Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Väl har jag hört, att ett bifall till Särskildta Utskottets Betänkande icke skulla göra någon rubbning i det förut fattade beslutet; men jag ksn likväl icke un - ga att upprepa ett enda ord , att nemligen detta förslag skakar ärendernes afgörande i grunden, och att det icke är fråga om mindre, än att upphäfva det gamla sättet för näringsfrågors afgörande , och huruvida de hädanefter skola afgöras enväldigt , eller af en mångsidig Nämd.
Det är derföre nödvändigt att erhålla en Nejproposition, som {einnar Ståndet öppet, att yttra sig öfver ämnet i hela dess vidd.
Helt olika med den af Friherre Cederström framställda , borde en sådan Proposition innefatta möjlighet för Ståndets Ledamöter, att få vördnadsfullt frambära sina tankar i ämnet.
Jag hemställer derföre vördsamt till Ridderskapet och Adeln , huruvida den af Friherre Cederström föreslagne Nej-proposition kan antagas.
Herr Ribbing, Amid:
Erfarenheten, särdeles vid denna Riksdag, borde hafva lärt oss, att afslag icke betyder annat än uppskof, och tvertom.
Så har åtminstone ett Stånds taDka varit.
Frågan om Fattigvården hade Borgare-Ståndet, , före det bestämda alslaget , beslutat att uppskjuta till nästa Riksdag Friherre Cederström sjelf, likasom jag , var i Utskottet af den t2nka, att detta uppskof borde förklaras för afslag.
Den 14 December. 677 Herr Mannerstam:
J;g medgifver visserligen riktigheten af den anmärkning Herr Cederschjöld gjort, att förevarande ämne ifrån början icke blifvit grundlagsenlig! behandiadt, naen ämnets beskaffenhet har fordrat samma behandlingssätt , som vid förra Riksdagen , dä målet äfven , om jag ej bedrar mig, blef till Kongl. Majit öfverlemnadt i otulländadt skick.
Det af Friherre
Cederström framställda förslag till proposition, instämmer i det närmaste med Särskildta Urskottets jemkningsförslag , och det kan således, såsom grundadt pä ett Utskotts Utlåtande, icke vara stridande emot formen att antaga detsamma till Contraproposition.
För min del skall jag likväl icke bestrida en modification i denna proposition, ehuru jag icke tror, att Herr Hjertås förslag kan bifallas till alla delar.
Om Ridderskapet och Adeln skulls vilja, utan att bestämdt hvarken antaga eller förkasta bufvudgrunderne , öfverlemna målet till Kongl, Majit, så liar man åtminstone icke lagt något hinder för Regeringen, att intill nästa Riksdag vidtaga de förändringar, som kunna anses nyttiga, och Riksens Ständer äga då tillfälle att ytterligare föreslå , hvad de för sin del anse nödigt till organisationsplanens fullkomnande.
Friherre Cederström : Suppositionsvis har af ett par Ledamöter blifvit yttradt, att det förra beslutet lagligen kunde blifva beståndande , och att det af mig föreslagna endast vore ett upprifvande derutaf.
Såsom exempel , hvad grund ett sådant yttrande kan hafva, vill jag 678 Den 14 December.]
Underställa, hurudant förhållandet skulle blifva, i fall Ridderskapet och Adeln eller något annat Riks-Stånd skulle besluta, att icke fatta beslut i något mål.
Vore val ett sådant beslut laglikmätigt ?
I samma stund de öfriga Stånden definitivt afgöra ett mål af allmän beskaffenhet, skulle jag förmoda, att det fjerde Ståndet, icke, med upprifvande af dess förra beslut, utan, med återträdande till den lagliga formen , äfven mäste skrida till bestämdt afgörande, Då återstår endast den frågan, huru Betär.kandet skall lagligen behandlas.
När inga anmärkningar blifvit gjorda, som finnas kunna föranleda till återremiss , är intet annat öfrigt , än att antaga eller förkasta det.
