Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Om jag som Ämbetsman, talar för Ämbetsmanna-ClasicnS interesse, ster det ej af egennytta, men af öfwertygelsc, at den sak jag förswarar är rättwiS.
Af min egendom har jag med nöje sam - ------- r>?7 tyckt at contrilruera til realisationskonclen allt hwad som bedaga.,; af min lön gör jag det ogerna, emedan jag sinner denna contriduLianäe pligt ingalunda kunna förenas med rättwrfa och billighet: 1:0
För det at et strängt belastande af Ämbetsmannens löner ar en kränkning af et exilterancle!
LontraL emellan honom och Staten, hwarmevelst, emot ätagande af wista stridigheter, arv betingade wista wilkor, och dä desta skyldigheter medföra ä ena sidan upoffring af tid, hälsa och stundom lifwet, sä tyckas de, ä den andra, sä mycket kraftigare påbjuda et ^vilkorligt upfyllande af motsvarande förbindelser. 2:0
At desta förbindelser eller Ämbetsmannens löner wisterligen ej äro tit sit belopp utöfwer Löntagarens werkeliga behof.
Ridderstapet och Adeln lärer bäst kanna, huru fä kunna saga sig wara födda af deras tjenster; men om de det wore, om til och med någon af dem ställe kunna, genom inknappning i lefnadssättet, ärligen hoplägga af behållning sä mycket, a?
Enka och Barn förskonades frän Tiggarestafwen, manne det wore at misturma, i et Land, der Statens tilgängar sä ofullkomligt mcdgifwa at bidraga til en sa helig skyldighet. Zto At Ickilitaire Elasten i synnerhet ar stuldbehäftad för sina accoräer och stär, med fä undantag (om jag sär betjena mig af denna expression), borrtstyldig sina systlor.
Dä enligt Hemliga Utskottets Betänkande all skuld pä privat egendom fär komma i conliäeration, sä blir wäl förhälisndet enahanda för den pä tjenster, och dä denna afdragés, jämte hwad som owilkorligcn fordras tij Tjenstemannens anständiga bergning, sä
Air i sarl^ ning öfweiflstkct ej warbt at taxera. 4:0
Mm ak, i synnerhet witz en förmögenhets taxering, den obestämda iijutningsförmon af et
Boställe aldrig kan romma at anses lika med wcrkelig äganderätt tji jord eller egendom, den ägaren för stg och stna arfwingar ej allenast under alla Lagars helgd oruböcligm besitter, utan ock med fria händer til sin förmon ester godtycke anwänder, 5:0
At den ej heller kan lämpas til det flags deltagande, som Presterskapek sig för sina Boställen ätagit: ty, mom at desias löner äro bättre an de öfriga Tjenstemännens, inom motsvarande graäer sä tilkommer det ej sina tjenster genom tjensteköp, kräfva wida mindre utgifter
Lil deras bestridande, bibchälla Sysiiorna lil högsta Alder, fast de ock blifwa alldeles orkeslösa, och njuta lil och med efter döden 2 a z ärs inkomst til godo för hustru och barm
Deija omständigheter, med mänga flera, gör all jämnchrelse emellan besia t,vänne Stånds förmoner falsk och obillig.
Preste-Ständet i öfrigt, fjelsi lagstiftande, kan göra hwatz upoffringar det bobagar, da Ä.nbetSmanna Clasien, som ej äger flenna rättighet, har blott den, at af sina lagstiftande med bröder förwanta rättwisa och billighet.
Grefwe 8Amilton.
Jrg medgifwer billigheten af de grunoer.Friherre äVreäo anfört; men skulle antagas, sä borde Le gälla för alla, och dä skulle det wara obilligt om nägv» eontridiation älades Löntagare.
Någon yttrade, at LonirlbutiyL ksnde läggaS
xa de högre löner.
Friherre lViesis bad at fä weta, hwad som menas med de högre löner.
Grefwe läana ilton.
