Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Desse Comitterade, af hvilka två, utom Justitiae Ombudsmannen, skola vara LagDrne, viljas af Riksens Stånder, genom sex af hvarje Stånd dertill utsedde Electorer, hvilka, enligt det i 61, 62 och 60 §§ föreskrifne sätt, röste samfält och icke Ståndsvis.
Afgår emellan Riksdagarna någon &c. Denna nya Redaction blef, uppå gjord pro-j position af Ridderskapet och Adeln bifallen.
Uppå derefter af Herr Grefven och LandtMarskalken framställde särskildta propositioner, fann Ridderskapet och Adeln för godt besluta att, på sått ConstitutionsUtskottet föreslagit, följande §§. af Riksdagsordningen må fördelas uti riumererade moment, nemligen: 11 :te §. uti tvenne, i4:de uti fern, i7:de uti tvenne, a5;dje uti frenne, 24:de uti tvenne, 27:de uti tvenne, 29;de uti frenne, 3o:de uti frenne, 3i:sta uti tvenne, 53;dje uti tvenne, 54:de uti tvenne, 36:te uli fyra, 44:de uti frenne, 4g:de uti trenne, tvenne, 63:dje uti fyra och 70:de §:n^uti tvenne moment.
Då nu i ordningen till pröfning förekom frågan om en förbättrad NationalRepresentation för de trenne ofrälse Stånden, yttrade sig; Herr von Heijne, Georg; På sått sorn Hr Den 22 April e. m.
Grefve De la Gardie för en stund sedan föreslo® i afseende på en annan $ , torde jag till Ridderskapet och Adeln få hemställa om icke, då frågan om en förändrad representation rörer de tre ofrälse Stånden, Ridderskapet och Adeln skulle finna lämpligast, att afyagta de resultöter, sorn inom dessa Riks-Stånd uppkomma.
Herr Harnmarjkjuld, Lorenzo'.
Då RegeringsFormens föreskrifter och studganden angående representationen ej böra anse» hufvudsak,- ligen röra de tre Stånden och deras organi*atio», utan Fäderneslandet och Statskroppen i allmänhet, så tror jag det icke vara skäl att visa dem den artigheten att vänta.
Denna sak år ej blott en »tåndssak, utan Nationens.
Således synes inig att det vore skal att företaga dessa frågor till afgörande; det kunde hända att något uti dera icke vore tjenligt för det allmänna interesse!, ehuru det kunde vara tjenligt lör något visst Stånd, och således af detsamma antagas.
Och det blir alltid vanskligare att såga
Nej i en sak, som hufvudsakligen rörer ett annat Stånd, sedan detta förut sagt Ja.
Lika litet i den*, na fråga som uti någon annan, lärer ett Stånda beslut kunna verka på de andra Ståndens, eller tre
Stånds kunna verka på det fjerdes; men jag tror med Herr von Heijne, att genom efvaktande al de andra Ståndens beslut uti frågor som egentligen röra dem, skulle Ridderskapet och Adeln visa dem en välvilja.
Visserligen 5oo Den 22 April e. m. bör
Ståndet i alla fall sedan fatta sitt beslut efter öfvertygelse, men jag tror ändå att tnan bör afvakta de andra Ståndens beslut i dessa frågor, icke för att verka på oss, men på det vi derigenom må visa dem vår välvilja.
I likstäm mighet med hvad jag förut för en stund sedan yttrat, instämmer jag nu med Herr von Heijne.
Jag kan visserligen ej och skall aldrig anse BorgareSiåndets eller hvilket
Stånds sorn hålst yttrande såsom en lag för oss, men jag tror det vore ett bevis af vår aktning och välvilja, om, då saker blott röra något af de andra Siånden, vi uppskjuta deras afgörande till dess vi inhämtat underrättelse om deras önskningar, om deras beslut, och jag vet ej hvad olägenhet skulle kunna uppstå genom detta korta dröjsmål.
I Öfrigt år denna sak, lika med nila andra Grundlagsfrågor, af den natur, att hvarken «tt Stånds beslut verkar utan de 5 öfriges, eller 3 Stånds utan det fjerdes, eller alla fyras, utan Konungens sanction.
