Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Grefwe körner, Astolf Göran: Hwad ben srägan angär, huruwida en Författare som till Eonstitultons - Ukstottet inlemnat ett förstag, hwilkek ej af Utskottet blifwit gilladt, ^orde dermed sedan fä wända sig till sitt Ständs stenum, är ben af Eonstittltions - Utskottet fbrcstagna § alldeles enlig med Eon« stikukionen, och den begärde förändringen stridande emot 84 § k Regerings - Formen.
Endast detta skäl war tillräckcligt för Utskottet, att ej kunna medgifwa den föreflagna förändringen.
Rörande äter den an« märkningen, att l Z borde.utsättas, att Utskottet äfwen mätte granska de Protokoller, som i Eommandooch Ministcrilila mäl inför Konungen blifwit förda, är redan i § förut utsatt, att Utskottet kan dc§a Protokoll fordra rörande de af Utskottet uppgifna händelser, hwarrill de erid läsningen af Stats-Rävets Protokoller kunna fä anledning; hwarjemtc Utskottet älwen 1 anledning deraf äger rätt att ställa den Ämbetsman som sig förgätt, till answar.
Herr Kotkiieb, Earl krsstnc, mebgaf, att rättigheten att infordra Protokoller wore i § utsatt; men hans afsigt wore, att fä uttrycket tydligare, hirilket dan trodde kunna ste genom tilläggande af ordet äsrvcn.
Grefwcke la Garstie kunde ej in. änma med Grefwe körner deri, att Constitulionen för - Den 18 October. 4Z79 förböbe en Författare att anmäla en af ConstitutionsUtskottet afflagen fräga, hos nägot af Riks-Ständcn.
Den 84 S i RcgeringS-Formen, hwilkcn Herr Grcfwen uppläste, syntes honom ej innehälla nägot sädant förbud.
Han trodde säledes att hans begäran innehbile en tillätlig tilläggning.
Herr Gottilieb instämde häri.
Herr Lur! ^xel, yrkade sam ma tillägg, emedan eljest Ständerne skulle wara Constitutions-Utffottct underdäniga, och det just borde wara twärtom.
Herrkäfilmsn: Hwad ben frägan beträffar, att en Riksdagsman, hwarS Proposition Con« stitutions-Utskottet afflagit, borde äga rättighet att densamma HoS sitt Ständ anmäla, finner jag derwid ingen swärighet, när det skär honom fritt att utgifwa den pä trycket.
Det är ätminstone en skags Controll, att icke Majoriteten i Utssottet mä kunna hindra ett nyttigt förslag att framtränga.
Herr Silverstolpe, Lustrk ^drslmm:
Jag är för min dek öfwerkygad, att ben g!fna rättigheten att pä trycket utgifwa sä wäl det gjorda Förslaget, som Constitutions-Ulssottcts utlätande deröfwcr, är den starkaste Controll som kan bchbfwas, och med bibehällanbe af Ordning och Lagens ändamäl kan fin, naS.
Jag finner ocksä icke hwarföre den föreslagna Författningen i Riksdags - Ordningen bör göras, när det alldrig kan wägras nägon Ledamot af Riksens Ständer att inför sitt Ständ anmäla och wäcka hwad motion han behagar, hwarigenom ändamälct fullkomligen winne-, om en Författare just är angelägen att 43ZO Den 18 October. pä sitt afflagna fö,sicig wäcka sitt Ständs uppinZrk, samhet.
Grefwe O e In Garciis:
Jag päminner mig akt Regerings - Formen föieffrjfwcr, att wi§a frä» gor ej fa I Riksens StändcrS stiena wäckaS.
Del är derföre nödigt, att Constilulions - Utskottet, som är det enda ställe, hwarest de kunna wäckas, bör inför Ständernc göra redo för deni, hwilka det asstagit; ty eljest skulle ju Majoriteten i Utskottet afgöra hwilka frägor hos Ständerna finge förekomma, och skulle icke de wädligaste följder deraf kunna blifwa?
Grefwe kel örner, AZolpki 6örsn:
OZ 81 § Regerings - Formen stadgar att frägor om än» dring eller upphäfwandc af Grund-Lagar ej i Riksens Ständers stlena kunna wäckas, utan endast hos Con» stitutions - Utskottet anmälas, sä skulle ju ett stadgande, hwilkct tilläte en Författare, hwars försiag Consti» tutions - Utskottet ogilladt, att dermed wända sig till sitt StändS stlenum, jlludcra Constitutioncn.
