Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men äfven det allmänna interesse! har synts mig fordra samma förfarande; enligt RegeringsFormens anda , är ConstitutionsUtskottet bestämdt att, om uttrycket tillätes mig, nagelfara allt, deremot äro Riksens Högloflige Ständer, hvars pröfning
Utskottets anmärkniDgar underkastas, stälde på den upphöjda ståndpunkt, der det helas bestånd tages i öfvervägande; der hvarje saks vigt ordnas efter den stora måttstock, med hvilken ett helt Rikes angelägenheter endast kunna mätas, och der den verkan, som Riksens Ständers behandlingssätt af ämnet kan medföra, tages i lika noggrant öfvervägande , tom sjelfva sakens enskildta beskaffenhet.
Den 10 Julii e. m.
Tidens tecken äro betydelsefull*; det tori de nu vara af vigt att gifva ett efterdöme a£ den lugna värdighet med hvilken ett fritt Folk. njuter en Lagbunden frihet, det torde vara af vigt att högtidligen ådagalägga, det i vår lug-j na vrå af verlden, Regering och Folk utgöra ett enda odelbart helt, och att om vi å ena sidan efter våra Lagars föreskrifter, med en enskilt
Domares noggranhet undersökt Konungens Rådgifvares handlingssätt och rådslag, så hafva vi å den andra, vid dessa rådslags slut-, liga bedömmande, med Statsklokhetens ledning förfarit i stort.
Då de nu varande Konungens Rådgifvare under en lång följd af år i vigtiga och omsorgsfulla värf redeligen tjent sitt Fädernesland och under ett förtjent bifall genomgått Statens förut innehafde Embeten, så är det för mig icke tänkbart, att de nu ställde, så till sägandes i hela Nationens åsyn skulle hafva handlat mot hvad de ansedt rätt och nyttigt; jag är således för min del fullt öfvertygad om deras afjigters renhet, och då dertill kommer att Högloflige Utskottet i öfrigt yttrat att Konungens Rådgifvares handlingssätt och rådslag under nästförflutne Femårsperioden, allmänneligen och öfver hufvud bära stämpeln af redligt nit, sorgfällig omtanka och oafbruten verksamhet, så får jag för min del tillstyrka , att de anmälte anmärkningarne må förfalla.
Den jo Julii e. m. N:o 3* Grefve Horny Claes Fredric', Då jag vid Riksdagens början, i föreskrift ven form till ConstitutionsUtskottet uppgaf åtskilliga anmärkningspuncter mot Regeringens organer, var detta steg föranledt , dels af den erfarenhet sist föiflutne
Riksdag medförde, då man allt för trångt begränsade den fria Representantens yttrande rätt, med åberopande af 90 §. i Regeringsformen , dels deraf, att ett Lagförslag låg förberedt till närvarande Ständers antagande, sorn skulle förvandlat ConstitutionsUtskottet till ett Inqvisitorisk Tribunal, hvars Opinionsdomar blifvit
Ständerna förelagda, att på god tro gilla och stadfästa, Det var under sådane omständigheter, jag ansåg mig böra begagna Riksdagsmannens ännu i Grundlagen förvarade rätt, att sätta ConstitutionsUtskottet i nödvändighet att yttra sig öfver några Regeringsåtgärder för hvilka jag förmodar, att Rådslag hafva legat till grund, och dem jag anser vara oförenlige med Rikets sannskyldiga nytta.
Sålunda skulle för Riksens Ständer öppnas ett tillfälle att fritt och obehindrat rådslå om de vigtigaste föremålen för Lagstiftningens öfverläggningar: om garantierna för den Constitutionella friheten; men hade jag kunnat förmoda att denna enda utväg till lösande af bandet, som Grundlagen lagt uppå Riksdagsmaoaens frihet att yttra sig öfver styrei - Den 10 Julii c. m. 217 sens åtgärder, skulle lemna» så obegagnad, så bade jag till äfventyrs bordt sträcka mitt bemödande till en systematisk framställning af de allmänna ärendernas gång under Representationens Siåriga hvila , och jag hade kanske lyckats att visa, huru nödvändigt det är, att mot den framilande strömman, sorn hotar med förstörelse, uppresa de Dammar, som endast en förenad Nationalkraft med fast vilja förmår att åstadkomma.
Under loppet af Riksdagen har likväl på flerfaldigt sätt ådagalagts den Ministers Overksamhet och misstag, under hvars osammanhängande tillvarelse sedan sista Regementsförändringen , Landets inre tillstånd blifvit oförbättradt om ej förvärradt
Den 28 November e. m. 597 en punkt, hvad sora bör utspridas öfver allt; rubba alla enskifta Credil-lorhållanden, för att draga dem till samlings-punkten; undertvinga enskilla Credit-bruken, för alt draga vinster af det allmänna Institutet; och allt framgent göra Sveriges Bank-inrättning till nödhjelps-anstallt, i stället för Bank, samt hvarje afhandling med densamma till undsättning, i stället för att den borde vara affaire; i sådant fall vågar jag föreslå, att det af mig utarbetade Förslag till ny BankoOrdning j i händelse Rikets Ständers Bank skall fortfara att vara LäneBankj måtte antagas.
Detta Förslag grundar sig uppå så sanna och ändamålsenliga grundsattser, som jag varit i stånd att använda till ett i sig sjelf origtigt System.
Det står i noga samband med de Credit-bruk, som nu finnas och möjligheten att dera förbättra eller utvidga.
Det afser möjligheten, att ersätta den stora bristen af enskilt Credit, för den större rörelsen, och att sålunda indirecte gagna den mindre.
Det är troligt, att det åtminstone skulle i någon mon förminska skadligheten af nuvarande Bank-systern, och det skulle säkerligen gifva en större vinst åt Banken, utan att derföre ytterligare förstöra den ringa återstod af enskilt Credit, sorn ännu i Landet finnes.
Jag anhåller om Remiss af detsamma till BankoUtskottet, och dess eommuuicerande med de andra Stånden. 5gS Den 28 November e. m.
Förslag till ny Banko-Ordning om Rikets Ständers Bank skall fortfara att vara Låne-Bank.
Om Bankens Penning- och Lånerörelse. 1 Afdelningen.
Allmänna Bestämmelser» §. i.
Bankens penninge-rörelse skall så orduns och styras, att den allmänna penningerörelsen i Riket lättas och uppmuntras: genom säkerhet för de insatta kapitalen; ordentlig och hastig utvexling af Sedlar och SpecieMynt; samt SedelMyntets orubbeliga bibehållande i det Silfvervärde, hvartill det nu af Konung och Ständer blifvit bestämdt» Bankens lånerörelse skall fortgå under oafbruten syftning till den större Creditrörelsens underlättande och de väsendtligaste Näringsgrenarnes befrämjande.
Den skallså liandhafvas, att den tryggar samhället för olägenheten, att i hvarje ögonblicklig anledning till den enskilta Creditens rubbning, någon gång vållad af verkliga orsaker, men ofta nog af blott inbillade farhågor, se det belas ordning och familjers välstånd skakas genom liqyidationemas afstadnande; och Den 28 November e. m. 599 bela klasser af flitiga medborgare, hvilkas trefnad sprider lif och kraft i Staten, öfverlemnas till rof för ett oförtjent misstroende, ockrets olyckor och det deraf följande armodets rysligheter.
Till uppnående af dessa vigtiga ändamål, skall Rikets Ständers Bank fortfara att vara en Deposit-j Vexel- och LåneBank, §•■ 2- Då Banken sålunda bör emottaga depositioner af enskiltas dyrbarare gods och penningar; tillhandahålla allmänheten Sedlar och SpecieMynt till liqvidernas beqvämlighet; upplåna ofruktbart liggande kapitaler och sätta dem x rörelse; samt utlåna så väl dessa kapitaler, som de fonder Banken genom närvarande lånerörelse redan disponerar; skall det härefter gälla som en oföränderlig föreskrift:. 1:0
Att alldrig enskiltas depositioner xnåmed Bankens real-valuta sammanblandas. 2:0
Att alldrig
Bankens real-valuta må till annat än vexling mot Bankens Sedlar användas, ej eller en sådan vexling efter nu faststäld vexlingsgrund någonsin till allmän och enskilt skada och osäkerhet inställas eller förändras. 3:o Att Bankens lånerörelse icke må utvidgas utöfver beloppet af hädanefter uppJånta kapitaler, samt det förhållande, hvari för det närvarande lånerörelsen till real - 6oo Den 28 November e. m. valutan sig befinner; det är, till lika belopp sorn värdet af de Myntbara metaller, hvilka i Banken finnas förvarade, och belånade vågmetaller Rikets Ständer vilja härmed för evärdeliga tider fastställa: att allenast den behållna vinst, som Banken kan äga utöfver årliga omkostnaderna och hvaröfver, efter årligen skedt bokslut, en serskilt räkning kommer att föras, någonsin skall af Bankens medel till Statens behof disponeras; och skall icke en gång denna helt och hållet användas, förr än flera års erfarenhet bevisat
Bankens nu ägande real-valuta vara tillräcklig för att trygga värdet af Bankens utelöpande sedlar; varande Banken tills vidare allenast ålagdt, att aflemna hälften af denna vinst till de ändamål Rikets Ständer bestämma; och att genom silfveruppköp använda det öfriga till reella fondens förstärkande.
Detta SUfveruppköp må af Banko-styrelsen verkställas huru och när den det, för det allmännas och Bankens förenade fördel, tjenligt finner. §• 4- Enär det ej är möjligt, att förutse alla de förhållanden, hvari tillfällige omständigheter knnpa försätta Riket i allmänhet eller Banken serskilt; och Rikets Ständer §• 3.
Den 28 November e. m. 601 härmed af fullt förtroende öfverlemna till de Män ibland sig, åt hvilka de öfvérstyrelsen af Banko-Verket vid hvarje Riksdag uppdraga, att i alla oförutsedda fall, efter pligt och samvete, till deposit-ägarnes och Bankens fordrings-ägares, äfvensom allmänhetens bästa, besluta och förfara; anse de sig likväl, förr än de afgifva de i följande Afdelningar bestämda och i alla vanliga förhållanden oföränderliga föreskrifter, här böra framställa följande, såsom hufvudgrunder, hvarefter Banko Fullmäktige i obestämda fall må handla : 1:0 Att Bankens realiteter alltid må vara så förvarade och inlagde, att de, eljest fullkomligt säkre i Banken, äfven i lärans stund må kunna skyndsamt till den ort afföras, som Banko-styrelsen, efter begärde råd och upplysningar af Regeringen, anser för Bankens säkerhet och allmänna rörelsens fortsatta beqvämlighet bäst passande. 2:0
Att all enskildt deposition, städse uti Banken på det bästa vårdad, i sådan händelse må kunna medföras. 3:o
Alt alla handlingar och räkenskaper, hvarigenom enskiltas och Bankens gemensamma penninge-föihållanden upplysas och redovisas, med all sorgfällighet mot våda af eld, stöld, eller förfalskning i Banken förvarade, må finnas så ordentligt fördelade, att åtminstone de tio sista årens må vid dylikt tillfälle kunna realiteterna åtfölja.
6o2 Den 28 November e. m. 4'o Att Bankens Embetsman, i åtlydnad af ed oell pligt, vid sådant till fälle Bankens transporter åtfölja och skydda. 5:o Att Bankens verksamhet ofördröjligen derefter må återbegynna.
Ägande Fullmäktige att härtill af Regeringen begära och af Rikets samteliga Embets- och Tjenstemän fordra skyndsam, hjelp och handräckning. §. 5.
Likasom Rikets Ständer i föregående § öfverlemnat till Banko-Styrelsen att genom egen omtanka och verksamhet afhjelpa all fara för Bankens real-valuta, depositioner och handlingar; vilja Rikets Ständer härmed öfverlemna åt denna styrelse,, att afgöra och besluta vid alla de händelser, då förändring i allmänna kredit-förhållanderna ford rar skyndsamma och ovanliga åtgärder till Bankens betryggande eller allmänna kreditens återställande.
Rikets Ständer, som äro öfvertygade, att Banko-fullmäktige söka handla i den anda, hvilken Rikets Ständer i sina beslut uttryckt; anser sig allenast böra tillkännagifva de liufvudsakliga åsigter, hvilka vid sådana tillfällen Ständerne anse böra tjena till ledning, nemligen: 1:0 Att Bankens upplåning må lämpas efter utlånings-möjligheten; och att vid Den 28 November e. m. 6o3 ali upplåning
Bankens ränta alltid hålles lägre än den för enskilta kredit-förhållanderua vanliga, 2:0
Alt vid all utlåning, utöfver de af Rikets Ständer fastslälde kreditiver, räntan icke må nedsättas under 6 proc. 3:o
Att de näringar, sorn till Staten afgifva de största bidrag, och genom en längre tids erfarenhet visat sig vara för Landet naturliga och förmånliga, vid alla de tillfällen då urval vid utlåningarne mäste ske, böra föredragas framför de öfrige. 4:o
Att all monopoliserad och med företrädesrätt privilegierad rörelse, äfven i dylika fall, må stå efter för den ej sålunda gynnade. 5:o
Att låne-rörelsen minskas i samma mon Bankens real-valuta skulle ålitas, och tvertom ökas i samma mon real-valuta visar sig i Banken utöfver vanligheten ingå. 6:0
Att lån-uppsägning vid de tillfällen, då Banken nödgas minska sin sedelstock, må ske i de näringar eller i de orter, som synas föranleda real-valutans uttagande; äfvensom omedelbarligen på den slags rörelse, som dermed är sysselsatt och på de större samt snart förfallna lånen. 7:0
Att lånerörelsen återgår till den stadgade och vanliga, så snart anledningarne till sådana försigtighetsmått upphöra» lien 28 November e. m. 2 Afdelningen.
Om Bankens Deposit-rörelse. §. 6.
I Banken skall en hvar äga, att emot afgift och på bestämd tid insätta: Aktier ^ Obligationer j Vexlar, Köpebref j Kontrakter och Skuldför skrifningar af alla slag; Guld och Silfver i plantsar eller mynt; ädla Stenar3 Smycken och Klenodier. §• 7- Afgiften skall högst beräknas till | procent om året, af det värde, hvartill depositionen uppskattas.
Den erlägges förut för hela tiden och tillfaller Banken, om ock deposition dessförinnan uttages. §• 8.
Ingen deposition emottages, som ej minst är värderad till 1000 R:dr, eller på kortare tid än 6 månader. §• 9- Depositionen anses förnyad på 6‘ månader, blott derigenom, att den ej behörigen uttages, och återbekommes då ej förr än afgiften blifvit erlagd för hela den tid, som den i Banken varit öfverstående. §•
I0*
Depositionen skall förseglas och omslås i inlemuarens närvaro, sapit Depositions-be - Den 28 November e. m. 6o5 vis till honom aflernnas, hvilket likväl ej får ställas till ordres och ej transporteras. §• *'■ Banken ansvarar ej för depositionens uppskattade välde.
Banken förhinder sig att återställa depositionen oförändrad.
Banken befattar sig ej med bevakning eller inkassering af förskrifningar, som der äro deponerade. § I2- Banken fordrar, att inlemnaren sjelf tecknar sitt namn, samt sätter sitt sigill i Depositions-diarium; äfvensom vid uttagningen depositionen qvitterar. §. i3.
Banken belånar depositioner af Guld och Silfver, på sätt vid Låne-Banken, 4;de Afdelningen, vidare bestämmes.
3 Afdelningen.
Om Bankens Penningrörelse. §• *4- Bankens Penningrörelse bedrifves af YexelBanken och Bankens kassor.
\ 606 Den 3.8 November e. m. Vexel-Banken. §• i5.
VexelBanken emottager insättningar af kontanta penningar på räkning, hvarpå sedan kan assigneras.
Assignation bör alltid vara försedd med summan utstäld i bokstäfver och ziffror; samt med behörigt namn och sigill eller stämpel; allt i likhet med det formulär, som vid räkningens öppnande till Banken skall afgifvas.
I annat fall utbetalas ej assignationen. §• »6.
Allmänna Verk äga, att utan afgift hålla räkning å VexelBanken, samt der insätta och utassignera hvad belopp de för sina liqvidationer behöfva. 5. 17. Enskilta personer och Bolag kunna öppna räkning med VexelBanken emot en årsafgift af 5 R:dr Banco per folio, hvarje folio å 4° räder.
De tillåtas ej utassignera mindre summa än 5o B:dr och jemna tiotal, om det ej är sista återstoden af räkningen. §. 18.
En hvar enskilt man eller hvarje Bolag, som i Banken vill öppna års-räkning, hör aflemna ett intygande af tvänne väl Den a8 November e. ni. 607 Isända personer, alt lian är vederhäftig samt känd för att uppfylla sina förbindelser.
Äfven skall in dupplo aflemnas ett fullständigt formulär för assignationerna på Banken, hvilka icke, hvad Bolag beträffar, kunna antagas om de ej äro fullständigt, enligt Bolagets tillkännagifna firma, underskrifue. §•
!<> öm någon assignerar mera, än han till ■godo häfver på sin rakning, bote hvarje gång 5 procent af don öfver-assignerade summan, hvilka genast å räkningen afskrifvas; och skall assignationen protesteras.
Tiar han gifvit sådan assignation uti betalning till annan man, äge denne att af 'Utgifvaren fördra Recambio, som för Vexel. §. 20.
Skulle någon 3:ne gånger å sin räkning i VexelBanken öfver-assignera, vare Banko-styrelsen pligtig, att derom i Allmänna Tidninganle kungöra; och må en sådan oordentlig assignant icke vidare räkning derstädes tillåtas. §. 21.
Skulle assignation befinnas falsk , men så noggrant eftergjord, att det icke varit för Bankens Tjenstemän möjligt, alt förfalskningen efter det afgifna formuläret upptäcka, ansvarar Banken icke för skadan, så Den 28 November e. m. vida icke öfver-assignering derigenom uppkommit och denna icke blifvit behörigen anmäld och bokförd. §. 22.
Ej må något kunna på räkning disponeras, som der insatt blifvit, förr än följande söcknedag. §. 23.
Hvarje Verk, enskilt person eller Bolag, som i Banken håller års-räkning, skall hafva en kontrabok med VexelBanken.
Denna kontrabok skall uppvisas vid räkningens kollationering, som skall ske vid slutet af Junii och December månader.
KontraBoken utvisar räkningens pagina.
En hvar skall äga att sjelf i Banken, om f. m. före eller efter expeditions-liden, taga kännedom om sin egen räkning; men icke annans.
Bankens Cassör. 5- 24.
I Bankens kassor skall allmänheten alla söcknedagar från kl. g lil! 12 betjenas med vexling af Sedlar och SpecieMynt.
Skulle göromålen tillåta, att en kassa till vexling äfven om e. m. hålles öppen, bör äfven sådant iakttagas, till allmänhetens beqvämlighet. §. a5.
Den 28 November e. ni. 60g §. 25.
Bankens kassor skola så inrättas, att alla med Banken afhandlande personer derstädes erhålla en beqväm och hastig expedition, enär de med ordentliga insättningssummor, sig till inbetalningar i Banken anmäla eller för godkände anvisningar af Banken fordra betalning. §. 26.
Banken fordrar deremot af allmänheten att en hvar, genom de tryckta, i Bankens kassor uppsatte Vexel- och ExpeditionsOrdningar, sjelf söker underrätta sig om de åtgärder, hvilka för dess ordentliga och skyndsamma betjenande äro nödiga} varande Bankens i yttre rummen af hvarje
Departement anställde betjente alltid anbefallde, att med höflighet och beredvillighet i öfrigt derom upplysa.
4 Afdelningen.
Om Bankens Låne-Rörelse. §•
27- Bankens Låne-rörelse bedrifves af LåneBanken och Banko-Diskonten. §. 28.
Ingen må i Banken erhålla kredit, utan att genom bestyrkt afskrift af dess kontri1 H. 39 Den 28 November e. ra. butions-sedel hafva visat sig lili stalén betala utskylder i förhållande till den rörelse lian bedrifver och den kredit lian i Banken önskar begagna. §•
29- Banko-styrelsen bestämmer vid hvarje månads slut, huru mycket Läne-Bankeo neli Diskonten, serskilt i hvarje 'lönegren, får upp- eller utlåna, under följande månad; och må detta ej öfverskridas, utan så vidt Banko-styrelsen, på gjord anmälan,, dertill lemnat bifall. Lane-B anken. §. 3o. Låne-Banken upplånar kapitaler emöt Låne-Banko-Obligationer och utgifver lån emot pant af fast egendom; i Banken deponerade Myntade eller Myntbara metaller ; andra på Våg förvarade Metall-éffekler, samt hrandförsakrade, ej lias.tig förskämning underkastade varor, som i goda och säkra Magaziner, under-Bankens och ägarensmycklar, äro inlagde. §. 3i.
Bankens upplåning sker i jemna tal å Boo R:dr, emot Låne-Banko-Obligationer, utstälde till viss man och ordres, på minst 6 månaders uppsägning eller bestämd åter•Betalningstid af minst 3:ne år; bärande Den a8 November e. na. ranta, hvilken upphör med förfallodagen.
Dessa Obligationer böra man ifrån nian transporteras af öfverlåtare!! till emottagaren.
Om ränta icke på 10 år uttages, och obligationen icke på 20 år förnyas, vare innehafvaren all rätt till kraf på Banken, för sådan fordran förlustig. §. 32.
För alla af Banken tipplånta kapitaler Betalas ingen bevillning. §. 33.
Bankens utlåning på fast pant sker emot revers., ställd till Låne-Banken eller dess ordres, på högst 1 års uppsägning, eller 2 års betalningstid, samt försedd med laga borgen af vederhäftig person; för hvilken Revers, såsom ytterligare säkerhet, alle ninas inteckning å Landet, inom halfva och i Stad, inom tredjedelen af Egendomens taxeringsvärde.
Idet fall, att Egendomen är med stenhus bebyggd, äge dock Banko-styrelsen, att förhöja belåningen å landet till och i Stad till i af nämnde värde. §• 34.
Ränta för lån å fast pant fastställes till 5 procent, sorn förskottsvis för hvarje år 6l2 Den 28 November e. m. betalas.
Underlätes räntebetalningen utöfver 2 månader, anses lånet derigenom uppsagdt och skall då ovilkorligen indrifvas. §. 35.
Ingen fast egendom kan i Banken tjena till hypothek, hvars taxerings-värde ej uppgår till 4000
R:dr, och som ej är bebyggd; skolandes byggnaderne vara i Inrikes Brandförsäkrings-anstalt försäkrade. §. 36.
Bankens hittills bedrifne
Låne-rörelse på fast pant och odlingar upphör.
Nuvarande lånen utredasj genom ett serskilt dertill inrättadt
Departementj bestående af pensionerade Banko-tjenstemän; hvilket efter behofvet af Banko-styrelsen organiseras och derefter indrages. §■ 37- Bankens utlåning på depositionj som i Banken förvaras, inskränker sig till myntadt eller omyntadt Guld och Silfver af minst 100 R:drs värde; och skall Banken derföre utgifva en Deposit-Låne-sedel, som utvisar depositionens beskaffenhet och värde, belånings-summan och förfallotiden.
Denna Låne-sedel kan äfven utställas till ordres, då den man ifrån man bör transporteras.
Den 28 Nore inb er e. rn. 6)3 • 1 §. 38.
Belånings-sumtnan kan uppstiga ända till 98 procent af metallens värde, uträknadt efter Kongl. Myntets värderings-grund.
Belånings-tiden, som alltid bör vara utsatt i jemna månader, kan ej utsträckas öfver ett år, samt ej inskränkas under en månad.
Ränta af en fjerdedels procent i månaden afdrages på lånet. j §• 39.
Lånet anses förnyadt på en månad, om det ej innan förfallodagen betalas.
Förnyelsen anses fortfara ända till 4 månader efter första belånings-tidens slut; hvarefter depositionen, om ej räntan betalas och lånet infrias, utan all invändning tillfaller Banken. §. 40.
Beläning af å Våg stående Metaller j, sker efter den beräknings-grund af dessas värde, hvilken af Banko-styrelsen i Juni och December månad hvarje år för nästkommande halfåret bestämmes.
Dervid bör äfven tillkännagifvas, hvilka sorter till fidelar af värdet och hvilka åter ända till Indelar af detsamma må kunna belånas: och hvarföre grunden bör sökas i prisens jefnnhet och utskeppningens liflighet under föregående året, jenmförde med ulsigterna 6.4
Den 28 KovemLer f, m. för följande årets tillverkning och afsättning. §• 4*.
Belåningen sker emot Våg-attestens aflemnande, och utgifven skuldförskrifning, som berättigar Banken, att utan lagsökning eller pantens uppbjudande densamma försälja till godtgörande af fordran, räntan ifrån förfallodagen och omkostnader.
Öfverskottet vid försäljningen krediteras ägaren i Vexel-Banken till och med följande årets slut räknadt efter förfallo— tiden, hvarefter det tillfaller Banken. §. 42- Tiden för lån på Våg-Metaller må ej öfverstiga 9 månader.
De kunna likväl, emot räntas erläggande och ny revers aflemnande, omsättas; likväl med afseende på det sist fastställda belånings-värdet. §'• 43.
För lån på Våg-Metaller erlägges 4 procents ränta, som förskottsvis betalas, eller å lånet afdrages. &• 44- j Bankens Belåning å Varor, hvilka, under Bankens och Ägarens nycklar i goda oeh säkra Magaziner inlagde, ej äro> hastig förskämning underkastade och äro brandförsäkrade, sker efter det belånings - Deri 28 November e. m. 615 värde, sorn i Juni och December månader af Banko-styrelsen för följande half-år bestämmes, och sorn ej bör öfverstiga hälften af varans gångbara parti-pris.
Brandförsäkrings-Polisen skall till Banken affemnas; äfvensom Magazins-ägarens intyg att varorna under befåningstiden ovilkorligen få der förvaras, och ic£e i mät för hyra tagas.. §. 45.
Banken befattar sig ej med vården, utan ansvare derföre ägaren.
Ett Bankens Ombud skall alltid vara tillstädes när ägaren i och för densamma fordrar att Magasinet må öppnas; hvilket bör dagen förut iiilkännagifvas i Låne-Banken. §. 46.
Ingen till införsel förbuden eller oförtullad import-vara må belånas; ej misstänkt gods, ej vara, sorn icke tillhör skatlskrifven Borgare, hvilken handel idkar.
Och skall liad säd, salt, hudar, kläden, ull och hampa framför annat vara ansedt, som belånbart gods; samt i öfrigt alltid inhemsk produkt föredragas utländsk.. §•
47* Vid belåning af varor, skall alltid å Reversen tillika afgifvas laga borgen af en vederhäftig Person. 6i6 V I Den 28 November e. m. §. 48.
Belåningstiden för dessa lån må aldrig öfverstiga 3 månader.
Räntan för desamma utsättas till 6 procent, som förskottsvis erlägges. §• 49- Om lånet icke enligt förbindelsens ordalydelse betalas, skall försäljning af hypotheket utan uppskof föranstaltas.
Öfverskottet, sedan räntor och omkostnader äro Banken godtgjorde, deponeras i Vexel-Banken och krediteras Låntagaren.