kan veta om derstädes, ifall flere ledamöter, som händelsevis voro frånvar., hade varit tillstädes, den knappa pluraliteten för afslaget icke hade lemnat rum för ett tillstyrkande.
Men om det också icke vore händelsen, att några flere af PresteSt. skulle vara benägne för anslaget, så skulle jag dock tro att R. o. Ad. hade här uttryckt en ganska vacker opinion genom bifall till anslaget, och hvilken kunde leda till mera ändamålsenliga åtgärder vid en kommande riksdag, så framt icke företaget nu redan kunde till en början komma till verkställighet.
Den af Hr Rosenblad omnämnda faran för Götha canal, deraf att canalinkomsterne skulle delas, kan jag också, ehuru jag måste medgifva att så i framtiden kan blifva fallet, icke anse så afskräckande, som han densamma utmålat, ty Svea canal skulle icke fulländas förrän inom 14 år, och således skulle åtminstone under den tiden Götha canal få oförändradt bibehålla sina inkomster.
Hade industrien, som i allmänhet går temmeligen fort i våra tider, icke hunnit då utveckla sig så mycket, att Götha canal bure sig i bredd med Svea canal, så vore det kanske också fåfängt att vänta att den någon gång skulle bära sig.
Aldraminst borde afundsjukan öfver en ny canals uppkomst vara ett hinder för en dyliks tillvägabringande.
Man har också sagt, att roan ej kunde finna någon tillförlitlighet i det uppgjorda koslnadsförslaget, och ehuru sådant visserligen kan vara till någon del sannt, samt kostnaden kunde komma att i något fall öfverskjuta förslaget, så, utom att jag får hänvisa till Den a/j Mars e. ra. 349 de förut omnämnda 38 proc., anhåller jag få tillkännagifva, att Hjelmare canals kostnad har ungefär qvadrerat med det uppgjorda förslaget, och att man således i detta afseende kan hafva en temmeligen god tillit till hvad Hr Öfverstelieutenanten Edström i sitt förslag framställt.
Efter allt hvad jag nu anfört, och då Hr Lagerhjelm, såsom mig synes, tydligen ådagalagt att canalen är af behofvet skyndsamt påkallad, såvida icke våra skogfattigare bergslager skola alldeles urståndsättas att bedrifva jernhandte lingen, får jag tillstyrka bifall till det afHr Lagerhjelm föreslagna anslag af 2'3o,ooo r:dr; då det i allo öfverensstämmer med det af Hr Öfverstelieulenanten Edström framställda project, äfvensom jag tillstyrker det af PresteSt. beviljade anslag af 20,000 r:dr till undersökningars anställande.
Det är efter det sätt, hvarpå några talare här hafva börjat och fört denna discussion, något ganska ofördelaktigt att uppträda med anmärknlr emot det förslag, som Hr Lagerhjelm framställt.
Det är naturligt att det finnes en viss riktning äfven af Statens materiella krafter, som har, om jag så får säga, sin poetiska sida, hvilken lätt verkar en viss värma i sinnet och framställer frestande föremål för inbillningskraflen.
Af sådan natur är det slags användande af dessa krafter, som sker på commu nicationsanstalter af alla slag, isynnerhet på canaler och jern vägar.
Det är klart, att redan menniskosinnets stolthet i allmänhet känner sig väckt och lifvad vid tanken att kunna besegra stora naturhinder; det finnes en viss drift hos menniskan att herrska öfver naturen och elementerna, och denna känner sig stegrad i samma mån som de hinder äro stora, hvilka man har att öfvervinna.
Det är klart att nationen måste hafva en viss böjelse alt ingå på sådana förelag, derföre att de äro ett föremål för nationalstoltheten, och Regenterne å sin sida måste känna sig benägne att gynna dem, om ej för annat, dock derföre att man framdeles må kunna säga att det och det företaget har under den eller den Regentens tid blifvit gjordt, hvilket häfderne en gång komma att beskrifva.
Det är förmodligen af dessa anledu.'r, som man här hört åtskillige talare, icke blott anföra de skäl, som kunna bernias från sjelfva sakens, om jag så får säga, prosaiska nytta för landet, utan äfven låta sina tankar och ord taga en högre flygt, och mana hvar och en, som hade ett fosterländskt sinne, att genast ingå på företaget.
Under ett sådant förhållande kan jag visserligen icke finna, att det (ordras, såsom en värd talare nyligen uttryckt sig, något särdeles mod för att tala för förslaget och bestrida de gjorda anmärkn:na.
