Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
St:s bord, finnes intet hinder för dess upptagande till pröfniug när sorn helst.
Jag tror, att Constit.-Utsk. fullgjort dess åliggande, då det till hvilande på R.
St:s bord öfverlemnat de Grundlagsförändringar, det tillstyrkt, och att således intet hinder nu möter för närvarande frågas pröfning, utan afvaktan af någon Constit.-Utsk:s vidare åtgärd.
Jag vore för min del visst icke emot, om saken nu kunde förekomma, och jag skulle önska, att det ifrågavarande beslutet så skyndsamt som möjligt måtte fattas; men jag är nogräknad om formen.
Strider det ej emot den, må frågan gerna företagas.
Exc. Hr Gr. af Wetterstedt, Gust.:
Äfven jag påminner mig, att den form iakttagits, att Constit.-Utsk. till Stånden missiverat de hvilande Grundlagsfrågorne; men jag tror ej, att detta bruk för Utsk. utgör någon förbindelse, ehuru praxis infört det.
Utan att ingå i pröfning af Grundlagsfrågan, kunna vi likväl nu vinna det ändamål, som alla önska, derigenom att vi, sedan publicitet vid våra öfverläggningar nu är beslutad, bifalla PresteSt:s förslag att uppskjuta Protocollens tryckning till dess den hvilande Grundlagsfrågan hinner behörigen afgöras.
Jag vill blott fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet på stadgandet i den nuvarande 5g §.
Riksd.- Ordn., nemi. att "alla hos RiksStanden hållna.
Protocoll "skola, så tidigt ske kan, genom trycket ut gifvas till "deras fullst andi ga innehåll"
Jag anser det sålunda ej tillåtet att, så länge det nuvarande lagbudet finnes, besluta uppskof med Protocollstryckningen.
Jag hemställer till den Talaren, som sist yttrade sig, om icke en motsägelse finnes emellan hans första och sista yttrande i detta ämne.
Uti det ifrågavarande Prot.-Utdr. är endast fråga om ett uppskof, ej om något definitivt beslut.
Jag tror derföre, att vi kunna bifalla tredje punkten, och hemställer, att de öfrige må hvila på bordet.
Om uti denna fråga ingenting annat ligger emot, än gammal praxis, så önskar jag, att den ej må anses lika med hvarken Grundlag eller StåndsOrdning.
En så vigtig fråga som denna, hvilken har afseende på så betydliga besparingar, tror jag icke kunna nog snart afgöras, och jag vill deruti icke låta binda mig vid hvad PresteSt. iakttagit, utan endast vid Grundlagen, hvilken jag åter ingalunda vill träda för nära; men emot Den i Februarii f. ra. 3i frågans pröfning finnes intet hinder, enär den redan till afgörande hvilar på bordet.
Hr Cederschjöld har i dess sista yttrande fullständigt upptagit oformligheten af PresteSt:s förslag.
Det ar icke tillåtet att göra ändringar eller modificationer i Grundlagen.
Om PresteSt. kunde besluta att uppskjuta med tryckningen, kunde sådant slutligen leda derhän, att det icke alls lät trycka sina Protocoll.
Ämnet är af särdeles vigt för Folket.
Det är sannt, alt dryga och nu måhända, sedan publiciteten blifvit införd, öfverflödiga kostnader
Uro förenade med tryckningen in extenso; men tillfällen kunna gifvas, då Folket önskar och behöfver få fullständig kännedom om en eller annan discussion, och då är kostnaden derför väl använd.
Jag kommer således aldrig att tillstyrka den ifrågavarande inskränkningen och begär, att den nu väckta frågan må hvila på bordet.
I den punkt förenar jag mig med Hr Cederschjöld, att det vore oriktigt att uppskjuta tryckningen; men jag kan ej med Frih.
Cederström inse vådan uti att besluta Protocollcns tryckning i sammandrag, enär det beror på Ståndet sjelf att vid hvarje tillfälle bestämma, huru vidlyftigt en discussion skall till tryckning upplagas, och att sålunda, då det så önskar, få den så fullständig som helst.
Jag är visserligen högst nogräknad om iakttagande af former, men dessa skola då äga stöd i Grundlagen.
Jag förnyar mitt yrkande, att Grundlagsfrågan må till afgörande företagas; men då den måhända nu fallit många ur minnet, begär jag, alt den föreslagna §. må uppläsas.
En värd Talare har sagt, att jag i denna discussion begått en motsägelse.
Jag får derföre endast gifva tillkänna, att jag icke hört honom uppgifva, hvari en sådan motsägelse skolat bestå, och kan således icke till vidare besvarande upptaga denna hans anmärkning.
En annan värd Talare har förmenat, att det icke vore rådligt att antaga Utsk:s förslag, emedan tider kunde komma, då det vore nyttigt, att discussionerne trycktes in extenso.
Jag får i anledning häraf endast erinra, att tillräckliga garantier äro lemnade i det nya lagförslaget, och att det dessutom, enligt detsamma, komme att bero på Ståndet, antingen tryckningen skulle ske i utförlighet eller i justeradt sammandrag.
Jag går Hr Cederschjöld till mötes med att antaga, det jag kan hafva oriktigt uppfattat hvad jag trodde innebära en motsägelse, och detta torde ej erfordra någon vidare förklaring; men jag begär få veta, 3i Den i Februarii f. m. om vi nu oförmärkt öfvergått till Grundlagsfrågan.
Jag tror, att densamma ej kan förekomma förr, än sedan Landtm. med de andra Talmännen bestämt en samtidig föredragning inom alla Stånden, och discussionen i hufvudfrågan är då nu en öfverflödighet.
Upplästes det uti Constit.-Utskrs Memorial N:o 70 vid sista Riksdag intagna förslag till förändrad redaction af första perioden i 5g §. Riksd.-Ordn.
Sedan Hr Landtm, nu låtit uppläsa det livilande förslaget, har han sålunda tillåtit, att ämnet får komma under discussion, och jag begär alltså, att proposition må framställas, huruvida Ståndet önskar att genast företaga Grundlagsfrågan till afgörande.
Jag instämmer med de Ledamöter, som anse Protocollen böra tryckas i sammandrag, men utbeder mig att få göra några anmärkningar i afseende på sakens behandlingssätt.
Derest vi bifalla den hvilande Grundlagsfrågan, om Protocollsfryckning i sammandrag må äga rum, så återstår dock att sedan bestämma huru den skall ske.
Bästa sättet dertill är ej ännu utredt eller föreslaget och erfordrar förberedelse och betänketid.
Om vi således blott uppehålla ois vid frågan oiiij så förekommer, att Const.- Utsk. vanligen till
Ståndens afgörande anmält hvilande grundlagsfrågor, och att Stånden, ehuru ämnena varit färdiga till afgörande, likväl icke upptagit dem till pröfning, förrän de tillika med Utsk:s missiv hvilat på bordet, såsom andra Utsk:s-betänkanden.
Om denna formalitet blifvit iakttagen, då Constit.-Utsk. anmält ett grundlagsförslag till afgörande, så bör den väl äfven iakttagas, då en enskild Stånds-ledamot, såsom Hr Cederschjöld, gjort dylik anmälan.
Cederström och andra värda Ledamöter uti frågans begärande på bordet, på det man först i kommande plena må kunna fatta beslut såväl i afseende på frågan om som huru.
I conseqvens med min nyss yttrade noggrannhet om formerne, samt förenande mig uti att begära frågan på bordet, hemställer jag, då vi sålunda nu äro minst tre, som yrkat bordläggningen, om det icke vore en oformlighet, i fall frågan icke komme att hvila.
Lika med PresteSt. önskar jag, att den förevarande frågan, så fort som möjligt, må afgöras; men jag förenar mig med Ilr Cederschjöld deruti, att sådant icke kan ske på annat sätt, än att beslut i afseende på den hvilande Grundlagsfrågan fattas, och dennas företagande anser jag icke behöfva föregås af någon vi - Den 4 Febrnarii f. m. 33 vidare åtgärd af Constit.-Utsk. eller öfverenskommelse i Talmans-conclaven; men jag tror likväl, att den å bane bringade Grundlagsfrågan ieke i detta Plenum kan förekomma till afgörande.
Hindret härför ligger i 28 §.
Ii i tid.- Ordn.
Der står nemi., att alla mål, innan de in Pleno företagas, skola vara uppförde å föredragnings-lista.
Iakttagandet af denna föreskrift är af största vigt, helst när det angår en Grundlagsfråga; och oaktadt det icke kan sättas i fråga under vår närvarande Landtm., kan dock i en framtid den Landtm, finnas, som möjligen skulle passa på att företaga ett vigtigt ärende, då Ståndet vore fåtaligt tillstädes, och sålunda genom öfverraskning åstadkomma ett önskadt beslut.
