Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den 17 Martil, e. m. 235 Discont-skulderne skola härigenom till stor del ötverflyttas till Enskilta, och ett eljest dödt Capital, på visst sätt och säkert pä det för Näringarne och Penningeväsendet minst skadliga, ingå i allmänna Rörelsen Man må, om man så behagar, kalla Agiotage d n uppgäld, sorn Disco .tÖbljgationern s Innehafvare härvid betinga §ig af den . sorn lånar eller tillväxlar sig Obligationer j men ett sådant Agio lärer lika litet kunna undvddas genom det af Höglofl.
Utskottet föreslagna liq vidationssätt.
Jag tror tvärtom, att det skall derigenom blifva både bögre och mera tryckande för alla dem , som ej beqvämligen kunna umbära en användbar Valuta för Obligationefne under afbetalnings tiden, och de skola då säkert innom en korrt fid med 20 å 30 Procents Rabatt inlösas af den förmögnare och ej Näringsidkand> Capiralisten, brist på BancoSedlar , såsom då oumgängelige Piscontafbetalningar, skall ock ofelbart försvå; ra Liqviderne, och denna brist genom Lagsökpingar och executiva åtgärder nedtvinga Egendomsvärdet under alla de s förra förhållanden, .
Men huru går det då, lärer mm fråga, med de sista Innehafvarne af obbgationer sedan alja skulder till Disconterne äro bqviderade?
Dertill svaras, att det ej går dem värre, än sorn det Höglofl.
Utskottet för dem allesammans föreslagit.
Men Ranquen får då vidkännas en betydligare förlust , vill man säga Det medgifves, om de af Höglofl, U»skottet meddelade Calculer få antagas för rigtiga, hvilket med skäl skulle kunna sättas i fråga, då Utfkottet räknat för ingen ting 8 å 900,000 R.dr 236
Den 17 Martil, e. m. i Inventarier och Efiecter, som Götha Canal Direction uppgifvit biand sina tillgångar
Men i alla fall, är elen förlust Bcnquén härigenom fick vidkännas, af dea vigt, att alla andra åsigter af 1’enningeväsendet böra; försvinna och att en Lagstiftnings-principe derföre mäste rubbas?
Jag tror det ej, och lika litet, som jag förmodar, att man från denna stund, med något sken af billighet, kan framställa
Disconternas försättande i Concours tillstånd såsom ett alternativ emot Bartquens öfvertagande af deras massor, på de villkor Högloft Utskottet föreslår.
Om de kunnat bringas under Concours få dagar efter sedan de upphörde att be. tala, då hade Lagprincipen för Gäldskyldig® i allmänhet och stränga rättsprinciper kunnat yr. kas.
Nu tyckes det vara nog sent, sedan Massorna, genom tillfälligheter och under skydd af allmänna Lageq, fått en annan form.
Jag vågar ej längre uppehålla Högloflige Ridderskapet och Adeln med framställningar i ett ämne, sora af flera andra blifvit utförligare och med mera detalj-kunskap behandladt.
Jag förbigår äfven de af Utskotten föreslagna sätt att utreda
Discont-affairerna och d.n blandning af åtgärder, som deryid skulle äga ruin från olika Verk.
Det är, om jag så tår säga, mera på andan, än på bokstalven af Högloflige Utskottets Betänkande, sorn jag sökt vända upps märks<imheten.
Den har förefallit mig lifvad för Banquens interesse, nästan med uteslutande af allt annat.
Kanske skall jag deremot beskyllas för nog liberala tänkesätt och att hafva
Den 17 Martii, e. m. 237 niot densamma plaiderat för saker, som torde af mångå anses kunna motverka Myntvärdets upprätthållande.
Men min lära, den jag åtskilliga gänger bekant, älr helt enkel: att Penn,ingeväsendet mäste befragtas ej ensamt med åsigt af Silfvervärdets förhållande till Papperets, utan äfven i sammanhang med en Stats Näringar: att om det är ett verkligt ondt, att genom nödtvång eller misshushållning förminska det representerande Papperets värde, så är det kanske ett ännu större, att söka gifva det ett högre, genom rubbande af de förhållanden, i hvilka det en lång tid stått tili annan egen, dom.