Jag hemställer till Htgloff.
Riddcrskapct och Adelns pröfning, huruwida en sädan tillätelsc kan wara enlig med (konstitutionens hsprit.
Det har marit
Lagstiftarens mening att alla frägor rörande grundlagars upphäf» wande eller förändring sent skulle afgöras.
Man har trott att en rubbning deri ej borbe mbjekigen kunna ske af en nyck, af ett intryck för ögnablickct pä en större folksamling.
Man har önskat, att sädana frägor skulle undergä den mognare pröfning, som kunde wäntaS af walda personer, hwilka wunnit Ständers förtroende, och i Fe lugnare ögonblicken hoS ett inskränkt antal, hwars pligt är en no» ggre och stilla granskning.
Derföre har ett Utskott blif - Den 13 October. 4531 blifwit fbrordnak» som kan ätcrhälla förhastade företag.
Pä detta Utskott ligger äter Controllcn deri, att betz afstag pä dea wäckta motionm kan läggas för allmänhetens ögon.
Dessutom wägar jag hemställa, om man bör föreställa sig, att ett Utskott, sammansatt af Ständernas egna walda Fullmägtigc, answarigt för sitt förhällande inför Ständerna och Nationen, skulle wäga afflä en billig begäran» en nyttig proposition, gagnande för det allmänna och enlig med> ConstitutionenS äsprit.
Endast i tider när allmänheten, eller Pluralitcten innom nägot
Ständ skulle wara böjd för Demagogiska satkser, när frägor kunde wäckat svm wörö wädlige för det allmänna lugnet; och sädana företag af en mägtig faction kunde skpddas, endast för sädana tider är ConstltutionS-Utstottets äterhäl, lande kraft beräknad, endast dä har det warit Lagstiftarens ändamäl att, genom längsamhctcn i formaliteterna, befordra sans och ordning, samt alldeles kunna afwända tilltag som leda till Statens upplösning genom grundlagarnas G r r f w e O e la 6 nräie: Wistigen har Constitutions-Utffvttet föreflagit längsamhet wid alla frägor om förändringar i grundlagarna, och jag prisar högeligen denna försigtighet:
Nägot klokare kunde ej finnas, och jag önskar att alla kommande Con.stitutions, Ulskott mätte göra sig förtjente af det wigtiga förtroende som i detta afseende genom grundlagen äk betta Utskott är öfwerlämnadt.
Ett stal kan jag boch anföra hwarföre wid tillfälle ett undantag frän den här sä längt sträckta försigtigheten synes mig kunna äga rum.
Det kuRde hända, att en fräga innom Utskottet fbrekomme, som misshagade de andra Ständcn, Tredje Band.
N:c> 203, oH 4Z8L
Den 13 October. l>H sälcdcs af Pluraliteten förkastade-, men dä dm r det fjerde Skändct förcdrogcS ej mötte hinder utan trunne understöd.
Genom fräganS framförande till Ständen wunncs sälunda ett medel att förebygga wigtiga Propositioner- qwäfwande af ensidiga motiv.
Jag tror säledes att det fbrsiag jag gjordt har en god afsigt, ochmtt min Proposition hwilken jag än widare yrkar, ej är stridande mot espriten af den Zr ä i Regering-- Formen.
Herr-käk! man:
Eder upplysta pröfning» mine Herrar, fäk jag underställa, om det kan wara enligt med espriten af tvär grundlag, att ät ett Utstött uppdraga en magt, som Ständcrne sjelfwe icke skulle Hafwa, dett att afgöra hwilka frägor till bfwerlägg. ning e) böra upptagas.
Utwägen att täta trycka Ut. stöttets afstag, och wädja till Nationen läter tillfredsställande, men jag will fräga hwad dermed winne-, och Huru Nationens dom öfwer detta ivad stall afkunnas.
Det är henne- Representanter som uttrycka hennes tankesätt, och det är deras sak att wara rättwisans och sanningen- skyddare.
