Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 107 ånyo begärdt på bordet af Grina Horn, Glaes Fredr., och Frölich, Da v.
Då nu ånyo föredrogs Constit.Utskis d. 3o sistl.
Mars på bordel lagda memor.
N:o 109 med föreslående af ett tillägg i 4 § 3 mom.
Tryckfr.förordn., blef förslaget lemnadt utan anmärkn.; i följd hvaraf det skulle blifva hvilande till nästa riksdag.
Till pröfning företogs StatsUt3k:s d. 3o sistl.
N:o 429> i anledn. af Frih. Franc Sparres motion om medels anvisande å 8:de hufvudtiteln, såväl för underhållet af arbetscompagnierna på Kungsholmen , som för dessas sysselsättande med fästiyngsbyggnadens fortsättning vid Carlskrona.
Hufvudsakligen på de skäl, som uti Hr Peyrons reservation finnas anförda, får jag yrka återremiss af detta utlåt.
Franc Sparre, Bengt Erland:
StatsUtsk. har afslagit min motion, såsom det vill mig synas, under fullkomligt erkännande af riktigheten af de skäl, jag för densamma anfört, men blott i tvång af forme,n, emedan en utgiftssumma till samma ändamål förut var af förstärkta StatsUtsk. afslagen.
Man anser således, att jag cluderat formen för att komma till ändamålet.
Det har jag gjort och 4 Den i April. det med flit, emedan det icke gafs annat sätt att uppnå det ändamål, som jag anser vara af den vigt, att det icke blott rörer administrationen och förvaltningen, utan samvetets öfver alla former upphöjda piigter.
Med den stora veneration, jag, i lika hög grad som någon annan, hyser för formerna, har jag icke, med eludering af formerna under några svepskäl, sökt genomdrifva de många nödiga och pyttiga anslag, som vid denna riksdag blifvit afslagna, ty jag respecterar formernas helgd så mycket som någon annan; men det gifves högre piigter än formernas bevarande.
De äro religionens och moralitetens fordringar.
Här är fråga, om 200 personers välfärd skall förspillas i brist af medel att sysselsätta dem; och är det på dessa moraliska grunder, som jag icke kan upphöra, så länge jag har äran att föra en stämma på detta rum, att yrka, det medel på ett eller annat sätt må anskaffas till fångarnas sysselsättning.
StatsUtsk. har för ändamålet gjort en anvisning på 3:dje och 4*de hufvudtitlarnas besparingar. R. o. Ad. torde finna, att detta är detsamma som en anvisning på hvad som icke finnes.
StatsUtsk. åberopar väl såsom skäl för afslaget å motionen, att statsregleringen redan är uppgjord och vunnit K. M:s nåd. stadfästelse, och att Utskts förslag til! reglering af Riksg.- contts utgifter numera äfven är af R.
St., i afseende på det belopp, som derför kommer att anvisas, definitivt afgjordt; men StatsUtsk. hade bort hafva den godheten ihågkomma, att de aldrig kunna regleras så, att 8:de hufvudtiteln är begränsad, utan kunna dertill göras de tillägg, som erfordras.
Således tror jag icke, att nämnde skäl, ehuru i alla andra frågor mycket gällande, i denna fråga kan vara deciderande; och är det med denna åsigt af ämnet från dess moraliska sida, som jag anhåller om återremiss af utlåt.
Jag beklagar verkligen den ställning, hvaruti detta anslag till Kungsholms fästning kommit; men på de skäl, som Utskts utlåt, innehåller, måste jag anhålla om propos. till bifall å utlåt., sådant det är.
För den, som tjenar vid militären, är det naturligt, att man med något bekymmer sett, huru vissa anslagsfrågor rörtde 3:dje och 4;de hufvudtitlarna vid denna riksdag blifvit behandlade.
Jag har visserligen sjelf varit böjd för att votera afslag i åtskilliga af dessa frågar; men jag har deremot i många andra hört till minoriteten.
Bland de behof, för hvilka jag skulle önskat att medel blifvit anvisade, är arbetet vid Kungsholmen, emedan denna fästning är af vigt för landets försvar i afseende på flottans etablissement i Carlskrona; men sedan saken kommit i det skick, hvaruti den sig befinner, inser jag icke, huru något ytterligare anslag för ifrågavar. ändamål vid denna riksdag skall kunna erhållas.
Jag är icke ömtålig om formerna i småsaker; men jag fruktar, att, om Den 2 April. 5 man, sedan hufvudtillarna äro reglerade, ytterligare upptager anslagsfrågor, sådant kan leda till betänkliga prejudicat för framtiden.
Likväl öfverlemnar jag till R. o. Ad. att afgöra, huruvida detta utlåt, bör återremittteras på de af Frih.
Sparre anförda skäl.
Det är en ganska obehaglig känsla, man erfar af att finna sig ställd emellan en oinskränkt vördnad för formernas helgd och en nästan öfvervägande öfvertygelse om behofvet af det ifrågavar. anslaget.
Jag vill således icke bestämdt hvarken till- eller afstyrka något i denna fråga; men jag skulle blott, i händelse utlåt, återremitteras och Utsk. fäster afseende på Frih. Sparres anmärkn:r, vilja till Utsk:s bedömande öfverlemna, om icke Utsk. skulle finna mindre formstridigt att, med upphäfvande af det vid riksdagens början fattade beslutet, att några bestämda utgifter icke finge anvisas på öfverskotten af statsverkets inkomster, hellre göra anvisning derpå för ifrågavar. behof, än att anvisa på besparingarna af anslagen, som ingå genom ordinarie bevillningen. H.
Ex. Hr Gr. Brahe, Magn.:
För att icke upptaga R. o. Ad:s tid med discussion uti ett ämne, hvaruti numera litet eller intet är att tillägga, emedan nyttan och nödvändigheten af det ifrågavar. anslaget äro temligen allmänt kända och erkända, vill jag blott förena mig med de Hrr, som anhållit om återremiss af utlåt.
Jag hoppas, att återremissen skall medföra ett lyckligt resultat; ty jag har hört, att äfven flera af de ledamöter, som vanligen ansett nödvändigheten fordra att alltid afstyrka alla anslag, finna, att ett afslag af det ifrågavar. icke skulle öfverensstämma med det besparingssystem, hvarifrån de utgå, emedan, i händelse förevar. anslag icke beviljades, största delen af summan, enligt hvad Frih.
Sparre så detailleradt uti sin motion visat, ändå utginge, utan att någon slags nytta för staten derigenom uppslode, och således icke heller det arbete kunde vinnas, som genom anslaget åsyftades, och jag förmodar derföre, att, när frågan återkommer till StatsUtsk,, Utsk:s ledamöter skola finna skäl att, på de motiver Frih. Sparre utvecklat, tillstyrka det anslag, Frih. begärt, och utom hvilket förlust i militäriskt, administrativt och financielt afseende skulle uppstå.
Hr Oxehufvud:
Jag har inom StatsUtsk. tillhört minoriteten, hvilket synes af reservationerna.
Jag har icke funnit, att här varit fråga om att upprifva ett fattadt beslut, och har jag således deruti icke funnit något hinder att tillstyrka bifall å motionen.
Af Hr Peyrons utlåt, bifogade reservation inhemtas, att denna summa i alla fall kommer att utgå af 8:de hufvudtiteln, och att, derest ifrågavar. anslag icke beviljas, 8:de hufvudtiteln kommer att belastas med åtskilliga utgifter, som icke komma i fråga, om fångarna blifva ^sysselsatta vid Kungsholmen, hvarom erfarenheten 0 Den i April. redan lemnat vitsord under de år, fångarna icke varit sysselsatta.
Ständerna hafva visserligen redan fattat sitt beslut rörrde det begärda anslaget till Kungsholms fästningsbyggnad ; men ett är det, och annat är ett beslut, att medel må anvisas å 8:de hufvudtiteln till fångarnas sysselsättning, under öfverlemnande åt K.
M. att sysselsätta dem så, som omständigheterna kunna påkalla.
På dessa och öfriga af Frih. Sparre och Hr Peyron anförda skäl förnyar jag min anhållan om återremiss af utlåt.
Äfven jag har begärt ordet, hufvudsakligen för att söka undanrödja den betänkligheten, att ett bifall till Frih.
Sparres motion skulle vara stridande emot II.
St:s redan fattade beslut i afseende på anslaget tilt Kungsholms fästning.
Här är nemi. icke fråga oin något nytt anslag, emedan den summa, som fordras, i alla fall kommer att utgå på 8:de hufvudtiteln, ty de aoo fångarna skola ju födas, klädas och sysselsättas; utan frågan är blott, om den sysselsättning, hvartill, äfven om motionen afslås, medel komma att utgå å 8:de hufvudtiteln, skall få en nyttig och ändamålsenlig riktning, eller om den skall blifva ändamålslös och kostsammare, ty kostsammare blir en ny sysselsättning.
Således är detta icke samma fråga, som redan är afgjord, emedan frågan nu endast är den, huruvida det anslag, som till fångarnas sysselsättning, å 8:de hufvudtiteln kommer att utgå, skall användas till deras sysselsättning vid Kungsholms fästning eller vid något annat arbete.
Frih von Schulzenheim, Dav.:
Till större delen förekommen af Gr.
Posse, förenar jag mig med Hr Gr:n och de öfriga talare, som anhållit om återremiss af utlåt.
Jag anhåller likväl att få tillägga några ord i afseende på det andra skälet, som StatsUtsk. anfört för sitt tillstyrkta afslag till Frih. Sparres motion, det nemi., att statsregleringen redan är uppgjord; i hvilket afseende jag ber att få nämna, det anslaget för fångars underhåll å 8:de hufvudtitelu blott är en förslagssumma, som måste fyllas i första rummet genom de till Riksg.cont inflytande öfverskott på statsverkets inkomster, hvilka icke äro påräknade bland Riksg.cont:s bestämda inkomster, till följd hvaraf bifall till Frih.
Sparres motion alldeles icke rubbar den uppgjorda statsregleringen; och anhåller jag derföre så mycket mera om bifall till min och öfriga ledamöters begäran om återremiss af utlåt.
N:o 429 återremitterades.
Rantzou reserverade sig emot det nu fattade beslutet.
Vid förnyad föredragning lades ånyo på bordet, af Hr Hjärne, Harald, och Rosenblad, Bernh., Bevilln.- Den a April. 1 Utsk. d. 3o sisll.
N:o 56 med förslag till bevilln:s fördelning.
Ånyo föredrogs Bevilln.Utsk:s d. 3o sistl.
N:o 57 med förslag till 1 och 1 art. af bcvilln.förordn.
Hr Rosenblad, Bernh.: Sorn Bevilln.Utsk:s utlåt.
N:o 67 är beroende af N:o 56, och det blifvit ånyo lagdt på bordet, anhåller jag, att äfven N:o 57 måtte ytterligare få hvila.
Frih. Rantzou, Joh. Al b., förenade sig med Hr Rosenblad.
Föredrogs ånyo och bifölls Bevilln.Utskrs d. 3o sisth Mars på bordet lagda mentor.
N:o 58 med förnyadt förslag till formulär för debetsedlar.
Hr Cederschjöld, Pehr Gust., uppläste följande:
Emedan det bestämdt stadgas i 1 mom. af 36 § Riksd.- Ordn., att riksd.beslutet skall uppsättas af Exped.Utsk., så ar det visserligen öfverflödigt att påminna detta Utsk. om dess åliggande att uppsätta den i riksdagsbeslutet inflytande förteckningen på de grundlagsfrågor, som blifvit vid denna riksdag beredda för att hvila till afgörande vid den nästföljande.
Men jag utbeder mig att få vördsammast fästa H.
Utsk:s uppmärksamhet på nödvändigheten att, vid uppsättandet af denna § i riksd:sbeslutet, icke lita på den uppgift om dessa frågor, som Utsk nu, lika som vid de föregående riksdagarna, torde erhålla från Constit.Utsk:s cancelli; ty till följd af den misstydning, som Constit.Utsk., i strid med samtliga RiksStm, vid denna riksdag gifvit åt 56 § Reg.- F-, är det klart, att Constit.Utsk. måste anse många grundlagsfrågor hvilande till nästa riksdag, hvilka likväl R.
St., efter de beslut de derom fattat, omöjligen kunna i riksd:sbeslutet intaga.
Det blir derföre nödvändigt, att Exped.- Utsk. sjelf genomgår de särskilda RiksSt:ns prot.utdr., för att kunna undgå faran att i riksd:sbeslutet intaga andra grundlagsändringsförslag än dem, som blifvit lagligen beredda, nemi. antingen genom alla 4 Ståndens godkännande eller ock genom omröstning i förstärkt ConstitUtsk.
Remitterades till Exped.Utsk. Gr. von Fersen, Hans:
Sedan Bevilln.Utsk:s på bordet hvilande 2:ne betänk:n åter blifvit begärda på bordet, får jag anhålla, att desamma måtte först på nästa fö'sedragn:slista uppföras, på det de, så fort som möjligt, ruä blifva afgjorda.
Svårligen lära de, synnerligast betänk.
N:o 57, såsom innehållande förslag till 1 och 2 art. af bevilln:sför - 8 Den a April. ordn., kunna antagas utan föregången återremiss, äfvensom voter:spropos:r torde behöfva sedermera uppgöras i afseende på de delar, hvaruti Stånden kunna komma att stadna uti olika beslut; hvarföre min önskan är, att Bevilln.Utsk., så snart som möjligt, må få del af de anmärkntr, som kunna göras vid dessa betänkm.
Jag anhåller, att Hr Gr. o.
Landtm, täcktes gifva propos. på denna hemställan.
Fersens hemställan blef af R. o. Ad. bifallen.
Ånyo föredrogs BondeStrs den 3o sisth Mars på bordet lagda prot.utdr. af samma dag, innehållande inbiudn. till instämmande i BondeSt:s beslut, ronde Banco- erh LagUtsk:ns utlåt.