Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utlåtande i anledning af inkomne anmärkningar vid någre af Utskottet afgifna Betan» kanden.
Till Utskottet hafva blifvit återremitterade: från Högl.
Riddcrskapct och Adelli Utlåtandet N:o 5o, angående inrättandet af ett R.
St:rs Archiv: från Vällojl.
Borgare Siandet i:o Utlåtandet N:o i4, angtde af Marstrands
Stad sökt ersättning för utgjord inqvartering; 2:0 Utlåtandet JV:o 83, örn ersättning till Staden Philipstad och andre Städer för TullBetjentes samt deras Enkors och Barns underhåll; 3:o Utlåtandet N:o 85, ang:de anslag af jord till ökadt utrymme för Eskilstuna Stad; samt från Hcderv.
BondeStåndet Utlåtandet N:o 4°> ang:de inrättandet af en Allmän Klubb för alla Fyra RiksStåndens Ledamöter.
Enligt ankomne ProtocoIlsUtdrag hafva dock förstnämnde Utlåtande N:o 5o blifvit bifallet af H.
PresteStåndet, V. BorgareStåndet och H.
BondeStåndet, de 3:ne näst derefter nämnda, godkända af H. Ridd. och A., H.
PresteStåndet och H. BondeStåndet, samt det sistnämnda eller N:o 4° gdladt af H. R. och A., H.
PresteStåndet och V. BorgareStåndet.
Och då, likmatigt 69 §.
RegerrngsFormen, desse mål således äro af Betänkande», N:is 166, 167, 168. 3g R.
St:r afgjorda; har Utskottet, i följd af de gjorda anmärkningarne ieke kunnat desatnma under vidare åtgärd taga.
Den 17 Junii 182g.
R:g:s-A.
Enligt Stats-Utskottet tillhandakomne ProtocollsUtdrag, hafva R.
H. St:r gi/lat Utskottets Betänkande N:o 4o inrättande af en allmän Klubb för alla Fyra RiksStåndens Ledamöter.
Och som verkställigheten af detta beslut kommer att uppdragas åt RiddarhusDirectionen samt åt de öfriga 3:ne RiksStåndens CanzliDirectioner gemensamt, så har Utskottet ansett sig böra härom serskildt erinra, på det ofvanbemälde
Directioner må, genom hvarje RiksStånd, till efterrättelse och iakttagande, erhålla del af R.
H. St:rs ifrågavarande Beslut.
Den 17 Junii 1829.
N:o 168- Utlåtande, ang:de väckt fråga om löneförhöjning för R.
St:rs Justitiae-Ombudsman.
Uti en hos Högl.
R. och A. väckt samt till Utskottet remitterad motion har Hr Hjerta, Gustaf, under förklarande, att han visserligen vore bland dem, som ansåge Justitiae-Ombudsmans-Embetets organisation kunna på ett ändamålsenligare sätt inrättas, likväl och då 4o Stats -Utskottets Grundlagsenliga Institutioner icke kunde så snart förbättras, samt det vore af stor vigt att under tiden R.
St:r i delta deras Embete kunde använda utmärkte och kunnige män, föreslagit, att Justitice-Onibudsmannens
Lön matte fastställas till Sooo R.dr om ärets
I anledning af hvilken motion Hr von Hartmansdorff , August, inom samma PriksStånd yttrat, att han icke funne lika talande skäl för den föreslagne tillökningen i Justitieombudsmannens
Lön, som för löneförhöjning för JustitiéeRåden, enär den förre under utöfningen af sitt Embete bibehöile dess förut innehafvande Tjenst, hvadan Hr von Hartmansdorff ansåge att förhöjning i JustitiasOmbudsmannens lönevilkor endast borde äga rum i den händelse, att den som härtill utsåges icke förut beklädde något Embete, hvaraf lönen motsvarade skillnaden emellan Justitia;Ombudsmans och Justi tias Prads-lönerne, Vid öfvervägande häraf och med afseende på hvari Hr vou Hartmansdorff anfört har Utskottet ansett sig icke böra tillstyrka någon tillökning i den å Stat för R.
St:rs Justitieombudsman uppförde lön, Den 17 Junii ifctey. i anledning al de hos Väliofl.