Jag anser altså frågan först böra uppföras på bordlistan, då, hvad jag ock nu hemställer, densamma i nästa Plenum kan tili afgörande förekomma.
Hr Gr. o. Landtm, förklarade, att frågan, till följd af derom gjord begäran, komme att hvila på bordet.
Jag hemställer till Hr Gr. o. Landtm., huruvida det är PresteStrs Prot.-Utdr., eller den discuterade Grundlagsfrågan, som blifvit lagd på bordet.
Ex. Hr Gr. o. Landtm, upplyste, att det var såväl PresteStrs ProL-Utdr. som frågan om skyndsamt afgörande af det sedan sista Riksdag hvilande förslag till förändrad rcdaction af irsta delen af 5g §.
Riksd.-Ordn., hvilka komme att hvila på bordet. H. R. o.
Ad. åtskiljdes kl. 11 f, m.
Tisela gen den 4 Februarii 1834* Plenum kl. io f. m.
Hrr Electorers listor till val af Ledamöter uti samtlige de uti Riksd.- och Ridd.-Ordningarne föreskrifne Utskott; och hefunnos hafva blifvit utsedde till Ledamöter i Constitutions-Utskottet:
Nro 366.
Ehrenborgh, Casper Wilhelm; — 1115.
Hr Gyllenhök; Fullm.
Hr Hedenstjerna, Otto; — ii 17.
„ Cederschjöld, Pehr Gustaf; — i5q4- „ von Heyne, Georg; — 1741* n Wolffelt; Fullm.
Spens, Carl Gustaf; — i979> » Brakel, Gustaf Anton. 1 H. 5 Den 4 Februarii f. m. Stats-Utskottet: 220.
Frih.Palmstjerna, Carl Otto; 283.
Silfverskjöld, Carl; 338.
„ Tersmeden, Wilhelm Fredrik; 302.
Hr von Post, Adolph Ludvig; 814.
„ Gyllenhaal, Lars Herman; ig36.
,, von Stockenström, Erik; 2176.
„ Linderskjöld; Fullm.
Gr. Hamilton, Gu staf Wathier; 2178.
„ Edelsvärd; Fullm.
Hr Lagerheim, Gustaf; 2297.
„ Tamm, Pehr Adolph. Bevillnings-Utskottet: 3.
Gr. De la Gardie, Axel Gabriel; 90.
,, von Hermansson, Carl; 20. -Frih.Bonde; Fullm.
Gr. von Fersen, Hans; 99.
„ Hamilton af Hageby, Hugo Adolph; 34.8. „ von Strokirch, Johan Herman; 376.
„ Kaatzou, Johan Albert; 4g4- Hr Croneborg, Carl Johan Didrik Ulrik; 862.
„ Gyllenkrok, Göran; 2i5o. ,, von Hohenhausen, Michael Silvius; 223o.
„ Hagströmer, Jacob Wilhelm; 2287. „ af Role'n, Johan Samuel; 23oo.
Sandelhjelm, Paul. Banco-Utskottet; 319.
Frih.af Nordin, Carl Johan; 377.
,, Reuterskjöld, Axel Didrik; io33.
Hr Hammarhjelm, Carl Fredrik; i43o.
Hr von Troil, Emil; 1736.
„ Hallenborg, Carl Johan; 1798.
,, Bruncrona, Gustaf Adolph; 1985.
„ Nordenankar, Fredrik Wilhelm; 220g. „ af Harmens, Henrik Otto; 2275.
„ Lefren, Johan Pehr. Lag-Utskottet; 170.
Frih.Sack; Fullm.
Stael von Holstein, Otto Wilhelm; 5io. Hr Drakenhjelm; Fullm.
Sparre, Gustaf Adolph; 2219.
„ Rothoff, Birger Fredrik; 23o5. „ von Sydow, Axel Reinhold.
Allmänna Besvärs- och OecouomiUtskottet: 5i.
Posse, Arvid; 92.
„ Horn af Åminne, Claes Fredrik; Den 4 Februarii f. m. 35 N:o n7.
Gr. von Stedingk; Fullm.
