Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hans Majit hade behagat förklara, att ehuru han dcrpä ej worc beredd, wille han dock gerna emottaga detta prof af Riksens Ständers tilgifwenhct, och önskade att Dcputationen genast i denna förmiddag infunne sig, emedan Hans Majit wore i dag mycket sysselsatt, och ärnade pä eftermiddagen resa pä Landet.
För öfrigt wille Hans Majit sä snart Freds-documentet hunne öfwersättas, läka kalla Riksens Ständer till klenum kienorum.
Herr Landt-Marffalken hade i underdänighet förcstält, att om en Deputation genast skulle afgä, wore »ränge dertill oberedde och oklädde, hwarefter Hans Majit i Räder täckter förklara, att Ständernas Ledamöter kunde upwakta honom säsom de nu 794 Den 22 September.
NII wörö klädde.
I följe häraf proponerade Herr Landt-Marstalkcn att Dcputatronen genast skulle upiccknas och afgä.
Dä H e r r
L a n d t - M a r s k a l k c n widare tilkännagaf, att de öfriga Ständen ärnat sända hwardcra 12 Ledamöter, bcstötS att af Ridderstapet och Adcln 24 Ledamöter till denna Deputation skulle utses.
Herr Lilverstolpe, kreöric, upläste följande till Protokollet: Högloft.
Ridderstapct och Adeln utbeder jag mig l ödmjukhet fä erindra ett ärende, hwilkct till äfwenty s glädjen eller kanske bekymret tyckes längre hafwa upskutit, än eljest torde wedcrbordt; det, att söka i Metallen fkrewiga minnet af Deras Majcstäters Konung XIII och Drottning NLVV16 LI.I8E1'» Lkk^kk.OH^8 för alla Swensta hjerta» högst glädjefulla Kröning.
Jag dristar fördenskull hemställa, vm icke, i-likställighet med dek som tilförcne stedt, en Mcdaille till wänlig storlek kuude öfwer denna högtidlighet blifwa flogen, pä den bekostnad, hwilken lika som är 1ZO0 wore för Riksens Ständer tilgängclig, Banquens, för att sedan uti Guld i underdänighet öfwcrlämnas till märt älstade och wördade Konunga-hus.
Utan twekan om difall till detta »vedermäle af undersätclig tro och aktning, torde de öfriga Respectivc Ständcn fä del af Riddcrstapeis och Adelns beslut, pä det sjelfwa minnespenningen till dess innehäll sedan mätte af Kongl Witteihels-, Historie- och Antiquitets-Acadcmicn kunna blifwa stadgad.
Den 22 September. 795 Uppä derom af Herr Grefwe» och Landk-Marskalken gjord proposition, blef denna Motion enhälligt bifallen.
Grefwe körner, ^örsn:
Sä som Ledamot af Constitutions-Utstottct fär jag den äran ge Högl.
Riddeistapet och Adcln tilkänna, att som det projcct till en Tryckfrihets - förordning, som af den af Hans Maj:t redan före Riksdagen i detta afseende förordnade Commitka blifwit författad!, sedermera blifwit Constitutions-Ulstotkct mcddeladt, men detta Utskott önskar att i förwäg inhämta de ätstilliga Riks-Ständeiis tankar öfwer detta wigtiga ämne, och derföre warit betänkt att meddela dem det ofwannämnde projcct, för att sedan kunna rätta s!g efter och begagna deras anmärkningar, har jag sätt mig updragit, att hos Högloft Ridderstapet och Adelil göra mig underrättad, huruivida Högloft.
Ridderskapet och Adcln skulle bifalla, att Constitutions-Utskottet genast finge draga försorg akt p'vjectet till Tryckfrihcts-Zörordningen blefwe tryckt för att sämedelst kunna fullkomligare underställas de Rcipective Ständens pröfning.
Riddcrskapet och Adcln dertill bifaller, »innes tid och tilfälle för hwar och en, att taga om saken en närmare kän« nedom.
Friherre bjerta, ^.xsl, ansäg detta förstag gansta nyttigt.
Herr Grefwe» och Landt-Marsk alken gjorde dcrpä proposition» hwilken Bifölls; och skulle sä wäl Constitutions-Utstoktet, som de öfrige Respective Ständen genour ProtocollSUtdrag derom underrättas.
