Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ank. till Exp.-Utsk. den 10 Aug. 1860, k). 1 e. m.
Memorial till Rikets Ständer, med förslag lill ändring i 14 § 4 och 5 momenten Riksdags-ordningen.
Ifrån den rätt till representation i Borgare-Ståndet, som enligt ofvannämnda lagrum är medgifven, dels Fjerdepartsägare i Fahlu.
Bergslag och dels ägare af andra Bergsbruk, är undantag gjordt för dem, sorn till annat Riks-Stånd höra eller beställning i rikets tjenst innehafva.
Dä en dylik inskränkning icke blifvit gjord för näringsidkare inom städerna, samt det förslag till upphäfvande af det i 3 momentet af 14 § Riksdags-ordningen intagna stadgande derom, att valrätt och valbarhet till Riksdagsman i Borgare-Ståndet ej tillkommer den ägare af hus och tomt, eller den ägare och innehafvare af stadsjord, som Frälseman är eller till PresteStåndet hörer, — hvilket Konstitutions-Utskottet uti Memorialet N:o 32 till Rikets Ständer afgifvit, blifvit antaget att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag: får Konstitutions-Utskottet, under åberopande af de skäl, som blifvit andragna i nämnda Memorial, till Rikets Ständers ompröfning vördsamt hemställa följande förslag till ändring i 6 Eonstitutions-Utskottets Memorial N:o 58.
Riksdags-ordningen. § 14.
(Nuvarande lydelse.) 4:o Fjerdeparts-ägare i Fahlu Bergslag äga att inom sig till Riksdagsman i Borgare-Ståndet utse En Fullmägtig, som icke till annat Riks-Stånd hörer och ej någon beställning i rikets tjenst innehafver.
Valet verkställes — — — — — — — inom länet bosatt. 5:o Utom Fahlu Bergslag äge ock de öfriga Bergsbruken, hvarunder att, inom sig till Borgare-Ståndet utse Fern Fullmägtige, som ej till annat RiksStånd höra, och ej någon beställning i rikets tjenst innehafva, och hvarvid, med förbehåll af den, i 18 §, alla christna trosförvandter tillerkända valrätt, i öfrigt ingen må välja, om han ej valbar är.
Med valen förhälles sålunda — — — — efterrättelse uppläsas.
(Den föreslagna lydelsen.) 4:o Fjerdeparts-ägare i Fahlu Bergslag äga att inom sig till Riksdagsman i Borgare-Ståndet utse En Fullmägtig.
Valet verkställes — — — — — — inom länet bosatt. 5:o Utom Fahlu Bergslag, äge oek de öfriga Bergsbruken, hvarunder — att inom sig till Borgare-Ståndet utse Fern Fullmägtige.
Med valen förhälles efterrättelse uppläsas. tleservutioner: hi Herr Doktor C. H.
Rundgren, Herr Kontrakts-prosten E. M.
Tegnér och Herr Kyrkoherden E. Bergman.
Derjemte hafva Herrar Doktorer T. Wensioe och J.
Collén anmält att de icke varit i Utskottet tillstädes, då beslutet fattades. Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 09. JW Anie. till Exp.-IJtsk. den 10 Aug. 1860, kl. 1 e. ni.
Memorial till Rikets Ständer, i anledning af Riks-Ståndens beslut, rörande Konstitutions-Utskottets, uti Memorialet N:o 51 framställda, förslag till ändring i i § II momentet och 4 § 2 momentet Tryckfrih ets- Förordningen, Konstitutions-Utskottets, uti Memorialet N:o 51 framställda, förslag till ändring i 1 § 11 momentet och 4 § 2 momentet Tryekfrihets-Färordningen, om aflemnande af exemplar af tryckta arbeten, har, enligt hvad ankomna utdrag af samtliga RiksStändens protokoll för den 28 nästlidne Juli och den 1 innevarande månad utvisa, blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet antaget att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag; men af de öfriga tvä Ständen till Utskottet äter hänvisadt: af Preste-Ståndet, med förklarande såsom dess gemensamma tanke, att bland de verk och inrättningar, till hvilka, enligt den af Utskottet föreslagna förändrade lydelsen af I 11 momentet af Tryckfrinets-Förordningen, exemplar af allt hvad som tryckes skola aflemnas, bör efter ”Kongl.
Biblioteket” införas '■ Riks-Arkivet-.” samt af Borgare-Ståndet, med förklarande såsom Ståndets gemensamma tanke, att Tryckfrihets-Förordningens 1 § 11 moment och 4 § 2 moment borde erhålla en så lydande redaktion: 8 1. ll:o Af allt, hvad som tryckes, ehvad det är skrifter, plancher eller musikalier, vare
Boktryckaren pligtig att från upplagan aftaga och utan betalning aflemna i Stockholm till Justitie-stats-expeditionen och i rikets öfriga ståder till Justitie-Stats-ministerns på stället varande ombud så många fullständiga och felfria exemplar, att Kongl. Bibliotheket och de under riket lydande universiteter erhålla ett hvardera, hvilket aflemnande bör verkställas hvarje år i tvänne omgångar sålunda, att före slutet af Juni och December månad levereras, hvad under halfåret näst före det sista blifvit tryckt.
Underlåter nuyon detta etc.
8 K onstitutions-Utskottets Memorial N:o 59. § 4. 2:o Till befrämjande af detta ändamål sednare än skrifter, musika lier och planclier till försäljning eller spridande förordnade ombud.
Boktryckare — — —, som denna föreskrift underlåter stadgadt är.
Utskottets ifrågavarande förslag har således blifvit i sin helhet antaget af två Stånd och delvis af de tvänne öfriga, i så mätto|att Preste-Ståndet yrkat förändring i endast en omständighet, uti hvilken Borgare-Ståndet bifallit hvad Utskottet föreslagit; hvaremot sistnämnda Stånd afsett ändring i andra afseenden, der Utskottets framställning vunnit godkännande af de tre öfriga Stånden.
Vid detta förhållande och då, enligt Utskottets uppfattning, Preste- och Borgare-Ståndens särskilda meningar, hvar för sig, äro af den beskaffenhet, att någon sammanjemkning emellan dem och de öfriga Ståndens icke kan verkställas; får Utskottet till Rikets Ständers grundlagsenlig^ behandling sådant vördsamt anmäla, med inbjudning till Preste- och Borgare-Stånden att sig efter de öfriga Stånden foga; och anser Utskottet sig, för den händelse att denna inbjudning icke antages och frågans afgörande således blifver beroende på omröstning i Förstärkt Konstitutions-Utskott,— böra till Rikets Ständers godkännande hemställa följande Votering s~Pr opositioner: 1.
Den, som vill. att vid omröstning rörande Konstitutions-Utskottets, uti Memorialet N:o öl framställda, af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet godkända, förslag till ändring i 1 § 11 momentet och 4 § 2 momentet TryckfrihetsFörordningen, om aflemnande af exemplar af tryckta arbeten, — skall såsom kontraproposition uppställas antagande till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag af Utskottets förslag med den af Preste-Ståndet yrkade ändring, att i 1 § 11 momentet efter '•
BibliothekeV införes ”Riks-arkivet”; röste
Ja; den det ej vill, röste Nej; Vinner Nej. kommer såsom kontra-proposition i omföUnälda omröstning rörande hufvudfrågan att ingå, det den af Borgare-Ståndet upprättade redaktion af 1 §11 momentet och 4 § 2 momentet Tryckfrihets-Förordningen skall hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag. 2. a) i händelse Ja-propositionen i ofvanstående N:o 1 vinner.
Den, Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 59.
9 Den, som vill, att Konstitutions-Utskottets, i Memorialet N:o 51 framställda, af Ridderskap och Adeln samt Bonde-Ståndet godkända, förslag till ändring i 1 § 11 momentet och 4 § 2 momentet Tryckfrihets-Förordningen, om aflemnande af exemplar af tryckta arbeten, skall blifva hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, röste Ja; Den det ej vill, röste Nej; Vinner Nej, antages att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag
Utskottets berörda förslag med den af Preste-Ståndet yrkade förändring, att i I § 11 momentet Tryckfrihets-Förordningen efter ''‘Kongl.
BibliothekeP införes ”Riksarkivet. ” b) I händelse Nej-propositionen i ofvanstående N:o 1 vinner.
Den, som vill, att Konstitutions-Utskottets i Memorialet N:o 51 framställda, af Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet godkända, förslag till ändring i 1 § II momentet och 4 § 2 momentet Tryckfrihets-Förordningen, om aflemnande af exemplar af tryckta arbeten, skall blifva hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, röste Ja; Den det ej vill, röste Nej; Vinner Nej, kommer den af Borgare-Ståndet upprättade redaktion af 1 S 11 momentet och’ 4 § 2 momentet Tryckfrihets-Förordningen att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag.
Reservation af Herr F. A. Rinman, som ansett att förslag till voterings-propositioner icke bort i sammanhang med inbjudningen framställas.
Brot. 1859 & 1860. 3 Sami. 20 Häft. ■> STOCKHOLM, tryckt hos A". L. NORMAN, 1860. Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 60.
1 Alik. till Exp.-Utsk. den 11 Sept. 1860. kl. 12 midd.
Memorial lill Rikets Ständer, i anledning af Riles-Ståndens beslut, rörande Konstitutions-Utskottets i Memorialet N:o 52 framställda förslag till ändring i 16 och 22 §§ Riksdagsordningen.
Enligt hvad Konstitutions-Utskottet tillhandakomna utdrag af samtliga RiksStåndens protokoll för den 4 och 8 innevarande inänad utvisa, har Utskottets, i Memorialet N:o 52 framställda förslag till ändring i 16 och 22 SS Riksdagsordningen, rörande vilkoren för valbarhet till riksdagsman, blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden antaget att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, men af Preste-Ståndet förkastadt; Och då således emellan Riks-Ståndens beslut förefinnes oförenlig skiljaktighet, får Utskottet sådant till Rikets Ständers grundlagsenliga behandling vördsamt anmäla, med inbjudning till Preste-Ståndet att sig efter de öfriga Stånden foga.
Derjemte och, för den händelsen att berörde inbjudning icke varder af Preste-Ståndet antagen och frågan således försättes i det skick, att dess afgörande blir beroende pä omröstning i förstärkt Konstitutions-utskott, har Utskottet ansett sig böra till Rikets Ständers godkännande hemställa förslag till följande votcrings-proposition:
Den. som vill, att Konstitutions-Utskottets, i Memorialet N:r 52 framställda, af Ridderskapet och Adeln samt Borgare- och Bonde-Stånden godkända, förslag till ändring i 16 och 22 £§ Riksdagsordningen, rörande vilkoren för valbarhet till riksdagsman. skall blifva hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, röste Ja; den det ej vill, röste Nej; vinner Nej, är nämnda grundlagsändrings-förslag förkastadt.
Bih. till Ii.
Prot. 1850 & 1860. 3 Sami. 21 Haft. 2 Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 61. JW €*S.
Alik. till Exp.-Utsk. den 11 Sept. 1860, kl. 12 midd.
Memorial lill Rikets Ständer, i anledning af Riks-Ståndens beslut, rörande del uti Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 63 framställda förslag till ändringar i Regerings-för men och Riksdags-ordningen, om riksdags hållande hvarje år.
Genom protokolls-utdrag för den 11 nästlidne Augusti har Konstitutionsutskottet erhållit del af samtliga Riks-Ståndens beslut, rörande Utskottets i Memorialet N:o 53 afgifna förslag till åtskilliga ändringar i Regerings-formen och Riksdags-ordningen, om riksdags hällande hvarje är, saint dervid inhemtat: att Bonde-Ståndet antagit förslaget att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag; att Pr este-Ståndet förkastat förslaget; att Ridderskapet oell Adeln till Utskottet återhänvisat nämnda Memorial med förklarande såsom sin gemensamma tanke, att uti andra momentet af den föreslagna 109 S Regerings-formen borde efter orden: '‘'påföljande års Lagtima Riksdag” införas orden: ”så framt ej, uppå proposition derom från Konungen, vid niellankommande ”Urtima Riksdag annorlunda beslutas;” samt att Borgare-Ståndet, som dels lemnat utan anmärkning, dels till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag antagit Utskotttets förslag i öfrigt, till Utskottet återhänvisat följande delar af förslaget, mod förklarande såsom sin gemensamma tanke, dels att uti 109 S 2 momentet Regerings-formen borde, ä stället för orden: ”fortfare ”den förra bevillningen intill påföljande års Lagtima Riksdag’’'’ införas dessa ord: ”fortfare den förra bevillningen intill slutet af det år, under hvilket Rikets Ständer ny ”bevillning till bestämdt belopp sig åtaga;” dels att i första momentet 11 § Riksdagsordningen, efter orden: ”Urtima Riksdagar” borde tilläggas orden; ”såvida ej Ko”nungen nya val förordnar,” äfvensom att andra meningen i detta moment måtte begynnas med ordet: ”Valen” i stället för orden: ”Dessa val;” dels ock att^ 22 § borde omarbetas, för att ställas i öfverensstämmelse med Ståndets beslut, angående 11 § 1 momentet Riksdags-ordningen. Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 61. 3 Enligt 81 i; Regerings-formen åligger det Konstitutions-Utskottet att Riksståndens tankar till ett helt utlåtande i möjligaste måtto sammanjemka; men då Preste-Ståndct förkastat Utskottets förslag, hvilket åter blifvit af Bonde-Ståndet oförändradt antaget att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, samt af Ridderskapet och Adeln äfvensom af Borgare-Ståndet till sina hufvudgrunder godkänd t; sä förefinnes emellan Ståndens gemensamma tankar oförenlig skiljaktighet, hvilket förhållande Utskottet får till Rikets Ständers grundlagsenlig^ behandling vördsamt anmäla.
Ridderskapet och Adelns samt Borgare-Ståndets anmärkningar emot den af Utskottet föreslagna lydelsen af 109 § Regerings-formen, hafva det gemensamma mål, att medgifva Rikets Ständer rättighet att äfven vid urtima riksdagar kunna ny bevillning sig åtaga.
Utskottet har, vid upprättandet af ifrågavarande grundlagsändrings-förslag, visserligen icke förbisett möjligheten deraf, att mellan lagtima riksdagar inträffade fall, som ovilkorligen kräfde anslående af medel till fyllande af behof, hvilka icke tålde uppskof till den lagtima riksdagen; men Utskottet hade trott att i dess förslag icke förefunnes hinder för Rikets Ständer att, då dylika fall inträffade, vid urtima riksdag anslå nödiga medel.
Då det likväl nu visat sig att två Riks-Stånd hysa en frän Utskottets skiljaktig uppfattning af föreskriftens rätta förstånd, och det är af stor vigt att olika tolkningar i detta afseende icke må kunna ega rum; så har Utskottet, för att undanrödja alla anledningar till missförstånd, ansett sig böra uppgöra en ny redaktion af nämnda lagrum.
Dervid har Utskottet, som tror det särdeles bidraga till enkelhet och reda, om i grundlagarne vid fråga om en och samma sak alltid begagnas, så vidt möjligt är, samma uttryck, sökt lämpa den nya redaktionen efter de ordalag, som för närvarande finnas i 61 § Regerings-formen.
Utskottet får således till Rikets Ständers ompröfvande vördsamt hemställa följande förslag till förändrad lydelse af Regerings-formen 8 109.
Ej må Riksdag längre räcka än Fyra månader från den dag, då Konungen låtit om Statsverkets tillstånd och behof Riksens Ständer underrätta.
Der så oförmodadt hända skulle, att, vid nämnda tids utgång, Riksens Ständer icke hade Staten reglerat eller någon ny Bevillning till bestämdt belopp sig åtagit, skola icke destomindre Riksens Ständer åtskiljas, och fortfare den förra Bevillningen intill slutet af det år, under hvars lopp ny Bevillning af Riksens Ständer fastställd blifver.
Ar äter Bevillningens hela belopp bestämdt — — — — —- — — — —■ — på sådan grund uppgöra och utfärda.
Urtima Riksdag må af Konungen upplösas når
Ar sådan Riksdag församlad, då tiden för Lagtima Riksdag inträffar, upphöre den Urtima Riksdagen.
Den af Borgare-Ståndet yrkade förändring i 11 g Riksdags-ordningen, förutsätter en Konungens rättighet att Riksens Ständer åtskilja och förordna om nya representantval.
En dylik rättighet förefinnes väl uti åtskilliga andra konstitntionela länder Regenten förbehållen; men då frågan om införandet af denna grundsats 4 Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 61. äfven härstädes icke eger något oskiljaktigt samband med föremålet för förevarande förslag orri riksdags hållande hvarje är, hvarför ock rlessa tvänne frågor torde helst höra särskildt behandlas; så och då jemväl meningarne om berörda förhållandes lämplighet för värt land. med dess egendomliga representationssätt, kunna vara i hög grad skiljaktiga; har Utskottet ansett sig icke böra biträda Borgare-Ståndets i denna del yttrade mening, hvilken dessutom icke är tillräckligt utvecklad och påkallar vida flera grundlags-ändringar, än den af Borgare-Ståndet antydda, uti 22 g Riksdags-ordningen.
Utskottet får således till Borgare-Ståndet hemställa, om icke detsamma ville låta denna, af annat Riks-Stånd ej biträdda, anmärkning förfalla.
Sedan Utskottet sålunda till den i grundlagen loreskrifna åtgärd upptagit hvad af Riks-Ständen emot Utskottets förslag blifvit anmärkt. får Utskottet slutligen inbjuda Preste-Ständet att uti de delar af förslaget, rörande hvilka anmärkning icke af något annat Ständ blifvit gjord, foga sig efter de öfriga Stånden, samt i de anmärkta delarne antaga förslaget, sådant det nu af Utskottet till Rikets Ständer öfverlemna*.
STOCKHOLM, tryckt hos A. L.
NORMAX, 1860.
Konatitutions-Utskottets Memorial N:o 62. 1 .M ©3.
Ank. till Exp.-Utsk. den 13 Sept. 1860, kl. 6 e. m.
Memorial till Rikets Ständer, i anledning af Riks-Ståndens beslut, rörande Konstitutions-Utskottels i Memorialet N:o 57 framställda förslag till ändring i 14 § 5 momentet Riksdags-ordningen.
Enligt hvad Konstitutions-Utskottet tillhandakomna utdrag af samtliga RiksStåndens protokoll för den 18 och 22 nästlidne Augusti utvisa, har Utskottets, uti Memorialet N:o 57 framställda, förslag till ändring i 14 § 5 momentet Riksdagsordningen, angående Bruksegares representationsrätt, blifvit af Ridder skåpet och Adeln samt Preste-Ståndet antaget att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, men af de tvänne öfriga Stånden till Utskottet åter hänvisadt: af Borgare-Ståndet, med förklarande såsom Ståndets gemensamma tanke, att valrätt må tillkomma äfven andra fabriksegare å landet och att valdistriktens indelning må uti grundlagsparagrafen införas; och af Bonde-Ståndet, med förklarande af den gemensamma tanke, att i förevarande grundlagsmoment mätte införas en förändring eller tillägg, hvarigenom uttryckes att bland egare eller innehafvare af inrättningar till förädling af mineralrikets produkter de, som hittills, enligt 15 § Riksdags-ordningen, hört till Bonde-Ståndet, icke må till Borgare-Ståndet, hänföras.
Utskottet, hvars åliggande är att söka till ett helt Utlåtande sammanjemka Riks-Ståndens sålunda yttrade meningar, får, hvad först angar Borgare-Ståndets yrkande, att valrätt måtte tilläggas äfven andra fabriksegare å landet, tillkännagifva, att Utskottet redan vid innevarande riksdag till pröfning förehaft enahanda grundlagsändrings-förslag; men detsamma underkänt.
Utskottet anser sig derföre nu icke kunna denna fråga återupptaga, helst densamma icke står i något oskiljaktigt samband med det af Utskottet framställda förslag; och torde vid sådant förhållande Borgare-Ståndets anmärkning i denna del icke kunna till vidare åtgärd föranleda.
Prot. 1856 & 1860. 3 Sami. 22 Häft. 1 9 Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 62.
Hvad vidare beträffar Borgare-Ståndets gemensamma tanke, att distriktens indelning borde i grundlagsparagrafen intagas; så förekommer deremot, att till grund för en dylik indelning icke gerna kan läggas annat, än de förhållanden, som ega rum i den stund, då indelningen uppgöres; men som dessa förhållanden, särdeles sedan de nya föreskrifterna örn vilkoren för rättigheten att idka bergsbruksrörelse tillkommit, äro underkastade ständiga förändringar, skulle en distrikts-indelning, huru än den verkställdes, påkalla jemkningar oftare, än sorn lämpligen kunde ske, i fall den vore kringgärdad med helgden af ett grundlagsbud: och får Utskottet derföre till Borgare-Ståndet hemställa att det måtte frånträda sin berörda anmärkning.
Beträffande derefter Bonde-Ståndets gemensamma tanke, att i förevarande grundlags-moment måtte införas en förändring eller ett tillägg, hvarigenom uttrycktes, att bland egare eller innehafvare af inrättningar till förädling af mineralrikets produkter de, som hittills, enligt 15 g Riksdags-ordningen, hört till Bonde-Ståndet, icke må till Borgare-Ståndet hänföras; så torde härvid böra bemärkas, att denna anmärkning träffar ett ämne, som icke vidröres uti Utskottets ofvannämnda förslag, hvilket alldeles icke åsyftar att åstadkomma någon ändring i de föreskrifter, som för närvarande gälla representationsrätten i Bonde-Ståndet.
Berörda anmärkning är således en ny fråga och dä den icke framkommit i föreskrifven ordning, lärer den icke eller kunna till någon vidare åtgärd föranleda.
Slutligen och efter det de af Riks-Stånden framställda anmärkningar sålunda blifvit till besvarande upptagna, får Utskottet härmed inbjuda Borgare- och Bonde-Stånden, att föga sig efter de tvänne öfriga Stånden och sålunda oförändradt godkänna det af Utskottet afgifna grundlagsändrings-förslag.
Reservation: af Herr L.
Billström, som ansåg sig icke kunna godkänna motiveringen till Utskottets beslut, angående Borgare-Ståndets gemensamma tanke. Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 63, 3 JW 63.
Alik. till Exp.-Utsk. den 13 Sept. 1860, kl. 6 e, m. Memorial till Rikets Ständer, i anledning af Riks-Ståndens beslut, rörande Konstitutions-Utskottets uti Memorialet N:o 58 afgifna förslag till ändring i 14 § 4 och 5 momenten Riksdags-ordningen, Vid föredragning af Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 58, innehållande förslag till ändring i 14 § 4 och 5 momenten Riksdags-ordningen, har, enligt hvad Utskottet delgifne utdrag af samtlige Riks-Ståndens protokoll för den 18 och 22 nästlidne Augusti utvisa, samma förslag blifvit af Ridderskapet och Adeln antaget att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag; af Preste-Ståndet förkastadt, samt af de tvänne öfriga Stånden till Utskottet åter hänvisadt: af Borgare-Ståndet, som förklarat sin gemensamma tanke vara, att följande ord borde ifrån 14 § 5 momentet Riksdags-ordningen uteslutas: ”Och må ingen å denna ”längd upptagas, som icke, minst tre år före den dag, då Riksens Ständer, enligt ”Riksdagskallelsen, skola sammanträda, varit Bruksegare i riket, eller der idkat annan ”sådan näring, som hörer till förädlingen af Mineralrikets produkter”; och af Bonde-Ståndet, för den händelse att Utskottet kunde finna någon ändring i berörda förslag blifva erforderlig med anledning af Ståndets, angående Memorialet N:o 57 fattade beslut.
Dä Utskottets förslag således blifvit förkastadt af Preste-Ståndet, men hufvudsakligen godkändt af de tre öfriga Stånden, bland hvilka Ridderskapet och Adeln antagit förslaget oförändradt, samt Borgare- och Bonde-Stånden, utan att mot sjelfva förslaget framställa någon anmärkning, ifrågasatt ytterligare förändring uti ofvannämnda grundlagsrum; så förefinnes emellan Riks-Ståndens beslut oförenlig skiljaktighet, hvilket förhållande Utskottet får till Riksens Ständers grundlagsenliga behandling vördsamt, anmäla. 4 Konstitutions-Utskottets Memorial IV:o 63.
Den af Borgare-Ståndet påyrkade ytterligare förändring i 14 § 5 momentet
Riksdags-ordningen berör ett ämne, som icke eger något oskiljaktigt sammanhang med Utskottets förslag.
Frågan derom är således att anse såsom ny, och då den icke blifvit i grundlagsenlig ordning framställd, hemställer Utskottet att densamma måtte få förfalla.
Enär Bonde-Ståndets återremiss af förslaget endast åsyftat att bereda Utskottet tillfälle deri göra de ändringar, som kunde blifva en följd af Ståndets beslut, angående Memorialet N:o 57; men Utskottet, enligt hvad Memorialet N:o 62 utvisar, icke ansett sig kunna biträda Bonde-Ståndets nämnda beslut; sa torde någon åtgärd till följd af berörda återremiss icke eller erfordras.
Sedan Riks-Ständens återremisser sålunda blifvit till besvarande upptagna, får Utskottet härmed till Preste-Ståndet hemställa, huruvida icke Ståndet skulle linna för godt att, med frånträdande af sin särskilda, utaf annat Riks-Stånd icke delade mening, godkänna det af Utskottet framställda förslag.
Meservation : af Herr L.
Billström, sorn ansåg sig icke kunna godkänna motiveringen till Utskottets beslut, angående Borgare-Ståndets gemensamma tanke.
Konstitutiom-XJ t skottets Memorial N:o 64. JW «4L Ank. till Exp.-Utsk. den 13 Sept. 1860. kl. 6 e. m.
Memorial till Rikets Ständer, med förslag tilli ändring i 23 § / momentet Riksdags- ordningen, Uti ofvannämnda grundlagsrum stadgas, att, under det Borgare- och BondeStänden samlas och innan deras Talmän blifvit förordnade, ordet tillsvidare skall föras: i Borgare-Ståndet af Hufvudstadens förste fullmägtig och i Bonde-Ståndet af den närvarande ledamot, sorn de flesta riksmöten bivistat.
Så länge Riksdagsordningens ursprungliga föreskrift, angående valen af Hufvudstadens riksdagsmän, ännu var gällande, och dessa val förrättades klassvis, följde deraf otvunget, att berörda ordförande-befattning i Borgare-Ståndet tillkom den främste af de tre Magistratspersoner, sorn blifvit till riksdagsmän för Stockholm utsedde.