Det fordras snarare något mod för att göra sådana anmärknlr; men jag vågar dock taga mig friheten hemställa till R. o. Adis bedömmande några sådana, ehuru jag är så mycket mera obenägen dertill i allmänhet, I 35o Den 24 Mars e. m. som jag vågar räkna mig till en af de varmaste vänner af sådana företag, när de låta förena sig med en klok beräkning af frukterna.
Jag var icke sjelf vuxen vid den tid då Götha canals anläggning böljades, men, mine herrar! jag har hort mångå personer, som redan den tiden deltogo i de allmänna öfverläggningarna, säga, att när frågan 0111 denna canal först väcktes år 1809, så gick man till väga ungefär på samma sätt som nu.
Saken togs i betraktande, icke så mycket från den kalla beräknande synpunkten, utan såsom en nationalsak, emot hvilken man korn ingen väg med aritlimetiska calculer.
Man ansågs icke såsom patriot, örn man ej ville teckna sig för Götha canal.
Denna canal är nu färdig, men jag tager mig friheten fråga huruvida, om man då hade velat hvad den skulle komma att kosta, om man vidare hade vetat eller gjort sig tid att förut undersöka om icke en annan canalled kunde öppnas, som bade sammanbundit hufvudstaden Stockholm med Götheborg, eller Hjelmared med Wenern ; jag hemställer till hvar och en af R. o. Adis ledamöter, örn icke, derest man funnit sig i denna belägenhet, och haft någon siareförmåga för framtiden, ett stort antal af dem, som då röstade för den dåvarande planen för Götha canal, troligen hade tillstyrkt, icke att ingenting skulle göras, men åtminstone något litet dröjsmål för alt öfverväga, huruvida icke något ännu kunnat vara att betänka, för alt bespara några utgifter, som nyttigare kunde användas på andia håll.
Alan har visserligen här nämnt en considei ation, hvilken sätter, om jag så får sägn, ämnet utom all fråga om beräkning, och det är den politiska synpunkten.
Jag har redan vid föreg:de tillfällen fått mycket påskrifvet för hvad jag härom vågat yttra, men jag kan dock icke underlåta att äfven nu taga mig friheten erinra, att det, enl. min öfvertygelse, icke kan vara möjligt att ej vår Regering skulle hafva sett sig så väl före i sitt politiska systcme, alt ju den mångåriga vänskap, som förenat denna Regering med vår östra granne, likasom med våra öfriga grannar, skulle hafva lill påföljd en trygghet i det yttersta möjliga örn neutralitet och fred för Sverige, och ett ytterligare insegel på en sådan närmare förening och vänskap mätte vara numera gifvet, sedan vårt nuvar.
Regenlhus är så nära beslägtadt med den östra grannens Regenlhus.
Från denna omständighet bär man väl då kunna draga den slutsats, att ifrån den sidan något stort äfventyr icke kan uppstå, antingen den ifrågavar. canalen påbörjas 4 är förr eller sednare.
Om det nu tillåtes mig att ecartera den politiska synpunkten, som icke ligger inom beräkningens område, utan helt och hållet inom det individuella tyckets, och som således, 0111 den skall tagas till grund, måste bestämma frågans utgång efter helt andra lagar än de vanliga; så får jag fråga: skulle icke möjligen samma händelser kunna inlrälfa med Den 24 Mars e. m. 35i Svea canal, som de, hvilka inträffat med Götha canal, nemi. på ena sidan, såsom några talare redan anmärkt, att kostnadsförslaget, ehuru uppgjordt af en högst aktningsvärd och kunnig man, likväl kunde fela i några omständigheter, och således Staten finge göra vida större uppoffringar än den nu beräknade, om den genast skulle ingå på företaget, och på andra sidan att, äfven om man ville fästa sig vid den vackra ide'e af materielt mouvement, som ligger häruti, denna ide'e kunde vinnas vida verksammare och mera fruktbärande under de ifrågaställa i4 åren, på andra vägar och med mindre uppoffring.
Jag tager mig friheten hemställa till It. o. Ad., om Sländerne, utan att skänka bort capilalet, ville använda endast räntan af dessa 4 millioner efter 5 proc., d. v. s., 200,000 r:dr b:co om året under 14 år, t. ex. till anslag för inrättande af techniska realskolor i landet, af samma art som technologiska institutet; till landtbruksinstitut^-, till andra praktiska undervisningsanstalter för folknäringarna i landsorterna, till understöd för sådana machineriers införande, som möjligen kunde användas i de orter, der man ser att eljest husfliten måste småningom undanträngas i följd af machineriernas naturnödvändighet, om jag så får säga ; till utomlands redan utbildade nya industrigrenars coloniserande här i landet genom uppmuntring till inflyttningar m. m.; om man sökte att på detta sätt följa med menniskosnillets, veltenskapens, arbetsfärdighetens, m. e. o. tidens oupphörliga gång framåt, till utveckling af de obestridliga anlag, som det Svenska folket, ej mindre än andra, äger att kunna utveckla i denna riktning; om man för sådana ändamål ej försummade något, som med dessa 200,000 r:dr örn året kunde uträttas; — jag vågar, säger jag, fråga en hvar af eder, mine herrar! om J icke tron, att efter 14 år afkastningen af det intellecluella mouvement, som härigenom skulle åstadkommas, skulle blifva vida större än den afkastning, som en blifvande generation kunde hemta af Svea canal.
