Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kyrko-Lagen och 13 Cap. 7 §. Giftermåls-Balken; deruti Utskottet i afseende å första frågan efter att hafva ingått i vederläggning af den gjorde Anmärkningen anmält, att Utskottets omförmäldte
Ben 1 April, *49 3:0 Öfver den af Grefve Gyllenborg, Joban Henning, väckte fråga, om bestämd förklaring angående hvad till Politie-mål bör hänföras; deruti Utskottet yttrat, ttt som denna Motion tagen utur hvad åsigt sorn hellst icke syntes vara inskränkt innom den uti 33 §. af Riksdags-Ordningen bestämde gräns för Utskottets befattning , aRsåge Utskottet sig icke kunna pågot vidare Utlåtande deröfver meddela. 4:0
I anledning af gjord Anmärkning hos Riddeiskapet och Adeln vid Utskottets Betänkande , angående åtgärders vidtagande till SjöLagens öfverseende; deruti Utskottet jemte Anmärkningens besvarande, •nmält, att dess sistnämnde Betänkande blifvit af de öfrige trenne Stånden entagit. 5:0
I anledning af hos Ridderskepet och Adeln gjorde Anmärkningar vid Utskottets Betänkande, öfver sökt företräde af Jord-ägare, till Brukares lösa Egendom; deruti Utskottet, sorn ej funnit skäl att frångå hvad Utskottet i samma Betänkande yttrat, tillika »nmält, att detsamma blifvit af de öfrige Riks-Stånden bifallit. 6:0 Öfver det af Grefve Gyllenborg, Joban Henning, gjorde Förslag till åtskilige ändringar uti nu stadgade Rättegångs-Ordning; deruti Utskottet af anförde skäl, ansett sig icke kunna tillstyrka bifall å någon af de föreslagne ändringarne.
Den t April. 7:0
I anledning af så väl Herr Grönha» gens, Gustaf, Förslag, att Öfver-Ståthållare.
Embetet i Police-Ärender må ställas under Hof» Rättens granskning, samt de Protocoller och pomböcker som där hållas, till Hof-Rätten var» da inlemnade, som den af Grefve Spens, Jacob Melker, gjorde hemställan, om angelägenheten af ett bestämmande utaf de ärender med hvil. ka Poiice-Magten och denna Magten serskildt böra äga att sig befattaj deruti Utskottet, af anförde skäl ansett sig icke kunna tillstyrka bifall å Herr Grönhagens Förslag, samt dels, j afseende å Grefve Spens’s Motion, åberopat det Yttrande Utskottet samma dag afgifvit of» ver Grefve Gyllenborgs enahanda Motton.
Från BeviUnings-Ut skottet?
Af den afl sistledne Martil, deruti, j anled» ning af do hos Rjks-Stånden yppade skiljaktig» beter, i frågan ont Bevillnings-grundernes be» stämmande, Utskottet, under åberopande af ji §. i RegeringSrFormen och 31 §, i Riksdagsordningen, dels ansett sig icke kunna frånträ» da d ess i berördo ämne förut yttrade tanka, och dels föreslagif de Voterjngs.propositioner , hvilka, i händelse Riks-Stånden ej skulle, vid en förnyad granskning finna anledningar att till hvarandra närma sina meningar borde till det förstärkta StatSrUtskottet öfverlemnas.
