Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Cederström och Hr Ofver-kammarherren Gr.
Lewenhaupt instämde, var af den mening, att, vid jemförelse mellan de för ordnande och bebyggande af Riddarhusets gård af Professoren Scholander uppgjorda ritningar och kostnadsförslag, det förslag, hvilket omfattar gårdens hägnande medelst ett högt, å granitsockel upprest bronzeradt jernstaket, gårdsplanens afjemning, grusning och planterande med träd, samt uppförande af tvänne mindre paviljonger å tomtens nordvestra och nordöstra hörn, hvaraf den ena skulle inredas till vaktmästareboning och den andra inrymma Riddarhusets vedförråd, då vindarne under de höga taken kunde begagnas till förvaring af gamla handlingar ni. m., både vore det för utseendet fördelaktigaste och det som föranledde den minsta ekonomiska förlust.»
Då således Riddarh.-Direktm tillstyrkt detta förslag, så tvekar jag icke att göra detsamma, och de af eder, Mina Hrrl som sett modellen till Stockholms stads ombyggande, hvilken förevisas i operahuset, kunna föreställa sig huru väl detta förslag skulle taga sig ut i verkligheten.
Innan jag öfvergår till den financiella delen af frågan, vill jag först bemöta några anmärkningar, som blifvit framställda af de föreg:de talarne.
Man har nemi. fästat sig mycket vid, att de byggnader, som detta förslag åsyfta, icke skola inbringa något genom uthyrning; men det Den 21 Mars. 257 det kan naturligtvis icke vara R. o. Ad:s mening att på spekulation uppföra byggnader lör att deraf draga vinst.
Ren förste talaren har påstått att det skulle vara likgiltigt om vaktmästaren bodde på södra sidan om Riddarhuset, tvärs öfver torget, eller om han bodde på den norra i en af de föreslagna paviljongerna; men det tror jag icke, ty i sednare fallet skulle han bo närmare Riddarhuset, och det är dessutom nödvändigare att han kan halva sin uppmärksamhet fästad på de rum, som ligga åt gården, än på dein, som ligga åt torget, ty der går ju i alla fall en skyldtvakt.
Hvad det beträlTar åter att man skulle låta vaktmästaren ho tillsammans med Riddarh.- Sekret., så vädjar jag till R. o. Ad., om detta kan anses vara rättvist; jag tror åtminstone att det skulle vara ganska svårt att få någon duglig Riddarh.-Sekret., orri han skulle vara tvungen att hysa en vaktmästare-lämilj i sina rum.
Cederström har äfven yttrat att man kunde lägga vedförrådet i källaren, men i sådant fall skulle man ju nödgas uppsäga vinhandlanden, sorn hyr källrarne, och således gå miste om den hyra, lian betalar, eller 1,200 rdr om året.
Man har sagt att den skuld, hvarför Riddarhuset häftar, är för slör, för att man skulle ytterligare öka den genom de dryga kostnader, som skulle föranledas af det ifrågav:de förslaget.
I afseende härpå ber jag att lå fästa R o. Arks uppmärksamhet på, att om vi dröja till sommaren 1864, — förr kan icke heller den nuv.de ket af skulden belaldt att det endast återstår 21,000 rdr.
Kostnaden för förslaget står visserligen upptagen till 71,133 rdr, men dervid må anmärkas, såsom ock Riddarh.-Rirektm säger, »att om man inskränkte sig till gårdens planering och inhägnande medelst jerngaller samt uppförande af tvenne smärre paviljonger, blefve ränteförlusten endast omkring 3,500 rdr årligen, och ännu mindre, derest för närvide portalen icke uppfördes, hvarigenom 8,625 besparades och byggnadskostnaden kunde nedsättas till omkring 63,000 rdr, då följaktligen den årliga ränteförlusten icke uppginge till mer än omkring 3,000 rdr.»
Om man nu lägger dessa 63,000 rdr tillsammans med det dåv:de beloppet af skulden, så skulle ju hela Riddarhusets skuld icke belöpa sig till mera än några och 80,000 rdr.
