Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Likväl har Bolaget sedan Kongl. Majit och Riksens Ständer vidtagit en talan åtgärd, efter Riksdagens slut emot nämnde åtgärd protesterat, och påstått sig vara i sina lagliga rättigheter förnärmadt.
Jag tror knappt att någon annan i Svea Rike än Götha CanalBolag hade vågat vidtaga ett sådant steg, och om det skedt, hade detsamma säkerligen icke aflupit så lindrigt, som det för denna Corporation lyckats, att vanvörda Lagstiftande Maktens beslut.
Ett sådant förfarande mätte emedlertid kräfva, att man nu vidtager sådana försigtighets-mått, som förekomma dylika händelser för framtiden.
För min del har jag derföre velat yrka, att vid anslaget följande vilkor matte fästas:
I Den 15 öctober /. m. ”'Att Riksens Ständers Fullmäktige i Riks”gäldsContoiret erhålla den föreskrift, att innan, ”någon utbetalning af anslaget ma äga rum, asks, ”ett uttryckligt förklarande af Bolaget, huruvida 5\iet, utöfver de förmåner Riksens Ständer vid ”denna Riksdag bevilja, emot Riksens Ständer ”eller deras Verk, eller Staten i allmänhet, tilltror sig, att något anspråk af hvad beskaffenhet ”sorn helst ^ göra gällande, samt att, i händelse ”Bolaget icke med bestämdt nekande besvarar dent,- ”na fråga, tills vidare inställa all utbetalning af ”de anslag Riksens Ständer bevilja.”1 Genom stadgandet af denna föreskrift skulinman erhålla ett bestämt förklarande af Bolaget ^ oro hvad detsamma anser för sin lagliga rätt, elier ej, och Bolaget blefve derigenom satt utu.r stånd att framdeles komma fram med y.t* redigare fordrings-anspråk oqh åberopa lagliga rättigheter, der inga finnas.
Jag vet allt för väj^ att man vill antyda möjligheten, att Bolaget kunde neka att antaga villkoret och inställa Cana!.- hyggnaden ; men denna fruktan syne* mig alldeles öfverflödig.
Någon förmån af Canal-byggnadens inställande kan Bolaget icke påräkna.
Möjligheten till utdelning blef derigenom ännu mera afiägsnad.
Dessutom är Bolaget i alla fall, beratligadt, alt inställa byggnaden, om och när de.t vill; ty densamma besörjes icke af någon person,, å Statens vägnar , utan af Bolagets enskilta
Direction , som efter dess eget godtfinnande kan afsättas.
Då således Bolaget äger en dylik magt, är det så mycket mera nödigt, att ställa saken på red;ga lotter, och att affordra Bolaget ett bestäm^
Den i5 Oelober f, m. Yttrande, Jag anhåller derföre, att det af mig föreslagne tillägg måtte vid första punkten göras.
Afven får jag nämna anledningen , hvarföre detta icke influtit i Utskottens Betänkande Orsaken är den, att, när ämnet dit återkom, uppstod fråga inom Preste- och BorgareStånden om ytterligare villkors bestämmande af annan beskaffenhet än det nu föreslagne.
Votering blef deröfver anställd, då Ja-propositionen, hvilken »egrade , icke innehöll något villkor.
Detta är emellertid icke något hinder , det ju, ett sådant tillägg nu kan göras.
Herr H]erta:
Afven jag skulle, fika med den siste Talaren, hälst hafva önskat, att det vax;åC möjligt först reglera penningeverket, innan man behöfc tänka på arbetsföretag, sorn af föregående Riksens Ständer blifvit beslutade , och hvilka fordra understöd; men då detta ej skett, tror jag mig ej vidare pligtig , att fortsätta roleri af Concursutredningsman, utan anser det vara bättre, att tänka på det stora hell, än på Bankens enskilda financex.
Det är derföre jag röstat för denna punkt, sådan den befinnes, och går nu, att derföre framlägga mina skäl.
Vid ett så stort arbetsföretag är det ej nog med kostnaderna för. dagsverkarne; en betydlig del af dem åtgår till uppsigten och ledningen af det hela, och dessa måste kastas på dagsverks-sumiiian, hvadan tvenne serskilda slags dags verks-kostnadsberäkningar uppslå.
