Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Företogs till pröfning StatsUtskottets den 27 sistlidne Junii under N;o 249 afgifne, samt den 28 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af väckt fråga om inqvarterings-penningar till Varfs- Staterne vid ÖrlogsFlottan i Carlscrona samt Arméens Flottas Escader i Stockholm och Götheborg.
StatsUtskottet har i detta Betänkande ungefärligen nyttjat samma skål, som i det, hvilket nyss förevar, nemligen, att sam ej någon proposition kommit Den 7 Julii c. m, 3i3 ifrån Regeringen, Utskottet ansett sig böra afslå den våckta frågan.
Det år likväl en sanning, som Utskottet upplyst, att Kongl. Majit uti ett Nådigt Bref förklarat sig derom vilja göra Nådig proposition till Riksens Ständer.
Hvarföre den uteblifvit kånner jag ej; men det år otvifvelaktigt, att manskapet år i behof af denna inqvartering, ty daglönerne åro så små, att det år svårt att få Folk vid Varfyen för de dagspenningar dem beviljas, och i Stockholm samt Götheborg får man i allmänhet blott de såmsta Timmermånner, der_ före att de åro för litet aflönte.
Sorn StåtsUtskottet likväl ej precist afslagit saken, utan Öfverlemnat den till Kongl. Maj:t, vill jag ej yrka återremiss, utan anhåller blott att hvad jag anfört måtte upptagas uti Protocollet.
Grefve Löfwenhjelm, Carl Axel:
Det år endast för att berigtiga något, som jag anhåller få anföra några ord.
Utskottets Betänkande innehåller, att Kongl.
Mäjits i Betänkandet omförmåldte skrifvelse gifvit anledning till den förmodan, att Kongl. Majit ville af andra medel lemna den ifrågavarande ersättningen.
Jag vet sannerligen icke, hvilka de medel skulle vara, och Hans Maj;t har säkerligen icke velat utlofva något utan att hålla.
Han Jiar ej sådane medel, hvarmed denna utgift kan betåckas, utan det beror på Riksens Ständer att bevilja eller afslå den. 3i4 Den 7 Juli i e, m. Friherre Lagerbjelke:
Upplysningsvis får jag nämna, att ifrågavarande Stater hafva sin ordinarie aflöning på Flottans Extra Ordinarie eller NybyggnadsStat, och att inqvarteringen äfven möjligen kan utgå af denna.
Då dessa medel stå under Konungens disposition, hoppas jag, att, vid en ny ansökan, ändamålet skall kun. na vinnas.
Jlerr Grejven och LandtMarjkalken gjorde proposition till biiaU af StatsUtskottets ifrågavarande Utlåtande, hvilken proposition med Ja besvarades.
Föredrogos å nyo och gillades följande StatsUtskottets den 27 sistlidne Junii afgitne, samt den 28 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtanden: N.o 2Öo.
I anledning af väckt motion, om förbättring i aflöningen för indeldta Arméens Befäl, och i synnerhet vid West-Götha Regemente.
N;o 25i.
I anledning af väckte motioner 0111 inqvarteringen för Wendes ArtillerieRegemente.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss, rörande indeldta In‘anterie-Re4 gementernes beklädnad.
Ben 7 juli i c. m. 315 Företogs till pröfning StatsUtskottets den 27 sistlidne Junii under N:o 262 afgifne, samt den 28 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af väckt fråga ota reglering till förbättring i löne-vilkoren för Befälet vid indeldta Arméen.
Herr Rojenblad, Bernhard:
Fullkomligen inseende nödvändigheten, att jemna lönerne vid den indeldta Arméen, skulle jag, med öfverensstämmelse uti hvad StatsUtskottet yttrat, önska en mera tydlig framställning till Kongl. Majit; det vill såga, att Riksens Ständer tydligen skulle uttrycka sitt bifall dertill, att Konungen ville vidtaga de förordnanden, i afseende på de till Indelningsverket hörande löner, som kunna för ändamålet vara nödige.