Det är visserligen sannt, att genom Götha canal har för 2:ne provinser, och isynnerhet för en provins, en högst betydlig förkofran uppkommit.
Sådant kan af ingen bestridas; men det är lika sannt och ostridigt, att många finnas, som anse alt den ena linien af denna canal, eller Östgötha linien, aldrig hade blifvit af, om Ständerne då kunnat förutse hvad som då troddes omöjligt, men nu förespeglas såsom en ganska lätt sak, nemi. öppnandet af en annan communicalion emellan hufvudstaden och de vestra orterna.
Man har här talat derom, att en efterverld ej skall kunna annat än med medömkan se på de personer, som nu våga göra några anmärkntr emot Svea canal.
Mine herrar! vi befinna oss redan i det fallet i en tidpunkt, då vi kunna anse oss såsom en efterverld i fråga om Götha canal.
Vi hafva här ibland oss en ledamot, som ofta bestämmer besluten och har ett stort inflytande hos II. 0. Ad,, nemi.
Hr von 35a
Den 24 Murs e. m.
Jag påminner mig en lid, då denne ledamot med mycken ifver bestridde ytterligare anslag till Götha canal, men jag har likväl icke förmärkt, att Hr von Hartmansdorff inom R. o. Ad. betraktas med medömkan för denna orsak skull, oell jag ser då icke mera anledn.
, hvarföre de, som nu göra anmärkn:r emot beviljande af anslag till Svea canal, skulle af en efterverld betraktas med medömkan.
Det är möjligt att denna canal kan blifva af stor nytta, men derföre behöfva de icke erhålla medömkan för det de söka utverka den största möjliga grundlighet i undersökningen och pröfning af förekommande förhållanden.
Jag har ännu en enda omständighet att vidröra i detta fall, såsom skäl emot det ifrågavar. förslaget att genast börja med arbetet. R. o. Ad. har redan i dag och de andra Stånden hafva under flera dagar beviljat anslag till åtskilliga canal-communicationer inom fäderneslandet.
Dessa bifallna canal-communicationer äro redan af en så vidsträckt omfattning, alt det måste vara alldeles obestridligt, att de skola under 5 följande år gifva en fullkomlig sysselsättning åt alla de ingeniörer, som vi hafva här i landet, nemi. de, som äro fullkomligt skickliga att kunna åtaga sig utförandet af ett sådant värf.
En af dessa ingeniörer, Hr Major Ericsson, är redan sysselsatt med Trollhätte canal och kommer jemväl otvifvelaktigt att dermed blifva upptagen så länge att han under nästföljande 5 år ej kan laga någon befattning med Svea canal.
Dessutom har R. o. Ad. samt PresteSt. beslutat ett stort anslag till Strömsholms canal, och kommer nu detta anslag att äfven beviljas inom ett 3:dje Stånd , så att det blifver R.
St:s beslut, så kommer en annan af våra 3 eller 4 utmärkt skickliga ingeniörer att fästas der.
Vidare har anslag blifvit gjordt för Gråda canal, och ännu komma utan tvifvel flere canaler och hamnanläggningar att erhålla dylika.
Jag kan således icke se någon möjlighet, huru någon af dessa herrar kunde använda sin tid för Svea canal under nästföljande 5 år, utan att de öfriga redan bifallna canalanläggningarne skulle komma att lida intrång, och icke lärer det vara meningen att någon mera oerfaren skall göra detta canalarbete till sitt lärospån.
Jag får på dessa grunder förena mig med dem, som tillstyrkt instämmande i PresteSt:s beslut, och anhåller om propos. derpå.