Det är gifvit, att hvarje år ett sådant arbete drager ut på tiden, blifva kostnatfexpe således större för de effectift åtgåen - joen 15"
Oclobtr f. m. de dagsverken.
Jag tillstyrker i följd deraf att sådana mått och steg må vidtagas, att arbetet kan vara fullbordadt Sommaren år 1828- Jag ber, att få fästa uppmärksamheten derå, att skilnaden mellan den summa, som härtill åtgår, och det anslag, som förut ägt rum, gör per medium 35,000 R-'dr.
Genom sättet att använda dem, uppstår en stor besparing på effectiva dagsverken, och Utskotten kunna väl icke bestämt säga, men äga dock grundad anledning förmoda, att en besparing af innemot 120,000 R:dr uppkommer derigenom, alt Canalen göres färdig på fem år.
Herr Stråle har yttrat, att det vilkor Utskottet fästat vid anslagets beviljande icke gör tillfyllest.
Den värde Ledamoten vill omgärda Riksens Ständers beslut med en skyddsmur, genom stadgandet, att
Actieägarne först skola förklara sig icke hafva någon laglig rätt till ytterligare bidrag elier ersättningar å Statens sida.
Jag hemställer, hvad resultatet häraf skulle bli; och om ej en sådan tanka förutsätter, att frågan kunde till Domstols afgörande hä"nskjutas, enär Riksens Stander ansett sig böra gifva på hand, för att befria sig från lagliga anspråk i en framtid.
Detta bestridde jag i de sammansatta Utskotten och voteringen afgjorde, att vilkoret endast blef sådant, det nu är.
Jag bestrider det äfven nu.
Jag begriper ej, huru Herr Stråle kan påstå, att den antagne propositionen lagt hinder i vägen för stadgandet af andra vilkor, i händelse pluralifeten ansett sådana vara af nöden.
Hvad angår Bolagets rätt, att fordra ersättning för förlusten af dess Discont, lärer ali fruktan derföre vara håfven, derigenom atl denna rättighet blifvit Bolaget betagen^ ge pen 15 Octoher /, m. 349 nom Kongl. Maj:(s och Riksens Ständirrs gemensamma beslut vid sisla Riksdagen j och hvad dessa salunda samfäldt stadga, är lag.
Det vors att misskänna Landets Domstolar, att tro dem kunna se saken ur en annan synpunkt, ellet att förmoda CanalBolaget vara island, att fiamställa ett lagligt åtal emot Riksens Ständer.
Sådant är nu mera för sent.
Det försök, som i detta afseende gjordes, blef af Kongl. Majrt afviat.
Helt annat hade förhållandet varit, om Bolaget icke anmält sitt klander genast efter Riksdagens slut, eller om Kongl Majit icke derå svarat, elier ock om svaret blifvit af ConstituiionsUtskottet ogilladt» Någon efterräkning kan, efter min öfvertygelse, nu mera icke komma i fråga.
Den enda tvätydighet, sorn äger rum, är, i afseende på räntan under byggnadsåren, I skrifvelsen om Götha Canal Disconts öfvertagande af Staten, står nemligen, att skulden till arbetscasSan skulle afskrifvas, mot det att allt anspråk på ränta efter Byggnadsåren försvunnit.
Af detta uttryck skulle den slutsats kunna dragas, att
Staten icke afskuddat sig åliggandet att ärlägga ränta under Byggnadsåren.
Men om man närmare betraktar saken, finner man, att der äfven står, det räntan skalf utgå af Bolagets egna medel.
Då nu icke Bolaget äger andra sådana än inkomsten af Canalen,’ följer ock deraf, att endast denna kan till förenämnde ändamål användas.
Jag reserverade mig dock mot detta beslut, derföre att Actiepapperens värde derigenom skulle försvinna, emedan detta beror på vinsten af företaget, hvilket ej blir färdigt för än år i8äS , hvarigenom
Actieägarna således under 3 år skulle komma att sakna all 35° B en 15 Octoler f, fn. inkomst.
