Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Del är på detta: liden flyr oell kommer ej äter, jag önskar, ali man sorgfälligt må akta, — på denna den visa Försynens vink, som af alla kan ses, men för hvilken ingen ostraffadt blundar.
Enligt K. skolordningen af d. 16 Dec. 182f), äro i en fullständig lärdomsskola, med 4 classer och 5 lärare, af hvilka 2:ne böra till 4:de classen, läroämnena: christendom oell biblisk historia, välskrifning, Svenska språkets rättskrifning, Latinska, Grekiska och Hebreiska språken, malbematiken samt historien och geographien, åtföljd af naturens elementära kännedom.
Härtill har väl, enligt sednare förordnanden, varit ämnad alt vid några skolor läggas undervisningen i främmande lefvande språk, men lönerna för lärare häruti böra, efter staten för läroverken af d. 21 Dec. 1840, besparas.
I fullständig apologistskola, sådan den, enligt K. Br. af d. 1 Nov. 1839, i Wenersborg blifvit inrättad, med 4 classer och 4 lärare, äro läroämnena: christendom samt dogmatik oell kyrkohistoria, modersmålet samt Tyska, Fransyska och Engelska språken, håde i läsning och skrifning, historia och geographi, arilhmelik, geometri och algebra, samt botanik och zoologi; hvartill kommer undervisning i Latinska språket, alt pä extra läsctimmar i de 2:ne öfversta classerna iuhemtas af dem, som sådant önska.
I gymnasium äro läroämnena: theologi och kyrkohistoria, 308 Den 20 Å u g a s l i.
Latinska, Grekiska, Hebreiska, Franska, Tyska och Engelska språken, matliematikcn, historien, geographien, philosopbicn sams elementära fysiken oell nalurnlbistorien; undervisningen i de lefvande språken doek högst inskränkt.” Calkedralskolor finnas derjemte i universitetsstäderna Upsala oell Lund, hvilka hafva tvenne afdelningar, den högre svarande mot gymnasium och den lägre mot lärdomsskolan, nied upptagande af alla deras läroämnen; oell hörer äfven lillcathedralskolan en apologistclass.
I liija elementarskolan i Stockholm, med ålla classer och sju lärare, föredragas alla ofvanberörda läroämnen, hörande sä viii till gymnasium som till lärdoms- och apologistskola!!.
Detta läroverk synes lämpligare höra kallas centralskola.
Af stadgandet om läseordningen i lärdomsskolan inhemtas, alt af de 32 läselimmarna i veckan, 10 äro inrymda åt Latinska språket, så väl i prima som i öfriga elasser; och man kan anse härmed vara i verket satt hvad en, numera afliden ephorus i lifstiden offentligt yttrade; all nemligen hvad barnet till 15 a 18 års ålder läst, har, så länge det betraktas som gifven kunskap, föga värde och glömmes oell förloras lätt: ali utvecklingen af själsförmögenheterna, förmågan att fästa uppmärksamheten vid det man hörer och läser, de mekaniska färdigheter, som studier erfordra, minnets uppöfoing, inbillningskraftens ledning lill det sant sköna och ädla, allt della är af oberäkneligt värde, och hör framför allt annat vid valet af läroämnen, vid läseordningen och sjelfva lärometboden alltid liafvas i sigte: att allvarligt studium af Latinska språket, med skäl kalladt själens gymnastik, utgör just det, hvarmed den för litterär bildning ämnade gossen bör begynna sitt arbete, samt alt förnämligast ifrån
Rom bernias storhet i åsigler, noggrannhet i detaljer, ihärdighet i bemödanden och kraft i utförandet af stora värf till fosterjordens gagn och heder.”
För miu del tror jag, alt ett sålunda åsvftadt undervisningssystem kan med någon fördel användas blott på rike mäns barn, som hafva tillfälle alt fortsätta sina studier sä länge som helst.
Men för fattiga ynglingar, som i skolorna beklagligen utgöra pluralilelen, göres vid 15 ä 18 års ålder behof af ett, som uttränger allt annat, och det kallas brödstudium.
