Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den, som vill, att vid omröstning rörande Konstitutions-Utskottets, uti Memorialet N:o .18 framställda, af Borgare- och Bonde-Stånden godkända, förslag till ändring i Riksdags-Ordningens föreskrifter om Preste-Ståndets representations-rätt. såsom kontra-proposition skall uppställas, att det. såsom Ridderskapets och Adelns gemensamma tanke förklarade förslaget till ändring i 13 och 16 §§ Riksdags-Ordningen, bör blifva hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, röste Ja; , Den det ej vill, röste Nej; ' Vinner Nej, kommer att till contra-proposition vid omröstning i hufvud frågan antagas att det, såsom Preste-Ståndets gemensamma tanka, framställda förslaget till ändring i 13, 16, 19 och 22 §§ Riksdags-Ordningen skall blifva hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag.
2. a) i den händelse att ja-propositionen i ofvanstående N:o 1 vinner. Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 56.
Den, sorn vill, att Konstitutions-Utskottets, i Memorialet N:o 38 framställda, af Borgare- oell Bonde-Stånden godkända, förslag till ändring i Riksdags-Ordningens föreskrifter 0111 Preste-Ståndets representations-rätt, skall blifva hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, röste Ja; Den det ej vill, röste Nej; Vinner Nej, kommer det, såsom Ridderskapets och Adelns gemensamma tanke, förklarade förslaget till ändring i 13 och 16 §§ Riksdags-Ordningen, att blifva hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag. b) i den händelse att nej-propositionen i ofvanstående N:o 1 vinner.
Den, som vill, att Konstitutions-Utskottets, i Memorialet N:o 38 framställda, af Borgare- och Bonde-Stånden godkända, förslag till ändring i Riksdags-Ordningens föreskrifter om Preste-Ståndets representations-rätt, skall blifva hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, röste Ja; Den det ej vill, röste Nej; Vinner Nej. kommer det, såsom Preste-Ståndets gemensamma tanke, framställda förslag till ändring i 13, 16, 19 och 22 §§ Riksdags-Ordningen, att blifva hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag.
Stockholm den 26 Juli 1860. jw se.
Ank. till Exp.-Utsk. den 30 Juli 1860, kl. 7 e. m.
Memorial till Rikets Ständer, med anmälan om de i Förstärkt Konstitutions-Utskott verkställda omröstningar.
Förstärkta Konstitutions-Utskottet, som denna dag sammanträdt, för att, enligt 81 g Regerings-Formen, rösta öfver nedanstående vederbörligen godkända voterings-propositioner, får härmed vördsamligen anmäla utgången af dessa omröstningar. 8 Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 56.
Första Omröstningen.
(Memorialen N:ris 11, 21 och 36.)
Den, sorn vill, att det af Konstitutions-Utskottet i Memorialet N:o 11 framställda, af Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Borgare-Stånden godkända, förslå» till ändring i 15 § Riksdags-Ordningen, om hemmansegares representationsrätt, skall blifva hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, röste Ja; Den det ej vill, röste Nej; Vinner Nej, är berörda grundlagsändrings-förslag förkastadt.
Omröstningen har utfallit med Sextionio Ja och Sex Nej. Andra Omröstningen.
(Memorialen N:ris 13, 25 och 39.)
Den, som vill, att det af Konstitutions-Utskottet i Memorialet N:o 13 framställda. af Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden bifallna, förslag till ändring i 11 och 12 gij Regerings-Formen, angående Stats-Rådets hörande öfver förbund med främmande makter, skall blifva hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, röste .Ta; Den det ej vill, röste Nej; Vinner Nej, är nämnda grundlagsändrings-förslag förkastadt.
Omröstningen har utfallit med Fyratiotre Ja och Tretiofvra Nej. Tredje Omröstningen.
(Memorialen N:ris 14, 26 och 40.)
Den, som vill, att till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag skall hvila det af Konstitutions-Utskottet i Memorialet N:o 14 afgifna, af Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Bonde-Stånden godkända, förslag till den ändring i 21 § Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 56. 9 21 § Riksdags-Ordningen, att orden: ”t hvilket sednare fall frågan, om den är klar voch tydlig, hos Ståndet afgöres, men, då nödiga upplysningar saknas, till laglig åtgärd "förvisesutbytas emot följande ord: ”ägande Ståndet, så vida frågan är klar och ”tydlig samt icke förut blifvit, i den ordning 19 § bestämmer, afgjord eller är beroende "på pröfning af någon utaf de i samma § omförmälda myndigheter, att densamma ”afgöra; men om nödiga upplysningar saknas, till laglig åtgärd förvisa,” röste .Ta; Den det ej vill, röste
Nej; Vinner Nej, är förslaget 0111 nämnda grundlagsändring förkastadt.
Omröstningen har utfallit med Fvratiosex Ja och Tretioen Nej.
Fjerde Omröstningen.
(Memorialen N:ris 15. 27 och 41.)
Den, sorn vill, att den af Konstitutions-Utskottet i Memorial N:o 15 föreslagna, af Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden godkända, ändring i 28 § Regerings-Formen, att till vissa beställningar må kunna utnämnas bekännare af annan troslära, än den rena evangeliska, skall hvila till grundlagsenlig behanling vid nästa riksdag, röste Ja; Den det ej vill, röste Nej; Vinner
Nej, är berörda grundlagsändrings-lörsiag förkastadt.
Omröstningen har utfallit med Femtio Ja och Tjugusju Nej. Femte Omröstningen.
(Memorialen N:ris 16, 28 och 42.)
Den, sorn vill, att det af Konstitutions-Utskottet, uti dess Memorial N:o 16 afgifna. af Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden godkända, förslag till den ändring i 18 g Kikdags-Ordningen, att mosaiske trosbekännare ma erhålla rättighet att deltaga i Riksdagsmannaval skall blifva hvilande tUJ grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, röste Ja; Bih. till B.
Prot. 185.9 & 1860. 3 Sami. 19 ffåft. 2 10 Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 5b.
Den det ej vill, röste Nej; Vinner Nej, är berörda grundlagsändrings-förslag förkastadt.
Omröstningen har utfallit med Fyratio fem Ja oell Tretiotvå Nej. Sjette Omröstningen.
(Memorialen N:ris 17, 29 och 43.)
Den, som vill, att det af Konstitutions-Utskottet uti Memorialet N:o 17 afgifna, af Borgare- och Bonde-Stånden godkända, förslag till den ändring i 5 § 3 momentet Tryckfrihets-förordningen, att hinder icke må vara för mosaiske trosbekännare, att kunna till Jurymän utses, skall hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, röste Ja; Den det ej vill, röste Nej; Vinner Nej, är nämnda grundlagsändrings-förslag förkastadt.
Omröstningen har utfallit med Tretiosex Ja och Fyratioen Nej.
Sjunde Omröstningen.
(Memorialen N:ris 19, 30 och 44.)
Den, som vill, att vid omröstning rörande Konstitutions-Utskottets, uti dess Memorial N:o 19 framställda, af Bonde-Ståndet godkända, förslag till den ändring i 53 § Riksdags-Ordningen, att beslut ej må af något Stånd fattas, derest icke minst tretio ledamöter tillstädes äro, — såsom kontra-proposition skall uppställas, att, i enlighet med Borgare-Ståndets gemensamma tanke, till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag bör hvila det förslaget, att till 53 § Riksdags-Ordningen tillägges ett nytt moment af följande lydelse:
"Ej må af något Stånd beslut fattas, ”derest icke minst en tredjedel af ett Riks-Stånds vid Riksdagen närvarande Ledamöter ” tillstädes äro,” röste Ja; Den det ej vill, röste Nej; Vinner
Nej, kommer att till kontra-proposition vid omröstning i hufvudfrågan antagas Ridderskapet och Adelns samt Preste-Ståndets gemensamma tanke, att Konstitutions-Utskottets berörda grundlagsändrings-förslag bör förkastas.
