Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Möjligen har Hr Cederschiöld icke rätt upfattat min framställning och måhända har jag gifvit anledning dertill genom någon otydlighet, som härrört af trötthet för ögonblicket. 3:dje mom. af 49 § Riksd:sOrdn:n innehåller: »Yid pröfningen i Ståndens plena af Utsk:s afgifna förslag, skall VI.
H. 3 Den 8 J n nf. detsamma först framställas till antagande eller förkastande utan förändring.
Göres dervid anmärkning till förändring och finner Ståndet ärendet tillfyllest utredt, må Ståndet, sedan bestämdt förslag till sådan ändring lrlifvit upgjordt, om dess antagande eller förkastande, antingen genast eller, derest någon ledamot det äskar, i annat plenum besluta.»
På grund deraf öfverensstämde min framställning deri med Hr Cederscliiölds mening, att om
Ståndet skulle finna frågan om föredragningsättet tillfyllest utredd, d. v. s. skulle förklara öfverläggningen derom fulländad,, så är det Ståndets rätt att, sedan särskildta förslag blifvit gjo-rde, besluta att antagandet eller förkastandet af de särskildta förslagen icke skall ega rum förrän i nästa plenum.
Jag anser således grundlagens mening vara, att sedan Utsk. framställt ett förslag om ordningen vid ärendets behandling, nemi. den sorn blifvit följd i Utslcs Utlåt., och nu ledamöter af Ståndet föreslagit ändring deri samt discussion derom upstått, så kan upskof med denna frågas afgörande ega rum, men att dervid Ståndets mening bör inhemtas och Ståndet då bör förklara att beslutet i frågan skall fattas i nästa plenum, jag tror således att 4 9 § Riksd:sOrd:n icke berättigar enskild ledamot att då ett ärende 3:dje gången förekommer lägga ett i afseende derpå väckt förslag på bordet men att den berättigar
Ståndet att då sedan ett ändrings förslag blifvit upgjordt, besluta att afgörande! skall ske i nästa plenum, oell att således, om Hr Cederscliiölds mening är, att sedan öfverläggningen blifvit fulländad, föredragningssättet må afgöras i nästa plenum, så finnes icke hinder i grundlagen att derom göra propos. till Ståndet.
Enligt min upfattning afser Hr Adelborg» förslag fullkomligt detsamma som jag med min framställning åsyftad, nemi. att förekomma en dubbel discussion om samma sak.
Detta ändamål vinnes helt och hållet, om It. o.
Ad. i sammanhang med hvarje mom. i den 3:dje punkten ang:de de föreslngne bansträckningarne företager frågan om det af Utsk. till bansträekningen tillstyrkta anslag, hvilka tillstyrkanden'innefattas i Ode—10:de punkterne.
Jag är således villig att afstå fiån mitt förslag och förena mig med Hr Adelborg, likväl med det förbehåll, att samma förfaringssätt iakttages i afseende å "ute och ll:te punkterne, som röra bnngårdarne här i hufvudstaden.
Innan discussionen öfver denna fråga förklaras afslutad, anhåller jag att få nämna några ord, som möjligen torde tjena till frågans utredning.
Jemte det jag anhåller att få instämma i den tydning af 4 9 § 3 mom.
Riksd:sOrdn:n.
Hr Gr. o. Landtm, har argif vit och enligt hvilken det är
Ståndets rättighet att uppskjuta afgörandet af frågan om föredragningssättet, anhåller jag att få belysa sjelfva formfrågan.
Mig synes denna fråga vara så enkel och klar, att om den endast en gång klart fattas, torde densamma ej blifva föremål för olika meningar.
Sedan Utsk. i Usta punkten affårdat
Hr Rodell» motion, förekommer i 2ulra punkten frågan om det s. k.
Den 8 Juni. 3S systemet.
3:dje punkten utgör en fortsättning af den 2:dra, och likaså 4:de och 5:te punkterne.
I 6:te till och med 11 :te punk terna behandlas frågorna om de anslag, hvilka skola under nästa Statsreglerings period beviljas.