Jag vågar således hoppas, att då härmed egentligen ingen tid förloras, och ingen menlig följd kan uppkomma, Ridderskapet och Adeln ej skall vägra ett uppskof, begårdt af aktning för andras rått, utan kränkning af egen.
Jag får tillägga , att jag visserligen icke sagt, att de andra Ståndens beslut borde verka på oss, men jag föreställer mig, att om dessa Stånd ej vilja intaga andra Den 22 April e. m. 5oi medlemmar ibland sig, Ridderskapel och Adeln ej eller lärer vilja sådant besluta.
Friherre Cederjtröm, Jacob:
Jag anhåller få erinra, att vid föregående Riksdagar, har uti frågor der andra Stånd varit interesserade, det Stånd, hvilket frågan rört, alltid först yttrat sig, innan de öfrige fattat deras beslut; och jag tror att detta bruk nu äfven torde böra följas.
Friherre Lövenjköld, Salomon:
Jag anhåller att få fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på den omständighet, att i den nya redactionen står, att Bergscollegium skall föranstalta om valen för Bruksägare.
Qm nu denna redaction bifallers, verkar det på frågan rörande StyrelseVerkens förändrade organisation.
Jag får tillägga att den Comité, sorn i detta afseende varit satt, föreslagit att detta Collegium skall upphöra, och att en Ledamot som afgifvit särskildt Betänkande, ansedt det under andra former böra bestå.
Jag hemställer således om icke denna nya redaction må afsläs, på det Riksens Ständer genom densamma, ej må lägga band på sig, i afseende på afgörandet af den andro frågan.
Jag inser ganska vål anledningen för de värde Talare, som föreslagit att desse frågor skola hvila till dess underrättelse ankommitorn de beslut, som i dessa ämnen blifvit fattade af de Stånd, hvilka de egenlligen röra; men den grannlaga art som alla Grundlagsfrågor äga, i synnerhet de som röra |0g
Den 22 April a, m, National-Representationen, föranleder mig till den hemställan, om icke till undvikande deraf, att en praxis stadgas för framtiden, hvilken är oskadlig om den sker af en enskild önskan, att inhämta de Stånd* yttranden, hvilka saken rörer, men olämplig om den sker af ett RiksStånds artighet, det Tore bättre nyttja den formen, att på Herr von Heijne* och Grefve De Ja Gardie» begäran desse frågor blifvit hvilanda på bordet, enligt 4g §.
Riksdagsordningen, utan angifvande af någon orsak och utan att för sig atadga en vana att afvakta andra Stånds beslut*, innan man yttrar sig öfver sådane ämnen.
Herr Grefven och LandtMarslcalken hematällde om icke frågan om en förändrad National-Representation för de trenne ofrälse
Stånden kunde tills vidare få hvila på bordet.
Bifölls, Grefve Spens, Carl Guftaf, hade inlemnat ett Memorial, hvilket upplåstes, så lydande; (Se Bilagan N;o 4,) Lade? på bordet, Företogs till pröfning Stats-Utskottets den 5 depnes under N:o 90 afgifne och den 7 derpå följda eftermiddagen på bordet lagde Utfå-" ■ ■■ V, ' '' .■ Den 22 April e, m. £03 tande och förslag i fråga om aflöningen för Riks-Ståndens och deras Utskotts-Secreterare, Canzlier och Vaktbetjer.ing.
Herr von Hartmansdorff', August".
StatsUtskottet har, uti deas Betänkande, förklarat deu uppgift jag gjort rörande kostnaderne för sista Riksmöte vara origfig.
Jag utbeder mig derföre få upplysa hvarifrån oriktigheten härleder sig.
Då jag vid början af innevarande Riksdag ämnade göra den motion, hvarom nu år fråga, vånde jag mig till vederbörande Tjensteman i StatsContoiret för att erhålla uppgift å summan* belopp.
Men man svarade mig, att räkenskaperne ej voro afslutade, Jag väntade flere dagar; och då jag vid förnyad efterfrågan ändock icke kunde få bestämd uppgift, begärde jag få veta kostnadens ungefärliga belopp, ty jag kunde ej uppskjuta längre med motionen; och det synes af Utskottets Betänkande att den likväl kom för sent.
Den summa af i84,ooo Riksdaler, sorn ninn meddelade mig, och hvilken jag i min ordning uppgaf för liögloflige Ridderskapet och Adeln, har verkligen blifvit för Riksdagskostnadcrne efter anslag, requirerad; men, vid råkenskapernes afslutande fann man, att 7,745 Riksdaler 45 sk. 10 runst. voro i behåll, hvilka i liquid emellan liiksgåldsContoiret och SlatsVerkei borde det förra godtgöras.
Denna summa utgör just skillnaden emellan min och StatsUtskoltets uppgift å den verkliga Riksdags» kostnads-summan 176,256 Riksdaler 2 sk. 2 r, Högloflige Ridderskapet och Adeln täcktes häraf inhämta orsaken till skiljaktigheten och såsom 5o4 Den 22 April e, m. jag hoppas, benäget finna, att ingen förebråelse för bristande noggrannhet i uppgiften bör kunna låggas mig till last.
Jag högaktar fullkomligen anledningen till den besparing StatsUtskottet föreslagi’, då de gjort nedsåttningar emot hvad Herrar Talmän och Utskottens Ordförande tillstyrkt; men jag hemställer om icke dess hushållning denna gång gått för långt.
Jag tror, att det förslag Talmånnen och Utskottens Ordförande uppgjordt redan år mindre ån aflöningen var vid förra Riksdagen, och häruti har Utskottet ån ytterligare gjort minskning; likväl tror jag icke arbetet vara minskadt vid denna Riksdag, snarare ökadt.
Betjeningens antal år inskränkt till det minsta möjeliga; åtmindstone år detta förhållandet uti BevillningsUtskottet, och jag anser derföre, att betjeningen fullkomligen förtjenar hvad Herrar Talmän och Ordförande föreslagit.
Af denna anledning får jag anhålla om återremiss; en sådan lärer uti de andra Stånden redan vara beslutad, och ehuru jag visserligen vet att detta ej för oss blir någon ovilkorlig regel, tyckes det likväl bevisa, att samma känsla der måtte vara rådande, att man nemligeu bör instämma uti hvad Herrar Talmän och Utskottens Ordförande funnit vara det mest billiga.
Jag hade ej ämnat göra några .'anmärkningar vid de tractamenten och arfvoden som af Utskottet blifvit föreslagne; men då en värd Ledamot ansett dem börd Den 2* April]. m. 3o5 förhöjas, får jag yttra mig i motsatt mening.
Det förhåller sig vål så, att summorne åro mindre ån vid förra Riksdagen, men om det år sannt, som hår så ofta blifvit ytlradt, att varuprisen nu åro lägre ån då, så måtte åfven penningen nu vara mera vård ån då, och således ingen orättvisa i sjelfva verket ske emot betjeningen.
I fall Ridderskapet och Adeln skulle anse de gjorde anmårkningarne föranleda dertill, att Betänkandet återremitteras, så får jag föreslå i afseende på Riddarhusets Canzlister, att de, hvilka alltid af RiddarhusDirectionen utnämnas omkring trenne veckor före
Riksdagens början och under tiden åro sysslosatte med förfärdigande af upprops-listor och Bänklistor m. m., måtte äfvensom RiddarhusSecreteraren få hädanefter som hittills, beräkna deras tractamente från och med fjerde dagen före Riksdagens utblåsande.
Deremot skulle jag tro, att någon inskränkning kunde göras nti de arfvoden, som för Ståndens Secreterare blifvit föreslagne.
De hafva ej mindre ån hälften af hvad som enligt ett nyligen fattadt beslut, bestås de tre Ståndens Talemån, på grund af deras representationskostnader, och likväl hafva Secreterarne inga sådane att bestrida.
