Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Anmäldes och bordlädes nedannämnde, från Utsk:n inkomne Mern., Utlåt:n och Betänk:n, nemi. från BankoUtskottet:
N:o 45, angide föreskrifterna i 7:de art. af Bankoreglementet ; N:o 46, i ani. af f. d.
Kamereraren A. W. Wäsströms och f. d.
Bokhållaren A.
Köhler* ansökningar om pensionstillökning; Den 15 Oktober.
249 Nio 47, i ani. af väckta förslag om förändrad organisation af R.
St:rs Bank; N:o 48, med förslag till instruktioner för dels R.
St:rs Revisorer öfver Bankoverket, dels R.
St:rs Revisorer öfver Bankodiskontverket i Stockholm samt lånekontoren i orterna; N:o 49, om kungörande af åtskilliga föreskrifter i Bankoreglementet; Lagutskottet:
N:o 62, i ani. af väckta motioner om arfsrätt för oäkta barn; N:o 63, i ani. af återremiss af Utskits Betänk.
Nio 4 2, röride förändrad lagstiftning i fråga om uprättande af boupteckning, äfvensom rör:de vård af död mans bo; N:o 64, i ani. af återremiss af Utsk:ts Betänk.
N:o 43, i fråga om föreslagen ändring uti och tillägg till vissa delar af 7:de Kap.
Rätteg.Balk., sådant det lyder uti K.
Förordmn angide inteckning i fast egendom den 13:de Juli 1818; N:o 65, i ani. af återremiss af Utskits Betänk.
Nio 44, i fråga om ett tillägg till 18:de Kap. lista §:n ÄrfdaBalken, angide bevakning af testamente; N:o 66, i ani. af gjorda anmärkningar vid Utskits Betänk.
N:o 45, i fråga om ändring i llite Kap. 4:de och 7;de §§:na Rätteg.Balk., ang:de stämning; N:o 67, i ani. af återremiss af Utskits Betänk.
Nio 47, anglde ifrågasatt förändring i Domkapitlens organisation; Nio 68, i ani. af väckta motioner om revision af och ändring uti gällande lag och författningar röride utsökningsvä sendet; Sammans.
Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon.Utskottet i Nio 41, i ani. af väckta motioner om ändringar i föreskrifterna röride vilkoren för anläggning af vattenverk och dermed jemförlige inrättningar; RiddarhusUtskottet:
Nio 16, i ani. af återremiss af liite §:n i Riddarh.Utsk:t3 Utlåt.
Nio 7, öfver Riddarh.Direktms riksdagsberättelse; N:0 17, i ani. af Gr. Lagerbjelkes, Gustaf, motion angide ordnande af Riddarhusets gårdsplan; Nio 18, i ani. af väckt förslag om tryckning af minnes talet öfver Konung Gustaf I; Nio 19, angide af Fröken A. C.
Bethun under Riddarh.-
Direktms vård ställd testamentsfond. ■> R. o. Ad åtskiljdes kl. */t till 12 på natten.
Den 16 Oktober, j Tisdagen den 16 Oktober 1880.
Justerades 5 prot.-utdrag för den 15:de dennes, samt pleniprot. för den 30:de sistl.
Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande StatsUtsk:ts den ll:te och ) 5:de dennes bordlagde Utlåt.
N:o 206, i ani. af EiksStms beslut ronde StatsUtsk:ts i Betänk:t N:o lii5 framställda förslag om inrikes skeende uplåning emot Svenska fonderade statsobligationer.
Utskits hemställan ang:de förändrad lydelse af 8:de punkten uti Betänka N:o 165 blef af 11. o.
Ad. bifallen; och lades Utlåtrt i öfrigt till handlingarne.
Utsk:ts den 4:de oell 8:de dennes bordlagde Mern.
N:o 37, i ani. af RiksStms skiljaktiga beslut beträffande Utsk:ts Betänk.
N:o 25, i fråga om statsanslag för anläggning af åtskilliga telegraflinjer inom riket.
Lagerbjelke uplyste undertecknad, att Preste- och BorgareSt-.n, med godkännande lagt Mem:t till handlingarne, men att BondeSt:t, ogillat detsamma och antagit Riksdagsfullmäktigen Nils Larssons vid Mem:t fogade reservation.
