Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Enär i Landet hvarken finnes nog enskild kraft eller nog allmänt förtroende, för att vänta dylika Banque-inrättningars uppkomst, till den betydenhet, att de kunna motsvara Rikets Ständers Banque; lära Rikets Ständer således anse nödigt, att bibehålla densamma, hädanefter såsom hittills, under deras egen garantie och vård, samt med samma förvaltningssätt, intilldess ett återställdt förtroende man och man emellan, samt större C.ipitalers uppkomst i Landet, medgifver möiliehet för Enskilda Bolag att stifta sådane Banque- inrättningar, till den utsträckning, att Rikets Innebyggare genom dessa kunna vara tillräckligen underlättade i sine penninge- transactioner.
Detta kan allena ske genom en föreskrift i Grundlagen, som gör till Verkställande- och Domare-rnagternes pligt, att skydda hvarje B.mquens Fordringsegare i dess rätt, likasom hvarje annan Medborgare i sin, Mig synes att ändamålet kunde vinnas, genom tillökning i 72 §.
Regeringsformen af följande ord: — —, ”dock ”att de” (Sedlarne nemligen) ”enligt ordalydelsen, 5 inlösasmen om derigenom å ena sidan missbruk af Ständernas magt äro upphäfde, återstår likväl behofvet af att trygga Medborgarne för framtida lidanden af våldsamma förändringar i Rikets myntväsende.
Hvarje sådan förändring är djupt ingripande i den lefvande Generationens trefnad och seder samt kommande Slägters framsteg i samhällig - BaneoVtskötteti Bttdnkanden.
199 häftig utbildning.
Grundlagen bur således,' när en gång ett ordnadt myntväsende finnes, garantera dess bestånd.
Och jag tror, att detta skulle vinnas om 79 §. omstäldes såluda: "'ingen för» ''ändring i Rikets mynt till skrot och kom, det ”vare sig till förhöjning eller afslag, må ega ''rum, utan att Rikets Ständer, pä sätt för Grun’’lags förändrande är föreskrifvet, dertill bifalla; "'Konungens rättighet att låta slå mynt dock ”oförkränkt.
Bil Lit. E. Läne-Banquen måste för att Vara nyttig för Simhället förvaltas i den anda: att ett allmänt Credit -System, för att ej förrycka den enskilda Crediten, hvilken allena förmår att gifva Naringarna deras naturliga lifskraft, mäste vara grundadt pä samma räntefot och sömma 0msättningtbruk, som i landet äro vanlige.
För att Rane - Banquen nu må kunna medverka till vinnande af närvarande Rikets Ständer* syftemål: ordnings och förtroendes återställande i Rikets penninge-väsende: tror jag att dess Credit - Systeme borde på följande sätt organiseras. j:o De nu Contracterade Dånen böra dels underhållas, dels utredas.
Följande underhålles: a) Län pä Guld, Silfver och Lane-Banco Capitaler, mot 5 procents ränta. b) Län pä exportabla Metaller och Alun t mot 4 procents ränta, hvartill ett Creditiv af 2 millioner bibehålles. bihang till Rikt.
Prat, »82|, 6'te Samt,' ff:a SO, *5oo Banco Utskottets Bttänkand en. c) Banco-Disconten emot namnsäkerhet och Hypotheque af Publika papper, mot 6 procents ränta och med S millioners Credit i v. Till denna Tåne-rörelses bedrifvande inrättas, för Orternas beqvämlighet Tane-Banco Contoir uti:
Götheborg med 700,000 R:c!rs Creditiv rätt till Tån på Guld, Silfver, exportable Metaller och Alun, samt En million Creditiv för Discont Tåne-rörelsen; samt uti Carlshamn med 300,000 R:drs Creditiv-rätt för Tån på exportabla
Metaller oell En half million för Discont Tåne - rörelsen; eller, i fall detta ej anses nödvändigt, uti Malmö med En half millions Creditiv - rätt för Discont-Tånirigen.
Under utredning ställas; a) Odlings-Länen, såsom icke svarande emot det åsyftade ändamålet; utan bibehålles af den dertill anslagna Fond allena 550,000
R:dr till Stor- och Enskiftes odlings behof, att emot säkerhet, 4 procents ränta och 10 procents årlig afbetalning utgifvas; b) De gamla Fastighets Tånen , såsom grundade på en onaturlig afbetalningsgrund, innebegripen i en ränta, som hvarje annan Tåntagande Medborgare måste vidkännas i sine penninge-förhållanden, men Fastighets Tånetagaren begagnar till Capitalets vinning på 28 år: ett Capital, sorn indirecte genom andra medborgares bidrag honom skänkes.
Baneo-Ursiottets Betänianden. 30» 5:0 Utvidgas Banquens Lane ■ rörelse till hjelp för dem, som tinder dfvergångstiden blifva uppsagde fdr intecknade skulder och behöfva anlita Bariquen; äfvensom till lättnad 1 exporthandelns bedrifvande, för att befordra Metallisk» besparingars införande i landet, hvilka, tinder Vexel Banquens nuvarande förhållande, såsom oanvändbara, icke kunnat utgöra mål för enskild omtanka elier medel till in hemska Industriens ökande.
Detta andamål ■vinnes på följande sätt; a) Nya Fastighets - Län ut gifvas, genom Eäne-Banko obligationer, ställde pS jemna 1000 Rwlr Banco att betalas Ett och Ett» halft år efter uppsägning, med 5 procents ränta, hvilken årligen kan lyftas.
Dån utgifvas emot inteckning inom halfva värdet af Fastighet å Eandet samt En tredjedels värdet af Fastighet i Stad, samt på Ett års uppsägning oell 6 procents ränta.
Dessa Obligationer blifva af den beqväma ■egenskap att de icke lära uppsägas.
De trygga Capitalisterne för all fara, och, emot En procents lägre ränta än den lagliga, för allt besvär.
De medföra kanhända räntans nedsättande till den i vissa fall af allmänna lagen .föreskrefna af 5 procent; och de som möjligen uppsägas kunna liqvideras salunda, att ett deremot svarande antal FastighfclSI. ån uppsägas efter ul lott ning, men hvilka kunna begagna samma lånerätt i Banquen, sedan liqvid skedt - 3ot Banto-Utskottets Betänkandsn. b) Län pä alla égentliga export- artiklar, som icke aro underkastade hastig förskämning och 'dro pä väg, i Stapelstäderne ä vanlige upplagsplatser, eller i Maqazin af sten, under Authoriteters värd förvarade och Irandför säkrade.
Dån skulle meddelas emot 5 procents ränta ifrån den i November till den sista Augusti; då Lånet ovillkorligen bör vara inbetalt, eller ock Låne-rätten för följande året förloras.
Som likväl Läne-Banquen för den utvidgade Lane-rörelsen icke bör hafva någon Creditiv-rätt på Vexel - Banquen , utan endast kan använda de Capital afbetalnin. gar som inflyta; skulle beloppst af denna ökade utlåning bero af utförandet af en Lane- Ennquens upplåning.
Denna kunde möjligen blifva nyttig, i fall éj enskilda Crediten nog hastigt återstäldes; och är oskadlig i fall detta lyckliga resultat skulle kunna till vägabringas.
Den måste likväl derföre grundas på en lägre räntefot, än den som kan åstundas för stående Capitaler, och en så hög, att den förekommer Capitaler* nes hvila.
Den skulle ske sålunda, att Lån upptogos, så väl vid Stockholms, som vid Vestra och Södra Läne Banco-Contoiren, i Banco- eller Riksgälds-sedlar, till ett af Fullmägtige för hvarje år utsättande belopp, grundadt på ungefära Låne-behofvet under det förflutna året.
Lån bör utgifvas obligationer löpande med 3 procents ränta, stahle att vid uppvisandet betalas under loppet af September Banco-Utshottets Betänkanden■ '303 och October månader hvarje ar.
Obligationen skulle likväl ej behöfva årligen till inlösen presenteras, i fall ej innehafvaren det åstundadé; men års-räntan skulle ovilkorligen under den tiden uttagas; i annat fall förlorades den.
Jag anser detta vara ett tjenligt sätt, att begagna de sedel-massor, hvilka, i synnerhet i de större Handels-orterne, eljest måste för tillfälliga behof hållas färdiga i allmänna och enskilda Cassör.
Och, enär ingen högre Lånesumma hvarken lärer kunna bekommas, eller behöfvas, än den, sorn härigenom erbjudes, torde detta upplånings - sätt förtjena uppmärksamhet.
Som det slutligen är en obestridlig sanning, att ett genom Staten bedrifvet utlåningssystém, är en onaturlig inrättning, rubbande de enskilde förhållanderne och motverkande Samhällets förkofran i industri och trefnad, skulle Bäne Banquens Credil-systém småningom inskränkas, i samma mån erfarenheten visade att det icke bshöfde begagnas; och hvilket snart skulle blifva fallet, då dess räntefot och afbetalnings- eller omsättnings - vilkor, öfverensstämmande med de, sorn den enskilde
Crediten på naturlig väg i landet förmått tilldana, icke störa denna sednare i sin lugna och; välgörande fortgång.
Detta borde ske intill dess att det är bringadt till hvad, sorn med Banquens natur af på en gång Vexel-depositoch Jjäue - Banque kan vara förenligt.
Men, sorn detta naturligtvis ej nu kan begynna*; 304 'Banco - Utskottets Eetänkandtn. utan tillhör allena framtiden, lära Riksén* Ständer finna, att härtill icke kunde fordras annan åtgärd, än afsigtens framställande i Riksdags* Beslutet, för att tjena framtida Ständer till en eritiran.
Bil. lif.
F. lagstiftningen för personliga, varu- och fastighets ■ ereditan inverkar i hög grad på folket» industri och trefnad
Dess syftemål måste vara att, genom ordning och säkerhet samfält, bereda Cäpital-krafi ät näringarna och närings lif ät Caplluhrna.
I följe d eraf bör personliga eller namn- erediten icke hemta styrka af bysättning, sam hypotheks-arastah, utan allena sorn straff, der det bör ega ruin? såsom beröfvande samhället en kraft, hvilken icke kan tillhöra någon annan än detsamma.
Alen utmätnings åtgärden bör deremot vara strängare på Bosören, äfvensom på Inventarier, med undantag af de, som oumbär* ligen erfordras till Jord - Egendomars vidmakthållande i bruk.
För att likväl förekomma, att utmätning gens stränghet skulle medföra alltför svåra följ. der för gäldenären, bör Pant-läning befrämjas, genom tjenlige föreskrifter och ordnings anstal. ter; så att enskilda personer eller Bolag öppet och ärligt bedrifva densamma, åtminstone i Rikets större städer, Varu-Crediteri bör af Ragstiftaren så behandlas, att de dertill använde Capitalers omsättning befrämjas.
JEi» bokförd Credit är, så att säga, död för Banco-Utskottets Betdnhdnien. 30 fc närings kraften; då deremot en reverserad, el. ler assignerad, lefver för densamma.
Utom hvad
Utskotten gå att framdeles föreslå för enskilda Invisningarne, hade det kanhända varit af vigt, att fästa Ständernas uppmärksamhet på följderna för rörelsen, om Boktecknad fordran hvarje halft år borde godtgöras, och, efter ett års förlopp, förlora utmätnings* rätten hos Gäldenären.
Hvad Fastighets - Crediten angår, bör rden tryggas genom hastigare executioner å fasta panten, så att efter ett uppbud
Egendomen ovilkorligen vid andra auctionen försäljes; men att förekomma menliga följder deraf, borde Läne-Banquen vara skyldig, att, i fall ej köpe-surnman uppgår till halfva Bevillnings. värdet, dertill utlösa den; hvarefter Egendomen för Banquens räkning försäljes, med rättighet för köparen att behålla Banquens lösnings summa, som Fastighets-Lån.
Denna åtgärd skulle kanske vara tillräck, lig, för att få enskilda Capitalerne att söka Fastigheten; och fruktar jag, att några associationer för Ilning å fast pant, hvarken äro att ännu här i Biket vänta, eller böra vara att eftersträfva: emedan Svenska jorden syne* ännu snarare böra naturligen fördelas ibland flere sjelfegande brukare, än brukas af några få, med egares namn, värdighet och hederskostnader utrustade arrendatorer.
Bil. Lit. G. Det synet icke med Staten* »agna fördel 3o6 Banco Uts&ottets Bttänkandsn, vara förenligt, att i närvarande ställning »ill sitt öde öfverlemna Götha-Canal, HjelmareCanal och Slussverk samt Trollhätte - Canal 5 eller att afslå de Hane-bidrag, som blifvit begärde för de afbrände Städerne Norrköping och Borås.
Icke eller lära Strömrensningarne böra upphöra, fastän bidragen dertill, lika. sorn de ofvannämnde, enligt den af Utskotten fattade princip, icke af Banquen böra meddelas.
Jag anser visserligen att Utskotten, enar det icke för det närvarande antages möjligt, att genom directa Stats-bidrag verkställa biträdena, handlat ganska rätt deruti, att för desammas tillvägabringande, föreslå ett Obligations - System , samt att dervid begagna 3 procents Låningen, Sorn för Staten har den fördelen, att kosta mindre än det vanliga Statsobligations- Systemet, och för Näringarne åtei? fördelen af mera rörlighet i Landet* myntmasta.
Men dä min öfvertygelse är, att, intilldess Banquen gör liqvid, påkallar rättvisan att hela dess vinst begagnas till dess beredande att verkställa liqviden , ville jag önska att hela behofvet till de ofvannämnde ändamålen upptogs i Lane-väg, pä sätt Utskotten föreslagit.
Deremot synes mig, att denna nu Contracterade Stats.skuld borde, så snart ske kunde, afbetalas; hvarföre jag ville föres'å, att uti Biksgälds -Contoiret årligen afsattes 15o,ooooR:dr Banco till räntor och amortisieht* .1828 skulle derigenom afbetalning Banco-Ulskoltels Betffnkanden. 307 göras, hvarefter Lane- Banquens vinst under de följande åren användes till återstodens betalan de.
Detta vore en åtgärd, som leire står i någon motsägelse med Utskottens tillstyrkande, att göra 150,000 R:dr Banco årlig Capital afbetalning till Banquen af Statsverkets skuld; utan är den derifrån alldeles afskiljd och ganska verkställbar genom öfverskotten på StatsIntraderna, utan att derföre rubba lilla Creditivets tillgångar; emedan om detta inom 5 år beliöfde lyftas, kunde sådant ske på sätt Utskotten föreslagit; då Rikets Ständer, som dessförinnan sammankomma, i thy fall kunna derom annorlunda förordna, Bil.
De delar af Högloft.
Utskottets betänkande, hvaruti jag anser förändringar vara af stor nödvändighet, äro ; utom hvad angår myntvärdets bestämmande genom in- och utvexling, och rätta förståndet af Grundlagens föreskrifter i 72 och 7g ^§, Regeringsformen; hvilket i mitt särskildta betänkande finnes närmare utredt; isynnerhet beslutet om Discont-Räntans nedsättande till 5 procent, och jnskränkningen af Export - varors beläning till endast Metaller och Alun, (Hvart 50m' i afseende härpå blifvit anfördt, f tines bland de vid justeringen af Utskottens Utlåtanden rörande »dessa åmnea yttrade tankar.) joS Bancö-Utskottets BetSnkanden.
Lit. I.
Da det ä ena sidan är Representantens pligt, att handla efter bästa veit oell samvete, är det för honom å andra sidan en förbindelse, att icke lägga sina händer i korsg derföre, att hans åsigter icke af alla delas, eller hans meningar icke blifva hos alla gäl land».
Jag har, för att fullgöra denna, framställt en plan, grundad pä ett fast metalliskt mynt.
Jag har gjort det, emedan jag vet, att mängden anser ett sådant nödvändigt; och jag har gjordt det, som man häraf lärer finna, utan åberopande af vidlyftiga theorier, hvilka tillräckligen äro kände af dem, som med kraft kunna deltaga i Financiella Lagstiftningen! men hvilka icke kunna redas i ett betänkande för sådane, hvilka icke förut äro dermed bekanta.
Jag går. nu, att i korthet yttra för dem, som vilja göra sig den mödan att höra mig, de begrepp jag hyser om Sveriges lämpligaste myntväsende.
Sedelmynt ur Sveriges tjenligaste mynt.
I materiel! hänseende, kan man åtskilja två hufvudsakligen skiljaktiga slag af varor, som underhålla menskligheten och befordra dess framtida trefnad: de förtärbara och de förvarbara varorna.
Under ett beständigt utbyte, använda» dessa till vinnande af ändamålet: underhåll och välstånd.
Ju större qvantiteten af de sed-* Banco- Utskottets BetSnkanden.
30g nare är» i förhållande tilt behofvet af de förra: det vilt säga: ju större besparingar folket gjort; desto större är reproductlons-kraft en; desto rikare landet; rörelsen lifligare; förmögenheten jemnare bland falkclasserna fördelad; med ett ord, desto större är National - kraft och National-välmåga.
Erkännandet af denna sanning synes af atla hyfsade folks'ags bruk, att begagna sig af mynt.
Mynt är besparing af förvarbar vara.
Det har derföre, i mån af folkens odling, bestått ibland af ljäder, Jern,, Tenn, Koppar; men meri hyfsning och rikedom har det öfvergå» till att nästan ensamt utgöras af de mest förvarbara Metallerne: Guld och Silfver.
Hvarje handlande folk, som ökar massan af dessa Metaller inom sig och rigtigt använder dem, bereder sig derigenom en större reproductiv kraft.
Samhälls-inrättningen bör alltså söka skydda verkställigheten af dessa besparingar, och deras fördelagtiga användande.
Detta har skett genom Inrättningen af dessa Metallera myntning.
Men man inser lätte igen, att alla fördelarna, som härmed åsyftas, äfven vinnas genom det Sedelmynt, sorn ordentligt anvisar pä Metallvaran.
Hvarje Individ, derigenom tryggad, bidrager i sin mån till besparingarnes ökande; hvilka åter, genom depositioner i en eller flera Nation! a - Banquer, göras användbara genom det der erhållna Sedelmyntet; hvilket åter, när landet periodiskt behöfver använda be. eparingarnö till utrikes företag, det vare »ig 3 a Banco-Utskottets Belänkanden. en tillfälligt vacklande Cretlits återställande, eller förmån!igare Import-vilkors erhållande, utur Banquen uttager hvad dertill nödigt är; och sålunda icke hindrar den ebb och flod i Verhlshandeln, som mäste'lemnäs fri, emedan den kostar mera att hindra, än att för» draga. lia Sedelmyntet dessutom lättar rörelsen, genom dess vighet att transporteras, och sale» des det ständigt vexelbara Sedelmyntet förenar fasta myntets alla fördelar lill besparingar, med vexlens alla fördelar i handeln; Samt för ett land, sådant som Sverige, transport - kostnaderne och tidsutdrägten dervid synnerligen måste afses; är det vexelbara Sedelrnyntet, i följe deraf, det tjenligasta mynter:
Och eger detta slags mynt dessutom, såsom Riksmynt betraktadt, en vigtig fördel i politiskt hänseende; nemligen den: att financiel t förena Provincerna med hela föreningen, Antagandet af Sedelmyntet som
Rikets enda mynt och dess utvexling emot omyntadt Silfver, göra en nu skeende Realisation möjlig.
En utländsk Banquier hjelper sig fram med Femtedels, till och med Tiondels Fond, och derunder.
Banquen har ungefär half Fond för utelöpande Sedelstocken, om någon anstalii vidtogs, till Riksgälds-Sedlarnes fortsatta gångbarhet, utan inlösning i Banquen; hvilket kanske är så mycket vigtigare, sorn Riksgäldsmyntets totala inlösande med BancoSedlar åtminstone synes mig vådligt; enär Banco-Utskottets Betänhanden.
311 i landet bland menigheten Biksgälds - ra leni n— gen är allmän, och varuprisen, genorr. delta Sedelmyntets upphörande, möjligen bunde blifva stegrade.
Jag kan således ej ett ögonblick tveka i den tro, att Eanquen skulle kunna uppfylla dess vexlings förbindelser; enär omöjligen någon betydlig del af Sedelmassan skulle kunna användas, till Silfver-invexling, såsom alldeles oumbärlig för rörelsen inom Ilandet.
Efter det värde fordna tiders Sedelmassor här i Landet egt, är vår närvarande mindre, fastän behofvet af densamma är betydligen förökadt.
Skulle åter Metalliskt mynt gå bredvid Sedelmyntet, och Skatter rn. m. i ett sådant erläggas; då först vore det möjligt, att Banquens nu egande Fond icke vore fullt tillräcklig; emedan, under närvarande misstroende till bade Banque och Enskilda, skulle kanhända många bemöda sig, att heldre hafva valutan i händer, än dess Depositions bevis Hvad ingåendet af Sedelmyntet frän Finland angar, är det alldeles icke att frukta.
Om det Icke vore fördelagtigt för våra grannar, att begagna det enda säkra Sedelmynt, som fanns vid Östersjö stränderna; och som det Svenska vore, om vexlingen verkstäldes; skulle de val ännu mindre begagna det nu.
De skulle ju då helldre hafva
Jr är uppköpt vexlar och Colonial - varor för detsamma, och sedan allt jemnt utbytt sina ptodueter emot produeter eller vexlar. 3 ta Banco-Uitkotlttt Betänkande, Men hittills hafva de användt Svenslca Sedelmyntet hufvudsakligen derföre, att de kunnat använda det i sina transaclioner med aflägsna re Östersjö-plåt ser, samt derigenom niin sk a t det alltid krångliga behofvet af smärre vexlar.
Och att denna fördelen af dem skol e uppoffras, hvarken i följd af vexling?, tillåtelsen i Svenska Banquen, eller Kejserliga Ukaser, eller politiska ti ldragel*er, tror jag sä litet, att jag tvärtom anser, att Svenska Sedel myniets bestämda Silfver-värde stia rare skulle öka än minska dess gångbarhet hos vära grannar.
Bil. Lii. K.
Biksgälds-Contoiret är ett Verk, som i min tanka bör fortfara, och sorn bör blifva Statens Fi nance Bureau.
Men det bör icke sa mmanbandas med Banquen, som hittills, enligt hvad Högloft Utskoiten äfven funnit för godt att föreslå.
För att g. ra det till ett för framtiden från Banquen S t sk il jd t Verk, hafva Utskotten kastat hela dess sedelmassa på Banquen, och tillika afskrifva allt hvad Banquen af detsamma har att fordra, med undantag af hvad dess verkliga tillgångar i fastigheter och fordringar utgöra.
Jag skulle önska, att en annan väg begagnades till andam aleis vinnande.
Manne den ej kunde blifva denna? 1:0 Riksgälds Contniret inlöser de CreditSedlar, sorn hädanefter till inlösning presentera* emot Banco-Sedlar; hvartill användes: Banco-TJtsbottelx Betänkanden. 313 4) Inflytande öfverskotta - medel a Stats* Intraderne. b) Ett Creditiv på Riksens Ständer Banque, af 500,000 R:dr. c) Af de Bevillnings-medel, som inflyta octi till Stats Verket äro anslagne.
Härigenom synes, att vexlingen aldrig be hofver stoppas, oell tillåtelsen af ett Creditiv på Banquen kan omöjligen kallas, att blanda ihop Verken; lika litet sorn Comrnerce-Collegium och Jern-Contoiret, genotn deras Créditi* ver, kunna sägu9 vara med Banquen hopblandade. 2:0 Riksgälds.Contoiret letnnar till Statsverket utaf den anslagne Bevillningen, och i fall lilla Creditivet skulle begagnas, sa stor andel i Riksgälds Sedlar, sorn behöfves för att sjelf hälla en tillräcklig Cassa i Banco Sedlar till vexlingens bedrifvande. g:o Riksgälds-Contwirets räntelösa CreditSedeistock får aldrig vara öfver 3,000000.
För att nedsätta honom till detta belopp, och sedan bibehålla honom derunder, eger Riksgälds - Contoiret, att genast upptaga Lån i Banco- och Riksgälds-Sedlar, emot Obligationer ä 3 procent till ett belopp af 750,000 R:dr, samt sedan efter hand, till det belopp, sorn erfordras för att nedhålla den räntelösa sedelstocken under 3 millioner. 4:0
Till inlösning af tillfäl igt presenterade 3 procents
Obligationer skulle den ut. väg vara lemnad , som Utskotten föreslå, genom belanings-rätt i Banquen, å Creditivet för pu - gi4 Banco^TJisköttets
Bet änkan den. blikå papper, till 500,000
R:dr; samt dessutom öfrige innehafvande contanta medel kunna begagnas, hvilka genom ny upp åning ersättas.
Genom denna anstalt, synes mig RiksgäldsSedelstocken skulle kunna af Riksgälds-Contoi. ret sjelf honoreras; hvaremot jag önskade, art ali dess öfriga skuld till Banquen afskrefs, och 500,000 R:dr Banco-Sedlar contant af Banquen letnnades till formerandet af en Cassa i Riksgälds Contoiret, till förefallande vexling; hvilken eljest af Banquen, enligt nu gällande föreskrifter, i alla fall, och kanske till högre belopp, mäste förrättas.
Säkra följder deraf skulle blifva: 1:0 Riksgälds - myntets bibehållande, nödigt för att varu-, löne- oell dagsverks priser icke må rubbas.
2:0 Banquens framtida Oberoende af Statens Finance. 3:0
Dennas bedrifvande salunda: att den andel af Stats skulden, hvarpå ränta kunde besparas, blef (ill Statens förman räntelös bibehållen; och att den högre andel deraf, som skulle hindra denna förmåns begagnande, underhålles genom en ränta, sorn, ehuru måttlig, dock tryggar
Verket för våldsam eller öfverdrifven uppsägning, och fordrar endast en uppoffring, alltför obetydlig emot den fördel mynt. väsendets ordning bereder landet.
Likalydande med det af Hr Öfv.
Lieuta.
Hjerti uppläste anförande, som kemmer att jemte 2-ne Tabell-r ätfslja Stats- och Banco - Utskctiens Betänkande N:o 20 till Rikets Ständer; betygar Ex ofiicio M, Sp tai. Banco-Utskottets Betänkande.
Rikets Ständer* Stats, och Banco-Ustlcott lufva ansett en Realisation, eller omedelbar Si!fver■ utvexling ifrån Banquen, icke för det närvarande kunna verkställas, utan öfverlemnat den till en kommande tid.
Under öfver» läggningarne har denna öfvertygelse icke blifvit delad af undertecknade, och vi böta, uti några enkla reflectioner, redovisa för denna öfvertygelse.
Uppmärksamheten fäster sig först vid Rikets närvarande ställning; den torde finnas lemna större säkerhet åt framgången af det för allmänt val vigtiga Beslutet, än vid de tider, då, inom Fäderneslandet, man tillförene deruti funnit den enda fasta grunden för Rikets allmänna, och hvarje Inbyggares enskilda, Välstånd och Näringarnes förkofran, utan att villja uppskjuta de lyckliga följderna deraf.
— Riket befinnes genom en, under de sednare åren till en oväntad höjd uppstigen , Sädesproduction nästan oberoende af den Spannernåls-import, som ofta tryckt dess Handelsvåg; — Rikets utländska Skuld är liqviderad, och allt behof af Silfver eller