Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dertill kommer, att, sedan R. o. Ad. inbju dit ett annat Stånd att biträda R. o. Ad:s beslut och denna inbjudning blifvit antagen, det vore stridande icke blott emot konseqvens, utan jemväl emot grannlagenhet, att frångå detta beslut.
Hvad beträffar den af den siste värde talaren anmärkta inkonseqvensen, att bevilja kreditivrätt åt bolag, sedan frågan derom förut blifvit afslagen, får jag erinra, att det förra gången var fråga om kreditivrätt åt alla slags bolag, men nu om så dan rätt endast åt solidariska bolag.
Hvad jag ernat säga, har hufvudsakligen redan blifvit af andra talare anfördt.
Jag inskränker mig derföre 508 Den 21 Mars. tili ett tillkännagivande, att jag delar Frih. Klinckowströms åsigt örn det opassande deri, att, sedan R. o.
Ad. elter långvarig öfverläggning fattat ett beslnt, och inbjudit ett annat Stånd att deri instämma samt denna inbjudning blifvit antagen, R. o. Ad. derefter skulle ändra sitt beslut, utan alt känna huruvida det Stånd, som antagit inbjudningen, äfven så gjort.
Jag anser derföre rättast vara, om R. o. Ad. vidblifver sitt förra beslut, och jag tror nrig desto mera opartiskt kunna framställa ett sådant yrkande, som jag förra gången var bland dem som voterade för alt
Danskar icke skulle uteslutas från den ifrågasatta förmånen.
Detta gjorde jag dock icke på grund af sådana åsigter, som de, hvilka här blifvit af Gr.
Sparre framställda, ty jag tror icke att vi för vårt sjelfbestånd behöfva söka hjelp hvarken hos Danska barnmorskor eller Danska läkare.
För närvarande finnes icke något hinder för Dansk läkare att här praktisera, endast han underkastar sig hvad gällande föreskrifter stadga, och det är äfven bekant, att vi här i landet hafva flere sådana läkare, som med framgång drifva sitt yrke.
Jag vill nu icke till granskning eller besvarande upptaga de yttranden, som Gr.
Sparre halt i ett ämne, som helt och hållet ligger utanföre föremålet för den närvarande öfverläggningen.
Jag yrkar att R. o. Ad. malte vidblifva sitt förra beslut, Frih.
Då såsom hufvudsakligt skäl för afslag fort farande åberopas, att det skulle vara en inkonseqvens, om R. o. Ad. frånginge silt förut fattade beslut, vill jag ånyo påpeka, att R. o. Ad. redan en gång förut i afton på HrGrms o. Landmms framställning frånträdt ett förut fattadt beslut, samt att ingen röst då höjt sig deremot.
Klinckowströms anmärkning beträffar, ber jag att få betona, att hufvudsaken af hvad R. o. Ad:ns inbjudning då innehöll, återfinnes i Utsk:(s förevarande förslag.
Här talas om praktisk skandinavism, men jag åtminstone kan icke dertill finna någon annan symptom än den, att Hr Dalman, som är känd lör alt vara en ifrig antiskandinav, behagat uppträda emot Utsk:ts förslag.
Att det icke är fråga om någon praktisk skandinavism, borde vara så mycket tydligare, då motionären i ämnet, såsom bekant, är antiskandinav.
När jag för en stund sedan begärde ordet, föreställde jag mig, att jag skulle få liera och allvarsamma anmärkningar att besvara.
Det är derföre med glädje jag finner, att jag blott har några få att genmäla.
Af den diskussion, som försiggått, vill det synas mig som om ett stort antal ledamöter vore benägna att bifalla Utsk:ts hemställan, men att de anse sig derifrån förhindrade dels af formella och dels af grannlagenhetsskäl.
Den 21 Mars. 509 Hvad de formella skälen beträffar, anser jag, lika med föregående talare, afgörandet om Utsk:ts grundlagsenliga förfarande ensamt tillkomma Hr Gr. o.