Derföre har jag ansett riktigast, att lemna Actieägarne rättighet att lägga denna ränta till Capitalet, så att detta år 1828 utgjorde 120 procent.
Jag medger, att denna begäran synes hafva till ändamål framtida ränteersättningar; men förhållandet är dock icke sådant, och hade ej heller misstänkts vara det; öm Bolaget i stället begärt att få beräkna ända till 6 procent af Canalvinsten, innan Staten fordrar återbetalning; hvilket, till sin följd, Varit detsamma, som capitalets ökande till 120 procent.
Hvad den ifrågavarande punkten angår, vågar jag i öfrigt försäkra; att den efter noga granskning blifvit af Utskotten föreslagen, sådan den nu befinnes.
De hafva åByftat att Riksens Ständer år 1828 måtte komma ifrån Götha Canal, och de anslag, sorn hitintills för detta ändamål blifvit använde: anslag; som ehuru de, efter min åsigt, icke äro så utomordentligt kännbara, jag likväl önskar måtte upphöra, emedan de alltid utgöra ett trätofrö innom National Representationen och öka striden emellan d« skiljagtige orts-intressena.
Ämbets vigt bjuder mig, att i dag icke vara stillatigande, ehuru flere Talare redan upplyst åtskilligt, som härmed har gemenskap.
Jag anhåller emel lertid att få närmare yttra mig öfver hvad af dem här blifvit framsälldt, på det allmänna omdömet derefter må kunna definitift stadga sig.
Det har blifvit sagt att arbetet blifvit grundad! på calcyler, som varit till den grad felaktige, att exempel ej kan uppvisas på något dylikt, Den 15 October /. m, 351 Vilt sedan räknekonsten blifvit uppfunnen.
Öm förhållandet vore sådant, skulle ett billigt misstroende äfven uppkomma till de calcyler, som hu äro gjorda för arbetets fortsättning.
Det är derföre jag skall söka, så korrt sorn möjligt, att Upplysa denna phnktr
Man grundar ett sådant omdöme derpå, att 180g en beräkning framlades* enligt hvilken kostnaden för Canalens byggnad skulle utgöra 1,600,000 R:dr; och att denna kostnads beräkning i nästa förslag uppsteg till fi,000,000 B:dr.
Man bör likväl påminna sig, att det första förslaget hvarken tillhörde Bolaget, eller dess
Direction, utan uppgjordes af en visserligen ganska ärfaren man, men Sorn dervid uttryckligen förklarade att han icke vöre tillräckligen underrättadt; att han likväl ville göra det så godt han kunde och endast för att lyda hvad honom var ålagdt, sedan det förslag man väntat sig af Telford icke kunde erhållas.
Han måsté då beräkna dagspenningarne efter ditintills gängse pris för arbetscommenderingar, hvilket intill 1809 utgjorde högst 8 sk.
R:gs om dagen.
Titan att villja upprepa, på hvad sätt det skedde* men allt nog, för den första arbetseommenderingen vid Canalen påfordradés 24 sk. om dagen.
'■Nu hemställer jag, om icke deraf skulle uppstå en ofantlig förändring, och nästan hela missräkningen är upplyst, när man besinner, att snart sakt allt beror af dagspenningen vid detta arbete, der den största delen malerialier äro rudimaterier i naturtillståndet, hvilkas Första behandling Vérkstälies vid verket.
Den foreslagne dagspenningen ansågs också öfverdrifven, att man vid Callen sökte nedsätta deu> och lyckades äfven deri 55® , Den 15 October f rn. til! ao sk.
Rlgd medelst införande af en ny eller betingsmetod.
Om man nu reducerar 1,600,000 dagsverken efter proportionen af förhållandet mellan 8 och 20 sk. så följer endast deraf, att man förvandlar 1,600,00o R-.dr till 4 millioner.
Om man sedan tillägger de vid 1B15 utredde omständigheter af oväntade krigskostnader, stegrade priser å Spannmål och öfrige effecter, förbättrade vilkor för trouppen m m. hvilket allt blifvit här undersökt och godkänt, torde man finna, att i ett arbete af denna omfattning, hvarpå hitintills ej kan uppvisas exempel inom detta Land, och sorn på en gång måste företagas var ej missräkningen så oerhörd.
