Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag ber att med några understödjande ord få till Stats-Utsk:t beledsaga den väckta motionen.
Den deri gjorda skildringen af Farmaceutiska institutets prekära tillstånd är ingalunda öfverdrifven; den leder till den slutsats, att institutet måste gå under, om icke staten tager detsamma om hand.
Så vidt jag förstår, är det en anomali att detta läroverk fortfarande till hälften underhålles af yrkets idkare, då i Sverige all annan undervisning fritt lemnäs af staten, och redan häruti ligger ett skäl för den föreslagna åtgärden.
Jag tror mig äfven kunna upplysa derom att
Åpothekare-societeten numera är föga villig att lemna ytterligare bidrag till institutet, hvilket blir ganska förklarligt bland annat deraf, atf denna societets ledamöter genom sådant bidrag i sjelfva verket bekostar uppfostran åt — icke hjelpare, utan — blifvande konkurrenter.
Apothekareyrket är ett yrke af alldeles egendomligt slag.
För detsamma fordras en ganska långvarig och dyrbar uppfostran, så speciel, att den icke kan vid något af rikets öfriga undervisningsverk inhemtas.
En samvetsgrann och riktig utöfning af detta yrke är ock af den allra största vigt för det allmänna, ty deraf beror ganska ofta lif och död.
Derföre är det, som staten på detta yrke utöfvar en kontroll, vidsträcktare och mera detaljerad än, så vidt jag vet, på något annat.
Under sådana omständigheter synes det ock vara med klok hushållning öfverensstämmande, att staten, till vinnande af ytterligare säkerhet, sjelf föranstaltar och bekostar en sådan undervisning, att den kan motsvara de lagliga fordringarna, och icke lemnar den att bekostas af yrkesmän, hvilka hittills visserligen ådagalagt ett berömvärdt interesse för upprätthållande af denna undervisnings gång och utveckling, men hvilka icke på något sätt kunna anses förbundna att derpå offra produkten af många års studier och träget arbete.
Man kan anmärka, att yrket i allmänhet visar sig vinstgifvande och att de säljbara privilegierna ännu qvarstå.
Hvad det förra angår, så är det gemensamt för flera yrken, då de ordentligt bedrifvas.
Beträffande privilegierna, så böra de utan tvilvel afskaffas, och jag känner att
Åpothekaresocieteten är sinnad häruti taga ett initiatif; men otvifvelaktigt skulle staten ock kunna med bättre skäl påyrka deras afskaf— tande, om staten redan på förhand öfvertagit farmaceuternas undervisning.
Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos., blef motionen jemte yttrandet remitterad till Stats-Utsk:t.
235 Hr Cederschjöld afgaf sedermera följande motioner, nemi.:
N:o 153, ang:de förhöjning af anslaget till barnmorskeundervisningen m. m.
Remitterades till Stats-Utsk:t. N:o 154, ang:de inköp af Medicinae Doktor N. P. Hambergs samlingar af natur- och konstprodukter.
N:o 155, ang:de i statens tjenst anställde läkares uppflyttning till samma klasser af rese-reglementet, hvartill statens militäre tjenstemän i motsvarande grader höra, m. m.
Regärdes på bordet.
Hr Cederschjöld väckte slutligen en motion N:o 156, ang:de förhöjning af Regements-läkaren C. A.
Opphoffs pension.
Den motion, som Hr Cederschjöld sist afgifvit, får jag vördsamt på det högsta understödja.
Jag gör det ej endast af de skäl, Hr Cederschjöld anfört, utan äfven tillägger ett annat, hvartill jag varit ögonvittne, då Doktor Opphoffs rastlösa verksamhet togs i anspråk.
Det var 1813, under kriget i Tyskland.
Han skötte mig i Potsdam under 2 månader såsom blesserad, och derjemte 14 andra officerare, som voro blesserade vid samma tillfälle, som jag, ehuru han i Potsdam hade ett stort Svenskt sjukhus, der han var ensam läkare.
Doktor OpphofT, i sin höga ålder af 75 år, ser likväl sitt bröd ganska knappt skuret, ehuru han numera arden ende läkare, som bevistat icke mindre än 7 fälttåg, nemi.: 1805, 1806 och 1807 i Pommern, der Doktor OpphofT ömsom tjenstgjorde på flottan eller vid armén; 1808 och 1809 i Finland, äfven ömsom på flottan och vid armén; samt 1813 och 1814 i Tyskland, Holstein och i Norige.
Doktor OpphofT synes således gjort sig förtjent af fäderneslandet till det lilla understöd, som nu begäres.
Jag anhåller vördsamt, att dessa mina ord måtte få åtfölja motionen till Stats-Utsk:t.
, blef motionen jemte yttrandet remitterad till Stats-Utsk:t.
Den af mig till Ståndets prof,, nedlagda reservation mot dess vägran att medgifva kommunikation till Med-Stånden af min motion, anhåller jag nu måtte blifva med dessa kommunicerad, för hvilket ändamål jag till Riddarh.-Sekretm aflemnat min reservation i tillräckligt antal exemplar.
236 Den 29 November f. m.
Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att som de för kommunikation af Er Stjernsvärds ifrågavarande reservation erforderliga exemplar blifvit till Riddarh.-Sekret:n aflemnade, skulle desamma, ill följd af Hr Stjernsvärds derom gjorda yrkande och i öfverensstämmelse med 57:de §:n Riksd.-Ordn:n, de öfriga Riks-St:n tillställas.
Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att anslag blifvit utfärdadt till fortsättande af plenum kl. G. e. m.
Hr von Knorring, Oscar, afgaf två motioner, nemi.:
N:n 157, ang:de anslag till kanalisering af Luleåelf; och N:o 158, ang:de pension åt framlidne Majoren C. A. Fahlstedts enka, Sofia Euphrosyne Fahlstedt.
Båda motionerna remitterades till Stats-Utsk:t.
Rappe, Axel Ludvig, uppläste en motion N:o 159, ang:de låneunderstöd för en jernbana från Hessleholms station vid södra stambanan till Christianstad.
Frih. v. Diiben, Gustaf, afgaf en motion, N:o 160, ang:de anslag till Serafimer-lasarettet för nödige byggnadsarbetens verkställande.
Liljencrants, Gustaf Fredrik, uppläste en motion, N:o 161, ang:de åtskilliga ändringar i gällande tulltaxa.
Hr von Mentzer, Carl Fredrik, väckte en motion, N:o 162, ang:de beviljande af s. k. drawback vid utförsel af bränvin.
Hr af V»’i i sén, Carl Thure, afgaf en motion, N:o 163, ang:de fortfarande af Jernkontorets kreditiv å R.
Remitterades till Banko-Utsk:t.
Den 29 November e. m. 237 Hr Fock, Johan Axel, uppläste en motion, N:o 164, ang:de omarbetande af taxan å algifter för transporter på statens jernvägar m. m.
Hr von Troil, Samuel Gustaf, afgaf en motion, N:o 165, ang:de anslag till Alnarps landtbruks-institut.
Bordlädes. Hr Waern, Jonas, väckte en motion N:o 166, ang;de anslag till en vägomläggning emellan Töreboda och Mariestad.
Frih. Creutz, Steffan, uppläste två motioner, nemi.:
N:o 167, ang:de inrättande af tjenstefolks-skolor; och N:o 168, ang:de polisväsendet i riket.
Dessa motioner remitterades till Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:t. R. o. Ad. åtskiljdes kl. £ 3 e. m.
Efter förmälan att R. o. Ad. i förmiddagens plenum bifallit Frih. Liljencrantz’, Johan, begäran att, med bibehållande af sin riksdagsmannarätt, få afsäga sig iedamotsplatsen i Riddarh.- 238 Den 29 November e. m. Utsk:t, anmodade Hr Gr. o.
Landtm. R. o. Ad:s Hrr Elektorer att antaga en ny ledamot i nämnda Utsk. efter Frih. Liljencrantz.
Gr. Wachtmeister, Hans, afgaf en motion, N:o 169, om utarbetande af förslag till ny stadga för elementar-Iäroverken.
Hr Wolffelt, Mauritz Constantin, uppläste en motion, N:o 170, ang:de anslag till Riddarholmskyrkans iståndsättande invändigt.
Hr von Koch, Nils Samuel, väckte en motion, N:o 171, angtde tillsättande af ett särskildt Utsk. för handläggning af frågor rör. högre och lägre skolor och undervisningsverk af alla slag.
Denna motion begärdes på bordet, hvarefter anmälte sig och yttrade Hr von Koch:
På det att mitt förslag måtte kunna till pröfning företagas på samma gång som Borgare-St:ts inbjudning, täger jag mig friheten vördsamt anhålla, att detsamma måtte sättas först på föredragningslistan till nästa plenum.
Till denna anhållan lemnade R. o. Ad., uppå framställd propos., sitt bifall.
Hr von Koch afgaf vidare en motion, N:o 172, att alla slags böter och förbrutet gods skola tillfalla Kronan m. m.
Hr von Koch uppläste slutligen en motion, N:o 173, ang. omarbetande af Kongl, lnstruktionerne af d. 10 Nov. 1855 för Landtstatens tjenstemän m. m.
Ahlströmer, Jonas, uppläste två motioner, nemi.:
N:o 174, ang:de upphäfvaride af alla lagbestämmelser rör. den Hel.
Nattvardens begående m. m.; samt N:o 175, om stiftande af en lag, ang:de entledigande af sådane tili statskyrkan hörande embets- och tjenstemän, som i Den 29 November e. m. 239 tal eller skrift visat sig hafva afvikit från den rena Evangeliska läran.
Hr von Hofsten, Sten Erland, afgaf en motion, N:o 176, om låneunderstöd till sänkning af Skarbysjön och Wiaån i Orebro län.
Hemitterades till Stats-Utslct.
Hr Edelsvärd, Adolf Wilhelm, väckte en motion, N:o 177, ang:de åtgärders vidtagande till förminskande af utvandringar till Amerika.
Sparre, Erik, afgaf två motioner, nemi.:
N:o 178, ang:de låneunderstöd för anläggning af en jernbana från Herrljunga öfver Wenersborg till Uddevalla; och i N:o 179, ang:de anslag till en Antiqvitets-lntendent för Westergötland och Dalsland.
Båda motion erne remitterades till Stats-Utsk:t.
Cederström, Rudolf, uppläste en motion, N:o 180, ang:de införande i Bevil!n.-Förord:n af ett stadgande om granskning och fastställande inom pröfningskomitéerna af alla fastighetsvärden.
Remitterades till Bevilin.-Utsk:t.
Cederström afgaf jemväl en motion, N:o 181, ang. pension åt Häradshöfdingen Knut Wilhelm Sandels enka, Carolina Sandels, född Liebholtz.
Hr Råfelt, Anton, uppläste en motion, N:o 182, ang:de pension åt frami.
Löjtnanten Otto Johan Henrik Ramsays enka, Charlotta Ramsay, född Westfelt, och dotter Hilda Amalia Ramsay.
Hr Stjernsvärd, Gustaf Mauritz, afgaf en motion, N:o 183, ang:de ändringar i legostadgan. 240 Den 29 November e. m.
På grund af hvad jag anförde, då Hr von Möller i ett föregtde plenum väckte förslag om tjenstehjonsböckers införande, och med ani. af det förslag i detta hänseende, jag för flere riksdagar sedan framställde, är det naturligt att jag förenar mig i den af den siste värde talaren väckta motion, i hvad den rörer tjenstehjonsböckers införande i stället för nu brukliga lösa orlofssedlar; anhållande att detta mitt vördsamma anförande måtte iå åtfölja remissen till vederbörligt Utsk.; detta så mycket hellre, som motionären begärde remiss till Höglofl. Lag-Utsk:l, då Hr von Möllers motion deremot remitterades till Höglofl. Ekon.-Utsk:t.
, blef motionen jemte yttrandet remitterad till Allm. Besv.- o. Ekon.-Utslct.
Frih. af Schmidt, Carl Johan Georg, uppläste en motion, N:o 184, ang:de införande i Bevillningsstadgans 76:te § af en föreskrift om tillskott för taxeringskostnadernes bestridande inom rikets fyra nordligaste län.
Gr. Mörner, Carl Göran Detlof, afgaf en motion, N:o N:o 185, ang:de anslag till uppsättning af mindre schäferier.
Remitterades till Stats Utsk:t.
Frih. Tersmeden, Wilhelm Fredrik, uppläste följande motioner, nemi.:
N:o 186, om antagande af de utaf särskilda komiterade afgifna förslag till ombildning af Rikets Ständers Bank och till förordning ang:de Enskilda Banker; N:o 187, om utdelning till Riks-Ståndens ledamöter af komiterades Betänk, ang. bankväsendet i riket och förändrad organisation af bankanstalterne; och N:o 188, ang:de åtgärders vidtagande för befordrande af Svenska statens utländska kredit och höjande af priset å kurserande Svenska obligationer.
Tersmeden afgaf slutligen en motion, N:o 189, ang. pension åt f. d. Diligensföreståndaren Johan August Furstenhoff.
Hr Den 29 November e. m. 241 Hr Paykull, Lars Gustaf, uppläste en motion, N:o 190, ang. en underd. anhållan hos K.
M. om åtgärders vidtagande för beredande af sysselsättning och arbetsförtjenst åt manskapet vid de värfvade trupperne.
Remitterades till Ålim. Besv.- o. Ekon.-Utsk:t.
Gr. Björnstjerna, Carl Magnus, afgaf en motion, N:o 191, ang. förhöjd utförseltull å omoget virke.
Gr. Liljencrants, Gustaf Fredr., väckte en motion, N:o 192, äng. tillägg af ett nytt mom. i 15:de §:n af Förordnm om bränvins försäljning.
Armfelt, Magnus, afgaf en motion, N:o 193, ang. antagande af ett stadgande om parters förpligtande att vid sina besvärsskrifter och inlagor hos Rikets Hofrätter och K.
M. foga de öfverklagade utslagen m. fl. handlingar.
Armfelt afgaf vidare en motion, N:0 194, ang. förändring i sättet för utfärdande af Hofrätts utslag i underställningsmål.
Mörner, Carl Göran Detlof: Till det af Frih.
Armfelt väckta förslag torde det tillägg böra göras, att besvärstiden för den häktade parten icke skall räknas från anslagsdatum.
I afs:de på hvad Gr.
Mörner yttrat, får jag endast nämna, att i händelse några förbiseenden vid motionens framställande inträffat, Lag-Utsk:t vid frågans bepröfvande och innan det öfverlemnar densamma till R.
St:rs afgörande, nog skall deri göra de tillägg och förändringar, som blifva behöflige.
Då man föreskrifver att utslag skall utfärdas på samma sätt som i andra mål,; och icke något tillägg göres i den syftning, jag nyss omnämnde, skulle man kunna tro, det motionärens afsigt vore, att samma föreskrifter skola gälla för den häktade parten som för den andra.
Mitt förslag innehåller att besvärstiden för part, som vistas på fri fot, bör beräknas från den dag, utslaget elter anslag är utgifvet.
H. I.
" 16 242 Den 29 November e. m.
, blef motionen jemte yttranderne remitterad till Lag-Utsk:t.
Hr Lagerberg, Pontus, uppläste två motioner, nemi.: ?i:o 195, ang:de upphäfvande af 29:de §:n i 17:de kapitlet Rättegångs-Balken; och N:o 196, ang:de antagande af det utaf
Ständer beslutade tillägg till 15:de kap. 2:dra §:n Rättegångs-Balken, i fråga om fullmägtigskap.
Dessa motioner remitterades till Lag-Utsk:t.
Upplästes en af Hr Bildt, Didrik Gillis, inlemnad motion, N:o 197, om understöd till en skola för döfstumma barn.
Remitterades till Stats-Utsk:t. Gr. Ehrensvärd, Albert, uppläste en motion, N:o 198, ang:de anslag till pensioner och stipendier åt vitterhetsidkare.
Frih. Creutz, Steffan, afgaf en motion, N:o 199, om civil-äktenskapets införande.
Sprengtporten, Jakob Wilhelm, väckte en motion, N:o 200, om tipphäfvande af 3:dje mom:t i 47:de §:n af Kongl. Förordmn om landsting.
Upplästes och remitterades till Stats-Utsk:t en af Hr von Hofsten, Sten Erland, ingifven motion, N:o 201, ang:de anslag till fyra gymnastikinrättningar i Stockholm.
Upplästes och remitterades till Stats-Utsk:t två af Hr Tham, Gustaf, ingifne motioner, nemi.:
N:o 202, ang:de kopparräntans afskaffande; och N:o 203, ang:de anslag till myrutdikningar och vattenaftappningar i Jemtland.
Upplästes och remitterades till Stats-Utsk:t en af Hr von Krusenstjerna, Edvard, ingifven motion, N:o 204, ang:de pension åt f. d. Löjtnanten Pehr Palmgren.
Den 29 November e. m. 243 Upplästes och begärdes på bordet en af Gr.
Cronstedt, Fredrik, inlemnad motion, N:o 205, om hela extra statsregleringens öfverflyttande på Statskontoret m. m.
Upplästes och remitterades till Stats-Utsk:t en af Gr. Cronstedt, Fredrik, ingifven motion, N:o 206, ang:de begagnande af postremissvexlar för öfversändande af medel från och till Riksgäldskontoret.
Upplästes och remitterades till Stats-Utsk:t en af Frih. von Vegesach, Carl Henning Iwan, ingifven motion, N:o 207, ang:de löneförbättring åt gymnastik-lärarne vid de högre elementar-läroverken.
Hr Carlheim Gyllenskjöld, Henrik Adolf Oscar, uppläste en motion, N:o 208, om anslag till understöd åt ett s. k.
Magdalenahem i hufvudstaden.
Upplästes en af Hr Hammarhjelm, Carl, ingifven motion, N:o 209, ang:de meddelande af förändrade föreskrifter i afs:de å Enskilda Bankers och Filial-Bankers grundfonder.
Upplästes och remitterades till Lag-Utsk:t en af Hr Lagergren, Anders, inlemnad motion, N:o 210, ang:de ändringar i Skiftesstadgan.
Upplästes och begärdes på bordet en af Gr.
Cronstedt, Fredrik, inlemnad motion, N:o 211, ang:de förändrad organisation af Statskontoret m. m.
Upplästes och remitterades till Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:t en af Gr. Cronstedt, Fredrik, ingifven motion, N:o 212, ang:de veterinärväsendet och den veterinära undervisningens ordnande. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 10 e. m.
Brakel. 244 Den 30 November.
Söndagen den 30 November 1862.
Justerades 4 prot.-utdrag för d. 28:de dennes e. m.
Hr von Köchs, Nils Samuel, d. 29:de dennes bordlagde motion, N:o 171, ang. nedsättande af ett särskildt
Utskott för handläggning af frågor rörande högre och lägre skolor och undervisningsverk af alla slag.
Flere ledamöter begärde denna motion ånyo på bordet, hvarjemte anmälte sig och yttrade Frih. Cederström, Rudolf:
Det nu för andra gängen bordlagda ärendet torde, enligt mitt förmenande, tjenligen böra uppföras under N:o 3 på föredragningslistan till Onsdagens förmiddags-plenum i nästa vecka och då föredragas i sammanhang med Borgare-St:s, under N:o 2 på samma lista uppförda inbjudning, ang. nedsättande af ett särskildt
Utskott för behandling af de till läroverken hörande frågor.
Jag anhåller, att Hr Gr. och Landtm, behagade härom inhemta R. o. Ad:ns tanke.
Till denna hemställan lemnade R. o. Ad., uppå framställd propos., sitt bifall.
Föredrogos och remitterades till Stats-Utsk:t Hr von Hedenbergs, Ludvig August, d. 29:de dennes bordlagda motioner: N:o 150, ang. anvisande af medel till Westerbottens
Läns pröfnings-komité, såsom tillskott för bestridande af de i 76:te §:n Bevillnings-stadgan omförmälde utgifter; och N:o 151, ang. anslag för vidtagande af åtgärder till förekommande af Umeå elfs utskärningar vid Ytterhiske by inom Umeå socken.
Föredrogs och remitterades till Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:t Hr Cederschjölds, Fredrik August, d. 29:de dennes bordlagda motion, N:o 155, ang. de i statens tjenst anställde läkares uppflyttning till samma klasser af rese-reglementet, hvartill statens militäre tjenstemän i motsvarande grader höra, m. m.
