Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Anrtt Utsökt, Constiturions, och Banco Utffoiken allena un, dantagne, ware berättigad!, akk wäcka frågor till af, görande i Riksens Ständers Plena, eller alr '.uttaga andra ämnen än de fran Plena remitterade, sa wida cj, hwad Stats-Utskottet särsslidt angar, Ko-ui-igcaS -Proposition, enligt 27 §., sill det samma omedelbar, ligen öfwerlämtias. e §- 38- Alla omröstningar i Utskotten ske Ständswis. Zsffa en eller flere Ledamöter att votering ma med siurna sedlar anställas, bör sädant cj förwägras.
Stanna derwid Twä Ständ emot Twa, skola de särskilde meningar, ne, såsom alkernativer, i försiaget intagas.
Galle äfwen detta stadgande för Banco-Utskottcr i under» ställnings-srägor; meli i de mål, som böra hemliga hal» las, och der Utskottet med Riksens Ständers rätt besluter, sörhälleS med omröstningen pä sätt i §. här nedan» före stadgas; börande i sädana fall uti sistnämnde Utskott twä tredjedelar as hwarje Slandö Ledamöter wa, ra närwarande. §.39- I alla Riksens Sränders Utskott före den bland Ridderskapel och Adelns närwarande Fulimägtige ordet, som, enligt Riddarhus, Ordningen, dertill be» rättsgad är. §. 42.
Den 2r December. §. 40.
Landrmarffalken och Talcmännen, eller de som deras ställen söreträda, njure osörwägttM ttllträde i Urskotten; doek Utan iöst eller delibsraiions rätt.
I Hemliga och Banco-Utskotten, der Tysihecs Ed fordras, astaggc äfweu de en sadan. §- 4l Tjenstgorande StatS-Mlnistrar, Stats,Råd, In» siitire Råd, Hos-Canhler, JusiiciD,Cantzler, IustiriLOmbudöman samt SkatS-.Seerererare, kunna ej sale . och stämma i sill Stände Plena sörnckas enär de, enligt hwad hwarje Stånds särskilda ordningar stadga, dittill berättigade äro; dock för Srats.NädctS Ledamöter de särjkildte fall undanragae, dä dem, en» ligt Regerings Formen, updraqic är att med Konung» stig magt och rätt styra.
I Utskott eller wal till UkffottS Ledamöter mä icke någon as förenämnde per» söner deltaga.
Ej mä någon, as hwilkcn Riksens Ständer kunna fordra redo och answar, inwäljas i Utskott, der redowisnmg för hans egna göromål och Embets-ätgärdcr kan förekomma; börande för öfrigt och i allmänhet iakttagas, att, i de nial, som person» ligen röra en Ledamot af nägvt Riks-Ständ mä han wäl i Plena eller Utskott öfwerläggningarnc, men ej brstuten, öfwerwara. §- 42.
Finner Utskottet sig behöswa af någon Konungens Embetsman eller af något publikt Werk inhamra munreligg oller skristeliga uplysnmgar, begäre genom sin rz28 Den 21 December. sin Ordförande hos Hof-Canhlcren Konungens »adre ga befallning lill wederbvrande, o»i de ästade nudcrrökelsers meddelande.
Gärle likwäl ej delia stadgan» de i afseende pa S^ks.-Eonkoirek, hwilr.l, lckason, Banco och Riksgälds Werke»' bör i frågor om siclftt-a redowieningen af medle» alla chkade uplyonin» gar omedelbarligen meddela. §.
4Z Skulle ett Utstött anse nödigt akt ti!! öfwerläggs
Ning om »ägor ärende as särdeles wigt, med anna! <ller audre Utstött sammanträda, mare det tiilätik pä sätt Ullonen öjwereuökomma, anlingen in Pnius cl» ler fast häldre genom Depuleradc.
Finner Banco» Ukstvllet de ämnen, hwilka Utgöra söremälcn för desi sammanträde med amiak eller andre Utstött, wara as sadan beskaffenhet att dek fordrar TnstbetSed, asiägge sammanträdande Ledamöter afandre Utlkotl dciisamma.
Emellan Hemliga Utstoltct och annat Uistvl! åge ej sammanträde rum. §.
44- Konungens Propositioner, äfwen som allmänutl frågor, hwarmed förstas sädane, som kunna eller bö» ra komma under samtlige Riks Standens öswcrläqgning och pröfning , ma ej i Riksens Ständers Ple» na kill omedelbar ligt afgörande uptagas, uran stola öst werlämnas till utredande af behörige Utstött, hwilkaS yttranden hwaraf cltid ett exemplar mä hwarjc Ständ t>l!dc!aS, böra enligt hmad här osrvanföre samt wi» dare i Regerings - Formens §6 §. stadgas, föregå Riksens Ständers beslut; Och kunna Riksens Ständer genom Skändenö pluralits, när sä nö - Den 21 Dnemder. rz29 digt pröfwas, förelägga Utskotten lid tili deras Betän« kandens asgifwande.
Hwarje Riks-Ständ ware obetag^x akt, ulan de ösrigcs hörande, lili wederbörligr Utskott hänförwis.i ett i Dest Plenum framstäldt Forsing; dock mä alud Med-Sränden underrättelse här» om meddelas. Will Utskott Åkerlämna någor frän ert eller siere Riks-Ständ kill detsamma remitteradk nial, såsom till desi befattning ej hörande, äligge Utskottet, an sist inom ätta dagar afgifwa sitt urlätande med deruti anförde skäl till det eller de Ständ, som remitterar, hwaresker samtlige Ständen, efter erhället» communication, böra skyndsamt yttra sig, under hwilkel Utskott de anse mälet höra.
Äro de fleste RiksStänden härom ej ense, eller stadna Twä Ständ emot Twä, asgöre Constitutions Utskottet hwarlhKn frägan bör förwisas. §. 45- Landt-Atarffalk och Talemän ware berättigade, att hwar för sitt Ständ utfärda kallelse till Plena; deltaga i beredningen till malens föredragning; dem i Ständen föredraga; uptaga, framställa och reda de yttrade meningar, göra propositioner och wivmagthälla ordning wid sammankomsterne; altfammanS efter de föreskrifter, som här nedanföre stadgas; men äge ej sielfwe någon röst i delibermionen eller voteringen, och kunna ej näqot annat förestå, än hwad som fordras till werkställighet af det Grnndlagarne, RiddarHus-Ordningen eller Ständens Ordningar och BeflM söreskrifwa. §. 4§.
Ständens Plena böra, da de anga allmänna Fjerde Bandek 85.
Riks - FZZ0 Den 2!
Riködagsmäl, sä ofta sig göra later, hos asla Stånden pä samina tid hällas.
Skulle ett Ständ rarfwa flera Plena än de öfriga, tväredet Ständet obctagir, att, innan slutet af ett Plenum, Utsätta dag till tek nästföljande; börandeö Ståndets Landt-Marskalk eller Taleman de andre Talemännen i tid derom underrätt ra, samt med dem om timman öswerenskomma, hwilken sa bestämmas bör, art Utskottens wanliga sammanträden icke derigenom hindras. Ständernas gemensamma
Utskott mä ej sammanträda pä samma lid dä i ett eller flera eller alla Ständ Plenum hålles.
Ej skall till Plenum för päföljande dag sednare anfläs
Ln kl. 6 e. m. eller till Utskott sednare an kl. 8 e. m. den föregående dagen.
Landt-Marskalk eller Taleman hasme ej magt att, utan Ständelö samtycke, åtskilja et Plenum. §.
47- Uti Plena föredrages först de för Riks-Stånden gemensamma ärenderne och sedermera hwarje
Stånds enskildta, alla i den ordning de, hwarr för sig, inkommit, sä framt ej Ständen derom annorlunda förordna; börandeö Landt-Marskalken och Talemännen, sedan de förut inhämtar, huruwida nägon Konungens Proposition till öswerläagning kan förekom, ina, samfält, i närwaro utaf twänne as hwarje Ständ Utsedde Ledamöter, hälst sädane, som mid nägon fö, regaende Riksdag warit i Ständer Riksdagsmän, samt, med biträde af Srändens Secreterare, dagen förut i et särskildt rum a Riddarhuset sins emellan öswerenskomma vin följande dagens föredragningsämnen, pa det desamma mä i möjligaste matto hoö alla Ständen tillika asgöras. §. 48- Den 2i December. izzr §. 48- Föredragningsämnen äro vesta och inga andra: r:o Konungens Propositioner, som ä Rikssalen eller sedermera under Riksdagens lopp, blifwit till Ständen eller StatS-Ukskoltet öswerlämnade. r:o Mäl, som genom Protocolls-Utdrag eller Depukakioner frän MedSiänden communiceras. Z:o Utskoktens Vetänkanden och Förflag. 4:0 Motioner gjorde i Plena af någon wid Riksdagen dä närwarande Ständers Ledamot. §. 49.
Hwar och en allman fräga, som första gängen i nägot Ständ förekommer, skall, sä wida ej Stan» det enhälligt genast densamma till wederbörligt Utskott förwiser, ligga pä bordel till nästa Plenum, dä realist bör ske; dock stände hwarje Ledamot öpel» atk öfwer samma mäl sig yttra, hwilket hans yttrande äswen skall till Ustkottel remitteras.
Om en genom munteligt anförande gjord framställning lägges pä bor, det, bör anförandet till Protokollet Vickerås och afskrift deraf till bordet aflämnas.
Upstär fräga om eller hwart remitteras bör, kan denna staga blott föc den Pkenndagin läggas pä kordet, men i nästa Ple, nnm skall beflut owägerljgen fattas.
Dä saken frän Utskott äterkommit, blifwe den ester första upläsander liggande pä bordel.
Den kan wid nästa föredragning, ehwad öfwerläggning ägt rum eller ej, pä flere Ledamöters förenade begäran, aker hwila, men dä saken tredje gängen förekommer, skall den kill afgörande företagas.
Hwar och en fräga af annan än allmän beskaffenhet, äfwensom preliminaira hemställande» och förfrågningar ifrån Utskotten, mä genast kunna afgö - IZZ2- Den 2i December. ras, sä wida den eller de af nägon SkändclS Ledamot ej begäres pä bordet.
U-i Ständens Canhlicr bör altid finnas cn öpen förtekning öfwer alla pä bordel lagde mäl nied dertill hörande atter och handlingar.
Hterförwiser nägot Nike.
Stand ett redan beredt mäl kill wederbörande Utskotts ytterligare utlåtande, äligge Utskottet att dermed inkomma till det Ständ, som återremitterat; kunnande likwäl ej, genom denna äterförwisning, de öfrige Ständens Beslut i de mäl, der wenne Slandö röst utgör Riksens Ständers, deras kraft och werkan till expedition betagas. §. 50. Hwarje Ständs Ledamot ägs rätt, art i Plenum stående och frän s!n plats kill Protokollet fritt tala och utlaka sig i alla frågor, som under öfwcrläggande komma, och om lagliqheten af alt, som inom Ständet sig tilldrager.
Hwar och cn yttre sig öfwer ett ämne i den ordning han dertill sig anmält och upropad blifwik; och mä ej någon wara berättigad att tala Utom Protokollet.
Ingen tilläte sig personligen förolämpande uttryck, sker det, pröfwe Ständer, huruwida den Ledamot, som sälunda sig förgätt, mä as Landt-Marskalken eller SländetS Taleman erhälla tjenlig föreställning och warning, eller, om fåken bör behandlas enligt 78 §, eller ork aldeles förfalla. §- 5i.
I en skrift böra ej flera mäl af olika beskaffenhet sammandragas.
Icke eller ma ett Memorial, som flera än en Ledamot underskrifwit, emoktagas, med mindre det är leknadk as Stänkers Ledamöter, fran Dm 2i December. izzz frän något Stift, Stad eller
Län, och sadan orkö angelägenheter beträffar. §> 52.
Utaf alla Memorial, ssm äro af den egenskap att de lill »agor Riksens Ständers Utskott böra re» mittcras, skola Fyra exemplar till Ständer ingifwas; hwsraf ctt aflämnas till Utskottet, och de öfriga, tvid tillkännagifwande as beslutet om remitz, tillsiällcS Med»Sländen. §. ;z
Enär ett ämne sluteligcn skall asgöraö, bora al» la dertill hörande handlingar »plasas, sä framt nä» gon Slänt.kS Ledamot sädant ästimdae.
Ej mä något mäl kill slutelig: afgörande företagas förr, än Landt» Marskalk och Taleman först inhämtat, huruwida Ständer anser öfwerläggningm fulländad, hwarefter Propositionen susteead framstall.s. Beswaras
Propositionen med Ja, mä mäl erindringar derwid i tjenliga ordalag göras, men ingen försöka ark Beflutet genom ny öswerläggmng upriswa. Beswaras
Pro» positionen med Za, blandadt med naara Nej, elter twärconi, och de , som öswerrösiade äro, ej begära votering, läte de, om dem sä godt synes, sin särffil» ba mening i Pcotocollet aulckna; knjiuandcs sädant dem ej i något fall sörwägras.
Bcgäres as en eller flera votering, och han eller de ci wilja derifrån afstä,' da skall voterings>proposilion, jämte tydlig contra proposition, genast författas, justeras och anfläs samt voteringen straxt derefter för sig gä; 06) mä proposition ej göras,om det voteras skall, ej eller votering derom lillgtas.
Wid omröst» nin - izz4 Den 2i December. ningarne, som altid skola med tryckte och omärkte, enkla, flutna och hoprullade sedlar wcrkställas, beräkne hwarje Ledamot blott en röst, änskönt han ock more Fullmägtig för flere lill tvål berättigade Csrporarioner.
Till undwikande as ^aria vora, fk-ll Ordföranden wid hwarje omröstning, förr an sedlarne upräknas, en bland deni uttaga och genast förseglad aflägga.
Vestanäs, wid upsummerandet af de öfrige, rösterne lika delade, mä denna sedel öpnas och giftva decision, pluralirctcn redan wunnen, bör den af-- lagde sedel» onpbcutcn genast förstöras. §. 54.
Dä Proposition, till fattande af et destnitift beslut öfwer en Konungens framställa» eller ett Betänkande, eller en af enskild Riksdagsman wäckt flaga, är med
Ja och Nej beswarad, och anmärkningar i saken under discourserne gjorde, bör propositionen inrättas i enlighet med dem; och skulle malek under discourserne fklljas uri flera delar, hwaröfwer särskilde anmärkningar göras, dä skall, enär sadant äjkas, proposition öfwer hwardera delen särskildt anställas»
Pä lika sätt förhälleS, om sörsta propositionen pä någon Konungens framställa!, eller et betänkande eller annat mäl, ssm flera delar innefattar, blifwit med Ja och Nej beswarad. §. 55- Landt-Marskalk eller Taleman mä ej kunna wägra proposition, utom i det fall, dä han finner en wäckt sräga bokstafligen strida mot Grundiagarnes lydelse; börande förut hofwa skälen till sitt wägrande an - Den 21 December. 1335 anfort.
Skulle ej Ständer med honom instämma i begreppet härom, uran ändock yrka proposition, äge han akt förklar» öfwerläggningen hwilande, och förwi» scs mäle! till Co-istikurionS-Utskottet, hwilket aligger, atk, inom korrt förelagd tid, inkomma med motive» rädt och bestämdt utlåtande öfwer frägans stridighet eller enlighet med Grundlagen. Hwad Utffottet för» klarat icke wara deremot stridigt, vera mä proposition sedan icke wägras.
Pröfwas det wara as motsatt beskaffenhet, mä den, som motionen gjort, wända sig, der honom sä godt synes, till Constitutions» Utskottet pä sätt som Rcgeriuge-Formens 84. §. förejkrifwer. §. ;<?.
Intet ärende mä nedläggas titan StändetS Ut, tryckcliga besiul.
Ej heller mä, med undantag af Geundlags^frägor, nya ämnen as Riksdagsmän wäckas, sedan Twänne mänadcr frän Riksdagens början, en» ligt 27. §., till ända lupjk, sä wida icke sädana frågor af redan fattade beslut eller redan upkagne ärenden, eller under Riksdagen inträffande händelser 0, medelbarligen föranledas. §- 57.
De allmänna beslut, som uti et Ständ fattas, äswensom hwad et helt Ständ, i egenskap af Riks, Ständ besiutil och annars rätt röra kay, meddeles de öfrige Siänden genom Utdrag af Protokollet. Will Ledamot, som ej i StändetS fattade beslut instämt, sin särskilda tanka hos de öfrige Ständen anmäla, stände det honom fritt, genom särskildt Memorial eller Diktamen till Protokollet, hwilket mä Ständers beslut x att Dcn 2i December. åtfölja.
Lag samma ware, dä någon remisi gar frän RikS-Stand kill Ui^okl eller utlåtande ifrån Ukj^oll till NikS Srand; kunnandes dock cj i något fall utlakande eller besiul genom cnffild Ledamots eiler minoritetens protest eller reservation uppehäilaS.
Af ProrocollS' Utdragen böra altid Fyra exemplar mssrifwas, af hwilka de Trenne asgä tell Med» Sländcn för att dcr» siädeS gwarblifwa och der Fjerde, eller sä kallad Löpare, kringsändes, pateknas i hwarje Ständ as Sekreteraren, samt stadnar stutligen hos Riddcrffapet och Adeln, för acr i dest Archiv förwaras.
D sintoiu bör, enär mälet nägsr Uis^oe.' angar, ett exemplar detsamma äswen meddelas.
Standen mä iämwal i fall deni lämpligt synes, genom ulffickade Depucalio, »er, sina besiul hwarandra tiilkannaglfwa; dock bör Prsrocolls Utdraget derom, eller i händelse sakens wigt fordrar en sadan ffyndsamhek, att det ej medhinnes, en af SeändctS Secreterare behörigen väteknad afdrift af dcn proposition, som bcflutct grundat, alkid tillika ätsölja, och as Ordföranden för Deputation t de änd^a Ständen högt upläsas. §. 58.
Wid justering af Protokoll eller Protocolls - Ut» drag, kan er besiul ingalunda ändraS, men wäl sädane tillägg göras, hwariqenom ingen ändring i besiutet upkommer.
Utur et Protocoli mä wid justeringen, med Ständers bifall och pä den talandes eger begifwande, uteflutas desi egne uttryck och äfwen deliberationer, som deraf följr; dock kunna ej lädane uttryck urestutas, pä hwilka bestukek tydligen sig grun» Lar. §- 59- Den 21 December. i.gz? §. 59- Ma hos Riks Skänden hallna Protocoll skola, sa tidigt ffe kan, genom trycket urgismas kill deras fullständiga jnuehäll, med undantag blott af sädant, som Srändens enskilda Occonomie beträffar.
De handlingar likwal, hwilka kill samtlige R:kS.
Ständen aflämnas, såsom Konungens Provositioner, Riksens Ständers UrffottS Betänkande» och förklaringar samt de Prorocslls Utdrag, hwarigrnom Skänden meddela hwarandra sina Vestnr, skola icke i Proroeollcn inlagas, utan c,idast till sitt innehall korrtligen deruti anföras.
Dche handlingar tryckas särskildt, såsom ett Bihang till samtlige Riks.Srändens Protocoll och utgiswas under Expeditions-Utskottels upsigt. §.
Lo. Wilja Riksens Ständer till Konungen fram» föra någon deras allmänna önskan, i bwilket ämne som hälst, förhälles der nied ».'> der sätt RegeringsFormcns 89- §- utstakar; och gore dera Konungen, sedan Stara»Rädek bl:-wik hördk, det alseend.'
H>» för Riker nnrcigk sinner.
Wid sw rs asgifwaude a Konungens Propositioner sörsares enligt RegeringsFormens 87. §. 6i.
Dä wal till Konung eller Thronlvljare skall förrättas, äge Riksens Ständer, att i deras särskildta Plena, genom allmän omröstning, wäija tillen Nämnd, Sexton personer för hwarje Ständ, med updrag, alt wid förefallande jkiljaktigherer emellan Riks-Skänden, iZZ8
Dm 2i December. bestämma walet.
Dagen ester, sedan Nämnden är wald, skrjde hwarje Stand särskildt till wal af Ko» mmg eller Thronsöljare.
Färena sig alla Sländen om en och samma Person, ware Han utkora d. Kro Standens röster delade emellan siere, afgöre Nämn» den; Sock mä ej hos densamma komma under omröstning anvrg än de, som fleste rösterne i hwarje Ständ erhållit; och mä ej något Ständ flrre än en Candi» dal framställa.
Ledamöter af Nämnden mä ej uteslutas fran »töfningen af deras Riksdagsmannarätt i Ständen; men träde tillsamman dagen efter den, dä walet i Sländen förrättadt är, och skiljes ej ät förr, än de fleste rösterne om en Person sig förenat.
Omröstningen ibland
Nämnden skall ske per Capita och med flutna sedlar, enligt det vskeringsfäkt, som uti §g.
§. är föreskriswil.
Hwar och en af Nämnden upgiswe ibland dem, af Ständen föreflagne, den han anser böra nikoraö.
Falla derwid rösterne till mer än hälften af de röstandes antal pä en Man, ware han behörigen wald.
Äro äter rösterne sä delade, att en sädan full plnralitä icke äger rnm, anställes ny votering till antagande af den, som fleste rösterne erhållit; och om han ej antagss, as den, om hwilken näst efter honom de fleste af Nämnden sig förenat.
Inträffar den händelse akt twä eller Tre personer undfä de fleste och lika mänga röster, anställes först särskild votering, enligt sistnämnde §., öfwer den ordning, hwarUtinnan om detzc Personer bör röstas; och skall sedan, wid hwarje ny omröstning, pä enahanda sätt en vokeringsffedel afläggas intill des en bestämd pluralits är giswen.
I den händelse, som i 94 §. af Regerings.Formen omtalas, skall Nämnden wäljaS inom Tionde dagen ester de», som i Riksdagskallelsen till Stän» demas sammankomst är utsatt, och RiksStänden skridt tfll Konungawal, dagen efter ftdanNämnden är wald. H. 62.
Den 2i December» IZZ9 §. 62.
Skole Riksens Ständer tillsätta Förmyndare för en omyndig Korning, sammanträde de, sist dagen efter den, dä Riksdagen ä Rikssalen öpnad blifwik, och utwälje genom allmän omröstning i deras särskild, ta Plena cili en Nämnd Sexton Personer, för hwar» je Ständ, som, pä satt mi 53. och 61. tz. tz. stadgas, röste per Lavira ost) icke StändswiS, om de, as Plena till antalet bestämde Förmyndare, hwilka ffola wara antingen En, Tre eller Fem. Hwarjc Ledamot as Nämnden uptckne ä en stuten Wal-Lista de
Män, som han anser förtroendet wärdige, och sa mänga, att de med en Person öfwerstiga det af Ständerne utsatte antalet.
Af dem, som derwid kommit i ätanka, stäk les först den, som fleste rösterne erhållit under ny om, röstning, dä Nämndens pluralits gifwe Utflaget.
Pä samma sätt fortfareö med den, som näst honom as de fleste blifwik kallad, och sä widare, lil dest det fö» reskrifna antalet af Förmyndare warder upsyldt; kunnandes Nämnden ej ätstiljaS förr, än walet gjordt och fulländad! är, och gälle detta Wal, såsom Riksens Ständers Beslut.
Nu händer art Niks-Ständcn ej inom Tre dagar, sedan de ä Rikssalen ashörk den i 26 §. omförwälde Berättelse, åsämjas om Förmyndarncs antal, forordne dä genast, genom sina Elcckocer till ett Utffott, Sexton af hwarje Ständ, alt medelst votering psr Lapita, jämlikt denna frage., med samma kraft och werkan, som Riksens Ständers Beslut, inom Twä dagar afgöea; ffolandeö sedermera, den msedde Nämnden likaledes inom Twä dagar hafwa walet förrättar, fä att i alla händelser Förmyndaren eller Förmyndarne mä inom Sju dagars förlopp, . frän Riksdagens öpnande ä Rikssalen, kunna ullsättas. §- 6z. iZ42 Deri 2i December. § 6z.
Ti!l följe af Regerings Formens y6 §. skola Riksens Stander ivid luvan?
Riksdan förordna en för Laq.-knnskap och n-mörkc redlighet känd man, att, sä» som deras Ombud, hofwa kil!syn öfwer Lagarnes ef» terlefnad af Doman? och EmbekSmän, samt akt inför den Riks-Rätt, ssm i bemäld?
Grundlags 102. lill desi inrättnicg och göcomäl lEnlweS, eiler wid andra wedcrbörliga
Domstolar i laga ordning killtala dem, som i sina E ubetens Utöfning af weld, manna» män eller annan orsak, anses hasrva någon olaglighet begätk eller underlåtit att sina EmbecSplikter behöri» gen fullgöra.
Denna Riksens Ständers Institi-rOmbndsma», hwars rättigheter och äliggande», ytter» ligare, sä wäl uti Regerings Formens 99., 100., iol. och tO2. §. §.. som genom särskild uistrueiion utstakas, waljes af Riksens Ständer, genom Tolf as hwarje Ständ, särskildt för risfallet nämnde Electorer.
Sedan ibland desie Electarer en, genom lottning ukgält, jkola de öfrige samfält och icke ester Ständ, först medelst stulna sedlar, hwar för sig upqiswa den man, som de anse böra komma under omröstning.
Falla derwid rösterne till mer än hälften af de rä» siande Eleetorernes antal pä en man, ware han behö» rigen wald.
Hro axer rösterne sä delade- emellan flere art en sädan full pluralits för någon icke äger rum, anställes ny votering med flutna sedlar till antagande af den, som de fleste rösterne erhållit, eller, om han icke antageö, af den, som nast honom urås be fleste Elecrorcc blifwil kallad, och sä widare.
Enär »agon as de, i denna ordning under omröstning ställde, bliswit af ElectorerneS pluralitä antagen nphörc walsörräktningen, och warde han as Riksens Ständer kill Dm 21 December.
IZ4I Embert förordnad.
Den, ak hmilken detta Embete blifwit ansörkrodk, kan wid följande Riksdagar, i dm nu föreskriftte ordningen dertill aker mäkjas.
Justitia, Osnbudsmannen vjute till godo sä wäl under, som c« mellan Riksdagarne, samma säkerhet för sin person och tjenste, besättning, som genom m. §. as Reg" rings Formen för Riksdagsmän i allmänhet stadgad är, och anses, under sin tjenste lid och intill desi han fran Embetet skiljes eller till ulösningen af sin förut innehafva beställning äkcrträder, i alla afsecnden lika med Konungens IustiliLk Cantzler.
Electorerne böra, tvid samma tillfälle dä JustitiX-Ombudsmannen Utses och pä enahanda sätt, mästa en man af de egenskaper, som hos denne Embetsman erfordras, för att honom efterträda, i sall han, innan nästföljande Riksdag, skulle med döden asgä. §. 64. Wid hwarje Riksdag skola Riksens Ständer i de ras särskildta Plena, genom allmän omröstning mästa Tolf Ledamöter af hwartdcra Srändet till en Nämnd, som äge ali döma, huruwida Högsta Domstolens samtelige Ledamöter gjort sig sörljente, att i deras wigtiga kall bibehästaS, eller om wihe as dem, utan bewisligcn bcgangne sel och brott, hwarom Regerings, Formens ic>2.§. handlar, likmäl ädragit sig den misitanka för weld eller oskicklighet, att de kunde anses hafwa förrverkat det allmänna förtroendet, och borde förthy fran utöf» ningen af Konungens Domsrätt skiljas.
Denna Nämnd träde samma dag den bliswit wald trlsamman, en af samtlige Ledamöterne utlotteS först, hwarefter de ofri' ge röste, man för man och icke Standewis med flut» ua sedlar, öfwer den frägaiu ''Om alla.Högsta
Dom» iZ42 Dm 21 December. stolens Ledamöter äga Riksens Ständers förtroende och born wi> deras systior bibehallaS?
BeswaraS denna fräga enhälligt eiler af dc fleste röstande med Ja, bliswe vä Högsta Domstolens samtlige Ledamöter bibehällne.
Beswaras den aker med Nej, sä npgöre hwar och en af Nämnden en stuten Lista pä dem, af Hög» sta Domstolens Ledamöter, flere elier färre, som han anser böra entledigas.