Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan under hvar och en af de alltifrån år 1840 hållna riksdagar vissa allmänna vilkor och iakttagelser blifvit af Rikets Ständer stadgade för utbekommandet af de anslag Expeditions- Utskottets Forslat/ till anderd.
Skrifvelse N:o 215.
233 anslag och låneunderstöd, som beviljats för landsvägars anläggning eller förbättring, bro- och hamnbyggnader, kanal- och sluss-anläggningar, strömrensningar, sjö-sänkningar samt myr-utdikningar och andra vattenaftappnings-arbelen, och då Rikets Ständer jemväl vid innevarande riksdag för nu uppräknade föremål dels beviljat och dels till E. K.
M:Is nådiga disposition anvisat åtskilliga betydliga låne- och anslags-summor, att af riksgälds-kontorets medel utbetalas, hafva Rikets Ständer beslutat sådana allmänna bestämmelser och stadganden, som, jemte de vid statsbidragens beviljande föreskrifna serskilda vilkor, skola iakttagas och tillämpas i afseende på dessa medels lyftning och användande äfvensom återbetalningen deraf; hvarvid Rikets Ständer ansett de hittills gällande, uti 101 § af nuvarande
Reglemente för nämnda kontor intagna stadganden, rörande ej mindre utbetalningarnas verkställighet, än de åligganden och förbindelser, som vederbörande, innan Statsbidragen lä af dem lyftas, skola sig underkasta, böra i det hufvudsakligaste bibehållas och tillämpas, endast med några här nedan i underdånighet omförmälda förändringar, påkallade af nuvarande förhållanden eller erforderliga för vinnande af de med samma stadganden alsedda syftemål.
Då vid arbetsplanens uppgörande svårligen kan bestämmas, när arbetet skall börjas och bör vara fullbordadt, emedan sådant merendels beror af det dertill sökta statsbidragets erhållande och de terminer, då vederbörande kunna påräkna att af detsamma komma i åtnjutande, har stadgandet i lista momentet, angående tiden för arbetenas påbörjande och fullbordan, ansetts böra derifrån utgå, helst föreskriften härom egentligen tillhör de bestämmelser, som kontrakten skola innefatta, och bland hvilka densamma jemväl förekommer.
Deremot är i delta moment tillagdt, all, på sätt vid alla i sednare tider med bidrag af allmänna medel understödda arbeten iakttagits, kostnadsförslag skall tillika med arbetsplanen vara uppgjordt innan statsbidraget erhålles.
Som de med understöd af allmänna medel företagna och utförda väg-anläggningar och väg-förbättringar samt bro-byggnader måste, lör att de med statsbidragens beviljande afsedda ändamål skola vinnas, framgent vederbörligen underhållas, så och ehuru hvad i gällande lag och författningar är stadgadt rörande underhållsskyldigheten för allmänna vägar och broar bör vara tillämpligt äfven i afseende pä de med bidrag från statsverkets sida verkställda dylika förelag, hafva Rikets Ständer dock ansett, att, bland de allmänna vilkoren och stadgandena för statsbidrags erhållande tili väg- och bro-anläggningar m. in., jemväl bör intagas en serskild föreskrift angående dessa vägars och broars Iramgena underhållande, intilldess fullgörandet af ifrågavarande underhålls-skyldighet kan blifva i laga ordning vederbörande jordegare ålagdt samt detta åliggande dem emellan fördelad 1.
Enligt hvad Rikets Ständer inhemtat, har E. K.
M:t vidjjmångfaldiga tillfällen i nåder medgilvet anstånd med arbetsföretags fullbordande sedan den derför bestämda liden tilländagätt; och då sådana anstånds beviljande icke kan skäligen förvägras vid inträffade naturhinder för arbetenas verkställighet eller då andra vid företagens påbörjande icke förutsedda omständigheter förekomma, har bland nu ifrågavarande föreskrifter intagits hittills saknadi stadgande, att dylikt af E. K.
