Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Cederström 2:ne gånger framställt, är det som jag förenar mig med Gr.
Horn i anhållan, att R. o. Ad. ville uppskjuta detta måls behand - 320 Den 4 Juli. ling, intilldess den allmänna frågan förevarit, eller i sammanhang dermed.
Jag anhåller om Hr Landtmls propos. derom till Ståndet. R. o. Ad. beslöt, att detta utlåt.
N:o 171 borde hvila, intilldess R. o. Ad. fattat sitt beslut i afseende på StatsUtsk:s utlåt.
Ånyo föredrogos och biföllos StatsUtskts den 27 sistl.
Juni på bordet lagda utlåtanden: N:o 172, i anledn. af väckt motion, ang:de revision öfver förvaltningen af de för Ministerstaten anslagna medel ; N:o 173, i anledn. af K. M:s nåd. skrifvelse, ang:de f. d. Landsh.
Statsrådet af Wingårds und. anhållan om befrielse från ränta för en del honom till ersättning ådömda balance-medel; N:o 174» i anledn. af K.
M:s nåd. propos. om upplåtande till Upsala central-hospital af några kronoparken Åsen och Ulltuna kungsladugård tillhöriga jordar; N:o 175, i anledn. af väckt motion, att åbo- och besittningsrätten till kronohemmanet Sunnegata måtte återgå till Fröken Anna Sophia Bratt, eller hon, i annat fall, erhålla ersättning af statsmedlen.
Föredrogs ånyo StatsUtskrs den 27 sisth Juni på bordet lagda utlåt.
N:o 176, i anledn. af K.
M:s nåd. propos , ang:de öfverlåtelse till kyrkoherde-bostället i Vestra Tollstads socken af kronoängen Skinnarvrån.
Jag har ingenting att invända deremot, att ifrågavar.
Kronan tillhöriga äng på det föreslagna sättet öfverlåtes; men min anmärkn. beträffar afgiftens bestämmande i penningar och icke i säd, som plär vara det vanliga, eller i hö, då här är fråga om en äng.
Så har det vanligen tillgått, då vissa andelar af t.ex. presteboställens jord upplåtas till samma eller lika ändamål med detta, på det man för afgiften må hafva en mätare, som almera tillförlitlig än penningarna hittills visat sig vara.
Jag vill visserligen hoppas på stadga i vårt myntväsende för framtiden; men hvad penningar beträffar, är det väl kändt, att man håller sig mera till namnet än till verkligheten, och att en r:dr ibland betyder så mycket som 12 sk. b:co, och ibland så mycket som 4 r;dr riksgälds o. s. v. Jag yrkar således och underställer R. o.
Ad., om det ej vore skäl att återremittera detta betänk., med begäran att StatsUtsk. måtte föreslå afgiften i säd eller hö.
Om Hr von Hartmansdorff tagit kännedom om det betänk., som under föreg:de discussion blef omtaladt, nemi. det om indragning till Kronan af rän - Den 4 Juli räntorna i allmänhet; så hade han genast funnit grunden, hvarföre StatsUtsk. beslämt äfven delta arrende i penningar; emedan Utsk. i detta fall antagit den grundsats, alt väl vore, om man så snart som möjligt kunde öfvergå till räntornas förvandling i penningar i stället för persedlar, sedan Riket numera har ett stadgadt mynt, hvilket icke förut varit förhållandet.
I öfverensstämmelse med den sålunda antagna principen, har StatsUtsk. icke hort eller ens' kunnat föreslå att utsätta detta arrende i spanmål eller hö.
Detta är grunden för Ulskts förslag, och jag tror, att det är rätt illa, att dessa betänktn inkommit till föredragning före det, som angår hufvudfrågan.
Hi' von Hartmansdorff:
Jag har ännu icke fått StatsUtsk:s betänk.
N:o 170 mig tiildeladt, och detta är skälet hvarföre jag ej kunnat taga kännedom derom.
Men då förevar, mål, såsom Gr.
Horn nämnt, sammanhänger med betänk.
N:o 170, hemställer jag till H.
