Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Preste-Ståndet, som vidblef sitt i frågan förut fattade beslut, lade, med åberopande af detta beslut, Memorialet till handlingarne.
M 47, i anledning af väckt motiosi om utfärdande af en ordningsstadga för städerna.
M 48, i anledning af väckt motion om befrielse för skeppare å Svenskt, Prot.-Utdrag den 51 Februari 1866.
171 från inrikes ort kommande, fartyg att vid insegling förbi någotdera af inloppen Furusund, Sandhamn eller Dalarö anlägga för undergående af visitation.
JM HO, i anledning af väckt motion angående minskning af de för beväringens räkning befintliga förråder af mindre munderingspersedlar, såsom skjortor, strumpor och skor.
JM 51, i anledning af väckt motion om befrielse för rusthållare från skyldighet att till möte forsla munderingspersedlar, m. m.
Bifölls. S. D. Föredrogs ånyo utdrag JM 117 af Höglofliga Ridderskapet och Adelns protokoll den 10 dennes, med inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att biträda Ridderskapet och Adelns beslut i afseende å Allmänna Resvärs- och EkonomiUtskottets hemställan i sista punkten af Betänkandet M 36, i anledning af väckta motioner rörande ej mindre Norrmäns och Danskars än äfven andra utländningars rätt att i Sverige idka handel handtverk och andra yrken; och fann PresteStåndet för godt att denna inbjudning antaga.
S, D.
Vid ånyo skedd föredragning af utdrag JM 116 af Ilöglofliga Ridderskapet och Adelns protokoll den 10 innevarande månad, med inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att förena sig i Ridderskapet och Adelns beslut rörande Stats-Utskottets Utlåtande JM 22 Litt. A, i anledning af väckt motion om tackjernstiondes upphörande inom bergslag, beslöt Preste-Ståndet att denna inbjudning icke antaga och lade protokollsutdraget till handlingarne.
S. D. Föredrogs ånyo utdrag JM 12 0 af Höglofliga Ridderskapets och Adelns protokoll den 10 dennes, innehållande, bland annat, inbjudning till de öfriga RiksStånden att förena sig i Ridderskapet och Adelns vid pröfning af Stats-Utskottets Utlåtande JM 48, angående anvisandet af anslag till komplettering af bristande trafikmateriel å redan anlagda jernvägsstambanor, fattade beslut, hvarigenom bifall blifvit lemnadt till Utskottets hemställan med förhöjning af anslagssumman från 2,000,000 till 2,250,000
R:dr, äfvensom i sammanhang dermed utdrag JM 127 af Vällolliga Borgare-Ståndets protokoll den 14 innevarande månad, med inbjudning till Preste- och Bonde-Stånden att biträda Borgare-Ståndets beslut i samma fråga.
Preste-Ståndet, som icke fann skäl att någondera af dessa inbjudningar antaga, förklarade sig vidhålla sitt i ämnet fattade beslut och lade protokolls-utdragen till handlingarne. 172 Prot.-Utdrag den 21 Februari 1866.
S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande JVs 43, i anledning af väckt motion i fråga om tilldelande åt ordförande i kommunalstyrelse af ett exemplar utaf Svensk Författningssamling, m. m. S. D.
Föredrogos ånyo och lades till handlingarne Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Memorial: JVS 44, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande M 26, angående väckt motion om åtgärder till åstadkommande af en pensionsförening för tjenstemän och betjente vid Statens jernvägar; och JVs 45, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande .M 52, angående väckt motion om bestämmande af vissa vilkor i fråga om rättigheten att utbekomma brandstod.
Jtä 49, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition angående afsöndring af jord från Rönö kungsgård för utvidgande af Rönö församlings kyrkogård, m. m.; och M 50, i anledning af väckt motion om förändring uti gällande sladganden angående utarrendering af Kronans egendomar.
D. Föredrogs ånyo Sammansatta Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande M I, i anledning af väckta motioner om ändring af gällande stadgande!) angående skyldighet att deltaga i byggnad och underhåll af kyrka, prestgård, tingshus och häradsfängelse.
Utskottets hemställan sidan 3 återremitterades.
Med afslag å Utskottets hemställan sidan 5. antog Ståndet det iörslag, som innefattas i Herr von Ehrenheims, P. reservation i ämnet.
Utskottets yttranden sidorna 6 och 7 godkändes.
S. D. Föredrogs ånyo utdrag af Höglofliga Ridderskapet och Adelns protokoll för den 10 dennes, innefattande inbjudning till de öfriga Biks-Stånden att förena sig i förstnämnda Stånds beslut rörande Stats-Utskottets Utlåtande M 22 Litt. A., i anledning af väckt motion om tackjernstiondes upphörande inom bergslag.
Borgare-Ståndet, som i detta ämne fattat beslut, öfverensstämmande med Ridderskapet och Adelns, fann af inbjudningen annan åtgärd icke föranledas, än att protokollsutdraget lades till handlingarne.
Prot.-Utdrag den 24 Februari 1866. 173 Från Hederv. B onde-Ståndet.
S. D. Föredrogs Sammansatta Lag- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottets Betänkande JVs 1, i anledning af motioner om ändring af gällande stadganden, angående skyldighet att deltaga i byggnad och underhåll af kyrka, prestgård, tingshus och häradsfängelse: dervid Usta punkten, innefattande hemställan, att en af Herr Falhem väckt motion icke måtte bifallas, godkändes; 2:dra punkten, som afsåg en af Utskottet föreslagen underdånig framställning hos Kongl. Maj:t. återremitterades; och skulle under diskussionen afgifna yttranden jemväl Utskottet tillställas.
Beträffande 3:dje punkten lät Ståndet bero vid Utskottets hemställan, att särskilda, af G. bjerkander och C. J. L.
Lönnberg väckta förslag icke må föranleda någon åtgärd; hvaremot Punkten 4 återremitterades i den syftning, det stadgas måtte, att tingshus och häradsfängelse skola byggas och underhållas af samtliga häradsboer efter det en hvar åsätta fyrktal; och skulle protokollet häröfver Utskottet derjemte meddelas.
Vid nu skedd föredragning godkändes Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkanden:
M 47, i anledning af motion om utfärdande af en ordningsstadga för städerna i riket; och JVs 51, i anledning af motion om befrielse för rusthållare från skyldighet att till möte forsla munderingspersedlar, m. m. S. D.
Remitterades till Stats-Utskottet en af Carl Dahlgren från Elfsborgs län nu väckt motion, om eftergift af Statens rätt, till förmån för Gerdhems församling, till ett, efter aflidne Klockaren derstädes C. P.
Bergstedt och hans jemväl aflidna hustru Anna Maria Reis, fallet dana-arf Den 24 Februari.
Ridderskapet och Adeln. S. D. Föredrogos Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets nedannämnda Betänkanden: 174 Prol.-Uldrag den 24 Februari 1866.
M 47, i anledning af väckt motion om utfärdande af en ordningsstadga för »täderna i riket.
M 48, i anledning af väckt motion om befrielse för skeppare å Svenskt, från inrikes ort kommande, fartyg att vid insegling förbi någotdera af inloppen Furusund Sandhamn eller Dalarö anlägga för undergående af visitation.
Med afslag å Utskottets Betänkande, beslöt Ridderskapet och Adeln, för sin del, att Rikets Ständer skola i underdånig skrifvelse hos Kongl Maj-.t hemställa, huruvida någon lindring kunde medgifvas i de studganden, som röra skyldigheten för fartyg att lägga till för undergående af tullvisitation vid utanför destinationsorten belägen tullstation, såsom Furusund, Sandhamn m. fl. Från Högv. Preste-Ståndet.
M 52, i anledning af väckta motioner i fråga om ersättning åt boställs havare för bekostande af grunddikning eller af större odlingar å boställsjorden; M 53, i anledning af väckta motioner, rörande befrielse för lärjungar vid rikets högre elementarläroverk, äfvensom för elever i folkskolelärare-seminarier från deltagande i beväringsmöte; och J\l 55, i anledning af väckt motion om upphörande af penninge-insamlingar vid bröllop och barndop. S. D.
Vid ånyo skedd föredragning återremitterades Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande JV° 54, i anledning af väckt motion i fråga om fördelningen emellan socknar inom samma pastorat af återvunnen helgonskyld. S. D.
Föredrogs ånyo och bifölls Lag-Utskottets Betänkande M 20, i anledning af väckt motion om förändrad lydelse af vittneseden.
Frän Vallofl. Borgare-Stdndet.
Föredrogos ånyo och biföllos Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Memorial Jtä 46, med förslag till sammanjemkning af Riks-Ståndens skiljaksiga beslut vid förehafvande af Utskottets Betänkande M 12, angående väckt förslag om upphörande af de s. k. prebende-pastoraten; Betänkande JV2 47, i anledning af väckt motion om utfärdande af en stadga för städerna i riket; Prot.
Utdrag den 2i Februari 1866. 175 Betänkande JM 48, i anledning af väckt motion om befrielse för skeppare å Svenskt, från inrikes ort kommande, fartyg att vid insegling förbi någotdera af inloppen Furusund, Sandhamn eller Dalarö anlägga för undergående af visitation; Betänkande JM 49, i anledning af väckt motion om Smålands husar-regementes afsittande; Betänkande JM SO, i anledning af väckt motion angående minskning af de för beväringens räkning befintliga förråder af mindre munderingspersedlar, såsom skjortor, strumpor och skor; samt Betänkande JM 51, i anledning af väckt motion om befrielse för rusthållare från skyldighet att till möte forsla munderingspersedlar, m. m. S. D, Föredrogs ånyo utdrag af Högloiliga Ridderskapet och Adelns protokoll för den HO dennes, innefattande inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att biträda Ridderskapet och Adelns den 51 sistlidna Januari fattade beslut i afseende å Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets hemställan i sista punkten af Betänkandet JM 36, i anledning af väckta motioner rörande ej mindre Norrmäns och Danskars, än äfven andra utländningars rätt att i Sverige idka handel, handtverk och andra yrken.
Med vidblifvande af förut fattadt beslut afslog Borgare-Ståndet omförmälda inbjudning.
S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Memorial JM 46, med förslag till sammanjemkning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskottets Betänkande JM 12, angående förslag om upphörande af de s k. prebende-pastoraten; och Betänkande JM 49, i anledning af motion om Smålands husar-regementes afsittande.
Vid ånyo skedd föredragning af Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottets Betänkande JM 48, i anledning af motion om befrielse för skeppare å Svenskt, från inrikes ort kommande, fartyg, att vid insegling förbi någotdera af inloppen Furusund, Sandhamn eller Dalarö anlägga för undergående af visitation, beslöt Ståndet att, med ogillande af Utskottets i Betänkandet gjorda hemställan, i stället antaga det förslag, som innefattas i en af Grefve Knut Fosie afgifven, Betänkandet vidfogad, reservation. S. D.
Vid ånyo skedd föredragning af Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottets Betänkande JM 50, i anledning af motion angående minskning af de för beväringens räkning befintliga förråder af mindre munderingspersedlar, såsom 176 Prot. Utdrag den Februari 1866. skjortor, strumpor och skor, beslöt Ståndet att till Utskottet återremittera samma Betänkande; och skulle de i ämnet afgifna yttranden jemväl åtfölja återremissen till Utskottet.
S. D. , Föredrogos och godkändes Expeditions-Utskottets förslag till Rikets Ständers underdåniga skrivelser till Kongl.
Maj:t: JM 22, i anledning af de under åren 1863 och 1864 verkställda revisioner al Statsverkets m. 11. allmänna fonders förvaltning under åren 1861 och 1862; JM 23, angående regleringen af utgifterna under Riksstatens Andra Hufvudtitel; JM 24, angående regleringen af utgifterna under Riksstatens Tredje Hufvudtitel; och JM 25, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition angående med Frankrike afslutade handels- och sjöfarts-traktater. S. D. Föredrogs ånyo ett från Ridderskapet och Adeln ankommet protokollsutdrag för den 10 i denna månad, JM 116, innefattande inbjudning lill Med-Stånden att biträda förstbemälda Riks-Stånds, vid föredragning af Stats-Utskottets Utlåtande JM 22, Litt. A, i anledning af motion om tackjernstiondes upphörande inom bergslag, fattade beslut att bifalla Utskottets i detta ämne gjorda hemställan med följande tillägg: »hvarjemte Rikets Ständer förklara, att sådana på sednare tider inom bergslagen nyanlagda masugnar, hvilka icke åtnjuta några särskilda privilegier eller haft något hyttelag sig tillslaget, skola i beskattning anses likställiga med masugnar utom bergslag.»
Med vidblifvande af sitt i denna fråga förut fattade beslut afslog BondeStåndet ofvanberörda inbjudning.
Föredrogs ånyo ett från Ridderskapet och Adeln ankommet protokollsutdrag för den 10 innevarande månad, JM 117, innefattande inbjudning till Med-Stånden att biträda förstbemälda Riks-Stånds, vid föredragning af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande JM 36, i anledning af motioner rörande ej mindre Norrmäns och Danskars, än äfven andra utländningars rätt att i Sverige idka handel, handtverk och andra yrken, fattade beslut att antaga Utskottets hemställan i sista punkten af Betänkandet med följande förändrade lydelse: »att Rikets Ständer må hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t täcktes vidtaga sådan åtgärd, att den kompetens, som till utöfning af vissa yrken, såsom läkarens, veterinärläkarens, apothekarens, tandläkarens, fältskärsmästarens och barnmorskans, der yrkesexamen är i lag föreskrifven, blifvit vunnen i Norge, äfven må tillgodonjutas i Sverige, så vida samma rätt äfven i Norge tillerkännes Svensk undersåte, samt såvida i de särskilda rikena kunskapsprofven äro och fortfara att vara hufvudsakligen lika».
Med vidblifvande af sitt i denna fråga förut fattade beslut afslog BondeStåndet ifrågavarande inbjudning.
S. D. Prot.-Utdrag den 22 Februari 1866. 177 S. D. Föredrogos ånyo ankomna protokolls-utdrag dels från Ridderskapet och Adeln för den 10 i denna månad, M 120, innefattande inbjudning till MedStånden att förena sig uti förstbemälda Riks-Stånds vid föredragning af Statsutskottets Utlåtande M 48, angående anvisande af anslag till komplettering af bristande trafikmateriel å redan anlagda jernvägsstambanor, fattade beslut att bifalla Utskottets hemställan med förhöjning af anslagssumman från 2,000,000 R:dr till 2,230,000 R:dr, dels ock från Borgare-Ståndet för den 14 i samma månad, JVs 127, innehållande inbjudning till Preste- och Bonde-Stånden, att biträda hvad Borgare-Ståndet äfven den 10 i denna månad i samma fråga beslutat, eller att Rikets Ständer, med anledning af Kongl.
Maj:ts Proposition, till komplettering af bristande trafikmateriel å Statens redan anlagda stambanor, anvisa det för detta ändamål nödiga belopp med 2,230,000 R:dr att från Riksgälds-kontoret, i mån af behof, utbetalas, mot det att den från och med år 1867 uppkommande behållningen å trafikinkomsterna från Statens jernvägar varder till nämnda Kontor levererad; och beslöt Bonde-Ståndet att, med vidblifvande af sitt i denna fråga förut fattade beslut, afslå Ridderskapet och Adelns samt Borgare-Ståndets ifrågavarande inbjudningar.
Kommunicerades med de öfriga Riks-Stånden och remitterades till Stats-Utskottet Rikets Ständers sistlidet år församlade Revisorers Berättelse, angående granskningen af Statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1863, jemte de i anledning deraf infordrade och till Kongl. Majit afgifna underdåniga utlåtanden.
S. D. Vid ånyo skedd föredragning af Stats-Utskottets Utlåtande M 31, angående regleringen af utgifterna under Biks-statens Fjerde Hufvudtitel, blef detta Utlåtande till alla delar af Preste-Ståndet bifallet, med undantag allenast af det i punkten 43, litt. c »för ekarp ammunitions anskaffande» tillstyrkta anslaget 20,000
Ridr, som nedsattes till 10,000 R:dr, och godkändes jemväl de åtföljande tabellerna med den ändring, som af nyssberörda beslut blir en följd.
Prat. 1865 & 1866. ö Sami. 28 178 Prot.-Otdrag dm 28 Februari 1866.
S. D. Föredrogsånyo Stats-Utskottets Utlåtande M 52, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Femte Hufvudtitel.
Med ändring af hvad Utskottet i denna punkt föreslagit, beslöt PresteStåndet, för sin del, att Rikets Ständer, utan att ingå i pröfning af det förslag till förändrad organisation af flottans Officers- och Underofficers-personal, som Kongl. Maj:t framlagt, bifalla, att de för bemälda personals aflöningsstater nu anvisade medel må fortfarande utgå.
Preste-Ståndet, som icke gillade de af Utskottet i dess tillstyrkande sidan 3 begagnade ordalag, beslöt, för sin del, att Rikets Ständer må till Kongl. Maj:ts nådiga disposition anvisa ett årligt belopp af 75,000 R:dr till bildande af den nya reservstat, som till följd af Kongl. Maj:ts beslutade organisation af flottans befäl erfordras.
Punkterna 3 till och med 16.
Bi föllos.
Punkten 17.
Punkterna 18 till och med 21.
Punkten 22.
Utskottets hemställan bifölls med den förändring, att de å raderna 3 och 4 förekommande orden »å de af motionärerne angifna eller intill dessa närbelägna ställen» utbyttes mot orden: på Svenska Högarnes håkland, på bahludden samt vid Wisby eller på några i närheten belägna ställen.
Godkändes. Frän Hederv, Bonde-Ståndet.
S. D. Börjades föredragningen af Stats-Utskottets Utlåtande M 51, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Fjerde Hufvudtitel; och medhunnos härvid de sju första punkterna, uti hvilka Ståndet beslöt, på sätt här nedan förmäles:
Första punkten: med afslag å Utskottets hemställan uti momentet a), biföll Ståndet momentet b) med nedsättning af det föreslagna anslaget åt arméeförvaltningen till 118,700 R:dr R:mt; Andra och tredje punkterna biföllos.
Fjerde punkten:
Under medgifvande, att det för krigsakademien uppförda anslag, 79,888 R.dr 25 öre, såsom tillgång för organisationen, förblefve orubbadt, af slog Ståndet hvad i öfrigt blifvit i punkten hemstäldt; Femte och sjette punkterna biföllos.
Sjunde punkten, mom. a), af slogs och mom. b) återremitterades.
S. D. Fortsattes den i förmiddagens plenum började föredragningen af StatsUtskottets Utlåtande M 51, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Prot.-Utdrag den 28 Februari samt 2 och 3 Mars 1866. 179 Fjerde Hufvudtitel, dervid beslut fattades i följande delar af Utlåtandet, på sätt här nedan förmäles: 8, 9, 10 och 11 punkterna bifollos; 12 punkten: mom. a).
Det till löneförhöjning åt verkmästaren vid Svea artilleri-regementes tygstat af Kongl.
Maj:t äskade belopp, 2,000 R:dr, beslöt
Ståndet skola nedsättas till 1,000 R:dr; mom. b, c, d och e bif ollos; 13 punkten: mom. a och b af slogos; mom. c bifölls; 14 och IS punkterna: af slogos', 16, 17 och 18 punkterna: bif ollos; 19 punkten: inom, a, b och d bif ollos; mom. c af slogs; 20 och 21 punkterna: bif ollos; 22 punkten: mom. a och b af slogos; mom. c bifölls; 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33 och 34 punkterna: biföllos.
Den 28 Februari samt 2 och 3 Mars. Från Höglofl.
Ridderskapet och Adeln. S.S. D.D. Vid föredragning af Stats-Utskottets Utlåtande M 51, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Fjerde Hufvudtitel, fattade Ridderskapet och Adeln de beslut, som här nedan omförmälas: 1—15 punkterna:
Utskottets hemställanden biföllos. 17 punkten: mom. a. 180 Prot.-Vtdrag den 28 Februari samt 2 och 3 Mars 1866.
Med afslag å Utskottets hemställan, biföll Ridderskapet och Adeln Kongl. Maj:ts nådiga framställning om beviljande af medel för tillökning af den mellan exercistiderna tjenstgörande styrkan af Gotlands national-bevärings artilleri-korps stamtrupp, för så vidt den rörde det i detta mom. ifrågavarande anslaget för manskapets aflöning och till brödkorn under den ökade tjenstgöringstiden, 2,491 R:dr 10 öre med derunder inberäknade 418 kubikfot 1 kanna spanmål. mom. b, c och d. Utskottets hemställanden biföllos. 16 punkten.
Med afslag å Utskottets tillstyrkande, beviljade Ridderskapet och Adeln den af Kongl. Maj:t med 1,850 R:dr äskade förhöjning i anslaget till mathållningen för manskapet vid garnisons-regementena.
Utskottets tillstyrkande bifölls. 19 punkten. mom. a, b och c. Utskottets hemställanden biföllos.
• mom. d.
Med afslag å Utskottets hemställan, beviljade Ridderskapet och Adeln det af Kongl. Maj:t till beklädnads-slitningsersättning begärda anslag 1,497 R:dr. 20 punkten.
Utskottets hemställan bifölls. 21 punkten.
Utskottets tillstyrkande bifölls, dock med det vid mom. b fogade tillägg, att, derest någon af de ifrågavarande tjenstemännen framdeles på rikets stat erhölle en löneinkomst, uppgående till eller öfverstigande det pensionsbelopp han från salpeterfondens stat egde att uppbära, samma belopp då skulle till Statsverket indragas.
22—34 punkterna.
Utskottets hemställanden biföllos. 35 punkten.
Ridderskapet och Adeln biföll hvad Utskottet i mom. a tillstyrkt, hvaremot Ståndet, med afslag å den i mom. b gjorda hemställan, på det sätt biföll Kongl. Maj:ts ifrågavarande framställning, att ett anslag af 100,000
R:dr till påbörjande af förrådsbyggnaden vid Carlsborg beviljades. 36 punkten.
Utskottets hemställanden biföllos. 37 punkten.
Ridderskapet och Adeln biföll hvad Utskottet i mom. a, c och d tillstyrkt, hvaremot Ståndet, med afslag å den i mom. b gjorda hemställan, biföll Kongl. Prot.-Utdrag den 28 Februari samt i och 3 Mars 1866. 181 Maj:ts nådiga framställning om ett anslag af 100,000 R:dr till försänkningar i stora inloppet till Carlskrona. 38—43 punkterna.
Utskottets hemställanden biföl/os. 44 punkten.
Med afslag å Utskottets hemställan, biföll Ridderskapet och Adeln Kongl. Maj:ts nådiga framställning om beviljande af ett anslag å 80,000 R:dr för anskaffande af skyddstält. 45—48 punkterna.
Utskottets hemställanden bifölios. 49 punkten.
Med afslag å Utskottets hemställan, beslöt Ridderskapet och Adeln, för sin del. att ställa 3,000
R:dr till Kongl. Maj:ts disposition, för att användas till förhyrande af lämplig gemensam skollokal för samtliga garnisons-regementena jemte bekostande af tjenlig undervisningsmateriel; och skulle de öfriga Riks-Stånden vänligen inbjudas att i detta beslut med Ridderskapet och Adeln sig förena. 50 punkten, och i sammanhang dermed ett från Vällofliga Borgare-Ståndet ankommet protokolls-utdrag M 141, innefattande inbjudning till de öfriga RiksStånden att förena sig uti det af Borgare-Ståndet öfver denna punkt fattade beslut.
Denna inbjudning blef af Ridderskapet och Adeln antagen. 51—54 punkterna.
Utskottets hemställanden bifölios. 55 punkten.
Med afslag å Utskottets hemställan, biföll Ridderskapet och Adeln Kongl. Maj:ts framställning om beviljande af ett anslag å 24,000 R:dr, till uppförande af en sjukhusbyggnad för Lifregementets dragonkorps. 56 och 57 punkterna.
Utskottets hemställanden bifölios.
Den 28 Februari samt l och 3 Mars. Från Vallofl. Borgare-Ståndet.
S. D. Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets Utlåtande JVS 51, angående regleringen af utgifterna under Riks-statens Fjerde Hufvudtitel, blef detsamma godkändt, dock med nedannämnda undantag och tillägg, nemligen:
Punkten 12, mom.
Här ifrågavarande löneförhöjning beviljades med endast 1,000 Riksdaler. 182 Prot.-Utdrag den 28 Februari samt 1 och 3 Mars 1866.
Punkten 13, momenten a och b.
Af slogos.
Punkterna 14 och 15.
Punkten 17, mom. d.
Med afslag å Utskottets hemställan biföll Ståndet Kongl. Moj:ts Proposition i ämnet.
Punkten 19, mom c. Afslogs.
Punkten 24.
Bifölls med de förändringar, hvilka af Ståndets från Utskottets förslag afvikande beslut må föranledas.
Punkten 29.
Punkten 31. o Återremitterades.
Punkten 45, momenten a och b.
Utskottets tillstyrkande bifölls med anslagsbeioppens förhöjning till 60,000 Riksdaler för instruktörers aflöning och 20,000 Riksdaler för beredande af tillgång å målskjutningspremier.
Punkten 50.
Jemte det denna punkt bifölls, beslöt Ståndet, det skola Rikets Ständer ingå till Kongl. Maj:t med underdåning anhållan, att det af enskilde motionärer framlagda och till Stats-Utskottet aflemnade samt i dess Utlåtande omförmälda förslag till kasern för Svea artilleri-regemente mätte underkastas Kongl. Maj:ts nådiga pröfning och att Kongl. Maj:t måtte till nästkommande riksdag afgifva nådig
Proposition med tillhörande kostnadsförslag och ritningar till ett kasern-etablissement för Svea artilleri-regemente, förlagdt på höjdsträckningen emellan Fredrikshof och Lifgardets till häst kasern eller någon annan lämplig och i närheten af exercisfältet belägen plats.
Punkten 54.
Punkten 57.
Utskottets näst efter 6:te punkten och på några andra ställen i Utlåtandet gjorda beräkningar.
Lades till handlingarne, med erinran om de förändringar, som följa af Ståndets från Utskoltets förslag skiljaktiga beslut.
Tabellerna A. och B.
Prot.-Utdrag den 1 Mars 1866. 183 Den 1 Mars, Från Vdllofl. Borgare-Ståndet.
På derom väckt fråga beslöt