Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridberjkapet och Adeln lärer finnas, som icke lika med Friherre Stael ifwar för ärlighet i upgifter rörande Rikets medel.
Men dä StarsUkstottet förklarat, att i Riksgalds-Contoiret tillgång icke finnes till säSana Handlingar, som klart uplysa förewarande sräga, synes mig att ett nytt hanwisan, de ckl! mäleis granstning af err Utffott skulle ästadkomma en lids förlust uran anbamäl.
Grefwe Nornor, ,^äolplr 6öran.
Jag tror mig siere gänger haf.va nämn , a!k Riksgälds
Contoiret ösi wer den inflytande Bewillningen upgör endast Hypotelista försiag.
Bewillnings - Summans belopp för hwar serftildt Artikel kan således efter besia förslag ywarken granstas eller utredas, men wäl är Riksgälds-Contoirer i ständ att upgifwa hela Bewillnings, Summan som influtit.
Sedan jag inströ nkt mia till att blott begära uplysning om orsa, ken, hwarföre upgifkerne ifrän Rrlsgälds-Contoiret, om afgifterne för Socker frän General Lmmt-TullS Directionen warit mindre och stiljaktige emot hwad nämnde Direclion upgifwie, syires mig detta amne lätt nalkas fikt stut. Hwad Grefwe Norner anfört om de provisionel!- förslagen, har således intet anseende pä denna sräga, hwilken kunde mig bewiljas oagtadt Utstvttets Betänkande bifölls.
Herr Grefwe» och Landtmarffalken gjorde proposition lill bifall ä Ukstoltel Betänkande hwilken med Ja befivarades.
Den r4 Zebruarii. 625 Herr käe^lcsnlkjölcl, Dotlof. De prowijlvnella förflag, hwilka i början af hwa^e är ifrän LandsConroiren och andra Upbörds w^rk upgöras efter Bewillningens päraknade belopp, grunda sig endast pä förhäljandet de föregående ären.
Detta kan icke annat an wara mycket olika, det ena äret ifrän det andra.
Utom de förändringar fom härleda sig frän utflyttningar, dödsfall, lagliga afkortningar för öfwer. och underäriga barn, m. m. sä utgär Bewillningen för Alun, Krut, Säcker och Stät, efter inom äret tillwerkade tunnor, centner och skålpund» och desi werkliga belopp kan icke bestämmas förr än de upgifter fom dylika tillwerknings-egare böra aflemna, äro i föreskrefwen ordning afgifne.
I allmän» het mäste för hela Bewillningen således upkomma en betydelig skilnad emellan del pä höft wid äreks början gjorda förflaget, och den efter taxeringarne och tillwerknings upgifkerne upkommande bestämde Summa, utan att Kronan derföre hwarkcn wunnit eller förlorat genom diffexencen.
Hwad Stäl-tillwerkningen beträffar, som jag närmast känner, förhäller det sig salunda att en Bruks-egare först wid Smides ärets sint är skyldig upgifwa det antal centner
Stäk som för äret aro ifrän Bruket afsände.
Denne nygift blifwer grunden för debiteringen af Bewillningen och determinerar det rätta beloppet som Bewillningen för Stäk i Sta. tens Casia skall inbringa.
Utan afseende pä hwad mer eller mindre hwartill den i Lands-Contoirets provisionelle förslag blifwit beräknad.
Äfwen sä litet kunna dylika i förhand gjorde Calculer tjena till någon rättelse för beloppet eller redogörelse af Kronans in - 6-6
Den i4 Abruarii. inkomst, utaf andra producter för hwilka Bewillnin» gen utgår efter tillwerkade Stycke- eller Skälpundtal enär tillwerkningens myckenhet beror af Tillwcrkarens godtfinnande eller tillfällige händelser.
Tontrollen emot Upbördsmännen för Bergs-producker, är Bruks-egarens upgifk; Tontrollen deremot återfinnes iWagräkningarne.
Utan twifwel har Kongl. KrigsColleginm, hwad Krut beträffar, och Hall-Nätterne, i afseende pä Socker - stämplingen, nödige Controller hwarigenom sä wal upbördens rigtighet som redowisningen för beloppet, kan styrkas och verificeraS, I frägawarande provifionelle förslag öro likså litet ärnade till rättelse wid granskningen af Kronans intrader lvm Le dertill äro tjenlige.
De generelle och specielle räkningar öfwer upbörden med tillhörande verificationcr, som för hkvarje är till Kongl» Kcimmar-Collegium ifrän Lands - Contoiren och de werk som eljest hafwa nägon upbörd att besörja, inkomma, och derifrån utlemnas till Kongl. KammarRätten att undergå en Revision som grundas pä bestyrkta upgifter och werkeliga förhällandet, lemnar den möjligast fullkomlige säkerhet att Kronan kommit i ätnjutande af sin tillständiga rätt.
Provifionelle förslagen mä dä begagnas till det Andamäl hwartill de aro uprättade, men icke böra de förwilla eller derwid fästas nägon upmärksamhet, dä bestämda räkningar grundade och afflutade pä bestämda och behörigen verificerade upgifter finnas efter hwarje Upbörds ärs stut, ifrän alla redowisande, att tillgä, och en ordentelig revision och noga granskning
Den »4 Zebruarii. 627 förwisiar att bade upbörd och redowisning behörigt blifwit fullgjord. Zerr Grefwen och Landtmarffalken uplyste, att del pä lika sätt förhölle sig med Krut-bewillningen.
I hans Län wore ett Krutbruk; wid ärets flur erhölle han upgifr pä tillwerkningen, hwarom han sedermera säfwe wedecbörande behörig underrättelse.
Stael von polkem yttrade sig, att detta blott bewisade ogagnet as provisionella Calculer; för öfrigt önskade han allenast an den af honom nu wäckta fräga, hwilken han nu uprepade, mätte genom Herr Landtmarffalkens proposition till Riksgälds-Conkoiret blifwa remitterad.
Grefwe Dolma, August, conformerade sig med Friherre Stael.
Herr krmt2lkM6.
I anledning' af Herr Friherre
Staels nu i frägawarande motion fär jag med egen Embetsman»» kännedom af förhållandet med den Hall-Rätternes Tjenstemän åliggande upbörden utaf Bewillnings-afgiften för Socker, ödmjukeligen rillkännagifwa och uplysa, att denna afgif erlägges wid Socker asstämplingcn: att säledes inga restantier dera lära kunna ega rum:
Att Upbördsmännen aldrasist qwartaliter böra derföre wid T"ll.Werket redowisa; samt att följakteligen, vm wederbörande Em. betsmän wid Högloft.
Riksgälds - Contoiret fasta tillbörlig upmärksamhet pä de ifrän Tull-Werket inkommande räkenskaper och penninge-remifler, samt hu, ru« 628 Den r4 Zebruani. rnwida de ä behöriga tider, inkomma, dek. efter anin kanka, ivid tredje mänadens flut af ett nytt är, bör kunna utaf Riksgälds Eontoiret wara landt lil! huru stor Summa hela Socker-afstämpliugs afgiflen, för det föregående äret sig bestigit.
Herr LckutriercrantL, Daviel.
Med erkännande as Herr Baron Ltaels Leie för det allmänna basta och för Riksgälds - Contoire s behöriga åtnjutande af Bewillningens werkeliga belopp, mäste jag bestyrka hwad andre warde Ledamöter redan anfört, akt ärsförflagen arv aldeles provisr onella och stödja sig pä de föregående ärens ungefärliga belopp i likhet med Srcus-förflagen.i Kongl. Skars-Contoirec.
Jntäckten inflykeri cke eller för äret pä en gäng, ulan store restantier inkomma efter hand; ej allenast för det nästföregående ulan för flere förutgående är och det in masta förutan ringaste detaille af hwem och för hwad flags wahra eller rörelse de blifwit erlagde.
Huru stall dä Riksgälds-Contoiret kunna Controliera vm Bewillningen behörigen blifwit erlagd för Krut, Alun m. m.
Man mäste ju ock ihogkomma, alt Riksgälds-Eoutvirel är ett Ständers Werk, som ingen magt och myndighet ager öfwer Kronans Embetsman och Upbörds-Bctjeningen, utan lyda alla desta tjensteman under Kongl. Kammar - Collsgium och Kammar - Ratten.
Upiästes följande:
Kongl. Den 14 Februari!» 629 Kongs. Majcks
Nädiga proposition till Riksens Ständer angående en ny och förbättrad Kyrko-Handbok, gifwen Stockholms Slott den 9 Februarii »812.
Den Swensta Kyrko - Handboken, som stadgar hwad iaglkagas bör wid Gudstjensten, wid andra heliga förrättningar och wid de Ceremonier, hwilka med Religionen äga gemenskap, har i alla tider warit ett föremål för Swenska Konungars omsorg.
Genast efter den lyckligen bestmne Reformationen till Konung
I- är 1529 Utgifwa en Swensk Kyrko-Handbok, i hwilken lik-val, för att ej stöta annu icke öfwerwundne fördomar åtskilligt af den Catholsta Lärans bruk blef bibehållit.
— Detta gaf anledning att wid Upsala möie är 1Z9Z påtänka förändringar och. förbättringar, hwilka, ehuru med nit prkade af Konung L-rnr.
IX., icke förr än under dest Brors Konung II. ^vol.kus regering kommo till stagda, men äfwcn i den dä utgifne Handbok ansägos förbättringar nödige.
Sedan derom wid Jubelfästen är 1693 blifwit rädsiagit och besiutadl, stadfästade Konung L>nl. XI. den 29 Juli! 1693 en ny Handbok, hwilken är den som allt hittills i Swensta Församlingarne warit nyttjad.
Med den odling Språket wunnit, med renade begrepp i flera delar, hwilka kunde räknas såsom öfwerlefwor af en äldre troslära, hade dock bruker smäningom afwikit frätt tvifla föreskrifter och behofwet af en förbättrad
Handbok börjat att alt mer och mer kännas.
Detta föranlat Glorwördigst i äminnelse Konung Lvsnk III- att uti strifwelse af ben 9 6zo
Den 14 Zebruarii.
Februarii 1789 anbefalla Preste - Ständek, att ine komma med underdånigt utlakande om de ändringar i ritualen, som kunna finnas nödige och nyttige.
Derom öfwer ades wid Jubelfesten är 179g och blef arbetet updragit ät Committerade, hwilkas förslag till en förbättrad Handbok är 1799 af Trycker utgals.
Öfwer detta förslag yttrade sig pä Nävig befallning Preste-Ständet wid Riksdagen i Norrköping är 1800 och tillstyrkte i underdänighet dest öswerfeende och ur» giswande, hwarmed likwäl kommit att dröja till nu warande Riksdag.
Wid den samma har Preste-Ständel ännu närmare öfwersedt och granskat förstaget och hos Kongl. Maj:t i underdänighet anhällit, att samma förslag, med de förbättringar som af Ständer blifwit gjorde, mätte säsom en ny Kyrko-Handbok till allmän efterrättelse Utfärdas; dock att i de delar som närmare röra enskilta personer än den allmänna Gudstjensten, det mL wara hmar och en fritt att wälja af gamla eller nya formulairet för Barndop, Brudwigsel och Barnaqwinnors Kyrkogäng, enär det hos Predikanten tillkännagifwes.
Majit som i Preste-Ständets framgifne förslag igenkänt dest nit för Religionen och en Christelig uplysning, har tillika i Räder erindrat sig att ej allenast i Handboken ätskilligt förekommer, som i Kyrko-Lagen är stadgat, utan äfwen att i 15 §. i Presterskapets privilegier af är 1723, försäkras, att med Kyrko-difciplinen och andre Ceremonier skulle förblifwa efter 1686 ärs Kyrko-Lag och Handbok, hwilka likwäl Kongl. Majit efter Ständernes godtfinnande kunde läka förmera och förbättra.
Pä denna grund har Kongl.
Majtt ansett sa mycket nödigare akt - Den i4 FebruariL. 631 att öfwer den föresiagne nya Handboken och dktz an. tagande till Riksens Ständer göra prspo.uicri, som Kongl. Maj:t äswen Ulan förenämnde anlediungar med nöje stulle hafwa inhämtat Ständernes råd i elt ämne, hwilket för alla Kongl. Majtts
Undersåtare är af sa Mycken wigk och sä öm beskaffenhet.
Majit förylifwer Riksens Ständer med all Kongl. Nåd och V mest walbewägen. d-lils von ^08enkeittProtocoll, Hällit inför Kongl. Majit uti Slats-Radek pä Stockholms Slott den 12 Februarii 1810. Hwarwid Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen täcktes wara närwarande.
Hans Excellence Stats-Ministern Herr Friherre von Lögeström» Stats-Räderne Friherre kotendlaö.
Friherre von Listen.
Friherre /lälerbetst.
Friherre ^ckleitparre.
Hof-§ancel!eren Friherre sk WetterstedtTillförordnade Stats-Secreteraren Landshöfdingen von Kokenstein
Se - Lzs Den 14 Zebruaru.
Sedan Kongl. Majrt den y i denna mänad låtit sig i Slat-Rädet föredraga Preste-Ständets underdåniga striswelse om antagandet af en ny KyrkoHandbok och Kongl. Ma):t, uppå StatS-Rädets underdåniga tillstyrkande, bestuiat, att till Riksens Ständer deröfwer läka afgä Nådig proposition, blef denna proposttiou nu upläst, afSkats-Rädet tillstyrt, och af Kongl- Maj:t i Räder gillad.
In ststem krotocolli I^ils von Kolenstem, Remitterade till Lag-Utstotter.
Föredrogs ä nyo Stats»Utskottets ben ro Januari! pä bordet lagda Memorial innehällande swar pä de anmärkningar som wid Utskottets Betänkande rörande Brandförsäkrings-Conkoiret i Riks-Ständen blifivit gjorda.
Herr von ScKultrieolrLlM, vsviä.
Jag barde med skal hoppas, att Högloft.
Ridderstapet och Adeln stuve finna Högloft Stats - Utskottets Betänkande om allmänna Brandförsakrings-Contoirets förräntade medel bäde ratkwist och raisonabelt, sä ark det samma ulan omgäng bifallas kunde; men alsingen öfwerlaggning och ännu mindre nägon decestion lärer i detta mäl widare behöfwas, som Brandförsäkrings - Den i4 Abruävii' 6zz säkrings-Contoirets Ordförande Herr Öfwer - Intendenten m. m.
L6elcrnnt2 behagat försäkra mig, att Contoirets sammankallade delägare ej wilja ärnöjaS med 1782 ärs författning, utan begära hela det r Riksgälds-Conkoiret insatie Capitalet aker; hwilkek icke eller Brandförsäkringen wägras kan.
Den enda twist som emellan begge Werlen älerstä kan, angar räntan, hwilken Riksgälds-Contoirek tror sig ej längre böra erlägga än till den gi Ocrober, dä den Conditionelle upsägningen skedde, men wederparlen tror sig böra åtnjuta intill betalningsdagen»
Herr kolen von kotenstein, l>lils.
Ehurrr ett yttrande af den wärda Ledamoten som sist talade ej kan behöfwa någon bekräftelse fär jag likwäl nämna, att der werkeligen sä förhåller sig som han anmält och att allmänna Brandförsäkrings -
Directivnens beslut i detta afseende i Allmänna Beredningen blifwit föredragit.
Jag sär derföre äfwen med honom förena mig i den tillstyrkan, att bestine; deröfwer tills widare mätte upfljutas.
Herr 6ock, Lorfits
Lufivig» bekräftade, alt delägarne den 20 sistlcdne Januarii besintat att ifrän Riksgälds-Contoiret äkertaga sina penningar.
Friherre kr!annerfimm> Lars ^uZufi.
Med all den agtning, de nu meddelade underrättelserne förtjena, kunna de ej såsom gifna blott af enffilla Ledamöter, anses fäsom Officielle.
Jag ar således af den lankan arr de ej kunna anses såsom grunder för ett beslut, utan endast fäsom an.evuingar til! upffof med sakens afgörande.
Den 14 Zebruarii» Herr Lock erindrade att Friherre k^annerkeim sjelf ttvul gistvik underrättelser, som ej warit Officielle.
Hail kunde åberopa sig Grefwarne Os la.
Larsius och LantinAkaulens witrnesbörd.
Denna fräga rörde g:dje Mans rätt, hwarföre han önstade med desi afgörande kunde dröjas tili desi Konungens Utslag fallit.
Grefwe körner, ^äolplr Loran, Utbad sig fä erindra, ait Stals-Uiffotlels tillstyrkan more af sädant innehall, att det kunde stä tillsammans med hwad besiut
Direcrionen behagade laga eller hwav Uisiag Kongl. Maj:t i Näver täcktes sälla. ^err Grefwen sch Landtmarstalkcn gjorde propo-aivn lill bifall ä Stals-Utsiottets Utlämnde, hwilken med I- beswarades, men Herr Lock ropade nej och yrkade ali frägan rörde g:dje mans rätt.
Herr LtrLls, Larl klaZtius, kunde för sin dck ej medgifwa, att tredje mans rätt cj här work i r agon wada, da del stöde Directionen fritt, att malja antingen den wille lyfta sina penningar eller lata deni innestå.
Herr piiirlman.
Jag inser ej huru Ztdje mans rät', kan pä något fäkt bliswa kränkt derigenom, ali Kö. sofi.
Ridderfkapet och Adetir skulle bifalla hwav S nio-Utstottel föresiagii, angående de medels återtagande som af allmänna Brandförfälrings-Direclionen h.ifiva i Rilsgälds - Contoiret insatte,j dä det i Deri t 4 ^ebrnarii» 6ZZ Gtäts-Utffotkeks
Betänkande ar nog tydeligeN wisak huru som Niksgälds-Contoiret haft en betydelig förlust af alt förwalta Brand'örsäfrings-Contoireks penningar, dä ränta derföre stokat betalas fastän Riks. gälds Werkct icke kunnat begagna (kapitalet, emedan det aktiv mast hällas i beredstap akt pä steende re» qvisition Utbetalas, sä har Stats-lkkstottet ej kunnat Undgå, att häruti föresiä ändring, och har af sädan anledning gistvik Brandförsäkrings - Direcstonen tillkänna de wilkvr, hwarmed Rilsgälds-Contoiret endast kunde fortfara, att läka penningarne innestå, och ätt t händelse
Direcrionen ej wille i desta wilkor inga, äfwen gifwit tillkänna, att Riksgälds-Werlet innom eN wist förelagd tid skulle uphöra, att betala ränta, och alt derefter all relation deste atne WerkeN emellan borde uphöra.
Fastän Brandförsäkrings-DirectioneN hära ännu icke gifwit swar, hindrar det wist icke Ridderstapet och Adeln att stadfästa hwad Utskottet tillstyrkt, och det fa myckec snarare, sedan en ward Ledamot gistvik säker underrättelse, att Brandförsä» krings-Direcrionen redan besiunit - Återtaga fine pens Ningar, och wägar jag derföre anhälla om proposition pä Betänkanbcu Friherre kkjertNz coNformerade sig Med Herr att mäler nn mätte hwila pä det Nid» derskapet och Adeln ej nu matte löpa in i ttägra gälor» Herr Grefweir och ^andtmarstalkeN hks träde att dä tankarne nu jon es sä delade, tor» de kanfle Ridderstapet och Adeln läta detta mät hwi - 6z6
Den 14 Zebruarii. hwila intill desi Konungens Nädiga Iltflag derLswer fallit.
Föredrogs a nyo Stats - Utssotkets den 12 Februarii pä Bordel lagda Utlåtande, i anledning af Bancoläi stotts yttrade förmodan att pä den i Bilagan tili Stats-Ulstotte:s allmänna Finance - plan, Litt.
C. uptsgne Summa 2 245,903 R:d. något afdrag skulle kunna göras och kill Tarkjerns Bergsla gens understöd amvandas.
I sammanhang dermed upläsies följande:
Utdrag af Prokocollet, hällit i Borgare-Ständets Plenum wid Riksdagen i Stockholm den 12 Fcbrnani i8e-2. S. D.
Sedan, uppä Höglofl.
Ridderstapets och Adelns remifl, Ro seus Höglofl.
Ständers StatsUtjitvitet öfwer Banco-'/tjkoltets utlåtande,, i Protocolis Vidag af den >8 siflledne December, angående Kongl.
Ät.ij:ls Naditza propo,ilion om understöd för TuLjenls Bergslag erne, uti Memorial af den z dennes, eller föga besparing k-n wara att päräkna af Le 2,245,923 R:v., hwarmed Banquen till oumbärliga ansedde behof skutte, enliLt den allmänna Finance kla.
Den 14 Zebrukrii. planen, Srats-Werket biträda, men hwaro.f BancoUtstottei förmoda! något kunnat besparas vcb således föreslagit, akt denna besparing mätte kill Tackjerns Bergslagernes understödjande anwändas; sa fant Borgarc-Ständek, i likstämmighet med desi den Z nastledne Januarii fattade bestnt, att, pä fatt Banco-Utstoltek, i filt o fröa un ani Le Prokocolls - Utdrag, hemstält, «n Summa af 202,000 Rid. mä till detta högst angelägna behof af Banquen särffilt förstjutas, dock att om fraindeleS erfaras ftulte, det den Summa, som til!
SMtens behof ytterligare sommer att af Banquen ukgifnras, emot hivad Stars-N! sköttel förmodat, nägor öfwerstott lemnar, Banquen ma deraf, sä långt dec räcker, erhälla fin ersättning för det till Tackjerns Bergslagerns anflagne förskott; hwilket wördsamligen och wäitligen sture de Respective Med-Sränden härigenom tillkännagifwas. lstt Luxra, Lx krotooollo ss. Ist. keterslon. Zerr Grefwen och Landtmarfkalkeir giorde derefter proposition i likhet med hwad Borgare-Ständels nu upläfte Prokocolls-Utdrag innehöll, att mot de wilkor Banco-Utstottet i sitt Betänkande föreslagit, samt atc om, emot hwad Stats Urstottet förmodat, något öfwerstott stmle upkomma af den Summa som af Banquen till Statens behof ytterligare kan komma an mgifwas, Banquen ma deraf sä långt det räcker erhälla sin ersättning för ott lill Tackjerns Bergslagerns ansiagna förstolt, en Summa Den 14 Zebruayli, af 2Oo,ooo R:d. af Panguen list heras understöd.
Mtre ulberalas.
Uplästes ett ifrån Stats - Utstöttes ingifwit sä lydande; Wärdsaml Memorial > Riksens Höglofl.
Stander hofwa updragit äk Stats-Ulstottek, alt utarbeta och föreslä JnstructivN för Fullmägnge nti Riksgälds^Contoiret, Under den af Stats-Utstottet förrättade grans?
- Ning af Niksgälds-Werket, har Skats-Utstottet sökt inhämta en noga och fullständig kännedom af de be? fattningar, hwilka tillhöra Riksgälds-Contoiret, hwartvid hos SralsHllstoklet blifwit stadgat den fasta öfmerlygelfen, ait sfesstva administration af Riksgälds.
Merket nödwändigt mäste inrättas pä en annan fot, än hittills, fä framt fullkomlig trygghet stall kunna minnas, att Werkets rätt och förman wid alla till; fallen wärdas och iagttagas.
Efter nu murande inrättning, dä Fullmägtige egenleligen ärv anfwarige för alr hwad fcm hörer till Werkets wärd och administration, ges det nästan icke Någon dktaills af aldrig sa ringa betydenhet wiy hwil, Den 14 Zebrit-rii. 6 39 hwilken icke Fullmagtlge stola lagga hand, sa framt de kunna sagas hafwa efter Författningar och I!isteucrioner fullgjort dera-' pligt.
Att en sa tragen handläggning likwäl icke af Fnllmagiige kan för,vankas, är lätt att inse. nar '..an betraktar göromälens bestqffenher och omfairnfitg.
Det hwarken har warit och icke heller lärer det hlifwa ämunstone samtelige Fullmagtiges enda ycke, att wara Rik-gälds-Conroirets Stvresmän, och k-rde det ock mä hanva wara en alt för långt utsträckt fordran af dem, hwilka genom Riksens Högloft.
Äcknders förtroende ka las ti l denna wigtiga och ans-.ya-. riga befattning, att de harwid stola amvärrda och ripostra sä mycken tid, som ar behöflig icke allenast att omfatta alla detailler, utan och mc, i afseende pä werkstaltjgheten, följa dem med den jemna och yafbrukna upmärksamhet som Ämbetsmän, hwilka- egenteliga och enda yrke det är, ark härmed sysselsätta--
En fort framställning och allmän Kfwerägt af de RiksgäldS-Contojret åliggande befattningar torde, xfker hway Stak- Utskottet lvik! förmoda Utbreda tillräckligt ljus i detta ämne.
Riksgälds ?
Conroirets befattningar i allmänhet ärv; i:o M bewaka Contoircts rätt och fmerhm i afseende pä dest Fonder och Inkomster. s,o Lnwckaga och revowisa den inflytande upbörden- z:a Utdela Conroirets tillgångar och inkomster till auö.d moe behof. 4:0 Besörja omsättning af In- och V.wckcs 640 Den 14 Zebruapri' skulder. Z:s Widmaglhälla Credir - sedel-rörelsen. 6:0 Wärdén af Couoirets hus och öfrige tillhörigheker, och hwarjemre^ Fullmägtige skola handhafwa tillsynen öfwer Betjeningen med hwad dertill hörer, I afseende pä första puncten, sä, ehuru allmänna inseendet öfwer Upbörds-Werkek i Riket tillhörer Kongl. Kammar-Collegium, ar dock genom FörfattNingarne bercdl en möjlighet att äfwen wid RiksgaldsContoiret i allmänhet conrrollera och waka der.öfwer, att de Contoirel tillstagne Fonder och Inkomster ordenkeligsn iridrifwas och redowisas.
Det ar neml. stadgat och förestriswit, akt wederbörande Lands-Contoir skola hwarje är tili RikSgälds^Contoiret insända sä wät Restanlie förslag som Sumariste redogörelser öfwer Upbördcn, hwaruri restanlier för dö sörre arén uptagas och redowisas.
Dylike Sumariste redogörelser stola äfwen aflemnas frän Stockholms siad.
Om ända wälet, som härmed äst-stas, skall winnås, sä mäste först och främst nilses, alt desis räkenskaper inom sörestrifwen tid warda aflemnade och sedermera, att, esler deras föranledande, päminnelser tidigt göras om restankiernes infordrande, och akt sädant alt ä Riksgälds-Contoirets sida iagtkages, torde finnas wara af gansta mycken wigt och angelägenhet.
Den hetydeliga Upbördä-balance, som är rZaz yppades i Stockholms stad, hade säkerligen icke kommit art wäxa lill elt sä ansenligt belopp, sä framt Veu Conlroil Riksgälds-Conkoiret äligger llitwit wsderbörligen iagttagen, samt Kongl. Kammen, Collett - Den i4 Zebruarii. 64 r legii upmärksamhet' tidigt blifwit wäckt pä förhällandet af restantierne be förra ären.
Oiir hädanefter, säsom hittills Bewillning stal! erläggas af testamenterad egendom samt behällna förmögenheten i sterbhus, sä blir det egenteligen ivid Riksgälds-Concoiret, som besia afgifter kunna bewakas och conkrolleras.
De förteckningar och rapporter, hwilka ifrån Kongl: Hof-Rätterne och Lands-Contoiren hwarje är til!
Riksgälds-Contvirer komma alt aflemnas, fordra den mest noggranna granskning och jemnförelse: och en sadan granstning, om den annars stall smara emot ändamälet, fär icke inskränkas blott till Ziffra», Utan äswen hafwa till föremal att vröfwa, huruwida, med tillämpning af Bewillnings-Stadgan, afgifterne blist wit rigligt beräknade; Hwarförman och fä framt
Contoiret stall komma i åtnjutande af desi tillständiga rätt, bör efterses och med särskilta inrättade Annotationer controlleras, att Borgens Skrifter, dä sä, dane blifmit aflemnade, sä fort ste kan warda becalde, samr de iiiflume medlen af wedsrbörandc Upbördsmän till redowiSning uptagne.
Hwad angar upbörden af Conwirets Fonder och Inkomster, sä mäste harwid tillses, akt de medel, hwit' ka uti Lmdt.Ränkeriecne och andra Ilpbdrdsstälien inflyta, Uti »vederbörlig ordning warda lefmererade, i hwilket afseende nödigt är arr de förflag ölwer upbörden, hwilka ifrån LanLt-Ränkerierne kill Contoiret stola afgifwas. vrdenleligen inkomma, sä att tidigs påminnelser om Upbördrns insändande mage kunna 642 Den 14 Februari!. göras och dynast, att sedan penningarns till Con» toiret inkoinmit, de fattima noga och med säkerhet wärdas, sam: sa fort 6g göra later för RiksgäldsContoirets räkning i Bananen eller Deposirions-Conrviret insarras.