Genom den uplysning, som Riddarh.- Sekretm nu meddelat, torde detta Höglofl.
Stånd finna, att Presteoch BorgareStm godkänt Utskits Betänk.
Att någon votering här icke kommer att ega rum, är säl. redan genom 2 Stånds beslut afgjordt.
Vid sådant förhållande är det följaktligen helt och hållet - onödigt att ingå i någon tvist, huruvida en votering här bort ega rum eller icke; hemställande jag derföre vördsamt att R. o. Ad. måtte låta bero vid det beslut, till hvilket frågan genom tvenne Stånds beslut kommit.
Ben 16 Ok tober.
251 Hr Hjärne, Harald:
Det kunde visserligen vara åtskil ligt att anmärka mot Utskits behandling af de olika
Stms sednaste beslut; men då jag nu genom de uplästa prot.-utdragen finner att frågan redan är förfallen, anser jag icke lämpligt, synnerligast vid riksdagens nära förestående slut, att här upplifva någon formdiskussion, hvarföre jag inskränker mig till att yrka bifall till det af Gr.
Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos., lät K. o.'
Ad. bero vid det slut, hvartill frågan kommit genom två RiksStånds öfver Mem:t fattade beslut.
StatsUtsk:ts den 8 dennes på bordet lagde Utlåt.
N:o 197, i fråga om Bergsskolans i Fahlun flyttning till Stockholm och förening med Teknologiska institutet.
Föredrogs och lades till handlingarne LagUtsk;ts den 8 dennes bordlagde Mern.
N:o 58, i ani. af RiksStms skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utsk:ts Utlåt.
N:o 48, innefattande svar å återremisser af Utsk:ts Betänk.
Ekon.Utsk:ts den 8:de dennes bordlagde Betänk.
N:o 35, i ani. af väckt motion om rättighet för utländsk man att i rikets stapelstäder drifva grosshandel och idka större fabriksrörelse m. m.
Föredrogos och lades till handlingarne samma Utsk:s nedannämnde, den 8 dennes bordlagde Utlåtm, nemi.:
N:o 36, i ani. af återremiss af Utsk:ts Betänk.
N:o 18, ang:de väckta motioner om förändrade föreskrifter ronde tillsättandet af klockare, organister och fölkskolelärare; N:o 37, i ani. af återremiss af Utslcts Betänk.
N:o 20, innefattande yttrande öfver väckta motioner om utfärdande af ett allmänt vitesförbud till egors fredande mot åverkan och annat intrång; N:o 38, i ani. af återremiss af Utsk:ts Betänk.
N:o 26, an g:de väckta motioner om uphörande eller förändring af lärares vid universiteterna och elementarläroverken rätt till presterlig tjensteårsberäkning; samt N:o 39, i ani. af återremiss af Utsk:ts Betänk.
N:o 27, rör:de väckt motion om förändrad klassificering af pastorater.
252 Don 16 Oktober.
Föredrogs och bifölls samma Utsk:s d. 8 dennes bordlagde Betänk.
N:o 40, i ani. af väckt motion om inrättande af notariatsembete vid underrätt.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:ts den 8 dennes bordlagde Betänk.
N:o 184, i ani. af väckt motiou om indragning af Konvojkommissariatet samt öfverflyttande till Statskontoret af de kommissariatet hittills åliggande göromål.
Föredrogos och biföllos samma Utsk:s den 8:de dennes bordlagde Betänkm: N:o 185, i ani. af väckt motion om inrättande af en Öfverstyrelse för jernvägsväsendet; N:o 186, i ani. af väckt motion om rättighet för klockare i Halland, som innehafva boställen, att med penningar lösa den från boställena in natura utgående ränta; samt N:o 187, i ani. af väckt motion om kungörande i tidnin garne af förslag till organist-, klockare- och folkskolelärarebefattningar.
Föredrogos och lades till handlingarne StatsUtsk:ts denl0:de dennes bardlagde Mern.:
N:o 199, i ani. af erhållen återremiss å Utlåt:t N:o 157, beträffande R.