Ben 30 November. 245 Föredrogs och remitterades till Stats-Utsk:t Frih.
Rappes, Axel Ludvig, d. 29:de dennes bordlagde motion, N:o 159, ang. låneunderstöd för en jernbana från Hessleholms station vid södra stambanan till Christianstad.
Föredrogos och remitterades till Bevilln.-Utsk:t såväl Gr. Liljencrants’, Gustaf Fredrik, d. 29:de dennes bordlagde motion, N:o 161, ang. åtskilliga ändringar i gällande tulltaxa, som ock Hr von Mentzers, Carl Fredrik, samma dag bordlagde motion, N:o 162, ang. beviljande af s. k. drawback vid utförsel af bränvin.
Hr von Troils, Samuel Gustaf, d. 29:de dennes bordlagde motion, N:o 165, ang. anslag till Alnarps landtbruksinstitut.
Hr von Möller, Peter, anförde skriftligen:
Då jag, i egenskap af Revisor, under detta år granskat räkenskaperna och förvaltningen af Alnarps landtbruks-institut, anser jag mig deraf uppmanad att, med anledning af Hr von Troils motion, upplysningsvis anföra några ord.
De statsanslag, hvilka, dels enligt K.
Propos., dels enligt styrelsens för ofvannämnda läroanstalt underdåniga framställning, anses erforderliga, och hvilka jag nedanför uppsta iler i den ordning, de i och för Alnarps landtbruks-instituts bestånd och verksamhet äro mer eller mindre af behofvet påkallade, utgöras af: l:o.
Ett års anslag af 32,675 rdr, öfverstigande det nuvarande med 14,675 rdr.
Om än ett eller annat hundrade rdr kunde anses böra afprutas från de till förhöjning föreslagna lärare-lönerna, så får jag dock, med den kännedom jag eger om förhållandet, härmed förklara, att detta, af styrelsen äskade, men af Landtbruks-akademien afstyrkta, årsanslag i första rummet bör beviljas, såvida institutet skall kunna ega bestånd.
Alnarp, såsom jordegendom betraktad, kan ej ännu, i och för institutets uppehållande, lemna något tillskott.
Ordnandet af den yttre ekonomien i sin helhet, så att den bringas till den ståndpunkt, mönsterfarmens, som man ovilkorligen fordrar vid en högre landtbruks-läroanstalt, skall ännu i flera år uppsluka ali den inkomst, som af sjelfva landtbruket han vinnas, sedan först det betydliga arrendet, 1,200 tunnor spanmål, blifvit godtgjordt.
Hade Alnarps landtbruks-institut icke under sistlidet år erhållit en gåfva af 20,000 rdr, skulle bokslutet vid detta års revision visat en brist af 12,000 rdr.
En dylik brist skall icke kunna uppstå, om den sökta tillökningen i årsanslagot, 14,000 rdr rint, af R.
St:r beviljas; — och om ej, skall ingen styrelse, huru nitisk och omtänksam den än må vara, kunna 246 Den 30 November. uppnå de resultater eller tillfredsställa de fordringar, hvartill ett välordnadt landtbruksinstitut berättigar.
Det årsanslag, stort 4,000 rdr, i och för åkerbrukets förbättrande, medelst grund-dikning, mergiing, extra gödning o. s. v., och hvilket i K. M:s Nåd.
Propos. om statsverkets ställning och behof finnes upptaget, är äfven till alla delar af behofvet påkalladt.
Genom beviljandet häraf skall jordbruket skyndsammare komma i det stånd och skick, att det kan lemna öfverskott, och sålunda desto förr göra minskandet af årsanslagen till läroverket möjligt.
Jag vågar derföre äfven tillstyrka beviljandet af detta anslag. 3:o.
Ett tillfälligt anslag, stort 100,000 rdr, är af styrelsen begärdt i och för uppförandet af nya ekonomi-bvggnader vid Alnarp.
Jag anser ej skäl upprepa hvad Revisorerna i detta hänseende yttrat, och som finnes intaget i bilagan N:o 5 till K. M:s Nåd.
Propos. N:o 1, pag. 41.
Hvarje landtman, som besökt Alnarp, skall obetingad! instämma i detta yttrande, rörande ifrågavarande byggnaders usla beskaffenhet, och, jag vågar tro, äfven dela Revisorernas åsigter, rörande nödvändigheten att förse ett landtbruks-institnt med fullt ändamålsenliga ekonomi-byggnader.
Då jag sålunda på det kraftigaste förordar beviljandet af detta tillfälliga anslag, stort 100,000 rdr, sker det dock med det förbehåll, att uti dessa 100,000 rdr inbegripes lokomobil och flyttbart tröskverk, till belopp 10,000 rdr (och hvilket anslag finnes i K. M:s Nåd.
Propos. uppfördt); alldenstund, då en ny ladugårdsbyggnad uppföres, beräknad att dervid använda lokomobil och flyttbart tröskverk, inskränkningar i loge- och ladubyggnaderne kunna göras, och stackgårdar dervid i större utsträckning användas.
Om det skulle synas att 100,000 rdr vore för högt beräknadt för nya ekonomi-bvggnader, jemte lokomobil och tröskverk, vid en gård af 600 tunnland circuiationsjord, så torde det af K.
Landtbruks-akademien begärda anslaget för ladugårdsbyggnaderna vid dess experimentalfält, uppgående till 24,850 rdr rmt, jäfva en sådan åsigt.
Hvad deremot tillfälliga anslaget till ordnandet af en agrikultur-kemisk försöksanstalt, stort 13,000 rdr, och ett anslag, stort 4,500 rdr, såsom årligt bidrag dertill, hvilka anslag i K, M:s Nåd.
Propos. äfven finnas intagna; så vågar jag, ehuru K. Landtbruks-Akademien funnit det önskeligt vara, att en dylik lörsöks-station å Alnarp ordnades, likväl afstyrka beviljandet af dessa anslag, af det enkla, men desto giltigare skäl, att
Alnarp dertill ännu icke är moget.
För ett landtbruks-institut, som ej ännu fyllt första året af sin tillvaro, och som endast har boningshuset i fullständigt skick, återstå så många väsendtliga luckor att fylla och hvaraf jag nu framhållit några, att vidare skäl för mitt afstyrkande af sistnämnde anslag ej äro behöfliga.
Den 30 November. 247 Jag anhåller att detta mitt yttrande måtte åtfölja remissen till Stats-Utsk:t.
Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos., blef motionen jemte yttrandet remitterad till StatsUtsk:t.
Föredrogs Gr. Wachtmeisters, Hans, d. 29:de dennes bordlagde motion, N:o 169, om utarbetande af förslag till ny stadga för elementar-läroverken.
Landtnr.s framställning beslöt K. o.
Ad. att denna motion skulle remitteras till Allm.
Besvärs- och Ekon.- Utsk:t, men att, derest ett särskildt Utskott för läroverksfrågors behandling komme att nedsättas, motionen skulle till samma Utskott öfverlemnas.
Föredrogos och remitterades till Lag-Utsk:t Frih.
Alströmers, Jonas, d. 29:de dennes bordlagde motioner: N:o 174, ang. upphäfvande af alla lagbestämmelser rörande den Heliga Nattvardens begående m. m.; och N:o 175, om stiftande af en lag ang. endtledigande af sådane till stats-kyrkan hörande embets- och tjenstemän, som i tal eller skrift visat sig hafva afvikit från den rena Evangeliska läran.
Föredrogs och remitterades till Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:t Hr Edelsvärds, Adolf Wilhelm, d. 29:de dennes bordlagde motion, N:o 177, ang. åtgärders vidtagande till förminskande af utvandringar till Amerika.
Föredrogs och remitterades till Banko-Utsk:t Frih.
Tersmedens, Wilh. Fredr., d. 29:de dennes bordlagde motion N:o 186, om antagande af de utaf särskilde komiterade afgifne förslag till ombildning af R.
St:rs Bank och till förordning ang. enskilda banker.
Föredrogos och remitterades till Stats-Utsk:t Frih.
Tersmedens d. 29:de dennes bordlagde motioner: