Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Uti nämnde Memorial klagas öfwer den olägenhet för hwilken Landtmannen ffall wara blottställ, , derigenom att brottslingar icke med tillräcklig »varsamhet och försigtighet ä Kronans Fästningar och i allmänna häckten förwaraS, samt a t sängar under förande till ransakning, angående de af dem föröfwade brott, icke ined tillräckelig npmärksamhet forslas, hwaraf förmenas hända, att sädane oftast sä tillfälle alt rymma, da de. hwilka cj äga annan utwäg lill föda, än att genom förnyade brott skaffa sig uppehälle, under förledande föreställningar söka lillflyckt uti den fredliga och medlidande landtmannens enstiga boning, samt der ej allenast bestjäla honom, utan ock torde hända ofta narra honom, att i den illflnge bedragarens brott emot sin wilja och upsät deltaga.
Till förekommande af sadana för allmänna säkerheten farliga händelser har Herr lckchkoittckulcl, jämte förslag kill fängförftens förbättring och fanaars noggrannare »värd, ansett sig böra fästa upmärksamhet wid Lagens stadgande om brottens ransakande pa stället hwarest de äro begängne, och om den brottsliges asstraffande i orten, der miftgeruingen ,686 Den 27 November - hwilket förmenas föranleda till lids Utdrägt wid broumals assiurande samt fängars förande fram och ä:er, som skalle undwikaS, och den derwid äkgaende kostnad besparas, om ransakningar öfwer flere af en brottsling pä särskild-e ställen begängne brott kunde pa er! ställe för sig gä och han der dömas.
Lag-Ni^ottct, som finner sig endast tillkomma, akt öfwer sistnämnde punkt i memorialet meddela urlakande , har noga öfwerwägat de af Herr lefkentclrölst aufdrde omständighekcr; men kan för fin del ing.stlinda lillstyrka, glt ransakning i brottmäl mä hallas annoistädcS, än hwarest broktct blifwit föröswadr, halst ftiffotket filmer det wara bade swärighek o s- ob'!!ighck underkastade, om Mälsägander och och Wistuen i allmänher ffulle förpligras, att infinna si? ä andra orter, än der de äro boende, äfwen som air manga andra indiciers och omständigheters updagande, de der oftast bero as localen, möjligen tande förfelas, i fall ransakningen pä aflägse ställen fiage förräitas.
— Att bestraffningen äter skulle fä ffe i annan ort, än hwarest det gröfsta broktet söröswais eller ransakningen asstutaks, tror Utffotler icke heller kunna tilläkas, ulan lärer böra förblifwa wid hwad 40 Capitlek 2 §.
MisigerningS'
Balken, 10 Cstp. 2i Z.
Ratteganas
Balken och öfriga sörfannnigar härom stadga.
„ Ändamalct med bestraffning är icke endast den brotifliges rättelse, Utan äfweli warnmg för andra, detta sistnämnde skulle säkerligen kill största delen förfelas, om ef samma Allmänhet, hwilken ager närmaste underrättelse om brottet, skulle bliswa wiltne till straffet; och Den 27 November. 1687 och dä flere brott, som icke äro as synnerligen olika grofhet, söröswas ä särffildte ställen, men straffet hwarke» kan eller bör »verkställas ä mera än ett, lärer wal ej någon annan orr än den i logen utsatte, nämligen densamma, hwarest brottslingen sist lagföres, blifwa lämpelig för bestraffningen.
Den enda ändring, sorn Uiskoitel anser sig, med anledning af Herr lstejlcentctrolös memorial kunna förestå, är i 4:de momentet af 43 pnnkie» uti Kongl.
Förklaringen den 2z Martti 1807, som förmar, ail den, hwilken begäll flere brott pä särskilde orter af olika art, a hwilka hwar för sig Kyrkopligt sölja bör, men warder lagsörd pä en gäng för dem alla, fjkall undergå Kt,r?ogl>gten i den Förstmling hwarcst den grofsta misigecningen sig tilldragit.
— Fastän kyrkopligt icke egenteligen är nägor straff, dock som den omedelbarligen bör följa ef er dek senare och bägge gemensamt icke i annat sall i »träffa, än i anledning af bewista brott, sa sär Ukckotket tillstyrka, det nysi äberopade momentet matte ändras och i stället pabjudas, att den derstädes omnämnde Kyrkopligt skall undergas inom samma Pastorat, hwarcst Kroppsstraffet förut bltfwik werkstäldl.
Utskottet är öfwertygadt, att härigenom minffning uti Fängars förande af och an igenom Landet skall winnås, och förmodat, att Utskottets härutinnan afgifne förslag lärer finnas fullkomligen instämma »ned de grundfatkser, hwilka äro följde uti Z och 6 momeiuerne af meranämnde Kongl. Förklarings 43 punkt.
Men kungörandet anqäende orten, hwarest Kyrkopligten uvdergäs, synes böra oförändrad! bibehällas, pa satt hittills stadgadt warit.
Dock 1638 Den 27 November.
Dock warder detta alt till Riksens Högloft.
Ständers egit ompröfwande wordsammeligen hcmftäldt.
Stockholm den i November 1809.
Pä Högloft, Ridd. ock' Adelns Pä Högw.
Preste^Vländ.
Ledamöters wägner Ledamöters wägnar I^uclv.
Ktansterstrom. L. ^Ime^vist Pä Wäloit.
Borgarc-^tänd.
Pä Hcdcrw. Bondc-Ständ, Ledamöters magnar L-damöters wägnar k. 12. 6reve8mulck. kettcrr fernström. lltolmderglon.
Ständers Lag-Utskotts ber tänkande, i anledning as Riksdagsman-» nens fran Stockholm Herr I).
InnZgr-ens hos Wallof!
Borgare - Stander ingifne, till Lag-Utskottet remitterade memorial, angående yrkadt uphäfwande af io tz. nli Kongl.
Sradgan om wärfninq och manskaps leqande rstc Krigstjenst de» 7 April 1802 , i hwad samma Z, innehåller, akl Handtwerks-Gesäll, som t fredlig tid blis wer - Derr 27 November.
1689 rver anwärfd eller eljest lill krigstjenst för« fallen, icke kan rwiitgas akt betala siir ff't»ld hos Husbonden till större belopp än Fem R:tzr.
Bestämmandet till Witz summa af den skuld, ^warföre betalning äger rum förr ä» e» anwärfd eller till krigstjenst förfallen Gesäll får rågås fran Husbondens tjenst, har, fa wida samma betalning skulle wara ett wilkor för tjsnstsns afflyttning., dermed nntznöje ofra upstär, vttvifwclagiigt kill syftemål, akt förebygga eu genom origiige upgisrcr om skuldens brlopv möjelig pretext kill hinder för intrader i krigstjensten; Och oriaken, hwarföre denna summa bsiswit hällen wid mindre betydenhets l,ggec lika otwifwelagrrgt i en rättwis omsorg, att sk
Uden till haabo liden mä kNnna wara berald innan tje. gerr lämnas, hälst Soldatens aflöning, noga afmätt för hans dageliga utkomst, sä midt möjligt är welak fredas frän fordringsägares anspråk» I betraktande af Veste och flcrs omständighet kcr, hwilka inga såsom st'al och anledningar kill hwad omsörmälde Z. stadgar, samt dä för öfrigt det tillhörer hwar och en, med kännedom af lagens siere föreffeifler om försträckniiigar till wiste personer antingen »inder helt och hällit förbud, eller inskränkning, att i förra fallet aldeles icke och i senare allenast efter der killarna öpna sin ijenstagtigh r; genom afwikelser hwarifcän han för äfwculyret får skylla sig sjelf söm sig ej bättre föresäg; sinner LagUtsikotret si', icke böra tillstyrka hwad Herr Istnä8jerde Band. löyo
xren i omf^mälLte mn 0 hemställt; Men som p! tjerne ä hwarjehanva förnödenhets waror i a> mänher b ifw>l .ansenligen stegrade sevan 1302, da Wärfn>!in ScaVgan u gass, och i köljd veras del i 10 § bestämde belöpa, hwaröfwer anwärfd eller annars stl! krigstjenst förfallen Gesäll ej kunnat twingas all bellin fk-^V stos husbonden, »u äga minore Ivärde relakisk list waror, sa får Laq-Ulstkottet hemställa, om icke nämnde belopp kunde höjas till Dlo R:d.
Ven ie> November 1809.
P3 Hö,alof!. Ridd. och Adelns Pä Högw.
Preste-Ständ.
Ledamöters wäg: ar Ledamöters wägnar I.ustv. kstansterströrn. b!- ^älw^vist.
Pä W stlofl. Borgare - Ständ.
Bonde Ständ, r.edamöters wägnar Ledamöters wägnar k. kst.
Qrevesmubl. stetter fernström.
Begärdes pä Bordet. stok.
IstolmberZlon - ilplastes följande: Rikets Höglofl.
Ständers Lag-ststtskottS beiänkanve, angående den liv inom hwil ken - Den 27 November. ken beswär ö'wcr Socknestammo-bestur bora anföras.
Sodan Herr Prosten lesvin, »ti ett hos H^- wSrdige Preste Skändet ingifwit, till Dest Ecciesiajiiqne Lag-1.frst'o>t reniitteradr memorial, andrae,it, akt, dä för beswär öfwer Församlingars <§ ock ne stam
Mo bestut »agon fatalie-tid icke sinnes förefkrijwen, ca sadan marke bestämmas, inom hwilken den eiler de med Ilrstager mistnöjde kunde äga akt anföra sina beswär, och enär Kongl. Mast: genom Dest nädiga Författning den 26 December 1825 fastställt en tck> af Tjugnett dna» , hwarlörunwi, beswär öfwer riiisaitandet af sädanc mindre Ecciesiastique-beställnisiaar, hwara Fnslmagk eller Constitulorial niedrlst Socknestammo-Pcokocoll Utfärdas, syntes del med ordning och billighet wara förenligt, akt tillämpning a? denna författning agde ruin wid Socknestämmo bestnt i allmänhet, sa ark b-fwär öfwer desie bestor, ware sig i Ecclestastiqne- elier O> conomiä-mal, bor de i förra faller hos wederbörande Dsm-Capikel. o-st i scvake hos Landshöfdinge-Tmbetet, anföras inom 2l dygn fran Justeringsdagen, denne oräknad, somt, sadant inom samma lid anmätas hos Pastor, hntt?en derom, jämte Protocosts-Utdrag, bvrde meddela bewis, och a Protocolls-cktdraget tekna, hwilken dag justeringen för sig gäl?; Och b-orde klaganden inom 21 dygn med bcwis ifrån Dom-Capi-lck eller Landshöfdinge-Embetcr hos Pastor styrka, en. han de anmäldre beswären werkeligen fullföljt, hwar, jamte ett projecr lill beswärs hänwisningen äswe.i er Uti memorialet intagen; hav Högwördige Pi stSkändet, uppå Eccleste stigne L-g-hitjikoltelS dercm 1692 Den 27 November gjorde hemställan, genom Protocolls-Ukdrag den 28 ststledne Octobrr, remitterat nämnde memorial till Rikets Högloft.
Ständers Lag-sststotrs yttrande. Wid öfwerwägandc of hwad Herr Prosten lesvin salunda förestagit, har Rikets Ständers LagAtstott äfwen funnit det nödigt, «tl någon wist lid bestämmes för beswär öfwer sadanc bestut som af Pastor och Församling wid Socknestämma kunna fattas, hwilka ofta äro af nog wigk för den, de samina anga, att han icke mä lämnas utan säkert tillfälle, om han med beslutet är mistnöjd, att deröfver anföra beswär i oeconomiä-mäl hos Landshöfdinge-Embetet osti i Ecclesiastique frågor hos DomCapitlek; — Och fär Lag-Ucstolter derföre förestå, att den, som med err dylikt bestut ar mistnöjd, bör, enligt hemställandet, anmäla sädant wid dei tillfälle, dä SocknestäMmo-Protocollet för honom eller hans Ombud i öfrige wedcrbörandcs närwaro till justering upläses, hwilkcn anmälan Pastor dä genast i Protokollet anteknar och sedermera a besturet medde!ar den mitznöjdc ordentlig ester hwarje särskildt inål lämpelig föreskrift till bsswära aitförandc; Men xä det i de längre frän Landtzhöfdinge-Embelet eller Dom-Capirlet belägne orter tillräcklig lid för beswärenö ingjfrvande mä den mistnöjde beredas, torde Trettio dagar efter justeringen, som senast bör ste fjorton dagar efter det bestulet fattades, böra, samina dag oräknad, bestämmas, inom hwilka besvären stola wara hos Landshösdinge-Embeket eller DomCapitlet inlämnade; derom klaganden åligger, att, inom femton bazar derefter, hes Pastor förete bewis, i hwil - Den 27 November. 1695 i hwilket fall med besluters verkställighet kommer att anstä, intill dest frägan fluiligen genom laga kraft wuimik ullätande bliswik afgjord» Stockholm den ao November 1829.
Ledamöters magnar Lcsamöters wägnar I»u6v.
Ickanäerliröin.
L- Almgvist.
Pä Mällofl. Borgarr-Ständ.
Bondc-Stärrd.
Ledamöters wägnar ^ Ledamöters magnar k.
Lrevesmubl. keter fernström.
Jok, HolmberZfoD» Lades pä Bordet» Nplästes följande r Riksens Högloft.
Sländers Lag-UkffottS betänkande, rörande Herr Justuiä - RädeL och Riddaren von 8trok.irc!r5, uri ett til!
Ridderffapek och Adeln ingifwit och derifrån kill lltskottet remitterad! memorial, andragne yrkande, om Konungens magt, att i en del allmänna lagens stad-» qaden, sä wäl som i wifia Fidei-ComiftFörfattningar, göra dispenser,- samt örn >694 Den 27 November - ändring i g i Cap. 1 L.
RättegängsBalke».
I Memorialet anföreS: att sä wida den anlagrie RegeringS-Formen borde sä förstas, sorn skulle Konungens nåd ej sä wara wcrksam i andra än brottmål, skulle fl re angclayna ärender afstanna: och ansäg Herr Justjriä Räder Konungen böra kunna gifwa dispense i allniänna lagens stadgande, om Mo, att af hwad alder hon ma stända under Förlnynderskap, om ynglingar, sam ej fyllk 2 1 är, arr ej fä öfwer sitt ars räda, sami em Enka att ej inom ett^ är efter mannens död fä rräda i annat gifte; Afwen som Herr Iustjlia Rädek anser gislermäl emellan Sländspersoner, hwilka ej npnakt den älder lagen bestämmer, ieke böra lämnas uran afseende.
Rörande Fidei - Comiss - egendomar, föresias: arr genom Konungens dispense i Stiftelser»? derom dels län emot inrekning i sadane egendomar mä fa upuagas, enär Fidei Commifle.ricn ar alagdl, alt lill sine syskon urgifwa llägon stadgad ! öses un nia eller olyckshändelser medföra behof al försksiler, hwilka öfwerstiga hans förmåga, dels nrbyke af donerad egendom tillä as pa det Fldei-Commiflarien mä fa sitt område snnladt, dels oek sadane söreskrftne willor ha-was. som äro för hononi tryckande eiler for jordägornes mera lönande häsd hinderlrge.
I afseende pä dcsie och flere sadane n>äl yrtaS stntelig n a?r Z i Cap. t §.
RättegängS.B-ilkcn mä pa följande sätt andras: ^Ej hasme någon magt, uran allenast Konnnaen att bryla dom äler som wuunir laga kraft, eller - Den 27 November. 1695 ler återställa laga tid, som försutten är; och äger Konungen allenast alt göra näd i alla saker, som icke röra annors eller tredje mane rätt".
Wid öfwerläggning om hivad salunda förestå, git och i memorialet i öfrigt anfördt är, har Lag* Utskottet som i enlighet med 8z §.
Negerings-For» men anser alla dest stadgande» böra esler ordalydelsen tillämpas, icke af desi 2Attc H , der Konungen til» lägges rätt akt goro näd i brottmål, kunnat draga den följd, som wore det Konungen betagit att uti evila mål göra dispcnse i de fall, allmänna l.aen Honom sädant uttryckeligen updragit.
Och som hwad yrkandrt om sa kallade Skändspersoners gisiermäl för den i början as 6 §. l» Cap.
Gistcrmäls-Balken uisalta ätder angar, berörde lagens rum i slutet af K. uttryckeligen medqisweratt dec ma ske, om Konungen pröfwar skäligt kol therkill gifwa; finner Lag-Uisksktct, det något ytterl-lare stadgande härom icke är af nöden.
Också anser Lag Utskottet de i 12 Cap. z F. Gif^ermälS-Balken sann 19 Cap. l Ärrda-Balken gifna owilkorliga förbud för
Enka alt inom ett ar ester förra mannens död träda i annat gitte, och för dcn som ej fyllt 21 är, att sikt ars förcstä, hafwa sa wig ti.-a och goda skal för sig att samma lagenö rum böra sörbttfwg oförändrade.
Ä^,en som Utskottet finner det Konuniens magt att bryta
Dom ater och återställa försutten lid ar ?6Z6 27 November är genom Zl Eap. i Z.
RärtegängZ-Balken sa ^ stämd, som den i öswercnsstammelft med nu gä!! a lis de lagars esprit bör warg.
Och beträffande sinelia gen der, som om wiste Fidei-Commitz-Förfallningar' pamindl är, har Ulfivtiet för stu del fuumt, att; sädane swärighercr, som de anförda , sällan fiola sig yppa, uran alt, r.ägvn punkt i Försatt,,ingen innes Lär motsägelse antingen einor någor annat stadgande deruti, eller dest och lagstiftningens ändamål, I sädqne fals mäste, om tillämpning fiall. l-lisma mojs, tig och för wederbörande gagnelig, förordnandet sä förklaras ari motsägelsen häfwes.
Men som en, sadan förklaring swärligen kan meddelas af Domaren, Hälst enligt dosta stiftelsers särfiilda csprir och fiction, ofödde personer,, som icke kunnat höraS, anses redan
Agg merkeliga rättigheter i sje-lfwe stiftaren också, pär srägau yppas gemenligen ej mera existerar-, tror Lag-Lltfiottet att, emedan en sadan stiftelse, sä wido
Den gäller, är au anse för speciel Lag, ssm, ehuru filfras af en. privat person, likmäl är giftvcn lill föl--, je af den magi hgn härtill af den allmänna Lagstift laren fatt genom Atte §, i 1686 ars Testamentsfiadga; more der fullkomligen conftgnent, au Högsta Lagstiftaren sjelf förklarade en sadan endast i kraft as dest. rillätelse gästande enfiild författning; hwar» före och emedan, enligt 88 §.
Formen ^konungen äger alt genom
Dest hägste Domstol gift «a förklaring-till swar pä inksmne förfrägningar om. lagens rälta, mening, IftfioLtet för, fin. del tror, der Leg, som sinner de anförde eller dylika swärigheterfig yppa, kan dem, med underdånig förfrågan om, Dispositionens rälta mening och. möjligt bästa tillämpa
Den 27 November- 1697 Ning, anmäla i'
Domstolen, dä dermed sä som med andra Lagars förklaring kai, förfaras, Hälft Högsta Domstolen i krast af nu gällande, likasom förra lagar, äger den i alla sall mera »vidsträckta magt alt upraga och afgöra alla ansökningar, der Konungen »nä bryta dom aler, svm wunmt laga kraft, ellse återställa laga nd, som äe försutten.
Angående hwad om
Mös omyndighet i meinar rialet anfördt är, will Utskottet särskildt sig utlaka i sammanhang med en annai, samma ämne rörande, till Utskottet remitterad motion.
Stockholm den 27 Oktober 1809.
Pä Högloft. Ridd. oS Adelns Pä Högwörd. Prcste-St Ledamöters wägnar.
I.uäv° klanckerström, Lkrik.
Maklin.
Pä Wallofl. Borgarc-Ständ.
Pä Hcderw. Bonde-Stäns.
" Ledamöters wägnar.
Ledamöters wägnar. L>.
Orsvesmukl. kLtter ^rnllrom. ^ok. läolmkLrZtou.^ Transsumt af Riksens Högloft.
Ständers Lag-Ulskous Pröloroll, hässil i Stockholm, den 24.
October 28S0. i6h8 Den 27 November Sluteligen feck Herr Lagmannen von klgu8- vo!tk, pä sin begäran uplästr hans författade särskild» mening, hwiiken war sä lydande: Sedan en?i.'
,k min ästnndan jag haft tillfälle genomläsa ej alle nast Herr Jasir,lä Rgr>e, och Riddaren von : lrokarckr tili Höglofl.