Jag har dock gått ännu längre i min beräkning för att visa att jag icke tillstyrker något illusoriskt förslag; jag har nemi. upptagit skulden ända till 100,000 rdr; och äfven om den uppginge till detta belopp, så skulle den dock vara amorterad på 11 å 12 år, och kapitationsafgiften. som verkligen uppgår till 12,000 rdr och derutöfver, har jag likväl icke beräknat till mera än 11,000 rdr.
Slutligen vill jag äfven tillägga, att i den tabell, som Riddarhus-Kamreraren uppgjort, och som finnes vidfogad Riddarh.- Direktms berättelse, synes Kamreraren hafva varit mycket försigtig och tagit upp i utgifts-klammern så pass mycket att R.
H. lil. 17 258 Dcd 21 M»r«. o. Ari. kan, så att säga, hafva något att draga på och icke behöfva pruta sedan.
Der finnes verkligen åtskillige poster, som äro nog högt upptagna; naturligtvis har han gjort detta i och lör R. o. Adis eget hästa.
På grund af hvad jas anfört, får jag anhålla, att R. o. Ad., med alslag å Riddarh.-Utskits i Utlåtit Nio 6 gjorda hemställan, måtte besluta: l:o att de nu å Riddarhusgården befintliga byggnader, utom den som innehåller pannan till värmeapparaten, skola borttagas, samt platsen ordnas, i enlighet med Professor Scholanders lörsta förslag (Hiddarh.-Direktins berättelse pag. 109), dock med undantag af stenportalen emellan de små paviljongerna, i hvars ställe en prydlig jernport må uppföras; 2:o att Riddarh.-Direktm, som eger att inom föreskrifven tid uppsäga den nuvide hyresmannen af flygelbyggnaderna till afflyttning den 1 April 1864, derefter bör gå i författning om ifrågavide arbetes utförande på det sätt, Direktm kan finna lämp ligast; 3:o att kostnaden härför skall bestridas af Riddarh.-reparations-fonden, som eger att, då sådant erfordras, upplåna medel från andra, under Direktms förvaltning ställda fonder; 4:o att den årliga brist i Riddarh.-kassan, som till följd af den mistade hyresinkomsten af de nuvide flygelbyggnaderna kan uppkomma, skall ersättas nämnde kassa utaf de årligen inflytande kapitations-afgifterna; och 5:o att Riddarh.-Utsk:t eger att, efter
Direktms hörande, inkomma med förslag till den ersättning åt Riddarh.-Sekretm för minskade boställsförmåner, som kan finnas vara med billighet öfverensstämmande.
Rjörnstjerna, Carl Magnus:
Den fråga, som nu är under öfverläggning, väcktes redan år 1848 och har sedan vid hvarje riksdag återkommit. R. o. Ad. har alltid erkännt principen, att gården borde ordnas, men äfven alltid funnit skäl uppskjuta verkställigheten.
Afven nu tillstyrker Utskit att man skall på samma sätt förfara.
Mina Hrr! huru länge skall detta räcka?
För hvar och en, som är mån om Ståndets anseende, måste åsynen af de uthus, som nu vanpryda Riddarhusgården, ovilkorligen väcka sorgliga känslor.
Dessa byggnader hafva icke blifvit uppförda på samma gång som sjelfva Riddarhuset; de äro icke i samma stil och vanpryda i hög grad vårt vackra palats; de tillkommo först i början af 1800-talet och äro lysande exempel på den tidens skönhetssinne.
Måtte deras egen tid snart vara ute; med denna önskan öfvergår jag till förslagen om tomtens ordnande.
Det första är att uppföra 2:ne, vare sig fasta eller lösa flyglar; kostar 221,272 rdr 60 öre och gifver icke mer än 4,100 rdr i hyra.
Cederström har redan påpekat hvilken bedröflig finans-operation detta vore.
Dylika flyglar skulle dessutom misspryda Riddarhuset.
