Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Enkvrnes Jlflgäfwor - - - 403:11: ^ 66,66^.-37: Z.
Zo4 Den 5 Abruacii.
N-0 3.
Förslag till förhöjning uti sä tvål inkommande som mgäenve Sjö-Tull, till bidragande uti den ersättning, som mäste gifwas Staten för uphäfwande af Landt-Tullarne och Accisierne; warande de calculerade partier af hwarje Articel, tagne efter nägot mindre än medium af hwad uti fem är eller frän och med i8oz till och med 1807 in- och utförts:
Inkommande Tull --s per Tunna.
Förestås förhöjning till 24 si.. som gör för circa 120,222 Tunnor a 4 §. per Tunna - » - 10,20a: ^ . frän andre orter har erlagt 22 si., sörestäs likaledes till 24 si. som gör för circa 95,000 Tunnor a s si. - - - 3,958; »6: —.
Bomull har hittills endast erlagt t si. per roa Skälp.» anses kunna betala a x si. per Skälp. gör för 252,002 Skälp.
a 49 si. per loo Skälp. ökning - 2,552: 4:
— Indigo har erlagt t si. per Skälp. men torde kunna käla 2 si. gör för inkommande 100,220 Skälp. a i si. förhöjning - - 2,083:16:^ Säl - Transumt af bek frän General Tull-Arrende-Sociekeken meddelte Utdrag af Capital-RäknLngen Uti hwarje ars Hufwudbok öfwer Landt-Tulls. och Mcis-inkomsten i Swerige och Kinlund, samt beloppet af Utbetalte Löner» Arfwoden, Pensioner och andre Utgifter utfördt och bestämdt efter Z ars moäium.
Landt-Tulls-afgiflen i Städer och pä marknader, jemte Tullen af fjermare aboer - - - - » . - Landt-Tull af Pkyl-Saden, som »tröstad till Saderne införes - Bro - Tull i Orebro - - - - - Dubbel Sjö-Tull - - -- - Qwarn-Tull L Stockholm, Götheborg 06) Carlscrona - - Delnings - Accistcr.
Spannemäls Husbehofs-Accis i alta Stader - - Bryggeri till Salu utom Stockholm - - - 'Bageri till Husbehof i alla Stader - - - Bageri kill Salu utom Stockhom - - - - Slagteri till husbehof ----- - Slagteri till Salu Utom Stockholm ----- - Enskilde Accister Fisteri-Accis kill husbehof i alla Skader - - Fifferi-Accis till Salu utom Stockholm -- - - Mängleri-Accis i alla Stader - - - - Port-Accis i alla Stader -- - . - Accis af Utrikes ifrän inkommande Tobaks-Blader . - Accis af fjermare äboer - - - - Beflag- och Bötes - medel i alla Stader Landt-Tull och Accis influten genom arrenden väte Personer - - - Extra Ordinarie Upbörder - Hus-Hyror för Tull-Husen L de Stader, hwarest Landt - Tulls - inkomsterne aro bortarrenderade » - - Försälde gamla obrukbare Förräds-persedlar - Besparing i Staten genom dödsfall och avancemcnter Till ersättning, älagde Observalions-procenter » hwarutaf meäium utgör med Ztstillige
Städer och Pri Summa RM. R.-d. b» ^ l 55 ! 190,507 31 2 2,129 39 4 73 l l a 852 42 8 20.445 46 8 - 33,5-2 32 6 59i 26 8 4,432 46 ro 750 42 ro 5,i?4 — 8 429 7 133 38 l i -4 4> 3 567 2b — 3.917 24 ro 9,559 2 3 42Z 28 6 6,504 20 5 14,795 43 1 72 6 3 131 22 2 5 29 — 1,452 »7 r 1 4VZ 15 8 4,023 44 9 Zo-2,916 IO Z Credit.
Utgifter
Städernes andel i Delnings-Acciflerne Ätcrbotalningar.
Af Landt-Tull och enskilde Acc-fler - Dito till Contoireks Expencer Dito till Tull - Tryck Landt - Tulls - och Accis - Staten Ordinarie Stat ----- - - Extra Ordinarie Stat ------ Pensions» Star - - - - - Enke Pensions»Stat, beraknadt efter 4 ars meäium - - Observations-Procenter sa wal till Adwocat-Fiscalen och Tull >-Fiscalerne som Contoirs-Bekjeningen, beraknadt efter 4 ärs meäium - -- SumMa tvleäium lckeäium af öfwerstottet Summa R:d.
R:d. si- r:st 5,42Z 17 6 27 26 ro 41 33 5 46 24 r 1,143 9 2 83 6 5 17 9 4 4c>3 ir 4,95S 13 10 413 18 6 1.032 4 9 3,931 6 6 2,661 4 6 1,958 14 2 1,753 42 9! 5,349 32 10,284 15 ---- 688 26 8 1,164 43 915 36 i 2,891 34 1 1,823 ro 59,282 8 2,507 44 9 3,241 47 6 1,165 22 1,022 15 rs 114,229 43 6 S r86,686 .l4 9l 320,916 10 3 Utur Landt-Tulls Hufwud»Böckerne rätteligen utdragit betygar, Stockholm af Kongl. General Landt-Tulls-Contoiret den 12 Julii 1809- Pä Öfwer - Directeurs - Embetets magnar, Efter Förordnande 6. läumdle - ZUe Band» s:tzr- Ash. ss - N s 4.
Förstng, till repartitlon af Landt-TullsStäderne, utgörande: 1:0 Qwarn-Tull och Accister 2:0 Landt-Tulls ersättning och Accis, Ersättnings » Summan emellan R:d. Zo,Ooot s 60,000:
— Summa - 90,000° Staden Stockholm Götheborg Lörsta Linsten.
Norrköping Carlscrona Gefle Andra Linsten.
Upsala Malmö Calmar Westerwik Westerås Uddewalla Wisby Tredje Linsten.
Arboga Carlshamn Carlstad Christianstad Fahlun Christinehamn Jönköping Landscrona Linköping Lund Marstrand Nyköping Warberg Y?ad Orebro Borås Fjerde Linsten.
Askersund Halmstad Hedemora Helsingborg Hernösand Hudikswall Kongelf Köping Luleä Mariestad Nora Philipstad Pitea Sala Skara Skenninge Sundswall Söderhamn Söderköping Umea Wadstena Wimmerby Wexiö Wenersborg Qwarn-tull Salu -Accis Tull- och Hus behofs-Accis Summa 12,000 7500 23,520 43,000 2,375 800 4,125 7,300.
t ZOO 3,150 3,45° 625 — 400 — 2,400 — 3.425 HO 2,400 2,ZI0 340 I,2Z0 1,390 —-— — 160 1,500 1,660 I l 0 I.OZO I, I 60 — 40 800 840 — 192 — 900 — 1,090 — 75 1,000 . 1,o?5 70 1,000 ——- 1,070 " 60 400 460 70 750 820 II 35 — 600 635 —- —— 90 — 575 — 665 — —— — — 250 —— -»i— L50 —- —— 40 -— 400 440 —— 50 — 8Z0 — --- 900 85 480 56A 102 _ 760 860 — 90 — — 500 — 590 — — — 20 — — 350 370 50 — — 650 — — 7«o — 20 — — 375 395 3 5 725 760 150 — 850 1,000 20 650 670 25 22o 24Z — — 20 — — 425 445 —— — 250 . 250 — — . 65 — — 450 515 . — 3<s — 500 — — 53v —— — 10 — 400 410 — — 40 — — 150 — I90 50 ^00 —— . 5 — 250 II 255 20 320 .— 45 155 H 200 -i-^> —— — 25 — — 180 — —— 2oZ — 5 — —.
250 255 — — — roo — loo — — — — 225 — 225 — - — — 25 — — 200 — 225 — >. — 10 — — 400 — — 41c, — 15 — .— 4<vo 415 —— — — 25 — 200 — 225 — — 5 — — ZOO —» 305 — 3o — — 250 — 280 ——. — —- 10 — —. 175 — i85 — 40 — —- 300 , ,340 — — 25 — — Z2Z — ' 2ZS — Zemte Llasten - Alingsas Cimbritshamn Eksjö Engelholm , Enköping EMstuna . Falkenberg .
Falköping - Grenna Hjo Kongsbacka - Laholm Lidköping - Lindersberg , Mariefred , Norrtelge » Sigtuna Skanör och Falsterb Sköfde Strängnäs ° Ströinstad .
Säther Södertelge . Silfwitsborg Torshälla .
Trosa Ulricehamn Amal Oregrund < östhammar, Hstersnnd « Kumma 15,200 iZo IZO 20 —— 150 —- I7O 15 2ZO — 26Z 5 — 120 l2Z 75 — ZOO — Z75 — lOO .—- —— 122 12 I4O —— 150 — 100 —- 100 80 80 . 60 —- 60 —- 10^ H5 S — — 175 —- 182 52 400 .— 452 25 — IVO ^— 1^5 — — — 40 -— 42 25 2OO -— 22Z 12 80 90 — — — 45 45 r 5 —— Ilo — 115 — 2ZO — 2Z2 Z2 —- 200 — 2ZO — IOO — I0O Zv 220 2^0 5 IZO — 155 — — 1 00 100 §0 52 15 225 240 10 . rZo 1 c>o 12 —— l45 —- 155 Zv — 70 122 — — IO .—> ro 11,925 63,075 — 90,020 Den s Åbrunn!. g 05 Säl-Läder har hittills betalt z si. per Skalp.,proponeras förhöjning till 4 si-, gör för 42,220 Stalp.a lss. 8ZZ: r.6: ^ Rustin och Akon hafwa betalt förut a i st. per Skalp., ökes till 2 si., gör för 300,200 Skölp» a i si. 6,250:
Apelsiner och pomeranser hafwa beralt a Z2 si. per 122 ökes till 1 R:d., gör för 12,222 a röst» per loa - « - 42:
Citroner likaledes ifrän förut erlagde 24 st. per loO, till i R:v - gör för 322,222 a 24 si. per 122 - 1,522: .n ^ Silke rätt och oberedt har betalt Z r,st. per Skalp., förestås a 1 si. gör för 12,222 Skalp, a 9 r:st, - 156:12: ^2 Grgasin och Ritting, förut erlagdt a 4 r:st. projecreras nu a 2 si., gör för 35,022 Skälp, a i si. 8 rist. - 1,215; 13:4, Tobaköhlatzer, Utländske.
I ställer för hittills betalte Aceisier a »:st., tillägges lika mycket i Tull-förhöjning, som gör för r,522,220 Skälp, - - 9,765: 32: §:te Band. s:-ra Afd.
Ä all ZO5 Den Z Zebruarli.
Ä all flags Utrikes Spanmäl inlägges likaledes Accigen efter hwad den hittills utgärt i Sjökullen, och anses dä gifwa omkring - - 3,200:
Alla fran Finland ankommande waror och effecter erlägga samma afgift, såsom inkommande Sjö Tull, som hittills Landr-Tullen utgjort - - Om derjemte af Bewillnings-Utjkottet uti serskilt Betänkande tillstyrkeS frihet alt införa Potaska och Barilla Saltbitter, samt diverse Sorter hitintills förbudne Winer, och sädant af Kongl. Maj:t Allernädigst förunnas, bör äfwen derigenom kunna päraknas någon ökning i Tull-inkomsten, som likwäl ej kan i förwag noga calculeras, men tillsammans med ofwannämde afgift ä Finska waror uptages lill minst - - - 6,560:43: 6- Snmma af inkommande Sjö-Tu lien 47,915: 6-iv« Utgäende Tull Calculerad. potaffa som hittills betalt i Landt, Tull a 8 r:st., och wid utgående a i H. 6 r:st., förefläs nu till 8 si., gör i Sjö-TullS-förhöjnin - Den s Zebruarli- 30? gen a 6 si. 6 r:st. för ungefär 1,222 Lisp. « - 162:24: Bjel?ar. förefläs följande förh^ning: 8 till lo tumS af 12 a 12 alnars längd hafwa betalt LandtTull a 10 r:st. och Utgående, Sjö-Tull a 9 si. — proponeras 18 si. således 9 si. Sjö-Tullsförhöjning a 1,322 stycken gör - 243:36:
— Dito i2 till iZ alnars längd, haf. wa betalt lika Landt-Tull och utgående
Sjö - Tull a 12 si., förefläs 20 si., således 12 si.
SjöTulls ? förhöjning ^ gör för 1,520 stycken - - 312:24:
— Dito, a iZ till 18 dito hafwa betalt lika Landt-Tull, och minst lika utgäende Sjö-Tull förefläs a 24 si., således 12 si. förhöjning, gör för 952 stycken - - 237: 24: — io till 12 Tum6, 9612 alnar hafwa betalt lika Landt-Tull och 12 si. Sjö-Tull, proponeras a 20 si., gör tillökning i SjöTullen a issi. och för 750 st. - 156: is: —.
Dito 12 a 15 alnar, förut med lika Landr-Tull betalt ,4 si. Sjö-Tull M Z»8 Den 5 ZebruärU. nu proponeras a 24 6- ökning, således a is st. för Zvo st.
» 404; 8:
Bjelkar, r5 a 18 alnar, förut lika Lcindt-Tull och 18 st. Sjö-Tull, proponeras a 28 st., och ökas altja a iy st., gör för 900 st. - 187: 24:
Bjelkar öfwer 18 alnar — förut betalt Landt-Tull a i st. 6 r:st. och Sjö Tull a 24 st., föresiäs nu a Z2 st., ökas således 8 gör för 1,402 stycken - 1 rzz: l6:
Gparrar, Hafwa förut betalt med he fria Fartyg 24st., och föresiäs nu till 8 st., gör för Zo,oo2 stycken a 4 st. ? » 2,520: —.
Sp!rc>r, fran 4 till 7 Palm, Hofwa förut betalt med hesina Fartyg a 20 st. stycket föresiäs nu till 40 st., som gör för 852 stycken, förhöjning 22 st. - ,145:40! af öfwer Sju Palm hafwa erlagt a I R:d. föresiäs öfwen förhöjning lill dubbelt som gör, för rrZ stycken - 1 R:d. , rsö:^.
Kött, färskt har i utgående SjöTull hittills betalt a ro r;st.
Den 5 Zebruarii.
As Lisp. , föresläs a 4 si°, gör, för 2,820 Lisp., ökning af z si. 2 r;st.- 184:34»° 8« Nött, salt ad t, förut 12 si. per Tunna, föresläs nu a 32 si., ökas Medes a 22 si. för Zoo Tunnor - i2Z:-» — Dito, rökt, a 2 si. 6 r.st per Lisp., nu föresläs till 8 si-, ökas säle» > des med s si. 6 r:st-, gör för 200 Lisp. - - 22: 44!
Areatur, Hästar, i a 2 R:d. förut, nu an>es kunna betala tredubbelt eller Z till 6 R d., gör förhöjning frän 2 till 4, uptages för 80 stycken a z R:d.
xer meäium - 240: ^ Oxar r R:d. förut, nu z R-d., förhöjning a r R:d., 520 st.
» 1,222:^ alla öfrige stag likaledes tredubbelt, äfwensom ä Smör och Ost mföres endast kill - « 50: ^ Härtill kan läggas: - » Differencen emellan Swenstt Baneo och Hamburger.
Banco, som äfwen uti alla andra Städer, än Slockholm, Götheborg och Gefle, hädanefter kom« mer att betalas pä mgäende Sjö-Tullen kay efter 60 si.
Cours för 54,200 R.d., §al - 3lv Den 5 Zebruarir calculeras göra en förhöjning för
Sta, ten as circa - - 13,500:
Summa af utgående Tullen 19,530: 46: 8° Den wid Stämplingen af Socker och Tobak hittills erlagde Landr-Tull, kan med lika lätthet härefter uptagas af Sjö-Tulls-Bctjeningen och föresiäs af: Topp-Socker, l stället för hittills « l si. 3 r:st. per 8 Skalp., med i si. 4 r:st. för 8 Skälp. eller jemna 2 r:st. per Skölp., gör för cirka Twä Millioner Skölp. ° - 6,944:23: 4- Tobak, lika som hittills enligt Landt» Tulls-Taxan, och utföres till hwad deraf per meäiurn hittills ingått - -4,160:34:10 11,105: io: 2.
Hwarifrän gar lika omkostningar som mi Landt-Tulls.Räkenstaperne finnes uptagne för desie Stamplingar . - 688:26: 8- Summa Stämpelafgift 10,416: 31: 6.
Dm Z Februarii» 3"
Rekapitulation.
Lullförhöining ä inksmmande »varor 47.915- 6: io. Dilo Dito ä utgående Dito 19,530:46: 8.
Stämpel-afgist ä Tobak och Socker 10,416:31: 6.
Summa 77,862: 37: Häraf till Vorgs Jnstikut - 3,333-'16: ___ Och till försök med Inrikes Salt-titlwerkning afsättes tills widare - Z,o-)o: ^ Äkerstär till ersättning för Landt Tullarne - - - 71,5:9:21:
— Den summa, som stall ersattas för Landt-Tullarnes indragande utgör enligt Calculen N:o 2. - 223,529: 21: diar derifrån asgär:
OswanstäendeSjöTulls-förhöjning - 71,529:21:
Och för försäljande 242 st.Tullhus, som aldraminst böra rendera 33,333 L R:d>, eller öfwer hufwud för hwarje 137 R:d. z6 hwar - gis
Den Z 8ebruarii« hwarför ärlig ränta gör - 2,200:
Tillsammans - 73,529:
Sä äterstar ali pä Land och Städer repartera - 150,020: Häraf answarar:
Slockholm, Götheborg och Carlscrona Qwarn-Tulln med -- 15,00»: — —, Samtelige Skäder ne, Acciffen med» 15,200: — ^ Deras andel iLandt Tulls ersättningen - 62,020: — — Summa - 90,000:— — Samt Landet sin andel i Landt-Tulls ersättningen - 60,020:— — 9k:d. - 152,200:
Den 5 Zebruarii» 313 N.o 5.
Project till fördelning af den pä
Landet belöpande andel i Landl-Tulls ersättningen. fi Z,ooo Hemman af rsoo R:drs i:sta / warde och derunder a 14st. 4375:
Clastem >5,000 dito deröswer och till 2000 R:drs wärde a 23st. 3750:^.^. 2:drat 15,020 dito dilo a 3020 R:drs D:o l warde a 42 st. 12,500:. grdjeli 5,000 dito dtto a 4000 R.drs D.c i warde a 1 R:d. 12 st. 18,750: Ofwer-f52ä4 af högre wärdén a r R;d.
Clast t 24 st» 13,210:— — Kprkoherdarne betala för hwarje Hemman i Pastoratet efter förmedladt Hemmantal räknadt, En still, per Hemman som för 65,284 gör - - - 1,3^6. «^k> Af Qwarnar, Sagar och Utjordar m. m-, som komma att betala lika med Hemman med hwilka de i wärde jemföras kunna; äfwensom den för Embels- och Zlte Band. rrdra 2lA.
24- Tjen - Z!4 Den s Zebruarii.
Tjenstemän med indeld lön föreflagne afgift en half skill, per Tunna Spannemäl, päräknas med säkerhet - - 1.05Z: Summa R-d. 60,000:^-^.
Lransumt af Protvcollet hallit hos Riksens Ständers Bewillnings-, same Allnänna Beswärs- och Oeconomie - Utstötts gemensamma Plenum wid Riksdagen i Slockholm den 29 November 1809. S. ------- Riksdagsmannen ^oksn Ifarsson ^Viklunö inlemnade följande flrifteliga anförande till Protokollet: Uti Högloft.
Vefwärs och Bewillnings-Utstot-- tens sammansatte Beredning, har jag wäl i frägan vm Landt-Tullarneö indragning, ej motsagt stelfwa saken, men likwal ansett och pästatt att om indragningen skulle ske, och afgiften ej lempeligen kunde läggas pä Sjö-Tullen, att Städerne dä ensamt borde godtgöra Staden den behällne summa, som ärligen af Landl-Tnllarne influtit, och del af den orsak, atk, enär tullfri till, och utförsel för alla Stader tillatas, hlifwa priserne alltid, och i samma mohn lindrigare och Den Z Zebruarii. ns och till StaderS förmän, och det lika, om de införde ivaror der sörtärcs eller derifrån Utföres, ty i begge fallen hafwa ju de Handlande, äfwensom tvid inköp all frihet och godt tillfälle att hälla sig stadeslöse.
Aken dä Högloft.
Utskottens fläste Ledamöter warit af den tankan, att äfwen Allmogen i ttägon betydlig del borde deltaga i denna ersättning och till den ändan föreslagit en ärlig afgift pä alla hemman inom Riket, har det förekommit mig ganska betänkcligt art dertill åtminstone icke i förwäg lemna bifall, och det sä ival i afseende till Jordbrukares mer eller mindre afstånd ifrän Städer och olägenhet af Tullarnes bibehållande, samt nytta af veras afstaffande; som ock af orternes gansta olika tillgäng och förräd af waror och producter, hwilka de kunna hafwa att afläta; onekeligen inträffar af bade närmare och fjermare Hemmans Aboer af lika stattetal, mvcken skiljaktighet.
Och skulle en Hemmans Abo pä 6, 8 a 10 och iZ mils afständ ifrän en Stad, hwarest ock mänga torde finnas, som hafwa litet eller och alsintet att försälja, och hwilka aldrig nägonsin med nägra producner warit eller kommer till någon Stad, eller af Tullarne halft någon olägenhet, äläggaS samma afgift, som den Äbo af lika Skattetal, hwilken bor Staden nära, och der med fördel kan enär som hälst försälja sina ofta betydliga waror, sä wore det, efter min öfweriygetse, den största orättwisa, hälst jag icke inser eller förmodar, att de Handlande hädanefter mera än hittills, hwarkcn wid inköp eller afsalu lära göra nägon sädan skilnad emellan den närmare och aflägsnare, som länder till den senares förmän.
Hwarjemle jag icke eller kan lemna obemärkt, att ehuru Wallofl.
Borgare-Stän detS - Zlö Den 5 Abruarii. dets Fullmägtige wid Bränwins-afgiftens bestämmande uppgaf Städerne hafwa mycken jord, lärer denna jord likwäl nu wid frägan om ersättning för Tull-afgisten wara förgäten.
Om derföre ock Landet skulle deltaga i fyllandet af denna afgift anser jag högst nödigt att inwänarne sjelfwe får höras, da en hwar friwilligt och ej twunget i mohn af sine warors wärde och myckenhet, samt förmänlig afsättning och öfrige omständigheter, deruti kunde deltaga.
Och om an delta skulle fordra mera omgängar och en längre tids utdrägt, än att det nu wid Riksdagen hinner asgöras, anser jag det likwäl wara bättre att en sä wigkig sak afgöres långsamt och wäl, an att igenom brådska och förhastande belägga den fattige och oskyldige med en obehörig afgift, hwilken bordt träffa en annan, och hwaröfwer han rättwisligcn kunde sucka öfwer förtryck och gifwa de bittraste förebräelser; och om derföre pluraliteken i Högloft.
Utskottens plenum, likasom i beredningen, likwäl icke behagar göra afseende eller lemna bifall pä detta Förslag, är jag af ofwananförde orsaker föranläten förklara, att jag aldeles icke kan ingä i ätagandet af den föreslagne Tull-afgiften pä Hemmanen; hwarjemke anhålles att detta anförande mätte fä Åtfölja Högloft.
Utskottens Betänkande till Högloft.
Riksens Stäkders plena.
Stockholm den 29 November i8<-K' loban I-arslon Mkkunck Ef - Den 5 Zebru-rik. Zr?
Efter uppläsandet hwaraf atstillige Ledamöter af Hederwärda Bondeståndet förklarade sig uti detta andragande instämma. 5 y A, ^lt 8uxrs° Lx krotocoUs L- 6° Ingman.
Transumt af Protokollet, hällit hoS Rikets Ständers Bewillnings- samt Allmänna Be-> swärs och Oeconomiej Utstötts gemensamma Plenum wid Riksdagen i Stockholm den srdra December 1829. S. D. Härefter inlemnade Riksdagsmannen LrynZel Ericssons följande anförande till Protokollet: Till Högloft. Beswärs och Oeconomie samt Bewillnings.
Utskottens Betänkande, fär jag i största ödmjukhet aflemna mitt yttrande, angäende LandtTullarnes afstsffanve, som jag för min enstildta det anser mest wara nyttigt, sä wida Släderne och de der närmst intill liggande Hemman pä 1, 2 a r mils 3'?
Dm 5 Lebru-rii. mils afstånd frän Staden, hwar i sin ort, äloge sig hehallne Lull-afgiften, Men att belasta den eller dem som äro pä flera Mils afstänb frän Städerna, besttider jag för min och mine hemmawarande pä det högsta.
Den ort för hwilken jag är Fullmägtig ar belägen längst Utmed Norrsta gränsen ,o, i?
till och med 16 mil ifrän närmsta Stapelstad.
Den enda nödwändighets-wara, som detza Juwanare nödgas staffa sig frän Staden, sä ar det Salt och Sill dä den kan fäs; det enda som den orten kan hafwa alt afyttra till betalning för drfle produrser, sä är del bräder och plankor, men männe denna förädlade wara kan säljas med fördel, dä den är transporterad sä läng wäg.
Dä förledit är, som lrädwarorne war i Uddewalla stad det dyraste som jag kan minnas, dä fick man för en Tolft furu Plankor 2 kill 3 R:d.
Tolften, wänne nu denne kan sagas hafwa fäkt nägot för sin wara; Nej han har twänom förlorat pä forlönen till i R;d., eller, män nägon köpman kunde wara sä oförsigtig, att han wilie gifwa 2 eller 4 stilling, för en sadan förädlad wara, som ej utan stor förlust kunde frakta sig sjelf, ej art förtiga att 1806 gass ej mer för Tolften i nämde stad, än 1 R.d. 32 si, Rt sg,, sä förhäller sig med ast annan wara som stan forflqs för den, som är sä aflägsen frän kjöpstäderne, men hwav fhrniän har den, som ligger r, 2 a z mil ifrän en kjöpstad, huru litet eller Mycket den har att falja, eller till hwad pris kast han wara nägonunda belåten.
Af Den Z Februarii. ziy Af eli sädant förhållande kan jag ej annat än pä det högsta bestrida något deltagande ester afgift för Landl-Tullarnes afstaffande; För öfrigt anhältes ödmjukeligen, att detra mitt enfaldiga anförande malte i Protokollet införas och fä medfölja till Ständels Plena. Lr^nZel Lricrto» frän Wedbo och Tötzbo Härader.
Luxrr Lx krstocoUo 6.
Transumt af Protokollet, hästit hos RiksénStänders Bewillnings-, samt Allmänna Beswärs- och Oeconomie - Utstötts gemen, samma Plenum wid Riksdagen i Stockholm den Januari» 1810, S» D. - Herr Borgmästaren l.snäLrea uppläste och aflemnade följande anförande till Protocollet.
„Dä denna sräga förra gängen i Utskottets Plena förchadeS, war jag wid Beslutets fattande i sä mätt» af särstildt tanka, som jag ansäg den del af Z2O Den 5 Zebrirarii. af Statens ersättning för Landt-Tulls-inkomsten, som pä S:äderne skulle repartiseras och af dem erläggas, alt för hög.