Ehuruväl R. o. Ad., och jag tror äfven ett annat Stånd, redan bifallit ett anslag för verkställande af undersökningar till utredande af behofvet af framtida canalanläggningar, så vill jag visserligen icke bestrida, att, med afseende å Svea canals stora vigt, ett särskildt anslag må lemnäs för detta ändamål; men jag kan ej undgå att yttra den mening, att den summa af 20,000 r:dr, som här - Den 24 Mars e. ra. 353 härstädes blifvit nämnd, oell hvilken hufvudsakligen skulla behöfva användas för alt fortsätta undersökningen rör:de de särskilda bicanaier, som skulle förenas med hufvudcanalen, synes mig vara nog högt tilltagen, i följd hvaraf jag icke kan sträcka mitt tillstyrkande i detta afseende längre än till hvad ett annat Stand, nemi.
BorgareSt., såvida jag ej misstager mig, redan beviljat, eller en summa af 6,666 r:dr 32 sk.; hvilken summa jag förmodar bör blifva tillräcklig för ändamålet, helst jag får underställa Gr.
Anckarsvärd huruvida, då icke någon motion blifvit väckt och ej helter mig är bekant att den person, som med ett patriotiskt nit, som för tjenar allas vår största högaktning, utmärkt sig för befrämjande af denna canal, gjort något slags anspråk att få en ersättning för den summa, han för den verkställda undersökning utgifvit, något erbjudande i delta afseende under sådana förhållanden å R.
St:s sida kan äga rum, och om icke den frågan bör hvila, tills det blir utredt, till hvad belopp denna undersökningskostnad uppgått, oell under hvad villkor summan af Handlanden Broms blifvit anslagen till ändamålet.
Hvad sjelfva Inifvudfrfigan angår, så vidhåller jag deras mening, som förklarat sin öfvertygelse angående den nationella vigten af Svea canal så väl i commercielt och industrielt som i militäriskt afseende.
Då det emedlertid blifvit anmärkt, att StatsUtsk. icke på goda skäl skall hafva afslagit denna fråga och inskränkt sitt tillstyrkande, åtminstone i det första betänk., ehuru det sedermera blifvit något modilieradt, till und. anhållan hos K.
M. om fortsatt undersökning till frågans ytterligare utredning, så anhåller jag att blott i största korthet få omnämna de moliver, som legat lill grund för StatsTJtsk:s beslut, och hvilka tilläfventyrs ej finnas i betänk, intagna.
Det första, sorn fästat StatsUtsk:s uppmärksamhet, har varit, att det är fråga om ett så kostsamt företag, som detta visar sig vara, eller om ett anslag af 4 millioner: och då man äger erfarenhet 0111, hvad som dessutom ligger i sakens natur, alt så beskaffade kostnadsförslag måste ytterst noga pröfvas, och att deras tillförlitlighet i alla fall icke med full visshet alltid kan antagas; så har StatsUtsk. trott, att i en sådan fråga Representationen borde vara något tveksam alt utan någon bestämd opinion från Regeringens sida, och utan att Regeringen bundit något slags moraliskt ansvar vid sig, inleda i de betydliga kostnader, som uppstå i följd af ett sådant arbete.
Det andra skälet har varit det, att, ehuru vigtigt delta förelag är, och ehuru förvissadt StatsUtsk. gjort sig att det förr eller sednare kommer till utförande, man dock icke kan förbise, att det finnes ganska stora intressen i landet, som komma att i mer elier mindre mån lida genom denna canalanläggning, och deribland en annan canalledning, på hvilken Staten och enskilde användt ganska betydlig kostnad.
Utsk. har visserligen ansett att 22 (I. 45 354 Den 24 Mars e. m dessa intressen, om de äro underordnade Statens allmänna nytta, böra vika, men man har likväl trott, att del icke vore alldeles billigt oell ej heller sä alldeles försigtigt att låta dem vika, utan att ens lemna dem tillfälle att uttala sig och göra sina möjliga anspråk gällande, innan ett beslut å jVational-representationens sida i denna fråga blir vidtaget.
Utsk. har dessutom trott, alt när det handlar om så stora summor som här, då förslagen visa en summa af 4 millioner, måste vid utförandet af arbetet, med allt förtroende, som den kunnige ingeniör förtjenar, hvilken uppgjort förslaget, likväl vara i sin ordning och lämpligt att förslaget underkastas andra ingeniörers pröfning samt deras omdömen och yttranden, innan man derpå grundar några definitiva åtgärder.
Vi sakna icke i vårt Iand ingeniörer med praktiska insigter och som tilläfventyrs kunna ställa sig i bredd med den, som uppgjort förslaget, och del torde ej mindre för bans egen tillfredsställelse, än för Statens intresse, vara nödigt, alt det förslag, han uppgjort, äfven vinner dessa personers intyg om tillförlitligheten och säkerheten af de beräkningar, som på företaget kunna inverka.
