Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men hvad jag af en ganska bestämd erfarenhet, genom många exempel, kände, var, att en sådan författning inom liufvudstaden vid Burskaps uppsägning, alldeles icke följdes, utan att det hvarje år inträffade med 60 å 70 medellösa Borgesman, att de, emedan de ej uppsagt Burskap, blefvo af TaxeringsComiteen för rörelse taxerade, att de deröfver mäste anföra besvär
Den 19 Mars e. m. hos PröfningsComiteen, och alt denna Comitee, med kunskap om deras fattigdom, måste befria dem, samt såsom en följd deraf afkunna 60 å 70 Utslag mera, än som annars hade behöfts.
Då man anmanade desse fattige borgesman att uppsäga Burskap, emedan de då ej blefvo taxerade för någon rörelse, var alltid deras svar, att de ej ägde råd att erlägga de dermed förknippade utgifter, och följden var alt samma personer år från år återkommo och upptogo Comitéernas tid.
På denna grund ansåg så väl jag, som flere af PröfningsCorniteens Ledamöter, att en sådan författning, som den jag i motionen begärt, var nödvändig.
Jag har nu blifvit underrättad derom, att en sådan redan finnes, och om den också icke inom hufvudstaden följes, kan rättelse i laglig väg derföre erhållas, utan att dermed besvära Kongl. Maj:t.
Men hvad den andra delen af min motion angår, får jag upplysa Herr Ribbing, att fatligbetyg hitintills alltid skolat af Presterskapet lemnäs, och ej, såsom Herr Ribbing trott, af Borgmästare och Magistrater; samt alt, synnerligen inom en så stor stad som Stockholm, det är svårt för Prester i församlingar, af till och med 14,000 personer, att så noga känna hvars och ens tillstånd. (^tvifvelaktigt måste det deremot vara, synnerligen så länge våra näringar tryckas af Skråordningen, att hufvudmän och ledamöter inom samma skrå bättre känna Den 19 Mars e. m. i53 skråets medlemmar och deras rörelse än Presterskapet.
Jag tror således icke, att de af Herr Ribbing befarade vådor inträffa, synnerligen som det nu omtvistade betyget, innan det länder till någon påföljd, måste undergå granskning, först af Magistraten och sedan af Taxerings- och PröfningsComiteerna.
På dessa grunder tillstyrker jag bifall å Utlåtandet.
Då de skäl Motionaireu nu anfört, endast angått Stockholm, tror jag den underdåniga skrifvelsen vara så n^cket mera öfverflödig, emedan rättelse kan vinnas genom, hufvudstadens auctorileters försorg.
Hvad åter beträffar, att Presterskapet icke skulle tillförlitligt känna hvars och ens fattigdom, så kunna de derom göra sig underrättade, då frågan på sockenstämmorna förekommer.
Jag anhåller fortfarande om proposition till afslag å Utlåtandet.
Jag vill blott upplysa Herr Ribbing, att dessa mål aldrig förekomma vid eller tillhöra sockenstämmors handläggning; att författningen om Burskaps uppsägande är utgifven af Kongl. Maj:t; att hvarje ändring deruti följaktligen måste ske af Högstdensamme; att således ingenändring för Stockholms stad kan af stadens auctorileter åstadkommas, annorlunda i54 Den .ig Mars e. m. än hos Konungen, samt att, hvarföre jag endast anfört exempel från Stockholms stad, varit, att det ej kunnat rimligtvis ligga inom området af min kännedom, hvad som passerat i alla rikets släder, men att jag trott, det samma förhållande der ägde rum.
Då således, för att vinna ändring, en ansökning hos Kongl. Maj:t måste göras, tror jag, som ännu icke kunnat i min öfvertygelse rubbas, att detta lämpeligast sker från Rikets Ständer, hos hvilka målet nu blifvit anhängigt.
På dessa förnyade skäl anhåller jag om bifall å Utlåtandet.
Uppå derefter af Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken framställd proposition blef EkonomiUtskottets ifrågavarande Utlåtande af Ridderskapet och Adeln bifallit.
Till pröfning företogs Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets den 6 dennes under N:o 79 afgifne, samt den 9 derpåföljde e. m. på bcrdet lagde, Betänkande, angående väckt fråga om utvidgad smidesrättighet, samt örn upphäfvande af det nuvarande smidesförbudet på vissa ställen inom Bergslag.
Om fråga vore, att förändra eller upphäfva gällande författningar, och att i dessas ställe utarbeta andra till allmän efterlefnad, så vore Den 19 Mars e. m. i55 mot EkonomiUtskottets förslag ingen ting att anmärka; men då man utan anmärkning deremot och under helgden af deras efterlefnad, likväl söker att komma till andra, och emot samma författningars innehåll rakt stridande, resultat, och att för ändamålets vinnande, tillstyrka Rikets Ständer, att i underdånighet derom göra anmälan hos Kongl. Maj:t, så lärer ett sådant förslag ej kunna annat än anses vara i högsta måtto obehörigt.
Ekonomiutskottet åberopar de föreskrifter, som, enligt i8o3 års Smidesförordning, böra iagttagas af dem, hvilka åstunda Stångjerns-smides utvidgning utom Bergslag, och vill deraf sluta till motionairens enahanda rättighet, till erhållande af smidets utvidgning äfven inom Bergslag, ehuru författningen icke på minsta sätt föranleder dertill, till stöd hvarför jag anhåller att få uppläsa 4;de och 7:de §§. i berörde författning af den i5 Junii i8o3, så lydande: 4 §• ”Alla ägare af StångjernsVerk utom ”Bergslag, som hafva egen Tackjernsblås”ning och egne skogar, skola utan vidare ”undersökning erhålla rättighet tillverka och ”på våg föra så mycket stångjern, som de ”vid deras förra verkstäder medhinna att ”utsmida, dock utan rättighet, att för det ”således tillåtne högre smide köpa tackjern, ”eller kol till andra Bruks eller Inrättniu - 156 Den 19 Mars e. m. ”gars förfång, så vida laga ansvar undvi”kas vill, samt vid den påföljd, att ej få ”njuta denna rättighet till recognitions-sini”de, utan förut skedd laga undersökning ”och derefter erhållit tillstånd till visst beklämt ökadt smide, efter tillgångarnes förhållande. ” 7 §•
”Ehuru tillökning i smidet för de in”om Bergslag belägne så väl Slåndsperso”ners, som Bergsmans-slångjernsverk i ali— ”mänhet icke kan tillåtas; likväl och som ”en del Bergslagsorter, såsom Lerbeck, Helfestad och Wånga äro af den beskaffenket, ”att de äga svaga och otillräckliga malm”tillgångar för deras blåsning, men kunna ”hafva tillräckliga skogar för smiden; alltså ”vele vi, uppå skeende underdåniga ansök”ningar efter BergsCollegii och vederböran”des hörande samt föregången behörig undersökning, pröfva, 0111 icke sådane inom ”Bergslag belägne Stångjernsverk, kunna få ”tillstånd, att på eget och odisponeradl kö”petackjern, vid deras redan inrättade härdar och hamrar, utsmida och på våg föra ”hvad de utöfver deras förra tillverkning ”kunna medhinna.” Oaktadt de hinder sålunda blifvit lagda emot smidets utvidgande uti de tackjernsblåsande Bergslagerne, åberopar Utskottet, såsom prejudicat i detta afseende, Ofvansjö och Thorsåkers Bergslager, der öka - Den 19 Mars e. m. de smiden emot recognitionsafgift, kort efter samma författnings utfärdande, blefvo medgifne, och detta af enahanda skäl, som uti den nu uppläste 7 §. finnes omnätnndt för Lerbäcks, Hällesta och Wånga Bergslager, att nemligen förstnämde orter ej hafva tillräeklige malmtillgångar för sine blåsningar, och derföre äga rätt, att köpa både malm och tackjern för en stor del af deras smiden.
Alla dessa orter, ehuru under benämning af Bergslag, äro således helt annat, än hvad med ordet Bergslag egentligen förstås, nemligen en ort, som med ymniga malmtillgångar tillverkar tackjern för sådane orter, hvilka sjelfve ej kunna blåsa, men hvilkas smiden derföre blifvit grundade på tackjern ifrån de blåsande TackjernsBergslagerne, och hvilkas handtering således skulle komma att upphöra, i mån som tackjernstillgången för dem upphörde.
Jag får äfven upplysa, att Grang järdes Bergslag, som utgör en sådan tillgång för en mängd af de Norrländska Bruken, aldeles icke äger öfverflöd på skog, samt att om blåsugnarne endast skulle verkställas med koltillgång från Bergslagets egna skogsområde, vore densamma föga tillräcklig för närvarande tackjernsbehof, hvilket redan måste understödjas med kol från aflägsne och främmande skogar; och med kännedom 158 Den 19 Mars e. m.
Den 19 Mars e. m. härom, samt förutseende det svar, som skulle följa pä väckt fråga biri srnidesanläggning i denna Bergslag, i fall en laglig undersökning föregått, har Motionairen vändt sig till Ekonomiutskottet för ändamålets vinnande, och försöket har lyckats så vida, att
Utskottet tillstyrkt en underdånig skrifvelse till Kongl. Majit.
Under sådane omständigheter och då i8o3 års författning tydeligen föreskrifver så väl vilkoren för nya smidens anläggande inom Bergslag, samt hvad dervid iakttagas bör, och de reqvisila, som måste prästeras, innan dylika frågor kunna medgifvas, synes tydeligen att Utskoltet behandlat en fråga, och tillstyrkt Rikets Ständer att derutinnan fatta ett beslut, som alldeles icke tillhörer Rikets Ständers omedelbara behandling, samt att, om en så beskaffad underdånig skrifvelse skulle beslutas, Regeringen hvarken kan eller bör derå göra afseende, hvarföre jag ock vördsamt anhåller om proposition till afslag på detta Betänkande, emedan Ekonomiutskottet helt enkelt hade bordt hänvisa motionairen, att i laglig väg, och på sätt i8o3 års författning föreskrifver, göra sin talan gällande, utan alt dermed besvära Rikets Ständer.
Herr Tham> Wolrath:
Motionairen har anfört tvänne märkvärdiga skäl för sitt förslag: del ena, att det ringa tillåtna smidet al 60 Sffi betager Bergsman eller annan smidesägare möjligheten att förskaffa sig dugliga arbetare, enär de ej kunna erhålla sysselsättning en längre tid af året; det andra, att utsträckt smidesrätt skulle balancera exporten till Finland och således hålla åtminstone tillverkaren skadeslös för sitt lager.
Hvad Motionairen menar med det sednare skälet, må han sjelf förklara; för mig är det obegripligt.
I afseende åter på det förra, får jag upplysa, att många Bergsmän vanligen hafva del i en hammare och hålla arbetarne dervid gemensamt, så att de året om sysselsättas, och hinder alldeles ej möter för Bergsmännen att få skicklige arbetare.
För öfrigt bestämmer redan Kongl. Förordningen den i5 Junii i8o3, om stångjernssmidet och Jernmanufacturen den väg man bör gå för att erhålla större smidesrätt.
Den innehåller nemligen, att ”ansöknin”gar om nya smidesanläggningar, det vare ”sig för Stångjerns- eller Ämnes-smide eller ”tillökning i Hamrar och Härdar vid redan ”priviligierade Verk, anmäles underdånigst ”hos Kongl, Majit, som, efter det att undersökning på föreskrifvet sält blifvit verkställd och Bergscollegium med Betänkande deröfver inkommit, nådigt beslut deröfver meddelar, i likhet hvarmed Bergscollegium sedermera privilegium utfärdar.”
Huru undersökningarne skola verkställas, upplyser Kongl Brefvet till Bergscollegium den io Mars 1748, BergsCollegii skrifvelse den i6o Den 19 Mars e. m. 17 Junii 17/p samt Bergs- och CommerceCollegiernes Kungörelse den 17 November 1757.
Således är den af Utskottet föreslagna underdåniga hemställan till Kongl. Maj:t icke af behofvet påkallad; ty hvar och en, sorn har eget tackjern och egna kol, kan äfven nu, i förenämnde ordning, vinna större smidesrättighet, om blott icke andra derigenom förnärmas.
Jag tror dessutom, att en sådan underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t, som Utskottet föreslagit, skulle kunna i flere afseenden medföra skadliga följder; helst mångå kunde förledasalt, till vinnande af utsträckt smidesrätt, låta anställa kostsamma undersökningar, utan alt dermed vinna något.
Äfven anser jag, det Rikets Ständer ej böra besvära Kongl. Majrt med skrifvelser och önskningar i sådane ekonomiska ämnen, der välgrundade författningar redan finnas.
Rikets Ständer böra sätta mera värde på och vara sparsammare i begagnandet af sin önskningsrätt i dylika fall, på det Kongl.
Maj:t icke må finna desse framställningar obehörige och lemna dem utan afseende.
Jag förenar mig med Herr af Uhr i anhållan om proposition till afslag å Betänkandet.
Jag bör erkänna, att jag har föga kännedom och erfarenhet om Bergshandteringen; och som ifrågavarande
Betänkande blifvit ularbetadt på den Den 19 Mars e. m. den afdelning af Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottet, der flere Bruksägare äro Ledamöter, och jag fann det vara grundadt på allmänna rättsprinciper, ansåg jag mig i Utskottet böra biträda detsamma.
Då likväl nu Herr af Uhr upplyst, att verkställigheten af Utskottets förslag möter svårigheter, och att det kan medföra skadliga följder, vill jag ej försöka, att försvara Betänkandet.
Jag anmälte mig att tala, innan Herr af Uhr slutat sitt yttrande, endast för att säga, det jag ansåg en återremiss öfverflödig; och att jag icke är emot, att Betänkandet genast afslås. «* Hans Exccllence Herr Grefven ock landtMarskalken gjorde proposition till bifall å EkonomiUtskottets förevarande Betänkande.
Uppå derefter framställd proposition blef berörde Betänkande af Ridderskapet och Adeln afslagit.
Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottets den 6 dennes under N:o 80 afgifne, samt den 9 derpåföljde e. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o 37 förut meddelte Betänkande, angående väckta motioner om 17 H. u
Den 19 Mars e. m. upphörande af NationalBeväringfen på Gottland; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämndeBetänkande redan blifvit den 19 sistlidne Februarii f. ni. af Ridderskapet och Adeln bifallit, Utskottets ifrågavarande
Utlåtande borde läggas tili handlingarne.
Då nu ånyo föredrogs BancoUtskottets den 7 sistlidne Februarii under N:o i/(.afgifne, samt den i3 dennes e. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af väckt motion, att Utskottet måtte till Rikets Ständer inkomma med upplysningar, så väl rörande Bankens närvarande ställning, som fordna författningars och åtgärders verkningar i anseende till Penninge- och Creditrörelsen, samt vid samma tillfälle yttra sig angående de olika förhållanden, som i andra länders Bankrörelse förefinnas; fann Ridderskapet och Adeln, att samma Utlåtande borde läggas till handlingarne.
Föredrog ånyo och remitterades till Statssamt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskolten Friherre Wrangels, Henning, i förmiddagens plenum på bordet lagde Memorial, angående Skånska Roteringen; jemte Friherre af Nordins, Carl Johan, i anledning deraf afgifne yttrande.
Herr Bräkenhjeltrij Pehr Reinhold, uppläste följande:
Deri 19 Märs e. m.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer om anslag till förökade löner vid Rikets Universiteter och Skolor icke finnes upptaget något anslag till aflöning eller belöning åt författare af tjenliga läroböcker; och då tillgång på sådana böcker synes vara ett bland de första vilkorert för allmänna och enskildta undervisningens förbättrande; får jag föreslå det femtusende
R:dr årligen intill nästa Riksdag må anvisas i och för detta ändamål till Kongl. Maj:ts höga disposition.
För öfrigt företer hogstherörde Kongl.
Proposition det märkeliga förhållande, att ehuru mången med mig torde vara i okunnighet om hvad Sveriges Presterskap i sednare tider uträttat till allmänna undervisningens förkofran; ehuru likaledes mången med mig torde nogsamt känna, huru förtjenstfullt KrigsSkolans vid Carlberg Styrelse och Lärare i delta afseende arbetat för den goda sakens framgång; äro likväl dö 4 Lectorerna vid Carlberg, för hvilka Comite'en till öfverseende af Rikets Läroverk föreslagit en löneförhöjning af 4öo R:dr till hvardera, uti Konungens Proposition förbigångna; under det 42,000
R:dr föreslås, att dermed befria Stiften från Skolebetjeningens dubbla tjensteårs beräkning.
— Jag föreslår alltså denna löneförhöjning till 1000 R:dr för hvardera af de 4 Lectorerna vid Carlberg, ti* iG4 Den i g Mars e. m. oell erkänner billigheten af de föreslagna löneförhöjningarne för Professorerne vid Rikets Universiteter; men afstyrker helt och hållit förhöjningen af Skolelärarnes löner; intill dess sig visat, i hvad mån Presterskapet vill gifva efter för tidens och samhällets behof af förbättrade läroanstalter.
Hvarefter Herr Bråkenhjelm muntcligen tilläde:
Jag anhåller, att denna motion, som är framställd i sammanhang med Kongl. Majrts ofvannämnde Proposition, må till StatsUtskoltet remitteras.
Justerades tvenne ProtocollsIJtdrag, innehållande Ridderskapets och Adelns i ple num den 16 dennes förmiddagen fattade be slut. 1 9 Justerades följande: Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm e. m. den 16 Mars 1829. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos följande RiddarhusUtskottets den sistlidne Februarii allåtne, samt den 5 dennes e. m på bordet lagde, Memorial: i:o I anledning af Herr Estenbergs, Pehr motion om förhöjning i Sliftspensionerne Deft 19 Mars e. m. i65 O 2:0 I anledning af Grefve Bjelkes, Axel', motion, om RiddarhusSalens upplåtande till Concerters uppförande.
UtSupra.
Justerades ett ProtocollsUtdrag, innehållande Ridderskapets och Adelns i plenum den 16 dennes e. m. i öfrigt fattade beslut.
Upplästes och lades på bordet Statsoch BankoUtskottens den i4 dennes under N:o 92 afgifne Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om ytterligare anslag utaf allmänna medel till Götha Canalbyggnads fullbordande, så vidt den rörer ett förskott af 100,000 R:dr.
Upplästes ett från RiddarhusUtskottet inkommit så lydande Hörsamste Memorial!
Sedan hos Högloflige Ridderskapet och Adeln, RiddarhusUtskottet, uti Memorial af den 27 sistlidne Januarii, anmält Häradshöfdingen C.
Olivecronas gjorda anhållan om undersökning af en i Riddarhusets Cassahvalf befintlig kista, förseglad med sigill, innehållande OlivecronskaÄttens vapen; samt Ridderskapet och Adeln, medelst ProtocollsUtdrag af den 19 derpåföljande Februarii e. m., behagat anmoda Utskottet, att, i närvaro af ej mindre RiddarhusDirectionen, än ock Häradshöfdingen Olivecronas Ombud, »66
Den »9 Mars e. n», föranstalta om öppnande och undersökning fif hvad derutinnan kunde befinnas; livan» jemte Ridderskapet och Adeln, i anledning af Ilerr Ugglas, Carl Wilhelm, såsom Systerson till Häradshöfdingen Olivecrona, derom hos Ridderskapet och Adeln gjorde anhållan, tillåtit honom, att vid herörde kistas öppnande och inventering vara närvarande; Så har, till följd deraf, RiddarhusUtskottet j närvaro af såväl RiddarhusDirectionens samtlige Herrar Redamöter, som ock Majoren och Riddaren L. D. Heykenskjöld, i egenskap af Häradshöfdingen Olivecronas dertill befullmäktigade Ombud samt bemälde Herr Uggla, låtit denne dag verkställa herörde öppnande och undersökning, dervid ifrågavarande kista, som var förseglad ej mindre med Olivecronska Ättens vapen, än med ett sigill, utvisande ett Biskopskors, samt ett annat, hvars stämpel icke kunde urskiljas, fanns innehålla de å bifogade förteckning upptagne Protocoller och Handlingar, tillhörande den år »743 öfver föregående årens Finska Fälttåg nedsatta UndersökningsCommission; varande ett Prototocoll af den i5 Maj »744 jemväl bland Jlandlingarne befintligt, deraf, på sätt närJagde afskrift utvisar, den upplysning vinnes att ifrågavarande kista blifvit sistnämnde dag med Commissionens Herrar Deputerades, nemligen af Ridderskapet och Adeln HofRättsRådet Olivecronas: af PresteSlåntlet Biskopen Doctor Jusleoii och af Bor* Dan 19 Mars e. m. »67 gareStåndet Rådmannen Schenings sigiller förseglad, samt nyckeln dertill RiddarhusSecreleraren i förvar lemnad.
Och enär berörde Handlingar, hvilka alla angå offentliga ärender, blifvit af Deputerade från en Rikets Ständers Commission till förvar å Riddarhuset öfverlemnade, samt följaktligen tillhöra RiddarhusArchivet, får Utskottet vördsamt hemställa, om icke desamma må utur den kista, der de för närvarande linnas åter nedlagda, förflyttas samt, efter behörig inbindning och sortering af de nu i bundtar befintlige Handlingarne, i nämnde Archi v uppställas; hvarförutan och då, dessa Handlingar röra så väl Ridderskapet och Adeln som de öfriga Stånden, Ridderskapet ech Adeln torde finna för godt, att genom Utdrag af dess Protocoll om den sålunda deraf anställde upptäckt och inventering lemna sina Respective MedStänder underrättelse.
Det vid tillfället af kistans öppnande förda Protocoll varder jemväl, så vidt det rörer de af Häradshöfdingen Olivecronas Fullmäktig, samt Herr Uggla, Carl Wilhelm, afgifne yttranden bifogadt.
På RiddarhusUtskottets vägnar Carl Mörner.
TV. F. Dalman. 168 Den 19 Mars e. ni» Förteckning å de Handlingar, som fun nos förvarade uti en den 7 Mars 1829 å Riddarhuset öppnad kista. 1:0 1743 års ConceptProtocoller uti Riksens Ständers Commission öfver Finska Fälttågen — 7 Torner in Folio. 2:0 Samma Protocoller renskrifne — 3 Torner. 3:o En samling af 6 Kongl, bref i Original till Generalen Grefve Lewenhaupt. 4:o Commissionens Dombok. 5:o En bundt, innehållande: a) Journal för WesterBottens Regemente, hållen i Finland öfver utkomne ordres år 1742. b) Kymenegårds läns BataillonsJournal och Ordresbok för åren 1740, 41 och 42* c) OrdresJournal för Kongl. DahlRegementet från den 3o Maj 1742. d) Journal vid Kongl. Westmanlands Regementes Comniendering i StorFurstendömet Finland ifrån den 3o Junii 1740- e) Westmanlands Regementes Journal Anno 1742. /) Regementets Journal och FörslagsBok vid Kongl. Westmanlands Regemente ifrån den 1 October iy4,‘ g) Journal hållen vid Kongl. Maj:ts Uplands Regemente lill fot under Campagnen i Finland från och med den 4 Julii 1742. h) Journal på den under Välborne Herr ÖfverstcLieutenantens Wollemats Com - Den 19 Mars f, m. mando till Finland utgående Bataillon af Kongl. Majrts Uplands indelta Regemente till fot. i) Kymenegårds BataillonsJournal för år 1742. 6:0 a) Journal öfver de Ordres som vid Kongl.
Maj:ts och Sveriges Rikes Armée i StorFurstendömet Finland äro utgifne, och hvad som förefallit under Herr GeneralLieutenanten Budenbrocks Commando, sedan kriget emot Czaren i Ryssland blef declareradt, och till dess Generalen en Chef Herr Grefve C. E. Lewenhaupt till högbemäldte Armée ankommit. b) En samling af Ordres från 1741 års krig. (genomdragne) c) Dito Dito. d) Journal öfver hvad som passerat vid Armeen i Finland under Generalen en Chef Grefve Lewenhaupts Commando, och sorn kommit till min kunskap, berörande i synnerhet Infanteriet, underskrifven utaf Otto Flemming. é) Journal hållen vid Armeen i Finland, sedan GeneralMajoren Välborne Herr J. L. Bouquetz af Hans Kongl. Maj:ts Dess Armée Allernådigst blef anförtrodd att Commendera, sedan Högvälborne Herr Grefven och Generalen Lewenhaupt, samt Högvälborne Herr GeneralLieutenanten Budenbrock blefvo rappellerade till Sverige undertecknad — C. E. Ehrensparre. 170 Den 19 Mars e. ro. /) Journal öfver Finska Fälttåget år 1741 och 1742. g~) Ordres-journal för 1741» underskrifven af Höver, h) Ordres-journal, hållen vid Kongl. Maj:ts Artillerie i Finland ifrån den 3 Mars till och med den 26 Augusti Anno 1742. 7:0 a) Handlingar uti saken emellan Herr JustitiasCantzleren Silfverskjöld, å Erabetets vägnar, och Herr GeneralLieutenanten Baron Hindric Magnus von Budenbrock, angående thet honom anförtrodda Befäl öfver Krigsmagten i Finland. b') Förteckning uppå de Originale
Bref och skrifter som ifrån Kongl. Majrts och Riksens Canzli, samt andre ställen blifvit samlade och fogade till skriftvexlingen uti saken emellan Herr JustitiaeCantzleren Välborne P.
Silfverskiöld å Embetets vägnar, och f. d, GeneralLieutenanten Budenbrock, hvilken i Riksens Ständers Commission öfver Krigets olyckeliga förlopp blifvit afgjord. 8:0 En Bundt, efter upprättad och bifogad förteckning, innehållande Acta uti de af KrigsFiscalen Mannerfeldt å Embetets vägnar utförde Actioner eller eljest gjorde påståenden emot vederbörande Regementschefer, som bevistat Fälttågen i Finland under sista kriget mot Ryssland. 9:0
Ett häfte innehållande en mängd Memorialer och Utlåtanden af diverse personer.
Den 19 Mars e. ro. »71 10:0 Register uppå de Protocoll, sora blifvit hällne uti den vid 1743 års Riksdag förordnade Rikets Ständers Commission angående orsakerne till krigets olyckliga förlopp i Finland, (defect.) 11:0
En anteckning i form af Dagbok, i qvartformat. 12:0 Rikets Höglofl.
Ständers Commissions Utslag och Dom, angående thet hemställande och påminnelse sora KrigsFiscalen, Ädel och Välbördig Eric Mannerfeldt å Embetets vägnar gjort vid de af Öfversten för Elfsborgs Regemente till Fot, Ädel och Välbördig Herr Carl Otto Lagercrantz vid ett KrigsRåd under förlidet års fälttåg i Finland yttrade tankar och mening angående Fredricshamns Fästning m. m. afsagd vid Riksdagen i Stockholm den 3 September 1743. — tryckt i qvartformat, 3:ne exemplar, i3:o Concepter till Domar i Riksens Ständers Commission. j4:o a) Ett Band innefattande Protocoller hällne vid KrigsRåd i Finland åren 1741 och 42. b~) Rotulus öfver Kongl.