Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det är derföre, och emedan alla tecken häntyda på att ett exportförbud i år möjligen vore att befara, som jag vågar föreslå: "‘"‘all II.
Sl:r måtte ingå till K. lil. med underd. anhållan alt
Han lills vidare täcktes uphäfva importtullen på spanmål och mjöl.
Priserna i Ryska hamnarne, hvilka l. ex. för Petersburg enl. sednaste Consulatrapporter noterades: Hvete B:ko R:dr 14: 12 sk. 10 runst., för Råg 10 R:dr 5 sk., för Korn 7 R:dr 31 sk., för Hafre 5 R:dr 28 sk. 10 runst., tyckas, jemförda med våra Börspriser, gifva vid handen som skulle en import derifrån vara möjlig och, i händelse vårt neutralitetsförslag antages äfven låta sig verkställa; enär de låga priserna derstädes tyckas tillkännagifva att eljest något exportförbud derifrån ej vore att befara.
Ej heller skulle denna åtgärd inverka störande på den enskildta spekulationen; enär den, i fall importtullen uphäfves och priserna i landet till följd deraf sänkes alltid har utväg öppen att söka sin ersättning genom export åt annat håll, enär priserna t. ex. i Kiel, äfven enl. sednaste Consulat-rapporter äro: Hvete B:ko R:dr 21: 1 sk. 2 runst., Råg 17 R:dr 5 sk. 10 runst.; Korn 11 R:dr 2 sk. 1 runst.; Hafre 7 R:dr 28 sk. 5 runst.
Det är med anledu. af förhandenvarande förhållanden och i den fulla öfvertygelsen att denna åtgärd i betydlig mån skulle göra obehöfliga de mera våldsamma åtgärderna af bränvins eller exportförbud, som jag vågar framställa denna moliou och anhåller jag vördsamt om remiss derå till vederbör!.
Utsk. på grund af 56 § Riksd.Ordn. som tillåter ny motion väckas i anledn. af under Riksdagen inträffad händelse; såsom hvilken händelse jag får angifva de efter motionstidens slut inträffade förvecklingarne.
Denna motion, som härvid skriftligen atlemnades, begärdes på bordet, hvarefter Hr Grn o. Ordför:den yttrade, det R. o. Ad. torde 168 Den 18 Februari. finna, att densamma, såsom bordlagd, icke f. n. erfordrade vidare åtgärd.
På grund af 56 § Reg.F:n, som tydligen stadgar att någon motion icke får efter motionstidens slut väckas, sä vida icke sådana frågor af redan fattade beslut, eller under Riksdagen inträffande händelser omedelbarligen föranledes, får jag hos Hr Gr:n o. Ordfönden hemställa, huruvida han kan anse sig böra tillåta bordläggning af denna, enl. min tanka, i strid mot förenämnde § väckte motion.
Hr Gr:n o.
Ördför:den förklarade, att sedan motionen blifvit begärd på bordet, densamma icke nu påkallade ett sådant yttrande, som Hr Tornerhjelm begärt, utan borde blifva hvilande till nästa föredragning.
Föredrogos ånyo och biföllos BankoUtsk:s nedannämnde d. 11 och 16 dennes på bordet lagde Utlåtm: jn 12, i fråga om afskrifning af åtskilliga från Lånekont. i Götheborg utgifna diskontlån äfvensom af derstädes balancerade öfverräntor å dylika lån; och M 13, i ani. af P. A.
Nymans ansökning att för den tid, han förestått Stereotyperings- och Tryckeri-föreståndare-befattningen i Banken, komma i åtnjutande af den derunder besparade Tryckeriföreståndare-lönen.
Föredrogos ånyo och biföllos LagUtsk:s nedannämnde d. 11 oell 16 dennes på bordet lagde Betänk:n: JM 8, i ani. af väckt motion, angule förändring i liden för inträdandet af mannens myndighets-tillstånd; JW 9, i ani. af väckt motion, ang:de förändring i tiden och vilkoren för rätt att ingå äktenskap; samt M 10, i ani. af väckt motion, ang:de förklaring eller ändring af lagens stadgande om giftomanna-rätt.
Föredrogs ånyo och bifölls Exped.Utsk:s d. 11 och 16 dennes på bordet lagda Mern.
JM 6, ang:de förändradt tryck å Bihanget till RiksStms prot.
Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från StatsUtsk:s inkomne Utlåtmn:
M 27, ang:de Riksg:s-kont:s förvaltning under den sedan början af 1850 och 1851 årens Riksdag förflutna tid; JYs 28, i ani. af K. M:s Nåd. skrifvelse lill R.
Stms StatsUtsk, , ang:de verkstäld fördelning emellan särskilda Embetsverk af den utaf R.
St:r anslagna summa till gratificationer och ljuspenningar ål extra ordinarie tjenstemän och vaklbetjente; Den 18 Februari. 169 JU 29, i ani. af väckt motion om åtgärdens vidtagande till förekommande af felaktigt silfvermvnt; JU 30, ang:de utvändig reparation och dekorering af Riksg:skont:s luis samt upförande af ett jernstaket vid den nya strandgatan nedanför samma hus; JVI 31, i ani. af väckte motioner om anslag till beredande af tillfälle för Officerare af Arméen att ingå uti utländsk krigstjenst; JV° 32, ang:de låneunderstöds beviljande för verkställande af tomtreglering inom den år 1849 nedbrunna del af Lidköping eller den s. k. gamla staden; samt JVs 33, ang:de pension för Krigs-Rådet S. G. Ehrenstams enka, Charlotta Gripenstjerna samt hennes dotter.
Högloft. R. o. Ad. åtskiljdes kl. J till 4 e. m.
Onsdagen den 22 Februari 1854.
Justerades 3 prot.utdr. för d. 18 dennes.
Hrr Elektorers lista vid val af en ledamot i Allm.
Besv. o. Ekon.Utsk. efter JV3 373.
Sköldebrand, Knut Erik; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: JU 1,929.
Ilr von Björnmark, Fullm.
Gr. Lewenhaupt, Patrik Adolph.
Med tillkännagifvande, att Frih.
Stjernstedt, Joh. Wilh., såsom ledamot af Serskildta Utsk. begärt och erhållit 3:ne veckors ledighet från denna dag, anmodade Hr Gr. o. Landtm.
Hrr Elektorer, att sammanträda till val af en ledamot i nämnde Utsk. under Frih. Stjernstedts frånvaro. iro Den 22 Februari f. m.
Uplästes det hös R.
St:rs Elektorer vid valet af R.
St:rs Just.; Ombudsm. hållna prot., sålydande:
Ar 1854 d. 18 Febr. sammanträdde R.
Sl:rs valde Elektorer för att utse R.
St:rs Just.-Ombudsman: och befunnos, sedan valsedlarne blifvit öpnade, rösterna hafva utfallit, som följer: Kammar-Rådet, Häradshöfd., R. af K. N. 0. Sven Lorentz Theorell, som erhållit 48 röster eller enhällig kallelse; till följd hvaraf Kammar-Rådet, Häradshöfd, R. af K. N. 0.
Sven Lorentz Theorell blifvit utsedd att vara R.
Stms Just.-Ombudsman.
Ut supra. G.
Lagerbjelke. C. J. Heurlih. A. M. Brinck.
Nils Pehrsson.
Äfvenledes uplästes samme Elektorers vid valet af R.
Stms Just.-Ombudsm:s Suppleant hållna prot. af följande innehåll: O v Ar 1854 d. 18 Febr. sammanträdde R.
Stms valde Elektorer för att utse den man, som skall efterträda R.
St:rs Just.-Ombudsman, ifall han innan nästk.
Riksdag skulle med döden afgå; och befunnos efter valsedlarnes öpnande, rösterna hafva utfallit, som följer: f. d. Revisions-Sekret., Häradshöfd.
Ludvig Theodor Almqvist, med 26 röster; och Professoren, R. af K. Ni 0. Pehr Erik Rergfalk, med 22 röster; till följd hvaraf f. d. Revisions-Sekret., Häradshöfd.
Ludvig Theodor Almqvist blifvit till R.
Stms Just.-Ombudsmans Suppleant utsedd.
Ut supra. G. Lagerbjelke. C. J. Heurlin. A. M.
Brinck.
Uppå Hr Gr. o.
Landlm:s i ani. häraf gjorda hemställan, beslöt R. o. Ad. att Exped.Utsk. skulle genom utdr. af prot. underrättas om utgången af dessa val samt anmodas upsätta och till RiksSt:n inkomma med förslag till Förordnanden för de valde samt lill underd. skrifvelse derom till K. M. Uplästes till justering och godkändes nedannämnde från Exped.
J\s 9, i anledn. af K. M:s Nåd.
Propos., ang:de nedsättning i årliga ackords-amorteringsbeloppet för Landshöfdinge-tjensten i Calmar; JVs 10, nng:de ändring i sättet för folkskole-afgiftens öfverlemnande till skolstyrelserne; JVt 11, angmle revision af föreskrifterne i afseende på eder och deras användande; Den 22 Februari f. m. 171 Jtä 12, ang:de verkstäld omröstning öfver Högsta Domstolens Ledamöter; samt M 13, ang:de Riksdagens förlängande en månad.
Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande BankoUtsk:s d. 11 och 16 dennes på bordet lagda Utlåt.
M 14, öfver K. M:s Nåd.
Propos. och inkomne motioner, ang:de
Decimalsystemets tillämpning på Rikets mynt.
1 :sta punkten, innehållande hemställan, alt R.
St:r må besluta, alt decimal-syslemet skall i afseende på Rikets mynt tillämpas.
Jag anhåller alt först få fästa Ståndets upmärksamhet på de särskildta skiften, som detta ämne undergått, emedan jag kommer att sedermera åberopa dem.
Efter det myntbestämningen var gjord år 18150 och silfverutvexlingen börjats 1834, begärde R.
St:r i anledn. af en motion, som Hr von Troil, Emil, hade framställt, att en ny myntenhet, kallad Riksdaler Kurant motsvarande 32 sk. b:ko och på gammalt vis i 48 sk:r rgs med 12 runst. på hvarje sk., indelad, måtte af Konungen bestämmas.
Men dertill vägrade
Han samtycka, förklarande
Sig anse tiden ännu icke vara inne att vidtaga en förändring, som vidrörde så många intressen och hvaraf nyttan endast vore ideel.
Följande Riksdag 1840 begärde R.
Sl:r åter en sådan myntenhet med samma benämning och äfven indelad i 48 sk:r.
Då. borttog man likväl runstyckena, men bibehöll sk:s indelning i fyra styfver.
Afven härå vägrade Konungen godkännelse.
Vid 1845 års Riksdag begärde R.
St. åter samma myntenhet på 32 sk. b:ko, hvilken kallades blott Riksdaler, med 48 sk:r och 4 styfver på hvarje sk.
Detta var den sista underd. framställningen ifrån R.
Den 8:de Maj 1845 svarade Konungen, att Han väl gillade förslaget, men förklarade att sedan nödiga uplysningar, rör:de tillämpningen deraf blifvit infordrade ifrån vederböride myndigheter, så ville Han meddela Sitt beslut om tid och sätt för berörde systems bringande till verkställighet.
Vid påföljande Riksdag eller år 1847 afgafs en Kongl. Propos. med förslag till jemkningar i myntfrågan och dervid först till tiotalsi åkningens införande, då enheten skulle blifva 1 R:dr kurant, motsvarande 32 sk. b:ko.
Efter öfverläggning härom, biföllo R. o. Ad. samt BondeSt., men Prester och Borgare afslogo det af BankoUtsk. då ingifna förslag, hvilket hufvudsakligen instämde med Konungens.
När således två Stånd stannat emot två, förföll frågan.
Vid 1850 års Riksdag ingafs en motion lill Allmänna Besv. o. Ekon.Utsk., hvilken åsyftade tiolalsräkningens införande i mynt, mått, mål och vigt.
Den godkändes af R.
St. och en underd. skrifvelse afläts till Konungen i öfverensstämmelse dermed.
Till Nåd. svar härpå, har Han nu afgifvit en Propos., som endast angår tiotalsräkningens införande blott i mynt, men icke i mått, mål och vigt.
St:rs begäran är således oupfylld i de tre sista hänseendena och fullgjord blott i det 172 Den 22 Februari f. m. första.
När målet under denna Riksdag förekom hos BorgareSt,, höll det sig väsendtligen vid den omständigheten att systemet icke vore fullständigt, utan blott till en del framstäldt, samt har gjort anmärkning dervid, såsom vore det erhållna endast ett lösryckt slycke.
För min del har jag städse bestridt tiotalsräkningens införande i myntet och bestrider det fortfarande; men då jag nyligen yttrat min mening i ämnet och det förmodligen skulle trötta R. o. Ad. att åter höra henne uprepas, så anhåller jag, att andra mäns tankar om saken, hvilka, såsom reservationer finnas Utsk:s Betänk, bifogade, måtte få föreläsas och jag derefter erhålla ordet.
Sådana reservationer äro försl Hr Dokt.
Björkmans och derefter Hr Commerce-Rådet Wijks.
Den sålunda begärda upläsningen egde rum, hvarefter Hr von Hartmansdorff, anförde:
I öfverensstämmelser med de reservationer, som nu blifvit uplästa, anser jag tiotalsräkningens införande endast tjena till beqvämlighet för de stora räknemäsfarne, som äro fåtaliga, men deremot lända till svårighet för de små, som är många.
Vill man likväl antaga det, så anser jag det böra ske för myntet i sammanhang med dess införande i mått, mål och vigt, på det att, om denna olycka skall öfvergå oss, hon måtte blifva så lindrig som möjligt; ty får man systemet i sin helhet så skulle jag tro, att man lättare kan draga sig fram än om man blott får en del deraf.
Jag vet icke, hvarföre den ena delen har blifvit utbruten från det hela, men tror det vara otjenligt, samt anhåller, på det att min röst i detta hänseende ej måtte anses vara af mig sjelf för högt upskattad, att Hr Biskop Agardhs reservation i denna fråga vid 1847 års Riksdag jemväl måtte få för R. o. Ad. upläsas.
Sedan i anledn. häraf den af Biskop Agardh afgifna reservation, sorn finnes bifogad BankoUtsk:s vid 1847 oell 1848 årens Riksdag afgifna Utlåt.
M 47, blifvit upläst, tilläde Hr von Hartmansdorff: R. o. Ad. finnér nogsamt, alt jag icke har velat fördölja något, som hörer till sakens utredning, då jag låtit upläsa Biskop Agardhs reservation, hvilken förordar tiotalsräkningens införande; men jag bestrider att det skall ske annorlunda, än i ett sammanhang för mynt, mått, mål och vigt'.
På grund af de 2:ne reservationer, som först blifvit uplästa, anhåller jag att
Ståndet måtte ogilla tiotalsräkningens antagande, men att, om hon af 11. o. Ad. godkännes, beslut derom, dock icke måtte fattas, förr än man sett huruvida icke en Kongl. Propos. ännu under denna Riksdag inkommer med förslag till samma beräknesätts införande i mått, mål och vigt.
Jag utbeder mig således att R. o. Ad. måtte öfver denna punkt besluta detsamma, som BorgareSt. gjort, nemi. att till BankoUtsk. remittera den.
Hr Virgin, Christian Adolf:
Jag anser visserligen icke denna fråga vara ibland dem, som kallas lifsfrågor, men jag tror dock, att det vore af ganska stor nytta för landet, om BankoUtslcs förslag antogs af R.
Jag tror att milhr siffror årligen skulle be - Den 22 Februari f. m. 173 sparas och mycken tid vinnas genom Decimalsystemets antagande.
Det praktiska England, som man med så myckel skäl åberopar såsom föresyn för oss, liar mi funnit alt dess indelning i Pound, Shilling och Pence icke är så enkel och redig, som man skulle önska och har nedsatt en komité, för att taga i öfvervägande frågan om Decimalsystemets införande.
Jag inser icke något nödvändigt sammanhang emellan Decimalsystemet i myntväsendet samt i mått, mål och vigt.
Jag tror snarare att en sådan åtgärd, på en gång vidtagen, skulle vara skadlig för det hela.
Jag tror alt de Hrr, möjligen sig sjelfva ovetande, som nu vtlja införa allt detta i ett sammanhang, yrka det, emedan de icke gilla Decimal-syslemet i sin helhet.
Delta vore ett sätt alt komma ifrån saken för alltid.
Jag tror tvertom att det är angeläget, att folket får lära sig inse fördelarne af Decimalsystemet, genom dess tillämpning på myntet, och all man derefter småningom kan öfvergå till antagande af detsamma äfven i mått mål och vigt, hvilket jag anser fullt så angeläget som det första, för att undvika det kaos i delta hänseende, hvaruti vi nu sväfva.
Jag röstar för bifall lill Ulsk:s förslag.
Ehuru jag någorlunda vant mig vid decimal-systemet under tre års vistande i Frankrike, och ehuru jag inser de fördelar, som deraf skulle upstå för embels- och tjenstemän, så anser jag det såsom en fullkomlig olycka för den mindre bildade klassen, som alldeles icke har tillräcklig bildning för systemets begagnande.
Jag var i Frankrike för 7 å 8 år sedan, och korn då på ett ställe, der jag fick se en hel mängd af de gamla vigterna.
Jag sade: ”det var märkvärdigt, jag trodde att dessa voro för 30 år sedan bortlagda.”
Mannen svarade: ”det äro de visst icke, ty ännu brukas icke annat bland menige man.”
För öfrigt, om systemet vore nyttigt eller vigtigt för de arbetande klasserna, så kan jag icke begripa, hvarföre ett sådant system icke blifvit infördt i England, Holland och Belgien eller de Tyska staterna.
Sålunda kan jag icke heller finna nödigt, alt införa det hos oss.
Vi se ett märkvärdigt prof på svårigheten att åstadkomma dylika förändringar hos oss uti det nya systemet för mått, mål och vigt, som infördes redan 1739.
Ar det icke derföre ännu lika främmande för en stor del af Sverige.
Det är en ringa upoffring för de bättre klasserna, om de afstå ifrån Decimalsyslemels införande.
Det vore visserligen nyttigt för vetenskapsmän och embetsmän; det kan icke nekas, men hvad betyder denna fördel deremot att nio tiondedelar af vår befolkning skulle vara i beständig oro.
Jag inslämmer i de uplästa reservationerna, äfvensom uti hvad Ur von Hartmansdorff anfört.
Frih. Stjernstedt, A u g. Wilh.:
St. vid föregående Riksdagar uttalat den åsigten, alt
Decimalsystemet, såväl i mynt, som mått, mål och vigt vore fördelaktigt, så tror jag att om man vill räkna tillbaka ända till 1823 års beslut i ämnet, meningarne i allmänhet torde närma sig derhän, att detta systems antagande bör vara det önskvärdaste och ^att man således bör vidtaga åtgärder, som leda till dess införande.
Jag instämmer följaktligen uti den af Utsk. 174 Den 15 Februari f. m. här uttalade åsigten om
Decimalsystemets införande uti Rikets mynt; inen jag medgifver tillika att de väsendtliga fördelar, som af delta system skulle vara att förvänta, torde upkomma först derigenom, att det infördes äfven i mått, mål och vigt.
Jag skulle derföre icke hafva mågot emot att. denna fråga i sin helhet blefve hvilande, intilldess R.
St. finge mottaga den af K. M. uti den Nåd. Propos:n af den 6 Dec. 1853 utlofvade Propos. om mått, mål och vigt; men om denna åsigt icke vinner understöd, så anser jag, ehuru jag emot denna punkt icke har något att anmärka, likväl vara lämpligt, att frågan i sin helhet (ill BankoUlsk. återremitteras, hvilket med afseende på de anmärkn:r, som vid en annan punkt framdeles åtminstone af mig komma att göras, i alla fall torde blifva nödvändigt.
Frih. von Schwerin, Adam Otto:
I afseende på Banko Utslcs Utlåt, om Decimalsystemets tillämpning på Rikets mynt, får jag förena mig i den reservation, som inom Utsk. blifvit gjord af Hr Wallenberg.
Som han i denna reservation åberopar den motion, han förut väckt angående myntsystemet, hvaruti han föreslagit både konseqvent och vetenskapligt användande deraf, så torde jag, för en stund få uptaga R. o. Ad:s upmärksamhet med upläsande af Hr Wallenbergs motion i detta ämne, men som han väckt tvenne mot hvarandra sammanhang egande motioner, om Decimalsystemets införande, först för mätt, mål och vigt och sedermera äfven i myntet, så anhåller jag att först fä upläsa den förra af dessa motioner, så lydande :
Mätt- eller längd-enheten skall vara grunden för alla de öfriga sätten att mäta, måla, väga och räkna.
Till måttenhet kan tagas hvilken längd som helst; dock bör man företrädesvis söka någon oföränderlig, lätt funnen, mätbar qvantitet, såsom t. ex. en del af jordens meridian, secundpendelns längd vid en bestämd latitud eller något dylikt.
Den indelas i tiondedelar, hundradedelar o. s. v. Ytan mätes med en qvadrat, som har längd-enheten (dess tiondel eller hundradel) till sida.
Quadraten indelas i tiondelar, hundradelar o. s. v. Målets enhet skall vara kuben på längd-enheten (dess tiondel eller hundradel).
Målet indelas i tiondelar, hundradelar o. s. v. Vigt-enheten skall vara tyngden af så mycket rent vatten, som vid dess största täthet intager lika rymd med målets enhet (dess tiondel eller hundradel).
Vigten indelas i tiondelar, hundradelar o. s. v. Mynl-enhelen skall vara så stor del af den eller den, till sitt korn bestämda ädla metallen, som väger lika med viglens enhet (dess tiondel eller hundradel).
Tionderäkningen är ensam ett jättesteg på vetandets bana; ty derigenom kunna alla, som nu känna räknesätten i enkla tal sjelfva verkställa sin räkning äfven der blandade tal eller bråk förekomma.
Men att införa tionderäkningen i mynt, utan att på samma gång införa den i mått, mål och vigt, medför den stora olägenheten, att man, för alt få veta priset på en vara, måste förvandla de vanliga Den 15 Februari, f. m. 175 bräken till decimalbråk, hvarvid någon liten, om än obetydlig, del vanligen behöfver tilläggas eller bortkastas, och det liela blir, utom det större besväret, icke mathematiskt noggrannt.
Att införa tionderäkning, inom hvarje särskildt slag, utan sammanhang med hvarandra, är att tillegna sig endast hälften af dess stora fördelar.
I Frankrike och de flesta andra länder, der metriska systemet är antaget, har det rönt många svårigheter: men det har blifvit hufvudsakligen derföre att man velat påtruga folket konstiga benämningar.
I Holland, der det i handel erfarnaste folk bor, har man icke haft så stora svårigheter, och det derföre, att man under en del äldre namn som funnos, insatte de nya värdena.
Så är ock nedanstående förslag upgjordt, och det är troligt, att, om man endast lemnar allmänheten tillåtelse att föra sina böcker i enlighet dermed och i öfrigt i handel och vandel begagna detta nya system, det genom sina ögonskenliga fördelar snart skall undantränga de gamla.
Förslag till ett nytt system för mått, mål och vigt.
Usta Art.:
Om srunderne. i ° l:o.
Tio milliondelen af jordens qvartmeridian är grundenheten för måttet och kallas aln. f 2:0.
Qvadraten på ett huDdra alnar är enheten för ytmåttet och kallas tunnland. 3:o.
Kuben på tiondelen af en aln är enheten för målet och kallas krus. 4:o.
Tyngden af ett krus rent vatten vid sin största täthet i lufttomt rum är vigt-enheten och kallas skålpund.
I 2: dr a Art.:
Om enheternas öfver- och under afdelning ar. t l:o. 1 aln (måttenheten)
Om tillämpningen. l:o. K. M. täcktes i nåder, så fort sig göra låter, låta införa det nya systemet för mått, mål och vigt i Statens räkenskaper. 2;o.
Krönta måttstockar, målkäril och vigter, håde af gamla och nya systemet, skola af justerare tillhandahållas allmänheten intill 1859 års slut.
Derefter endast af nya systemet; dock vare ingen förment att äfven efter den tiden få sina gamla målkäril och vigter omjusterade, så länge de skäligen kunna begagnas. 3:o.
Från och med 1855 års början eger hvar och en rättighet alt föra sina böcker och räkningar enl. delta system; men tillförbindes att intill 1859 års slut å utfärdade räkningar, i kontracter 176
Den 15 Februari f. m. och andra afhandlingar, uttryckligen tillägga orden: ”nya systemet.”
De, sorn från och med 1860 års början vilja bibehålla det gamla, blifva likaledes pligtige alt dädanefter tillägga orden: ”gamla systemet, ” i alla sådane afhandlingar.
Hr Wallenbergs motion rörande det nya myntsystemet lyder sålunda:
Förslag till nytt myntsystem i Sverige. 1 §•
Det Svenska silfvermynt, som hädanefter präglas, skall innehålla 8 delar fint silfver emot 2 delar koppar.
Denna blandning kallas myntsilfver. 2 §• 1 st. prägladt Myntsilfver, vägande 10 gramm, skall vara myntenheten och kallas daler
Af silfvermynt präglas: dalerstyckcn, fem-markslycken två-markstycken och markstycken. 4 §.
Allt silfvermynt blifver af enahanda korn, samt vigt i förhållande till myntenhetens, på det sätt, att 2 fem-markstycken lika så väl sorn 5 två-markslycken, eller 10 markslyckeu böra väga lika med 1 dalerstycke. 5 §•
Remedium i finhet får utgöra, såsom hitintills, 3 på tusendet öfver eller under den bestämda halten.
Remedium i vigt får utgöra: pä dalerstycken och 5-markstycken, 7 på tusendet och på 2- markstycken och markstycken, 10 på tusendet, öfver eller under'. 6 §.
Af koppar utmyntas skiljemynt sålunda, att 50 fem-öresstycken eller 100 två-öresstycken eller 200 öresstycken väga 1000 gramm. 7 §•
Enär kopparmyntet icke innebär motsvarande valuta, utan måste anses såsom skiljemynt, vare ingen pligtig att i liqvid emottaga mera än En daler i kopparmynt. 8 §•
Det i rörelsen befintliga silfver- och kopparmynt emottages fortfarande i all Kronans upbörd sålunda: 1 Specie Riksdaler för 32 mark, 1 ? )) » » 16 » 1 1 )) )) )) 8 » I g )) » » 4 » I 1 » )) » 2 » 1 S2 )) » » 1 » Koppar - Den 22 Februari f. m. 177 Kopparmyntet å 2 skillingar för 5 öre 1 skilling » 3 » | » » 2 » ^ )) »1 » 9 §.
Enär den nya mynt-enheten, daler, motsvarar 40 sk.
B:ko, efter hittills brukliga räknesätt, kommer R.
St:rs Bank att fortfarande i liqvid emottaga dess sedlar, utställda å R;dr B:ko, efter en bestämd kurs sk:r
Det redan slagna i Banken befintliga silfvermynt kommer alt fortfarande ullemnas i rörelsen, intilldess det blifvit förslitet.
Såsom jag redan haft äran anföra, får jag till alla delar instämma i Hr YVallenbergs förslag till myntenhet och får således anhålla om återremiss af BankoUtsk:s Betänk.
Äfven jag får helt och hållet instämma uti Hr Wallenbergs reservation i denna fråga och anser, att det vore på det allra högsta lyckligt, om vi en gång kunde komma ifrån den förvirring, som herrskar i Sverige ifråga om mått, mål och vigt.
Då det har varit sagdt, alt denna sak skall utredas pä vetenskapliga grunder, så får jag säga, alt det som nu blifvit skrifvet i saken väl icke vittnar om, att man velat gå till väga på vetenskapligt vis.
Jag tror det rätta vore, att Decimalsystemet infördes på en gång i mått, mål och vigt.
Jag kan icke anse detta systems införande medföra någon svårighet.
Jag har lefvat länge uti länder, der Decimalsystemet varit infördt och jag har varit i tvenne länder, när systemet der infördes eller rättare blef ovilkorligt gällande, nemi.