Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:t skall komma i behörigt öfvervägande, synnerligen då den är fullkomligt enlig med vår Regeringsform, som icke tillåter, att någon medborgare beröfvas sin frihet, eller tvingas använda sin arbetskraft annorlunda än efter eget godtfinnande, så länge han ej gjort sig skyldig till något brott, eller genom sitt uppförande hotat att störa allmänt lugn eller den säkerhet till person och egendom, hvarje undersåte tillkommer.
Då ägande-rätten för öfrigt hålles i helgd, bör väl den första och yppersta af all äganderätt, den, att fritt använda sin arbetskraft, icke sakna lagarnes hägn.
En värd Talare har påmint, att en Committe'e har utarbetat Förslag i detta afseende.
Denna Committees tillvaro är mig icke obekant, icke eller dess åsigter.
Men det är just för alt motarbeta Committeens åsigter, som Ridderskapet och Adeli» bör ådagalägga sina begrepp om rätt och billighet uti detta vigliga ämne. 42 Den 20 Januarii f. 111.
Jag vill blott nämna några ord i anledning af hvad Herr Hegardt anfört.
Han har yttrat den ganska vackra grundsatis, att hvar och en bör äga lull frihet att efter egen vilja använda sin arbetskraft.
Detta är utom all fråga rigtigt, när man använder denna kraft till det sorn är godt och nyttigt; men i motsatte fall, då denna fria arbetskraft alldeles icke användes, ehuru förmåga, till och med behof af dess användande ej saknas, eller om den sättes i verksamhet för den positiva handlingen att tigga eller stjäla, då lefver den sålunda lättjefulle eller brottslige onödigtvis på andras bekostnad, och då tror jag det vara Statens rätt att mellankomma och fordra, att den, sorn njuter skydd och rättigheter af Samhället, äfven må uppfylla sina skyldigheter mot detsamma, så vida han vill fortfarande njuta sin frihet.
Jag instämmer visserligen i Herr Hegardts theone, men med det vilkor, att den får begränsas af Samhällslagarne, och icke bero af den naturliga frihetens gränslösa utsträckningar.
Då Japropositionen ännu icke är bifallen, hemställer jag, om det icke är nödigt, att vid slutet göra följande tillägg: och vägra att emottaga ett för deras underhåll tillräckligt arbete.
Utan detta tillägg hör jag förmoda, att icke många af Ridderskapets och Den 20 Januarii f. m. 43 Adelns Ledamöter skulle votera för Ja-propositionen.
Den, som föröfrigt är oskyldig, är det icke, om han ej brukar sin arbetskraft.
Det är icke rigligt, att tro, att man ej missbrukar sin frihet, då man ej använder sin arbetskraft.
Jag anhåller, alt i Ja-propositionen måtte inflyta det vilkor jag sålunda begärt.
Herr Nordenanckar, Gustaf: Jag anhåller, att Ja-propositionen måtte blifva på Utskottets Utlåtande oförändradt.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln önskade, att det af Herr Munck af Rosenschöld föreslagne tillägg skulle i Ja-propositionen intagas.
Jag reserverar mig emot en votering, der jag icke fått min mening uttryckt hvarken i Ja- eller Nej-propositionen.
Riksdagsordningen böra propositionerne vara så sönderdelade, att de yttrade särskilta meningarne eller anmärkningarne öfverensstämma antingen med Ja-, eller Nej-propositionen.
Hvarefter Hans Excellence förnyade den af Hans Excellence nyss framställde Voterings-proposition, hvilken af Ridderskapet och Adeln godkändes, samt anslogs.
Voteringen börjades klockan tre qvart 44 Den 20 Januarii f. tn. till 2 e. m., och befunnos efter voteringens slut, sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voterings-sedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit, som följer:
Ja — 6o. Nej — 26.
I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen särskilt förde Protocoll blifvit uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att Lag- och EkonomiUtskottens ofvanberörde tillstyrkande således blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallit.
Onsdagen den 20 Januarii i83o.
