Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hertigen och Hertiginnan af Östergötland samt IL K. H. Prinsessan Lovisa voro närv:de, dels ock hos H. M. Enkedrottningen.
In fidem, O. Brakel. 3% Den 8 December e. m.
Tisdagen den 8 December 1863.
Anmäldes och inbeledsagades en Deputation frän Hederv. Bonde-St., anförd af Riksdagsfulimäktigen Jonas Andersson från Ostergötlands län, som uppläste följande tal: Högvälborne
Högiofliga Ridderskap och Adel!
Efter nu slutade förhandlingar vid detta riksmöte, är det icke ensamt af Grundlagens bud, utan fastmera af egen böjelse, som Bonde-St. manas att genom oss, dess deputerade, till Höglofl. R. o.
Ad. frambära Ståndets tillgilna afskedshelsning och välönskan.
Vid en återblick på det afslutade riksdags-arbetet, skall man visserligen finna mycket, som återstår att önska; men å andra sidan kan icke heller nekas, det flera vigtiga frågor i reformerande riktning vunnit, som vi hoppas, en för fäderneslandet lycklig lösning.
Synnerligen gläder sig Bonde-St. åt det varma intresse, hvarmed de särskilda Stånden, icke minst Höglofl. R. o. Ad., numera omfattat folkupplysningens sak, ett förhållande lika ädelt till sin grund, som hoppgifvande till sina följder.
Emellertid och detta oaktadt har Bonde-St. äfven vid denna riksdag icke kunnat undgå att erfara ett nedslående intryck af tvister och meningsbrytningar de särskilda Stånden emellan.
Med den isolerade ställning, hvaruti Ståndsfördelningen försätter hvarje särskild del af representationen, kan icke heller en önskvärd endrägt vid ärendenas behandling stå att finna; och de stora olägenheter, som af denna söndring härflyta, och de vådor, som deraf kunna uppkomma, framstå med hvarje riksmöte i allt klarare dag.
Att R. o. Ad. i främsta rummet inser och erkänner behofvet och nödvändigheten af en reform, som undanrödjer antydda olägenheter, derom är Bonde-St. fullt förvissadt.
Det från K.
M. vid denna riksdag utgångna och nu hvilande representationsförslag utgör derför ett glädjande tidens tecken och är en ljusstråle bland nu slutade riksmötes förhandlingar, vid hvilken fosterlandsvännens förhoppningar på en lyckligare framtid så gerna hvilar.
Och att rikets första Stånd, med sina af gammalt kända upphöjda tänkesätt och bepröfvade fosterlandskärlek, också Den 8 December e. m. 397 skall vara det första, som vid afgörandets stund skal! med sitt votum bidraga till framgången åt denna nationens lifsfråga, kan Bonde-St. icke betvifla.
Med uttalande af dessa känslor och framtidsförhoppningar anhåller Bonde-St. vördsamt att få vara i Höglofl. R. o. Ad:s välvilja och ynnest inneslutet.
Landtm, svarade: R. o. Ad. emottager med fägnad det Hederv. Bonde-St:s afskedshelsning.
För R. o. Ad. är det alltid en uppriktig tillfredsställelse, att redligt verka för det, som enligt Ståndets öfvertygelse länder till fäderneslandets sanna ära och lycka.
Täflan i verksamhet för detta mål är en strid, der glädjen öfver framgång blir fullkomligare ju mer den af alla delas, under rättvist erkännande af ömsesidiga förtjenster.
Med uppriktigt erkännande bäraf och under liflig önskan, att hvad under denna riksdag blifvit beslutadt måtte lända till fäderneslandets sanna båtnad, anhåller R. o. Ad. att Deputerade ville till Hedervärda BondeStåndet återföra uttrycken af R. o.
Deputationen blef härefter på vanligt sätt utbeledsagad.
Emottogs en deputation från Vällofl. Borgare-St., anförd af vice talmannen, Grosshandlaren, Riddaren af K.
Nordstjerneorden, Pehr Murén, hvilken yttrade:
Högvälborne Hr Gr. o. Landtm, samt Högvälborne och Välborne Hrr Ledamöter af Högloflige Ridderskapet och Adeln I Af Borgare-St. utsedda att till Höglofl. R. o.
Ad. framföra Borgare-St:s vördsamma och hjertliga afskedshelsning, gå vi nu att fullgöra detta smickrande uppdrag.
De gamla grundlagsenliga formerna för våra riksdagsarbeten taga i anspråk mycket både af lid och krafter och derjemte mången gång ej ringa grad af tålamod; men en god vilja, ett redligt bemödande förfela sällan målet, och det sannt fosterländska nit, hvarmed Höglofl. R. o.
Ad. under nu tilländagångna långa riksmöte, likasom städse tillförene, omfattat fäderneslandets angelägenheter, har väsendtligen bidragit till flera riksvigtiga beslut, hvilka ofelbart skola medföra stor nytta och välsignelse för den mötande tiden.
Hvad denna bär i sitt sköte, är visserligen för oss alla förborgadt, men med ledning af det framfarna veta vi, att sann tillit till en mild Försyn, varm fosterlandskärlek samt rättrådig enighet i rådslag och handling, bilda den häfstång, hvarmed varande och kommande slägten lyftas till ljusare utsigter, upplystare verksamhet.
Det förslag till nationalrepresentationens tidsenliga ombildning, som vi under detta riksmöte af vår älskade Konung fått 398 Den 8 December e. m. emottaga, innebär utan tvifvel det förnämsta vilkoret för fäderneslandets framtida lyckliga utveckling; och då vi nu lemna denna i samhällslifvet så djupt ingripande fråga till afgörande vid nästkommande riksdag, är det för Borgare-St. lika mycket ett behof, som en sann tillfredsställelse att få betyga sin tillit till Höglofl. R. o. Ad:s högsinnade fosterländska tänkesätt och välvilliga samverkan till en lycklig utgång af denna för det älskade fäderneslandet så maktpåliggande angelägenhet.
Det är under inflytelsen af sådana förhoppningar, som Borgare-St. nu i riksdagens yttersta timma inför Höglofl. R. o. Ad. nedlägger sin vördsamma och varma tacksägelse ej mindre för nitisk och upplyst medverkan vid de allmänna ärendenas behandling, än ock för den oförställda vänskap och välvilja, som från Höglofl. R. o. Ad:s sida kommit Borgare-St. till del, och hvaruti Borgare-St. utbeder sig att fortfarande få vara inneslutet.
Detta tal besvarades af Hr Gr. o. Landtm, sålunda:
Med uppriktig tillfredsställelse emottager R. o. Ad. det Vällofl. Borgare-St:s afskedshelsning.
Den 17 Mars e. m. 3ot afseende å fördelningen af Allmänna Bevillningen samt angående vissa förändringar i Bankens Sedlar till deras valeur text, format m. m. och uti BondeStändets inbjudning att deltaga i dess beslut rörande den i BankoDisconten anslagne serskilda fond för Lån på Actier och Documenter. 10:0 Öfverlemnande till Bevillningsutskottet af Förstärkta StatsUtskottets Memorial angående verkställd votering i vissa frågor hörande till Stora Sjö-Tulls-Bevillningen; angående Städernes SaluAccis; angående
Bevillningsfrihet för vaktare vid flygsandsfälten i Halland; angående Porto-afgiften för Inrikes Brefvexlingen och i fråga om Tull å Spannemål; samt till ExpeditionsUtskottet af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse i anledning af Ständernes anmälan angående granskningen af Manufactur-DiscontFondens räkenskaper.
Upplästes nedannämnde från Utskotten ankomne Memorial och Utlåtanden: Från Förstärkta ConstitutionsUtskottet:
Af denne dag:
N:o 47^* Angående förloppet af en inom Förstärkta ConstitutionsUtskottet anställd votering öfver ett tillägg i i4§B.iksdagsOrdningen. 3o?.
Den 17 Mars e. m. Från StatsUtskottet’.
Af elen ii dennes: N:o 432.
Öfver väckt motion, att alla de under denna Riksdag, till grundlagsenlig behandling vid den nästföljande, af Rikets
Ständer godkände grundlagsändrings-förslag måtte tryckas, för att, innan närvarande Riksdag slutas, till hvarje nuvarande Representant utdelas.
Af den 14 dennes: N:o 438.
I anledning af väckt fråga om öfverlemnande till Kongl. KammarRällen af Inventarier öfver det Staten tillhöriga och af de Kongl. Hofven begagnade Silfver, Linne och Husgeråd m. m.; samt örn en fullständigare granskning af det till Meubler m. m. åt Kongl. Slottet anviste Anslag.
N:o 439* I anledning af erhållen återremiss af Utskottets Memorial N:o 388, rörande charteringen af den Götlin Canal-Bolags förbindelse, som uti Canal Verket och dess ägande fastigheter skall intecknas.
Från Förstärkta StatsUtskottet:
N:o 443- Angående verkställd omröstning i fråga om de 70,000 R:dr, som blifvit anvisade för KrigsCollegii Departementers Materiella behof och Krut-tillverkningskostnaderne.
Den 17 Mars e. m. 3o3 Frän BankoUtskottet:
Af den 16 dennes: N:o i5o.
Med anledning af erhållet uppdrag från Högloflige Ridderskapet och Adeln att, i afseende på grunderna och vilkoren för Spannemåls belåning, jemte de för sådant ändamål nödiga reglementariska föreskrifter, med Förslag till Rikets Ständer inkomma.
Frän ExpeditionsUtskottet:
N:o 48r.
Med besvarande af erhållen anmärkning från Högloflige Ridderskapet och Adeln å Utskottets förslag till underdånig Skrifvelse N:o /[66.
Upplästes en, genom ProtocolIsUtdrag af den 22 sistlidrie Januari, af PresteStåndet till de öfrige RiksStånden gjord inbjudning lill instämmande i Ståndets beslut, att uti en underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t borde anhållas, att Kongl. Maj:t täcktes i
Nåder låta anställa undersökning så väl om uppkomsten af den serskilda Städer beviljade Tolag, som ock om de vid dess beviljande fästade vilkor och ändamål, samt huru desamma genom Tolags-medlens användande uppfyllas, för att vid nästkommande Riksdag kunna Rikets Ständer föreläggas.
3o4 Den 17 Mars e. m.
Upplästes och ladcs på bordet ett ProtocollsUtdrag från BorgareStåndet af den 17 September 1829, innehållande inbjudning till Ridderskapet och Adeln samt BondeSlåndct, att med BorgareStåndet sig förena uti anmodan till PresteStåndet, att afgifva den förklaring, som BorgareStåndet, i anledning af Lag- samt EkonomiUtskottens, vid förledne Riksdag under N:o 55, afgifne Betänkande, vid samma Riksdag begärt, men icke erhållit, öfver Kongl. Kungörelsen den 6 April 1810, i hvad densamma rörer skyldigheten för Ledamöter af PresteStåndet att för deras jord, hus och tomter i Städerne deltaga i allmänna åligganden.
Likaledes upplästes och lades på bordet ett ProtocollsUtdrag från BorgareStåndet af den 3 sistlidne Februari, af innehåll att Ståndet, vid föredragning af Bevillningsutskottets under N:o 65 afgifna Utlåtande i anledning af BorgareStåndets förslag att förändra några till Förstärkta StatsUtskottet öfverlemnade Yoteringspropositioner angående Stora Sjö-Tullsbevillningen, stannat uti följande beslut: 1:0
Att gilla de uti nämnde Utlåtande framställde Voteringspropositioner; 2:0
Att antaga PresteStåndets inbjudning, att instämma i beslut, att uti en underdånig skrifvelse hos Kongl. Maj:t anhålla om undersökning, angående tolagen, un - Den 17 Mars e. m. 3o5 under det af BorgareStåndet fästade vilkor, att anställande undersökning likaledes må sig sträcka till alla RiksStåndens, genom 114 §RegeringsFormen förvarade, privilegier, förmåner, friheter och rättigheter; i hvilket tillägg till PresteStåndets beslut, de öfrige RiksStånden af BorgareStåndet blifvit inbjudne att sig förena; samt 3:o att BorgareStåndet ansett sig, i anledning af hvad BevillningsUtskottet, pag. 4 af Utlåtandet N:o 65, förklarat, att BorgareStåndet synes hafva frånträdt åsigten, att i detta fall vilja tillämpa n4 § RegeringsFormen, böra meddela, det Ståndet, på anförde skäl, i afseende härå, vidblifver vid sitt förut fattade och i Förstärkta StatsUtskottet tillkännagifna beslut, angående Tolagsfrågans egenskap af privilegii-mål.
Ilögloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan half till i o om aftonen.
Thorsdagen den 18 Mars i83o.
Plenum klockan 11 Förmiddagen.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken tillkännagaf, att Konun66 H. 20 3oG Den 18 Mars f. m. gens Öfverste Kammarherre till Hans Excellens, för Ridderskapets och Adelns räkning, öfverlemnat ett antal Biljetter till RiksSalen och till Kyrkan vid Riksdagens afslutande och RiksdagsPredikan, hvadan de af Ståndets Ledamöter, som önskade erhålla sådana Biljetter, ägde att derom hos RiddarhusFiskalen sig anmäla.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken anmodade äfven, de Herrar Ledamöter af Ridderskapet och Adeln, som åstundade deltaga i den Stora, af 48 Ledamöter bestående, UppvaktningsDeputalion, hvilken till Kongl. Maj:t och det Kongl. Huset skulle komma att afgå, att dertill hos RiddarhusFiskalen låta sig anteckna.
Upplästes till justering och godkändes ExpeditionsUtskottets förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl. Maj:t: N:o 480. om utmyntning af Bankens tillgångar i Silfver och Guld och hvad dermed för öfrigt gemenskap äger.
Likaledes upplästes till justering och godkändes från ÉxpeditionsUtskottet inkomne förslag till 7 §§ i Riksdagsbeslutet.
Å nyo föredrogs ExpeditionsUtskottets den 17 dennes, under N:o 481 aflåtne, och Den 18 Mars f. m. samma dag eftermiddagen på bordet lagde» Memorial, i anledning af återremiss å Utskottets under N:o 466 förut meddelade förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse , angående den Extra StatsRegleringen intill nästkommande Lagtima Riksmöte.
Ändamålet med den anmärkning, jag gjorde emot Expeditionen om Extra Statsregleringen, var alt få den skrifvelse, som i ämnet till Kongl. Maj:t skulle afgå, öfverensstämmande med instructionen för Fullmägtige i RiksgäldsContoret, angående samma sak.
ExpeditionsUtskottet liar icke gjort afseende på min anmärkning, och den till Kongl. Majit uppgifna summan är således olika med den som Fullmägtige i RiksgäldsContoret fått sig till efterrättelse uppgifven.
Då olikhet således blifvit anmärkt, är det åtminstone icke StatsUtskottets Ledamöters fel om tvister uppstå, och man må då se sig om, huru saken skall hjelpas.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade bifalla ExpedilionsUtskottels förevarande Memorial.
Derefter upplästes till justering och godkändes ExpeditionsUtskottets förslag till Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse till 6G H. ao* T 3o8 Den 18 Mars f. m.
Kongl. Maj:t, N:o 466 angående den Extra StatsRegleringen intill nästkommande Lagtima Riksmöte.
Herr Estenberg, Pehr, liade inlemnat följande Memorial, som upplästes: Då 3 § 5 Momentet af Instructionen för RiddarhusDirectionen, förleden gårdags plenum, till pröfning förevar hos Högloflige Ridderskapet och Adeln, yttrades af en värd talare, Herr von Hartmansdorff, att han då ej bestämt kunde uppgifva de af en Byggmästare för
Riddarhusets behof uppgifne reparationskostnader, men ville minnas att de uppgått till 5ooo R:dr Banko endast för takets reparation.
På det närmare upplysning må erhållas i detta afseende, får jag vördsamt meddela följande hufvudsummor, utdragne af de detaillerade kostnadsförslager och af den utförliga beskrifning öfver bristfälligheterna, som jag ansett nödvändige att iståndsätta, och hvilka förslager, med tillhörande beskrifning, till RiddarhusDirectionen af mig äro ingifne den 27 December 1827, utan att derom vara föranledd af annat, än nit för saken, såsom medlem af detta Stånd.
Taklagets reparation å tak- och bärstolar tillika med en ny bjelkbärning, i stället för en af röta förlorad, som uppbär några takstolar öfver Riddarhussalen, hvilka Den i8 Mars f. m. för det närvarande af röta förlorat sitt tillhörande hvilostöd . . .
R:dr 78:32.3.
Blindbotten öfver plafondtaflan, hvilande på hängjern, hvilken botten nu mera är öfverflödig, sedan de af undertecknad sedermera föreslagne fensterventiler blifvit verkställte; men deremot blifver nödvändigt att vederbörande hädanefter observera, att ventilerna hålles öppna då Concerter gifvas i Riddarhussalen, på det ej duken å Plafondtaflan må taga röta af imman som uppstiger mot taket från större folksamlingar 43o:2 2.- Skorslenspiporna, som, allt sedan byggnaden uppfördes, hvilat på sina skålbräden och hvalfbågar af träd, hvilket är stridande mot all brandsäkerhet och ordning, böra förses endast med underbärningar af jernställningar och jernbågar, till stöd för dessa utåt vinden till nätteln af byggnaden dragna skorstenar 1,786:10. - 11 st. fyrkantiga luckors borttagande å yttre taket, och luckhålens täckning med Kopparplåtar lill förekommande af Transport 2,2t)5:16. 3, 3 io Den 18 Mars f. m.
Transport 2,2g5: 16. 3 läck, emedan dessa luckor äro i sednare tid placerade utan ändamål der yttre taket är mindre lutande 122:29.2 i4 st. runda luckors beklädande med nya Kopparplåtar, likaså yttre taket kring samma lucköppningar, till inrättande af vattnets afledande, som för det närvarande intränger i vinden genom dessa lucköppningar . . 528: 28.
— Täckandet af vestra skorstenens öppning, invid yttre taket, med 1^ Kopparplåt (verkstäldt) ......... 11: y, 7 Ny Kopparbeklädnad å yttre taket kring statuen, å vestra sidan om Frontonen mot RiddarhusTorget ...... 128: 36.- Kopparbekiädnadens reparerande å den öfriga delen af yttre taket, som ej bör verkställas förr, än yttre takets sist verkställte kittningar börja lossna och förtäras 5g3: 16. - Förse 22 st. runda luckor, mellan öfra och nedra takfallen, med gångjern, hakar och affallsbläck af Koppar, på det ej regn må inflyta i vinden, utåt dessa luckor, som öppnas inåt vinden 71: 31. — Transport 3,751: 20.
- Den 18 Mars t’, ni.
Transport 3,^51: 20.
- Utvändiga stentrappan åt gården 35o: — - Dito dito åt RiddarhusTor get (verkstäldt) 10:
Reparation å murar i vinden och stora salen, som blifvit skadade af läck från en af de fyrkantiga luckorna, och från den bristfälliga yttre Kopparplåtbeklädnaden kring statuen å vestra sidan om Frontonen motRiddarhusTorget(verkstäldt) 9:3a.- Summa R:dr B:ko 4>I2i: 4* ~ Besigtning, till utrönande af dessa uppgifna bristfälligheter, bör anställas af Murmästare, Byggmästare, Kopparslagare och Smedsmästare, och får jag vördsammast råda, att dessa grannlaga arbeten endast blifva verkställda å Entreprenad af sådaneHandtverksmästare, som sjelfve äro behörige att förstå och kunna ansvara för verkställighetens riktighet, så att olika arbeten ej må lill andre upplåtas, än till sakkunnige, hvars yrke det tillhör att med egne arbetare sådant verkställa.
Föredrogs å nyo Hedervärda BondeStåndets den 17 dennes förmiddagen på bordet lagde ProtocollsUtdrag af samma dag, innefattande
Ståndets beslut i afseende å cn samma dag på eftermiddagen i Förstärkta 3l3 Den i8 Mars f. m.
ConstitutionsUtskottet utsatt votering rörande 3 hufvudpunkter i projectet till ny Tryckfrihetslag.
Herrar Tham_, WolrathNordenankarx Gustaf och Rothliebx Axelx anhöllo, att detta ProtocollsUtdrag mätte blifva på bordet ytterligare hvilande.
Hans Excellence Herr Grefven och LandlMarskalken förklarade, att enär flere Ledamöter önskat, att detta mål skulle blifva på bordet ytterligare hvilande, kunde sådant, enligt 49 § Riksdagsordningen, ej förvägras.
Å nyo föredrogos och, uppå derom af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställde särskilde propositioner, biföllos följande StatsUtskoltets den ii och 14 dennes afgifne, samt den 17 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtanden : N:o 432.
Öfver väckt motion, att alla de under denna Riksdag, till Grundlagsenlig behandling vid den nästföljande, af Rikets Ständer godkände Grundlagsändringsförslag mätte tryckas, för att, innan närvarande Riksdag slutas, till hvarje nuvarande Representant utdelas.
N:o 438.
I anledning af väckt fråga om öfverlemnande till Kongl. KammarRätten af Inventarier öfver det Staten tillhörige och Den 18 Mars f. m. 3i3 af de Kongl. Hofven begagnade Silfver, Linne och Husgeråd m. m., samt om en fullständigare granskning af det till möbler m. m. åt Kongl. Slotten anviste anslag.
Företogs till pröfning StatsUtskottets den 14 dennes, under N:o 439 afgifne, oell den 17 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af återremiss å Utskottets, under N:o 388, förut meddelade Memorial, rörande Charteringen af den Götha CanalBolags förbindelse, som uti Canalverket oell dess ägande fastigheter skall intecknas; och fann Ridderskapet och Adeln, att, enär berörde Memorial redan blifvit den 15 sistlidne Februarii förmiddagen af Ridderskapet och Adeln bifallit, Utskottets ifrågavarande
Föredrogs å nyo och bifölls BankoUtskottets den 16 dennes under N:o i5o afgifne, och den 17 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af väckt fråga om grunderna och villkoren för Spannemålsbelåning, jemte de för sådant ändamål nödiga reglementariska föreskrifter.
Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf: Hindrad af Embetsgöromål att vara tillstädes då BondeStåndels ProtocollsUtdrag om tryck - 3.4
Den 18 Mars f. in. frihetsfrågan nyss färevar, anhåller jag, att lill protocollet få uppläsa några ord.
Hvarefter Herr Cederschjöld uppläste följande:
Ibland denna långa Riksdags många märkvärdigheter är det Hedervärda BondeStåndets förhållande i afseende på Tryckfriheten en af de märkvärdigaste.
Genom afslaget på Grundlagsförslaget om lndragningsmaktens upphörande, och genom bifall till ConstitutionsIJtskottets förslag om Juryns af 'ska fjjande m. m.,har det Hedervärda B011- deStåndet ådagalagt en med samtliga MedStåndens stridande öfvertygelse, och, genom ihärdigheten att inbjuda MedStånden att ändra deras beslut, ådagalagt en märkvärdig tillit till sin egen högre upplysning.
Genom allt detta har det Hedervärda Ståndet derjemte gifvit verlden en tillförlitlig måttstock på sin sjelfständighet såsom Folks-Representanter: och på ett praktiskt sätt ganska mäktigt bidragit till stridens slutande om beliofvet afen Representations-förändring.
Man säger vanligen: att ändan kröner verket; och den krona, som BondeStåndets senaste ProtocollsUtdrag satt på Tryckfrihetsverket, tyckes vara trefaldig.
I anseende till inflytandet på sjelfva sakens utgång, var detta ProtocollsUtdrag mig serdeles kärkommet: ty derigenom förföll hela Grundlagsförslaget, och dc 3 RiksStåndens högt uttalade opinion undgick äf - r
Den i8 Mars f. m. 3i5 ventyret all slutligen ogillas af del Förstärkta ConstitutionsUtskottet.
Å nyo föredrogs och lades till handlingarna Förstärkta ConstilutionsUtskottets den 17 dennes, under N:o 78, aflåtne, och samma dag eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, angående förloppet af en inom ConstitutionsUtskottet anställd votering öfver ett tillägg vid 14 § Riksdagsordningen.
Företogs till pröfning Välloflige BorgareSlåndets den 17 September sistlidet år aflåtne och den 17 dennes eftermiddagen på bordet lagde, ProtocollsUtdrag, hvarigenom BorgareStåndet inbjudit Ridderskapet och Adeln samt BondeStåndet, att med BorgareStåndet förena sig uti anmodan till PresteStåndet, att afgifva den förklaring, som BorgareStåndet vid sistlidne Riksdag begärt, men icke erhållit, öfver Kongl. Kungörelsen den 6 April 1810, i hvad densamma rörer skyldigheten för Ledamöter afPresteStåndet, att för deras jord, hus och tomter i Städerne deltaga i allmänna åligganden; i sammanhang hvarmed äfven upplästes ej mindre BondeStåndets ProtocollsUtdrag af den 18 September sistlidet år, deruti BondeStåndet förklarat sig ej finna skäl antaga BorgareStåndets inbjudning, än ock PresteStåndets ProtocollsUtdrag af den 26 sistlidne Februarii, innehållande att PresteSlån - 3i6 Den 18 Mars f. m. det ansett något svar ej konna å BorgareStåndets framställning meddelas förr, än den af BorgareStåndet vid denna Riksdag föreslagna, alla RiksStåndens privilegier rörande, af PresteStåndet icke bestridda undersökning kommer att i Grundlagsenlig väg för sig gå.
Utskotten hafva upplyst, alt det ej är ett enskildt
Stånd medgifvet att gifva förklaringar öfver hvad vid 1809 och 1810 årens Riksdag af samtelige Riksens Ständer beslutades i afseende på concessioner, och hvilket beslut af Kongl. Maj:t sanctionerades.
Dessa concessioner innefattas i 9 § af Riksdagsbeslutet den 2
Maj 181 o, och hvaraf slutmeningen lyder sålunda:
Genom alla ofvanförmäldte bcgifvanden, nästan utan undantag medförande uppoffringen af något Stånds- eller Jordprivilegium, håfve Vi önskat att kunna närmare befästa det samband emellan innevånare, som gör en Stats styrka, och såmedelst utmärka den välviljande Regering, hvars ärofulla omsorg är alt förena Medborgares sinnen oell fördelar.
Om detta beslut, ehuru af Kongl. Maj:t stadfästadt, likväl i någon ort af enskildte personer, som söka undandraga sig deras åligganden, ännu icke efterlefves, är jag öfvertygad, att om vederbörande i administratif väg häröfver klaga, rättelse skall följa.
Det bar väl inträffat, att Ridderskapet och Den 18 Mars f. m.
Adeln en föregående
Riksdag afgifvit en förklaring i detta afseende, men jag hoppas det icke nu kommer i fråga, ty det skulle vara ganska besynnerligt om en Kungörelse skulle utfärdas, att Kongl.
Maj:ts och Riksens Ständers beslut böra efterlefvas.
Jag afstyrker den ifrågavarande inbjudningen, och är öfvertygad att Ridderskapet och Adeln icke tillåter någon rubbning uti de skedde concessionerne.
Mig synes, som BorgareStåndet ej skulle hafva behöft omvägen till Ridderskapet och Adeln för att inbjuda Högvördige PresleStåndet, utan att sådant kunnat ske omedelbart.