Ståndet, om icke äfven detta mål hör hvila, för att komma under öfverläggning efter förenämnda betänkande. R. o. Ad. beslöt, att StalsUtskts nu föredragna utlåt, skulle hvila, tills R. o. Ad. pröfvat Utsk:s förslag i utlåt.
Wto 170.
Råda de nu näst följande betänkma från StatsUtsk.
N:is 177 och 178 stå i ännu mera omedelbart beroende af det oftanämnda betänk.
IV:o 170, och kunna derföre svårligen före detsamma, i öfverensstämmelse med nu fattade beslut, företagas till pröfning.
Jag vågar således hemställa, om det kan vara nödigt att de ens uppläsas, och anhåller om propos., alt de må hvila tills SlatsUtskts betänk.
N:o 170 förevarit.
Uppå derefter framställd propos. fann R. o. Ad. för godt besluta, att äfven StatsUlsk:s utlåt.
Nm 177, angtde väckt motion i fråga om beskalfenhcten af den spanmål, som af tionde-gifvare bör levereras, och N:o 178, i anledn. af väckt motion om rättighet för skattskyldige inom Olands Norra Mot att uti Borgholms krono-magazin få leverera kronotionde-spanmål, borde hvila tills R. o. Ad. pröfvat StätsUtskts utlåt.
Besvärs- och Ekon. Utsk:s den 27 sisth Juni på bordet lagda betänktn: N:o 58, i anledn. af väckt motion om inskränkning i användande af kyrkomedel; N:o 5g, i anledn. af väckt fråga om rättighet för väfveri-idkare i Stockholm att i husen få utbjuda och afyttra sina väfnader, vare sig af bomull, linne eller ylle. 4> 3 22 Den 4 J ul i.
Besvärs- och Ekon.Utskts den 27 sisth Juni på bordet lagda betänk.
N:o 60, i anledn. af väckt fråga om inskränkning i gårdfarihandel med Eskilstuna manufactur-arbeten.
Jag skulle ödmjukast anhålla att få upplyst, huruvida delta betänk, redan är 2.‘ne gånger bordlagöt, och hemställer, att, i händelse det skett endast en gång, betänk, måtte få ytterligare hvila.
Frih. Cederström, Jacob, förenade sig med Frih. Cederström, Thure.
Då detta betänk, icke mer än en gång förut varit föredraget, blef det i anledn. häraf förklaradt ånyo hvilande.
Besvärs- och Ekon.Utsk:s den 27 sisth Juni på bordet lagda utlåt.
JNJo 61, i anledn. af väckta motioner, att s. k. rusthålls-visitationer icke må anställas oftare än två gånger om året, samt om nedsättning i det hitintills bestämda mål å manskap och hästar, sorn vid cavalleri-regtten antagas.
Hr Lind af Hageby, Carl Aug:
Jag skulle anhålla, att H r Frih. o. Landtm, behagade låta Hr Ridd.Secretm upplysa huruvida delta mål förevarit i de öfriga 3 Stånden, och om det är kändt hvad de derom beslutat.
Underh Ridd.Secret. tillkännagaf, att ingen underrättelse från något af RiksShn ankommit, huru detta mål hos något af dem blifvit afgjordt.
Uppå derefter framställd propos., blef Allm.
Besvärsoch Ekon.Utskts utlåt.
N:o 6i af R. o. Ad. bifallet.
Likaledes biföll R. o. Ad., vid förnyad föredragning, Allm.
Besvärs- och Ekon.Ulsk:s den 27 sisth Juni på bordet lagda betänk.
N:o 62, i anledn. af väckt motion, att H. K. H. Prins Carls Palais måtte öfverlåtas till ett national-museum.
Hr von HartmansdorfFs, Aug., den 27 sisth Juni på bordet lagda motion, att, i händelse nu gällande skjutslega blefve förhöjd, tillökning i lönerna måtte beviljas vissa embets- och tjenstemän.
Upplästes ankomna prot.uldr. frän de öfriga RiksSttn, nemi. lian PresteSt. af den 17 och 27 sisth Juni, samt den 1 dennes, från BorgareSt. af den 27 sisth Juni, samt från BondeSt. af den 20 sisth Juni.
