Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skrifvelse af den 12 i samma månad, om fortgången af Liquiden utaf senare hälften af merbelörde Lån-understöd, K. M:t, som härvid inhemtat, att å den utlemnade summan då redan 2j7,483 R:dr 16 sk. blifvit i Capital återbetalte, samt att behörige åtgärder voro vidtagne till återstodens indrifvande, funnit godt i Wäder förordna, att hvad å Lån-summan då redan influtit, eller hädanefter inflyter i Capitalafbetalning, skulle, genom K.
StatsContoirets försorg, till RiksgäldsContoiret återlemnas.
Revisorerne utaf den från vederbörande i RiksgäldsContoiret infordrade oell, under den 5 December sistberörde år 1827, meddelade uppgift inhemtat, att K.
StatsContoiret låtit till RiksgäldsContoiret lefverera 249,750
R:dr, så att sistnämnde dag endast 25o R:dr vore oguldne utaf den lyftade summan af 25o,ooo R:dr.
Vidare yttra sig Revisorerne: ”Det här ofvan intagne, Fullmäktige meddeldte Utdrag af StatsRådets Protocoll, i afseende på ifrågavarande CreditivMedels lyftning, upptager väl icke ändamålet af desse Medels användande, änskönt uppgiften deraf måste legat till 366 Stats -Utskottets grund för StatsRådets dertill lemnade enhälliga tillstyrkande; raen, ehuru R.
St:r, vid i8a3 urs Riksdag, beslutat det villkor, vid mindre Creditivets lyftning, att de utomordentliga behof och föremål, i och för hvilka, de summor, som deraf uttagas, ansetts erforderliga, skola fullständigt uppgifvas och en summarisk Redovisning deröfver upprättas; Likväl, och enär detta heslut icke blifvit åberopadt eller innehållet deraf omnämndt uti den slutliga Skrifvelse till Fullmäktige i R:g:sContoiret under d. 16 Dec. 1823, hvari R.
St:r, genom deras Statsutskott, med anledning af 63 §. i 1809 års RegeringsForm, anordnat det mindre Creditivet, att, vid utomordentliga tillfällen och behof, uppå K. M:ts Nådiga tillkännagifvande härom, från R:g:sContoiret utbetalas, hvaremot R.
St:r, enligt i3 §. af 1823 års Riksdags-Beslut, Jemnat till rättelse det af K.
M:t i Nåder meddelade förklarande, att K. M:t, i afseende på Creditivens begagnande och Redogörelsen derföre, vill noga iakttaga hvad 63 och 64 §§.
Riksdagsordningen i detta afseende föreskrifva, utan medgifvande af sådana villkor och föreskrifter, som deremot kunna vara stridande, hafva Revisorerne funnit, det Fullmäktige, under saknad af bestämd föreskrift om fortfarandet af det villkor, som R.
St:r i förstnämnde måtto stadgat, icke kunde anses, genom ifrågavarande Creditiv-summas utbetalning, hafva underlåtit något, som dervid blifvit dem till iakttagande ålagdt.
— Då Hrr Revisorer likväl af ofvannämnde förhållande icke säkert kunnat bedöma, huruvida, med tillämpning af förenämn - Beta nlanden. 367 de Grundlags-ställen, R.
St:rs fordran af föremålets uppgift och summarisk redovisning, såsom villkor för mindre Creditivets lyftning, må anses vara eftergifven, eller böra fortfara, så .hafva Hrr Revisorer hemställt, om icke R.
St:r framdeles skulle finna nödigt, att, genom mera bestämda föreskrifter i denna fråga, gifva åt deras Fullmäktiges och Revisorers omdöme en säker och ofelbar ledning.
— Slutligen innehåller Berättelsen: Af K.
StatsContoirets Skrifvelse till Hrr Fullmäktige i R:g:sContoiret visas den lyftade Creditiv-summans föremål, nemligen undsättning för JernVerks- och Såg-egare i Wermeland:
Och blifva R.
St:r således sjelfve i tillfälle ntt pröfva, huruvida Creditivets disposition lill en så beskaffad utlåning må finnas med R.
St:rs afsigt öfverensstämmande.
