Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nödvändigheten af en ordentlig Undervis, nings anstalt} uti hvad yrke sorn helst, lärer ej af någon kunna bestridas, lika litet som billigheten att enahanda tillfälle till undervisning bör lemnäs lika åt alla, af hvilka man med rätta bör fordra lika brukbarhet.
Att vidlöftigare anföra några skäl till den: na min vördsamma framställning, vore att fela emot Högloft.
Ridderskapets och Adelns alltid upplysta och rättvisa bedömmande men som de Medel, hvilka af Rikets Högloft.
Ständer blifvit på Stat uppförda för ExercitieEsquadroner vid Kongl. Skånska Husar- och Smålands DragonRegementerne, redan äro fördelta äfven till CarabinierRegementet, äro de alldeles otillräckliga till någon vidale utsträckning, hvarföre jag i ödmjukhet vågar föreslå och med stöd af hvad jag i korthet nämnt, äf* ven förhoppas att Rikets Högloft.
Ständer täckas för LifRegementets båda CavalierieCorpser anslå nödiga Medel till ExercitieEsquadron efter samma grund som för Kongl. Smålands
DragonRegemente blifvit följd , äfvensom jag ödmjukligen anhåller, att detta mitt Anförande måtte blifva till StatsUtskottet remitterade.
Lades på bordet, Den 2 Januari!. ' 105 Herr cij Stenhoff Christian, uppläste följande:
Ej mindre med anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om allmänna PenningeRöreisen och Myntvärdets upprätthållande, än Rikets Ständers Herrar Revisorers Berättelse angående StatsVerkets förvaltning , hämtar jag dubbel anledning, att ej allenast förnya, utan ock att än vidare utsträcka min nästlidne Riksdag väckte Motion om Tullverket.
Inkomsterne deraf till Staten äro af den betydenhet, att om de rätteligen behandlas, skall Resultatet öfverstiga allt hvad förut blifvit både beräknadt och verkligen influfitj men då bör både Styrelsen , Uppbördsverket, Räkenskaperne och Bevaknings-anstalterne alldeles omskapas, hvilket allt, i anseende till TullStatens underhåll, nu medtager otroliga utgifter, utan att befordra ändamålet.
Uti underdånig
Skrifvelse af den 7:de Au^ gusti 1815 hafva Rikets då församlade Ständer hos Kongl Majit underdånigst ashållit om en förändrad Organisation af Tullstyrelsen och att den öfverlsmnades åt sérskilte Embetsman, som ej genom andra göromål voro hindrade, att med odelad uppmärksamhet följa Ärendernes gång, och att desse Embetsman® Löner, fastställda till ett förderas utkomst tillräckligt bestämdt belopp, utan beräkning af vissa procent på den af Importen inflytande uppbörden, ehuru de kunna utgå af Tullmedlen, uppföras pä Rikets Stat; att TulJgtaten ställes på ntilitairisk Den 2 Januari!. fot; att inom berörde Inrättning enahanda befordringslagar blifva gällande, som vid pt-iblique Verk: att redovisningen tor Tuliuppbörden ställes på samina fot, som den för Rikets Uppbördsverk i allmänhet: att Tullmedien på bestämd tid i LandtRänterierne insättas: att vid hvarje månads slut ett Sammandrag af TullJournalen i hvarje Stapelstad från trycket utgifves. , innehållande uppgift af Export och Import, jemte namnet af Importeurerne, samt att alla Connscationsmål vid de ordinarie Domstolarne upptagas m. m.
Kongl- Majtts vidsträckta omsorg för Rikets val i allmänhet har, efter den upplysning Kongl.
Majus Nådiga Berättelse gifver, under den korta tid, sorn framflutit sedan sednaste Riksmöte, ,ej lemnat tillfälle, att vidtaga någon.
Författning till befordran af Riksens Ständers i förevarande
Mål yttrade underdåniga önskan.
Men som detta Mål är 3f högsta vigt för Statslntraderne och , Kongl.
Majrts högstberörde Nådiga Proposition äfven innehåller, att inkomsten af Stora Sjötullen skulle befordra förslaget tili Myntvärdets förbättring, samt Riksens Ständers Ide.rar Revisorers afgifna Berättelse om Statsverket nog tydligen utvisar huru Räkenskaperne vid Tullverket och Redogörelsen för Inkomsterne äro af en mer än opåiiuig beskaffenhet, hvadan , i sammanhang dermed, Herrar Revisorer till Riksens nu för-, samlade Ständer hemställt, det måtte åt nuvarande Statsutskott öfverlemnas , att söka närmare utreda frågan om Regleringen af Den 2 Januarii.
I®7 TullVcrkets Styrelse och Räkenskaper, äf. vensom och enär, likmätigt 60. §. i RegeringsFormen af den 6:te Junii 1809, TullMedlen äro en Bevillning samt utgöra en bland Statens betydligaste Intrader, men Riksens Ständers åtgärd hittills icke blifvit sträckt till någon egentelig granskning af Tull Verkets Räkenskaper, hvilka likväl Revisorerne ansett tillhöra Riksens Ständers rätt; allt derföre hafva äfven Herrar Revisorerne till Riksens Stan* ders Förordnande hemställt, om icke Tullverkets Räkenskaper och Förvaltning böra, lika med StatsVerkets öfrige, på samma gång af Riksens Ständer eller deras Revisorer ordenteligen granskas, helst TullVerkets Räkenskaper icke undergå Revision i Kongl. KammarRätten.
I anledning af allt detta anser j»g för en medborgelig pligt, att yttra mina torkar uti denna för Statens inkomster högst v.g*.‘iga fråga.
Lika så visst det är, att nuvarande General-Tullstyrelsen vanligen blott några timmar en dag i hvarje vecka sammanträder, och lemnar sin uppmärksamhet åt de inom Tullverket vidt omfattande göromål; lika ostridigt är att högbemälte
Styrelse hvarken medhinner eller kan med den noggranhet, som Verkets rätta drift fordrar, och med Statens intresse är förenligt, behandla göromålens angelägna granskning eller fortgång.
Oemotsägeligt blir alltså, att då med Statens väl är förenadt göromålens jemna gång, fordras nödvändigt en annan, mera verksam Den 2 •?annani.
General Tullstyrelse, som dageligen behandlar göromålen.
Denne kan , efter min olorgripeliga tanke, bestå af en Ordförande eller General TullDirecteur och högst Tre Ledamöter, under namn af TullRåd eller General -ln-spec - teurer, hvilka med dun Stat, som nu ar bestämd för Kongl, General TuilDirectionen och dess enskifte Secretera-re och Canceilie» böta kunna besörja Tullstyrelsen till hela dess vidd och följakteligen äfven de göromål, som nu till ÖfverDirecteursEmbetet höra, då de dagligen, lika med andre Coliegier, handlägga arbetet, i följd hvaraf ÖfverDirecteursEmbetet med dess Canceilie kan indragas och ej vidare betunga TullStatens inkomster.
En af förenämde General Tulls yrels^ns Ledamöter bör tourvis resa kring landet och med egen uppmärksamhet bådekrfara TullkammarDistricternes beskaffenhet slmt controllera vederbörande Officianters förhållande, hvilket måste medlöra en högst nödig kännedom om TullLagarnes verkställighet.
Genom en säd n StyrelseForm kan hela den befattning
ÖfverDirecteursEmbetet nu är uppdragit, att bearbeta, utreda och föredraga alla Bevaknings-,' Camcral och Justitia ärender, directe från vederbörande till GeneralTullStyrelsen inlemnas och af Ledamöterne sjelfve utredas och afgöras, samt till underhafvande Betjening i Stockholm och Landsorterna från Styrelsen expedieras.
Nuvarande omväg med ÖfverDirecteurens föredragnings, sätt fördubblar och uppehåller
Expeditionernes fortgång, i thy att samma saker först utål ÖfverDirecteuren skola, innan föredragningen.
Dén 2 Januari!. 109 utarbetas, och sedan General TullDirectiotaen tagit sitt beslut, samt detsamma ifrån sitt Canceilie expedierat, å nyo omskriivas i Öfver» Directeurens Cancellie och derifrån till Vederbörande emanera.
I Norrige finnes icke eris någon General.Tullstyrelse och än mindre ÖfverDirecteursEmbete med serskilt Cancelliet Disfrict - TullKamrarne derstädes stå directe. under Kongl.
Regeringen och dess Handels- och FinanceDepartement.
Att hela Tullverket bör uppföras på Rikets Stat , och att Räkenskaperna om Intrademe böra törenklas, och lika med andra Statsverket tillhörande inkomster, granskas och redovisas, är så fullständigt uti Riksens Ständers ofvan åberopade underdåniga Skrifvelse samt Herrar Revisorers Berättelse utredt, att något vidare tillägg ej är af nöden; men deraf tror jag äfven följa , att så väl General - Tullstyrelsens Ledamöter , som de fleste vid Tull-!
Verket varande Embets oeh Tjenstemän hvarken böra innehafva något annat af Staten lö-t nadt Embete, eller kunna från deras vid TullVerket innehafvande Tjenste befattning annorlunda än efter laga åtgärd skiljas- Dock vore nödigt, att ÖfverOfficianterne vid Tullverket endast med Konungens Constitutorial förses, så att , när någon anmärkning emot dem af deras Förmän i underdånighet anmäles, och de, deröfver hörde, fått sig förklara; Kongl- Maj:t må kunna om deras endtledigande eller annorlunda vidtaga det beslut, Kongl. M'aj;t i Nåder för godt finner. 110 Den 2 Jamtarii.
I alla Embetsverk finnes i allmänhet de Styres- och Embetsman vara mest skicklige, som med Theoretiska kunskaper i Embetsvägen förena egen erfarenhet , den de inhämtat igenom handläggning vid göromålen i de lägre grader inom Verket.
Samma rättsgrunder borde äfven vara användbara vid TullVeiket och synnerligen iakttagas, då en ny Organisation af Tullstyrelsen påtänkes, så att Embets-göromålen både af högre och lägre Embetsman hufvudsakligen genom egen åtgärd behandlades.
En känd upplyst Statsman har, enligt en tryckt Tidning för år 18*3» visligen yttrat: ”Att Organisation af ÖfverSty ”relsen vid Tullverket ej litet verkar på rikt’’ningen af UnderBetjeningens bemödanden, ”och på Författningarnes efterlefnad , och latt , ”der detta ej iakttages , de första rummen uti ”Tullstyrelsen vore föga annat än Pensionai”rer, hvadan de, närmast intill deni varande ”Tjenstemän voro de enda verkande.”
Om Sveriges Tullverk sättes på RiksStat och alla Styrelsens Oflicianter tillsättas samt befordras enligt förenämnde grunder, och således på lika sätt, som vid alla andra Statens Embetsverk, skulle hopp om befordran till betydande och val lönta Embeten åstadkomma säker tillgång på skickliga och förtjenstfull» Officianter vid Verket, deremot annan behandling medför både liknöjdhet och håglöshet.
Att Tull- och LotsVerken måtte förenas och sättas på Militairisk fot, hafva jemväl Riksens Ständer i underdånighet före - Den 2 Januari!. lil slagit; derigenom kunde
Lotsjagterne lättare och med mindre kostnad uppfylla det ända* mål, som med''Inrättningen af Tulljagterne år åsyftadt ; beqvämligen skulle äfven DykeriInrättningen , när Octroyen derom löper tili ända, samt TolagsTjenstemäns
Löner och lagliga sportler kunna dermed förenas:
Enär sålunda Tuli Lots Dykeri - och Tolags- Tjänstemäns Löneinkomster sammanslogos, skulle ej mindre en betydlig inkomst för Staren vinnas, än ock tillräckligare Löner för ett inskränktare antal Officianter åstadkommas, så att desse med redlighet och en oafbruten drift kunde sysselsätta sig endast med Statens ärender.
Redan år 1814 är Dykerilnrättningen i Ryska Finland genom Kejserlig Förordning upphäfven.
Den mängd af illa lönta Tjenstemän i alla nyssnämnde Verk kunde , sedan de nödvändiga blifvit bibehållna trch med bättre Löner försedda, de öfriga blifva för Staten mycket nyttigare Medlemmar.
I fråga om öfverflödig Betjening kan Götheborgs Districts TullkammareBetjente, emot den i Norrige, exempelvis nämnas:
Enligt 18*17 års Calender, finnes vid de förra 36 Ordinarie Öfver - och UnderOfficianter och Tjenstemän , oberäknad serskild UnderBetjening.
Uti Christiania i Norrige, innehållande omkring 10,080 Invånare, äro blott två ÖfverOfficianter:
I Bergen med 20,000 Invånare endast fyra och i Trondhjem, befolkad lika med Christiania , blott två sådana Embetsman.
Lika an - 112 Den 2 Januarii. märkning kan äga rum i anseende till Gränsbevakningen emot Norrige, hvarvid underhålles en betydande Stat af Öfverlnspectorcr , Ombudsmän, Inspectorer , Öfver Uppsyningsman, Tullnärer eller Under - Uppbördsman , Gränsridare och Vaktmästare innom särskildta
Districter, alla med Lön på Stat.
Då Norrige tillhörde Dannemark, skall gränsen , som till större del består af Berg, Skogar och Träsk, på långt när ej varit bevakadt med så betydligt antal Tjenstemän.
Att Organisationen af TullRäkenskaperne och Controllen i det hela måtte vara högst opålitlig, upplyses ej allenast af Herrar Revisorers Berättelse härom, utan ock don betydliga Balance, som nyligen vid Tullverket i Stockholm uppstått, och efter allmänna ryktet skulle utgjort omkring 200,000 R:r, men likväl blifvit på hvarjehanda sätt till det mesta ersatt.
Huru kan möjligen en så stor Summa, som efter Räkenskaperne influtit , kunna ullgripas, utan en straffbar efterlåten tillsyn ?
Lika förvånande upplysningar lemna de allmänt kända oförsvarliga förhållanden med missbruk af NederlagsFrih^ten , och huru i Götheborg man sökt anställa mordbrand uti NederlagsMagazin, der spåtior funnits inlagda uti packlårar, i stället för varor.
Sat sapienti.
Angående inre LandtTullsBevakningen , är jag, i anseende till dess totala indragning, af enahanda - I Den 2 Januarii» HZ handa tänkesätt med dem, hvilka både jag och en värd Ledamot af detta Riksstånd Herr Printzenskjöld till Högloft Ridderskap t1' och Adelns Protocoll nästli-Ine Riksdag yttrade.
Betjeningens underhåll belastar
Staten ärligen med en på intet sätt lönande utgift till och med innan sista Löne tillökningen, af nära 100,000 R dr Banco, underhållet af Tullhusen och Betjeningens Boställen inberäkna It, hvarförutan 6 å 700 ry-slolösa personer äro blott Statens tärande Medlemmar i ett Folkfatiigt Land.
Att Förslaget^ det alla ConfiscationsMål måtte af de ordinarie
Domstolarne upptagas
Och afgöns , leder äfven till en betydlig både besparing och indragning af öfverflödiga Tjenstemän:
Sådana mål äro af mycket mindre grannlaga beskaffenhet, än de, hvilka af Kämnärs- eller RådstuguRätter be* handlas och ej sällan angå Lif, Ära och Gods. I följd af allt detta , vågar jag i ödmjukhet föreslå : 1:0
Att Revision af TullVerkets Räkenskaper måtte under Riksens Ständers sammanvaro snart sättas i verkställighet, helst af de Herrar Revisorer, hvilka påbegynt detta arbete. 2:0
Att , då till granskningen af alla de serskilta Mål, som röra Tullverket och nu förmodligen förekomma, erfordras mycken tid och en oafbruten handläggning; ett serskildt
Utskott kunde alltså härtill utses och förordnas , helst Riksens Ständers Statsutskott , för Ridd. 0, Ad.
Fröt, II. B. 15, 16. 114 Den 2 Jamarli. alla andra dithörande vidsträckta och grannlaga göromål, troligen har af nöden all den ännu för Riksdagen återstående tid. 3:0 Att, då vid 1815 års Riksdag blef anmält, det Kongl. Maj:st
Nådigt behagat förordna en särskilt Comité, att öfverse och gran.; ska Tullverket i det hela , samt dess Betänkande angående det reglementariska afgifva, och alla sådana Handlingar, hvilka beredt Comiténs göromål, äro högst oumgängliga vid granskningen af TullVerkets Oeconomie och Styrelse ; det måtte alltså , genom HoiCancel* lersEmbetet, Högstberörde Comités Protocoller, med allt hvad dertill hörer, inbegäras. 4:0 Att Riksens Höglofl.
Ständer genom en stor
Deputation i underdånighet uppvagta Kongl. Maj:t och Hans Kongl. Höghet KronPrinsen, med underdånig framställning om vigten af en nödig Reform med hela Tullverket och dess Organisation , helst annorlunda ej kan med säkerhet tillvägabringas den af Kongl.
Majit i Dess Nådiga Proposition om Myntets förbättring påräknade säkra inkomst af TullMedlen , och detta så mycket hellre, som Hans Kongl. Höghet KronPrinsen redan J812 ansett, att en förbättrad Organisation af Tullverket bör verkställas.
I öfrigt bör ej obemält lemnäs , att ett Häfte af Herr Assessor Bodells Utkast till Reglemente för TullVerket, redan 1815, genom trycket utkommit, hvarföre han af StatsMcdlen bekommit 4yo Riri och som berörde Utkast i flera tryckta Den 2 janrmii. 115 Skrifter blifvit af kunnige Embetsman med bifall gilladt; vöre angeläget, att författaren anmodas fortsätta samma arbete.
Redan år 18 11 är en Skrift från Wennersborgs Tryckeri utkommen , under Titel: dm O* väldige Granskaren, hvaruti med starka tärgor afmälas flera missbruk, som förefalla vid både Sjö- och GränseTuliarna samt Tullverket i gemen:
Obekant är, om någon åtgärd emot det onda blifvit, till Statens förmon, i anledning deraf vidtagen.
Flere käude stora Statsmäns tänkesätt om Tullverkens behandling utt många af de större Europeiska länder, hvilka med tulla skäl kunna tagas till eftersyn, äro i samma Tidning nämnde och åberopade.
Jag anhåller vördsammast, att med de öfrige Respective RiksStånden detta mitt anförande må bli communiceradt.
Grefve von Schwerin, Fredric Bogishnt, ha« de inlemnat följande , som upplästes; Jag anhåller att Högloft.
Besvärs och OeconomieUtskottet måtte anmodas att före. slå de grunder, som kunna bereda möjlighet för innehafvare af Boställsjord , att låta d< n å Boställsjorden befintliga Åbyggnaden försäkras i allmänna BrandtörsäkringsAnstalten.
II6 Dm 2 Januarii.
Enligt det för husägare i allmänhet gällande Reglementet, är inbetalningen de första åren betydlig och minskas sedan småningom.
För Boställs innehafvare synes förhållandet böra vara tvärtom.
Ingen Boställs-innehafvare torde tveka att med uppoffring af en obetydlig årlig utgift bereda en säkerhet, som han sjelf möjligen kan äga gagn utaf.
Ett stadgande, att Efterträdaren må ersätta den af Företrädarne förskjutna Assurance praemien, torde ej med lika säkerhet kunna befordra det sökta ändamålet.
Upplästes ett från BorgareStåndet ankommet ProtocollsUtdrag af denna dag, innehållande att BorgareStåndet stadnat uti samma beslut, som Hoglofl.
Ridderskapet och Adeln, i afseende å Hans Kongl. Höghet ArfPrinsen, i början af detta Plenum fattat.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Hög* lofl.
Ridderskapet oeh Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 30 December 1817- S. D. Sedan VällofU BorgareStåndet, i anledning af en dess Ledamots, Herr Borg - Den 2 Januarii. 117 mästaren Holms gjorde hemställan om skyndsam tryckning af Kongl.
Maj:ts Befallningshafvandes ÅrsBerättelser angående årsväxten m. m. i deras Län, den 8 i denna månad en sådan tryckning beslutit, och ansett frågan om trycknings - kostnaden böra till StatsUtskottet remitteras , samt Hedervärda BondeStåndet, enligt ankommet ProtocollsUtdrag af den 13 i samma månad , med BorgareStåndet sig förenat , fann Höglofl.
Ridderskapet och Adeln för godt, att i nyssnämnde beslut med Bor. gare- och BondeStånden till alla delar instämma.
S. D. Vid förnyad föredragning af Hedervärda BondeStåndets
ProtocollsUtdrag af den j8 dennes, innehållande underrättelse om dess bifall till Statsutskottets, den 12 i samma månad aflåtne Betänkande , angående de inställda KronoUtskyldernes utgörande , dock med tillägg , att de Skattskyldige , hvilka ej kunde anskaffa Banco- eller RiksgäldsSedlar, skulle vara berättigade att deponera DiscontAssignationer, intilldess Rikets Ständer i frågan om Disconterne sig utlåtit och derom vidare förordnat, uti hvilket tillägg de öfriga Stånden blifvit inbjudna, att sig med BondeStåndet förena; ansåg Höglofl.
Ridderkapet och Adeln sig vid dess, den 15 i denna månad fattade beslut, hvarigenom StatsUtskottets berörde Betänkande blifvit utan något tillägg antaget, böra förblifva.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Hög - lis Den 2 Januarii. lofl. Ridderskapet och Adeln vid Ur* tima Riksdagen i Stockholm den 2 Januarii i y 18 S. D. Föredrogos å nyo och b' föl los föl* jande StatsUtskottets, den 30 sistledne
December på bordet lagda Memorial och Utlåtanden: 1:0
Af den 19
Dec mber förledit år:
Om kostnaden för tryckning af Kongl. Maj:ts
Be-; fallningshaivatidrs EmbetsBerättelser, angående årsväxten och tillståndet inom deras Län. 2:0
Af den 24 sistledne December: Angående RiksdagsFullmä-,tigen för Landskrona, Herr L. L.
Edelbergs Memorial, om Lån af Allmänna M^-del i och för Stadens Kyrkobyggnad. 3’o Af den 24 sistledne
December: Angående RiksdagsFullmägtigens för Landskrona, Herr L. L.
Edelbergs Memorial, om Arbets och Correctionshuslnrättning i Malmöhus Län. 4:0
Af den 24 sistledne December:
I anledning af RiksdagsFullmägtigens för Landskrona, Herr L. L. Edelbergs Memorial om underhållande af Stadens Hamn. 5.0
December:
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss af Hr StatsCommissarien och Riddaren Widegrens ansökning om Förskott på Arfvode j om hvilket allt de öfriga Respective Stånden skulle vanligen underrättas.
Ben 2 Jannani. 119 S. D. Remitterades till BancoUtskottet:
Ett Memorial af Herr von Schulzenheim, David , den äldre, om angelägenheten af Banquens publicité, jemte Grefve von Schwerins, Fredric Bogislaus, yttrande i samma ämne. till StafsUtskottet:
Ett Memorial af Herr af Darelli, Isaac, angående Penrunge - förlägenhetens afhjelpande , jemte ett Anförande af Herr Cedersköld, Per Gustaf, rörande samma ämne.
Till BevillningsUtskottet: 1:0 Ett Memorial af Herr Bruncrona, Nils, an. gående lindring i Bevillning för Lots - Betjeningen j 2:0 Tvenne Yttranden af Friherre Sparre, Sixten , och Grefve Cronstedt, Claés, angående dels i hvad mohn Fromma Stiftelser må äga att beräkna och uppbära
Ränta på deras utlånta Capitaler , och dels ett närmare bestämmande af hvilka Cassör, såsom ad pios usus anslagna, böra från Bevillnings erläggande vara befriade.
Till Stats- och BancoUtskotten: 1:0 Ett Memorial af Friherre Tersmeden, Fredde, angående nödvändigheten deraf, att de 129 Den 2 Januarii. försskrifter, hvilka meddelas Riksens Siänders Brnque och RiksgäldsContoir , samt äro gemensamma för båda PenningeVerken , blifva öfverensstämmande så väl till mening som or* dalag. 2:0 Ett Memorial af Friherre Hjerta, Fredric , angående understöd för Södertelje Canal- och SlussverksBolag.
Till Stats samt Allmänna Besvärs• och Oeconoiuie•
Ett Memorial af Herr Oxehurvud, Bo, angående rättelse j sättet för KronoTionde- och AfradsSpannmålens leverering ; om hvilket allt de öfriga Respective Stånden skulle vänligen underrättas.
Ridderskapet och Adeln åtskilldes klpckan 3 Eftermiddagen.
Lagerheim - Måndagen den 5 Januarii 1818.
Plenum kl. 10 Förmiddagen.
Börjades Justering af PleniProtocollet för den 30 sistledne December.
Den 5 Junv ar it. 121 Efter uppläsning af Friherre Cederströms, Rudolph, deruti upptagne yrkande, att den dei af Friherre Wrangels, Henning, rörande BränvinsBänningen samma dag uppläste Anförande, hvilken angick.
Spannemåls-behofvet för Stockholms Stad, måtte af Friherre Wrangel från det Öfriga af kiljas, och serskilt lag. gas på Bordet; anmälte undertecknad Protocollsförande, att Friherre Cederström, Rudolph, som i dag af sjuklighet vore hindrad, att vid Protocollsjusteringen vara närvarande, anmodat Undeitecknad att till Protocollet förbehålla Friherre Cederström dess rätt, att framdeles fä ofvannämnde del af Friherre Wrangels Anförande besvara.
Fortsattes Justeringen af PleniProtocollet för den 30 sisth December intill slut.
Statsutskottets den jq sistledne
December aflätne, samt den 30 i samma månad på Bordet lagde Memorial, angå* ende rätta förståndet af önsta i Regerings-’ Formen.
Alar sk a'k en hemställde, om icke, enär nyssnämnde stadgade, huru med den redan antagne Bevillnirgens fortfarande intill dess den nya blefve af Riksens Ständer fastställd, förhållas borde, den i detta afseende uti Statsutskottets ofvan berörde Memorial gjorde hemställan måtte anses öfver, flodig och böra förfalla. 122 Den 5 Januarii.
Upplästes till Justering och godkändes följande från Expeditionsutskott^ inkomne Förslag till Riksens Ständers underdåniga skrifvelse! till Kongl. Mattiro Angående KronoUppbördens verkställande för sistledit år. 2:0 Angående Medel till Riksdags; utgifternes bestridande. 3:0
Angående kostnaden till tryckning af RiksStåndens Protocoll med dertill hörande Bihang och 4:0 Angående tryckning af Riksens Ständers Revisorers och Justitia - Ombudsmannens Berättelser för förledit år.
Upplästes PresteStåndets ProtocollsUtdrag af den 2. dennes, innehållande att PrestStåndet enhälligt, för sin del, beslutat att, på sätt vid 18is års Riksdag, i anseende till Hans Kongl. Höghet KronPrinsen, skett , Riksens Ständer måtte för framtiden bestämma, det Hans Kongl. Höghet ArfPrinsen, Hertigen af Södermanland, vid alla de tillfällen, då Kongl. Maj:.t och Hans Kongl. Höghet
KronPrinsen kunde af sjuklighet hindras att med RiksStyrelsen sig befatta, må inträda uti utöfningen af KonungaMagten med all den rätt GrundLagarne den - Den 5 Jamafu. 123 samma tillägga , samt uti Kongl. Maj:ts Höga Namn Rikets Styreke tora ; hvarjemte, i händelse de öfriga RiksStånden uti detta beslut instämde, PresteStåndet ansett ExpeditionsUtskottet böra anmodas att härom uppsätta, och till RiksStånöens justering ingifva, en till Kongl. Maj:t ställd underdånig Skrifvelse, sorn genom en stor Deputation borde till Kongl. Magt i underdånighet aflemnas, och derest detta beslut vunne Kongl, Majds Nådiga sanction, derefter i RiksdagsBeslutet införas.
I sammanhang härmed , upplästes att af Herr Hjärne, Carl jacob, inlemnadt, så lydande: