Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:ts Kådiga Proposition, angående fastställande af årlig underhålls summa och EnkeSäte för Hennes Kongl. Höghet Kronprinsessan, i händelse Hennes Kongl.
Höghet blefve i EnkoStånd försatt.
N:o 30g.
I anledning af Kongl. Majrts Nådiga Remiss uppå underdåniga ansökningar om nedsättning i arrendet för Högsta och Eunda Hemman.
Af den 18 dennes: N:ö 310.
I anledning åf Kongl. Maj:ts I Nådiga Remiss uppå Öfversten Carl Silfver* Den 19 Julli é. ni. skjcilds underdåniga ansökning om ersättning för det af honora vid Pommerns afträdande förlorade accord ra. mr N:o 311.
I anledning af väckt Motion om ett årligt arfvodes anslående för ÖfverDixecteuren Schwartz.
N'o 3u.
Angående frågan om inköp af Astronomiske Instrumenter för Observatorium i Stockholm.
Frän Stats• samt Allmänna Besvärs okh Oe» conomie Utskotten:
Af den 30 sistlidne Junii: Nio 30I.
I anledning af väckte Motioner, om förseglade anbuds afskaffande, eller om én förändrad ordning för deras öppnande vid EntreprenadeAuctioner.
Frän Ståts», Bdnco- och LagUtskotten 7
Af den 9 dennes: N:o 313.
I anledning af väckte Motioner, rörande förändringar i Författningame om ränta vid penninge-försträckningar.
Af den 18 dennes: N:o 314.
Angående väckte frågor oni enskilte personers rättighet att utfärda Invis» Den 19 Julii e. nu ningar, ställde till betalning af andre enskiltej samt beskaffenheten af de fordringsanspråk, som derigenom uppkomma.
Af den 9 dennes i N:o 315.
Angående vilkoren för inråttan* det af enskilte Banker eller Diseonter, Frän BevillningsUtskottet i Af den 16 dennes t N!o 20.
Börande de olika beslut, hvari BiksStånden stannat, i afseende på griinderne för den blifvande Bevillningen.
Nio 21.
Börande sättet för kostnadernes bestridande till Hans Kongl* Höghet KronPrin* sens förmälning och verkställda utländska resa.
Frän Lagutskottet t
Af den 8 dennes i Nto 120, Öfver väckta motioner, angående föreslagen ändring i g Cap.
UtsökningsBalken och 25 Cap.
BättegångsBalken.
Öfver väckt motion angående yrkad befrielse från bysättning för Löftesmän, sorn ingått proprie borgen, så länge sjelfva Gäl* deriären är inom Biket tillgänglig, K;o 122.
Öfver väckte motioner, angående yrkad ändring dels uti Kongl. Brefvet den 6 Maji 1767, i afseende på skyldigheten för sökander uti utsökningsmål hos Kongl.
Majlts Befallningshafvande att anmäla, när sådane mål genom förlik* ning eller annorledes förfallit, dels uti Kongl.
Förordningen den 31 Julii 1815, så vidt den inne. håller, att vitén vid förklaringars infordrande uti förenämnde mål skola förklarande parter föreläggas.
Klo 123.
Öfver väckt motion, angående yrkad företrädesrätt för Jordägare till betalning af Brukares lösa Egendom, Fran Allmänna Besvärs oell OeconomieUtskottet:
Af den 8 dennes: Klo 138.
I anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets förut afgifne Betänkande, angående föreslagrie förändringar i Kongl. Förordningen den 26 Februarii 1817, rörande Sockne* stämmor och KyrkoRåd.
N:o 13g.
Angående befrielse fjär Bergs* Sexman, att deltaga i Skjutsningsbesvärét.
Klo 140 I anledning af väckt fråga om förbud mot införsel af Danska Hästar.
K.o 141, I anledning af väckta frågor, an* Deri ig Julii e, m; gående PassevolanceAfgiften och beklädnads sättet vid Kongl, Westgötba Regemente.
Rörande vackt fråga om stadgandet af vissa föreskrifter, i afseende på upprättandet af Debetsedlar, och meddelandet af förbud för Häradsskrifvare, att fordra betalning för Aboförändringars antecknande i Jordeboken; samt gamle och bräcklige personers uteslutande ur Mantalslängden.
Af den 16 dennes: A:o 143.
Öfver föreslagne utvägar och yt* ftade åtgärder, att, till förekommande af flöden och öfversvämningar m. m., bibehålla Sjön Wenern vid en gifven medelhöjd.
Upplästes tvenne från RidderhusUtskottef riskomne så lydande memorial i (Se Bilagan Atris 3 och 4)’ •
Dessa tvenne Memorial lades på bordet» Juste*!
Den 19 Julii e. m. a 041 justerades följande:
Utdrag ' af Prötocollet, hållet hos Häglof - lige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, förmiddagen den 19 Julii 1823. S. I> remitterades till BtvillningsUtsiottet:
Herr af Klintbergs, Carl, Memorial, inne: fattande anmärkningar vid Bevillningsutskottets den 28 Sistledne Junii eftermiddagen återremitterade Betänkande, angående de genom stora SjöTullerl inflytande Bevillningsmedel, Ut supra*' S. t). remitterades till Alimänna Besvärs- och ÖeconomieUtsiottet:
Friherre Wrangeis, Henning, den 24 sist* fedrié Februarii förmiddagen på bordet lägde ine: morial, om grunderne för beskattning äf fastighe* ter.
Ut supra, S. D. Föredrögos å nyo och återremittera* des, i anledning af dervid gjorde anmärkningar, följande Stats- och BanéoUtskottens den 21 sist» ledne junii afgifné, samt den 28 i samma må* nåd eftermiddagen på bordet lagde; Utlåtanden!
Ridd. »ch Ad.
VI Bandi 66 Den 19 Julii e. rrn N
Angående Riksens Ständers Riks*} gäldsGontoirs ställnings och inlösen af dess cre4 dit-sedlar N. ‘o 25^ Angående sättet för bestridande af de penninge-anslag till allmänna arbeten och företag, hvilka Riksens Ständer kunna vid den^ na Riksdag finna skäligt besluta, samt hvad sorn möjligen kan brista i de tillgångar, som kunna utses såsom fond för mindre creditivet.
Ut supra;.
D. föredrogs å nyo och bifölls Stats- och BnncoUtskottens den 21 sistledne Junii under jN-o 24 afgifne, samt den q 3 i samma månad eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, angående StatsVerkets förhållande till Riksens Ständers Bank.
JJtdrag af Protocollet, hållet hos Höglöjlige Ridderskcpet och Adeln vid Lag; tima Riksdagen i Slockholm,'ef termidi dagen den 19 Julii 1823. S. D; Föredrogs å nyo och gillades Stats-' och BancoUtskottens den 21 sistlidne Junii under N:o 26 afgifne, samt den 28 i samma må-i nåd eftermiddagen på bordet lagde , Utlåtande, angående BancoDiscontens lane-rörelse , och da omständigheter, rörande densamma, hvilka ansetts äga sammanhang med allmänna Finance*reglering gen.
S. D. Föredrogos å hyo och återremitterades, i anledning af dervid gjorde anmärkningar^ Den xg Julii e. m> följande Stats- och BancoUtskottens de ax sistlidne Junii afgifne, samt den a 8 i samma månad eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtanden:
N-o 27.
Angående Bankens utlåningar å guld och silfver, metaller eller andra varor.
Angående Fastighets- och Odlingslån.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan ^ till 11 om aftonen.
Tisdagen den 22 Julii.
Plenum klockan 9 förmiddagen» Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus, hade inlepinat ett så lydande Memorial.