Hvad åter angår grannlagenhetsskälen, tror jag, att de kunna hänföras till tvenne slag.
Det ena bestående deri, att R. o. Ad. genom frånträdande af sitt förra beslut skulle fela i grannlagenhet mot sig sjelf; det andra deri, att R. o. Ad. genom samma åtgärd skulle fela i grannlagenhet emot Preste-Ståndet.
Jag tager mig i anledning häraf friheten erinra, att då grundlagen bjuder, att i händelse Riks-Stånden stanna i skiljaktiga beslut, vederbörligt Utsk. skall söka sammanjemka meningarne, så har grundlagen förutsatt, att ett en gång af något Riks-Stånd fattadt beslut skall kunna frånträdas, och R. o. Ad. behöfver derföre, i min tanke, icke af betänkligheter mot frånträdande af sitt en gång fattade beslut alslå ett sammanjemkningsförslag; ty detta vore att ådagalägga, att R. o. Ad. hyste större aktning för sig sjelf än för grundlagen.
Farhågan att Preste-Ståndet, som elter inbjudning biträdt R. o. Ad:s förra beslut, skulle finna sig bedraget i sin förväntan på ordhållighet hos R. o. Ad., derest Höglo!!.
Ståndet omfattade Utsk:ts förevarande förslag, synes mig icke heller förtjena synnerligt afseende, ty samma inbjudning som Utsk:t framställt till R. o. Ad., framstäiles ju äfven till Preste-Ståndet, och hvem vet, om icke Preste-Ståndet derpå ingår.
Men icke böra 2
Stånd vara förhindrade att fatta nytt beslut endast derföre, att det ena af dem förut biträdt en inbjudning att förena sig i det andra Ståndets dåvarande beslut.
De för grundlagarna icke kända inbjudningarna Stånden emellan skulle sålunda få en större verkan än Utsk:ts af grundlagen föreskrifna sammanjemkningsförslag.
Jag tror, att iakttagandet af en sadén form sknlleleda til! verklig oformlighet.
Medan jag har ordet, måste jag besvara ett yttrande af Hr af Klint, som vände sig till mig med förklarande, att han icke i denna fråga såg någon politisk skandinavism.
Jag har aldrig yttrat, att jag trodde att Hr af Klint hyste en sådan åsigt, och jag har så mycket mera haft anledning til! ett motsatt antagande som jag önner Hr af Klints namn antecknadt bland reservanterna mot Utsk:ts Merri.
Jag har deremot ansett, att förslagets eget innehåll kan ge någon anledning att misstänka detsamma för tendens till den politiska skandinavismen.
Skälet derför är att Mem:t väl oinförmäler Sverige, Norge och Danmark, men deremot icke Finland, hvilket land i socialt hänseende är lika mycket skandinaviskt som något af de andra, men icke så i politiskt.
Genom mitt förra anförande sökte jag just att undanrödja en sådan origtig uppfattning, för så vidt densamma, grundad i förslagets eget innehåll, kunde ge anledning till motstånd emot detsamma.
Jag yrkar fortfarande bifall. 510 Den 21 Mars.
Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad samt Hr Gr. o. Landm. upptagit de derunder gjorda yrkanden, dels att H. o.
Ad., med frånträdande af silt, förut i frågan fattade beslut, skulle antaga Utsk:ts förevarande förslag, dels ock att
Ståndet måtte vidblifva sitt förra beslut och afslå förslaget; framställde Hr Gr. o.
Landtm, först propos. på det förra beslutets frånträdande och förslagets antagande, dervid svarades talrika nej, blandade med ja, och sedermera propos. på det förut fattade beslutets vidblifvande, samt afslag å det meromnäinnde förslaget, då svaren utföilo med talrika ja, blandade med nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande.
Sedan votering begärts, upplästes och godkändes följande voterings-propos.: »Den som vill att R. o.
Ad., med frånträdande af förut fattadt beslut, skall antaga det af Allm. Besv.- o.