Ridderlkaoet och Ad ln ingiine ,..mr derifrån lill Lag-U'lkottek remitterade memoria?, hwarutinnan uppå andraqne förmente skal hem»?rlles arr Konung.n mä äga m.-qt enär särjktlde oniftändjschettc föresinnas, dispensera allmäniia lagens ställande i wista all, sam ej pasma inflytelse pa g.'d,e mans rätt, jämte ätsktll-ge Fidei-Commifl- och Test nncntarista serfattningar, samt elt upgifwit tillägg till lagens stadgande i g t Cay. l Z.
RättegängS-Balken m. m. »tan jämwäl hmad Lag-Utskvtters
V redning, sa wäl lvm sarsk:!de Herrar
Ledamöter rörande dcsie wäclrs ämnen skrifreligen yttrar, far jag nn äran b-körde handlingar Åkerlämna, samt derwid mine kantar förklara.
Till minnande af nödig redighet mid afhandlingen om, granlkningel, af, och ntlätande öfwer de nli oswanberördc memorial yppade lagfragor hä.-iförer jag dem härstädes kill Ztne afdclitiagar, näml-?
1:0 huruledes de lagens rnm hwariilinnqu sinnes der milkar i-flum n-tryckcliat, arr Lonungen mä Sjelf pröfwa enär nicd ändring uti'samma stadgande någon
M dv-r 'are kan fä åtnjuta den sr.het som lagen eljest e allmänhet förbudet , NN mera rä ^li.Ln bär loritas, ledan Uti sZue K. as war antagne Regerings Form oimörnia-- lcs Den 27 November.
1699 les endast, att Konungen i brottmål äger gära nöd.
2:0 Hurnwida icke Konungen mä äga rättighet hädanefter såsom färe Regemcnts-förändringen, meddela dispense uti alla sädane frågor och mål af civil beskaffenhet, hwilka icke röra tredje mans rätt eller den samma förnärma; samt förklara sädane FideiCsmmist och laga krask wundne Testamentariffa stif. teifer, hwilka finnas antingen as kwetydig ordalydelse, eller nu mera genom liderncs förändrade skick, dels icke ledande till det andania!
Testator äsystat, dels ock helt och hållit stridande emot ett mera lönande jordbruk och näringars förändrade och förbättrade drift Och z:o Huruwida Disponenter af Fi dei-Commister wid wista omförmälde händelser, emot intekmng i Fidei-Commistet mage taga penningelän och göra utbyte as donerad egendom eller icke.
Beträffande således den uri första punkten omförmälde fräga, huruledes de lagens rum, hwarutinnan finnes der wilkor influtit, att Konungen äger pröswa, enär med ändring uti samma stadgande» någon medborgare kan fä ätnjura den frihet, som lagen eljest i allmänhet förbudit, nu mera räkteli» gen böra förstas, ledan uti 25 §. af wär antagns Rcgerings-Form omnamnes endast art Konungen i brottmål ager göra nåd; Sä aldenstund wid ge nomläsande af Rogerrngs-Formen i hela dest widd, der bcfinnss att Swea Rikes är 1734 antagne lag, n;cd de förklaringar, förändringar och tillägg, hwilka tid efter annan tillkommit, sä midt desta. innefatta Civila och O^conomiffa ämnen, icke ens blifwik widrörde ännu mindre uphafne, ulan rwart om, enligt - Z702 Den 27 November ligt inledningen till Regerings-Formen och rätta förständer af defi 87-'de, 88:de, och8y:de§. H., mäste mara gällande intill dest Konung med Riksens Ständer pröfwa nyttigt ändringar derutinnan göra, eller gamla lagar uphäswa och nya antaga; samt af hwad mi Regerings-Formens 2Z'.te Z., angående Konungens magr cm i brottmål göra nåd, omförwales, icke rimligen den flnrsarrs kan eller bör dragas, som mors det Konungen franiagik den i allmänna lagen Honom i witzö fall öfwerlätne rätt - sa wida al! lag och i synnerhet grundlagar böra enligt och icke utöfwer ordalydelsen förstas och förklaras, hwrlket ock instämmer med hwad Konungens nädiga stadfästelse ä Regerings-Formen innehåller och jämwäl med hwad Uti Rrgcrings-Formens 8z tz. lika tydeligt som owilkorligt stadgas; Fördenstkull finner fag der icke ens bör kunna sättas b fräga, att ju Konungen äger i det fall, som oms för mäld t är, näml. dä, allmänna lagen Honom fäLant uttryckcligen updragit, meddela dispense eller undantag af hwad samma lag annars i allmänhet stadgar.
— Såsom en följd hwaraf och dä 6 §. uti r Cap. Giftermäls-Balken som påbjuder: "att man öller qwinnc? icke mä förr i äktenskap träda, an han hafwer fyllt 2i är, och hon 15 är, likwäl öfwerlämnar ät Konungen, att pröfwa, enär ffä! dertill företes, om personer under dek äraral lagen bestämt kunna äga lof alt aflocka ifrän delta lagens bud;.
Något annat stadgande för lLnandspersoncr, hwilke
Friska inträda i ökra stunder innan de uphnnnie dea af lagen i khy fall bestämde alder, icke är af nöden ätt der som ust anförds lagrum redan bliftM meddeldt.
Wrd - Den 27 November. r?ol Widkommande deruäst de ämnen, hwilka uti memorialet uptages i flere punkter, men jag här efwan reducerar kill den markcliga frågor "Hnruwida icke Konungen nia äga rättighet hädanefter, såsom före RegemenlS-förandringen meddela dispense lili alla sädane frågor och nial af civil beskaffenhet, hwilka icke röra Z:dje mans rätt, eller den samma förnärma, samt förklara sädane Fidei-Commifi och laga kraft wundne Testamenlariffe stiftelser eller afhandlingar, hwilka finnas antingen af rwetydig ordalydelse, eller nu mera genom lidernes förändrade skick dels icke levand? till det ändamål Testator synbart äfyftat, dels ock helt och hållit stridande emot ett mera lönande jordbruk och näringars förändrade och förbättrade drift.
Sa emedan jag af der betänkande, AtffoiketS Beredning i delta ämne föreslagit, jämte hivad olne Herrar Ledamöter redan Lernlinnan ytrrak, finner mig hafwa amian öfwertygelfe än dcn uti samma betänkande och slkriftcliga anförander ädagalägges; mäste jag ock någorlunda omständeligk Utweckla Mina rankar.
Dä ej allenast nämnde handlingar utwisa, utan ock mängen torde anse, dec nn i fraga wäckke djspensations-räti innefattade en Constitulions lag, hwarmed sälnnda borrie förhallas, som Uti Rezerings-Formens 8i, 82 och 8z §.
T. föreskrift? as om Grundlagarnes ändring eller förklaring, emedan ben ma^t som för Konungen uti Herr von Strokirch» memorial tillstyrkes, icke finnes uti Rcgerings-Formen förut öfwerläten ät Konungen, som nti 25.!e §. blott tili brottmäl agde göra näd.
— Fordras 1702 Den 27 November. af mig dek jag först söker wederlägga dctta inkast, foM i sanning eljest torde winna flere medhållare och jamwäl stines an ageligt, om man grundar sitr bedömmande pä err förhaftadt ögonkast ä den yppade motionen, ruan att dermed jämföra den esprit, som uti Regeringsformen blifwit följd.
Uti Regerings Formen göres en lika tydelig font fullständig fflllnad emellan Rikets lagar och Uti sattet, huruledes, enar desta lagar tarfwa rättelse eller förklaring, en sadan ändring och tolkning mäste anmälas, bepröfwas och stadgas.
Säledes fördelas elier clatzificeraS Rikets alla lagar, Uti Grundlagar, Civil-, L-immal- och Lyrkolag, samt sädane lagar och författningar, hwilka Rikets Allmänna hushållning rora- Säsom Grundlagar anses ejler 8Z:ke tz. endast Regeringsformen, samt den Riksdags Ordning, Sueccstions-Ordning ch Förordning om en allman tryckfrihet, som wid ..kia Riksmöte kammer att fastställas; Alle andra mäste hänföras till den af de öfrige har osman npräknade lagar, som lagens innehall och andgmalek nied dest bud sjelf bestämmer.
Frågor om Gnmdlagarncs ändrande och uphäfwande mäste enligt 81 §. anmälas endast hos Cc»stiintions-UtjI-oitet, men angående de öfrige lagarus böra wackas och hanteras pä sätt 87 och 89 §. föreMfwa.