(Se Bilagan K:0 j), Ben 2 2 jiiliCf. m. Herr Grefven och LandtMarskälken hemställde, om icke, enär Grefve von Schwerins berörde Memorial innefattade anmärkningar vid Stats- och BancoUtskottens den 15 dennes eftermiddagen åtérfemitterade Utlåtande Nto 22, angående uppköp och inväxling af myntbara metaller tili Riksens Ständers Bank, samt framdeles skeende UtväxHng äf reelt mynt, samma Memorial kunde till bea mälte Utskott förvisas* hvilket bifölls* Upplästes till justering och godkändes följande från Expeditions- Utskottet inkomne förslag till Riksens Ständers underdånige skrifvelset till Kongl, Majit i iST.o 96.
Rörande en föreslagen segelled genom sundet vid södra Stäket.
I anledning af Kongl. Maj:tå Nådiga Remiss uppå Grosshandlaren H. Weners underdåniga ansökning, om nedsättning af arrendet för Svartsjö Kongsgård.
N:o g8* I anledning af Kongl. MajitS Nådiga bref, rörande Eöfås Silfververk.
N:o ggi I anledning af Kongl, Majus Må ‘diga Remiss hppå Disponénternes af Roverts AlunBruk underdåniga ansökning om befrielse från Tiondes utgörande, på 10 åts tid, föf Alun: tillverkningen.
Den 3?
Julii J. ml 2045 N:0 1 00.
Rörande utleinnad koppar till taktäckning ä Kongl.
Slottet och H. K, H.
Palais i HufvudStaden.
N*o ioi.
I anledning af Riksens Ständers Revisorers gjorde hemställan, rörande undpättnings-spannemåls återlevererande till samma KronoMagazin, der densamma uttagits.
Angående den af Geyerska Arfvingarne sökta fria dispositionsrätt af Lägenheten Rörstrand.
Rörande en Fyrbåks anläggning yid Söderarla. 1 * N:o 104.
Rörande reglering till förbättring i Löne-vilkoren för Befälet vid Indel" ta Arméen, N^o 105.
I anledning af Kongl. Majtts
Nådiga proposition, angående StatsVerkets tillstånd och behof, i hvad densamma, rörer Rik?- Statens 7 HufvudTitel, N:o 106.
Angående närmare bestamman^ de af den tid, inom hvilken hinder för lysning och ägtenskap böra anmälas och styrkas.
Angående ändring uti 35 Ca'* pitlet 5 §•
RättegångsBalken, N:o 108.
Angående ändring uti 3 oclr 4 §§-ne af ati Capitlet RältegångsBalken, , 104® Den 2 % JuUi f. m N'o io(b Angående upphäfvände af Lumpsamlings-skyldigheien m. m, N o i»o, Angående indragning af Ilande» Fiscals-tjensterne i vissa Uäq N:o nn Angående omröstning Öfver Högste
Domstolens ledamöter.
Föredrogs a nyo och bifölls Stats- och BancoUtskottens den ax sistledne Junii un* der N:o 29 afgifne, samt den 28 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, an.* gående creditiv-anslagen för JernContoiret och.
ManufacturUisconten, Företogs till pröfning
Stats- och BancoUtskottens den 21 sistledne Junii under N:o 30 afgifne, samt den 28 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, angående en föreslagen Hypoteks Inrättning för fastighe? ters beläning.
I en tid då 'man synes vara allmänt ense, att Slaten icke bör vara förläggare för den enskilde industrien, måste det förundra mig, att de sammansätta Utskotten icke tillstyrkt inrättandet af privata hypotheks-banker, såsom det enda sättet att undanrödja det låne-system, som nu eger rum.
Dylika Banker hafva med så mycken fördel blifvit begagnade i andra länder, Den 3 2 Jålii f. m, 3047
St t deras befordrande här bordt af exemplet 'uppmuntras.
Vi håfve nyligen i Tidningsbladet Allmänna Journalen sett en artikel, angående en i Bayern inrättad HypotheksBank, och om den särdeles nytta den medfört.
Det hade varit önskeligt,att Utskotten förskaffat sig till. förl heliga och fullständiga underrättelser om beskaffenheten af sistnämnde, Och andra likartade Banker.
Dessa underrättelser hade måhända kunnat tjena till bättre ledning för Utskottens omdöme, och Riksens Ständers beslut.
Det är väl sant, att de enskilde personer, hvilke kunde vara hågade, att här inrätta en hypo theksbank, skulle sjelfve hafva tillfälle att söka och inhemta upplysningar om grunderne derföre, men man vet emedlertid, att auctoriteter lättare än andra kunna göra det.
Det hade åtminstone varit ganska väl om det förslag till reglemente för en hypoteksbank, hvilket, efter hvad Utskotten omförmäla, skall blifvit inom Utskotten uppgifvit, nu vore för Riksens Ständer framlagdt Förgäfves säges det, skall man dock vilja inrätta en hypötheks bank, sä länge vi icke äga ett bestämdt mynt: jag triedgifver det; men jag vet icke något hinder, att grunda denna Bank endast på silfvervärde.
Utskotten hafva ibland annat, yttrat den farhågan, att om fastighets innehafvare i hypo t theks- banken gravera en del af deras fastigheters varde, någon möjelighet ej skall blifva, att pä det öfver skjutande värdet kunna anvisa betalnings-sä - io48 Den 22 Juli i f. m> kerhet för andra förbindelser.
Först och främst tror jag, att när fastighets ägaren med ett lärn* peligt lån uti hypotheks-banken arrangerat sina affairer, han icke gerna kan vara i behof af det ytterligare lån, hvarmed panten moje-* ligen skulle kunna till fullo graveras.
Och i öfrigt är jag förvissad, att, om han är känd för ordning, och man har förtroende till hans caracter, han utan tvifvel kan få låna äfven på det överskjutande värdet å hans förut hypoticerade egendom.
Utskotten säga vidare, alt de af hypotheks inrättningen utställda eller garanterade förbindelser skulle hafva ett ostadigt värde.
Jåfter sorn jag fattat ideen af denna inrättning, borde delägarne deruti insätta yissa procent i contant, hvilka bildade en fond, sorn sedermera uti obligationer utläntes; och så vida denna fond blefve i hypotheks-banken innestående, skulle .Banken alltid vara i tillfälle, att vid uppsägning och på yiss tid inlösa sina obligationer.
Utskotten hafva ock yttrat, att räntan skulle blifva en ökad skatt 1 de liypothicerdde egendamarne.
Jag hemställer dock, om icke hvar och en, som har skuld, och derföre måste betala ränta, redan har en större borda, än den han genom ett lån i hypotheks-banken skulle bära.
Utskotten frukta vidare, att capitalerne skulle af inrättningen blifva hos låntagarne uppsagde och indrifne.
Jag hade förställt mig, att meningen ej kunde vara annan, än att en del af capitalet skulle jemte räntan årligen till hypotheks-banken inbetalas.
Och då Banken ej yrkar eller kan yrka annat, torde icke eller någon fråga om I Den 2 2 Julii f. m. lo4g hela capltalets uppsägning böra uppsta.
Grunderna för jords värdering böra naturligtvis för mig icke synas mota svårigheter) då jag genom en motion trott mig dertill hafva funnit en ledning, som bättre utarbetad säkerligen skulle tillvägabringa det önsjcade målet.
Jag vet icke att i andra Länder svårigheter möta, vid fri* gan om Egendomars värdering.
Med afseende således å den väsentliga förmån en hy poth eks-inrättning skulle för Riket medföra, vågar jag förmoda, att Utskotten skola inkomma med en fullständig plan för- de grunder, hvarpå ep sådan inrättning bör uppställas; och depna inrättning skall otvifvelaktig! åstadkomma mycket mera nytta, som derigenom alla fastighetslån i Rikets Ständers Rank komma atf försvinna.
I anledning häraf anhåller jag, att Betänkandet må varda till de sammansätta Utskotten återremftteradt.
Herr Stråle, Nils Wilhelm :
En hypothekspnstalt, ämnad att vara mäklare emellan enskilde, bör, efter min öfvertygelse, ej inrättas ppdef helgd af Statens credit, och allraminst, då d§nna credit är vacklande.