Företog IJögloflige Ridderskapet och Adeln val af 12 Ordinarie Ledamöter och 6 Suppleanter i Förstärkta Stats- och BancoUtskotten; och befunnos, efter valförrätt - Den 20 Januarii e. m. 45 ningens slut klockan half till 9 e. ra., följande Herrar genom de fleste rösterne hafva blifvit utsedde till Ordinarie Ledamöter: Röster: N:o 53.
Friherre Lejonskjöld; Fullm.
Herr Thara, Wollrath 87. ,, 32g.
— Adlerbeth, Jacob . 87.
„ 8i4- Herr Gyllenhaal, Lars Herman 87. „ 1191.
— Anckarloo, David Gustaf 87. „ 1798.
— Bruncrona, Gustaf Adolph 87, „ 2071. — af Pettersens, Herman 87. ,, 2i34. — Printzsköld; Fullm.
Herr Lagerheim, Gustaf . 87. „ 2159. —. afWingård,JohanDidrik i32. „ 2160.
— Munck af Rosenschöld, Eberhard i3i. „ 2214* — Haak; Fullm.
Grefve von Rosen, Axel 87. „ 2220. — af Ekenstam, Israel . . 87. „ 2203. — von Lindecreutz, Justus Christoffer 87.
GrefveThott;Fullm.
GrefveGyl denstolpe, Anton Gabriel 86. „ 133. — Snoilsky, Nils 86. „ 5g.
Friherre Rålamb, Claes . . . 86. „ 35o. — von Schulzenheim, Conrad Theodor 86.
„ 5oi, Herr Påhlman; Fullm.
Herr Rothlieb, Axel . . . 86. 46
Den 20 Ja nu ar i i e. m. N:o 1925.
Herr Ehrengranat; Fullm.
Herr Blomstedt, Christian 86.
Hans Excellencc Herr Grefven och LandtMarskalken anmodade Ridderskapets och Adelns Herrar Electorer att med första sammanträda, för att sedan nedannämnde Herrar tid efter annan frånträdt deras Befattningar, såsom UtskottsLedamöter, utse en Ledamot i StatsUtskoltet, efter N:o 687.
Herr von Post, Adolph Ludvig; En Ledamot i BevillningsUtskottet, efter N:o 1867.
Grefve von Rosen, Axel; samt Tre Ledamöter 1 Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet, efter N:o 2i34.
Herr Printzskjöld; Fullm.
Herr Lagerheim, Gustaf; N:o 2236.
Herr af Schmidt, Georg Lars; och N:o 2248.
Herr af Forsell, Carl.
Fortsattes den i Förmiddagens Plenum Började pröfning af Lag- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottens den 3 sistlidne
December under N:o 71 afgifne, och den 21 i samma månad e. m. på bordet lagde, Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens under N:o 54 förut meddeldte Betänkande, rörande ändringar och rättelser eller tillägg så väl uti Kongl. Maj:ts
Den 20 Jan ilar ii e. m. 47 Nådiga LegoStadga för Husbönder oell Tjenstehjon den 15 Maji iSo5, som uti Kongl. Maj:ts Nådiga Kungörelse, angående flyttningstiden lör Tjenstehjon, den22Äpril 1819.
På de skäl jag tillförene anfört, anhåller jäg att Gesäller ej måtte ställas under TjenstelijonsStadgan.
Med afseende på BorgareSlåndets beslut, så väl som Herr Lefflers reservation, anhåller jag, att Gesäller, HandelsBokhållare och Lärlingar ej måtte sättas under TjenstehjonsStadgan.
Jag vet ej om man kan sätta HandelsBokhållare i samma categorie som drängar.
Vi hafva också harn, och det kan hända att vi få sätta dem i handel eller handtverk; jag hemställer då, om vi skulle vara nöjda med alt få våra harn under TjenstehjonsStadgan, och om delta skulle verka till den lyftning man vill gifva de productiva yrkena.
Jag anhåller, att beslutet måtte förändras lill enlighet med hvad Herr Leffler föreslagit.