M:t medgilvet nådigt anstånd icke medför inställelse af vidare utbetalning utaf det beviljade statsbidraget eller skyldighet att återbära dessförinnan redan uppburna medel.
Likaså och till förtydligande af hvad 9:de momentet af ofvanberörde § innehåller, angående öfverlemnande! till Rikets Ständer af frågor om längre anstånd än intill nästa riksdag, har blifvit uttryckligen förklaradt, alt delta endast gäller i afseende på anstånd med utbekomna medels återbäring.
Dih. till D. St. Prat. 1856—1858. 10 Sami. 1 Afd. 2 Band. 30 234 Expeditions-Ulskoltets Förslag till anderd.
Skrifvelse N:o 213.
I frågan om förändring af den uti 12:te momentet förekommande tidsbestämmelse för påbörjandet af de arbets-foretag, för hvilkas utförande Rikets Ständer anvisat medel, hafva, med godkännande af den åsigt, alt, såsom vid sistförflutna riksdag blifvit föreskrifva, dylika medel böra vara disponerade och dermed understödda arbels-företag påbörjade löre slutet af det år, då nästföljande lagtima riksdag skulle inträffa, Rikets Ständer pröfva! skäligt förklara, att de arbeten, hvartill bidrag varda beviljade utaf de vid innevarande riksdag anslagna medel, böra sednast under loppet af är 1859 påbörjas.
Beträffande återgäldandet utaf de i egenskap af län anvisade understöd för sjösänkningar, vallen-aflappningar eller andra odlings-förelag, skulle, enligt sednast fastställda betalnings-vilkor, efter fern års förlopp från slutet af det år, hvarunder lånemedlen från Riksgäldskontoret först utbekommits, årligen erläggas 8 procent å hela den lyftade låne-summan, hvaraf räntan skulle godlgöras efter 2 för 100 utaf det obetalda kapital-beloppet oell det öfriga komma att utgöra afbetalning å detta belopp; —- men enär denna ränte-beräkning, i förhållande till den för närvarande allmänt gångbara penninge-räntan, förefallit alltför låg, samt vid bestämmande af länle-beloppet för de lån, som hädanefter varda från Riksgäldskontoret utgifna, icke bordt förbises alt delta verk, under nuvarande förhållanden, vid den upplåning detsamma för derå anvisade stats-utgiflers bestridande kan blifva nödsakadt företaga, måste vidkännas högre ränta, än som vid sådan upplåning i sednare tider behöft erläggas; så och i betraktande af det ökade värde den genom vatten-aftappningarne vederbörande låntagare tillfallande nya eller förbättrade jord äfvensom denna jords afkastning nu eger, hafva Rikets Ständer ansett en förhöjning af räntan för alla de låne-underslöd till sjö-sänkningar eller andra valten-aftappnings-företag, som vid innevarande riksdag eller af derunder anvisade medel beviljas, vara af lidsomständigheterna påkallad, — dock att denna ränle-förhöjning icke må föranleda någon ökad årlig inbetalning för ifrågavarande lån, utan endast minska det öfverskott, som utaf det förut bestämda inbetalnings-beloppct kommer att användas till låne-kapitalens amortering, för hvars verkställande en i förhållande till det nya öfverskotlet förlängd tid blefve erforderlig.
Och hafva Rikets Ständer alltså förordnat, att räntan för de lån, som utaf dertill vid denna riksdag anvisade medel komma att utgå för vatten-aftappningar eller andra förberedande odlings-förelag skall höjas till tre procent; dock under bibehållande af hittills gällande stadganden angående sådana låns ränte-frihet under feni års tid och den årliga inbetalningens verkställande med åtta procent utaf hela låne-summan.
Som det i 15:de momentet meddelade stadgande, att alla kostnader, hvilka (ill följd af erhållna anslag eller län föranledas för Riksgäldskontoret, böra bestridas eller godlgöras af dem, som erhållit statsbidragen, vid alla tillfällen lämpligast kan och bör intagas i kontraktet, hvarigenom vederbörande skulle komma att befrias från skyldighet att utfärda och Riksgäldskontoret från besväret att emottaga de nu alternativt föreskrifna serskilda ansvarighets-förbindelser för sådana kostnader; så har föreskriften om afgilvandet af nämnda förbindelser uteslutits ur delta moment.
1 öfverensstämmelse med hvad sålunda blifvit underdånigst anfördi, hafva Rikets Ständer beslutat följande föreskrifter och bestämmelser, alt i Reglementet lör
Riksgäldskontoret upptagas:
Utom de serskilda vilkor och bestämmelser, som, enligt Rikets Ständers härom fattade beslut, komma att tillämpas i afseende på de stats-bidrag, som under innevarande riksdag blifvit lill utgående från Riksgäldskontoret anvisade för hamn-byggnader, kanaler och andra vatten-kommunikationer samt väg-anläggningar och väg-förbättringar jemte bro-byggnader, äfvensom för sjö-sänkningar och andra vallenaflappningsföretag, Exp cd i tio ris-fits k o (tets Forsing till underd.
235 hafva här nedan intagna allmänna vilkor och föreskrifter i afseende på sådana statsbidrags erhållande och åtnjutande, blifvit af Rikets Ständer fastställda; hvilka föreskrifter, så vidt icke härifrån skiljaktiga bestämmelser eller stadganden äro för de beviljade anslags- och låne-summorna serskildt meddelade, således böra vid förekommande frågor om utbetalning af dessa anslag och lån iakttagas samt lända till efterrättelse: l:o För hvarje företag måste plan till arbetets utförande jemte beräkning öfver dermed förenade kostnader vara uppgjord och hafva vunnit Kongl. Maj:ts nådiga fastställelse. 2:o
Då arbels-förelaget afser väg-förbätlring, väg-anläggning eller vatten-aflappning, bör vederbörande menighet hafva afgifvit villande om företagets lämplighet och nytta. 3:o Alla med understöd af allmänna medel anlagda eller förbättrade vägar samt byggda broar böra af den menighet, det bolag eller den serskilda korporation, som åtnjutit det för företaget beviljade understödet, vederbörligen för allmänna trafiken underhållas intilldess den framlida underhålls-skyldigheten kan varda i behörig ordning andra vederbörande ålagd och mellan dem fördelad. 4:o
Derest hamn- och kanal- eller andra likartade afgifter, efter arbets-företagets fullbordande, skola komma att utaf de trafikerande upptagas, bör taxa härå vara fastställd, så lindrig, sorn skäligen låter sig göra.
Sålunda fastställda afgifter få icke förhöjas, med mindre Kongl. Majit på grund af serskildt förekommande omständigheter, pröfvar skäligt dertill lemna bifall, utan böra deremot ovilkorligen nedsättas, så snart det af redogörelse, som hvart 5:to år till Kongl. Maj:ts Befallningshafvande bör ingifvas, befinnes, att behållna inkomsten öfversliger en viss, af Kongl. Majit fastställd procent utaf de till företaget lemnade enskilda bidrag; och skall dessutom en viss, af Kongl. Majit likaledes bestämd andel utaf de afgifter, som uppbäras, lill reparations-fond afsättas. 5:o
Då ett arbetes utförande öfverlämnäs till stad, menighet, bolag eller enskilde, bör alltid kontrakt derom vara i vederbörlig ordning afslutadt samt af Kongl. Majit i nåder godkändt.
Kontraktet skall innefatta förbindelse för stad, menighet, bolag eller enskilde, dels att i noggrann öfverensstämmelse med den fastställda arbetsplanen och under skyldighet att dervid vara underkastade vederbörandes kontroll, påbörja, verkställa och fullborda arbetet inom viss bestämd tid, utan att framgent väcka anspråk på ytterligare bidrag af allmänna medel, och dels att genom egna tillskott utgöra hvad som utöfver statsbidraget kan erfordras. 6:o
För fullgörande af sådant kontrakt, äfvensom för de lyflade statsmedlens återbäring, i fall mot kontraktet brytes, bör ställas sådan säkerhet, som af Kongl.
Majit i nåder godkännes. 7:o Af Kongl.
Majit eller af Rikets Ständer beviljadt anslag eller lån kan i allmänhet icke utbekommas förr än arbetsföretaget blifvit börjadt, hvarefter utan återbetalningsskyldighel anslagna medel fä successivt och i mån af arbetets fortgång lyftas vid de terminer, som i kontraktet finnas utsatta eller serskildt af Kongl.
Majit föreskri frits; börande, såvida icke Kongl. Majit med afseende å serskilda förhållanden, pröfvar skäligt annorlunda förordna, någon del af sådant anslag i Riksgäldskontoret innestå, intilldess arbetet är vederbörligen alsynadt och godkänt.
Lånemedel få, sedan behöriga handlingar aflemnals, Ivftas pä en gäng vid den tid, de som åtagit sig arbetets fullgörande sådant åstunda, såvida icke serskild föreskrift angående tiden för lånens utbekommande blifvit meddelad. 8:o
Alla statsbidrag, som under denna riksdag blifvit uti ifrågavarande afseenden beviljade, skola från riksgäldskontoret ulbelalas antingen omedelbart eller ock genom Konungens vederbörande Befallningshafvande eller den embetsmyndighet, som fått sig i 236 E&pedilions-Utskottets Förslog till anderd.
Skrifvelse !S:o 213. nåder uppdraget att medlen reqvirera och utlaga; börande, innan större eller mindre del af beviljadt statsbidrag utbetalas, bos Riksgäldskontoret företes: o) om arbetets utförande afslutadl och godkändi kontrakt; b) af Kongl. Majit godkänd säkerbetshandling för samma kontrakts fullgörande eller medlens återbäring; tj behörigt intyg alt arbetet är börj ad t; samt derjemte, då statsbidraget skall utgå såsom lån, d) en till Riksgälds-kontorel eller ordres ställd, af Fullmäktige godkänd skuldförbindelse, som, i fråga 0111 låne understöd lör vattenaltappning eller annat odlingstöretag, skall innefatta vederbörandes betalningsansvar, intilldess sådant lån, jemlikt Kongl. Kungörelserna af den 12 Juni 1845 och den 3 November 1848, blifvit fördeladt på de hemman, hvilka för återbetalningen skola ansvara, och fördelningen vunnit laga kraft samt tili jordaboken, på löreskrifVet sätt, antecknats; och e) af Fullmäktige godkänd borgen eller säkerbetshandling för den afgifua skuldförbindelsens uppfyllande. 9:o
De låne- och säkerhels-handlingar, som för statsbidrags utbekommande, till Riksgäldskontoret aflemnats, förblifva uti Kontorets vård; dock skola sådana handlingar, som vederbörande embetsmyndigbeter kunna blifva i behof tilt begagna, lill dem på behörig reqvisition ullemnas. 10:o I händelse afvikelse, utan dertill erhållen vederbörlig tillåtelse, skett från den fastställda arbetsplanen, eller arbetet, utan af Kongl. Maj:t medgifvet anstånd med delsammas utförande, icke blifvit fullbordadt inom derför bestämd tid, ankommer pä Kongl. Majit att låta inställa all vidare utbetalning af statsbidraget samt återfordra hvad deraf uppburils, att, på en gång eller successivt, lill Riksgäldskontoret inbetalas inom den tid, som bestämmes af Kongl. Majit eller af Rikets Ständer, lill hvilkas pröfning frågan om uppburna medels återbäring lärer komma att öfverlemnas, derest iängre anstånd dermed än intill nästa riksdag anses erfordras.