Mångfaldiga förändringar i afseende på lika indelningars olika godhet hafva skett sedan Indelningsverket upprättades, hvarigenom inkomsterne deraf blifvit ojemna; äfven förändringar i dispositionen af lika löner efter Stat hafva blifvit gjorda; några Boställen, såsom till exempel MÖnsterSkrifvarnes, kunde kanske indragas och användas till förbättring af andra löner.
Om en obegränsad rättighet att härom disponera öfverlämnäs åt Kongl. Maj:t, torde ändamålet bäst vinnas.
Det af Herr Rosenblad föresiagne tillägg synes mig icke vara behöfligt.
Den af Kongl. Majit vidtagne nya organisation, Äfvensom flere partielle beslut, synes tillräckligen vittna, att Kongl. Majit utan Riksens Ständer kan göra jemkningar uti Indel - 3i6 Den 7 Juli i e, ni. ningsVerket, då det icke rörer dess hufvudgrun^ der.
Jag kan ej nu bestämdt uppgifva IndelningsVerkets primitiva Stat, men jag vet, att den undergåit flera förän dringar.
Åtskillige tjenster åro indragne, andre åter tillagde.
Jag tror således det ifrågastållde tillägget icke vara af nöden.
Jag år af samma mening, att tillägget år öfverflödigt.
Om någon ändring af Indelningsverket skall företagas, bör sådant gå genom ConstitutionsUtskottet uti GrundLaglig väg, emedan Indelningsverket år försåkradt, genom 80 §.
Maj:t finner sig böra vidtaga någon förändring deruti, lärer Han i föreskrifven ordning fullfölja målet.
Herr Munch af Rojenjkjöld, Eberhard:
Denna motion anser jag hafva varit en af de vigtigare, och jag tror att SfatsUtskottet hade bordt ined mera allvar dermed befatta sig, och föreslå utvägar till vinnande af ändamålet.
Jag vet ej om motionairen föreslagit sådane, men visserligen, så vidt jag känner indeldta Arméens löningssått, finnas utvägar till. fyllande af bristerne.
Jag känner en Esquadron vid Kongl. CarabinierRegenientet, der Trumpetaren för närvarande bär lika stora löne-inkomster som Ryttrnåslaren, Lieutenanten och Cornetten tillsammans.
Vid ett sådant förhållande tyckes det vara billigare, att bereda en löne-förbättring genom jemnkning indelningarne, ån genom ökade anslag.
Hvad de penninge-löntagande Officerare angår, jjcft 7 julii e. rn. 317 hafva, de hvilke år iSi5 voro uppförde på Stat, redan bordt tillgodonjuta löne-tillökningen.
I ÖL. rigt kan jag ej gilla, att StatsUtskottet så helt och hållet öfverlemnat denna sak åt executiva magten, och ej förbehållit utväg för Riksens Ständer att besluta om sjelfva Reglerings-grunden.
Jag tror sluteligen, att en hufvudsaklig löne-förbättring för de indelta Officerarns vore att förbättra jordbrukarens belägenhet och bereda tillfälle till en förmånligare afsättning för dess producter.
Jag var visserligen icke fullkomligen enig med mig sjelf, om 80 §.
RegeringsFormen kunde tillämpas vid hvarje fråga om dispositionen af en indehl lön.
Det var blott för att få uttryckligen bestämd Riksens Ständers önskan, och förekomma att möjligen i en framtid sjelfva uppfyllandet af en Riksens
Ständers önskan kunde anses såsom en öfverträdelse af Grundlagen, som jag gjorde min framställning.
Jag kan ej dela Herr von Hartmansdorffs mening, att sättet till förändring deruti skulle vara detsamma, som för behandlingen af en Constitutions-fråga. 80 §.
Krigsmagten till Haji och Fot, så väl forn Båtsrnanshdllet af rotering och indelning jörblifver vid de med Landet och Ståderne upprättade Contracler och Indelningsverk, hvilka till deras hu/vudgrunder Jkola orubbade vara , intill dess Konungen och Rikfens Stander finna nödigt någon ändring deruti famf alt att göra.
Riksens Ständer och Konungen 318 Ben 7 Julli e. m. samfällt kunna således i alla fall göra förändringar uti Indelnings-verket efter godtfinnande.
Herr Grefven och handtMarjkalken hemstålde, om Ridderskapet och Adeln ansåg Statsutskottets Utlåtande böra, i anledning af de der. vid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitteras.
Ja och Nej. 1 Hvarefter Herr Grejven och LandtMarJkalken gjorde proposition till bifall af Statsutskottets Utlåtande.
I anledning hvaraf Herr Grefven och handtMarskalken förklarade, att sorn, efter hvad han tyckt sig finna, Ja öfverröstat
Herr Munck af Rofenjkjold anmälte till Protocollet sin Reservation emot Ridderskapets och Adelns beslut.
Föredrogs å nyo StatsUtskottets den 127 sistledne Junii under N;0 258 afgifne, samt den 28 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde , Utlåtande, angående StatsRegleringen under Riks. Statens 8:de HufyudTitel, för allmänna och extra utgifter.
Den 7 Julli e, in, 3r9 Friherre Andar svard, Carl Hindric, anförde skrifteligen:
(Se Bilagan N:o 7.) Hvarjemte Friherre Anckarsvärd till Protocollet aflemnade en så lydande handling:
(Se Bilagan N;o 8.)
Det år ej för att yttra mig öfver Friherre Anckarsvårds Motion, som jag nu uppstiger, ty jag anser för afgjordt, att remiss derå icke kan förvågras, då Motionen har ett nåra sammanhang med den fråga, som nu år föremål för Ridderskapets och Adelns öfverläggning.
Jag vill blott, i anledning af Grefve Gyllenborgs upplåste anförande, lemna den upplysning, att en del af extra utgifterne hitintills utgått uti Hamburger Banco, och en del i Svenska BancoSedlar.
Föreskrifterna rörande detta anslag hafva varit så otydlige, att så vål Revisorer, sotn StatsUtskottet, vid flere tillfållen varit tvehugsne hvad som vore det t åtta 5 men för kommande tider år nu mera allt bestämdt, genom det af Rikets Ständer antagne Inkomst Betänkande, hvarutinnan år stadgadt, att detta anslag utgör endast 100,000 Riksdaler i Svenska BancoSedlar, och hvaraf följer, att om Hamburger Banco disponeras, måste Cours-beräkningen äfven upptagas, och icke såsom hitintills, båda myntslagen till al pari utföras, hvarigenom i verkligheten en öfverskridning af Tiieln ågt ruin. v 32 0 Den 1 Julii c. »t.
Hans Excellence Herr Grefve af Wetier-* Jiedt, Guftdf: Jag kan ej instämma uti den a£ Friherre Anckarsvärd föreslagne nedsättning uti anslaget till extra utgifter.
Skälet dertill hämtar jag af min erfarenhet under den tid jag varit Ledamot af Konungens StatsRåd, då alltid de 100,000 Riksdaler, sorn till detta ändamål varit bestämde, befunnits otillräcklige.
Anckarsvärd säger sig hafva hämtat stöd för sitt förslag af Konungens Nådiga Proposition, men jag torde böra fästa uppmärksamheten deruppå, att Kongl. Majit, då Han föreslog att extra UtgiftsTiteln skulle nedsättas till 5o,ooo Riksdaler, dervid hade begärt att MinisterStaten skulle blifva bestämd till i3o,ooo Riksdaler Hamburj ger Banco, i stället för den summa af go,ooo Riksdaler samma mynt , som hittills, till detta ändamål, varit anslagen; och således erhålla en tillökning af 4o,ooo Riksdaler Hamburger Banco.
Dessa ifrågavarande 4o,ooo R:dr Hamb.
Banco, likväl icke för behofvet tillräcklige, hafva hittills blifvit tagne af extra utgiftsmedlen och å dessas total-belopp afräknade i en motsvarande summa af Svenska BancoSedlar.
