Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag skulle dertill vilja lägga, att samma manöver skulle fullkomligt lika väl kunna verkställas af ett seglande fartyg, förutsatt likväl, såsom den värde ledamoten det gjorde, att befälhafvaren på den ifrågavar. skärgårdsflottan vore nog glömsk, icke allenast af hvad reglementet, utan äfven af hvad hans hederskänsla fordrade, för alt lägga sig på det enda sätt, hvarigenom hans fartyg kunde af fienden tillskyndas en dylik skada.
Emot den af Utsk. föreslagna fördelningens upphörande kan jag så mycket mindre hafva något att anmärka, som jag redan vid sist - Den 25 October. 32!) sistförflutne riksdag reserverade mig emot densamma, äfvensom jag anser mig böra erkänna, att om det vid förra riksdagen, genom åtskilliga omständigheter, fans något skäl för densamma, så anser jag det numera vara fullkomligt undanröjdt.
Den fråga, som nu egentligen borde vara under öfverläggning, är den, om StatsUtsk:s förslag att utsätta en viss summa af 185,000 r-.dr, ali förbrukas vid Stockholms och Götheborgs stationer, är riktigt, eller om rättare hade varit, att bevilja medlen, utan att bestämma några vissa orter, hvarest desamma skulle användas.
Jag tror det sednare, och tillåter mig begagna ett exempel, för att bevisa min sats.
Om nemi. en enskild man ägde fabriker på 3:ne orter i Sverige, i Stockholm, Götheborg och Carlskrona, och han ville på förhand bestämma, att det capital han ägde att använda skulle fördelas på dessa 3 särskilda orterne, utan afseende på inträffande omständigheter och utan afseende derpå, om han, genom den på förhand gjorda fördelningen af sina tillgångar, vunne eller förlorade; månne man icke skulle anse en sådan man för obetänksam, ja till den grad oförmögen att sköta sina egna angelägenheter, alt man borde sätta honom under förmyndare?
Nu vill man likväl att statsanslagen skola på detta vis behandlas.
Jag kan icke annat än afstyrka sådant, och jag anser högst otillbörligt, att ett dylikt sätt att behandla allmänna medel någonsin varit gängse, vare sig vid förl. eller vid nuvar. riksdag.
Felet är just efter min tanka, att nuvar.
StatsUlsk. i denna fråga har trädt i det förra StalsUlsk:s fotspår.
Jag instämmer således med de värde ledamöter, som yrka alt denna punkt måtte återremitteras.
Den värde ledamot, hvilken jag är skyldig ett svar, är nu icke närvar., men jag skall söka afpassa detsamma så, att han ej behöfver någon försvarare å sin sida.
Jag vill då i följd af hans första fråga nämna, att jag skulle vara bra glad, om Sverige ägde 15 väl utrustade linieskepp, ty jag tror då att den Svenska flottan skulle kunna mäta sig med hvilken annan som helst på Östersjön.
Den Ryska flottan uppgifves visserligen till 40 linieskepp; deraf likvisst endast 27 sägas tillhöra Östersjön; men de hafva knappast 20.
Man vet nemi. huru de Ryska cadrarne svälla af stora ramar med litet innehåll.
Om för öfrigt den lilla flottan ej skulle kunna mäla sig med den stora, så skulle den likväl med fördel kunna användas vid ett fiendtligt försök att landstiga, genom att anfalla vissa delar af den fiendtliga flottan, borttaga dess convojer, afskära dess communicationer med eget land, förstöra dess detacherade divisioner, med en mängd andra sätt att åstadkomma skada och förvirring,, och om då försvaret från landtsidan vore kraftfullt, så beklagar jag i sanning den fiende, som har 15 goda linieskepp emot sig.
Jag tillåter mig förklara min förundran deröfver, att en så stor parlamentarisk talent, som Hr von Har.t . 3 H. 42 330 Den .25 O c t o b e r. mansdorff, kunnat Begagna en liknelse så oegentlig och ett argument sä klent, som det lian nyss behagat anföra, dä han liknade sättet att gä tillväga i afseende på fördelningen af anslagen till flottan, vid en person, som hade 3 fabriker, men som vore nog oförståndig att, utan afseende på vinst eller förlust, förordna användandet af hela sitt capital endast på 2:ne af desse fabriker.
Ilan hade då glömt, den värde ledamoten, att denna liknelse icke duger, såvida nemi. icke de 3:ne fabrikerne äfven anloges vara af olika slag; ty på varfven vid Carlskrona, Götheborg och Stockholm byggas icke allestädes samma slags fartyg.
Frågan blir således om en person, sora ägde 3:ne fabriker, hvaraf 2:ne lemna bättre tillverkningar och för hvilka conjunclurerna äro gynnande, men vid den 3:dje blott tillverkas sådant, som ej mera passar eller med fördel afsättes, handlar klokt eller oklokt, när han då föreskrifver, att åtminstone en viss del af rörelsecapitalet skall användas vid de 2:ne förstnämnda etablissementerna.
Mig förefaller det onekligen såsom skäligen klart, hvilkendera som under dessa förhållanden borde ”ställas under förmyndare,” antingen den som verkställer eller den sorn underlåter en så nödig och förståndig föreskrift.
Ex. Hr Gr. o. Landtm, framställd propos., förklarade R. o. Ad. sig anse de emot förevar. 6 punkt gjorde anmärkmr föranleda återremiss.
Sedan denna fråga nu är afgjord, anhåller jag få fästa H.
Ståndets uppmärksamhet på ett ämne, som i går förevar, då 4:de hufvudtileln afhandlades, det nemi. om utgifterne för skrifmaterialier och expenser, som äro uppförde på denna litel.
Det kanske skulle vara med god ordning öfverensstämmande, om i detta läll, såsom vid alla andra ....
Talaren hlef härvid afbruten af II.
Ilr Gr. o. Landtm., med erinran, att den nu framställda frågan om skrifmaterialier och expenser förekomme i 12 punkten af Utsk:s utlåt., och således discussionen derom syntes böra uppskjutas tills nämnde punkt blefve föremål för pröfning.
Jag ber att få fästa uppmärksamheten derpå, att utgifterne för skrifmaterialier och expenser verkligen äro under denna titel inbegripne, samt att de lill ett belopp af emellan 10 och 17,000 r:dr alltid från densamma utgått.
Jag hade icke ämnat väcka denna fråga, men då den blifvit väckt i går, anser jag mig skyldig att i dag fullfölja den, hvarföre jag tager mig friheten föreslå, att ett särskildt förslagsanslag af 10,500 r:dr måtte frän denna titelns hufvudsumma afdragas och såsom förslagsanslag uppföras särskildt för skrifmaterialier och expenser.
Palmstjerna, Carl Otto: Pag. 8 punkt, lii StatsUlsk:s utlät.
N:o 38, står: ”skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus för l)ep;tels expedition (förslagsanslag).”
Dernäst kommer 12 punkten, i hvilken Utsk. säger sig åberopa de skäl, Dea 25 O c t o b e r. 331 sorn Utsk. redan under den 4:de hufvudtiteln anfört, såsom orsak, hvarföre Utsk. ej eller i denna punkt ansett sig kunna tillstyrka förslagets uppförande såsom förslagsanslag.
Jag tror, att vid denna punkts föredragning hade rälta stället för Hr Virgin varit, alt göra den erinran om förslagets beskaffenhet, som han nu gjort.
Visserligen är förhållandet såsom Hr Virgin säger, nemi. att beliofven vida öfverstigit den summa, hvilken såsom anslag för skrifmaterialier och expenser i denna punkt finnes uppförd; men detta har ingalunda härrört deraf, all icke dessa behof från början skulle varit afsedde att af samma anslag bestridas, utan har orsaken dertill varit, alt anslaget för skrifmaterialier och expenser är ett anslag, som varit begränsadt inom en viss låg siffra, hvarföre äfven de utgifter, som öfverstigit detsamma, mäst lagas af något annat anslag, och då möjligen blifvit uppförde på det som ärligen bör lili flottans station i Carlskrona utgå.
Virgin instämmer jag för öfrigt i afseende på angelägenheten af att göra detta anslag till ett förslagsanslag, i likhet med hvad de öfrige anslagen på civilslaternes hufvudtillar äro.
Jag insisterar på hvad jag sist hade äran anföra, och får jag fästa Frih.
Palmstjernas uppmärksamhet derpå, alt detta missförhållande egenteligen härleder sig från ett gammalt skriffel i denna 12 punkt, enär densamma i sjelfva verket endast innefattar sådane skrifmaterialier och expenser, som åtgå till Förvaltningen af Sjöärendena.
Beloppet af de skrifmaterialier och expenser äter, som i alla tider åtgått vid stationerna, utgör emellan 16 och 17,000 ndr, och har denna summa, utan att det synts i riksstaten, alltid utgått från anslaget för flottans ”nybyggnad och underhäll.” Frih.
Pal msljer na:
Jag nödgas äfven å min sida insistera derpå, alt hvarken StatsUtsk:s ifrågavar. betänk., ej eller riksstaten innehåller något skriffel, utan är del en hell annan sak, om vid tillämpningen af densamma några oformligheter möjligen kunnat uppstå.
Det är klart, att då anslaget lill skrifmaterialier och expenser ej är tillräckligt att fylla de uti 12 punkten omnämnde staters behof, så måste medlen dertill pä något annat ställe tagas; men icke har derföre denna åtgärd blifvit föranledd genom något skriffel, utan snarare genom ett fel i anslagets beskaffenhet, som hittills varit otillräckligt, men hvilket förhållande dock nu kunde hjelpas, om 11.
St. fattade ett annat beslut.
Jag hade icke ämnat vid den 12 punkten göra några anmärkmr, förr än densamma blifvit lill öfverläggning föredragen, men då redan 2:ne ledamöter ordat i denna fråga, så anser jag äfven för min pligt att upplysa derom, alt Utsk. härutinnan begått ett misstag.
M:s nåd. propos. linnes nemi. bestämdt utsatt, att detta anslag är för Förvaltningen af Sjöärendena och icke för flottans öfrige stater, äfvensom det för öfrigt lätteligen lärer kunna inses, alt en summa af 2,500 ndr ej kan vara tillräcklig för flottans alla stater, då i densamma inbegri - L 332 Den 25 0 c t o b e r. pas omkostnaderna för ved, ljus och olja samt en mängd andra saker.
Land tm. yttrade, att han icke visste om han rätt fattat Hr Virgins mening, men alt om syftemålet var, att ett förslagsanslag skulle bestämmas för ifrågavar. skrifmaterialier och expenser, H. Ex., då dessa icke voro specificerade linder anslaget lill lloltaiis underhäll och nybyggnad samt ej eller blifvit af Hr Virgin till bestämdt belopp uppgifne, icke insåg huru någon förändring i sammanhang med den sednast återremitterade punkten af Utsk:s utlåt, kunde ifrågasättas.
Jag skulle tro, att om man vill denna förändring, sä vore lättast att nu genast företaga densamma, samt från anslaget för flottans underhåll och nybyggnad af 589,497 r:dr 28 sk. draga en summa af 16,500 r:dr, hvilken sednare jag föreslår såsom förslagsanslag måtte uppföras till skrifmaterialier och expenser för flottans öfrige stater.
Som jag var den, hvilken gjorde anmärkn. vid 4:de hnfvudtiteln, rör:de bristen på förslagsanslag i delta hänseende, så anhåller jag att äfven nu, vid 5:te hufvudtitelns föredragning, få derom yttra några ord.
Om det är såsom Ilr Virgin anmärkt, att anslaget för flottans nybyggnad och underhåll fått vidkännas de omkostnader, för hvilka man nu önskar ett förslagsanslag; så lärer uttrycket böra blifva, icke det, att från detta anslag af 588,497 r:dr 28 sk. skola dragas de behöfliga 16,500 r:dr, utan fastmera, alt detta anslag skall orubbadt qvarstå för sitt ändamål, hvaremot de 16,500 r:dr böra dessutom beviljas såsom ett särskildt förslagsanslag, hvilket utan tvifvel äfven var Frih. Palmsljernas mening.
Alldeles likgiltigt anser jag vara, om vid återremissen denna anmärkn. göres vid den 6:te eller vid den 12-tc punkten, allt nog att den blifvit gjord och till Stats Ulsk. remitterad, som då lärer finna hvarest rätta stället är att besvara anmärkn.
Jag ber om ursäkt om jag åter nödgas uppträda; men jag tror det vara nödigt att saken full ständigt upplyses, efter hvad här under discussionen blifvit yttradt.
Jag får fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet derpå, att i K. M:s nåd. propos. ang-.de anslagen under 5:le hnfvudtiteln finnes icke, såsom jag kunnat uppfatta densamma, nämndt ett enda ord om skrifmaterialier och expenser, hvarken i fråga om anslaget af 588,497 r:dr 28 sk., eller i fråga om det af 2,500 r:dr för hufvudtitelns öfrige stater, utan har K.
M. upptagit titeln i hufvudsumma och sedermera blott omnämnt de tillökningar, som K. M. i vissa afseenden ansett nödige.
Men då bland desse icke är nämndt någonting om skrifmaterialier och expenser, så har StatsUtsk. följt den gamla riksstaten, såväl i denna stats förra anslag för ”flottans nybyggnad och underhåll,” upptaget till 588,497 r:dr 28 sk., som äfven i de under rubriken ”diverse anslag” förekommande summor, nemi. ”för skrifmaterialier och expenser samt ved Den 25 October. 333 och ljus för departementets expedition (förslagsanslag) 1,103 r:dr 28 sk. samt för skrifmaterialier och expenser för hufvudtitelns öfrige stater 2,500 r:dr, till hvilken sednare rubrik, om jag icke allt för mycket misstager mig, Sjöförvaltningen i Stockholm samt stationerne i Carlskrona och Götheborg, lära böra räknas.
Då det för alla dessa stater afsedda anslag af 2,500 r:dr är alldeles otillräckligt, så lärer väl nu frågan vara om att öka detsamma samt göra det till ett förslagsanslag, men ingalunda att derföre minska anslaget för flottans underhåll och nybyggnad, hvilket hittills, enligt min tanka, alldeles obehörigt fått vidkännas denna mjnskning.
Således, om jag lyckats att tydligt uttrycka mig, lärer väl inses, att frågan hörer till den under 12:te punkten upptagne rubriken, angående ”skrifmaterialier och expenser för flottans öfrige stater.”
Det sätt, på hvilket Hr von Hartmansdorff velat reglera denna fråga, måste jag helt och hållet motsätta mig.
Då nemi. ett sådant afdrag som det ifrågavar. alltid ägt rum från anslaget för flottans underhåll och nybyggnad, så har naturligtvis detta anslag blifvit beräknadt med iakttagande af ett dylikt förhållande, och att då helt knapphändigt ytterligare tillägga en summa af icke mindre än 16,500 ndr, det vore enligt min tanka att verkeligen slumpa allt för mycket.
Att summorna skiljas ät, anser jag vara med god ordning öfverensstämmande, men det mäste då äfven ske på sä sätt, som Ur Virgin och Frih. Gyllengranat föreslagit.
Palmstjernas uppmärksamhet derpå, att i Statsrådsprot:n, som åtfölja K. M:s nåd. propos. om statsverkets tillstånd och behof, står sid. 13: ”Till skrifmaterialier och expenser för Sjöförsvarsdepartementets cancelli-expeditiqn 1,106: 16, samt dito för Förvaltningen af Sjöärendena 2,500,” hvilka 2,500 r:dr i StatsUtsk:s utlåt, återfinnas under rubriken: ”skrifmaterialier och expenser för hufvudtitelns öfriga stater”.
Detta är synbarligen ett misstag, som jag icke vill förebrå StatsUtslcs ledamöter och hvaruti jag sjelf haft lika stor del som de; men då det är orimligt alt tro, alt hela flottans behof af skrifmaterialier och expenser skulle kunna bestridas af det lilla anslag, som egentligen endast är afsedt för Förvaltningen af Sjöärendena, och då å andra sidan äfven olämpligheten torde inses deraf, att medlen för dessa behof tagas från anslaget för flottans underhåll och nybyggnad, såsom hittills varit fallet; så får jag vördsamt yrka, att dessa summor måtte från hvarannan afskiljas, och att den, hvilken afser anslaget för skrifmaterialier och expenser för hufvudtitelns öfriga stater, måtte såsom förslagsanslag uppföras.
Land tm. hemställde om R. o. Ad. bifölle, att hvad Hr Virgin föreslagit, jemte de i anledn. deraf afgifne yttrande, finge åtfölja återremissen af 6 punkten; men innan denna propos. hann blifva besvarad, anmälde sig och yttrade:
Om det är Hrr Virgins 334 Den 25 0 c I o b e r. och Gripenstedts mening, att tillstyrka en minskning af de 588,497 r:dr 28 sk., som äro anslagne till flottans underhåll och nybyggnad, så torde det lyckas dem, derigenom att denna fråga remitteras till StatsUtsk.; men jag för min del får likväl förklara, att jag helt och hållet motsätter mig något sådant, hvarföre jag hos R. o. Ad. anhåller, det R. o. Ad. måtte vägra denna äterremiss, hvarom icke, får jag vördsamligen nu tillkännagifva, att jag frän delta mitt yrkande ej tänker afstå, förr än R. o. Ad:s pluralitet förklarat sig vara emot detsamma.
Det vore visserligen möjligt, att med den välvilja, som flottan erfarit inom detta Stånd, försöket skulle kunna lyckas, att förskaffa åt densamma, hvad Hr von Hartmansdorff föreslagit och Frih. Palmstjerna antydt; men jag vill rätt ärligt och öppet tillkännagifva, att min afsigt icke är att begära något sådant, utan har jag endast i dag velat fortsätta den fråga, som i går väcktes, emedan jag icke anser med god ordning rätt öfverensstämmande, att den ifrågavar. afdelningen af 5:te hufvudtiteln fortfarande såsom hittills får bära omkostnaderna för skrifmaterialier och expenser.
Titeln förlorar, genom det af mig yrkade afdraget, i sjelfva verket ingenting, dä, äfven om något sådant icke kommer att ske, ofvauberörde utgifter i alla full komma att från densamma utgå.
Om Hr Virgins mening verkeligen skulle förblifva den han hittills uttalat, eller att flottan skall gä miste om det ifrågavar. anslaget; så torde syftemålet vara ganska lätt vunnet, utan att någon äterremiss ens behöfves; men jag för min del mäste yrka, att flottan icke längre må gå i mistning af ett anslag, hvaraf de andra hufvudtitlarne äro i åtnjutande.
Det är blott landt- och sjöförsvaren, som hittills hafva lidit, hvilket efter min tanke är orätt.
Jag får således anhålla, att R. o. Ad. måtte med ja besvara Hr Gr. o
Landtnäs framställning, alt den i afsende på det ifrågavar. anslaget gjorde anmärkn. måtte få åtfölja remissen.
Jag tror icke att frågan här på stället kan afgöras, så vidt den nemi. afser hvad jag yrkat, att den summa af 16,500 r:dr, hvilken jag önskar afskilja frän anslaget för flottans underhåll och nybyggnad, mätte blifva ett förslagsanslag.
Det har under discussionen blifvit sagdt, att i K. M:s nåd. propos. om statsverkets tillstånd och behof vore anslaget för skrifmaterialier och expenser upptaget på det sätt, som Frih.
Gyllengranat och Hr Virgin ansett; men jag får fästa uppmärksamheten derpå, att det icke slår sä i K. M:s nåd. propos.
Alt det uti de bifogade Statsråds-prot;n finnes så upptaget är verkligen händelsen; men K.
M. har derpå icke fästat det afseende, att det derföre i den nåd. propos. influtit.
Jag anser ifrågavar. anslags uppförande i flottans årliga stat, uppå bekostnad af anslaget för flottans underhåll och nybyggnad, hafva härflutit af otillräckligheten af de medel, som i riksstaleji för detta Den 25 October. 335 ändamål finnas uppförde, samt alt detta påstående vinner ytterligare styrka, derigenom att riksstaten sedan många år tillbaka visar att så varit fallet.
Nu blifver likväl följden, att om, på sätt Hr Virgin yrkat, frågan om anslag till skrifmaterialier och expenser återremitteras och inbegripes under frågan om anslag för flottans underhäll och nybyggnad, så förorsakar detta en minskning i det anslag, som R.
St. ansett böra användas till flottans underhåll och nybyggnad, hvaremot, om förrberörde anslag till skrifmaterialier och expenser för hufvudtitelns öfrige stater förvandlas lill ett förslagsanslag, så kommer någon sådan förminskning icke i fråga, utan blifver denna rubrik då befriad från behofvet att, utom sine egne bestämmelser, afsätta 16,500 r:dr till skrifmaterialier och expenser, hvilka omkostnader dä komma att fyllas af det under en ganska riklig rubrik, men till ett för det närvar, oriktigt belopp, uppförda anslaget för hufvudtitelns öfrige stater.
Jag hemställer om icke det resultat, hvartill H:ne vilja komma skulle uppnås derigenom, att frågan återremitterades när vi komma till den 12 punkten, dit densamma egentligen hör, och om icke deremot ändamålet skulle förfelas, om frågan sattes i sammanhang med den redan återremitterade punkten?
Skulle åter afsigten vara, att förminska anslaget för flottans underhåll och nybyggnad (hvilket likväl icke är min mening); då skulle jag tro det vara ganska lämpligt, att återremissen sker i sammanhang med den nu under öfverläggningen redan remitterade punkten.
Ståndet med att vara envis i mitt yrkande, sä mycket mindre, som man här synes vilja gifva flottan ytterligare 16,500 r:dr, och jag icke kan hafva något deremot.
Jag ber blott att få instämma i Frih.
Palmstjernas mening.
Vid 12 punkten kan denna fråga förekomma och den rättelse beredas, att det der upptagne anstaget blifver ett förslagsanslag; men det synes mig olämpligt alt med kostuaderne för skrifmaterialier oell expenser minska anslaget för flottans underhåll och nybyggnad.
Palmstjerna och hade yrkat återremis, blott för att komma ifrån denna punkt, helst jag tror att Statslltsk. tager reda på våra anmärkmr, ehvad de göras förr eller sednare.
Hr Gr. o. Landtm, hemställde i anledn. häraf om R. o. Ad. behagade uppskjuta med beslut öfver den af Hr Virgin väckta fråga tills 12 punkten förekom me till afgörande.
Ropades ja. 7:o Anslaget af rotefrihetsafgiften till flottans materiella behof och 8:o båtsmannens förseende med kojer och täcken.
Dessa punkter blefvo af R. o. Ad. bifallne. 9:o Exercis af flottans bemanning.
Förra delen, ang:de den uti härtill förut anvisade, anslaget äskade förhöjning, af Ii. 31. till 90,000, och af Hr Rufelt till tSS,ooo r:dr. 336
Den 25 October.
Hr Råfelt, anförde skriftligen:
I afseende på 9 punkten eller exercis för flottans bemanning, måste med tacksamhet erkännas, att Utsk. till någon del afhjelpt denna för flottans personal så vigtiga angelägenhet, derigenom att Utsk. tillstyrkt hvad K. M. fordrat, eller en förhöjning af 45,000 r:dr b:co.
Att Utsk. icke fästat någon uppmärksamhet på det af mig föreslagna högre anslag, enär K. M., som häst bör vara i tillfälle bedömma statens behof, icke fordrat mer, kun visserligen hafva skäl för sig; men jag hade då också väntat, att denna princip conseqvent blifvit tillämpad för hvarje annan enskild motion af statsanslag, hvilket dock ej skett, enär Utsk., i anledn. af Hr E. D. Grapes motion, utan att K.
M. fodrat delta anslag, tillstyrkt, att underhålls- och lysningskostnaderne för Eggegrunds fyr utanför Gefle må af allmänna medel bestridas.
Jag nämner detta ingalunda för att bestrida billigheten af detta anslag, som jag tvertom gillar, utan derför att jag fruktar den här olika tillämpning af principen möjligen bör sökas uti molionärernes mer och mindre inflytande på de maktägande inom Utsk.
Utsk. säger derjemte i sitt utlåt, alt Utsk. anser olämpligt att, enligt Hr Rafelts förslag, ingå i någon pröfning ang:de de särskilda sjöexpedilioner, som må äga rum, hvaruti jag fullkomligen instämmer med Utsk., men protesterar tillika att uti min motion hafva antydt något sådant, enär min calcul öfver kostnaderne på åtskillige sjöexpeditioner, dem jag ansåg så väl för handelns skyddande, som för öfning nyttiga, blott var uppställd för alt motivera behofvet af förhöjdt exercis-anslag, och icke i den mening, att Sländcrne skulle ingå i detaljbestämmelser af hvilka expeditioner som borde företagas.
För alt ådagalägga, att jag icke utan skäl väckt motion om utsträcktare öfning för flottans personal, torde få anföras följande facta.
Om man genomgår besättningslislornc för t. ex. de sista tio årens sjöexpeditioner, skall man finna, att under denna tid varit använde sjöcommenderade eller öfvade 253 officerare, nemi. 7commendeurcapitainer, 13 capitainer samt 233 capitaine-, premieroch second-lieutenanter, 963 matroser och jungmän samt 2065 båtsmän, under en sammanräknad tid, som, lika fördelad på alla individerna af de olika classerne, gör för hvarje officer 25 dagar, för hvarje matros eller jungman 1 månad 17 dagar, sqmt för hvarje båtsman icke fullt 7 dagar årligen.
Att denna här supponerade lika fördelning af öfningen icke i verkställigheten ägt eller kunnat äga rum inses lätt.
En del individer hafva deltagit i längre expeditioner än andra; en del har användts oftare, och måst göra det, för att icke hvarje expedition skulle hvarje gång utgå med hvarenda man oöfvad; men detta förhållande förändrar endast resultatet sålunda, att i samma mån några blifvit mer öfvade, i samma mån hafva andra och mängden blifvit det mindre, än ofvan uppgifvits, och en icke ringa del kanske alldeles icke.
I händelse Utsk. tillstyrkt och R.
S. bifallit hvad jag i min motion hade äran föreslå, eller sammanlagdt 200,000 r:dr b:co, så skulle vid en lika fördelning på alla individerne x'j af commendeur-capitainerne, T% af capitainerne, J af öfrige officerare, f- af underofficerare, T7S af ma - Den 25 October» 33? matroser och jungman samt \ af båtsmän årligen blifvit öfvade, som sannerligen icke hade varit mer är hvad efter en trettioårig fred varit högst behöfligt.
Ehuru jag aldrig skall upphöra så länge min rijst kan framtränga till representationen, alt yrka utsträcktare öfning för llottans personal än hvad nu blifvit föreslaget; så då jag vid denna riksdag icke hyser hopp om framgång af min motion, vill jag icke begära återremiss i denna punkt, ulan endast anhålla, att dessa anmärkmr må som reservation i protocollet inflyta.