Mig synes att dessa arfvoden kunde nedsättas jemlikt hvad Herr Lindström i StatsUtskotfet föreslagit, med 100 Riksdaler Banco i månaden för hvarje Stånds Secreterare, hvarigenom deras vedergällning också komme att stå uti ett billigare förhållande till UfskottsSecreterarnes.
Herr Pereswetoff Morath, Anders JVil - 5o6
Den 22 dpril c. m. helm:
I denna fråga har Herr Tham förekommit mig i afseende på det yttrande jag ämnade afgifva.
Jag anhåller blott att få göra ett tilllägg, som torde vara af någon nytta.
Då inskränkning i arfvodena ira emot vid förra Riksdagen blifvit föreslagen, manne man tagit i öfvervägande att vid denna Riksdag omkring 1200 motioner lära vara gjorde, då man vid den förre ej räknade mera än emellan 5 å 600.
Således och enär Talemannen och Utskottens Ordförande uti deras förslag redan nedsatt arfvodena, och göromålen äro ökade i samma proportion sorn 6 till 13, kan jag ej annat än instämma uti Herr Thams begäran om återremiss af Utskottets Retänkande, En sådan åtgärd är öfverensstämmande med den de öfrige Stånden i denna fråga, troligen på förenämnde grund funnit lämplig vidtaga.
Herr von Hartmansdorff-.
Jag har nyss förgätit anmärka, att det torde vara billigt, om återremiss beslutas, att Ridderskapets och Adelns Canzli äfven får åtnjuta tractamente, på sätt hittills förut alltid varit ölligt, under 8 dagar efter Riksdagens slut, då en myckenhet göromål för RiddarhusCanzlict återstår, som understundom upptagit till och med en månads sysslosättring.
I afseende på hvad Herr Morath nämnt om mängden af motioner, som vid denna Riksdag skola hafva tilltagit i den grad, att de förhålla sig mot förra vanligheten, såsom 12 till 6, så skulle jag tro, att derigenom snarare gifves anledning tili Riksdagens förlängande än till gö - Den 92 April c. m. 5o7 romålens Ökande, emedan ingen ändock kan arbeta öfver sin höfva.
Såsom hedrad med förtroendet att vara Ordförande uti ett af Utskotten, har icke heller jag med liknöjdhet kunnat åliöra dera del af SfatsUtskottets Betänkande, hvaruti en, efter min tanka, öfverdrifven afprutning på Notariernes och Canzlisternas aflöning blifvit föreslagen.
Uti det af Herr Grefven och LandtMarskalken samt Herrar Talmän och Utskottens samtelige
Ordförande uppgjorde förslag till berörde aflöning, hafva de som erhålla tractamente, d. v. s. Notarier och Canzlister blifvit, om mitt minne ej bedrager mig, tillagde a4 sk.
Banco om dagen mindre, än hvad deras vederlikar vid förra Riksdagar åtnjutit.
Men det oaktadt har StatsUtskattet hemställt, om icke en ytterligare nedsättning af 16 »k. borde beslutas, hvarigenom tractamentet blefve förminskadt med 4o sk. om dagen, mot hvad det förr varit.
Då göromålen, enligt hvad Ridderskapet och Adeln har sig bekant, nu äro mer an dubbelt så många sorn vid föregående Riksmötet, kan jag så mycket mindre finna det vara billigt att betjeningen denna gången skola i så betydlig mon mindre belönas för sin möda, sorn jag icke delar den siste värde Talarens tanke, att göromålen inom Ufjkotten skola förorsaka Riksd agens förlängande, fy erfarenheten har re. dan öfvertygat mig derom, att motionernes mängd, endast föranledt till ett trägnare, ett ihärdigare arbete.
I Den 22 -April e, m.
Då StatsUtskottet {indragit att göromålen inom det samma äro flere än i de andre Utskotten, kan jag visserligen icke tvifla på riktigheten deraf; men deremot bör jag icke allenast upplysa, att af något mer än 1200 motioner, semi blifvit väckte, omkring 5oo äro remitterade till Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottet, utan ock intyga att i synnerhet Notarierne inom sistnämnde Utskott arbeta i och för RiksdagsÄrenderne, så mycket som tid och förmåga möjligen medgifva, och mera lärer väl Stats - Utskottets betjening icke kunna åstadkomma.
Således synes mig, att någon skillnad dem emellan icke bör äga rum; och jag instämmer derföre i Herr Thams anhållan om målets återremitterande.
Herr Grefven och LandtMarskalken frågade om Ridderskapet och Adeln ansåg StatsUtskottets Utlåtande böra, i anledning af de utaf åtskillige Ledamöter dervid gjorde anmärkningar, till StatsUtskottet återremitteras.
Ropades starka Jat jemte några Nej. 1 anledning hvaraf Herr Grefven och LandtMarfkalken förklarade, att sorn, elter hvad han tyckt sig finna
Föredrogs å nyo och bifölls StatsUtskottets den 12 dennes under N:o togafgifne, samt
Den 32 April e. m. 5og -v (len 17 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, i anledning af väckt fråga om förhöjning i missräknings-penningar.
StatsUtskottets den 12 dennes afgifne, och den 17 derpå följde ef. termiddagen på bordet lagde Utlåtande N:o 110, i anledning af vackt fråga om ändring i de vid 1815 års
Riksdag fastställde grunder för liquiden af Svenska Ministern Herr Johan Claes Lagersvärds fordran, härrörande från andelar uti RiksgäldsContoirets fordna lån i Genua.
Herr Lagerheim, Lars Magnus:
Det en kla förhållandet af denna fråga, skild från alla omgifningar af ziffer-räkning, förmodanden och advocatnr-vändningar, innefattas uti tvänne obestrideliga och obestridda hufvud-omstandigheter: 1J Ministern Lagersvärd har på det verksammaste sätt, äfven med begagnande af egna medel, bidragit att satta de Genuesiske Lånen uti credit, till följe af den honom såsom nitisk Embetsman åliggande pligt, hvarom ej blott tvenne Konungens Nådiga Bref, utan ock åtta särskildte Riksgälds Contoirets tid efter annan aflåtne skrifvelser, lemna de ojäfaktigaste bevis.
RiksgäldsContoiret ansåg de af honom i och för dessa lån gjorda tjenster af den vigt, att Fullmägtige åren 1800 och 1802 åt honom beslöto en gratification af 1000 Riksdaler Hamburger 5io Den 23 April f. ni.
Banco och 16,000 Lires, hvilken tillfälliga förmon långt ifrån att nu lägga hinder i vägen för falla liqviderandet, efter min tanka utgör det starkaste skäl för billigheten och rättvisan, att ej genom senare handlingar om intet göra verkan af den tacksamhet man ansett sig vara honom skyldig; ty att RiksgäldsContoiret år 1802 skulle tillerkändt honom denna förmon, såsom en ersättning för den förlust han, jo år senare skulle komma att vidkännas, genom 1812 års penndrags-liquidation, vore bland de llere förmodanden, som i denna sak blifvit inblandade, säkerligen det minst antagliga.
Det andra hufvudsakliga factum är Ministern Lagersvärds ännu af ingen bestridda verkeliga innchafvande af sina andelar i Genuesiska lånen i det ögonblick då Svenska liquidationen af dessa lån år 1812 uppgjordes
Att ej sainvetsgrannt uppfylla ingångna förbindelser, har alltid, äfven då omständigheternas tvång det föranledt, varit motbjudande för Svenska redlighets-sinnet, men då dermed skulle förenas otacksamhet för gjorda, och uti officiella skrifvelser erkända, tjenster, vöre det må hända mer ■än hvad äfven de mest bjudande consideratio. ner kunde göra tiLlåteligt.
Då likväl ett fullt liqviderande af Ministern Lagersvårds fordran kunde blifva ett betänkligt praejudicat för de öfrige Svenska delågare i de förra lånen, tager jag mig friheten, jemte anhållan om återremiss, göra den vördsamma hemställan, att Ministern Lagersvärds återstående rättmätig
Den 2s April e. m. 5 il ga fordran må honom särskildt blifva beviljad, icke såsom en liqvidation, utan såsom ett skyldigt erkännande af hans i och för Genuesiska lånen gjorda nitfulla bemödanden och uppoffringar.