Då nu, såsom Pierr Hjerta upplyst, Stats-Utskottet ej ansett Rikets tillgångar medgifva mera, än en tillökning af 10,000 Riksdaler å nuvarande MinisterStat; då det äfven är föreslaget, att beräkningen af extra Utgiftsmedlens hela anslag hädanefter skall ske i Svenskt
Banco, så vore äfven med förutsättning att 4o,ooo Riksdaler
Banco, af extra utgiftsmedlen skulle användas, att fylla bristen uti Mi» nisterStaten?
likväl denne, icke desto mindre, e mot - * Den 7 Julii e. m, 321 mot hittills fortgående förhållanden, och oaktadt den synbara tillökningen af 10,000 Riksdaler Hamburger Banco, långt ifrån att vara ökad, i sjelfva verket förminskad, med skillnaden emellan 5o,ooo Riksdaler Hamburger Banco och 4o,ooo Riksdaler Svenskt Banco.
Jag har redan förut tagit mig friheten nättH na, att anslaget är otillräckligt, och så anser jag det ännu.
Kan det ej i Hamburger Banco ökas, på sätt Kongl. Majit Önskat, så borde åtminstone extra Utgifts-Titeln, i Svenska BancoSedlar höjas från 100,000 till i5o,ooo Riksdaler, hvarigenom den kunde i någon verksam mon komma den otillräckliga MinisterStaten till undsättning.
Jag hemställer då om ej genom den å MinisterStaten skedde verkliga förminskning, ea annu ytterligare uti allt skulle ske, om extra utgifts-medlen nedsattes från 100,000 till 50,000 Riksdaler.
Hvad åter angår den redovisning, hvarom Friherre Anckarsvärd och Grefve Gyllenborg talat, tror jag mig, i hvad som rörer Cabinettet, böra gifva tillkänna, att sådane medel redovisades förr blott inför Konungen.
Oaktadt de omnämnas hemliga, tåla de visserligen all offentlig granskning; men som de hafva till föremål*, godtgörande af Courir-resor, presenter, extra utgifter vid Beskickningarne, med mera dylikt så kunna de i anseende till sin natur icke vara Ridd. o. Ad.
Band, 91. gjS j)tn J Julii e. m, underkastade samma RevisionsLagar, ej eller dessa vara byggde på samma grunder, sorn iör andra StatsMedel.
Derföre redovisades de inför Konungen af Chefen för Cabinettet.
Så tillgick det under Högstsalig Konungens tid.
Alltsedan Dess anträde till Regeringen har Konungen förklarat, att Han ej enskilt vill hafva denna redo* visning; utan fordrat, att StatsMinistern för utrikes Ärenderne och HofCanzleren skola med sina namns åtecknande gifva vitsord åt CabinettsSecreterarens räkning, och det är först då, som Kongl. Majtt tecknar sin påskrift, och sålunda åt desse Embetsmäns ansvarighet gifver Sitt namn.
Konungen har äfven anbefallt, att räkningen skall uppvisas uti Dess StatsRåd, och der erhåller CabinettsSecreteraren dechargen.
Jag tror således, att Konungen gifvit all den helgd åt utgifternes behöriga och noggranna redovisning, som kan erfordras.
Ancharfvård:
Jag bestrider ej da uppgifter Herr Grefve af Wetterstedt lemnat, rörande redovisnings-sättet, och jag tror, att till en viss del nödig säkerhet derigenom kan vara vunnen, men då StatsRådet ej utgör någon behörig Revision, vet jag ej hvarföre icke dessa räkningar, lika med alla andra, kunna gå till KammarRätten.
Här är dessutom ej endast fråga om MinisterStaten.
Andra Auctoriteter, såsom t. ex. GeneralAdjutants Expeditionen och flere andre, hafva emottagit medel, sorn på sådant sätt blifvit redoviste, och det är egentligen detta, som jag ej anser vara riktigt, då jag ej Mea 7 Julii t. m. tror, att någon hemlig utgift der bör kunna fin* nas, som ej kan redovisas.