Ståndet kan ganska väl , med antagande af hufvudgrunderne, öfverlemna allt det öfriga till Kongl, Maj:t, eller i annat fall afslå alltsammans, om man anser sig icke kunna besluta öfver ämnet för närvarande.
Jag vill visserligen ej bestrida Herr Ribbings nyss gjorda yttrande; men det må vara den värde Ledamoten sjelf förbehållet, att anse afslag för detsamma sorn uppskof.
Jag vill icke uppehålla Ridderskapet och Adeln med supposttioner, hvilka skulle göra , att vi aldrig hunne till något slut på saken.
Jag vill blott hafva äran fästa uppmärksamheten dervid , att det förslag jag framställt, icke innefattar någon rubbning i Ridderskapets och Adelns förut fattade beslut
Då Konungen icke har öfverlemnat detta mål till Ständerne såsom en Lagfråga , hvilken antingen skall bifallas eller afslås, utan endast Den 14 December.
679 för att deröfver inhämta deras yttrande , så tror jag icke något sådant yttrande innefattas i ett beslut , att iåta fråsan hvila.
Det forde vara CT vår vördnadsfull skyldighet , att utveckla skälen dertill , hvilket jag tyckte att Grefve von Platen sjelf önskade ; men det är blott ett tillägg , i afseende på de förberedande åtgärderne, som jag önskade ethalia , på det man , åtminstone sä mycket möjligt, må kunna gä Kongl, Majits gjorda begäran till mötes, Herr Cederschjöld : Herr Mannerstam har ansett den af Friherre Cederström föreslagna Pioposition för laglig, emedan den vore föranledd af Särskildta Utskottets jemkningsförslag.
Men jag utber mig att få göra Ridderskapet och Adeln uppmärksam derpå, att detta jemkningsföislag grundar sig på den supposition, att Preste-Ståndet bade öfverlemnat Betänkandet till Kongl. Majit.
När nu det Högvördiga Ståndet förklarat dess mening icke hafva varit sådan , utan i det stället instämt med Ridderskapet och Adeln , så förfaller ock det jemkningsförshg , hvarmed Särskildta Utskottet inkommit.
När dessutom just samma Proposition , som blifvit af Friherre Cederström föreslagen , utgjorde det ena alternativet vid förra voteringen, och då afslogs; så hemställer jag , huruvida den nu kan , utan någon gilltigare anledning till Contra-proposition , antagas.
Då det är osäkert, om icke Borgare- och Bonde-Stånden tilläfventyrs antagit Preste - Ståndets inbjudning, så skulle saken verkligen kunna få ett ganska eurieust utseende, om de öfrige tvenne Stan - 68o Den 1/j December. den instämde med Preste-Ståndet, i antagandet af Ridderskapets och Adelns inbjudning, under det Ridderskapet och Adeln sjelf frånträdde sin egen mening.
Friherre Björnstjerna Jlfagnus:
Ehuru sjelf af en alldeles särskild tanka i hufvudfrågan , har jag ej velat yttra mig deröfver, dels emedan den ännu icke förevarit till pröfning, dels ock emedan jag bekläder ett af de embeten , som utgöra föremål för många frågor i Betänkandet, hvarigenom ett yttrande af mig skulle kunna hafva sken af enskildt interesse.
Jag skall således blott anhålla att få anföra några ord rörande formen
I afseende derpå , förenar jag mig helt och hållet med Herr Professor Cederschjöld.
Jag kan allsicke finna, hutu Ridderskapet och Adeln skall kunna frångå dess förut fattade beslut, hvari de öfrige Stånden en gång blifvit inbjudne att instämma.
En jemkning är allt hvad som kan komma i fråga.
Skillnaden emellan Friherre Cederströms och Herr Hjertås förslag är den, att Friherre
Cederström velat öfverlemna saken helt och hållet till Kongl. Maj:ts afgörande.
Herr Hjerta anser åter de frågor , hvilka Betänkandet innefattar, af så mycken vigt, att Kongl. Maj:t icke ensam bör afgöra dem utan i samråd med Ständerne; äfven jag anser detta i flera afseenden bättre , ty om Kongl, Maj:t gjorde många ändringar i Styrelseverkens organisation, skulle de , som önska att allt må bibehållas vid det gamla , vara illa belåtne ; gör Kongl.
Maj:t åter sä, eller inga ändringar, blifva de, som önska Den 14 December. manga, missnöjde dermed; hvarföre saken hellre må afgöras af Konungen i samråd med Riksens Ständer.
Jag förenar mig således med Herr Hjerta deruti , att Betänkandet nrå öfverlemnas till Styrande makten , på det den vid nästa Riksdag må gifva Ständerne sin Bestämda tanka tillkänna.
Herr Grefven och Landt - Marskalken tillkännagaf, att Borgare- och Bonde-Stånden , enligt från bemälte
Ständ ankomoe Protocolls-Utdrag af den lo och 12 dennes, funnit för godt, att under förblifvande vid sine i målet fattade beslut, samt med godkännande af de utaf Särskildta Utskottet föreslagne Voterings-propositioner , öfverlemna de stridige frågorne till Förstärkt Utskotts pröfning.
Herr Lagerhjelm : Friherre Cederström har tvenne gånger nämnt, att de vid Särskildta Utskottets Betänkande gjorde anmärkningar icke ansetts böra föranleda till någon återremiss.
Jag åter vill blott anmärka , att Ridderskapet och Adeln aldrig yttrat sig i detta hänseende.
Jemte det jag försuar mig med Herr Cederschjöld i afseende på olämpligbeten, att fatta ett annat beslut, än det, som en gång är vidtaget, anhåller jag, att få göra några anmärkningar vid den af Herr Hjerta framställda proposition.
Herr Hjerta har satt i fråga, att man skulle till Kongl. Maj:t öfverlemna Betänkandet, utan att dervid bifoga 68a Den 1/j.
December. något Ständernes omdöme.
Konungen har likväl icke af Ständerne åstundat erhålla några Handlingar,' innefattande åtskilliga personers yttranden för och emot, utan att få veta Ständernas mening.
Efter Herr Hjertås förslag skulle Siänderna tvärtom begära först veta Kongl.
Maj:ts tanka.
I frågan om hvem sorn skall yttra sig först, synes mig, att, då Riksens
Ständer först anhållit om en ändring i organisationen af Styrelse-verken, och Comitén pä deras begäran blifvit nedsatt, det tillhörer dem att först uttala sin mening , hvilket icke sker derigenom, att målet öfveriemnas till Kongl. Maj:t.
Det enda , som icke synes afvikande från sakens naturliga gång eller från det förra beslutet, vöre, om Rikets Ständer, jemte tillkännagifvande, att de, rid nästa Riksdag, vilja yttra sig öfver detail- frågorna, hos Kongl, Majit anhölls . om förberedande anstalters vidtagande att då sätta förändringen i verket.
Men sådant vöre mera en ordform , än något väsendtligt; ty hvilka äro dessa förberedande anstalter ?
Den Comité, som varit nedsatt emel. Jan Riksdagarne , äfvensom Särskildta Urskottet, hafva emottagit så mycket upplysningar både om Styrelse-Verken , om Embetsmännens antal, befordrings-lagar och inkomster, att jag icke vet, hvad man ytterligare vill begära.
Det sättes i fråga, att uti den föreslagna propositionen önskaj det Kongl.
Maj:t icke skulle emedlertid tillsätta visse Embeten.
Så länge ett Embete icke är förklaradt onödigt, bör det af Ordinarie Tjensteman beklädas, och det vore väl i högsta grad inconsecprnt, att yttra en annan önska» Den 14 December, 683 vid samma Riksdag , då Constitutions-Utskottet gjort anmärkning vid embetens förrättande genom tillförordnade personer.
Ett sådant förfarande skulle för framtiden just godkännas genom ett dylikt beslut, som det Herr Hjerta föreslagit.
Lämpligare finnér jag , att Ridderskapet och Adeln, under förblifvande vid sitt förut fattade beslut, endast fäster Konungens uppmärksamhet på nödvändigheten, att i ett sammanhang afgöra detta ämne viden kommande Riksdag.
Min mening har aldrig varit, att hvarje detail skulle inför Stånden pröfvas; men grunderne kunna och böra hos Stånden genomgås, innan man slumpvis fattar|beslut öfvet det hela.
Herr Danckwardt Magnus Georg: T anledning af den uppkomna frägan , om antagande af Herr Hjertås förslag, till beslut i förevarande ämne, ber jag att få fästa uppmärksamheten derpå, att samma förslag åsyftar, att en del af de utaf Särskildta Utskottet behandlade ämnen nu skulle till Kongl. Maj:ts afgörande öfvcrlemnas, men större delen deraf, efter skedd granskning af Kongl. Majit, till antagande för nästkommande Ständer af Kongl. Maj;t framställas, Då likväl Kongl. Majit äger rätt att ensam besluta i detta ämne , och Riksens Ständer derutinnan blott äga ge sina underdåniga yttranden tillkänna, lärer det icke finnas lämpligt,Jatt Konungen först meddelar Ständerne Dess tanka jfämnet, emedan då denna tanka måste anses yara på goda grunder fattad, Kongl. Maj:t icke lärer sedan frångå densamma, hvarigenom ock Riksens4iStänders yttrande, i en sådan ordning cé4 Den 14 December. afgifvet , synes blifva utan egentligt ändamål.
Jag har förut under detta Riksmöte , i ett vidlyftigt anförande såsom svar på en värd Ledamots härom gjorde anmärkning, som jag tror, fullständigt utredt och visat, att denna fråga icke på sådant sätt lämpligt kan behandlas, och jag afstyrker derföre Herr Hjertås förslag, såsom icke medförande något resultat, men deremot möjligen ledande till hinder och uppskof uti hvad i frågan kunde och borde såsom nyttigt och lämpligt åtgöras.
För min del tycker jag de blifvande Propositionerne , hvaröfver votering kommer att ske, icke kunna ställas annorlunda , än att japroposition innefattar ett förblifvande vid Ridderskapets och Adlns förra beslut i frågan, och Nej-propositionen antagande af Särskildta Utskottets jemknings-förslag, enligt hvilket Ridderskapet och Adeln , med åberopande af de hufvudgrunder, hvilka Särskildta Utskottets Betänkande innehåller, skulle öfverlemna frågan till Kongl.
Maj:ts Nådiga pröfning, jemte det den uppgjorde Voterings-propositionen för Nämnden, i händelse frågan af den skulle slitas, godkändes.
Denna Nej-proposition är den enda jag anser lämplig, och mot hvars bifallande, såsom icke densamma Ridderskapet och Adeln förut afslagit. mig synes inte hinder böra förekomma.
Grefve af Ugglas.
Jag vill icke ingå i någon undersökning, huruvida det är enligt med Grundlagen, att uppskjuta frågan till nästa Riksdag, Nog af att Ridderskapet och Adeln en gång beslutat det, och att ingen Den 14 December. 685 ting kan betaga Ridderskapet och Adeln rättighet att förblifva vid detta beslut.
Det har äfven blifvit yttradt, att Ståndet måste qvarblifva dervid.
I hufvuöfrågan hafva likväl
Stånden beslutat olika, och den föreslagna VoferingsPropositionen måste antagas, i fall de skiljaktiga tankarne icke skulle kunna jemkas.
Då en Voterings-proposition finnes, år det inbjud* ning nog till en sådan jemkning.
Jag tror således, i likhet med Herr Danckwardt, att japropositionen bör innefatta ett förblifvande vid det förra beslutet, och Nej-propositionen antagande af Särskildta Utskottets jemkningsförslag.
Mitt förslag är grundadt derpå, att, då Ständerne, vid förra Riksdagen, öfverlemnade Särskildta Utskottets Betänkande till Konungen, med begäran, att Konungen vid denna Riksdag ville lemna Rikets Ständer del af sin tanka, har Konungen visat, att Han icke velat fatta något beslut i ämnet förr än Han deröfver hört sine trogne Ständer.
Dä derföre Ständerne nu icke hunnit att fullkomligt behandla frågan, och öfverlemna till Kongl. Majit en fullständig tanka derom, så är det både deras fullkomliga skyldighet och äfven rättighet att begära, det Kongl. Majit i Nåder ville meddela dem sina tankar om de ändringar och förbättringar i förslaget, som af Honom finnas nödige.
Detta är aJlsicke stridande mot Konungens afgörande rätt.
Jag utber mig, att fä fästa Ridderskapets och Adelns närmare uppmärksamhet härpå, då vi äro på den punct, 686 Den 1/f.
December. att stanna 2:ne
Sänd mot 2:ne / hvarigenom kanske afgörandet af den vigtigaste angelägenhet lättsinnigt kastas inom en Nämnds slutna Voteiings-sedlar.
Jag anser det då vara bättre, att komma till ett samfällt beslut, hvilket jag häldre önskar må utgöras af mitt förslag, än af Friherre Cederströms, som antager hutvudgrunder, om hvilka man ännu icke öfverlagt, Friherre Åkerhjelm Gustaf Fredric:
Ef. ter min tanka har Särskildta Utskottet, enligt 73 §.
Riksdags-Ordningen , rätt behandlat denna fråga.
När Jemknings Betänkandet inkom* mit, har Herr Grefven och Landt-Marskalken framställt den proposition, om Ridderskapet och Adeln behagade förblifva vid sitt förra Beslut.
Svaret blef
Ja och Nej, och frågan ar nu således, att bestämma Contra-proposition.
Jag hemställer således, om icke Herr Danckwardts och Grefve af Ugglas åsigter närmast förena skiljaktigheterna i Herr Hjertås, Herr von Hohenhausens och Friherre Cederströms förslager, och anhåller derföre, att Särskildta Utskottets jemknings-förslag må uppläsas, för att utröna , om icke den deruti framställde mening, rörande frågans öfverlemnande till Kongl. Majit, må af Ståndet kunna antagas till Contra-proposition; helst jag anser densamma bäst åstadkomma förenämnde förening.
1 anledning häraf upplästes [sistnämnde förslag , så lydande:
Nej, komma, med åberopande af Den 14 December. 687 de utaf Särskildta Utskottet anförde Hufvudgrunder , Riksens Ständer att hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t i Nåder noa täckas till verkställighet befordrade delar af samma förslag , Kongl. Maj:t finner leda till Styrelsens förenkling och till inskränkning i Embetsmännens antal.
Någre värde
Leda möter hafva grundat sin öfvertygelse om Ridderskapets och Adelns rätt att frånträda sitt förra beslut, på den supposition, attén inbjudning dertill vore gifven från Särskildta Utskottet genom dess jemknings-förslag.
Men om detta jemknings-förslag icke är lagligt, eller genom Preste-Ståndets vidtagne åtgärd åtminstone upphört att vara det, så kan jag ej inse, på hvad grund Ridderskapet och Adeln skulle förneka sitt en gång fattade beslut.
Herr <von Hartmansdorff':
Då en värd Ledamot ansett målet vara ratt behandladt efter 73 §.
Riksdags - Ordningen, får jag påminna, att det aldrig varit discuteradt, och att följakteligen de skiljaktiga meningar i sak j hvarom der är fråga, här icke förekommit.
Dessutom hvad jemkningen i fråga om målets företagande beträffar, så arden grundad på ett Preste-Ståndets beslut , som detta Ständ numera uttryckligen fränträdt , eller pä en fullkomlig nullitet} hvarföre jag vördsamt får reservera mig mot proposition derå.
Endast en modification af uppshofs-beslutet lärer Ridderskapet och Adeln efter mitt begrepp kunna vidtaga, 688 Den 14 December. *y annars skulle Ståndet kunna frånträda hvilket af sina förra beslut, som helst.
Jag vill blott som hasti gast fästa deras uppmärksamhet, som önska Utskottets förslag till Contra-proposition, derpå, att efter bifall dertill uppkommer deraf endast det resultat, att vi fä se en mängd Embetsman försedde med constitutorialer.
Det är då bättre , att Ständerna yttra , att de anse nyttigt , om Kongl. Majrt genast behagar göra ändring i vissa delar, och att Kongl. Maj:t täcktes göra dem i den anda , hvari äfven förslaget till kommande Ständer skulle komma att framställas.
Herr Lefrén :
Det har blifvit yttradt, att Ridderskapet och Adeln skulle sakna ali anledning till frånträdande af det förra beslutet.
Jag vågar vördsamt fästa uppmärksamheten derpå, att Särskildta Utskottet bestämdt yttrat, det Riksens Ständer icke lära kunna undgå, att besvara Kongl. Maj:ts remiss.
Deruti ligger den egentliga anledningen, och då de Herrar, hvilka ifra för bibehållande af det gamla Beslutet , hafva sin tanka förvarad i Ja-propositionen, tycker jag det icke vara för mycket, om de lemna vår mening öppen i Contra-propositionen ; ty om begge Propositionerne skola utgöras af deras mening, vore det så godt vi lemnade Riddarhuset och gingo hem.
I anledning af den siste Dan 14 December, siste värde Talarens yttrande, får jag till Pro. tocollet förklara, att om jag ock hade varit af olika tankar med pluraliteten, när det första beslutet fattades, skulle jag likväl alltid veta, att respectcra detta beslut och Grundlagens helgd.
Jag anhåller att få fästa uppmärksamheten på det olika förhållande, hvarpå denna fråga blifvit behandlad inom Stånden, då nemligen 2:ne
Stånd stannat emot 2:ne.
Den måste, om icke något Stånd ändrar sitt beslut, afgöras genom Nämnd, efter sorn något svar bör till Kongl. Maj:t afgifvas , och, efter som|2:ne
Stånd icke kunna tvinga de begge andra, att besluta frågans hvilande.
Jag hemställer således, om icke, för att undvika, att göra detta till en Nämnd-fråga, Ridderskapet och Adeln behagade jemka sitt beslut till likhet med dem som Borgare- och Bonde-Stånden fattat.
Jag anhåller att få uppläsa något litet af 73 § Riksdags-Ordnin gen: J>Stanna Riks-Stånden i sina beslut öf”ver någon fråga uti hufvudsakliga eller till ”vissa delar skif jäktige meningar, då skall ”hvarje Stånds beslut genom Protocolls-Ut”drag remitteras till det Utskott, sorn med ”målet befattning haft, hvilket åligge att meningarne j så nära möjligt ärsamman”jemka , och med Förslag öfver denna jemk”ning inkomma till Riksens Ständers Plena t Ridd. e. Ad, Prot, XI Band, 44 690 Deri 1f, December, fsom öfver de?i Yppacle frågan sedermera de”finitift besluta.*■
Af detta sista måste otvifvelaktigt följa, att
Ståndet äger rätt att fatta ett annat beslut, än första gången.
I 75 §.
Riksdags-Ordnjngen står det åter, att, om 2:ne Ståftd stanna emot 2tne , skall frågan förfalla, och förblifva vid det som tillförene stadgadt varit, utan att samma fråga må kunna vid den Riksdagen å nyo väckas eller upptagas.
Jag hemställer nu till dem, snm yrka målets hänskjutande till Nämnd, huruvida den äfven skulle äga rum i Lag-frågor, hvilka biföllos af två Stånd 3 men icke af de begge andra?
Man svarar förmodeligen
Nej men mindre vigti gt måtte icke detta ämne vara, uti hvilket Lag-frägor ingå blott såsom detail, Följakte. ligen tror jag att frågan utan någon votering i Nämnd måste förfalla, och anhåller att proposition måtte ställas derå, om icke Ridderskapet och Adeln anser obehörigt ^ att göra danna sak till Nämndfråga?