Sluteligen vågar jag anhålla om Återremiss på det Höglofliga Utskottets Betänkande och att dessa mina Anmärkningar måtte la detsamma åtfölja.
Jag kan icke dölja den obehagliga känsla, som hos mig blifvit väckt, då uti ett i dag uppläst Anförande, Götha CanalDisconts
Directions förvaltning bljfvit satt i parité sned den af Malmö
Disconts.
Detta är redan en stor orättvisa; men icke nog härmed-, emot Gö'ha CanalDirection , och dess aktningsvärda Ordförande hafva förklenliga utiåtelser blifvit nyttjade, och den högst sårande tillvitelsen gjord denna Direction , att hafva handlat bedrägligt.
Jag förmodar och vågar-hoppas, att måriga af Ridderskapet och Adeln med mig dela misshaget till, de missfirmeliga uttryck och oförtjenta beskyllningar, som i ofvannämnde skriftliga Anförande löre - 238 Den 17 Martil, e. m. komma, och anhåiler i anledning häraf om Herr Grefvens och LandtMarskaikens Proposition på ogillande af berörde yttryck; Flere hördes häruti instämma.
Friherre Staél von HolsteinCorfitz Ludvig:
Då Grefve von Platen älVen sjelf begär? undersökning, tror jag det vara bäst uppskjuta med allt omdöme öfver de af en Ledamot i FörmiddagsPlenum nyttjide, samt af Grefve von Lantingshausen nu anmärkta uttryck, till dess man får, se, huruvida förhållandet emellan!
Malmö och Götha CanalDisconfer kan blifva olika.
Emellertid har man sig bekant, att Canal
DiscontDirection försträckt en betydlig PenningeSumma till Canal Arbetets fortsättande emot Hypotheque af sjelfva Canal Verket,- hvilket dock redan förut varit hös Banqueri, till säkerhet för dess Creditiv, pantförskrifva.
Om Malmö
DiscontDirection blott begått deni oförsigtighet, att lemna Lån åt vissa Osäkra Personer, har deremot Götha Canal
DiscontDirection meddelat Lån på annor mans Pant, hvilken åtgärd icke lätteligen torde kunna såsom laglig försvaras.
Män kan likväl icke nu i förväg, utan först efter en laglig undersöknings fulländande, häröfver fälla något bestämdt omdöme.- Friherre Boye , Ludvig:
Det är just för att följa den af Friherre Staél oss gjorda ganska goda! och riktiga anmaning, att icke dömma i förtid, Sorn jag hoppas att Höglofl. Ridderskapet Och Adele icke, hvarken antager de til i malen,- sorti Dm i 7 Martil, e. m. 239 Friherre Staél nu gjort
Directeurerne 1 Canal* Disconten , eller drar i betänkande att ogilla det personligt sårande, söm kan hafva undfallit en annan Ledamot , tilläfventyrs utan att hail sjelf märkt viddén af dess betydelse 5 emedan att sådant antaga , att uttrycket gilla , vore
Verkligen allt hvad man vanligen kallar att dömma i förtid.
Högloft Ridderskapet Och Adeln ger visserligen rätt åt det berömliga i Herr Grefve Ven Lantingshausens anmärkning, och jag tror mig skyldig att densamma understödja med all den värma, hvaraf jag ar mägtig.
Herr Grefven och Landt Marsh cilken hemställde , om Ridderskapet och Adeln behagade Ogilla de af en Ledamot i FörmiddagsPleno , emot ej mindre Götha Catta!Direciion, än Götha Canal Discor,tD;rection nyttjade. samt af Grefve von Lantingshausen nyss anmärkta yttranden.
Då jag äfven fordrar Återremiss af förenade Stats och BancoUtskottens Betänkande om Discont -Regleringen, anser jag mig lika mycket följa mill egen öfvertygelse* som allmänna Opinionen.
Männerstam har yttrat* att de i dag fällda omdömen varit så stridande, att de bevisa svårigheten att afgöra detta ämne.
Jag medgifver att de varit af skifjagtig beskaffenhet , och då man har ett Sedelmynt af me* 24® ( Den 17 Martn, e. in. ra politisk än financiel nytta, ett CredilSysteme , som snarare stjelper än hjelper Näringarne, kunde sätten att afhjelpa Penninge-för» lägenhet ej gerna af alla lika bedömmas.
Jag har likväl funnit , att de mycket öfverensstämma.
Op nionen tyckes hafva ganska högljudt fordrat: 1:0
Att ingen ny
Lag för tillfället må göras , utan att , då Staten skall framträda som Medlare mellan Fordringsägare och Gäldenärer, bör det ske på ett hederligt sätt, och snarare den ringa förlust, sorn uppstår, drabba det Allmänna, eller rättare den del deraf, som så ofta nu iörblandas med Staten, den nemligen , som föreställes af en Depositions Låne och Va» XelBanque. , 2:0 Att RörelseCapitalet bör bibehållas oförändradt, Discont Sedelmassan deruti inberäknad. 3:0
Att uppgörandet af Liqviderne bör ske på de ställen, der Lånelnrättningarne varit. 4:0 Att Obligationer och Assignationer böra lika anses. 5:0
Att ingen ny Myntsort må göras, utan Banco- eller Riksgä!ds edlar dertill användas, genom det att Banq en direct, eller ock RiksgäldsContoiret öfvertager utredningen, Som Hett 17 Martil, e. m. Ht
Som alternativ är nästan allmänt antagfet det:
Att Discoiterne borde kunna hjelpa sig sjelfva , blott de erhöllo temporaira bidrag.
Således hat msft sett allmänna viljan framträda, oeh anser jag således att Utskotten, sorn ej äga, enligt 56 §.
RegetingsFOrmen, att tillskapa, utan endast utreda de ämnen, sorn iStån* derts Plena blifvit Irämlagde , och sig deröfver yttra, ej böra tveka att till Ständerfle öfvers lemna ett alldeles nytt förslag» H' rr Grefven och Landt Marskalken hems Ställde, om Riddeiskapet och Adeln ansåg dö fernot Stats- och Båtil oörskottens ifrågavarande Betänkande framställde Anmärkningar hindra detsamrtias antagande, samt på sådan grtind behagade Betänkandet, jemte Anmärkningarna till Utskotten återremitteraJ hvilket bifölls.
Upplästes och lades på Bordet följande fran hedannämnde Utskott inkomna Memorial och Utlåtanden, nemligen »* ifrån SiatsUtskoltet; i:ö
Af den 4 dennes, angående ny Stats föglerande för Gripsholms Slotts- Och ' Djuf* gårdsBetjening; deruti Utskottet tillstyrkt &1É till nämnde Betjenings aflönahde, jemte Bygg* ftaderries Underhåll , måtte bestås al hvad å Ridd. 0. Ad, Prot, IV.
Bi II.
Afd, 31, 34 Den 17 Martil , e. m. förra Staten finnes uppfördt, de indelte 33 R:dr 16 Sk. j och af det contanta anslaget i^ftö H:dr 32 Sk. eller sammanräknadt 1500 R dr, samt att för öfrigt de, genom nu mera verkställd reglering , uppkomne Arrenden för
Djurgården» spectorsBostället och R lid fisket, tillsammans 150 R:dr, jemte Arrcndet for Ågorne 81 T:r Spann» mål och erforderligt qvantum Ved å Kungsgårdens Skog, utan någon speciel Stats föreslående, måtte af Riksens Ständer upplåtas, att efter Kongl. Majus Nådiga Förordnande disponeras och för behofven användas: hvarförutan StatsUtskottet föreslagit, det Riksens Ständer till Kongl. Maj.ts Nådiga godtfinnande måtte öfverlemna, huiuvida lämpejigt skulle anses, att Djurgården vid Gripsholm må upphöra och dervarande Rådjur flyttas till den vid Hufvudstaden belägne
Djurgård, hvarigenom uppkomme en besparing uti tillgångarne vid Gripsholm, som kunde användas till förökande af den för Slottet och öfrige Byggnader, ne samt Meublers och Inventariers underhållande nu beräknade
Summa af 903 R:dr 16 Sk.; hemställandes StatsUtskottet sluteligen, att afskrifning af de, utaf Kongl Maj:t tili nödi-: ge reparationer å Slottet anordnade 4000 R.dr, sorn af öfverskotterne på StatsVerkets Intrader skulle utgå, måtte beviljas. 2:0
Af den 4 dennes, i anledning af erhållen Remiss, så väl iträn Ridderskapet och Adeln, som PrestStånriet, med anmodan att närhiare granska redovisningen öfver Statens föra skott till tryckning af Riksoiåndens Protocoll Den 17 Martil , e til. 243 vid r S 15 års Riksdag med dertill hörande Bi. hang, samt att de Exemplar deraf, hvilka icke äro försålde, gkyndesamme ligen må varda till Riksens Ständers disposition aflemnade [>ruu Utskottet upplyst, att Pre.-iteStåndets PrOiocoU blifvit utan StatsCassans betungande till trycket befordrade, och tryckningens ombesörjande af de öfrige Ständens Protocoiler uppdrag n af Ridderskapet och Adeln , för dess Protoeoll* åt Rectorn, nu mera Herr CancelbRådet G ASilfverstolpe, af BorgareStåndet ät dess Secreterare, Herr BergsRådet Robsahm, och åf BondeStåudet åt RiksdagsFullmägtigen fohan Olsson Longberg , samt att tryckningen äter af Bihangel skolat besörjas af ExpeditionsUtskottets Secreterare^ och har Utskottet anmärkt, att en brist uti fulla lefverei ingen af det antal exemplar, som af Bihanget blifvit tryckte, upp. stätt, hvarföre redogöitlse saknadesj simt således ansett ExpeditionsUtskottets Secreterare och den af Samma Utskotts Betjening, som ombesörjt tryckningen och uppburit Medlen fot Tryckningskostnaden, skyldige att för de tryckta Exemplaren afgifva b hprig redogörelse, samt antingen lefverera de bristande Exemplaren in natura eller ock desamma med penningar ersätta, till det b 'opp, hvarföre betalning af dertt blifvit utaf Rik^dagskostnaderne uppburen oell qvitterad; hvarjemte Utskottet ötverlémnade till Riksens Ständer att sj.
Ifve förordna, huru med de återstående i behåll varande Exemplaren af Bihanget, utgörande omkring 200, borde förhåll isj, äfven-om Utskottet, hvad angeck tryckningen af de ifrågavarande kiksStåndeft# 244 Den 17 Martil, e. m.
Protocoller, funnit att redovisning derföre jemväl saknades, samt på sådan grund ansett de Herrar och Män, som haft sig af de Respective RiksStånden uppdragit att ombesörja tryckningen och medlen derföre utqvirterat , böra för de tryckte Exemplaren behörigen redovisa , och tor de Exemplar, hvarföre redo icke visas kunde, återbära den betalning de derföre uppburit:
Utskottet siuteligen hemställt, att, då Medlen till tryckningen, så för Bihanget, som för protocollerre , ugått af den tiil Riksdagskostnaderne af RiksgäldsContoiret utbetalde Summa, Fullmägtige derstädes måtte få sig uppdragit, att redogörelsen för de tryckta Exemplaren af Vederbörande infördra och emottaga, jemte de öfverblifne Exemplaren och hvad af vederbörande kunde komma att contant erläggas, samt att för alltsammans sedermera till Riksens Ständer under nu påstående Riksdag aflemna en fullständig redogörelse. 3:0
Af den 5 dennes, öfver de hos Ridderskapet och Adeln gjorde Anmärkningar vid Utskottets Betänkande af den 12 sistledne Januarii, i anledning af Landshöfdingen i Norrbottens Län , Friherre G. A. Koskulls underdåniga hemställan, om anstånd till Februarii månads slut innevarande år med indrifvandet af den återstående delen af VesterboVniska Lånet, som skall erläggas af Invåname i Norrbottens Län j uti hvilket Utlåtande Utskottet, som förmodat att bemälde Kongl.
Majus Befallningshafvande fogat den anstalt att medlen \
Den 17 Marlit, e. m. 245 kunde varda infordrade aldra senast till Februarii månads slut, ehvad ock Kongl.
Maj.ts Nådiga b- slut förr eller sednare kunde komma honom tillhanda, i öfrigt tillkännagifva , att Utskottets ifrågavarande Betänkande redan blifvit af Preste- Borgare-och BondeStånden den J9 sistledne Januarii bifallit. 4 0
Af den 5 innevarande månad, angåen* de de hos Hedervärda KondeStåndet gjorde Anmärkningar vid StatsUtskottets Utlåtande öfver RiksdagsFullmägtigen C.
F* Berg»- Memorial, innehållande Fösslag om allmänna Brandförsakringslnrättningens ställande under till* syn af Rikets Ständers Fullmägtige i Banqnen och RiksgäldsContoiretj dervid Utskottet, sorn ansett allmänna Brandförsäkringsverket icke kunna betragtas såsom någon pubhque Staters Inrättning
Och i sådan egenskap ställas under , * dess omedelbara Styrelse och Conttoll, tillika vid handen gifvit, att StatsUtskottets ifrågavarande Utlåtande ,redan vore bifallit af Ridderbkapet och Adeln och PresteStåndet den 27 samt af BorgarcStåndet den 3 4 sisth Januari!* 5:0
Af den 5 i denna månad, i anledning af Riksdagsmannen Eric MÖrtbergs
Motion, om förändring i Roteringen vid Vesterbottens Regemente; anseende StatsUtskottet, ändamålet med Mörtbergs Förslag säkrast vinnas, om ifrågavarande angelägenhet i underdånighet anmältes hos Kongl. Maj:t,'som icke lärer ua» derlåta derå fästa det
Nådiga afseende det samma finnes förtjena, *40 Ven t 7 Martn, e. «?, 6 0
Af den 5 dennes, öfver Riksdagsman? «ien Jan Jönssons Memorial, angående Krono.
TiondeSpanneir.ålens utgörande till Stockholms Stora Barnhus; hvilket ämne StatsUtskottet ansett born utaf Allmänna Besvärs- och Qe« conomiaeötskoitet behandlas, 7:0
Af den 5 i denna månad, i anledning af Herr Landshöfdingen friherre B- VV. Pocks Motion, angående en til* Ups la Barnhus donerad Kronofordran ; vid öfvervägande hvaraf Stat&Htskouet an,ett någon å'gärd i detta äm. lie för närvarande icke äga rum, enär frågan om godtgörarsdet af ofvannämnda fordran, på sätt Friherre Fock upp’yst, ännu beror på KammarCoilegii utlåtande och Kongl. Majus
Nådiga pröfning, 8:0
Af den 5 dennes, angående Riksdagsmannen johan Olsson Longbergs Memorial , om rättighet att få betala Qsmundsjemet efter Kronovärdi, utan någon förvandling efter Markegång; hvarå StatsUtskottet väl ansett 6ig icke kunna tillstyrka bifall, men*dock fö, reslagst, att Osmundsjemet, utan skilnad emellan valdt eller ovaldt, borde vid de allmänna Markegångs-sättningarne bestämmas och upptagas tdl det pris, som uti MarkegångsT<»xor. na upplöres för Tackjernet, samt i de Län , d?f någon Markegång å Tackjern icke finnes , ef er d< n af Kongl. KamtnarCollegium, StatsQoptoi et och Bergscollegium årligen fastställda Taxa (ör Tionde Tackjernet innom samma Bergslag; hettt§t.iUUnde§ StauUtskotfei jeta' Den 17 Martti, e. ni. väl, att, i händelse denna grund för priset å Ömunds) niet gillas, underdamg bknivelse derom måtte afgå, med anhållan, det Kongl. Majit täcktes om ett sådant beslut låta töreständiga Dess och Rikets KammarCoiiegiutn till behörigt iagttagande. 9:0
Af den 5 i denna månad, i anledning af Riksdagsmannen Anders Sandstens MeJ morial, angående driften och förvaltningen af Ädelforss Guldverk vid öfverläggning hvarom, Utskottet ansett sig böra toresia , om ej hos Kongl Majit kunde i underdånighet anhållas, ej allenast a;t en ny laglig undersökning måtte med första anställas, hvarvid med yttersta noggranbet borde utrönas, så väl huru Grufvedriften vid Ädelforss fortsättes och E-' gendomen derunder skötes, som ock huiuvida nuvarande Arrendatorn , ÖfverDirecteuren Kihlström i en eller annan del b.ustit i full-j görandet af det med honom ingångna ArrendeContract, utan ock att, i händelse vid denna nya undersökning skulle befinnas, att Öfver-!
Directeuren Kihlström icke uppfyllt hvad honom, enligt ArrendeContractet, ålegat, han genast måtte från Arrendet varda skiljd , samt att Kongl.
Majit derefter, jemte befallning om Verkets nedläggning, såsom sig icke lönande, täcktes i Nåder låta vidtaga de åtgärder med Ädelforss och derunder hörande Egendomar, som för öfrige ledige KronoLägenheter finnas föreskrifna ; i hvilken händelse de tjenstbarheter m m., sora Allmänheten förut till Guldverket utgjort, borde upphöra.
248 Den 17 Martil, <? ?«. Ifrån Banco Utskottat : ftj den 10 i denria Månad: j:o Angåsnde förändring uti de innom ncoVerket gällande Befordringsgrunder, en* ligt hvilka tredjedelen af Banquens Commisgaper vid yppande lédigheter tillsättas endast Frälsemän j tillstyrkande Utskottet, att en* däst förtjenst och skicklighet , jemte dermed fprenad tjensteålder, ytan afseende på Ständ? hädanefter matte blifva grundet) för befordrin» garne till Commissarie-tjenster, likasom alla andra beställningar innom BancoVerket; dock, med förbehåll för de Adelsmän , sorn nu i Jfinqueq innehafva ordinarie
Tjenster, att o* yubbadt få begagna deras , enligt hittills gäl? lande Författningar, stadgade rättigheter: varande åtskilige Ledamöters serskilda, ifrån Plu? rsliteten sktljagjiga meningar, Betänkandet bh lögade, ?:q
I anledning af vackt fråga om fördelning af A<betet emellan Riksens Ständers Re» visqrer öfver Stats- Banco- och RiksgäldsVerken ; tryckning af samtlige RevisionsBerätteigerne
\ publicitet af B incoVerkets granskning i bela dess vid ! och upphörande med hittills vanliga förseglade B rättelsers afgifvande ; deruti Utskottet föreslagit , ait , ulan någon serskild föreskrift , sä tet för Revisions-arbetets verkställande innom den utsätta tiden, samt dess lämpligaste fördelning Ledamötcrne emellan , Dlå bero af Revisorernes egen gemensamma pröfning och godtfinnande? samt att den Be - Den 17 Martil, e. m. 249 jättelse Revicorerne , till (olje af 7. §. uti den för dem fassiäilda Insujuctionen, afgifva, o\ilkorligen bör, genom BancoFullmägtiges försorg och på Banq ens bekostnad, genast tryckas, för att allmänna Tidoingarrse åtfölja, ' 3:0
Till upplysning, angående de sedan J 8 r 5 åts Riksdag vidtagna åtgärder, i anledning af då väckt fråga om en ny WyntOrdning.
Utskottet anmäler att. sedan Kongl Karn. marCollegium inkommit med Förslag till en ny MymOrönmg, Kongl. Majit funnit godt j
Nåder för ordna, att, innan Dess Nådiga Be-, slut i ämnet vidtages, fullständiga och nog-‘ granna undersökningar, grundade på rön och försök rörande liela Myntuings-processen, med alla dertill hörande delar, borde anställas af en serskild Comné. hvilken, under Ordförande af Herr Presidenten Friherre Eddcrantz , äger att, i anledning deraf, med underdånigt Betänkande och Förslag i ämnet inkomma: att KammarCollegii underdåniga Förslag till MymOrdnrng blifvit till bemäite Comité öf* Verlemnadt:
Att frågan härom således berodde på denna Comité, hvilken ännu icke haft något sammanträde, 4:0 1 anledning af väckt fråga om tillåtelse för en och hvar, att emot Svenskt Speciemynt i Banquen tillbyta sig omyntadf Guld och Silfver ; hvarå Utskottet ansett eig icke kunna tillstyrka bifall. 5;o I anledning af Återremiss från sami» 25© Dm 17 Mav t ii 9 e. m. lige RiksStånden af Utskottets Betänkande om förlängning i pisescnptions tiden för Lans omsättning i BancoDiscontVerket ■, och har Utskottet föreslagit, att ett ytterligare rådrum a£ 30 dagar tran derom af DtscontVeiket meddelade underrättelse, må lemnäs dem af BancoDiskontens Gäjdenärcr , hvilka , genom underlåten afbetalning, deras omsättnings-r tt förverkat, och att Salunda hvar och en Gäldenär, sorn innom förenämnde tid verkställer vanlig afbetalning, och behöriga Lån'Documenter för återstoden presterar, må undgå att för Lånets hela belopp varda krafd; emot hvdket Fötslag tvätine Ledamöter i Utskottet sig reserverat.
Angående justering inför båda Utskotten gemensamt af de föreskrifter, sorn skola gälla för Rikets Ständers båda PenningeVerk; UG skotten, som tillstyrkt bifall å Förslaget, hafva derjemte ansett , att det dermed åsyftade äiv damäl vid de flesta tillfällen kunde vinnas, utan att båda Utskotten ovilkorligen behöfde sammanträda , derest det stadgande , som gemensamt skulle meddelas Styrelserne af Bancooch RiksgäldsVerken, först redigerades af det ena Utskottet och försedt med Ordförandens justerings-påskrift, derefter communicerades det andra, för att der godkännas eller med Anmärkningar förses , i hvilken senare händelse sammanträde emellan båda Utskotten borde företagas.
Den 17 Martu, e. tu.
251 Jfr ån AMmdnna Besvärs - och OeconomiceUtskottet:
Af den 21 sist lidno Februarii:
Ö ver föreslagna ändringar uti Författningame rörande Husbehols- Brännvinsbränningen och deimed gemenskap ägande ämnen j och har Utskotut, under tillstyrkande au Kongl För* ordningf-n rörande Husbehots - Bränvinsbränningen af den t September 1815, i allt öfrigt ina bibehälBs oförändrad, uppå anförda skäl, hutvuds: kligf n föreslagit au Brännvinsbränningen må inskränkas till 9 månader om å« ret , och således inställas ifrån och med den j6 Junii till och med den 15 Septembery do<k att atdrag för denna tid på Bevillningen icke finge äga runi , äfvensom att besparad
Drank bovde alla årstider få agas och anvandas, samt försegling å Brännvins - redskapen under ofVannänmde månader ej komna i Iråga:
Att åt Konungen knnde 1 underdånighet öfverlemnas att inställa Brännvinsbränningen, då eib. solut brist på Spannmål bade hemina 1 Landet och på de Utrikes Orter, hvarifrån Säd vanligen hämtas, gor, alt verklig hungersnöd befaras :
Au ingen må tillåtas, hvarken i Stä. derrie eller pä Landet, att uti ett och s^mjn»
Hns eller på en och samina Egendom, af hvad storlek och värde som hellst, begagna mer än th Panna om 90 Kannor eller flera mindre pannor med en sammanräkn d rymd pf högst samma belopp • samt sluteligen , att Siockholms KronoBrännerier måtte förbli:va vid hvad de nu äro3 och efter btadgandet i 3, 2 52 Den 17 Martil, g. m. §. 3.
Mom. af ofvahnämnde Författning förvaltas } men deremot KronoBrännerierne i Götheborg, så snart det derstädes ingångna
Ar* rendeContract slutas och uti Carlskrona indra» gas, samt att Briinvins-tillverkningen derstädes må upplåtas åt Innevånarne efter enahanda grunder, som för ds öfriga Städerne fastställde äro; varande åtskillige Ledamöters från Pluralitet®» skiljagtiga tankar äfven bifogade.
Från Constitutions Utskottet: