Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag har ansett mig, såsom ledamot af StatsCJtsk., böra upplysa, att det är, efter en noggrann utredning å Utsk:s sida, att det ifrågavar. anslaget för detta år icke vore beliöfligt för sådana arbeten, som redan äro påbörjade, som Utsk. ansett sig böra afstyrka bifall dertill.
Hvad angår den summan som är afsatt för slussanläggningar vid Forsshaga oell
Degeforss, så torde en hvar, sorn tagit kännedom om betänk., ljuna, att den suuiraan icke kan Den 39 Februari f. ni.
477 lomma dessa anläggningar lill någon nytta, förrän Ständerne bifallit anslagets fortfarande under den tid, som felas i de 9.5 år, på hvilka ett för dessa förelag upptaget aniortissemenlslån skulle afbetalas, och atl följaktligen intet skäl finnes för handen att betrakta berörde summa annorlunda, än som StatsUtsk. ansett densamma, nemi såsom disponibel för Stor-amiials-embetets 3:dje afdelning.
Att möjligtvis föreskrifter af Ständerna vid förra riksdagen blifvit lemnade, i afseende på dessa medels förvaltning, hvilka vid detta liksmöte kunna påkalla förändringar, och att måhända er. friare dispositionsrätt öfver dessa-medel, än som hittills ägt rum, bör lemnäs Regeringen, bestrider jag icke.
Men då torde det vara bäst all börja en liv läkning i detta fall, och uppskjuta nya anslags beviljande, till dess man fått tillfälle att pröfva hvartill de skola användas.
Det är tvifvelsutan ett misstag af Hr von Hartmansdorff, då lian föreställt sig, att i Utskrs alsing ligger någon slags obenägenhet för statsmedels användande lili så beskaffade företag, som de ifragavar.
TJtsk bar icke ingått i bedömmnnde af företagens nytta, ulan blott, — hvilket Hr von Hartmansdorff medgifvit, — behandlat ämnet formenlig!; och då Utsk. formenlig! behandlat saken, torde det icke vara skal alt återremittera betänk.
Att så må ske, i enlighet med hvad sorn vid föregående riksdagar ägt rum, då betänkta återremitterats, när anmärkningar dervid blifvit gjorda, vill jag icke bestrida; men må det tillåtas mig nämna, att jag betraktar det såsom ett mindre godt omen-sitt snart komma till slut med våra riksdagsförhandlingar.
Oaktadt de upplysningar, en ledamot af StatsUtsk. meddelat, kan jag icke annat finna, än att, i händelse delta StalsTJtskrs mern.
N:o 5 skulle bifallas, K.
M. vore betaget att disponera medel lill de ändamål, som omtalats, nemi.
Degefors» och Forsshaga slussanläggningar: och då Ständerne vid sista riksdag stadgat såsom grundsats, alt de anslagna medlen icke skulle få disponeras förr, än menigheterna hunnit bestämma sig för deltagande till minst hälften af sjelfva kostnadsbeloppet; så bör det icke förefalla underligt, om någon del af detta anslag icke kommit alt genast användas, enär det behöfts tid för några ledamöter uti de menigbeter, sorn voro i begrepp att företaga sådana arbeten, att öfvertyga de andre örn nyttan af företaget.
Det vore derföre önskansvärdt, om det tilläts menigheterna att, efter en noggrannare öfverläggning, än som hittills agt rum, kunna få begagna sig af anslag, som blifvit dem beviljade.
Om StatsUtsk:s betänk, bifalles, derföre att åtskilliga assosiationer ännu icke hunnit bestämma sig, huruvida de vilja ingå på de med anslagets åtnjutande förenade villkor; så skulle andra påbörjade eller påtänkta och förestående arbeten, af sådan anleda, sakna bidrag och 478 Dea 29 Februari f. ra. derföre nödgas afstanna, oaktadt menigheterne äro öfvertyga d e om alt erhålla bidrag, blott de ingå på det dermed fästade villkoret, att sjelfve till hälften deltaga uti arbetskostnaden.
