Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
TJtsk. deremot bar förklarat: ”Lika med sist församlade Ii. St. ■”håller TJtsk. före, att Kammar-collegii reorganisation , ändamålsenligt verkställd, bör kunna ske med nu ägande tillgångar, helst om styrelsepersonalen i co!l:m till en del skulle ''utgöras af assessorer med derefter lämpade lönevillkor; och ”får TJtsk. derföre, under åberopande af dess vid böl jan af ”detta betänk, i allmänhet framställda åsigter, afstyrka förfall till uppförande å stat af ofvannämnda summa;” hvilken summa likväl var påkallad af billighet och rättvisa samt nödig omtanka för ärendenasgång.
Det är således billigheten, rättvisan och den nödiga omtankan för ärendenas gång, som alldeles icke utgöra något föremål för Utsk:s omtanka.
Låtom oss nu tillse, huruvida Utsk. i öfrigt har rätt, i afseende på frågan om att re'organisationen kunnat blifva ändamålsenligt verkställd med befintliga tillgångar, derigenom att en del af Kammar-collegii ledamöter blifvit assessorer.
Made TJtsk. velat, så hade det för TJtsk. icke varit svårt att skaffa sig underrättelse om att denna fråga icke är ny, att den flera gånger varit väckt, under loppet af förra seklet 2.:ne gånger föreslagen af Ständerna, begge gångerna pröfvad och noga pröfvad , samt derefter afslagen af det enkla skäl, att assessors-befättningen, såsom en snart öfvergående adjunction, icke medger den erfarenhet, som fordras för att behörigen kunna förestå ett kammarråds-embete.
Det är den långvariga handläggningen af sådana ärenden, hvilka i Kammar-colhm förekomma, som är det oeftergifliga villkoret för detta embetes behöriga utöfning; och på sådan grund bar den nu åter ifrågaställda förändringen alltid blifvit afslagen.
Skolan för dessa einbelsmän finnes uti iandtstatstjenster och collegii- samt cancelli-contor; der skola subjecterne sökas, och sällan eller aldrig kan man få dem rätt skickliga och brukbara, utan att de på någotdera af dessa ställen förut befattat sig med kameralärenden.
Jag ber nu, att för it. o. Ad. få framställa en jernförelse-tabell öfver lönerna i Kammar-colhm och de öfriga fi II. i G 123 D e n 2 Maje. m. förvaltande verken.
För StatsUtsk. är det icke obekant , eller åtminstone bör ej vara obekant, att staterna förhålla sig som följer.
Presidenten i Kammar-colkm bur i lön 3-,849 r:ö*' 4* sk. 5 r. och ett arfvode af 121 r:dr 24 sk'j Presidenterne i Stats-contoret, Bergs-colkm och Kammarrätten hafva åter i lön på stat 4,200 r:dr.
Kammarråden åtnjuta såsom lön 1,260, och såsom arfvode 3jo r:dr; deras vederlikar i andra collegier, ensamt såsom lön 1,600 r:dr; secreteraren i Kammar-colkm äger en lön af 869 r:dr 32 sk. med ett arfvode af i3o r:dr 16 sk.; secreterarne i alla öfriga styrelseverken, med undantag af Bergs-colkm, der secreterarens lön uppgår lill 1000 r:dr, uppbära en lön af 1,200 r:dr; ^tne kamererare i Kammar-colkm hafva i lön 777, och i arfvode 223 r:dr; en 3:dje kamererare derstädes i lön 777 och i arfvode 23 r:dr, samt den 4;öe dervar. kamereraren i lön 620 r:dr 24 sk. och ett arfvode af 379 r:dr 24sk.; kamererarne i de öfriga collegierna en lön af 1,200 r:dr.
Kammar-collegii adv.-fiscal har såsom lön på stat endast 582 r:dr 24 sk. och såsom arfvode 4 17 r^dr 24 sk.; deremot hafva ndv.fjscalerne i Krigs-colkm , Stats-cont., Kammarcolkm och Kammarrätten 1,200, i Förvaltningen af sjöärendena 800, samt i Bergs-colkm 600 r:dr i lön på stat.
Icke mindre ofördelaktigt visar sig förhållandet för Kammarcolkm, vid jemförelse af de dess öfriga tjenstemän tillagda löner och urfvoden, emot den lön deras vederlikar i andra verk åtnjuta, såsom den tabell, jag härvid får till prot. aflemna, närmare visar.
Om nu härtill lägges, mine herrar! att, ifall StatsUtsk. velat göra sig mödan att skicka upp i Kammar-colkm för att bese våra diarier, protocoller och registraturer, Utsk. lätt kunnat inhemta hvilken skilnad finnes emellan detta verks och de öfriga collegiernas göromål och befattningar, hvilka undersökningar i Kammar-colkm fordras till målens beredande, innan de kunna afgöras; så hade Utsk. bort finna, att ingen jemförelse emellan detta och de öfriga embetsverken kan anställas, utan att Kammar-colkm är lika öfverhopadt af göromål, som det är illa försedt med löneanslag.
Utsk. har såsom skäl för sitt afstyrkande åberopat premisserna i della betänk., deri Utsk. hänvisat till de förmodade följderna af Statsrådets förändrade organisation.
Man må nu föreställa sig dessa följder hurusom helst; äfven om man vill antaga, att de collegiala formerna helt och hållet skola inom Sverige upphöra, så blir det dock otvifvelaktig!, att denna organisation , i hvad den skulle röra Kammarcolkm, först sent och många år härefter möjligen kunde till— vägabringas.
Om desse tjenstemän stå lönade såsom nu, med tillägg af arfvoden, i stället för att deras vederlikar hafva löner; så vill jag till er, mine herrar! hemställa, huru det är möjligt, att de, som i en framskriden ålder, dåde blifva föga skicklige för tjensternas utöfvande, skulle afgå , derest de hade löner, skola kunna aunat än qvarstå i tjenst, för Den a Maj e. ni. alt ej nödgas svälta.
Det kan ej vara Statens intresse alt på det sättet göra tjensteinännen otjenstbara.
Tvertom måste det vara Statens intresse, att den, sorn t jent 4o ä 5o år, då kropps oell själsförmögenlieterna aftagit, må , lika med sina vederlikar i andra embetsverk, äga rättighet att afgå och öfverflyttas på indraga.stat för de få återstående dagarna eller åren af sin lifstid , med åtnjutande af de inkomster hvarpå han genom lång tjenstetid har billiga och lättsenliga anspråk.
Jag bade trott, att uti en fråga, deri Regeringen synbarligen varit orsaken, alt detta ej blifvit verkstäldt vid förra riksdagen, medelst underlåtenheten att framställa,-att billigheten och rättvisan fordrade det anslag som begärdes, Utsk. icke, med hänvisning till Statsrådets reorganisation och i följd deraf förmodade regleringar, hvilkas beskaffenhet icke ens blifvit antydd , och för hvilkas utförande ingen tid kunnat beräknas, skulle försöka att afstyrka bifall till Konungens propos.
; men då sådant skett, och vid återremiss af detta betänk.
Utsk ånyo kommer att handlägga denna fråga, så begär jag, att
Utsk,, äfven utom afseendet på billighet och rättvisa, måtte tillse hvad som skäligt och för Svenska folket nyttigt är; och då tror jag, att Utsk. skall (inna det nyttiga vara fullkomligt öfverensstämmande med hvad billighet och rättvisa kräfva, äfvensom jag är öfvertygad , att, om Utsk. vill skicka delegerade till Kammar-collan för att taga reda på dess arbeten, Ulsk. skall komma i erfarenhet om deras mängd och omfattande beskaffenhet, deras inflytande på så väl samhällets gemensamma sorn enskilde medborgares rätt, samt förnimma skilnaden emellan Kammarcollegii och de öfriga styrelseverkens göromål.
De anmärkntr Utsk. i premisserna gjort emot åtskilliga verks reglering, medelst anvisning på besparingarna af hufvudtitlarna, gälla icke här.
Ett sådant anvisande är icke gjordt för Kammar-colhm, och kan således ej tagas till grund för det ifrågavar. förslaget.
