Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag önskar bibehållandet af den nu gällande flyttningstid för Tjenstefolk, men yrkar derjemte, att, i fall Herr Montgommeries Motion bi fal les, det ej måtte ske, utan frihets-tidens inskränkning från 6 till 4 eller 3 dagar.
Herr af Ekenstam , Israel:
Ej beredd, att nu framträda med den Motion jag en annan dag ämnat göra, vill jag dock, enär den äger ett nära sammanhang med för handen varande fråga , under hopp om tillgift för det bristfälliga i uppställningen, andraga hvad mina anteckningar i saken innehålla.
Härefter uppläste Herr af Ekenstdm följandet Bland Motioner af vigt anser jag den, att söka tillvägabringa en Rikets Ständers underdånig anhållan hos Kongl.
Maj:t om en ny Kedactiou af LegoSlaclgan för lius - Ogifte | Tjenstehjonets Gifte jnamn och tjensteart.
Födelse-tid.
Födelseort.
Hl Tjenstetids längd hos undertecknad.
Fräjd, uppförande och tjenstbarhet.
Slöjdfärdighet, kunskap och moralisk Samhällsbildning.
Tillfälliga Anmärkningar.
Län,' / Utmärkt ärligt.
Förfärdiga vanlig arbetsredskap
År: år månader Ärligt.
Sannolikt ärligt.
Smida.
Väfva.
Timra.
Spinna.
Månad : Socke, nästkommande April 1 Sannolikt oärligt.
Oärligt.
Snickra.
Brygga.
Sy skor.
Dag: Ga J October Julii 2!0.
Utmärkt nyktert.
Nyktert.
Sy kläder.
Tvätta groft.
Lagga.
Tvätta fint.
Hofmästare då tjenstehjonet är Merendels nyktert.
Binda nät.
Sy slätsöm. ledigt till annan Sällan nyktert.
Bränna.
Brodera.
Kammartjenare tjenst, enligt sin ruin uppsägning i Utmärkt höfligt.
Taffeltäckare O Höfligt.
Jägare laga tid. 010» ■* Merendels höfligt.
Betjent Rättare j Ohöfligt.
Brännmästare Kusk ' Förrattat sina sysslor 9:0.
Förstår sin Christendom: Stalldräng Gårdsdräng Trädgårdsmästare I j! 4:o.
'Utmärkt väl.
F örsvarligt.
Någorlunda.
Sva 0f Trädgårdsdräng Någorlunda försvarligt.
Lilla.
O Illa. Fiskare 5:o.
'Utmärkt villigt.
(Villigt.
Merendels villigt. 10:0
Kan liisa Svenskt tryck.- Väl.
Hushållerska Någorlunda villigt.
Kammarjungfru Ovilligt.
Svagt.
Kammarpiga Ii Utmärkt flitigt.
Kokerska i * U 6:0. ■ Flitigt.
Alldeles icke.
Huspiga # t Någorlunda flitigt. 11 :o Kati skrifva Tvätterska Försumligt.
Kökspiga Utmärkt pålitligt.
Bryggerska Pålitligt.
Ladugårdspiga 7:0.
Någorlunda pålitligt.
Barnpiga 1 Mindre pålitligt.
Barnflicka .Opålitligt.
Amma Utmärkt redigt. har sednast gått till II. H. Nattvard 8:0.
Redigt. år, månad, dag.
1 Någorlunda redigt.
Har sednast bevistat Husförhör Oredigt. år, månad, dag.
De 11 25 lovern Der. bönder och Tjenstehjon , a f den 5 Maji iSo5.
Denna Stadga är tillkommen under ett annat Samhällsskick, än det nu varande, oell medförer ej mera de controller, sorn den primitivt åsyftade.
Det skulle blifva allt för vidlyftigt, alt här punkt för punkt genomgå alla de bristfälligheter, sorn vidlåda denna Stadga.
Den eiler de, som Kongl. Maj:t i Nåder torde utse till verkställande af en ny Redaction, lära ej undgå, att märka bebofven i desse afseenden.