Hvad den siste talaren anfört, såsom icke hörande till ämnet, vill jag icke besvara.
Jag anser det vara så tydligt ådagalagdt, att Gesällernas ställande under TjenstehjonsStadgan skall blifva till allmän nytta, att j&g ej sätter i fråga, att ju Ridderskapet och Adeln nu, så 48 Den ao Ja nu ar i i c. ny - val sorn vid sista Riksdagen, bifaller det.
Om ej Herr von Hartmansdorff vill afstå från sin mening, torde vi kanske ju förr dess häldre få skrida till votering.
Jag påminner mig just nu en omständighet, som gör att jag instämmer med Herr von Hartmansdorff.
Ridderskapet och Adeln har nemligen beslutat premier för de Adliga Ynglingar, hvilka egna sig åt Näringarne.
Detta står alldeles i strid mot den åtgärd, att vilja sätta alla Gesäller och Lärlingar under TjenstehjonsStadgan.
Det är på denna grund jag biträder Herr von Hartmansdorffs mening.
För det närvarande är här endast fråga om Gesäller.
Hvad angar BorgareStåndets reservationer inom Utskotten, hafva likväl 2:ne Ledamöter af nämnde
Stånd icke reserverat sig och således deltagit i heslutet.
Utskotten synas mig så fullständigt hafva utvecklat skälen för detta tillstyrkande, att jag icke har någonting att tillägga.
Jag vädjar till hvar och en husbonde, om han skulle vilja utbyta sine lagstadde tjenstehjon mot personer i det tillstånd, hvaruti Gesäller sig befinna; och hvar och en husbonde skall säkert svara nej, emedan med den ordning vi kunna hålla med vårt tjenstefolk, vi, om vi Den ao Jann ar i i e. na.
49 vi göra oss något besvär, åtminstone till någon del kunna hindra sedeslösheten bland dem, en omsorg, som, utan husbondevälde, icke kan ens försökas med Gesällerne.
Jag bar sjelf sett det skadliga uti denna brist, och huru Handtverksgesäller stryka landet omkring, utan sysselsättning, utan hem och utkomst, och sluta i elände på Correctionseller Arbetshus, sedan dåliga seder och nöd fört dem till brottsliga handlingar.
Med det förslag, som nu är i fråga, och der man till och med uteslutit husaga, synes Gesäll-ambitionen, som jag föröfrigt för min del icke finner skäl uti alt sätta högre, än hvarje ärligt och rättskaffens tjenstehjons, icke komma att lida, men deremot skall Gesällen genom nämnde förslag vinna i afseende på arbetsförtjenst, skicklighet och goda seder, och dymedelst en dag kunna bli, hvad afsigten är med hela hans lärovandel, en duglig Mästare i sitt handtverk, och husbonde för sitt folk.
Ehuru Utskotten ej fästat nog afseende vid mina anmärkningar, hindrar detta mig dock icke att instämma i det nyttiga Utskotten föreslagit, och jag förnyar derföre min anhållan om proposition till bifall på Utskottens Utlåtande i denna del.
Het ar ett helt annat förhållande med Gesäller, än med tjenstehjon.
Tjenstchjonens göromål 58 H. 4 5o Den 20 Januari! e. m. kunna fullgöras af nästan hvem sorn helst, men så är det icke med Gesällers arbete, hvartill konstfärdighet fordras.
Om Gesällen är oduglig, måste Mästaren, enligt närvarande förslag, ändock bibehålla honom och förlora derpå.
Skulle då Gesällen i alla fall aflönas, och få gå till Mästarens dukade bord, kan han vara så vårdslös, som heldst, och blifva en plåga för sin husbonde.
Jag hör redan på ropen, att min mening icke blir gällande, men jag hoppas, att Kongl.
Majit i sin vishet ej skalL bifalla detta förslag, och under sådan förhoppning är det, jag icke vill besvära Ridderskapet och Adeln med någon votering.
Jag förenar mig med Herr von Hartmansdorff, och tror mig derigenom hafva besvarat Friherrarne Åkerhjelm och Cederström, ehuru, hvad den senare beträffar, lian icke behöfver någon vederläggning.
Ilans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition till antagande af Utskottens tillstyrkande i förevarande punkt.
Hvarefter Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställde följande Voterings-proposition:
Den 20 Januarii e. m. 5t Den, som bifaller Lag- och EkonomiUtskottens tillstyrkande, att 4 Art. i §. af Förslag till HandelsOrdning, samt 2 Art. 2, 3 och 4 §§• af Förslag lill Förordning angående llandlverkerierne i Riket, hvilka förslag Rikets Ständer vid 1823 års Riksdag lill Kongl. Maj:t i underdånighet inlemna!, måtte, på sätt Utskotten i deras första Betänkande pag. 20 och 21 hemstält, varda, såsom tillägg till 1 Art. af Lego* Stadgan, antagne, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej; anses Ridderskapet och Adelil, med afslag å Lag- och EkonomiUtskottens ofvanberörde tillstyrkande, instämma uti Välloflige BorgareSlåndets i denna omständighet fattade beslut, hvarigenom, med ogillande af hvad Utskotten, angående IlandelsBetjentes, HandtverksGesällers och Lärlingars ställande under TjenstehjonsStadgan, sig utlåtit, BorgareStåndet ansett förhållanderne emellan dels Handlande och IlandelsBetjente, dels HandtverksMästare samt Gesäller och Lärlingar icke höra i LegoStadgan intagas, och i följd deraf dels funnit, frågan om Contract emelian Hand* lande och HandelsBetjente, samt HandtverksMästare och Gesäller jemte Lärlingar förfalla; dels ock* hvad Fabriks- Muraress H. 4* 5?.
Den 20 Januarii e. m. och TimmermansArbetare beträffar, ansett dem, om de äro till Gesäller eller Lärlingar i yrhet antagne, innefattas under Ståndets beslut om HandtverksGesäller och Lärlingar i allmänhet, men deremot de Fabriks- Murare- eller TimmermansArbetare, hvilka icke äro Gesäller eller Lärlingar, böra betragtas såsom underLegoStadgan ställde.
Voteringen börjades kl. half till 10 e. m., och befunnos, efter voteringens slut klockan 10 e. m., sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit, som följer: Ja — 28.
1 följd hvaraf, och sedan det öfver Voteringan särskilt förde Protocoll blifvit uppläst, Hans Ecccellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att Lag- och EkonomiUtskottens i Ja-Propositionen upptagne ofvanberörde tillstyrkande således blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallit.
Justerades 1 ProtocollsUtdrag, innehållande Ridderskapets och Adelns i Plenum dea 18 dennes f. m. fattade beslut.
Den 20 Jennar i i e. ra. 53 Upplystes följande från nedunnämnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden:
Af den io sistlidne December: N:o 355.
Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 3i , i anledning af tvänne motioner, den ena om utdelning till Ridderskapets och Adelns Medlemmar af Ridderskapets och Adelns tryckta Protocoll vid 1817 och 1818 årens samt 1823 års Riksdagar; och den andra, angående öfverlemnande till hvarje
LandshöfdingeEmbete af ett exemplar af så väl nyssnämnde Protocoll, som af de 3:ne öfrige Riks-Ståndens Protocoll vid ofvanberörde a:ne Riksdagar, jemte Bihangen till dessa Protocoll.
Af den i4 sistlidne December: N:o 356.
Öfver väckt motion, att Svenska Klädes-, Siden- och Bomullstygs-Tillverkare måtte af Staten erhålla ersättning för de dyra Inrättningar, hvilka de, på egen bekostnad, anlagt under en tid, då Eörfattningarne tryggade dem från intrång, af utlänningen.
Innefattande förslag, att de föreskrifter, hvilka af Rikets Ständer vafda stadgade, i afteende på granskningen och approbationen af Bankens småsedlar, måtte galla och tillämpas vid granskningen och 54 Den 20 Januarii e. m. approbationen af RiksgäldsContoirets smär-. re Credit-sedlar.
Angående Lönförhöjning för Cantzlisten vid Herrar Fullmäktiges, i RiksgäldsContoiret Expedition.
N:o 35p.
Angående tiden för nästa Revision af Stats- Banco- och RiksgäldsVerkens. räkenskaper och förvaltning.
I anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Memorial N:o 280,. rörande Creditiven enligt 63 §.
RegeringsFormen, Af den 18 sisllidne December: N:o 364.
I anledning af erhållen återremiss å Betänkandet N:o 256, angående jemkning i grunderna för Recognitions-skogars. skattläggning.
I anledning af erhållen återremiss å Betänkandet N:o 267, rörande väckt fråga om skattemanna-rält till alla å Recognitions-skogar, i följd af 1811 års Kongl. Författning» utbrutne Hemman och Lägenheter, N:o 366.
I anledning af väckt fråga om ändring i vissa delar af Föreskrifterna rörande Krono-lefverancer och besigtningar derå.
Af den 3r sisllidne December: N:o 367.
Majds Den 20 Januari i e. m. 55 till Rikets Ständer aflåtne Nådiga Skrifvelse, angående det å RiksStatens Tredje HufvudTitel uppförda Anslag till Durchmarchekostnader.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss uppå f. d. vice KronoFogden M.
Dahlgrens underdåniga ansökning om eftergift af honom till betalning ådörnde balance-medel.
N:o 3no.
I anledning af erhållen återremiss å Betänkandet N:o 278, i frågan om upphörandet af Nyeds Sockens Bergslagsfrihet.
Frun Förstärkta StatsUtskottet:
Af den i4 dennes: N:o 371.
Angående Stora SjöTullsBeyillningen.
Af den 19 sistlidne December: N:o 58.
Med förslag till Voteringsproposition, angående Porto-afgiften för Inrikes Brefvexlingen.
Af den 5 dennes: N:o 5g.
Med förslag lill Voteringsproposition, angående Bevillnings-frihet för Vaktare vid Flygsands-fälten i Halland.
Af den 12 dennes: N:o 60.
Angående en förändring i njra TullTaxan vid artikeln Tågvirke. 56
Den 20 Januari i e. m. N:o 61.
Med förslag till de afgifter för minutering af Bränvin, sorn skola intagas i io:de §. 2:dra Artikeln af BranvinsFörordningen.
Af den 19 dennes: N:o 92f.
Om iakttagande af en erforderlig rättelse vid slutlig föredragning hos RiksStånden af BancoUtskottets afgift na Betänkande, N:o 92.
Från ExpeditionsUttkottet .*■
Af den 19 dennes: N:o 3a8.
Angående ExpedilionsUtskottets Förslag, N:o 216, till underdånig Skrifvelse om beviljadt anslag för Undervisningsverk en.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan ett qvart till 11 om aftonen,, In fidem Protocolli, O. J.
Dea as Januarii f. m. 57 Fredagen den 22 Januarii i83o.
Upplästes till justering och godkändes följande från ExpeditionsUlskotlet inkomne förslag till Rikets Ständers underdåniga Skrifyclser till Kongl. Maj:t: N:o 323.
I anledning af Kongl. Majrts Nådiga Remiss utaf gjord ansökning om Byggnadshjelp för Öregrunds
Stad efter derstädes timad eldsvåda.
N:o 3a4- I anledning af Kongl.
Majrts Nådiga Proposition om Låne-understöd till fullbordande af en Canal-anläggning vid Ströms Säteri i Bohus Län. N:o 325.
Angående förändring och tillägg i AnsvarighetsLagarne för Rikets Ständers Fullmägtige i Banken och RiksgäldsContoiret, samt Directeurerne vid LåneCoutoiren i Götheborg och Malmö.
N:o 3a6.
Angående Invisningar, enr skilde personer och Bolag emellan, äfvensom om enskifta Assignationers utgifvande, N:o 327.
Angående förändring och reduction af Hemmansräntorne i de Län, der desamma nu finnas i ett större antal persedlar utförde. Grefve Horn., Claes Fredrik:
I anseende till mjn förestående afresa från Riks - 58 Den 12 Januarii f. m. dagen på några dagar, anhåller jag att få till Ridderskapels och Adelns bord aflemna ett skriftligt anförande i anledning af Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottets Utlåtande N:o 171, rörande väckta frågor om Arbets-commenderingars upphörande m. m. för att vid dess föredragning uppläsas.
Denna begäran blef, uppå derom framställd proposition, af Ridderskapet och Adeln bifallen.
Fortsattes pröfningen af Lag- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottens d. 3 sistlidne December under N:o 71 afgifne, och den 21 i samma månad e. m. på bordet lagde, Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens under N:o 54 förut meddeldte Betänkande, rörande ändringar och rättelser eller tillägg så väl uti Kongl. Majrts Nådiga LegoStadga för Husbönder och Tjenstehjon den i5 Maj i8o5, som uti Kongl. Majrts Nådiga Kungörelse angående flyttningsliden för Tjenstehjon den 22 April i8i9- Uppå särskilte propositioner biföllos af Ridderskapet och Adeln alla de punkter i Utlåtandet, hvilka icke redan i plena den 20 dennes f. m. och e. m. blifvit afgjorde.
Då Ilögloflige Ridderskapet och Adelns |dufalitet bifallit förenade Lag- samt Ali - Den 22 J a n u a r i i f. m. 59 manna Besvärs- och EkonomiUtskottens Utlåtande N:o 'j i i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottens Betänkande N:o 54 rörande ändringar och rättelser eller tillägg, så väl uti Kongl. Maj:ts Nådiga LegoStudga för Husbönder och Tjenstehjon, d. i5 Maj 18o5, söör uti Kongl. Maj:ts Nådiga ga Kungörelse, angående flyltningstideu för Tjenstehjon den 22 April 1819, anser jag för en helig pligt, att begära få i Protocollet antecknad min allvarliga reservation emot samma beslut, emedan jag finner omförmälde Stadga, dels innebära sådane Lagbestämmelser, att en del medborgare, utan att vara skyldige till det ringaste brott eller minsta förseelse, sättas utom Lagen, dels innefatta stadganden, sorn föranleda mera till qväfvande, än uppmuntrande äfen billig ambition hos den stora mängd af Svenska Folket, som till Borgare-classen måste hänföras.
Det som i synnerhet förvånat mig är, att efterföljande 2:ne punkter blifvit ge-? nom votering bifallne: 1:0
Att alla de personer, hvilka, enligt 1 Artikeln, 1 §. i i8o5 års LegoStadga, jemförd med 2 §. i Kongl. Förordningen den 3i Augusti 1819, äro såsom lösdrifvare att anse, måga, derest de i öfrigt äga god och klanderfri frejd, samt till krigstjenst finnas duglige, dertill förfallne anses och (invändas, men att de, hvilka icke äga er\ sudan frejd, eller eljest linnas till krigs? 6o Den 22
Ja nu ari i f. ra. tjenst oduglige, måga till coireclionshus fÖrsändas. 2:0 Alt, ehuru Välloflige BorgareSlåndet förklarat såsom dess gemensamma tänka, att förhållanden emellan dels Handlande och Haqdelsbetjente, dels Handtverksmästare och Gesäller, icke böra i LegoStadgan intagas, utan utgöra föremål för det blifvande HandelsReglementet och HandtverkeriOrdningen, sådant oaktadt beslutadt blifvit, det så väl Handelsbetjenter, som Gesäller och Handtverkeri-lärlingar skola uti LegoStadgan upptagas, och således komma under samma categori som Tjenstehjon.
