Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan Stats-Utskottet först uti Betänkandet Nio 273 utlåtit sig, dels i anledning af Kongl. Majits Nådiga Proposition angående grunderna för markegångs-prisens bestämmande, räntepersedlarnes omsättning och förenkling, indelte räntors och tionde-anslags återingående till Kronan samt andra med grundskatternas utgörande gemenskap egande ämnen, och dels, i anledning af flere i samma frågor väckta motioner, samt derefter, uti Utlåtandet Nio 393, yttrat sig öfver de vid förslberörde Betänkande gjorde anmärkningar; så hafva Riks-Stånden, enligt till Utskottet ankomne Protocolls-Utdrag, numera i dessa ämnen fattat följande beslut; usta punkten, innefattande det tillstyrkande, ”att Rikets Ständer icke må taga någon omedelbar befattning med markegångs-sättningen,” är af samtlige Riks-Stånden bifallen.
Stals-TJtskoltets Memorial N.O 4^7- 3
Uti anira punktenj omfattande frågan, huruvida årets markegång, eller ett medeltal af sistförjlutne 10 eller 5 års markegångar, bör tagas till grund för utgörandet af så väl kronotionde och afrads-spanmål, sorn äfven alla andra hemman och lägenheter åsätta räntor> hade Utskottet uti senare Utlåtandet N:o 3g3, under vidhållande af den i Betänkandet N:o 273 yttrade allmänna åsigt, ”att en till ett förbätlradt förhållande ”härutinnan ledande förändring är erforderlig,” tillstyrkt: ad) ”att, såsom grund lör utgörandet af så väl kronotionde och ”afrads-spanmål, som äfven andra af hemman och lägenheter ”utgående räntor, antages medium af senaste 10 årens inar”kegångspris, sålunda uträknadt, att, sedan årets markegångs”pris blifvit fastställdt, hopsummeras detsamma med de nästföregående 9 årens markegångspris i samma
Län eller Di ”strict; blifvande tiondedelen af denna summa uti jenina skil”lingtal det för årets skatter gällande markegångspris;” och b) ”alt början härmed sker år i835, då, efter upprättad mar”kegångs-sättning föråret, 1835 års markegång tillägges dem ”för åren 1834» »833, i832, i83f, i83o, 1829, 1828, 1827 ”och 1826, hvarutaf medium eller en tiondedel blir, jemnaci ”till skillingtal, gällande markegången för 1835 års skatter, ”hvilka uppbäras och ingå dels i slutet af samma år, dels ”under det påföljande.”
Mom. a är bifallet af 3:ne Riks-Stånd, nemi.
Ridderskapet och Adeln, Borgare- samt Bonde-Stånden; äfvensom hufvud-innehållet af mom. b, eller sältet för uträknandet af den gällande markegången för i835 års skatter, jemväl af nämnde 3:ne Riks-Stånd är godkändt; men Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet hafva derjemte, till följd af deras, rörande tiden för den årliga markegångs-sättningen, fattade beslut, ansett slutmeningen i Mom. b, "hvilka uppbäras att ingå dels i slutet af samma år, dels under det påföljande” böra utgå.
Varande hela punkten af Preste-Ståndet afslagen.
Ehuruväl Borgare-Ståndet förklarat sig icke kunna antaga BondeStåndets, under den i3 April, rörande detta ämne i allmänhet gjorda inbjudning, anser Utskottet sig desto hellre böra ytterligare inbjuda Borgare-Ståndet att biträda Ridderskapets och Adelns samt Bonde-Ståndets beslut, som det ifrågavarande tillägget, om tiden då skatterna ingå, icke har något inflytande på hufvudföremålet för detta morn., eller sättet att uträkna medelmarkegången för 1835 års skatter. 4 Stats-TJtskotttts Memorial N.o 4^7- Skulle Borgare-Ståndet likväl anse sig icke kunnafrångå dess i denna del fattade beslut, lärer omröstning i förstärkt Stats-Utskolt böra anställas öfver följande proposition:
Den, som vill, att mom. b. i 2 punkten skall erhålla följande, med Bidderskapets och Adelns och Bonde-Slåudets beslut öfverensstämmande lydelse: ”att början härmed sker år 1835, då, efter upprättad markegångssättning för året, 1835 års markegång tillägges dem för åren i334, i833, i832, i83i, i83o, 182c), 1828, 1827 och 1826, hvaraf medium eller en tiondedel blir, jemnad till skillingtal, gällande markegången för i835års skatter,” voterar Ja; den det ej vill, Nej.