Ekon.-lItsk:t i Menr.t
N:o 64 afgifna förslag, i fråga om ömsesidig rätt för Svenskar, Norrmän och Danskar till utöfning af vissa yrken i de särskilda rikena, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, afslår R. o. Ad. detta förslag och vidblifver sitt förra beslut i ämnet.» Sedermera företogs voteringen och befunnos vid dess slut rösterna hafva utfallit sålunda:
Föredrogs ånyo Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts den 10 och 17 dennes på bordet lagda Mern.
N:o 65, i anledn. af RiksStåndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utsk:ts Betänk.
N:0 43, angående väckt motion om tilldelande åt ordföranden i kommunalstyrelse af ett exemplar utaf Svensk Författningssamling.
Frih. Cederström, Rudolf: Då R. o. Ad. förutafslagitEkon.-
Utsktts hemställan i afseende å tilldelande åt ordföranden i kommunalstyrelse af ett exemplar utaf Svensk Författningssamling, samt Utsk:t i sitt förevarande Mern. icke anfört några skäl, hvarken nya eller amplifierade, som skulle kunna föranleda till frångåeade af nämnde beslut, hemställer jag att R. o. Ad., jemväl för att häfda en tillbörlig fasthet i förfaringssätt, behagade afslå Mem:t, under vidblifvande af sitt i ämnet fattade beslut.
Ärendet afhandlades så utförligt hos R. o. Ad., att jag befarar det vore att fela i grannlagenhet, om jag nu ville upprepa hvad då af många ledamöter yttrades emot Utsk:ts förslag, en mängd goda skäl, hvarur framlyste otjenligheten, onyttan och Den 21 Mars. 511 ändamålsvidrigheten af den ifrågasatta kringsändningen, äfvensom att man ej på något sätt redogjort hvarken för kostnaden eller för sättet af dess bestridande; allt skäl nog, dem R. o. Ad. täcktes draga sig till minnes, tiil det välgrundade beslut, att afslå hela saken, hvilket beslut det Högh Ståndet behagade nu jemväl vidblifva.
Jag begär propos. på afslag.
Jag anhåller att Hr Riddarh.- Sekreteraren behagade upplysa om det beslut, som af Preste-St. blifvit i frågan fattadt.
I ani. häraf tillkännagaf undertecknad, att någon underrättelse om Preste-St:ts beslut i frågan ännu ej ankommit.
Vid sådant förhållande föranlåtes jag att yrka bifall till Utsk:ts hemställan.
Jag kunde visserligen förmoda, att Frih.
Alströmer, som förra gången denna fråga förevar yrkade bifall, nu äfven skulle göra det, oaktadt Hr Frih:n vid nyss föredragna Betänk, yrkat afslag å den dervid gjorda inbjudningen; men som de skäl, hvilka förra gången anfördes för afslag, fortfarande ega sin giltighet, anhåller jag att R. o. Ad. behagade afslå Menr.t.
Jag vill endast upplysa Frih. Liljencrantz, att skälet, hvarföre jag i afseende å det föreg:de Mem:t yrkade afslag, var det, att R. o. Ad. inbjudit Preste-St. att biträda R. o. Ad:ns beslut, samt att denna inbjudning då blifvit af PresteSt. antagen.
Örn också ett af skälen för R. o. Ad., att i nyss afgjorda fråga vidblifva sitt förra beslut, varit det, att R. o. Ad. då inbjudit ett annat Riks-Stånd att biträda R. o. Ad:ns beslut, tror jag dock, att tillräckligt giltiga skäl för vidblifvande af förra beslutet varit att hemta i den öfverläggning, som då föregått, samt att således förstnämnda omständighet, äfven om den utgjort ett stöd för -vidblifva nde af besagde beslut, dock icke ensam verkat beslutet.
Det måtte väl ej vara ett normalt förhållande, att i hvart enda mål göra inbjudning till Med-Stånden?
Man skulle nästan tro så, när man hört Frih.
Alströmers utgångspunkt; men jag bestrider den satsen, och tror inbjudningar endast såsom en nödfallsutväg, undantagsvis, kunna och böra anses.
I)å nu R. o. Ad. jemväl i denna fråga efter mogen öfverläggning fattat sitt beslut, samt några nya skäl för frånträdande af detta beslut icke blifvit, och knappast kunnat af Utsk:t blifva anförda, måste jag vidblifva mitt yrkande om afslag.
Utsk:t har egentligen icke gjort annat, än till Preste-St. hemställt om afseende från ett af nämnde
Stånd beslutadt tillägg, som ej af 512 Den 21 Mars. de två öfriga Riks-Ståndon ansetts nödigt bifoga Utsk:ts förra hemställan, som nu alltså i olörändrad form lill samtlige RiksStånden framträder.
Hvar finnes väl häri det aldraminsta skäl för R. o. Ad., (sorn efter lång diskussion och derpå inträffad votering afslagit besagda hemställan), att nu bifalla densamma?
Ett sådant vankelmod kan jag ej tilltro detta Stånd, och afstyrker allt afseende på Frih.
Alströmers anhållan; hemställandes jag, att R. o. Ad. ville vidblifva sitt fattade beslut, samt till Utskits förslag, nu som förut, neka.
Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad samt Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder hade yrkats dels att R o. Ad., med frånträdande af sitt förut fattade beslut, skulle bifalla IJtskrts förev:de hemställan, och dels att Ståndet mätte vidblifva sitt förra beslut och afslå samma hemställan; framställde Hr Gr, o. Landtm, först propos. på det förra beslutets frånträdande och antagande af Utsk:ts förslag, dervid svarades många nej jemte ett eller annat ja, och sedermera propos. på vidblifvande af R. o. Ad:ns förut lättade beslut och afslag å Utsktts hemställan, då svaren utföllo med många ja jemte ett eller annat nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande, Vid ånyo skedd föredragning af Allm. Besv.-o.
Ekon.-Utsk:ts den 10 och 17 dennes bordlagde Mern.
N:o 66, med förslag till voteringspropos. i ani. af Riks-Ståndens fattade skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utsk:ts Mern.
N:o 46, innefattande förslag till sammanjemkning af Riks-Ståndens beslut i aid. af lltsk:ts Betänk.
N:o 12, ang:de väckt motion om upphörande af de s. k. prebende-pastoraten; blef den föreslagna voteringsproposm af R. o. Ad. godkänd.
Föredrogs ånyo Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts den 14 och 17 dennes på bordet lagda Betänk.
N:o 67, i ani. af väckt motion om revision af taxan för trafiken å Trollhätte kanal- och slusslinier.
När jag tager i betraktande det fåtaliga understöd, jag tror Utsk:t i denna (råga lyckats vinna, befarar jag visserligen, att ett af mig bär framstäldt yrkande om återremiss ej heller har mycken utsigt, att, ehuru vigtigt det vore, nu krönas med framgång.
Jag kan dock icke underlåta, att vid detta tillfälle nämna, det min önskan varit, att, för den allmänna rörelsens underlättande, en jemkning i ifrågav:de afgifter redan vid denna riksdag kunnat förberedas, om ej åvägabringas.
Det är nemi. icke blott de närmaste trakterna kring Wenern, utan ganska vidsträckta nejder deromkring, som af en dylik jemkning skulle draga fördel.
Och lllskits hänvisning till eu Den 21 Mars. 51?
en fällande inverkan al nordvestra stambanan och af UdöevallaWenersborgs-banan är ju genast vederlagd, enär dessa banor alls icke äro lärdiga, och Gud vet i hvilken aflägsen framtid inan kan hoppas se den förstnämnda fullbordad.
Onder den rundliga tid. delta Betänk, varit på vägen, innan det blef lör it. o. Ad. tillgängligt, — det afgafs nemi. den t Mars och ankom till Expeditions-Utsk:t redan den 10 Mars, men är nu först nyligen bland Stånden utdeladt, — har på ett, sorn jag hoppas, tillförlitligt sätt kommit till min kännedom, hvad redan inom Utsk:t, dock i mera osäkra ordalag antyddes, att nemi.
Trollhätte kanalbolag och Styrelsen för Handels- och Sjöfartsfonden lära vara allvarligt betänkte på att åvägabringa nya förbindelseleder förbi sådane af forssar besvärade nejder vid Göta eif, hvilka redan hafva en dylik kanalled, men äro i behof al flera.
Skulle nu, säger man, genom den begärda revisionen förorsakas en nedsättning i de medelst kanalafgifterna inflytande inkomster, hvarigenom vållades ett undanskjutande af besagda nyttiga, men dyrbara arbetsföretag, i det sålunda man nu beröfvade kanalbolaget och sjöfartsfonden utväg att på detta mera kraftiga sätt befrämja trafiken, så kunde revisionen blifva den allmänna rörelsen till stor skada, i stället för det åsyftade gagnet.
Men denna revision, för den händelse, att den, såsom i min reservation är förutsatt, blefve med varsamhet och nödig omsorg företagen, skulle kunna lända ej blott trafiken, men äfven kanalbolaget framdeles och sjöfartsfonden likaledes till stor nytta, derest genom en, till följd af en sådan uppmuntran, ökad trafik, en förhöjning i inkomsterna i en framtid till älventyrs vore att förvänta; i hvilket fall de nya kanailederne ej heller hehöfde uraktlåtas.
Saken är af vigt, och jag skulle önskat, att den rönt mera understöd; men under niirvide förhållanden, och derest icke någon annan ledamot begär återremiss, i hvilket fall jag mig på förhand i en sådan anhållan förenar, måste jag väl nöja mig med att halva uttalat mina åsigter, och vill, derest jag under diskussionen står ensam i min åsigt, ej framställa något bestämdt yrkande.
Efter det slut, hvartill Frih.
Cederström kommit, inskränker jag mig till att yrka bifall till (Jtsk:ts hemställan.
För min del kan jag icke instämma uti det slut, hvartill Frih. Cederström kominit.
Jag är af den öfvertygelse, att de högt uppdrifna afgifterna utöfva ett menligt inflytande på trafiken.
Visserligen är det sannt, att nu gällande taxa icke kan förändras utan kanalbolagets medgifvande, men jag kan dock icke föreställa mig, att bolaget, vid det förhållande, att Trollhätte kanal, såsom kändt är, ger en högst betydlig inkomst, skulle lida något synnerligt men af en nedsättning i taxan.
Jag kan icke tro annat, än att, om K.
M:t underhandlade med H. lil. 33 814 Den 21 Mars. bolaget, skulle det ingå på en billig nedsättning, synnerligast som en sådan, enligt hvad jag har mig bekant, temligen allmänt påkallas.
På grund häraf får jag- anhålla om propos. på återremiss af detta Betänk.
Sparre, om tid punkten är väl vald att ingå till K.
M:t med en skrifvelse i detta ämne, då jernbanan emellan Christinehamn och vestra stambanan inom kort kommer att öppnas.
Månne det icke är bättre att låta frågan anstå till nästa riksdag, på det man må få någon erfarenhet om, hvilket inflytande denna förbindelseled kommer att utöfva?
Det finnes äfven en annan anledning, hvarför den ifrågasatta revisionen nu icke bör företagas, nemi. att fråga är om åstadkommande af en ny slussanläggning bredvid den gamla för att underlätta sjöfarten och förekomma den nu rådande olägenheten, att fartyg ofta kunna få vanta långa tider på slussning.
Kunde en dylik slussanläggning komma till stånd, så skulle det för sjöfarten vara till vida mera gagn än en nedsättning i taxan.
Sedan öfverläggningen ansetts härmed slutad samt Hr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till förevide Betänk, och dels återremiss deraf, framställde Hr Gr. o.
Landtm, först propos. på bifall till detsamma, hvarvid svarades många ja jemte några nej. och sedermera propos. på återremiss deraf, då svaren utföllo med många nej och några ja; hvarefter och sedan propos. på bifall till Betänk:t förnyats samt besvarats med många ja jemte några nej, Hr Gr. o. Landtm, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande.
Föredrogos ånyo och biföllos Allm. Besv.- o. Ekon.-Utskds den 14 och 17 dennes på bordet lagda Betänkm: N:o 68, i ani. väckt motion i fråga om skyldighet att deltaga i byggnad af hus för s. k. småskolor å landet; N:o 69, i ani. af dels K. M:ts Nåd.
Propos. till K. St:r, i fråga om förändrad grund för utgörande af fjerdingsmans aflöning, dels ock enskild motion om ändring i föreskrifterna rörande bestridandet af Ijerdingsmansbefattning i kapellförsamling; N:o 70, i ani. af väckt motion om tillåtelse för åboer å hemman, som bergverken fått af Kronan skatteköpa, att till sig lösa skatterätten; samt N:o 71, i ani. af väckt motion om förändring af pastoratens indelning.
Liljencrants’, Gustaf Fredrik, den 15 och 17 dennes bordlagde förslag om aflåtande af inbjudning till Den 21 Mars. 515 Bonde-St. att biträda det beslut, som R. o. Ad., i likhet med Preste-St., fattat i afseende å 2:dra punkten i Stats-Utsk:ts Utlåt.
Propos. om anslag till jernvägs* byggnader m. m. bfr.
Som jag i allmänhet hittills motsatt mig och äfven hädanefter kommer att motsätta mig alla inbjudningar, hvilka afse att förmå ett Med-Stånd att frånträda ett fattadt beslut, svnnerligast som grundlagen icke känner till dylika åtgärder, så skulle jag visserligen ej hafva framställt detta förslag, såvida jag ej dertill blifvit föranledd af den särskildta omständighet, att Bonde-St. ej fattat något beslut hvarken med afseende å nordvestra stambanans sträckning, ej heller om anslag till densamma.
Då jag emedlertid nu erfarit, att nämnda Stånd utfärdat inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att instämma uti dess beslut om frågans ajournering, anser jag den af mig föreslagna inbjudning olämplig; och får jag på grund häraf hos Hr Gr. o. Landtm, anhålla om propos. derå, att mitt ifrågav:de förslag måtte få förfalla.
Efter härmed slutad öfverläggning, hemställde Hr Gr. o. Landtm., huruvida R. o. Ad. medgåfve, att det ifrågav:de förslaget finge förfalla, och, då dervid svarades många ja jemte ett eller annat nej, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande.
Jag anhåller att få i R. o. Ad:ns protok. antecknadt, att jag var förhindrad att öfvervara plenum sistl.
Lördag den 17 dennes, då Lag-Utsk:ts Betänk.
N:o 26 afgjordes.
Afven jag anhåller att få i protok:t antecknadt, att jag icke deltagit uti R. o. Ad:ns vid sista plenum fattade beslut ang:de dödsstraffs verkställande medelst fallbila.
Föredrogs ett från Hederv. Bonde-St. ankommet Prot.-Utdrag
N:o 197, innehållande inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att förena sig i Bonde-St:ts beslut i afseende å 2:dra punkten i Stats[Jtsk:ts Utlåt.
Anmäldes och bordlädes från nedannämnde Utsk. inkomna Meimr och Utlåt:n, nemi. från Konstitutions-Utskottet: N:o 8, ang:de verkställd granskning af Stats-Råds-protokm; 316 Den 21 Mars.
Stats-Utskottet: N:o 55, i ani. al motion om anvisande af medel till ett vägarbete i Jemtlands län och beredande derigenom al' arbetsförtjenst åt den derstädes i följd af missväxt nödställda befolkning; N:o 56, i ani. af K.
Propos. angide anslag till beredande af arbetsförtjenst åt deri genom missväxt lidande befolkningen inom Pajala socken af Norrbottens län; N:o 57, angide väckt fråga om statsanslag för vidtagande af åtgärder till hämmande af boskapspesten, om den skulle inom landet utbryta; Nio 58, angide bestämmandet al dels aflöningen för RiksStåndens och Utskins kansli- och vakthetjening. dels godtgörelsen af vissa kostnader i följd af tryckningen utaf Riks-Ståndens protokir jemte dertill hörande Bihang; B e v i 11 n i n g s - U t s k o 11 e t:
Nio 7, i ard. af väckt motion om upphörande af den förde Kongl, persorierne och utrikes sändebuden stadgade tullfrihet och restitution af de utaf dem erlagda tullafgilter; Allm.
Besvärs- och Ekonomi-Utskottet.:
N:o 72, i ani. af återremiss af lltskits Betänk.
Nio 40, angide väckt motion orri särskilda föreskrifter i fråga om långtägt å hafsstränderna i Halland; N:0 73, i ani. af återremiss af Utskits Betänk.
Nio 50, angide väckt motion om minskning af de för beväringens räk ning befintliga förråder al mindre munderingspersedlar, såsom skjortor, strumpor och skor; samt Nio 74, i ani. af återremiss af Utskits Betänk.
Nio 54, angide väckt motion i fråga om fördelningen emellan socknar inom samma pastorat af återvunnen helgonskyld. H. o. Ad. åtskiljdes kl. ^12 e. m.
Brakel, Den 26 Mar». 517 Mandagen den 26 Mars 1866.
Justerades 5 prot.-utdrag för den 21 dennes.
Föredrogos oell bordlädes Exped.-Utsk:ts förslag: N:o 33, till K.
St:rs underdåniga Skrifvelse, i ani. af K.
O. oell dermed sammanhängande ändringar i R. F.; samt N:o 6, till § i Riksdags-beslutet, ang:de antagen ny R.
N:o 37, ang:de kurhus-afgiftens utgörande; N:o 38, ang:de nedsättning i afgiften för sluten rekommendation ; N:o 39, i ani. al K.
Propos. om antagande af en författning ang:de arfsrätt för oäkta barn; och N:o 40, ang:de ändring i nu gällande stadganden rörande väghållningsbesväret.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Bonde-St:s den 21 dennes bordlagda prot.-utdrag N:o 197, innehållande inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att förena sig i Bonde-St:s beslut i afseende å 2:dra punkten i Stats-lJtsk:ts Utlåt.
N:o 54, i ani. af K.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter anya på bordet, Konst.-Utsk:ts d. 21 dennes bordlagda Meni.
N:o 8, ang:de verkstäld granskning af Statsråds-prot:n; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, hemställde, huruvida R. o. Ad., på sätt Riks-Ståndens Hrr Talmän öfverenskomma föreslå, behagade besluta, att detta Mern. skulle förekomma till handläggning Onsdagen d. 4 nästk.
April samt derföre uppföras främst å sagde dags föredragningslista; hvilket bifölls. ■i 18 Dea 26 Mars. ! sammanhang härmed tillkännagaf Hr Gr. o. Landtm , att i enlighet med hvad Talmännen jemväl öfverenskommit, endast ett ytterligare plenum uti innevrde vecka komme att hållas på Onsdagen den 28 dennes kl. I 2 e. 111.
Föredrogos och biföllos Stats-Utskrls den 21 dennes bordlagde Utlåt:n:
Nro 55, i ani. al motiom om anvisande al medel till ett vägarbete i Jemtlands län och beredande derigenom al arbetsförtjenst åt den derstädes i följd af missväxt nödställda befolkning; och N:o 56, i ani. af K. M:s Nåd.
Propos. ang:de anslag till beredande af arbetsförtjenst åt den genom missväxt lidande befolkningen inom Pajala socken af Norrbottens län.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Stals-Utskrts den 21 dennes bordlagda Utlåt.
N:o 57, ang:de väckt fråga om statsanslag för vidtagande af åtgärder till hämmande af boskapspesten, om den skulle inom landet utbryta.
Föredrogs och bifölls Stats-Utskrls den 21 dennes på bordet lagde Mern.