Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det historifla af broen är, akt dä den förre sä förfallen, att ingen kunde veu mer begagna och en ny till öfwerfarten blef nödwändig, wille Swartlösa Härad, hwars pligt Denik 6 Juiri.
265 pligt det tvär att bygga broen, till besparande af kojinaden, igenfylla det wattendrag hwaröfwec den gär, och göra en fast wäg.
Danquen hwars intereste i anseende till transporter till och ifrån Tumba pappersbruk, häraf led sökte wisterligen att häruti fä ändring, flere öfwerläggningar more äswen med Swarklösa Häradsboer, men frugtlöst, dä om, sider den öfwerenskommelse träffades, att Smärtlös» Härad skulle till Banquen betala 4020 R:dr Riksgälds sedlar eller 2666 R:dr g2 st.
Banco dä Banquen deremot skulle upsöra broen sädan Banquen den sjelf wille hafwa, likwäl förbehäll sig nämde Häradsboer alt äterfä ä de framdeles titt upbarande stadgade bropengar, hwad de nu till broen utfäste sig betala, samt under tiden si?Ifwe wara frie för bropengars erläggande: Detta wiktor har Swartlösa Härad likwäl aldrig upfylt, Ban. quen har ensam pä sin bekostnad upsört broen, och dä en betydlig swärighet stutle möta, wid det ffiljagriga förhällandet att uptaga bropengar af nägra, af andre äter intet, har Banco.Utskottet ansett nyttigast och ' bäst det uphörde för alla, och i denna afsigt mälet Riksens Ständers ompröfwande wördsamt understält sä wäl hwad bropenningarne som afstrifningen af hela denne byggnads kostnad 18,002 R:dr Banco angick.
Ceflerström: Dä Herr Grefwe De la Larciis uplyst, att Ukffotleks afsigt ej warit att sära Canal Direetionen, och akt der hyser fullkomligt förtroende till den närwarande, sä anser jag wist en sädan förklaring för min del nöjaktig, men kror den ej wara det lika i anseende till stylén i Z66
Den i6 Iutti. i Utskottets betänkande, hwillen genom en förbättrad redaktion wid äterremisi af betänkandet, sä mycket säkrare kan päräknas, dä Utskottet ej haft för afsigt att förolämpa Canal-Direckion öch blir underrättat vm de gjorde anmärkningarne.
Med brobyggnaden är tillgänaen sadan, att Hrradsboerne ej welat igenfylla Canalen, vin ej Laänquen nekat akt för Tumba bruk deltaga i brobyggnads kostnaderna med', om jag rätt minnes, 200
R:dr; sedermera rmgafs ett förslag pä 800
R:dr som af Banquen skulle sörjkjuias, och af Häradet sedermera godtgöras, och siuteligen förslaget att bygga den af sten; men förhållande dermed ar redan kändt ock Riksens Ständer hafna före detta mlätit sig Leröfwer, alt widare uorepande deraf är således onödigt.
Hwad äter den ersättningen af 4000 R-'dr beträffar som Häradet skal hofwa utfäst sig att erlägga, har kusin et derom aldrig af Häradsboerne allmänt blifwit tagit — och böra således de sa wäl som alla andra kunna förbindas till bropenningars erläggande.
Herr vOn Wslrrenclorkk, Larl, utbad sig, såsom innehafware af egendom ä den ort hwarom nu ar fräga, fa nämna att när fraga vm brobyggnaden inom Swarklösa Hstad wäckrrs, hade samma Härad welat förbinda sig akt i ett för alt dertill erlägga 40,00 R:dr. men med det wilkor, atl Swarllösa Häradsboer stu,le för allid äga rätt att utan bropenningars betalande, den nämnde broen begagna. friherre
Ist seneran t2, folaan Willielm:
Också jag är inmhafware as egendom i Swai lösa Hä - Deni 6 Julli- 267 Härad, känner förhällandet med Fittja brobyggnad, och skulle obehörigen blifwa lidande och uppehållen, om bropenningar, derstädes borde betalas.
Häradet förbant sig erlägga hwad en trädbro hade kostat; Banque» ätog sig, mot sädanr willor, men u an akt fräga war om bropenningar, upförandet af stenbron.
Om denna byggnad blifwit öfwer förmodan kostsam, har det stedt utan förwällande af Haradsboerne, fom derföre icke böra »vidkännas en langwarig och oangenäm (kontribution.
Det är också mera wärdigt att ett publikt werk, som inom häradet innehafwer betydlig egendom, öfwer sin rätta andel, päkostar en för orten prydlig anstalt än art betra werk stickle winna pä enstittes bekostnad.
Herr läeijckenlstölst, Dettlof, utbad sig såsom ledamot af Banco Utstötte», allenast korteligen sä nämna, det Ukstottet, da det styliscrar sitt betänkande pä det sätt som här blifwit upläst, wisierligen icke haft den lankan att dermed stöta eller förolämpa Canal Direciionen, utan hade Utstolteken» dast haft för afsigt, att för Riksens
Ständer tillkannagifwa att detsamma fogat sädan anstalt att för framtiden wid
Directionens sammankomster, den händelse att en fullmägstg ä Eanquens »vägnar skulle saknas, icke mera mätte kunna inträffa. äerr Grefwcn och Ordföranden frägade om Högloft.
Ridverstapet och Ade n ansäge Friherre Lcäerströms anmärkningar af beskaffenhet att Åstadkomma betänkandets äkerförwisande.
Nej blandadt med Ja. »Ferr Grefruen och Ordföranden hemsialde om ej, ester de lämnade uplysningar, Friherre Lester. 263 Den 16 Juli!. berström skulle behaga afstä frän sitt yrkande om akerremisi.
Frrberre Loderström: Wore frägan ensamt cm esieitzts! af bropenningars erläggande, sa skulle jag gerna asila; men dä en corporalson är särad i en publik act, och dä ej densamma som föresiäs att ofiknfwas är u^giswen, anser jag mig icke böra afstä frän ä'errewiffen. friherre Lilkverstiölcl, I>lil5:
Dä Utskottet, genom sm upgift om anstalter att widtaga hädanes er icke haft för afsigt, art stöta Götha CanalDireclion, blifwer en sadan förklaring sä mycket täckare att göra och tillstyrker jag derföre alt betänkandet mätte äterförwisas.
Grefwe Oe la Lorche:
Men när Utskottet endast som ert fSrfigtighets mätt för kommande händelser nyttjar order hädanefter, tror jag
Direktion pä intet ivis kan sinna sig deraf stött.
Begärdes upläsning as det ställe i BancoUtskottets utlåtande som nu war i fräga.
Legerström upläste det sä lydande: , - sinner Banco-Urfkottet skäl att till Herrar fuklmägtiges noggranna upmärksamhet öfwerlemna, Let, i händelse hädanefter, nägra steg af Götha Canal-Direcrion skulle widtagas, stridande emot de, af Banquens biträde till Götha Canal-anläggning widhästade wilkor och förbehåll, Herrar
Bancofullmäglige dä ej underlåta att, ester sig företeende anledningar, iaftkaga hwad till behörigt handhafwande as Kongl. Majtts för Canal-ive»ket i Räder utfärdade föreskrifter, uti hwaye sall kau finnas närmast tjenande.
Grefwe Den i6 Julli- 269 ' Grefwe körner, ^öolpk Oöran:
Dä jag begärde Banco-Utflotlets betan' a,.de pä barder, war det af den anledning, att jag blifwir ui-derrättad, att der förekom ätskilligt rörande Mtha Canal-Direckion.
Jag kände icke saken, men jig trvode utrymme borde dem l ännäs att kunna förklara sig.
Hvad nu de anmärkte termerne angar, will jag blott erindra att de icke mera kunna utgä ur berättelsen.
Sädant betänkandet är mäste det tryckas.
När .derföre en förklaring btifwil afgifwen, som äfwen kommer att inflyta, tror jag ändamälet wunnit och betänkandet utan äterremisi kunde anragas. friherre Leclerströni förmäl;e sig anse en förklaring rrll Ridder skåpet och Adelns protocoll, gifwen af en eller annan individue, icke göra tillfyllest.