Nej , kommer, i enlighet med Borgare-Ståndets beslut, samma redaction att antagas, endast med den förändring, att efter ordet ”skatter” tillägges; "hvilka uppbäras och ingå dels i slutet af samma år, dels under det påföljande.
” 3:dje punkten, om en förändrad method för marke gängs-sättningen j hade uti Utlåtandet N:o 3()3 erhållit följande lydelse: af ”att så beskaffade prisuppgifter, som de hittills aflemnade, innehållande de under loppet af hösten gångbara pris å markegångspersedlar, böra från hvarje Fögderi och Stad så tidigt insändas, att de kunna vara vederbörande Kongl. Maj:ts Befallningshafvande tillhandakomue inom November månads slut hvarje år;” b~) ”att Riks-Ståndens
Deputerade, hvilka derefter sammanträda innan den 4 nästpåföljande
December, då hvarje års markegång hädanefter hör sättas, skola taga medium af nämnde uppgifter till hufvudsaklig ledning för markegångs-sätlningen, med iakttagande, alt markegångspris alltid, der sådant erfordras, jernnäs till skillingtal, äfvensom alt, då någon afvikelse från medelpriset anses nödig, skälen dertill i Protocollet noga antecknas.
Börande genast, efter sålunda verkställd prisbestämning, Markegångs-taxan till trycket befordras samt i vanlig ordning tili kännedom och efterrättelse kungöras och utdelas; skolande, i afseende å tryckningen, iakttagas, att å Markegångs-taxan uti en column till venster upptages årets markegångspris, och tili höger det för skalternes debiterande fastställde, af 10 års medium uppkomne gällande markegångspriset;” c) ”Besvär öfver markegångs-sättningen skola inom 14 dagar efter den dog, då markegången af Deputerade blifvit satt, ingifvas till Kongl. Siuls-Ulskoltets Memorial N.o 4$7* 5 Majrfs Bef:de, som med näst derpå följande post insänder dem, jemte eget utlåtande, till Kongl. Kammar-Collegii afgörande;” d') ”Sedan Kongl. Kammar-Collegium meddelat dess beslut i ämnet, hvilket bör ske utan uppskof och senast 8 dagar efter det besvären dit inkommit, bör Kongl. Maj:ts vederbörande Befrde om samma beslut underrättas;” och e) ”1 afseende på den ändring uti priset å någon markegångspersedel, som, i följd af besvär, kan utaf Kongl. Kammar-Collegium meddelas, galle hvad Författningarne derom stadga.”
De 2:ne sistnämnde mom. hafva af 3:ne Riks-Stånd, nemi.
Ridderskapel och Adeln, Borgare- och Bonde-Stånden, blifvit godkände, och äro alltså att anse såsom ett Rikets Ständers beslut, men i öfrige mom. af denna punkt äro skiljaktige beslut fattade.
Ridderskapets och Adelns samt Bonde-Ståndets sammanstämmande beslut lyder sålunda: a') ”att så beskaffade prisuppgifter, som de hittills aflemnade, innehållande de under den, ifrån början af hösten, framflutna tiden gångbara pris för markegångspersedlar, böra från hvarje Fögderi och Stad så tidigt insändas, alt de kunna vara vederbörande Kongl. Maj:ts Bef;de tillhandekomne inom December månads slut hvarje år;” b') ”att Riks-Ståndens
Deputerade, hvilka derefter sammanträda den 8 nästpåföljande Januarii, då hvarje års markegång hädanefter bör sättas, skola taga medium af nämnde uppgifter till hufvudsaklig ledning för markegångs-sättningen, med iakttagande, alt markegångspris alltid, der sådant erfordras, jernnäs till skillingtal, äfvensom att, då någon afvikelse från medelpriset anses nödig, skälen dertill i Protocollet noga antecknas; börande genast, efter sålunda verkställd prisbestämning, Markegångstaxan till trycket befordras samt i vanlig ordning till kännedom och efterrättelse kungöras och utdelas; skolande i afseende å tryckningen iakttagas, att å Markegångstaxan uti en column lill 'venster upptages årets markegångspris och till höger det för skatternas debiterande fastställde, af io års medium uppkomne gällande markegångspriset;” c) ”Besvär öfver markegångs-sättningen skola inom \l\ dagar efter den dag, då Markegångstaxan blifvit kungjord i Länets alla kyrkor, och som bör ske på en och samma helgedag, ingifvas till Kongl Maj:ts Befallningshafvande, som med näst derpå följande post insänder dem, jemte eget utlåtande till Kongl. Kammar-Collegii afgörande.” Preste-Ståndet har afslagit hela punkten; •— hvaremot Borgare-Stån - 6 S/ats-Ulshollets Memorial N.o 4^7- fl et bifallit Utskottets förslag, med undantag af mom. c, i afseende hvarå Ståndet beslutat, ”att tiden för besvärs anförande öfver markegångs-sättning kommer att räknas inom i4 dagar ifrån den dag, då upprättad Markegångstaxa i kyrka är uppläst och hvarom bevis bör besvären bifogas.