Emedlertid anser jag mig allmänneligen böra nämna någre omständigheter, såsom hufvudsalige: i:o
Den ofta inträffande omöjlighet, att gifva ett.
Tjenstehjon sådan Orlofssedel, sorn det för tjenar, medförer stora olägenheter och stort förderf.
De föreskrifné qvalificationerne äro så få, att ingen vederbörlig gradering emellan olika beskaffenheter hos Tjenstehjon kan rättvisligen ske, hvarken i godo eller ondo; obeläknadt att Husbonde, i sednare fallet, sällan kan närma sig sanningen, utan fara för en chicaneus rättegång, med mindre än han äger sådune bevis, hvilka svårligen kunna anskaffas i hushållet, der individerne icke äro vittnesgilde , hvarken för eller emot hvarandra.
Med afseende härpå får jag vördsammeligen föreslå ett Formulair till Orlofssedel, sorn jag härjemte har äran 38a
Den i5 November. bilägga.
Egenskapen af elt sådant Formulair beror i betydlig mohn af en åskådlig uppställning, som icke genom blotta läsningen kan meddelas.
Deremot förefaller en sammanhängande uppläsning af en mängd alternativer, hvilka aldrig komma att äga tillvaro på en och samma gång, högst löjlig.
Icke dess mindre torde det höra till ordningen, att jag söker att muntligen göra reda för Formulairet, så godt det låter sig göra.
Sedan Herr nf Ekenstam härefter munteligen redovisat Formulairets innehåll, fortfor han att uppläsa följande:
På ett sådant tryckt Exemplar till Orlofssedel blir således ganska ringa att skrifva, endast att utstryka, hvilket allmänneligen faller sig heqvämligast; men emedlertid komma alla Tjenstehjonets egenskaper likväl i betragtande och till yttring på ett bestämdt och uniformt sätt.
Sådane tryckte Formulairer skulle alltid finnas bos hvarje Pastor, äfvensom någre Exemplar af TjenslehjonsStadgan.
Ingen ofullkomlig, eller annorlunda beskaffad Orlofssedel , än den föreskrifne, skulle vara gällande.
Af de numererade qvalificationerne borde ovilkorligen endast ett alternativ finnas qvarstående, och alla de andra utstrukne; äfvensom alla anviste ifyllningar skulle vara gjorde.
Den som annorlunda
Den a5 November. beskaffad OrlofsSedel ntgifver, borde böta 3 R:dr B:co, angifvarens ensak, saint hål- # la Tjenstehjonet skadeslöst för all olägenhet och skada, som detsamma derigenom kunde tillfogas.
Den nya Husbonde, sorn stadt Tjenstehjon på ofullständig Orlofssedel, skulle äga, att under tjenstetiden ansvaTslöst skilja Tjenstehjonet från sin tjenst, när lian med detsamma icke funne sig belåten.
Hvarje OrlofsSedel, för det löpande året emottagen, skulle uppvisas och påteknas vid Husförhör, på anmälan af Husbonde eller dess Ombud, i närvaro af Tjenstehjonet, när det sig göra lät En OrlofsSedel, sorn visade, att
Tjenstehjonet icke varit tillstädes vid något husförhör under arne års förlopp, skulle anses såsom ofullständig, och medföra nyssnämnde risque för Tjenstehjonet, utan att OrlofsSedelns Utgifvare derföre skulle ansvara, såvida lian icke förnekat
Tjenstehjonet ledighet lill husförhörets bevistande, ulan giltigt skäl. 2:0
Tjenligaste flytlningstiden skulle noggrant öfvervägas, förmodeligen med minsta omväg, genom infordran af yttrande från Konungens Befallningshafvande i hvarje Län; hvarefter Kongl.
Majrt ägde tillräcklige upplysningar i ämnet, för att kunna bestämma flyttningstiden, i förhållande till Näringarnes kraf, olika för serskildle orter, om så skulle fordras; utan att nå - 384 Den i5 November. got öfvervägande afseende skulle göras på beqvämligheten för Tjenstehjonen att flytta emellan aflägse orter, men last mera derpå, att deras tjenster möjligen kunde åstadkomma det åsyftade ändamålet.
Westerbottens och Skånes interessen i detta afseende, kunna troligen icke förenas omkring ett och samma tidsrnornent.
För Stockholm torde de nu gällande arne flyttningstider vara de tjenligaste; men för många Landsorter vore Årsflyttning säkerligen mera passande vid Midsommarstiden. 3:o Den i nu gällande Stadga, under vissa fall, föreskrifne husaga torde numera icke finnas lika användbar, som fordom.
I Stockholm åtminstone skulle den sannolikt vid många tillfällen medföra annan verkan, än den åsyftade.
Om så är, borde man vara betänkt, att utbyta denna bestraffning emot en mera ändamålsenlig.
Troligen skulle Stockholm fordra många serskildte paragrafer i nya Stadgan, emedan många förhållanden emellan Husbönder och Tjenstefolk här äro i väsendtlig mohn skiljagtige från andra orters.
Angående Husagan får jag väl erkänna, att jag träffat Landsorter, der densamma ännu utgör en betydlig driffjäder för sysslornes fullgörande, och för vördnadens vidmagthållande; men jag ville gerna anse denna erfarenhet såsom undantag från den allmänna esprit, som Ben 25 November.
385 som ej otydligt synes röja sig.
Att Husaga, under en mera utvecklad bildning, någon gång skall upphöra att vara användbar, det lärer svårligen kunna bestridas; men fråga är, om denna period ännu är nära eller aflägse. 4:o
Den ännu gällande VärfningsStadgan, af den 7 April 1802, synes icke vara uti rigtigt förhållande till TjenstehjonsStadgan.
Bestraffning med Militairtjenst, såsom den deri föreskrifver, förmodar jag borde nu för tiden annorlunda framställas; mångfaldige andre omständigheter att förtiga.
Då man allmänneligen icke lärer undgå att finna, huru den constitutionela inflytelsen redan låtit märka sig inom Tjenstehjonsklassen, genom de vanliga Phenomener vid första beröring med Friheten, nemligen genom törst efter rättigheter, och leda för skyldigheter, och då Tjenstehjonet icke längre lärer kunna bibehålla den öfvertygelsen, alt vara med Livree födt bit till Yerlden, så synes tiden vara inne, att uppställa de controller, som ensamme kunna trygga och sammanhålla Husbönders och Tjenares interessen.
Dessa framkastade anledningar torde tillräckligen antyda behofvet af en ny Tjen1 H. a5 Den 25 November. stehjonsStadga, redigerad i enlighet med tidens fordringar; anhållande jag derföre vördsammast, att denna Motion må blifva qommunicerad med de öfrige RiksStånden, hvarigenom ett vidsträktare förråd af upplysningar kan förväntas, och att den derjemte blifver till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets handläggning remitterad.
Herr Uggla„ Carl Wilhelm:
Endast i anledning af hvad Herr Tham yttrat, angående den locala flyttningstiden för Tjenstefolk, anhåller jag få säga några ord.
De svårigheter, som skulle möta denna localisering, samt härröra af serskildta Orters och Individers vana och fallenhet för olika yrken och näringar, anser jag för nästan oöfvervinnerliga; och då Tjenstefolket äfven är ett Folk, som bör njuta sina medborgerliga rättigheter till godo, samt för de godkända Tjenstehjonen, deribland äfven betinnes rättigheten att flytta hvart de åstunda inom Landet, skulle genom den olika Pro vindelia flyttningstiden, om den antoges, dessa Tjenstehjon blifva betagne möjligheten, att begagna sig af nämnde rättighet; och jag förenar mig derföre med hvad Friherre Ludvig Boije i frågan anfört.
Jag erkänner med tacksamhet det arbete Herr af Ekenstam nedlagt i sitt upplästa Anförande; men Den ?.5 November. 38; kan vid dotia tillfälle ej undertrycka den önskan, att i den nya Redactionen till Tjenstehjons-Stadga, likasom i den nu gällande, ej måtte frånkännas Husbonderätligheten, att, om Tjenstehjon, efter erhållen Orlofs-Sedel, förändrar sitt uppförande, derom aflemna uppgift till Kyrkoherden i Församlingen, för att i Prestbetyget ovilkorligen intagas.
Min öfvertygelse om möjligheten att för Provincerne bestämma olika flyttningstider, har ej blifvit rubbad af Herr Ugglas erinran om godkändt Tjenstehjons rätt, att fritt få byta vistelse-ort.
Tvärtom blir detta en förmån, tillerkänd ett godkändt, hvad sorn nu redan är förunnadt ett vanfrägdat Tjenstehjon, nemligen att flytta utom Länet, och således en uppmuntran till hedrande uppförande.
Jag tager mig friheten framställa en Regel, den jag alltid följt vid Orlof-Sedlars utfärdande, den nemligen att deri utsätta, det jag vid afflyttningen ämnar meddela närmare betyg om Tjenslehjonets uppförande ditintills.
I anledning af hvad Friherre Ridderstolpe anfört, får jag endast äran nämna, att min mening alldrig varit, att fråntaga godkändt Tjenstehjon frihet, att flytta hvart sorn helst, utan tvärtom, att tiden borde lämpas så, att de af Friherre Boije anmärkte olägenheter kunde undvikas. 388 Den aå November.
Herr Gripenstedt, Jacob:
Jag anser den föreslagne olika flyttningstiden inom serskilte
Län vara alldeles oanvändbar, men deremot tror jag, på grund af 3o års erfarenhet vid Landtbruket, att den föreslagne förflyttningen deraf till Midsommar vöre den bästa, och förenar mig i öfrigt med Herr Rothlieb.
Jag finnér mycket väl olägenheterne vid den föreslagne localiseringen af flyttningstiden för Tjenstehjon, äfvensom rigtigheten af Herr Grefve De la Gardies anmärkning om olämplighet. en för Skåne, att hafva flyttningstermin vid Midsommars tiden; men jag utbeder mig likväl att vid remissen till Utskottet få göra det tillägg, att jag anser så väl denne sednare, som äfven flere olägenheter afhulpue derigenom, att den så kallade friveckan ej bestämmes att få åtnjutas vid flyttningstiden, utan å den tid af året, hvarje Husbonde med sitt Tjenstehjon derom kan öfverenskomma.
I förmodan, att
TjenstehjonsStadgan kommer att undergå en ny redaction, får jag fästa uppmärksamheten på ett förhållande, som väl egenteligen angår RecruteringsLngarna för Indelta Armeen, men dock ingriper i TjenstehjonsStadgarne; det nemligen att Reeruter, sorn äro i års-tjenst, ej kunna Corn - Den a5 November.
3S9 rnenderas till tjenstgöring i fredlig tid , förr än denna års-tjenst år tilländalupen, hvaraf händer, att Kecruter under i lili och med ii år gå oexercerade, fastän de under denna tid draga lön af Roten.
Jag får derföre föreslå, att TjenstehjonsStadgan bör förpligta ej allenast Recruten, som är i års-tjenst, att under mötestiden lega karl, som emedlertid förrättar hans tjenst hos Husbondeu,. utan äfven dea sednare att häruti ingå.
Herr nion BeckerCarl Johan:
Jag förenar mig med de värde Talare, sora önskat Midsommarstiden till flyttningstid för Tjenstefolk, och anser så tillräckligt redan vara till styrka derföre taladt, samt fördelen deraf för det liela af Landet så påtaglig, att jag icke behöfver vidlyftigare uttrycka mig.
Hans Eoccellence j Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, att så väl Herr Montgommeries ifrågavarande Memorial, sorn Herr af Ekenstarns nu väckte Motion, om en ny Redaction af LegoStadgan för Husbönder och Tjenstehjon, af den 5 Maji i8o5, mätte, tillika med alla de af åtskillige Ledamöter, i anledning deraf, afgifne yttranden, till Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottet remitteras; hvilket bifölls.
Föredrogos ånyo de af Grefve Spens» Carl Gustaf, Friherre Boije, Ludvig och Herr Wirgin, Arvid, den 22 dennes f. m. och e. m. på bordet lagde särskilte Motioner, angående åtskillige föreslagne andrin» gar uti RiddarhusOrdningen.
Herr Cederschjöld_, Pehr Gustaf :
Då fråga nu åter blifvit väckt onx utarbetande af en ny Riddarhusordning, får jag vördsammast hemställa, om ieke den ide, som vid sistlidne Riksdag bragtes å bane, nu borde utföras, nemligen att skilja det, som särskilt rör Ridderskapets och Adelns Re— presentations-rätt, ifrån allt det öfriga, sorn angår Riksdags-ärendernas behandlingssätt; och om sålunda icke endast det förra» hvilket hufvudsakligen innehålles i de n första §§ af nuvarande Riddarhusordning, borde lill Kongl. Maj:ts Nådiga stadfästelse öfverlemnas; men Ridderskapet och Adeln, i afseende på Riksdagsärendernas behandlingssätt, förbehålla sig samma rätt, som de öfriga Stånden, att icke bindas af andra föreskrifter, än Rikets Grundlagar.
Jag förenar mig med Herr Cederschjöld.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken föreslog, att så väl de al Grefve Spens, Friherre Boije, och Herr Den 23 November.
Wirgin, väckte ofvannämnde Motioner, som de af Herrarne Cederschjöld och Printzenskjöld, i anledning deraf, nu afgifne yttranden, måtte till RiddarhusUtskottet remitteras.
Sedan Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken tillkännagifvit, att Rikets Ständers Revisorers nedannärnnde Berättelser numera från de öfrige Respective RiksStånden återkommit; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, uppå derom af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framstälde särskilte Propositioner, remittera till StatsUtskottet : i:o Rikets Ständers Revisorers, den i4 December 1825,. afgifne Berättelse, om granskningen af RiksgäldsContoiret, General-AssistanceContoiret, samt Götha-CanalBolags, Götheborgs och Malmö f. d. Discont-Inrättningar. 2:0 Bemälde Revisorers, den i4 December i8a5, afgifne Berättelse, angående granskningen af StatsVerkets och åtskilige andre af allmänna medel bestående Fonders, tillstånd, styrelse och förvaltning.
Den a5 November. 3:o Bemälde Revisorers, den i3 December 1825, afgifne Berättelse, angående granskningen af Allmänna Magazinslnrättningens förvaltning och räkenskaper, ej allenast och till en del för numera upplöste Allmänna Magazins-Directionens redovisningstid, utan ock, i fortsättning dermed, rörande fortgången af Allmänna Magazinslnrättningens utredning. 4:0 Bemälde Revisorers, den 14 December 1825, afgifne Berättelse, angående granskningen af de under Kongl. Maj:t$ och Rikets CommerceCollegium ställde fonder och medel. 5:o Bemälde Revisorers den 14 December 1827, afgifne Berättelse, om granskningen af RiksgäldsContoiret, det derunder lydande GeneralAssistanceContoir, och GöthaGanalBolags, samt Malmö f. d.
DiscontInrättningar. 6:0 Bemälde Revisorers, den i5 December 1827, afgifne Berättelse, angående granskningen af StatsVerkets samt andre af Allmänna medel bestående Fonders tillstånd, styrelse och förvaltning. 7:0 Bemälde Revisorers, den 7 December 1827, afgifne Berättelse, angående granskningen af de under Kongl. Maj:ts och Rikets CommerceCollegium ställde fonder och medel.
Den ?.5 November.
BancoUtskottet : 1:0 Rikets Ständers Revisorers, den i4 December 1825, afgifne Berättelse, om granskningen af BancoYerket. 2:0 Bemälde Revisorers, den
De cember 1827, afgifne Berättelse, angående granskningen af BancoVerkets styrelse och förvaltning.
Föredrogs å nyo Herr Ribbings, Arvida den 22 dennes e. m., på bordet lagde Motion, angående rättelse i Författningarne om ExpeditionsLösen.
Grefve Posse, Erik:
Jag instämmer fullkomligt med Herr Ribbing, uti den önskan, alt ExpeditionsLösen må innebegripas uti CbartasSigillatae-slämpeln, samt får endast tillägga, att jag anser något undantag icke böra ske för Fastebref och Bouppteckningar m. m., utan all Papperslösen böra betragtas från samma synpunkt.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, att så väl Herr Ribbings ifrågavarande Motion, som det af Grefve Posse nu afgifne yttrande, mätte till Stats- och LagUtskotten remitteras; hvilket bifölls. 3g4'
Det» 5.5 November» Å nya foredrogos och remitterades till BancoZJt skottet:
Grefve von Schive rins, Fredrik Bogislaus, deu 22 dennes f. rn. på bordet lägel e Motion, att BuncoUtskottet mätte anmodas till Rikets Ständer aflemna BancoFullmägtiges Berättelse om Bankens tillstånd, och Fullmägtiges redovisning för Förvaltningen deraf.
Lagutskottet: 1:0 Herr Ribbings, Arvid, den 22 dennes e. m. på bordet lagde Motion, angående förändring uti ansvaret för fylleri. 2:0 Herr Rosenqvists, Fredrik Leonhard, den 22 dennes f. m. på bordet lagde Motion, angående föreslagen ändring uti g Cap. 11 § HandelsBalken.
Expeditionsutskottet:
Herr Cederschjölds , Pehr Gustaf, den 22 dennes f. m. på bordet lagde Motion, att alla Kongl. Maj:ts Nådiga Propositioner och Skrifvelser, samt från Utskotten inkommande Handlingar måtte genast tryckas och i RiksStånden utdelas.
Föredrogs å nyo Herr Thoms, WolF rath, den 22 dennes f. ni. på bordet lagde Den 2?
Motion, angående användande af Credilivet till Spannemåls uppköp under missväxtår* Grefve Adelsvärd* Erik Reinhold* uppläste följande; Då Herr Thams Memorial, angående det sätt, hvarpå undsättningarne efter 1826 års missväxt verkställdes, och om användandet af det i Banken ställde Creditiv på En Million R:dr i plenum den 22 dennes upplästes, var jag frånvarande, och jag anhåller derföre vördsamt, att nu få meddela några upplysningar i detta ämne, hvilka torde få åtfölja remissen af Herr Thams Memorial till vederbörligt Utskott.
Stats-Contoirets befattning med de åren 1826 och 1827 skedde undsättningar lill en del genom missväxten nödställde Provincer har allt intill närvarande års början varit inskränkt till verkställighet af Kongl. Maj:ts i hvarje särskildt fall fattade, och genom Bref StatsContoiret kungjorde [Nådiga beslut.
LänsStyrelserne i de nämde Provincerne hafva vändt sig omedelbarligen till Kongl, Majit med framställningar om behofvet, och Kongl. Maj:t har jemväl täckts, utan vidare omgång, bevilja de summor i penningar af Creditivet, och de belopp af i KronoMagazinen befintelig, MagazinsFonden tillhörig Spannemål, som kommit till utdelning.
Derigenom att Stats - Den a5 November.
Contoiret på Kongl. Maj:ts Nådiga befallning i Banken lyftade Credit!v-medlen , och dessutom hade generel befattning med förvaltandet af Magazius-fonden och dess tillgångar, kom StatsContoiret alt synas såsom deltagande i undsättnings-åtgärderne, ehuru desse hvarken derstädes föranleddes, eller derifrån fingo sin rigtning.
StatsContoiret kan således icke hafva, på sätt den värde motionären föreställt sig, hindrat Landshöfdingarne ifrån att följa deras böjelse, att med Creditiv-medlens användande och redovisande förfara efter förra Ständers uppställde grundsatser; det visar sig dessutom, att i Wärmelands
Län undsättnir.garne med Creditivets tillgångar lära hafva verkställts efter nyssnämde grundsattser, och det är således troligt, att icke eller för de öfrige Länen något i förväg lagdt hinder i delta afseende existerat, hvarken från StatsContoiret, eller någon annan Auctoritet.