Hans Excellence Herr Grefve M6rnerf Adolph Göran:
Till hvad Herr Grefve af Wetterstedt anfort, utbeder jag mig, att, i afseende på den af den siste Talaren yrkade principen, få göra en anmärkning.
Jag tror, att i alla samhällen skall förefalla en eller annan hemlig utgift vid somliga tillfällen.
Jag tror, att någon gång en sådan utgift kan gifvas, som ej kan offentlig-göras, till och med som ej kan verificeras.
I båda dessa afseenden anser jag, att extra utgifts medlen äro anslagne, och ifrån 1809 har det så varit.
Jag tror ej, att det är Grefve Gyllenborgs enskilta tanka, eller någon annans, som kan stadga en principe, hvilken vore stridande emot hvad sorn i andra Länder ar vanligt, och här lika väl är af behofvet påkallad.
Friherre Anckar/vård:
Jag vet ej hvarifrån Grefve Mörner hämtar den mening, att Grefve Gyllenborgs, eller min eller någon an* nans enskilta tanka skulle kunna här utgöra beslut, eller ens förtjena att framställas såsom åsyftande en så löjlig förmätenhet; men jag vet ej eller något som kan hindra oss, att framföra våra tankar till lagenlig behandling, då Ridderskapet och Adeln lemnat och af OrdningsLagarne förbindes att lemna oss, lika som alla andra mo,j tionairer, denna rättighet.
Herr Grefven och Landt Marskalken hem»; 324 Beu f Julii e. ni. ställde, otti Ridderskapet och Adeln ansåg Statsutskottets Utlåtande böra, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitteras.
Statsutskottet den 27 sistlidne Junii under N:o 25g afgifne, samt den 28 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, angående Nionde HufvudTitelns An> slags-summa.
(Se Bilagan N:o g.) Hvarefter Grefve von Schwerin munteligen tilläde:
Jag underställer Herr Grefvens och LandtMarskalkens samt Ridderskapets och Adelns bedröfvande, huruvida denna anmärkning kan påkalla återremiss.
Till hvad Herr Grefve von Schwerin anfört, utbeder jag mig få tillägga den upplysning, att Afvittrings Verket i Jämtland ensamt erfordrat 12 å i4,ooo Riksdaler om året, och att denna summa ännu flera år behöfves, om det skall med kraft kunna fortgå.
Som ej
Den 7 Julli c, m. medel dertill varit bestämde, har det varit nödvändigt att taga denna summa ifrån andra håll.
Jag tror det således vara angeläget, att Statsutskottet vid Nionde Hufvud-Titeln tager i öfvervägande, att ett sådant anslag erfordras, om en af de vigtigaste hushålls-anslalterne hos os» skall med nytta kunna fortsättas,] Herr Danckwardt, Magnus Georg:
Efter hvad jag fattat StatsUtskottets Betänkande, är meningen dermed icke någon annan, än att lemna Kongl. Maj:t öppet, att efter förekommande behof använda medlen uppå Nionde Titeln, än till ett än till ett annat af de för dess disposition bestämda föremålen, i den ordning de efter deras vigt ansågos böra befrämjas och understödjas.
Jag delar på det högsta Herr Grefve von Schwerins tanka, att Afvittrings-verket i de Norra Provincerne häribland intaga ett vigtigt rum.
Som Herr Grefve 'Mörner anfört, har orsaken, hvarföre anslaget till Afvittrings-verket i Jemtland icke blifvit uppfördt på g de HufvudTiteln, varit den, att tillgångar derå icke funnits, utan har man emedlertid måst af StrömrensningsFonden anslå Booo Riksdaler, för att till en början kunna sätta detta angelägna arbete i gång.
Af samma orsak, eller att medel icke funnits å gide Titeln , hafva afvittringarne i de öfrige 5:ne Norra Provincerne icke kunnat med alfvar företagas, ehuru planen dertill före detta är utarbetad och färdig, samt verkställigheten blott livilar på penningars erhållande; för nästa år förmodar jag att utväg dertill skall finnas, då ock de tillgängelige medlen säkert blif - Den 7 Jul i i e, m. va åt detta föremål anslagne.
Jag underställer, huruvida StatsUtskottet kan vara i tillfälle att bestämma den Summa, som åt ifrågavarande ändamål bör och kan anslås, eller örn' icke detta Klå åt Kongl. Maj t öfverlemnas, som närmare kan bedöma både behofvet och tillgångarne.
Ständer äga i alla fäll framdeles tillfälle att tillse, om vid den af Kongl. Majit gjorde disposition i denna del något kan vara att anmärka, och om medlen å Titeln i allmänhet blifvit rigtigt använde.
Hvad som föranledt mig, att framställa ifrågavarande anmärkning, är ren välvilja för de Norra Provincerne; ty när Utskottet yttrat ”att anslags-summan hedan”efter, då de större bidragen till Canal-anlägg’!ningarne komma att upphöra, torde lemna ”tillräckligare tillgång för de samfällte ändamålen, jordbrukets, handelns och näringarnes understödjande och befordran,” fruktade jag, att afvittrings-verket under tiden kunde komma att afstadna, i saknad af nödigt anslag
Jag önskade derföre, att ett särskilt anslag af 3,ooo Riksdaler måtte för detta angelägna ändamål uppföras.
I alla fall synes mig Utskottets nyss* nämnde Redaction så beskaffad , att den behöf•yer förtydligas.
Jag har ingalunda misskänt motiverne för Grefve von Schwerins framställning, nemligen dess välvilja för de Norra Provincerne, och det är just i anledning derutaf, som jag velat tillägga Den 7 Julii e, m, en upplysning.
Hvad jag vidare anhåller fä ytlra, är, att då StatsUtskottet sagt, att Kongl. Maj:t ej skulle vara hindrad af de specielle anslagen, att inom Titeln göra de dispositioner, som kunna behöfvas, så är det ganska rigtigt, *y jag tror det instämma med RegeringsFormens anda, och hvad som hittills är practiceradt.
RegeringsFormen säger, att Riksens Ständer, skola anslå en viss Summa till hvar Titel, utan att derföre bestämma en viss Summa för hvarje litet behof.
SpecialStaterne äro blott calculations-grunder, som af Utskottet uppgifvas.
Hvad jag tog mig den friheten anmärka, var, att jag trodde dessa calculations-grunder blifva opålitlige, derföre, att Utskottet ej tagit i betraktande det större behof för afvittringarne i Jemtland, som jag kände, och som ej utgått af g:de HufvudTiteln.
Hvad Canal-anläggningar angår, är det ej fråga om några nya Canaler, utan blott om ersättning för de Bolags-Interessenter i Södertelje Canal, som varit lidande, och åt hvilka Riksens Ständer anslogo en intresse-ersättning.
När detta intresse upphör, lärer det vara, sorn Utskottet ansett besparingar kunna uppkomma till användande vid andre behof, Uppå derefter af Herr Grefven och LandtMarjkalken gjord proposition , fann Ridderskapet och Adeln för godt, att StatsUtskottets Ut. låtande, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremittera. 328 Ven 7 Julli e, m, Föredrogs å nyo StatsUtskottets den 27 sist— ledne Junii under N;o 260 afgifne, samt den 28 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, angående reglering af Allmänna Indragnings- Staten.
Statsutskottet har uti andra punkten af sitt betänkande rörande Allmänna Indragnings-staten föreslagit, att af de 3,000 Riksdaler, som varit bestämda till aflöning åt Comittéerne för samlande och redigerande af utkomne Oeconomiske Författningar, och för StyrelseVerkens organisation, 800 R:dr skulle indragas.
Redan uti Julii månad förlidet år upphörde arfvodena för StyrelseVerks-Comitéen, och således återstår nu blott den för de Oeconomiska Författningarne, hvarföre anledning visserligen kunnat vara till att göra den ifrågaställde indragningen.
Men uti den Nådiga Proposition, som Kongl.
Maj:t afgifvitj och RiksStånden till Särskilta Utskottet bfverlemnat, har Kongl. Maj:t, rörande denna Summa, yttrat, att som Comittéen för Styrelser Verkens organisation ej behandlat frågan om dem annorlunda än hufvudsakeligen, emedan man måste vara ense om grunderne, innan man utreder de specielle frågorne, så vore det nödigt, att denna anslags-summa fortfore, för att tilldelas de personer af de särskilta Styrelse Verken, åt hvilka Kongl.
Maj:t komme att uppdraga utarbetandet af arbets-ordningar och dylikt.
På sådan grund, och då Särskilta Utskottet ej heller kan uppgöra mera än de allmänna organi-: sations-grunderne, underställer jag Rodderska - Den 7 Julii e. m. 3*9 pet och Adeln om det ej vöre rigtigt, att Uppskjuta med afgörandet af denna fråga , intill dess Särskilta Utskottets betänkande blifvit Riksens Ständer förelagdt.
I 7:de punkten har Utskottet föreslagit, att en tillökning i hyra af 35o R:dr måtte anslås för ÖfverStåthållareEmbetets Embetsrum.
Detta kan jag ej anse nödigt, då det här i Stockholm måtte uti något af Kronans hus finnas rum, som kunna dertill användas.
Hvarom icke, så synes det mig, som borde Stockholms Stad draga försorg om rum åt ÖfverStåthållareEmbetet; och det är utan tvifvel bekant, att ÖfverStåthållare-Huset för närvarande står ledigt.
Då RiksStatens Första HufvudTitel förevar, utbad jag mig att få göra några anmärkningar i anledning af de pensioner, som för EnkeDrottningens Hofstat blifvit uppförde på Allmänna IndragningsStaten , till ett belopp af 16,666 R:dr 32 sk. B:co. Jag vill nu göra dem, och fästa uppmärksamheten på det missförhållande, som äger rum emellan pensionerne för HofStaten och för Militaire eller Civile Embetsmän.
Händelsen är sådan, att en person af Hofvet får pension till ganska stort belopp, antingen han har annat
Embete eller ej, antingen han är i behof af pension eller icke; då sådant deremot ej beviljas för Militairen, Civilen'eller deras enkor och oförsörjda döttrar.
Då man ser på 1820 års Indragnings-stat, finner man att en Hof Marskalk har 800 Riksdaler i pension, då en StatsMinister , en President eller ett StatsRåd , får intet förr än han är 70 gammal, och en FältMarskalk eller GeneralAmiral ej större än 4oo Riksdaler 33® Dm 7 Julii c. m. i pension, hvartill han sjelf jemte Slaten bidragit.
De pensioner, sorn utgå af den år 1798 åt Civile Embetsman anslagne Fond af 10,000 Riksdaler, få ej uppbäras af andre än dem, som haft högst 600 Riksdaler penninge- eller Soo Riksdaler indelt lön.
Således är ingen af de högre Embetsmännen i tillfälle, att erhålla pension, om han före 70 års ålder varder oförmögen att sköta sin tjenst.
Äfven med dessa pensioner äro så svåra villkor förenade , att icke alla rummen blifvit besatta , utan att 200,000
Riksdaler kunnat sedan 1798 besparas till Fond för den Pensions-inrättning, hvarom öfverläggning hos Riksens Ständer vid denna Riksdag förevarit.
På samma sätt äro HofFruntimren gynnade.
Antingen de äro rika, eller gifta med förmögna män och Rikets förnämsta Embetsman, så få de pensioner.
Således har en Hofmästarinna 1000 Riksdaler, en StatsFru 800, en HofFröken 5 eller 4oo Riksdaler pä Allmänna Indragnings-staten, och det går så långt, att en Tvätterska ej mindre än en Lakej, har 100 Riksdaler Banco.
Ser man åter på Pcnsionsstaten , så finner man att blott a5o Riksdaler lemnäs åt en FältMarskalks eller en PresidentEnka och då skola de vara i bevislig torftighet.
Då i5 StatsFruar för närvarande äro uppförda på Allmänna Indragnings-staten, så finnas blott 5 rum för Enkorne efter Rikets högsta Embetsmän.