Konstitutions-Vtskottets Memorial N:o 56. 11 Omröstningen har, elter öppnande af den förseglade sedeln, utfallit med Fyratio Ja och Tre tionio Nej.
Åttonde Omröstningen.
(Memorialen N:ris 19. 30 och -14.)
Den, sorn vill, att Konstitntions-Utskottets i Memorialet N:o 19 framställda, af Bonde-Ståndet godkända, förslag till den ändring i 53 § Riksdags-Ordningen, att beslut ej må af något Stånd fattas, derest icke minst tretio ledamöter tillstädes äro, — skall hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, röste Ja; Den det ej vill, röste Nej; Vinner Nej, kommer, i enlighet med Borgare-Ståndets gemensamma tanka, att hvila til! grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag det iörslaget, att till 53 tj Riksdagsordningen tillägges ett nytt moment, så lydande: "'
JSj må af något Stånd beslut fattas, ”derest icke minst en tredjedel af ett Riks-Stånds vid Riksdagen närvarande Ledamöter ”tillstädes åroJ Omröstningen har utfallit med Femtiofem Ja och Tjugutre Nej. Nionde Omröstningen.
(Memorialen N:ris 33 och 4t>.)
Den, som vill. att det af Konstitutions-Utskottet uti Memorialet N:o 33 framställda, af Preste- och Bonde-Stånden bifallna, förslag till ändring i 14 8 1 momentet Riksdags-Ordningen, skal! blifva hvilamde till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, röste Ja; Den det ej vill, röste
Nej; Vinner Nej, är berörda grundlagsändrings-lorslag förkastadt.
Omröstningen har utfallit med Fyratioåtta Ja och Tretio Nej. 12 Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 56.
Tionde Omröstningen.
(Memorialen N:ris 34 och 47.)
Den, som vill, att det af Konstitutions-Utskottet, uti Memorialet N:o 34 framställda, af Bonde-Ståndet godkända, förslag till tillägg i 73 § Riksdags-Ordningen, angående förstärkning af Sammansatt Utskott, skall blifva hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, röste Ja; Den det ej vill, röste Nej; Vinner Nej, är nämnda grundlagsändrings-lorslag lörkas ta dt, Omröstningen har utfallit med Tretiofyra Ja och Fyratiofyra Nej. Elfte Omröstningen.
(Memorialen N:ris 35 och 48.)
Den, som vill, att det af Konstitutions-Utskottet, uti Memorialet N:o 35 framställda, af Borgare- och Bonde-Stånden godkända, förslag till åtskilliga ändringar i Riksdags-Ordningen, angående Ridderskapet och Adelns representationsrätt, skall blifva hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, röste Ja; Den det ej vill. röste
Nej; Vinner Nej, är nämnda grundlagsändrings-förslag förkastad t.
Omröstningen har utfallit med Fyratiotre
Ja och Tret.iofem Nej. Tolfte Omröstningen.
(Memorialen N:ris 32. 45 och 50.)
Den, som vill, att Konstitions-Utskottets, uti Memorialet N:o 32 framställda, af Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden godkända, förslag till ändring i 14 § 3 momentet Riksdags-Ordningen. skall blifva hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, röste Ja; Den det ej vill, röste
Nej; Vinner Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 56. 13 Vinner Nej, är berörda grundlagsändrings-förslag iörkastadt.
Omröstningen har utfallit med Fyratiofyra Ja och Tretiofyra Nej.
Ridderskapet och Adelns På Högvördiga Preste-Ståndets vägnar:
Carl G. Mörner. vagnar:
Th. Wensjoe.
På Välloiliga Borgare-Ståndets vägnar: F. A.
Rinman.
På Hedervärda Bonde-Ståndets vägnar: Joh. Persson. G. Cederschiöld.
Prot. 1856 & 1860. 3 Sami. 16 Haft. STOCKHOLM, tryekt hos A. L. NORMAN, 1860. Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 57. 1 JW 51?.
Auk. till Exp.-Utsk. den 10 Aug. 1860, kl. 1 e. m.
Memorial till Rikets Ständer, med förslag till ändring i i4 § 5 momentet.
Rtksdags-ordningen, angående Bruksägares represenlations-rätt.
1 anledning af en utaf Ledamoten i Borgare-Ståndet Herr C. F. Waem, väckt motion om ändring uti Riksdags-ordningens föreskrifter, i 14 § 5 momentet, rörande Bruksägares representations-rätt, har Konstitutions-Utskottet till närmare granskning företagit detta lagrum; Oell dervid funnit, att de bestämmelser, som vid lagens antagande voro gällande i fråga om bergsbruks-rörelsen, derefter undergått stora och betydliga förändringar.
Till en början har nemligen frihet i kol- och tackjernshandeln blifvit medgifven, hvarigenom den väsendtliga grunden till skilnad emellan bergshandteringen inom och utom tackjerns-bergslag upphört.
Vidare, och enär bergshandteringen och de näringar i allmänhet, hvilka afse förädling af mineralrikets alster, icke syntes böra vara underkastade särskilda inskränkningar eller andra föreskrifter för rörelsens bedrifvande, än dem, som gällde för likartade näringar, har Kongl. Maj:t, den 29 September 1859, låtit utfärda nådig Förordning, angående utsträckt. frihet för bergshandteringen.
Denna Förordning, sorn upphäfver förut gällande Hammarsmeds- och Masmästare-ordningar, äfvensom Kongl.
Förordningen den 27 April 1846, angående stängjerns-smidet och den gröfre jernforädlingen, med flera äldre föreskrifter, — stadgar uti 1 §, att masugnar eller hyttor, stångjernsbruk, manufakturverk och alla andra inrättningar, som afse tillgodogörande eller förädling af mineralrikets alster och ej äro såsom handtverkerier att anse, skola, i afseende å vilkoren för rörelsens utöfning, hänföras till fabriker och således, utan inskränkning i fråga om tillverkningsbelopp eller arbetsmethod, vara underkastade de stadganden, som angående fabrikers anläggning och drifvande, äfvensom beträffande der anställde arbetare, äro i allmänhet gällande; dock att anmälan om anläggningen bör ske hos Bergs-öfverstyrelsen, som tillståndsbevis utfärdar samt derom underrättar Bergmästaren, jemte vederbörande Landshöfding eller Magistrat.
Derjemte förklaras, att vid redan behörigen anlagde verk af ifrågavarande beskaffenhet må rörelsen, med den frihet ofvan är nämnd, utan särskild anmälan eller tillstånd ut Bih. till JR.
3 Sami, 20 Håft. 1 Konstitutions-UtskotteU Memorial N:o 57. öfvas.
Och innehåller 2 §, att, i öfverensstämmelse med föreskrifterna i 1 § och till följd af den frihet, som sålunda blifvit medgifven jemväl för tackjerns-tillverkningen, komme den skyldighet till blåsning i hytta eller masugn, som dittills ansetts åligga bergsmansjorden, att upphöra och hyttelagen inom tackjernsbergslagen att icke vidare utgöra tvungna föreningar, hvadan lotter i hyttorna kunde äfven utan sammanhang med bergsmansjord förvärfvas och innehafvas.
Till följd af denna nya lagstiftning om bergshandteringen, har samma näring ifrån att vara privilegierad, blifvit helt och hållet fri; men derigenom har jemväl i annat hänseende åstadkommits en rubbning, som icke var afsedd.
