Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Derföre är det bättre att nu uppoffra någon tid för att afsluta detta ämne.
Jag får helt och hållet motsätta mig att uppskjuta till framtiden, hvad som nu kan göras.
Ilerr Printzensköld'j
Axel: Då Utskottet föreslog, att blott 5 tidningsredactioner skulle få ständiga platser, insåg Utskottet väl svårigheten att bestämma hvilka bland Redaclionerne som skulle erhålla dem; men Utskottet ansåg det icke böra afhålla Utskottet, att afgifva ett förslag, som hade till syftemål att göra tillträdet till Ståndets öfverläggningar så allmänt som möjligt.
Skola, af 8o biljetter, 20 lemnäs till LandtMarskalken, återstå blott 60.
Af dem kun efter Grefve Frölichs förslag, 25 eller mera begagnas af redactörer.
Man kan ej veta 0111 ej till nästa Riksdag ett dubbelt antal tidningsredactörer emot nu kan finnas.
Ett så ringa antal biljetter skulle sedan återstå, alt genom deras utdelande publicitet ej kan anses åstadkommas.
Detta var anledningen till Utskottets förslag.
Skall ett obestämdt antal TidningsRedactioner haf - Den 8 Mars e. m.
95 va ständiga platser, tror jag det vore lämpligast, att sådane erhålle deni, som sysselsatte sig med att referera Riksdagsärender, men att andra ej må få upptaga platser för allmänheten.
Dessutom, derföre att en redactör ej får biljetter för hela Riksdagen, är han i alla fall lika berättigad som alla andra.
Kommer han först, så får han inträde.
Hvad Herr von IlartmansdorfFs förslag om uppskof beträffar, så förenar jag mig med Grefve Frölich Jag tror, att Ridderskapets och Adelns närvarande personal icke skall sluta med’den åtgärden, att lemna till kommande
Ständer att medgifva, om en publicitet skall äga rum eller ej.
Jag skall först yttra mig om uppskofvet, hvilket jag, som Herr von Hartmansdorff föreslog det, afstyrker, varnad af det exempel som Bänkmännens afskaffande företett.
Vidi8i5års
Riksdag beslöts deras afskaffande, men så sent att redaction af beslutet uppskjöts.
Vid följande
Riksdagar har man altid funnit utvägar till uppskof, tills Ridderskapet och Adeln sluteligen vid denna Riksdag upphäfde beslutet.
Deremot hemställer jag, om icke saken kunde uppskjutas till nästa plenum, men, om ingen dermed sig förenar, anhåller jag att få yttra mig.
På den siste talarens yttrande skall jag först svara.
Sedan Landt - 96 Den 8 Mars e. m.
Marskalken tillkännagifvit för Ståndet, alt denna sak skulle komma före, tror jag att vi kunna och böra fortfara dermed, och att det ej leder till discussionens förkortande, om vi uppskjuta afgörandet.
Jag skulle önska, att jag hade fått något motskäl emot hvad jag yttrat, att det nemligen bliv svårt att decidera emellan redactionerne.
Då jag det ej fått kan jag ej gå ifrån, att det skulle leda till en desagreabel tvist vid Riksdagens början, när Ridderskapet och Adeln skulle utdela biljetterne.
Då kunde fråga uppstå om hvilka redactioner, som skulle få biljetterna.
Man bör ej blottställa sig för en sådan orimlighet.
Detta är ett skäl, som jag ej fått besvarat.
För öfrigt är jag väl af Herr Printzenskölds yttrande upplyst om orsaken till Utskottets beslut; men Utskottet har fästat sig vid sin åsigt om huru salen skall inredas.
Jag hörde talas om blott 80 platser.
Detta är ett beslut, som nu ej är för handen att fatta.
Det bör ej lägga något hinder.
I alla fall, medgifvande det af Herr Printzensköld framstälde yttrande, att en redactör kunde lika väl som enskilt person inträda, som äga en beständig pollett, tror jag likväl, som jag först nämnde, att det vore liberalt och rätt att man ansåg redactioner af tidningar, utan afseende på det ändamål för hvilket de utgifvas, äga rätt framför andra när de det behagade»
Om de ej vilja begagna dem för sina egna per - Den 8 Mars e. m. 97 personer, utan lemna dem genom köp eller på annat sätt till andra personer, kan vara likgiltigt.
Att Herr von Hartmansdorff nekar, det är klart.
Han tyckes vara så emot all handel, äfven i en så ringa omständighet som denna, att jag ej finnér underligt, att han ryser för den rörelse som skulle möjligen kunna uppstå genom återförsäljning af en erhållen hillet.
Argumentet är likväl i min tanka svagt, och jag tror, att Ridderskapet och Adeln finnér det origtigt, och blott upptagande tiden.
Innan man omtalar mängden af åhörare, sorn skola här få inlåtas, vore det väl skäl att veta, hura många som här rymmas.
Skall man åtnöja sig med den redan befinteliga läktaren, eller skall man skada detta sköna rum genom tillbyggnader på sidorna.
Jag skulle tro, att det vore val om Ridderskapet och Adeln, vid en sådan frågas afgörande, vöre mera talrikt församladt än Ståndet nu är.
Jag förenar mig således i Herr Rosenschölds anhållan, att saken må uppskjutas till nästa plenum.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att sedan flere ledamöter begärt RiddarhusUtskottets Memorial å nyo på bordet, kunde Sådant icke förvägras. 65 H. 7 Den 8 Mars e. m.
Sedan arne ledamöter nu begärt frågan på bordel, får jag endast till de värde ledamöter, som således uppehålla och förhindra beslutet, göra hemställan, om de icke ville afstå från bordläggning.
Mina skäl äro, alt LandtMarskalken för mig yttrat, att plenum kommer troligen att hållas alla dagar i veckan.
Om förslaget nu bordlägges, och beslut derom fattas först efter Onsdagen, kan RiddarhusUtskottet svårligen medhinna att redigera och till Ståndets bepröfvande öfverlemna den nödiga ordningsstadgan, hvarförutan publicitet vid början af mista Riksdag ej kan aga rum.
Jag får således till protocollet reservera min mening, att Ridderskapet och Adeln borde låta företaga saken ulan ett sådant uppskof, som förhindrar ändamålets vinnande.
I)å jag nyss i den fråga, som förevar, hörde Herr von Hartmansdorff yrka en proposition, sorn var stridande emot Grundlagen, och han sedan förklarade, alt det var för en biafsigts skull, torde han förlåta mig, att jag förklarar, att hvad han nu yrkar måtte vara derföre, att han ej vill halva någon offentlighet.
Med förundran deröfver att den värde Talaren tillåter sig ett sådant sätt alt gå till väga,' nödgas jag protestera, så väl emot motivet, som beslutet.
Den 8 Mars e. m. 99 Herr Crusenstolpe:
Jag insttfmmer med Herr Printzensköld, och ber att i protocollet iå antecknadt genom hvilka Herrar offentligheten blir de facto tillintetgjord.
De siste talarné hafva för tidigt protesterat.
I följd af de upplysningar Herr Printzensköld lemnat, och på det målet må kunna afgöras, skall jag afstå från yrkande af målets bordläggning.
Jag har endast begärt ordet derföre, att jag tror, att, för det att i ledamöter begärt saken på bordet, intet hinder finnes för dess afgörande, om Ståndet så skulle vilja besluta.
Det heter i 49 § Riksdagsordningen: ”Då ”saken från Utskott återkommit, blifve den ”efter första uppläsandet liggande på bordet.
”Den kan vid nästa föredragning, &c. .
. ”åter hvila/ Hvad som kan göras, skall dock icke göras.
Här ligger således ej något hinder, i händelse Ridderskapet och Adeln finnér lämpligt att fortfara med discussiolien och att nu afgöra frågan.
Hvad deri frågan beträffar, som Herr Printzensköld fiamstält, att, derföre att här täta plena inträda, Riddai husUtskoltet ej skulle få tillfälle alt införa i ordningsstadgan hvad som i detta ämne kan beslutas, får jag anmäla, att så Gö It. 7* 100 Den 8 M ars e. m. fort beslutit blir fattadt, sltall jag draga försorg om att Utskottet blir sammankallat, hvarföre Herr Rosenschöld ej behöfver frukta något i det afseendet.
Då dessutom discussionen tyckes Laga en riktning, som ej är så lämplig, i det att den aflägsnar sig från ämnet, och då, vid denna frågas afgörande, samlingen borde vara något talrikare, får jag förena mig med Herr von Hartmansdorff deruti, att målet må hvila på bordet, hvilket ej lärer kunna nekas.
Jag skulle hemställa till Herr von Hartmansdorff, om icke just det skäl, att Ridderskapet och Adeln är så fåtaligt, skulle öfvertala honom att nu företaga saken.
Ju flere talare, ju svårare att få slut.
Önskar han få snart slut på detta ämne, vöre tiden just att passa på nu.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade sig icke anse sig kunna förvägra ett måls ytterligare bordläggning enär det vid andra föredragningen af flere personer begärdes; och så hade altid Ridderskapet och Adeln hittills förfarit.
Jag hemställer vördsamt, då nu Herr Munck af Rosenschöld återtagit sin begäran om frågans hvilande, huruvida det återstår mera äh en ledamot sorn yrkat detta?
Den 8 Mars e. m. 101 Grefve Gyldenstolpe:
I händelse Friherre Boje ej hört, att jag äfven begärt frågan på hordet, är hans anmärkning ej utan grund, men annars måtte han finna att antalet är pluralis* Friherre
Det är ganska riktigt, att vid de fleste tillfällen har det ej varit satt i fråga att vägra bordläggning när 2 ledamöter derom förenat sig, men ordet kan måste otvifvelaktig! äga en annan betydelse, än ordet skall.
Det vöre ej ur vägen att nu vägra en sådan bordläggning,, rtär blott få dagar af Riksdagen återstå, och jag kan ej annat än anhålla om framställning till Ståndet, huruvida Ståndet bifaller,, att denna fråga får hvila* Friherre Boye:
Jag måste uppriktigt bekänna, att jag icke hörde Grefve Gyldenstolpes begäran om bordläggning, ty då hade jag icke yttrat min framställning,, emedan den varit emot formerne.
Jäg hade ej väntat, att Friherre Cederström velat bestrida oss en rättighet, som han sjelf så ofta begagnat.
Samma §., som gällt för honom, mot andra, måtte äfven gälla för dem, emot honom.
Sedan de skäl, som Herr yon Hartmansdorff och Grefve
Gyldenstolpe anfört för sin begäran om bord - 102 Den 8 Mars e. m. läggning, nemi. att
Ståndet vore för ögonblicket fåtaligt, som det för ögonen synes, lin hafva upphört, sedan ett betydligt antal Ledamöter tillkommit, får jag hos Herr Grefven och LandtMarskalken framställa den anhållan, om icke Herr Grefven ville fråga förstnämnde Ledamöter, om de ej vilja afstå från sin begäran.
Jag har uppmanat dem dertill, men min förmåga att verka på dem synes ganska ringa.
Hans Excellence Herr Gref ven ock LandtMarskalken förklarade, att en sådan framställning af Hans Excellence, som Fri* herre Cederström yrkat, vore stridande emot Grundlagens föreskrift, hvarföre Hans Excellence endast ansåg sig böra yttra, att bordläggningen icke kunde förvägras, enär den af flere ledamöter blifvit begärd.
Jag .ämnar ej yrka den proposition Herr Grefven och LandtMarskalken nu vägrat, men jag begär, att till protocollet få förklara, att jag ej kan godkänna den tolkning, som Herr Grefven gjort af 49 § Riksdagsordningen.
Grefve Frölich; Jag anhåller blott få förklara, det jag instämmer i hvad Friherre Cederström yttrat.
Jag anhåller att till protocollet lä antecknadt, att jag äfven är en af elem, sorn önskat att detta mål i af - Den 8 Mars e. m. lui 4 ton kommit till afgörande.
En blick inom detta ram visar, att nära 5o personer äro närvarande, ett antal hvilket ej varit öfverstigit i många mål, sorn i materiel vigt vida haft företräde för delta.
I händelse, med den fina Riksdagstäktik, som numera utvecklat sig, uti detta uppskof någon afsigt att förekomma publiciteten skulle ligga till grund, då detta ämne annars kommer att kosta en hel förmiddag, torde det ej vara ur vägen, att allmänna opinionen fästas deruppå, hvilka dertill varit skulden och hindren.
Herr Bråkenhjelm x Pehr Reinhold:
Ehuru öfverflödigt det är, anser jag mig, i anledning af den siste talarens yttrande, höra förena mig med de Hervar, sorn begärt frågans hvilande* Hans Excellence Herr Grefven och LandlMarskalken hemstälde, örn Ridderskapet och Adeln nästkommande Thorsdags eftermiddag, vid pleni början, behagade företaga val af en Directeur vid LåneContoireb i Götheborg, samt dess Suppleant* Bifölls.
Oansedt den senast föredragna frågan blifvit förklarad livilande till ett annat plenum, anhåller jag hos Herr Grefven och LandtMarskalken, att, så vida andra mål äro för handen, plenum Den 8 Mars e. m. måtte få fortsättas så länge Ilerr Grefven och LandtMarskalken sjelf tycker att (let kan fortgå, och så länge Herr Grefven för sin egen person ej finner det altför besvärligt, så alt vi kunde få fortfara om möjligt, ännu ett par timmar, på det att tid för det mål, som nu blifvit lagdt på bordet, framdeles må kunna beredas; och hoppas jag att flere i detta afseende äro lika sinnade med mig.
Grefve Horn, Claes Fredrik, instämde med Grefve Frölich.
Ånyo föredrogs PresteSlåndets den ij dennes e. m. på bordet lagde ProlocollsUtdrag, af den i5 nästföregående, innehållande inbjudning att instämma uti PresteStåndets beslut i anledning af Stats- och BevillningsUtskottens Utlåtande N:o ia5 rörande Curhus-afgiften m. m.
Jag får fråga, om icke ExpeditionsUtskoltets förslag till skrifvelse i denna fråga redan är uppsatt och justeradt, och i det fallet anhåller jag att denna inbjudning måtte läggas till handlingarne, hvarom jag äfven i annat fall anhåller, då Ridderskapet och Adeln redan afgjort denna fråga.
Ifrågavarande mål kan icke expedieras förr än Stån - Den 8 Mais e. m. flen tagit sina beslut i anledning af PresteStåndels inbjudning.
Herr af Billbergh, Joban Petter:
Efter hvad jag kunnat inhemta af ProtocollsUtdraget, afser PresteStåndet, att få den ändring i Utskottets Betänkande, sorn i min reservation var föreslagen, hvilken egenteligen är, huruvida det må blifva öfverlemnadt till Länets deputerade, om och till hvilket belopp öfverskotten af curliusafgiften få användas till LänsLazaretterne.
Det är för mycket discutteradt i detta hus rörande detta ämne, för att jag åter skulle upprepa detsamma, men jag anhåller att Bidderskapet och Adeln måtte förena sig med PresteStåndet.
Så vidt jag kunnat höra Protocolls-Utdraget, bar PresteStåndet ej anfört något skäl, som kunde beveka Ridderskapet och Adeln att frångå sitt beslut.
De skäl Herr af Billbergh kan anföra häremot hafva vi redan förut bort.
Jag tillstyrker, att Ridderskapet och Adeln förblifver vid sitt beslut.
Jag förenar mig så mycket heldre med Herr Munck af Rosenschöld, som det skulle tjena till intet om Ridderskapet och Adeln förenade sig med PresleStåndet, ty Borgare- och BondeStåndcn hafva afgjort saken annorlunda, och den skulle då förfalla, hvilket vore skadligt. io6 Den 8 Mars e. m.
Intet annat än jag vet var inbjudningen till samtelige RiksSlånden, och i det fallet kan man ej reta hvad svar PresteStåndet får från Borgareoch BondeStånden.
Uppå framstäld proposition beslöt Ridderskapet och Adeln, att uti den gjorde inbjudningen icke instämma.
Upplästes till justering ExpeditionsUtskottets förslag N:o 41* till Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Maj:t i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om CurhusAfgiftens fortfarande.
Herr af Billbergh„ Juhan Petter:
Jag är aldeles ieke i tillfälle nu, att jemföra huruvida denna Expedition Öfverensstämmer med det fattade beslutet; men hvad jag finner, är, att såsom svar på Konungens proposition att Barmhertighetsverk skulle vara befriade från Bevillning säges, att all jord skall draga Bevillning.
Men som der ingenting slår om capitaler, kunde deraf dragas den slutsatts, att de äro befriade, hvilket likväl icke öfverensstämmer med BevillningsFörordningen.
Del torde således finnas nödigt, att uttrycken i beslutet öfverensstämma med framställningen i den Kongl., Propositionen.
Den värde ledamoten torde upplysa ur hvilket Betan - Den B Mars e. m.
Lande det tillägget skulle liemtas, som han nämner; annars torde det vara klart, alt, då detta är en expedition, som skall grunda sig på Ståndens beslut, intet kan tilläggas.
I händelse han ej kan visa, att något blifvit Uteglömdt, torde Expeditionen böra godkännas; i BevillningsFörordningen stadgas för öfrigt om sjelfva saken.
Orsaken, hvarföre här ej omtalas Capitaler, är den, att detta är svar på Konungens Proposition, som endast omtalat de till Hospilalerne donerade hemman.
Således behöfver ej här något inryckas om Capitaler, och jag anser för mia del skrifvelse!! enlig med fattade lieslut.
Jag vill ej påstå, ali jag fattat ofelbart hvad som blifvit uppläst, men för mig hördes det så, som hade det stätt i Konungens Proposition, att Barmhertighetsverk skulle befrias från Bevillning utan afseende på hemman eller jord.
Står det så, så bör svaret lämpas derefter i afseende på jord och capitaler.
Jag vill ej uppehålla beslutet genom sökande efter ordalagen i skrifvelsen, men jag kan ej finna deruti något beslut om saken, och så mycket jag kan påminna mig innehåller ej Konungens Proposition annat, än fråga örn till Ilospitalerne donerade hemman.
I öfrigt står det i I>en 8 Mars e. m.
BevillningsFörordningen tydeligen uttryckt, att Capitaleme ej blifvit befriade.
Jag anser således skrifveken böra godkännas.
Uppå af Hans Excellence Herr Grejven och LandtMarskalken frams lii Id proposition blef Expeditionen af Ridderskapet oell Adeln godkänd.
Å nyo föredrogs StatsUtskottets den 2 4 sistlidne Februarii under N:o /fia afgifne, och den x dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, öfver ExpedilionsUtskottets Memorial N:o 35o angående en underdånig Skrifvelse, om verkstäld granskning af Lazaretts- och Curhus-Räkenskaperne; och fann Ridderskapet och Adeln, att berörde Utlåtande borde till ExpeditionsUtskottet öfverlemnas.
Upplästes nedannämnde från Utskotten ankomne Betänkanden och Utlåtanden, nemligen : Från StatsUtskottet:
Af den 27 sistlidne Februarii: N:o 4l8> Öfver ett till Utskottet reinitteradt anförande, angående yrkad t tillägg, i afseende på grunderne för fördelningen af det Staden Borås beviljade Lånebiträde.
]N:o 419.
I anledning af Herrar Fullmägtiges i RiksgäldsContoret hos Utskottet Den 8 Mars e. in. gjorda hemställan, i afseende på kostnadcr ne för den inteckning, som skall tagas uti Götha Canal och dess egande Fastigheter, till säkerhet för det vid innevarande Riksdag beviljade Byggnads-Lånebiträde.
N:o /po. Angående Herr Hjertås, Guslaf Adolph, motion, att, till hästafvelns förbättrande, medel måtte få, under vissa vilkor, lånas ur den i RiksgäldsGonloret befintlige HingstmedelsCassan.
Angående väckt fråga om förbättring i lönevilkoren för Tjenstemännen uti RiksgäldsContoret, i likhet med hvad Rikets Ständer vid innevarande Riksdag för BankoStaten beviljat.
N:o 425- I anledning af skiljaktiga beslut inom RiksStånden, i fråga om de af Utskottet, i Utlåtandet N:o 4l4 föreslagne Allmänna Grunder för upptagandet af ett Lån för Statens räkning i Silfver, motsvarande 2 Millioner R:dr Svenskt Specie, efter gamla myntfoten.
N:o 426.
I anledning åf RiksStåndens skiljaktiga beslut i några delar af det i Utlåtandet N:o 4j5 af Utskottet framstäldte förändrade Förslag till Allmänna Grunder för utlåning från RiksgäldsContoret emot inteckning i Jordegendom.
IIO Den 8 Mars e. m. Från Stats- och BankoUtskotten:
Af denne dag: N:o 57.
I anledning af de inom respective RiksStånden fattade beslut, i afseende på Utskottens under N:is 2a och 46 afgifna Utlåtanden.
Från Stats- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskotten: / Af den 25 sisllidne Februarii: N:o i32.
I anledning af erhållna återremisser å Betänkandet N:o 110, i fråga om förändrade grunder för fördelningen af Städernes Båtsmanshåll.
N:o r33.
Till besvarande af erhållne återremisser å Betänkandet N:o 11 r, rörande anslag af Allmänna medel till Navigationsskolors inrättande.
Meri anledning af emottagne anmärkningar vid Utskottens Betänkande N:q ii3, örn anvisande af erforderliga medel till anskaffning af spannemål vid inträffande missväxtår.
Af den 5 dennes: N:o 135.
Med felslag till Voteringsproposition, i afseende å fördelningen af det vid innevarande Riksdag, för UndervisningsVerkén beviljade tillökade anslag.
Den 8 Mars e. m. 111 Frun BankoUtskottet:
Af dea 2 dennes: N:o 135.
Med Förslag till i:sta Artikeln i det blifvande BankoReglementet.
N:o i3G.
Med förslag till föreskrifter uti Banko-Reglementet, angående Bankens Låne-rörelse i de delar, hvaröfver hos Rikets Ständer fullständigt blifvit beslutadt.
N:o 137. öfver anmärkningar vid Utskottets Memorial N:o 1 14 0,n bestämmande af en viss tid, inom hvars förlopp alla af Banken på Daler kopparmynt utgifna Sedlar böra vara derstädes lill inlösen presenterade.
N:o i4o.
Med förslag till de uti BankoReglementet blifvande stadganden i gemenskap med Bankens sedel-utgifning.
N:o 141 •
Med förslag till 3:dje Artikeln i det blifvande Banko-Reglementet, upptagande Tjenstegrader, grunder för Pensionsberäkning, samt stadganden i afseende på god ordning inom BankoVerket.
Af den 6 dennes: N:o 142.
Med förslag till Instruction för Rikets Ständers Revisorer öfver BankoYerket.
Med förslag till föreskrifter, 112 Den 8 Mars e. ni. att intagas i BankoReglementet, angående Bankens Lån emot orörlig pant och på längre terminer.
N:o 144- Med åtföljande Förslag till andra och sjunde Artiklarna i det blifvande BankoReglementet.
Med hemställan om ett tillägg till a:a § af Utskottets, i dess Memorial N:o 111, afgifna Förslag, angående föreskrifter i det blifvande BankoReglementet, såsom en följd af Rikets Ständers vidtagne Beslut, rörande inlösning och utvexling af Bankens Sedlar, m. m. N:o 146.
Med hemställan om intagande af en ny Paragraf i andra Afdelningen al fjerde Artikeln af det nya BankoReglementet.
Frän ExpedilionsUiskottet :
I anledning af återremiss å Utskottets under N:o 410 förut meddelade förslag till Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående Salpettergärdens upphörande, samt ersättning derföre af TullMedlen och BränvinsBevillningen.
Likaledes upplästes och lades på bordet ett ProtocollsUtdrag fran BorgareStån det - Den 8 Mars e. in. det af den 5 dennes, innehållande Ståndets beslut att åt Herrar Committerade till Tryckfrihetens vård uppdraga, att tillse, det ej mindre Rikets Grundlagar, med de vid denna Riksdag antagna förändringar deruti, än äfven Riksdagsbeslutet, felfritt tryckas; i hvilket beslut de öfrige Stånden blifvit inbjudne att instämma.
Ridderskapet och Adeln åtskilj des kl. en qvart lill 12 örn aftonen.
Tisdagen deri 9 Mars i83o.
Plenum kl. half till 10 Föjmiddagen.
Företogs till pröfning och godkändes Stats- och BankoUtskottens, den 8 dennes under N:o 5^ aflåtne, och samma dag eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, i anledning af RiksStåndens fattade beslut, i afseende på Utskottens under ]N:ris 2.5 och 46 meddeldte Utlåtanden, angående understöd af allmänna medel till Södertelje Canaloch SlussverksBolag. 65 H. 8 / Den 9 Mars f. m.
Å nyo föredrogs SlalsUtskollels, den 8 dennes under N:o 425 aflåtne, och samma dag eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, i anledning af RiksStåndens skil jäktige beslut, i fråga om de af Utskottet, i Utlåtandet N:o 4*4 löreslagne allmänna grunder för upptagandet af ett Lån för Statens räkning i Silfver, motsvarande 2 Millioner Svenskt Specie efter gamla myntfoten.
Herr Rosenqvist} Fredrik Leonhard, och Herr Löwenström, Johan Jacobf anhöllo, alt delta Memorial måtte blifva ytterligare på bordet hvilande.
Herr Rothlieb, Axel: Då Förstärkta StatsUtskotlet genom anslag redan är sammankalladt lills i morgon, för att afgöra den fråga, hvarom de på bordet begärd ta voteringspropositioner handla, och då, så vida ej de 3:ne Ståndens sammanjemkning i beslut kan förekomma votering i Förstärkt Utskott, ett särskildt plenum i och för detta ärende torde blifva nödvändigt i morgon bittida, är del af sådan anledning jag hemställer hos de värda Ledamöter, som begärt frågan på bordet, om de icke skulle vilja derifrån afstå.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken förklarade, att enär flere Ledamöter förenat sig i den önskan, att detta Memorial måtte blifva ytterligare livi - Den 9 Mars f. m. lande på bordet, kunde sådant, enligt 49 § Riksdagsordningen, ej förvägras.
Föredrogs å nyo StatsUtskottets den 8 dennes under N:o 426 afgifne, och samma dag eftermiddagen på bordet lagde Memorial, i anledning af RiksStåndens skiljaktiga beslut i några delar af det, i Utlåtandet N:o 4*5, af Utskottet framställda förändrade förslag till allmänna grunder för utlåning från RiksgäldsContoret emot inteckning i jordegendom.
Herr Rosenqvistj Fredrik Leonhard, och Herr Löwenström , Johan Jacob, anböllo, att detta Memorial måtte blifva ytterligare på bordet hvilande.
I anledning hvaraf Lians Excellence Herr Grefven och Lan dtMar skalken förklarade, att, då flere Ledamöter förenat sig i begäran derom, att detta Memorial måtte blifva på bordet ytterligare hvilande, kunde sådant dem, enligt 49 § Riksdagsordningen, ej förnekas.