Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då jag ej bort någon vara ense med mig om förändring af 4:de punkten, afstår jag från min derom gjorde begäran, och anhåller om bifall å Utlåtandet oförändradt, Halis Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken gjorde proposition till bifall å Stats- Bevillnings- och Ekonomiutskottens under N:o 128 afgifne sednare Utlåtande.
Ja och Nej. Hvarefter Hans Excellence hemställa de, om Ridderskapet och Adeln behagade bifalla berörde Utlåtande, under iakttagande af det förtydligande, att i stället för det i de 3:ne första punkterne af Utskottens förslag förekommande uttryck:
Markegångsprisj borde bestämdt utsättas:
Markegångspris i Länet.
I anledning hvaraf Hans Excellence Herr Grefven oeh LandtMarskalken för - T1 Den i Mars e. m. klarade, att som, efter hvad Hans Excellence tyckt sig finna, Ja öfverröstat
Nej, den af Hans Excellence sist framställde proposition blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallen.
Friherre Cederström och Greiwé Björnstjerna begärde votering.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att då olika meningar uppstått om Contra-propositionens innehåll, ansåg Hans Excellence sig böra hemställa, om icke Contra-propositionen kunde få innefatta afslag å Utskottens sednare Utlåtande N:o 128.
Grefve von Bersen:
Jag hemställer, om icke, enär i första Betänkandet en del af de öfverklagade olägenheterne äro afhulpne, detta Betänkande kunde tagas till Contra-proposition.
Det är bifallit af Preste- och BorgareStånden, och om således Ridderskapet och Adeln jemväl bifaller detsamma, kommer det att blifva Ständernes beslut.
Då det är ett factum, att Utskottens första Betänkande är sämre, än det sednare, tror jag icke, att någon kan vilja bifalla det förstnämnda; utan anser för min del bäst, att enkelt afslag å Utskottens senare Utlåtande blir Contraproposition.
Förhållandet är, alt Pre - Den i Mars e. in. 73 steStåndet afslagit det första Betänkandet, och att BorgareStåndet lågt det till Handlingarne; Ridderskapet och Adeln skulle således komma att ensamt bifalla det.
Det torde alltså vara rigtigast, att till Contraproposition antaga afslag å Utskottens senare Utlåtande.
Uppgifterne om de öfrige Ståndens beslut äro origtiga och korsa hvarandra.
Det första Betänkandet är nemligen af Ridderskapet och Adeln samt PresteStåndet återremitteradt, men af Borgare- octi BondeStånden bifallit.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken erinrade, att Ridderskapet och Adeln redan beslutat, att
Contrapropositionen borde innefatta afslag å Utskottens senare Utlåtande N:o 128, hvarefter Hans Excellence framställde följande Voteringsproposition:
Den, som bifaller Stats-, Bevillningsocli EkonomiUtskottens under N:o 128 afgifne senare Utlåtande, angående förändring i sättet för Grundräntornes eller KronoTiondens utgörande, likväl under iakttagande af det förtydligande, att i stället för det i de 3:ne första punkterne af Utskottens förslag förekommande uttryck:
Markegångsprisj bör bestämdt utsättas Markegängspris i Länet} voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; 74 Den i Ma rs e. m.
Nej, anses Stats- Bevillningsoc!i EkonomiUtskottens berörde Utlåtande bafra blifvit af Ridderskapet och Adeln afslagit.
Voteringen börjades klockan half till 10 e. m. och befunnos, efter voteringens slut, klockan ett qvart till 11 e. m., sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, röslerne hafva utfallit, som följer: Ja — 4r.
Nej — i3.
I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen särskilt förde Protocoll blifvit uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att StatsBevillnings- och EkonomiUtskottens senare Utlåtande blifvit under iakttagande af det förtydligande, som i Ja-propositionen in nefattas, af Ridderskapet och Adeln bifallit.