Endast i genvm mäletS öfwerlämnande till dem kan detta Ivad werkställaF, ej g
Mom förslagets utgifwande af trycket.
Jag tror således atk det bör lemna- öppet, att en Ledamot mätte i lstenw fä anmäla sitt förslag, eller ock att ConstitutionS, Ukstottet äläggcs den skyldighet att »illkännagifwa allasädana förslag ät Riksens Ständer.
Herr kotkliek förenade si- häri tne^ Herr käklman.
Grefwe Vs la Qsr 6 ie; Den ukwäg atk gönom trycket utgifwa Utskottets alstag, synes mig icke heller tillfredsställande.
Det är ännu osäkert huru och ' med Den 18 October. 4Z8Z med hwad willkor denna publicering blifwer möjlig, och wi kunna ej bpgga ett beflut pä en lag fom ännu icke är stadgad.
Wi känne ännu icke den LrpckfrihetS - Lag som kommer att antagas, hivilkcn ttär den en gäng blifwer färdig, kanske'förbjuder det medel, som wi nu skulle stadga som ben enda Controls. Hwartill har wäl dä Constitutior.s - Utskottets nu lämnade tillätrlse att trpcka be§ utlätande tjrnat.
Grefwe körner, östvik 6öran r Att k förwäg klandra en ogjord
Lag är nägot alldeles nytt.
Om ocksä detta förfarande i och för stg sjelf ej wore origtigt, sä fär jag i alla fall anmärka, att den Tryck» frihets--Förordning, som skall utfärdas, alldrkg kan blifwa stridande, utan mäste blifwa i enlighet med Re» geringk - Formen, och de för ben samma deri uppdrag» na grundlineer.
För öfrigt:
När i alla fordna
Lar gar och Constitutioner stätt, att de skulle wara oföränderliga, och när deremot i wär nu warande en uttväg är öpnad, att pä ett till ändamälet ledande, fastän warsamt sätt göra nödiga förändringar, hwad kun» na wi mera begära?
Det war rättigheten, lemnad ät Riksens Ständer i deras klena, att förklara grund» lagen, som störtade 1722 ärs Regerings - sätt, och föranledde den despotism, som stutcligen genom Säker» hets - Aetcn fullbordades.
Kan man af stora folkärn» lingar wänta den mognad i räbstag, det lugn i beflut som fordras för att ej göra rättighet att förändra lagar wädlig för Statens beställd?
Mätte wi betänka betta, innan wi ankage en stadga som strider emot wärk Regerings«sätts anda och skulle kunna leda till betz kullkastande. GrefweOe ! a 6 aräi sr
Om jag trokk att mitt förslag wore ledande till att kullkasta Regena ring';- 4384 Den is October. ringö«sättet, hade jag allbrig kunnat bet göra.
Jag tror ännu att det ej är deremot stridande, utan alle. nast rn förklaring, ett tillägg, som sär göras.
Jag beklagar för öfrigt om jag sä illa uttryckt mig, att nägvn kunnat fatta min mening sä, som hade jag wc» lat klandra rn ännu ogjord Lag.
Herr von Lckuirensieim, Osviö:
Jag finner ben principen wäl grundad, att tillfällen till ständiga förändringar af Grund-Lagen skäligen fbrswäraS, sä att den nyft antagna Regerings» Formen ej mä unbergä 1720 ärs Grundlags - öde, -wilken i sin första integritet utgjorde Swerige- lycka.
Ä en annan sida kan jag icke medgifwa, att nägoi Utskott, ja knapt det sä kallade Hemliga Utskottet, bör hälla nägvt betz widtagna beslut däldt för Riksens Högloft.
Ständers klena; utan att säledes Constiku» tions - Utskottet bör söre Riksdagens stut till sina Principaler uppgifwa alla de till Utskottet gjorde Propositioner till Regerings-Formens förändring, med de derä afgifna yttranden; dock sä akt det blott sker s6 rioritiam, eller att wid det Riksmötet ingen öfwerläggning derbswer företages.
Vä Publicum genom trycket kunde om den gjorda Motionen underrättas, som kanske för Författaren blcfwe 'nog äfwentprtigt, sä synes en hemlighet för Riksens Ständer sjclfwe icke rimmeligen kunna, pästäS.
, Grefwe I^övvenkjelm, Larl:
Sä» som en medel«wäg wille jag fbrcflä antagandet af Herr kslstmans Project, att Constitukions, Utstottet skulle äläggas, att till Ständernas anmäla allt hwad som innom deh sköte förefallit.
Att en Ledamot sjelf skulle fä inlämna Utskottets »flätande, finner jag kagstridigt.
> Gref - Den 18 October. 4333 Grefwe Oe Is 6 sräis frägade, om «j Herr ?sklmsn8 tanka warit lika med den Herr Grcfwcn sjelf hade yttrat, att Utskottet, sedan det afgjordt frägan sä notitism, borde gifwa det ät klena tillkänna.
Herr kssiIrasn:
Alldeles, allenast ändawälet winnes, som är att Constitutions, Utskottet ej mätte fä utbfwa Riksens Ständers rätt.
Herr kl orst si:
Ja, ty dä wore de Ständer och icke wi.
Herr kssiImsn fortfor, och päminde om ben andra af honom gjorde anmärkningen.
Herr Lergenscsiölä, T. ls., ansäg stg äga sä mycket mer anledning att instämma i det af Herr Grefwe I)s Is 6sräie och Herr ksklmsn gjorde tillägg tvid 29 Z af Riksdags - Ordningen , att Constitutions - Utskottet borde, dä fräga af nägon Riksdagsman wäcktcs eller förslag dit ingäfwcs till ändring och rättelse i Grund - Lagarna, med sitt utlätande, antingen till bifall eller afsiag till Riksens Ständer inkomma, som 5Z Z af Regerings .
Formen sädant fbreffrifwer uti dctza ord:
"Ett Constitutions - Utskott att wäcka och "upptaga frägor rörande förändringar i Grund - La"garne och yttrandcr dcröfwer till Riksens Ständer af"gifwa.
'' H a n s. Ex c el l en c c Herr Grefwe» och Ordföranden gjorde derefter proposition pä hela första Momentet, jemte de af Grefwe Oe ls Gsräie och Herr kLKImsn gjorda tillägg, hwilkcn med Ja och Nej bcswaradcs. 4336 Den 18 Oetober.
Härefter uppkom nägon oro, hwarunder ät, fkillige yrkade att Momentet redan wore bifallet, an, dre att ny proposition derpä punktewis, och med den genom förändringarnc fdranledda nya redactioncn, mätte göras, hwilket sednare, dä undertecknad Riddarehus - Secreterare till sin rättelse wid Protocollet äfwen derom anhällit, Hans Excellence Herr Grefwen och Ordföranden antog, och lät derföre upläsa sörsta punkten i första Momentet af denna §. Grefwe Os in
Lur sire:
Det är till denna punkt min anmärkning hörer rörande ett förökadt antal af Utskottets Ledamöter.
Min önskan är att j allmänhet Utskotts-Ledamöternas antal ökades kill en tredjedel.
Denna tillökning är ej nödig för de andra Ständen, men wäl för ost, som äro sä talrike.
Herr ^ orst k trodde att ett sä vigtig!
Utskott minst borde bcsiä af 24 Ledamöter.
Grefwe körner hemställde om ett stort anka!
Ledamöter werkeligen wore nyttigt i beredningar och Committöer, der icke saker afgöras, utan endast sakerfbrhällanden och principer discuteras.
När Ridder» skåpet och Adeln wid Riksdagens början snart wille -afwa en Grund-Lag utarbetad, befallte de Utskott, sammansatt af fä Ledamöter.
I alla andra länder wore äfwen smä Committeer brukliga.
Han önskade derföre att Utskotten ej mätte sammansättas af för stort antal Ledamöter.
Grefwe Osis 6 srZis:
Det wore ej -anS mening akt Utskotten skulle blifva allt för talri, ka; det funnes en medelwäg emellan en mängd och allenast tre af hvart Ständ» Herr Den IS October, 4387 Herr Noratk:
Min oförgriplrga kanka är, att sakerna gä bättre ju talrikare Utskott tillsätta» Flera ögon se mera än fä.
Herr V o n 8 c k u ! 2 e n !r e i m, l)»viä:
Constitutions - Utskottet nu är talrikt eller bcftäcnde af 6 Ledamöter, sä kan icke med erfarenhet dömaS om inskränkningens werkan till blott trcnne Ledamöter.
Cn fdrdelning i twcnne divistoner blifwer dä föga möjlig, som jag anser nödig tvid granskningen af s ärs Protocoll frän Stats-Rädet, sä wäl som wid bctänkandcns och förklaringars afgifwande ä flera remler frän Riksens StändcrS kisna, och ä gjor» da Propositioner till förändring af Regerings - Formen.
Jag tillstyrker säledcs till ett fullsatt antal af 6 Ledamöter frän Riddcrffapet och Adeln, eller tillsammans 24 Ledamöter i det wigtiga konstitutionsutskottet.
Ds la 6 aräis, trodde bet sä mycket nödigare, som denna fördelning af göromälcn, eller UtskottctS i smärre beredningar, bidrager till skyndsamhet i Riksdags - ärcnbernaS gäng.
Ropades Proposition.
Jag fär ännu en gäng hemställa, att om Utskotts-Ledamöternas antal Lkas, finnas Stästd som swärligen kunna räcka till att dertill lemna medlemmar.
Åtminstone blifwer det smärt vm icke omöjligt för Preste - Ständet.
Hwad sjelfwa sattsen angär, och om det är ett gammalt vrdspräk alt flera ögon se mera än fä, sä är det äfwen ett örbr fpräk, att mänga kockar göra en dälig soppa Herr 4388 Den L8 October.
H er r kLkImna:
Dek har alltid hände akt af Präste - Ständct flera Ledamöter sutik i flera Utskott, och under detta Riksmöte hafwe wi bland RidLerffapet och Adeln öfwcn ett och annat exampel att eir Ledamot warit Medlem af twä Utskott.
Herr öelorntk,:
Jag afftär ej frän min begäran att Utskottet mätte förökas till 24 Ledamöter, ty äfwcn med detta antal kan soppan kokas utan att wedbrännas.
HanS Excellence Herr Grefwe» och Ordföranden gjorde derefter propc^tion, att Constitutions - Utskottet skulle sammansättas af 24 Ledamöter, hwilken beswarades med Ja, Nej och Dotering.
Efter nägon stunds oro pttrade stg Herr ?äklmnn, det han tyckte pluralkleken wara deciderad och voteringen onödig, sä wida icke ändamälet wore, att derigenom werka tidsutdrägt.
Friherre (^säerström:
Det kan ingen Ledamot förebrä mig, att nägonsin hafwa bidragit till tidsutdrägt, men jag har begärt votering, och jag yrkar densamma, emedan jag tror att dchföruta» ingen pluralitet kan utrönas, och att all förutgäenbe
Dom om pluralitctcns mening är förtidig. HanS Excellence Herr Grefwe» och Ordföranden justerade derefter följande Voterings - proposition; hwilken, sedan ätskillige önskat att i contra, propositionen Ledamöternas antal mätte vt-- Den 13 October. 4339 utsättas till 16, andra att bertill Utskottets fbrflag mätte antagas, gillades, lydande som följer:
Den som bifaller, att-antalet af Ledamöter i Constikulions-Utskottet ökas till 24 ssrifwer Ja.
Den det ej will skrifwcr V7ej. Winner Nej, blifwer antalet enligt ConstltutionS - Utskottets förslag. löswcr denna proposition började Ridderffapek och Adeln voteringen kl. L till 8, och befunnos efter betz flut rösterna hafwa utfallit som följer:
Ja 119.
Nej Z4.
Och skulle i följe deraf Ledamöternas antal i ConstitutionS - Utskottet ökas till 24.
Ridderskapet och Adeln ätskilHeS kl. In stäem krotocolli 6.
Thorödagen den 19 October. klenum kl. 9 förmiddagen.
Ordförande Hans Excellence Herr Grefwe krake.
Före - 4Z90
Fdnekogs till granskning 2:dra Mom. af 29 Z Riksdags-Ordningen.
Friherre Kisnrieriieim, Osrs ?eussust:
Ehuru mycket redan är talat öiwer hwad
Eon stitutions , Utskottet i d<t,a Moment likmätigt Regerings - Formcn föreslagit; fär jag liknål begära Hög, lofl.
Riddrnkapet och Adelns tillgift om jag ann» tilläggcr nägra ord.