St:rs år 185 9 församlade Revisorers berättelse ang:de samma år verkställd granskning af Statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1857; samt N:o 200, i ani. af erhållen återremiss å Utlåt:t N:o 145, ang:de förändring af sättet för markegångsprisens bestämmande.
Föredrogs och bifölls StatsUtsk:ts den 10:de dennes bordlagde Utlåt.
N:o 201, i ani. af väckt motion ang:de uphörande af den s. k.
Näs kungsgårdshjelpen.
Föredrogs och lades till handlingarne StatsUtsk:ts den 10:de dennes bordlagde Mern.
N:o 204, i ani. af verkställd omröstning i åtskilliga till 8:de och 9:de hufvudtitlarne hörande anslagsfrågor.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:ts den 10:de dennes bordlagde Betänk.
D e n 16 Ok tober.
253 N:o 188, i ani. af väckta motioner i fråga om meddelande af föreskrifter i Vid föredragning af Konst.Utsk:ts den 12:te dennes bordlagde Mern.:
N:o 89, med voter.-propos. rör:de det i Konst.Utskits Mern.
N:o 57 framställda förslag till ändring i 14:de §m ä:te mom:t R.O.; N:o 70, i ani. af RiksStms beslut ronde det uti Konst.- Utskits Mern.
N:o 68 framställda förslag till ändring i 70:de §:n R.O.; och N:o 71, i ani. af RiksStms beslut rör:de Koust.Utskits Mern.
Niris 58, 63 och 67; blefvo de af Utsk:t uti dessa Mern. föreslagne voter.-propos:r af R. o. Ad. godkände.
Föredrogs och bifölls StatsUtskits den 12:te dennes bordlagde Mern.
N:o 212, ang:de en gratifikation åt Hr Statskommissarieu Kock. Vid föredragning af StatsUisk:ts den 12:te dennes bordlagde Mern.
N:o 213, i ani. af RiksStms skiljaktiga beslut i fråga om ytterligare anslag till fortsättning af Nationalmuseibygguaden; godkändes den af Utsk:t i detta Mern. föreslagne voter.-propos.
Stats- samt Allm. Besv.- o. Ekou.Utsk:ts den 12:te dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 41, föranledt af RiksStms skiljaktiga beslut öfver Utsk:ts Mein.
Föredrogos och biföllos LagUtsk:ts nedannämde den 12:te dennes bordlagde Utlåt, och Betänkm, nemi.:
N:o 59, i ani. af återremisser utaf Utsk:ts Betänk.
Förordn. i afs:de på handel om lösören, som köparen låter i säljarens vård qvarblifva, den 20:de Nov. 1845; Nio 60, i ani. af väckta motioner om skärpning i straffet för sabbatsbrott; och N:o 61, i ani. af K.
Propos. om antagande af en författning angide verkställighet i Sverige af domar och utslag, meddelade af domstol i Konungariket Danmark.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:ts den 12:te dennes bordlagde Mera.
N:o 193, i ani. af RiksStms skiljaktiga beslut vid behandlingen 254 Ren 16 Oktober. af Utsk:ts Betänk.
N:o 161, i fråga om det af komiterade upgjorda förslag till förordning om kommunalstyrelse på landet.
Föredrogos och biföllos StatsUtsk:ts den 13:de dennes bordlagde Mern.:
N:o 207, med förslag ang:de aflöningen för Riksg.Kont:ts embets- och tjenstemannapersonal samt vaktbetjening; N:o 208, ang:de arfvodes anvisande jemväl under innev:de riksdag för befattningen med de tryckta riksdagshandlingarnes mottagning, vårdande och utdelning; N;o 209, ang:de fortfarande understöds beviljande för Riksg.- Kont:ts enke- och pupillkassa; N:o 210, i ani. af väckt motion ang:de pensionen för aflidne Ofverkrigskommissarien Fr.
Lindstedts efterlemnade döttrar; samt N:o 211, med förslag till stadganden i Riksg.Kontrts reglemente, angtde de vid föregrde riksdagar beviljade, men ännu icke utbetalda statsbidrag.
Föredrogs Sammansatta Bevilln.-, Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon.Utskits den 13 dennes bordlagde Betänk.