Den 4 Juli. 323 Lndes på bordet nedannämnda från Utskln inkomna belänktn och ii 11 å t: ti, nemi. från StatsU tskottet:
Nto 170, ang:de väckta frågor om förändringar uti grundräntorna och sältet förderas godtgörande, indelta räntornas och tionde-spanmålens indragning till stalsverket, samt ändring uti markegångs-sättningarna, äfvensom dermed sammanhang ägande åtgärder för räkenskaps-verkets förenkling; Nto 17g, med förslag till sammanjemkning och voterts propostr, i anledn. af olika beslut i fråga om anslag för innevar. år till vatten-communicationer; Nto 180, med förslag till sammanjemkning och vo ter.'s propos. , i anledn. af olika beslut, angtde anslag för innevar. år lill gevärs-fabrikationen; Nto 188, i anledn. af erhållen återremiss å Ulsk:s betänk.
Nto 82, rörtde A.
Odelbergs ansökning om förlängdt arrende af Edeby hemman på Lofön; Nto 189, i anledn. af erhållen återremiss af Utskts betänk.
Nto 85, rörtde Assessoren C. J.
Lagercrantzäs ansökning om förlängdt arrende å Barkarby kronohemman eller skatteköp derå; Nto igo, i anledn. af erhållen återremiss å Utskts betänk.
Nto 84, angtde arrendatorn M.
Piunstedts ansökning om prolongation af arrendet af krouoheroinanen Söderby i Lofö socken ; Nto 191, i anledn. af erhållen återremiss å Utskts betänk.
Nto 124; Nto 192, i anledn. af Corn missa lien vid f. d. General assistance-contoret J. M. Anagrii ansökning om eftergift af honom å dömd a böter; BevillningsUtskottet; Nto 20, angtde städernas salu-accis; B a n c o U t s k o 11 e 11 Nto 32, i anledn. af Irenne särskilda ansökningar om eftergift af öfverräntor å discont-lån; Nto 33, angtde afskrifning af rtdr 2,83g; 2.3 sk. 5 rtst. btco, utgörande kosluaden för vid Tumba bruk anställda försök till beredande af förbättrad papperstillverkning; Nto 34, angtde väckt fråga, dels om fördelning af Bruksförvaltarens ä Tumba, J.
Bagges löneinkomst i lön och arfvode , dels om bestämmande för framtiden af det belopp, som till erforderligt biträde för upprättande af brukets bokslut årligen må utgå; Nto 35, angtde hufvudgrunderna för en förändrad organisation af baneoverket; Nto 3g, i anleda, af gjord hemställan om någon belöning till Stereotyperings- och Tryckeri-föreståndaren i Banken, Myntproberaren C. A. Broling; 3a4 Den 4 Juli.
N:o 4o, med hemställan, att chefen för cassa-afdelningen och bankens casseurer måtte retroactivt fu beräkna åtskilliga dem tillagda löne-förmåner; N:o 4i; > anledn. af Kamereraren A. W. Wäström* ansökning alt varda försäkrad om bibehållandet för återstående tjensteår af kamererare-tjenst med dervid följaktig lön; Lagutskottet: N:o 54, i anledn. af väckta motioner oro inskränkning i det nn föreskrifna domföra antal nämndemän; N:o 55, i anledn. af väckt motion om upphäfvande af allm. lagens stadganden i ?.5 cap. 7, n och t6§§:na Rätteg.- b:n, angtde summa appellabilis; N:o 56, öfver väckta motioner om upphäfvande af kämnersrätler, lagmansrätter och riddaresyne-rätter, samt ändring eller upphäfvande af åtskilliga lagens rum, rörtde rätlegångs-ordningen; N:o 57, öfver väckta motioner om verkställighet af häradsrätters och kämnersrätters beslut, samt om förändring af tiden för lagmansrätternas sammanträden; N:o 67, i anledn. af väckta motioner om åtgärders vidtagande, för alt befordra skyndsamhet vid arenders behandling i rättegångsverken; Allm.
Besvärs- och Ek o n.U tsk o 11 e t: N:o 53, i anledn. af väckt motion om köpings-privifegier för fiske-lägena Fjällbacka med Rådholmen och Grebbestad i bohus län; N:o 54> i anledn. af motion, att bibeltrycks-tunnan mätte användas till dess ursprungliga ändamål; N:o 55, i anledn. af väckt motion om förbud för enskildt lotteri-företag och försäljning af lotter för utländska lotteriers räkning; N:o 56, i anledn, af väckt motion, rörtde brefvexling emellan embetsverken inom Riket; N:o 57, i anledn. af väckt motion om nederlagsrätt för Marstrand. B. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 1a på dagen.
Den 8 Juli f. ni. 3»5 Onsdagen den 8 Juli iS/jo.
Ad. val af en bänkman för iy:de bänkm:s-afdelningen efter N:o 1612.
Hr Grundelstjerna , Axel Willi.; och befanns efter valförrättningens slut dertill hafva blifvit utsedd: N:o 1607.
Hr Rudbeck, Charles Emil.
Hrr Electorers lista till val af ledamöter uti nedannämnda Utsk.; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde i Bevillnin gsUtskottet: N:o 1226.
Hr Gripenstedt, Johan August, efter N:o io53.
Hr Hammarberg, Carl Axel; BancoUtskottet: N:o 75.
Gr Lagerberg, fullm.
Gr. Frölich, David, efter N:o ao54« Hr Arbin, fullm.
Hr Skytte, Carl.
Så vidt jag förmår, skall jag söka motsvara det förnyade förtroende R. o. Ad:s Hrr Electorer mig nu i delta fall lemnat; men som jag primitivt erhållit uppdrag att vara ledamot af Exped.Utsk., så får jag på förhand nämna, att jag hoppas det Hr Frih. o. Landtm, samt R. o. Ad tillåter, att, då detta Utsk:s angelägenheter äro de, som jag först och främst till slutet af riksdagen, ifall jag lefver, bör handhafva, jag framdeles får afsäga mig ledamotsplatsen i Bancolltsk., när jag icke anser mig kunna fullgöra de åligganden, som tillhöra ledamotskapet i begge dessa Utskott.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. skulle finna skäligt att nu på förhand bifalla Gr.
Frölichs gjorda anmälan.
Vidare öppnades Hrr Electorers lista till val af ledamöter att under permitterade ledamöters bortovaro inträda uti nedannämnda Utsk.; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde i StatsUtskottet: N:o 2167.
A. Hr af Puke, Folke Magnus, genom lottning med N:o io35.
Hr Westfelt, Nils; och N:o i5g4.
Hr von Heyne, Georg, efter N:o 34'
Lagerheim , fullm.
Hr von Wahrendorff, Martin, som afsagt sig att i permitterad ledamots ställe inträda uti delta Utsk., och efter N:o 921.
Hr Ceder - 3a6 Den 8 Juli f. ni. crantz, fullen.
Hr Tersmeden, Carl Reinhold, som erhållit ledighet från och med den 10 i denna månad; Bevill ningsUtsk ottet:
N:o 689 Hr Brunow, fullm.
Christopher, efter N:o 319.
Hr Blanckenfjell, fullm.
Hr Roos, Bo Christian, som afsagt sig att i permitterad ledamots frånvaro biträda i Utskottet; BancoUtskottet: N:o i3o6.
Hr Söderhjelm; Gustaf August; N:o 2010.
Hr Geijerstam, Johan Henrik, efter N:o ig85.
Wilh., som erhållit ledighet från och med den it i denna månad, och efter N:o 2170.
Aug., som afsagt sig att i permitterad ledamots ställe inträda i Utskottet; Allm.
Besvärs- och Ekonomiutskottet:
N:o 2o53 Hr Stjernsvärd, Gustaf Magnus, under den ledighet, som blifvit beviljad åt N:o 99 Frih.
Hamilton, Hugo, från och med den 8 i denna månad.
Justerades 4 prot.utdr. för den 4 dennes.
Hr Frih. o. Landtm, tillkännagaf, att Hr Bogeman, Carl, afsagt sig sin befattning såsom ledamot i BancoUtsk., och hemställde Hr Landtm., om R. o. Ad. behagade bifalla hans anhållan, att det oaktadt blifva vid sin riksdagsmannarätt bibehållen.
Derjemte tillkännagaf Hr Frih. o. Landtm., att Frih. Sprengtporten, Jaeob Wilh., anmält sig åstunda ledighet på 3 veckor från den <4 dennes, och Hr Lilljehöök på lika lång tid från denna dag; och anmodade Hr Landtm., i anledning häraf, Hrr Electorer att inom 8 dagar härefter sammanträda, för alt välja en ledamot i BancoUtsk. efter Hr Bogeman, samt en ledamot i hvartdera af Stats- och Bevilln. -Utsk:n, för att i dessa Utsk. inträda under den Frih. Sprengtporten och Hr Lilljehöök beviljade ledighet.
Hr Cederschjöld, Robert Theophron, hade inlem n a t följande anförande:
Jemte betygande af min tacksamhet för det förtroende, hvarmed jag blifvit hedrad, då H. R. o.
Ad:s Hrr Electorer vid början af denna riksdag valde mig till ledamot af LagUtsk.
, får jag härmedelst vördsamt afsäga mig samma befattning, emedan jag numera är af tjenstegöromål hindrad att uti Utsk:s arbeten taga någon verksam del.
— Ofvertygad att R, o. Ad. skall godkänna gilltigheten af skälet för Den 8 Juli f. m. denna min afsägelse, vågar jag hoppas alt mig medgifves rättighet att varda vid min riksdagsmanna-rätt bibehållen.
Hr Frih. o. Landtm, anmodade Hrr Electoreratt vid deras blifvande sammanträde äfven välja en ledamot i LagUtsk. efter Hr Cederschjöld.
Const.Utskts den 27 sist!.
Juni och den 4 dennes på bordet lagda mern.
JV:o 14> med förslag till ändring af 109 §:n Reg.Ftn och 80 §:n Riksd.Ordn., rörtde tiden för riksdags fortfarande.
Frih, Sprengtporten, Jac. Wilh.
Då detta ärende bordlädes i sista plenum, sedan discussion redan var börjad, torde det vara nödigt, alt jag upprepar de anmärkn.T jag då framställde mot Utskts förslag till förändring af loq §:n Reg.Fm.
Jag tager mig friheten fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet derpå, att jag i första rummet ansåg början af denna § böra undergå en förändring, att nemi. den tid af 6 månader, som blifvit bestämd för riksdags fortfarande, icke skulle, på sätt förslaget innehåller, vara ställd på 2tne terminer, nemi. först 4 månader och sedan 2 månader.
Jag ansåg nemi. obehöfligt, att Ständerne borde begära hos Konungen en förlängning, hvilken Konungen icke kan neka; och det synes mig icke heller sannolikt, att, då riksdagstiden ej kan vara kortare än 6 månader, i hvilket Aili det i dubbelt afseende måtte vara obehöfligt, indela densamma i 2 terminer.
Man har gjort det beroende af olika förhållanden, alt i ett fall skulle det fordras 4 Stånds beslut för att inom kortare tid än 4 månader riksdag afsluta, och i ett annat fall 3 Stånds beslut för att förlänga densamma.
Jag skulle föreställa mig, att i denna, som i alla andra frågor, det vore lämpligast att låta det bero af Ständernes beslut, om en förlängning eller förkortning bör äga rum, och att således orden ”4 och 3 Stånd’' borde utbytas mot ”Ständerne.”
Den framställningen, att, om tillökning i den för riksdags sammanvaro utsatta längsta tid behöfves, en sådan skall kunna äga rum på bestämd tid, finner jag äfven anmärkningsvärd af det skäl, att om ett sådant stadgande inflöt i §:n, och det skulle visa sig, alt Ständerne efter denna tids förlopp behöfde ytterligare tid, man skulle kunna anse, att grundlagen lagt hinder i vägen för Konungens och Ständernes gemensamma beslut om en sådan förlängning, af hvilken anledn. jag anser, att orden "bestämd tid" bör utgå och således blott heta "ytterligare förlängning,” på det att det må bero af Ständerna att bestämma sin tid eller yrka riksdagens förlängning tills vidare.
I öfverensstämmelse med den mening jag yttrat, skulle §:n i sin helhet blifva af följande lydelse:
"Icke må riksdag utan Konungens och R.
St:s bifall kunna upplösas förr, än 6 månader lilländagått från den 3a8 Den 8 Juli f m. dag, som Konungen låter om Statsverkets tillstånd och behof Ständerna eller deras StatsUtsk. underrätta.
Efter denna tids förlopp skola Ständerne åtskiljas, såvidt icke Konungen och Ständerne minst i4 dagar förut öfverenskommit om en ytterligare förlängning;'’ hvarefter det återstående af §:n skulle blifva oförändradt.
Jag anhåller, att R. o. Ad. ville taga dessa anmärkntr i öfvervägande vid det beslut, som kan komma att fattas.
Jag ber att få göra en anmärkn.
, först vid redactionen på ett ställe, och sedermera i en saken rörrde omständighet.
Det heter nemi. i början af §:n: ”Skulle likväl vid nämnda tids förlopp R.
St. ännu icke ete.”
Jag skulle önska att ordet ”vid” utbyttes mot ordet ”mot”; ty då hade man rättighet att icke afvakta tiden , när den är förbi.
Ordalydelsen skulle sålunda blifva: ”skulle likväl ”icke mot nämnda tids förlopp Ständerne ännu hafva af”slutat sina göromål etc.’’
Detta är min anmärkn. vid redactionen; den andra jag har att framställa i saken är den, att det i GonslUtsk:s förslag heter: ”fortfare den förra be”villningen intill nästa riksdag;” jag skulle önska, att det komrae att heta: ”fortfare den förra staten och bevillningen till nästa riksdag.’’ Slutligen får jag nämna, att jag instämmer i Hr Cederschjölds reservation ; jag ser ej , hvarföre man skall hafva 4 Stånds sammanstämmande beslut för att få den önskade förlängningep , emedan Konungens och 3 Stånds beslut i min tanke är tillräckligt, för vinnande af en erforderlig förlängning i tiden för göromålens afslulande.
Jag anhåller, att dessa mina anmärkn:r må tagas i betraktande. Gr. Spens, Carl Gust.:
Den omständighet, som här blifvit anmärkt, att Const.Utsk. bar föreslagit fortfarande af det närvar, förhållandet, att den tid, som icke kunde förnekas Ständerna att sammanvara, skulle vara delad i i delar, i stället hvarför man yrkat en viss termin, är en följd deraf, att Const.Utsk., när det föreslog en omarbetning af So §:n Riksd.Ordn. till en blott citation afReg.Fm, uttagit för förkortningens skull de i 8o §:n förekommande orden: ”Riks”dag må äfven slutas innan 3 månader tilländagått, enär ”samtliga Stånden sådant begära.”
Jag skall för min del icke hafva något emot Frih.
Sprengtportens förslag, såvida som de i förutnämnda 8o §:n tillkomna orden insättas i den iog §:n Reg.F:n; annars skulle det kunna hända, att den ena Statsmakten kunde mot den andras vilja tvinga denna alt vara tillsammans öfver den minsta normal-tiden , som hittills varit 3 månader, och nu blifvit föreslagen till 4 månader.
Den lid, som den ena Statsmakten skulle kunna tvinga den andra att vara tillsammans, skulle således kunna utsträckas till 6 månader, hvaremot Const.Utsk. ansett, alt den icke borde vaia mer än 4 månader, för det att 4 må - Den 8 Juli f. m. månaders riksdag är den absolut kortaste, som är möjlig.
Kankända vore det ändå bättre att bibehålla orden i 80 §:n, oell således låta dem, om samtliga RiksSttn om beslutet äro ense, skiljas äfven efter en eller 2 månader, om sådant vore möjligt; men alt utsträcka detta till 6 månader, tror jag icke vara rätt.
Hvad angår den anmärknin att 3 Stånd borde äga rätt att jemte Konungen besluta om riksdagens förlängning, om äfven det fjerde icke förenade sig derom, så bar jag ingenting alt deremot invända.
Det var en ledamot af Const.Ulsk., som yrkade den sats, att man borde på allt sätt försvåra en ytterligare förlängning af riksdagarna, emedan, efter bans tanke, som svårligen kan jäfvas, erfarenbeten visat, att ju flera förlängningar som inträffa, desto större slapphet inträder i arbetet och ärendenas afgörande.
Man ser, att då en riksdag utdrages, så slappas görömålen, och erfarenheten tyckes hafva visat att på de sednare månaderna icke blifvit lika mycket gjordt, som på de första.
Just på denna grund var det, som han önskade, att denna sista förlängning skulle så mycket sorn möjligt försvåras; och det var på denna grund man ansåg, att 4 Stånds beslut erfordrades i stället för 3:ne Stånds.
Samma orsak influerade äfven på införandet af ordet ”bestämd;” man trodde nemi. att en obestämd förlängning
Vore just det säkraste medlet att förminska arbetsifvern.
Denna öfvertygelse har jag delat och delar den ännu fullkomligen; erfarenheten har besannat och kommer ytterligare att besanna densamma.
Jag skulle således önska bibehållandet af orden ”bestämd tid,” och öfverlemna!- åt herrarne att bedömma, om icke detta är så mycket mera behöfligt, ifall förhållandet skulle blifva, att förlängningen skulle bero på .Konungens och samtliga Ståndens beslut, hvilket skulle fordra en correspondanCe emellan dem.
Dessa Stånds beslut, correspondancen dem emellan för att få det erforderliga antalets af Stånd beslut, inhemtandet af Konungens tanke, m. e. o. upplösningen eller riksdagens fortfarande kunde icke blifva en enda act utan en continuation af flera.
Införandet af orden ”bestämd tid” synes mig föreskrifvet af nödvändigheten, enär riksdagens upplösning nu beror af Konungens beslut, hvilket när som helst tages.
Då är det lämpligare, alt den fortfar tills vidare; vi hafva nu en riksdag, som är tills vidare prolongerad; huru man skulle kunna begära att den må ytterligare tills vidare proloogeras, begriper jag icke, utan bör således prolongationen vara bestämd.
För min del ogillar jag denna förändring, äfven derföre att hon åsyftar konungamaktens inskränkning.
Ilon hindrar
Konungen att såsom hittills upplösa riksdagen efter 4 månaders förlopp; ty 0111 Utskrs förslag antoges, skulle Han icke kunna göra det, förr 9 H. 4a 33o Den 8 Juli f. ra. än efter 6 månader.
Hon hindrar Honom ock alt sammanhålla Ständerna, om Han skulle finna Rikels väl det kräfva.
Händelser kunna inträffa, då sådant behöfdes.
Det torde ej vara nödigt att utsäga dem; en hvar inser dem nog ändock; kanske åtgärden äfven vid innevar. riksmöte kunde behöfvas.
Men om man icke kan slippa hvad Const Ulsk. föreslagit, så är det min skyldighet att. göra anmärkntr vid det oriktiga förslaget, för att söka få det så litet skadligt som möjligt.
Först tillstyrker jag bibehållandet af Utskts förslag, att förlängning skall begäras , då riksdagen fortfarit 4 månader.
Jag nödgas således bestrida Frih.
Sprengtporten motsatta förslag; ty erfarenheten har visat, att under tiderymden sedan 1809 vi haft 3:ne riksdagar, sorn varit mindre än 6 månader långa: nemi. den i Örebro 1810 — jag minnes icke säkert om han varade 4 eller 5 månader, jag tror blott 4 Den andra, också i Örebro 1812, räckte blott i 4 månader; den 3:dje i Stockholm i8i5 varade 5 månader och en vecka.
Om riksdagar hädanefter skola inträffa hvart 3:dje år, oberoende af de urtima; så är det troligt, att den af Utsk. föreslagna terminen skall blifva tillräcklig.
Det vore då icke skäl alt begynna med en längre riksdagstermin, än man möjligen behöfver.
Spens, att långa 1 iksdagsterminer skola medföra långsamhet i ärendenas behandling; åtminstone skyndar man sig icke så, som man måhända skulle göra, om man hade en inskränktare tid sig föresatt.
Då man vet att riksdagsgöromålens gång beror på Utskms skyndsamhet, och densamma till stor del på betjeningen, hvilken just bar fördel af de långa riksdagarna, emedan hon desto längre förblifver i åtnjutande af riksdagsarfvodel; så ser man hvad i sådant hänseende är att vänta.
För öfrigt anser jag, lika med Gr.