” Ehuru ordalydelsen i detta Borgare-Ståndets beslut, rörande mom. c., är något skiljaktig från den af Ridderskapet och Adeln samt BondeStålidet antagne; så och då likväl dessa beslut öfverensstämma i hufvud* saken eller besvärstidens bestämmande till 14 dagar efter Markegångstaxans uppläsande i kyrka, anser Utskottet någon votering härom ej böra komma i fråga, utan får härmedelst hemställa till Borgare-Ståndet att förena sig om den af Ridd. och Adeln samt Bonde-Ståndet i oftanämnde mom.
c. antagne redaction, dock med tillägg äfven i denna punkt af det i öfriga punkter alternativt med ”Län” begagnade ordet ”District”, hvarigenom meningen blefve; då Markegångstaxa!! blifvit kungjord i Länets eller Dislrietets alla kyrkor &c. I afseende på de återstående 2:ne mom.
a. och b. förekomma 3:ne serskilda meningar, nemi.
Riddrs och Adelns samt Bonde-Ståndets sammanstämmande, här ofvan intagne beslut, Borgare-Ståndets — som godkänt Utskottets förslag, samt Preste-Ståndets — hvilket innefattar afslag å Utskottets tillstyrkande, och hvarmed nämnde Stånd förmodligen afselt bibehållandet af nu gällande föreskrifter.
Skulle nu icke Borgare-Ståndet vilja förena sig om det beslut Ridd. och Adeln samt Bonde-Ståndet fattat, och hvartill Utskottet härmedelst får inbjuda Borgare-Ståndet, lärer blifva nödigt alt först bestämma contra-propositionens innehåll medelst följande votering:
Den, som vill, alt contra-propositionen i hufvudvoteringen blifver i enlighet med Borgare-Ståndets beslut, eller bifall till StatsUtskottets tillstyrkande uti mom.
a. och b. af 3:dje punkten uti Betänkandet N:o 3p3, och hvars innehåll här ofvan är intaget, voterar Ja; den det ej vill, Nej.
Yi nner Nej, kommer contra-propositionen alt innefatta afslag å hvad Utskottet i berörde mom. tillstyrkt, och alt sålunda, i afseende på methoden för markegångssättningen, kommer hädanefter att förblifva vid hvad hittills varit gällande.
För voteringen i hufvudsaken föreslås följande proposition:
Den. som bifaller Ridd. och Adelns samt Bonde-Ståndets sammanstämmande beslut, i afseende på lydelse» af mom.
a. och b. uti föreva - Stats-Utskoltets Memorial N.-o 4~>7‘ 7 rande 3:dje punkt (finnes intaget här ofvanföre) voterar Ja; den det ej vill, Nej.
Vinner Nej, (1:1 alternativet.)
Godkännes Utskottets af Borgare-Ståndet antagne förslag. (2:a alternativet.)
Afslås Utskottets i berörde morn. framställde förslag och kommer sålunda, i afseende på methoden för markegångssällningen, att hädanefter förblifva vid hvad hittills varit gällande.
4:de punktenj deruti Utskottet tillstyrkt: ”alt frågan om indragning ”till Kronan af de lill INI i I i ta i re- och Ci vil-Staterne jemte Skole-Slalen ”och andra allmänna ändamål indelte räntor och Kronotionde-anslag, ”emot anvisning af motsvarande summor på Stat, må tills vidare varda ”hvilande,” är af samtlige Riks-S'åliden godkänd. 5:te punkten, innefattande vilkor en, hvarunder den föreslagnä markegångsberäkningen i allmänhet bör tjena till grund för bestämmandet af lösnings- och levererings-förhållanden emellan räntegifvare och räntetagare, hade uti Belänkaiidet N:o 3g3 erhållit följande lydelse: aj ”alt, vid de tillfällen då det bestämda årspriset inom Länet eller
Districtet uppgår till lika belopp, eller öfverstiger det uträknade medium af de senaste io årens mirkegångspris i samma
Län eller District, uppsägning till leverering in natura af räntegifvare får ega rum; men då sådan uppsägning ej sker, skola räntepersedlarne lösas efter medium af sistföi fiutne 10 årens markegång;” bj ”att då berörde årspris understiger medium af senaste 10 årens markegångspris inom samma
Län eller District, är det väl räntegifvare öppet, alt före Thomae lag, på sätt hittills egt runi, tillsäga, om han vill utgöra praestationeu in natura; men i det fallet åligger det honom alt, vid levereringen, contant till räntetagare!! betala skilnaden emellan löpande årets lägre pris och det stadgade io års markegångspriset c) ”att, då leverering in natura icke sker, forsel-lön, på sätt hittills egt rum, af räntegifvare erlägges, samt alt, då räntegifvare uppsagt till leverance in natura, han jemväl för hvarje lunna råg eller korn betalar 16 sk. samt för hvarje tunna hafre 12 sk, allt Banco, till räntetagare!!, såsom ersättning derför, att denna uppsagningsrätt, i följd af föregående bestämmanden, hädanefter upphör.
— För de räntor, som äro Kronan behållne, erlägges icke någon forsel-lön;” dj ”att, vid tillfälle af leverering in natura, gäller, i afseende på 3 Siats-Utshollets Memorial N.-o 4^7•
Jevereringsställe och ort, hvad nuvarande Författningar derom bestämma, med det tillägg, att en räntegifvare icke må anvisas, att för samma år verkställa leverering lill flera ställen;” samt ”förenämnde stadganden böra likväl icke lägga hinder i vägen för träffandet af serskilda öfverenskommelse!- emellan räntegifvare och räntetagare, då de derom ömsesidigt åtnöjas.” Sedan Ridderskapet och Adeln antagit Bonde-Ståndets uti detta mål den i3 April gjorda inbjudning, äro mom. a, c. och e af 5:te punkten antagne såsom gillade utaf 3:ne Riks-Stånd, nemi. Ridd. och Adeln, Borgare- och Bonde-Stånden.
Såsom en följd af Ridd. ecb Adelns samt Bonde-Ståndets beslut, om framflyttande af liden för markegåugssättningen till den 8 Januarii, är mom. b uti 5:te punkten i så måtto af nämnde 2:ne Riks.Stånd förändradt, att, i stället för orden: ”är det räntegifvare öppet, att före Tho”nicedag, på sätt hittills egt rum, tillsäga, om han vill utgöra prsestalio"nen in natura,” har den ordalydelse blifvit antagen: ”är det räntegifvare öppet, alt innan Januarii månads utgång på hittills vanligt sätt” etc.
Och som tiden för uppsägningsrättens begagnande är beroende af liden för markegåugssättningen, enär, om denna senare bestämmes till den 8 Januarii, deraf äfven följer, alt den förra måste framflyttas, anser Utskottet någon votering rörande detta morn. icke kunna ega rum, utan kommer dess ordalydelse alt bestämmas efter det beslut Riks-Stånden fatta rörande tiden för markegångssättningen.
Uti Utskottets af Borgare-Siåndet gillade förslag till mom d af 5:le punkten eller, ”att, vid tillfälle af leverering in natura, gäller, i afseende på levereringsställe och ort, hvad nu varande Författningar derom be”stämma, med det tillägg, att en räntegifvare icke må anvisas att för ”samma år verkställa leverering till flere ställen ” hafva Ridd. och Adeln samt Bonde-Ståndet beslutat den ändring, att, med bibehållande af redactionen i öfrigt, berörde tillägg skulle lyda sålunda:
"att rän tetagare icke må ega rätt anvisa ränta från socken eller enskild räntegifvare på mera än ett ställe Äfven denna punkt af Utskottets förslag är af Preste-Slåudet afslagen.
Jemte det Utskottet först får inbjuda Preste- och Borgare-Stånden att förena sig om det af Ridd. och Adeln samt Bonde-Ståndet i berörde hänseende fattade beslut, får Utskottet, i händelse inbjudningen icke af r.ågotdera Stats-Utikotteti Memorial A.o ^5f. 9 någotdera Ståndet antages, tillika framställa förslag till volerings-proposilioner, hvarvid contra-propositionen i hufvud voteringen först lärer böra bestämmas, och omröstningspropositionen dervid blifva:
Den, som bifaller, att contrapropositionen skall lyda å Utskottets förslag i mom. d. af 5;te punkten, nemi.: ”att, vid tillfälle af leverering in natura, gäller, i afseende på levereringsställe och ort, hvad nuvarande Författningar derom bestämma, med det tillägg, att en räntegifvare icke må anvisas att för samma år verkställa leverering till flere ställen, voterar Ja; den det ej vill, Nej.
Nej, kommer coulra-proposilionen att lyda sålunda: att, vid tillfälle af leverering in natura, gäller, i afseende på levereringsställe och ort, hvad nuvarande Författningar derom bestämma.
I hufvudsaken blifver derefter voterings-propositionen som följer:
Den som, med godkännande af redactionen i öfrigt uti Utskottets förslag till mom. d. af 5:te punkten, derjemte antager det af Ridd. och Adeln samt Bonde-Ståndet beslutade tillägg, — ”att räntetagare icke må ”ega rätt anvisa ränta från socken eller enskild räntegifvare på mera aa ”ett ställe,” voterar Ja; den det ej vill, Nej.
Nej, (i:sla alternativet) antages hela mom. d., sådant det af Utskottet blifvit tillstyrkt.
(a:dra alternativet) kommer vid leverering in natura, i afseende på levereringsställe och ort, alt gälla hvad nuvarande Författningar derom bestämma.
Hvad slutligen beträffar: 6:te punkten, angående förändring och rediiction af hemmansräntorne, j:de punkten, om ett förändradt stadgande för framtiden rörande dispositionen af Kronans behdllne kappmål, den af Riksdagsfullmägtigen Samuel Jönsson från Öland framställde och i Betänkandet N:o 3p3, pag. i t, omnämnde anmärkning, samt a) Riksdagsfullmägtigen cinders
Danielssons motion, om granskning af nu gällande skattläggningsmethoder, b') densammes motion, om förmedling å Kronoskattehemman, samt c) Riksdagsfullmägtigen Nils Insulins motion, om omröstning per capita vid markegångssältningar, (hvilka 3:ne motioner äro upptagne och besvarade uti Betänkandet N:o 2^3, pag. 27 Bih. iiU fl. St.
Prot. 1884 och i835. 4 Sami. 1 Afd. 4 Band. 2 8:de Häftet.
IO Stats-Utskoltets Utlåtande N.-o /[58. och a8) hafva Ulskottets i dessa ämnen afgifne yttranden och tillstyrkanden blifvit gillade och antagne dels af samtlige och dels af trenne Riks-Stånd, eller Ridderskapet och Adeln, Borgare- samt Bonde-Stånden.
Ankocu till Exp.-Utsk. den 29 April 1835.
Utlåtande, i anledning af Riksdagsfullmägtigen Anders Danielssons motion, om förändring i tiden så väl för uppbördsstämmornes hållande, som för afgifvandet af redovisning öfver Kronans uppbörd.
Sedan Bonde-Ståndet beslutat, att tiden till årliga markegångssättningen skall från början af November framflyttas till början af derpå följande Januarii månad, och under förutsättning, att Ridd. och Adeln samt Borgare-Ståndet, på Bonde-Ståndets inbjudning, om samma beslut sig förena, har Riksdagsfullmägtigen Anders Danielsson från Elfsborgs
Län ansett nödigt att, såsom en följd deraf, göra framställning, det den i nu gällande Författningar bestämda tid, så väl för uppbördsstämmornes hållande, som för redovisnings afgifvande för Kronans uppbörd, må varda framflyttad.
Enligt hittills gällande stadganden skall första uppbördsstämma!! hållas höstetiden, helst i November månad; och detta har varit en möjlighet, så länge flyttningstiden var bestämd till den 1 October; men se dan denna flyttningstid blifvit utsatt tili en månad senare på hösten, så att husförhören, dervid Kyrko- och Förhörsböckerne upprättas, icke kunna förr än under loppet af November månad ega rum, hafva mantalsskrifningarne, hvilka skola grunda sig på nyssberörde handlingar, redan blifvit framflyttade till December oell Januarii månader; och då dessa förrättningar skola hållas af Häradsskrifvaren, som är skyldig tillika controlera Fogdens uppbörd vid stämmorna, så har redan inträffat, alt antingen första stämman måste hållas långt senare än i Förfatlningarne är Stadgadt, eller att
Kronofogdens uppbörd blifver af obehörig person contpolerad.