För ait wara tillfredsställande borde den na, turligtwis komma frän Utjkottet som gifwit betänkandet. Zerr Dejsienlkölsi.
Dettlof, förklarade än ytterligare meningen af-Uclkottets nyttjade ordalag icke hafwa warit annan än den han redan förut upgifwit, samt att de anstalter Banco-Utskoltek förmält sig hafwa widtaqit, blifwit föranledda af den händelse, ait Götha Canal-D"ecrion, säfom äfwen Banco-Utskotret i sitt urlätaude widrört, hällit ös. werläggningar utan närwaro af Banquens fullmagtig.
Grefwe körner föreflog att Ridderfkapet och Adeln mätte bifalla betänkandet med förklaring, att Ridderstapet och Adeln ansell sig öfwerlygade, det Utskottets afsigt ej warit akt anföra nägot stötande emot Götha Canal-Direction.
Lri - 270 Dcn 16 Julli. Zriherre
Lsäersiröm yttrade a nyo, det han ansäge en sadan förklaring icke tillfredsställande, utan trodde termerna uti Utskottets redaktion böra sa jämkas, art något för Directionen förolämpande
Uti dem icke funnes.
Grefwe De la Qaräie:
Utskottet hrvarken kan eller fär andra.en gifwen redaction; sedan den til!
Ständen ar inlämnad skall den förblifwa: blir äkerremisi, älägges Utstottet ett förklarande af dest mening, och det lärer Urskottet i säbant fall ej undandraga sig att lemna.
Lscksrkröm:
Med ennöjak ig förklaring af sjelnva Utstolcet blifwer wisierligen saken afhulpen.
För öfrigt fär jag till uplysning nämna alt dek som orsakat Crnal-Dircekionens bestuk, ate allmänna sammankomster kunna hällas, änskönt Banquens Directeur, dä han genom Herr Ordföranden behörigen bliswit underrättad, ej inställer sig, är, att Herr Commerce Rådet Wedelin, efter wista da» gars närwaro, »vid en allmän sammankomst, dä ännu ätstillige ärenden moro oafgjorde, förklarade sig wilja bortresa, och afrette också werkeligen, och kemnade derhän huru
Directionen skutte kunna stura sikt arbete.
I ankoning deraf farrade Canal-Directionen
Ler bestut jag redan hatt äran uplafa; och af förmodeligen samma stal gingo Herrar Bancofullmagtige i författningen att genom en suppleant förekomma dvli''a oredor för framtiden.
Grefwe Ds la Larckle: u skottet har ej annat kunnat än sölja oroaiydelsen af de i Reglementet för Banquens säkerhet stadgad grunder; der ?an ej rätta srg ester enjkiltes berättelser om fullgjorde - Den i6 Julli. 271 gjorde eller uragtlärne ffylbigherer, det nödgas sölja de upgifter, fullmägtige >emna och derefter är förhällandet sädant so:n Vtstv.tteks berättelse innehåller redaktion kan i betta fall ej ändras, liden mäste blifva enlig med sörha -andel, och da 11,stöttes hwarken welat, eller ännu tror sia hafma särat
Direckionen genom deru i nyttjade ordalag, mäste jag för min del bekänna/a> t jag ej eller inser någon nödwändrghet i förändring as ve deruti nyttjade uttryck.
Grefwe körner:
J--g tror att, efter erhällna förllaruigar as Ulstoliets ledamöter, är saken hulpen, om, med öftvertygelfe om ll,skoktets ej förolämpande afsigt, Lidverstapet och Adeln bisölle best betänkande.
Herr Grefwen och Grdföranden hemstälde om Rtdderftapcl och Adeln anjäge de wid BancoUt, kottets betänkande gjorde anmärkningar böra åstadkomma desi återremitterande.
Ropades Ja och Nej Friherre 6e6erlirom begärde än ytterligare äterremch och yttrade sig icke kunna derifrån assia ltkan votering.
Herr Grefwen och Drdföranden hemstälde om c; Ridderstapet och Adeln sör alt undwika votering wille sörena sig om äerremisi.
Ropades Ja Herr Landt Marsikcrlken äterkom och intog sitt ruin, hwaresler, uppå as honom gjord erinran att tiven nu wore inne att begiswa sig till det as Kongl. Maj:t Nädigst anstagne klenum ris - Den i6 Julli. f' orum, Herr Landt-Marstalkeu, ätföljd afRidl ?ch Adeln klockan ^ till 2 begaf sig till l sedan förut blifwit öfwerenskommit ari ( 'ct wid utgängen frän Kyrkan genast skulle åtskiljs.
Tnär Kongl. Maj:t war hindrad att sjelf ir a närwarande i klenvm klenorum, blefmo, as Exoellence Herr Stats-Ministern Friherre >on klriAeliröm. ä Konungens magnar, följande s -ar a as Riksens Sta» aer i underdånighet astem» l c ffriswelser, Riksens Ständer meddclte. 1:0 Bifall och sr iction ä Riksens Ständers tvidmgne vestnr, i anledning af Kongl.
Majus Nådiga proposition om en förändring i ulskrifningssäkket af d"t faststälde förstärknings manskapet. 2:0 Likaledes bifall och sanetion ä den nya redaction al Trycks rihets-Lagen Riksens Ständer erhäliigt fastställt och beslutat.
?Ienum klenorum stutades omkring ks. Z kill z dä äsiven Riddersrapec och Adeln enligt öfverenskommelse ätstilldes. klt supra.
PROTOKOLL, HÅLLNA HOS 1IÖGL0FLIGE BIDDHSKAPET OCH ADELN, VID Lagtima Riksdagen i Stockholm ÅR 1862-1863.
Autint
Hit fiel. STOCKHOLM, Tryckt hos E. Westrell, 18G3.
Lördagen den 3 Januari 1863.
Plenum kl. 10 f. ni.
Justerades 4 prot.-utdr. för den 27 December sistl. år, samt pleni-protm för den 28 sist!.
November f. o. e. m.
Upplästes ett utaf Gr. von Saltza, Philip, inlemnadt mern. af följande lydelse:
Hindrad att för närv:de deltaga i R. o.
Ad:s öfverläggningar, får jag vördsamt anhålla, att, med bibehållande af min riksdagsmannarätt, få afsäga mig min befattning som Bänkman.
Denna anhållan blef, uppå framställd propos., af R. o. Ad. bifallen.
Föredrogs ånyo Lag-Utsk:ts den 13 och 27 sistl.
December bordlagde Ut,låt:de N:o 9, i ani. af väckt motion om ett tillägg till 17:de kap. 16:de §:n Rättegångs-Balken, samt om ändring i föreskrifterna rör:de embetsmanna-ed och läkareattester.
Hr Gr. o. Landtm, lät uppläsa ett från Hederv.
Bonde-St. ankommet prot.-utdr. för den 20 sistl
December, hvaraf inhemtades, att bemäldte Riks-Stånd beslutat ånyo remittera den ifrågav.de motionen till Lag-Utsk:t.
Härefter anmälte sig och yttrade Gr. Liljencrants, Gust.
Jag kan, för mindel, icke inse, att Lag-Utsk:t vid detta tillfälle varit rätt lyckligt uti sin lagtolkning.
Det förekommer nemi. ständigt, att motioner, som kunna föranleda sammanträden mellan flera Utsk., från Riks-Stm icke remitteras till ilrågav:de flere särskilda Utsk., utan allena till ett Utsk.
Anledningen härtill är, att det står de särskilda Utskm öppet att nied hvarandra sammanträda.
Om äfven Utsk:t haft rätt deruti, att det ämne, som utgör föremål för den il'rågav:de motionen, är af beskaffenhet, alt erfordra behandling af flere Utsk., så är deraf alltså icke någon följd, att Utsk:t, på sätt nu egt rum, skulle till Riks-Stm återskicka motionen.
4 Den 3 Januari.
För denna min åsigt hemtar jag ytterligare stöd deraf, att förev:de ärende synes mig vara af den synnerliga vigt, att Utskit utaf sistberörde omständighet bort finna sig särskildt uppmanadt, att skyndsammeligen företaga samma ärende till allvarlig pröfning.
I betraktande häraf, och då jag dessutom tror mig ega temlig säker kännedom derom, att de 3 öfrige Riks-St:n återskickat ärendet till förnyad behandling, får jag hemställa, att jemväl R. o. Ad. måtte i afs. å nu under öfverläggning varande motion besluta enahanda åtgärd.
Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos., lades Utlåtit till handlingarne, med förklarande, att merberörde motion borde af Lag-Utsk:t till behandling upptagas.
Vid puktvis skedd föredragning af Stats-Utsk:ts d. 27 sisth December bordlagde Utlåt.
N:o 19, i ani. af R.
St:rs åren 1860, 1861 och 1862 församlade Revisorers berättelse oin granskningen af de under K. Kommers-Colhii förvaltning ställda fonder och medel, lades Utskits yttrande i l:a punkten till handingarne, lät R. o. Ad. bero vid yttrandet i 2:dra punkten, samt biföll den i 3:dje punkten gjorda hemställan.
Föredrogs och bifölls Stats-Utsk:ts d. 27 sisth December bordlagde Utlåt.
N:o 20, i ani. af K. M:s Nåd.
Propos. ang. afsöndring och upplåtelse åt Westerviks tändsticksbolag af en mindre jordrymd från tredje majorsbostället Stufverum vid vid Andra Lilgrenadier-regementet.
Föredrogs Lag-Utsk:s d. 27 sisth December bordlagde Mern.
N:o 13, med återlemnande af väckt motion om förändring af stadgandena angide edgång.
Liljencrants:
Då Utsk:ts nu föredragna Utlåt, be handlar ett ärende af ungefärligen enahanda beskaffenhet med det uti Utlåtit Nio 9 förekommande ämne; samt
Utskit äfven här stadnat uti ett likartadt beslut med det, som blifvit fattadt i afs. å den uti sistberörde Utlåt, afhandlade, samt af Riksdagslullmägtigen Sven Rosenberg afgifne motion; får jag hemställa, att R. o. Ad., i öfverensstämmelse med dess uti nyssnämnde fråga fattade beslut, jemväl måtte återförvisa detta ärende till förnyad behandling.
Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos., lades Memit till handlingarne, med förklarande, att ifrågavide motion borde af Lag-Utsk:t till behandling upptagas.
Den 3 Januari. 5 Föredrogos, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk:ts d. 27 sisth December bordlagde Betänkm: N:o 18, i ani. af väckt motion (N:o 121) om Smålands husar-regementes afsittande; och N:o 19, i ani. af väckta motioner om vidtagande af åtgärder till veterinärväsendets fullständiga ordnande.
Föredrogos och biföllos samma Utsk:s nämnde dag bordlagde Betänkm: N:o 20, i ani. af väckt motion (N:o G) om utarbetande af en ecklesiastik boställsordning; och N:o 21, i ani. af väckt motion (N:o 11) om reglering af klockares löne-inkomster.
Föredrogos, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, samma Utsk:s Betänkm:
N:o 22, i ani. af väckt motion (N:o 247) om organiserandet af en representation för häradet; och N:o 23, i ani. af väckt motion (N:o 200), i fråga om upphäfvande af 3 mom. i 47 § af Iv.
Förordningen om landsting.
Föredrogs och bifölls samma Utsk:s Betänk.
N:o 24, i ani. af väckt motion (N:o 260) om uppgörande af nya billiga taxor å afgifter till kyrka och kyrkobetjente m. fl. Föredrogs, men begärdes ånyo på bordet, samma Utsk:s Betänk.
N:o 25, i ani. af väckt motion (N:o 86), ang:de tre årliga häradsting i Wermland.
Föredrogos och biföllos samma Utsk:s Betänkm:
N:o 26, i ani. af väckt motion (N:o 486), om förbud emot befälets inblandning vid afslutande af kontrakt emellan rotehållare och soldat; samt N:o 27, i ani. af väckt motion (N:o 510), om ändring i bestämmelserna rör:de soldat-torp. Föredrogs samma Utsk:s d. 27 sisth December bordlagde Mern.
N:o 28, i ani, af väckt motion (N:o 3i>), om dels förändrade vilkor för lärares vid elementarläroverken uppfattning i högre lönegrad, deras pensionering m. m., dels ock rättighet för läraren i teckning vid Skara högre elementarläroverk, Mankell, att, vid fråga om uppflyttning till högre lönegrad, få beräkna äfven de år, han före 1860 vikarierat i nämnde befattning.
6 Den 3 Januari.
Flere ledamöter begärde detta Mern. ånyo på bordet, hvarjemte anmälte sig och yttrade Frih. af Ugglas, Gustaf:
Jemte det jag instämmer uti nu framstälde yrkande om bordläggning af förev:de Mern., anhåller jag att med afgörande af detsamma måtte få anstå, intilldess kändt blifvit, hvad beslut Borgare-St. i frågan fattat.
Till detta förslag lemnade R. o. Ad., uppå framställd propos., sitt bifall.
Föredrogs, men begärdes ånyo på bordet, samma Utsk:s Mern.
N:o 29, i ani. af vackt motion om inrättandet af en pensionsfond för handelsflottan.
Föredrogs samma Utsk:s Mern.
N:o 30, i ani. af väckt motion, rör:de manufakturdiskontens upphörande.
Efter det flere ledamöter begärt förnyad bordläggning af ifrågavtde Mern , anmälte sig och yttrade Hr von Koch, Nils Samuel:
Jag hemställer, att med pröfningen af detta Mern. måtte anstå, intilldess kändt blifvit, hvad beslut Borgare-St. i frågan fattat.
Sedan öfverläggningen förklarats slutad, framställde Hr Gr. o. Landtm, propos. på bifall till hvad Hr von Koch sålunda föreslagit, och, då dertill svarades flere ja och några nej, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande.
Slutligen anmältes och bordlädes nedannämnde från Utskm inkomne Utlåtrn och Betänkm, nemi. från Stats-Utsk:t: N:o 22, ang:de Riksg.-Kont:s förvaltning under den tid, sorn förflutit sedan början af sistförflutna riksdag; Lag-Utsk:t: N:o 14, i ani. af väckt motion om upphäfvande af 2 kap. 5 och 6 §§ Giftermåls-Balken; N:o 15, i aid. af väckt motion om förändring i föreskrifterna ang:de skyldighet för prest att pröfva vilkoren för lysning och vigsel; samt Riddarh.-Utsk:t: N:o 4, i ani. af Hr Anreps, Gabriel, motion, att den å Riddarhusets genealogier såsom lefvande upptagna Adeli - Den 7 Januari. 7 ga attén N:o 1 Lilliehöök af Fårdala må förklaras vara utslocknad. R. o. Ad. åtskiljdes kl. \ 12 f. ra.
In fidem, 0. Brakel.
Onsdagen den 7 Januari 1863.
Justerades 3 prot.-utdrag för d. 3:dje dennes samt pleniprot:n för den 29 sisth November f. o. e. m.
Föredrogs ånyo Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts d. 27 sisth December och 3 dennes bordlagde Betänk.
N:o 18, i anledning af vackt motion (N:o 121) om Smålands husar-regementes afsittande.
Taube, Henning Edvard, anförde skriftligen: Utsk:t grundar sitt Utlåt, på de, som Utsk:t behagar uppgifva, kända förhållanden, bristen på dugliga hästar inom provinsen och kostnaden för remonters anskaffande från andra håll.
Huru förhåller det sig emedlertid med dessa kända förhållanden?
Jo! enligt från nuvarande chefen mig tillhandakomna upplysningar, är verkeliga förhållandet: att största delen af de remonter, som blifvit insatte, sedan han hösten 1858 i nåder utnämndes, äro födde inom provinsen: att, enligt en 1861 från kommando-expedition infordrad uppgift, medelpriset för en remont under de då förflutne sista 5 åren väl varit 450 rdr, men att medelpriset vid remonteringarne 1860—61 för n43 insatta remonter varit 436 rdr 63 öre; 1861'—62 för 42 remonter 393 rdr 50 öre, samt för nästlidne höst lör af kasserade 24 hästar redan insatte 17 varit 397 rdr 20 öre.
Utaf detta synes att medelpriset för de 3 sednare åren varit 408 rdr 75 öre, och torde, vid jemförelse af medelpriset 8 Den 7 Januari. vid kavalleri-regementerne åtminstone i tnedlersta Sverige, således af de skäl, hvarpå Utsk:t sig grundar, icke rimligen böra hemtas stöd för att förstöra ett godt kavalleri-regemente, utan att åtminstone på 20 år få någon ersättning.
Smålands husarer är visserligen icke så högt beridet som lif-regementets dragonoch husar-korpser, enär medelhöjden vid remonteringen 1860 var 9 qvart. tum; 1861 9 qvart. 4^T tum och 1862 9 qvart. 4 tum, ej heller äro hästarnc så vackra, som lifregementets husarkorps’, men de äro goda och uthålliga.
På grund af hvad jag nu anfört, samt de skäl, som finnas upptagne uti en Betänk:t Yidfogad reservation, får jag yrka afslag.
Taube, August Gustaf:
Min pligt som officer vid det regemente, hvarom här är fråga, manar mig att höja min röst emot Utsk:ts förslag, och kan jag detta så mycket mera, som de af Utsk:t för Smålands husar-regementes afsittande anförda skälen icke af mig kunna gillas.
Att Småland är ganska strängt berustadt kan visserligen ej af mig förnekas; men då man tager i betraktande, att Småland redan för ett par hundrade år sedan, då det var ett verkligen fattigt land, kunnat underhålla 1,000 man kavalleri, så bör man väl kunna taga för alldeles afgjordt, att samma provins nu bör kunna underhålla en hälften så stor kavalleri-styrka, heldst ingen lärer kunna bestrida, att jordbruket inom provinsen, och i följd deraf den allmänna välmågan, på sednare tider gått betydligt, ja ofantligt framåt.
»Svårigheten att inom provinsen anskaffa dugliga nummerhästar» har af Utsk:t blifvit anförd såsom ett skäl för afsittningen; hvad detta beträffar, så har visserligen denna svårighet förr varit ganska stor, men är numera nästan alldeles upphäfd, ithy att på sednare tider hästar till ett betydligt antal uppfödas inom provinsen, och hafva dessa visat sig särdeles lämpliga till husarhästar, hvarföre de också såsom sådane blifvit vid regementet antagne.
Då på sednare tider hästafveln inom Småland så förbättrats, att provinsens kavalleriregemente numera erhåller remonter till ungefär
J af sitt behof af inom provinsen uppfödde hästar, så kan man väl med allt skäl vänta sig, att om ytterligare några få år kunna påräkna att uteslutande inom Småland erhålla erforderligt antal hästar för hela regementet.
Hvad dessa hästars duglighet beträffar, så har erfarenheten gifvit vid handen, att de Småländska husar-hästarne i uthållighet, styrka och hastighet kunna täfla med hästarne vid hvilket annat indelt kavalleri-regemente sorn helst; och på de läger, som regementet på sednare tider bevistat tillsammans med de Skånska kavallerierna, hafva dessa sednares officerare mer än en gång erkänt, att de Småländska hästarne till och med öfverträffa! deras egna i uthållighet, eller med andra ord förmåga att kunna betydligt ansträngas, utan att förlora i hull och krafter, hvarom isynnerhet de långa mardierna till och från de Skånska lägren innebära ett tydligt
Den 7 Januari. 9 bevis.
Inom Westergöthland, som anses för en för hästafvel särdeles lämplig provins och hvars hästar slå i ganska högt anseende, har jag sislförflutne höst sjelf bevistat den största remont-marknad, som der hålles, nemi. i Sköfde.
Jag var i tillfälle att se alla hästar, som der funnos, och af hvilka flera uppköptes till remonter vid lifregementets husar-korps, och, en), hvad jag ansåg samt flera närvarande kompetente personer intygade, kunde dessa hästar ej i något afseende anses vara våra Småländske hästar ölverlägsne.
Då Smålands husarers hästar under sednare tiden, enl. medelberäkning, stått tjenstbar tills de npgnått 15 års ålder, anser jag äfven det innebära ett tydligt bevis såväl på hästarnes duglighet, som på de s. k. fattige Småländske rusthållarnes, eller med andra ord den Småländska jordens, förmåga att sina hästar vårda och underhålla.