Från Allmänna Jiesvärs- och QeconomitZf Uts/tottet« 150 df den 4 Martii, rörande Herr Borg» Den I April. 1*1 mästaren J. H. Ekstrands väckte Motion, att Spannmåls och Victualie-handel å Landet må taxeras och beläggas med enahanda utskylder, 90m dessa Handels-Naringar uti Städerna åtfölja ; hvarå Utskottet på anförde skäl förmält sig icke kunna tillstyrka bifall. 2:0
Af den 4 Mardi, deruti Utskottet, i anledning af väckt fråga, om förbud mot Krämares kringstrykande; yttrat sig, så mycket mindre kunna något i detta ämne föreslå, som genom Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Majrt vid 1815 års Riksdag, angående bestämmande af Glas- och Porceilainsförares samt Smides-handlares Handels-rättighet, tjllräcklige åtgärder syntes vara fattade till vinnande af det ändamål Motionen åsyftade. »— Hvarvid var fogadt Utdrag af Utskottets Protocoll för den 4 sistledne Martii, enligt hvilket Herr Zetterberg, vid denna frågas förevarande i Utskottet, yrkat, att Smides-tillverkningar matte obehindrat tå föryttras, 3;o Af den 4 Martii, i anledning af Grefve von Schwerjns väckta Motion, om möjlighets beredande tor innehafvare af Boställs-jordv att låta försäkra den å sådan jord befintelige åbyggnad i Allmänna Brandförsäkrings-anstalter; deruti Utskottet, pä andragne skäl, icke funnit s,ig kunna med detta ämne taga någon åtgärd, svarande mot det nyttiga ändamål Grefve van Schwerin åsyftat. 4:0
Af den 25 sistledne Februarii, i anled - lfa Den i April. ning af Kongl.
Majits Nådiga Proposition, om jemnkning uti Båtsmans-Roteringen i Halland; deruti Utskottet hemställt, att Riksens Ständer måtte hos Kongl Maj:t i underdånighet anhålla, att Rote jemnkning i Hallands
Län måtte sättas i verkställighet och att Kongl.
Majit täcktes i Nåder låta vidtaga sådana åtgärder, som för detta vigtiga ändamåls befrämjande kunde finnas lampelige. y:o Af den 4 Martii, i anledning af väckt fråga, om förändring uti 9 §. af Kongl. M3j:ts förnyade Seglations-Ordning den i> Junii 1774; deruti Utskottet, på upptagne grunder, hemställt , att Riksens Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla , om den förändring uti berörde Seglations-Ordnings föreskrift, att Skepparen väl med sin enskildta Egendom må vara Kongl. Majit och Kronan ansvarig för det fel, att ej å märkrulla hafva uppfört medhaft till införsel tillåtit Gods, men Gods-ägaren derjemte förpligtas, efter inhändigandet af Connoissementet, genast till Tullkammaren i orten dit varan är distinerad, afgifva förteckning å det Gods, han med någon Skeppare väntar, eller ock att i händelse Skepparen möjligen anländer före Connoissementet och sådan försummelse skulle yppas hvarom nu är fråga, Godsägaren då ma edeligen få styrka sin oskuld, derest han ej med andra Hgliga bevis kan densamma ådagalägga. 6:0
Af den 4 Martii, i anledning af Riksdagsmannen Pehr Nilssons från Christianstads Den 1 April. *53 Län Memorial, om medels vidtagande till luxens hämmande och Inländska Fabriquernes upphjelpande; deruti Utskottet, som icke funnit anledning att i föijd deraf, tillstyrka någon serskild åtgärd, ansett detta ämne, hvarvid inga nya skäl eller åsigter blifvit af Memorialets författare framställde, bero på Kongl. Majrts
Nådiga pröfning, gemensamt med dem af lika beskaffenhet som vid 1815 års Riksdag blifvit Kongl. Majits
Nådiga ompröfvande underställd; eller, som vid detta Riksmöte i sammanhang med den å nyo väckte frågan, om ÖfverflödsFörordnings utfärdande , kunde Kongl. Majit i underdånighet underställas. 7:0 Af den 5 Martii, öfver gjord Motion, om Kongl. Landtbruks-Academiens ändamål, dess Central Verkstad och Redovisning för de under Academiens Disposition stående Fonder; deruti, med åberopande deraf, att LandtbruksAcademiens Annaler äro en periodisk