För närvarande är nemligen representations-rätt uti Borgare-Ståndet tillerkänd dels fjerdepartsägare i Fahlu bergslag, dels ock öfriga bergsbruken; och vid bestämmandet af hvilka bruk, som böra under detta sednare uttryck inbegripas, säger Riksdags-ordningen det vara ‘‘alla af Styrelsen öfver bergverken privilegierade inrättningar till förädling af mineralörikets produkter.”
Då numera icke vidare erfordras något privilegium för anläggandet af hvilket bergsbruk som helst, och äfven de frän äldre tider befintliga bruken icke kunna anses såsom grundade på privilegier, skulle, efter en sträng tillämpning af Riksdags-ordningens ordalydelse, kunna påstås, att bergsbruken icke heller ägde rätt att sända Riksdags-fullmägtige.
Genom en dylik tillämpning af Grundlagens berörda stadgande, komme utsigten med detsamma att helt och hållet förfelas.
Den oegentlighet, som sålunda uppkommit genom förändring i vilkoren för rättigheten till bergsbrukshandteringens utöfvande, torde böra, så snart ske kan, undanrödjas; och Grundlagens stadgande återföras till en sådan öfverensstämmelse med öfriga gällande föreskrifter, som förut dem emellan egt rum.
Utskottet har derföre trott sig böra föreslå den ändring i 14 § 5 momentet Riksdags-ordningen, att dennas bestämmelser om berörde bergsbruk blefve fullt enliga med hvad ofvanåberopade Kongl. Förordning innehåller.
En annan anmärkning träffar sjelfva grunden för röstberäkningen vid utöfvande af den bergsbruken tillerkända rätt att välja Riksdagsmän.
Enligt nu gällande föreskrifter i berörda Grundlagsrum, bestämmes den, när riksdag- inträffar, efter värdet af förra årets tillverkning; och detta värde beräknas, för jerntillverkningen, efter det för Hammarskattsjernet ärligen bestämda pris, och för annan tillverkning, efter det medelpris, hvartill Kongl. Majit och Kronan försäljer den deraf in natura utgående tionde eller skatt, samt, i fal! någon af dessa förädlingar icke skulle kunna hänföras till någotdera värdet, elter det i hufvudstaden allmänt gångbara pris.
Hvad särskildt jerntillverkningen beträffar, kan berörda beräkningssätt icke vidare tillämpas, ifall det af Rikets Ständer under innevarande riksdag fattade beslut om
Hammarskattens upphörande kommer till verkställighet.
Dä nu Rikets Ständer jemväl beslutat att bergsbruken, i stället för den hittills utgående tionde eller skatt in natura, endast skola erlägga bevillning af inkomst, har Utskottet trott sig böra föreslå den ändring i merberörda lagrum, att Bruksägarnes rösträtt vid riksdagsmannaval beräknas efter storleken af erlagd bevillning för inkomst af rörelsen.
Genom en sådan ändring komme ett och samma röstberäkningssätt att gälla alla olika slags bergsbruk.
Då Utskottet föreslår en dylik förändring i grunden för röstberäkningen, har Utskottet icke förbisett, att den olägenhet, som hittills egt rum och väckt mera allmänt klander, eller att en enda större Bruksägare möjligen kunde ensam tillsätta Riksdagsman uti sitt valdistrikt, fortfarande komme att qvarstå.
Ehuru Utskottet ansett ett missförhållande förefinnas härutinnan, har Utskottet dock icke, uti denna framställning, som egentligen blott afser sådana ändringar, hvilka af nödvändighe - Konstztutions-Utékottets Memorial JV:o <57. 3 tens kraf äro påkallade, velat intaga andra, om hvilkas större eller mindre befogenhet meningarne kunna vara delade, och hvilka möjligen kunde förhindra framgången af de verkligen nödvändiga ändringarne.
För att dock i någon män till mötes gå yrkandet om ändring i berörda afseende, har Utskottet trott sig böra i sitt förslag intaga den föreskrift, att, i händelse de valberättigade inom något valdistrikt öfverenskomma om ändring i valsättet, sådan ändring må kunna ske, derest Konungen, efter vederbörandes hörande, pröfvar skäligt densamma fastställa.
Slutligen har Utskottet jemväl fästat sin uppmärksamhet på ordningen för bergsbrukens indelning i valdistrikt, och hvilken verkställes vid hvarje inträffande riksdag sålunda, att sedan summan af alla fillverkningarnes sammanräknade värden blifvit utrönt, samt huru stort värde, i följd deraf, svarar emot en Fullmägtig, fördelas bergsbruken i fem valdistrikt, afpassäde efter orternas lägen och så att, i det närmaste, ett på tillverkningsvärdet grundadt, mot en Fullmägtig svarande, röstetal må inom hvarje valdistrikt linnas.
Till följd af dessa föreskrifter äro valdistrikterna underkastade ständiga förändringar och samma fördelning kan svårligen äga bestånd iör tvä riksdagar.
En enda Bruksägares dödsfall, konkurs eller upphöjande i adelig! stånd kan vålla en väsendtlig förändring i alla distrikfenas indelning.
Såsom exempel på huru ombytlig denna fördelning kan vara, har motionären anfört, att norra Dalslands Bruksägare röstat gemensamt en gång med Wermlands Bruksägare i Carlstad, en annan gäng med Nerikes uti Örebro samt en tredje gång med Smålands i Jönköping: att de vid sista tillfället kände knappast till namnet någon enda af sina med väljande; samt att den, sorti vid valet utsågs till Riksdagsman, lär hafva varit för valmännen i norra Dalsland fullkomligt okänd.
Valmännen kunna dessutom icke pä förhand beräkna till hvilket distrikt de komma att vid en stundande riksdag hänföras, utan erhålla derom kunskap först en ganska kort tid före valet, så att de icke hinna att derunder förvärfva sig kännedom om öfriga valmännen, i händelse de vid indelningen blifvit i distrikt förenade med mera aflägset boende Bruksägare.
Orsaken till det sena kungörandet af distrikts-fördelningen ligger uti de vidlyftiga uppgifter och beräkningar, som mäste föregå fördelningen och hvilka icke tidigare kunna afslutas.
Då sådana omkastningar och tätare ombyten i valdistrikten icke kunna vara annat än högst menliga, har Utskottet ansett sig böra framställa förslag till en ändring i nu gällande föreskrifter, sorn kunde medföra en större kontinuitet och varaktighet, utan att likväl utesluta möjligheten af jemkning derutinnan, i händelse sådant konime i framtiden att erfordras.
I betraktande af hvad sålunda anfördt blifvit, har Utskottet funnit sig uppmanadt, att till Rikets Ständers bepröfvande vördsamt öfverlemna följande förslag till ändring i Riksdans-Ordningen. § 14- (Nuvarande lydelse.)
(Den föreslagna lydelsen.) 5:o Utom Fahlu Bergslag, äge ock de 5:o Utom Fahlu Bergslag, äge ock de öfrige Bergsbruken, hvarunder inbegripas öfrige Bergsbruken, hvarunder inbegripas alla af Styrelsen öfver Bergverken privile- alla inrättningar till förädling af mineral lierade inrättningar, till förädling af mi- rikets produkter och som ej äro att anse neralrikets produkter, att, inom sig, till såsom handtverkerier, att, fördelade uti Fem Borgare-Ståndet utse Fem Fullmägtige, valdistrikt, — — — 4 Konstitutions-Dtskottets Memorial N:o <57. som ej till annat Riks-Ständ höra, och ej någon beställning i rikets tjenst innehafva, och hvarvid, med förbehåll af den, i 18 §, alla christna trosförvandt^ tillerkända valrätt, i öfrigt ingen må välja, om han ej valbar är.
Med valen förhålles sålunda, att Styrelsen öfver Bergverken bör, når riksdag inträffar, uppgöra grunderna för denna representations-rätt, efter värdet af förra årets tillverkning, beräknadt för jerntillverkningen, efter det för Hammarskattsjernet årligen bestämda pris, och, för annan, tillverkning, efter det medelpris, hvartill Kongl. Maj:t och Kronan försäljer den deraf in natura utgående tionde eller skatt, samt, i jall någon af dessa förädlingar icke skulle kunna hänföras till någotdera värdet, efter det i hufvudstaden allmänt gångbara pris.
Sedan summan af alla tillverkningarnes sammanräknade värden härigenom blifvit utrönt, samt huru stort värde, i följd deraf, svarar mot en Fullmågtig, fördeles Bergsbruken i Fem valdistrikt, afpassade efter orternas lägen, och så, att, i det närmaste, ett på tillverkningsvärdet grundadt, mot en Fullmågtig svarande, röstetal må inom hvarje valdistrikt finnas.
Valen skola ske inför den Magistrat inom valdistriktet, som Styrelsen öfver Bergverken, genom Konungens Befallningshafvande i länet, derom anmodar, och ä den dag, som för hvarje valdistrikt, af samma Styrelse, härtill utsättes och, genom dess försorg, inom distriktet allmänneligen kungöres; Börande Styrelsen, tidigt före valet, låta tillställa den inom hvarje distrikt valförrättande Magistraten behörig längd öfver alla inom distriktet valberättigade, samt hvars och ens röstetal, utfördt i Riksdaler, efter tillverkningsvärdet:
Och må ingen ä denna längd upptagas, som icke, minst tre är före den dag, då Riksens Ständer, enligt Riksdag s-kallelsen, skola sammanträda, varit Bruksägare i Riket, eller der idkat annan sådan näring, som hörer till förädlingen af mineralrikets produkter.
De väljande, som, genom förenämnde Kungörelse, till valförrättningen kallas, afgifve sina röster, efter Riksdalertalet af deras — — —
Med valen förhålles sålunda, att Bergs-öfverstyrelsen skall, när val böra ske, uppgöra grunderna för denna representations-rätt, efter helt Riksdalerstal af det belopp, hvar och en af de väljande sednast uti bevillning för sin inkomst af rörelsen erlagt.
Kunnande likväl ändring uti detta valsätt ega rum, då de valberättigade inom något distrikt om sådan ändring öfverenskomma och Konungen, efter vederbörandes hörande, finner skäl densamma fastställa; och böra i fråga om sådan ändring rösterna beräknas efter bevillnings-béloppen på sätt nyssberördt är.
Bergs-öfverstyrelsen åligger att upprätta förslag till distriktsfördelningen, afpassad efter orternas lägen och så att i det närmaste ett lika bevillningsbelopp belöper sig å hvarje valdistrikt; hvarefter Kongl. Majit, efter vederbörandes hörande, fördelningen fastställer.
Skulle, till följd af förändrade förhållanden, ändring i distrikts-för delning en finnas nödig, förhålles dermed, som nu är sagdt.
Valen skola ske inför den Magistrat inom valdistriktet, som Bergs-öfverstyrelsen, genom Konungens Befallningshafvande i länet derom anmodar — — — — — — samt hvars och ens röstetal, utfördt i Riksdaler; och må — — — — — — då Riksens Ständer skola sammanträda, — — — — kallas, afgifve sina röster, antingen personligen Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 58. tillverkning s-summor, antingen personligen, eller medelst befullmägtigade Ombud, men alltid med slutna sedlar, så beskaffade, som i 71 § stadgas:
Och röste hvarje väljande blott på
En i distriktets vallängd uppförd Person; hvadan ock denna längd bör. före valet, till de väljandes efterrät- — — efterrättelse telse uppläsas. uppläsas.
Herrar Doktorer T. Wensioe och J.
Collén hafva anmält, att de icke öfvervarit beslutets fattande. 0 JW 58.