Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag öfvergår nu till Furslaget N:o 2, för hvars framläggande jag hämtat anledning utaf Utsk:ns vid sista riksdag afgifna och af R.
St. bifallna betänk., deruti, jemte förklaringen att Indelr/in g sver kel till sin huf.vudgrund innefatta det för Sverige must passande organisationssystem, äfven förekommer erkännandet, alt uti indelningsverkets nuvår. organisation finnas brister i anseende till dess i flera hänseenden intrasslade och omilitäriska former.
(Se det anförda protokollet pag. 261).
Då jag häraf ansett mig upmanad, att framlägga ett förslag i den sålunda antydda riktningen, och sökt, samt i så mångå fall, jag vågar påstå det, lyckats föreslå förbättringar, så vore det af serdeles vigt att pröfningen af detsamma sker med omsorg och att R.
St. icke gilla anmärkn:r, som befinnas vara grundade på oriktiga sakupgifter eller obevista förhållanden.
Jag har trott mig finna sådane i Utskms förevar, utlåt, och anhåller, att i nedannämnde fall få desamma anmärka: I .
Att någon minskning i den stående härens nuvande numerär skulle enligt förslaget upstå, medgifves; men den sker på Kavalleriocli Artillerivapnen, hvaremot Infanteriets effektiva styrka ökas.
Då en organisation af arméen väl måtte allena afse rikets försvar, så kan väl med skäl yrkas, likasom sakkunnige män, t. ex. framlidne Generalen m. m. Gr. Björnstjerna, redan vid förra riksdagar, tillstyrkt en nedsättning af Kavalleriets styrka, såsom för våra lokalförhållanden större än hvad som erfordras.
Nedsältningen är likväl icke större än 796 man; en minskning som väl icke kan ingifva farhågor, då 3,200 raan bibehållas och en krigsreserv af 982 442 Den 16 Juli. man med lika antal hästar beredes.
(Se förslaget i R. o. Ad:s prot:r vid innevar:de riksdag, Band. 1. pag. 49.) Hvad Artilleriet angar, uplyser ”Förslaget” (se ofvanstående pag. i R. o. Ad:s prot.) fullständigt om skälen, hvarför en minskning af 944 man må kunna vidtagas, då det ständiga hästantalet icke minskas och vapnets krigsreserv blifver 1,228 man med 1,962 hästar: ett reserv-antal, som Artilleriet nu helt och hållet saknar.
Det bör äfven besinnas, att Arméen genom förslaget erhåller den ifrågasatta, af mig nödig ansedda, särskilda Ingeniör-truppen bredvid de öfriga vapnen.
Beträffande den minskning i kostnaden, som förslaget i verkligheten medför och som Utsk:n icke hafva ansett motsvara nedsätlningen i numerären, sä skal! längre fram visas, att denna nedsättning alldeles icke är så ringa som i Utskrns utlåt, anlydes.
Hvad tobaksskillingen vidkommer, så är den obetydliga minskningen af 2 rst. b:co för nummerkarlen (korporalen hafva fått den förökad) föranledd af beqvämligheten att kunna liqvidera den i jemnt myntslag.
Att denna minskning icke kunnat anses betänklig för Indelta soldalen är en följd af dennes betydliga löneförmåner i jemförelse med den värfvade.
Hvad åter denne sednare beträffar, så är han genom Förslaget beredd en betydlig ersättning genom den förökade aflöning han på grund af förlängd tjenstetid erhåller och som han äfven såsom permitterad åtnjuter.
Hvad det upgifna beloppet af 7,000 r:dr angår, och då enl. hvad här anmärkts, blott minskningen angår de indelta trupperna, så upgår det endast till 5,222 r:dr 4 sk. b:co, nemi.:
Under Mötena:
Indelta Soldaten . . • • t . 19,712 man. 79 Hornblåsare 224 77 77 Trumslagare . 448 77 Kavallerister . • • • « 2,784 77 77 Trumpetare . 64 77 77 Hofslagare . . . . 32 77 S:a 23,264 man, 5 2 rst. per man, under 30 dagar, gör 1,395,840 rst.
För Exercis-kompanier ne:
Soldater 1,200 man Hornblåsare 48 ,, Trumslagare 96 ,, S:a 1,344 man, å 2 rst. per man, gör under 60 dagar 161,280 rst.
Under Stockholms Kommenderingen : Soldater 1,408 man Hornblåsare 16 ,, Trumslagare 16 „ Den 16 Juli. 443 Dragoner 348 „ Trumpetare 8 n Hofslagare 4 „ S:a 1,800 man, å 2 rst. gör för 403 dagar 1,450,800 rst.
Omslut:
För mötena 1,395,840 rst.
„ Exerciskompanierne . . . 161,280 ,, „ Stockholms kommenderingen 1,450,800 ,, S:a 3,007,920 rst. eller 5,222 r:dr 4 sk. li:co.
Hvad ralionsprisets beräkning rörer, så finnes det i förslaget uptaget till 16 sk. på den grund, att detta är det pris, som nuvar.
Stater för värfvade Kavalleri-regdene uplager, nemi. 120 r:dr om äret för befälets rationel-.
Att priset i följd af markegång kommer alt variera, inses lätteligen; men, detta oaktadt, kommer genom de föreskrifter, hvilka i förslaget intagits för Förvaltnings-direkt.-ne, en tillfällig brist att kunna ersättas genom öfverskott på andra håll, hvarföre denna Utskrns anmärkning äfven bör förfalla.
Hvad hästantalet vidkommer för Officerare af Generalstaben m. fl., så är det tilltaget efter hvad i andra Arméer eger rum, och bör så mycket mindre föranleda anmärkn., som för det narrande de flesta af ofvannämnde personer icke alls bestås några hästar.
1 förslaget har dessutom ersättning för remontering och sadelmundering blifvit tillagd, som nu af ingen erhålles.
Brukningstiden för gevär och blanka vapen, som i hvarje väl ordnad krigsadministration alltid finnes bestämdt beräknad, är t. ex. i Franska Arméen, som troligen nyttjat och nyttjar sina gevär mer än någon annan, antagen till 50 år, enligt Krigsministerens circulär d. 18 Mars 1819, och kan säkert äfven föreskrifvas för våra gevär, såsom i vissa delar af bättre ämnen och omsorgsfullare tillverkade än de Franska; men dertill fordras en bättre vård samt att kassationer icke vidtagas förr än gevären verkligen äro obrukbara.
Personer linnas likväl, som vilja insinuera, alt förenämnde bestämmelse af brukningstiden endast är byggd på theori och saknar ali praktisk användbarhet.
Den Franske Krigsminister, hvars föreskrifter ännu i denna del äro gällande, var dock Marskalk Gouvion S:t Cyr, och de, som före honom utfärdat liktydiga stadganden, voro DivisionsGeneralerne Dejean samt Jules, Jean, Baptist Bernadotte, alla krigsministrar med sin Nations odelade förtroende, och hvilka väl ingen torde bestrida titlarne af praktici och dertill famösa praktici.
Att Svenska värfvade Infanteriet på 15 år förbrukar sina gevär, har nyligen å Biddarhuset blifvit anfördt af den person, för hvilken förhållanderne icke borde vara främmande.
Denna upgift grundar sig icke dessmindre på ett fullkomligt misstag.
Väl innehafvas gevären af Fotgarderna på 15 års passevolance, men deraf följer icke 444 Den 1(5 Juli. det förhållande, som i sanning vore beklagansvärdt att Svenska gevärets brukbarhet uphöra efter dessa år.
I betraktande deraf, att gevärsförvaltningen utgör en af Landtförsvars-Depart. -tets vigtigasle angelägenheter, har jag ansett mig vid detta tillfälle icke böra förbigå att anföra, ett af dagens händelser liämtadt exempel, som i hela sin vidd visar det felaktiga i hushållningen med den i dubbelt hänseende dyrbara gevärsmaterielen.
För den Gotlländska Beväringens behof finnes i bruk emellan 6 å 7000 gevär.
Alla dessa gevär voro i början af förlidet år af Engelsk modell med en kaliber af 0,65 decim.tum.
Af delta antal har nyligen 3,000 gevär blifvit, utan att vara obrukbara, utbytta med ett lika antal af 1815 års modell, egande en kaliber af 0,62 dec.lum.
Häraf upstår 1:6 ätt inom en och samma trupp finnas tvenne olika gevärs kalibrar, hvilket, i händelse af ett upkommande krig, skulle kunna medföra de vådligaste följder genom förlåtliga misstag vid ammunitionsutdelningen; 2:0 att på förräderna nu finnas 3000 med flintlås försedda Engelska gevär, hvilka lill krigsbruk äro otjenliga, såsom varande dels af olika kaliber med den för Infanteriet antagna, dels icke värda att påkosta förändring till slagkruts antändning.
De kunna således med allt skäl anses såsom ur gevärstillgången afförda, ehuru ej ännu obrukbara; hvaremot de fortfarande i många år kunnat upfylla sitt ändamål under den Gottländska Beväringens fredliga öfningar och de utdelade gevären af 1815 års modell, i värde motsvarande circa 60,000 r:dr, förändras till slagkrutsantändning, för att derefter förstärka krigsförrådet.
En bestämd brukningstid för gevären komme för framtiden att förhindra alla dylika högst menliga tilldragelser, sorn den af mig nu antydda.
Nedsättningen i anslaget för Topografiska korpsens arbeten har sin grund deruti, att ständige tjenstgöringspenningar för de dervid använde General-stabs Officerare äro en gäng för alla i förslaget uptagnä, hvarföre det tillfälliga anslaget icke behöfves större.
Anmärkningen att Värfningspenningar icke enl. förslaget tilldelas den värfvade truppen, bemötes dermed, alt i förslaget aflöningsvilkoren för denna trupp äro vida förmånligare än de nuvar:de med tillägg af värfningspenningarne, då karlen dels genom sältet för beklädnadens ordnande, enl. hvilket han i vissa afseenden åtnjuter passevolance-vinsten, dels genom den högre aflöning han på längre tjenstetid kan beräkna samt det högre pensionsbeloppet vid afskedstagande!, bör anse sig i mångdubbelt hänseende mera belåten än med de brukliga, äfven nu honom icke alltid på en gång tillkommande värfningspenningarne.
Genom de föreskrifter, som Förslaget i Art.
10 innehåller, ang:de tillfällige bristers afhjelpande å munderingspersedlarne, torde vara tillräckligt förklaradt, hvarföre den fruktan Utsk:n hemställt är öfverflödig.
Anmärkmn alt medel ej beräknats för anskaffande af de tio gevär, som i förslaget uplagits till fördelning på hvarje socken, förfaller, emedan dessa gevär skulle utur förråden utanordnas, och hafva R.
St. långt för delta dragit försorg om då tillräckliga summors anslående lill gevärs anskaffande, att väl inga serskilda anspråk
Den 16 Juli. 445 på anslag dertill nu malte kunna göras.
Hvad ”vård och underhåll” af dessa gevär angar, så kan och bör detta blifva en Kommunens egen angelägenhet, då säkert både besparing i kostnad och bättre tillsyn dermed torde vinnas.
Gevären äro dessutom icke afsedda för krigsreserven aliena, ulan för hela den vapenföra befolkningens sk jutöfn ingar.
Att Mönstringskostnader för beväringsmanskapet blifvit förbisedda, medgifves, hvarföre de anmärkte 9,000 r:dr dertill torde behöfva beräknas.
Någon ersättning lil! befälet för öfvervarandet af de föreslagna Söndagsöfningarne i målskjutning har ej blifvit afsedd, då detta befäl tages inom orten och för denna obetydliga tjenstgöring på roten någon serskild aflöning icke ansetts böra ifrågakomma.
I afseende på den del af förslaget, Art. XIV, som rörer krigsrescrven, skulle jag likväl vilja göra den framställning, att det måhända vore lämpligare att, i st. f. de ifrågasatta målskjutningar och skjuläfningar, antaga hvad Hr Falhems reservation ang:de beväringsmanskapets skjutöfningar innehåller; då möjligen dylika, fortsatta flera dagar å rad, kunde bättre motsvara ändamålet än det i förslaget ifrågasatta sättet.
Hvad kostnaden beträffar, så blef den väl derigenom större, men icke lill det belopp att något afseende derpå behöfde göras, i betraktande af de besparingar, som i sådant fall genom förslaget i andra delar vinnas.
Hvad angår aflöning för Intendenter och andra tjenstemän vid de af Utsk:n förmodade förråder, så saknar denna anmärkn. all grund.
Enl. förslaget finnes blott ett hufvudförråd, nemi.
Arméens Reservförråd, för hvilket såväl aflöningen till Intendent som förvaltare, i Förslaget (Tab. 1), finnes uptagna; alla de öfriga förråden tillhöra Brigaderne; de förvaltas af förråds-officerare, för hvilka aflöning finnes i förslaget beräknad.
Af hvad i det föreg:de blifvit visadt, finner man att den kostnad, hvarmed den i förslaget ifrågasatta organisation skulle öfverstiga den upgifna summan, skulle inskränkas till de 9,000 r:dr för bevärings-mönstringarne, samt i fall det i Hr Falhems reservation föreslagna sättet för beväringens skjutöfningar antages, 58,833 r:dr 16 sk. eller inalles 67,833 r:dr 16 sk-, hvaremot de betydliga betydliga besparingar, som här nedanföre skola visas, borde kunna åstadkommas.
Att uti förslaget behållningen af indelta löningsräntor blifvit uptagen till 534,367 r:dr, synes vara en naturlig följd deraf, att jag endast kunnat i detta afseende följa Skalteförenklings komillerades betänk., grundadt på 1844 års Rikshufvudbok, der augmenlsräntorne finnas uptagna, hvilket icke serskildt sker i RiksStaten.
Alt, såsom Afdelmn gjort, beräkna efter de vid riksdagarne upgjorda statsregleringarne, är ännu origligare, emedan dessa blott förslagsvis upgöras efter medium af föregtde årens förhållanden.
Dessa siffror uttrycka således blott aproximativa summor, och enhvar inser att med det förvillande sätt, hvarpå våra stats-räkenskaper finnas förda, dylika beräkningar svårligen kunna gifvas full bestämdhet.
Det visar sig emedlertid att om och en skilnad skulle kunna up - 446 Den 16 Juli. komma, emot hvad som blifvit upgifvit, så skulle den aldrig kunna upgå till så mycket som Utsk:n förmodat.
Och då, såsom kändt är, dessa indelta räntor i verkligheten ega ett vida högre värde än hvartill de vanligen beräknas, synes dessutom ingen brist i den gjorda förslagsberäkningen vara alt befara.
De åsigter, som såväl Utsk:n vid förra riksdagen, som äfven vid denna anfört emot beräkmn af Indelta Befäls-boställenas afkastning sakna alla faktiska bevis och stå i motsägelse med livad
Ulskin sjelfva med afseende på aflöningen pä ett annat ställe anfört.
Några officiella upgifter öfver samtliga Boställenas afkastning finnas ej att tillgå; men med ledning af de speciella upgifter jag enskildt kunnat förskaffa mig, är det sannolikare att de gifva mera och icke mindre än hvad som blifvit beräknadt, synnerligast under förutsättning att de alla komme att blifva på 30 år utarrenderade.
Utsk:n hafva anmärkt att Boställsräntan 90,248 r:dr blifvit två gånger beräknad bland tillgångarne, derigenom att hon blifvit inberäknad å Boställenas upskatlningsvärde, men icke blifvit utdragen från de indelta löningsränlorne.
Enl. hvad Utsk.-n derjemte uplysa, hade jag är 1848 i förslaget N:o 1 iakttagit ett sådant afdrag, under förutsättning att boställsräntan ingick i boställenas upskattningsvärde; men då från flera håll detta anmärktes såsom oriktigt, på grund deraf att detta icke var förhållandet, omtrycktes tabellen när jag vid innevande riksdag inlemnade förslaget, hvilket äfven ä samma tabell (se N:o 31 Litt. A.) blifvit anmärkt.
Hvilkeldera som bör anses riktigast, hade varit skäl att Utsk:n genom infordrad officiel upgift hade sökt att utreda, synnerligast som den sednare åsigten erhåller ett stöd af den vid 1833 års lönereglering bifogade bilagan Litt.
G, hvaruti boställenas afkastning och indelta räntor hvar för sig finnas uptagna.
Då jag bland landtförsvarets närvar:de tillgångar uptagit hela kontanta anslaget å 4:de hufvudtiteln enl. 1849 års RiksStat eller 2,741,576 r:dr 15 sk., hvaribland ingå 180,000 r:dr till salpeterinköp, så medgifves, att, såsom Utsk:n anmärkt, den summa bordt afdragas, som nu för försåldt krut och salpeter bland Statsverkets inkomster ingår, eller 95,000 r:dr, hvilket derföre bör från den upgifna besparingen afräknas.
Utsk:ns egna upgifter om de brister, som upstått under föreg:de åren i 4:de hufvudtitelns förslagsanslag, visa ali det är omöjligt att med någorlunda sannolikhet beräkna deras belopp.
De hafva varit åren 1846 och 1847 större än det ungefärliga belopp jag antagit; och som det ännu är omöjligt att känna förhållanderna under åren 1849 och 1850, dä räkenskaperne ännu icke för dessa år äro afslutade, så synes att en skiljaktighet väl kan upstå, men som, äfven om den antages så stor som Utsk:n upgifvit, eller till 76,000 r:dr, icke förhindrar att ju ändock den besparing i titelns totalkostnad, som genom förslaget åsyftas, blifver ganska betydlig.
Af hvad nu blifvit anfördt lärer det H.
Ståndet finna, att Utskms utlåt, icke kan anses vara så fullständigt och tillförlitligt, att Ståndet skulle i öfverensstämmelse dermed kunna grunda sitt beslut.
Den 16 Juli. 447 Det visar sig nemi., alt hvad beträffar de i förslaget beräknade Utgifter, så är det endast 9,000 r:dr till beväringsmanskapets mönstringar, som böra tillkomma; och om man föredrager, att i st. f. de i förslaget ifrågasatte skjut-föreningar, antaga de i Hr Falhems reservation föreslagna skjutöfningar med beväringsmanskapet, 58,833 r:dr 16 sk., sä blifva de inalles 67,833 r:dr 16 sk.
Hvad de beräknade tillgångarne angå, så synas de väl böra förminskas med 95,000 r:dr för uraktlåtet afdrag från Statsverkets inkomster af ”krut och salpeter försäljningsmedel”, och 76,000 r:dr för högt beräknad brist i 4:de hufvudtitelns förslagsanslag; hvartill äfven måhända kommer 90,248 r:dr, hvilka i egenskap af boställsränta frän de beräknade indelta löningsräntorne bordt afdragas; tillsammans 261,248 r:dr.
Det är således inalles 329,081 r:dr 16 sk., som borde afdragas från den i förslaget upgifna besparing af 742,816 r:dr 28 sk. 7 rst., hvarigenom denna besparing endast skulle blifva 413,735 ndr 12 sk. 7 rst.
Men redan denna summa är af den betydenhet att förslaget, hvad kostnaderna beträffa, bordt förtjena allt afseende, helst Utsk:ns betänkligheter vid de utgifter, som under öfvergångsperioden skulle erfordras, synes vara alldeles öfverflödige, dä förslaget förutsatt att förändringarne ske efterhand och i män af afgång.
Utsk:n hafva dessutom icke tagit i ringaste betraktande de högst betydliga summor, hvilka dels i egenskap af nya, dels af tillökta anslag, enligt förslaget skulle komma landtförsvaret och den dervid anställde personal tillgodo.
Deparhtels Kansli-Expedition . 20,800: — — afgår för närvar:de å RiksStaten upförde ....
IS,433: 15. 10 Depart:tets Förvaltnings Expedition (Krigs-colhm) . . . 41,600:— — afgår närvande anslag . . 31,676: Arméens Pröfnings-kemiléer ......
General-staben 65,898:46.— afgår å Generalitets-slab upförde ....
3,900: „ å Topografiska korpsen upförde . 12,426: 16,326: — — Kommendants-staben . . . 28,250: afgår närvande anslag . . 8,780: 16.'—
Religions- och själavården . . 17,597: — — afgår: anslaget till Arméens närvande presterskap . . . 10,500:— — Under benämning ”tjenstgöringspenningar” stän - 2,366: 32. 2. 9,924: 2,050: 49,572: 16.— 19,469: 32.— 7,097: Transp. 90,479: 32. 2. 448 Den 10 Juli.
Transp. 90,479: 32.
2. digt utgående lönetillökning för den stående härens befäl och vederlikar*) 314,340:40.—
Under sistnämnde benämning utgående lönetillökning för befäl och vederlikar vid Stockholms garnizon . 60,610:-— —- D:o d:o för innehafvare af t. g. Majors och Kompani-befälet på roten 59,146:32 Tjenstgöringspenningar för Art:!s och IngeniörBrigadens i tjenstgöring vande disponible officerare 36,400: — — Ständigt utgående furagerings- och remonteringsersättning till den stående härens befäl och vederlikar**) 86,520: — — Aflöning och underh, f. 128 man Ingeniörtrupper 17,724: 8. 2. d:o d:o f.
Infanteriets exercis-kompanier 39,660: 36.
— Ersättning till inqvarteringstagare i st. f. inqvartering in natura 82,458: — — afgår: närvande anslag . 36,000: — — 45g.
Rese- och traktaments-kostnader . 20.000: — — afgår: närvande anslag . 6,666:32.— 13 333-16 Tillökning i brödportion, då den öfverstiger 2. 8 r. 10,000: — — Aflöningstillökning för värfvadt manskap i följd af förlängd tjenstetid 6,000; — — Målskjutnings-premier 32,000: — — Pensionstillökning för värfvadt manskap . . . 10,000: — — Befrielse för bevillning å lönerne 25,000: — — Befrielse från Fullmakts lösen ..... 6,000: — — Ränta och kapitalafbetalning å Arméens Ackors amorterings-lån 108,317: — — Resestipendier 8,000: -— — afgår: närvande anslag . 1,333:— — 6 666- 32 GottländskaNational-beväringen 58,127: 12. — afgår: närvande anslag . 34,897: 37. 4. 23 229- 22 8 Summa B:ko R:dr 1,001,886:27.***) Häraf synes, att oaktadt denna betydliga till öfver en million r:dr upgående summa, hvarigenom många af de fordringar skulle kunna tillfredsställas som Regeringen ansett sig af R.
St. böra yrka, och flera nödiga förbättringar i Arméens lönings- och underhållsvilkor skulle kunna, jemte en förökad tjenstbarhet, vinnas, ändock *) Häraf erhåller Läkare-staten 48,545: **) Häraf erhåller Läkare-staten 1,300: (vid kavalleriet och artilleriet). ***)
Här ofvan är hvarken uptaget den vice-korporaler tillagde aflöning, eller korporalers och vice korporalers förhöjda tjenstgöringspenningar (tohaksskilling 5 sk. 4 rst. för korporaler och 2 sk. 8 rst. för vice korporaler) eller förökad portionsskilling för alla värfvade trup per (Artilleriet, värfvade kavalleriet och Ingeniör-trupperne) 7 sk. 4 rst. i st. f. dels 7, dels 6, dels 4 sk.
Den 16 Juli. 44!) den förstnämnda betydliga besparing af nära en half million r:dr banko skulle med all visshet kunna påräknas.
Hvad sjelfva systemet vidkommer, så anser jag mig, för att icke uprepa hvad jag redan anfört, hufvudsakligast endast böra åberopa hvad i mina förslag förekommer.
Deri angifvas obestridliga skäl för värfvade Infanteriets indragning, äfvensom för fredsfotens förminskning vid Kavalleriet och Artilleriet (se pag. 47 och 48 R. o. Ad:s prot. Band. 1).
Hvad rekrytering af nu vakanta rotar angår, så synes detta icke bordt kunna af Utsk:n ogillas, då det har till föremål alt förökade, så stora sympathier ägande, indelle trupperne.
Nödvändigheten af en förändrad korps-indelning finnes i mina förslag så fullständigt ådagalagd, att jag, för att bemöta Utsk.-ns anmärkmr emot Arméens föreslagna indelning i Brigader, anser mig icke hafva annat af nöden än hänvisa lill hvad organisations-förslaget härom innehåller (se R. o. Adis prot.
Band. 1 pag. 46.) ötskms anmärkn. emot minskningen af Kavalleriets och Artilleriets fredsfot har redan i det föregide blifvit bemött.
Jag vill endast, i strid med den åsigt, som hos Utsk.-ns såväl civile som militäre ledamöter gjort sig gällande, alt för artilleristens bildande skulle längsta liden erfordras, dernäst för kavalleristens och den kortaste för infanteristens, ytterligare anföra hvad en person härom yttrat, hvilken näppeligen någon af de förenade Utskin lärer bestrida vara en auktoritet.
Ar 1846 yttrade sig nemi. i Franska Deputerade Kammaren Hertigen af Dalmalien Soult, Carl XIV Johans frejdade vapenbroder, på följande sätt: ”Mångå, hvilkas tänkesätt jag högaktar, bedraga sig mycket, ”då de anse, alt en rekryt på kortare tid kan danas till infanterist ”än till kavallerist eller artillerist.
Den erfarenhet jag under 50 är ”samlat, gör mig böjd för en motsatt lanke; jag skulle nemligen ”vilja påstå, att till och med en längre lid erfordras för infanteristens bildning.”
När delta kunnat sägas i Frankrike, i hvars krig Kavalleriet och Artilleriet måste erhålla en ganska hög verksamhetssfer, hvad skall då icke kunna sägas i Sverige, i hvars krig det nära nog uteslutande blifvit på Infanteriet, som Stridens utgång kommer att bero?
Anmärknm om minskning af Artilleriets hästar är fullkomligt oriktig.
Enligt förslaget erhåller Artilleriet 61 befäls- och nummerhästar utöfver det närvarande antalet, samt dessutom, i händelse af krig, 1,962 reservhästar, hvilka nu helt och hullet saknas.
Utskms anmärkn. att förslaget icke skulle medföra någon minskning i kostnaden för Stockholms garnison är oriktig.
Enligt förslaget upgår nemligen kostnaden för Stockholms garnison jemte indelta kavalleriets exercissquadroner till 503,011 r:dr 14 sk. 5 r:st.
För närvarande upgår kostnaden för samma ändamål till 548,416 r:dr 23 sk. 8 r:st., hvilket allt visar sig af följande jemförelse: emellan kostnaderne för Stockholms garnisons och Indelta Kavalleriets exercis-sqvadroners närvarande och föreslagna kostnad: 8 II. 29 450 Den 16 Juli.
Närvara tide kostnad.
Lifgardet till häst (400 man):
Aflöning och underhåll 00,192: 33. 6.
Remontering och furagering elc 53,045: ■— ■—- Beklädnad, utredning, beväpning 51,783: — •— Inqvartering 8,028: — — Spannemåls och bagerikostnad 3,105:
Tillökning för mathållningen 4,330: 14. — Folgarderna (1,000 man):
Aflöning och underhåll . 171,428: 45.— Beklädnad, utredning, beväpning 95,730: — — Trophcer 1,000: — — Inqvartering 20,105: — — Spannemål och bagerikostnad 10,788: — — Tillökning för mathållningen 17,349: 27. 2.
Indelta kavalleriets exercis-squadroncr.
. . 37,500: — •— Summa Banco R:dr 548,410: 23. 8.
Föreslagna kostnader.
400 man Kavalleri och 1,728 man Infanteri indelta trupper (se tab. 28) 503,011: 14. 5. Anmärka.:
Indelta Kavalleriets exercis-squadroner skulle med garnisonstjenstgöringen i Stockholm förenas, utan att härföre någon tillökning i kostnad kommer att upstå.
Summa Banco R:dr 503,011: 14. 5.
Besparing 45,405: 9. 3.
Således icke den brist Utskm påslå.
För att icke missleda bör anmärkas, att den af Utsk:n upgifna indragning af 1,600 man Infanteri och 400 man Kavalleri med 429 hästar, blifver enligt förslaget ersatt genom indelta truppers förökning.