De som öfwerstig» 2O2 Riksdaler.
Friherre äVreäs trodde, at lönerna i wart Land äro merendels otilräckeliga, och at, i den man lönerna Llifwa. större, blifwa utgifterna sä mycket betydligare.
Friherre von ^snringrlrauien förklarade sig för sin del nöjd med det i §. gjorda undanag för Boställen, och begärde proposition pä §:n.
Herr Grefwe» och L andt - Marstal ken , sig erinrade, at §rn innefattar sflcra liiomentor, sf et rörde fordringar hos Bruksarbetare.
Herr 8tsät.
Alla de som aro Bruksägare, känna nogsamt, hwad ansenlig mängd förlag til Bruksinrattningarnas drift erfordras, och den igenom venna §. föreslagna lackning för dem har ecke synts wara alldeles obillig; men jag har funnit, st wid denna Riksdag, Bruksägare warit älskade i alla mål, och jag för nu proponera, at Herrar
Bruksägare mätte afstä frän hwad i denna är föreslaget lil deras sörmon.
ÄtMige ropade hartvid Ja.
Friherre von I. ant i noalia riken fräggde, om meningen wore, c- fordringar hos Bruksarbetare skulle undantagas.
Herr Steät.
Friherre von l.r»nt!N§slrausen förklarade si- ej hafwa nägvt deremot at påminna.
H6s --L Friherre ^äelkverä, kiric Jöran, begärde/ at undamag malle göras för Bruksägare? men i §n utsättas/ at Jordägare lil och med böra betala för sina Torpare/ efter fragan är om r;ensrMite.
Herr Grefwen och Landt - Marskalken.
Detta är en ny staga.
- Friherre ^.äelkverd.
Jag har lPropO' »erne det/ endast derföre / at fräga wäcktcs chm uposfringar; mig är Let för öfrigt inäilfsrent.
Herr Grefwen och Landt - Marskalks u. §:n består af flera ^lomeirter, dem jag torde fä särjkilldt upläsa.
InZreslen uplästes.
Herr 8te6t erivrade / at under blosxitaler äfwen förstas I.a3arett6r, och at meningen warit sadan i Hemliga Utstottet.
Uppå gjord xropolition bifölls dennna uttydning. irsta blomen t et uplästes.
Friherre von I.Lntin^8liauten yrkade, at Inventarier wid Bruk matte undantagas.
Herr 8teät.
I Nomentet stär Inventarier sä i Städer som pä Landet.
Jag känner ej rrägol
Bruk fvm ligger i Staben utom MäffingsBruk.
Friherre uLl Friherre von I-anrinZssiausen.
Jag har sörstärt !VI isor Lrsärs mening sä, ak blott Set som rörde Brukeskulderna skulle utgå; eller tvär meningen ax Bruks-lnvencurierne skulle sörblifwa uudi!i ragna?
I aunar sall yrkar sr.g dec senare än ytterligare/ oaktadt Lassar Zksäc» anmärkning.
Färsta rVlomemek bifölls med wilkor atBruksInvenrariLr uktryckeljgen deruti infkras.
Andra S^oms«rrer »psästeö, och beslöts, at detsamma skulle alldeles utgå.
Tredje b»komsntor uplästes.
Herr 6)-IIsnaäIcr, Lamuel ^fscob, begärde, at ibland undantagen, deruti kyrkor mätte för lydligherenö skull nämnas.
Uppå gjord xropoluiaa blef Msmsmsr med denna tilläggning bifallet.
Fjerde kvlomentsr uplästes.
Grefwe kksmilron yrkade, at något undantag ej mätte göras för de större Boställe», mpn wäl för tubalcsrn Boställen.
Herr 2s! on, Ok rister.
Jag menar, at för» sta kropokicion fran Hemliga Utskottet innehöll, at all Jorv skulle beskattas.
