Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag conformerar mig i det liela med Herr Eriherra Cederström, åberopar min vid Betänkandet N:o 111 afgifna reservation och mitt ytterligare anförande i Högvordige Preste-Ståndet, samt förklarar mig anse Redares skepp, Handlandes egendom, äfvensom
Medborgares helsa och lif för dybara att äfventyras genom mindre iheoretiskt kunnige Skeppares seglande på måfå.
Sverige bör icke, i nödig undervisning uti Navigations-kunskapen, vara ett halft århundrade efter Europas öfriga bildade nationer.
A'.t afhjelpa denna brist, anser jag både vara ett stort national-behof och tillika medföra en direct nationalvinst.
N:o 134.
Ankom till Expsd.
Utskottst den 7 Mars 1830» Ytterligare Utlåtande, med anledning af emottagne anmärkningar vid Utskottens Betänkande, N:o 113, om anvisande af erforderliga medel till 8 Stats* s. Allm.
Bes v. o. Oec.
N:o 134, anskaffning af spannmål vid inträffande missväxtår.
T-T -Mgloflige Ridderskapet oell Adeln liar, enligt ankommet Protocolls-Uldrag, den 5 af innevarande månad, behagat berörde Betänkande till Utskotten återremittera ; men enär detsamma, vid föredragning inför de öfrige RiksStinden, blifvit bifallet, samt frenne Riks-Stånda sammanstämmande beslut , jemlikt 69 Regerings-Formen , jemförd lill 49 §. 3 Mom. och 75 Riksdags-Ordningen , icke kan rubbas af den serskilda tanka , sorn inom det fjerde Ståndet blifvit yttrad , hafva de förenade Utskotten, då ärendet således redan är i Grundlagsenlig ordning pröfvadt och afgjordt, samt någon ytterligare handläggning deraf icke Utskotten tillkommer, skolat sådant Högloflige Ridderskapet och Adeln vördsamt tillkännagifva.
Stockholm den 25 Februarii 1830.
STOCKHOLM, Elméus &
Granbergs Tryckeri, i83o. ' v: ;■ Ståts- tt.
Allm. Besv.o. Oec. Ut$k.
N:o 135,1 N:o 135.
Ankom till Exped, Utskottet den 17 Mars 18}* Memorial, med förslag till Voterings-Prop jsition, i afseende å fördelningen af det vid innevarande Riksdag, för Undervisinngs-Verken beviljade tillökade anslag.
Sedan, vid justering af Expeditions-Utskot* tets förslag, N:o 216, till underdånig Skrifvelse, i anledning af Kongl, Majlis Nådiga Proposition om anslag för Undervisnings-Vetken i Riket, Högloflige Ridderskapet och Adeln, den b sistförflutne Januarii, behagat godkänna berörde förslag, likväl
Under iakttagande af det förtydligande, att, näst eftet orden: ’’Tillcimpnings-Scholornes fullkomnande, " borde införas: ’*utan afseende dera till ”,hvilken Hufvud-Titel de höra,” har, i anledning af skedd inbjudning, att med Högloflige Ridderskapet och Adeln om detta be* slut sig förena, Hedervärda Bonde-Ståndet, den 15 i denna månad, berörde inbjudning antagit, men Högvördige Preste*Ståndet samt Välloflige Borgare-Ståndet, under deri i3 a£ oftanämnde månad, förklarat sig vidblifva deBill. till Riks-St. i/rot, 1828 183°, 4 Sami. 2 A/d, t> % idta Bit. i\\dje H\t. 2 Siats. s. AUm.Besv.o. Otc.
N:o 1S5. ras redan fattade beslut, hvarigenom Expeditions
Utskottets förslag blifvit utan förändring godkändt.
Med häraf henstad anledning har Éxpeditions-Utskottet, i Memorial till de respective Riks-Stånden, af den 19 i samma må-* nåd, framlagt förslag till Voterings-proposition, med hemställan derjemte, att denna fråga, deruti Tvänne Ständ stannat emot Två, måtte genom förstärkt Expeditions-Utskott få afgöras.