Fullmäktige böra tillse, att sådan inbetalning ingår i vederbörlig ordning. 1 l:o Stad, ort, bolag eller enskilde, som af ett genom statsbidrag befordradt företag komma att draga omedelbart gagn, böra, i den mån Kongl.
Majit pröfvar skäligt, jemväl till dess fullbordande bidraga, antingen genom kontant tillskott eller med materialier och arbete. 1 annat läll beror af Kongl. Majit alt inställa utbetalningen af de beviljade medlen. l2:o
Vid alla med statsbidrag i större eller mindre mån understödda arbeten böra företrädesvis, der sig göra låter, tjenst- och sysslolösa personer användas. 13:0
De arbetsförelag, för hvilkas utförande allmänna medel under denna riksdag äro beviljade, böra sednast under loppet af är 1859 påbörjas; kommande hvad Rikets Ständer nu anvisat för de vid sagde års utgång icke påbörjade arbeten alt reserveras lill Rikets Ständers disposition. 14:o
För utbekomna läne-underslöd till sjösänkningar och myr-utdikningar eller andra vattenaftappningsförelag, bör, efter fem års förlopp från slutet af det år, hvarunder lånemedlen från Riksgäldskontoret först utbekommils, årligen erläggas ätta procent å hela den lyltade lånesumman, hvaraf räntan godigöres efter tre för hundra af obetalda kapital-beloppet, och det öfriga utgör afbetalning derå.
1 afseende på sättet och ansvarigheten för dessa inbetalningars verkställande lända ofvan åberopade Kongl. Kungörelser af den 13 Juni 1845 och den 3 November 1848 till efterrättelse. 15:o
För andra, till vissa förelags befrämjande beviljade lån skola, i alla de fall, der ej särskildt blifvit annorlunda löreskrifvit, årligen efter slutet af det år, hvarunder lånemedlen utbekommils, erläggas sex procent af hela den lyflade lånesumman, Expeditions- Utskottets Förslag till vnderd.
No 215 237 hvarigenom räntan godlgöres efter fyra för hundra utaf obetalda kapital-beloppet, och det öfriga utgör afbetalning å detsamma.
Dock som serskild årlig ränteliqvid ej behöfver verkställas, kommer någon föreskrift derom icke att i skuldförbindelsen intagas, utan bör låntagaren endast förbinda sig alt under den tid, som åtgår för det erhållna lånets fulla återbetalning, före hvarje års slut, erlägga sex procent å lånets ursprungliga belopp.
Verkställes ej inbetalning å bestämd tid, är' låntagaren pligtig att för det till liqvid förfallna oguldna beloppet erlägga fem procent årlig ränta, intilldess betalning sker. 16:o Alla kostnader, af hvad namn de vara må, som, i följd af erhållna anslag eller län, föranledas för Riksgäldskontoret, skola, utan undantag, bestridas eller godtgöras utaf den eller dem, som statsbidragen erhållit; och bör erforderlig föreskrift härom uti kontraktet införas.
Med anmälan om dessa stadganden, få Rikets Ständer bos E. K.
M:t i underdånighet anhålla, att E. K.
M:l täcktes låta underrätta Fullmäktige I Riksgäldskontoret ejfmindre om de terminer, då beviljade statsbidrag böra utbetalas, än om sådana förändringar uti de för statsbidragens lyftning m. m. meddelade bestämmelser, som under arbetenas fortgång kunna varda i nåder inedgifna.
Slockholm den 12 Februari 1858. 238 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 214-. l:o 314.
Upplåst och godkändt hos Kidd. och Adeln den 6 Febr. 18S8.
Presle-ståndet den 10 — — Borgare-ståndet den 10 — — lionde-ståndel den 12 — — Rikets Ständers underdåniga Sltr/Jvelse, angående medels anvisande Jör undersökningar, inspeklions-koslnader samt expenser vid allmänna ar be len.
(Stats-[Jlsk:s Uti.
N:o 160.) S. A. K. Rikets Ständer, som under serskild pröfning tagit FL K.
M:ts uti den vid innenevarande riksdag aflåtna nådiga propositionen om Statsverkets tillstånd och behof gjorda framställning, det Rikets Ständer måtte för undersökningar, inspektions-kostnader samt expenser vid allmänna arbeten anslå 18,000 R:dr R:mt årligen under åren 1858, 1850 och 1860, eller tillsammans 54,000 R:dr sagde mynt, och hvilken anslagssumma utgör enahanda ärliga belopp, som från och med är 1851 varit för samma föremål af Rikets Ständer anvisadt, hafva vid öfvervägande af denna fråga inhemtat, huruledes antalet af de arbeten, som med understöd af allmänna medel utföras inom Rikets alla delar och således mäste af vederbörande
Distrikt-chefer eller andra dertill förordnade tjenstemän besigligas, kontrolleras och afsynas, med hvarje år vunnit tillökning; i anseende hvartill och dä, enligt Rikets Ständer meddelad upplysning, under nu pågående riksdag, (ill väg- och valtenbyggnads-styrelsen inkommit en ovanlig mängd ansökningar om bidrag af statsmedel till undcrsökningskostnader för mångfaldiga ifrågaställa nya arbetsföretag, samt åtskilliga större arbeten, sorn erfordra närmare tillsyn af bemälde tjenstemän och således föranleda liera inspektions-resors verkställande, dels under sednaste tider blifvit företagna och dels efter riksdagens slut komma att påbör - Expeditions-Utsi;ottali Förstup lilt anderd.
IS:o SI5. 239 jas, Rikets Ständer, nied derjemte fästadt afseende å den tillökning i resekostnaderne, som uppkommer genom det af E. K. M:t i nåder lemnade bifall lill den af Rikets Ständer lörordade förhöjning af skjutslega!), funnit sig ega giltiga anledningar, alt för undersökningar och inspektionskostnader samt expenser vid allmänna arbeten bevilja eli tili Tjugofem Tusen Riksdaler för hvart och ett af åren 1858, 1859 och 1860 ökadt anslag, eller för dessa Irenne år en sammanlagd anslagssumma af Sjuliofem Tusen Riksdaler Ri ksmynt.
Hvilket Rikets Ständer få, såsom svar i ämnet, hos E. K.
xVo 215.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 10 Febr. 1858.
Presle-ståndet den 10 — — Borgare-ståndet den 10 — — Bonde-ståndel den 12 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående ett Linköpings
Domkyrka beviljadl låne-underslöds förändrande till anslag ulan återbetalningssky Idig het.
(Slats-Utskrts Ulhde N:o 237.) S. A. K. Sedan Rikets Ständer, som. för utvändigt iståndsällande af domkyrkan i Linköping, vid 1847 och 18-18 årens riksdag beviljat ett lån af 20,000 R:dr Banko, under sistförflutna riksmöte i samma ändamål anvisat ett låne understöd af 25,000 R:dr nämnda mynt, att från Riksgäldskontoret utgå och innehafves räntefritt under åren 1855, 1856 och 1857 samt derefter återbetalas med sex procent årligen, hvaraf, såsom ränta lör det återstående låne-kapilalet, skulle beräknas fyra procent, så har, med för - 240 Expeditions-U tskoilels Förslag till anderd.
Skrifvelse N:o 215. malan derom, alt vederbörande föreståndare för domkyrkan väl uttagit det sednare lånet, lör att under de räntefria åren göra detsamma fruktbärande, men derjemte ansett tvifvel underkastad!, huruvida icke kapitalet borde med utgången af dessa år lill slaten återbetalas, enär domkyrkans inkomster voro otillräckliga att ränta och amortering derå utgöra, bos Rikets nu församlade Ständer blifvit hemställdi, alt Rikets Ständer, på det att de reparalions-arbelen, som erfordras för ifrågavarande kyrkobyggnads framtida bestånd, skulle kunna fortsättas, måtte medgifva, att det sednast anvisade lånet, 25,000 R:dr Banko, finge lill understöd utan återbetalnings-skjldighet för meranämnda ändamål förvandlas.
Härjemte har Rikets Ständers Stats-utskott, genom E. K.
M:ls nådiga remiss af den 7 Juli sistlidet år, fått emottaga en af E. K. M:ts Befallningshafvande i Östergöthlands
Län och Domkapitlet i fallköping, såsom föreståndare för domkyrkan, i underdånighet gjord framställning derom, att E. K.
M:t mätte till Rikets Ständer, vid innevarande riksdag, aflåta nådig proposition, angående omförmälda låns förvandling till anslag; men hvilken framställning E. K. M:t, enär samma fråga redan å enskild väg vore Rikets Ständers pröfning underställd, funnit icke föranleda annan åtgärd än handlingarnes öfverlemnande till Rikets Ständers Stats-utskott, på det att de uti dem uppgifna förhållanden måtte vid frågans behandling komma under öfvervägande.
Vid pröfning af detta ärende hafva Rikets Ständer inhemtat, att vederbörligen styrkta uppgifter bekräfta del uti den underdåniga ansökningen äfvensom omedelbart hos Rikets Ständer anförda förhållande, alt de inkomster, Linköpings domkyrka åtnjuter, ingalunda äro tillräckliga lör samtidigt fullgörande af de årliga ränte- och kapitalafbetalningar, som blifvit af Rikets
Ständer föreskrifna för de till kostnaderne för denna kyrkas reparation under 1847 och 1848 samt 1853 och 1854 årens riksdagar beviljade 2:ne serskilda lån.
Då följaktligen domkyrkan saknar tillgång för verkställande af kapital- och ränte-liqviderna för dessa begge lån, synas, såvida icke den ifrågasatta eftergiften af betalningsskyldigheten för det sednast erhållna lånet blefve beviljad, domkyrkans föreståndare, på sätt i målet är antydt, vara nödsakade att, sedan den medgifna räntefriheten med della års början upphört, återlemna den uppburna lånesumman eller hvad deraf dessförinnan icke blifvit begagnadt; i hvilket fall åter det med ifrågavarande statsbidrags beviljande åsyftade vigtiga ändamål eller oftanämnda ovanligt stora och sköna kyrkobyggnads islåndsätlande samt bevarande åt kommande tider i ett omsorgsfullt vårdad! skick, ej heller komme att vinnas.
Rikets Ständer hafva likväl ansett det böra betraktas såsom Svenska nationens gemensamma angelägenhet, att förekomma del en bland rikets dyrbaraste och mest vördnadsbjudande minnesvårdar af förfädernas ihärdiga arbetsamhet och beundransvärda ansträngningar samt framfarna tiders byggnadskonst icke genom vanvård eller åsidosatt underhållsskyldighet råkar i förfall, hvadan och på det att ifrågavarande kyrka, måtte kunna återställas och framgent bibehållas på ett sätt, hvarigenom nutidens aktning för den tidsålder, derunder hon uppstått, samt omvårdnad om denna åldriga byggnad ådagaläggas, Rikets Ständer, dertill hemtande ökad anledning af den officiell vitsordade samt jemväl allmänt erkända skicklighet och omtanka, hvarmed reparationsarbetena under sednare åren blifvit bedrilna, pröfvat skäligt medgifva, att det för dessa arbetens fullföljande under sislförflulna riksdag i egenskap af lån beviljade och under år 1855 från Riksgäldskontoret utbekomna statsbidrag af Tjugolem Tusen Riksdaler Banko må förvandlas till anslag utan återbetalningsskyldighet lör samma ändamål.
N:o 216.
Expeditions-Utskottets Förslog tilt underd.
Skrifvelse N:o 216. 241 3\:o $90.
Uppläst och godkändt hos Ridd. oell Adeln den 10 Febr. 1858.