Bok öfver ett visst ämne; att Acadcuiien dessutom besörjt öfversättning af flere nyttiga Oeconomiska Böcker, ibland hvilka Thaers stora Arbete i Landthushållningen hittills varit ansett för det bästa; att vid Academien icke finnes någon med Lön försedd Lärare, hvars skyldighet vöre att hälla föreläsningar öfver Landtbruket, samt att Academiens Central-Verkstad vore ett helt och hållit Privat Företag af Directeur Blom, Utskottet sig yttrtt i frågan om Redogörelse för de under Kongl. Academiens disposition stående Fonder, att, då Academiens Intrader icke *54 Den t April. hafva sitt örsprång från allmänna Medel, syntes Riksens Ständer icke kunna fordra någon för dem inför sig skeende direct Redogörelse; dock vore Utskottet bekant, att Academien beslutat, det en allmän Redogörelse för Academiens Medel ifrån dess Stiftelse intill sistledit års slut komme att oförtöfvat genom trycket utgifvas och således underställas icke blott vissa Personers utan hela Svenska Allmänhetens granskning. 8:0 Af den 4 Martti, angående väckt fråga, om fortfarande af det emot Utländske Öfverflöds-varor utfärdade Förbud och den till verkställighet deraf förordnade Kustbevakning; deruti Utskottet på anförde skäl ansett sig böra tillstyrka, det så val frågan om Kustbevakningens fortfarande som de dervid möjeligen nödige förändringar må öfverlämnäs till Kongl, Maj:ts egen Nådiga åtgärd, som, efter inhämtande af hvad redan i detta afseende blifvit tillgjordt, vöre i tillfälle att säkrast pröfva de mått och steg, hvilka till det med denna allmänna Anstalt åsyftade ändamål kunde vara bäst ledande; ifrån hvilket Utskottets beslut Herrar Prostarne Rabe och Kolmodin, enligt bifogadt Protocolls-Utdrag, varit skiljagtige, samt ansett Kust-bevakningen vara mera kostsam än med ändamålet vöre enligt. 9:0
Af den 4 sistledne Marlit, i anledning af Herr C. F. Norströms innom Välloflige Borgare-Ståndet väckte Motion, om lörhöjd Tullafgift för Boktryckeri-Stilar, som införskrifvas Den t April. från Utländsk or t, sedan Boktryckaren J. P. Lindh vid Mariedahl anlagdt en fullständig
Stil -Gjuteri-inrättning; deruti Utskottet trott
Sig icke böra tillstyrka bifall å Herr Norströms sålunda till förmon för Lindh väckte Motion, hälst införsel af Utländska Stilar i nu gällande taxa redan är belagd med 5 proCents Tull. 10:0
Af den 4 sistsledne Martil, rörande yrkadt uppbäfvande så väl af Stockholms Stads rättighet att bära Parm-, Torgs- och renhåll.
Pings penningar, då Hö, Halm, Ved och Bränkol införas , sorn och af Landtmannens åliggande att i vissa Städer erlägga Våg- och Mätarepenningar för inkommande varor; deruti Utskottet, på anförde skäl, funnit sig icke kunna tillstyrka någon hemställan om upphäfvande af berörde Parm- Torg- och renhållningsafgift, men deremot föreslagit, att Riksens Ständer kunde bos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det Allmogen uti de närmast Hufvudstadeu belägne Län, måtte, till förekommande af okunnighet om Författningens innehåll, ej blott genom anslag på Tullarne, såsom hittills skett, utan ock genom Allmän kungörelse underrättas om deras skyldighet, då de införa till Stockholms Stad sådana Varor, hvarföre Parm-, Bro-, Torg och renhållnings-afgift borde erläggas, och har Utskottet likaledes, i afseende å Våg-penningars erläggande, ansett sig icke kunna tillstyrka ändring eller upphäfvande af en rättighet, som i Stockholms Stads privilegier tydeligen af ålder funnits intagen.
Hvaremot Utskottet i fråga om upphäfvande af vissa an - Den t April. dra Städers rättighet, att uppbära Väg- och Mätare-penningar för inkommande varor, ehvad de mätas elier ej , funnit sig böra föreslå Riksens Ständer ett sådant tillägg till deras vid 1815 års
Riksdag afgifne underdåniga hemställan till Kongl. Maj:t rörande detta ämne,att i de Städer , hvarest Mätare penningarne icke sirö å Stadens Stat till aflöning anslagne, inga Mätare-penningar hädanefter må erläggas för Krono- och Lönings-Spannmål, som till Stad införes.
Hvarförutan
Utskottet sluteligen, till förekommande deraf, att Landtmannen eji allt förmycket må betungas genom afgifter och böter, dem han ofta endast af okunnighet om Författningars innehåll, i detta afseende kan komma att vidkännas, tillstyrkt, det Riksens Ständer ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att vitén för Säljarens försummelse, att erlägga Våg- och Mätare-penningar icke månde äga rum i andra fall, än då genom lagliga bevis kan intygas, att han, om denna skyldighet behörigen erhindrad, likväl densamma under O 7 låtit.
Ifrån detta Utskottets Utlåtande har, enligt bilagdt Utdrag af Utskottets Protocoll för den 5 sistledne Martii , Herr Hertzenhjelin, Carl Johan, varit i så måtto af skiljaktig mening, att han på upptagne grunder hemstält, att Riksens Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att den Stockholms Stad, genom Öfver-Ståthållare• limbetets, på grund af Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse den y Junii 3812, utfärdade Kungörelse, tillagde rättighet, att uppbära Parm-, Bro-, Torg- och renhållnings afgift måtte upphöra} och hafva uti detta Den 1 April. i57 yttrande Riksdags-Fullmägtjge Gustaf Larsson från Stockholms och Olof Olsson från Vesterås
Län, jemväl instämt. 11:0
Af den 2 o sistledne Februarii , i anledning sf gjord hemställan om en Comitcs inrättande i hvarje Församling, till utdelande af det Spannemåls-understöd, som af Kongl.
Allmänna Magazins Directionen lemnäs m. m.; deruti Utskottet, i afseende å tillika framstäldt yrkande, att Kongl. Majits Befallningshafvande böra innom en viss tid inkomma till Alimanna Magazins-Directionen med tidigare Års. Berättelser om tillståndet i Länen; yttrat någon anledning icke vara för handen, att tillstyrka bifall till förnyandet af en Oeconomisk anstalt, som redan är vidtagen och grundad på de noggrannaste föreskrifter; och vidkommande sedermera frågan om den föreslagne Comiteéns nedsättande, har Utskottet på anförde skäl ogillat det härom gjorda Förslag samt tillstyrkt, att de anstalter, som i detta afseende redan äro vidtagne , måtte orubbade fortfara. 12:0
Af den 4 sistledne Martii, angående yrkade rättelser och förändringar uti Författningarne rörande Skogarne i Riket; deruti Utskottet, som ansett sig icke böra ingå i någon pröfning af den gällande Skogs-Ordningen , hemställt, att Riksens Ständer måtte hos Kongl. Maj:t å nyo framställa sina redan vid 1S09 och i8rS årens Riksdagar yttrade underdåniga önskningar, att, i anseende till de särskildta omständigheter, som med hänsigt till Provincer - 158 Den i April. högst olika localer och derifrån härflytandtf skiljaktigheter i Skogs-Hushållningen, kunde vara att iakttaga', Kongl. Maj:t täcktes anbefalla samtelige dess Befallningshafvande att genom Deputerade, eller på hvad sätt tjenligast finnes, häröfver infordra Länen9 Innevånares yttrande samt deras Förslag till de ändringar och förbättringar , sorn vid nuvarande Författningar rörande allmänna Skogs Hushållningen kunde för hvarje särskild
Ort vara gagnelig» och användbara, samt att Kongl. Maj:t täcktes foga de kraftiga anstalter, som enligt Dess
Eget visa godtfinnande anaågos tjenliga att befordra saken till ett skyndsamt slut, hvarförinnan Utskottet trott sig icke böra tillstyrka Riksens Ständer att till något bestämt afgörande upptaga de i detta ämne gjorda allmänna Motioner; dock har Utskottet, såsom ett ändamålsenligt och till skyndsamhet bidragande Medel, föreslagit, att Skogs-Ordningar kunde för hvarje särskild Province upprättas samt efter Kongl. Majrts
Ifrån detta Utlåtande hafva, enligt bifagadt Utdrag af Utskottets Protocoll för den y sistledne Martii, Riksdags-Fuilmägtige Carl Fredric Berg från Bohus Län samt Olof Månsson från Blekinge varit af skiljagtig tanka, och deremot yrkat, att, utan några Personers vidare hörande, hemställan måtte göras det Skog pa Kronoskatte-Jord må fritt få disponeras, samt att Jägeri-Staten utom Uppsy - Den i April. *59 ning9män vid vissa Jag-Parker och Skogsstyeken, nödige till nöjen för den höga Kongl. Famillen, må afskaffa*. 13:0
Af den 13 sistledne Martil, i anledning af föreslagne åtgärders vidtagande till den Veneriska smittans utrotande; deruti Utskottet tillstyrkt:
Att visitation ovilkorligt må verkställas å Manskapet på alla Fartyg, som ankomma från Utrikes orter till Svenska Hamnar:
Att hvarje Husbonde, så snart han har anledning att misstänka någon af sitt Folk vara med Sjukdomen behäftad, bör genast låta den misstänkte visiteras:
Att om i någon För- » samlig anledning till Venerisk smitta skulle visa sig, Pastorn tillika med Kyrkorådet i Församlingen må äga förordna om blott den misstänkte Personen eller ock hvarje Människa innom hela Församlingen bör undergå visitation:
Och sluteljgen att å Auctioner inga Linne-, Gångeller Sängkläder, sorn varit nyttjade af någon med smittosam Sjukdom behäftad och genom döden afgången Person, böra få säljas, förrän de blifvit rentvättade eller på annat sätt från smittan befriade.
Frän Expeditions* Utskottet .* 1:0
Af den 23 sistledne Martii, derut?
Utskottet utbedt sig Riksens Ständers förordnande, hvarest, antingen i Kongl. Stats-Contoiret eller tilläfventyrs i Riksens Ständers RiksgäldsContoir, Boktryckaren finge anvisas att efter hand och i den mohn Tryckningen skulle be - Den i April. talas lefverera de exemplar af Bihanget till Riks-Ståndens Protocoll, hvilka icke lemnäs till Boklådan. 2:0
Af den 23 sistledne Martti, deruri Utskottet af anförde skäl tillstyrkt en förändring uti Utskottets, af RiksStånden redan godkände Förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl, Maj:t, angående anstånd med indrifvande af den å Vesterbottniska
Länet ännu återstående del, som skill erläggas af Innevånarne i Norrbottens Län.
Upplästes följande från de öfrige RiksStånden ankomne Protocolls- Utdrag, nemligen från Högvördige PresteStändet:
Af dea 17 sistledne Martti. 1:0 Om Återremiss af Stats- och Banco-Ut* skottens Betänkande, i anledning af den delaf Kongl. Maj;ts Nådiga Proposition d. i<5 Decemb. 1^17 om allmänna Peninge-rörelsen och Myntvärdets upprätthållande, som angår Malmö-, GöthaCanal-Bolags- samt Götheborgs Discont-Verks utredning. 2:o Om anmodan till Constitufions-Utskottet att inkomma med uppgift å de Förslag till ändringar i Grundlagen, som af samtelige RiksStånden blifvit antagne. 3:0
Den 1 April. 3:0
Om bifall till Lag-samt Allmänna Besvärs- och OeconomiaE-Utsknttens Utlåtande, i fråga om lös#ns beräknande för Skattehemman, Arfvingar emellan, samt gräns för Hemmans* klyfningar.
Jf den 1 g i nästlidue mänad, med underrättelse att Preste-Ständets 1:0
Vid föredragning af Bevillnings-Utskottets sednare Utlåtande, rörande grunderna för den Allmänna Bevillningen, funnit godt förblifva vid dess under den 17 nästlidne Februarii lemnade bifall till Utskottets först afgifne Utlåtande, samt antagit det andra af do uti Utskottets sednare Utlåtande omförmälta Alternativer j 2:0 Gillat nedannämnde Utskotts efterföljande Betänkanden, nemligen:
Stats* och JBanco*Utskottensi Angående förhöjning i de för Riksén* Ständers Revisorer af Stats-, Banco- och Riksgälds-Verken anslagne arfvoden, samt om Justering inför båda Utskotten af föreskrifter för Riksens Ständers båda Penninge-Verk.
Stats Utskottets t Om ny Stats reglerande för Gripsholms Slotts- och Djurgårds-Betjening y angående Kroliidd. och Ad, Prot, V Bt I A/d. 2I> 22» Den i April. no-Tionde Spannmålens utgörande till Stockholms stor» Bernhus; om en till Upsala Barnhus donerad Krono-fordr*n; om Osmunds-Jernets lösande efter Kronovärdi, utan förvandljng efter Markegång, samt angående Ädelforss Guld-Ver k; och BancoU t skottets:
Rörande väckt fråga, om tillåtelse för en hvar att emot Svenskt Speclemynt tillbyta sig myntadt Guld och Silfver; och i anledning af återremiss, angåend» Praescriptions-tid för
Låns omsättning i Baneo-Diskonten. 3:0 Bifallit sa »11 Stats-Utskottets Utlåtanden, angående medel till kostnaderne för en förbättrad Fångföring, samt om medel till Drottningholms Broars iståndsättande; som Banco-Utskoitet» Betänkaoden, i frågan huruvida de Fidei.Commisser, hvilk» fått med Inteckning graveras, mi kunna af Riksons Ständers Banque, såsom Pant antagas; samt angående Låne-rattigheten i Banquen för de i Philipstad belägne Fastigheter.
Af den 34 Sistledne Martn, innehållande: l:o Återremiss »f Allmänna Besvärs- och Oeconomis-Utskottets
Betänkande öfver föreslagne ändringar uti Författningarne, rörande Husbehofs - Brännvins-Bränningen och dermed gemenskap ägande ämnen* Den 1 April. 2:0 Bifall till Lag-Utskottets Betänkanden, angående beloppet hvarunder enskildes
Personer icke må vara tillåtit att utfärda Invisningar, samt om skärpande af det nu för tjuf* nader stadgade straff, m. m. 3;o Gillande af nedanskrifne från Altmäntia Besvärs- och Oeconomite - Utskottet inkomne Utlåtanden, om en Fristad för sådana Personer hvilka mindre af elakhet, än af tillfälliga orsal ker förlorat medmänniskors aktning* — angående förändring i mätningssättet af Hö och Halm; rörande jemkning i Båtsmans-Roteringen i Hallind; — om deltagande i KronoSkjufsnings- Brefbarings- och Krono-Fjerdingsmans-besväröt m. m.
— I frågan om en ny Landtmäteri Taxa, samt angående jemkning i Roteringen vid Westerbottens Regemente; i sammanhang hvarmed Stats-Utskottets Utlåtande, rörande samma ämne äfvenledes blifvit bifallit.
Ifrån Vällofl. BorgareStändet f
Af den 17 sistledne Martil, om återremiss af Stats- och Baneo-Utskottens Betänkande, rörande den del af Koirgl.
Maj:ts Nådiga Proposition, om allmänna Penninge-rörelsen och Myntvärdets upprätthållande, som angar Malmö-, Götha-Canal-Bolags- samt Götheborgs Discont-Verks utredning.
Af din ig Sistledne Martil, om anmodan till Constirutions-Utskottct, att inkomma med
Den i April. uppgift på de af samtelige RiksStånden antagne Förslag till ändring i Grundlagarne; samt underrättelse derom, att Stats-Utskottets Utlåtande öfver gjorde Anmärkningar vid Utskottets Betänkanden, så val angående yrkadt anstånd med indrifvandet af den återstående delen af Westerbottniska Lånet, som skall erläggas af Invånarne i Norrbottens Län, som i anledning af väckt fråga om Allmänna Erandförsäkrings-Inrättningens ställande under tillsyn af Riksens Ständers Fulimägtige i Banqoen och Riksgälds-Contoiret, blifvit lagde till handlingarne.
Af dtn 24. sistl.
Martil, om bifall till följande från nedannämnd» Utskott inkomne Betänkanden, nemligen:
Ifrån Stats* Utskottet: Angående ny Stats Reglerande för Gripsholms Slotts- och Djurgårds-betjening; angående en till Upsala Barahus donerad Kronofordran; om lösen för Osmunds Jernet elter Kronovärdi, utan förvandling elter Maikegång ; angående KronoTionde Spannmålens utgörande tilt Stockholms stora Barnhus; — om förändring i Roteringen vid Westerbottens Regementet.
Ifrån JBanco^Uiskottet:
I anledning af väckt fråga om fördelning af arbetet emellan Riksens Ständers Revisorer Den 1 April, öfver Stats- Banco- och Riksgälds-Verken, samt tryckning af samtelige Revisions-Berättelserne m. m.
Ifrån Allmänna Besvärs■ och Oeconomitz- Utskottet:
Om jämkning i Båtsmans-Roteringen i Halland; rörande deltagande uti Krono-Skjutsnings- Brefbärings- och Krono-Fjerdingsmansbesväret m. m.; i anledning af väckt fråga om en Fristads inrättande för sådana Personer, hvilka mindre af verkelig ondska och elakhet än af andra tillfälliga orsaker förlorat medmänniskors aktning; — rörande gjord Motion om nödvändigheten af förklaring i vissa delar af Kongl.
Kungörelsen den 3 April i&i6, om öfverenskommelser rörande Presterättigheter; — om jämkning i.
Roteringen vid Westerbottens Regemente; — rörande en föreslagen ny Landt mäteri-Taxa; samt angående beståndet af sådana Contract, tom emellan Pastorerne och Församlingarne hlifvit upprättade, och hvarmed båda förklarat sig nöjde; — om återremiss af nedannämnde Utskotts afgifne efterföljande Utlåtanden, nemligen:
St atsTj t skottets : Rörande Ädelforss Guld-Verk.
Banco-Utsiottets:
Angående förändring uti de innom Banco.
Verket gällande Befordrings-grundar; sarnf j 66 Den i April. Allmänna Besvärs• och Oeconomice-Utsltottetsr
Rörande föreslagne ändringar uti Författningarne, angående Husbehofs Bränvins-bränf ningen.
Jfrän Hedervärda Bonde» Ständet Af den 17 nästledne Martti: 1:0
Om instämmande uti Preste-Ståndets beslut, om en Tacksägelse-Adresse till Kongl. Majit, som genom Nådig Skrifvelse till StatsUtskottet af den 24 sistledne Februarii återtagit dess Högstsalig Herr Faders aflåtne Nådiga Proposition, om bestämmande uti Metalliskt mynt af den årliga ersättnings summa, som vid års Riksdag blifvit Kongl. Majit och dess Efterträdare på Svenska Thronen tiJlslagen. 2:0
Med underrättelse att Ståndet låtit bero vid StatsTJtskottets »fgifne svar på gjorde anmärkningar, så val vid Utskottets Utlåtande, rörande indrifvandet af den återstående delen af Vv t sterbottniska Lånet, sorn skall erläggas af Invånarue i Norrbottens Län; som ock vid U.»kottets Utlåtande, i frågan 0111 allmänna Btandförsäkrings-Verkets ställande under tillsyn al K b sens Ständers Fullmäktige i Bamjuen och Riksgälds Contoiret; 310 Om antagande af elen förer lagua nya Redacfiomn af 2-6 §.
Riksdags ordningen, likvai »ted den anmtukning, att det deruti be* Den 1 April. flnteliga Redactions-fel af; ej Stdndet derom dre., bör rättas till; ej något Stånd för sig derom dre.; men deremot afslagit de föreslagna förändringar i 29 §.
Tryckfrihets-Lagen; och i öfrigt beslutit, att anmoda Constitutions-Utskottet att inksunn* med uppgift på de Förslag till är-Ringar i Grundlagarne, som nu blifvit af samtelige Riks-Stånden antagna. 4:0
Om bifall till St*ts-Ut*kottet« den 4 Martii afgifne Utlåtande, i anledning af Kongl, Maj:ts Nådiga Proposition, om Medels anslående till en förbättrad Fangföring.
Af den 19 nästledne Martii, innehållande* 1:0 Att
Ståndet vid pröfning af de utaf Bevillning®-Utskottet föreslagna grunder för den Allmänna Bevillningen, beslutit att Capitatations-afgiften Romme att fortfara, minskad till hälften emot dess nuvarande belopp för alla dem, som efter 2 Art.