Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
På dessa skäl, och således på helt andra grunder än Hr von Hartmansdorff åberopat, samt elmiu jag ville lemna mitt fullkomliga bifall till förslaget om riksdags hållande hvart tredje år, får jag anhålla om propos. till bifall å Utskts betänkande.
Hr Frih. o, Land i m. yttrade, att, i anledn. af ord - Den aa A ugn» ti e. ra. 3a5 ställningen i Utskrs slutmening , propos. lill bifall å dess mein. icke kunde framställas, utan trodde Hr Landtm., att propos:n i stället borde innehålla afslag å K.
M;s nåd. propos. ; hemställande alltså, om R. o. Ad. behagade afslå K.
M:s ifrågavar. nåd. proposition.
Piopades ja och nej.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde derefter, om R. o. Ad. ansåg den nåd. propostn böra hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag.
Ilr Landtm, förnyade derefter sin propos. till afslag å K. M:s ifrågavar. nåd. proposition.
Landtm, i anledn. häraf förklarade det han trott sig finna att ja öfverrösta! nej, begärde Hr Lagerheim, Lars Magnus, votering.
Den som afslår K. M:s nåd. propos., angtde lagtima riksdagars återkomst hvart 3:dje år, samt om föremålen för urtima riksdagar, voterar ia; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, kommer K.
M:s ofvannämnda nåd. propos. att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag.
INej — 23.
Lades på bordet nedannämnda från Utsktn inkomna ullåtui, mem:r och belänk:n, nemi. från Stats Utskottet: N:o 276, i anledn. af vackt motion om ändring uti fördelningen af den till Lunds academi utgående kronotionde uti vissa härader af Christianstads län; N:o 277, i anledn. af erhållen återremiss å SlatsUtsk:s utlåt.
N:o i58; N:o 278, i anledn. af erhållen återremiss å StatsUlsk:s utlåt.
N:o 184; N:o 279, i anledn. af väckta motioner, rörtde dispositionen af ett efter enkan A. B. Wetterström Kronan tillfallet dana-arf; JM:o 280, i anledn. af Hr Professor Geyers motion om 3a6
Dea ai Augusti e. m. uppförande å allm. indrägt).staten af pension åt f. d. Statssecrettn m. m. Danckwardt; Nto 281, i anledn. af Fredr, von Zweigbergks från Skaraborgs län motion om contant ersättning till rotehållarne inom Kållands härad, för vägrad utsyning å kronoparken .Rådaås; Nto 282, i anledn. af tvänne särskilda utaf Hr Petre' väckta motioner, angtde pensionering af Statsråds-ledainöter under vissa förutsatta fall; Nto 283, i anledn. af Hr Hjertås motion, angtde ersättning för proviantering och fouragering åt tågande trupper ; N:o 284, i anledn. af Hr von Harlmansdorffs, A, motion, att, i händelse nu gällande skjutslega blifver förhöjd, vissa embels- och tjenstemän måtte erhålla löne—ti Hök— "ing; _ Nio 280 , i anledn. af erhållna återremisser å utlat.
Nto 109; Nto 286, i anledn. af återremiss å utlåt.
N:o l4°?
Nto 287, i anledn. af Hr Professoren Geyers motion om ett särskildt vicarie-arfvode för adjuncten i historien vid Upsala universitet, så länge han för motionären ombesörjer examina och tentamina; Stats- samt Allm.
Besvärs- och Ekon.Utskott e n:
Nto 9, om bildande af undervisnings-anstalter för skeppsbyggeri, samt anslag dertill; Nto to, i anledn. af väckta motioner om inrättandet af navigalions-skolor, m. m ; Nto 1 i, i anledn. af väckt motion om inrättandet af real-skolor ; Nto 12, i anledn. af väckta frågor om anslag till ullsorterings-conlors inrättande i städerna Götheborg och Malmö; Nto i3, i anledn. af väckta motioner om vidtagande af åtskilliga förändringar, till ändring uti båtsmans-rotcringens utgörande å landet; Nto 14, i anledn af ej mindre K.
Mts nåd. skrifvelse angtde ön St.
Barthelemy, än äfven väckta frågor, dels att R.