Friherre iViannLriisiiri uppläste dcrpä följande:
Den förestagna ändringen af 29 § in, nefattar ej allenast en dilatation, ett tillägg till Regerings - Formens 84 Z; -"en är ock emot Grundlagens andr-mening eller esprit.
Dilatation och tillägg är densamma, ty Regerings - För,nen tillätcr ej alt frägor om ändring i Cvnstitutionen, hwilka Eonstitutions Utskottet ej funnit skäl att tillstyrka, kunna dragas under istenmum ifwerläggningar.
Hade Lagstiftaren ansett sädant räd, ligt, hwarförr skulle han dä hofwa sbrbudjt wäckande in tstenis af frägor om Constitutionen, chwad de funuoS antageliga eller ejf
Den är vcksä stridande emot Grundlagens esprit.
Dä Lagstiftaren ä ena sidan ansett nödigt att öppna en utwäg till winnandc af ändringar i Grundlagen, har han ocksä ä den andra funnit vnmgängeligt, att genom föreskrift af missa former, genom en ät Constitutions - Utskottet lämnad tillbakahällande kraft för» swära denna utwäg, hwilken utan wada för Constitutionens beställd, icke bör kunna wara anwändbar, u» tan dä den medför en synbar, en stor nytta.
Lättheten att införa missbruk, illa beräknade, illa iagttagne mvtwigter och former, wällahc fallet af den Den 19 October. 439L den frihet hwrrS förwärfwande och hivar- förlust kostat Riket hwad aildrig kan ersättas.
>— Lätom ost af skadan taga worning.
Jag sade att Constitutions-Utskottet har en. tillb kahällande kraft.
Är dcn farlig?
Utskottet blir alltid sammansatt af Riks - Ständcns medlemmar, af Ständen sjclfiva utsedda.
Skulle de wäl mitzbruka ett oskattbart förtroende, enär deras gdromäl ej kunna be, grafwa- i hemlighet, ty hwarkcn de eller den i Grund, lagen ändring begärande äro underkastade tysthets-ed, och deras förhållande kan genom trycket blottas för allmänhetens omdöme, en Domstol, hwilkcn en hwar svin är mon om sitt ryckte lär rcspeclera.
Grefwe O e la 6 nr 6 is, ^acr>b:
Om en Ledamot hedrad med Ridderskap»:! och Adelns för» troende till den grad, att hafwa warit wald till medlem i Constitutions - Utskottet tror sig behöfwa begära tillgift, blifwer en sädan pligt för mig dubbelt nödig.
Att jag ej 'sörslätt andemeningen af hwad i detta moment stadgas, torde likwäl wara förlätligt för en wänlig människa.
Constitutions-Utskottet har sjelf hyst ben förmätna tanke att förbättringar i Grundlagen skulle kunna äga rum.
Det har wifligeu funnit att utwägcn till dctza förbättringar borde förswäras.
Men emellan förswäras och hindras är ett grufligt swalg.
Jag fär säledeS härmed förnya hwad jag re, dan förut yrkat, och hwad jag alldrig sä länge jag lcfwer skall upphöra att yrka, att Riksens Ständer mätte känna hwad i deras Utskott förehafwes:
Och dä Constitutions - Utskottet meddelar Ständernas klou» sitt utlätande öfwer ett förslag som det ogillar, är Ut» skottets rätt bibchällen, men Riksens Ständers tillika försäkrad.
Grefwe körner, Astolf 6örsn: Seda» twänne wärda Ledamöter redan talat i detta ämne, är 4392 Den 19 Gctobcr. det wisterligcn mer än fhrmätik af mig att afgifwa eif yttrande.
Jag skulle ock hafwa föga akt tillägga till hwad Friherre östonnerkeim yttrat, om det ej här More fräga huruwida wi böre iagttaga Constitutionens esprit, emot hwilkcn jag alldrig kan frängä att det föreflagne tillägget i detta Moment synes mig stridande, och skulle innefatta ert werkligt iitwidgandc af Reze, rings - Formens stadgande.
