Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utan afsrde på den ifrågav:de broschyren, hvilken jag för min del icke anser utgöra tillräckligt skäl för upskof i frågan, enär man icke kan veta hvad densamma innehåller, tror jag dock att detta vigtiga ärende fordrar den noggrannaste pröfning och att derföre det vore önskligt, om tiden för denna pröfning utsträcktes något längre än till nästa plenum. E. o. Ad. vet att på bordet hvila f. n. ganska vidlyftiga Belänk:n, bland andra förslaget till kommunallag, som också fordrar ganska lång tid att instudera, och den närmast förflutna tiden har verkligen, i synnerhet för de ledamöter, som arbeta i Utsk:n, varit så uptagen af behandlingen utaf riksdagsärender), att man icke haft tid egna särskild upmärksamhet åt sådana mål, som icke varit närmast förhanden.
Många nied mig tror jag således icke haft tid tänka på denna fråga, sedan den på detta rum förekom; den innehåller, som vi veta, flera ganska vigtiga principfrågor, som ännu icke blifvit afgjorde, och jag skulle derföre vara ganska nöjd, om något längre rådrum lemnades för detsammas granskande.
Sparre yttrade farhåga tror jag icke är grundad, ty kommunalbetänk:t, som är af vidlyftig beskaffenhet och nu först kommer under pröfning, grundar sig på en K.
Propos. och det är således anledning förvänta att K.
M. icke afslutar riksdagen, förrän detta vigtiga ärende är till slut af E.
St:r afgjordt, och inom den tiden tror jag att alla andra mål af vigt hinna att af E.
St:r behandlas.
Jag förenar mig således i Hr Dalmans yrkande.
För min del tycker jag att den begäran, som bär blifvit framställd af Hr Dalman, är sfi billig, att den icke borde blifva afsl8gen.
Det är helt annat med de Hrr ledamöter i Utsk:t, som haft tillfälle att egna sin upmärksamhet hufvudsakligen åt detta ärende, men de som först den 8 Sept. fått del af Betänk:t, hafva icke baft tid att på några få dagar derom taga fullständig kännedom.
Jag förenar mig i anhållan om anstånd med föredragningen.
De som icke önska lagens framgång, vilja gerna hafva så långt anstånd som möjligt, emedan målet då möjligen icke medhinnes.
De åter som önska motsatsen och att, sedan B.
St:r och deras Utsk. åt ärendet egnat så mycket arbete som möjligt, man deraf får se resultatet, de anse att detsamma bör gå sin gilla gång med afs:de på riksdagens nära slut.
Detta till svar på den siste talarens yttrande.
Hvad angår Hr Hjärnes anmärkning örn kommunallagen, så får jag uplysa, att K.
M. endast i en skrifvelse meddelat E.
St:r förslaget, men alldeles icke väckt någon K.
Propos. i ämnet, och det torde val också vara temligen osäkert, om kommunallagen, just med afs:de på riksdagens slut, nu blir afgjord.
Den 12 September e. m, 155 skulle åtminstone önska att så icke blefve förhållandet, och ingen lärer kunna bestrida att densamma, äfven sedan R. 8t:r fattat beslut, kan erfordra en rund tid för återstående åtgärder, innan det kan blifva något resultat.
Jag vill blott erinra att sedan Betänkit blifvit genomgånget, skall
Stms beslut meddelas Utskit.
Utskit skall upsätta en sammanjemkning af Stms kanske sinsemellan skiljaktiga beslut, och sedermera upsätta voter.-proposir; dessa skola godkännas i Stin; derpå voteras i förstärkt LagUtsk.
Sedan så lunda beslut blifvit fa 11 ad t, skall den särdeles vidlyftiga lagen öfverlemnas till Exped.Utskit och derefter expedieras. E. o.
Ad. torde finna att till allt detta erfordras en ganska lång tid och icke kan gå i sådant fläng sorn StatsUtskits Betäukm, då det är fråga blott om pengar.
Om jag rätt fattade Gr.
Sparres sista anförande, skulle de, som önska en förändrad föredragning af detta ärende, endast hafva för afsigt att förqväfva hela lagförslaget.
Jag tror att denna hans upfattning icke är riktig.
Eör min del vill jag alldeles icke söka på något sätt förqväfva förslaget, men jag önskar att kunna stadga mitt omdöme så mycket som möjligt, och derföre instämmer jag med de Hrr, som önska att målet måtte upföras främst på föredragningslistan nästkommande Onsdag.
En talare har yttrat den förhoppning att riksdagen åtminstone måtte taga slut i Oktober; det är således en månad dit.
Någon betänklighet kan väl då icke upstå att ajournera detta lagförslag 3 dagar; ty LagUtsk:t är säkerligen icke så öfverhopadt med arbete att det ju icke har tillräcklig tid, om riksdagen icke förrän i slutet af nästa månad afslutas, att icke desto mindre slutligen handlägga äfven detta ärende.
För öfrigt tror jag för min del det vara af oändligt större vigt att kommunalfrågan vid denna riksdag blir fullständigt behandlad, än att ett förslag till ny konkurslag inkommer till K. M:t, då jag svårligen kan tro, att förslaget, sådant det nu blifvit hoplappadt, kommer att af K. M. bifallas.
Ehuru således äfven jag anser en förbättrad konkurslagstiftning af synnerligt behof, tror jag dock icke att särdeles mycket förloras derigenom, om än det af LagUtsk:t nu npgjerda förslaget icke hinner att vid innevarande riksdag af R.
St:r afgöras och till Regeringen framlemnas, emedan utan tvifvel för allt fall eu K.
Propos. i ämnet måste vara att vid nästa riksdag förvänta.
Det kan icke annat än väcka förundran att motionären, Hr Dalman, som tillstyrkt antagande af den nya koni kurslagen, nu upträder och säger att det icke är af synnerlig vigt om detta förslag antages.
Det må ursäktas mig, att jag förvånas deröfver, att en sådan förändring i tänkesätt kunnat försiggå från November månad tills nu.
Förmodligen har den värde talaren kommit till en bättre öfvertygelse och jag respekterar då alltid denna, men skulle orsaken till den mindre benägenheten eller 156
Den 12 September e. m. åsigten om lagens mindre nödvändighet, vara den, att han icke lick sin vilja fram bär på riddarhuset, så måste jag beklaga denna omständighet, ty om vi också i en eller annan punkt skulle vara af olika mening, kunna vi dock icke förneka behofvet af en ny konkurslag, och jag måste förutsätta att motionären haft denna åsigt, då han framlade sitt förslag.
Jag hyser icke den öfvertygelse, att ett förslag, godkäudt af R.
St., ej skall leda till någon åtgärd; det förekommer deremot ganska sannolikt att en af R.
St. tillkänhagifven åsigt i detta afsrde icke kommer att sakna påföljd, och, beträffande tiden, har jag redan yttrat, att, med hänsigt till förslagets omfattning, en månad måhända erfordras för ärendets afslutande.
Jag beklagar, att Gr.
Sparre har så kort minne, men ännu mera, att han äfven tror mig hafva ett-lika dåligt.
Eljest får jag erinra Gr:n, att då jag motionerade antagandet af ny konkurslag, jag framstälde flera i grundsats särdeles maktpåliggande anmärkningar vid det af Hr Gr.
Sparre och öfriga komiterade afgifna lagförslag, hvilka anmärkningar sedermera, då LagUtsk:ts Betänk, första gången här förevar, af mig fullföljdes.
Naturligtvis var det endast under förutsättning, att dessa anmärkningar skulle vinna afs:de hos Utsk:t, som jag önskade den nya lagens antagande.
Då emellertid jag funnit, att Utsk:t alldeles icke fästat något afs:de vid mina anmärkningar, så lärer det väl icke å min sida bevisa någon inkonseqvens, att jag icke önskar att en lag skall blifva antagen, som efter mitt omdöme innefattar så många oriktigheter och felaktigheter både i principer och redaktion, som det förev:de förslaget.
Det må gerna vara Gr.
Sparre förbehållet att möta mig med sarkasmer; men jag tror icke att någon rättvist kan tillvita mig inkonseqvens, om han fäster afs:de på hvad min motion innehåller och jemför detta med LagUtsk:ts Betänk.
Jag kan således icke taga åt mig Gr.
Sparres förebråelser, de må vara framstälda på allvar eller skämt, och således ej heller dölja den önskan, att R. o. Ad. samt de andra Stånden, innan de i denna fråga definitivt besluta, måtte få tillfälle att taga kännedom om de grundade anmärkningar, som mot LagUtsk:ts förslag blifvit framstälda uti en af en bland våra mest erfarne och skarpsinnige rättslärde i dessa dagar utgifven brochyr, om hvilken jag måste erkänna, att jag på förhand tagit kännedom.
Möjligtvis torde det då blifva svårt för Gr.
Sparre att blott med skämtets vapen möta denne motståndare.
Då Hr Dalman påpekat de mångå oriktigheter, som lagförslaget innefattar, så får jag uplysa att denna sak redan är af R. o. Ad. afgjord, och att det följaktligen icke är riktigt grauulaga, att på detta sätt mot R. o. Ad. upträda.
Jag har begärt ordet för att tillkännage att den har förberedande diskussionen i frågan gjort mig nyfiken på brochyren.
Jag har icke reda på hvad den Dan 12 September e. m. 157 innehåller, men Gr.
Sparres angelägenhet, att elen icke skall framkomma innan målets pröfning, gör, att jag instämmer med Hr Dalman i anhållan, att föredragningen måtte upskjutas till nästa Onsdag.
Exc. Hr Gr. o. Landtm., att beträffande tiden för afgörandet af det ifrågavide, för andra gången bordlagde Utlåtit, hade föreslagits af Hr Dalman, att detsamma skulle sättas främst på föredragningslistan för det plenum, som kommer att hållas nästa Onsdag den 19 dennes, hvilket förslag blifvit bestridt af Gr.
Sparre, under yrkande att
Utlåtit matte få behålla dess nuvrde rum på malslistan; och ausåge H.
Exc. sig böra hemställa, att derest Hr Dalmans förslag vunne R. o. Adins bifall, detta beslut icke måtte anses utgöra ett hinder derför, att från Utskin möjligen inkommande smärre Memir, innehållande förslag till voter.proposir eller annat, hvars snara afgörande inverkade på tiden för riksdagens afslutande, blefve framför LagUtskits oftanämnde Utlåt, uptagne å ofvansagde dags föredragningslista.
Härefter blef, uppå framsläld propos., Hr Dalmans förslag bifallet med nyssberörde förbehåll.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, LagUtskits den 8 dennes bordlagde Utlåt.
N:o 49, i ani. af gjorda anmärkningar samt skiljaktiga beslut inom RiksStånden vid förehafvande af Utskits Betänk.
Nio 28, öfver väckta motioner om dels uphäfvande, dels och inskränkning af rättigheten att börda jord å landet.
Efter föredragning af LagUtskits den 8 dennes bordlagde Utlåt.
Nio 5 0, i ani. af gjorda anmärkningar samt skiljaktiga beslut inom RiksStånden vid förehafvande af Utskits Betänk.
Nio 34, i fråga om antagande af ny lag om tioårig prsescription och om årsstämuing, begärdes detta Utlåt, af flere ledamöter ånyo på bordet, hvarjemte anmälte sig och yttrade Hr Dalmani Jag hemställer om icke denna fråga har så nära sammanhang med frågan om konkurslagen, att föredragningen deraf bör upskjutas.
Jag förmodar~att det är Hr Dalmans mening att detta Betänk, skall sättas näst efter Betänkit om konkurslagen, hvarom jag äfven anhåller.
Uppå i ani. häraf gjord propos., beslöt R. o. Ad., att ifrå ga v:de Utlåt, skulle upföras å föredragniugslistan för den 19 dennes näst efter LagUtskits Utlåt.
Nio 48. 158 Den 12 September e. m.
Föredrogos, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Allm. Besv.- o.
Ekon.Utsk:ts den 8 dennes bordlagde Betätikm: N-.o 161, i ani. af K.
Skrifvelse med det af ko miterade afgifna underd. betänk, och förslag angide kommunal styrelser : N:o 162, i ani. af väckt motion om nedsättning af medicinaltaxan, samt om afskaffande af apotheksprivilegierne; Nio 165, i ani. af väckt motion om åläggande för de embetsverk, hvilkas förvaltning och räkenskaper granskas af B.
Stirs Revisorer, att till dessa lemna upgifter på de förvaltningsfrågor, ronde hvilka skiljaktiga meningar inom verkets styrelse förekommit ; Nio 169, i ani. af vackt motion i fråga om undersökning af de angide jord och skogar inom Norrbottens län utfärdade privilegier, frihetsbref m, m.; samt Nio 171, i ani. af väckt motion om ytterligare bestämmelser i afside å båtsmannens inom Blekinge län tjenstgöringsskyldighet.
Samma Utskits Betänkt : N:o 163, i ani. af väckt motion om skyldighet för egare af utjordar eller andra lägenheter, utan åsatt hemmantal, att deltaga i allmänna onera; Nio 164, i ani. af väckt motion om utarbetande af en allmän Sundhetslära, för att på allmän bekostnad tryckas och utdelas; Nio 166, i ani. af väckt motion om förändrade stadganden ronde det afdrag, som, då embets- eller tjensteman erhåller tjenstledighet, bör å lönen ske; N:o 167, i ani. af väckt motion röride befordringsväsendet för civile tjenstemän; Nio 168, i ani. af väckt motion om uphörande af alla sportler till statens tjenstemän; samt Nio 17 0, i ani. af väckt motion om förändradt sätt för utfärdande af sådana författningar, hvarigenom en förut gällande lagstiftning i en eller flera delar förändras; blefvo af R. o. Ad. bifallne; Och lades till handlingarne samma Utskis Utlåt.
Nio 172, i ani. af RiksStåndens skiljaktiga beslut öfver Betänkit Nio 131.
Anmäldes och bordlädes Sainmans.
Stats-, Lag- samt Allm. Besv.- o.
Ekon.Utskits Mern.
Nio 29, med förslag till voter.proposir till sammaujemkaude af de inom RiksStånden fattade skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskits Utlåt.
Nio 21, i ani. af framställda anmärknir emot Utskits under Nio 7 afgifna Betänk, öfver ej mindre K. Mits Nåd.
Propos. om förnyad författning ronde utskrifningssättet och inrättningen af allmänna beväringsmanskapet, än ock enskilda motioner i samma ämne; samt Betänk.
N;o 30, i ani. af väckt motion om förändrade föreskrifter röride vilkoren för erhållande af understöd utaf allmänna medel till utflyttning i följd af laga skifte.
Den IS September f. m. 159 Frih.
Då det för riksdagens snara afslutande är af vigt, att några af de å bordet hvilande Betänk:n skyndsamt afgöras, täger jag mig friheten föreslå, att främst å föredragningslistan för nästa plenum måtte upföras Bevilln.Utsk:s Mern.
N:o 39, Sammans.
Stats-, Lag- o. Ekon.Utsk:ts Mern.
N:o 29, samt StatsUlsk:ts Mem:r N:ris 174, 175 och 176.
Uppå härefter framstäld propos., beslöt B, o. Ad., att Bevilln. XJtsk:t.s Mern.
Besv,- o. Ekon.Utsk:ts Mern.
N;o 29, samt StatsUtsk:ts Mem:r N:ris 174, 175 och 176 skulle uti nämnde ordning upföras främst å föredragningslistan för nästa plenum. B. o. Ad. åtskiljdes kl. l/2 10 e. m.
In fidem, . O. Brakel.
Lördagen den 15 September 1860 Plenum kl. 10 f. m.
Justerades ett prot.utdrag för den 8 och 12 dennes samt 7 prot.utdrag för sistnämnde dag.
Med erinran derom, att Gr.
Mörner, Carl Göran Detlof, hvilken varit Suppleant till Ordförande i Riddarh,Direktm, sedermera blifvit utsedd till Ordf:de i samma Direktion efter Gr, Lewenhaupt, Erik, som nämnde befattning sig afsagt, samt att således val af Suppleant i Gr.
Mörners ställe borde förrättas; hemställde II.
Exc, Gr. o. Landtm., att sådant val finge försiggå i början af det plenum, som komme att hållas nästa Lördag den 22 dennes, hvilket bifölls.
Anmäldes och bordlädes nedannämnde från Utskin inkomne Mern., Utlåt:n och Betänkm, nemi. från 160 Den 15 September f. m.
Konstitutionsutskottet:
N:o 60, i ani. af BiksSt:ns beslut rör:de Konst.Utsk:ts 1 Mern.
N:o 52 framställda förslag till ändring i 16:de och 22:dra §§me Riksd.Ordnm; N:o 61, i ani. af RiksStms beslut rör:de det uti Konst.* Utsk:ts Mern.
N:o 53 framställda förslag till ändringar i Reg.- Formen och Riksd.Ordnm om riksdags hållande hvarje år; N:o 62, i ani. af RiksStms beslut ronde Konst.Utsk:ts i Mern.
N:o 57 framställda förslag till ändring i 14;de §:n 5:te mom.
Riksd.Ordn:n ; N:o 63, i ani. af RiksStms beslut ronde Konst.Utsk:ts uti Mern.
N:o 58 afgifna förslag till ändring i 14:de §:n 4:de och 5:te morn.
Riksd.Ordnm; N:o 64, med förslag till ändring i 23:dje g:n l:sta morn.
Riksd.Ordnm j StatsUtskottet: N:o 178, i ani. af RiksStms skiljaktiga beslut uti åtskilliga till regleringen af utgifterna under Riksstateus Åttonde Hufvudtitel hörande frågor; N;o 179, i ani. af återremiss å Utlåtit N:o 29, ang:de hegardt anslag för reparation af S;t Maria kyrka i Sigtuna; N:o 181, i ani. af väckt motion ang:de förändrade föreskrifter i fråga om kronogodsens framtida förvaltning och bortarrenderande; N:o 182, med voter.-propos. i ani. af RiksStms skiljaktiga beslut i fråga om förändrade grunder för mjöl- och sågqvarnars beskattning; Sammans. Bev.-, Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon.Utskit: Nio 16, i ani. af RiksStms skiljaktiga beslnt i afs-.de å Betänka N:o 15, ang:de tobaksskatt; N:o 17, i ani. af dels gjorda anmärkningar mot vissa delar, dels ock RiksStms skiljaktiga beslut i afside å andra delar af Betänkt N:o 11, innefattande Utskits yttranden öfver väckta motioner om förändringar i K.
Förordn. den 27 Nov. 1857, ang:de vilkoret) för försäljning af bränvin och andra brända eller distillerade spirituosa drycker; Lagutskottet:
N:o 51, i ani. af gjorda anmärkmr vid Utskits Betänk.
N:o 35, röride väckta förslag dels om förändrad lagstiftning angide förlag, dels ock om rätt till underpant i lös egendom i allmänhet.
Uplästes och godkändes Exp.Utskits nedannämnde förslag till R.
Stirs underd. skrifvelser till K. Mit, nemi.:
N:o 127, angide stämpelpappersafgiften samt afgiften för stämpling af tidningar, andra periodiska skrifter, och tryckta afhandlingar; Nio Den 15 September f. m. 161 N:o 128, i ani. af K.
M:t8 Nåd.
Propos. om anslag för åvägabringande af ifrågasatt förstärkning af Högsta Domstolen; N:o 129, ang:de beviljadt anslag till Magister M. Wiberg, såsom honorarium för en af honom upfunnen räknemachiu m. m.; N;o 130, ang:de skiljande från VesterNorrlands läns arkif af de allmänna handlingar, som röra Jemtlands län; N:o 131, ang:de ifrågaställd ersättning af allmänna medel till Häradsskrifvaren C. E. Ruckman för den förlust han lidit genom för hög upskattning af hans innehafvande boställe; N:o 13 2, ang:de regleringen af utgifterna under Riksstatens Andra Hufvudtitel; N:o 133, ang:de regleringen af ^utgifterna under Riksstatens Tredje Hufvudtitel; samt N:o 134, om utvidgande af de rättigheter, som äro Mosaiske trosbekännare här i riket tillerkände.
Hrr Elektorers lista vid val af en Suppleant i Konst.- Utsk:t, efter N:o 460, Hr von Krusenstjerna, Mauritz Adolf; och befanns dertill hafva blifvit utsedd : N:o 137, Iir Eketrä, Johan Gabriel.
Hrr Elektorers lista vid val af två ledamöter i Bevilln. Utsk:t efter N:o 77, Erih. Rehbinder, Fredrik Wilhelm, och N:o 2036, Hr von Stapelmohr, fullm.
Hr Flach, Johan Fredrik Filip, samt en Suppleant i samma Utsk., efter N:o 327, Frih. af Wetterstedt, fullm.
Hr af Wetterstedt, Carl August Alfred; och befunnos hafva blifvit utsedde till Ledamöter; N:o 87, Hr Stråle, Wilhelm; „ 1210, Hr Reutersvärd, Patrik Oscar; samt till Suppleant:
N:o 279, Hr Giös, fullm.
Gr. von Rosen, Axel August Gustaf. Öpnades Hrr Elektorers lista vid val af två ledamöter i Allm. Besv.- och Ekon.Utskit, efter N:o 99, Gr. Wrangel, fullm.
Hr Nordenfelt, Enar, och N:o 1955, Hr von Oelreich, Sten Alarik; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: N:o 120, Gr.
Liljencrants, Gustaf Fredrik; „ 9, Hr Ulfsparre, Sigge Bogislaus.
Föredrogs och företogs punktvis till afgörande Bevi!ln.Utsk:ts den 12 dennes bordlagde Mern.
N:o 39, med förslag till voter.- propos;r i ani. af RiksSt:ns olika beslut i afs:de å förändrade föreskrifter om allm. bevillningens utgörande, samt ang;de mantalsoch skattskrifningarnes förrättande. H. X. 11 162 Den 15 September f. m. l:o Förslaget till Bevilln.Stadga.
Utsk:ts yttrande rörtde ingressen till stadgan.
Lades till handlingarne. § 2.
Utsk:ts förslag till voter.-propos. N:o 1.
För min del tror jag att Bevilln Utsk:t i detta afs:de icke iakttagit grundlagens bestämda föreskrift, då det framställt en voter.-propos. sådan som den ifrågav:de.
Det har nemi. gjort det omöjligt för R.
St:r att fatta sitt beslut till en del i öfverensstämmelse med BorgareSt:ts och till en del med R. o.
Ad:ns samt Preste- och BondeStms mening.
Dessa sednare 3:ne
Stånd hafva beslutat att bevillning för fast egendom skall utgå för jordbruksfastighet med tre öre för hvarje fulla Etthundra rdr af upskattningsvardet och för all annan fastighet med fern öre för hvarje falla Etthundra rdr af samma värde.
BorgareSt:t deremot har bestämt bevillningen till fyra öre för all slags fastighet för hvarje fulla Etthundra rdr af upskattningsvardet.
Hade Utsk:t skiljt frågorna åt, så hade varit lätt att afgöra, om bevillningen skulle blifva i enlighet med Utskrts förslag eller såsom BorgareSt:t föreslagit.
Derigenom hade vid blifvande votering möjligen bevillningen af jordbruksfastighet kunnat bestämmas till 4 öre och af annan fastighet till 5 öre; men, såsom det nu är, kan ett sådant beslut omöjligen tillvägabringas.
Man hade nemi. bort skilja vo ter. -propos:na så, att de komme att lyda:
Deri som vill att bevillning för jordbruksfastighet skall utgå med 3 öre för hvarje fulla Etthundra rdr af upskattningsvardet, röstar ja; den det ej vill, röstar nej; vinner nej, kommer särskild votering att anställas, huruvida bevillningen af jordbruksfastighet skall utgå med 4 öre för hvarje fulla Etthundra rdr.
Den andra voter.propos:n blefve då: »Den sora vill att bevillningen af fast egendom skall utgå 1:0 för jordbruksfastighet med 4 öre för hvarje fulla Etthundra rdr af upskattningsvärdet, och 2:o för all annan fastighet med 5 öre för hvarje fulla Etthundra rdr af samma värde, röstar ja; den det ej vill, röstar nej; vinner nej, kommer, enl.
BorgareSt:ts beslut, bevillningen för ali fastighet att utgå med 4 öre för hvarje fulla Etthundra rdr af upskattningsvardet.»
Då komme man derhän att bevillningen blefve satt till 4 öre för hvarje fulla Etthundra af jordbruksfastighetsupskattningsvärdet, och 5 öre för hvarje fulla Ettbnndra af upskattningsvardet på all annan fastighet, — ett resultat, hvartill det är omöjligt att komma derföre att Utsk:t sammanslagit dessa begge propos:r till en enda.
Jag får derföre anhålla att ifrågav:de voter.-propos. måtte till Bevilln.Utsk:t återremitteras, för att så fördelas att man må kunna genom votering i förstärkt Utsk. komma derhän att all jordbruksfastighet må kunna beskattas till 4 öre för hvarje fulla Etthundra rdr, hvilket, såsom proposm nu är upställd, är alldeles omöjligt.
Den 15 September f. m. 16» Gr. Sparre, Erik:
Jag vill visserligen icke bestrida att det hade kunnat vara lämpligt, om den åsigten, den siste värde talaren yrkat, kunnat blifva gällande.
Men en fråga är hvad som i detta afs:de är lämpligt och en annan hvad som är förmånligt riktigt och öfverensstämmande med häfdvunnen praxis.
Enl. 73:dje §;n Riksd.Ordnm skall nemi. votering ega rum mellan de särskilda Stins olika beslut, dessa beslut fattade såsom ett helt för sig.
Något sönderdelande har i detta ifrågavide hänseende derföre icke ansetts lämpligt vid voter.-proposmas upställande, och då dessutom icke kati bestridas att R. o.
Adins samt Preste- och BondeStins beslut är ja-propos., och BorgareStits nej-propos., är denna propos. upställd i sträng öfverensstämmelse med 73;dje gin Riksd.Ordmn och hittills gällande praxis.
Jag vågar således icke annat än tillstyrka bibehållande af denna praxis och i följd deraf bifall till den af Bevillu.Utskit upställda voter.-propos.
Hr Fåhraeus, Johan Fredrik:
Den punkt, som här föreslås till afgörande genom förstärkt Bevilln.Utsk., lyder i Bevilln,- Utskits ursprungliga förslag sålunda: »Denna bevillning utgår l:o för »jordbruksfastighet» med 3 öre för hvarje fulla Etthundra rdr af upskattningsvärdet; och 2:o för »all annan fastighet» med 5 öre för hvarje fulla Etthundra rdr af samma värde.» R. o. Ad. behagade finna, att detta utgör en sammanhängande föreskrift, som svårligen låter vid omröstning sönderdela sig.
Det bör antagas, att de resp. RiksStm, vid frågans bedömande, haft i sigte äfven den rätta »proportionen» mellan bevillningsafgifterna för jordbruks- och annan fastighet.
Skulle nu, enl. den förste värde talarens yrkande, saken komma att afgöras genom dubbla voteringar, kunde ett resultat upkomma, som i detta hänseende icke vore öfverensstämmande med någotdera RiksStånds beslut.
Sådant anser jag icke förenligt med grundlagliga former; hvarföre jag, lika med Gr.
Sparre, hemställer att voter.-proposin måtte godkäuuas, sådan den af Bevillu.Utskit föreslagits.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder yrkats dels bifall till och dels återremiss af Utsk:ts ifrågavide förslag till voter.-propos., framställdes propos. på godkännande deraf och besvarades med ja, Utsk:ts hemställan ronde stadgandet om frälseränta.
Bifölls. S 3.
Voter.-proposine N:ris 2 och 3 godkändes. § 7- Voter.-propos:n N:o 4 godkändes. § 8.
Voter.-proposine N:ris 5 och 6 godkändes. 164 Den 15 September f. m. S 16.
Voter.-propos:n N:o 7 godkändes.
Utsk:ts förslag till voter.-propos. N:o 8.
Godkändes. §§ 27 och 35.
Utsk:ts yttranden lades till handlingarne. § 5 2.
Voter.-propos:n N:o 9 godkändes. S 65. * Utsk:ts första anmälan.
I Lades till handlingarne.
Utsk:ts till R. 9.
Ad. ställda inbjudning och förslag till voter. -propos. N:o 10.