Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I hufvudsaken förekommen af Frih. af Ugglas, har jag endast velat påpeka att, om R. o. Ad., såsom en ledamot här har yttrat, icke allenast först skulle betala sin skuld, utan äfven samla en fond, för att kunna vidtaga någon åtgärd i afseende å ifrågav:de byggnader, man skulle få vänta ganska länge.
Då jag heller icke kan ingå på den uttalade åsigten, att man borde vänta till nästa riksdag, emedan man äfven då skulle få vänta icke allenast de 3 åren emellan de båda riksdagarne, utan äfven den tid, som komme att åtgå för hyresgästernas uppsägning, afflyttande och byggnadernes nedrifvande m. m,, så anser jag att rättast och bäst vore att nu genast någonting i ifrågav:de afseende besluta.
Då jag tillika tror mig hafva märkt att de flesta föreg:de talare hafva yttrat sig för att någonting bör åtgöras, inskränker jag mig till att förena mig med Frih. Cederström.
För att undvika en mångfald af propos:r, afstår jag från mitt yrkande och förenar mig med Gr.
Björnstjerna i anhållan om återremiss.
Man kan väl svårligen förutsätta annat än att, då R. o. Ad. vid sednaste riksdagen lemnade sitt bifall till Gr.
Lagerbjelkes motion i fråga om Riddarhusgårdens ordnande, R. o.
Ad. äfven gjort sig beredd på den uppoffring af inflytande hyresbelopp, som nu ingå till Riddarb.-kassan för de gården omgifvande byggnader, hvilkas borttagande är första vilkoret för det i motionen afsedda ändamålets vinnande.
För min del kan jag icke finna, att några sedan sednaste riksdag timade händelser eller förändrade förhållanden kunna anses nu utgöra skäl för R. o. Ad. att icke vidblifva sin då härutinnan uttalade åsigt.
Några oförutsedda utgifter eller förluster hafva icke drabbat Riddarh.-kassan, och hvad angår Riddarhusgårdens ruskiga utseende, lärer väl ingen vilja påstå, att detta sedan sista riksdagen så förmånligt förändrats, att hvarje åtgörande för dess bringande till mera harmoni med den ståtliga Riddarhus-byggnaden numera kan anses obehöfligt.
Hvad angår den mycket omtvistade kassans ställning, så anhåller jag att få fästa Hrrrnes uppmärksamhet derå att, om den af mig föreslagna förändringen vidtages den 1 April 1864, Riddarhus-kapitations-afgiften för ännu 2 år influtit och skulden, 266 Den 21 Meri. nu uppgående till 46.000 rdr, minskats lill 21,060 rdr.
Om derå räknas 5 proc:s ränta, utgör den erforderliga årliga ersättningen till kassan: ränta 1,050 rdr. ersättning för förlorad hyra; samt ersättning till Riddarh.-Sekret. och vaktmästare, utöfver Riddarh.-kassans egen förmåga att densamma godtgöra . . . 3,000 rdr.
Summa 4,050 rdr.
Om nu till Riddarlmsgårdens ordnande, på det af mig föreslagna sätt, erfordras, utöfver hvad de gården omgilvande byggnadernas försäljning torde inbringa, en summa af 2,000 rdr, skulle sål. d. 1 April 18<'4 skulden utgöra 23,000 rdr; den årliga utgiften (ersättningar, ränta m. m) 4,050 —; tili hvilka summors gäldande man hade att tillgå den med 12,500 rdr årligen ingående kapitations-afgilten.
Jag för min del kan således icke finna kassans ställning utgöra något hinder för det önskvärda målets vinnande.
Den beräkningen är ju ganska lätt. att med en summa af 8,450 rdr amorteras en skuld på 23,000 rdr på omkring 2| år.
Vådan är således icke särdeles stor och, om icke oförutsedda olyckor drabba Riddarh.-kassan, kan kapitations-afgiften redan vid nästkommande riksdag nedsättas.