För öfrigt fär jag den äran anmärka att detta Moment är tydligen asskrifwik af 84 H i RegeringS»Formen, och stär deyutom i fullkomlig öfwerensstämmelse med ConstitutioncnS Lsprit uti 8l §, som hänwisar frägor om ändringar r grundlagen omedelbart till ett Utskott, för att wara resultatet af fleras pröfning, icke af en endas, och sä, lcdeS icke annorlunda än efter fleras godkännande kunna Riksens Ständer underkastas.
Herr Rotklieb, dar! krestric:
Jag in, stämmer fullkomligt med hwad Herr Grefwe Oe !a Garstie anfört, och kan alldrig finna akt det af Herr Grcfwen projccterade tillägg wid detta Moment kan wara stridande emot Regerings - Formen, hälst bärn dylik fräga endast meddelas Riksens Ständer ast notitiam af Constituiions - Utskottet, och emot RegeringS, Formens tydliga bud, icke kan afgöraS förrän Riksdagen näst efter den, dä frägan blifwit wäckt.
Herr levist Ir, Larl ^xel:
Efter min oförgripcliga tanka, skulle enligt detta moment rättigheten att wara Lagstiftare fräntagas Ständerna, och tilläggas Constitutions - Utskottet.
Hwartill skulle det dl Jena att wi walde ett dylikt Utskott?
För min del får j g förbchälla att Riksens Ständer nu och alltid ri>. lie' blifwa Lagstiftande magt.
Gref - Den 19 Vctober. 4593 Grefwe ve I» LsräiS: Till swar pä hwad Herr Grefwe borner bergat anföra, att tet ej är en enskild Ledamot, utan pluralitrtcn som bör fbresiä förändringar, fär jag hemställa huruwida detta kan wara applicabclt, när Regerings - Formen stadgar att en enda Riksdagsman kan underteckna ett sädant förslag.
Grefwe Ivlörnsr swarade, att prbfningcn om Fbrstaget borde Ständernas uppmärksamhet underkastas, wore genom Regerings - Formen uppdra» gen Utskottet, som bcstode af flera.
Oe la 6 sr 6 i c inwände, att Utskottet swärligcn kunde pröfwa hurudan pluraliketenS i Ständet tankesätt om frägan wore.
Herr Silverstolpe, ^restnc, anmärkte att en prbfnings-rätt hos ett Utskott ensamt wore r) annat än hwad äfwen wore hemliga Utskottet tillagdt. Grefwe Ve la Qsräie rrindrade, atk derom wore särskilt i Regerings »Formen stadgadt.
Herr Silverstolpe, krestria, med, gaf detta, men upprepade att prdfningen wore dylik.
Herr Ikam, kekr, wille, med all wörd, nad för andrae olika tankar, solennitet förklara stg för ben tanke Grefwe ve l» (-aistie pttrat: tilläggandeS att sedan Riksens Ständer och deras klen» Sterfätt friheten, borde ben Återigen icke bortgifwas: ett annat förMande af Ständerna skulle innefatta condrabietion.
Herr 4594 Den 19 October.
Herr VsZ e r lieim, Olok
Let tor» de wara förmätit af mig att öfwer detta ämne wittja afgifwa ett utlätandc, dä swärligen nägot synes wara att tillägga hwad Herr Grefwe ve la Laräie behagat yttra.
Jag för min del kan e) inse huru desi gjorda motion-skulle kunna innefatta en förändring af 81 och 84 W Regerings » Formen, och underställer Hög» lofl.
Nidderskapet och Adeln: huruwlda det wore nyt» tigt att uppdraga ät ett Utskott en rättighet, som bör wara Riksens Ständers.
I följe häraf anhällcr jag hoS Herr Grefwcn och Ordföranden om proposition pä detta moment, med den tilläggning att det mä stä hwarje Ledamot, som till (konstitutions - Utskottet inlämnar ett förslag rörande ändring i grundlagarna, öppet, att, sedan han dcrä crhällit Utskottets swar, äfwen detsamma Riksens Ständers pröfning underkasta.
Grefwe ve la 6srstie:
Efter min tanke kunde här en medclwäg sökas.
Jag för min del har ej ansett nödwändigt att hwar Person som en» skilt erhällit ett yttrande af (konstitutions .
Utskottet, skulle sjelf frambära det för Riksens Ständer; utan har min mening warit, att Utskottet skulle owillkorli» gen äligga att ast noutium inlämna ett sädant sitt Utlätandi till kleng.