Cederström» Jacob; — 126. 5? vojt Platen, Baltzar Julius Ernst; — 44- Frih.Wrede, Fabian Jacob: 114. 55 Hummerhjelm; Fullia.
Hr von Wahren- dorff, Martin; — 21 5.
Hr Ramsay, Otto Johan Henrik; — 456.
Aminoff, Johan Fredrik; — ,579- 55 Lindencrona; Fullia.
Hr Gyllenhaal, Carl Henrik; — 2248. 55 af Forsell, Carl Gustaf; — 2255. 55 af Pontin, Magnus Martin; 2279. 55 af Tannström, Nils Magnus. Expeditions-Utskottet: — 133.
Snoilsky, Nils; — 1612.
Hr Grundelstjerna, Axel Wilhelm; 2195. »> Edelstam, Fabian.
Riddar hus-Utskottet: — 106.
Gr. Strömfelt, Hans Fredrik; — 155.
Frih.Stael von Holstein, Fabian Wilhelm; — .83. ?» von Albedyhl, Carl Gustaf; — 272. 55 Hermelin, Carl Samuel; — 776.
Hr Gyllenhammar, Axel Fredrik; — 844- 55 Tigerklou; Fullm.
Frih. von Friesendorff, August; — io55. 55 Bråkenhjelm, Pehr Reinhold; — ,598. 55 Svedenborg, Carl Gustaf; — 1789. 55 Ridderhjerta; Fullm.
Gyldenstolpe, Carl Albert; .. 193 I. 55 von Echstedt, Carl; *992- 55 Lagerstråle, Gustaf Rudolph, genom lott- ning med N:o 1760 Herr Reutercrona; Fullm.
Gr. Ridderstolpe, FredrikUlrik.; — 2010 55 af Geijerstam, Claes Erik.
Cederström, Jacob: I den ordning 23 §. Ridd.-Ordn. föreskrifver, får jag anmäla, att jag afsäger mig det rum, hvartill jag blifvit utsedd i Oeconomi-Utskottet.
De la Gardie, Axel:
I anledning af samma §. får jag anmäla, att jag afsäger mig att vara Ledamot i Bevillnings-Utskottet.
Hr A min o ff, Johan Fredrik , Frih. von Friesendorff, August, samt Hr von Echstedt, C ar 1, alsade sig det dem lemnade förtroende att vara Ledamöter, den förste uti Oecon.-Utsk. och de tvenne sednare uti Ridd.-Utskottet.
Företogs kl. half till 11 f. m. val af Bänkmän efter följande Ilerrar, hvilka blifvit till Electorer utsedde, nemligen: 36
Den 4 Februarii f. m. tf:o 13 r. Gr. De Geer till Löfsta, Carl; — 5g.
Fx-ih.Rålamb, Claes; .— 110.
Y) Taube, Carl; — 336.
Ehrenboi-gh, Casper Wilhelm; -— 302.
Franc Spai’re, Bengt Erland; — 687.
Hr von Post, Stafs; — 862. Y) Gyllenkrok, Göran; —. 1117.
Cederschjöld, Pehr Gustaf; — i%4- yy von Heyne, Georg; 4— 1936.
JJ von Stockensti-öm, Erik; — 2176. 5) Lindei’skjöld; Fullm.
Hamilton, Gu- staf Wathier; — 2218. von Weigel, Christian Ehrenfi-ied; — 2275.
Lefre'n, Johan Pehr; — 2297.
Tamm, Pehr Adolph. och befunnos efter valförrättningens slut till Bänkman hafva blifvit utsedde för S. te Bänkm.-s-Afd.
W:o no. Gr. Liljencrantz, Gust. Fredr.; 7:de Bänkm.-s-Afd. N:o 44- Frih. Wrede, Fabian Jacob, genom lottning med Frih. Posse af Säby, Christer; 8:de Bänkm.-s-Afd. N:o io5.
Strömfelt, Carl Melcher;, l6.-de Bänkm.-s-Afd. N:o 35g.
Frih. afKlintebei'g; Fullm.
Hr af Klinteberg, Otto Wilhelm; 1j.de 25:te Bänkm.-s-Afd. N:o y65.
Hr Charpentier, Jean Toussaint; 26:te Bänkm.-s-Afd. N:o 8y3.
Hr Hägerflycht, Gust.
Adolph; 3o.de drik, genom lottning med ili3.
Hr Tretfenberg; FulLm.