De större paviljonger, som Frih.
Bennet föreslagit, hafva äfven till en del samma fel; Den 21 Mars. 259 de komma att skymma fafaden åt strömmen.
Hvad slutligen de små paviljongerna beträffar, som direktionen förordat och hvilka skulle kosta 63,000 rdr, utan att inbringa någonting, anser jag deras byggande vara den sämsta möjliga spekulation.
Till storlek och (orm påminnande om de små nyttiga lusthus, som på landet uppföras, äro de icke ens hällne i samma stil som Riddarhuset; intet skäl talar för dem.
Man har visserligen anfört att den ena skulle utgöra förvaringsrum för vedförrådet och den andra blifva bostad för vaktmästaren, men enligt min tanka äro 63,000 rdr en för stor summa att härtill använda, då ändamålet kan vinnas för vida billigare pris.
Säkerligen kan Riddarhuset vid nästa kontrakts uppgörande med vinhandlanden här inunder, utan att nedsätta hyressumman, förbehålla sig 2 källare, tillräckliga att deri förvara veden.
Hvad åter vaktmästaren angår, anser jag att Riddarh.-Sekret:n, som nu har en lokal af 12 rum, gerna kunde afstå 2:ne deraf till vaktmästaren; att dessa rum borde afstängas från .
Sekretms och förses med egen utgång, faller af sig sjelf.
Aro Riddarh.-Sekretms löneförmåner redan bestämda, måste han erhålla ersättning för dessa 2me rum; men om, såsom jag förmodar, så ännu icke skett, kan ju saken ordnas utan någon vidare kostnad och dermed blifva de (öreslagna paviljongerna öfverflödiga.
Återstår då blott Frih.
Cederströms förslag att planera och plantera gården, samt omgifva den med ett passande jernstaket; icke så storartadt, som på ritningen, således betydligt billigare.
Ett sådant ordnande af platsen skulle enligt min tanke vara det vackraste.
Riddarhuset skulle då presentera sig ganska fördelaktigt från alla håll.
Planerings-kostnaden kan otvifvelaktigt betäckas med hvad uthusens och ridhusets byggnads-materialier på auktion inbringa.
Denna förskönings- och snygghets-åtgärd skulle således icke föranleda någon direkt utgift.
Jag medgifver dock att den inkomst af 4,500 rdr, som dessa byggnader nu inbringa, kommer att försvinna.
Frågan år då, om Riddarhuset kan undvara denna inkomst.
Rristen i Riddarh.-kassan utgör för närvtde 46,750 rdr.
Skulle den af Frih.
Cederström föreslagna förändringen äfven kosta 15,000 rdr, uppginge hela byggnadsskulden till omkring 62,000.
Rristen i Riddarh.-kassan, sedan hyresmedlen för uthusen, 4,500 rdr, försvunnit, benäknas till omkring 2,000 rdr årligen.
Men då dessa uthus ej torde böra rifvas förr än om 2 år, då platsen dock bör hinna ordnas innan riksdagens början, torde icke bristen i kassan nu behöfva beräknas.
Till ränta och amortissement för de 62,000 rdr, byggnadsskuld, hafva vi att påräkna 4 års kapitations-afgift, å 12,000 pr år, eller 48,000 rdr.
Vi kunna ju således med säkerhet antaga skulden, oaktadt planeringen, vid nästa riksdag böra hafva nedgått till omkring 24,000 rdr.
Att betala denna obetydliga summa samt betäcka kassa-bristen, dertill lemnar ju efterföljande års kapitationsafgift riklig tillgång.
Nej, invänder man, om representations-förslaget antages, kommer ingen vidare kapitations-afgift att inflyta. 260 Den 21 Mars.
För min rlel är jag fullt förvissad att kapitations-afgiften utgår äfven örn R. o.
Ad upphör att som Riks-Stånd representera.
Dessutom skulle ju då en mängd utgifter besparas, som nu i och för riksdagarne göras.