Herr Lagerhjelm: Flere Talare hafva sökt, att, med stöd af 73 §.
Riksdags-Ordningen, få sin mening gällande.
Jag vågar, upprepa, att denna §, alltid förutsätter, att alla Stånden redan skola hafva fattat beslut öfver det ifrågavarande ämnet, Deremot säger yj §.
Skulle två Stånd stanna emot två,förfalle frågan, och förblifve vid det som tillförene stadgadt varit, utan att samma fråga må kunna vid den Riksdagen å njo väckas eller upptagas.
Den 14- December.
Derutaf måste jag draga den slutsats, att endast 75 §. bär kan tjena till efterrättelse, och att användandet af den 73:dje saknar all grund.
Herr Cederschjöld-.
Jag instämmer med den siste värde Talaren, att 73 §.
Riksdagsordningen här icke kan tillämpas , enär Stånden stannat två emot iva.
För öfrigt skall jag utbe mig, att fa förklara en anmärkning , som blifvit gjord.
Man har särdeles fästat sig vid den omständigheten, att en underdånig Skrifvelse måste till Kongl. Maj:t öfverlemnas, och att en sådan icke skulle kunna uppsättas, då 3 Stånd stannat emot 2.
Men om alla 4 Stånden hade afslagit Betänkandet, eller sorn nu , 2 Stånd stannat emot 2, så ser jag ingenting, sorn kan hindra ExpeditionsTÖtskottet, att uppsätta en underdånig skrifvelse, hvaruti Kongl. Maj:t underrättas om det skick , hvaruti frågan för närvarande sig befinner.
Det är verkligen förundransvärdt, att man vill jäfva den 73 §:n derföre, att 2 Stånd ingenting beslutat, och likväl för samma fall använda den 75:te.
Jag har alltid trott alla 4 Ståndens beslut erfordras, innan 2 Stånd kunna sägas stanna emot 2, samt att sådant ingalunda kan sägas inträffa , enär tvenne af Riks-Stånden icke något beslutat.
Jag skulle derföre förmoda, att då Ridderskapet och Adeln ännu icke yttrat sin röst, detta måste ske, så vida Ridderskapets och Adelns mening är , att Kongl. Majit icke skall helt och hållet blifva utan svar i ämnet.
Jag känner ganska val, huru förhållandet är med lagfrågor, hvilka, när tvä Stånd stanna mot två, anses såsom afslagne.
Beträffande åtskillige Ledamöters yttrande , att målet bör afgöras tillsammans med dithörande Constitutions-frågor , tror jag icke, att detta sammanhang är så oskiljaktigt, att ju Särskildta Utskottets Betänkande kan för sig antagas.
Herr Lagerhjelm : Just uti Riksdags-Ordningens ordalydelse finner jag inneboende den vishet, som är användbar för , och synes ha förutsett, ifrågavarande fall.
I 75" §. saknas den bestämda tydning, som föreskrifver, att ett definitift beslut måste fattas af hvarje Stånd, hvilken tydning förekommer i den 73.
Jag tror således , att ingen , utan tolkning af Grundlagens anda, här skall kunna tillämpa den sednare.
Då nu 83 §.
Regerings-Formen säger , att Grundlagarne skola, efter deras ordalydelse, tillämpas, hemställer jag till Ridderskapet och Adeln , om man icke bör rätta sig efter den §., som utan all slags tolkning är användbar.
Herr Grefven och Landt Marskalken yttrade , ått hvad Ja-Propositionen angick, fortfor Herr Landt-Marskalken, att för dess del anse Ridderskapets och Adelns förblifvande vid dess förra beslut, eller, 60m vore det samma, instämmande i Preste - Ståndets inbjudning, böra i Ja - propositionen upptagas.
Beträffande åter Nej-propositionens innehall, hvarom nu blott syntes vara fråga, så enär Den >4 December.