Jag wer således ej hvarföre det nu förestas, al M-luise.Boställen skola undantagas, och kror at iVUllrzirsn häruppå snarare winner an förlorar. 146 n6L . Grefwe Stromteir, kreäric 6sor§.
När undantag icke ar gjordt för ^rmeens-?sliliousCafia, sä böra Armeras Boställen wara fria.
Grefwe hamilton.
Det är sagdt, ak l^Ulikairsn betalat dryga sceoräsr för sina syster; men man bör ock gifwa Lrrennon derpå, ar ve äcerfä sina accoräsr.
Jag förenar mig för öfrigt med Herr van 2slc>>v.
Herr von IllnAsllröm, Iona».
Nav iVIilikiT-Boställen, utgöra ^ del af Rikets Jord och bestutet ar, at all jord skall beskattas, sä finner jag ej hwarföre de böra undanragag, och sinner tillika, ak det were en alltför bekydelig del, forn derigenom skulle undandragas beskattning.
Herr IVoräenstolps, -^näers.
Grefwe Hamilton och Herr von Lngclirom haswa sagt hwad jag ainnade anföra.
Den ena Tjenstemannen synes mig böra dela lika öde mrd den andra.
Herr k,annerlijerr>z, Joban Willielm.
Dä fräga bliswit wäckt, huruwida I^IililiL - Boställen öswen böra komma under Upskatlning til Aigifts erkaggände, bör jag derwid anmärka, at lVjiliiiw-Bostallen aro uti JndelningSwerket.
Jndelniugshafwaren pä lön anslagna, samt deras dragande ränta inbegripen under den pä hwarje Bestallning i Stak bestadde hela Jndelningsränkan.
Wid sadank förhållande an« ser jag för min del någon Upskatlning af lVIililiivBoställen, ledande til ytterligare afgift af Löne», uröswer den deras utgående,BewillningS kroLsnleo, icke äga rum, samt titstyrkec fördenskull, ak wid Högloft.
Hemliga Ukffsttkks ?roje6:, hwaruki Boställen äro frän Upjkattniug och beräkning undantagna, mä sörb. isiva.
Herr 8 »estr.
Jag är sielf ei Tjensteman, och kan således lärrare och uran misstänka om egennytta sörswara !V4i!i!»ilLN8 inreressLN.
Jag anhäller at Högloft.
Ridderftapet 06) Adeln täcktes besinna i hwad belägenhet en M-lirair är ställd, at hwart ögnablick kunna ryckas ifrån sin wanliga kjenstgjöringoch blottställas för mödor och faror.
Hemliga Utskottet har funnit berta skal mycket gällande, och i anledning deraf stadgar sik beslut.
Det sär ej nekas, at en Mstitsir ofta njuter ersättning för utlaggda sccoräsr; men denna ersättning är icke alltid fullkomlig, och understundom nödgas han »vidkännas förluster.
Ar jag civi!
Tjenste.man, sa sitter jag i stillhet i min tjenst, och slipper åtskilliga dryga utgifter för Resor, Lguipa§e m. m« Med en lVlilirsir ater sörhäller del sig alldeles twärtom.
Dessutom ar hans Boställe ansta» ger pa hans lön och utgör en icke obetydeljg del der« as Jag sar alltså Högloft.
Ridderskapet och Zfdeln underställa, om icke lVUlitsirerne mätte pä det i Be» tänkandet förestagna sätt, fran denna befattning njuta en befrielse, den de synas förtjena framför alla andra Ambcks-män som sitta i ro. Grefwe ksts mil ro a. §m något undantag skulle göras för den tjenstgörande lVliliksirens boställen, hemställer jag, at restucersäs Boställen och Adele-Fane-Regementets Boställen derunder icke mätte begripas.
Hans kx««I!eoe, Herr Grefwen och rr64 L« nd t -
Mar ska lksn gjorde p>rop>o6cion til bifall pa 4.de beloilieittLr os 28. §- Beswarades med Ja och Nej.