Jag ser således ingen våda i att bifalla Frih. Cederströms förslag, men deremot en verklig skam för Ståndet i att längre uppskjuta en sak så nödvändig som denna.
Skulle någon af eder, Mina Hrr! ännu tveka, anhåller jag att han kastar en blick genom fönstret bär midt emot; han skall då säkert genast öfvergå på min åsigt och jemte mig anhålla om bifall till Frih.
Frih.Bennet, Carl Steffan:
Ingen kan lifligare än jag önska att det beslut, sorn R. o. Ad. vid sista riksmöte fattade, hade kunnat blifva faststäldt vid denna riksdagen; också är det med stor ledsnad som jag uppträder till försvar för Utsk.ts tillstyrkan i delta hänseende, men jag är nödsakad att göra det, ty vi hafva icke några medel, hvarmed vi kunna bekosta någon af de föreslagna lörändringarne.
Jag vill här icke tvista, om hvilket som vore vackrast, antingen park eller byggnader; jag vill blott fästa mig vid det förslag, sorn er: reservant framställt, och som alser att borttaga alla byggnader och planera gården saint omgifva den med ett jernslaket.
Kostnaden bartor skulle, om man antager att de riuvide byggnadernas försäljning skulle inbringa 2,000 rdr, uppgå till 12,600 rdr och således öka Riddarhuskassans skuld till 59,350 rdr, hvarpå den årliga räntan är 2,967 rdr 50 öre.
Om man härtill lägger värdet af den hyra, man förlorar för byggnaderne, som är 4,531 rdr 50 öre, samt 6i>0 rdr, sorn skulle utgå såsom ersättning till Riddarh.-Sekretm och vaktmästaren, så uppkommer ju en årlig brist af 8,149 rdr.
Denna minskas visserligen med 2.500 rdr. om man antager att öfverskottet i kassan uppgår till detta belopp, men i alla fall återstår 5,649 rdr att betäcka, och hvarmed skall detta ske? R. o. Ad. heslöt visserligen vid 1857 års riksdag att kapitationsafgiften skulle höjas till 5 rdr för att betala den skuld, man ådragit sig i och för reparerandet af grunden under Riddarhuset; men innan denna skuld är betald, så anser jag icke att R. o. Ad. kan använda denna kapitationsfond till något annat ändamål.
Vill R. o. Ad. öka kapitationsafgiften från 5 till 10 rdr, då skall man kunna sätta förslaget i verkställighet när som helst, men i annat fall tror jag icke att man kan göra det förr än skulden är betald.
Björnstjerna, liksom flere andra af Hrrme, icke tycker om att man uppskjuter frågan från den ena riksdagen till den andra, det finnér jag ganska naturligt, och för att minska Hrrrns bekymmer i det afseendet, lar jag tillkännagifva att vid nästa riksdags början kan den tidpunkt vara helt nära, då R. o. Ad. kan atta ett definitivt beslut i ämnet.
På grund af hvad jag anfört, får jag anhålla om bifall till Riddarh.-Utskits Utlåt.
Den 21 Mera. 261 Gr. Sandels, Samuel Allgust:
Då jag biträdt Riddarh.- Utsk:ts förev:de förslag, anser jag mig skyldig att här yttra några ord.
Inom Utsk:t voro meningarne enhälliga derom att de på Riddarhusets gård befintliga byggnader i sitt nuv:de skick äro vanpryriliga och att de så fort som möjligt borde borttagas, — men hvarken i afseende på tiden, inom hvilken detta borde ske, eller på hvad sätt gården derefter skulle ordnas.
Ehuru inom
Direktionen 3 eller 4 olika åsigter förekommit med afseende på ordnande af Riddarhusets gård, så har likväl Utsk:t icke från densamma fått emottaga flere än tvänne förslag, hvaraf det ena omfattade gårdens hägnande medelst ett högt å granitsockel upprest bronseradt jernstaket, gårdsplanens afjemning, grtisning och plantering, samt uppförande af 2:ne mindre prviljonger å tomtens nordvestra och nordöstra hörn, hvaraf den ena skulle inredas till vaktmästareboning och den andra inrymma Riddarhusets vedförråd; och det andra, afseende tvenne flyglars uppförande längs gårdens sidor, vinkelrätt mot Riddarhuset, och hvilka skulle inredas till boningsrum, uthus och magasiner.