Jag gillar icke dessa anmärkntr, men har icke heller gillat Utsk:s föregtde derpå grundade afstyrkanden , emedan, oberoende af anmärknlna, och ehvad de kunna blifva gillade eller ogillade vid pröfningen hos Const.Utsk., saken dock måste stå qvar; och om ett embetsverk icke kan fullgöra sina functioner, annorlunda än genom anslag från dessa besparingar, så blir, på sätt en värd ledamot under plenum på förmiddagen yltrad/s , frågan att pröfva, huruvida det är förmånligare för samhället att låta ärendena ligga nere, eller att, om än emot Standernes tillstyrkande, medel anvisats på besparingarna att derigenom göra verket tjenstbart.—
Här har slutligen jemväl blifvit framställd en hänsyftning derpå, att åtskilliga anslag, som i betänk, om andra hufvudliteln blifvit afstyrkta, skulle kunna i en extra-statsreglering bifallas; och man har i detta afseende åberopat StatsUtsk:s betänk.
N:o g?., innefattande förslag att upptaga besparingarna på titlarna till Konungens disposition, hvarvid Den 3 Maj e. m. 18^7 år* bokslut skulle tjena till efterrättelse i afseende på beloppet af dispositionerna för åren i84i och 1842 —torde böra heta året 1842 och så vidare efter påföljande årsbokslut.
— Detta fullkomligt riktiga beslut af StatsUtsk., hvilket jag framdeles kommer att efter införd rättelse tillstyrka, och som jag förmodar komma att gillas af samtliga lliksSt:n, åtminstone af dem bland Stånden, hvilka ej önska, att statsregleririgen, sådan den nu blifvit fastställd, skall leda till upplösning af det skick, Sverige nu äger, kan dock möjligen endast innefatta en lockmat, att låta de bristande anslagen å hufvudtitlarna passera, i hopp att de kunna fyllas genom anvisning af Konungen på de summor, som skulle blifva disponibla, enl. berörda betänk.; men hvilket kan blifva först afslaget af tyå Stånd och sedermera bortvoteradt af förstärkt StatsUtsk., då den nakna, odugliga statsreglerm skulle qvarstå, och Utsk:s afsigt att göra nuvar. statsskick omöjligt såmedelst vunnits.
Af sådan anledning finner jag ingenting vara att bygga på SlalsUtskis betänk.
N:o 92, förrän det af 3 Stånd blifvit bifallet; och först då kan tiden vara inne att granska, huruvida någon anledn. är att hoppas, att derigenom de brister, som i den nu föreslagna statsregleringen förefinnas, kunna fyllas.
En sådan extrastatsreglering är dessutom alldeles stridande emot de former, grundlagen bestämmer för statsreglering.
Grundlagen förutsätter nemi. , att statsreglerln skall ske på grund af Konungens propos. 0111 statsverkets tillstånd och behof, samt alt hvad Stalén tarfvar utöfver de ordin.-inkomsterna skall genom bevillning,ar fyllas.
Det är således fullkomligt på sidan 0111 grundlagens bestämda bud, som Utsk. sökt att gå ikring berörda stadgande och låta oss tro på ett löfte om anvisningar på besparingarna , som möjligen alldeles icke kommer att gå i verkställighet.
Jag begär, att det i Konungens propos begärdta anslag måtte i det inkommande förnyade betänk från StatsUtsk. uppföras på ordin.-stat, och att StatsUtsk måtte betänka, att det ej kan vara med Statens intresse förenligt, att så uppgöra statsreglertn, alt sådane embets- och tjenstemän, hvilka af ålder ej äro så tjenstbara sorn de varit, tvingas att qvarstanna i tjenst, för att icke sakna hvad de för sin utkomst nödvändigt behöfva.
I full conseqvens med hvad jag yttrat 0111 lönereglerm för Hofrätterna, ber jag att få instämma i det yttrande om Kammar-coll:m , som Frih.
Cederström 1111 har afgifvit.
Det kan visserligen anmärkas emot mig, att jag aldrig arbetat i detta collini; men jag har under i> års tid varit ledamot af Svea Hofrätt, har 21 år bott i Stockholm och har under denna tid både i al!- mänt och enskildt hänseende haft mycken beröring med detta collini.
Jag anser mig således behörig att vitsorda mängden, grannlagenheten och vidlyftigheten af de göromål, som (Hörer till 6 Haft. pag 124.)
Jemförelse emellan, å ena sidan, de
Kammar-collestii ämbets- uclt tjenstemän anslagna icke allenast löner af R.
St. utan ock arfvoden af K. M., och, å den andra, de deras vederlikar i öfriga förvaltande verken anslagna löner.
K a 111 m ar- C 0 11 n a i c 1 i Veder i k a r s lön e r.
Embets- ocb tjenstemän.
A rfvoden.
Krigs- collcgium.
Förvaltnin- gen af sjöärendena.
Stats- contoret.
Bergs- collegium.
Commcrce- collegium.
Rammac- rätten.
\ President (Taffelpenningar inberäknade) .... d84q 46 5 I 2 I 24 — 397' 22 5 Sär skildt förhållande.
4200 — — 4200 — — 3200 — — 4^00 6 Kammarråd ....
1260 — — 340 — — 1600 — — 160O — — 1600 — 1600 — — 1600 — — 1600 — — 1600 1 Secreterare 86q 32 — 13o 16 — 1000 — — t 200 __ — 1200 — 1200 — — 1000 — — 1200 — — 1200 2 Kamererare 777 — — 223 — — 1000 — -I 1 D:o 777 620 — — 2 3 — — 800 — - 1200 — — 1200 — 1 200 — — Finnes e • 1200 — — 1200 1 I):o 24 — 379 24 — 1000 — -J 1 Advocatfiscal . . . 582 2.4 — 4»7 24 — 1 000 — 1 200 — — 800 — 1 200 — 600 — — 1 200 — — I 200 INotarier, Actuarie ocb Karn- marförvandter, 9 st. . 3q5 24 — 204 24 — 600 — 1 800 — — 800 — 800 .— — 800 — — 800 — — 00 0 0 1 Registrator 264 8 — 335 4o — 600 — . b Cancellister 264 8 — 35 40 — 3oo — i D:o och 1 Kammarskrif- vare 264 8 — 135 40 — 4oo — 4oo — — -CN c 0 — 4oo — — 4 a 600 — — 4 ä5oo — 400 6 Kammarskrifvare . 264 8 — 110 40 — 375 — - 1 D:o ■79 24 — iq5 24 — 375 — 1 > Vaktmästare ....
162 7-4 — 87 24 —•
25o — — 2ÖO — — 25o — 3oo — — 25o — — 200 — — 200 — 5 Kammardrängar ) 21 24 — vS 24 — 200 — —1 1 D:o 1 2 1 24 — 65 4> 3 1 87 '9 3 200 — — 180 — 25o — — 200 — — 133 16 — 200 1 D:o 12.1 24 — 28 24 15o -J Anmärka.:
Härvid bör icke förbises, att de flesta andra embetsverken, såsom Krigs-colkm, Förvaltningen af sjöärendena, Stats-contoret och Coramerce-colkm till en del njuta, såsom arfvode, 4oo r:dr till fyllnad i 2,000, då Kammar-colbm fått, genom arfvode för ledamöterna, endast fyllnad i de andras anslag på stat 1,000 r:dr blco, oaktadt ojemförligt trägnare, svårare oeh för laadets-intressen mera grannlaga befattning.
Den 2 Maj e. m laö Kammar-colhm åligga.
För att icke vara vidlyftig, åberopar jag endast hvad Frih.
Cederström anfört, och ber att dertill få numna, att jag nyligen här fått mig tillställd en tryckt promemoria, innehållande en ganska upplysande framställning ronde delta verk, hvilken jag anhåller få afjemna lill R. o. Ad:s proh, för att åtfölja återremissen till StatsUlskotlet *).
Hr Reu ters värd, Pehr
Under åberopande af rein i StalsUlsk. afgifna reservation, så väl i afseende på denna punkt, som rÖr:de Riksarchivet, får jag yrka återremiss af detta betänk., samt tillika hänvisa till den sakrika promemoria, som här sisth Onsdag till utdelning blifvit aflemnad, och hvilken Hr Gyllenhaal omnämnt.
Ehuru jag icke figurerar såsom reservant i StatsUtsk:s betänk.
, anser jag mig dock böra upplysa, att jag i fråga om Kammar-colkm varit af skiljaktig tanke emot Utsk.
Jag har icke varit obekant med de af Frih.
Cederström uppgifna förhållanden; jag har tvertom varit ganska väl bekant med dem, oell äfven inom Utsk. sökt att göra dem gällande.
Man har också icke inom Utsk. bestridt vigten och vidden af Kammar-collegii göromål; men man har såsom motskäl uppgifvit den från början fastställda grundsats, att man, utan att underkänna en stor del behof, dock trott lämpligast att dröja med deras definitiva bifallande eller uppförande på stat, intilldess den nya organisationen fått visa något af sin verksamhet, och sålunda ej lägga hinder i vägen för de förändringar och ^organisationer, hvilka dermed kunna ställas i sammanhang.
Att derigenom ingen särdeles våda för embetsverken, synnerligen Kammarcollini, skall kunna uppstå, synes mig klart; och jag har derföre på de skäl, som i Utsk. blifvit framstaldta, låtit bero vid Utsk:s mening, hvarigenom jag tror mig kunna hoppas , att ingen skada skall kunna ske, då jag först och främst finner, att alla Kammar-collegii embetsmän liafva de nu föreslagna lönerna , ehuru en stor del deraf utgår af besparingarna, och sedermera förnummit att 2ine embetsman, som från Kammar-colhm tagit afsked, vice Presidenten Börtzell oell Kammarrådet Reuter, oaktadt åtminstone den förres lön var utsatt till lägre belopp, redan finnas på indragn.staten uppförde med den nu begärda lönen, samt med full beräkning af spanmålen under lönen.
Detta har passerat utan någon Ständernes anmärkt!., och synes således äfven derigenom hafva vunnit en slags häfd.
Jag tror således icke, alt det är någon fara a färde för dessa embetsmän, så att de behöfva frukta för sin framtid eller blifva lidande, ifall något uppskof sker, innan den hufvudsakliga reglering äger rum,' som nödvändigt måste blifva en följd af de reformer, *) Denna promemoria tiar endast till StatsUtsk. blifvit öfverlcranad.
De ii 3 M a j c. m. hvilka redan äro beslutade i afseende på hufvudpersonalen i Sveriges administration.
Det är på dessa skäl jag vid Ulskrs förslag låtit bero, utan att deremot reservera mig T öfrigt motsätter jag mig lika litet den ifrågavar. återremissen som de öfriga, då det synes temmeligen afgjordt, att alla StalsUtsk:s betänk:n rör:de hufvudtillarna , ifrån den första lill oell med den io:de, få göra sällskap.
Det är i anledn. af Hr Anckarsvärds yttrande jag tagit mig friheten åter begära ordet.
Han har yttrat, att Kammar-collegii ledamöter, embels- och tjenstemän borde vara ti Vgge i afseende på den möjliga utgången af en omorganisation af verket, derföre att 2:ne embetsmän derstädes, H:rne börtzell och Reuter, den etie viee-president och den andre kammarråd, blifvit på indragn.staten uppförde, efter det lönebelopp, som nu är i fråga; men den välde ledamoten bär förgätit, att desse personer hade löner såsom arfvoden på då gällande interimsstat utsatta till 1.600 r:dr, då deremot de nuvar. kammarråden, efter sednast fastställda interims-stat, hafva 1,260 r:drs lön och särskildt arfvode.
Derigenom uppkommer naturligtvis efter den sista regler.-!! och efter de beslut R.
St. vid sista riksdagen fattade, hvilka man till och med vid denna riksdag sökt i anmärkntsväg göra gällande, utan att jag vet till' hvad påföljd sådant kan föranleda, ett helt annat förhållande; i följd hvaraf ifrågavar. embetsmän stå under deras vederlikar i de öfriga verken inom hela administrationen.
Om nu delta förhållande befinnes verkligen äga rum, så lärer naturligtvis
Hr Anckarsvärd äfven finna sig förbunden , att, såsom ledamot af StatsUtsk., yrka det desse embetsmän, ifall af afgång i anseende till deras ålder, må komma i åtnjutande af samma pensioner på indragn.stat, som om deras arfvoden äfven varit dem tillagda såsom ordin.- löner; enär de i löner och arfvoden, sammanräknadt, ej hafva en skilling mer, än deras vederlikar isandra verk endast såsom ordin.-löner ålnjuta , oansedt särskildta arfvoden af 4oo r:dr i de flesta andra verken , såsom Krigs-colhm, Förvaltningen, Stats-cont. och Commerce-collrm till en del.
I öfrigt oell efter jag nu har ordet, vill jag fästa R. o. Ad:s samt SlatsUtskts uppmärksamhet derpå, att den af Utsk. föreslagna utvägen till organisation af Kammar-coll:m, utan någon ytterligare kostnad , genom begagnande af assessorer i stället för råd, långt ifrån att medföra besparing, skulle förorsaka större kostnad, emedan man ej kunde afföra de nu lefvande rådén annorlunda, än på indragn.stat, då assessorerne" skulle blifva ett plus i stället för ett minus i kostnaden för detta verk.
För min del skulle jag derföre icke kunna tillstyrka bifall till en sådan förändring, äfven om den i verkställigheten vore eljest användbar inom detta verk, hvilket elen, efter mogen pröfning, befunnits icke vara.
D c n a M ;i j e. m. 127 H11 von Hartmansdorff:
Då näst domstolarna det icke är något embetsverk , som , mig veterligen , bär en vidsträcktare verkningskrets än Kammar-colllm; så är det ock. säkert, alt på intet stalie, näst domstolarna, skola vägrade anslag komma att verka så menligt på allmänheten , som i detta collini.
J1 g bar icke bort Frih.
Cederström påyrka bifall till den motion, rörtde Kammar-eolkm, sorn Hr 'Stuart väckte, och i hvilken jag deltog.
Hon är vidsträcktare, än livad Konungens propos. innehåller, rör:de anslag till detta collini.
Jag finner icke heller , att StatsUtsk. bevärdigat hvarken Hr Stuart eller mig med att ens omnämna hvad vi i detta fall yrkat.
Vi hafva dock utöfvat vår grundlagliga rätt och hade grundadt anspråk att vårt förslag skulle omnämnas antingen med till- eller afstyrkande.
Har har blifvit yltradt, att ingen skada skulle uppkomma, derigenom att nya anslag och en vidsträcktare organisation för Kammar-colllm fördröjdes.
Hvad ärendena beträffar, bar jag redan yttrat mig.
Rikets innebyggare komma nogsamt att erfara skadan deraf, att med målens afgörande fördröjes.
Man vet hvilken mängd af ärenden, sorn ligga oafgjorda i detta collini, och huru många som klaga öfver att de icke få sina mål pröfvade.
Hvad skall för dem blifva, om dessa behållningar af mål årligen ökas, då arbetsstyrkan ej förökas genom nya anslag?
Här är också sagdt, att ingen skada skulle uppkomma , om tjenstemännen aflönades med besparingar och arfvoden hädanefter såsom hittills.
Jag har redan i förmiddags fastat 11. o. Adis uppmärksamhet på skilnaden emellan en ordin.-statsreglering och en tillfällig, hvilken när som helst kari indragas.
Följden för de tjenstemän, som äro aflönade med besparingar eller på en e. o. statsreglering, blir den, att de befinna sig på en lika flyttbar fot, som innehafvarne af de högsta förtroende-embeten.
Är det StatsTJlskis mening att, emot 36 §:n Reg.F:n , sträcka flytlbarheten till copisler och kammarskrifvare?
Är det meningen, att hvar och en skall bero af vindkasten inom StatsUtsk. eller R.
Är det meningen att tillintetgöra Reg.- Fins stadgande i 62 §:n, att en fast och standig statsreglering skall äga runi?
Man vill kringgå denna föreskrift genom en extra-statsreglering och derigenom undvika den stadga och kraft hos Konungamakten, som ntivar. föreskrifter i 1 oijlde §:ti Reg.Ftn medföra.
Besynnerligt nog ar det, att StatsUtsk.
, som så mycket sysselsatt sig med .organisationer, hvilka ej synas tillhöra TJtsk., velat införa assessorer i Kammarcolllm , der de icke finnas, men deremot tagit hort dem i Sundhets-colkm, der de finnas.
Det måtte förmodligen vara för att qvitta verken emellan.
Något annat skäl för de olika förslagen torde vara svårt att finna.
Jag får hembära min tacksägelse till den siste talaren, som erinrat mig om en 1110- Den 2 Maj c. m. tion af Hr Stuart, som jag förgätit att omnämna.
Utsk. har ansett sig, genom afstyrkandet till Konungens propos., äfven hafva besvarat denna motion.
Jag bö'r vitsorda, att det för ärendenas behöriga gång verkligen ar nödvändigt, att en vice-adv.fiscal i Kammar-cojbm finnes.
I alla tider har en sådan tjensteman der varit anställd, men vid af* räkn:s-cont:s indragning och öfverflyttande till Stats-cont., enligt K.
M:s nåd. bref af år 1828, öfverflyttades jemväl vice-adv.fiscalen tillika med alla vid berörda conior anställde tjenstemäns löner till Stats-cont., hvarigenom Statscont. kom i åtnjutande, och Kammar-colbm i saknad af en betydlig tillgång för sina Iönereglertr. Stats-cont., som icke har domsrätt, erhöll en vice-adv.fiscal; men Kammarcolbm, som har och måste utöfva domsrätt, gick miste om en sådan dess tjensteman.
Då Kammar-adv. fiscalen är nödsakad, att i embetsärende» göra resor i landsorterna, måste någon annan finnas, som utför embetets talan.
Af sådan anledn. har också colhm gjort tind. anmälan om behofvet af en vice-adv.fiscal, och jag vet icke orsaken, hvarföre en sådan tjensteman icke i K.
M:s propos. blifvit upp* tagen.
Behofvet är nu af en motionär i laglig ordning framstäldt hos R.
St.; och jag begär, alt StatsUtsk. måtte behjerta detta behof samt jemväl taga notice om, huruvida en vice-adv.fiscal behöfves i Stats-cont., som aldrig förr haft någon sådan, och hvarest hans befattning med magazinsärendena, hvilka egentligen lära utgöra hvad som nu åligger honom, säkerligen ej kan jemföras med den ^befattning, hvarföre han är behöflig i Kammar-colbm.
Jag tror, att StatsCJtsk. kommit i någon förvillelse, hvarvid jag icke märkt, alt någon talare ännu fästat sig.
Utsk. har åberopat sednaste Ständers yttrande, hvilka Ständer återigen stannat i det resultat, att ifrågavar. colhm borde kunna med nu ägande tillgångar förse sina behof.
I detta afseende har man åberopat de regleringar, som skett förut, samt såsom exempel uppgifvit Bergsoch Commerce-coibnas reg!er:r. Med Bergs-colbm var förhållandet, att der var en större personal än numera derstädes finnes anställd.
Den mindre ansenliga mängden af göromål har tillåtit det, och alla domstols-göromål hafva blifvit skiljda från Bergs-collegii handläggning.
Allt detta har bidragit till en reduction af personalen, som icke kan ske i Kammar-colbm.
Med Commerce-colbm åter är händelsen, att en hel division, den juridiska, derifrån afskiljdes.
Dessa begge verk äro således i olika cathegori mot Kammar-colbm, hufvudsakligen i följd deraf, att domsrätten redan för 12 år sedan togs från dessa collegier och förflyttades till Hofrätterna.
Jag tror således, att de på jemförelsen med Bergs- och Commerce-colbm grundade skäl för möj - Den 2 Maj e. m. möjligheten att reglera Kammar-colbm med dess redan ägande tillgångar, icke äga rum.
Jag vill rätta ett misstag, som jag begått, bestående deri, att jag förbisåg, det StatsUtsk. verkligen nämnt Hr Stuarts motion.
Min framställning i ämnet har dock icke af Utsk. blifvit omförmäld.
Lika med en föreg:de talare, II.