Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sparre uplyste förhållande, som äfven intygades af från PresteSt. ankommet protis-utdrag, R. o. Ad. torde finna att de nu föredragne prot:sutdragen ej föranledde till annan åtgärd, än att läggas till handlingarne.
Ropades Ja. 11. R. o. Ad. åtskiljdes kl. ^ 4 e. m.
Thorsdagen den 25 Februari 1858.
Plenum kl 5 e. m.
Justerades 4 prot:s-utdrag för den 24 dennes samt pleni-protm för d. 12 sisth Dec. f. och e. m.
Föredrogs ånyo Bevilln.Utsk:s d. 20 och 22 dennes på bordet lagda Betänk.
N:o 33 ang:de beräkningen af Tullmedlen, Saluacoisen, Postmedlen, KartaSigillata-afgiften och Bränvins-bränningsmedlen.
Härvid anmälde sig och yttrade Hr Prytz, Lars Adolf:
Jag anhåller vördsammast att föredragningen af detta mål måtte upskjutus emedan många ledamöter öro frånv:de, hvilka, under den förmodan att valet skulle föregå föredragningen af de på listan uptagne mål, trott sig kunna dröja utan att likväl försumma detta vigtiga ärende.
I anledn. häraf erinrade Hr Gr. o. Landtm., att R. o.
Ad. i gårdagens plenum, med bifall till Hr Gr. o. Landtm:s derom gjorda hemställan, beslutat att i dag företaga valet af ledamöter i Förstärkt LagUtsk., efter det de å föredragnings-listan förekommande ärender blifvit behandlade, samt att jemväl i anledn. deraf, plenianslaget icke innehöll att valet skulle ske vid början af plenum, 3y6 De» 2ft Februari. utan endast i detta plenum; hvarföre också detta val ej kunde företagas inpan de bordlagda ärenderne blifvit genomgångne.
IIr Prytz:
Efter den uplysning Hr Gr. o. Landtm, lemnat, är det de frånvides eget fel att icke hafva tagit kännedom om beslutet, och således ingenting att åtgöra vid saken.
Vid härefter punktvis företagen pröfning af Bevilln.Utsk:s nu föredragna Betänk.
N:0 33, förekotnmo: lista punkten, Hr Stjernsvärd, Gust. Mauritz:
Hvad nu föredragna Betänk, angår så kan man om detsamma säga att Utsk. flitigt öfvat sig i probabiIitets-Ua 1 kylen.
Jag tror likväl icke att man kan instämma deruti att dessa upgifter äro »för ringa tilltagne» mot hvad de i verkligen kunna blifva.
Hvad jag till en början vill uttala är att vid första påseendet af dessa beräkningar kan man nästan hemta stoff till den lysande tafla som här blifvit updragen öfver landets handel och financiela tillstånd, men om man närmare skärskådar förhållanderrie, så faller den origtiga grund, hvarpå man här vid lag byggt, och taflan torde blifva stämplad såsom i högsta grad illusorisk och saknande sanning.
Ett förhållande, så mycket mera att beklaga, då man ihågkommer hvilken person det är, som updragit denna tafla och att han mer än någon annan bort vara invigd i våra förhållanden och vetat på hvilken grund han byggde* innan han vidtog hvad han gjorde.
Ilan förklarade att vi icke behöfde frukta för att kasta oss in i utländska lån och jern vägs-företaget, emedan inom vårt land fanns en tillräckligt stor fond af kapitaler och egendom.
Han glömde dervid att betänka att för det Staten skall kunna anses äga egendom och kapitaler, så måste individerne som utgöra Staten äga detsamma.
Nu vet likväl hvar man, att massan af individernas enskilda egendom är långt för detta pantsatt hos utlänningen, och tror jag att detta förhållande i och för sig är tillräckligt att icke anse vårt financiela tillstånd så blomstrande man velat exponera.
Hvad angår sjelfva Utsk:s beräkning, så tyckes mig att man icke bör förbise, att det är just dessa utvägar, hvilka till sina hufvudbelopp grunda sig på, att jag så må säga, onaturlig import, som föra n
I ed t de ofantliga bankrutter, hvilka vi erfara dagligen ega rum; vidare att det är just denna onaturliga import och dessa bankrutter som föranledt vårt till sina följder ganska olyckliga beslut af statslån.