Men enär Hrr Revisorer ansett utom fråga, att den af Låntagarena erlagda ränta borde tillfalla R:g:sContoiret, af livar» medel
Lånet blifvit försträckt, med så mycket större skäl, som delta Contoir måst tidtals upptaga
Lån mot ränta; så hade Revisorerne tillstyrkt Hrr Fullmäktige, att, derest vid inbetalningen af de a5o R:dr, som, den 5 December 1827, voro återstående på det Capitalbelopp, hvilket, till följd af K.
M:ts Nådiga Bref den 27 Junii nämnde år, skulle till R:g:sContoiret återgäldas, någon ränta icke varder lefvererad, då göra erinran om utbekommande af R:g:sContoirets tillständiga rätt i detta hänseende. (p. 1—4 Rev. B.)
Med anledning af detta Revisorernes tillstyrkande, hade Hrr Fullmäktige, då, vid inbetalningen af 368 Stats- Utskottets nyssberörde Capital-återstod, någon ränta icke blifvit aflemnad, aldraförst anmodat K.
StatsContoiret foga anstalt derom, att de ränte-medel, hvilka, enligt af Fullmäktige i JernContoiret upprättad Slut-Liquid, redovisas och till K.
StatsContoiret lefvereras, måtte komma ft:g:sContoiret till godo; men, enär, till svar härå, under den 4 Januari! 1828, K.
StatsContoiret lemnat den upplysning, att de utaf ifrågavarande Creditiv-medel disponerade
Lån voro med ränta återbetalte, men att, i anseende till åtskilliga gjorda dispositioner af dessa ränte-medel, de icke kunde från K.
StatsContoiret lefvereras, vände sig Fullmäktige till K. M:t, med underd. anhållan om Nådig upplysning, när de utöfver omkostnaderne för de utlånte i5o,000 R:dr återstående ränte-medel till R:g:sContoiret voro att förvänta; hvarpå K.
M:t i Svar under d. 20 Februarii 1828 i Nåder behagade Fullmäktige meddela, att sorn uti de, beträffande lyftning af mindre Creditivet, gällande föreskrifter, något förbehåll om räntas erläggande ej blifvit gjordt, K. M:t funnit Fullmäktiges ifrågavarande underd. framställning icke föranleda till någon åtgärd; — helst i förevarande fall, den å omförmälte ränte-medel, efter bestridande af omkostnader för medlens utlåning, uppkomne behållning blifvit använd till understöd för de, genom vådeld nödställde Invånarena i Borås Stad, och sålunda utgått till ett föremål, för hvilket K. M:t, år 1822, disponerade medel af mindre Creditiv-summan; och hvilket K.
M:t ansett desto hellre tillhöra Dess Nådiga omsorg, som Hrr Betan kande n. 369 Hrr Fullmäktige varit, genom det för dem faststäldte Reglemente , förhindrade, att medgifva någon lättnad för nämnde Invånare, vid återbetalningen af de ByggnadsLån, som R.
St:r, efter förra eldsvådan, dem beviljade.
Hvad sålunda förekommit har Utskottet tagit under öfvervägande.
Och beträffande först Creditivmedlens utlemnande från RiksgäldsContoiret, så tinner Utskottet icke något, att, i afseende härå, emot Hrr Fullmäktige erinra.
Vidkommande åter frågan om räntan , så anser Utskottet, det Hrr Revisorerne rätteligen fästat sin uppmärksamhet härvid; likasom Hrr Fullmäktige, i afseende på verkställigheten af Hrr Revisorernes föreskrift, icke underlåtit något, som på dem kunnat ankomma.
När likväl, hvarken uti 63 §. af RegeringsFormen, ang:de lyftningen af mindre Creditivet, eller uti R.
H. St:rs till K. M:t i detta ämne aflåtne underd.
Skrifvelse, ej heller uti StatsUtskottets utfärdade Anordning å desse medel, omförmäles någon ränta, som å lyftade Creditiv-medel skall godtgöras, samt den ifrågavarande räntebehållningen blifvit använd för ett godt ändamål, hvartill annan tillgång saknats, anser Utskottet det anmäldte förhållandet nu icke gifva anledning till någon vidare åtgärd. §. 3.
