Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Emot förslaget tala, eller bevisa, enligt min öfvertygelse: 1) Framställningen uti Rådet, under KoJ nung Gustaf IIl.s tid, der detta förslag motarbetades af dåvarande
Råds pluralitet.
Och man vet nog, hvilka värdiga Rådsherrar då funnos.
Tvenne Scheffrar, Herrmansson, Falkengren, Falkenberg, Bunge med flera.
Och ehuru Konung Gustaf lil alltid var nog böjd för innovationer och dessutom icke lärer kunna förnekas förtjensten af statsklok och patriotisk Konung? gjorde han likväl mera afseende på Rådets allmänna tanka, än på StatsSecreteraren Li!jeneraniz’s, ehuru den sednare, vunnit ett slags favorilskap.
Och ändå ägde Sverige den tiden Finland såsom en rempart emot Ryssland; nu ligger Gottland mitt i Östersjön, å flera sidor naket och obetäckt. 2) Månne man kunde genom säkra prohibitiva författningar förekomma, att uti våra D#h 10 No remi er », mi grannars länder, till utförsel af förhudna varor, icke genom underslef och smyghandel, der1 Upplades, och huru många obehagliga politiska förhållande)! skulle ej deraf kunna Uppkomma t förhållanden som möjligen kunde föranleda till fredsbrott.
Och påminnom oss, vi åro omgifne ef »någtige grannar, Ryssland, Preussen och Danmark, jag nämner med flit äfven Danmark} rnågtigt genom politiska relationer, rnågtigt likasom vi åro mågtige, genom det starka samband, som förenar Konungahus och Folk, 5) Ett Fästningsverk föreslås, som skulle beskydda de stora Depofs, som ett sådant nederlag medförde.
Jag frågar, kunde Malta långe försvara sig?
Hafva icke flera Fästningar på öar anlagde, nästan lättare ån andre, blifvit intagne; och gick ej den förträffliga Ehrensvårds storverk Sveaborg, inom kort tid, Gud vet huru, förloradt, Sveaborg tillhörde likväl, eller låg nära Finska continenten, 4) Om nu allt detta faststålles; om PortoFrancofrihet beviljas; vore man ej nödsakad, för att förekomma lurendrägeri och smyghandel, att hålla en egen province nästan under en beständig kustbevakning; det vore detsamma, som att vilja bii rik för att skaffa sig omsorger, farhågor, brydsamma bekymmer, och dessa kanhända oölvervinneiiga.
Jag anhåller om Herr Grefvens och LandtMa rskalkens proposition om bifall till Utskottets Betänkande. 9*t Z Nvywits #, P N:o %, Grefve Posse, Erict Lagutskottet har, efter min tan/fce, uti dess Betänkande örn BergsTingsRåtterne, tillstyrkt en förändring af mera vigt, ån detta Betänkande tyckes utmärka; det år sarmt, att Utskottets tillstyrkan år vilkorlig oell beroende af Kongl, Maj:ts och Rikets Ständers ytterligare åtgärder; i anledning af Särskildta Utskottets Betänkande, om regleringen af Rikets Embetsverk, men om LagUtskottets åsigt nu gillas, så hafva vi med detsamma grundlagt det beslut, "Att BergsTingsRdtternes
Domsrätt kan i allo upphöraoch det år denna grundläggning, jag skulle önska att förekomma, såsom efter min tanke för tidig.
Jag skulle förena mig uti Utskottets tillstyrkan, om densamma innefattade, att öfverlemna till Kongl.
Majd, ej allenaft att den ifrågavarande förändringen vidtaga, utan ock att bibehålla BergsTingsRåtterne vid deras Domsrätt i de Jall Kongl. Majit kan finna nödigt, då jag gör mig förvissad, att en närmare undersökning om behofvet af förändring, skulle förutgå, och denna undersökning, anser jag så mycket mera nödig, som de skål Utskottet åberopat, icke åro tillräckliga, för upphåfvande af BergsTingsRåtterne* Domsrätt, i liela sin vidd.
Jag vill visserligen icke bestrida, att många af de vid BergsDomstolarne förekommande inål, aro ef den besk ffenliet, att de kunna derifräa afskilja» och öfverflytta* på HäradsRål - b* {Den 10 j$Qv*mb*r c» »• terne, hvarigenom skulle vinnas mera bestämdhet, i frågan örn
Domstolarnes behörighet; men en stor del af de saker, sorn tillhöra BergsTingsRåtten såsom Domstol, äro af den beskaffenhet, att till deras afgörande, fordras en vetenskaplig kännedom, hvars inhämtande skulle upptaga mera tid ån de, som ingå på juridiska banan, vanligen hafva öfrig.
Utskottet har ansett HåradsRåtterne, efter erhållande upplysningar, lika vål vara i tillfälle, att bedöma de vid Bergs-Tings-Råtterne förekommande mål, sorn Högsta Domstolen, hvilken i alla fall kommer att pröfva de BergsTingsRåttstnål, 6om dit fullföljas, Om ock jag skulle åsidosätta, att man billigen bör kunna vänta, en vidsträcktare omfattning och kännedom, uti alla vid Domstolar förekommande ärenden, af de per fonér, som innehafva de vigtiga platserne, att vara Ledamöter i Konungens Högsta Domstol, än af de rn, som blifva anförtrodde att vara Domare vid HåradsRätterne, hvaribland ofta finnas tillförordnade unge mån, sorn ännu icke hunnit inhämta nödig erfarenhet, så anser jag mig böra fästa uppmärksamheten derpå, att olika år det skick, hvaruti ett mål förekommer hos Högsta Domstolen, sedan det blifvit af en eller 2;ne UnderDoiiistoJar, utredt och afdömdt, och olika skall det blifva utredt, då andras upplysningar, skola grunda Domarens öfvertygelse och beslut; men örn ock dylika upplysningar skulle göra beri 10 November t. tn. 33 tillfyllest, så blir frågan, hurti de skola åstadkommas, antingen genom ett så stort antal t Bergsvettenskapen kunnige tnåd, att deraf funnes En , vid hvarje HåradsRått, der BergsTingsRättsmål kunna förekomma, eller ock genom ett inskränktare antal, stationerade i vissa orter; i förra fallet, skulle oberåknadt, att så många i BergsVettenskaperne kunnige mån icke finnas, eller på många år kunna danas, Statens kosthad vida öfverstiga den förmon som deraf vinnes, eller att Parternes kostnad minskades, genom nårbelågenheten till HäradsRåtterne, i stället för de nu ofta nog aflägse varande BergsTingsRåtter; i sednare fallet skulle ändamålet att få sakerne skyndsammare afgjorde, helt och hållit förfelas, om Upplysningarne skulle, genom skriftväxling inhämtas.
Af desse skål, får jag för min del tillstyrka afslag å LagUtskottets Betänkande och att OeconomieUtskottets åsigt gillas, men i händelse denna fördelning icke nu kan bifallas, anhållet jag att Betänkandet blifver återremitterad t» N:0 3.
Herr Ejtenberg, Pehr : 1 anledning af Riksens Höglofl.
Lag, samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottens ytterligare Utlåtande i frågan om Näringsfriheten, får jag vördsammast föreslå den ändring uti 3 Art. 3 Att TimmerQe~ Bil. till Ridd. o. Ad, Pr, X. Bind, 3, 54 Den 10 Notremier/mi fallers flyttningtid,, md blifva densamma hädanefter som hittills, endaft en gäng om året, nemligen den i Januarii.
Detta stadgande år af nödvändigheten så mycket mer påkalladt, som TimmerGesåller vanligen den tiden hafva slutat det föregående årets arbeten och således, så vål deras Mästare, som de byggande, ej blottställas för de stora kostnader och o redor, som möjligen skulle uppkomma om TimmerGesåller, enligt hvad HÖglofl.
Utskotten fö» resSagit för Gesäller i allmänhet, finge flytta afven den i Julii. sorn är den förnämsta och vigtigaste arbetstiden.
Denna flyttningstid är vål den mest olämpliga för TimmerGesåller, emedan desse vanligen, just vid denna årstid , hafva tillhuggit så mechaniska som andra större Byggnadsdelar, och åter söndertagit den efter hophuggningen, försedde med den Gesälls mårken, som af Mästaren blifvit utsedd till förnämsta arbetaren vid byggnaden; sadane tillhuggna och åter söndertagne byggnadsdelar, blifva vanligen, liggande i högar efter d. i Juli, för att derefter transporteras och uppsättas på sina tillbörliga ställen, allt efter som byggnadernes fortgång sådant fordrar.
De som från Julii månad således skulle få befattning såsom Gesäller öfver de arbeten, som då aflyttade Gesäller påbegynt, skulle ofta icke förstå taga reda på deras märken å de af dem tillhuggne och åter söndertagne byggnadsdelar, helst hvarje Gesäll gemenligen formerar sig sina egna mårken , dem ingen annan ån lian sjelf känner, och således skulle man såttas i nödvändighet att omgöra större och betydligare delar till både byggan - Stn 10 Novembir «, jn.l •S des och byggmästares stora skada och kostnad.
Härtill kommer äfven den omständighet, att om det blefve Timir.erGesållen tillåtit att bortflytta den i Julii, midt under en byggnads fortgång ; så skulle många bland dem, genom felagtigt til— lagadt arbete, söka att hämnas det åtal som man kunnat vara tvungen mot dem, för någon försummelse anställa, så att efter deras afflyttning, möjligen ingen skulle kunna begagna vissa af dem sammanhuggna byggnadsdelar, just då man daraf vore i största behof.
I öfrigt skulle de TitnmerGesåller, som uti Julii Månad se sig vara oumbärliga för en redan påbörjad eller half-: färdig byggnads fullbordan, alltid veta betinga sig en öfverdrifven stor städja, så framt deskulle qvarstanna, och någon gång ända derhän, att en Mästare icke förmådde den samma utbetala, utan tvingas att afsåga sig både arbetare och arbeten; hvar och en egendomsägare, som förehade byggnad, skulle således dermed vara illa belåten, om arbetet i den brådaste och beqvämligaste tiden afstannade, för det att Gesällen då flyttade från sin Mästare, eftersom han hos annan Mästare kunde förskaffa sig större städja.
Af alla dessa skål, som ehuru ofullständigt vidrörda, likväl åro i sig sjelfve så klara, att de icke kunna bestridas vid minsta eftersinnande, hemställer jag vördsammast att den hittills för TimmerGesäller brukliga flyttningstid, den i Januarii, må förblifva oförändrad; äfvensom att städja för dem icke må komma att äga rum, såsom för dem, hvilka arbeta för dagspenning, eller accord, alldeles olämplig, och som, ifall så stadgadt blifver, i längden skulla 3« Dm 10 No v imber t,m. medföra mångfalldiga oredor och missbruk, utan att något hufvudsakeligt ändamål dermed vore vunnit, Uti 4:de Art. 18 §. af Höglofl.
Utskottens Utlåtande, hemställer jag lika vördsamt att följande tillägg måtte blifva antagne.
Då allmänt bekant år huru lått man kan erhålla caracter af Mechanicus och Architect som vice Conducteur m. m. så böra desse sålunda caractericerade personer, enär de åstunda idka Byggmästare eller Murmåstarehandtverket, först ådagalägga prof, det de äfven kånna det practiska af dessa handtverk.
I sammanhang härmed förenar jag mig äfven till alla delar i Herr Lennings serskildta anförande, som åtföljer Utskottens Betänkande, hvilket äfven hör antagas såsom ett tillägg uti samma §, Detta anförande år af följande innehåll : Att Architecter och Mechanici, som lloä sig mantalsskrifva och begagna Gesäller eller lärlingar, böra i sådant fall ovillkorligen åligga antaga Burskap, så att desse finge dela samma Borgeliga skyldigheter och utskylder till Kronan och Staden med alla dem som idka sådan rörelse, och således på intet sått kunna undandraga sig de dermed förenade skyldigheter, nemligen:
Förrätta Kongl. Maj:ts och Kronans besigtningar, verkställa Stockholms Brandsyner, hålla manskap vid inträffande eldsvådor sprutornatillhanda, samt lemna arbetare till de byggnader som uppföras för brottslingars afråttande, allt utan arfvoden, så att hvarken förskaffande af sysslor eller caracterer, som Architect eller Mechanicus, må kunna leda derhän att någon Dm 10 November t, m. 3f medborgare skulle kunna undandraga sig att icke dela lika skyldigheter med alla dem som i Staten njuta samma förinoner.
Jag får derföre vördsammast anhålla om proposition till bifall å dessa anmärkningar, då förenämnde §. §. af Högloflige Utskottens Betänkande förekomma till afgörande, samt att samma anmärkningar inå tillåtas att genast communiceras med de öfrige Respective RiksStånden, innan Lag- och OeconomieUtskottens Betänkande, rörande Näringsfriheten der före-» Bilaga till PleniPrOtocolletford. 12 November, eftermiddagen.
N:o i, Hörsamste
Sedan Hans Excellence Herr Grefve De la Gardie, Jacob, jemte anmälan alt framlidne Corn - jVin 12 November t. m, merceRådet Sebastian Tham i lifstiden genom förordnande af den 8 Mar3 1727, anslagit en summa af 5o,ooo Daler Kopparmynt, som genom gjorde besparingar sedermera uppgått till5o,5i3 Daler 28 öre samma mynt, tili inrättande af ett Collegium Illustre å Riddarhuset, och hvilken summa blifvit ställd under RiddarhusDirectionens förvaltning och att räntan af denna stiftelse år vorden använd till
Lön åt en så kallad Thamisk Professor med förbindelse, att en gång i"veckan hålla föreläsningar i Mathematiken och Naturkunnigheten, hvilken Lärare för närvarande vöre ChemieAdjuncten vid Kongl. Carolinska Institutet hår i Staden, Magister G. E. Pasch , uti Ridderskapets och Adelns Plenum den 1 sistledne Augusti hemställt; att de föreläsningar, som i grund af nämnde stiftelse borde äga rum, hädanefter alltid borde hållas uti SecretaUtskottets rum hår å Riddarhuset, hvarigenom icke allenast Testators önskan närmare skulle uppfyllas, utan] ock RiddarhusDirectionen såttas i tillfälle, att vaka deröfver, det vilkoren för arfvode! blefvo med mera noggranhet fullgjorde; samt Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf, vid den discussion, som i anledning af berörde framställning inom Ridderskapet och Adeln uppstått, yttrat den öfvertygelse , att en Lärare som i närvarande tid skulle vilja en gång i veckan anställa föreläsningar uti nämnde vettenskaper, icke skulle på annat sått kunna erhålla åhörare, ån genom experimenter i Physiquen , mera besynnerliga ån lärorika, men hvilket föreläsningssått Herr Cederschjöld ansett icke vara lämpeligt, samt derföre begärt, att RiddarhusUtskottet
Dtn 12 Novtmbtr «. jtt.
?9 mätte meddela upplysning om Thamiske Testamentets lydelse i denna del, på det utrönas mätte huruvida någon modification uli sjelfva föreläsningarnes art och beskaffenhet skulle kunna åstadkommas; så har Höglofiige Ridderskapet och Adeln genom Protocolls Utdrag af sistnåmndag, behagat till RiddarhusUtskottets Utlåtande remittera Hans Excellencö Grefve De la Gardies ofvanberörde framställnib|*, samt Herr Cederschjölds sålunda gjorde anförande, tillika med de af Herrar Lefrén, Johan Pehr, Friherre Ankarsvärd, Carl Hindric, Herr Tham, Wollrath och Herr von Hartmansdorff, August, i anledning af förstnämnde motion afgifne yttranden.
Då Utskottet till följd häraf företagit detta ärende till öfverläggning, har Utskottet ej mindre af hvad under discussionen inom Ståndet blifvit yttradt, ån af de upplysningar Utskottet serskildt haft tillfälle sig förskaffa, fått anledning till den förmodan, att Kongl. Vettensfcaps-
Akademien för närvarande vore betänkt derpå, att för de så kallade Technologiska förelåsningarne, hvilka på Kong!.
Acndemiens enskildt» bekostnad årligen hållas, inom dess eget hus inråtta ett tjerdigt Auditorium ; och då härvid tillika hos Utskottet i öfvervägande kommit, att pnår Adjuncten Pasch jemväl hade sig uppdragit förrättandet af sistnämnde föreläsningar, det troligen ofta skulle inträffa, att han vid förra förelåsningarne komme i behof att begagna samma slags Mathematiska eller Chemiska Instrumenter, som vid de sednare blifvit nyttjade, hvilket åter skulle medföra en ganska besvärlig och må hända för 40 Ptn }3 tfevimber e. m.
Jnstrumenternes vård vådelig flyttning, derest föreläsningarne skola på serskildta ställen förråttas, samt Secreta Utskottsrummen dessutom vid inträffande Riksdag, för andra ändamål torde vara behöflige, har Utskottet uti aflåten skrifvelse till Kongl. VettenskapsAcademien begärt upplysning huruvida Kongl. Academien skulle behaga tillåta, att de Thamiske föreläsningarne hädanefter finga förrättas i samma Auditorio, sam för de Technologiske vore bestämdt, utan att sådant likväl måtte leda till några serskildta för den Thamiska fonden förut icke vanliga utgifter.
Uti härå meddeldt svar, har Kongl, Ve; tenskapsAcademien förmält, att någon omstäns dighet icke hindrade de Thamiska Lectionernes hållande i det Auditorio sorn Kongl. Academien liu lät i dess eget hus inreda, samt att den Tlia« miske fonden dermed icke kunde komma att vidkännas någon särskild kostnad, men då den local, sorn Kongl, Academien kunnat upplåta till Auditorium, ehuru troligen tillräcklig för det inskränktare antal af personer, som interesserade sig för Teckniska föremål, möjligen kunde blifva mycket för inskränkt för dem, sorn skulle åstunda att följa de mera allmänt roande ämnen,ur RxperimentalPhysiken, som i de Tliamiska föreläsningarne komma att afhandlas, har Kongl. Academien yttrat den önskan, att i händelse de Thamiska föreläsningarne skulle besökas af ett större antal åhörare, än det Academiens local kunde inrymma, RiddarhusDirectiopen då må blifva authoriseradj att för dess* Ben 12 November t, m» 41 fall upplåta något tjenligt rum å Riddarhuset J emot det, att å Academiens sida, ali sorgfällighet blifver iakttagen till bevarande af de Riddårhusets tillhörigheter, hvilka uti samma rum kunna finnas.
Och då de betänkligheter, hvilka blifvit af Herr von Hartmansdorff anförde emot Secreta Utskottsrummens upplåtande till föreläsningssal, särdeles i afseende på befarad svårighet, att under leptionerne kunna vårda den i samma rum förvarade dyrbara samling af framfarne LandtMarskalkars portraitter, synas vara af den beskaffenhet, att de icke böra lemnäs
Utan uppmärksamhet, och det onekligen är mäst lämpligt, att då de särskildta vetenskapsgrenar, sorn nu är i fråga, hafva en gemensam
Lärare, de samma jemväl varda å en gemensam Lärosal afhandlade, anser Utskottet sig böra för närvarande afstyrka den af Hans Excellence Herr Grefve De la Gardie gjorda motion, samt deremot vördsamt hemställa om icke de Thanffske lectionerne, enligt Kgl. VeteuskapsAcademiens benägna medgifvande må hädanefter hållas uti Bygl.
Academiens hus, dock med leornad öppen rätt för RiddarhusDirectionen, att vid något särskildt tillfälle, under iakttagande af det vilkor Kongl. Academien sjelf föreslagit, bevilja dessa föreläsningars hållande å Riddarhuset uti något dertill tjenligt rum, då anmälan derom i behörig ordning göres; och torde, derest Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, skulle behaga gilla denna Utskottets hemställan , Riddarhus-Utskqttet få Kongl.
YYetenskaps-Academien härom underrätta.
Den 12 No remb er e. m, Beträffande åter den af Herr Cederschjöld särskildt gjorde framställning; så får Utskottet ■upplysa, att fra.mledne CommerceRådet
Tham i lifstiden, enligt hvad Testamentet utvisar, fästat det begrepp vid omförmälte så kallade Collegium Illustre, att det borde vara en inrättning hvarest, såsom orden i Testamentet lyda, personer kände för lärdom och vackra kunskaper, skulle informera ungdomen och i synnerhet de af Noblessen, hvilka icke voro af den förmögenhet, att de förmådde underhålla sig vid någon Ac ad emie, och der deras studier fortsätta; att sedan Ridderskapet och Adeln med anledning häraf år 1746, anmodat Kongl, WetenskapsAcademien, att uppsätta ett project till instru# ction för den Thamiska Professorn, i afseende på så väl sjelfva undervisningssattet, som livad till dess göromål borde höra, Kongl. Academien har samma år till RiddarhusDirectionen inkommit med ett förslag till en sådan iristruction, hvilket förslag blifvit af Ridderskapet och Adeln vid 1747 års Riksdag faststäldt, oell ännu tjenar vederbörande till efterrättelse; varandes samma instruetion af det bufvudsakSiga innehåll, att Läraren skulle 'uti Auditoriö tllusfri å Riddarhuset hvar Onsdags eftermiddag klockan 5 hålla offentlig föreläsning öfver något ämne, antingen i Mathematiken eller Naturkunnigheten, samt deremellan under någon viss utsatt tid lemna den studerande ungdomen fritt tillträde till sig, för att vidare blifva handledd uti nyssnämnde vetenskaper, och det is3rnnerhet genom egen öfning af Geometriska och Algebraiske probieinersi upplösande, samt Physicäliska experimen - Den 12 1Scvambcr t, m, 43 ters och Astronomiska observationers anställande.
Och då denna instruction synes så vidt omständigheterne det medgifva, närmast upp-» fylla Testators yttrade vilja och afsigt, samt det dessutom torde böra ihågkommas, att den nuvarande Thamiske Professoren, hvilken tillträtt tjensten efter denna instruction, tillika är Lärare för Technologien, hvarigenom de vetenskaper, som af honom i förra hänseendet theoretice framställas, sedermera varda af honom såsom Technologisk Lärare, under en practisk åsigt närmare förklarade; anser Utskottet sig icke äga anledning, att någon ändring i omförmäldte instruction tillstyrka.
Hvilket dock till Högloflige Ridderskapets och Adelns vidare pröfning vördsamt öfverlemnas. Stockholm den 8 October l823.
På RiddarhusUtskottets vägnar, C. G.
Treffenberg, • N. Snoilsky. 44 16 Novtmbtr ft m.
Bilagor till PleniProto collet f6r d. 16 November. N:O ii Hörsamste Memorial!
Uti anförande till Högloflige Ridderskapefs och Adelns Protocoll af den i5 sistledne Oct., har Grefve Cronhjelm, Polycarpus?
,j föreslagit, att RiddarhusSecreteraren i framtiden ej må få innehafva något embete i Staten, och såsom skäl derföre anfort, att det skulle vara nyttigt, att RiddarhusSecreteraren, hvilken af Ridderskapet och Adeln ensam tillsattes, icke vöre i beroende af någon annan auctoritet än denna, vare sig i afseende på det dagliga förmanskap pet, eller, i anseende till möjliga loften om framtida fortkomst på Embetsmannabanan: att rättigheten, att jemte ett Embete i Staten, tillika innehafva RiddarhusSecreteraretjensten, kunde, Utom olägenheten af en möjlig främmande im-
Je kunna underhålla sin särskildta innehafvare, Dtn 16 Kovembtr f. m. 45 samt att slutligen, efter elen calcul bemalte Grefve uppgjort öfver RiddarhusSecreterarens inkomster i förhållande till livad andre Tjenstemän åtnjuta, nämnde Embetsmans lön ansågs uppgå till ett högre belopp, an hvad Råder och Assessorer i HofRätt och Collegierne samt RevisionsSecreterare och BancoCommissarier, för deras befattningar uppbära, hvaraf Grefven trott, att möjligheten af förslagets bringande i verkställighet tillika skulle vara ådagalagd: och har Ridderskapet och Adeln, genom ProtocollsUtdrag af den 17 sistledne October behagat samma motion, jemte de af Herr Tahm, Wollrath, Herr Hammarskjöld, Lorenzo, Herr Riben, Carl Wilhelm, Grefve von Platen, Baltzar, Herr von Hohenhausen, Michael, Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf, Grefve von Schverin, Fredric Bogislaus, Friherre Cederström, Jacob och Herr von Hartmansdorff, August, i anledning deraf afgifne yttranden, till RiddarhusUtskottets Utlåtande remittera.
Utan att ingå i detaillerad profning af de
Uti motionen framställde särskildta skäl emot lämpligheten och tillbörligheten af RiddarhusSecreteraretjenstens innehafvande tillhopa med ett Embete i Staten, har Utskottet, med fästadt hufvudsakligt afseende å de menliga följder erfarenheten visat, genom flere tjensters förening, vanligen för Staten uppkomma, och hvilka följder vid sådan förening sällan torde kunna fullkomligt undvikas, väl ansett sig böra erkänna riktigheten af den uti motionen framställda grundsats, att RiddarhusSecreleraretjensten fram, 46 Den 16 Nevemler e, m. deles icke må tillika med Embete i Staten innehafvas, hvilken grundsats , så vidt Utskottet kunnat inhämta, jemväl, ifrån tjenstens inrättande, ända till år 1817, synes hafva varit antagen och följd; men på det icke, genom en ovilkorlig tillämpning af denna grundsats, hinder må vid, S ecreteraret jensi ens besättande, mota, att i förslå rummet afse öfvervägande skicklighet och förtjenst hos de sökande till denna vigtiga och granlaga befattning, samt Ridderskapet och Adeln sålunda sättas i nödvändighet, att från befattningen utesluta en sökande, försedd med de egenskaper, som närmast svara mot de för berörde tjensts tillbörliga bestridande oeftergifliga fordringar, har Utskottet, för att med nödigt afseende å den bland de sökande befintliga högsta skicklighet för tjenstens utöfning, vid alla tillfällen förlika den utaf Utskottet erkände ofvanberörde grundsatts, likväl trott sig icke böra i vidsträcktare mån tillstyrka bifall å motionen, än att stadgas måtte, att i den händelse tvenne personer sorn prof vas äga lika grad af fkicklighet och förtjenfi, J,kulle, vid inträffande ledighet, anmäla sig fäfom fqkande till RiddarhusSecreteraretjenfien, af hvilka dep, ena förklarar sig beredd, att dereji hart ut nämndes, afsäga sig den tjeriji, i Staten han förut innehar, men den andra sökanden deremot ville en sadan syssla bibehålla, den förre dd ma anses berättigad, att, framför de sednare Riddar husSecr eter ar etjenflen erhålla, Skulle Ridderskapet och Ådeln behaga bi-, Den 16 Kaiemltr f. m. 47 falla detta Utskottets tillstyrkande, får Utskottet vidare hemställa, att detta stadgande må införas i j5 §. af i Art. i den nya instruction, som för IliddarhusDirectionen blifvit föreslagen, näst efter den perioden i samma §., som slutas med orden I Sysslan ledig.
Hvilket dock till Iiöglofl.
Stockholm den 8 November 1823.
Treffenberg. N. Snoilsky.
N:o 2. \