Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Såsom Embetsman var jag i tillfälle att känna de från vederbörande Landshofdingar till Kongl. Majit inkomne underdåniga Rapporter angående Landets ställning, och de af Kongl. Majit i anledning deraf vidtagne steg, och såsom Fastighets - ägare var ja» förvissad derom, att den nöd som öfverklagades, icke var af någon betydenhet.
Jag anser mig åga lika mycken rätt, sorn Högl.
Ridderskapets och Adelns öfrige Herrar Ledamöter att framställa mina tankar, och bestrider ingen annan sin rättighet dertill.
Fortsattes justeringen af Pleni - Protocollet för den 29 sistled.ie November ifrån Grefv® Anckarsvärds deruti upptagne yttrande intill slut.
Företogs Va! till Bänkman för nedannäm. de Bänkmans afdelningar, hvaröfver serskildt Protocoll författades, som efter Förrättningens slut upplästes och hvaraf inhemtades, att föl. jande Herrar blifvit till Bänkman utvalde:
För lista Bänkmans - afdelningen , efter Hans Excellence Herr Grefve Brahe, N:o 42 Grefve Gyllenborg, Johan Henning, Lagman.
Den 4 December. *43 För 5:te Bänkmans - afdelningen, efter Hans Excellence Herr Grefve v. Essen; N:o 12 1 Grefve v.
Engeström, Lars-, Stats - Minister, En af Rikets Herrar.
För 7;de Bänkmans - afdelningen , efter Friherre Mörner, Hampus, Öfverste; N:o 142 Friherre Lejonhjelm.
Fullmägtig Grefve Mörner, Axel, Capitaine- Lieutenant.
För 2o:de Bänkmans-afdelningen, efter Herr Geete, Adolph Sebastian , Öfverste; N:o 121 Herr Hjerta, Gustaf, Capitaine, genom Lottning med N:o 118 Herr Bagge af Berga.
Fullmägtig Herr Flack, Carl, tillförordnad Landshöfdinge.
För 3Q:de Bänkmans-afdelningen, efter Herr Amell, Lars, Landshöfdinge; N:0 1793 Herr Bruncrona, Abraham, Capitaine, genom Lottning med N:o 1834 Herre.
Wille» brand, Reinhold, Capitaine.
För 42:cfra Bänkmans-afdelningcn, efter Herr von Schulzenheim, David, President; NiO 20OÖ Herr Sandels , Benjamin, vice-Prasident, samt i44 Den 4 December.
För 49:de Bänkmans- afdelningen, efter Herr Palmsvärd, Johan Eric, Justitiae Räd ; N:o 2223 Herr Rantzou, Johan Albert , Canzli- Råd.
Herr Grefven och LandtMarskalken anmodade Herrar Bänkman, att i eftermiddag sammanträda till utseende af nya EleCtorer i de till Utskotts-Ledamöter invalde Electorers ställe.
Upplästes till justering Instructionen jemte Eds - Formulairet för Banco - LJtskotteis Ledamöter.
Herr Cederskjöld, Pehr Gustaf, yttrade sig Uti Instructionen finna åtskiliige för Riksens Ständer vådeliga inskränkningar i deras Profnings-rätt, hvadan han begärde både Instructionen och Eds - Formulairet på bordet till nästa Plenum.
Herr Grefven och LandtAlarskalken hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln behagade vara betänkte på , att utse tvänne Ledamöter, hvilka enligt 47 ($. af Riksdags - Ordningen äga, att i Talemans-Conferencerne deltaga; och då Grefve Mörner , Adolph Göran , ar.höll, att Herr Grefven och LandtMarskalken sjelf täcktes föreslå desse Personer, samt Hans Excel lence - Dm 4 December.
Ierice Herr Grefve Brahe, Magnus, anmärkt^ att Ridderskapet och Ädelrt vid de förflutné Riksdagarne alltid uppdragit åt LancItMafskaF ken, -att samma Personer utse, hemställde Herr Grefven och Landt Marskalken Örn Ridderskapet och Adeln behagade tillåta Friherre de Geer j Carl, samt Herr Påhlman, Otto Fredric, att å Ridderskapets och Adelns vägnar i öfVannätnnr de Conferencer deltaga.
— Hvilket bifölls.
Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus, förklarad e, att som han nu mera erhållit kunskap derom , att Bevillnings-Utskottet fått för sig utsedde rum i Kongl. Kammar-CoJlegio, ville Grefven afstå från dess för något! stund sedan gjolde yrkande, att frågan om Secreta-Utskotts[Rummets begagnande af Expeditions-Utskottet skulle hvila på bordet, samt för sin del medgifva, att samma fråga nu finge till pröfning Upptagas; Herr brefven och Landt Marskalken hemställde derföre, om icke Ridderskapet och Adelil behagade bifalla den af Friherre Adlerbeth j Gudmund Jofan, i början af detta Plenum framställde anhållan, att Expeditions •
Utskotret måtte Under denna Riksdag till sine satnmantfaderi få begagna'Seereta-Utskotts-Rummet. ■— Bi-* fÖliSi Upplästes Riksens Ständers Revisorers deri io sistledne November aflåtne anmälan, angåf Ridd. och Ad.
Prof. 1 ip, 20.'
Den 4 December. ende hvad, sora förekommit i afseende på den dem uppdragne Revision af Räkenskaperne öfver de, under Kongl. Seraphimer-Ordens-Gillets Öfver- Styrelse, stående Hospitalers- och Lazarettet-Fonder; och beslöts, det skulle samma anmälan med de öfrige Respective RiksStänden communiceras.
Grefve injemnat följande, som upplästes: Underrättad uti Höglofl.
Ridderskapets och Adelns Pleno förledne Tisdag, då jag var frånvarande, blifvit tillkännagifvit det jag vore vald till Ledamot i Banco- Utskottet, får jag, med förklarande af min förbindelse, vördsamligen anmala att, jag detta förtroende nu icke kan emottaga.
Det har varit för mig ganska obehagligt, att nödgas undandraga mig ett fortsatt förtroende, sedan jag ibland Riksens Ständers
Deputerade, förut sex gånger innehaft första rummet i Riksens Ständeis Banque, för hvars rätt och bästa jag alltid skall nitälska; men sedan jag ibland Riksens Ständers Revisorer deltagit i en ganska arbetsam förrättning , sorn först för få dagar sedan slutades, bar jag trodt mig, utan att fela, kunna göra anspråk
"på befrielse ifrån en ny Oroförade - befattning för en längre tiderymd och behöfva begagna den ledighet, som en mindre pålitelig helsa påkallar.
Friherre Ridderstolpe, Gustaf} hade äfven 1Jen 4 December. 147 skrifteligen hos Herr Grefven och LandtMar* skalken afsagt sig det honom uppdragne förtroende att vara Ledamot i Riddarhus-Utskottet.
Upplästes Riksens Ständers till deltagande i Öfver Revisionen af Krigs- Räkenskaperne utsedde
Deputerades den n sistledne November afgifne Berättelse, rörande så väl i8og och I8°9 som igio och senare årens Krigs-Redogörelse och Revisions Verkj hvilken Berättelse ined dertill hörande Bilagor till Stats - Utskottet remiterades.
Justerades följande:'
Utdrag af Protocollet hållit hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 3 December ig S. D. I anledning af de öfrige Respective Ståndens den 26 sisth November fattade, och genom ankomna Protocolls- Utdrag Höglofl.
Ridderskapet och Adeln meddelte Beslut, angående tryckningen af så väl samtelige Riks-Ståndens Protocoll som det till desamma hörande Bihang, beslöt Ridderskapet och Adelli, att, på sätt tillförene varit vanligt öfverlemna åt Expeditions-Utskottet utgifvandet af Bihanget, samt anmoda Ståndets Ledamot, Herr Expedi - 148 -Dm 4 December» tions-Secretärareli och Kammar-Junkären C. iÄ Rothlieb, att omtryckrtingen af Ståndets Protocollj hvaraf endast 500 Exemplar borde uppläggas, skyodsammeligen föranstalta, så att tryckninged deraf måtte kunna i lika fortgång med justeringen af Protocollen verkställas j hvarjemte Ridderskapet Och Adeln ansåg tryckningen af så väl Riks - Ståndens ProtocolR som det till desamma hörande Bihang, böra af de till Riksdags kostnaderne anslagne allmänna Medel bestridas-, om hvilket allt de Öfrige Respective Riks-Stånden skulle genom Protocolis-Utdrag vänligen underrättas.
Utdrag af Protocollct hållit hös HöglofL Ridderskapet och Adeln Vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 29 November i8i'7* S. D. 1 anledning af derom Vackt Motion beslöt Höglofl.
Ridderskapet och Adeln anmoda Riddarhus-Utskottet, att i öfverensstämmelse med ig § i Riksdags * Ordningen författa» samt till Ridderskapets och Adelns pröfning inlemna en ny Redaction af 7 §. i Riddarhus; Otdmngen.
Upplästes Riksens Ständers justitia- Ombodsmans till innevarande Riksdag afgifne Embets-Berättelse, hvilken med dertill hörande Den 4 December. 149 Bilagor blef, enligt 33 §. i Riksdags-Ordningen, till Lag-Utskottet remitterad.
Utdrag af Protocollet Milit bos Högloft, Ridderskapet cch /ideln vid Urtima Riksdagen 1 Stockholm den 4 Decenv; ber 1817, S. D. Remitterades Till Stats •
Utskottet i Riksens Ständers till deltagande i Öfver, Revisionen af Krigs-Räkenskaperne utsedde
Deputerades den II sistledne November afgifne Berättelse, rörande såväl 1808 och 1809, som 1810 och senare årens Krigs-Redogörelse och Revisions-Verkj med dertill hörande Bilagor 5 samt Till Lag• Utskottet.- Riksens Ständers Justitiae - Ombudsmans till innevarande Riksdag afgifne Einbets-Berättelse t med dertill hörande Bilagor.
Ut supra. it* ^ •*» Upplästes så väl tvänne Protocolls-Utdrag från detVällofl.
Borgare- Ståndet, innehållande, det förra af den 28 sistledne November, Bor - Den 4 December, gare - Ståndets första Beslut, angående Tacksägelse- Adressen till Hans Maj:t Konungen, Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen och Hans Kongl. Höghet Hertigen af Södermanland, och det senare af den 4 i denne månad, att BorgareStåndet instämt uti de Tilläggningar, hvilka Preste-Ståndet den agsistledne November, Bonde-Ståndet den 1 dennes, samt Ridderskapet ooh Adel-> fU- ~ i denne månad uti ifrågavarande underdåniga Tacksägelse-Adresse föreslagit; som ock ett Protocolls-Utdrag från Högvördige Preste-Ståndet af den 2 dennes, innefattande Ståndets förklarande , att ehuru Ståndet i underdånighet vördar den visa och Nådiga afsigt, som Kongl. Maj:t med Dess vidtagne Nådiga Författningar om anstånd tills vidare med Krono-skatternes afbordande åsyftat
Ståndet likväl i betragtande af alla öfriga visa Landsfaderliga anstalter, som Kongl. Majrt till befrämjande af Rikets välgång i Nåder behagat taga, för sin del icke trott det vara lärnpeligt, att framför alla dessa uti den underdåniga Tacksägelse-Adressen särskildt, på sätt Bonde - Ståndet den 1 dennes föreslagit, utmärka ofvannämnda Nådiga Författning; hvilka trenne Protocolls-Utdrag lades till Handlingarne.
Den 6 December. ifi Lördagen den 6 December.
Plenum klockan ii förmiddagen.
Öppnades Herrar Bänkmäns Lista till val af Electorer efter N:o fi Grefve Posse , Clas Fredric, HofMarskalk.
N:o II6 Grefve Anckarsvärd, Michael, General» Lieutenant.
N:0 lig Grefve von Essen, Hans Henric, En af Rikets Herrar.
N;o 3°) Friherre von Lingen, Fullmägtig Friherre Cederström, Jacobf Landshöfdinge.
N:0 fOI Herr Påhlman, Otto Fredric, ÖfversteLieutenant.
N:0 Herr Gyllenkrook, Göran, Major.
N:0 1824 Herr von Törne, Michael, Stallmästare.
N:o 2004 Herr v. Schulzenheim, David, President.
N:o 2172 Herr Lorichs, Nils, Landshöfdinge.
Och befunnos följande Herrar genom de fleste Rösterne dertill hafva blifvit utsedde, nemligen: N:0 257 Friherre Klingspor, Fredric Philip, HofMarskalk.
N:o 340 Friherre Löfvenskjöld, Salomon, President.
N:0 3f4 Friherre Fock, Berndt Wilh., Lands» hofdinge.
N:o 360 Friherre Trolle, Fullm.
Grefve Piper , Eric, Öfver-Kammarherre.
N;0 1732 Herr Adlerbeth, Jacob, ProtOCOlls-Se» creterare. 51 a | Den 6 December.
N:0 If92 Hett Lannerstjerna, Johan Wint- StatsSecreterare.
N:0 I543 Herr Ber gen skjöld, Eric Johan, Ej?« peditions.Secreterare.
N-'0 2067 Herr Crusenstolpe, Fu'ltT».
Grefve Gyllenborg, Johan.
Kammarherre.
N:0 22 18 Herr von Weigel, Christian Ehrenfriedt Archiater.
Fri herre v, Willebrand , Ernst Fred., hade im lemnat följande, som upplästes; Sorn Riksdags- Ordningen ålägger Ledamöi ter i Utskotten, att deruti oafbrutit fortfara, och jag nu blifvit af min Regements-Chef pnderrättad , att jag vid Nyåret blifver af min Tjenstebefattaing tvungen resa härifrån, kan jag ej fästa mig vid något Utskott, utan får således afsäga mig fprtroendet att vara Ledamot af Allmänna besvärs- och Oeconomi^-Utskottet.
Herr Grefven och Landt Marskalken anmodade Hans Excellence Herr Grefve Brahe, att såsom Ordförande bland Herrar Electorer, sami mankalla dem till 5 eftermiddag , för att utsälja nya Utskotts Ledamöter efter nedannämnde Herrar, hvilka de dem uppdragne befattningar sig afsägt.
I Riddarhus - Utskottet, efter N:o 228 Friherre Ridderstolpe, Gustaf, HqfAfarskalk, pch N:o 2132 Herr af Klercker, Fullm.
Herr Bergenstråle , Claes, Gabriel, Major.
1 Banco Utskottet , efter N:0 42 Grefve Gyllenborg, Johan Hen ning, Lagman, Den 6 December. IJ 3 och N:o 155 Friherre Staél v. Holstein, C. L.
Capitaine. 1 Bevillnings •
Utskottet. efter N:o 1991 Herr Skjöldebrand, Pehr Eric, Landshöfding?. 1 Oeconomie - Utskottet, efter N:o leg Grefve Ruuth, Eric, En af Rikets Herrar, JSI:o 276 Friherre Löwen, Axel, N:o 34o Friherre Löwenskjöld, Salomon, President N:Q 344 Friherre von Willebrand, Ernst Fredric, Öfverste - Lieutenant, pgh N:0 X431 Herr Lilljenberg, Fulim.
Herr Danckvardt, Gustaf Magnus, Assessor, Grefve Posse, Claes Fredric: Sedan Riddarhqs - Utskottet, i anledning af Hans Excellence Herr Grefve von Essens, såsom Ordförande i Constitutionsr Utskottet, derom gjorde anhållan , upplåtit till Constitutions - Utskottets begagnande det af Musicaliska - Academien förut nyttjade
Rum i nedra Våningen af Riddarhuset; så ha: Hans Fixcellence sedermera låtit anmäla , att samma rum vore för Constitutions-Utskottet otillräckligt, med anhållan, att nämnde Utskott i stället måtte bekomma Secreta?Ut-, If4 Den 6 December. skotts-Salen ; och som Riddarhus-Utskottet ansett skäligt, att ej mindre berörde anhållan mät' te bifallas, 'an ock Expeditions-Utskottet få begagna det åt Musicaliska- Academien förut upplåtne Rum; så har Riddarhus-Utskottet genom Memorial af den 4 dennes, hvilket framdeles under detta Plenum kommer att ingifvas, berörde ärende till Ridderskapet och Adeln hemställt, hvilket förhållande jag ansett mig böra inför Höglofl.
Ridderskapet och Adeln anmäla.
Uppå af Herr Grefvert och Landt Marskalken framställd samt af Ridderskapet och Adeln bifallen Proposition beslöts, att detta Ärende skulle hvila, intill dess Riddarhus-Utskottets berörde Memorial till Ridderskapet och Adeln inkommit.
Börjades justering af Pleni-Protocollet för den 29 sisiledne November.
Vid uppläsning af Herr Munck af Rosen, schölds deruti upptagne anförande, yttrade Herr Grefven och l.andtMarskalken, att sorn han i allt ville bemöda sig att efterkomma Ridderskapets och Adelns önskningar, finge han anhålla, att när någon Motion munteligen framställdes, sådant måtte högt och tydeligen verkställas, på det H.rr Gretven och LandtMarskalken derigenom måtte blifva i tillfälle, att kunna fram. ställa de grunder, hvarpå Propositionen skulle stödja sig.
Den 6 December. 155 Fortsätter justeringen af Protocollet förden 4 ennes intill slut. ^öretogs till pröfning
Instructionen och EdsFor nlairet för Banco * Utskottets Ledamöter.
Herr Cederskjöld, Pehr Gustaf, uppläste följande anlörande:
I Som hufvadföremålet för Riksens Ständers bemödande vid denna Riksdag synes böra vara att återställa ordning och stadga i vårt Fenninge-Verk, och utgången häraf troligen kommer hufvudsakligen att bero på Banco - Utskottets åtgärder; så anser jag af yttersta vigt, att gifva detta Utskott en, mot ändamålet så fullkomligt som möjligt, svarande Instruction.
Emedan derföre i den föreslagna Instruction för Riksens Ständers Banco - Utskott förekommer åtskilligt dels mörkt och otydligt, dels mindre lämpadt efter tidens och omständigheternas fordringar, och dels sådant, att det kunde betaga Utskottet möjligheten att medverka till allehult väl, synes den nu tarfva vissa förändrings I i:sta §. heter det: ”Det bör ålig ga Banco-Utskottet i det nogaste följa BancoInrättningens hufvudgrunder, hvilka omständligen äro* utstakade uti Riksens Ständers Beslut och Förordning om Banquen af den 22:dra September 1668, och hvilket Riksens Ständers Beslut Den 6 December. bör anses och gälja såsom en orygglig lag utj alla de puncter, som angå Banco - Verkets pa-, tur och egenskap, så väll anseende till sjelfva grunderna af dess inrättning, som till Banco, operationernes styrelse och ändamål j i synnerv het som Riksens Ständers säkerhet för deras garantie, och Banco
Verkets bestånd och förkofran i den nion förvaras och vinnes, sonj detta Verk återlöres till dess primitiv* inrättning och skick.”
Jag har genomläst der» å beropade Banco Ordningen och tyckt mig deraf finna, att Banquen då egentligen var blott en Depositions och Afskrifnings-Banque, med rättighet att utgifva lån, på pant och mcg Caution, på halft och helt års tid , mot g, ända till io ,!2 proCents årlig Ranta; hvilken Ränta Ständerna likväl önskade måtte med tiden kunna nedsättas till 6 procent.
Jemte denna utlånings rättighet var det äfven Banquen tillatfe att sjelf upptaga lån mot lägre ränta.
Detta synes utgöra Banquens ursprungliga så kallade 5’iVatiir och egenskap'’; men hvilken sedan år l6ö8 blifvit så förändrad , att de i ofvannämr.* de Banco - Ordning utstakade grunder synas i detta afseende nu mera föga kunna tillämpas och såsom orygglig lag anses.— Mea deremot synes oftanämnde Banco-Ordning, i allt hvad som rör Banquens förvaltning vara ganska förträfflig, och framför allt deruti, att Banquen ärgjord oafhängig ej allenast af Kongl. Maj .t, utan i sjelfva verket äfven af Riksens Ständer. —•
Det är på dessa grunder, som jag vågar ödmjukast föreslå, att orden: ”Natur och egenskap’3 kunde i Iastructionen utbytas mot: oafhängighet, trygg - Den 6 December . j j <7 | ket , säkerhet och styrelse samt det följande alldeles borttagas.
— I samma §. finnes tillsluts >>I synnerhet bör icke Banco Utskottet till öf. yeriäggning upptaga något, som rubbar och förfjndrar Bando-inrättningen, uti förberörde Riks ?r*s Ständers Beslut beskrifha. tiatur och egenskap,'* ■*— I stöd af de anmärkningar jag nyss haft äfjan göra, Synes, i Stället för de sista orden: »Mskrifna. natur och egenskap''*, — böra sättas: betryggade oafhängighet och säkerhet.
I 3:dje säges, att ”Banco
Utskottets förnämsta afsigt och hufvudgöromäl bör vara derhän ställdt, att den af Banquén företagna Realisation med Riksdaler må vara styrkt och befrämjad”. —- Hvad Realisation nied Riksdaler skall betyda, tillstår jag upprigtigt att jag ej kaia begripa } alidraminst då den här säges varla af Banquen redan företagen , Oell blott bota styrkfs och befrämjas.
Vill man k illa den skymt af Sfpecie -vexling, sorn Banquen tillåter ålla Thorsdagar, för Realisation, och meningen kunde vjara, att Utskottet skulle söka så laga, att Banquen kunde till lika obetydligt belopp utgifva Riksdalers4 stycken, i stället för, såsom det nu sker, 2-skillingar- såser jag derigenom ifigen ting vara vunnit.
— Tvertom Banquen skulle blott förlora några lod Silfver mer i veckan, utan ringäste ändamål.
Det Synes derföre ej vara skäl, att ålägga Utskottet, såsom deSS förnämsta afsigt och liufvudgörnrtiäl, ätt befrämja Banquens ytterligare växande förlust genom inlösandet af Sedlar till fullt belopp roed Riksdalers* stycken.
— Skal! åtet befrämjandet
Den 6 December. af ”Realisation med Riksdaler’’ förstås sålunda , att Utskottet skulle bemöda sig att söka försätta Banquen i tillfälle, att, i en allmän och obegränsad Silfver vexling, inlösa sina Sedlar till fullt belopp; så skulle den gifna föreskriften, om den ock kunde efterkommas, leda till de största olyckor.
Ingen ting kan nemligen vara mera förderfligt, än att nu söka förbättra Myntet, och återföra Sedlarne till samma välde som Silfver.
Alla de rysliga skaknmgar, oredor och olyckor, som vi sett uppkomma genom Mynt-Representanternas, till följe af mängdens förökande, inträffade försämring, skulle med mångdubblad häftighet, fastän i motsatt förhållande, återkomma om Sediarne återfördes till deras ursprungliga jemngodhet med Silfver.
En ny rubbning skulle uppkomma i Varu prisen, åtföljd af nya oredor, nya vmglerier och nya förstörelser.
I samma förhållande
Myntet förbättrades skulle nemligen Varu • prisen nödvändigt falla, och tiilgångarne föijakteligen minskas till betalande af skulder, Krono - skatter, o. d. — Myntet måste derföre bibehållas oförändradt vid det värde, det nu äger- och jag skulle anse det för en af de största olyckor, som kunde hända Sveriges Inbyggare, om Banquen kunde sättas i stånd att inlösa sina Sedlar med Silfver till fullt belopp.
— Den anförda mörka och otydliga föreskriften må således tydas huru som helst, synes den dock i alla fall till sin grund lika så origtig, som till sin syftning förderflig.
Ytterligare anmodas Utskottet i samma §.
xy^ ’att öfverlägga och förordna på hvad sätt Ean]uens operationer kunna så inrättas och föns, arnt dess redan ägande och framdeles förvaltande Fonder så disponeras, att en jemn neli beständig
Sedlarnes inlösen med mynt må bifa underhållen”.
Denna föreskrift synes ;f. en, till följe af det som nyss blifvit anförd, ara, om ej skadlig, åtminstone för det närv;- ande ganska olämpelig, helst man af den m illåtna Silfvervexlingens obetydlighet finner, hu u den tydliga meningen af den gifna föreskrifn blifvit och måst blifva illuderad; men engt min öfvertygelse, skulle det vara mer varig!
Ständer att upphäfva föreskriften, in att nedlåta sig till att illudera den.
Båda dessa §. nemligen den rista och n 3:dje, tyckas derföre tarfva förändring, och n hända böra uttryckas på följande sätt: §. I.
* Jemte den allmänna undersökning öfver anko ■ Verkets närvarande tillstånd, och huru t samma sedan sista Riksdag styrde oah fördt ifvit, bör det åligga Banco-Utskottet att uti -ss öfverläggningar, angående antingen ändring i redan gjorda Författningar, eller uti nya rfattningars föreslående, i det nogaste följa nco Inrättningens hufvudgrunder, hvilka omndligen äro utstakade uti Riksens Ständers slut och Förordning om Banquen af den 22 ptember 1668 > och hvilket Riksens Ständers slut bör anses och gälla såsom en orygglig
I So Deri 6 December.
Lag si alla de puncter, sorn angå Banqn oafhOgighet* trygghet, säkerhet och styre I spnerhet bör icke Banco-Ufskottet tillöfv laggiing upptaga något, som syltar åt rubbn och förändring af Banco-Inrättningens, uti berrde Riksens Ständers Beslut* betrygg orling och säkerhet* §• 3- Banco-Utskottets förnämsta afsigt och I uld-göromål bör vara, att bereda en möjlis ör Banquen att pä sådana grunder, som 1 na finnas med Banco Inrättningens säkerhet det Allmännas bästa öfverensstämmande, lisera och med Speciemynt vid anfordran vekla sina utelöpande Sedlar* —- Förslag lii äger Utskottet att Riksens Ständers Pleno pröfning och afgörande underställa* Hvarefter Herr Cederskjöld tilläde mLin gen:
Att som de af honom föreslagna andri uti Insfructionen icke torde kunna äf Rik
Ständer omedelbarligen pröfvas och anta: förr lin Bancö-Ufskottets utlåtande deröfver vit inhämtadt; så önskade Herr Cedersk till beredande af Bänco-Utskottets snara fö tande i Verksamhet, att den öu föresiagne strUctioneh måtte af Riddérskapet och A antagas, samt Bängö Utskottets Ledamöter väl aflägga den förut brukliga Eden, likväl der reservation, att samma
Ed icke måtts något sätt binda eller förhindra Utskottets ben 6 December* åäriiöter> att framdeles, efter föregången pröfning och Riksens Ständers bifall, antaga de af Herr Cederskjöld nu föreslagna ändringar; hvarförutan han anhöllj att dess Anförande mätte till det blifvande Banco - Utskottet remitteras* och med de öfrige respective Riks - Ståndet! communicerasi Herr Silfverstolpe ■, Gustaf Abraham, förklärade , det han, utan att ingå i någon pröfning af de föreslagne ändringarne, endast vilie anmärka, att ifrågavarande InstrUction nödvändigt måste antagas * innan Banco - Utskottet kunda sättas i verksamhet.
In3truetionen vöre ihtet bindande längre än till dess den blefve upphäfvenj och som Banco-Utskottet ägde fullkomlig rättighet att både pröfva och föreslå ändringar derutinnan, så vore icke eller någon Reservation emot Eden nödig; och anhöll Herr Silfver® stolpe sluteligen om Proposition till bifall å InStructionen jemte Eds-Formulairet; Herr Cederskjöld förenade sig med Herr Silfverstolpe.
Herr Påhlman, Otto Fredric, yttrade, atÉ då ifrågavarande Instructiön , sorn skulle lända Banco-Utskottet till efterrättelse, icke lämpligen kunde förändras, förr än Banco-Utskottet deröfver blifvit hördt, måste ock samma Instruction genast ovillkorligen antagas, emedan,j j annat fall, Utskottet, i saknad af Instructiori,-. ej kunde börja sina arbeten.
Herr Påhlman ariRidd. och Ad.
Prot. 1.
Jå. 21» 22. 162 Den 6 December. höll alltså, att Instructionen, sådan deri vid dé tre sistförflutna Riksdagarne Varit antagen, för härvarande mätte bifallas , samt Herr Ceder* skjölds föreslagne ändringar detutij till Banco» Utskottet remitteras.
Herr Grefven och Landt Marskalken föreslog, ätt Instructionen jemte hds - Formulairet för Banco Utskottets Ledamöter, sadane d,sse Åcter vid de trenne sistförflutna Riksdagarne varit till innehåll och lydelse antagna, matte af Höglofl.