Depu - 796 Den 25 September.
Deputation?» upropades och afgeck; hwarefier Ridderskapet och Adeln ätikildes klockem ^ till 2.
In träsm protocolli 6.
Lilver8kolps. Mandagen den 25 September» plenum klockan 10 f. m.
Utdrag af Protokollet, hässel i Högloss.
Ridderskapets och Adelns plenum d. 22 September 1809. S. O. Anmälte- ifrän Constitutions-Utskottet en anhässan, att dä Utskottet worc sinnadt att till Riksens Ständer bfwerlcmna bet Förslag tiss en Tryckfrihets Förordning, som af en serskild redan före Riksdagen tiss sädant ändamäl nedsatt Committé blifwik ineddeladt, pä det Utskottek mä i förwäg fä inhämta de Respective Riks-Ständens tankar öfwer detta wigtiga ämne, detta förslag mätte genom Utskottet- försorg genast fä tryckas, för att sämedrlst kunna fullkomligare underställa- Riksens Ständer- pröfning, och fann Ridderskapet ochAdeln skäligt, att till denna anhällanlemna sitt bifall; hwarom de Respective Med-Ständen genom Den 25 September. 797 genom Utdrag af Protokollet wänligcn skulle underrättas. blt supra.
Ridderskapcts och Adelns klanum d. 22 September 1809. S. O, Föredrogs Stats-Utskottcls ProtocollSUtdrag af den 2o:dc sisttedne September, hwarigenvm Utskottet inför Riksens Ständer snmäll, att detsamma icke säge sig i ständ, att inom den utte Oktober, dä tre Mänader ifrän den dag Kongl. Majus nädiga proposition om Stats - Wcrkeis tilständ och behof ankom och iiplästes, äro förflutns, wöjcligcn kunna medhinna att utreda och sig utkäta öfwer ej mindre alla de, enligt RegeringS-formcn till desi ätgärd hörande, än frän de Respektive Riks-Ständen dit remitterade ärender; hrmställandcs altsä Utskottet till Riksens Ständer om de c) skulle täckas sinna angelägenheten fordra, att hos Kongl. Maj:t i undcrdänighct anhälla, det Riksdagen mätte ännu nägon tid fä fortfara; och besiöt Riddcrskapct och Adeln i anledning häraf, att wänligen inbjuda sine Med-Ständer, att enligt den 109 § Rcgerings-Formens föreskrift hos Kongl. Majit gemensamt i underdänighet begära Riksdagens förlängande med en mänad eller till ben 11 nästkommande November; hwilket beslut genom Utdrag af Protocollet be öfrige Rcspective Ständen meddelas skulle, bst supra.
Ridderskapeks och Adelns Utenum d. 22 September 1809. S. O.
För att fbrewiga minnet af Deråt Wajestätert Konung XIII och Drottning bMV V1L - 798 Den 2Z September. VIN cH^Kl.OI-1^8 K"öning, be stöt Ridderik'pet och Adela att en Mkdaille af lika storlek med förra K örings.Med iller och, enligt bwad hittils öfliat warit, pä B ngueNs bekostnad skulle blikiva slagen; görandes sig Ridderskopet och Adeln dek hopp, att de öfrige Rcchctkive Ständcn skulle i della beslut instämma.
Ole supra.
Widare justerades följande trenne underdäniga skrifwclser till Kongl. Majrt. ^ - ' - ' ' ' ^ ' Stormatztigste Atternädigste Konung!
Hos Riksens Ständer har kill öfwerläggning förekommit Eoer Kongl.
Mff:ts nädiga proposition - f den :z sistledne Julii om sädan fö klaring af 57 och s8 ZZ i 14 §ap. af 1798 ärs Krigs L Artiklar, atk deruti innefattade 'stadganden' mä j K lästid lämpas till äfwen de händelser, dä drottmäl af mindre swär beskaffenhet, än de som röra lif eller ära, genom beswär eller ansökning inkomma.
Oansedt ä ena sidan Riksens Sander funnit, Ntt skälet för Krigs-A tiklar >s ifragawarande föreskrift om ett frön allmänna stadganden afwik^nde körs hällande i krig, wid underställ i g och siuteligt ffärstädande af L^werMomstoleNs Utsi g i grolware bro-tmäl, endast är att finna un nödMändighetcn, att skAndsamt asfluta södana mål och hasta förb pt'rens bestraff - Den SZ September. 799 bestraffning, och att Medes detta skäl ej wid alla tillfälle» är förhand, i synnerhet som linder krigstid nägon del af Tropparnc kunna uti hemorten wistas; liktväl, och som äberopade Krigs - Articlar utgöra en till efterrättelse gällande
Lag, och tillika den principe är fullkomligen grundad, att mindre brottmäl icke kräfiva i deras behandlande en större noggrcnhet än de swärare:
Altsä bifalla Riksens Ständer, i enlighet med hwad Eder Kongl. Maj:t i nädcr föreslagit, dck mä alla de Mlitaira förbrytelser, som under krig föröfwas och ifrän Krigs - Oomstolarnc antingen hemställningswis eller genom undcrdäniga beswär och ansökningar Kongl.
Maj:ts Nädiga pröfning underkastas, af Kongl. Majit eller Oest Högste Bcfälhafware, enligt dem af Kongl. Majrt meddeldt Jnstructivn, prbfwas och afgöras, utan tillämpning af hwad för Gcneral-AuditeurSÄrendcrncs handterande i fredstid genom Regering-» Formen finnes stadgadt.
Slormägtigste Memadigste Konung!
Uti Nädig
Proposition af ben 7:de i denna mänåd , rörande ätlkilligc af Allmänna Magazins - Oire» ctioncn uppaifne behof och omständigheter, har Eder Kona' Majtt j Räder behagat för Riksens S'änder framställa anaelägenhcten as medels ausläende till räddning och understöd för Westerbottens Jnwänarr, hälst bemäl - 800
Den 25 September. bemälfe
Direktion i underdänighet titlkännagifwit, akt den hwarken äger nägot sbrräd af Spanmäk, att anmandas tiss detta behof, eller penningar för hwilka Spanmäl kunde dertill uphandlas.
Ständer hafwa äfwcn häruti med wbrdnad och tacksamhet igenkänt Eder Kongl.
Maj:ts hulda och fadcrliga omsorg för trogne och olycklige Undcrsätcr.
Ali afseente pä Statens knappa tilgängar mäste wika för nödwändigheten och pligken, att genom ett kraftigt och tidigt biträde underlätta Medborgares behof och bereda dcraS fördelar i förening med det allmännas. Riksens
Ständer skynda säledes, alt inför Eder Kongl. Majit förklara deras enhälliga bifall, det af de, l Banquen, för StatS-Wcrkets räkning, insatte och ännu odisponcradc friwilliga Län och gäfwor, ett
Län af Femtio-Tusende Riksdaler Banco mä lemnäs Westerbottens Läns Jumänare, att fördelas och anwändas pä det sätt Eder Kongl. Majit i näder prdfwar lämpligast, till befrämjande af Landels bästa och den allmänna nödens afhjelpande.
Dä detta
Län meddelas till understöd för nödlidande, anse Riksens Ständer nägon ränta derä ej kunna äga rum; och pä det Läntagarne mä med den möjligen minsta tunga till äterbctalning förbindas, finna Riksens Ständer skäligt, att, med förskoning derifrän under de 2:nr första ören, läntagarne böra sedermera ärligen afbetala en tredjedel, som till Riksgälds-Contoiret kommer att erläggas frän och med är 1812, sä att förskottet pä z:ne är eller kill och med Sr 1814 warder till fullo ersatt; om »verkställigheten hwaraf Eder Kongl. Ma):ts Befallnings - haftvande t
Orten torde undfä nädig befallning.
Stor - Den 25 September.
Lor Slormägligste Mmmdigsie Konung! Sedan hoS Eder Kongs. Majit i undcrdänighet bllfwit anmäldt, hurusom do ännu obcta-l.e betydliga förskott, hwilka ur Landt,Räatcriei ne tagilS till K;'gsUtgifter, sä minskat Stats»Werkeis tilgäiigar, atr dä äfwcn General-Tull - Llrrcnde -Societetens
Fullmägtigr jnnehöllo hälften af Tull - iukou.stcn, till följe atdcraS pä nödig befalliung den 22 sistlcdnc Mars kill Banqurn utfärdade förbindelse, StatS»Conroiret icke kunde ästadkomma medel hwarkcn till större delen af Tredje Lönings-Qvartalet, eller de flera Summor, som efter Riks-Staten borde utgZ, bär Eder Kongl. M j:t lill kfhjelpande af Stats-Wcrkets nuLaraudc Pcn»iuge-behof, i näder proponerat Riksens Ständer den utwäg, att lära hela Tull - Upbörden detta är, likasom förut, af Stats-Cvntoiret disponeras.
Dä Stats, Werkcts upräkthällande fordrar, att betz oundgängliga Utgifter bestridas, hwarförutan detta äfwcnsvm andra Penninge - förwaltande Wcrks Credit skulle skadas, och Löntagaren i synnerhet blifwa lidande, bifalla Riksens Ständer, jämlikt Eder Kongl.
Majus nädiga framställa», det Banquens rättighet, att, till godtgörande af en witz faststäkd afbetalning ä Capital och ränta af dctz gjorda förskott, fä Tull-Arrende medlen upbära och sedermera med Stats-Wcrket om bf« tverfkottet ingä Liqvid, mä först med nästa är i8ic> taga sin början, och StatS-Contoirct säledes för inne» warandc är, utan hinder af den skedda pantförskrifningen detza medel lyfta och disponera.
Dock pä bet BanTredje Band.
N:o lvL, ivz. quea 8O2 Den 2Z September. qven derigenom icke mätte sakna hvad densamma noder detta Är bör ätnjuta i afbetalning pä Capital och ränta af ltir.nadc förskott, anse Riksens Ständer nödigt, att Banquen af de Patrioriska Län och gäfwor, svin blifwit derstädes för Stats - Werkets Räkning insatte och ännu finnas wara vdisponerade, mä gvdtgöras för hwad densamma till och med innevarande ärs stut i Mant afseende tilkommer, och hvilket, enligt meddelad tipgift och uträkning, utgör tilsammans Nittio Ätta Tusende Fyrahundrade Trettio Nio (98,439) R:dr5 skill. 4 rist.
Ständer framhärda rc. Herr Grefven och Lanbt-Marskalken förmältc, att Banquens Depositions-Attest ö de 14 Packlärar, hwilka, med päskrift, att be wore Konungen tilhörige, warit i Banquen nedsatte, frän f. d. Konungen ankommit, samt att k anledning deraf Lesia Packlärar komme att i morgon klockan 8 i Banquen öppnas i närvaro af Riksens Ständers Ombud till Upteckningen samt af Banco-Utskottets Ledamöter, hvarefter och sedan utrönt blifwit, att berörde Depositum tilhörer Hertigen af Lrumevik; Oelg, detsamma komme att till den Engelske LksrLe 6^8 RKsireg utlemnas, som ägde att läta dem till England öfverföra.
Friherre »stjertn, ^xel:
Dä jag har den äran att wara Höglofl.
Riddrrskapcts och Adelns Ombud vid detta tilfälle, fär jag ödmjukeligen hemställa, Den 2Z September. 8vZ ställa, om i händelse det blifwer med behörige documenker wisadt, att i defia Pr.cklärar c) finnes nägot som tilhörer Riket, Niddcrstapek och Adela ej ställe finna att ä desi Ombuds fida ej anledning kan wara, att wägra deras utlcmnande.
Herr Grefwe» och Landt-Marskal ken ansäg det wara naturligt, att när det wisades, att berörde Lärår wore Hertigens af ilrrmrvvig Oel8 tilhbrighet, kunde deras Ullemu ande icke för» wägras.
Herr fi!eck?rste-lt, ^ON, Uvlästt till Protscollct följande:
Hos Högwäloorne Herr Grefwe» och Landt-Marstalken sanik Höiilofl.
Riddcrstapct och Adeln fär jag i ödmjukhet anmäla ett Ekonomie-mät, som mer än nägot annat torde sördra Riksens Ständers styndcsammaste handläggning.
Wärk Land har betta är blifwik wälfignadt nied ett ben rikaste störd, hwadan ock Spanmälcn nedfallit under sv procent mot hwad den gälbe i Julli mänad.
I ungefärligen samma Proportion förhället det sig med alla Vegetabilier; icke desto mindre införstnfweS och inkommer dageligen en mängd af Utländsk Spannemäl, hwilken enligt inköps,priset med avante ändä torde kunna säljalt till § högst 6 R:dr.
Vetta skulle kunna slutas sä, att LandtmanneN, oaktadt sin rika störd, ändä r) kan i brist af Contante penningar afbörda fia hwarkcn sine Krono - Utlagor eller pä annat sätt göra rätt för stg.
Ridderstapek och Adeln underställer jag derföre i ödmjukhet, om ej SpannrmälS Införsel - 804 Den SZ September. försel pä 6 Mänaber borde förbjudas?
Om e) aila 4 Riks-Ständcn samfält härom borde hos Kongl.
Maj:t i undcrdänighet anhälla?
Grefwe Os ! n 6 nrsi is, ^gcvb: Jag fär ben äran nämna, att jag har mig bekant, det de andra trennc Ständen remitterat tilbaka till Allmänna Beswärs- och Economie - Utskottet dest Betänkande rörande Bränwins - bränningen och de allmänna Magazincrne; och skulle jag pä sädan grund anhälla hos Herr Grefwe» och Landt-Marskalkcn, att detta Betänkande mätte snart hos Riddcrskapct och Adeln fä företagas till öfwerläggning, pä det Utskottet, i händelse anmärkningar derwid göras, mätte komma i belägenhet att sä mycket skyndsammare äter inkomma med sitt utlätande.
Äswen fär jag bedja Högloft. Ridderskap?! och Adeln om förlätclse för det jag ej nu kan, enligt min yttrade förhoppning, aflemna BewillnkngS-Utskottets Betänkande om BcwillningS-grunderna tryckt.
Oaktadt all anwänd möda, har det warit Boktryckaren omöjligt, att detsamma medhinna, utan skall detsamma om fä dagar aflcmnas: och anbällcr jag emedlertid att till tidens winnande det skrifreliga Exemplaret mätte fä i dag för Riddcrffapet och Adeln uplasas.
Grefwe vokns, upläste följan de:
Jag tror mig upfylla en Medborgerlig pligt och att Den 25 September.
805 att säledes i sin mähn fullgöra det fä ansvariga som hedrande kall, hvilket ällgger ocksä mig, i egenskap af Högloft.
Riddcrskapcts och Adelns Ledamot, da jag ta, ger mig den frihet, att leda deras upmärksamhct pä en omständighet, som stör uti dircct sammanhang med tvär nyligen antagna Regeringsform.
Densammas Z4 § stadgar?
De uti denna Regeringsform dcstLm, da npa Embeten, Gtats-MinistrarneS, GtatSRädenS och Justitia-RadenS, skola upföraS i Rikets Stat och ma icke af narson tisirka med andra Civila Embeten bekladaS.
Här fastställer en i min tanka mindre lycklig skiljaktighet emellan de Militairc och Civile Ledamöterna af Stats - Rädet.
För de förre fbrutsättes möjligheten af flere EmbctcnS förenande, hvilken mcdförcr den olägenhet, att Civile Stats-Rädens uteslutande frän samma möjlighet ästadkomincr en olikhet uti wedcrgällnings-wilkorcn för Em, ketsmän af en och samma Corps, hwilka dock böra förmodas äga lika möda med lika nytta för
Riket» och säledes äfwcn tyckas derföre böra upbära enahanda belöning.
Detta är ej heller ben enda olägenhet ett sädant stadgande ästadkommer.
Hufwudskälet till förbudet emot flere Embetcns och säledes göromäls samlande i en hand, lärer utan twifwcl ligga uti sjelfum ingreppet om wigten och wärdet af de till Herrar SkatS, Rädrrnes befattning hörande ärender, som förmodas nptaga all deras tid, och kräfwa hela deras omtanka.
Detta skäl tyckes likväl sjelfva Constitutionen hafva fläpt ur ögnasigtet vid bestämmandet af en mängdubb, Kng a^ gbromäl och befattningar för de Militaire Lerambtcrne af Stats-Rädet, som endast skulle kunna rättvisas, i fall det vöre gifvet, att en Militairc Cm, ibetSman, blott för det, att han är Militaire, ägde en större sörmäga att omfatta och bestrida flere saker tilli, ka; men i annat fall innebär en orättvisa i bedöm mandet, So6 Den 2Z September. mandet, antingen af Civile Tmbctsmäns skicklighet esliv af Mililaire-göromättns wigt, genom hwars förringande allena fleres sanstäldta bestridande af en Person kunde spaak bäde möjligt och östligt.
Denna Z eller ruin anmrrf"! g deremot torde säledes fä öfwcrlcnmas till C>'ust! 'ltii"!s - Utskottets närmare granffning, som francheies torde medföra en, som mig spnck, nödig rättelse.
Deremot fär jag nu genast, i anseende till den ö samma H bittils följda werkställighet till skyndsam rättelse anmäla den omständigheten, att twertemot samma §:k bokstafwcliga stadgande, det lärer finnas uti Stats-Rädet en Civil Ledamot, som ännu i denna stund med Stats-Räds - Embetct förenar Ordförande Uti Kongl. Nnmmer-Lotteric-Directioncn, med dertill hörande Lön, stor 620 R:dr.
Banco. Sjclfwa Stats, Calendern intyger sanningen af min upgift och har jag dessutom inhämtat säker underrättelse, att Herr Baron koieniilcicl intill denna dag, ej afsagt stg nyss omsatte besättning och lön; hwilkct dock i grund af Regerings formens föreskrift, lärer böra förmodas wa, ra af honom blott upskjutit; Jag har äfwen länge upfkuUt, att derom göra en påminnelse, den jag önskat klistra öfverflödig, genoin wälbcmälte höga EmbetSmans egen hedrande omtanka; men dä werkan deraf ännu Uteblifwit, har jag sä mycket mindre dragit l Betän, kande, att nn oöra denna anmälan, som ingen flags personlig afsigt ever anledning deruti ingär, utan allenast dep, att befrämja wär nyss antagna Grund-Lags helg', ock) att, medelst indragandet af en lön ifrän den ha ven, tom därtill nu meia äger hvarken rättighet eller bebos, beneda en tilgäng för Stats-Wcrkct, som är sä högst nödig för detsamma, för att belöna nä, gon af Riket wällörtjent Embetsman, eller afhjelpa näsen guttans kanske tryckande udd.
Den LZ September. 807 I afseende pä denna sednare delen af mitt ödmjuka Memorial, torde det böra remitteras till Högloft.
Stats - Utskottets handläggning.
Grefwe ve la 6 ar 6 rs, jacob: Endast anmärkningswis fär jag den äran nämna, hwad Herr Grefwe Ooknss uppgift rörande Herr StatsRädet
Baron kötonbiaö angär, att den händelsen, att man för nägon befattning finnes uppförd i Calcndern, icke är nägot bewis, att man ännu densamma innehar.
Calender» war redan förlcdit är färdigtryckt: sednare förändringar kunna ej deruti finnas.
Hwad Grefwe Oofina andragit om Friherre ^olonbiack ffulle dä pä lika sätt gälla om Herr Stats-Rädct Hfiicrbetk, som äfwen i Calendern stär upptagen säsom Konungens Hand - Secreterare:
Han har fbrmodeligen wiv fin upphöjelse till Stats-Räd frängätt benna befattning: det är en sak som är mig obekant, men i alla fall kan Calendern i ett mäl af den beskaffenhet som detta icke tjena tilt bewis.
Grefwe volina, yttrade fig, att han an, säge en tryckt Calender böra fullkomligen tjena till bewis; men Herr Grefwen hade äfwen gjort sig flerestädes underrättad, och ej nägonstädes sätt böra annat , än att Herr Stats - Rädet
Baron kosanbiaä ännu ej gätt frän Nummer-Lotteriet.
Grefwe iVlörner, 6öran, an märkte, att den första delen af Grefwe Dalmas Memorial icke borde kunna hos Ridderskapet och Adeln upptagas, emedan Regerings-Formcn tydligen föreskrefwc, att frägor om ändringar och förklaringar öfwer Grund-Lagen skulle omedelbart i ConstitUtionS - Utskottet wäckas.
Hwad den, andra frägan anginge, säge Herr Zvg
Herr Grcfwcn ej nägot hinder wara, att den ju kunde till Stats-Utskottct remitteras.
Herr Grefwe,, och L a n d t, M a rskalken yttrade sig, ak, säsom Grefwe drlorner anmärkt, Grefwe Oosina ägde, att, vi» honom sä godt syntes, wända sig med ten förra Hagan till Constitutior s-Utstottct direetc, emedan RUderskapct och Adeln icke kunde sig dermed omedelbart befatta.
Grefwe Oobna lofwade att behörigen iagttaga Lenna upplysning.
Friherre 8 t gej von hollstein, (^oril^ I^usivig : Sedan Bewillnings - Utskottet nu hunnit inkomma med sitt
Förslag till grunder för ben tillkommande Bewillniirgen, bör sädant utan twifwek anses säsom ett bcwis pä detta Utskotts sorgfällighet och nit.
När detta Förslag hos Riks - Ständen kommer under öfwcrläggning, torde likwäl anmärkningar drrwid göras; men möjligen torde detsamma gä igenom.
Dä upostär äter den tvigtiga fräga, om bestämmande af Bewillnings - Summans hela belopp.
Innan denna S imma kan determineras, är wäl angeläget att noga känna bcloopet af de hittils uppburna Stats nStl; och anhässe".' jag, att pälitliga underrättelser mätte inöemlas, huruwida för dem kan behörigen redowjsas.
Jag hemtar till denna min anställan anledning af de redan för n-ägon tid anmärkte origtigheter i uppgirterne öfwer wiss, Bewillnings - Artiklar.
Ieg ^er att fä fräga om nöjaktiga upplysningar ännu oerom inkommit: och wändcr mig med denna fräga - Den 25 September. 809 ga till Bcwillnings - Utskottets Ordförande Herr Gref, wk ve la Oarciie.
Grefwe ve ! a 6 s r cl i k- yttrade stg, att de§e upplysningar ännu more att afmatta.
Friherre 8rsöl von Ist 01 l 8 tein: Hwad döuiMcr nu Högloft.
Riddcrffapek cch Adeln häraf ?
Tiden tyckes likwäl ej hafwa warit för inskränkt.
Jag fär derföre nu proponera , att en kort termin till de äskade uvplysningars afgifwaftke mätte wederbörande föreläggas, oÄ att om de ej innom densamma inkomma , cn Revision öfwer den uppburne Bewillnin» gen mätte anställas.
Herr Grefwe» och Landt-Marsk alken:
Om jag rätt fattat Friherre 8«möl8 mc kiing, skulle af densamma följa, att Bcwillniugsfrägan ffulle hwila lill betz en sädan Revision wore för sig gängen.
Jag tror ej, att bägge besa saker, den förra Bewillningen och den som tkall beslutas, hafwa med hwarandra nägon gemenskap; och jag hemställer till Herr Baron sjelf huru mycket göromäl ffulle i sin gäng fbrhindoaS, om den af Herr Baron fdreflägna Revision ffulle afmattas.
Friherre 8 tsLl von kst 0 Ilstsin: Hwad Herr Grefwe» och Landt - Marskalken nu behagat erindea, är mig förut bekant.
Herr Laudt-Marffalkcn har ej fattat min mening rätt.
Den har ej warit att ästadkomma nägon insctivite i RiksdagSgbi omälen.
Men att Riksgälds - Contoict bör upplysa sammanhanget med de anmälte vrigtiga uppgifterna, fyneS mig med fullkomlig billighet instämmande.
Dm 8io Den 2g September.
Den af Friherre Ltsel von hollstein nu wäck, te fräga begärdes pä bordet.
Herr Grefwe» och Landt - Marskalken: HögloC.
Ridderskapet och Adeln lärer förmodligen ej för det närwarande kunna till denna sak göra widare än som gjordt äp.
Upplysningarne äro begärda och man bör wäl afwakta deras aflemnande.
Grefwe ve la 6 » rZis :
Jag för mia del önskar lika ifrigt, som hwarje Ledamot af Högloflig?
Riddcrikapet och Adeln, att alla möjliga upplysningar mätte inhämtas öfwer de anmärkta oriktigheter i BewillningS-Artiklarnc.
Men pä en annan sida kan jag ock nogsamt finna, att wederbörande Werk behöfwa nägon tid till utredningen, och att densamma ej hittils ännu kunnat medhinnas.
Friherre 8 issi von k^oll8tein:
Efter min öfwcrtpgelse behöfwcr Riksgälds - Contoirek endast enkelt smara, om de e) uppburit differcncen mellan uppgifterna och det rätta beloppet, eller om hela saken allenast är en missräkning.