St. måtte tillkännagifva, att de anse sig ej berättigade taga ringaste befattning med förvaltningen af ön, dels att densamma måtte såsom en undersåtlig skänk öfverlemnas till K. M., samt slutligen att den måtte ställas under samma förvaltning och styrelse, som Sveriges öfriga provinser; Nto i5, i anledn. af väckt fråga om mautals-penningarnes användande för fattigvårdens behof, m. m.; Nto 16, i anledn. af väckt fråga om sänkning af den s. k.
Brunnsviken; Nto 17, i anledn. af väckt motion om åtskilliga till Den 22 Augusti e. m. dessa Utsk. remitterade frågors behandling i ett gemensamt betänk., m. m.; N;o 18, i anledn. af väckt fråga om förändradt beräk ningssätt för rotelljelpens utgörande inom Kronobergs län ; N:o 19, i anledn. af vackt motion om lindring förhem mansägarue å Hammarön uti deras roteringsskyIdighet , m. 111.
N:o 20, i anledn. af väckta frågor om förnyad granskning af grunderna för båtsmanshållets fördelning
Rikets städer emellan; N:o 21, i anledn. af väckta motioner om indragning af biskops- och domprost-embetena; Bevillnings- samt Allm.
N:o 4» i anledn. af Hr Tornerhjelms, Rudolph Victor, motion, ang:de tiden för den blifvande nya författningens, rör:de brännvinsbränningen, tillämpning; Lagutskottet: N:o 104, i anledn. af väckta motioner om upphäfvande eller ändring af K. förordntn den 24 Aug. 1B13, emot fylleri och dryckenskap; N:o io5, i anledn. af väckt motion om ändring i sältet för testamentens kungörande; N:o 106, i anledn. af väckt fråga om upphörande af frälsemäns rättighet alt i vissa mål dömmas af hofrätt såsom första domstol; N:o 107, i anledn. af väckt motion om ändring af i4 cap. 7 §:n Rälteg.-b:n; K:o 108, öfver väckt motion ang:de offentlighet vid under-domstolar och polis-kamrar; N:o tog, i anledn. af väckt motion, ang:de föreskrifters meddelande derom, att den som är dömd till böter, motsvarande högsta kroppsplikt, genast bör i häkte inmanas eller för böterna ställa borgen; N:o 110, i anledn. af gjorda anmärkn:r vid Ulsk:s betänk.
N:o 56, öfver väckta motioner om upphäfvande af kämnersrätter, lagmansrätter och riddaresyne-rätter samt ändring eller upphäfvande af åtskilliga lagens rum, rör:de rättegångs-ordriingen; K:o 111, i anledn. af väckt motion om tillägg till 7 §:n i 5g cap. Missg.-b:n; Lag- samt Allm.
Besvärs- och Ekon.Utskotten: N:o 1, i anledn. af väckta förslag till ändringar, tillägg och förklaringar af de om skiftesverket i Riket gällande författningar; JV:o 2, i anledn. af väckta frågor om ändring och för - 3a8 Den 23 Au gust i e. m. klaring i vissa delar af K. förord»:» d. i Aug. i8o5, samt andra författn:r, rö'r;de skogarna i Riket; N:o 3, i anledn. af K.
M:s nåd. skrifvelse, i fråga om ändring af K. förordn:» den ig
Dec. 1827, ang:de grunderna och villkoren för hemmansklyfning samt afsöndring af jord eller andra lägenheter från hemman; N:o 5, angrde lagstiftningen om fattigvården i Riket; Allm, Besvärs- och Ekon.Utskottet: N:o g4, ‘ anledn. af väckt motion rörtde skyldighet för Rikets stapelstäder att hålla upplag af salt; N:o g5, ang:de bestämmande af sältet för kolmätning inom bergslagen; N:o g6, i anledn. af väckta motioner om inskränkning i den s. k. landtmanna-seglalionen; N:o gy, i anledn. af Utsk:s betänk.
N:o 22, öfver motion om inrättande af kurhus i staden Carlshamn ; N:o g8, i anledn. af väckt motion om transito- och ne derlags-rätt för Slitö hamn. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 1 t om aftonen.