Hvad nu detta sednare eller större förslaget beträffar, genom hvars antagande en årlig brist af 11,319 rdr skulle uppkomma, så har, så vidt jag kan finna, ingen talat derför.
Hvad åter angår det första eller mindre, så skulle, genom dess antagande, likväl en årlig brist af 7,519 rdr uppstå.
Ad. fortfarande erlade en kapitationsafgift, beräknad till 12,000 rdr årligen, skulle en årlig behållning af 4,500 rdr uppstå och arnotering af skulden kunna ske på 25 å 30 år.
Utsk:t har dock ansett denna kostnad allt för stor, samt att 48,000 rdr för tvenne paviljonger, hvars ändamål endast vore att blifva vedbod och bostad för vaktmästaren, skulle vara bortkastade penningar.
Ett tredje förslag, framställdt af Frih.
Cederström, har äfven blifvit diskuteradt inom Utsk:t; och skulle jag, i den händelse att R. o. Ad. nu behagade besluta att byggnaderna skola nedrifvas nästa år, vilja öfvergå på reservantens.
Cederströms sida och förorda att platsen endast planernas och planteras samt förses med ett jernstaket, hvilket allt lätteligen skulle kunna utan allt för stor skuldsättning låta realisera sig.
Oaktadt allt hvad som här sagts mot Utsk:ts Retänk., kan jag icke annat än anse, det Utsk:t baft fullt giltiga skäl för detsamma.
Hvad beträffar det första förlaget, så anser jag, i likhet med Gr.
Björnstjerna, det vara en ganska dålig spekulation; och jag går längre än han, i det jag påstår att de föreslagna ftyglarne icke allenast äro för stora, utan äfven att hela förslaget äroutförbart.
Björnstjerna har upptagit kostnaden för det andra eller s. k. mindre förslaget till 63,000 rdr, men detta är ett miss - 262 D»n 21 Mars. tåg, enär dessa paviljonger blott äro beräknade till en kostnad af 48 000 rdr. < aktadt visserligen detta förslag så tillvida skulle uppfylla ändamålet, att Riddarhusgården blelve förskönad, genom hörnens brytande, och ehuru kostnaderna uppgå till vida mindre belopp än vid det första förslaget, tror jag likväl att, dels med hänsyn till den ekonomiska ställning, hvari Riddarhuskassan nu befinner »ig, och dels i afseende på eventualiteten, huruvida R. o. Ad. skall komma att fortfarande utgöra ett politiskt
Stånd eller ej, man åtminstone borde afvakta tidpunkten för nästa riksdag för att fatta något beslut.
Hvad åter det sista förslaget vidkommer, som blifvit af Frih.
Cederström i hans reservation framställdt, så, enär ej någon ersättning alls derigenem skulle
Riddarhuset lör de nedrifna byggnaderna beredas, tror jag detta vara det sämsta.
Jag anser derföre, att vi, i likhet med hvad Utsk:t föreslagit, böra låta anstå med denna fråga till nästa riksdag.
Jag är i denna fråga hufvud sakligen förekommen af Gr.
Att R. o Ad., på det sätt, som en reservant mot Utslcts Betänk, har yrkat, nu skulle besluta att på Riddarhusets gård låta uppföra större eller mindre paviljonger, hvilka medförde kostnad, utan att rendera någonting, vore efter min tanke en handling af largesse, som snarare påminner om fordna tider, än den står i öfverensstämmelse med tidens anda.
Mera enligt dermed vore den åtgärd, som också är föreslagen, ehuru af Utsk:t afstyrkt, att på gårdsplanen uppföra större byggnader, hvilka skulle kunna betraktas såsom en spekulation.
Jag biträder deremot helt och hållet det förslag, som Frih.
Cederström har framställt, att nedrifva de vanprydande byggnaderna, och äro skälen derför så tydligen framlagda, att jag ingenting derom har vidare att tillägga.
Likväl torde de betänkligheter, som äfven häremot blifvit gjorda och som uteslutande äro af ekonomisk natur, förtjena något afseende.
Jag anser nemi. att, då R. o. Ad. så fort som möjligt bör söka få sin, genom Riddarhusets reparation ådragna skuld betald, ett uppskjutande till våren eller sommaren 1865 af de omnämnda byggnadernas rifvande skulle vara lämpligt, ty, utom att derigenom vunnes hyresmedel till ett belopp af 4,500 rdr, så skulle raserandet af byggnaderna ändå kunna försiggå tidigt nog, för att bespara R. o. Ad. vid nästa riksdag obehaget af den ruskiga anblicken.
Jag tror emellertid att klokast vore, om R. o. Ad. nu fattade ett definitift beslut härom, emedan, derest så icke skulle ske, det är gifvet att lägenheterna ånyo komma att uthyras af direktionen, som icke har den minsta anledning att göra denna fråga sväfvande, och hvarigenom det blefve oss omöjligt att på flere år få saken reglerad.
Det torde också icke vara olämpligt att Direkt:n hade denna tid på sig, för att Den 21 Mars. 283 kunna sätta sig i förbindelse med stadens auktoriteter, ty säkerligen skulle, ifall gårdsplanen planerades, den invid sjön liggande delen deraf komma att till strandgata utläggas.
Jag får således anhålla, det It. o. Ad. ville besluta, att de på Riddarhusets gård nu befintliga byggnader måtte nedrifvas och att detta måtte komma att företagas 1865 på våren eller sommaren, men deremot, att R. o. Ad. icke ville besluta, hvad Frill.
Cederström förslagit, nemi. att något jernstaket eller gallerport måtte insättas, utan att det måtte stå R. o. Ad. fritt att i afseende derå vid nästa riksdag besluta.
Här har så mycket blifvit taladt i sjelfva saken, att jag inskränker mig till att instämma med Frill.
Björnstjerna; bland alla de förslag, som här blifvit framställda, anser jag endast det af Frih.
Cederström i hans reservation afgifna, vara antagligt.
Jag tror äfven att något nu ovilkorligen bör göras.
Jag anhåller att med några ord få bemöta de invändningar, som mot detta förslag blifvit gjorda.
Bennet har blifvit sagdt, att det icke finnes några penningar.
Dermed skulle då afses, att den nu till 5 rdr förhöjda kapitations-afgiften uteslutande vore bestämd till betäckandet af den brist, som uppstått för verkställande af reparationen å Riddarhusets grund.
Jag erinrar mig att det var derföre som man beslöt kapitationsafgiftens höjande, men jag kan icke erinra mig, att man beslöt det denna afgift ovilkorligen derefter skulle upphöra.
För min del anser jag att detta, af Frih.
Bennet åberopade hinder skulle kunna hjelpas derigenom att R. o. Ad. beslutade om kapitationsafgiftens fortfarande utgående intill dess den ökade kostnaden blefve bestridd.
Vidare har det yttrats, att man icke borde vidtaga några åtgärder med Riddarhusgården, under en tid, då man hade att vänta sig förändringar i afseende på R. o. Ad:s representationssätt.
Jag vågar hemställa, huruvida icke ett åberopande af sådana eventualiteter, då de kunna vid hvarje riksdag inträffa, är detsamma, som att säga det ingenting bör åtgöras.
I)å likväl åtskilliga mindre anmärkningar blifvit uppställda mot Frill.
Cederströms förslag, såsom t. ex. att.
Riddarh.-Direktionen icke haft tillfälle att deröfver yttra sig, så tror jag Gr.
Björnstjernas föreslagna åtgärd att, under vidhållande i allmänhet af hvad Frih.
Cederström i sin reservation framställt, återremittera detta Betänk, till Riddarh.-Utsk:t, vara ganska välbetänkt, och får jag deri instämma.
Hr Paijkull, Lars
Den anmärkning, som här blifvit uttalad, att nemi. ingenting blifvit åtgjordt, oaktadt detta förslag från och med 1848 förekommit riksdag efter riksdag, skulle icke saknas befogenhet, om den vore afgifven vid den 264 Den 21 Mera. tidpunkt, dä man icke visste att
Riddarhuset behöfde undergå någon större reparation; men samma förhållande inträffar ej nu, sedan Riddarhuset undergått denna reparation, hvarigenom en skuld af 47,000 rdr blifvit detsamma åsamkad.
Det okloka uti att nu öka denna skuld har just bestämt majoriteten i Utsk:t att tillstyrka, det ingenting skulle vidtagas, förr än man fått se, hvilka förhållanden skulle komma att inträda, sedan skulden en gång blifvit betald.
Att, som Hr Fahnehjelm föreslagit, man skulle vänta till 1865 med att nedrifva byggnaderna på Riddarhusgården, vore enligt min tanka mindre lämpligt, ty då skulle ju R. o. Ad. vid 1865 års riksdag få se de qvarstående grushögarne.
Hvad beträffar det uti Frih.
Cederströms reservation framställda förslag, så kan jag ej underlåta att nämna, det jag, under öfverläggningen derom inom Utsk:t, var särdeles böjd för detsamma; och skulle jag hafva biträdt detsamma, om icke det ekonomiska skälet varit emot.
Jag får emellertid anhålla om propos. på bifall till Utsk:ts förslag och att till kontrapropos.
Cederströms reservation måtte uppställas.
Jag ber att få upplysa Frih. af Ugglas om att det förhåller sig med kapitations-afgiften så som det står i Riddarh.-Direktms berättelse pag. 9, och att således i och för denna sak någon återremiss ej behöfves.
En sådan skulle heller icke, enligt min tanka, vara särdeles lämplig, enär det säkerligen skulle blifva ganska svårt att få en ändring i Utsk:ts beslut, då troligen ingen vill frångå sin en gång fattade mening.
Björnstjernas uppmärksamhet på att uti den summa af 63,000 rdr, hvartill han upptagit kostnaden för de båda paviljongerna, också ingår kostnaden för gårdens planering.
Vidare hemställer jag till de Hrr, som föreslagit att vaktmästaren skulle bo hos Riddarh.-Sekretm, huruvida det skulle vara passande att, såsom en kompetent person upplyst att förhållandet ovilkorligen skulle blifva, gifva Riddarh.-Sekretm och vaktmästaren samma utgång.
Jag kan aldrig föreställa mig att R. o. Ad. skulle vilja besluta något sådant.
Hvad beträffar det som af ett par föreg:de talare blifvit framställdt, att man nemi. skulle ställa denna fråga i beroende af det uu framställda representationsförslaget, så är, enligt min tanka, detta tvenne skilda saker, ty R. o. Ad. tänker väl i alla fall alltid behålla Riddarhuset för sig.
Om R. o. Ad. skulle komma att såsom politiskt
Stånd upphöra, blifver detta i ekonomiskt afseende en fördel för Riddarh.-kassan, ty då komma många tjenstemän att indragas och då få vi ju en tillgång mer i dessas inbesparda löner.
Den 21 Mars. 265 Hvad åter angår det en talare sagt, att man skulle hegåra stadens mellankomst, så tror jag icke att det öfverensstämmer med R. o.
A:s ledamöters åsigter i allmänhet; och får jag slutligen fästa Hr Paijkulls uppmärksamhet på att jag icke förstår, huru det skulle behöfvas 25 år för att blifva skuldfri, då jag har visat att en skuld af 100,000 rdr skulle kunna amorteras på 10 å 12 år.
För öfrigt vill jag ej upptaga R. o.
Ad:s tid längre, utan anhåller jag att få vidblifva mitt förut gjorda yrkande.