Sådana inrättningar kunna visst vara nyttiga, och äro må hända icke eller hos oss overkställbar, men de måste i sådant fall alltid vara skiljde från Staten, samt helt och hållet vara privata.
De creditförbund, som man citerat från andra länder, och hvarom Allmänna Journalen talat, 1050 Den 2 2 Julii f. m, äro också endast enskilda inrättningar, icke grundade på Statens credit, och ej dermed sammanhängande, Om vi vilja undersöka de allmänna lånänstalterne hos oss, så skola vi finna, att de alla hvila på Banken; och jag vet sannerligen icke, hvarifrån en på credit grundad inrätt* ning eljest skulle få den.
Om nu äfven den föreslagne hypotheks-anstalten skulle af det Allmänna garanteras, erfordrades nödvändigt stränga controller , för att förekomma förluster.
Dessa controller skulle medföra dryga utgifter, och dessa senare åter drabba med en ökad kostnad den, som lånte, och med en icke obe. tydlig förlust den, som försträckte capitalet; ty -den senare kunde icke gerna erhålla mer än högst 5 procent, och låntagaren nödga* des säkerligen erlägga 6.
Och ändå skulle möjligen förluster kunna tillskyndas den, som garanterade inrättningen, utan att det vore gifvet, att densamma skulle uppfylla sitt ändamål.
Jag har derföre ansett det vara högst betänkligt, att i närvarande tidpunct vidtaga en sådan allmän hypotheks-anstalt.
Deremot tror jag, att en enskild inrättning af enahanda beskaffenhet bör kunna uppkomma, om ett klokt förslag derför lägges till grund.
Vinsten förtäres då af enskilde, och blifver icke någon skatt ifrån enskilde till Staten, utan den förtjenst, som enskilde genom industri och omtanka kunna förskaffa sig.
Derföre finner jag en privat hypetheks-anstalt
Den 2 2 Julii f- m. 1051 rara fördel a
It tiga re, än en allmän,' och tillstyrker att de förenade Utskottens Betänkande må bifallas, helst jag mycket tviflar, att Utskotten anse sig vara i tillfälle, att afgifva ett förslag till hypotheks-banker i allmänhet, såsom en yard .Ledamot här yrkat.
Utskotten hafva, enligt min tanka, från en för inskränkt synpunct betraktat detta ämne, och då inalles det är föga sannolikt, att under denna Biksuag något väsentligt kommer att göras till mynt- och credit-väsendets reglerande, hade jag icke ämnat öfver denna fråga yttra mig.
Men sedan Herr Friherre Wrangel framställt så grundade anmärkningar, att de torde föranleda återremiss af Betänkandet, utber också jag mig, att fa yttra mina tankar.
Att Utskotten icke gillat någotdera af de förslag, som blifvit deras pröfning under-, ställde förundrar m ig icke.
Det första är bygdt på en credit i Banken, som icke kan och bör äga sum; det andra är för stort tilltaget.
Men deremot förundrar det mig, att Utskotten, då de velat behandla frågan om låne-anstalterna, icke ingått i granskningen af de åtgärder , som äro absolut nödvändige för att återställa Crediten.
Här i Sverige kan äfven så litet, som i något annat vidsträckt land, någon Istor och allmän fastighets - hypotheks - anstalt Införas.
Frinciperne för deras bildande bör Lagstifta - 105a Dm 3?
Julii f. m - ren bestämma, associationerna bilda sig sedan frivilligt; och täfla med hvarandra att väl vårda den credit, som de önska bereda åt sig.
Derföre har ej heller den Preussiska Monarkien en stor hypotheks-anstah, utan flera små,- Den Schlesiska har ifrån början varit ibland de bäst vårdade, och har derföre också största credit.
Dess sedlar stodo på 104 före kriget, — 1813 folio de till 73 — 1816 stodq de åter på 104.
Utskotten behöfva blott uppgifva, i hvilka delar vår lagstiftning behöfver förändras, att real credit må kunna bli möjlig.
Det bör ej vara fråga om att skapa nya papper, men att ge cours åt de papper, som finnas; det vill säga; att innehafvaren af en intecknad sedel med lätthet kan få valuta derföre af en tredje man.
Dermed ära både borgenärerne och gäjdenärerne belåtne.
Det å'c lätt verfcstäldt.
Dertill behöfs icke mera, än att hvarje intecknad skuldsedel upptager gäl» denärens debet och credit, nemligen spPcification på redan intecknade skuldsedlar, och grunderna till beräkning af pantens värde.
Så snart detta skett, blifva de 50 till 60 millioner, sorn nu äro intecknade i fastigheter, detsamma, sorn andra publika papper; att vilja hindra dem ifrån att få den cours de kunna få, är mannamån och orättvisa.
Vägen är sedan banad för både penninge-ägare och fastighets-ägare, att associera sig till befordrande af ömsesidig fördel, och det utan allt behof att biträdas genom Bankens credit. §å Den 22 Julli f, m. 1053 har äfven Herr Friherre Wrangel sett saken, och skalle Betänkandet återremitteras, så anlialler jag att denna tnin åsigt mätte underställas Utskottens pröfning.
Friherre T Vrangel.'
Jag får blott meddela Herr Stråle den upplysning, att jag alldeles icke menat, att HypotheksBanken skulle grundas på Rikets Ständers Bank.
Ifrån första stunden och alltid, då jag tälat om credit-banker, har jag sökt visa^ att desamma, likasom alla Credit - transactioner enskiide emellan , böra Vara skiljde från Banken.
I öfrigt förnyar jag min anhållan om åter» remiss af Betänkandet, med anmodan till de förenade Utskotten, att meddela upplysning och ledning, huru saken bör behandlas; ty enskilde personer äro vanligen okunnige derom.
Åtminstone vet icke jäg, huru en Hypothekslnfattning bör anläggas och fullföljas.
Herr von Hzyné, Georg.- He sammansatta Utskotten hafva visserligen leka afstyrkt enskilde associationer för ifrågavarande
Hy* pothekslntättningar.
De hafva endast ansett Staten icke böra deruti inblandas.
Jag skulle likväl för min del hafva mindre att anmärka deremot, att enskilde personer bildade en sådan credit- anstalt, och att de äfven emot fullkomlig evident säkerhet kunde få ett creditif på Rikets Ständers Bank af fonderne för Odlings- och Fastighets-lån, —- än jag nu bär att io54 Den 2 2 Julli f. m. erindra emot dessa låns fortfarande i den väg; hvarå de nu utgå.
Mig förefaller det, att, så länge Staten är penninge-egare och långifvare , densamma skall motarbeta enskilde lånbanker, och minska till* fället för private, att sinsemellan verkställa penninge-transac tioner..
Jag har derföre ansett Statens låne-anstalter böra någon gång upphöra ; och en återgångsprincip utan dröjsmål antagas, helst jag är öfvertygad, att likasom MagazinsDirectionen, som fått sig uppdragit att upprätthålla Spannmålsprisen, tvärtom nedsatt dem, så har ock Statens låne-anstalter, ämnade att underlätta crediten man och man emellan, snarare verkat motsatsen.
Grefve von SchwerinAtt föreningar-} ne till real-creditens uppehållande och befordrande skulle behandlas såsom en allmän Stats-anstalt, och att den skulle beredas speciella förmåner i Banken , har jag alltid afstyrkt.
Skulle en DepositBank siftas, så saknas icke utväg för credit assosiationer, att bilda sig* Då Utskotten éfhöllo Uppdraget att suppleera åt fMnanceComittén , hoppas jag, att de brister för utbildandet af real-erediten, söm ligga i vår lagstiftning, icke skulle undfalla dem, och att hvad man i detta atseeride gjort i andra länder t skulle ådraga sig deras uppmärksamhet.
T)en 2S> Julii f. ms i°55 Jag här sökt att utveckla dessa förhållanden i <le yttranden , som jag meddelat FinanceCom» mittéen.
Af Lagutskottet får ej begäras mera, än att det pröfvar, huruvida de Lagförändringar, som föreslås, stå i harmoni med Lagstiftningen i allmänhet.
Lagförändringar, i frågor af financiel! natur, böra af FinanceUtskotten föreslås, och FinaceUtskotten kunna derom conferera med Lagutskottet.
Det torde vara för sent nu, att afhjelpa bristerna, men önskeligt vore, om Utskotten åtminstone historiskt ville behandla ämnet; om de uppgåfvo, hvari felen ligga, och. huru bristerne kunna afhjelpas, så att Ständerne kunde komma i tillfälle, att i följd deraf göra en underdånig anmälan hos Konungen, till beredande af en bättre ordning i en framtid.
Herr Stråle t
Utom de frågor om en allmän Hypotheks - Inrättning , hvaröfver de sammansatta Utskotten bort sig utlåta, hafva äfven åtskilliga Motioner, angående privata banker och disconter, blifvit Utskotten med» deida.
Öfver den senare hafva Utskotten yttrat sig uti ett särskildt till Riksens Ständer äflemnadt betänkande.
Der förekommer ock frågan om credit-antsalter, utan Statens deltagande.
Vilkoren för sådana anstalter kunna val uppgifvas såtill vida, att de stå tillsammansmed andra Statens inrättningar och författningar, men icke kan det tillhöra de förenade Utskotten att föreslå de egentliga reglemeatariska grundernea’ 1056 Den -i?
Julii f. m. ty dessa bero naturligtvis af hvarje enskild, att sjelf för sig bestämma.
Hvad som, enligt Grefve von Schwerin® mening, i synnerhet skulle behöfva revideras,- Vore författningarne om inteckning och värdering, eller de så kallade Hypotheks lagarne.
Meri detta utgör åter en helt och hållet juridisk fråga, hvars profning icke tillkommit Banco- och StatsUtskotten.
Också hafva vid Riksdagens början flere Motioner i detta ämne blifvit tili ^Lagutskottet remitterade, och jag skulle äfven tro, att Stats- eller BancoUfsköttet icke kari* yttra sig om förändringar i allmänna Hagen* Friherre Wrangel:
Då de sammansätta Utskotten i alla andra delar utförligen gifvit sina tankar tillkänna, så hade jag väntat ett mera detaillefädt yttrande i frågan Ont Hy po* theksBanker.
Herr Stråle har väl nämnt, att Utskottertj i afseende på privat-banker, famlagt ett särskildt Betänkande, men det är en stor skillnad emellan en privat bank och en hypotheks. inrättning.
Den ena utlånar penningar i Hiscdntväg, den andra utgifver stående lån, möt årlig capital-afbetalning*
Hen senare är af en mera invecklad nä* tur och fordrar ett mera utarbetadt system^ den förra åter karl hvar och en penninge-egaxe formera.
Den 32 Julli f. rrt 1057 .Tåg anhåller ytterligare, att Betänkandet tnå Eterremiteras.
Uppå derefter af Herr Grejven och LandtMarskalken gjord proposition, blef Stats- och BancoUtskottens ifrågavarande Utlåtande, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar’» till Utskotten återremitterådt.
Sv-' Vid förnyad föredragning af Stats- och BancoUtskottens den 21 sistledne Junii under Nto 31 medeldte, samt den 28 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, i anledning af Kongl. Majttes Nådiga Skrifvelse, rärande inrättningen af ett Handels JjineCon. toir i Götheborg; fann Riddderskadet och Adeln,’ att samma Betänkande endast borde läggas till handlingarne» Herr von Qvanten, Carl, anförde skrift teli gen t (Se Bilagan H:o 2) Herr Tham, Wollrath: 1818 års
Ständer trodde sig kunnahjelpa den då varandeallmänna pen* nirige-predan, derigenom att FilialDisconterne alldeles upphörde, att flere millioner indrogos Ridd. och Ad.
VI Band. 67 Den 2 2 Julii /• ni: af rörelse-capltalat, och att allautlåmngs.anstai* ter concentrerades i Hufvudstaden.