Jag förmodar att Hrr Cederschiöld och Dalman medgifva, att den rätta ordningen är, att först besluta om de stambanor, som under den närmaste tiden skola byggas jemte anslagen dertill och derefter afgöra huruvida ett system för Statens Jernvägsbyggnader skall fastställas eller icke.
Jag föreställer mig att it.
o Ad. efter denna utredning af frågan icke skall finna betänkligt att ännu i afton bifalla Gr af Ugglas förslag.
Då Gr. af Ugglas frånträdt sitt förslag och instämt uti det af Hr Adelborg afgilha, hvilket sednare förefaller mig ganska inveckladt, hämtar jag af denna anledning ett ytterligare skäl att förnya min anhållan om frågans bordläggning, på det att vi icke måtte fatta ett förhastadt beslut.
Jag får derföre vördsamt hemställa till Hr Gr. o.
Landtm., huruvida han icke behagade framställa propos. derom, att upskof med frågans afgörande till nästa plenum må ega rum.
Gr. Sparre, Erike Mig vill det synas, såsom skulle ibland de här afgifna förslagen det af Hr Adelborg framställda hafva ett så obetingadt företräde, att jag för min del utan någon tvekan anser mig böra tillstyrka detsamma.
Jag var sjelf betänkt uppå att göra samina framställning, men då jag blifvit af Hr Adelborg förekommen, får jag förklara, att jag helt och hållet förenar mig med honom.
Det är temligeu klart att den egentliga striden i denna fråga blifver om anslag till vissa bansträckningar, och om vi således först besluta om en banas sträckning och sedermera om anslaget dertill, få vi två voteringar om samma sak.
De ledamöter af StatsUtsk., som tillhöra majoriteten derstädes, komma, enligt Hr Adelborgs förslag, genast i tillfälle att framhålla det upgjorda systemet vid behandlingen af Usta mom. i 3:dje punkten, och de, som icke gilla systemets fastställande utan endast önska bevilja anslag till vissa banor, få äfvenledes tillfälle att framkomma med en kontrapropos. i frågan.
Jag anser således det af Hr Adelborg afgifna förslaget på ett särdeles lyckligt sätt afgöra den menings strid, rörande föredragningssättet, som här upstått, och får på grund häraf tillstyrka bifall till detsamma.
Hvarken Hrr Cederschiöld och Dalman eller jag kunna naturligtvis hafva något emot ett förfaringssätt, som leder till samma resultat som det vi åsyfta, eller att få så snart som möjligt sluta aftonens förhandlingar, hvarföre det torde vara likgiltigt om detta ändamål vinnes genom den upfattniug af 3:dje mom. i 49 § RiksdisGrdnm, Hr Gr. o. Landtm, meddelat oss, elter genom frågans bordläggning.
Men jag anhåller härförutan att få förklara, att ehuru jag uti det citerade mom. finner nedlagd en tillämpning af den allmänna grundsatsen, att man icke par surprise kan tvingas att afgöra en fråga, så kan jag likväl ej finna annat 3 B Den 8 Juni. än att denna tillämpning är en speciell tillämpning och att den allmänna regeln är, att hvar och en Ståndsledamot har rättighet att bordlägga en fråga, som första gången förekommer.
Att Gr. af Ugglas’ förslag är en ny fråga, torde icke kunna bestridas, och icke heller lärer den omständighet, att han afstått från sitt förslag och biträdt Hr Adelborg, förändra saken.
Om vi på något sätt kunna slippa att i afton votera om föredragningssättet, hafva vi vunnit vårt syftemål att få betänketid, men eljest komma alla de, hvilka i likhet med mig, hafva den olyckan att ej ega en så ofantligt snabb upfattningsförmåga som åtskilliga andra, verkligen att famla i mörkret i afseende på det beslut vi måste fatta.
För att förekomma detta torde det vara säkrast att hålla sig till grundlagens allmäna föreskrift, att man eger rättighet att begära ett nytt förslag på bordet.
Om man genom bordläggning af föredragningsfrågan kunde upskjuta densammas afgörande, hade man de facto uphäft det föregående beslutet att i dag till behandling företaga StatsUtsk:s förevarande Utlåt.
Ett sådant förfarande kan jag för min del ej finna vara med grundlagen öfverensstämmande och derföre får jag på det högsta bestrida yrkandet om bordläggning:
Det finnes endast ett sätt att handla i öfverensstämmelse tued grundlagens föreskrift samt Ii. o. Ad:s en gång fattade beslut, och det är att nu börja med frågans behandling, d. v. s. afgöra föredragningssättet.
Om R. o. Ad. derefter önskar åtskiljas, kan hem ställan derom göras och vanlig propos derå af Hr Gr. o. Landtm, framställas.
Uti sitt sista yttrande har Gr. af Ug" glas sjelf lemnat det mest slående bevis på nödvändigheten af att antaga mitt förslag om upskof med föredragningsfrågans afgörande, ty sedan Hr Gr:n först framställt ett förslag, som jag och mången med mig torde efter närmare öfvervägande tilläfventyrs finna lämpligt, har Hr Gr:n sedermera återkallat detta förslag, med erkännande att han för sin del finner Hr Adelborgs vara bättre än hans eget.
Härigenom är det ju tydligen ådagalagdt, att om vi genast antagit Gr. af Ugglas förslag, hade vi åtminstone enligt hans nu förändrade åsigt och måhända äfven enligt många andras omdöme, gjort oss skyldige till ett förhastande.
Jag säger måhända, ty för det närvarande är jag icke beredd att afgöra, hvilketdera af dessa förslag är det bästa, eller om intetdera af dem är lämpligt, och jag vågar nästan påstå, att pluraliteten af R. o. Ad:s närvarande ledamöter är i samma olyckliga belägenhet som jag, till följd af den trötthet, som de långvariga gemensamma öfverläggningarne medfört.
Det är visserligen sannt, att 49 § Riksd:sOrdn:n stadgar att ett tvenne gånger bordlagdt Utsk:s Betänk, ej får ytterligare bordläggas utan skall i nästa plenum till behandling företagas, men jag föreställer mig, att då ett Stånd har rättighet att fortsätta en öfverläggning så länge någon ledamot har något att yttra i saken, och följaktligen kan utan afbrott fortfara med öfverläggningen ett, ja till och med Den 8 J un i. 37 flere dygn, ty Landtm, har ej rätt att emot Ståndets vilja uplösa ett plennm; så måtte väl Ståndet äfven ega rättighet att besluta upskof med en öfverläggning till påföljande dag, ty i annat fall vore man ju tvungen att sitta och öfverlägga till dess man dignade af trötthet eller hunger.
Då jag åtminstone för min del nu börjar att blifva ganska trött samt till följd häraf är urståndsatt att med tillbörlig eftertanka fatta ett beslut i denna fråga, måtte det väl vara en billig begäran af mig att få anstånd och besinningstid, ja så billig, att den icke med fog torde kunna afslås.
Yi hafva nu att välja emellan flere förslag och då jag ej är beredd att för någotdera af dem mig bestämma, begär jag det sednast väckta, eller Hr Adelborgs förslag, på bordet, eller, hvilket är detsamma, jag anhåller, att frågan om föredragningssättet måtte upskjutas till nästa plenum.
Då nu Hr Gr. o. Landtm, förfrågade sig huruvida Hr Ceder schölds mening var att frågan om hans sätt att lägga frågan om föredragningssättet på bordet måtte underställas
Ståndets pröfning elley om han åtnöjde sig med det förklarande Hr Gr. o. Landtm, redan derom afgifvit, yttrade Hr Cederschiöld:
Derest min anhållan om upskof bifalles, är jag nöjd med den af Hr Gr. o. Landtm, nu afgifna förklaring, enär densamma icke synes mig motverka det mål, hvartill jag sträfvar.