Vid förnyad föredragning föklarades uppå Grefve Gyldenstolpes , Anton Gabriel, och Herr Bråkenhjelm^, Pehr Reinhold, derom gjorde anhållan, följande StatsUtskottets den 23 och 25 sistlidne Februari afgifne, samt den 23 och 36 i samma månad e. in. på bordet lagde, Utlåtanden bö - Den i Mars e. m. 75 ra, jemlikt 49 §•
Riksdagsordningen ytterligare förblifva hvilande på bordet, nemligen: N:o 4io.
I anledning af återremiss af Utskottets under N:o 382 förut afgifne Betänkande, angående lättad utväg till lönebidrag åt Fastighetsägare.
N:o 4*4* ^ anledning af återremiss å Utskottets under N:o 383 förut meddeldte Betänkande, angående sättet för upptagandet af det lån Rikets Ständer genom bifall till Utskottets Betänkande N:o 382 beslutat.
N:o 4<5.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o 384 förut meddeldte Betänkande, med förslag till allmänna grunder för RiksgäldsContorets utlåning emot inteckning i Jordegendom.
Herr Brummery Carl Magnus, bade inlemnat ett anförande, som upplästes, så lydande: Sedan Högloflige Ridderskapet och Adeln genom afslag å RiddarhusUtskottets tillstyrkande af förslaget om RiddarbusSecreterare- och RiddarhusFiscals-tjensternes sammanslående, fredat den förstnämnde från att blifva, efter nuvarande innehafvares afgång, med nya ingalunda secreterliga göromål besvärad, får jag nu, jemte det jag uti ofvannämnde Ridderskapets och Adelns beslut fulleligen instämt, derutöfver föreslå 7g Den i Mars e. rn. och hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln skulle, lika med mig och säkerligen flere Ledamöter, finna så väl den nuvarande, som blifvande, RiddarhusSecreteraren böra kunna vinna någon minskning uti vården om de i RiddarhusArchivet förvarade handlingar, dymedelst alt Ridderskapet och Adeln ad interim provisoriskt och såsom på försök till exempel till nästa Riksdag tillförordnade en quasi RiddarhusArchivarie, icke med lön, hvilket RiddarhusCassan sagts mig icke medgifva, utan med något tractamente för de månader af året, eller arfvode för de qvartal, han till här nedanföre föreslagne arbeten använder.
Denne interims provisoriske quasi RiddarhusArchivarie skulle under sin vård mottaga alla handlingar före 1809 till exempel, deröfver först och främst upprätta Inventariiförteckning eller Repertoir, och sedermera nagelfarande utleta och utplocka hvad som kunde förtjena komma till allmännare kännedom samt ifrån sitt nuvarande nästan fängsliga förvar befrias.
Till RiddarhusDirectionen borde honom åligga att afgifva berättelser om hvad han hunnit åstadkomma eller upptäcka för hvarje månad eller qvartal, innan tractamente eller arfvode utbetaltes.
Jag är öfvertygad, alt en och annan nu bortglömd handling och åtskillige nu mindre kända historiska facta genom en sådan åtgärd skulle komma i dagen.
Men detta är ett stökarbele, hvarmed jag för in - Den i Mars c. m. 77 gen del skulle vilja föreslä, att hvarken nuvarande RiddarhusSecreteraren, såsom med nutiden tillhörande vida vigtigare göromål sysselsatt, ej eller någon af nuvarande RiddarhusCancellister, såsom förmodligen äfven med tjensteförrättningar utom Riddarhuset sysselsatte, borde belastas, utan borde efter min tanka någon sådan till dylika forskningar skicklig person dertill utses, som för den tid af året han derpå använder, kunde, utan hinder af annan tjenstgöring, dertill använda åtminstone 3 eller 4 timmar om dagen, för att utan alltför mycken tidsutdrägt hinna till något resultat, hvarigenom Ridderskapet och Adeln vid nästkommande Riksdag kunde komma i bättre tillfälle än nu att bedöma, huruvida något vöre att förvänta kunna vinnas genom permanencen af den nu föreslagna RiddarhusArchivarii-befattningen.