Jag får derföre förena mig med dem, som yrkat återremiss, på det att Utsk:t må lemnäs tillfälle att inkomma med fullständigt kostnadsförslag för ett ordnande af Riddarhusgården i den syftning, jag i min reservation föreslagit, samt med fästadt afseende å att denna plan för ifrågavide ordnande af platsen först den 1 April 1864 skulle utföras.
Frih, Bennet, Carl Steffan:
Jag ber om förlåtelse att jag ännu en gång upptager tiden, men då det är en eller annan af eder, Mine Hrr! som satt i fråga att man skulle kunna af den nu antagna kapitationsafgiften använda något till gårdens ombyggnad eller planering, så ber jag att få erinra om hvad K.
Brefvet af den 5 Februari 1858 innehåller i detta afseende.
Likvisst får jag nämna, att den person, af motsatt tanke med mig i denna fråga, som ölverlemnat det i min hand, ej var säker på huru det lyder. R. o. Ad. behagade således finna, att ej ett öre af kapitationsafgiften kan, så vida man vill handla rätt, användas förr än den skuld är betald, hvari Riddarhuset häftar.
Jag vidhåller så mycket kraftigare och bestämdare detta, som jag var den olyckliga varelse, som först upptäckte nödvändigheten af reparationen å Riddarhusets grund.
Bennet, Otto Reinhold; På det att krafterna måtte blifva koncentrerade, instämmer jag med de Hrr, som yrkat återremiss.
Alldeles i motsats till Frih.
Bennet, kan jag icke finna, att det K.
Brefvet säger annat än att, då kapi - Den 21 Mer*.
267 tationsafgiften var förut 1 rdr banko och nu blifvit förböjd till 5 rdr, det är denna förhöjning, som blifvit beräknad i och för kostnaderna för grundens omläggande.
Jag tror icke det finnes nåsot bestämdt förbud för att kapitationsafgiften tillsvidare skall kunna utgå.
Det kan naturligtvis i framtiden stå R o. Ad. fritt att besluta en förökad fast kapitationsafgift, — och i så fall skulle jag önska att den bestämdes till 4 rdr, — men för närv:de kan kapitationsafgiften af 5 rdr icke användas till något annat än till skuldens betalande.
Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad, yttrade Hr Gr. o. Landtm., att derunder hade yrkats dels bifall till Riddarh.-Utsk:ts förev:de Utlåt., dels af Hr von Knorring att R. o. Ad., med afslag derå, skulle fatta följande beslut: »l:o att de nu å Riddarhusgården befintliga byggnader, utom den som innehåller pannan till värmeapparaten, skola borttagas samt platsen ordnas i enlighet med Professor Scholanders första förslag (Riddarh.-Direkt:ns berättelse pag. 109), dock med undantag af stenportalen emellan de små paviljongerne, i hvars ställe en prydlig jernport må uppföras; 2:o att Riddarh.-Direktm, som eger att inom föreskrifven tid uppsäga den nuv:de hyresmannen af flygelbyggnaderna till afflyttning den 1 April 1864, derefter bör gå i författning onr ifrågav:de arbetens utförande, på det sätt Direktm kan finna lämpligast; 3:0 att kostnaden härför skall bestridas af Riddarhus-reparationsfonden, som eger att, då sådant erfordras, upplåna medel från andra under
Direktms förvaltning ställda fonder; 4:o att den årliga brist i Riddarh.-kassan, som till följd af den mistade hyresinkomsten af de nuv:de flygelbyggnaderne kan uppkomma, skall ersättas nämnde kassa utaf de årligen inflytande kapitationsafgifterne; och 5:o att Riddarh.- Utsk:t eger att, efter
Direktms hörande, inkomma med förslag till den ersättning åt Riddarh.-Sekret, för minskade bostäilsförmåner, som kan finnas vara med billighet öfverensstämmande»; och dels slutligen af flere ledamöter, att Utlåt:t skulle till Utsk:t återremitteras.
Härefter framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Utlåt:t, hvartill svarades många ja och nej i blandning, sedermera propos. på afslag derå och bifall till Hr von Knorrings ofvan omförförmäldte förslag, då svaren utföllo med många nej, jemte ett eller annat ja, och slutligen propos. på återremiss af merberörde Utlåt., hvilken propos. besvarades med många både ja och nej; hvaruppå Hr Gr. o. Landtm, förklarade sig hafva funnit den sednast gjorda proposm vara med öfvervägande ja besvarad.
268 Den 2!
Sedan votering blifvit begärd samt Hr von Knorring begärt ordet och förklarat sig afstå från sitt särskilda förslag och förena sig med dem, som påyrkat återremiss af Utlåtit, uppsattes och justerades följande voter:s-propos.: »Den som bifaller Riddarh.-Utsk:ts Utlåt.
N:o 6, ang. väckt fråga om ordnande af Riddarhusets gårdsplan och deromkring liggande byggnader, röstar
Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner nej, återremitterar R. o. Ad. nämnde Utlåt.» Sedermera företogs voteringen och befunnos vid dess slut rösterna hafva utfallit sålunda: Ja — 46.
Föredrogos och bordlädes nedannämnde, denne dag ankomna K. Propos:r, nemi.: l:o ang. antagande af en författning om nya strafflagens införande och hvad i afseende derå iakttagas skall; 2:o ang. pension å Allm.
Indragningsstaten för Direktören vid Landskrona straff-fängelse, Underlöjtnanten Carl Petter Westergren; 3:o ang. upplåtelse till Stockholms stad af kronan tillhörig mark, för anläggning af strandgata utefter Ladugårdslandsviken, från Nybron till Fredrikshof; 4:o ang. öfverlåtelse till staden Malmö af förra fästningsbastionen Nyköping; 5:o med förslag till ny Jagtstadga; 6:o ang. reseersättning och dagtraktamente till ordföranden och ständige ledamöterne i de nämnder, åt hvilka reglering af presterskapets aflöning i enlighet med Nåd.
Förordn. d. 11 Juli nästlidet år anförtros, samt om anslag till skrifbiträde åt dessa nämnder; 7:o ang. rättighet för professorerne och öfrige lärare vid Carolinska Medico-Chirurgiska Institutet till pension å Rikets Allm. fndragningsstat, enligt de för civile embets- och tjenstemän i sådant afseende stadgade grunder; 8:o ang. tilldelande af pension från Allm.
Indragningsstaten åt Provincialläkaren i Herjeådalen distrikt Johan Ellmin; samt 9:o ang. pension från Rikets Allm.
Indragningsstat åt Adjunkten vid Wexiö högre Elementarläroverk, Magister Swen Sandberg.
Den 21 Mare. 269 Föredrogs ånyo Vä Hofi. Borgare-Stis d. 14 oell 16 dennes bordlagde prot.-utdr.
N:o 234, innehållande inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att instämma uti Borgare-Stis beslut i afseende å Banko-Utsk:ts hemställan i sednare delen af Utlåt, N:o 26, i ani. af väckta motioner ang. skyldighet för K.
Stirs bank att lill ett bestämdt pris utlemna omyntadt silfver.
Sedan undertecknad, uppå begäran af Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr., meddelat den upplysning, att Preste-och Bonde-St:n redan antagit en ifrån B. o. Ad. till Med-St:n åflo tori inbjudning att förena sig lili R. o. Adis, från Borgare-St:s mening afvikande beslut, rörande den ifrågavide delen af Banko-Utskits Utlåt.
N:o 26, yttrade Frih.
Jag anhåller att, då 2 Stånd beslutat att antaga K. o.
Adis inbjudning i denna Iråga, detta prot.-utdr. ej måtte föranleda till någon annan åtgärd, än att läggas till handlingarne.
Ofverläggningen ansågs slutad och Hr Gr. o. Landtm yttrade, att R. o. Ad. vid det nu upplysta förhållande torde finna det föredragne prot.-utdrit icke kunna föranleda till annan åtgärd än att läggas till handlingarne.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Stats-Utskits den 18 dennes bordlagde Utlåt.
