Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 76, ang:de de olika beslut, sorn hos Riks-Stånden lättats i fråga om Utsk:ts Betänk.
N:o 69, öfver motioner om arfsrätt för oäkta barn; godkände R. o. Ad. de af LJtsk:t föreslagne voteringsproposme.
Föredrogs och bifölls Lag-Utslcts den 14 dennes bordlagde Utlåt.
N:o 85, i ani. af gjorda anmärkningar och Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utsk:ts Betänk.
N:o 68, om närmare bestämmelse af sättet att vinna inteckning för nyttjanderätt till fast egendom.
Föredrogs och företogs punktvis till afgörande Lag-Utsk:ts den 14 dennes bordlagde Utlåt.
N:o 86, i anledning af gjorda anmärkningar och Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskits Betänk.
N:o 32, öfver motioner om förändrad lagstiftning ang:de förvaltningen af omyndigs egendom, äfvensom kontrollen derå.
262 Den 16 November.
Jag får anhålla att R. o. Ad., under vidblifvande af sitt i ämnet en gång fattade beslut, måtte bestämma att ifrågavide Mern. lägges till handlingarne.
Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos. , vidblef R. o. Ad. sitt förut i frågan fattade beslut och lade Utsk:ts hemställan till handlingarne.
Anmäldes och bordlädes Konst.-Utsk:ts Mern.
N:o 17, ang:de Talmannens i Bonde-St. vägran af propos. i fråga om votering i förstärkt Stats-Utsk., med ani. af Riks-Ståndens skiljaktiga bebeslut rörande ifrågasatt kostnadsersättning för en del resor i tjensteärenden; samt Lag-Utsk:ts Mern.
N:o 87, med voterings-propos:r i ani. af de olika beslut, Riks-Stånden fattat vid förehafvande af Utsk:ts Utlåt.
N:o 80, öfver gjorda anmärkningar och Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i ani. af Utsk:ts Betänk.
N:o 57, rörande motion om förändring af K.
Till åtlydnad af K. M:s Nåd. kallelse afgick härefter Hr Gr. och Landtm, samt R. o. Ad., företrädde af två Härolder, till Rikssalen, der H.
Exc. Hr Justitie-Stats-Ministern, å K.
M:s höga vägnar, uppläste K. M:s Nåd.
Svar i ani. af åtskilliga utaf R.
St:r vid innevarande riksdag antagna grudlags- och andra lagförändringar; hvarefter och sedan ett exemplar af detta Nådiga Svar blifvit till en hvar af Riks-Ståndens Hrr Talmän öfverlemnadt, sammanträdet å Rikssalen afslutades samt R. o. Ad., i enlighet med derom före afgången från Riddarhuset fattadt beslut, åtskiljdes å Kongl. Slottet kl. { 3 e. m.
Den 17 November. 263 Tisdagen den 17 November 1863.
Justerades 2 prot:s-utdrag för den 16 dennes.
Upplästes och godkändes Exped.-Utskits skrifvelse-förslag:
N:o 165, ang:de rättighet för kyrkoherden G.
A. von Zweigbergks enka, Maria Hajggren, att uppbära arrendet m. m. af indragna predikantboställena Törnestorp och Hofstena Lunnagården i Skaraborgs län; N:o 166, i ani. af K. M:s Nåd.
Propos. ang:de med Konungariket Belgien afslutade traktater om upphörande af Scheldetullen m. m.; samt N:o 167, ang:de beviljadt understöd i ani. af den staden Warberg öfvergångna eldsvåda.
M:s sisth dag å rikssalen öfverlemnade Nåd.
St:r vid innevide riksdag antagna grundlags- och andra Iaglörändringar; och beslöts, att det Nådiga Svaret skulle bland handlingarne förvaras, samt dess innehåll meddelas Exped:s-Utsk:t, för iakttagande vid riksdagsbeslutets uppsättande.
Föredrogs ånyo och bifölls Stats-Utsk:ts den 14 och 16 dennes på bordet lagde Mern.
Nio 223, angide upphörande af ljuspenningar för fullmige i Riksgäldskontoret samt om bestämmande af beloppet dels af bemälde fullnruges arfvoden, dels af Riksgäldskontorets embets- och tjenstemäns samt vaktbetjentes aflöningsförmåner.
Föredrogs och lades till handlingarne Konst.-Utskits den 16 dennes bordlagde Mern. N:o 17, ang:de Talmannens i Bonde-St. vägran af propos. i fråga om votering i förstärkt Stats-Utsk. med ani. af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut rörande ifrågasatt kostnadsersättning för en del resor i tjensteärenden. 264 Den 17 November.
Vid föredragning af Lag-Utsk:ts den 18 dennes bordlagde Mern.
N:o 87, med voter:s-propos:r i an), af de olika beslut, Riks-Stånden fattat vid förehafvande af Utsk:ts Utlåt.
Förordnm ang:de vissa föreskrifter till kyrkotuktens uppehållande, den 4 Maj 1855; godkände R. o. Ad. de af Utsk:t i Mem:t föreslagne voterings-proposme.
Anmäldes och bordlädes Stats-Utslcts Mern. 232, med förslag till ett stadgande uti det blifvande nya reglementet för Riksgäldskontoret.
Jag får anhålla att R. o.
Ad. innan nästa Thorsdag, då förstärkt Lag-Utsk. skall sammanträda, ville utvälja ytterligare 6 suppleanter i detta Utsk., emedan flere af dess ledamöter redan afrest från staden och jag har anledning förmoda att ännu flere komma att göra detsamma.
Sedan R. o. Ad., uppå framställd propos., till detta förslag lemnat bifall, hemställde Hr Gr. o. Landtm, att det ifrågav:de valet skulle förrättas i morgondagens plenum, hvilket jemväl bifölls. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 5 2 e. m.
Den 18 November. 265 Onsdagen den 18 November 1863.
Föredrogs Exped.-Utsk:ts skrifvelse-förslag N:o 170, ang:de vilkoren för försäljning af bränvin och andra brända eller distillerade spirituösa drycker.
Snoilsky, Gustaf, begärde uppläsning af den vid skrifvelseförslaget fogade reservation, och sedan uppläsningen häraf försiggått, blef skrifvelse-förslaget, uppå anhållan af Gr. Mörner, Carl Göran, lagdt på bordet.
Upplästes och godkändes Exped.-Utsk:ts skrifvelse-förslag N:o 164, i ani. af K.
Propos. med förslag till ny sjölag.
Föredrogs, men begärdes på bordet, Exped.-Utsk:ts skrifvelseförslag N:o 169, ang:de regleringen af utgifterne under riksstatens åttonde hufvudtitel.
Företogs val af ytterligare 6 suppleanter i förstärkt LagUtsk.
; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: N:o 193 Hr Bäck i Finland, fullm.
Leijonhufvud, B. A. » 2261 » af Borneman, fullm.
Hr af Klint, E. M. » 258 » Svenske, fullm.
Cederström, R.
» 1543 » Hederstjerna, fullm.
Gr. Posse, E. » 255 Frih. Falkenberg, fullm.
Hr Björnstjerna, O. M. » 120 Gr.
Liljencrants, G. F. alla med 25 röster; sedan genom lottning blifvit bestämdt, i hvilken ordning de valde skulle sorn suppleanter ingå. 266 Den 18 November.
Föredrogs och bifölls Stats-Utsk:ts den 17 dennes bordlagde Meni.
N:o 232, med förslag till ett stadgande uti det blifvande nya reglementet för Riksgäldskontoret.
N:o 224, med förslag till stadganden i reglementet för riksgäldskontoret ang:de de med ordinarie statsregleringen gemenskap egande utgifter, de å Riksgäldskontoret anvisade kreditiver, samt utgifterne för riksdags- och revisionskostnader, aflöningar och förvaltnings-kostriader m. m.; samt Utlåt.
N:o 229, i ani. af erhållen återremiss å Mem:t N:o 200, med förslag till de stadganden ang:de Riksgäldskontorets skulder och fordringar, som böra införas i det nya reglementet för detta verk; äfvensom Sammansatta Lag- samt Allm.
Besv.- och Ekon.-Utsk:ts Utlåt.
N:o 40, i ani. af återremiss af Utsk:ts Betänk.
N:o 39, öfver väckta motioner om förändrade stadganden i afseende å frejdebetyg.
Slutligen upplästes och lades till handlingarne från de öfriga Riks-Stånden ankomna prot.-utdrag, nemi. från Preste-St. för tiden från och med den 19 sistl.
September till och med den 14 dennes, från Borgare-St. för tiden från och med den 17 sistl.
September till och med den 16 dennes, samt från BondeSt. för tiden från och med den 26 sistl.
September till och med den 14 dennes. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 2 e. m.
Dea 19 Norember. 267 Thorsdageu den 19 November 1863.
Justerades ett prot.-utdrag för den 18 dennes.
N:o 225, med förslag till stadganden i det nya reglementet för Riksgäldskontoret ang:de det till Lidaåns upprensning beviljade lån, samt om anslaget till National-musei-byggnadens inredning m. m.; N:o 230, med förslag till stadganden i Riksgäldskontorets reglemente ang:de detta verks inkomster samt uppbörden och redovisningen af dit ingående bevillnings- samt flera medel, äfvensom rörande Riksgäldskontorets styrelse och den vid Kontoret anställda betjening; N:o 231, med förslag till pensionsstat vid Riksgäldskontoret, äfvensom expektans-stat vid f. d. General-assistans-kontoret; N:o 233, ang:de särskilda gratifikationer till åtskilliga StatsUtsk:ts tjenstemän; N:o 234, ang:de den upprättade nya riksstaten; N:o 235, ang:de den under innev:de riksdag verkställda statsreglering samt den för
Riksgäldskontorets utgifter erforderliga allmänna bevillning; äfvensom Sammansatta Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk:ts Mern.
N:o 41, ang:de särskildt arfvode åt den person, hvilken i egenskap af sekreterare biträdt Utsk:t.
Jag får anhålla, att StatsUtsk:ts£nyss bordlagda Mern.
N:o 234, ang:de den nya riksstaten, måtte uppföras främst på föredragningslistan vid nästa plenum.
268 Den 19 November.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Exped.-Utsk:ts den 18 dennes bordlagde skrifvelse-förslag N:o 169, ang:de regleringen af utgifterna under riksstatens åttonde Hufvudtitel.
Föredrogs Exped.-Utsk:ts den 18 dennes bordlagde skrifvelseförslag
N:o 170, ang:de vilkoren för försäljning af bränvin och andra brända eller distillerade spirituösa drycker.
Vid ifrågav:de förslag till underd. skrifvelse i fråga om vilkoren för försäljning af bränvin är fogad en reservation af Borgare-St:s inom Exped.-Utsk:t ledamöter, hvilka yrkat att 24:de §:n i skrifvelse-förslaget måtte ogillas och härutinnan förblifva vid hvad förut stadgadt varit.
Såsom skäl för sin åsigt hafva de anfört, att beslutet hos R.
St:r ej skulle vara fattadt i grundlagsenlig ordning, och att ärendet vore af beskaffenhet att hafva förfallit, då Preste-St. instämde i Bonde-St:s beslut.
I sjelfva saken är jag, såsom protokollen inom detta hus gifva vid handen, af alldeles lika tanke med Borgare-St:s leda möter; men hvad sjelfva formen angår, tror jag att presterna varit i sin grundlagsenliga rätt vid ärendets behandling, äfven om man ej gillar det slut, hvartill de kommit.
Frågan är nu af hvad beskaffenhet ärendet är.
Hade frå gan varit af bevillnings natur, hade man bort votera deröfver i förstärkt Bevilln.-Utsk., men detta kan den så mycket mindre vara, som man icke velat öka eller minska utskänkningsafgiften.
Ekonomisk eller privilegii-fråga kan den heller icke vara; utan är deremot en anslagsfråga, nemi. huru stor del af bränvinsutskänkningsafgiften skall anslås åt städerna.
Således anser jag att Preste-St. i laga ordning fattat sitt beslut och dervid gått alldeles grundlagsenlig! tillväga.
Jag har endast velat hafva detta antecknadt till protokollet, såsom varande min åsigt i förev:de afseende.
Snoilsky, Gustaf: 1 motsats mot den siste värde talaren anser jag Preste-St. i detta afseende hafva begått en grundlagsvidrighet; men majoriteten inom Exped.-Utsk:t var af den åsigt att detta Utsk. ej borde granska R.
St:rs beslut, och då dessutom faktum är, att 3 Stånd fattat likartadt beslut, kunde Exped.-Utsk:t icke annat än upptaga frågan till den behandling, som af detsamma beror.
, blef det ifråg«v:de skrifvelse-förslaget af R. o. Ad. godkändt.
Den 19 November. 209 Upplästes och godkändes Exped.-Utsk:ts skrifvelsu-förslag: N:o 171, ang:de fribrefsrätt för pastorsembetena i riket; N:o 172, ang:de förändrad anordning af bönegudstjensterna i städerna; N:o 173, angide förändring af lagens stadgande om ränta; samt N:o 174, rör:de undervisningen i elementarläroverken och dermed sammanhängande ämnen.
Föredrogs och bifölls Stats-Utsk:ts den 18 dennes bordlagde Mern.
N:o 224, med förslag till stadganden i reglementet för
Riksgäldskontoret ang:de de med ordinarie statsregleringen gemenskap egande utgifter, de å Riksgäldskontoret anvisade kreditiver, samt utgifterna för riksdags- och revisionskostnader, aflöningar och förvaltningskostnader m. m.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Stats-Utsk:ts den 18 dennes bordlagde Utlåt.
N:o 229, i ani. af erhållen återremiss å Mermt N:o 200, med förslag till de stadganden ang:de Riksgäldskontorets skulder och fordringar, som böra införas i det nya reglementet för detta verk.
Föredrogs och bifölls Sammansatta Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk:ts den 18 dennes bordlagde Utlåt.
N:o 39, öfver väckta motioner om förändrade stadganden i afseende å frejdebetyg. R. o. Ad. åtskiljdes kl. | 3 e. m.
270 Den 20 November.
Fredagen den 20 November 1863.
Justerades 2 prot.-utdrag för den 19 dennes. Hr Cederschjöld, Rudolf, uppläste en motion, N:o 274, angående aflåtande af en underd. skrifvelse till K. M. i fråga om Waxholms fästnings försättande i fullt försvarbart skick.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Stats-Utsk:ts den 19 dennes bordlagde Mern.
N:o 234, ang:de den upprättade nya riksstaten.
Föredrogs ånyo Exped.-Utsk:ts den 18 och 19 dennes bordlagde skrifvelse-förslag N:o 169, ang:de regleringen af utgifterna under riksstatens åttonde hufvudtitel.
Uti nu föredragna skrifvelse förslaget bar Exped.-Utsk:t infört det af R.
St:r beviljade anslag af 30,000 rdr till lönebättring åt de svagast aflönade komministrar och kapellpredikanter uti Tab. litt.
I), hvarigenom detta anslag kommit att hänföras till de vid åttonde hufvudtiteln på Riksgäldskontoret anvisade anslag för en gång, samt deremot uteslutit det ibland de till hufvudtiteln hörande anslagen å ordinarie statsregleringen.
Genom dessa åtgärdar har summan af de till ordinarie statsregleringen under åttonde hufvudtiteln upptagna utgifter blifvit 4,032,000 rdr, i st. f. 4,062,000, som den utgör i den af Stats-Utsk:t upprättade nya riksstat.
Att detta anslag likväl bör hafva sin plats bland de ordinarie anslagen, hvarest äfven Stats-Utsk:t uppfört det, synes mig vara alldeles klart deraf, att den motion, som väcktes i Högv.
Preste-St. och som föranledde det beslut R.
St:r fattat i afseende å denna fråga, afsåg »ett årligt anslag af 30,000 rdr till löneförbättring åt de svagast aflönade komministrar och kapellpredikanter.»
Henna motion blef väl i Stats-Utsk:ts utgifts-afdelning och sedan i dess plenum
Den 20 November. 271 afstyrkt, men en af Utsk:ts ledamöter af Preste-St. reserverade sig emot Betänk:t, och reservationen biet R.
St:rs beslut genom votering i förstärkt Stats-Utsk.
Reservantens förslag lydde sålunda: »att R.
St:r må ställa till K.
M:s disposition 30,000 rdr såsom reservationsanslag, att användas till förbättring af de svagast aflönade komministrarnes lönevilkor, intill dess de genom den pågående allmänna löneregleringen blifva uppbringade till det belopp, som erfordras till anständig bergning, hvarvid likväl iakttages att någon löneförbättring icke må komma dem till godo, hvilkas tjenster vederb:de nämnd, deröfver hörd, anser böra vid innehafvarens afgång indragas.»
Af diskussionen, som fördes, då ärendet förevar, äfvensom af reservantens yrkande finner man äfven ganska påtagligt att hans mening var ett årligt anslag af 30.000 rdr.
Ett ytterligare skäl för att meningen varit, att detta anslag skulle uppföras på ordinarie stat, finner jag deri, att det kallas reservationsanslag.
Mig förefaller obegripligt att ett reservationsanslag verkligen kan finnas, som icke är årligt.
Naturen af ett sådant anslag är att hvad af detsamma icke användes under det ena året, det får under ett kommande år användas.
Med ett för en gång anvisadt reservationsanslag skulle åter meningen vara, att hvad som vid statsregleringsperiodens slut deraf återstod, kunde äfven efter denna tid få till samma behof användas, men, ehuruväl ett dylikt extra anslag under 8:de huvudtiteln finnes anvisadt för en statsregleringsperiod, att utgå med en tredjedel årligen, hemställer jag, om det kunnat vara R.
St:rs mening att i förevide fall bevilja ett dylikt anslag.
Min afsigt är ingalunda att försvara R.
St:rs beslut att anslå medel till detta ändamål, men då R.
St:r funnit för godt att göra det, har jag icke kunnat förmå mig att medverka till att misstyda det fattade beslutet, endast derför att jag varit af den åsigt, att intet anslag för detta ändamål borde gifvas.
Nu är att märka att samma olyckliga författare till R.
St:rs beslut har äfven förut författat en reservation, som redan blifvit R.
St:rs beslut, hvari han yrkat elt reservationsanslag af 11,000 rdr till förbättring al provincialläkarnes löneförmåner, utan att nämna, om det skulle vara årligt eller icke.
Exped.-Utsk:t har likväl icke ansett sig böra slå ned på detta anslag, utan det har blifvit af Utsk:t uppfördt å ordinarie stat, ehuru, efter min åsigt, enda skillnaden mellan dessa båda anslag är att det ena gäller läkare, det andra prester.
Emellertid anhåller jag, att R. o. Ad., i afseende å det nu föredragna skrifvelse-iorslaget, måtte besluta den ändring, att det under Tab. litt.
D förekommande extra anslag af 30,000 rdr till löneförbättring åt de svagast aflönade komministrar och kapellpredikanter, der måtte utgå, och samma summa öfverflyttas till Tab. litt. C, samt att slutsummorna måtte i enlighet dermed rättas.
Af det nu föredragna skrifvelseförslaget synes att Exped.-Utsk:t olika med Stats-Utsk:t tolkat det beslut, R.
St:r fattat ang:de anvisande af ett anslag utaf 30.000 rdr till löneförbättring åt komministrar och kapellpredi - 272 Den 20 November. kanter.
Stats-Utsk:t har ansett, att R.
St:r beslutat ett reservationsanslag af nyssnämnde belopp, som skulle komma att uppföras på den ordinarie statsregleringen, och således äfven framgent utgå med 30,000 rdr årligen.
Utaf den af den förre värde talaren omnämnda reservationen och de särskilta Riks-Ståndens första beslut i frågan kan man likväl icke, såsom han gjort, hemta något stöd för denna åsigt, enär vid voteringen i förstärkt Stats-Utsk. det icke var fråga om att bevilja antingen det af motionären föreslagna belopp 141,000 rdr, eller det i reservationen föreslagna 30,000 rdr, utan man endast voterade om man antingen icke skulle bevilja något anslag eller gifva ett anslag af 30,000 rdr.
Således kan jag icke inse, att första voter:s-propos:n kan lemna någon ledning om hvad som borde underförstås i den andra.
Det andra af den föreg:de talaren anförda skälet var att i voter:s-propos:n talas om reservationsanslag, hvilket han förmenar icke kan vara annat än årligt.
Detta kunde visserligen gifva någon ledning vid tolkningen af beslutet, men då någon bestämd definition icke finnes på hvad som menas med reservationsanslag, har Exped.-Utsk:t ansett sig icke kunna med anledning af detta enda ord gifva en sådan tolkning åt R.
Voter:s-propos:n innehåller: »Vinner nej, hafva R.
St:r beslutat att ställa till K.
M:s disposition 30,000 rdr såsom reservationsanslag, att användas etc.», och Utskd har således endast kunnat upptaga detta belopp, enär inga antydningar i sjelfva beslutet finnas, om anslaget skall utgå årligen och de öfverblifvande medlen reserveras från år till år, eller om det endast skall utgå för en gång och medlen reserveras till nästa statsregleringperiod.
Jag måste erkänna att tvifvel härom kan uppstå, men då sådant skett, har Exped.- Utsk:t varit nödsakadt att taga till utgångspunkt R.
St:rs beslut och de deri begagnade ordalag.
Cronstedt har uppställt en jemförelse med ett annat beslut af R.
St:r, hvarigenom anvisades ett anslag af 11,000 rdr till löneförhöjning åt extra provincialläkarne.
Jag vill dock fästa uppmärksamheten på en betydlig skillnad, som förefinnes mellan dessa båda fall.
Angående provincialläkarne hafva R.
St:r icke blott beslutat ett reservationsanslag, utan ordalydelsen af sjelfva beslutet är: »Vinner nej, hafva R.
St:r beslutat att åt hvarje extra provincialläkare, som icke innehar annan tjenst, bevilja 500 rdrs lönetillökning, och att för detta ändamål ställa till K.
M:s disposistion ett reservationsanslag af 11,000 rdr.»
Hvarhelst nu detta anslag upptages, står det dock alltid fast, att R.
St:r beviljat lönetillökning åt extra provincialläkarne, och som dessa äro till antalet 25, hvaraf 3 skulle vara så väl lönta, att någon tillökning för dem icke vore behöflig, har man approximativt beräknat anslagssumman till 11,000 rdr, eller 500 rdr till hvar och en af de återstående 22 extra provincialläkarne, Om nu Exped.-Utsk:t äfven i detta fall uppfört de 11,000 rdr:na på extra-ordinarie stat, hade deraf icke någon förändring blifvit följden, emedan en lönetillökning af 500 rdr likväl - Den 20 November.
273 väl hade bort till hvar och en af de extra provincialläkarne utanordnas, och K.
M. således sett sig nödgad att vid nästa riksdag af R.
St:r begära anvisande af medel för fyllande af den uppkomna bristen; men i detta fall finnes icke någon bestämd lönetillökning beslutad, utan R.
St:r hafva endast anvisat »ett reservationsanslag af 30,000 rdr, för att användas till löneförbättring åt de svagast atlönade komministrar och kapellpredikanter, » d. v. s. ett anslag, utaf hvilket löneförbättring, der förhållandet sådant erfordrar, bör utdelas så långt tillgångarne medgifva.
Af dessa skäl anhåller jag om propos. på bifall till Exped.- Utsk:ts nu föredragna skrifvelseförslag.
Mot Exped.-Utsk:t är det icke min mening att framställa något klander, emedan reservationen och de derpå grundade voter:s-propos:na icke voro affattade med tillbörlig tydlighet, och en tolkning af R.
St:rs beslut således var af nöden.
Vid denna tolkning har Exped.-Utsk:t strängt velat följa ordalydelsen, men jag tror, att det varit mera riktigt att gå till andan och syftningen af detsamma.
Då man skall söka utransaka denna syftning , finner man att meningen med anslaget var, att bereda komministrarne en lättnad i deras ställning, till dess den definitiva regleringen af presterskapets löner egt rum, och denna reglering lär väl icke kunna ske inom nästkommande 3 år; redan häraf synes att anslaget i en något tillräckligare storlek måste vara afsedt, under tiden.
Då dertill kommer att, såsom Gr.
Cronstedt nämnde, benämningen reservationsanslag icke begagnas annat än om årliga anslag, ser jag icke, att man kan godkänna den betydelse, som Exped.- Utsk:t gifvit åt R.
Den 1 Februari e. m. 301 icke är tillämplig emot en rådgifvare, som lemnat sin befattning.
Således kan jag icke tro, att
Utsk. i detta fall haft för sitt tillstyrkande det af Hr Hildi upgifna skäl.
Hvad för öfrigt den ifråvavar. skrifvelsen beträffar, så har väl Hr Bildt såsom skäl för 11. o. Ad:s bifall till den här föreslagna, åberopat en uti delta betänk, af StatsUlsk. tillstyrkt och af R. o. Ad. på f. m. bifallen skrifvelse till K. M. Jag linner likväl icke någon analogi emellan dessa begge skrifvelser.
Jag hör icke till deras antal, som uti de unioniella förhållandena anse att Sverige bör eftergifva sin rätt, men härom är likväl nu icke fråga, emedan förslaget lill den tillstyrkta skrifvelsen lyder, att R.
St. anhålla, ”att sä länge Svenska fyringsväsendel ej upnått den för landets eget behof erforderliga fullständighet de s. k.
Lots- och Fyrings-medlen måtte användas till sådana föremål, som i främsta rummel afse Sveriges nytta och fördel.”
Denna skrifvelse innebär ett särdeles misstroende lill K.
M. alt icke vilja afse Sveriges nylla och fördel.
Såsom jag redan haft äran nämna, måste den af StalsUtsk. till Const,- Ulsk. remitterade anmärkn:s-anledn. ovilkorligen blifva föremål för sistnämnda Utskts pröfning och ehuru Hr Bildt betviflat någon påföljd deraf, torde Hrrma likväl taga i betraktande, att det är en ganska vigtig åtgärd, då ett StatsUtsk. finner anledn. förekomma lill anmäi kn. emot eu Konungens rådgifvare, och alt densamma ingalunda kan blifva utan påföljd.
Den måste väl betyda något och äfven föranleda en påföljd i ena eller andra afseende!.
För min del anser jag den ifrågavar. und. skrifvelsen icke kunna åstadkomma hvad man dermed åsyftar, enär densamma icke påpekar det förhållande, som här är i fråga, utan endast i allmänna ordalag uttrycker den R.
Sits önskan, att K. M. i första rummet ville använda belin il ige tillgångar till Svenska fyringsväsendets försättande i ett godt skick.
Denna skrifvelse anser jag innebära ett misstroende-votum, hvarföre jag icke heller kan linna lämpligt, att, såvida andia skäl, än de här upgifna, icke förefinnas, R.
St. ingå till K. SI. med en skrifvelse af det innehåll Utsk. tillstyrkt, hvadan jag afstyrker bifall å denna punkt.
Såsom skäl lill afslag å ifrågavar. punkt i betänk, hafva 2:ne talare härstädes yttrat, att frågan redan vore föremål för Const.Utskts pröfning och att, i händelse R.
St. nu fatta beslut i ämnet, de såmedelst skulle gå detta Utsk. i förväg.
Jag kan likväl icke finna annat, än att den till Const.- Utskts åtgärd hänvisade fråga är en hell annan, äu den nu under öfverläggning varande.
Hvad StatsUtsk. till Const.Utsk. hänskjutit utgör blott en hemställan, huruvida Statsrådets ledamöter på något olagligt eller oriktigt sätt sig förhållit, hvaremot den fråga, hvarom vi nu öfverlägga, är helt och hållet af ekonomisk natur, nemi. huruvida R.