Jag har wäl nu icke egenteligen något att erinra emot grunderna för fördelningen af hwad för Lander särkildt och Släderne särskildt inwänarne emellan bliswit föreflagit:
Men dä repartitionen af stävernes förberörde afgifier, gifivir mig förnyad anledning till min öfwertygelse, att denna dry a ersättnings-summa omöjligen och icke uran ett sä stort och känbart städernes lidande, att de lika sä gerna kunna bibehälla Landt - Tukarne, af dem umöras kan; fär jag nu förnya min förut yttrade särskildta tanka och anhälla att denna rcservanon mä fä ätlölja Höglofl.
Utskottens Betänkande till de Respeclive RiksSränden.
Uti hwilken särstildta tanka Herr Borgmästaren ZcherA, Herr Rädman kLklrotst och Herr Handelsmannen KoZK stg förenade. s ^ o s s s - so Supra. Lx krotocolls L. 6.
Den 5 Zebruarii. zre Transumt af Protokollet, hällkt wid Riksens Högloft.
Ständers Bewillnings-, samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utstottens gemensamma Plenum den Zi Jan. i8io. es - s - - ^ s » S. D. Inlemnade Herr Fabrikören Lkönlrere följande anförande till Proiocollet.
,,Tikl indragande af de 73,862 R:d. 37 si., som briita i den Summa, hwilken erfordras kill ersättning af Land-.-Tulls- och Accis, Merker, samt till bestridande as en faststäld pension för Borgsta Institutet är wäl föreslagit att förhöja Sjö-Tullen pä ätstillige sä wäl export- som import-waror; och kanhända är denna utwäg den enda möjeliga i närwarande tid; men som bland de import-arkiclar ä hwilka Tull-löchöjningen ansels äga rum afwen projecteras äkstitlige för Fabrikerne nödige utländske Rudimaterier och Färgstofrer, hwilkec strider emot den i alla Länder erkända satts, att i alt hwad görligt är, lätta tillgängen pä sädane Rudimaterier, sä bör jag söka framställa den betänklighet, som wid ofwannämde förslag i denna del mäste förekomma.
Af dyrhet pä Rudimaterien orsakas dyrhet pä färdiga waran, derigenom upkommer tröghet i desi afsättning; benna tröghet stall göra att tillwerkaren icke finner sin räkning
Uti att fortfara med sin flöjd; tillwerkningen aftynar, och arbetsförmägan, den rvigtigaste beständs-delen af Nationens egenteliga rikedom, stall sakna drift, blisiva ofruktbar och tära sig 6?s
Den s Zebruarii' sjelf.
Att sädane följder mätte medföra Rikets wanmagt inser hwar medborgare, och jag önskade pä per högsta akt en till afwentyrs icke mycket aflägsen framtid, ej ma lemna anledning till klagan, att nu warande Ständer, med ostörd frihet, akt rädsla om Starens wäl, och i odelad malt att derom desima, likwal bidragit, att for.stynda delta olycksöde.
Redan har man nu besiutit Landt-Tulls-inrättningens afstaffande, innan annu någon wisshet äges om werkan af pätankte anstalter att ersatta den brist, som derigenom uti Controllen mot Lurendrägeri mäste upkomma i ett Land hwars gränser och kuster ej kunna behörigen bewakas-
För oloflige warors inpractiserande och kringspridande, stall nytt utrymme öppnas till framgäng i desse förderflige företag, I) terligare är ock fräga wäckt akt upphäfwa visttationer efter förbudne utländske waror; mä andamälet och söljderne af denna reforme ännu förblifwa ert ämne för gissning och widare utwcckling; emedlertid stall genom lurendrägeri visilalionere afstaffande, nytt fält öpnas till Tull-försnillning, och wär möda att här pä runstycket bestämma Tull-afgiften stall blifwa vnyttig, dä förbrytaren sättes i tillfälle, att aldeles undansnilla besse afgifter, som således, ehwad de arv större eller mindre, aldrig kunna läfwa Skaten någon säker inkomst.