Det har icke lyckats mig att uptäcka någon egentlig skillnad emellan Hr Adelborgs och Gr. af Ugglas’s förslag, ty det är gifvet, att om R. o. Ad. beviljar anslag till en viss bana. så är i och med detsamma denna banas sträckning af R. o. A. godkänd.
Jag anser det således vara likgiltigt, om antingen Hr Adelborgs eller Gr. af Ugglas’s förslag antages, men på det att en alldeles onödig oenighet ej måtte ega rum, är jag för min del villig att äfven förena mig med Hr Adelborg. Frih.
Sprengtporten finner jag så mycken öfverensstämmelse råda mellan de båda förslagen, att, ehuru det ena, af mig biträdda, synes ganska lämpligt i och för sig, jag likväl för min del, och till undvikande af öfverflödiga tvister om föredragningssättet, ej tvekar att instämma uti den andra åsigten, som, någon liten öfvervigt i skäl, bäst synes egnadt att göra sig gällande, nemi.
Hr Adelborgs, den jag således numera biträder.
Vidkommande deremot Hr Cederschiölds yrkande om upskof, kan jag ej deruti visa enahanda villfarighet, emedan jag ej inser nyttan deraf.
Väl är det obestridligen sannt, att Ståndet, på sätt nyssnämnde värde ledamot yttrat, har rättighet till beviljande af dylikt anstånd, men en annan sak är om några allmäntgiltiga skäl finnas för denna rättighets utöfning vid detta tillfälle, hvilket jag alldeles icke kan finna.
Hvilken orsak hafva väl Hr Cederschiöld och Gr.
Frölich egentligen åberopat för besagde anstånd? 38 D e ii 8 Juni.
Jo sitt eget personliga behof af några timmars rådrum för att bestämma sitt omdöme i frågan.
Men jag tror, att ledamöter med dessa Herrars ljusa blick och kända skarpsinnighet skola, om de några ögonblick endast rätt på allvar taga dessa sina gåfvor i anspråk, ingalunda behöfva anstånd till morgondagen för bedömandet af en sig sjelf så föga invecklad fråga, utan likaväl som vi andra kunna i dag redan, på den ljusa sommarqvällen, fatta sitt beslut. Gr. af Ugglas:
För att öfvertyga Hr Cederschiöld derom, att jag med mitt förslag ej afsett att öfverraska 11. o. Ad., får jag tillkännagifva, alt jag är villig att förena mig med dem som önska att vi först i morgon skola genom votering afgöra frågan om föredragningssättet.
Vinsten blifver i alla fäll att vi slippa att vidare diskutera saken och äro i tillfälle att på mellantiden samla våra tankar och bestämma vår åsigt.
Jag anhåller om ursäkt derför att jag så ofta i denna fråga upträder, men jag måste det., emedan jag anser frågan vara af ganska stor vigt.
Jag får tacka Gr. af Ugglas för det att han medgifvit ett upskof till morgondagen, men jag kan ej gilla hans mening, att någon discussion öfver frågan då ej skulle få ega rum.
Följden af denna åsigt skulle blifva, att de, som ej i dag hunnit tänka sig in i saken, blefve uteslutna från möjligheten att i morgon framställa skäl för deras åsigter, ifall de ej öfverensstämma med Gr af Ugglas’s.
Det förefaller mig såsom skulle ett sådant förfaringssätt innebära en kränkning af yttranderättens frihet och jag anser derföre, att om upskof beviljas det bör vara utan vilkor, så att de, som ännu ej hunnit öfvertänka frågan, i morgon äro oförhindrade att deri uttala sin åsigt.
Det kan ju vara möjligt, att Gr. af Ugglas, som först algifvit ett förslag och sedermera antagit ett annat, tills morgondagen har funnit ett tredje ämne bättre, och då vore det ju till skada för saken, om ej detta 3:dje förslag skulle få framställas och antagas.
Jag fortfar i min anhållan om obetingadt upskof med öfverläggningen till nästa plenum.
Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att han, då nu icke vidare någon talare anmält sig, torde, innan frågan företages till afgörande, få framställa de särskilda meningar, som förekommit, för att IL o.
Ad. måtte kunna bestämma sitt beslut om de särskilda propos:r, som borde framställas.
Gr. af Ugglas hade först hemställt, att K, o. Ad., med förbigående af de föregående punkterne i Utsk:s Utlåt., utom den Usta, hvars föredragning först alla talare medgifvit, måtte genast öfvergå till den 6:te samt afgöra den och sedermera de nästföljande till och med den 11 :te punkten, innan de öfriga företagas till afgörande, och i denna mening hade Frih. Tersmeden instämt; Hr Mannerskantz hade framställt det yrkande, att efter föredragningen af Usta punkten, början skall ske med 2i punkten, och att sedermera de öfrige punkter må i deras nummerordning förekomma, Gr.
Anckarsvärd hade yrkat punkternes föredragning i den ordning Deli 8 Janl. »le i Utskrs Utlåt, innehafva; Hr Adelborg hade hemställt, att efter lita punkten, måtte företagas den 3:dje, men jemte hvarje moment deraf, den punkt i Utlåt., hvari föreslås anslag för den bana, som i moni. förekommer, äfvensom ntt sedermera 5:te och 11 :te punkterne må företagas i ett sammanhang; och slutligen hade Hr Cederschiöld yrkat att ytterligare öfverläggning om föredragningssättet måtte få ega rum i nästa plenum.
Jag torde få fästa Hr Gr. o. Landtrms up märksamhet derpå, att jag afstått från mitt förslag och förenat mig med Hr Adelborg, endast med den utsträckning af hans förelag, att äfven 5.te och 11 :te punkterne blifva i ett sammanhang behandlade.
I ani. häraf förklarade Hr Gr. o. Landtm., att han väl hade antecknat, att Gr. af Ugglas hade afstått från det af honom framstälda förslag, men dock varit föranlåten att omförmäla detsamma, emedan Frih.
Tersmeden hade deruti instämt och icke sedermera afstått derifrån.
Hr Gr. o. Landtm, yttrade härefter, att då Hr Cederschiöld yrkat, att öfverläggningen icke må anses fulländad, utan att Ståndet må förbehålla sig att få fortsätta densamma i nästa plenum, det vore klart, att då nu propos. om K. o.
Ad. anser öfverläggu ingen vara fulländad komme att framställas, de ledamöter, som delade Hr Cederschiölds mening, måste dertill svara Nej; hvarjemte Hr Gr. o. Landtm, äfven erinrade att, derest öfverläggningen af R. o. Ad. förklaras vara fulländad, propos. kommer att framställas å Gr.
Frölichs yrkande, att med beslutet i frågan om föredragningssättet må anstå till nästa plenum.
Då nu Hr Gr. o. Landtm, hemstälde om R. o. Åd. ansåge öfverläggningen om sättet för föredragningen af StatsUtsk.
N:o 02, vara fulländad, ropades starka
Ja, blandade med Nej; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, förklarade det han ansåg
Uplästes till justering och godkändes följande votens-,propos.:
Den som anser öfverläggningen om sättet för föredragningen af StatsUtsk:s Utlåt.
N:o C2 vara fulländad, röstar Ja, den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, anser R. o. Ad. berörde öfverläggning i ett följande plenum kunna fortsättas.
Ja — 151.
Nej — 93.
Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att sedan R. o. Ad. nu afgjort att öfverläggningen om sättet för föredragningen af StatsUtsk:» 40 Den 8 Juni.
N:o 62 är fulländad, så följde i ordningen att pröfva det af Gr.
Frölich och Hr Dalman gjorda förslag, att E. o. Ad. måtte till nästa plenum upskjuta sitt beslut om sättet för berörde föredragning, hvarjemte Hr Gr. o. Landtm, hemstälde om E. o. Ad. bifölle, att ett sådant upskof må ega rum, samt sedan svaren härvid utfallit med starka
Sedermera förklarade Hr Gr. o. Landtm, att då E. o. Ad. afgjort att beslutet om föredragningssättet upskjutes till nästa plenum, någon vidare behandling af, StatsUtsk.
N:o 62 icke i dag kunde komma i fråga; hvarefter nedannämnde från Utsk. inkomne Mern., Utlåt, och Betänk, blefvo anmälda till bordläggning, nemi. från StalsUlskotlel N:o 6-4, med upgifter å verkstälda utbetalningar utaf de för nprätthållande af Eikets neutralitet och försvarsverkets fullständigare ordnande lyftade kreditiv-medel; N:o 65, i ani. af erhållne återremisser å Utlåt.
N:o 24, ang:de ifrågaställd uplåtelse af jord till Strömsholms kanalbolags disposition; N:o 66, i ani. af väckta motioner, ang:de förändrad disposition af kronosäteriet Ollestad; N:o 67, i ani. af K. M:s Nåd.
Propos. om afsöndring af jord från Eyttmästarebostället vid Skånska HusarBeg:tet, kungsgården Sandby, för att till ny kyrkogård för Sandby försam ling af Vestra Göinge härad af Christianstads län användas; N:o 68, i ani. af K. M:s Nåd.
Propos., ang:de afsöndring af jord från f. d. Sergeantsbostället vid WestgöthaDahls Eege:te Lerdals Stom, för utvidgande af Lerdals församlings kyrkogård; N:o 69, i ani. af K. M:s Nåd.
Propos., ang:de uplåtande till Upsala läns Hushållningssällskap af en kronan tillhörig vid Upsala stad belägen jordrymd; N:o 70, i ani. af väckt fråga om Norriges Grundlags samt EiksAktens utdelande bland riksdagsmännen vid början af hvarje Biksdag; Sammansalta Bevilln-.s-, Lag- samt Allm.
Besvärs- och Ekonomiutskottet N:o 3, i ani. af väckt motion om förändringar uti K. M:s Nåd.
OrdnsStadga för större brännerier d. 1 Juni 1855; N:o 4, i ani. af väckte mot:r om förändring i vissa delar af K. Förordn-.n den 18 Januari 1855, ang:de vilkoren för försäljning af bränvin och andra brända eller distillerade spirituösa drycker; BankoUtskollel:
N:o 33, öfver väckte mohr om tillåtelse för Eiksg:sKont. att kunna få begagna sitt kreditiv å Banken äfven under instundande Juli och Augusti månader; N:o 34, i ani. af erhållen återremiss af Mern.
N:o 29; Den 9 Juul f. m. 41 N:o 35, angrde årligt understöd till Enkan Louise Wigström, född von Schwerin; N:o 36, med förslag till taxa å expeditionslösen i E. Strrs Bank, Banko-Diskontverket och LåneKont.; Lagutskottet.
N:o 37, i ani. af väckte motioner, angrde stiftande af en lag emot misshandling af djur; samt N:o 38, i ani. af väckt motion, angrde utfärdande af en lag, som förekommer olägenheterne af det i handeln rådande utborgnings-system. H. E. o. Ad. åtskiljdes kl. nära 9 på aftonen.
Tisdagen den 9 Juni 1857.
Plenum kl. 10 f. m. Just. pleniprot. för d. 2 sisth Maj.
Fortsattes behandlingen af StatsUtskrs Utlåt.
Nro 62, angrde föreslagna Jernvägs-stamliniers utförande och dertill erforderliga medels anvisande.
Hr Adelborg, Henr.
Då i en för fäderneslandet så ytterst vigtig fråga som denna hvar och en bör ega rätt att fatta den ur den synpunkt som hans fosterländska tänkesätt förestafvar honom och då jag anser förslaget leda dertill att en discussion om systemets antagande i sin helhet eller icke genast efter det sammas tillämpande skulle upstå samt icke vill lägga något hinder i vägen för att äfven de som utan systemets antagande skulle vilja anslå för vissa linier vissa summor, fritt få uttala sin mening, afstår jag från detta förslag.
Jag får i E. o. Adrs prot. nedlägga min reservation mot det beslut som R. o. Ad. i gårdagens aftonplenum fattade.
Det sätt hvarpå E. o. Ad. då 42 Den !) Juni f. m. gick till viiga öfverensstiimmer åtminstone icke med hvad som hittills inom representationen varit brukligt; ty såvidt jag vet har aldrig en dylik tillämpning af grundlagen egt rum, och anser jag således lt. o. Ad. hafva invigt de nya jernvägarne med att beträda en bana som är fullkomligt stridande mot den grundlagen anvisat.
Emellertid har genom detta beslut jag och de med mig lika tänkande blifvit betagne vår eljest egande rättighet att uttala de skäl som skulle vara bevisande för de åsigter vi framställt.
Jag nedlägger således i prot:t min protest mot detta efter min åsigt grundlagstridiga förfarande. Gr Frölich, David:
Jag förenar mig i den af Hr Cederschiöld afgifne reservation.
Jag anhåller att få till prot:t antecknadt det jag förenar mig med Hr Cederschiöld. Gr. af Ugglas, Carl Fredr.
Ludv.: Då Hr Adelborg afstått från sitt förslag hvari jag instämt, anhåller jag icke desto mindre att detsamma måtte blifva föremål för en särskild propos. af Hr Gr. o. Landtm, med det tillägg jag gjort nemi. att 11 :te punkten skulle i sammanhang med den 5:te föredragas och afgöras.
Hr Gr. o. Landtm, framstälde, att i afseende på sättet för föredragningen af StatsUtsk:s ifrågav:de Utlåt., It. o. Ad. i gårdagens plenum beslutat, att den skall ske punktvis, samt att alla talare då varit enige derom, att l:sta punkten må först föredragas; men i öfrigt blifvit yrkadt: l:o af Frih.
Tersmeden, i öfverensstämmelse med det förslag, som Gr. af Ugglas först hade framstält, att efter Esta punkten skall följa den 6:te samt vidare i ordning t. o. m. den 11 :te, och derefter öfrige punkter föredragas enligt deras nummerordning; 2:o af Hr Mannerskantz, att början skall ske med den 24:de punkten och, sedan beslut derom är fattadt, de öfriga förekomma i deras nummerordning; 3:o af Gr.
Anckarsvärd, att föredragningen skall ske i den ordning, hvarje punkt i Utlåt, erhållit; och 4:o af Hr Adelborg, hvars förslag blifvit uptaget af Gr. af Ugglas, att efter Usta punkten skall företagas den 3:dje. men jemte hvarje mom. deri, den punkt i Utlåt., hvari föreslås anslag för den bana, som i rnom:t förekommer, sedermera öde och lUte punkterne i sammanhang och slutligen de öfrige punkterne enligt deras ordning i Utlåt.
De härefter till bifall å förenämnde 4 yrkanden framstälde proposme besvarades alla med blandade
Ja och Nej, hvarefter Hr Gr. o. Landtm, ånyo hemstälde om R. o. Ad. behagade bifalla Frih.
Tersmedens i afseende på föredragningssättet framstälda förslag, samt, sedan härvid svaren utfallit med starka
Ja nu hafva varit öfvervägande Den 9 Juni f. m. 48 Härvid begärdes votering af Hr Dalman, med anhållan att Gr.
Anckarsvärds och af Gr.
Sparre Erik, med anhållan att Gr af Ugglas’s förslag måtte antagas till kontrapropos.
Då i ani. häraf Hr Gr. o Landtm, hemstälde först om Gr.
Anckarsvärds och sedan om Gr. af Ugglas’s förslag af R. o. Ad. antoges till kontrapropos. vid den blifvande voteringen, besvarades dessa proposir med blandade
Ja och Nej; och då sedermera förnyad propos. framstäldes till det af Gr.
Anckarsvärd gjorda förslags antagande till kontrapropos., ropades åter
Ja och Nej, hvarefter Hr Gr. o. Landtm, förklarade att han trott sig finna, att Ja nu varit öfvervägande.
Den som till kontrapropos. vid blifvande votering om bifall till Frih.
Tersmedens i afseende på sättet för föredragningen af StatsUtsk:s Utlåt.