Utan att ingå i den generella frågan, huruvida en summa af 5o,ooo r:dr årligen bör anslås för ifrågavar. arbeten, tror jag, att Utsk. åtminstone norde tillstyrka, att d_e medel, sorn hittills blifvit beviljade, måtte innevar. år för ändamålet vara att påräkna; och jo g förenar mig derföre uti anhållan 0111 återremiss af betänkandet.
Hr von Troil, Emil: Jemte det jag instämmer uti Frih. Sprengtporten? åsigter, får jag, med anledn. al hvad som nu sednast blifvit yttradt, — nemi. att flera nyttiga arbeten skulle afstanna, i händelse StatsUtskts förevar, betänk, bifölles, — anföra, att Utsk. gjort sig noga uuderrätladt om hvilka arbeten äro påbörjade, och hvilka som aro beslutade, och att icke något sådant arbete kommer alt afstanna genom bifall till det förslag, Utsk. framställt.
Hvad de båda bolagen i Wermland angar, så komma de visserligen icke att förlora derpå, att de medel, sora för dera varit reserverade, användas på sätt Utsk. tillstyrkt, enär någon .utbetalning till dessa bolag icke kan komma i fråga, förr än K. M. tili Ii.
St. afl")tit en ny propus., som blifvit bifallen.
Förhållandet är nemi, att K.
M. låtit proponera vissa bolag i Wermland att företaga tvänne allmänna arbeten vid Clar-elfven, med villkor att under en lungre följd af år af Staten erhålla ett årligt bidrag till arnortissement af ett lån, hvarmed arbetet skulle verkställas.
M:s skrifvelse i detta ämne slutades dermed att, i händelse bolagen skulle finna skäligt ingå på hvad K. M. föreslog, så ville K.
M. derefter företaga målet till slutlig pröfning och afgörande.
Detta afgörande kunde, derest K.
M. funne sig nöjd med hvad bolaget åtogé sig, naturligtvis icke blifva annat, än att till R.
St. aflåta en propos. om det ifrågavar. statsanslagets utgående; ty, såsom kändt är, beviljades sednaste extra-statsreglering endast för fem år, och således kan K.
M. omöjligen, på. grund deraf, tillförsäkra bolagen årliga anslag för en vida längre tid.
Således skulle jag tro, att intet hinder möter att bifalla StalsUtsk:s förevar, betänk.
Jag är ganska öfvertygad, att när frågan om anslag till arbeten, sådana som dessa, kommer till R. o. Ad:s afgörande, den icke skall möta motstånd.
Men i afseende på den princip, som vid föregående riksdagar icke blifvit så noga följd af då var.
StalsUtsk.,- neml. att icke på förhand bevilja partiella förskott på sådana anslag, som man hoppades skulle bifallas; får jag förklara, alt jag finner föregående riksdagars StatsUtsk. deruti icke hafva riktigt förfarit.
Den motsatta principen att inkomma med statsregierings-förslaget i sin helhet, har visserli - Den 39 Februari f. ra. 479 gen då strandat mot en klippa, som kallades Götha canal.
Denna klippa är tills vidare undanröjd, och vi kunna således icke hafva alt frukta för detta praejudicat, om vi ej vilja bibehålla det i denna fråga.
Jag måste derföre hembära min tacksamhet åt nuvar.
StatsUtsk., som återtagit en princip, som aldrig bort vara rubbad, nemi. alt icke bevilja partiella anslag, förrän man fått se statsregleringen i sin helhet; och jag tillstyrker derföre bifall lill StatsUtsk:? betänkande.
En värd talare har sagt att SlatsUtskrs beslut icke varit föra nied t af någon afvogliet mot arbetsföretagen i Wermland.
Jag bar icke yttrat något sådant.
Tveitom erkände jag, att Ulsk. har formelt rätt.