Gr. von Rosen, Axel; 34--de Bänkm.-s-Afd. N:o i586.
Hr Raab, Axel Arvid; 3g.-de Bänkm.-s-Afd. N:o 1936.
Hr von Stockenström, Erik; 4-5.-te Bänkm.-s-Afd. N:o 2175.
Ilr Linderskjöld; Fullin.
Gr. Hamilton, Gust. Wathier; 4y.-de Bänkm.-s-Afd. N:o 2202.
Hr Möllerhjelm, Axel; 4-9 'de Bänkm.-s-Afd. N:o 227g.
Hr af Tannström, Nils Magnus; 5o.de Justerades ett Prot.-Utdrag, innefattande ett af R.
<x Ad. den 1 dennes fattadt beslut. X nyo föredrogs och remitterades till Stats-Utsk. K.
Mrs den 22 sisth Jan. afgifne och den 3i i samma månad på bordet lagde Nåd.
Proposition om StatsVerkets tillstånd och behof.
Remitterades till Lag-Utsk. R. H.
St:s Justitia»-Ombudsmans den 1 dennes på hordet lagde Riksdags-Berättelse af den i5 nästl.
Den 4 Februarii f. m. 37 Yid förnyad föredragning af Tryckfrihets-Committeens den i5 sistl.
Jan. afgifne och den 1 dennes på bordet lagde Memorial, angående verkställd tryckning af Grundlagarne och i83o års Riksdags-Beslut, beslöt It. o. Ad., att samma Memorial borde läggas till handlingarne.
Till pröfning företogs Ilögv.
PresteSt:s den 1 dennes på bordet lagde Prot.-TJtdr. af den 21 sistl. Jan., hvaruti Ståndet inbjudit sina MedStänder att med detsamma instämma uti åtskilliga af Ståndet yttrade önskningar, i afseende på medel att tillvägabringa minskning uti en del Riksdagskostnader.
Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade sig anse lämpligast, att detta Prot.-Utdrag, såsom innehållande flera frågor, punktvis föredroges.
Den uti PresteStrs Prot.-Utdr. upptagne fråga om uppskof med Protocollens tryckning torde lämpligast företagas i sammanhang med det sedan sista Riksdagen hviiande förslag om tryckningen af dessa Protocoll. Hvarefter Frih.
PresteSt:s oss meddelade Prot.-Utdr. vittnar om en sparsamhets-anda för det allmänna, som vi böra gilla; men jag tror icke, att vi derföre böra hvarken glömma eller eftergifva något af den rättighet, som hvarje af RiksSt. äger, att sjelf bedöma sina behof och sjelf ang:de dem besluta.
Det gifves, mine Herrar! en skillnad emellan hushållning och mesqvinerie.
Den förra är en dygd, men det sednare en svaghet; och ingenting är naturligare, än att olika förhållanden erfordra olika kostnader.
Indragandet af Landtnäs och Talmännens representations-middagar, till hvilka Staten i alla tider bestått kostnaden, derföre att hos våra fäder förenade sig begreppen om all hög värdighet med tankan att den fordrade en motsvarig depens,— detta indragande må gerna äga rum; men från våra Landtmts-soirder, denna sammanhållningspunkt för det inbördes umgänget oss emellan, från dem anser jag oss icke böra afstå. R. o. Ad:s personal vid denna Riksdag uppgår till ett antal af mera än 4^°, sammankomne från Rikets alla provinser.
För detta talrika
Stånd är det dock ett behof, en allmänt nyttig nödvändighet, att ett ställe gifves, der Ledamöterne kunna råkas, göra hvarandras bekantskap, utbyta tankar, för att derigenom sammanjemkas till öfverensstämmelse i allmänna ämnen.
Lika nödvändigt är det, att detta ställe är något annat än en Tobaks- och Öl-klubb, som skulle af ingen besökas.
När man besinnar 38 Den 4 December f. m. detta, och besinnar, att då de andra Ståndens Ledamöter äga all deras Riksdagskostnad ersatt af deras Committenter, så är hvarje Adelsmans sådan kostnad hans enskilda uppoffring; när man vidare besinnar, att då Staten består de andra Stånden deras samlingsrum, deras Betjening och deras Klubbar, så består R. o. Ad. sjelf sitt Riddarhus och sin ordinarie Betjening, för hvilken orsak hvarje Adelsman erlägger en årlig bevillning, som är ensam för dem; när man eftersinnar allt detta, så synes det ej vara för mycket begärdt, att Staten består våra soireer, hvartill kostnaden, hvart femte år, är af ingen betydenhet: och jag kan slutligen ej underlåta att anmärka den besynnerlighet, sorn visar sig deri, att man, på samma gång som man klandrar, att LandtAdeln icke nog mangrannt infinner sig, dock sätter, snart sagdt, en passion uti att fråntaga de Adelsmän, som inställt sig, den enda agrement, som Staten bestått dem, den, att ej behöfva passera alla aftnar på Källare och Värdshus.
— Men då jag sålunda tillstyrker, att vi behålla våra Landtmts-soiréer, tillåter jag mig att derjemte göra några erinringar, åt hvilka jag önskade att något afseende kunde lemnäs. Jag har ofta besökt Landtm:s-soire'erne, men jag har ännu aldrig någon enda gång begagnat mig af soupeerne derstädes; och detta veta alla mina Medbroder, som sett mig der.
Jag har af sådan orsak ej tagit kännedom om deras mera eller mindre tarflighet; men, ehuru jag anser allt afseende derpå för en småaktighet, går jag gerna den spartanska andan till mötes, och ville alltså hos II.
Exc. Hr Gr. och Landtm, vördsamt hemställa, att om i sådant afseende någon rättelse är af nöden, som jag likväl icke tror, befallning derom kunde gifvas.
Jag vågar dessutom föreslå, att H.
Exc. ville genom Talmännen inbjuda de andra Ståndens Ledamöter till ett lika begagnande af våra soireer; och slutligen begär jag, att de dagar, då Adelns plena räcka längre än till kl. 7 på aftonen, soireerne för sådana dagar må varda afsagde och rummen tillslutne.
Beträffande antalet af våra Cancellister och deras aflöning, så kan jag icke förmå mig att finna detta ämne förtjena något annat afseende, än att vi behålla dem vi antagit och låta dem tillgodonjuta de ganska måttliga arfvoden, som dem tillkomma, i enlighet med hvad vid sista Riksdag ägt rum.
Med den siste värde Talaren är jag af olika tanka i några afseenden, hvilka jag vördsamt utbeder mig få nämna.
Jag tror nemligen, att La nd tm:s-sou pe"erna icke utgöra något motiv för detta Stånds Ledamöter att infinna sig vid Riksdagarne.
Då dessa soupeer tillskynda StatsCassan ganska betydliga kostnader, anser jag denna fråga böra af Representanterna be - Den 4 Februarii f. m. 3g hjertås.
Jag har, lika med den värde Talaren, bevistat Landtm:s-klubben, men med föresatts att icke begagna mig af soupderna, och anser mig derföre lika ojäfvig som han att yttra mig i detta ämne.
För min del gillar jag fullkomligen den åsigt, att Landtmrsklubben icke bör blifva en Tobaks- och Ölklubb, men å andra sidan vill jag ej heller, att den blir blott en Spel- och Matklubb.
Jag medgifvei, att Ståndet har behof af en samlingsplats, der jag väl får lof medgifva, att spelbord må finnas, blott ett bord lemnäs ledigt för de couranta Riksdagshandlingarne.
Tillika med soupe'erna skulle säkerligen en del af spelborden försvinna.
Jag har deltagit i åtgärderna till åstadkommande af en gemensam
Klubb för alla fyra Stånden; men, oansedt all ospard möda, har sådant icke lyckats, hvilket jag likväl så mycket hellre skulle önskat, som K. o.
Ad. för närvarande icke äger någon egentlig Klubb; ty såsom sådan kan jag icke erkänna Landtm:sklubben i dess närvarande skick, der stora salonen upptages af spelbord och de Ledamöter, som besöka Klubben för att meddela och utvexla sina tankar, i det mindre rummet skola sakna tillräckligt utrymme.
Enskilda Ledamöter skola derföre associera sig om en särskild Klubb. Ståndet får då icke en Klubb blott; och jag har hört den opinion yttras, att
Parti-klubbar derigenom nödvändigt skulle bildas, en Oppositions- och en Ministeriel klubb.
Sjelf har jag hvarje afton besökt Klubben, men alltid med lika liten fördel; och styrkes jag af denna erfarenhet än ytterligare i min nyssnämnde förmodan, att följden blir, alt flere Ledamöter förena sig om ett särskildt samlingsrum.
Att inbjuda de öfrige Stånden att deltaga i våra sammankomster, derom förenar jag mig med den siste värde talaren, men tror, att om soupeerna bibehållas, vi derigenom tillskynda Staten en ökad kostnad.
AfskafFas åter soupe'erna och rummen upplåtas endast till samlingsställe för öfverläggning och ömsesidigt meddelande, är jag förvissad, att större delen af Stånden der skola sammankomma.
Jag har nu. yttrat min öfvertygelse, men vill likväl icke inskränka mig blott till den framställning, att Landtm:sklubben måtte åtminstone alla pleni-aftnar vara tillsluten.
Till stöd för den tanke, att Klubben pleni-aftnarne må stängas, vill jag anföra ett exempel:
Det hände nemligen vid ett tillfälle under sistl.
Riksdag, då, om jag minnes rätt, Hr af Wingårds Motion om Drawback discuterades, att större delen af R. o. Ad:s Ledamöter kl. ett qvart till 10 begifvit sig till soupéen å Landtm:s-klubben.
Händelsen gjorde, att discussionen utdrags till denna tid; och då Motionen nästan mangrannt bestriddes, begärdas votering, hvartill Hr af Wingård från 4° Den 4 Februari-i f. ra.
Klubben hemtade några vänner och med några rosters pluralitet dicterade beslutet tvärtemot Ståndets allmänna tanka.
Efter ett sådant exempel torde det finnas både billigt och nödvändigt, att Klubben pleni-aftnarne stänges.
Under sista Statsrevision hade jag tillräckligt tillfälle att förvissa mig om betydligheten af de kostnader, Riksdagarne medtaga.
Af dem utgör representalions-kostnaden en icke ringa del.
De medel, som utgått från StatsVerket till omkostnaderne för sista Riksdagen, öfverstiga 400,000 R:dr, hvaraf representationskostnaderne uppgingo till 70,000 R:dr.
PresteSt:s förslag, att minska dessa kostnader, billigar jag i flere afseenden; men jag anser onödigt att nu utförligare yttra mig derom, då min särskilda tanka i ämnet finnes intagen i StatsRevisionens handlingar.
I anledning af förevarande Utdrag af PresteSl:s Protocoll får jag dock nämna, att det synes påkalla flera åtgärder, och i afseende på den första punkten, som angår representations-kostnaderne, förenar jag mig med den sista värde talaren deruti, att Landtm:ssoupe'erne böra indragas, för hvilken mening jag anser tillräckliga skäl vara anförda.
Rummen kunde i sådant fall upplåtas till en gemensam
Klubb för samtlige RiksSt. och på detta sätt ändamålseniigare användas.
Dernäst rörer ifrågavarande förslag andra indragningar; men hvad frågan om Ståndens Cancellier angår, finner jag den böra bero på hvarje
Stånd särskildt, och är jag säker, att flere Cancellister, än som erfordras, icke blifvit hos R. o. Ad. antagne.
Frågan om Utskottens Betjening bör deremot behandlas af StatsUtsk., och dervid har jag trott mig böra göra endast den anmärkning, att, oaktadt det vid sista Riksdagen inträffade, att flere Utskott före Riksdagens slut] fulländade sina arbeten, Betjeningen hos dem likväl fick åtnjuta arfvode till Riksdagens slut, hvilket jag anser hafva varit orätt och hvarpå StatsUtsk:s uppmärksamhet bör fästas.
Hvad' slutligen angår tryckningen af Protocollen, så får jag, då ett förslag derom, under N:o 70, från Gonstit.
Utsk. vid sista Riksdagen, ligger på R. o. Ad:s bord, tillstyrka bifall till detta förslag och hemställa, att det måtte till afgörande företagas, så snart H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, finner tiden sådant tillåta, samt att beslutet derom må de öfriga Stånden communiceras.
Om den discussion, som här förefaller, stannade inom oss, skulle jag iakttagit tystnad; ty hvad som är med sanningen enligt, eller derifrån afvikande, känna vi alla, mine Herrar!
Lika med den värde Talare, som näst efter mig yttrade sig, vill jag fritaga hvarje Ledamot af detta Stånd från Dea 4 Februarii f. m. 4i från blotta möjligheten att någonsin kunna ledas af ett motiv, så Iumpet som det, om soupeerna finnas eller icke.