Dessas så sorgfälligt utvecklade sälsförmögenheler, utan alt vara försedda med någon reel kunskap, kunna då liknas vid en väl uppbrukad, men aldrig ordentligt besådd åker, hvilken slutligen blifver ett onyttigt träde, deri frön till ogräs lättast gro.
Ilvem erkänner ej dessutom, all de Iärogrunder, han under barnaåren inhemtade, alltid qvarsutit i minnet, och livad har han under barndomstiden förmält hemta från Rom af alla de der förträffligheterna?
Har ej skörden hufvudsakligen bestått i glosor och fraser, förenade med en hågdödande formlära i grammatiken af ett språk, bland de svåraste alt läras?
Jag bestrider ej nyttan och nödvändigheten för hvarje litterärt bildad man alt hafva studerat della språk, just för eli verkligt hemlandc af dc der
Den 20 Augusti. 303 förlräffliglieterna, i en Sider, då do kunna fattas och värderas; men jag vill, alt lian som barn först ma göras något hemmastadd i sitt fädernesland och i den honom omgifvande naturen, försl besöka det lefvande Europa, innan han inträder i det döda Horn.
För den lärjunge, som först inhemlat allmän satslära, använd på modersmålet, och sedan studerat främmande, lefvande språk, i synnerhet det Fransyska, skall studium af det Latinska språket, som har så många likheter med det sistnämnda, blifva dubbelt lättare, än för den späda nybegynnaren, och han skall på hälften kortare tid deruti blifva lika fullkomlig, som nutidens frän spädare åren latiniserade gymnasister.
Så äfven lilifver förhållandet med Grekiska språket.
Såsom exempel derpå, att, efter upphunnen mognare ålder, det är lätt att på kort tid lära gamla språk, kunna anföras de vid philosophiska candidat-examens undergående skicklige befunne orientalister, som vid ankomsten till universitetet voro för den orientaliska litteraturen alldeles främmande.
Jag anser alltså, att gymnasium bör utgöra fältet för den egentliga lärdomen och början till högre vetenskaplig bildning, samt att de, under detsamma, lägre afdelningarna utaf allmänna läroverken böra förenas till en, med namn af elementarskola, i hvilken så väl den allmänna medborgerliga bildningen, som grundläggningen för öfvergång derifrån till lärdoms-afdelningen, gymnasium, äro att finna.
Denna skola föreslår jag alt inrättas med fern classer och förses med en rector och fyra colleger samt en dupplicant, som inom de fyra öfre classerna i undervisningen biträder, der sådant erfordras.
Särskilde apologister och lärare i främmande lefvande språk vid skolorna blifva härigenom öfverflödiga.
Häremot torde invändas, alt för mängden af lärjungar i en sålunda af tvenne till en förenad elementarskola antalet af lärare blifver för litet.
Men i fä af de nya skolorna torde tilloppet blifva så stort, som i Clara lärdomsskola i Stockholm, der antalet under sislförflutna vårtermin uppgick till 197, och denna skolas lärare äro ej llere, än de nu för en elementarskola föreslagne.
Dessutom kan, i händelse af clt alltför stort antal lärjungar, lärarepersonalen förstärkas med extra dupplicanter, för hvilkas aflöning ett särskildt anslag kunde vara alt tillgå.
Läroämnena i den föreslagna elementarskolan skulle blifva i Första classen: chrislendom, efter cathechcsen, välskrifning, allmän satslära, använd pä modersmålet, arithmetik, historia, fäderneslandets, geographi, fysisk samt fäderneslandets, bota nik, första grunderna.
Andra classen: chrislendom, efter cathccbescn, samt biblisk historia, välskrifning, Svenska språkets grammatik och rättskrifning, Fransyska språkets innanläsning, med början till explieation, arithmetik och geometri, historia, fäderneslandets och början lill allmän, geographi, likaledes, botanik, zoologi, första grunderna. 310 Den 20 Augusti.
Tredje classen: christendom, efter cathechesen, samt biblisk historia, Svenska språkets rättskrifning, Fransyska språkets explication, med grammatikaliska öfningar, Tyska språkets innanläsning, mod början till explication, geometri och algebra, historia och geographi, botanik och zoologi, mineralogi, första grunderna.
Fjerde classen: christendom, efter lärobok, Svenska skriföfningar, Fransyska språkets läsning och skrifning, Tyska språkets explication, med grammatikaliska öfningar, Engelska språkets innanläsning, med början till explication, geometri och algebra, fysik, första grunderna, historia och geographi, naturalhistoria.
Femte classen: christendom, efter lärobok, samt kyrkohistoria, Svenska skrif- och declamations-öfningar, Fransyska språkets läsning, med skrif- och talöfningar deruti, Tyska språkets läsning, Engelska språkets explication, med grammatikaliska öfningar, Latinska språkets studium, till de första grunderna, geometri och algebra, fysik, astronomi, första grunderna med globlära, historia och geographi, naturalhistoria.
För de lärjungar, som ej öfvergå till gymnasium, skulle dispens från Latinska språket tillåtas, men ej frän något annat läroämne.
Ofningarnc i musik och sång samt teckning och gymnastik skulle blifva de förut vanliga, gemensamma med gymnasium, der sådant finnes, men på andra ställen under särskilda, skolan tillhörande lärare.
För gymnasium, dit lärjungar, i ofvanberörde stycken behörigen underviste, skulle uppflyttas, föreslår jag, lill lika antal som förut, följande ordinarie lärare, nemi.:
En Lector i theologi, moral och kyrkohistoria samt Hebreiska språket; En Lector i Grekiska språket och dess litteratur samt mylhologien; En Lector i Latinska språket och dess litteratur samt rhelorikeu och metriken; En Lector i Fransyska, Tyska och Engelska språkens litteratur, samt skrif- och tal-öfningar i det Fransyska; En Lector i mathematiken, fysiken och astronomien samt naturalhistorien; En Lector i historien, äfven om konst och litteratur, samt geographien och statskunskapen; En Adjunct i pbilosophien samt Svenska skrif- och declamationsöfningar; hvartill komma förut nämnda lärare i musik och säng, teckning och gymnastik; men särskilde lärare i naluralhistorien och främmande, lefvande språk skulle blifva obehöfliga.
För cathcdra/shola blifva naturligtvis läroämnena desamma i öfre och nedre afdelningen, som i gymnasium och elementarskolan.
För intet annat af de främmande språken, än fördel Fransyska, har jag föreslagit, att tiden må upptagas af skrif- och talöfningar.
Detta språk är nu hvad, vid elemcntar-läroverkcus
Den 20 Augusti. 311 förslå stiftelso, Latinet var, eller det allmänna communicationsmedlet; och för hvarje bildad man är det nödigt att i dess talande och skrifvande äga cn större färdighet.
För öfrigt är hjclpli‘gen tala och skrifva ett språk blott ett ålag för den, som är öfvad i dess cxplication och grammalik.
Vid universiteten genomgås ock vanligen cn curs af Latinsk chriaskrifning af dem, som deri skola aflägga prof.
Tillfällen till Latinska lalöfningar finnas der äfven.
De torde i framliden blifva öfverIlödiga, då man ändtligen hunnit fullkomligen inse det onyttiga och, jag vågar säga, löjliga i dessa Iiirda colloquier, vid hvilka ej något iikta Romerskt, hvarken i prononciation eller coust .ruclion, står att igenfinna.
Alt en fullständig elementarskola kunde inrättas i hvarje stad, som ej är desto obetydligare och intill en annan stad närmare belägen, vore visserligen högst önskvärdt; men detta skulle medtaga större kostnad, än Statens tillgångar medgifva.
Mitt förslag inskränker sig derföre till sådana skolors förläggande på de ställen, der, enligt 1840 års stat, skolor med fyra eller liera ordinarie lärare redan finnas, med undantag af Gefle stad, som har fullkomligt surrogat derför i det nyligen derstädes stiftade alhcncum, från hvilket, med någon i läroämnena obetydligt förändrad reglering, lärjungar kunna beredas till uppflyltning på gymnasium.
Aflöningsmedlen för den i Gede numera öfverflödiga lärdomsskolan föreslår jag deremot alt, inom stiftet, få användas till en fullständig elementarskolas inrättande i Norrtelge.
Derjemte, i anseende sä väl lill staden Halmstads aflägsenhet från någon stad, der större skola finnes, som ock till det större tilloppet af lärjungar derstädes, har jag trott denna stad, i stället för dess nuvarande skola med 3 lärare och lika många classer, höra med en fullständig elementarskola förses.
I alla öfriga städer anser jag dels de på stat redan uppförda skolorna, med 3 eller 2 ordinarie lärare och lika mänga classer, böra, under namn af mindre elementarskolor, bibehållas outvidgade, dock med förändring i läroämnena, lika med de lägre classernas i fullständiga elementarskolor, så alt inflyttning i dessas 4:de och 3:dje classer kan från de mindre skolorna äga rum, dels mindre elementarskolor, med 2 classer och lika många lärare, böra, i st. f. nuvar. pedagogien, inrättas.
Varande vid de mindre skolorna förut ej några lärare i teckning och gymnastik, utan endast en cantor; hvarvid torde kunna förblifva.
I Stockholm synas 5 fullständiga elementarskolor blifva behöfliga och böra förläggas i Storkyrko, Clara, Jacobs, Maria och Catharina församlingar; hvaremot skolorna i Kungsholms, Adolph Fredriks och Ladugårdslands församlingar kunna bibehållas såsom mindre, med 2 lärare och lika många classer hvardera.
I öfverensstämmelse med hvad sålunda är föreslaget, skulle, utom centralskolan i Stockholm och atheneum i Gefle, komma att finnas:
Gymnasium i Gefle, Linköping, Skara, Strengnäs, Westerås, 312 Don 20 Augusti. Wexiil, Götheborg, Calmar, Carlstad, Hernosand, Wisby, Stockholm; — 12 st.
Cathedralskola i Upsala, Lund; — 2 st.
Fullständig elementarskola o
Hudiksvall, nu lärdomsskola med 4 classcrl ä Ärkestiftet.
.Strengnäs Stift. >Weslcras stift. och 1 apologistclass, Norrtelge, nu lärdomsskola i Gefle, med 4 classer, Linköping, nu lärdomsskola med 4 classer och 3 apologistdasser, Norrköping, nu lärdomsskola med 3 clas-'1 Linköpings Stift. ser och 2 apologistdasser, l Westervik, nu apologistskola med 4 classer,!
Skara, nu lärdomsskola med 4 classer och! 2 apologistdasser, ISkara stift.
Wenersborg, nu apologistskola med 4 classer,) Strengnäs, nu lärdomsskola med 4 classcrl och 1 apologistclass, Nyköping, nu lärdomsskola med 4'classer' och 1 apologistclass, Orebro, nu lärdomsskola med 4 classer och 4 apologistdasser, I Westerås, nu lärdomsskola med 4 classer’ och 2 apologistdasser, Fahlun, nu lärdomsskola med 4 classer och] 2 apologistdasser, Wexiö, nu lärdomsskola med 5 classer och 2 apologistdasser, (wexiö stift Jönköping, nu lärdomsskola med 5 classer och 2 apologistdasser, Malmö, nu lärdomsskola med 4 classer och 2 apologistdasser, 1 Christianstad, nu lärdomsskola med 4 clas-) ser och 2 apologistdasser, , Carlskrona, nu lärdomsskola med 3 classer' och 1 apologistclass, Götheborg, nu lärdomsskola med 5 classer och 3 apologistdasser, Halmstad, nu lärdomsskola med 3 classer, Calmar, nu lärdomsskola med 4 elasser och) Calma stift 2 apologistdasser, / Carlstad, nu lärdomsskola med 4 cl:lsscr]Carlslads oell 2 apologistdasser, ) Hernösand, nu lärdomsskola med 4 classer och 2 apologistdasser, Frösön, nu lärdomsskola med 4 classer ochj 1 apologistclass, Umea, nu lärdomsskola med 4 classer och| 1 apologistclass, Piteå, nu lärdomsskola nied 4 classer och] 1 apologistclass, Lunds slift. 1 Götheborgs stift.
'Hernösands stift. Wisby Lunds slift.
Den 20 Augusti. 313 Wisby, nu lärdomsskola med 4 classer I och 3 apologistclasser, \ Wisb5' st,flStorkyrko församling, nu apologistskola med 2 ciasscr, Clara d:o, nu lärdomsskola med 4 classer, Jacobs d:o, nu apologistskola med 3 classer, ^ Stockholms stad.
Maria d:o, nu lärdomsskola med 4 classer, Catharina d:o, nu apologistskola med 3 classer, 31 st.
Mindre elementarskola med 3 classer i Wadstena, nu lärdomsskola, I , . . ..
. Wimmerby, d:o j Linkoping* st.ft. Mariestad, d:o I Alingsås, d:o i ara S,‘'L Eskilstuna, nu apologistskola, 1 Askersund, d:o ' ) ^™nS"lis *"f'- Sala, d:o Westerås stift.
Helsingborg, nu lärdomsskola, Landskrona, d:o Ystad, d:o Carlshamn, nu apologistskola, Uddevalla, nu lärdomskola, Götheborgs stift.
Philipstad, nu apologistskola, | .
Åmål, nu lärdomsskola, | Garlslads Sundsvall, nu apologistskola, ) „ .. , Haparanda, ‘ d:o | Hernosands st.ft. lö st.
Mindre elementarskola med 2 classer i Söderhamn, Enköping, Oregrund, Osthammar, Sigtuna, Waxholm, Söderköping, nu apologistskola, J Skenninge, nu lärdomsskola, > Linköpings stift.
Eksjö, d:o ) Ulricehamn, | Skara slif,‘ Lidköping, I Sköfde, ( gjtara S|||-, Hj°i .
I Falköping, | 1 H. 40 Ärkestiftet, Den 20 Augusti.
Strensnäs stift. Westerås stift.
Malmköping, Thorshälla, Mariefred, Södertelge, Trosa, Arboga, Köping, Nora, Linde, Hedemora Säther, Grenna, Wexiö stift, g. Cimbritshamn, Engelholm, Skanör och Falsterbo, Sölfvitsborg, nu apologistskola, Warberg, nu lärdomsskola, Laholm, Falkenberg, Kongsbacka, Marstrand, Kongelf,* Strömstad, nu apologistskola, Borgholm, nu apologistskola, med 1 class, Christinehamn, Carlstads stift.
Luleå, nu lärdomsskola, Hernösands stift.
Kungsholms församling, nu apologistskola, Adolph Fredriks d:o d:o Ladugårdslands d:o d:o 44 st.
Skolorna med 2:ne classer äro egentligen rättande skulle komma att medföra någon ny Lunds stift.
Götheborgs stift.
Calmar stift.
Stockholms ? stad. de, hvilkas inutgift; men då på 10 ställen redan finnas skolor, hvardera med på stat uppförda 2:ne lärare, och en sådan lärare linnes i Borgholm , samt de öfriga städernas pedagogier hafva indelt kronotionde lill ett sammanlagdt belopp af 565 tunnor, synes berörde nya utgift ej kunna blifva mycket betydlig.
Skulle mina ofvan uttalade åsigter, i en för den allmänna upplysningen högst vigtig fråga, lyckas alt vinna R.
St:s bifall, hemställer jag, att hos K. M. und. anhållan af R.
St. må göras, att dessa åsigter måtte tagas i nåd. öfvervägande, när, enligt hvad i nåd. propos. om statsverkets tillstånd och behof blifvit antydt, löneförhöjnings- och organisationsfrågor i allmänhet rör-.de elementarläroverken framdeles komma att, i ett sammanhang, af K.
M. till nåd. pröfning företagas.
Om remiss till R.
H. St:s Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk. å denna motion, anhåller jag i ödmjukhet.
Den 20 Augusti. 315 Gr. Lewenhaupt, Patrik Adolph, anförde skriftligen:
Da det, ty värr, visar sig, alt man lill bevarande af enskilda fordringar, äfvensom alt uppbördsman, till bevarande af Kronans raft, allt för ofia måste söka qvarstad uti gäldenärs egendom, men då det tillika ej är sällsynt, att denna med qvarstad belagda egendom förskingras och ej kommer fordringsägare lill godo, vore nödigt att författningen härom erhölle någon skärpning och rättelse.
Till bevarande af med qvarstad belagd egendom äger man väl att sätta den i tredje mans vård, men denna åtgärd är, särdeles på landet, ofta omöjlig, föranleder till chicaner, kostnader och uppträden, hvarjemte detta stadgande ofta blottställer execulorer, hvilka, med bästa vilja, icke alltid kunna häruti efterkomma lagens föreskrift.
Utan att likväl vilja tillstyrka a fs k a lfa tide af denna föreskrift, som någon gång kan vara lämplig och behöflig, ville jag dock föreslå eu förhöjning i den nog låga plikten mot förskingring af qvarsätt egendom, hvilken nu endast är stadgad till 13 r:dr 10 sk. b:co.
Denna ringa plikt, i jemförelse med den förlust, dd egendomen på executiv auction försäljes, ofta till -jtdel af värdet, sätter mången gång gäldenären i frestelse alt förskingra eller undangömma sin med qvarstad belagde egendom.
Jag lår derföre föreslå, alt böter mot förskingring af i qvarstad satt egendom bestämmes, enligt vederbörande domares pröfning, ifrån 13 r:dr 16 sk., till och med ända lill det förskingrades halfva värde.
Om remiss af denna motion lill LagUtsk. får jag ödmjukast anhålla.
Hr Bildt, Knut, uppläste följande:
Jag får vördsamt väcka den motion, ult de officerare, som, enligt 2 :dra artikeln, erlägga bevillning för inneha [vande tjenst, mätte frun brutto-inkomsten få afräkna så stort belopp, som de i accordsränta betala.
Ar 1833, dä arméens accorder reglerades, bestämdes, alt alla dä i tjenst varande officerare skulle få sine erlagde accordssummor liqviderade med armeens pensionscassas räntebärande obligationer, hvarå de likväl skulle erlägga O proc. ränta, och att de officerare, som derefter inträdde i rikets tjenst, eller befordrades lill högre löner, skulle erlägga samma ränta, som deras företrädare åtagit sig, intilldess hela accordsbeloppet klefve amorteradt, och hvilket beräknades vara fullbordadt år 1870.
Denna reglering var obestridligt af lika stort intresse för Staten som för enskilde, då derigenom alla tjeusteköp inom armeen på sädane grunder afskalfades, alt ingen derefter kunde lillbakasältas för bristande tillgång på accordssumma, hvarå förut flere exempel funnits.
Della förhållande vederlägger bäst del inkast man gjort, alt del berott på arméens befäl sjelfvc att 316 Ben 20 Augusti. ingå i tjensleköp, då förbud deremot fans i 1793 års aeeordsreglemenle, sorn likväl hade den brist, att hvila på den obilliga grund, att de erlagde aceorderne årligen förminskades med 2 proc. af den erlagda summan; hvilket oek hade till påföljd, att lagen sä småningom råkade i glömska, och alt det med visshet kan antagas, att de fleste nu tjenande officerare måst vid sitt inträde i tjenst underkasta sig det antagna accordssyslemet, som slutligen framkallade den år 1S33 skedde reformen, hvars bestånd berodde pä alt en ny generation ovillkorligen skulle inträda i den föregåendes förbindelser.
Den föreslagna eftergiften är så mycket billigare, som de ålagda afgifterne nu blifvit genom lag bestämda oell hafva till direct påföljd att ostridigt nedsätta tjensteinkomsterna, som redan äro så knappa, alt de ej tåla någon förminskning.
Jag hoppas så mycket hellre framgång till detta milt förslag, som detsamma sistl. riksdag framställdes inom detta Ständ och var sä nära att lyckas, alt det blott var en eller två röster i det förstärkta StalsUtsk., som afgjorde frågans förfallande, hvaraf jag drager den slutsats, att någon brist i ämnets utredning förefunnits.
Om remiss häraf till Hevilla.Disk. får jag vördsamt anhålla.
Remitterades lill Bevilln.Utsk.
Raab, Adam Christian, uppläste följande 2:ne motioner: ! :o. Sedan K. M. i nåder gifvit tillkänna sin afsigt alt framdeles föreskrifva en ändamålsenligare beklädnad för armeen, och det vill svnas mer än sannolikt, att K.
M. derunder inbegriper äfven beväringsmanskapet, är det visserligen öfverflödigt alt molionsvis erinra om behofvet af förändring och förbättring af våra heväringsynglingars närvar, beklädnad; men i afseende på sättet, torde det tillåtas mig framlägga ett förslag, som, efter min öfvertygelse, skulle med minsta kostnad uppfylla ändamålet.
Beväringsynglingarne, lili större del söner af egne hemmansägare och näringsidkare, komma i egne snygga kläder till mötesplatsen; här nödgas de afkläda dem, för att påkläda sig Kronans persedlar, hvilka äro dem motbjudande, icke blott derföre att de äro vanprydliga till utseendet och sällan passa till deras växt, utan synnerligen derföre, att dessa persedlar icke erbjuda den minsta säkerhet för uppfyllandet af de billigaste fordringar på proprietet.
Nedstämd genom denna beklädnad, eller rättare ulklädnad, mäter ynglingen med en viss förtrytelse företrädet hos den väl klädde rekryten, som oftast är på samma tid och samma mönsterplats inkallad till vapenöfning.
Denna stora skillnad i det yttre nedsätter beväringsynglingens anseende, sä i hans egna, som andras ögon, nedanom rekrytens, och verkar ingalunda för - Den 20 Augusti 317 delaktigt på lians militärlska esprit, eller belåtenhet med sitt yrke.
Dessa olägenheter kunde, så föreställer jag mig, lätt nog afhjelpas.
Beväringsmanskapet heslår sig nu med egna skjortor, slrumpor och skor, mot erhållande af 1 r:dr b:co per man, i slitningspenningar för hvarje möte.
Egna mössor och halsdukar består det sig vanligen också, ulan all ersättning; likaså begagnar mången egna linnebyxor; en och annan egen frack.
— Om nu Kronans uniformsfraek ändras lill en kolelt med enkel blå krage, hvartill skörten kunna användas, skulle detta plagg lill formen likna de tröjor, sorn allmogen i flere landsorter begagnar, och ändringen af en vanlig blå bondtröja till en uniforms-kolett skulle blifva föga kostsam, äfven om den skulle, för prydnadens skull, förses med en rad knappar, lika med truppens af det rcgile, med hvilket manskapet exerceras, och med axelsleifer och passe-poiler.
Likaså kunde åter en dylik uniformskollelt lätt ändras till civil tröja.
Efter en sådan uniformsförändring, skulle tvifvelsutan ett erbjudande vid mönstringarne till beväringsynglingarna att, mot en ersättning, svarande mot Kronans kostnad för underhållet af den nuvar. uniformen, sjelfva fä hålla sig med kolett, hvita linnebyxor, mössa och halsduk, i början af några, snart af många, och efter några år af de allra flesta med största tacksamhet och belåtenhet emottagas.