Grefwe kk a mil iva begärde, at hans föreflagna förbehåll matte iakttagas.
Herr Grefwe» sch landt - Marffalken vrv^naeracle, at reeluceraäs Boställen mätte frän undantagen uteslutas.
Herr von Lngsliröm, sonss, föreslog, a t blott Under-OllrLLrsrLs och smärre Boställen mätte ifrän beskattningen undantagas.
Grefwe kläm i Iron medgaf undantag äswen för alla 8abaltelne-056csr3ies Boställen.
Herr I-Lgsrcrankr, LsnZr, förklarade stg ock härmed nöjd.
V/reäs förmalke, ar i Hemliga Utskottet et utbyte wsre gjordt, pä dek sätt, at lVtliliii^- Boställen skulle ifrån Förmögenhets-afgisten befrias, emot dek, at ^rmöons kentions-Casta skyldig kännes, at densamma erlägga.
Herr von Lngeiiroin, jsonss.
Om et sä» dant utbyte äre n>i aldrig underrättade.
Herr Grefwen och Landt - Marskalken» Kanske Högloft.
Ridderskaprt och Adeln bifaller lVIomenker pä det satt, ak restucersäs Boställen och Zl> dels.Fane-RegemenketS icke begripas ibland undantagen. 8^?-^---^- n65 H rr von 2 olaw trodde ej wara po.stands, ar någon Minod gjordes för et wist Regemente.
Pa begäran af åtskilliga uplästes ä nyo 12. §.
Friherre äVreäc.
Innehållet of deima §. är oneketlgen generel?
för jord pä Lander, men det är naturligt, or när Betänkande legat pa bordet har man lett, det lVlftmL Boställen bliswir i en följande §. undantagna.
Herr I^LNUSrstjLrria, snbsn VVillbslm.
De skal jag haft den äran anföra, t-l ben telse för Indckniugshafware fran särssitlv afgifts erläggande för Boställen, utom den Vewjllnings proOonr, som af tönert utgch, är i min ranka gällande för alla Boställen, antingen de stro Regements- eiler Oimpsgni? 05- Lcersrn, Öfwer - eller Under-BefalS eller Skabs-Be, tjrnkes Boställen.
Allesammans nied räntan anstagns Indeliungxhaswaren, pasLön, i afräkning paden besiädta Indcluings-ränkan, hwaraf, i män af dest hela belopp, en wist BewillnmgS-kroOsnr utgår, skulle Jndeluingshafwaren fa undlaniies cn dubbel Beffaccntjig för Beställer, om färskllld afgift för detsamma skulle komma ak erläggas, hwllkec Icke star ac förena med M-aströ nådiga föcestastuing til Riksens Ständer, cm uödwändigheteu af lindring i Löntagares urskylder.
Hwav de t;! indragning bcsiämda Boställen beträffar, af hwilka cn del ännu cj hunnit blifwa lediga, men åtskilliga redan hemfallit Kronan, och blifwir til SmtSwerkecs förmän bortt-srrenäergäs, sa anser jag, af enahanda grund, någon afgift för de förre af In» Lelningshafwaren, ehuru kjerrstin, icke aaa rum, häldst hanö tjenstledighet icke ciikommst pä egen derom gjord r r66 ansökning, akan blifwit en följd of Kongl.
MasttS om förändring af en del Regementet frän Cawaileri til Infanteri ivldtagna näd-ga Försalknrng, urj hwilken han ock as silvan grund bliswik Ivid sin Jnnehafraaiide ion och Indelning ! sinder bibehållen, med famina rätt, sorn han dea under tjenstgsringm innehaft.
Herr ZchsrnsLreurr.
I g hade haldre sert, ar ^rmesyz ?snstc>ns-Easta, hmaraf än i dag mangen aldrig Krigsman nzmer sin bergning, fakt förblifwa orubbad, och i stället önskar, ak den Jord, hwarsm nu är fraga, icke mera än någon annan, warre fran den allmänna beskattningen fritagas.