Jag frågar hvilken sorn haft med vidsträckta arbeten att göra, om ej vanligen omkostnaderna tre gånger öfverstiga förslaget
Detta förslag af 1815 hade dock mot sig, att den man, hvilken ifrån 1810 till 1815 som första Mechanicus ledde Bolagets affairer, och som borde utföra förslaget, omkom, samt med honom räkenskaper, cajcyler och flere af hans biträdare.
Detta skedde Sommaren 1814, under det följande årets arbeten med ett nytt förslags upprättande nalkades.
Det skulle då mottagas af personer, som förut icke till den grad haft tillfälle att befatta sig med verket.
Hagström hade som andre Mechanicus biträdt, och måste nu tillträda Hufvudmannens plats utan råd och knappt försedd med ett enda papper.
Han erhöll till biträde trenne unga män, som nyss hemkommit från en utländsk resa, men icke ännu voro i detta ämne fullkomligen bevandrade eller voro bekante med localen.
Jag frågar då Den 15 October f. m. •?53 dl, med hvad billighet man kunde fordra, att desse skulle på en utsträckning af 2 1 mil, med dea ytterst tänkbara ja oerhörda noggranhet, då för-; slag aldrig på ziffran slå in, bedrifva detta ömtåliga arbete?
Jag hemställer, huru man med billighet kan fordra sådant af menniskor, sorn. icke göra anspråk på fullkomlighet utan blott på nit?
Jag är öfvertygad , att hvilken fördomsfri, som granskar 1 8 15 års förslag, skall förundra sig Öfver den noggranhet, hvarmed det samma blifvit uppgiordt, och som under åtta års tid bekräftat sig i verkligheten ; ty det har sedermera blifvit följdt, och icke, som jag här hört någon uppgifva, vid hvarje Riksdag undergått förändringar.
Det lades till grund för alla beräkningar vid 18x5 och x8l8 årens Riksdagar.
Man hade väl ännu ej samlat nog ärfarenhet, för att riktigt bedöma det inom verket, ehuru jag hort manga utom det samma, sorn derom fällt ett afgörande omdöme.
Med den ärfarenhet jag under 13 års tid inhämtat, försäkrar jag, att jag icke öfver hvilket kostnadsförslag, som hälst, vågar fälla ett bestämdt yttrande.
Val kan jag äga tnin öfvertygelse derom, men icke för rigtigheten deraf gå i borgen; jag skulle då i sanning anse mig sjelf för en obetänksam menniska.
Men när jag säger, att man från första stunden iakttagit den noggrannaste redogörelse för hvarje dag och månad: ait man sökt afsöndra hvarje arbete särskilt, och derigenom vunnit täflan hos alla arbetarne, och blifvit iståndsatt, att beräkna kostnaderna af hvarje arbete} när detta Ridd, o. Ad.
IX Band; lista Afd. 23, 354 Den 15 Oetoler f. m, jemte de nya profbitarna och mätningarna på stället blifvit lagde till grund för det förslag sorn nu blifvit Framlaggdt, så är det mer än troligt att om den nuvarande personalen qvarbtifver, samt vi få behålla fred, och arbetet fortsattes efter den uppgjorda planen, skall densamma slå val ut; och jag tror detta så mycket säkrare som för fullbordandet häraf all den säkerhet blifvit lämnad, sorn i dylika fall kan åstadkommas.
Jag har ansett mig böra så utförligt som skett anföra delta för att skingra misstroendet mot förslaget, men jag upprepar det ännu en gång:
Jag vågat Icke ställa mig i borgen för verkställigheten, lien första frågan är dessutom om Bolaget förklarar den anslagna summan tillräcklig.
Det kun. de väl härom tillfråga sin första man: borgar du oSs för förslagets riktighet?
Men, mina Henar, med all den hog jag inom mig känner, att uppoffra mig för företagets fullbordan, skulle jag likväl på denna fråga svara rent af, nej.
Jag skall göra allt hvad i min magt står; men gå i bor^ gen för resultatet kan jag icke., Det har blifvit sagt af en annan Ledamot, att
Discontens fall J 817 vållades deraf, att
Discöntens medel användes till arbetet.
Att dessa blifvit dertill använda, är sant, men att Disoontens fall derigenom blifvit förorsakad^ äfvensom att dess affairer ej stått att utreda, är mig obegripligt och obekant.
Den, som med noggranhet betraktar 1815 års plan, hvilken af Riksens Ständer blifvit uttryckligen laggd till grund för arbetet, skall firma, att Discontens anlitande till en viss grad blef nödvändigt.
I följd häraf bör* Den 15 October f. m. iss jades utförandet, och Discontens behandling; och jag vågar än en gång upprepa, att man icke genom lösa ord, utan med documenter och handlingar bör bevisa, att Disconten i en enda punkt öfverträdt gifna föreskrifter.
Så länge detta icke lagligen är bevist, miste milt nej vara lika godt, sorn en annans ja.
Hvad Discönt-Direetioneti angår, får jag alltså här på mitt ansvar förklara, ätt den alltid hållit sig långt innom gränsorne af den utstakade Rålinien.
Den värde Ledamoten har yttrat, att, genom medlens användande tilt Canalbyggnaden, blef det Disconten omöjligt , att göra tete emot sina Borgenärer.
Hvar och en känner skälet till det inträffade obeståndet.
Det är ej obekandt, att Malmö
Discont vållade de händelser j sorn slutade hela Discontsystemet, Men en sanning är det, att, om de omnämnde 1,083,877
Rdr ej blifvit använda på arbetet, hade Disconten ännii mindre varit solvendo, ty inan hade icke kunnat så illa hushålla, att ju icke dessa pengar äfven varit utlånta, och då hade* lika som nu skedt, ett deficit, men större, mäst äga rum.
Den värde Talaren har nämnt om Bolagets protest.
Jag utber mig få yttra, att denna åtgärd icke bör skådas ur den synpunkt, ur hvilken man stundom sökt framställa densamma.
Jag vågar hoppas, att både jag och Bolaget vid alla tillfällen visat oss såsom laglydiga undersåtare.
Vi hafva ej velat något annat, aldrig tält om annat, ehuru rmn sökt gifva den såkallade protesten en annan färg.
Jag får blott påminna, att, då man säger, det Bolaget bordt protesterat vid Riksdagen-, var detta så mycket svå - Den 15 Öctober f. m'. rare för Bolaget, som^det da var afskildt, och hade lemnat sin Jullmagt till Directionen, att besörja dess angelägenheter.
Jag kan således ej finna, huru Bolaget i sådan hast skulle kunna samlas.
Protester hafva blifvit gjorda så väl här, som i de andra Standen.
De lära ej .kunnat göras här, hvarken af Bolaget i massa, eller af Directionen, såsom Direction.
För min del har jag i protocollet förvaradt, att jag emot de ifrågavarande besluten formligen protesterat både här och i de öfriga Stånden.
Således förstår jag ej, hvad man menar med förevändningen, attingen protest blifvit gjord under Riksdagen.
Efter dess slut sammanträdde Bolaget, och fortfor isamma protest, hvilken var ställd icke till Riksens Stan. der, utan till Kongl. Maj:t.
Då man så ofta åberopar denna protest, torde det tillåtas mig, att uppläsa densamma, hvilken man velat stämpla med namnet af en otillbörlig uppstudsighet.
Jag hemställer, hvad namn sådane försök att verka på den mindre underrättade förtjena.
Vi få se,' om Svenska Lagstiftningens sannt constitutioneila anda i denna protest finner annat, än den enskildes bemödande, att erhålla, hvad han enligt lag och rätt äger åberopa och fordra.
Protesten, hvilken af mig, på Directionens vägnar, under Riksdagen till Konungen underdånigst inlemnades, lyder, som följer; ”Stormägtigste Allernådigste Konung!
”Det är med fullkomligaste tillförsigt till ,”den dyrbara försäkran Eders Kongl. Majit hög - jjän i5 öctober f. rn, 3S? ”tidligeo lemnat Svensta Folkst, som jag å G'62 ”tha Canal Directions vagnar i dag vigar, i stöd ”af Regeringsformens 16 §., inför Eders Kongl, ”Maj:t i djupaste underdånighet bönfalla om Nå”digt hägn och beskydd vid de rättigheter, hvil”ka såsom laglig och välfången Egendom blifvit "Götha CanalBolag tillagde, genom det Privile”gium och öppna Permebref, eom, i stöd af Rik”sens Ständers beslut och underdåniga begäran, ”Eders Kong!.
Majit täckts förunna detta Bolag. ”Detta Samfund består af mera än Två tusende ”Eders Kongl. Majus trogna Undersåtare af alla ”stånd och åldrar, ej undantagne Enkor och Fa”derlösa Barn, hvilka redan med 1,884,720 R:dr ”bidragit till ett National-företag, och återstå än”nu med 1,256,480 R;dr för samma ändamål.
De ”äro spridde öfver Sveriges område från'
Ystad ”till AngermannaElfven, från Strömstad till Wis”by J Deras rättigheter äro af Rikets Höglofl.
”Ständer under 3:ne sedermera framfarne Riks”möten, 1810, 1812 och 1SI5) hällne helige, ”bekräftade och förökade!”.
”Då jag är öfvertygad att Bolaget samfält, ”så snart det blir i tillfälle sammankomma, skall, ”med samma tillförsigt och med samma skäl, uti ”sitt betryck ila till Eders Kongl. Majus Thron, ”för att anropa Dess i alla Eander kända rättvi”sa, så är det blott som en provisorisk åtgärd ”intill dess, och i stöd af den pligt, hvilken å”ligger Götha CanalDirection att iakttaga Bolagets rättigheter, som jag nu vågar inför Eders ”Kongl.
Majit allerunderdånigst förbehålla Bola - Den rg October f.m. ”gets lagliga lätt emot Riksens Höglofl.
”Beslut af den.atdra i denna månad, hvarigenom ”Bolaget afhändes sin Discont-rättighet till 1835, ”utan motsvarande ersättning, och utan att något ”afseende göres på huruvida Bolaget, sorn ena ”Partén, med den,na åtgärd är eller kan vara ”nöjdt , då i stället för en uti första Privilegium ”förunnad
Discont-rätt allt till 1835,, som vlt* ”1815 års Riksdag af Rikets Ständer sjelfve blef ”beräknad till 120,000 R:dr årligen, och dessutom Götheborgs
Discont-rättighet , när dess ”Octroj skulle tilländagå 1818, Bolaget tillagd ”och ansedd värd årlige 30,000 R:dr, Bolaget, ”genom nu varande Ständers Beslut, ej erhållit ”annan ersättning, än afskrifning af en skuld, ”stor 1,083,877
R:dr, hvars fulla värde jag oj ”vill bestrida, ehuru de Utskott, som grundlagt ”Riksens Höglofl.
Ständers Beslut, sjelfve förut ”förklara^ den alldeles icke kunna beräknas som ”någon tillgång vid utredningen af Bolagets Discont; hvarförutan intet afseende blifvit gjordt på ”den belaningsrätt för sina Aqtier, som Bolags”männen från början varit tillagd igenom Eders, ”Kongl.