Jag tror således att den af Utsk. här beräknade summa ganska väl kan jemkas till ett par millioner mindre.
Då jag nu saknar de ledamöter af BevillnUtsk., som varit beredda att besvara de invändningar som mot detta Betänk. kunde göras, och ehuru jag icke har någon annan kännedom om detsamma än den jag inhemtat af motiverne till Utslcs beslut, har jag likväl ansett dem tillräckliga för att bifalla Betänk, och godkänna Utsk:s beräkning.
Den omständighet
Hr Stjernsvärd Den 25 Februari. 3!>7 anfört mot den gjorda beräkningen, har Utsk. sjelf i ingressen till Betänk beaktat och för att icke komma till ett oriktigt resultat, har Utsk. icke tagit det år med i beräkning som hade den största importen nemi. 1856, utan i Betänk, står att beräkningen är gjord i medeltal elter 1854 — 55 års förtullningar, och derefter har Utsk. beräknat hvad importen gaf 185*.
Men för att likväl icke tilltaga dem för högt har Utsk. ändock afräknat på bruttoinkomsten med afs:de på de ofördelaktiga conjunkturer man för ett par år har att vänta.
Jag tror att Utsk. aktgifvit på det skäl hvarföre Hr
Stjernsvärd ansett att från den beräknade summan några mill. borde afdragas, och torde således Utsk:s förslag bifallas.
Med anledn. af den siste talarens anförande, får jag nämna, att jag för min del tror, att den allt för stora import, som föranledt den katastrof, hvilken inträffat, icke bör påskrifvas året 1857, utan ganska val går tillbaka till Aren 1856 och 1855.
Yi veta hvilka förhållanden, som då föranledde en bestämdt halsbrytande spekulation.
Vi skola påminna oss, att spekulatörernas antal blifvit minskadt genom katastrofen, och jag tror äfven, att statsbristen icke blifvit lockande, utan tvertom har den blifvit motsatsen, och då tror jag, att man för blifvande statsreglering måste antaga vida mindre import än den Utsk. beräknat, synnerligen då man ganska väl vet hvilka massor af varor, som f. n. finnas, och som först måste konsumeras.
Uppå härefter framställd propos. blef förev:de punkt af E. o. Ad. bifallen.
2:dra punkten, ang:de salu-accisen af slädcrna.
3:dje punkten, ang:de poslmcdlen; och 4:de punkten, ang:de lear la-sigillala-afgiflen.
Dessa punkter biföllos. 5:te punkten, angede bränvinsbrånnings-medlen.
Jemte det jag ber att få instämma uti hvad Hr Stjernsvärd rörande tullbevillningeu yttrat, vill jag, efter ingen annan talare synes ämna yttra sig om denna punkt, tillkännagifva, att, efter min öfvertygelse, jemväl denna beräkning är allt för hög.
Det är för en hvar kändt, att bränvinsbrännarne jemväl detta år icke skurit guld med täljknifvar, som man säger; sannolikt är, att denna omständighet kommer att afskrämma från denna produktion under kommande tider; ett förhållande, hvilket vi visseriri gen böra vara nöjda med.
Emellertid synes mig, så väl i afs:de på denna punkt, som den förra, kunna anmärkas, att de äro probabilitets-kalkyler.
Det kan väl icke göra så mycket om en missräkning egt rum, emedan bristen alltid måste ersättas; men jag måste dock med afs:de på denna punkt inlägga en protest mot att 398 Den 25 Febrnari. göra sig beräkning på en näring, sorn man bör motverka i möjligaste måtto, och hvilken beräkning jag derföre hoppas är vida när mare en probabilitets-kalkyl.
Då jag i allo delar den åsigt, som Gr.
Sparre visat sig hysa ang:de denna punkt, vill jag för korthetens skull inskränka mig till att med honom instämma.
Förev:de punkt blef, uppå härefter framställd propos., af E. o.
6:te punkten, ang:de tidnings- och kor tstämpel-afgifterna.
Denna puukt lades till handlingarne.
Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, StatsUtsk:s d. 24 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 270, ang:de förbättring af lönevilkoren för Eiksg:sKont:s tjenstemanna-personal och vaktbetjening.
Vid föredragning af StatsUtsk:s d. 24 dennes på bordet lagda Mern.
N:o 271, med förslag till voter:s-propos., i auledn. af EiksSt:ns skiljaktiga beslut i fråga om begärdt anslag eller lån för staden Christianstads kostnader, till följd af kolera-farsotens härjande derstädes under höst-tiden år 1857, blef den i detta Mern. föreslagna voter:s-propos. af E. o. Ad. godkänd.
Föredrogos och lades till handlingarne StatsUtsbs nedannämnde d. 24 dennes på bordet lagda Mern.:
N:o 272, ang:de verkställd omröstning i fråga om den förre Just.Ombudsmannen Theorell tillerkända pension; N:o 273, ang:de verkställd omröstning i fråga om eftergift af den f. d.
Landskamereraren Svante Lindberg ådömda ersättningsskyldighet ; N:o 274, ang:de verkställd omröstning, i fråga om ett anslag till LifBeväringsEeg:tet; N:o 275, i auledn. af verkställd omröstning, i fråga om löneförhöjning åt Statens embets- och tjenstemän m. fl. för år 1857; N:o 276, ang:de verkställd omröstning, i fråga om medels anvisande till påbörjande af Stockholms befästande på lands sidorna; samt N:o 277, ang:de verkställd omröstning i en fråga rörande den till folk-undervisningens befrämjande anslagna halfva personliga skyddsafgiften.
Föredrogs och bifölls StatsUtsbs d. 24 dennes på bordet lagda Mern.
N:o 278, med förslag till reglementariska stadgauden, ang:de förräntningen af Eiksg:sKont:s kontanta behållning.
Den 25 Febrnart. 399 Föredrogos StatsUtsk:s nedannämnde d. 24 dennes på bordet lagda Mern.:
N:o 279, med förslag till voter:s-propos:r, i anledn. af RiksSt:ns skiljaktiga beslut, i fråga om återställande till bolaget för jernvägs-anläggning mellan Köping och Hult af de, till säkerhet för detta företags fullbordande, i Kongl. StatsKont. återstående deponerade medel; och N:o 280, med förslag till votens-propos., i anledn. af RiksSt:ns skiljaktiga beslut, i fråga om lån för en jernvägs-anläggning mellan staden Borås och vestra stambanan.
De i dessa Mern. föreslagna voter:s-propos:r blefvo af R. o. Ad. godkända.
Föredrogs men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, Sammansatta Stats- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskrs d, 24 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 5 3, i anledn. af väekta motioner, angrde förändrad organisation af Sveriges landt- och sjö-försvar.
Föredrogos och biföllos Sammansatta Stats- och BankoUtskis d. 24 dennes på bordet lagda Utlåt:n: N:o 56, i anledn. af särskilda förslag till åtgärder för att underlätta penninge-ställniugen och rörelsen inom landet; och N:o 57, i anledn. af väckt motion om åtskilliga ad pios usus stiftade kassors förvaltande af R.
St:rs Bank eller Riksg:sKont.
Föredrogs och bifölls BankoUtsk:s d. 24 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 81, öfver väckta motioner om beviljande af kreditivrätt i Banken för Hypotheks-föreningarne i Riket.
Föredrogos men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, BankoUtsk:s nedannämnde d. 24 dennes på bordet lagda Mern.:
N:o 82, med hemställan om vissa tillägg till Reglements-föreskrifterna, ang:de Bankens metalliska kassa; N:o 83, om kungörande af åtskilliga föreskrifter i BankoReglem.
; samt N:o 84, ang:de Instruktion för R.
Föredrogos och biföllos LagUtsk:s d. 24 dennes på bordet lagda Betänk:n:
Nio 78, i anledn. af väckt motion, ang:de förändring af hvad lagen stadgar om Häradsnämnds rösträtt; N:o 79, i anledn. af väckta motioner, ang:de förändring dels af 23:dje kap.
Usta § RättegångsBalken, dels ock af sättet för val af Nämndemän; och 400 Don 25 Februari. 2ST:o 80, i anledn. af vackt motion, ang:de jäf emot Häradsnämnd.
Föredrogs men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, Sammansatta Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s d. 24 dennes på bordet lagda Mern.
N:o 52, i anledn. af återremiss utaf Utsk:s Betänk.
N:o 42, om åtskilliga förändringar i gällande Legostadga d. 23 Nov. 1833, samt deremot sparande §§ i allmänna lagen.
Företogs val af 26 ordinarie ledamöter och 4 suppleanter i Förstärkt LagUtsk.; och befunnos efter valförrättningens slut hafva blifvit utsedde till Ordinarie Ledamöter; N:o 87.
Gr. Löwenhjelm, Carl Gustaf, med 26 röster; N:o 115.
Gr. Lagerbjelke, Gustaf, med 26 röster; N:o 120.
Gr. Liljencrantz, Gustaf Fredrik, med 26 röster; N:o 135.
Cederström, fullm.
Cederström, Carl
Ema nuel, med 26 röster; N:o 26.
Leijonhufvud, Axel Gabriel, med 26 röster; N:o 243.
Frih. Roxendorff, fullm.
Hr Carleson, Edvard, med 25 röster; N:o 245.
Lagerfelt, Israel Carl Adam, med 26 röster; N:o 279.
Frih. Wrangel af Sausis, fullra.
Frih. Cederström, Rudolf, med 26 röster; N:o 370.
Paykull, Johan Gustaf, med 26 röster; N:o 1.
Hr Lilljehöök, Carl Berthild, med 25 röster; N:o 100.
Hr Uggla, fullm.
Hr Cederschiöld, Robert Theo phron, med 25 röster; N:o 102.
Hr Oxehufvud, Tönne, med 25 röster; N:o 456.
Hr Aminoff, Johan Fredrik, med 26 röster; N:o 1,210.
Hr Reutersvärd, Patrik Oscar, med 26 röster; N:o 1,257.
Hr Eding, fullm.
Gr. Piper, Thom, med 26 röster; N:o 1,600.
Hr Braunerhjelm, Ferdinand, med 26 röster; N:o 1,606.
Hr Flach, Johan Fredrik Philip, med 26 röster; N:o 1,661.
Hr Carlheim Gyllenskjöld, Henrik Adolf Oscar, med 26 foster; N:o 1,939.
Hr Silfverstolpe, David Ludvig, med 26 röster; N:o 2,004.
Hr Schulzenheim, fullm.
Hr Törnebladh, Carl Ot tomar, med 26 röster; N:o 2,006.
Hr Sandels, Pehr Benjamin, med 26 röster; N:o 2,114.
Hr Nordensvahn, Otto, med 26 röster; N:o 2,183.
Hr Gripensvärd, Jacob Oiof, med 26 röster; N:o 2,221.
Hr Wirsén, Carl Thure, med 26 röster; N:o 2,263.
Hr von Lindecreutz, fullm.
Hr Nauckhoff, Samuel, med 26 röster; N:o 2,325.
Hr Fåhraeus, Johan Fredrik, med 26 röster.
Den 26 Februari. 401 Suppleanter : N:o 1,242.
Hr Ehrenström, fullm.
Frih. Klinckowström, Rudolf Mauritz, med 24 röster; N:o 189.
Hr Rääf, fullm. Gr. Lewenhaupt, Casimir, med 24 röster; N:o 1,199.
Hr Simmingsköld, fullm. Gr. von Rosen, Conrad Magnus, med 24 röster; och N:o 121.
Hr Hjerta, Carl Gustaf, med 23 röster; sedan genom lottning blifvit bestämdt i hvilken ordning de, som erhållit 24 röster, borde som suppleanter ingå.
Justerades 7 prot.utdrag, innefattande R. o. Adis i detta plenum fattade beslut.
Höglofl. R. o. Ad. åtskiljdes kl. J 8 på aftonen.
Fredagen dea 26 Februari 1858.
Justerades pleniprot. för d. 14 sisth Dec.
Uplästes till justering och godkändes ett från ExpedUtsk. under N:o 229 inkommet Förslag till R.
St:rs underd. skrifvelse till K. M., ang:de regleringen af utgifterna under Riksstatens 9:de Ilufvudtitel.
Anmäldes och lades på bordet ett från Exped.Utsk. inkommet Mern.
N:o 10, ang:de en rättelse i R.
St:rs underd. skrifvelse, i fråga om regleringen af Riksstatens 4:de Hufvudtitel, jemte bifogadt Skrifvelse-förslag N:o 241, angille samma rättelse.
Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande StatsUtskis d. 24 och 25 dennes på bordet lagda Utlåt.
N.o 270, angide förXI H. 26 402 Den 26 Februari. bättring af lönevilkoren för Riksg:sKont:s tjensteraanna-personal och vaktbetjening. l:sta punkten, med förslag till ny aflönings-stat; och 2:dra punkten, med förslag till vissa vilkor eller förbehåll för den ökade aflöningens lillgodonjulande.
Dessa punkter biföllos. 3:dje pnnkten, med förslag till en tillfällig förhöjning af den under år 1837 åtnjutna aflöningen.
Hr Bildt, Didrik Gillis: Då II. o. Ad. nu beslutat, att Riksg:sKont:s tjenstemän skola få en förhöjning i sina löneförmåner, efter samma grunder som Bankens tjenstemän, så synes också rättvisan fordra, att de förre få verkligen tillgodoräkna sig densamma äfven för år 1857, på det de icke måtte komma att, i jemförelse med så väl Bankens som Statens tjenstemän, befinna sig i en exceptionell ställning.
Om man nu skulle oförändradt bifalla hvad Utsk. föreslagit, så blefve derigenom en högst ojemn, obillig och i många fall ringa ersättning lemnad åt ifrågav:de tjenstemän; emedan från denna dyrtids-ersättning skulle atel rågås de arfvoden, som Fullmäktige, enl. deras vid sista Riksdagen meddelade fullmakt, tilldelat åtskilliga af tjenstemännen med afs:de å de lörökade göromålen.
Dessa arfvoden iiro en sak för sig, som på intet vis bör sammanblandas med det nu ifrågasatta »dyrtidstillägget», hvilket bör oafkortadt tillkomma tjenstemännen i Riksg:sKont., lika väl som dem i Banken.
Jag får på grund häraf vördsamt anhålla om propos. på det förslag jag i min reservation framställt.
Den siste värde ta laren har så fullständigt utvecklat hvad jag ämnade säga, att det icke återstår mig annat, än att i allo förena mig med honom.
Hr Printzensköld, Carl: Orättvisan af StatsUtsk:s för slag ligger så mycket klarare i dagen, som, enl. detsamma, Riksg:sKont:s tjenstemän blefve de enda, som komme i den kathegori, att de icke finge under 3 på hvarandra följande år åtnjuta ifrågav:de löneförhöjning.
, Det är svårt att förstå, hvarföre dessa tjenstemän skulle, i jemförelse med de öfriga, företrädesvis styfmoderligt behandlas; och blott detta vore ett tillräckligt skäl för bifall till Hr Bildts framställning, äfven om inga andra förefunnes.
Visserligen förmärkes ingen oppo sition mot det af Hr Bildt framställda förslag, men det torde dock vara nödigt att anföra alla befintliga skäl för afslag. å StatsUtsk:s hemställan i dess nuv:de form.
Såsom förut är anmärkt, böra Riksg:sKont:s tjenstemiins löner bestiimmas efter samma grund som tjenstemännens i Banken, och den stora orättvisan i att gifva de förre mindre än de sednare redan erhållit, visar sig i ännu klarare dager, då man besinnar, att Bankens tjenstemän hafva tillfälle till extra O e ii 26 Februari.
406 förtjenster, som åtminstone för många af dem bidraga att betydligt höja inkomsterna.
Jag anhåller om bifall till det i reservationen framställda förslag.
Jag tror mig veta, att man inom ett annat RiksStånd anfört såsom skäl mot den föreslagna förhöjningen, att Riksg:sKont:s tjenstemän skulle hafva icke obetydliga sportler.
Under de 13 år jag var ledamot af ÖfverStyrelsen för detta Verk kunde jag icke erfara något sådant, och jag kan tryggt pasta, att denna upgift saknar all grund.
Sedan härefter Hr Gr. o. Landtm, framstält, hurusom i afs:de på denna punkt blifvit yrkadt bifall, med uteslutande af de vid slutet deraf förekommande orden: adock anser Utsk. att från den för meranärande år tillstyrkta löneförhöjning börafdragas hvad hvar och en af Riksg:sKont:s embets- och tjenstemän linder samma år åtnjutit såsom arfvode för ökade göromål till följd af den vid sedliaste
Riksdag beslutade uplåningemot fonderade statsobligationer», blef detta yrkande af R. o. Ad. bifallet, efter det propos. till bifall å förev:de punkt utan förändring blifvit först framstäld men besvarad med
Nej. 4:de punkten, ang:de den tjenst för fällande Kanslisten vid Fullmäktiges Expedition tillkommande löneförbättring för år 1837.
Hr Bildt: Sedan R. o. Ad. beslutit en förändring i den förra punkten i öfverensstämmelse med mitt förslag, torde R. o. Ad. äfven, för konseqvensens skull, ur denna punkt låta utgå slutet: »dock med iakttagande af samma afdrag som för dem kommer att verkställas.»
Uppå härefter framstäld”propos. blef förev:de punkt af R. o. Ad. bifallen, med uteslutande af orden: »dock med iakttagande af samma afdrag som för dem kommer att verkställas.»
Föredrogs ånyo Sammansatta Stats- samt Ållm.Besv.- o. Ekon.- Utsk:s d. 24 och 25 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 53, i ani. af väckte motioner ang:de förändrad organisation af Sveriges landtoeh sjöförsvar.
Jag anhåller till en början att få förklara, att i anseende till detta ämnes riksvigtiga beskaffenhet, det varit min afsigt att för dess behandling motionera en gemensam öfverläggning af alla 4 Stånden, hvarifrån jag dock åfstätt, då Utsk. till Riksdagens sista timma upskjutit att afgifva sitt Betänk, i frågan.
Jag anhåller emellertid nu, att någon af kansliet måtte få upläsa min motion i dess helhet, äfvensom Utsk:s Utlåt. fr. o. m. pag. 24, samt att jag derefter måtte åter lä ordet. 404 Den 26 Februari.
Sedan i anledn. häraf Hr Stjernsvärds ifrågav:de d. 3 Dec. 1836 väckta motion blifvit upläst, anförde Hr Stjernsvärd:
Till en början kan jag icke undgå att anmärka, det Chefen för LandtförsvarsDepart. icke är här närv:de.
Det nu föredragna ämnet är dock af den beskaffenhet, att det bordt påkalla hans deltagande i öfverläggningen.
Emellertid kan jag af detta hans uteblifvande ej anse mig förhindrad att, såsom jag tänkt, yttra mig öfver denna, vigtiga fråga.
Bland alla våra samhälls-förhållanden är det isynnerhet tvenne, hvilkas brister äro allmänt erkända, men dock ytterst svåra att få afbjelpia, i anseende till de enskilda intressen, sorn finna sin fördel vid att bibehålla dem oförändrade.
Dessa tvenne liro: vår represenlalionsform och vårt [örsvarsvåsende.
I al's:de å den förra vill jag påminna om dea mängd förslag, som på olika tider blifvit framställda till dess ombildning, men som alla strandat mot de hinder jag redan antydt.
Jag tror dock, att förhandlingarna vid denna Riksdag visa nödvändigheten af en förändring, om icke landet skall gå sin ohjelpliga olycka till mötes.
Jag vill derföre hoppas, att den närmaste framtiden må, i antydd riktning, bära något nytt i sitt sköte.
— I afs:de å försvarsväsendet, så hafva många förslag till dess ombildning likaledes blifvit gjorda, men utan att kunna åstadkomma någon förändring, emedan man äfven der vid lag slagit döförat till.
Det nu ifrågavule Betänk, anser jag på intet sätt förtjent att gillas, och jag hoppas kunna för B. o.
Ad. tydliggöra, att jag i denna min åsigt har rätt.
Jag har redan nämnt, att Utsk. upskjutit detta vigtiga ärende ända till Riksdagens sista timma, ända till dess man redan börjat preparera utblåsnings-instrumenterna.
Om man derigenom också lyckats för denna Riksdag undanskjuta frågan, så är den dock icke fallen, ty den är af dem, som ouphörligt måste komma tillbaka.
Utsk. säger i sina motioner, att de af motionärerne — jag beklagar att ,2 af dem, icke äro här närvide — framställda förslag afse en ökad försvarskrafl samt minskade kostnader, men tror, att intetdera af dessa mål skulle kunna genom dessa förslag vinnas; men omedelbart derefter yttrade dock Utsk.: »att genom införan»det af en allmän national-beväpning en betydligt större nummer»styrka än den närvide blefve att påräkna, är otvifvelaktigt.» Utsk. säger vidare: »De fördelar vårt närv:de försvars väsende, grundadt hufvudsakligen på en indeldt armé, medför, hafva alltid af R.
St:r, då fråga om väsendtligare rubbningar uti Indelnings-verket varit å bane, blifvit erkända och framhållna, och stiftarne af vår gällande Grundlag hafva, uti Reg:sF:ns 80:de §, af vis omtanka för Indelningsverkets bestånd, omgjordat detsamma med ett skydd, som icke kommit de flesta andra stats-inrättningar till del.» Om Utsk. behagat taga del af de väckta förslagen, skulle Utsk. funnit, att t. ex. förslaget N:o 2 icke har något att göra med 80:de § Reg-.sFm.
Denna har t. ex. intet stadgande om befälets aflöning med boställen.
Att häri förändring kan ske, utan Den 26 Februari.
405 att grundlagen derföre utgör något hinder, derpå utgör 1853 års författning ang:de befälets löner ett stående bevis.
Utsk. säger derpå: »Att indelnings-verket är behäftadt med åtskilliga brister och i flera fall betungande för den jord, hvarvid det till stor del är fristadt, kan visserligen icke förnekas; men det måste äfven medgifvas. att tid efter annan och sednast vid innevtde
Riksdag mycket blifvit gjordt för att afhjelpa bristerna och lätta bördan; och säkerligen är det framtiden förbehållet att fortgå i samma ritning.»
Det är svårt att fatta Utsk:s resonnemang i detta fall, då det nemi. afstyrker motioner, som just afsett de bristers afhjelpande, hvilka Utsk. här sjelft erkänner som befintliga.
Utsk. fortfar: »För att undgå konskriptions-systemet, som mo»tionärerne vilja hafva Sterin förd t, åtogo sig för nära tvenne år»hundraden tillbaka den skattskyldige jordens innehafvare rust- och »roterings-besvaret.»
Det är ganska riktigt, att rust och roterings-besväret åtogs i detta ändamål; men sedermera hafva ju de skattskyldige återtagit konskriptionen.
Utsk. påstår äfven, att vinsten för de rust- och roteringsskyldige blefve ingen, jag får dervid anmärka, att den af mig föreslagna vaknns-afgift betydligt understiger den tunga, som är förenad med rust- och roterings-skyldigheten.
Utsk. fortfar: »Huru tryckande en så långt utsträckt tjenstgörings-skyldighet skall blifva för mängden torde vara lätt att på förhand inse, äfven om icke erfarenheten lemnade vittnesbörd derom från de främmande länder, der, i brist på något motsvarande, det Svenska Indelnings-verket, militär-organisationen måst grundas på konskriptions-systemet, hvilket numera, i anseende till den stora börda det pålägger befolkningen, håller på att i flere länder utbytas emot värfvade trupper.»
Jag får i afs:de härå tillkännagifva, att man i Ryssland gjort försök med Indelnings-verkets införande, men dessa försök hafva ledt till resultater, motsatta hvad man åsyftade, och man har derföre äfven öfvergifvit dem.