Herr Grefwen och Landt,Marskalk?!; provnnrrsäe bifall til 4-'de lVlomsutsr.
Arfherre 1'»Il, joban Lbristopbsr.
För mm de! förklarar jag, ar den blifvande UpskattningS Ommittoaii mä anse wik innehajwande lö-llstiriL Boställe ri! hwad warde och beskaffenhet den behagar : i detta och alls andra fall underkastar jag mig ar bidraga kr! den allmänna fåken.
Efter detta yttrande, tror jag wig kunna anses owälviq, at rala om ^rmcchrn i anseende cil ^rmesn.
Der Höqwördiga Presterffapet, här församiadt som Srand, kan göra och sinna hwad der behagar om sina Boställen, jag ursäter mig ej deröswer, icke eller om mvils Statens Boställe», mea /örmssn, sam förlorar ärligen 2 kroLmr af ^ccoräs-Summorna, utgjfna för dest beställningar, som betalar wista ?ro6snr as Lönen ti! lisslissrions-sonäsn, som lärer wara hägkom - Lr««l»:>7n 1167 men af Högloft.
Bewittmnqens-Uistottct ine- nagra kroL-nr om äret ii!
Rikestutden, och som äs-ven fart betz ?Li-ii<,nL-Cotza ans.dd stylvig bikaka sörmögenhero--?lfg>'t, ar ulan tivisivel den inell starrlaggde Eias; i Nationel'.
Förmögenhrrs.Afgiftcn grundar sig pä al äga, huru ka» et Boställe anses lör Egendom? här är feswande bewis, at man hastigt kan stittjaS derifrån.
Den träde up, som nu kai, wisa billighet, ak Boställen stola upstairas, 06) desi Innehafware wara förbunden at gä i förskott, som pä tjugu ar blir irczuiäeraär genom ärlig förlust.
N'dde>- derstapec och Adeln ändteligen stu lie wittja venera öst wer staga», sä blir dek dock berwid, a: ingen annan de! af Rikets Innebyggare blefwe härdare trästad än Boställs.
Innehafvare.
H e rr^8 reäl.
Jag får de» aran, upfysningsIvis, kilkärinagjfma, at pär staga om möens ltt-ustons-Casia upkom iuoin Hemliga Urstottxt, söreftogs fason, e„ compofikior-, at densamma icke »lätte ista» bestaltningen undantagas, just derföre, ak undantag war gjordt för Ivfilikairsns Boställe».
Herr Koräsn stolle, ^»äsrs.
Den af Herr lassor 8isckc mi aker uprrpade Lapitulsricm, som han säger stedt i H mliga blist»lick, i afftc-ide pä lVllljijw-BostallenÄs fricagande, emot det, är deras Casia stalie betala; anser jag icke för gällande nu wid öfwerläggningen har; utan är fast i min tanka, st:„ jag nist förut haft äran yttra; och »ror, ar da ätsti'- liga Enkor mäste betala af sina Boställen, och dero.s C"sia äfwcn mäste ^omribusrs, et lika Erhållande bordt wara med MHitis:
Boställen, ätmisst.me de större.
Jast gör mig ä» der säkra hopp, at Herrar NegemeiikS Olncerars säkerligen störa lika sa wäl en ALnersux uooffrinH ar det allmänna, son.
Herrar Bruks» Patroner iörur i dag har gjort; och C-stja» nödgas jag ktl styrka böra betala, dä ingen af de Castor, jag förut nämnt, urr Beivillmngs-xrojeLsl tyckes wara eiler nu blifwa fritagna.
Herr lagercrans?., Lsn^t, yrkade billigheten deråt, at .grmeens ?s-Nons-Casta marte midauttgaS, efter den more inrättad ri! sörman för Oistcersre, hwilke fullgjort sin tjenst mot Riket.