Med ogillande af denna Expeditions Utskottets åtgärd hafva: Högloflige Riddershapet och Adeln, den 26 ^istförflutne Februarii, under förblifvande vid dess, i afseende å det till Expeditions-Utskottets ofvanomnämndeförslag ('till underdånig Skrifvelse) fogade tillägg, fattade beslut, anmodat Stats-Utskottet att, enär i frågan om detta tillägg, Två Stånd stan-; nät mot Två, uppgöra Yoterings-proposition, hvilken, sedan den blifvit a£ Riks-Stånden godkänd, bör till förstärkta Stats-Utskoltets afgörande öfverlemnasj Iiögvordige.
Preste-Ständet, under defi 25 nästförutgående Januarii, med gillande af Voterings-propositionen, öfverlemnat denna fråga, såsom hörande till Stats-Regleringen, till afgörande i förstärkt Statsutskott; sami Stats-s.
Bese. o. Oee.Utsk, Mern. N o 135. 3 Välloflige Borgare-Ståndet, under en fl Februarii, och Hedervärda Bonde-Ståndet, under den 529 Januarii, öfverlemnat frBgan till Stats» samt Allmänna Besvärs- och Oeeonomie * Utskotten, hvilka densamma förut handlagt, för att, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, vidtaga den behandling, som med Grundlagen öfverensstämmer.
Vid sädant förhållande och då, tillföljd af sistnämnde Tvänne Riks-Stånds beslut, Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottet bordt med Stats-Utskottet sammanträda till ifrågavarande ärendes behandling, hafva de förenade Utskotten vördsamt skolat begär ra Rikets Högloflige
Ständers uppmärksamhet derföre, att Utskotten i deras öfver förevarande ämne afgifna gemensamma Utlåtande N:o 10 (pag. 3g och 40), förklarat, att,' då ”den af Kongl- Majit, ej mindre för U”niversitetens än Tillämpnings - Scholornes "fullkomnande, förslagsvis begärda nedsalta ”summa af 18,000 R.dr B:co årligen ingalunda förekommer betydlig, i jemförelse ”till det dermed åsyftade angelägna ändamål,' ”Utskotten ansett sig vördsamt böra tillstyrka Rikets Högloflige Ständers bifall till ''Kongl. Maj:ts högstberörde Nådiga Pro^'position, ” samt att de förenade Utskotten derefter, med anledning af de emot berörde Utlåtande, inom Tvänne Riks-Stånd väckta 4 Stats-s, Allm.
Besv.o.Oec, Utsk.Mem, N:o 136, anmärkningar, i deras senare Betänkande N-o j2,(pag. 34 $C 55). egt tillfälle yttra, att Utskotten, ehuru instämmande i den önskan, "att de af Lärarne vid Krigs-Academien med ”så mycken framgång redan visade bemödan*’den, till införande och practiskt användande af förbättrade Läro-courser och Under, ,visningsmethoder,1 måtte af Kongl. Maj:t och *’Rikets Ständer tillvinna sig en serskild uppmärksamhet, likväl ansett sig böra vördsamt ”erinra, att Kongl. Majit, uti Dess Nådiga ”Proposition om tillökadt anslag förUndervis”nings-Verken, äfven upptagit Tillämpnings’>Scholorne, till hvilka Krigs-Academien, ensligt den uppdelning af Läro-Verkens serskilda arter, som i Uppfostrings Comiténs Betänkande blifvit begagnad, jemväl hörer; »>samt att
Utskotten alltså af anmärkningarne »>hemtat ett ytterligare skäl, att fortfarande "tillstyrka, det ofta berörde provisionel anslag (60,000 R:dr B.coJ måtte, intill nästa s’Riksdag, varda ställdt till Kongl.
Nå* ”diga disposition, enär, enligt hvad Utskotten ”i det föregående redan yttrat, Kongl. Maj-.t ”pä sådant sätt biefve i tillfälle satt att, ”vid fördelningen af nämnde summa, icke ''blott afse Krigs-Academiens Lärares, jernevid af Uppfostrings-Camitén billigade an>'sprdk pä löneförbättring, utan ock utsätta »'lämplige belöningar för utarbetandet af nya »'Läroböcker, samt till understöd för desatn» Stats- s. Allm. Besv.- o. Oec.Utsk, Mern,N:o i3$, 5 ”mas tryckning och utspridande till Allmän* ”heten, utan att Rikets Högloflige Ständer, ”vid saknad af tillförlitliga beräkningsgrunder, »'behöfva att i en så beskaffad fördelning af ”anslaget sjelive ingå.” Ehuru Utskotten således tro sig hafva, både 1 Betänkandena N:s 10 och 52, uttalat den mening, som Högloflige Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet velat, genom det beslutade tillägget, uttryckligare förklara, anse Utskotten i frågans nu varande skick, då Två Stånd, efter förutgången inbjudning, bestämdt stannat emot Två, ingen annan åtgärd för Utskotten återstå, än att, till omröstning i förstärkt Stats-Utskott, föreslå följande Voterings-proposition. 3,Den? sorn anser Expeditions-Ulskottets, »milder N:o 2x6, afgifna förslag (ill Rikets »Ständers underdåniga Skrifvelse, angående »beviljadt anslag för Undervisnings-Verkerij »böra oförändradt antagas; ”Voterar
Ja; ”Den det ej vill, Voterar
Nej, ”Vinner
Nej, kommer i berörde förslag "till underdånig
Skrifvelse det tillägg att ega \ 6 Stais- Be** samt Allman.- Btsv, o. Oec. l/tslt, XJtl.
Nio 156* “funt, alf, näst efter orden:
Tillämpnings>> ”Scholornes fullkomnande införa*: utan af"seende derå till hvilken IJufvud-Titeldebora.
Stockholm den 5 Mars i83q.
N:o 13 <5.
Utsk, den 17 Mars 183».
Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottens Betänkande, N:o 38* angående väckta motioner om en förbättrad organisation af Tullverket m. m.
Ofvannämnde Betänkande, hvaruti förenade Utskotten, för sin del, förklarat sig finna, att någon underdånig hemställan i dessa ämnen, för det närvarande, icke vore behöflig, samt föreslagit, att de derom väckta motioner måtte förfalla, är bifallet af Högloflige Ridderskapet och Adeln och Högvördige PresteStåndet, men ålerremitteradt af Välloflige Borgare-Ståndet och Heder värda Bonde.Ståndet, / Stats- Ber,- samt Allm&u, Betr. o. Occ.l/ttk.
CMNlo 136* f Inom Välloflige Borgare-Ståndet är af Herrar Arosenius, Iliessleiter, Löfvenius, Mattson, Helsingius och TFinberg anmärkt: att Utskotten icke fullständigt utredt det för • hållande, huruvida Bikets Ständers, år 1823, hos Kongl. Maj:t framställda underdåniga önskningar, i afseende på Tullverkets nya organisation, i det hufvudsakliga blifvit uppfyllda} att den anmärkta afvikelsen, det serskilda Depariements-Chefer blifvit anställda, ehuru Ständerne önskat, att Secreteraren och.
Kamereraren skolat bestrida dessas befattning gar, förorsakat en tillökning i aflöning af flere Tusende Riksdaler, den anmärkarne troll vara så mycket mindre nödvändig, som under denna Riksdag båda Departements-Cheferne njutit tjenstledighet, den ene såsom Representant på Riddarhuset, och den andre såsom Secreterare i Constitutions-Utskottet} att Departements-Chefssysslorne, genom Secreteraren oell Kamereraren, utan någon skada för Verket, under tiden blifvit skötte, och att det derföre icke varit olämpligt, att vid denna Riksdag förnya hemställan om dessa sysslors indragande; att Chefen för Camé*. ral-Departementet tillika är Vice-President i Kongl.
Kammar-Rätten, der Tullverkets räkenskaper skola granskas; att arfvoden, som kunna vara öfverflödiga, böra uti ett fattigt land besparas, och att, enär vid en Länsstyrelse icke erfordras några mellanlänkar emel; É Statt- Btf»'.-samt Allmänt Uttv, o. Oec. Vili.
N\o l|öt lan Landshöfdingen och Lands-Kamereraren eller Lands-Secreteraren, sådana icke böra vara oumbärliga i General-Tullstyrelsen ; att de till indragning föreslagna Tull-DistrictsChefers löner, så vida de icke kunna indragas med sjelfva sysslan, komma att qvarstå såsom sinecurer, och att sådana utgifter falla sig tunga för ett Verk, hvars Utgifts-Stat uppgår till ungefär en half million R:dr B:coj att vid den jemförelse Utskotten uppgjort derom, att omkostnaderna vid Tull-Verket, ifrån och med i8l4, till och med 1825, uppgått till | af hela uppbörden, men ifrån och med 1824, till och med I828, utgjort endast något öfver |, Utskotten icke anmärkt, att
Tulluppbörden de senare åren varit högt upp» drifven; att ifrån jemförelsen af kostnaden med den tillökade uppbörden, Utskotten erhållit det framställda resultatet, men att ett annat förhållande skall, innan nästa Riksdag, sig förete.
Med stöd af dessa skäl hafva Talarne förmodat, att Utskotten haft anledning, äfven denna gång tillstyrka en sådan underdånig önskan från Ständernas sida, som redan vid förra Riksdagen i detta afseende egde rum, Inom Hedervärda Bonde-Ståndet har J. J. Rutberg isynnerhet klandrat, att Utskotten icke fästat mera uppmärksamhet vid det gjorda förslaget, att, med indragande af General*; - > Statt- Ber, lamt Allm,- Bett.- o. Ote, Vtsk, Uti.
N\o 136. 9 neral-Tullstyrelsen, ställa Tull-Verket under Kongl.
Commerce-Collegium, hvarigenom Talaren trott kunna vinnas en besparing af l4ooo R:dr B:co årligen, hvarjemte han yrkat, att de tvänne återstående Tull-Districl*; Chefeme borde indragas, såsom öfverflödige, samt slutligen anfört, att då, i anseende till ,Tullorganisationen inom vårt land, mycket yoxe att tillgöra, han hoppades, att Utskotten, igenom förslag till en förbättrad
Tullstyrelse och deraf följande statsbesparing, skulle kunna erhålla tillgång att betacka den statsbrist— summa, sorn Folket genom ökad bevillning måste fylla; uti hvilket anförande flere af Ståndets Ledamöter hafva instämt.
Etter granskning af de gjorda anmärkbingarne, få Utskotten inför Rikets Ständes vördsamt tillkännagifva; att de, för sin del, icke kunna ingå uti bedömande derom, huru Departements-Chefs-Sysslorne vid General-Tullstyrelsen blifvit förvaltade af de ^Vicarier, som, under Riksdagen, i stället för de Ordinarie Embetsmännen varit tillförordnade, och kunna således deraf icke hemta någon anledning till förändrande af deras i ämnet förut afgifna Utlåtande. flik, till Rikt-St, Prat, 1828 I83O, 4 Sami, 2 A få, 3 a:dra Band. 24 Haft,' Xö Siat>~ Ber. same Allm. 81 sr, o. Ooc, Viik.
Uti. N‘.o l36.
Då de förenade Utskotten,så val genom ds under Riksdagen förut erhållne upplysningar, som äfven genom hvad Kongl. General-Tullstyrelsens Kammar- och AdvocatFiscals-Contoir, genom ett, tillStockholmsDagligt Allehanda, den i2:te sistlidne Februarii, fogadt Bihang, officielt tillkännagifvit, inhemtat, att
Tull verkets inkomster, ifrån och med * början af 182b, varit uti jemt tilltagande; att dessa, oberäknadt den, för införd utländsk Spannmål, ir 1827 erhållna Tull af 42g,00a R:dr B:co, för åren 1S25, 26, 27,28 och 29 Jemnat en tillökad inkomst, utöfver hvad till Stats-anslag varit beräknadt, af nära 1,900,000 R:dr Bco, eller i medeltal 380,000 R:dr B:co ärligen; att tillökningen varit progressiv, äfven för år 1829, dåden uppgått till 450,000 R:dr, oaktadt den långa vintern vid årets början, och den tidiga vintern vid årets slut, betydligen minskat Seglationstiden; att till en förbättrad Tullorganisation ovilkorligen hörde, att Tullverkets Embetsman blefve så afJönte, att de, oberoende af biförtjenster, kunde fullgöra sina pligter, och icke, af brist pa det nödvändiga, förledas att, genom olofliga utvägar
Öka sina inkomster; att detta och för. ökade samt förbättrade bevaknings-anstalter nödvändigt skulle förorsaka ökade kostnader, men att, sådant oaktadt, Tuljverkets inkomster \ större proportion så tilltagit, att' utgifterna dessa år knappast utgjort § af Tulluppbör - Statt- Ber,- t. Allm, Betr, o, Otc, Utsk, Uti, N:o ijö.
It den/ att, oaktadt Lurendrägeriet blifvit för-; mir.skadt, i samma mon som tillåtelse blifvit leornad att, emot tull, införa förut förbjudna varor, antalet af beslag å oloflig införsel, likväl, såsom följd af förbättrad Tullbevakning , varit i tilltagande, och att, om jemförelse göres på de omkostnader, som Tull-Statens aflöning medtager hos Sveriges närmaste grannar, emot hvad dertill hos oss erfordras, resultatet utfaller förmonligt för den hos oss införda organisation, oaktadt Svenska kusternas vidsträckhet och beskaffenhet skulle kun-- na föranleda till ett annat utslag»
Det är på grund af alla dessa skäl, i förening med dem Utskotten, uti deras förra Betänkande, omständligen anfört, och hvilka nu åberopas, serdeles hvad angår Tullverkets ställande under Kongl. Commerce-Collegiura, som
Utskotten anse sig fullkomligen hafva vederlagt de gjorda anmärkningarne, och vid ett sådant förhållande vördsamt skolat förnya deras förut meddelade Utlåtande, att någon underdånig hemställan i dessa ämnen, för det närvarande, icke af behofvet påkallas, och att de härom väckta motioner således böra förfalla»
Och då Höglofiige Ridderskapet och samt Hpgvördige Preste-Ståndet redan bifil - Statt- Ber.t.
Betr, o. Oec, Ottk.
Ull, jV;0 136, ]it Utskottens, i förra Betänkandet, härom gjorda förslag j få Utskotten nu vördsamt hemställa, att Valloflige Borgare-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet ville sig derutinnan förena.
Stockholm den 14 Mars i83o.
På Stats-Utskottets vägnar: M•
Pehr Thyselius, L.
J. ljundgren. P. Pehrsson.
På Bevillnings-Utskottets vägnar: Wollr.
U. fridén.
C. O. Zethelius.
Pehrsson.
På Allmänna Besv.* och Oeconomie-Utskot tets vägnar: J. Cederström.
Carl Forslind C:son, Eric M, Leffler.
Olof Nilsson.
Carl D, Forsberg, STOCKHOLM. r ' Elmeus &
Granbergs Tryckeri, i83o.
Anförande, rörande Grunderne för Sveriges StatshushållningsSystem j äf Friherhe jacob cederström, tili Höglojl.
Ridder skåpets och Adelns Protocoll för d. 12 December f. m. 1828.
Tryckt hos J.
Hörberg, 1829. \T. . . ' id sistlidne Riksdag väckte jag fråga om fastställande af Grunder för det Stats* hushållningsSystem, sorn borde följas» Ri* kels dåvarande Stander, med erkännande af nyttan, hänskjölo utarbetningen från sig till Styrelsen ';'Q.
För min enskilda del instämde jag ic* ke i denna Rikets Ständers åsigt, Jag fann, att en fråga, så allmänt ingripande i bela StatsOrganismen, medförande rubbning uti alla hittills existerande stridiga interesseil, borde emanera från folkets representanter, och Styrelsen blifva medlande skiljoman, icke part, hvilket skulle blifva förhällan* det, om förslaget ifrån Styrelsen emanerat.
Med stöd af denna min enskilda, ännu ic* ke förändrade, öfvertygelse, förnyar jag den af mig vid sista Riksdag ofvan omför* mäide motion om fastställande af grunder för det Statsbusbållnings-System, som skall följas; dervid jag vördsamt till Rikets Hög* lollige Ständers pröfning öfverlemna!’ mina åsigter om dessa grunder.
Att uti detailler jemkningar och rättelser blifva nödvändiga, är tydligt; men om grundsalserne erkännas, är jemkningen af detaillerna ej något afskräckande arbete, *) Se Rikets Ständers underdåniga skrifvelse af den 12 Julii 1823, Nio 26.
4 Idéen för den Monarkisk-Constitutionella Styrelse-formen är egentligen den lill största möjliga fullkomlighet utbildade Republikanska.
För dess varaktighet fordras enighet, så väl hos Folket, som emellan det och Regenten; ty genom enighet alstras kärlek, kraft och täflan uti allt, som genom sjelfförsakelse kan bereda allmän nytta; med ett ord, all slags medborgerlig dygd.
Men enighet kan icke allmänneligen finnas, om icke allas skyldigheter och rättigheter såsom medborgare äro lika; hvarje olikhet alstrar stridiga interessen, och dessa medföra oenighet, misstroende, brott, förakt för lagarne, egennyttans seger öfver alla medborgerliga dygder eller egenskaper och sam hällsbandens slutliga sjelfupplösning.
Från uraktlåtenheten att undanrödja alla anledningar till skiljaktiga interessen hos folket, härleder sig ovaraktigheten af de Monarkjsk-Constitutionella och Republikanska Styrelseformerna.
Historien vitsordar att de öfvergått till Despotism eller Oligarki:
Sverige har genom de stora olyckor, som beredde 1809 års Revolution, återkommit från despotisk till Monarkisk-Constitulionel styrelseform; men de omgifvande farorna, den massa af öfverhopande arbeten, som sysselsatte Ständerna 1809, ovanan allmänna ärenders behandling, räddhågan att för allmänheten ännu alldeles främmande idéer kunde väcka far - hagor, vådliga innan ännu den införda nya sakel nes ordning Vunnit stadga, oell hoppet att, genom tryckfrihetens begagnande, allmänna omdömet om medlen till undanrödjandet af alla anledningar till stridiga inleressen bland folket skulle stadgas, verkade, att ingenting egentligt då gjordes, för att bringa Sveriges Statshushållning i öfverensstämmelse med grunderna för dess Styrelse-form.
Sålunda bibehöllos alla elementer till snar återgång under enväldig eller oligarkisk Styrelse, i de för hela ekonomiska Statsorganismen bibehållna stridigheter i enskildas förhållande till Staten.
Svenska medborgare bidraga olika till Statsbebofven: sjelfva jorden har olika natur, medförande olika skyldigheter för samhällets försvar, olika medborgerliga pligter och onera af flera slag; alla slags näringar, och jemväl handeln, äro under tvångslagar: myntväsendet omöjligt för allmänheten att förstå: allmänna uppfostran, i hvad som fordras för kroppens utbildning och deltagande i samhällets försvar, i allmänhet åsidosatt
Allt detta måste rättas, om Sveriges Statshushållning skall regleras i öfverensstämmelse med dess Styrelseform; och dessförutan kan den icke blifva varaktig. *)
Må ingen häraf taga sig anledning förmoda, det icke jag, lika med hvarje upplyst medborgare, med tacksamhet erkänner hvad Styrelsen och Ständerne i dessa afseendeu verkat; men följden har ännu icke hunnit blifva allmännelig.
Dertill fordras ilo Att all jord bringas till samma natur, Den Svenska jorden har ifrån Landets ”första historiska tider varit underkastad ”skattskyldighet, Detta förhållande må, i ”afseende på grunden för statens rättighet ”lill dess medlemmars bidrag, vara det rät'ta eller ej; man må antaga, att medborgaren för sin egendom, eller att egendomen för sig sjelf bör vidkännas Statsbidrag; så utgjorde likväl vår ännu gällande uråldriga jordbeskaltning icke ett så väsendtligt hinder för landets välmåga, jordbrukets 'och landtmanna-näringarnes uppkomst samt 'folkökningen, om icke jorden vore på så 'mångfaldigt olika sätt inom provinserne, ja inom samma provins, samma härad och 'samma socken, beskattad, samt orättvist 'och ojemnt betungad; eller, annorlunda ut'tryckt, om jorden verkligen vore, i nion 'af graderad beskaffenhet, öfverallt lika beskattad, på lika vidd.
Men äfven en sådan likhet i skatt efter bördighetsgrad och ^vidd synes, för att blifva fullkomligen rättvis, ännu tåla villkor och modificationer.
'Olika afsättningsti II fällen, och andra loenia och ekonomiska omständigheter, skulle 'kunna göra till en orättvisa, att 5o tunnland jord i den ena provinsen belädes med lika stor skatt som 5o lili en annan, oaktadt lika bördighetigrad.
Dessutom synes "beskattningen, för alt approximera den idc*) Utdrag af M.
Un és betänkande öfver förslaget. 7 ”ella jemlikheten, snarare böra x natura-ar”tiklar än i penningar vara bestämd.
Olä”genbeterne häraf åter hafva under framfarna tider tillräckligen ådagalagt sig.
Au”tingen bar Styrelsen derigenom blifvit besvärad med en omedelbar varuförvaltning ”och bandel, för att kunna förvandla sina ”inkomster till den för alla dess olikartade ”behofensam tjenliga varan, penningar; elller ock måste penningen i allt fall anlitas ”såsom värderingsman å kronoarliklarne ge”nom markegången, i hvars bestämmande ”ingå interesserade motiver.
Skäl nog, hvil”ka i förbigående kunna anföras, mot otjen”ligheten af hvarje slags ovillkorlig Egen”doms-beskatlning, som utesluter afseendet ”på egarens förvaltnings-förmåga, ortens af”sättnings-tillfällén, med flera obestämbara ”omständigheter.
För alt återvinna ämnet, ”jördens ojemna Skattebördor, lär ej vara ”för mycket påstådt, det ingen ägare af hem”man, inom hvilken provins af Riket som ”hälst, är obekant med denna ojemnhet, ge”nom jemförclsen med andra Hemman in"om dess bostadsort.
Ingen LandsStats”Tjensteman, som tänkt än så litet vid si”na göromål, kan hafva låtit undfalla sig ”de svårigheter och omvägar vid controllen ”å Statens rätt, som häraf härflyta, elfer ”lemna å sido eftertankan på hvad sätt ”dessa vidlyftigheter skulle kunna undgås, ”och ett redigare, enklare beskattnings-, for”valtnings- och redogörelsesätt, med bibe - a ”hellande af samma tillgång för Kronan, ”skulle kunna åvägabringas.
I synnerhet må ”man kunna antaga, att inom Kongl Kam”marCollegium och de högre Förvaltnings-, ”grenarne funnits och finnas män, som fullkomligen insett de snart sagdt oräkneliga ”olägenheterne af den närvarande Jordbe”skattningen, och synnerligast Jördens olika ”så kallade naturer. ”f)et Svenska KameralVerket framställer ”en gammal, på oerfarenhetens tillfälliga och ”lösa grund uppförd byggnad, hvilken redan ”länge lutat af sin egen tyngd och bibehål”les genom tillbyggnader: en labyrinth för ”den, som derinom arbetar; en osammanhängande, sin nesvidrig koloss för åskåda”ren utifrån, Fäderneslandets Kameral-lag”farenhet upptager, såsom ettpartielt studi”um, många ynglingars uteslutade bemö”dandeu vid Akademierne, och vi böre antaga ynglingars, hvilka, till följd af mensk”liga förståndsgåfvor, derstädes kunnat hil”das nyttigare både för sig sjelfve och samhället, om de, för inträdet i Styrelseverken, behöft läsa mindre af dödt minnesverk och mera af allmänt nyttiga kunska”per.