Herr Grefven och LandtMar skalken hem - ställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg Statsutskottets Utlåtande böra, i anledning af de utaf Herr Lagerheim gjorda anmärkningar till Utskottet återremitteras.
I anledning hvaraf Herr Grefven och LandtMarjkalken förklarade, att som, efter hvad han tyckt sig finna, Ja öfverröstat
Föredrogs å nyo Allmänna Besvärs- och Oeeonomie-Utskottets den 26 sistledne
Mars meddeldte och den 17 dennes eftermiddagen på bordet lagde Betänkande N:o 28 , angående anläggande af en Köping uti Fryksände Socken af Wermlands Lån.
Herr af Wingårdh, Johan, uppläste föU jande:
Uppå derefter af Herr Grefven och Landtb 5ia Den S2 April e, m.
Marskalken gjord proposition, fann Ridderskapet och Adeln för godt att Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets ifrågavarande Betänkande, i anledning af de utaf Herr af Wingårdh dervid gjorde anmärkningar till Utskottet återremittera.
Föredrogos å nyo och gillades följande från Allmänna Besvärs- och OeconornieUtskottet inkomne samt den 17 dennes eftermiddagen på bordet lögde Memorial och Betånkanden:
Af den 526 sistlidne Martil:
N:o 27; i anledning af gjord hemställan, att, då en förändring uti någon oeconomisk författning af inflytande på nåringarne kan finnas nödig, verkställigheten deraf ej måtte allt för mycket påskyndas.
N:o 29; angående regleringen af den till Lunds AcademieStat anslagne spannmål, N:o o o; angående yrkadt förbud för Bergmästare att utfärda oeconomiska författningar.
N:o 3i; angående öfverklagad underlåtenhet af sådane skyldigheters fullgörande, sorn innehafvare af Bergsmanshemman åligga.
Af den 2 dennes: N:o 3s j angående Doctor Stenhammars nio - Den 2a 'April e, m. 5tS motion om indragning till besparing uti RiksStaten af Tjenster och Embeten, Nro 35, i anledning af yrkad lindring i Kronobrefbårings-skyldigheten.
N:o 54; i anledning af vickt fråga om åtgårders vidtagande att förekomma stegring
I tjenstehjoris löner.
N.-o 55; i anledning af våckt fråga om en Stads anläggande i Kronobergs
Lån och om rättighet till årliga Friinarknaders hållande i Wrigstad, Rydaholm och å strandplatsen Stenungesuud.
N:o 56; angående vickt fråga om skyldig; het för Pastorer att årligen till vederbörande LandsContoir och DomCapitel insända utdrag af Kyrkoböekerne öfver födde och döde personer inom Pastoraterne.
N:o 57; i anledning af yrkadt tillstånd för Kyrkohemmans-åboers i Skåne efterlemnade En*, kor och Barn att företrädesvis till sådane Hemman erhålla Åbo-rått.
N:o 5 r; angående våckt motion ont närmare bestämmande af Fjerdingsmåns skyldigheter m. m. N:o 52; 1 anledning af våckt fråga; rörån; Ridd. o. Ad, Prof, 3 Band. 35. 5i4 Den 52 April e. m, de skyldigheten att in natura lefverera hö och halm till Kongl.
Hofstallet i Stockholm, N:o 55; Angående förbättrad reglering af Postgången.
N:o 54; i anledning af våckt fråga angående ständige Tiondesåttningar för de räntegifvare och räntetagare, emellan hvilka någon öfverenskommelse, i detta hänseende, ej kunnat träffas.
Upplästes och lades på bordet följande från nedannåmnde Utskott inkomne Utlåtanden: Fran Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie- Utskotten:
N:o lii; i anledning af väckte motioner om förhöjning i betalningen för det underhåll, aom lemnäs tågande troupper, om Städernes befrielse från Inqvarteringsskyldigheten m. m» Från StatsUtskottet:
Aj den 12 dennes: N:o 112; angående beräkningen af StatsVerkets inkomster till nästa Riksdag.
Aj den 19 dennes:
N:o 117; i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande, angående anslag
Den 22 April e. m. 5i5 å Stat till ved för LandsCanzlierne och Rlnterierne.
N:o 119; i anledning af väckt fråga om lösen till Skatte af tvenne i och vid Gefle varande Krono LaxFisken.
N:o 120; i anledning af RiksdagsFullmågtigen Eric Svenssons Memorial, om understöd för Sillfisket i Bohuslänska Skärgården#
N:o 121; i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående verkståld undersökning om Kronans förpantade Hemman och Lågenheter.
N:o 122; i anledning af Herr M. Bagge» Memorial, om ersättning till Uddevalla Stad för Tertial och Sextal af Accis och Bakugns-penningar.
N:o 125, i enledning af Grefve C. G. Spens’ motion, om utdelning af Ridderskapets och Adelns Protocoll vid i8i5 samt 1817 och 1818 årens Riksdagar.
N:o 124; i anledning af Herr A. von Hartmansdorffs Memorial om upplysningars infordrande, hvilka och huru många Byggnader Kronan åger m. m. N:o 125; i anledning af den Berättelse, som Riksens Ständers för deltagande i ÖfverRevisionen af KrigsRäkenskaperne utsedde Depute - 5i6 Den 32 April e. m, rade afgifvit, om deras befattning med KrigsRedogörelse och R.e visions Verket.
Från Stats- och Banco-Utskotten; Af den 18 dennes: N:o n5; i afseende på de föreskrifter, hvilka, för verkställigheten af Rikets HÖglofl.
Ständers Beslut, i fråga om tiden och sättet för indrifningen af Götha Canal Bolags, Götheborgs och Majmö f. d.
DiscontVerks utestående fordringar, skola Herrar Fullmägtige i RiksgäldsContoiret meddelas.
Från Stats- Banco- och Lag-Utjkotten:
Af den 18 dennes: N:o 114; i anledning af väckt fråga ora Rikets Ständers medverkan till inställelse af publika fordringsägares lagsökningsåtgärder, in^ tilldess Financeregleringen hunnit att uppgöras.
Från Lag-Utjkottet:
Af den 5 dennes: N:o 27; i anledning af RiksdagsFullmågtigarne Nils Insulins och J. J. Ruthbergs Memorialer, dels om antagande af LagComittéens för. slag till RåttegångsBalk, dels om offentlighet vid Domstolar och PoliceKarnrar i Städerne.
N:o 28; i anledning af Professor J. P. Frö - Den 32 April é, Br; gtp, bergs Memorial, om förslag till en förbättrad R-ältegångsOrdning.
4 N:o 29; i anledning af väckte motioner angående dels ändring, dels förklaring af 12 Cap. 2 <jj.
Från Allmänna Befvårs- och OecononiieUtjlioltet:
Af den i4 dennes: N-.o 60; i frågan om nödvändigheten af krönte Kohlskrindor och angående Kohlmätarei Herr Grefven och Handt Marjkatken till— kännagaf, det Friherre Raab, Jacob, anmält sig vara nödsakad, att i anseende till enskildta angelägenheters besörjande afresa från Riksdagen, och således afsagt sig den honom anförtrodde plats i Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottet; i anledning hvaraf Herr Grefven och Handt-Marskalken anmodade Herrar E!e~ ctorer, att innan nästa Plenum sammanträda för att utvälja en Ledamot i OeconomieUtskottet efter Friherre Baab.
Utdrag af Protocollet hållet hos Höglollige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm förmiddagen den 22 April 1823. 5x5 Den 22 April e. m. S. D. Remitterades till Bevillnings-, Lag- samt Allmänna Befvärsoch Oeconomie-Utskotten:
Friherre Tolls, Gustaf Philip, anförande, i anledning af Friherre Wrangels, Henning, den 17 dennes förmiddagen till bemälte Utskott remitterade Memorial, innefattande förslag till ett industrie-reglemente.