N:o 19, i anledn. af väckt motion om bestämmande af tillverkningsafgiftens belopp och beräkning af redskapens afverkuingsförmåga, i händelse K.
M:t skulle bifalla en af BondeSt:t hos K.
M:t gjord anhållan, att bränvinstillverkning i mindre bränneri, utan tillsyn af kontrollör, skulle tillåtas äfven under åren 1861 —1863.
Vid det tillfälle, då detta Betänk, förevar till behandling inom Sammansatta Bevilln.-, Lag samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk:t, fann jag mig förhindrad att uti bemälte Utsk:s öfverläggning deltaga, emedan jemväl ett annat Utsk., hvilket jag äfven såsom ledamot tillhörde, samtidigt hade sammanträde.
Detta förhållande ger mig nu ani. att förklara, det jag, för den händelse jag deltagit uti förstberörde öfverläggning, ovilkorligen skulle hafva afstyrkt bifall till ifråg:de motion.
Jag tror att de beslut, som redan af R.
St. blifvit fattade i bränvinsfrågan, äro tillräckliga att åberopa för ådagaläggande deraf, att denna motion icke lagligen kan blifva föremål för R.
St. hafva nemi. beslutat, dels att inga brännerier få existera, som icke tillverka minst 300 kannor om dagen, dels att hvarje kanna bränvin skall beskattas med 60 öre, dels att kontrollör skall närvara vid alla brännerier för att tillse upmätningen af bränvinet.
Om man nu skulle medgifva ett undantag för de fall, som motionären här afsett, skulle ovikorligeu ettdera af nämnde beslut komma att uprifvas.
De nu omhandlade brännerierua kunna nemi. icke åstadkomma någon tillverkning, som öfverstiger 100 å 130 kannor per dag.
Mig synes således att här icke är af nöden att tala om lämpligheten eller olämpligheten af det framstälda förslaget, emedan R.
D en 16 Oktober.
255 St. redan förut afgjort samma sak, och man, jemlikt Riksd.Ordms bestämda föreskrift, numera icke kan i denna fråga fatta något derifrån afvikande beslut.
Skulle dock, hvad jag icke vill förmoda, H.
Exc. Hr Gr:n och Landlm. finna sig föranlåten att framställa propos. i frågan, får jag anhålla att R. o. Ad. måtte afslå Betänk:t.
Utan att ingå uti så vidlyftig diskussion af frågan som Hr Hjärne, får jag, för min del, förklara, det jag är temligen öfvertygad, att Landtm, icke kommer att framställa propos. å förev:de förslag.
Om likväl en sådan framställning skulle komme att ega ruin, anhåller äfven jag att R. o.
Ad. måtte afslå Betänkit.
Sedan öfverläggningen förklarats fulländad, yttrade H. Exc. H. Gr. o. Landtm.: »Det förslag, som Sammansatta Utsk:t här framställt, innehåller, att under år 1861 skulle nu gällande Bränvinsförfattning fortfara att för mindre brännerier lända till efterrättelse, endast med ändring i alside å afverkningsberäkningen.
Nu hafva emellertid R.
St. i det förslag till författning ang:de vilkoren för bränvins tillverkning, hvilket är bifogadt R.
St:rs underd. skrifvelse N:o 10 6, jemte beslut i alside å beloppet af skatten, att jemlikt 61 ista §:n R.F:u gälla från och med år 1861, i öfriga delar bland annat beslutat, i § 4, att minsta tillverkning för dygn skall utgöra 300 kannor, i g 19, att afgiften bör utgå med 60 öre för hvarje tillverkad kauna, upmätt under kontrollörs tillsyn, i § 28, att sådan kontrollör skall vid hvarje bränneri vara anstäld, och i § 34, att allt bränvin skall på tillverkningsstället upmätas — allt stadganden, som inverka på beskattningen, och, så vidt de nuv:de mindre brännerierne angår, icke öfverensstämma med hvad i nu gällande författning är bestämdt.
Yid sådant förhållande och då hvad Utsk:t nu föreslagit står i strid emot ett af R.
St. vid denna riksdag fattadt, redan expedieradt beslut i en beskattningsfråga, anser jag mig, jemlikt 75:te <§:n Riksd.Ordn., jemförd med 55:te §:n i samma Grundlag, ej kunna framställa annan propos. å det nu föredragna Betänk:t, än att detsamma må läggas till haridlingarue.» Härefter blef en sådan propos. framstäld och med ja besvarad.
Föredrogos och biföllos BankoUtskits uedannämnde, den 15 dennes bordlagde Mern., nemligen: N:o 45, angille föreskrifterna i 7:de art. af Bankoreglementet; N:o 46, i ani, af f. d.
Kamerareu A. W. Wäsströms och f. d.
Köblers ansökningar om pensionstillökning; N:o 47, i ani. af väckta förslag om förändrad organisation af R.
St:rs Bank; N:o 48, med förslag till Instruktioner för dels R.
St:rs Revisorer Öfver Bankoverket, dels R.
Stirs Revisorer öfver BankoDiskontverket i Stockholm samt Lånekontoren i orterna; samt 256 Den 16
Ok tob er.
N:o 49, om kungörande af åtskilliga föreskrifter i Bankoreglemeutet.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, LagUtsk:ts den 15 dennes bordlagde Betänk.
N:o 62, i ani. af väckta motioner om arfsrätt för oäkta barn.
Föredrogos och lades till handlingarne LagUtskits nedannämnde, den 15:de dennes bordlagde Mern., nemi.:
N:o 63, i ani. af återremiss af Utsk:ts Betänk.
N:o 42, rör:de förändrad lagstiftning i fråga om uprättande af boupteckning, äfvensom rör:de vård af död mans bo; Nio 64, i ani. af återremiss af Utsk:ts Betänk.
N:o 43, i fråga om föreslagen ändring uti och tillägg till vissa delar af 7:de kap. Rätteg.Balken, sådant det lyder uti K.
Förordnm ang:de inteckning i fast egendom den 13 Juli 1818; Nio 65, i ani. af återremiss af Utskits Betänk.
N:o 44, i fråga om ett tillägg till 18:de kap. Irsta gin ÄrfdaBalken, ang:de be vakning af testamente; Nio 66, i ani. af gjorda anmärkningar vid Utsk:ts Betänk.
N:o 45, i fråga om ändring i ll:te kap. 4:de och 7ide §§:na Rätteg.Balken, ang:de stämning; N:o 67, i ani. af återremiss af Utskits Betänk.
N:o 47, ang:de ifrågasatt förändring i domkapitlens organisation.
LagUtskits den 15:de dennes på bordet lagde Betänk.
N:o 68, i ani. af väckta motioner om revision af och ändring uti gällande lag och författningar ronde utsökningsväsendet.
Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon.Utskits den 15:de dennes bordlagde Betänk.
Nio 41, i ani, af väckta motioner om ändringar i föreskrifterna ronde vilkoren för anläggning af vattenverk och dermed jemförliga inrättningar.
Föredrogs och företogs punktvis till afgörande RiddarbusUtsk:ts den 15:de dennes bordlagde Utlåt.
N:o 16, i ani. af återremiss af ll:te g:n i RiddarhusUtskits Utlåt.
Nio 7 öfver RiddarhusDirektionens riksdagsberättelse.
Utskits hemställande, att en bröstbild af Konung Gustaf II Adolf måtte förfärdigas och upställas i Riddarhussalen under Wasavapnet, samt att denna bröstbild skulle utföras i brouz.
Utskits hemställan, att kostnaden för den ifrågavide bröstbildens förfärdigande måtte anvisas att utgå från Riddarhuskapitationsfonden.
Hr D «u 16
Utsk:t har före» slagit att kostnaden för ifragavide bröstbilds förfärdigande mätte komma att utgä fran Riddarbus-kapitationsfonden.
För min del kan jag icke finna något skäl, hvarföre man skall föreskrifva Riddarhus
Direktionen frän hvilken särskild fond berörde utgift skall utgå, enär beinäldte Direktion bäst sjelf bör vara i tillfälle att bedomina denna sak; hemställande jag alltså att R. o. Ad. måtte alsia deu nu föredragna punkten.
Jag kan icke rätt inse, huru ifrågav:de
Direktion skall blifva i tillfälle att fullgöra berörde updrag, örn
Direktionen icke jemväl skall erhålla bemyndigande att dertill amanda medel; -— och tillstyrker således bilall till hvad lJtsk:t föreslagit.
Hermelin, Carl Samuel: Om Ståndet skallbeslut» förfärdigandet af ifrågnv:de bröstbild, torde ock vara nödvändigt att bestämma, hvarifrån medlen dertill skola tagas.
Då äfven jag således icke kan finna, hvari det olämpliga att anvisa behöflig» medel på en bestämd fond skulle ligga, förenar jag mig uti Hr Lilliehööks yrkande på bitall till Utsk:ts hemställan.
Som kapitationsfonden, hvilken nu är föreslagen att tillitas för förfärdigandet af denna bild, är en fond, hvilken hittills och särdeles under de sista åren användts till reparationer å Riddarhuset, kan jag icke finna något skäl, hvarföre icke medel, hvilka just vid denna tid uptagas af R. o.
Ad. för att disponeras för Riddarhusets reparation och försköning, icke äfven »kulle få användas till bekostande af ifrågav:de bröstbild, hvilken just. i främsta rummet af allt, skall komma att pryda Riddarhuset.
Jag anhåller derföre att R. o. Ad. måtte bifalla Utskits förslag.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder yrkats dels bifall till och del» alslag å Utskits ifrågavide hemställan, framställde H. Exc. propos. på bifall, till deusamma, och, då dervid svarades flere ja jemte ett eiler auuat nej, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande.
Föredrogos och biföllos RiddarhusUtsk:ts nedannämnde, den lö:de dennes bordiagde Utiåt:n, nemi.: N:o 17, i ani. af Gr. Lägerbjelke», Gustaf, motion angids ordnande af Riddarhusets gårdsplan; N:o 18, i ani. af väckt förslag om tryckning af minnestalet öfver Kouung Gustaf I; samt N:o 19, ang:de en af Fröken A, C. Bethun under RiddarhusDirektioneus v rd stalld testamentsfond. H. XI. 958 Den 16 Oktober.
Slutligen anmäldes och bordlädes nedanniimnde, från Utsk:n inkomne Mern. och Betänkm, nemi. från StatsUtskottet: N:o 214, med förslag till stadganden i det nya Reglementet för Riksgäldskontoret, ang:de de under nuv:de riksdag beviljade och till utgående från detta verk anvisade statsutgifter; Sammansatta Bevillnings-, Lag- samt Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet: N:o 20, i fråga om arfvode åt den person, hvilken i egenskap af Sekreterare biträdt Utsk:t; Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottet; N:o 189, i ani. af väckta motioner om indragning af Biskopsembetena, med undantag af dem i Upsala, Lunds och Hernösands stift; N:o 190, i ani. af vackt motion om ändring af föreskriften i K.
Brefvet den 15 Augusti 1829, om den till svaga rotars understöd bestämda ersättning; N:o 191, i ani. af väckt motioH om åtgärders vidtagande för bättre ordnande af Institutet för döfstumma och blinda; N:o 192, i ani. af väckt motion om ny upskattning af civila och militära boställen, hvilka af embets-och tjenstemän inuehafvas; N:o 194, i ani. af RiksSt:ns skiljaktiga beslut vid behandlingen af Utsk:ts Betänk.
N:o 161, i fråga om det af komiterade upgjorda förslag till förordning om kommunalstyrelse i stad. R. o. Ad. åtskiljdes kl. V* till 9 e. m.
Orakel.
Onsdagen den 17 Oktober 1860.
Justerades 9 prot.-utdr. för d. 16 dennes samt pleni-prot. för d. 4 sistl.
D*n 17 Oktober.
Anmäldes oell bordlädes StatsUtskits Utlåt.
Skrifvelse tili R.
St:rs StatsUtsk., ang:de kostn®, derne för D.l). M.M. Konungens och Drottningens kröning.
Hr Anrep, Gabriel, anförde skriftligen:
Med all skyldig vördnad för Högl.
Riddarh.Direktm och personlig aktning för hvar och en af dess ledamöter särskildt, nödgas jag för Hr Gr. o. Landtm, samt det Högl.