Nio 66, ang. reglering af utgiflerne under riksstatens fjerde hufvudtitel.
Föredrogos och biföllos Stats-Utskits den 18 dennes bordlagde
Utlätm:
Nio 71, r ani af väckta motioner angide rättighet till skatteköp af Wisingsö skolegodshemman; och Nio 72, i ani. af K. M:s Nåd.
Propos. angide upplåtande af en del utaf Slottsträdgården i Halmstad till tomt för ny elementar-läroverksbyggnad derstädes.
Föredrogs och lades till handlingarne samma Utsk:s d. 18 dennes bordlagde Utlåt.
Nio 73, i ani af K. M:s Nåd. remiss å Dess och Rikets Karnmar-Colliii berättelse om Sala silfververks ränteersättningsfond för redogörelsetiden ifrån den 1 November 1859 till samma dag år 1861.
270 Dea 21 Man.
Föredrogos och biföllos samma Utsk:s d. 18 dennes bordlagde Ullåt:n: N:o 74, i ani. af väckt motion om eftergift al kronans rätt till danaarf efter enkan Anna Maria Lundgren, född Bergström; N:o 75, i ani. af väckt motion ang:de eftergift af kronans rätt till danaarf efter aflidna hustru Johanna Catharina Grenqvist, lödd Isberg; och N:o 70, i ani. af Iv. M:s Nåd.
Propos. ang:de föreslagen utvidgning af Uplands regementes mötesplats Polacksbacken.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Sammansatta Stats- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts den 18 dennes bordlagde Betänk.
N:o 21, i ani. af väckta motioner om skjutsningsbesvärets ordnande.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Lag-Utsk:ts den 18 dennes bordlagde Betänk.
N-o 28, i ani. af väckta motioner om ändring i föreskrifterna rörande ogift qvinnas myndighet.
Föredrogos och lades till handlingarne Lag-Utsk:ts deri 18 dennes bordlagde Mem:r: N:o 29, i ani. af återremiss utaf Utsk:ts Betänk.
N:o 27, öfver väckta motioner om förändring i föreskrifterna ang:de nattvardens begående; och N:o 30, i ani. af återremiss utaf Utsk:ts Betänk.
N:o 25, öfver väckt motion om ändring i lagens stadganden ang:de morgongåfva.
Föredrogos, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Sammansatta Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts den 18 dennes bordlagde Betänkm: N:o 5, i ani. af väckta motioner om ändringar i nu gällande föreskrifter rörande vilkoren för afsöndring af jord; samt N:o 6, i ani. af väckta motioner om ändring i gällande stadganden i fråga om skyldighet att bygga och underhålla vägar och broar.
Anmäldes och bordlädes: Lag-Utsk:ts Betänk.
N:o 31, i ani. af dels K. M:s Propos. om antagande af en författning ang:de allmänt kyrkomöte, dels ock enskild motion i enahanda ämne; samt Den 26 Mari f. m. 271 Allm.
Besv- o. Ekon.-Utslcts Betänkm och Mem:r: N:0 104, i ani. af väckt tnolion derom, att, vid blifvande reglering af presterskapets löneinkomster, tionde icke måtte beräknas af tullmjölqvarnar, åtminstone ej i de förra Danska provinserna Skåne, Halland, Blekinge och Bobus län; N:o 105, i ani. af vackt motion om nedsättande af en komité för uppgörande af förslag till omorganisation af straffanstalterna i riket; N:o 106, lill Högv. Preste-St., i ani. af dess återremiss af Utskrts Betänk.
N:o 87. B. o. Ad. åtskiljdes kl. ^4 e. ni.
Thorsdagcn den 26 Mars 1863.
Justerades 4 prot.-utdrag för den 21 dennes, samt prot:t för den 31 sistl. Januari.
Gederström, Claes Henrik, uppläste en motion af följ:de innehåll: Sedan R. o. Ad. beslutat, att i anseende till den skuld, hvarför Riddarh.-kapitations-fonden häftar i och för de å Riddarhus-byggnaden redan verkstälda reparationer, till nästa riksdag uppskjuta frågan om sättet för Riddarhus-gårdens lämpliga ordnande, får jag vördsammast föreslå, det R. o. Ad. täcktes åt Riddarh.-Direktm uppdraga icke mindre att inhemta stadens vederb:de myndigheters yttrande i afseende å de åtgärder, staden torde vara benägen vidtaga med de staden tillhöriga tomt - 27 2 Den 26 Mars f. m. delar, som liega mellan Riddarhusets område och Mälaren, i den händelse II. o. Ad. beslöte en försköning af Riddarhusgården, eller i hvad mån staden tilläfventyrs skulle vilja deltaga i kostnaden för hela planens ordnande till en allmän promenadplats, — än ock att upprätta och Höglofl Ståndets pröfning vid nästa riksdag underställa fullständigt förslag till ordnande af Riddarhusets gårdsplan på ett fullt ändamålsenligt sätt, hvarvid Riddarh.-Direkt:» egde alt tillse, dels huruvida nybyggnad å tomten kunde vara i ett eller annat hänseende för Riddarhuskassan förmånlig eller för
Riddarhusets egna behof oundgängligen erforderlig; dels ork huruvida icke lämplig bostad för vaktmästaren kunde inom
Riddarhuset beredas och till följe deraf gårdens ordnande till parkanläggning på samma gång göra all nybyggnad i och för Riddarhusets egna behof öfverflödig och bäst uppfylla smakens fordringar på en med Riddarhus-byggnaden fullt harmonierande gårdsplan; — hörande Riddarh.-Derektm derjemte, med fästad uppmärksamhet derå, att Riddarh.-Sekret:ns löneviikor, just med alseende å möjligen blifvande förändring med byggnaderne å Riddarhusgården, icke äro definitivt bestämda, taga i noggrannt öfvervägande, om och i hvad mån ersättning åt nämnde tjensteman för förlorade uthus skäligen bör ifrågakomma; samt med anledning häraf vid nästa riksdag äfven inkomma med förslag till definitivt reglerande af Riddarh.-Sekretms löneförmåner.
Föredrogs och remitterades till Lag-Utsk:t K.
M:s den 21 dennes bordlagde Nåd.
Propos. ang:de antagande af en författning om nya strafflagens införande och hvad i afseende derå iakttagas skall.
Propos. med förslag till ny jagtstadga.
Vid remissen af K. M:s Nåd.
Propos. om förnyad Jaetstadga anhåller jag att få bifoga några anmärkningar, hvilka här upptagas i den ordning, det nådiga förslaget dertill gifver mig anledning. § 10.
Bland rofdjuren, som i denna § äro uppräknade, anser jag ej att Lekatten, Gladan eller Fiskljusen böra upptagas; Lekatten eller Vesslan är visserligen rofgirig, och uppäter äggen, och äfven ungar i småfoglars bon, men gör en otrolig nytta genom den mängd råttor och möss, som af henne förtäres, och kan den, som varit så lycklig att uti sin ladugård få in en familj vesslor, Den 26 Mart f. m. 273 vesslor, vara säker på, att de vida mer skadliga råttorna försvinna.
Gladan, som af naturen är lat, angriper någon gång späda fogelungar, men lefver hufvudsakligen af amfibier och förruttnade ämnen; gladan är landtmannens säkraste förebud till vårens annalkande, och anser jag henne mera såsom en praktfogel, än som roffogel, och då vi hafva vida farligare roffoglar, hvilka icke äro uppräknade, anser jag henne icke bland de uppräknades antal höra förekomma, äfvensom fiskljusen, hvilken, i likhet med många andra af sitt slägte, hufvudsakligast lefver af fisk. § H, som afhandlar de olika tiderna för jagt, måste jag för hvarje der föreslagen tid genomgå.
Vi känna alla att ingen Svensk lag blifvit så illa efterlefd, och kari jag nära nog säga föraktad, som K.
Jagtstadga, af 1808.
Redan i Juni månad skonar ej krypskytten att från de späda ungarne först skjuta den lätt åtkomliga modren; men oaktadt de täta öfverträdelserna, utan undantag i nära nog hela landet, finnes dock villebråd ännu qvar, och i de orter, der på sednare åren stiftade jägareförbund vakat öfver nuvide jagtlags efterlefnad, har ock villebrådet i belydlig mån tilltagit.
Oaktadt vårt lands vidsträckta gränser emellan norr och söder, anser jag dock, att de i 1808 års Nåd.
Jagtstadga bestämda tider för tillåten jagt så mycket som möjligt böra bibehållas.
Hvad först elgen, de milda djurens prydnad i vårt land, vidkommer, så anser jag, alt den ej bör vara tillåten att skjutas, mer än en månad om året och det i Oktober månad; den tid torde annars ej vara långt aflägsen, för att framkalla ett särskildt förbud mot det utrotningskrig, som nu pågår.
Efter hvad jag hört, så lär icke mindre än 185 stycken elgar blifvit skjutna uti Jemtland under sistlidne hösts tillåtna jagttid; och säkert är, att ännu flera blifvit fällda, hvilka icke blifvit anmälda.
Uti ll:te §:n är enligt denna stadga elg tillåten att skjutas från och med den 1 Augusti till den 1 November, och hvarje jägare känner, alt elgjagten under denna årstid hufvudsakligast utföres med hundar; men enligt 18:de §:n är lös hund i skog och hagmark förbjuden till och med den 10 Augusti, och stå dessa §§ således i motsägelse till hvarandra.
För rapphönsen anser jag att tiden för dess skjutande bör utsträckas till November månad.
Under denna månad äro de fetast, och i hushållet mest välkomna, på samma gång som de äro för jägaren svårast att åtkomma.
Bäfvern borde för 10 år vara helt och hållet fridlyst; den var förr allmän i de norra länen och har jag varit i tillfälle att i Jemtland se lemningar efter dess bostäder; men, efter hvad jag nu hört, lärer detta för menniskan nyttiga och värdefulla djur endast sparsamt förekomma uti Westerbotten.
H. lil.
18 274 Den 26 Mare f. m.
För svan, gräsanden, ejdern, och dubbla beckasinen, som dernäst förekommer, är ('en tillåtna liden föreslagen att börja med den 10 Juli och således förbudet utsträckt med 9 dagar.
Blir jagtlagen strängt efterlefd, så anser jag alt den nuv:de tiden mer än gerna kari bibehållas, då allt för ofta, efter en tidig och tjenlig vår, gräsänderna och beckasinen^ äro fullt jagtbara den 2 Juli, synnerligast i de södra och mellersta provinserna.
Så väl sistlidna år, som 1861, sköt jag uti Södermanland flygtbara andungar deri 2 Juli.
Kjdern fredar sig sjelf.
Emellan midsommaren och början af Juli synes knappast en enda ejder i den inre skärgården; den är redan då med ungarne gången till sjöss , som det heter.
Elter hjort, rådjur, vildren, tjäder, orre, hjerpe och snöripa, vill jag äfven föreslå att den nuv:de tiden bibehålies, och således här äfven 9 dagar förr än hvad i den K.
Proposm är föreslaget; men bör i denna del af det nådiga förslaget namnet snöripa utgå, och endast ripa utsättas.
Vi hafva på vår halfö tvenne arter ripor, dalripan och fjellripan, sorn håda lika väl förtjena lagens skydd, hvilket lättast vinnes, om det mera allmänna ordet ripa i lagen angifves.
J)e i öfrige §§ förekommande tider, som måste ändras, om ofvan uppgifne och af mig föreslagne förändringar vinna Ständernas bifall, torde här vara öfverflödigt att särskildt för hvarje § påpeka. § 15. 1 denna § anser jag det vara nödigt, att der intages, att de jagt- och fångningsanstalter, der medgifves emellan d. 1 Oktober och 31 Maj, endast afse rofdjurs fångst. § 16.
Här ser jag ett totalförbud för den icke förbjudna morkulls- och enkla beckasins-jagten, som med dresserad rapphönshund bedrifves i hela Europa.
För hvarje jägare, som under våren besökt utlandet, är det icke obekant, hvilket lif bland jägarne uppstår, då morkullans ankomst och flyttning emot norden tillkännagifves.
Denna jagt är särdeles lönande för de södra provinserna, och då villebrådet icke är förbjudet, finnes ej skäl uti att genom lag göra jagten omöjlig; hvarföre jag vill föreslå, att denna § må lådén ändring, att den medgifver jagt efter morkullor och enkla beckasiner, då den utöfvas med dresserad rapphönshund. § 17.
I denna § anser jag nödvändigt att der tillägges den, som upptager främmande hund, skälig ersättning, utom böterna, för den tid, som hunden af upptagaren måst födas, hvilket kan ske i minst åtta, men väl 14 dagar.
Den ?6
Mert f. m. 275 § 18.
Om de af mig i § 16 föreslagna fdrändrinear skulle komma att antagas, så måste ock denna § undergå en ringa förändring, derelter lämpad.
Och vill jag dessutom föreslå, att lös hund älven må förljudas att uppehålla sig i ängar och på gärden; likasom att katt, som anträffas på gärden och i ängar, saklöst må få dödas. § 19- Hvad de föreslagna premierna vidkommer, anser jag all de för lo borde kunna nedsättas till 15 rdr rmt, då skinnen af lo betala sig väl, och jagten efter dessa djur sällan eller aldrig bör slå fel. § 22.
I likhet med 17:de §:n anser jag nödigt att npptagaren af hundar hlifver tillerkänd ersättning för den tid, han måste föda dem, samt befrias från ansvar och ersättning, om en upptagen hund, intill dess domstol sig utlåtit, utan upptagarens förvållande skulle dö.
De af mig här afgifna anmärkningar och tillägg anhåller jag vördsamt må få åtfölja den Nåd.
Proposm till det Utsk., som densamma kommer att behandla.
Protocoll, hållna hos II ö g 1 o f 1 i g e Ridderskapet och Adeln, vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, Aren 1840 ock 1841.
Hörbergska Boktryckeriet, 1841• r - >' \ i. -A Lördagen den 9 Januari 1841 •
Plenum kl. 10 f. m. uslerades i prnt.utdr. för den 3o sistI.
December, äfvensom prot.utdr. för åtskilliga dagar i sistl.
December månad, angule R. o. x\d:s i anledn. af BeviIln.Utsk:s utlåt.
N:o 3o fattade beslut.
Hr Gyllenhaal, Carl Henr., uppläste följande:
Sedan Bevilln.Utsk. frångått den i dess första betänk.
N:o 2.1 antagna grundsats, att föl budssystemet definitivt borde upphöra, en grundsats, sorn comiterade för tulltaxans öfverseende velat göra gällande och K. M. i nåder godkänt, hafva äfven nu mera samtliga RiksSttn bit lii d t denna, i Utskts sednare betänk.
N:o 3o, yttrade åsigt, och beslutat, att förbuden för vissa varors in- och utförsel skola fortfara.
Det är med anledn. af detta beslut jag anser mig pligtig, att, i hänseende till den blifvande bevillningens bestämmande, fästa Utsk:s uppmärksamhet på nödvändigheten att, vid beräkningen af Iullintraderna, taga i öfvervägande den inverkan på dess netto belopp, som åtskilliga beslut vid denna riksdag otvifvelaktig! komma att medföra.
— T1111 i n l raden, alltid tillfällig, dä den uteslutande beror af handelsconjuncturen, bör efter min förmening, till undvikande af statsbrist, icke förslagsvis beräknas till det högsta; ett möjligt öfverskott står alltid qvar som en disponibel tillgång, då deremot bristen är mera betänklig och svår att afhjelpa, helst 0111 statsmedlen i öfrigt skulle vara knappt beräknade.
Till denna farhåga i afseende på tullverkets inkomster lemnar beslutet om spoitlarnes upphörande och tjenstemännens förseende med bestämda löner full anledning.