An gede Partial-Obligationer, hörande till R.‘g:s Con toirets fordna Utrikes Gäld.
I afseende på R:g:sGont:s fordna UtrikestGäld, är af Hrr Revisorer anfördt, att de trött sig icke böra 24 3yo Stats-Utskottets lemna oanmärkt ett förhållande, som, i deras tanka, förtjenar uppmärksamhet.
— Efter de upplysningar, Hrr Revisorerne varit i tillfälle inhemta, äro PartialObligationerne för de i Leipzig och Holland upptagne
Lån icke utfärdade af R:g:sContoiret, utan af Commissionairerne för Lånen, hvaremot Hufvud-förbindelserne, hvilka skola tjena till säkerhet för dessa Partial-Obligationer, äro deponerade hos vederbörlig Autorite' å den Ort, der Lånen äro upptagne.
Och om nu under hand inlöste Partial-Obligationer skulle, genom någon tillfällighet, gå förlorade, innan desamnåa blifvit företedde och annullerade hos den Autorite', under hvars vård Hufvud-förbindelserne finnas, så skulle, oaktadt Skulden till det belopp, de inlöste partialObligationerne innehålla, blifvit betald, på grund af Hufvud-förbindelserne, så vida någon afskrifning å dem icke egt rum, möjligen i en framtid kunna väckas anspråk på Statens skyldighet att godtgöra hela det belopp, hvarå dessa Förbindelser lyda.
Och då Revisorerne tillika hade erfarit, att åtskillige partialObligationer, hörande till Lånen i Leipzig och Holland, blifvit, före i8i5 års Riksdag, tid efter annan, genom RiksgäldsContoiret, liquiderade, men att der icke finnas gällande Afskrifningsbevis för dessa Obligationers belopp, så hafva Hrr Revisorerne ansett sig böra fästa Hrr
Fullmäktiges uppmärksamhet på ofvanberörde förhållande, för att vidtaga de åtgärder och utvägar, hvarigenom de befarade möjliga olägenheterne må kunna, äfven i den mest aflägsna framtid, förebyggas. (p. 5 Rev. R.) Betänfcanden. 37!
Härvid liar Utskottet, utaf de hos Hrr Fullmäktige i RiksgäldsContoiret torde protocoll och dertill hörande Handlingar, inhemtat, att sedan Hr StatsSecreteraren för Handels- och Finance-Ärenden, uti en till Hrr Fullmäktige under den 5 Mars förlidit år 1828 a flåten Note, tillkännagifva K. M:ts Nådiga Beslut, att låta till Leipzig utskicka, för att å Hufvtid-förbindelserne afskrifvas, de uti RiksgäldsContoiret förvarade, annullerade partial-obligationer, hörande till det derstädes, år 1802, upptagne Lån; och att i sådant hänseende, en fullständig Förteckning in duplo öfver dessa Obligationer borde uti RiksgäldsContoiret upprättas och till K.
M:t i underd. öfverlemnas, så hade Hrr Fullmäktige, uti den underd.
Skrifvelse!] af den 20 Mars, med hvilken nämnde Förteckningar till K.
M.‘t inskickades, framställt den underd. önskan och förmodan, att till vinnande af afskrifning på Hufvudförbindelserne, 1109 stycken partial-obligationer, hvardera på 1000 Fl.
Count, hvilka före år t8i5 blifvit här i Stockholm med Svenskt Bancomynt af RiksgäldsContoiret inlöste och derstädes förvaras, torde, genom K. M:ts Nådiga försorg, till Amsterdam varda utskickade.
Med anledning hvaraf K. M:t, uti Skrifvelse af den 10 nästpåföljande April, behagat till svar meddela, det K.
M:t i Nåder väl för godt funnit tillåta, att de, genom RiksgäldsContoirets försorg, inlöste partial-obligationer må, jemte de öfriga af K. M:t infriade, till Leipzig utsändas, för att å HufvudDocumenten afskrifvas; hvaremot K. M:t ansett, det böra bero af Hrr Fullmäktige, att sjelfve vidtaga erforder - 372 Stats -Utskottets lige åtgärder, i afseende på de till förra Svenska StatsLå nen i Holland hörande handlingar.