Men «t iVlilisiL Boställe» undantogeS, srik-ne han ej Pängt, och yrrrade denna tanka sa mycket mera oegennyttigt, som han sjelf agde treime Söner, hwilke moro Bcställöhosmare.
Hans stxcellence Grefwe- stuut b.
Sä wida jag är försäkrad, ak den indelte Lönkagarcn blifwit af Bewittnings-Urskottet Taxerad, och äftveu Penninge-Löntagaren, sä skulle en olikhet upsta emellan dem bagge, i fall den indelte Löntagaren nu skulle sa en förnyad afgift, hwilkec moro obilligt; sag kan således ej annar a» bifalla Betänkandet, blott med undantag af reäacsraäs Boställe!!.
Grefwe stefva nbaupr, Olaes.
Om BemillningsUtskoikets Beraukonde ej annu inkommit til Högloft.
Ridderskapi-t och Adel», får jo.g härnred til» käiiliaa-sm.;. ac den indelte Löntagaren deruti uptageS Lii en stroLenk högre Bemilimng an an^ra Löntagare.
Grefwe stuäsnNölö, Iburs.
I fall Högloft.
Riddnffaptt och Mein bcsintar, at afgift böc erlagaas af l^!l!iki»-Boställen, hemställer jag likwäl vm ej undantag borde göras för sa stor del, som Boställer är beräknadt pä Lönen.
Friherre 8tael von klollstsin, 6orkik2 I. uäviZ Äisköntdet synes billigt, at afwen BoställsInnkhafivare wid denna beskattning matte bidraga, sä är det likwa! efter min kanka högsta obillighet, at det sini!le sie efter samma grund, som för dem, hwilka ä. ga sina egendomar; Boställen äro Kronans, och de» återbetalning, sem sker pa 2O ars tid, är af den beskaffenhet, ar som 2o:de delc>n ar blott y kr' (!«nr, sa more ick^e allenast det sörstokkswis gjorda LspitLler en ren förlust, utan äfwcn i kr Lent i räntan; det kan ej sagas at någon afbetalning sier pä et Lapitsl^ dä icke en gäng sull ränta erhalles.
Af ätstilliga yrkades proposition pä Momentet med undantag för indragna Boställen.
Hans Lxcelloncs Herr Grefwe» och Landt - Marskalken.
Riddersia-» pet och Adeln 4:de lVlomenrer af 2st.
§. med den förändring, at indragna och pa wist lid reckueeraös Boställen icke ifrån upsiattning och beräkning befrias.
Hirtsl ropades J p, blandadt med et och annat Nej.
Herr von Ln§ssträm, lovs».
Af hwad i vircourierna anfördt biifwik, har jag ej funnit mig fulleligen öfwertygad; men för at ej förnöta tiden ge 147 - n?v — -u liom widare Zelibersuon, will jag ej något widare » Verta anine Pika, utan begär blott, ak i krotocollsr antecknas, ac öfwer 2000 hela Hemman härigenom stänga deltagandet i Ven annars allmänna Asgiften.
Herr k^oräsnstol pe, .gnä ers, begaf sig af, weu med der wilkor, at alla högre Ämbetsmän mätte göra lika ädelmodiga upoffringar, som BrukS>Patronerne gjort. 29.
§. uplästes och bifölls. zc>. §. uplästes.
Oe 6ssr, Robert, frägade, om wid HuÄionsr pa RKeöbsr til RsolitsrionLns bestri, dande någon xrovistoa skulle äga rum.
Herr Grefwe» och La ndt - Marskalken svarade dmil Nej. Grefwe blsmilron.
Den saken, som nu företag-s til afgörande, är af yttersta wigk, och de Äm. betsmän, som böra afgifwa underdånigt ullätande öfwer beloppet af den kroLenr pa förmögenhet eller Lön, som bör utgå m. m. synas mig wara alltför fä'
Jag sär således ödmjukeligen hemställa, om icke öfwen Riddarhus.vireKionen mätte aläggas, at med Fullmägkiga öfwer ösnco- och Riksgäldö-Werken, samt de bagge Lollsgii.Ledamökerna sammanträda, och i beräkningen och utlakandet deltaga.