Beträffande första puncten har det föreställt sig för mitt begrepp, sorn Lagstiftarne härigenom öfverlrädt gränsen af sitt ansvarsfulla kall, dä en medborgare af den lägre folkklassen, hvars vandel är oförvitlig, skall blifva dömd, antingen till krigstjenst, eller till correctionshus, endast derföre att han är i saknad af någon, som vill antaga honom i tjenst, hvartill ofta omständigheter kunna vara vållande, hvilka han omöjligen kan omintetgöra, emedan de ligga utom gränsen af hans förmåga att hindra; — då deremot personer af den högre folkklassen, hvilka ingenting nyttigt förehafva, och som, ofta nog, ingenting duga till, samt, ty värr, äfven kunna sakna god frejd, äro skyddade, blott af sin börd.
Jag frågar mina samtida, om en sådan Lag är Den 22 Ju nu ari i f. m. 61 öfverensstämmande med den framgående upplysningen, tidsandan, billighet, och ideen otn Constitutionella rättigheter, samt om grunden är hvilande på rigtiga rättsprinciper och mensklighetens hoppfulla fordringar?
Kan det icke af en sådan
Lag befaras, att välfrejdade medmenniskor, genom inspärrandet ihop med correctionshushjon och verklige förbrytare, kunna blifva förde på afvägar, dels af förtviflan öfver sitt olyckliga öde, dels af de exempel, som ett elakt sällskap åstadkommer.
Vidkommande aldra puncten; så, utom det att Välloflige BorgareStåndets af ålder innehafde privilegier derigenom på det hogsta förnärmas, i så måtto, att de ömsesidiga rättigheter, hvilka hittills ägt rum emellan Handlande och Handelsbetjenter, Mästare och Gesäller, nu skulle komma att upphäfvas, och det nuvarande oberoendet blifva förbytt i ett obehagligt och slafviskt beroende, är jemväl begreppet om lyftning till de högre saruhällsföt bindelser, hvartill Handelsbetjenter, samt Närings- och Konstidkande Lärlingar äro ämnade, omintetgjordt derigenom, att dessa ämnen till Representanter, DomstolsLedamöler samt Embetsoch Tjenstemän sällas i jemförelse med tjenstedrängar, och nedsättas till jemlikhet med den ringaste folkclassen, hvilken, ehuru i sig sjelf ingalunda föraktlig, likväl icke är i allmänhet ämnad till de en större bild - 62 D e n 22 J a n u a r i i f. m. ning fordrande bestämmelser, hvilka uti borgerliga yrken ingående ynglingar äga rätt att eftersträfva och böra kunna hoppas uppnå, då ära och dygd beledsaga deras handlingssätt under lärotiden.
Min värde motståndare, Friherre Jacob Cederström, såsom den i f ti g aste och varmaste vän af denna nya ordnings antagande, hvarigenom allt frö lill en högre bestämmelse för Borgersmannen skulle blifva för alltid qväft och utrotadt, tror jag icke hafva, genom dessa sina ådagalagde grundsatser, gjort sitt fädernesland något så utmärkt och stort gagn, att icke äfven mine bemödanden, att motverka resultaterne, kunna komma i beräkning, då liqviden skall uppgöras emellan forntidens sjelfsvåld och nutidens fordringar på en bättre ordning, i förening med tidell varfvets upplysning och den högre själslyfining, hvilken af hvarje rättskaffens medborgare önskas kunna bibringas äfven den folkclass, hvilken man vill så lågt nedsätta, Å nyo föredrogs Grefve Horns, Claes Fredrik, den 20 dennes f. m. på bordet lagrie hemställan, alt Ridderskapet och Adeln måtte förklara sin tillfredsställelse öfver de af Rikets Ständers Revisorer åren 1825 och 1827 ådagalagde verksamma bemödanden att i uppfyllandet af deras vigtiga kall hafva motsvarat Rikets Ständers dem visade förtroende.
Den 22 Januari i f. m. 63 Grefve von Schwerin , Fredrik
Det var för mig angenämt att höra Grefve Horns nu föredragna motion åter uppläsas.
Jag trodde mig redan förut hafva fattat den rigtigt, men blef villrådig derom och förundrad, då jag i ett Tidningsblad såg anfördt, att Grefven skulle hafva hämtat motivet till sin framställning just deraf, att StatsUtskottet icke gjort Revisorerne rättvisa.