Utter hvad Utskottet äfven inhemtat, hade samtlige uti RiksgäldsContoiret förvarade, till LeipzigerLånet hörande PartialObligationer till ett antal af 2832 stycken, hvardera på 5oo R:dr Sachsiskt Conventionsmynt, och således äfven de af RiksgäldsContoiret inlöste, varit utskickade till Leipzig, samt efter det de samma derifrån återkommit, blifvit, på Nådig Befallning, till R:g:sContoiret öfverlemnade, jemte ett af Magistraten i Leipzig, under den 2.4 sisth October, ut~ färdadt Betyg, af innehåll: att förrberörde å en Betyget bifogad och deri åberopad Förteckning upptagne 2832 st.
Obligationer blifvit hos Magistraten företedde, annullerade oell dödade; så att det af Revisorerne, icke utan skäl, för nödigt ansedde Afskrifningsbevis för dessa Obligationer nu mera erhållits.
Beträffande åter de af RiksgäldsContoret, dels i Amsterdam och dels här i Stockholm inlöste, till f. d. Lånen i Holland, hörande Partial-Obligationer, för hvilka Afskrifningsbevis saknas, så hafva Hrr Fullmäktige, i afseende på dem, som, genom vederbörande Commissionairer i Amsterdam blifvit inlöste och der förvaras, till ett antal af 562 st., men för hvilka Afskrifningsbevis ännu icke kunnat erhållas, i sisth November månad uppdragit åt Svenske och Norrske Consuln derstädes Westerberg, att om anskaffande af väderbörligt Afskrifningsbevis besörja.
Och hvad angår de öfrige, ifrågavarande, till f. d. Holländska
Lånen hörande PartialObligationer, så kan för dem afskrif - Betänkande!). 373 ning på HufvudDokumenten icke erhållas, under annat villkor, än att Obligationerne företes till dödande i Holland.
— Men som, på ena sidan Hrr Fullmäktige ansett betänkligt, att härtill begagna sjölägenhet, och på den andra kommit i betraktande de dryga omkostnader, som Obligationernes förskaffande landvägen, antingen med Posten, eller ock med någon serskidt afskickad pålitlig man skulle medföra, hafva Hrr Fullmäktige funnit sig böra till R.
St:rs eget afgörande hemställa frågan om den ytterligare åtgärd, som bör vidtagas, i afseende på afskrifningen för dessa Obligationer, hvilka emedlertid äro till förvarande uti Bankens eldfria hvalf deponerade, och såmedelst all våda, i afseende på deras förstöring, förebyggd.
Yid öfvervägande af Hrr Fullmäktiges nyssnämnde hemställan, finner Utskottet, lika med Hrr Fullmäktige, icke rådligt, att låta afsända Obligationerne sjöledes, men som desamma förr eller senare, måste, på RiksgäldsContorets bekostnad, till Amsterdam afskickas, anser Utskottet lämpligast öfverlemna åt Hrr Fullmäktige, att härom föranstalta, när och på hvad sätt, Hrr Fullmäktige pröfva, att sådant med minsta kostnad, men utan äfventyr, må kunna ske; dock så tidigt, att H. M:t Konungens SlutLiqvidation icke derigenom fördröjes.
Och blir Utskottet i tillfälle, att om förhållandet med RiksgäldsContorets fordna utländska gäld lemna närmare upplysning, uti den allmänna Berättelse, rörande RiksgäldsConloirels för - 374 Stats-Utskottets vältning ocl» tillstånd, sora af Utskottet skall af gifvas. §• 3.
Ang:de Borgen för Te s t a rn e n t sB e vi 11 n i n ge n.
Såsom ett med BevillnitigsUppbörden nära gemenskap egande ämne, hafva Revisorerne fästat sin uppmärksamhet på ett serskildt inträffadt förhållande med TestamentsBevillnirigen.
— Ehuru uti K. M:ts Nådiga Kungörelse af d. ii Dec. i8u, angående åtskilliga omständigheter, att iakttagas för Controllen å nämnde Bevillning, är uttryckligen stadgadt och föreskrifvet, att, vid Testamentens uppvisande vid Domstolarne, ovilkorligen skola företes vederbörande Upphördsmäns Attester öfver emottagne och af dem, på eget ansvar, godkände Löftesförbindelser för BevillningsAfgiften, K. Svea Hofrätt likväl, i afseende på flera derstädes uppvisade Testamenten, emottagit sjelfva Original-Löftesförbindelserne och desamma, jemte de öfriga Handlingarne till RiksgäldsContoret inskickat; men hvarifrån de till K.
HofRätten måst återställas, för att, genom dess försorg, mot vederbörande Uppbördsmäns Attester, utbytas.
Och då de, genom Högstberörde Nådiga Kungörelse, påbudne Controllör på TestamentsBevillningen icke kunna handhafvas under annat vilkor, än alt hvad, som är stadgadt om Uppbördsmännens Attesters afleranande till Domstolarne, varder behörigen iakttaget, hafva Hrr Revisorerne ansett sig böra ofvanberörde förhållande anmäla, såsom en anledning för R.
St.Y att taga Betänkande n. 3y5 under öfvervägande, huruvida, till befrämjande af en säkrare och ofelbar verkställighet af hvad, i afseende pä TestamentsBevillningen, Domstolarne till iakttagande är föreskrifvet, det må befinnas nödigt, att någon serskild ansvarspåföljd för underlåtenhet härutinnan varder stadgad (p. 6. Rev. B.)
Utskottet, som för sin del instämmer uti Hrr Revisorernes åsigt, anser sig böra tillstyrka, att deras hemställan öfverlemnas till Lag- samt Bevillningsutskottens handläggning. §• 4- Angtde G ra t i fica ti o n till Commissaricn Ek.
Sedan Commissarien och Riddaren D. Ek, sorn har närmaste inseendet öfver Riksg.Contts hus och fasta Egendom, år 1025, hos Hrr Fullmäktige anmält nödvändigheten af åtskilliga betydligare, utvändiga reparationer å de till nämnde Egendom hörande byggnader; och hvilka reparationer, enligt vederbörande Byggmästares och Handtverkares bifogade Kostnadsförslag, skulle komma att uppgå till ett sammanräknadt belopp af 3ig8 R:dr 38 sk. 8 r:st B:co, så hade Hrr Fullmäktige väl bifallit dessa reparationer, men tillika förordnat, att verkställigheten skulle utbjudas på entrep renade.
I anledning af det uti Stockholms Tidningsblad härom införda tillkännagifvande, hade 2:ne anbud inkommit, det ena med utsatt summa af 4666 R:dr 32 sk., och det andra 4^oo R:dr, allt Banco, men, enär Hrr Fullmäktige funnit skillnaden emellan beloppet 376 Stats-Utskottets af Kostnadsförslaget och Anbudssummorne vara så ganska betydlig, hade Hrr Fullmäktige pröfvat lämpligt, att låta verkställa ifrågavarande reparationer, efter räkning, under ledning och tillsyn af Commissarien Ek. — Och då, enligt bemälde Commissaries afgifne redogörelse, hela kostnaden uppgått endast till 2319 R:dr 16 sk. 1 r:st., och således understigit Förslaget med R:dr 879: 22. 7., så hafva Hrr Revisorerna, med förklarande af deras bifall till de af Hrr Fullmäktige vidtagne åtgärder, tillika ansett sig böra till R.
H. St:r hemställa, att Commissarien Ek, i anseende till dess ådagalagde berömliga nit och omtanka vid utförandet af detta åt honom uppdragna serskildta
Värf, måtte med någon lämplig belöning varda ihogkommen. (p. 6 Rev. B.) Lika med Revisorerne, finner Utskottet Cbmmissarien
Eks ådagalagde nit och omtanka förtjena uppmuntran till efterföljd af andre Embetsman, åt hvilka serskilda förrättningar varda uppdragne; Och hvadan Utskottet anser sig böra tillstyrka, att, såsom ett vedermäle af R.
Sttrs uppmärksamhet, honom tilidelaa en Gratification af Fem Hundra Rtdr l>.'co, att utgå utaf R:g:sContoirets medel. §. 5.
Angrde Gratificationer till någre bland Gern. Assist.-Con t:s Tjenstemän.
Sedan det så kallade 4tde UtlåningsDepartementet uti Gen.-Assistance-Contoiret blifvit, år 1824, indraget, så hade vederbörande i nämnde Contoir, i Jutii Betänkande n, 377 månad Ar 1827, i anseende till en, serdeles under de nästförflutne sex månaderne, inträffad ovanlig tillökning i antalet af utgångne Lån, hos Hrr Fullmäktige anmält nödvändigheten af förrberörde, indragne
Departements återupprättande; Och hade Hrr Fullmäktiges pluralite' väl pröfvat, det ifrågavarande UtlåningsDepartement icke vara beliöfligt, men likväl ansett frågan härom böra till Hrr Revisorerne öfverlemnas; i sammanhang hvarmed Hrr Fullmäktige tillstyrkt Hrr Revisorerne, att hos R.
St:r anmäla de Tjenstemän vid Gem-Assist.-Contoiret, hvilka med Lånerörelsen varit sysselsatte, till erhållande af Gratificationer för deras ovanliga möda och nit.
Och hafva Revisorerne, beträffande det indragna UtlåningsDepartementets återupprättande, meddelat Fullmäktige det svar, att, då Fullmäktiges pluralite' pröfvat, att detta
Departement kan umbäras, och följaktligen icke är behöflig!, Hrr Revisorerne ansett sig så mycket mindre Lora tillstyrka ändring i detta af Hrr Fullmäktiges pluralite' fattade Beslut, som, genom 3:dje Punkten uti Instructionen för Revisorerne, det är dem uttryckligen förbjudet, att uti tillökning af Sysslor ingå.
— Hvad åter angår frågan om Gratificationerne, så hafva Hrr Revisorerne, efter inhemtade närmare upplysningar, funnit skäligt hos R.
St:r tillstyrka, att de Tjenstemän vid Gen.-Assist.-Gontoiret, hvilka under de sex sista månaderne af år 1826 och de sex första månaderne af år 1827 med Lånrörelsen varit sysselsatte, måtte med Gratificationer för deras nit och möda varda ihogkomne. (p. 31 R. B.) 378 Stats-Utskottets Utskottet har, i afseende på 4;de UtlåningsDepartementets indragning, inhemtat, att, enligt för nasti, år, på grund af Riksmarkegångs-priset för den under lönerne vid Gen.-Assist.-Contoiret beräknade Spannemål, fastställde AflöningsStat, uppgår besparingen på de vid nämnde Departement indragne Löner, till omkring 3ooo R:dr B:co. — Och beträffande Gratificationerne, så, och efter det Hrr Fullmäktige, enligt Utskottets begäran, till Utskottet inkommit med förslag, i afseende på, ej mindre summan af Gratificationerne, än äfven de Tjenstemän emellan hvilka den skulle komma att fördelas, anser Utskottet skäligt tillstyrka, att, jemlikt Hrr Fullmäktiges nyssberörde förslag, de deri namngifne Tjenstemän varda med Gratificationer hugnade, nemi. 3:ne UtlåningsCommissarier och en Casseur, hvardera Ett Hundra Sextio Sex och Två Tredjedels R:dr och 3:ne Contorsskrifvare, hvardera Sextio Sex och Två Tredjedels R:dr; och hvilka Gratificationer, till ett sammanräknadt belopp af Åtta Hundra Sextio Sex (866) R:dr 32 sk.
B:co, i händelse af R.
St:rs bifall, komma att oafkortade utgå utaf Gen.-Assist.-Cont:s medel.
Den 18 Februarii 1829.
Af Herr Grosshandlaren Ekerman:
Utskottets framställning ang:de de från R:g:sCont. lyftade 25o,ooo R:dr, anser jag, det H.
Utskottet bordt understödja Revisorernes i deras Berättelse gjorde hemställan om angelägenheten deraf, att R.