Grefwe IVlornsr, 6arl 6sbrie>, Dä detta ämne första gången wäckkes hörde jag, at Förmögenhers-A gisten skulle wara utsatt til 2 kroLem, H7r nu hörer fag, at det aterstär ak pröfwa huru stor AfstftS-kroLentcn kan blifma.
En sadan pröfning innefatrar en ganska stor myndighet j »agra fa personers händer.
Jag tror med Grefwe blrmilkon, ar i en sadan befattning böra med de i Betankandet nämnda Ämbetsman afwen andre personer fa deltaga, ech tilstyrker allisa bifall pa Grefwe bi-miltons pro» postiion, ac RiddarhuöMireäionen med dem mätte sammanträda.
Grefwe kunze och Herr s5 börsti» anfägo decra sörstag billigt.
Herr 8re6r instämde a swen häruti och tis. lade, at de Revisorer, som kanske ärligen torde komma at sammanträda kil öfwerseende af ksnco- och Riksqälds-Werken, likaledes kunna updrogaö, at i vfwannämnda befattning deltaga.
Herr von Lageström, ^fonss.
Jag anhäl. ler ödmjukeligen om propostrion med desta tilläggningar; men utber mig, at ännu fa erinra om ew omständighet.
Jag supponerar ak den Förmögenheks»Afgift, som skall inlewereras,' kommer at bestiga sig ktl 2 kroLsnr, och jag förestår i följe deras, at den andra kroLenten icke mä aflewereras förr, an den sörsta fran hela Riket ingått; annars blefwe dek endast de willige som finge betala.
Herr k§or6snstolpe, Mosters, yrkade lika answarigher för Riddarhus-vireLstion, som föe Fullmägtiga öfwer Langusn och Riksgäldö-Lomoiret.
Friherre 8rsel von klollstein.
Jag får ödmjukast hemställa til Högloft.
Ridderssapek och I»72 Adeln, om icke, sedan Upl?aktm'ngs-6nmmikäLrn» inkom» mu med sino upffattnmgar, dek malle genom nycker för UllmLnheten göras kunnigt, kil hwad bsloyp sörmögenhcken bli'w!k uptagen; da en hwar sjelf kan fin» na huru stor ?,c>Oanr erläggas bör, för at fa fyra och en hals Millton tilsammans.
Grefwe dis milton begärde den tilläggning, at de bagge O-pme-sä? af Kammar,kollegium och Skags,Lonroirer icke malte äga röst.
Herr 8tecit anlag denna tilläggning onödig, emedan de cj moro förordvade i annat ändamål, än ac gära uträkningar; men ÄtMlige instämde med Grefwe hamilton.
Hans Lxosi! en as Herr Grefwen och L a Ndr-Marfka löen prv^onsrsciL bifall kil sidsta Vele» af Hemliga UcsikottetS Betänkande, med de af Grefwe milton, Herr von Lilgs llröm och Herr I^yräsnstolts sörcflagna tilläggningar.
BefwaradeS erckälligr med Ja.
Herr Grefwen och ! andk .
Marffalken hemställde frägnlngs-wis, om Riddcrskaper och Adeln behagade, i afjeende pa ridens korrthek, anse Bewillniug6^Uil?orkets inkomna kro;e5k lii Bewillningens repsrririoo, såsom sörsta gängen upläst, och laka det öfwer morgondagen b.ifwa hwilande pa Bordet M allmän genomläsning a Riddarhus» Lsnceliier, II7Z ruan ak sädank likival mä kunna anföras såsom xree^uälcar.
Herr dllocäsnliolps, ^näersz hemställde, om icke de lediga rum bland Ledamöterna r Lancw-Utskottet borde com^IsllLrar.