Majus Nådiga Reglemente af den 1 1 ”April 18 io, och som 1815 |rs Riksmötes Be-, ”slut än vidare utsträckte.” ”Genom Eders Kongl. Majlis
Nåd utsedd "bland de flera af Götha CanalRolag i underdånighet föreslagne, att vara dess Ordförande, har ”i’gj er|Iigt pligt och öfvertygelse, bordt framställa dessa skäl, och vågar till Elers Kongl. ”Majit ny älven i djupaste undefdånighet upp - Den 15 OctoberJ.m. ”gifva de följder, enligt min öfvertygelse, skofla inträffa; då Actie-egarne genom detta beslut, ”sorn helt rubbar ägande rättens helgd, se sin redan använda förmögenhet af I,§84,720 R:dr ”förlora dess värda, och troligen af en sådan o. ”säkerhet, måste afskräckas ifrån att med åter”stoden vidare bidraga; så blir häraf en följd, ”att hela detta Samband upplöses; En betydlig ”Embetsmannacorps med, som jag vågar säga, ”mer än vanlig skicklighet , som förtjent ett bätt”re öde, och hvilken tryggat sig vid Bolagets ”lagligen fångne Privilegier och Rättigheter, ”skall lemnäs obelönad och i behof, samt för”modligen till en del förloras för Fäderneslandet tillika med kunskaper och erfarenhet, hvil”ka ej mera ersättas i vår tidj Arbetare, som ”med en hittills okänd skicklighet blifvit vid det”ta företag danade, äfvensom alla för ändamålet ”anskaffade
Hus och Inventarier, komma iförtid ”att förskingras, och kunna sedan med rnångdub”bel kostnad ej återfås ; Hela Inrättningen faller, ”och den allmänna nytta man kunde vänta af redan använda Summor, försvinner!
Då skola ”färdige och halffärdige Slussar och andra Byggdader, slående utan nytta på torra höjder för ”att åter förfalla:
Gräfde men vatfentomme Cadaler:
Hela anläggningen utförd till 2~3:djede”lar men ock åter förfallen i roägtiga ruiner, å ”In- och Utlänningar, å Samtid och Efterverld, ”göra ett intryck, som ej blir fördelaktigt för ”närvarande tidehvarf.” ”Den noggranhet alt bevara Lagarnes kraft, pen is Octobcr /. m, ”den ömma omvårdnad om enskifte lidandes rätt’ ”som Eders Kongl, Maj:t på ett så lysande sätt ”visat vara oskiljaktig från Dess ädla tänkesätt, ”bland annat medelst Dess af Riksens Ständers ”Beslut 1815 och t 8 r 8 föranledda Nådiga Resolution af den 7 sistledne April om Löfås Silfververk, uti dylika förhållanden som de, hvil”ka nu med Götha Canal inträffat, gifva en ny ”trygghet, en 6äker ledning åt CanalBolaget; då ”Directionen med lugn och glädje skall emotse ”hvarje ytterligare undersökning Eders Kongl. ”Majit skulle i Nåder finna nödig, för att stadga ?’Dess Höga omdöme.” ”1 stöd af allt detta, och med åter åberopande af 16 §.
Regeringsformen, samt Sveriges ”Allmänna bestående urgamla Lagar, vågar jag ”alltså, med förvarande af Bolagets lagliga rätt ”intill dess det hinner sammankomma, i djupaste ”underdånighet, på Götha CanalDirections vägnar, ”bönfalla, det Eders Kongl. Majit i Nåder täck”tes skydda Götha CanalBolag uti sina välfångna ”Privilegier och Rättigheter emot det lidande, de ”svåra förluster, som blifva en följd af Riksens ”Höglofl.
Ständers beslut, så vidt det rörer Bolagets lagliga rätt till full ersättnings för dsn Dis”cont-rätt, som Götha CanalBolag i öfrigt ej ne”kat att till Staten öfverlemna, samt upphörandet ”af dess Belåningsrätt å Actierne i både Stockholm och Götheborg, hvilken varit Götha Ca”nal Actie-egare tillförvissad, och hvarförutan ”Staten sjelf, vid nu förestående DiscontUtred”ning äfven utsattes för betydliga förluster.” joen 15 October f. m. 361 ”Med djup undersåtlig vördnad trohet och ”nit framhärdar Stormägtigste Allernådigste Konung, Eders Kongl. Maj:ts underdånigste tropligtigste tjenare och undersåte På Götha Canal Directions vägnar Stockholm d. 8 Julii 1818.
B- von Platen. C, A. IVarbe ig?'
När nu, fjäg vill icke trötta Ridderskapets och Adelns tålamod med uppläsningen), Bolaget ineden alldeles likstämmig af mig i handen hafvande Skrift, vände sig till sin Konung, hemställer jag hvaruti det olagliga består, fastän Kongl.