Ståndet omnämna ett Riddalh.Direkt:ns åtgörande, sorn, om det icke af R. o. Ad. vid denna riksdag förekommes, skulle helt och hållet och för all framtid afbryta mitt, för bevarandet åt efterverlden af Adelns slägtförhållanden och historia erkäudt ytterst vigtiga arbete, »Svenska Adelns At tartafior». och derjemte göra, att de 900 rdr, dem jag redan ophit rit af det mig at R. o. Ad. vid innevide riksdag gifna anslag till nämnde arbetes fullbordande, blefve utan ändamål af R. o. Ad. bortkastade.
Riddarh.Direkt;n lärer nemi. vid sitt sammanträde sist).
Fredag beslutat, att mitt af R. o. Ad. gifna anslag icke tills vidare skulle utbetalas, hvarjemte beslutet skall innehålla ett åläggande för mig att låta omtrycka vissa ark i det nu utkomna häftet af Attartaflorne och att mitt tillträde till Riddarh.- arkivet eller Geuealogierne skulle inskränkas till blott 2:ne timmar hvarje söckendag, i st. f. att jag nu i flere år haft Riddarh.- Direkt:ns tillåtelse att, i likhet med andra historiska forskare, såsom t. ex. Prof.
Fryxell, hafva fritt tillträde alla timmar på dagen till Riddarh.-arkivet eller Genealogierne, hvilket sednare påbud skulle utgöra ett oöfverstigligt hinder för mitt arbetes fortgång, hvartill jag behöfver 8 å 10 timmar dagligen.
Detta Riddarb.- Direktäns härda beslut, hvars slutliga justerande och delgifvande, jag, i auside till riksdagens snara ändande, ej kunnat invänta, skall tillkommit af det säkert redan allmänt kända förhållandet, att jag i nämnde mitt arbete, i öfverensstämmelse med hvad sora står antecknadt å en tabell af Adeliga Attén Lilliehööks af Fårdala Genealogi, jemförd med många andra historiska fakta, och således icke i uågon väsendtlig mån afvikande från de i Riddarhuset förvarade originalstamtaflor, såsom ett vilkor var vid erhållandet af anslaget, anfört Adeliga Ätten Lilliehöök af Fårdala N:o 1 såsom utgåugen.
Ty det »väsendtliga» är väl, hvad som står rättsligast antecknadt å de Genealogiska tabellerne och icke huru de samma äro ordnade sinsemellan, eller om det uraktlåtits att, för en hastig öfversigt, utsätta ett litet dödkors eller ej, hvarpå jag kunde anföra flere exempel.
Hvad nu vidkommer Lilliehöökska saken, så, lärer utan tvifvel snart en noggrann undersökning derom anställas, helst den väckts af en ledamot af Ståndet, som väl dertill, i ans:de till sina genealogiska arbeten, icke bör frånkännas all auktoritet.
Har jag rätt i mitt påstående, att Ätten Lilliehöök af Fårdala är utdöd, och Genealogien derefter ändras, så bitr ju allt klart; har jag åter orätt, så är jag så skyldig som villig att låta omtrycka de ark, hvari Lilliehöökska ätterna förekomma, innan jag vidare får upbära något qvartal af mitt anslag. no Dea 17 Oktober.
Pä grund ftf hvad jag nu anfört, tär jag vördsamt framställa följande motion, nemi.:
Att R o. Ad. måtte vid denna riksdag besluta, att, huru än Riddarh.I>irekt:ns beslut kommer att lyda, jag fortfarande måtte utfå mitt anslag, samt att jag erhåller tillträde till Riddarh.-arkivet eller Genealogierne alla timmar på dagen, då det rum, hvaruti de äro förvarade, icke af Direktms eller andra sammanträden är uptaget.
Såsom bilagor till denna min motion bifogas Riddarh.Uisk:ts Utlåt.
N:o 10 samt Bilt. till Svenska Adelns Ättartaflor (Andraafdela, pag. 70 9).
Sedan detta Mera. blifvit begiirdt på bordet, anmälte sig och yttrade Gr. af Ugglas, Carl Ludvig: Då Hr Anrep framställt detta ärende i form af motion, torde den måhända böra till Riddarh. Ut.sk:t remitteras.