Sedan undsättningarne voro slutade, och LänsStyrelserne inkommit directe tili Kongl. Maj:t med redovisning för de er-h Aline tillgångarne, täcktes Kongl. Maj:t, i början af innevarande år, remittera dessa redogörelser till StatsContoiret, för att der undergå granskning, hvarefter StatsContoiret borde sig i underdånighet utlåta öfver Resultatet af undsättnings-åtgärderne i det hela.
Det befanns snart, attén egenlelig och till - Den November. tillfyllestgörande Revision icke kunde äga runi, i anseende till de olika methoder, efter hvilka redogörelserne voro uppgjorde, flere andre orsaker oberäknade, hvaribland den hufvudsak liga, att som undsättning skedt både med Creditivets och Magazinsfondens tillgångar, desse hägge fonders liqvid-förhållanden med
Länen och umlsättnings-tagarne, voro så invecklade, att reda derutinnan, vid så beskaffadt tillstånd* omöjligen kunde åstadkommas.
SlatsContoiret ansåg då för sin ovillkorliga pligt, att inför Kongl.
Majit i underdånighet framställa det enda botemedlet häremot, beslående deruti, att endera af de bägge fonderne utlöste den andra, och blefve ensam undsättande och fordringsägande hos LänsStyrelserne.
Valet dem emellan blef ej svårt — ty, genom Konungs och Ständers gemensamma beslut, existerade Magazins-fonden endast för sin utredning, och borde, ehuru den tillfälligtvis kommit att inblandas i undsättnings-åtgärderne, icke blifva lidande på denna inblandning, då det stod fast, att densamma thy förutan kunnat till de efter missväxten gängse höga priser contant realisera alla sina öfverflödiga Spannmåls-behållningar.
Någon större kärlek för den ena eller andra fonden kom härvid icke i beräkning, men StatsConloiret fannj, hvad hvar och en opartisk skall finna, att man på detta sätt, mer än på något annat, närmade sig just dessa af Rikets Ständer Den a 5 N o v e ni b e r. uttryckta afsigter, sorn det nu heter, att StatsContoiret velat motarbeta.
StatsContoiret afgaf sitt underdåniga utlåtande den 3 nästlidne April, och den io 1 samma månad täcktes Kongl. Majit i Nåder antaga, hvad StatsContoret i omförmälte afseende föreslagit; till följd hvaraf de öfverblefne behållningarne i KronoMagazinen komma att, i den mon sådant låter sig göra, försäljas för Creditiv-fondens räkning, som anses hafva dem öfvertagit.
För öfrigt blifver StatsContoret bäst i tillfälle, att inhämta och till Rikets Ständer inberätta, så väl förhållandet med undsättningarne idet hela, som med hvad verksamhet derpå blifvit arbetad! och ännu arbetas, för att komma till ett ordenteligt S3rsteme i Räkenskaperne deröfver, hvilket hitlils mött ständiga svårigheter.
Herr Tham j Wollrath:
Utaf den sista värde Talarens anförande har jag med tillfredsställelse inhämtat, att det är Kongl. StatsContoirets eget förslag och underdåniga framställning, sorn föranledt Kongl. Maj:ts bifall till den anbefallda åtgärden, att Creditivfonden skulle tillgripas, för att betala Magazins-Inrättningens Spannemål.
Jag anhåller att nu få utveckla, hvad jag i nämnde åtgärd anser vara stridande emot Rikets Ständers vid sista Riksdag fattade Beslut.
Detta innefattas uti Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, sorn på Rid - Den x5 NovemLer.
^99 dårhuset justerades den 8 Dec. i8a3; jag vill ej trötta med uppläsande af hela skrifvelsen, hvars inledning omständeligen upptager orsakerne till skadligheten och det alldeles förfelade ändamålet af Allmänna Magazinslnrättningen, ifrån den stund dess befattning skulle blifva Spannemålsprisernas upprätthållande, hvilket derigenom alldrig kunde ernås, men deremot all enskild Spannemålshandels förstörelse.