St:r genom bestämde föreskrifter om hvad som af Hrr Fullmägtige Betänkande n. 379 bör iakttagas, vid lyftandet af de uti 63 §. af RegeringsFormen omnämnde Creditiver, på det derigenom en säker och ofelbar ledning må gifvas åt så väl Hrr Fullmägtiges, som Revisorernes omdöme och i afseende å den ränta som för de meddelade Lånen influtit, så synes det mig vara så mycket mera obestridligt, att samma Ränta bordt hållas R:g:sContoiret tillhanda, som detta Verk sjelf hittills till sine utgifters bestridande varit nödsakadt att emot Ränta upplåna Penningar.
N:o 68- Memorial!
St:r vid sista Riksdag, enligt Deras underd. skrifvelse till K. M:t d. 3 December i8a3, beslutit,att Allmänna IndragningsStaten, hvilken förut, i sammanhang med R.
St:rs Revisorers Berättelser, hvartannat år blifvit genom trycket meddelad, i det ställe skulle, endast vid hvarje Riksdag till hela dess innehåll genom Trycket utgifvas, samt att, vid de emellan Riksdagarne inträffande Revisioner af StatsVerket uti deröfver utfärdande
Tabeller upptagas och allmängöras de förändringar, som sedermera förefallit och hvarigenom denna Stat blifvit ökad eller minskad; i enlighet med hvilket beslut R.
St:r jemväl förordnade, att IndragningsStaten för samma år 1823 skulle till trycket befordras, samt på enahanda sätt som publika författningar utgifvas till allmän kännedom , jemte Extract af Rikshufvudbokens Capital-räkning med bilagor att tued Post- och InrikesTidningen utdelas; så har Ut - 38o Stats-Utskottets skottet, med anmälan härom, funnit sig böra till R,.
St:r vördsamt hemställa, huruvida R.
St:r må finna nödigt, att enahanda åtgärd, i afseende på den nu varande Allmänna IndragningsStaten för år 1828 af Utskottet vidtages; hvarvid likväl Utskottet tillika anser sig böra upplysa, att kostnaden för samma tryckning, i anseende till den vidlyftiga omfattningen af berörde
Stat icke torde komma att understiga det belopp af 790 R:dr B:co, hvartill den sista gången uppgick, och med afseende hvarå Utskottet för sin del tror nyttan af ifrågavarande tryckning icke motsvara de derföre erforderliga utgifter.
Utlåtande, angående Anslag af Medel, till fullbordande af de i Hufvudstaden anlagdc Correctionslnrättningar.
(U.-A.) Till R.
St:r har K. M:t aflåtit följande af Samtelige Respective RiksStånden till Utskottet remitterade Nåd.
Proposition af den 26 sisth November.
(Se i:sta Samlingen af Bih. N:o a3.)
Ehuru R, II.
St;r, uti Styrelsens öfver Fängelserne och Arbctslnrättningarne i Riket vid Högstberörde Nåd.
Proposition bilagde underd.
Skrifvelse af d. 17 Nov. sisth år, finna en i både moraliskt och oeconomiskt hänseende vät grundad framställning af Correetionsväsendet i hela dess omfattning; har dock Utskottet, egenteligen med ledning deraf ansett sig böra sammanfalla de hufvudsakliga upplysningar, hvilka kunna tjena lill Betänkan den.
381 grund för bedömandet af det dermed åsyftade för menskligheten gagneliga ändamål.
Behofvet af Allmänna Arbetsanstalters inrättande till beredande af en mildare och lämpligare utväg att förvara och behandla straffade förbrytare eller vanartige personer, än att öfverlemna dem ut det overksamma’ och i alla afseende!! skadeliga fängelselifvet, hade redan år i8o4 föranledt till stiftande af sådar.e Inrättningar i Carlskrona och på Sveaborg. —•
Finlands frånträdande förorsakade likväl att nyttan af den sistnämnde Inrättningen gick för Sverige förlorad, och, i brist af Arbetsinrättningar, blefvo Fängelserne på en gång straffanstalter åt förvunne brottslingar och förvaringsinrättningar för lösdrifvare och lättingar: trängsel samt en högst vådlig och skadlig sammanblandning af brottslige och icke brottslige blefvo närmaste följderne af detta olyckeliga tvångstillstånd, och de skadliga verkningarne deraf visade sig på flerehanda sätt.
Sedan detta tilltagande onda till någon del blifvit afhjelpt genom inrättande på åtskillige ställen af de uti K.