Silfverstolpe, Onsdagen den 26 Augusti 1840.
Justerades i prot.utdr. för den 22 dennes f. m., och 7 prot.utdr. för samma dag e. m.
I anledn. af justeringen utaf det prot.utdr., som angick R. o. Ad:s beslut öfver Allm.
Besvärs- och Ekon.Utsk:s betänk. ]>f:o 80, anmälte sig
Magnus, och yttrade:
Icke närvar, vid det beslut, som i sisth plenum fattades i anledn. af Allm.
N:o 80, får jag, i anledn. deraf och på grund af 56 §:n Riksd.- Ordn., väcka följande motion, som jag anhåller måtte blifva till de förenade Stats- och Ekon.Utsk:n remitterad.
Hr Stjernsvärd uppläste derefter följande:
Uti de flesta länder är den princip antagen vid arméernas - Den 26 Aujuili f. m. nes beklädnad, att byxorna förfärdigas af olika färg nied lif-plaggen.
Orsakerna härtill äro: 1:0
Den mindre kostnad, sorn åstadkommes deiigenom, all, då särskildt byxkläde finnes, det af fabi ikanten kan göras smalare än vanlig klädesbredd, d. v. s. 8 qvaitcr bredt, och att, detta oaktadt, det ej ätgår större längd för ett par byxor under detta förhållande, än hvad sorn under vanlig klädesbredd för delta plagg måste beräknas, men deremot de remsor, som blifva öfver vid förfärdigandet af ett par byxor af kläde med vanlig bredd, ej uti nytta kunna motsvara den minskning uti kostnad, som uppkommer genom det mindre erforderliga råämnet för förfärdigandet af kläde med endast 8 qvarter» bredd. a;o Den minskning i kostnaden, sorn åstadkommes derigenom, alt en mindre dyrbar, dock lika ändamålsenlig färg användes för byx- än för lifplaggs-klädet.
Iakttagandet af hvad som i första och andra punkterna blifvit anförd t, åstadkommer vid Franska armeen, der den röda (garauce) färgen användes för byxklädet, alt en årlig besparing af 2,000,000 francs äger runi uti anslaget för armeen , som skulle gå förlorad, om den biri (indigo) fölgen, som i allmänhet användes för lifplagg, äfvenledes blefve använd för underkläder. 3:o Medför olik fä rga d t kläde till lifplagg och byxor den fördelen, alt en jacka längre och fördelaktigare kan brukas till byxor under detta, än under ett motsatt förhållande, hvilket blir af högsta betydenhet, då man betraktar, att uthålligheten hos en jacka är 3 gånger längre än bos ett par byxor.
Jag, så väl som hvarje militär, är för öfrigt i tillfälle ådagalägga med egen erfarenhet, att ofta är fället att man tvingas anlägga en ny frack eller jacka, ehuru den man äger är brukbar, endast af det skäl, att den ej mera harmonierar med nya byxor af samma färg, som man är tvungen att anlägga.
Att för öfrigt verkliga fördelar äga rum vid del ofvan anförda, bevises yttermera deraf, alt den förändring jag afser, är allmänt antagen uti Preussiska, Ryska, Danska m. fl. arme er.
På grund således af hvad anfördi blifvit, föreslår jag vördsamligen, alt R.
St. malte till K.
M. ingå med tind. anhållan, att byxor af biätt meri Dvitt meleradt kläde, såsom bäst förenande fördelarna af minsta tillverkningskostnad och längsta varaktighet, måtte enhälligt, ej allenast inom cavalleriet, utan äfven inom bela den öfriga armeen anläggas, allt i den man som nya byxor inom något regrte eller corps blifva af nöden att anskaffa.
Den direeta pecuniära fördelen blifver härigenom, efter de upplysningar jag af k läde s 1 a brikanter förskaffat mig, circa 32 sk. b:co per aln kläde, d. v. s. då så väl färgen som det mindre råämnet tages 12 H. 42 33o
Den 26 Augusti f. m. i betraktande, och hvilket utgör en total summa af circa 4o,ooo r:dr b:co för hvarje gång som nya byxor inom armeen äro af nöden att anskaffa.