Det har äfven blifvit anmärkt, att hela frågan om jordersättningar alldeles blifvit förbigången i det förslag, som här blifvit inlemnadt, och hvarom R. o. Ad. nu går att besluta.
Denna omständighet har Statslltsk. ansett vara af så mycket större vigt, då, för att kunna utföra denna canalanläggning öfver landthöjden, det fordras på ganska betydliga ytor, kanske <jvadratmils ytor, uppdämning af en mängd sjöar för att bereda tillräcklig vattentillgång; i följd hvaraf, och då man ej kunnat beräkna den inverkan, som dessa uppdämningar komma att utöfva på den kringliggande nejden, man måste antaga eller åtminstone presumera att jordersätlningarne kunna uppgå till större belopp än man nu möjligen anar.
Dessa hafva hufvudsakligen varit skälen, och icke någon obenägenhet mot företaget, hvarföre StatsUtsk. icke ansett sig pligtmessigt kunna sträcka sitt inflytande längre än som ägt rum.
Det oaktadt anhåller jag att få betyga min tacksamhet för den ledamot af detta Stånd, sora med så mycken värma omfattat detta företag, och som lemnat R. o. Ad. samt MedStånden vigtiga upplysningar, för att sätta oss i tillfälle alt stadga vår öfvertygelse om företagets vigt för framtiden.
Jag erkänner, alt hvad mig enskildt angår, så, oaktadt alla dessa mina scrupler och dubier, som jag här uttalat, gjorde dessa upplysningar för ett ögonblick mig villrådig, visserligen icke i afseende på huruvida jag borde lemna min röst för hela detta företag, men jag har tänkt mig att det kanske kunde öfverensstämma med en mera noggrann pröfning af flugan, att bevilja ett anslag för åtminstone en del af denna farled; jag menar den del, som sammanbinder Wenern med Letelfven tillika med den utgrening derifrån, som går till sjön Möckelö, hvilket skulle komma att kosta i,doo,ooo Den 24 Mars e. m. 355 r:dr, oell hvarigenom det hufvudsaklign syftemålet, som Hr Lagerhjelm afsett, nemi. en la!10d försäljning och transport af Nora-malmerna, kunde erhållas.
Men å andra sidan mäste det tagas i betraktande, att det är just den delen af canalen, som skall gifva den största afkastningen, att det således är företrädesvis denna del af canalen, som bör kunna med ett betydligt bidrag af enskilda understödjas, och alt det i detta ögonblick är alldeles omöjligt att på denna beräkning grunda något anslag, då ännu icke något bolag bildat sig för utförande af detta företag.
Af dessa skäl nödgas jag, vid el t närmare besinnande af frågan, afstå från en sådan inskränktare åtgärd i detta ämne.
Jag tager mig deremot friheten fästa uppmärksamheten derpå, alt om också ett sådant byggnadsföretag som detta börjas 3 eller 4 år sednare, hvilket vi kunna beräkna till nästa riksdag, så följer deraf ingalunda, att det måste fullbordas lika många år sednare, ty anslagen kunna lämpas efter tiden, och den lilla obetydliga summa, som nu skulle lemnäs för ett sådant företag, kunde icke föra saken långt fram i verkställigheten.
Min öfvertygelse är i öfrigt, att hvad man kan hoppas alt vinna för denna canalanläggning i framtiden, det har man redan vunnit.
Inom 3:ne
Stånd har redan en benägenhet uttalat sig för detta stora företag, då man icke allenast lärer velat begära, att K. M. ville till nästa Ständer framlägga sin tanke i ämnet, utan äfven anslå den summa, som fordras för att utsträcka undersökningarna så långt som är nödvändigt för att bedomina företagets vigt och nytta i sin helhet.
Att gå längre för det närvar., utan en fullkomlig visshet om alla de omständigheter, som böra komma i betraktande hos en Representation uti en så vigtig fråga som denna, på det att beslutet ej under någon synpunkt må kunna klandras såsom förhastadt eller för tidigt, skulle efter min tanke mera skada än gynna saken.
Tvifvelsutan skulle det kunna inträffa, att de intressen och den obenägenhet, sorn från ett eller annat håll kunde uppstå och tilläfventyrs finnas emot förelaget, skulle genom en sådan behandling af frågan finna en ny anledn. att lägga hinder i vägen för detsamma.
På dessa skäl måste jag för min del inskränka mig dertill att hos Hr Frih. o. Landtm, anhålla om propos. på bifall till StatsUtskrs första betänk, i denna punkt, hvarvid jag äfven tillägger den anhållan, att R. o. Ad. ville, i afseende på undersökningskostnaden och anslaget dertill, förena sig i den mening, som inom BorgareSt. blifvit antagen.