Men jag påstår, att betänk, är af sadan beskaffenhet, alt om det också icke kan hafva inflytande på arbetsföretagen i Wermland, det likväl skadligt inverkar på andra påbörjade eller tilltänkta arbeten.
Det är äfven sagdt, alf man skulle börja en ny räkning i delta hänseende.
Jag önskar ingenting högre, men en ny räkning kan icke börja, förrän med år 184< » då vi nu redan äro inne på år 1840, ojdi statsregleringen ännu icke är uppgjord.
Det är lill fyllande af innevar. års behof, som detta särskildta anslag erfordras; för de kommande åren deremot bör frågan afgöras i sammanhang med hela statsregleringen, hvilken jag, likasom Hr von Heyne, önskar all få framställd på en gång och icke plockvis; men örn man nu, på sätt Hr von Heyne Önskar, bifaller detta betänk, genast, så är det klart, att man har hindrat sig ifrån att vara så frikostig emot dessa företag, som Hr von Heyne eljest velat vara.
Jag måste således å nyo erinra II. o. Ad. derom, att fråga icke är att bestämma en ny statsreglering för den kommande tiden, utan blott att låta den gamla fortgå så väl för vattencom mnnicationer, som alla behof.
Min mening har icke varit att lala endast för Wermlands län, utan för hela Riket, det må vara hvilket landskap som helst.
Jag har dervid äfven haft afseende på Calmar län, hvarest finnas tvänne strömmar, hvilkas upprensning är i fråga, på sätt K.
M:s nåd. propos. utvisar, nemi.
Slångan och Emun.
I afseende på den förra var undersökning redan för flera år tillbaka gjord om möjligheten alt verkställa arbetet, och hvad kostnad dertill skulle erfordras.
Men då företaget skulle verkställas, har ny undersökning mast ske i afseende på vattnets möjligen förändrade lopp, dagsverksprisets stegring m. ra., dertill K. M. föll. år beviljade 1000 r:dr.
Deremot kunde icke erhållas några medel lill anställande af dylik undersökning vid Eman, utan hafva strandägarne sjelf ve bekostat detta företag, hvartill åtgått öfver 1800 r:dr.
Denna undersökning är likväl ofullständig, hvarföre ortens innevånare hos Konungens Bef:h:de gjort anhållan om förordnande af undersökning, af den s. k.
Lillån, eller Wirserums-grenen Den ag FcLrunri f. m. af det större vattendraget, hvilken under förI. år icke medhanns.
— Samma förhållande skall säkerligen inträffa på många andra ställen.
Hvarföre skulle nu R. o. Ad. eller de öfriga Stånden vilja till den grad hålla sig vid formen i detta fall, att man skadade dem man ville gagna ?
Jag får ånyo erinra derom, att ingen arbetsplan kan uppgöras, förrän man vet om och huru mycket penningar, sorn blifva att fördela, pä sätt vederbör. embetsverk anse tjenlig!, eller finna behörigt efter de särskilda menigheternas företräden till bidragens erhållande.
På dessa skäl förnyar jag min anhållan om återremiss af betänk.
Det kostar vida mindre om R. o. Ad. tillåter återremiss, än om vi här förspilla liden med tvister derom.
Den siste värde talarens yttrande föranleder mig alt meddela en upplysning om ett förhållande, som tvifvelsutan undfallit honom, nemi. att StatsUtsk. - äfven ansett för en pligt att icke åsidosätta R.
Sits beslut vid förra riksdagen, enligt hvilket 5o,ooo r;dr till befrämjande af vattencommunicntioner och andra allmänna arbeten öfve riem nades till K.
M:s disposition, under förbehåll alt icke understödja andra, än sådana företag, hvilka med det då beviljade anslaget kunde fullbordas, then med hvilken R.
St:s lind. önskan Utsk. icke funnit öfverensstämmande det nåd. löfte om framställning lill Ständerna ang. ytterligare medels beviljande, på grund hvaraf ett belopp blifvit reserveradt för några tillämnade arbetsförelag.
Stats— Utsk. bar väl uti särskildt betänk, upptagit en fråga ang:de en pensions beviljande; roen den frågan öfverlemnades i forin af särskild nåd. propos.; och StatsUtskts åliggande är att besvara alla K. propositioner.
Hr von Heyne: Htifvudsakliga grunden till K. M:s nåd. propos., på grund hvaraf förevar, belank. af StatsTJtsk. blifvit afgifvet, mätte hafva varit, att icke uppskof roed redan påbörjade arbeten skulle äga rum lill skada för desamma.
De som understödja den nåd. propostn och önska annat resultat, än det, hvartill StatsTJtsk. kommit, hafva såsom skäl för sin åsigt anfört, att tiden skulle gå förlorad för fortsättande af påbörjade eller företagande af nya arbeten, derest icke det partiella anslaget beviljades.
Jag fäster mig vid principen, som jag finner vara riktig, att icke partiel t bevilja smärre summor, som man kan vara öfvertygad om i sin helhet skola bifallas, och jag finner bibehållandet af denna princip mycket vigtigare, än att, med uppoffring af densamma, söka förekomma den skada, som kunde blifva följden af ett kort uppskof med anslagets beviljande.
— Jag säger ett kort uppskof, ty, enligt hvad anslagen utvisa, sammanträder StatsUtskjs inkomst- och utgifts-afdelning kl. 9 f. m., och jag har hört, att den äfven arbetar på e. m., och då kan man hoppas erhålla statsreglerings-förstaget inom den för riksdagens längd i grundlagen bestämda tid, i hvilken - Den 29 Februari f. ra.
48t len händelse de ifrågavar. arbetena icke blefvo särdeles lidande på tidsutdrägten med anslagets beviljande till Maj eller Juni månad.
Måhända kan statsregleringen äfven före denna tid vara uppgjord; åtminstone kan man hoppas, alt tidigare än vanligt erhålla betänk, derom.
Jag vidblifver derföre milt påstående om bifall till förevar, betänkande.
Frih. Åkerhjelm, Gustaf F r e d r.:
Då associationerna för Forsshaga och Degeforss slussanläggning erhöllo bifall till bekommande af understöd från de för slikt ändamål anslagna statsmedlen, fastades dervid såsom villkor, icke blott att bolagen skulle till hälften deltaga uti det calculerade kostnadsbeloppet, utan äfven att vederbörligen pröfvad och godkänd garanti skulle ställas för företagens verkställighet; hvarförutan den föreskrift Jemnades, att arbetet skulle börjas åren 1837, i838 eller 183g, då bidraget linge lyftas; äfvensom K. M. tillkännagaf, det K.
St. ville göra propos. om fortfarande anslag för berörde ändamål från sistnämnda år.
Nu är förhållandet sådant, att icke något dylikt arbete är börjadt, emedan de föreskrifna förberedande åtgärderna icke blifvit uppfyllda, eller någon anmälan från associationerna skett, förrän mot slutet af sisth år, då de begärde åtskilliga förberedande åtgärders vidtagande, utan att vidröra hufvudsaken.
Denna anmälan remitterades till Storamirals-embetets 3:dje afdelning, och är der underhandläggning.
StatsUtsk. har i sitt betänk, fullständigt utredt denna fråga, i hvad den kan inverka på frågan om ett anslag för detta år, i afseende på nämnda företag.
Vi veta, att de 5 år, för hvilka R.
St. vid sista riksdagen beviljade anslag till ifrågavar. ändamål, tiliändagingo med sisth år; då den nya statsregleringen icke kan börja, förrän med nästkommande år, så uppkommer ett år, nemi. det innevar., hvarunder ingen arbetsplan kan uppgöras och fastställas förde s. k. strömrensningarna, och inga större arbeten företagas, ehuru flera äro af mycken vigt och särdeles behöfliga.
StatsUtsk. har visat, att genom de för Forsshaga och Degeforss slussanläggningar reserverade medlen, utgörande 21.000 r;dr, tillika med hvad uti Storamirals-embetets 3:dje afdelning linnes i behåll, uppkommer en för strömrensningarna i allmänhet detta år disponibel summa af 23,000 r;dr.
Vid sådant förhållande tillstyrker jag, med afseende å det vigtiga och nyttiga ändamålet, återremiss af betänk., på det StatsUtsk. må komma i tillfälle att taga i öfvervägande, huruvida Ulsk. skulle finna lämpligt, att åtminstone tillstyrka fyllnad af hvad som brister uti det begärda beloppet af 50.000 r:dr, med skilnaden emellan denna summa och de såsom disponibla befintlige 28,000 r:dr, hvarigenom 5o,ooo r:dr för innevar. års arbeten blefve att påräkna, utan ringaste sammanblandning, hvarken med den föregående eller blif 2 II.
Ci Den »9 Februari t- ra. vande statsregleringen, I händelse af återremiss, anhåller jag a 11 delta mitt yttrande måtte få åtfölja densamma.
I anledn. af en värd talares yttrade förmodan, att Storarnirals-embetets 3:dje afdelning ei skulle kunna -gå i författning oin uppgörande af arbetsplan för året, innan Sländerne fattat sitt beslut, om anslagets belopp, får jag meddela den upplysning, att detta embete redan projectvis uppgjort årets arbetsplan, under förutsättning, alt Ständcrne skulle bevilja anslag till lika belopp, som ägde rum sedan sist), riksdag.
Enligt denna arbetsplan, som blifvit meddelad StatsUts k., skulle blott några tusen r:dr erfordras til! undersökningar för året rörande nya arbetsföretag, hvilka medel, enligt hvad StaisUlsk. har visat, finnas för behofvet oafkortade disponibla, äfvensom Utsk. visat att medel finnas för redan påbörjade arbeten.
5o,ooo r:dr skulle således icke användas, till fullbordande af redan påbörjade arbeten, utan till nva arbetsföretag, hvilka under årets lopp ingalunda kunde fullbordas, och det vore således att hafva tagit på hand att bevilja medel till fullbordande af dylika nya företag.
Jag är visserligen icke bland dem, som tro, att anslag till sådana föremål, som de ifrågavar.
, höra till de minst nyttiga; men jag anser detta, likasom hvarje annat ämne, böra pröfvas i sitt sammanhang, hvilket ej kunnat ske, hvarken i Utsk. eller hos Stånden, då frågan partiel t framkommit.
Jag har äfven fått del af den ifrågavar. arbetsplanen, hvaruti undersöknirigskostnader finnas upptagna till 6,000 r:dr; men då jag för en stund sedan på detta rum frågade Chefen för Storarnirals-embetets 3:dje afdelning, huruvida af dessa 6,000 r:dr något kunde påräknas för Calmar län, svarade han sig icke inse någon utväg dertill.
Jag lärer uttryckt mig otydligt förra gången, emedan någre af mina grannär trott, att det förhölle sig med förevar. anslag sorn med den öfriga statsregleringen.
Men det är motsatsen.
Den gamla fortfar i allmänhet intill dess en ny statsreglering blir uppgjord; men så förhåller sig ej ined det af sista Ständer beviljade anslaget för vattencommunicntionerna, ty det upphörde med sisth år.
Det är således tidrymden från sisth års slut till nästkommande års början, för hvikeu anslag erfordras, på det icke arbetsföretagen må af bry las.
Hr von Troil liar ganska riktigt anmärkt, att om man nu företager sig nya arbeten, men sedermera icke vill bevilja nya anslag, så har man börjat hvad man icke kan fortsätta.
Jag vill ej nu lägga hinder deremot, att inskränkningar i nya arbetsföretag må beslutas, när frågan derom förekommer; men jag skulle önska, att sådana undersökningsarbeten, som angå strömrcnsningar icke måtte afbrytas
Den ag Februari f. m. ^83 under innevar. år, c!a skicklige och sakkunnige personer nu finnas att tillgå.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg ö fver läggningen' fulländad.
Hr Frih. o. Landtm, framställde propos. till bifall å -StatsUlsk» utlåt.
Då Hr Frih o. Landtm., i a nied n. häraf, förklarade, det han trott sig finna, att ja öfveiröstat nej, begärde Hr von Hartmansdorff votering.
Upplästes till justering ocb*godkändes följande voteringsproposition:
Den som bifaller StalsUtsks utlåt.
N:o 5, voterar ia; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, anser R. o. Ad. de vid StalsUtsks ntlå!:de N:o 5 gjorda anmärkningar föranleda dess återremitterande.
Efter vpteriugens slut, befunnos rösterna hafva utfallit sorn följer: Jo — 84- *\
Nej — ion. 13. R. o. Ad. åtskiljdes kl. ^ till 4 e. rn.
Iu fidem protocolli, f. O.
Lördagen den 29 Februari 1840.
Justerades fyra prot.uldr., innefattande il. o. Ad:s denna <la^ f. m. fylta<Ju beslut.
Justerades pleni-prot. för den i5 dennes e. ni.
Upplästes, och lades på bordet K.
M:s denna dag f. m. ankomna nåd. skrifvelse!- och propositioner, nemi: 1:0
Dess nåd. skrifvelse af den 24 dennes, ang:de ett at särskilde i nåder comiterade uppgjordt förlag lill förnyad tulltaxa; 2:0
Dess nåd. propos. af den dennes, ang;de bestämmandet af stadigvarande tull-afgiftei- å spanmål; 484 Don 29 Februari e. m. 3:o Dess nåd. propos. af den 24 dennes, ang:de åtgärderna till behöfvandes undsättning i missvextår; 4:o Dess nåd. skrifvelse af den 24 dennes, angrde grunderna för brännvinsbrännings utöfning, med hänsigt till förekommande af brännvinets omåttliga bruk; 5:o
Dess nåd. propos. af den i5 dennes, ang:de beloppet af den behaglig tids förlänings-spanmål, som vid ledig— blifvande pastorat bör bibehållas, och om återstodens användande ; 6:0
Dess nåd. propos. af den i5 dennes, angtde öfverlåtelse af kronoängen Skinnarvrån, såsom ersättning till kyrkoherde-bostället i Westra Tollstads socken, för en jord, som derifrån till kyrkogårdens utvidgande komrne att upplåtas.
Då nu till justering föredrogs Exped.Utskts förslag till und. skrifvelse till K. M., angtde af R.
St. godkända förslag till ändringar i Piikels grundlagar, i fråga örn en ändamålsenligare organisation af Statsrådet m. m., blef detsamma hegardt på bordet af Frih.
Hamilton, Hugo.
Besvärsoch Ekon.Utsk. Frih.
Flemings, Herman Reinhold, den 26 dennes e. m. på bordet lagda motion om afskaffande af älla krogar på landet.
Til! remiss föredrogs Hr Lagerlijelms, Pehr, den 26 dennes e. m. på bordet lagda motion, om ersättning för vissa förlorade inkomster åt Professor Cronstrand.
Den föreslagna summans eller pensionens obetydlighet ådrager sig uppmärksamhet, och denna obetydlighet synes dels motiverad deraf, att pensionen skall utgöra en påräknad och tilläfventyrs lofvad ersättning för en förut innehafd förmån, dels synes den särdeles väl öfverensstämma med Hr Professor Cronstands utmärkt enkla och anspråkslösa personlighet; roen jag förmodar, att Utsk. just uti denna sednare omständighet skall finna en gilltig anledn. till erinring om den gamla regeln: ”Mer än sin rätt man försyntheten ger, då ’’man ser honom mindre begära.”
Men det gifves äfven en annan och ganska vigtig anledn. för Ständerna, att vid detta tillfälle visa sig frikostige.
Statens högluppsatle embetsman draga ensarane löner och fördelen af åtskilliga ganska indrägtiga tjenstebefattningar, under det deras underordnade få vidkännas den dermed förenade mödan och arbetet.
Hafva väl desse högtuppsalte embetsman förtjenster om fäderneslandet, som tåla någon jemförelse med Hr Cronstrands, sådana dessa visst icke för högt blifvit af motionären uppgifna?
Och Den 29 Februari e. m. 485 dode föreslår man för honom endast 3 å 4°o r:dr!
Sådana missförhållanden öfverklagas allmänt af folkets män, hvilka önska att gå en ny och bättre tid till möte, och hvilka uttala sina önskningar i tal, i skrift, i adresser, som — ”lag— "gas till handlingarna.”
Nu yppas tillfälle att uttala denna önskan — i handling, att inför Regering och folk ådagalägga, att folkets ombud älska och värdera den sanna förtjensten.
Jag hoppas, att denna erinran ej skall gå förlorad för StatsUtsk., hvilket jag icke vill gå i förväg med något förslag om, huru manga gånger summan må fördubblas.
Jag har sökt i denna motion alt göra förslaget så lindrigt, som det möjligen kunde blifva.
Jag har ställt det endast på en ersättning för hvad jag tror man velat, men ej kunnat gifva Professor Cronstrand.
I händelse ledamöterne af StatsUtsk. taga kännedom örn mannens förtjensler under den långa tjenstetiden, och om det förträffliga arbete, som han har under händer och kommer alt snart utgifva, nemi. en praktisk lärobok i astronomien; så är jag öfvertygad om, alt de oåtsporde skola veta att lägga lill hvad de finna svarande emot R.
St:s värdighet, i händelse jag lyckats fästa StatsUtsk:s uppmärksamhet på detta ämne.
Remitterades till SlatsUlskottet.
Vid förnyad föredragning af Hr Cedercronas, Joli.
Ulrik, den 26 dennes e. m. på bordet lagda motion, om en årlig afgift af en hvar, som vill utöfva jagt, till bildande af en fond för praemier till rofdjuts dödande utan skallgång, blef denna motion remitterad till Bevilln.Utskottet.
Ånyo föredrogs Gr. Frölichs, Gustaf, den 26 dennes e. m. på bordet lagda motion, 0111 anslag lill ett praktiskt landtbruks- och slöjde-institut i Södermanland.
Då det var under min landshöfdingetid, sorn det ifrågavar. institutet inrättades i Södermanland, och jag för 5 år sedan på detta rum yttrade mig, ehuru utan framgång, till förmån för inrättningen; så kan jag icke annat än förena mig med den värde motionären och tillstyrka saken, hvarjemte jag hos R. o.
Ad. anhåller om remiss' på motionen.
Då jag begärt ordet, för att yttra mig öfver den ifrågavar. motionen, ar del ingalunda för alt sätta mig emot anslag i allmänhet för upplijelpande af Svenska jordbruket; tvertom tror jag mig äga nog erfarenhet i jordbruket, för alt inse, att denna kunskapsgren hos oss behöfver utvecklas.
Jag skall ej göra mig skyldig lill förebråelsen att yrka stora anslag i allmänhet, men 48G Den 29 F e L r u a r i e. m. trör, att näst de anslag, sotn äro nödvändiga för statsmachinens jemna gång, äro inga angelägnare, än de som lemnäs åt jordbruket.
Sedan jag nu yttrat dessa principer, vill jag tillämpa dem på ifrågavar. fall. Gr.
Frölich har begärt 5ooo rjdr för jordbruks-insfitutel i Södermanland, Hr Rosen 3ooo r:dr för ett dylikt institut i Skåne, och jag tror att flera ansökningar i sådant afseende skola inkomma; specielt vet jag, att Jandshöfdingat ne i de 3:ne Småländska länen redan föll. sommar begärt anslag för ett jordbruksinstitut i denna provins.
Således är det icke blott i de provinser, som nu äro förordade, som man haft för afsigt att inrätta sådana instituter, utan jemväl i andra delar af landet.