Också har, enligt Motionairens förmodan, vid denna första stämma, enär den hållits vid en tid, då landtmannen ännu ickeafyttrat sina producter, så ringa belopp af uppbörden influtit, att det ofta icke Stals-Litskoltds Utlåtande iV/o 4^3. svarat emot uppbördsmännens resekostnader samt vanligen för hela Riket icke bestigit sig till mer än 100,000 R:dr, hvadan denna stämma, utan afsaknad för Stats-Verket, kunnat långt för della afskaffas, och, om den icke anses böra helt och hållet inställas, åtminstone utan all olägenhet framflyttas till Januarii månad, då, efter Motionairens tanka, början med Kronouppbörden för förflutna året först borde göras.
Och kunde sedermera, efter de i hvarje ort förekommande förhållanden, uppbörden fortgå under loppet af vintermånaderne, så att sista uppbördsstämma?! icke börjades förr än den 1 Mars och allestädes, der det kunde ske, afslutades under samma månad, eller ovilkorligen inom den 5 April, hvarefter uppbördsmännen egde att under återstoden af April samt Maji månader indrifva hvad vid ordinarie uppbördsstämmorna icke influtit, så att den redovisning för uppbörden, som nu aflägges första dag i Maji månad, i stället kunde inför Landshöfdingen af Uppbördsmännen fullgöras den 1 Junii.
Fördelarne af en sådan förändring voro: minskad svårighet för landtmannen att afbörda sig sina skyldigheter, enär han kunde vid vintermarknaderne å städernas torg och till Bergsbruksidkare afsätta sin span» mål, sina kol och andra producter, samt derför och genom foror hafva beredt sig penningförtjenst, innan sista uppbördsstämma!» infaller, samt, såsom en följd häraf, minskning i restanlie-beloppet och större lätthet för Uppbördsmännen, dels att indrifva det felande, och dels att uppgöra redovisningen.
— För öfrigt har Motionairen ansett, att några få veckors senare tillgång till en del af intraderne icke kunde medföra någon olägenhet för Stats-Verket, och för det löpande årets bevillningstaxering vore ingen lid tjenligare än Junii månad, efter slutadt vårbruk och innan slottern börjar, hvarefter för Uppbördsmännen vidtoge den vanliga tiden till Special-Räkenskapernes författande, till Pröfnings-Comitéers sammanträden, debiteringen af utskylderne o. s. v., så alt allt kunde fortgå och medhinnas i vanlig ordning och inom behörig tid.
Då således den ifrågastälide förändringen icke kan medföra den ringaste olägenhet, men väl skulle bereda dels lättnad för de skaltskyldige alt kunna liquidera utskylderne i allmänhet, dels ock framgång åt de nu under öfverläggning varande förslag lili ett förbättradt oell för landtmannen mindre tryckande sätt vid de grundskatters utgörande, som äro löntagare upplåtne; har Riksdagsfullmägtigen Anders Danielsson anhållit om och erhållit remiss ä denna motion till Stats-Utskottet, sorn, i anledning deraf, borde skyndsamt utarbeta ett fullständigare förslag i ämnet. fil Stats Utskottets Utlåtande N.o 458*
Motionairen har för ifrågavarande förslag hemtat hufvudsaklfgt stöd i den förmodan, att Rikets Ständer, i enlighet med Bonde-Ståndets yttrade åsigt, skola besluta i frågan om en förändrad termin för den årliga mai kegångs-sättningen, och Utskottet kan icke neka, att, om framflyttningen af tiden för upptagandet och redovisningen af Kronouppbörden icke derföre utgör ett alldeles oeftergifligt vilkor, den dock är af väsendtlig vigt och skall undanröja många annars uppkommande svårigheter.
Ehuru nyttig således en framflyltning af uppbörds- och redogörelse-terminerne redan ur nämnde synpunkt vore, skulle Utskottet dock anse sig förhindradt derom afgifva något yttrande förr, än Rikets Ständer dtlinitivt afgjort frågan örn tiden för markegångs-sättningen, om icke andra och i Utskottets tanka lika talande skäl förefunnos, alt på det framställda förslaget fästa Rikets Ständers synnerliga uppmärksamhet.