Det åtminstone måtte Ridderskapet och Adeln mig gunstbenäget medgifva , att RiddarhusDirectionens yttrande, så väl som särskildt RiddarhusSecreterarens, genom RiddarhusUtskottet infordras, i hvilket afseende jag anhåller, att detta anförande måtte till RiddarhusUtskottet fordersammast blifva remitteradt.
Upplästes till justering och godkändes följande ExpeditionsUtskottets insände för - 78 Den i Mars e, ra. slag lill Rikets Ständers underdåniga Skrifve 1 s e r till Kongl. Majit: N:o 4°§.
Angående Tull å Hvete.
Nio 4°9* Angående ett afgifvet förslag till bestämmande af Tull å Spannmål. Justerades i3 ProtocollsUtdrag, innehållande Ridderskapets och Adelns i Plena den 26 sistlidne Februarii f. och e. m. fattade beslut.
Upplästes följande från nerlannämnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden:
Af den 24 sistlidne Februarii:
Nio 4f2.
Öfver ExpeditionsUtskottets Memorial Nio 35o, angående en underdånig skrifvelse om verkställd granskning af Lazaretts- och CurhusRäkenskaperne.
N:o 4*3.
Öfver väckt motion, innefattande förslag till bestämmande af tiden och sättet för invexlingen och upphörandet af RiksgäldsContorets Creditsedlar.
Från Stats- och BancoUtskotten:
N-o 53.
I fråga om aflöning för antagne Secreteraren i Sammansatta Stats- och BancoUtskotten.
Den i Mars e. rn. 79 Från EancoUtskottet:
Af elen 18 sistIidne Februarii: N:o 125.
Med lillkännagifvande, att det egentliga BancoYerkets afslutade räkenskaper för året 1827 hunnit af BancoUtskottet, under ännu påstående Riksdag, till fullo granskas och genomgås.
N:o 126.
Med Förslag till den Artikel i BancoReglementet, som kommer att innefatta Stadganden, rörande Bankens Pappersbruk Tumba. N:o 127.
Med Förslag, angående dell årliga anordningen af ljus eller deremot svarande ersättning i penningar, så väl inom det egentliga BancoVerket, som BancoDisconten och LåneContoren, Af den 22 sistlidné Februarii: N:o 128.
Med Förslag till afhjelpande af hinder och uppehåll för allmänheten deraf, att enskilda personer, som i VexelBanken hålla räkning, understundom ej nOg tidigt vid hvarje års början, låta föranstalta om räkningarnes coltationering, Lades på bordet.
Högloflige Ridderskapet och Adelrt åtskiljdes klockan half till it om aftonen.
In fidem Protocolli, O. J. Lagerheim• 8o Den 3 Mars f. m.
Onsdagen den 3 Mars i83o.
Plenum klockan half till i o
Förmiddagen.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm e. m. den i Martil i83o. S. D. Remitterades till RiddarhusUtskottet:
Grefve Gyldenstolpes, Anton Gabriel, den 26 sistlidne Februarii f. m. på bordet lagde tvenne Motioner: 1:0
Rörande förändring i Reglementet för dem, som innehafva de lägre RiddarliusStipendierne; 2:0
Angående befrämjandet af Snällskrifningskonsten.
Justerades 6 ProtocollsUtdrag, innehållande Ridderskapets och Adelns i plenum den i dennes e. m. i öfrigt fattade beslut.
Upplästes till justering och godkändes följande från ExpeditionsUtskottet inkomne förslag till Rikets Ständers underdåniga Skrifvelser till Kongl. Maj:t:
N:o 4*3- Angående Beklädnads- och Be - Den 3 Mars f. m. 81 BeväringsBirectioners inrättande vid de så kallade RusthållsRegementerne.
N:o 4'4- Angående Ledamöters utväljande i BeklädningsDirectionerne vid de Indeldte InfanteriRegementerne.
N:o 4t5.
Angående den till granskning af utfärdade Författningar rörande Rustnings- och Roteringsförbindelserna nedsatta Committee.
N:o I fråga om yrkad jemkning af Roteringsbesväret vid Westerbottens Regemente.
N:o4k> I anledning af verkställd granskning af den så kallade Lappmarks EcclesiastiqueFonden.
N:o 420.
Angående Arrendet för Skellnora Kungsgård.
N:o 421.
Angående grunders uppgörande för Regleringen af HofStats-Pensioner.
Herr Rosenqvist Fredrik Leonhard, bade inlemnat ett anförande, som upplästes, så lydande:
Om det å ena sidan torde böra medgifva s, att den, genom StatsUtskottet, uti Dess Memorial N:o 346 meddeldte Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse af den 20 sistlidne November lemnar Rikets Ständer en slags kunskap oin förhållandet med inkomsterna 64 H. 6 82 Den 3 Mars f. in. från Ön S:t Barthelemy, under de förflutna åren, så lärer det väl å den andra sidan icke kunna motsägas, att en tillförlitligare, med ordning och noggranhet i räkenskapssätt mera öfverensstämmande, uppgift åstadkommits, om, uti den afgifne berättelsen, intradernas belopp för hvarje år upptagits, och derifrån afdragits Administrations-utgifterne, samt det blifvande öfverskottet derefter redovisats, i stället för att, som skedt, blott omnämdt är, huru någon del af medlen blifvit använd, men deremot både Debet och Credit saknas.
Slutmeningen af Kongl. Majrts Nådiga Proposition till Rikets Ständer af den 18 April 1812 lyder som följer: ”Kongl.
Maj:t ”vill genom Sitt för dessa Ärender inrättade ”särskildta
Departement låta vid hvarje Riks”dng komma till Rikets Ständers kunskap ”hvad i denna del af Styrelsen sig tilldra”git, hvad fördel för moderlandet deraf vun”nits; och i hvad mån öfverskjutande intrader från besittningarne kunnat till a 11— ”mänt nyttiga anstalter inom Riketanvändas.”
Jag öfverlemnar till hvar och en att af den underrättelse, som Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse lill StatsUtskotlet meddelar, göra sig någon idee om DrätselVerket på S:t Barthelemy, och om deraf kan finnas inkomsternas och utgifternas förhållande till hvarandra; hvaruti de förre så väl som de senare rätteligen bestått; huru inkomsterne Den 3 Mars f. m. 83 blifvit använde; om de lill allmänt nyttiga anstalter inom moderlandet blifvit anvisade; eller hvart de eljest tagit vägen.
Väl säges det, att Kongl.
Maj:t förskjutit en summa af 192,339 R:dr 32 sk. 4 r:st. J3:co, som Kongl. Maj:t således hos Cassan ägde att fordra den i:sta sistlidne October, men då hvarken i Debet eller Credit någon summa är uppförd, med ett ord ingen sluten räkning uppgjord, och ej eller blifvit visadt, att af nämnde summa ett enda öre kommit moderlandet till nytta, så har jag svårt att kunna inse, hvad i denna del af Styrelsen sig tilldragit, och hvad upplysning Rikets Ständer genom den Nådiga Skrifvelsen den 20 sistlidne November vunnit.
Då likväl Kongl. Maj:t, uti den Nådiga Propositionen af den 18 April 1812, täckts i Nåder förklara, alt Kongl. Maj:t ville vid hvarje Riksdag meddela Rikets Ständer kunskap i ofvannämnda delar, så får jag i anledning häraf väcka den motion, att Rikets Ständer måga i underdånig skrifvelse till Kongl.
Maj:t frambära den anhållan, att Kongl.
Maj:t täcktes i Nåder låta, genom det för ColonialÄrenderna inrättade Departement, uppgöra fullständig redogörelse för S:t Barthelemy-fonden från och med 1823 års Riksdag till och med den dag, då näst instundande Riksdag börjar.
Sker ej delta, är det alldeles utan ändamål, som StatsUtskottet i dess Betänkande N:o 62, §. 3 reser64 H. 6* 84 Den 3 Mars f. m. verat Statsverket ersättning af Barthelemyfonden för de af 3:dje HufvudTiteln till FriCadetters understöd förskjutne summor.
I händelse det lån, som RiksStåndens pluralitet beslutat, kommer att göra den verkan jag förmodat, att nemligen Capitalers uppsägning till inbetalning i Utlåningscassorne ager rum, och omöjlighet derigenom uppstår att utlåna medlen lill samma ränta som hittills, eller 6 procent, är det nödigt att göra åtskilliga förändringar i RiddarhusDirectionens Instruction och LåneRcglemente, på det Directionen må vara obehindrad att förränta sina penningar för mindre än 6 procent.
I usta Artikeln a §. af RiddarhusDirectionens Instruction ålägges det Directionen, att vaka deröfver, att fond erne förvaltas i enlighet med Test aments Författningarne och UtlåningsReglementet.
Somliga af dem innehålla, efter hvad jag vill minnas, att medlen skola utlånas till laglig eller 6 procents ränta.
Detta blir hädanefter måhända ogörligt.
Derföre bör denna punkt förändras, äfvensom åberopandet af UtlåningsReglementet, hvilket äfven utsätter 6 procent.
I i §. af sistnämnde Reglemente står, att Riddarhus-Directionen tiger tillse, att de under dess inseende ställde Fonder må, så vidt tillgången det med - Den 3 Mars f. m. 85 gifver, göras fruktbara, och till den ändan tillätes Directionen, att, emot pant af fast egendom och laglig ränta samt sex månaders uppsägning, län meddela &c. Denna §. bör jemkas så, att utlåning å 5 procent tnå blifva tillåtlig.
I 4 §• 2 momentet af ifrågavarande LåneReglemente heter det:
Skuldebref, hvarå län meddelas, bör innehålla åtagande, att hvarje halft år, tills betalning följer, betala ränta h 6 procent för året.
Detta måste likaledes förändras.
Sluteligen om de befarade nppsägningarne ske, och utlåningen måste göras å 5 procent, så skall det bända, i synnerhet med de smärre fonderne, hvilka till en del äro så ringa, att endast få Riksdaler årligen öfverblifva, när räntan betalas å 6 procent, att de ej kunna utbetala alla pensioner de böra gifva, derest räntan endast blifver 5 procent.
Om då ingen pension genom dödsfall genast blifver ledig, måste antingen afdrag ske på någon viss pension, eller proportionaliter på alla, eller ock skuld göras.
Sorn de förra utvägnrne blefvo för vederbörande för hålda, torde man böra välja utvägen att låna, tills dödsfall inträffar, då man sedan kan utdela färre pensioner, och under tiden afbetala skulden.
Adeliga Cadett,skole-fonden och Wennerstjernska fonden äro, med undantag af en slägtpension, anslagne lill stipendier för cadetter och studerande.
Om uppsägningar inträffa på dessa fonder, fint 86 Den 3 Mars f. m. nes icke eller annan utväg än alt läna, intilldess någon ledighet inträffar, hvarigenom capital och ränteförlust kan godtgöras.
Men icke nog härmed; man måste för framliden bestämma, antingen Cadettrum eller Stipendier böra indragas, ocb i sednare händelsen, hvilketdera af dessa.
Att indraga något Cadettrum, vill jag ej tillstyrka, emedan de blott äro 3; ej eller att indraga något af de äldre stipendier, som utgå till studerande i allmänhet, emedan de äro så otillräckliga för ändamålet att man sett, då 2 rum varit lediga, 16 å 17 sökande dertill.
Men enär vid denna Riksdag tvenne stipendier äro inrättade, hvilka ännu ej blifvit bortgifne, nemligen näringsstipendierne, tillstyrker jag, att det måtte blifva ett af dem, som i nödfall kommer att indragas.
Jag anhåller om remiss af detta anförande till RiddarhusUtskottet, på det rättelse må kunna göras i Inslructionen och Lånereglementet.
Herr Printzensköld
Som detta är ett enskilt ärende, och Riksdagens slut är nära för handen, samt RiddarhusUtskottet, såsom jag tror, i morgon sammanträder, för att föreslå radactionen af Instruction och LåneReglemente, vågar jag hemställa, om icke den nu väckte frågan kunde genast remitteras utan bordläggning.
Uppå derefter af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställd
Den 3 Mars f. ra. 8 7 proposition, blef Herr von Hartmansdorffs ofvanberörde anförande remilteradt Lill RiddarhusUtskottet.
Föredrogs å nyo och bifölls StatsUtskottets den 25 sistlidne Februarii under N:o 417 aflåtne, och den 26 i samma månad e. m. på bordet lagde, Memorial, i anledning af Rikets Ständers beslut angående
Saltpetergärdens ersättande genom anvisning på tillgångar af Tullmedlen och BränvinsBe villningen.
Upplästes till justering ExpeditionsUtskottets under N:o 4i° afgifne förslag till Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse angående Saltpettergärdens upphörande och ersättning derföre af Tullmedlen och BränvinsBe villningen.
Herr von Hartmansdorff, Angust:
I det upplästa förslaget till underdånig skrifvelse fattas hvad som är uttryckt i det memorial från StatsUtskottet, hvilket nyss bifölls, nemligen att Statsbristsumman blir 124,000
R:dr mindre än hvad som varit i RiksStaten utsatt, emedan ersättning för Saltpeltergärden skall gifvas genom medel, som directe inflyta till StatsContoiret, och icke af medel, sorn först inflyta till RiksgäldsContoiret.
På sådan grund anhåller jag, att förslaget till skrifvelsen återremitteras, för att uppsättas i fullkomlig öfver - 88 Dea 3 Mars f. in. ensstämn^else med StatsUtskottels nu bifallna Memorial N:o 4*7- Friherre Cederström, Jacob:
Jag vill icke ingå i någon öfverläggning rörande den besynnerlighet, att Statsbrislsumuian så plötsligen blifvit nedsatt, derföre att en mot Saltpettergärden svarande summa blifvit beräknad att ingå genom Tullen och BränvinsBeviilningen.
Men då i alla fall detta stadgande icke medför någon annan verkan, än alt, om dessa öfverskott icke inträffa, RiksgäldsContoiret i allt fall måste fylla bristen, ser jag icke egenteliga ändamålet med att förändra sk rifve lsfen på det sätt, att man minskar Statsbristsumrpan med dessa 124,000 R:dr.
Ty om ofvannämnde
Bevillningar gifva de öfverskott, som äro i fråga, förfaller behofvet af reqvisition från StatsContoiret å summan.
Uppstå åter icke dessa öfverskott, måste reqvisition afgå för att erhålla bristen, och då måste väl RiksgäldsContoiret fylla densamma.
Jag tror således, att det kan vara indifferent, om denna summa införes eller ej; och om den skall införas såsom minskning i Statsbristen, blir det nödvändigt, att tillika införa, att, i händelse emot förmodan de påräknade öfverskotten skulle uteblifva, RiksgäldsContoiret, i afseende å denna brist likasom i afseende å andro, skall fylla den genom lån.
Den 3 Mars f. ra. 89 Herr von Hartmansdorff:
Skilnaden för RiksgäldsContoiret, om man i den underdåniga skrifvelsen inför hvad jag nu yrkat, eller om man icke gör det, är betydlig.
I förra händelsen kommer RiksgäldsContoiret icke att till StatsContoiret årligen utbetala de 124,000 R:drne.