Hans Lxcellsncs Herr Grefwe» och Landt - Marskalken.
Ukankwifwel, om Ridderskapet och Adeln behagar; men da borde först de lediga rummen bland LleLkorerna upsyilas.
Grefwe l^l 5 rner > <2 a r I 6 sbriel.
Det ar sannt, ak syra Ledamöter afllsnco-Utskottet fattas, och det beror af Högloft.
Ridderskapet och Adeln at kvälja andra i deras ställe; men största delen af wara återstående göromål
Lro fadana, som wi ef kunne afgöra, utan tichöra Fullmägtigas befattning, och derföre kil dem skola öfwersemnas.
Jag för min del anser alicsa inga nya ival wara af nöden.
Ätjkillige instämde häruti.
Hans LxcsHonce Grefwe Iduukb.
I anledning af den för någon kid sedan ifrän Hemliga Utskottet ankomna Berättelse om RikSgalds-Oonroireis tilstand och Forwaltning, utber och förbehåller jag mig, at i ek annat klormm fä aflemna mit yttrande i et ämne, som dermed ager nara gemenskap.
Herr Grefwe» och Landt-Marskalkcn samtyckte hariil.
Ridderskapet och Adeln atskilides kl. 4 2.
In 6äem Lrorocolli 6. §i1vsrstolp>s. 1-74 Onsdagen den ir.
Visnum klockan 9 förmiddagen. ^usisrsäsz Riksens Ständers underdåniga Swar tik Kongl. Mapt pa dest trenne Nådiga krupositionsr, rörande förändringar i wista Lagens rum.
Sedan Hans LxcsIIence Herr Gerkin e n och Landt- M a r sk a! k e n lilkannagifwit, det han gjörl sig underrättad, at hwad de Oeconomiska fragorna beträffade, skulle hwarie Srand bifoga siw särjkillda tankar wid för alla Ständ gcnsrel!» rmssivrr, jusiersäes nu bestå missiler, rörande Gasis gifware-Ordningen, Tjenstehjons-Sladgan och Stängsel - skyid'ghelen.
Afwenwa! jusiersäsx I^xkrsÄum krorocolli as förlidna gårdag, rörande sätter och grunderna för Förs Mögenhecs-Asgiften.
Friherre vs Oser, Ii o kerr, trodde, at deruti äfwen borde hofwa biifwlr infördt, at pro vision icke erlägges för borrc-auKionerLnäs afLlksaier som til Förmögenhets-Afgistens utgörande blifwit aflemnade.
Grefwe Lrromkelt, I^reäric Oeorg, instämde häruti.
Herr Grefwen och Landt-Marfkalken yttrade sig, at erinran derom wäl förlidna gårdag blifwit as Friherre Os O-er gjord, men under äiscourtsrna sedermera icke blifwit »plagen.
Grefwe lVkärner, ^äoipsiOöran, upläste följande:
Ehuru franwarande under större delen as öfwerlaggningania uti sidsta plenum, hc>r jag dock fätkhöra, ac uci detsamma asen wärd Ledamor en erinran blifwit gjord, h-vilken jag tror förtjena aticke komma i förgätenhet.
Jag ar öswi-nygad, ak den Koeni g, som med sä mycken sorgfällighet wakae för bibchallaxder af enighet och förtroende, som försäkrar Ständerna om rättigheten ar genom stna Dnllmagtiga sa öfwerse Stats rver« kers rilstand, och som kiliätit, ak brräiicsten om RlkSga>dL-^tn, cIrns ärliga förwalrniug och anwändande skulle genom trycker sä kundgör. s, icke heller skulle hafwa »örgäkit at nytkja somnar ucwäg för at sätta hwarje Un^rsate i Riket i stand, at genom beloppet as hem RlksförmögcuhetenS »värdering sjelf infe billighelen af de» lott, hwarmed ha» för sm andel komme at til IssaliliuionLN bidraga.