Remitterades lill Stats- samt Allm.
Besvärs- oell Ekon.- TJtskotten.
Justerades p!eni-prot:n för den 8 dennes f. och e. m.
Hrr Electorers lista till val af 2:ne ledamöter i Ridd.Utsk. efter K:o 286.
Raab, Carl Gustaf, och AT:o 233.
Hr Stårck, Jac. Reinh.; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: N:o 5oi.
Hr Påhlman, Carl Gustaf; N:o 2020.
Hr Conradi, fullm.
Manderström , Carl Adolph , efter lottning med N:o t rg8.
Hr Cedercrona, Joh.
Hrr Electorers lista till val af ledamöter att under permitterade ledamöters bortovaro inträda lili nedannämnda Utsk.; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde, i Allm.
Besvärs- och Ekon.Utskottet: Pf:o 1241.
Hr Palmcrantz, Joh. Mauritz, under den ledighet, som blifvit beviljad åt N:o gg.
Hamilton, Hugo, från och med den 28 dennes; R i d d a r h u s U (skottet:
I\T:o i6t3.
Hr von Gripenschytz, fullm.
Adelsvärd, Erik Selli, under den ledighet, som blifvit beviljad åt N:o i38t.
Hr Lind af Hageby, Cail August.
Som tiden 1111 instundar, alt jag skall börja mina föreläsningar så väl vid Carolinska Institutet, sorn vid Allm.
Barnbördshuset, och en fortfarande opasslighet gör det omöjligt att derutöfver anstränga mina krafter; anhåller jag 0111 tillåtelse att få upphöra att vara ledamot af Coust.Utskottet. R. o. Ad. biföll
Hr Cederschjölds begäran, och att han skulle få bibehålla sin riksdagsmannarätt.
Hr Akrells, Carl, begäran att få afsäga sig sin befattning såsom ledamot uti BaucoUlsk., men del oaktadt blifva vid sin riksdagsuianna-rätt bibehållen.
Hr Frih. o. Landtm, tillkännagaf, att Hr Hallenborg, Carl Joli., ledamot i StatsUlsk , erhållit 3:ne veckors ledighet från den 3 September, och att Gr.
Mörner, Joh. Äng., ledamot i Bevilln.Utsk., äfven erhållit 3:ne veckors ledighet; Den 38 Augusti f. m. och anmodade Ilr Landtm.
Ilrr Electorer alt innan nästa plenum sammanträda, för att dels välja nya ledamöter i de afgångnes ställe, dels utse ledamöter att i Utsktn inträda under åt 2tne ledamöter beviljad ledighet.
Nto 65 till R.
Sits uud. skrifvelse till K M., i anledn. af K.
Alts nåd. propos. om fortfarande tills vidare af anslaget för Rikets Allm.
Cederström, Jac., och Ilr Bråkenhjelm, Pehr Reinhold.
Vidare upplästes till justering Exped.Utslits förslag
Nto 66 till R.
Sits lind. skrifvelse till K. Al., i anledn. af K.
Alts nåd. propos. om Calmar läns fördelning i 2:ne län.
Hr Bråkenhjelm, Pehr Reinh t
Jag vill icke genom bordläggning af denna skrifvelse fördröja expeditionen, ulan begär blott upplysning derom, huru ordalydelsen af skrifvelsen är i början; sorn jag åtminstone tyckte mig böra, handlar den om Calmar läns indelning.
Om så är, lärer skrifvelsen böra återremitteras emedan den icke handlar om annat än olampligheten af Calmar läns geograpliiska form, och icke om länets fördelning.
Rubriken och början af skrifvelsen upplästes ånyo.
I skrifvelsen står ordet indelning: jag (ror detta ord icke vara riktigt.
Jag har väl icke på mig det tryckta exemplaret af Konungens nåd. propos. i ämnet, men jag vågar försäkra, att det icke gerna ar möjligt att ändra ordalagen i skrifvelsen, emedan de innefattas i Konungens propos.; och jag tror del så mycket hellre, som jag finnér att argumentationen i Konungens propos. måtte gå ut derifrån, att Konungen icke finner indelningen vara riktig.
Att Calmar läns local-indeluing icke är lämplig, det är orsaken, hvarföre Konungen proponerat dess fördelning.
Om ingen annan ledamot af Ståndet understödjer min anmärka., så är jag böjd att låta den förfalla, såsom mindre väsendtlig; likväl mäste man erkänna, att skrifvelsen innehåller en oriktig titel , och jag tror att. den bör återremitteras.
Då icke det är lämpligt att för ögonblicket ingå i discussion härom, enär betänk, icke är för handen och kan jemföras med den nu till justering upplästa skrifvelsen, så anhåller jag, alt expeditionen måtte kunna hvila på bordet till nästa plenum, på del man må kunna jemföra den med R. o. Adts och de öfriga Ståndens beslut i frågan. 33a Den 26 Augusti f. m.
I anledn. häraf blef Exped.Utskls förslag
N:o 66 hvilande på bordet.
Upplästes til! justering och godkändes Exped.Utsk:s förslag N:o 67 till R.
M. ang:de indragning af K.
Föredrogs ånyo Const.Utsk:s den i5 dennes på bordet lagda mern.
N:o 28, med ntlät. öfver K. M:s nåd. propos. angtde ändring i 1 og §:n Reg.F:n oell 80 §:n Riksd.Ordningen.
Hr Cederschjöld, Pehr Gustaf: Då, som Const.- TJlsk. upplyst, Sländerne sjelfve redan utsatt en längre tid för riksdags sammanvaro, såsom förslag till en ändring i grundlagen, snm skall hvila till nästa riksdag; hemställer jag, om det är lämpligt att arne olika förslag i samma ämne hvila.
Af sådan anleda, skulle jag tro det rättast vara, att R. o. Ad. behagade alsia det ifrågavar. förslaget lill grundlagsändring.
Jag skulle med den sista talaren instämma, om han kunde garantera alt
Ständernes särskildta förslag till grundlagsändring härutinnan skulle vid nästa riksdag blifva bifallet; men då detta icke kan garanteras, tinner jag för min del intet ondl uti, att jemväl detta andra förslag blir hvilanda, som gifver en månad , d. V. s. 4 i stället för 3 månader; och Sländerne hafva åtminstone visshet om, att då de bifalla Konungens propos., hafva de vunnit en månads förlängning.
Jag kan ej finna någon olägenhet af att 2:ne förslag hvila på samma gång, ty Sländerne kunna ändå ej bifalla mer än det ena.
Frölich, David: Frih Cederstiöm har visserligen rätt deruti, att det skulle kunna gå an att hafva 2:ne alternativa förslag hvilande; men den som verkligen önskar den sakens framgång, som blifvit beslutad, torde finna, att tillvaron af äfven ett annat förslag åstadkommer splittring; och på sådan grund anhåller jag om, att detta förs lag må läggas till handlingarna.
Jag erkänner att jag väntat, det någon af Ståndets ledamöter, mera erfaren än jag, hade ifrågasatt, huruvida icke målet kunde uppskjutas till dess Const.Utsk. inkommit till Ständerna roed det förnyade förslag, hvarom Const.Utsk. i detta betänk, talar.
Mig synes detta vara den lämpligaste utvägen att komma ifrån saken.
Jag skulle tro, att Hr Frih. o.
Landtm, hvarken kan framställa detta förslag till bifall eller nfslag; och i sådant fall skall det antingen läggas till handlingarna eller också uppskjutas.
D e ii aG Augusti {. ru. 333 Frill.
När Const.UtsL afstyrker en K. propus., öga Ständerne lätt att. vid samma riksdag densamma afslå.
Detta är förhållandet nu.
Frågan ar således den: vill R. o. Ad. låta Konungens propos. hvila, utan afseende på det särskildta förslag tili ändring i log §:n Reg.- F:n och 80 §:n Riksd.Ordn., sorn af Utsk. särskildt blifvit föreslagen efter jemkning af de särskilda tankar, sorn till Utsk. blifvit remitterade.
De stå isolerade bredvid hvarandra och komma att isolerade af nästa Ständer betraktas.
Ständerne äga då att välja emellan Konungens propos. och sitt eget förslag; och på grund af det sammanhang dessa förslag kunna få med andra grundlagsförändringar, lära Ständerne afgöra äfven denna fråga.
Jag tillstyrker, att R. o. Ad., genom läggande af delta mein. till handlingarna, bifaller att Konungens propos. må hvila till nästa riksdag.
Så vidt jag kunnat fatta den siste värde talarens yttrande, har lian trott, att tväime förslag i samma ämne, roen af olika beskaffenhet, skulle kunna hvila lill nästa riksdag såsom alternativer, och att det då ankotnroe på Ständerna att antaga hvilkendera som helst.
Så brukades det verkligen i början af vår nu var. frihetstid; ty t.' o. 111.
Const.UtsL uppgjorde då alternativa förslag.
Men Ständerne funno snart, att det var olämpligt, och att just en bestämd opinion skulle uttalas vid den ena riksdagen och vidhållas vid den andra, såvida det skulle blifva någon förändring i grundlagen.
Det skulle derföre vara ett stort steg tillbaka, att låta alternativa förslag i en och samma fråga hvila lill en kommande riksdag.
Nar derföre Coust.- Utsk. uppgjort ett förslag, så modifieradt af samtliga Stånden, att en längre tid för riksdags varande blifvit antagen , så vore det olämpligt, att denna K. propos., som blifvit af Const.Utsk. afslyrkt, äfven skulle hvila lill grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag.
Den siste talaren har otvifvelaktig! rätt 1 sin åsigt af saken.
Jag bekänner, att jag, då jag förra gången yttrade mig, förbisåg, att någon kunde anse ett till handlingarna lagdt betänk, såsom hvilande intill nästa riksdag; och Frill.
Cederström? påstående, att vi skulle hafva 2 till nästa riksdag hvilande förslag, innefattar tydligen ett sätt att göra en sådan tolkning möjlig.
Del är på denna grund, och sedan Hr Cederschjöld upplyst mig, att det icke duger att hafva 2 alternativa förslag hvilande, som Ständerne måste, på det att en grundlagsföiändring skall kunna äga runi, hafva uttryckt en och samma opinion, och den blir icke en och densamma, om den är tvä fa lid ig vid den ena riksdagen, vida bättre till och med om den blir — en fal Idig.
Jag förenar mig således med Hr Cederschjöld, att vi böra afslå den K. propostn och vidhålla det förut lattade heslutet. 334 Den aG Augusti f. m.
Jag är också af den tanke, atl R. o. Ad. gör rättast att afslå den K. propos:n; men jag hemställer, om det ej hör ske i den form, att Const.- Utsk:s grunder, som äro uppgifna i det betänk , som nu är före, måtte för afslaget åberopas, således att R. o. Ad. på de grunder, sorn Const.Ulsk:s nu föredragna mern. innehåller, afslår Konungens propos.
Då har man salivera! det förslag, som redan är antaget af samtliga Stånden, och icke bundit sig att antaga hvad Gonst.Utsk. lofvat.
Jag skulle icke tro att det går an, att R. o. Ad. sålunda afklipper för sig möjligheten att kunnafatta beslut öfver Const.Utsk:s inkommande betänk., derigenom att R. o. Ad. afslår Konungens propos.
, af hvilken, enligt Coust.Utsk:s eget utlåt., finnes en del intagen i det utlåt., som vi framdeles hafva atl vänta.
Ståndet skulle således redan hafva afgjort den frågan, emedan en och samma fråga icke får återkomma a gånger vid samma riksdag.
Efter min tanke finnes ingen annan rationel utväg alt komma ifrån saken, än att det H.
Ståndet förklarar K.
M:s propos. livilande, till dess Const.Utskts andra betänk, hinner inkomma och föredragas.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, alt under discussionen meningarna uti ifrågavar. ämne delat sig på det sätt, attén mening ansett afgörandet böra hvila tills Const.Utsk:s i nu förevar, mern. omnämnda förslag återkomme till Ståndets pröfning.
En annan mening hade tillstyrkt, alt K.
M:s nåd. propos. måtte hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag.
Den 3:dje meningen hade tillstyrkt afslag å Konungens propos.
I den ordning
Hr Landtm, nu upprepat dessa meningar, ville han å dem framställa propos., och hemställde nu försl, om R. o. Ad. ansåg plöjningen af denna fråga böra hvila tills Gonst.Utsk. inkomme med det förslag, som Ulsk. i nu förevar, utlåt, omnämnt.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde derefter, om R. o. Ad. ansåg K.
M:s nåd. propos. böra hvila till nästa riksdag, för att då i grundlagsenlig ordning behandlas.
Uppå derefter gjord framställning blef K.
M:s nåd. propos. af R. o. AJ. alslagen.
Hr Lefre'n: Jag anhåller vöidsarnt att få anmäla min reservation mot beslutet, på den grund att icke de skäl fått inflyta för afslaget , som Const.Ulsk:s betänk, innehåller.
För att lugna den sista värda talaren, skall jag blott erinra, all enl. 81 §:n Reg.Ftn skola skälen för afslag tillkännagifvas, och förmodligen kommer Dea a6 Augusti f. m. 335 Exped.Utsk. a!t taga skälen för afslaget å denna K. propos. just ur Coust.Utsk:s moliver.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, i anledn. af Hr Lefre'ns reservation, sin mening vara den, att R. o. Ad. vore oförhindradl att i den till Konungen afgående und. skrifvelsen införa de skäl, sorn föranledt R. o. Ad:s afslag; och då här under discussionen icke, Landtm, veterligen, andra skäl blif. vit anförda, hvilka afveke från deni, som i Const.TJtskts meni. innefattades, trodde Hr Landtm, ingalunda några hinder förefinnas att i den und. skrifvelsen nyttja de skäl, som i delta memorial vore anförda.
Ånyo föredrogs StalsUlskts den i5 dennes på bordet lagda utlåt.
AT:o i5y, i anledn. af K. M:s nåd. propos. om pensioner för f. d.
Statsråden Hr Fiih. Åkerhjelm och Hr Gr.
Då ifrågavar.
K. propos. hade tili R. o. Ad. ankommit och var bordlagd för att tili StatsUtsk. remitteras, förutsåg jag, att, till hinder i afgörnndet af densamma, kunde hos Utsk. en betänklighet uppstå, nemi. den, att Const.Utsk. hade till Riksrätts afgörande hänvisat åtskilliga mot här nämnda Statsråder förekomna anmärkn:r, — en betänklighet, som möjligen kunde leda till den orättvisa påföljd, att då en gång Piiksrättens dom fallit, troligen icke förr än flera månader efter sedan riksdagen vore slutad, och möjligtvis Riksrättens dom utfallit befriande, så vore likväl desse Statsråder genom betänklighetens antagande, de facto, betagne den fördel, som den K. propostn för deni afsåg.
Till itndanrödjande af denna betänklighet tog jag mig friheten till prot. eiinra derom, att ansvarighels-iagen, hvilken skall af Riksrätten tillämpas, verkligen upptager det fall, alt en tilltalad Statsråds-ledamot hade tagit afsked och erhållit pension, samt stadgar för detta falldén norm, att då ägde Riksrätten domina den tilltalade, den fällde Statsrådsledamoten, att förlora sin pension, på samma sätt som han förlorat sin lön, om han blifvit dömd tjensten förlustig.
Genom denna erinran trodde jag, och vågar ännu tro, att betänkligheten vore undanröjd; och har jag således äfven vederlagt den del af Hr von Troils reservation, som angår formfrågan.
Då jag nu beger mig lill hufvudsaken, vill jag icke trötta R. o. Ad. med alt upprepa de moraliska skäl, som föranledt K. M:s nåd. propos., emedan de äro i betänk, upptagna; men då jag å ena sidan medgifver, att någon juridisk rätt till pension äger ingen af dessa f. d.
Statsråder, får jag, å den andra, erinra derom, att det icke är till Ständernes, om jag så får yttra mig, juridiska rättvisa, som Konungen adresserat sin nåd. propos., utan ensamt till Ständernes moraliska känsla för hvad rätt och billigt är.