BorgareSlåndet gjorde anmärkningar vid Utskottets Utlåtande Wto 90 offer Expeditions-Utskottets Me - N:o 16g, Betan kanden, N:o 169. 170. 4* morial N:o 22, angående tillökadt biträde vid Correctur-läsning.
(R:g;s-A.) Enligt Utskottet tillhandakomne ProtocolIsUtdrag, liar ofvanberörde Utlåtande blifvit hos Högloft. Ridd. och Adeln, den x April, lagdt till Handlingarne.
PresteStåndet bar jemväl den 9 Juni, med bifall till Expeditions-Utskottets ifrågavarande Memorial , låtit lagga samma Utlåtande till Handlingarne; äfvensom Hederv.
BondeStåndet, d. x April, afslagit nyssnämnde Utlåtande.
Och då Expeditions-Utskottets Memorial således är af 3:ne RiksStånd gilladt, så kunna de emot Stats-Utskottets deröfver afgifna Utlåtande framställde anmärkningar icke fordra någon ytterligare handläggning, hvilket till svar på återremissen, Utskottet, får härmedelst Yällofl, Borgat éStåndet tillkännagifva.
Utlåtande öfver Hr Friherre Wrangels, Henning, motion om införskrifning från England, för Statens räkning, af en Cylindrisk Boktryckare-Präss. (R:g:s-A.)
Högh Ridd.och Adeln har, medelst ProtocollsUtdrag af den 3o Mars, till Utskottet remitterat en af Hr Frih. Wrangel, Henning, hos bemäldte RiksStånd gjord motion, hvari Hr Friherren, i afseende på tryckningen af RiksStåndens Protocoll och Bihanget dertill, föreslagit, ^2 Stats-Utskottets att tili nästa Riksdag anstalt måtte göras, att från England förskaffa en Cylindrisk Boktryckare-präss af den nyaste uppfinning, hvarigenom, efter motionärens yttrande, skall vinnas en otrolig fortgång i tryckning och lättnad i arbete för den, som har correcturen om hand.
Utskottet känner väl icke inrättningen af den uti: motionen omförmälde Boktryckare-Prässen, men vill derföre icke betvifla motionärens uppgift, att ju, genom användande af en så beskaffad tryckpräss, den så kallade afdragningen eller sjelfva trycknings-åtgärden skulle kunna fortskyndas, ehuru Utskottet icke kan inse, att, i afseende på correcturet, någon lättnad jemväl skulle kunna åstadkommas.
Förhållandet härmed må likväl vara hvilket som helst, så anser Utskottet dock införskaffningen af förbättrade Boktryckare-prässar böra, såsom en förStaten främmande åtgärd, öfverlemnas åt den enskilda speculationen och omtankan; på grund hvaraf Utskottet finnér sig icke kunna tillstyrka bifall till den ifrågavarande motionen.
Utlåtande, i anledning af yrkad indragning utaf de i K.
Kammar- Bergs- och CommerceCollegierne varande PresidentsEmbeten. (U. A.) Till Utskottet har blifvit remitteradt ett till Högh R. o. A. af Herr Rosenquist af Åkershult, F. L., in - 'Betänkanden, Nio 171, 172. 4^ gifvet Memorial, deruti, på anförde skä 1, hemställes, att de i berörde K.
Gollegicr varande PresidentsEmbeten mätte indragas och de samma Embeten anslagne löner och Taffelpenningar StatsVerket besparas; i anledning hvaraf Utskottet får vördsamt tillkännagifva, att som detta ämne äger gemenskap med den hos R.
Stlr vid flere
Riksdagar förehafde fråga om förändring i organisationen af Rikets StyrélseVerk och detsamma äfven, i sammanhang dermed, blifvit, i grund af Serskildta Utskottets vid sednaste Riksdag afgifne yttrande, hos K.
Mit i underdånighet anmäldt samt således beror på hvad som i liufvudfrågan vidgöres; så hemställer Utskottet, att förrberörde Motion må förfalla.
Utlåtande, angående indragning af VexelControlleursBefattningarne.
Uti ett från Yällofl. BorgareStåndet till Utskottet remitteradt Memorial har Herr Jan Lamberg förnyat den vid förra Riksdagen väckte fråga om Indragning af VäxelGontrolIeursBeställningen samt, med anförande att samma befattning icke är af ringaste nytta , helst den ingalunda kan förekomma missbruk, om sådane begås, men indragningen deremot föranleder till besparing uti Statens utgifter, hemställt att underd. anhållan hos K.
Mit måtte göras om indragning af merberörde Beställning; uti hvilken hemställan Herrar Sandblad och Ekerman sig förenat. 44 Stats-Utskottets Utskottet, sora inhemtat, att, jemlikt K.
M:t* derom meddeldta Nåd. föreskrifter, de af RiksStatens 8:dfc HufvudTitels Besparingar intill sistl.
Riksdag bestridde arfvoden i och för Controllen vid VäxelNoteringen i Stockholm och Götheborg alltsedan utgått af Andra HufvudTitelns besparingar, hemställer vördsamt, att, i likhet med hvad R.
Stlr uti Deras d. 23 Oct. 1823 till K. M:t aflålne underdåniga Skrifvelse angående RiksStatens 8:de Hufvudlitel i denna fråga förklarade, förnyad underd. anmälan hos K.
M:t måtte göras, att derest uppdragen med VexelNoteringarne i Nåder pröfva* böra än vidare fortfara, de dertill erforderliga kostnader måtte anordnas utaf den å sistnämnde HufvudTitel till K.
Mits Nåd. disposition i och för extra utgifter, uppförde årliga AnslagsSumma.
Utlåtande, i anledning af väckt Motion om Anslag lill inköp af trenne Taflor. (U.-A.) U"ti Memorial, som till Utskottet blifvit remitteradt, har Herr Friherre Klingsporr, Fr. Ph., anfört, att, då Lönetillökningar för nästan alla Stater och Embeten vid denna Riksdag föreslås som nödvändige, det äfven skulle kunna synas, som. K. Academiens för de fria Konsterne
Stat kunde påkalla någon välvilja af R.
Stn; af hvilken anledning och med fästad upp - Betänkanden, N:o 173.
45 märksamhet på den verkliga tillfälligheten att för närvarande uti Riket finnas 3 å 4 Artister af första rangen , Herr Friherren, under förhoppning att någon gång Nationens skatter i Konstväg samlas och iordningställas, hemställt att 3ooo R:dr Banco för denna gång måtte blifva anslagne, till beställande för ett blifvande NationalMusei räkning , af en Tafla utaf hvardera af desse Konstnärer, såsom ett Landskap och 2tne HistorieSujetter, helst ur Svenska Historien; uti hvilken hemställan Herr Anckarswärd, August, sig förenat, med tillägg, att om Motionen bifalles, Förslagets utförande matte åt Motionären sjelf uppdragas.
Då, på sätt i Utskottets under N:o >43 afgifne Utlåtande, angående RiksStatens Femte HufvudTitel, omförmäles, brist på utrymme förefinnes för de redan befintelige Staten tillhörande Taflor, hvilkas vårdande i saknad af nödigt anslag för deras underhåll och renovation skall äfventyra*, anser Utskottet sig sakna skäl att Motionärens förrberörde Förslag om flere Taflors anskaffande understödja.
Af Herr Assessoren P. Lagerhjelm.
Utskottet motiverar sitt afslag på hvad som uti Betänkandet N:o i43 förekommer.
Detta innehåller afstyrkande vid ett hegardt anslag för en Musaei byggnad, stort R:dr i5o,ooo, i betraktande till de mångfaldiga angelägna behof, som påkalla bidrag af Statens inskränkta tillgångar; men deremot tillstyrkande af anslag håde för eu gång och årligen, på det att taflorne mut - te kunna tillbörligen vårdas.
Vid detta tillstyrkande hafva inga väsendteliga anmärkningar blifvit i RiksStånden gjorda.
Med ifrågavarande motion synes egenteligen hafva åsyftats att förekomma den händelse att Rikets Musaeum skulle sakna arbeten af sådane Konstnärer, hvilka det alltid blir en ära för Riket att hafva ägt.
Det anslags måtta sorni motionen begäres, har äfven väckt min uppmärksamhet; hvartill kommer att anslaget å Stat för Ledamöterne af fria konsternes Akademi, icke på längre tid undergått någon förändring, under Myntvärdets oafbrutna fallande.
På dessa förenade skäl, och då den Allmänna Opinion odeladt stadgat sig för de utmärkta Konstnärer, hvilka kommit i åtanka vid denna motion, anser jag mig böra för densamma tillstyrka bifall, i det säkra hopp att Rikets Ständer icke äro likgiltiga om Landsmäns förtjenster och den ära, som derifrån tillflyter nationen sjelf.
Häruti har Herr Lagman Noreas instämt.
Utlåtande, angående ifrågaslälld belöning för Assessoren J. P. Juringius. (U.-A.) Uti Memorial, som Högloft. R. o A. till Utskottet remitterat, har Herr Peresvetoff Morath, C. A., andragit, huruledes Assessoren J. P. Juringius vore en bland dem som för nyttiga uppfinningar sig kanske mäst utmärkt och dervid haft hvarken enskild kostnad eller möda ospard.
Och har, med uppgift å beskaffenhe - Betänkande», N:o 174. 47 ten af 4 s& kallade Patentcr, dem Juringius, med anledning af Kongl.
Förordningen om uteslutande Privilegier af den 28 April 181g, skall erhållit, Motionären hemställt, att för en af berörde uppfinningar eller ett nytt ganska enkelt och kraftigt sätt, att använda Menniskotyngden genom trampning, och hvarigenom Juringius kunnat, med sitt med nämnde uppfinning försedde Fartyg Gefion, i slutet af år 1826 flere gånger föra en myckenhet varor och äfven Passagerare emellan Norrköping och Stockholm, på lika mångå dagar, som flere seglande Fartyg dertill behöfde veckor samt i Junii och Julii månader år 1827, då eri stark och ihärdig vestlig vind hindiade andre Fartyg alt framkomma med den Spannemål som flere orter i Riket behöfde, för att stilla sin hungersnöd, framgå med 200 Tunnor Råg härifrån till Nyköping på 3:ne dagar med 6 Trampare, Skepparen och Lotsen oberäknade.
Äfvenledes hade Juringius ådagalagt nyttan af så kallade Tramp-Qvarnar, hvarmedelst Mjöl och Gryn af hvad beskaffenhet som helst kunna på ganska kort tid till husbehof erhållas.
I anledning hvaraf och då nämnde Fartyg kunde fortskaffa» en Sjömil i timmen och troligt vore att Trupper, på en niondedel af den tid, som nu vanligen fordrades att marchera t. ex. emellan Norrköping och Stockholm landvägen, skulle genom trampning och segel kunna sjövägen framkomma, hvarigenom Kronoskjuts och Inqvartering i Landet kunde mycket besparas, oberäknadt vinning af tid och besparing i kläders slitning m. m., Motionären, under åberopande af flere 48
Stats -Utskottets andre raeddeldte belöningar för uppfinningar åt ser* skildte Personer, hemställt, att en summa af io,öoo R:dr Banco måtte anslås såsom belöning åt Assessoven Juringius för sin trampinrättning, ehuru Juringius med en sådan summa ej blefve fullt ersatt för den tid och de kostnader han under nära 7 år användt, för att i mekaniskt hänseende gagna Fäderneslandet.
Härvid har Herr af Grubbens, IG W., hufvud* sakligen anmärkt, att han icke ansåge de i förevarande Motion anförde uppgifter vara så påtagliga eller bevi* sande den ifrågakomue Tramp-Inrättningens gagnelig* het, att någon belöning derföre borde Juringius med* delas, serdeles som berörde inrättning ej vore någon ny uppfinning, enär i andre Länder dylika förut funnit?; hvarefter motionären uti ett till Utskottet afgifvet
Memorial ytterligare meddelat åtskillige upplysningar och uppgifter i ämnet, under bifogande af flere bevis och handlingar, som till mer och mindre del vitsorda desse Tramp-inrättningars nytta så för Staten som för enskilte* Utskottet förmodar, att om ifrågavarande TrampInrättningar äro af den beskaffenhet och det värde, som Motionären uppgifvit, Uppfinnaren icke lärer sakna uppmuntran och ersättning medelst deras afyttrande åt enskilte personer, utan anspråk af ersättning från Statens sida; af hvilken anledning och enär merberörde uppfinning ej undergått det officiella bedömande, sorn synes erforderligt till beredande af behörig pröfning, huvuvida densamma är af den vigt och nytta att någon be - Betnnkanden, N:is 174, 175. 49 Belöning må kunna uppfinnaren meddelas, Utskottet anser sig ej kunna tillstyrka bifall å Herr Pereswetoff Moraths förberörde Motion.
Den 17 Junia 182g, N:o 175.
Utlåtande, i anledning at K. M:ts Nåd.
Remiss af Handlingarne i målet, angående inköp af Hemmanet Mellby för Staden Strömstads räkning utaf allmänna Medel.
(U.-A.) O A nämnde Stads Äldstes och Borgerskaps vägnar har lios K. M:t RiksdagsFullmäktigen Hr Sam.
Meijer i underd. anhållit, att, som Borgerskapets vanmakt betager detsamma all möjlighet, att inom sig skaffa tillgång till erläggande af nedsatt Köpeskilling för Hemmanet Mellby, hvars ägare frånvunnit Staden dess betesmark, K.
M:t i Nåder tacktes,anslå samma Hemman åt Staden, hvarigenom omkring 1000 fattige Innevånare kunna bibehållas vid utsigten att uti sitt arbete finna sin bergning; hvarjemte, såsom ytterligare stöd för Lerörde anhållan, Hr Meijer i underd. anfört, att loealen för Strömstad, som är bygd på berg och endast deraf omgifven, erbjuder der ej, i likhet med den för andre smärre Städer i Pöket, någon utväg för Innevånarne, att underlätta lefnadsbehofven genom trädgårdsplantering eller åkerbruk; att Stadens enda fördel ligger uti belägenheten vid Hafvet, derigenom ock Närin3 B. 4 5o
Stats -Utskottets garne endast omfattat Fiske och Handel, men sedan dels Fisket, i och nied detsamma sorn sillen upphörde att komma till Svenska kusten, ej mera erbjudit på nära 3o år någon export-artikel, utan endast medel för den fattigare Classen att lifnära sig samt dels Skogstillgången blifvit så inskränkt, att den ej heller nu mera är föremål för skeppning; så visade sig ock genast för handeln å denna ort de mest missgynnande utsigter, att hoppet om sjelfbestånd, medelst den inskränkta handeln med kringboende Landtman och Allmoge, försvann i samma stund som Norrige förenades med Sverige, emedan Strömstad, i anseende till olikheten uti båda Rikenas TullLagar, icke kunnat täfla med sina grannar, hvarken uti ett sorteradt varulager, eller uti prisen, hvilka numera lockat Innevånarne i Landet omkring Staden, att i Norrige handla sina behof, hvarigenom Strömstads både ut- och inländska Handel blifvit öfverflyttad på de vid Gränsen belägne Norska Städer; att med ett nära tillintetgjordt Fiske, med en afstannad handel och i saknad af jord och allt annat Näringsfång fattigdomen i Staden måste ovilkorligen öka sig; och att Staden, som i synnerhet lidit mycket under de krig Sverige altsedan 1700-talet fört med Norrige, väl af Konung Carl XII, såsom ersättning för hvad Staden förlorat, undfått tvenne Hemman, egenteligen ämnade till muhlbete, men genom en Rättegång, som för några år sedan börjades af ägaren till det nästgränsande hemmanet Mellby, mistat icke allenast större de^en af detta muhlbete, utan ock nära halfva delen af den plats, hvarå Staden Betänkan (i en, N:o 175.
5t är bygd, derigenom Stadens Innevånare förlorat sista medlet försitt uppehälle, och en stor del af deni, som köpt sina Tomter och derå uppfört Boningshus, gått i mistning af sin äganderätt och ställde utom Stadens grund, på en ofri grund, der de bero af ägarens godtycke, i fråga om hvad eller huru mycket de böra årligen betala för rättigheten alt bebo sine egne Hus; varande, med åberopande af K. M.'ts
Nåd, Befallning, värdet af det begärdia Hemmanet Mellby utröndt och enligt vid den underd. ansökningen bilagd Beskrifning uppgifvet till 6000 R;dr Banco, Utskottet, till hvars åtgärd Handlingarne i ämnet medelst K.
Remiss af d. 28 sist!.
Mars blifvit öfverlemnade, får vördsamt tillkännagifva, att Utskottet anser en så beskaffad Utgift, sora den i förrberörde underd, ansökning åsyftas, destomindre böra af StatsVerkets för andre oundgänglige behof påräknade Medel bestridas, som andre Rikets i betryck varande Städer icke lära sakna lika giltiga skäl sorn Strömstad att af det allmänna begära understöd; hvadan Utskottet hemställer: att någon inlösen af Hemmanet Mellby för Strömstads Stads läkning utaf Statens medel ej må äga rum.
\ N:o 176.
I anledning af erhållen återremiss af Utskottets Utlåtande N:o 58, angrde väckt fråga i Stats-Utskottets om de så kallade DjeknePenningarnes upphörande. (k-A.)
Af inkomne ProtocollsUtdrag bär Utskottet inhämtat att vid dess ofvanberörde Utlåtande blifvit erinradt: hos II.
Ridd. och Adeln,, af någre Ledamöter, dels att, utom det olämpliga sorn Jåge i sjelfva systemet af Utskylders utgående efter matlagen, det hittills iakttagne uppbördssättet af ifrågavarande afgift 5,800 R:dr, som skulle upptagas af omkring 1,800,000 Personer, vore ett skäl, hvarföre samma afgift borde upphöra, emedan den ökade det invecklade af Kameral-Verket, och att derföre, om Utskottet ej kunde tillstyrka upphörandet af DjeknePenningarne, de åtminstone måtte på samma sätt som Lagmans— och Häradshöfdingeräntan, ingå lill SlalsVerket och derifrån till LäroVerken: dels att, då Kongl. Proposition om reglering af Anslag till LäroVerken i allmänhet vore gjord, det synts lämpligast, att Utskottet i sammanhang dermed ville taga denna angelägenhet i betraktande och föreslå Djekne-Penningavnes upphörande samt ersättning till Consistorierne för deras belopp, hvilket skulle föranleda enkelhet i uppbörden inom flere
Län; dels ock att behofvet af den ifrågavarande afgiftens bibehållande nu mera, efter något öfver 200 år efter dess tillkomst för upphörandet af tillåtelsen för fattige Studerande, att vandra ikring och begära hvad de behöfde för sitt underhåll vid LäroVerken, icke blifvit -af Utskottet ådagnlagdt; men i händelse dess fortfarande för Consistorierne förefunnes, borde dock inkomsten upp - Betan k anden, N:o 176. 53 tagas på Stat ibland StatsVerkets Extraordinarie Inkomster och uppföras till utgift ibland de medel, sorn kunde anvisas för fromma stiftelserj med rättighet för Consistorierne att lios K.
M:t anmäla behofvet^ och efter dess Nåd. pröfning undfå sine anordningar deraf intill nästa Riksdag, hvarom Skrifvelse till K.
M:t borde aflåtas, med anhållan, ej mindre att K.
M:t täcktes i Nåder anbefalla, det med lefvereringen och redovisningen af
Djekne-penningarne hädanefter måtte ske lika som med de öfrige KronoUtskylderne, hvilka ingå till StatsYerket, än ock att K.
M:t vid nästa Riksdag, efter föregången undersökning täcktes gifva R.
St:r Nådig Proposition i ämnet.
Och är inom H.
BondeStåndet anmärkt, hufvudsakligen, att det vore destomeru orimligt att bibehålla ofvanuämnde afgift, som densamma känbarast träffade den fattigaste Classen ,• att bibehållandet af Djeknepenningarne stöde i strid med förslaget till en förenklad methode för GrundSkalternes utgörande och förkorrtning af jordeboken, äfvensom att man dessutom icke ägde någon upplysning eller åtminstone icke någon controll på huru medlen användes.
Uti det återremitterade Utlåtandet anser Utskottet sig tillräckeligen hafva utvecklat de orsaker, af hvilka Utskottet funnit den ifrågavarande Afgiften böra, på sätt som sker, än vidare fortfara.
Och som hvad ofvan blifvit anfördt icke gifvit Utskottet anledning att förändra dess i ämnet redan yttrade öfvertygelse, hvilken blifvit delad af de 2:ne öfrige RiksStånden, som bifallit Utskottets Förslag; så får, å den erhållne åter - 54 Stats-Utskottets remissen, Utskottet sådant H. R. och Allein samt Hederv.
BondeStåndet tillkännagifva.
Den 17 Junii 182g, N:o 177.
Utlåtande, i anledning af K. M:ts Nådiga Remiss rörande den Forssel-ersättning, sora till Statsverket
Rör gifvas af de Räntegifvare, hvilka blifvit befriade från skyldigheten att in natura lefverera Hö och Halm till Kongl.
Hos K. M. hafva R.
Stil* vid sista Riksdag, med tillkännnagifvande i underd. af deras beslut, att de Räntegifvare i Upsala j Stockholms, Södermanlands och Westmanlands Län , hvilka dittills in natura lefvererat de deras Hemman ålagde Hö- och Halm-räntor, antingen till K. M:ls Hof-Stall i HufvudStaden, eller för HofStallets räkning på anvista ställen, skulle dädanefter derifrån befrias och derföre erlägga lösen , efter Markegångspris, i underd. anhållit, alt K.
M:t, efter vederbörandes hörande, i Kader täcktes bestämma ,deri forssel-ersättning, som Räntegifvarne kunde finnas böra, jemte lösen efter Markegång, till Statsverket erlägga; Och sedan K. M:t efter det Räntagifvnrne i ofvannämnde
Län hörde blifvit samt K.
StatsContoiret tillika med K. M:ts Befallningshafvande med utlåtande i ämnet i underd. inkommit, tagit R.
St:rs berörde underd. anhållan i öfvervägande, samt dervid under den ig
Ja - Betänkanden, N:o 177.
55 nuarii 1825 i Nåder förordnat, att denna forssel-ersättniug borde intill R.
St:rs nu varande Sammankomst utgöras med 1 sk. 4 r:st., för hvai je Lispund Hö och Halm, enligt den för Ränte-Spannemålen bestämda grund; så har K. M:t, i afseende på frågan, huruvida och till hvad belopp samma forsselersättning må för framtiden utgå, under den 19 November sist— lidit år till Utskottet öfverlemnat de derom till K.
M:t ingifne Handlingar.
Af desse har väl inhemtats, alt Räntegifvarne, oaktadt den verkliga förmon som dem genom Befrielsen från Räntans utgörande in natura tillskyndas, likväl dels helt och hållet undandragit sig all forssej-ersättning, dels till obetydligt och mycket olika belopp i allmänhet erbjudit en sådan och att blott en ringa del velat åtaga sig en eller flere skillingars afgift per Lispund , äfvensom att K. M:ts Befthde härom yttrat sig olika och föreslagit från 2 sk. 8 r:st., 1 sk. 4 rist. samt 1 sk. till endast 8 r.
B:co Lispundet.
Dock sorn K. Kammai Collegium och K.
StatsContoiret gemensamt tillstyrkt antagandet af den utaf K. M:ts Befthde i Westmanlands
Län föreslagne beräkningsgrund, alt nemligen, med anledning af K.
Förordningen den 22 Julii i8o3, sorn fastställer i Forssel-lön för den indeldta Afrads- och KronoTionde Spannemålen 16 sk:r per Tunna , hälften Råg och hälften Korn, hvilken vanligen skall väga 12 Lispld , ifrågavarande ersättning må blifva 1 sk. 4 r. per Lisp.
RänteStråPersedlar för samtelige Räntegifvarne, hvilka sådaue hittills för K, HofStallets läkning in natu - 56 Stats-Ut skottets ra utgjort; altså har Utskottet funnit sig höra föreslå: det R.
St:r inäga bifalla, att äfven för framtiden forssel-lön för de till K.