RiksgäldsContoiret har dem icke, emedan inga tillgångar derföre äro beräknade, och StatsContoiret behöfver dem icke från RiksgäldsContoiret, emedan det erhåller dem af Tullmedel och Bran vinsskatt.
Bibehåller man deremot den föreslagna skrifvelspn oförändrad, så måste RiksgäldsContoiret genom lån anskaffa dessa medel, för att onödigtvis betala dem årligen till StatsContoiret, hvarefter RiksgäldsContoiret återfår dem försl med öfverskotten nära 2 år sednare, och har emedlertid förlorat räntan.
Då man inskränkt RiksgäldsContoirets inkomster, genom borttagandet från allmänna Bevilluingen af den påräknade fyllnadsafgiften; så bär man icke begära, att Contoiret skall betala mera än det får uppbära, särdeles då brist i alla fall uppslår.
Jag anhåller orri återremiss af ExpeditionsUtskoltets förslag; ty om det icke förändras, hade del varit utan allt ändamål att till StatsTJtskotlet remittera frågan om det förändrade sättet att godtgöra Saltpettergärden, hvarom Memorialet N:o 417 handlar.
Efter dess innehåll uppsättes Reglementet för ■'Fullmägtige i RiksgäldsContoiret; och 9° Den 3 Mars f. ni. det är möjligt, att en underdånig skrifvelse i öfverensstämmelse dermed afgår till Kongl. Maj:t, på det SlatsContoiret måtte erhålla enahanda föreskrift, somFullmägtige.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken hemstälde, örn Ridderskapet och Adeln ansåg den vid ExpeditionsUtskottets ifrågavarande förslag gjorde anmärkning böra föranleda till detsarnmas återremitterande.
Ropades Ja. Å nyo föredrogs StatsUtskottets den ^4 sistlidne Februarii under N:o 411 a^“ låtne, och samma dag på bordet lagde, Memorial, i anledning af RiksStåndens skiljaktiga beslut i fråga om den af Marstrands stad sökte ersättning för utgjord Inqvartering.
Herr von Hartmansdorff> August:
Jag tillstyrker, att Ridderskapet och Adeln antager inbjudningen, hvarigenom man kunde undvika att rösta i Nämnd öfver denna fråga.
Herr Munck af Rosenschöld > Eberhard:
Jag hemställer åter, om icke Ridderskapet och Adeln vill förblifva vid sitt förra beslut, på det vi måtte undvika att votera om hvad vi en gång förut afgjort genom votering.
Den 3 Mars f. m. 9l Uppå derefter framstäld proposition, fann Ridderskapet oell Adeln för godt, att, under för blifvande vid dess i afseende å detta ämne redan fattade beslut, godkänna den af StatsUtsk^ttet föreslagne Voteringsproposition.
Föredrogs å nyo StatsUtskottets den 23 sistlidne Februarii under N:o 410 afgifne, och samma dag på bordet lagde, Utlåtande öfver de bos Ridderskapet och Adeln gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o 382 förut meddeldte Betänkande angående lättad utväg lill Lånebidrag åt fastighetsägare.
Herr Lefren, Johan Pehr: StatsUtskottet bar i förevarande Utlåtande N:o 414> afgifvit i anledning af återremiss af Betänkandet N:o 383, angående sättet för upptagande af det Lån Rikets Ständer, genom bifall till Utskottets Betänkande N:o 382, beslutat, låtit inflyta följande mening:
Ibland de skäl, som föranledt Utskottet tillstyrka Rikets Ständer det ifrågavarande Lånets upptagande, har såsom af prcemisserne till det återremitterade Betänkandet synes, jemväl den omständighet ingått, att en sådan åtgärd skulle i sin mohn bidraga till undanrödjandet af de olägenheter, som vanligen åtfölja ofvergången från ett mynt./örhåillande till ett annat, äfvensom gifva styrka åt Bankens Silfverfond 9a Den 3 Mars f. m. till realisationens fortskyndande.