Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Till åtlydnad af föreskriften uti 15 g af den för RiddarhusDirektionen utfärdade Instruktion, får Direktionen härmed äran till Högloff Ridd. och Adeln afgifva berättelse om hvad vid Riddarbusoch Adeliga Jungfru-stifts-ärendernes förvaltning sedan sista Riksdag sig tilldragit; dervid Direktionen, i afseende på de förhållanden, som icke äro af någon allmännare beskaffenhet och derföre icke ansetts böra i denna berättelse omnämnas, vördsamt åberopar sina protokoller, handlingar och räkenskaper, hvilka skola öfverlemnas till Riddarhus-Utskottets granskning. § 1.
I fråga om de i 1 g af Direktionens sista Riksdags-berättelse omnämnde kassors och fonders tillgångar och fordringar, hafva jemlikt hosfogade sammandrag af Räkenskaperne för åren 1853, 1854 och 1855, de förändringar egt rum, som följande jemförelse utvisar:
Behållning enligt Behållning enligt 1852 ars bokslut. 185f> års bokslut.
Ii: dr sk. rst K:dr sk. rst.
Riddarhus Kassan .... 187,758 12 5 203,312 37 1 1 Adeliga Kadett-skole-fonden 75,701 23 2 77,746 43 1 Wennerstjernska fonden . . . 12,244 4 8 11,276 16 5 En Onämnd Välgörares fond . 8,074 29 1 8,319 13 3 Bungencronska fonden . . . 14,320 37 11 14,438 47 6 Stjerncreutsiska fonden . . . 27,121 31 11 27,213 26 Wulfcronska fonden ....
9,019 31 11 9,085 35 18 von Blockiska fonden 7,917 5 4 7,944 26 10 Bergenstjernska fonden . 44,917 43 8 45,998 16 7 Tersmedenska fonden 10,715 25 3 10,745 39 Stjerncronska fonden .... 16,787 32 5 16,818 11 C
I röken U. C. von Ilauswolffs fond 13,267 29 4 13,550 46 3 de Silentzska fonden 4,328 25 7 4,288 zO 7 Stråleska fonden . 20,415 9 9 20,522 2 von Liewenska fonden 33,987 24 4 34.650 21 6 Berghmanska fonden ....
7,901 14 1 7,895 21 11 Fru B.
M. von Hauswolffs fond 12,889 19 2 12,655 6 2 Wadstena Adliga Jungfru-stifts kassa 174,126 21 q 175,875 9 8 Grefliga Schefferska Stiftningens fond 26,424 42 — 26,642 6 5 3 Hvarjemte tillgångarne och fordringarne å Gyllenbåtska, Qveckfeltska och Sölfverbergska testaments-fonderne, af hvilka den förstnämnde med 2,000 R:dr år 1852, den andra med 29,000 R:dr samt den tredje med 15,000 R:dr år 1854 kommit
Direktionen tillhanda, vid sisth års slut uppgingo för Gyllenbååtska fonden till 2,050 R:dr, för den Qveckfeltska till 30,157 R:dr 22 sk. 10 rst. samt för den Sölfverbergska till 15,387 R:dr 29 sk. 8 rst., allt Banko.
I afseende på förenämnde behållningar bör dock anmärkas, dels att uti Stråleska fonden fortfarande finnes inberäknad en summa af 2,200 R:dr som icke egentligen tillhörer denna fond, men enligt
Testators föreskrift skall jemte densamma tills vidare förvaltas, dels att Berghmanska fonden, utom dess ofvanupptagna behållning, eger en mot ett årligt arrende af 171 tunnor
Råg utarrenderad egendom i Wermlands län jemte frälse-räntan af ett helt hemman i Calmara län, dels ock att uti Jungfru-Stifts kassans beräknade behållning ingår en numera till större delen värdelös fordran af 3,066
R:dr 32 sk. för derifrån år 1850 bortstulne medel; hvarjemte
Directionen, i anseende till den betydliga förminskning, behållningen å Wennerstjernska fonden utvisar, får upplysa, att densamma härleder sig från den afskrifning af 1,000 ll:dr för aktier af f. d. Götheborgs
Discont hvartill Höglofl.
Ridd. och Adeln vid sistlidne Riksdag lemnade sitt bifall.
Genom testamente af den 10 Maj 1848 hafva framlidne En af Rikets Herrar Friherre Salomon Lövenskjöld och hans numera jemväl aflidna Fru Julie Löfvenskjöld, född Coijet, under Riddarhus-Direktionens förvaltning ställt en summa af 33,333 R:dr 16 sk.
Banko att medelst utlåning emot intecknings-säkerhet göras fruktbärande och tillika förordnat att räntan af detta kapital, sedan 2 procent för förvaltnings-kostnaden afgått, skall användas till ett rese-stipendium, att tilldelas en yngling med förvärfvad Akademisk underbyggnad, för att medelst utrikes resor eller studier vid någon utländsk läroanstalt utveckla sin bildning antingen på någon vetenskaplig väg eller uti de sköna konsterne; att detta stipendium skall i främsta rummet tilldelas den mest behöfvande och mest förtjente ättling af Löfvenskjöldska, Coijetska eller Lejjonhufvudska slägterna, som kan räkna till stamfader antingen testamentsgifvarens fader, Amiralitets-Öfverkommissarien Samuel Löfvenskjöld, eller testamentsgifverskans fader, General-Lieutenanten Johan Gustaf Coijet, eller ock till stammoder testamentsgifvarens syster, Sara Christina Löfvenskjöld, gift med Öfverste-Liuetenanten Friherre Abraham Leijonhufvud; men att i fall dessa ätter på manliga sidan skulle utslockna, stipendiet må tilldelas någon behöfvande och förtjenstfull yngling af frälsestånd; samt att stipendiet får åtnjutas i 3 år, med
Direktionen öppen lemnad rätt att denna tid förkorta eller med ett år förlänga; hvarförutan samma testamente, som anslår ett kapital af 10,000 R:dr B:ko till 2:ne upfostrings-stipendier till förmån för testamentsgifverskans brorsöner, kapitenerne Adolf och August Coijet och deras manliga bröstarf - 4 fingar, föreskrifver ej allenast att, derest dessa grenar af ätten Coijet på manliga sidan utslockna, berörde kapital skall öfverlemnas till RidJarhus-Direktionen för att användas till 2:ne uppfostringsstipendier hvilka utdelas till de 2:ne mest behöfvande inom de slägter, som kunna räkna till stamfader testamentsgifvarens fader eller till stammoder testamantsgifvarens förenämnda syster, samt i händelse dessa slägter på manliga sidan utslockna, böra tilldelas 2:ne andra behöfvande slägter, utan ock att, i fall qvarlåtenskapen sedan testaments-anslagen utgått, Jemnade öfverskott, detsamma, fördeladt i en eller flere så stora lotter, att en stipendiat anses belåten med räntan deraf såsom understöd under dess cours vid någon Svensk läroanstalt, må ställas under Riddarhus-Direktionens vård, dervid i fråga om medlens förvaltning och stipendiaternes utnämning enahanda föreskrifter borde blifva gällande, som i afseende på ofvanberörde Resestipendie-fond blifvit meddelade; Och har, i följd af detta testamente, ehuru sterbhusets utredning ännu icke blifvit afsiutad, Direktionen redan fått emottaga icke blott Resestipendii-fonden med 33,333 R:dr 16 sk.
B:ko, utan äfven 16,666 R:dr 32 sk. samma mynt, såsom andel af öfverskottet å testamen Isa nslagen.
Vidare och till förökning af den utaf framlidne Hof-RättsRådet C. F. Heijkenskjöld och dess hustru den 13 November 1793 gjorda donation af 900 R:dr B:ko till Wadstena Adaliga JungfruStifts-kassa, hafva Bergs-Rådet C. W. D. Heijkenskjöld och hans hustru C. A. A.
Heijkenskjöld, född Virgin, genom gåfvobref den 29 sistlidne Augusti till nämnde kassa förärat ett kapital af 638 R:dr 16 sk.
B:ko, med förordnande att denna summa skall på samma sätt som den äldre donationen, emot inteckning blifva innestående uti Bredsjö Bruksegendom och såsom ständig gravation samma egendom åtfölja sålunda, att ränta å kapitalet beräknad till 4J procent af egaren till Bredsjö årligen med 27 R:dr 32 sk.
B:ko erlägges till Riddarhus-Direktionen såsom berörde Stifts-Kassas förvaltare; att af denna ränta en årlig pension å 23 R:dr 16 sk.
B;ko tilldelas någon i Wadstena Adeliga Jungfru-Stift inskrifven fröken, med iakttagande deraf att samma vilkor och bestämmelser som för den äldre
Heijkenskjöldska pensionens utdelande finnas föreskrifna jemväl blifva gällande i afseende på den numera stiftade pensionen och med det tillägg att denna nya mindre pensionssumma jemväl bör kunna tilldelas samma person som åtnjuter den nämnde äldre pensionen, samt att Riddarhus-Direktionen eger att till inrättningens båtnad, nytta och bestånd använda återstoden af det årliga ränlebeloppet. § 2.
Den till bestridande af kostnaderna för reparationer å Riddarhuset utgående kapitations-afgiften, hvilken utgöres med En Il:dr B:ko af hvarje mantalsskrifven adlig mansperson, som för lön eller förmögenhet betalar bevillning, har under de 3:ne sistförflutne åren influtit med tillsammans 7,348 R:dr 26 sk. 4 rst.
B:ko, och den 3 genom denna afgift bildade Reparations-fondens fordringar och tillgångar, som vid 1852 års slut utgjorde 26,628 R:dr 20 sk. 5 rst., uppgingo jemlikt hosföljande sammandrag af räkenskaperne för åren 1852, 1853 och 1854, vid sistlidet års slut till 34,715 R:dr 8 sk. 11 rst.
Denna förkofran är likväl ingalunda af den betydenhet att Reparations fonden kan anses uppbringad till ett belopp, motsvarande de flera skiljaktiga behof för hvilka den vid de sednaste Riksdagarne synes hafva blifvit afsedd och beräknad.
Af motiveringen i de Riddarhus-Utskottets Betänkanden som legat till grund för Höglofl.
Ridd. och Adelns beslut, att kapitationsafgifien skulle lills vidare med lika belopp som förut utgöras, inhemtas nemligen att innan denna afgift upphör, den tid borde afvaktas då fonden stigit till det kapitalbelopp, att räntan deraf kunde motsvara behofvet af Riddarhusets årliga underhåll och derå nödiga reparationer; att derest vid en blifvande riksdag någon förändring af byggnaderne å Riddarhusgården komme att beslutas, antingen fråga då blefve om uppförande af nya flyglar eiler ensamt borttagande af de nu befintliga vanprydande byggnaderne, det vore af angelägenhet att ega en fond, för hvilken en dylik afgift ej vore fremmande och som således kunde dertill användas, samt att jemväl, då med en allt mer och mer på namn utsträckt utlåning, en och annan förlust i kapital och ränta svårligen syntes kunna i tidernas längd undvikas, det vore ganska lämpligt och välbetänkt, att, till betäckande af dylika förluster och betryggande af Riddarhuskassans och öfriga fonders oförryckta bestånd, en, utan känbar uppoffring af Ståndets medlemmar, samlad fond må finnas att tillgå, hvars öfverskott skulle kunna för nyssberörde ändamål af Ridd. och Adeln disponeras; och då dertill nu kommer på sätt nedanföre närmare omförmäles ej mindre att en efter all anledning fortgående sättning af Ridd'arbusbyggnaden, som sannolikt härrör af felaktigheten i det pålverk hvarpå huset hvilar, hotar att ådraga ifrågavarande fond en ganska betydlig undersöknings- och reparationskostnad, än äfven att den förlust, som genom stöld i December månad 1850 blifvit
Jungfru-stifts-kassan tillskyndad lämpligen torde böra denna kassa af kapitationsmedlen ersättas, föranlåtes Direktionen hemställa, att vid nuvarande stadgande att kapitationsafgifien skall tillsvidare utgöras, måtte få förblifva. § 3.
Kompletteringen af stamtaflorne öfver de å Riddarhuset introducerade ätter har oafbrutet fortgått, medelst begagnande af alla de tillförlitliga upplysningar som medelst af Presterskapet årligen afgifne uppgifter, officiella tidningar samt meddelanden af slägternes egna medlemmar stått att erhålla.
Dessa upplysningar hafva dock i allmänhet blott angått de under de sednaste åren genom födsel, giftermål, dödsfall eller befordringar timade förändringar och endast undantagsvis haft afseende på den ofullständighet och de misstag, som tvifvelsutan mången gång, i följd af bristande upp - 6 lysningar eller felaktiga anteckningar sedan äldre tider förekomma.
Rättelse derutinnan kan också endast i sällsynta fall vinnas, utan att slägternas medlemmar sjelfva söka upptäcka bristerne samt meddela de till deras afhjelpande nödiga upplysningar, och då jemväl tillfället dertill synes vara underlätladt, sedan numera en allmännare kännedom om slamtaflornes innehåll blifvit vunnen genom den på dem grundade Adels-kalenders utgifvande af trycket, anser Direktionen sig icke böra underlåta att vördsamt hemställa, det llöglofl.
Ridd. och Adeln behagade likasom vid flere föregående riksdagar skett, besluta och i Riddarhus-Salen låta anslå en uppmaning till Ståndets medlemmar att ang:de kompletteringen af deras ätters genealogier meddela alla de uplvsningar som af dem kunna anskalTas. § 4.
Introduktion å Riddarhuset har efter sednaste
Riksdags-berättelses afgifvande endast blifvit meddelad för Adliga ätten N:o 2323 Isberg, hvilken dock, enär introduktionslagaren aflidit barnlös, redan utslocknat och derjemte hafva nedannämnde ätter funnits böra a___ - .i» afföras såsom utslocknade: N:o 110.
Grefve von Lantinghausen.
Friherre von Lantinghausen.
N:0 271.
De Geer till Tervik N:o 318.
Friherre Lilliehorn.
N:0 351.
Friherre von Rehausen.
Herr Sabelhjerta.
N:o 1405.
Herr Feif. N:0 1671.
B Herr Lilliehorn. N:o 1771.
Herr von Delvig.
N:o 2112.
Herr Sjöholm. N:o 2159.
Herr af Wingård.
N:o 2277.
Herr Ljungsvärd.
N:o 2314.
Herr von Tuné.
Deremot har Adliga ätten N:o 1151, Meijerhelm, srm, på den grund att å dess stamtafla icke fanns upptagen någon under de sistförflutna 100 åren född mansperson, varit afförd från de lefvandes antal, åter blifvit deribland uptagen, sedan numera en ännu lefvande gren af denna ätt genom behörigt prestbevis styrkt sin tillvaro.
De lefvande ätternas antal, som i sista Riksdags-berättelsen beräknades till 1046, kan följaktligen nu antagas utgöra.
Grefvar 74.
Friherrar 181.
Ridders- och Adelsmän 779.
Summa 1034. § 5.
Inom Höglofl. Ridd. och Adelns Herrar Fullmäktige i Banken och Riksgälds-Kontoret samt Direktörer vid Låne-Kontoren och deras Suppleanter, har icke någon annan förändring inträffat, än att, 7 i följd af Presidenten m. m. C. D. Skogmans död, förste suppleanten Kapitainen och Riddaren Friherre Jacob Theodor Stjernstedt inträdt såsom fullmäktig i Banken, och alt, sedan Direktörs-Suppleanten vid Lånekontoret i Malmö, Majoren Friherre Otto Thott afsagt sig denna befattning, Ridd. och Adelns Herrar fullmäktige i Banken och Riksgälds-kontoret jemte Riddarhus-Direktionen till suppleant efter henom utsett Ryttmästaren och Riddaren Friherre Wilhelm Bennet.
Bland de till deltagande uti 1855 års Revision af Stats-, Banko- och Riksgälds-verkens tillstånd, styrelse och förvaltning af Ridd. och Adeln valde ledamöter hafva såväl numera aflidne Landshöfdingen Grefve K. A. Posse som Kammarherren Nils Tersmeden afsagt sig det dem lemnade updrag, och har Riddarhus-Direktionen i följd deraf till Revisorer i deras ställe utsett Kapitainen Friherre Johan Wilhelm Stjernstedt och f. d. Stats-Ilådet Grefve Baltzar von Platen samt sedermera, i stället för den sistnämnde, som anmälde sig hindrad att förtroendet emottaga, Majoren Didrik Gillis Bildt.
Jemlikt 7 § af den för Riddarhus-Direktionen utfärdade Instruktion har Direktionen dessutom utsett Till Revisorer och Suppleanter i Ranko-Diskonten : Är 1855.
Till Revisorer: Kammarherren Johan Ludvig Bogeman och Expeditions-Sekreteraren Bernhard Wilhelm Prinzencreutz.
Till Suppleant: Kapitainen Johan Jacob Hagströmer.
Ar 1856.
Till Revisorer: Öfverste-Lieutenanten och Riddaren Gustaf Törnebladh och Kapitainen Johan Jacob Hagströmer.
Lieutenanten Arendt Henrik Reiher.
Till Revisorer och Suppleanter vid Lånekontoret i Götheborg: Ar 1854.
Till Revisor: Kommendör-Kapitainen och Riddaren Anton Råfelt.
Till Suppleant: Lieutenanten Malcolm Reenstjerna.
Ar 1855.
Till Revisor:
Kapitainen Carl Otto Stellan Mörner.
Till Suppleant: Lieutnanten Malcolm Reenstjerna.
Till Revisor: Kapitainen Carl Otto Stellan Mörner.
Till Suppleant: Kapitainen Malcolm Reenstjerna.
Till Revisorer och Suppleanter vid Lånekontoret i ilalmö:
Ar 1854.
Till Revisor: Häradshöfdingen Carl Trolle.
Till Suppleant: Ryttmästaren och Riddaren Friherre Fritz Thott.
Till Revisor: Öfverste-Lieutenanten och Riddaren August Wilhelm von Kosboth.
Till Suppleant: Kammarjunkaren Carl August Coijet.
Hvarefter dock, sedan Öfverste-Lieutenanten von Kosboth anmält sig hindrad att emottaga Revisorsbefattningen, samt denna i följd deraf bordt emottagas af Kammarjunkaren Coijet, till Suppleant i den sistnämndes ställe blifvit vald Majoren Friherre Thor Thott.
År 1856.
Till Revisor: Ryttmästare!) och Riddaren Friherre Adolf Rennet.
Till Suppleant: Lieutenanten Grefve Otto Thott.
Till Revisorer och Suppleanter vid Lönekontoret i Wisby:
Är 1854.
Till Revisor: General-Majoren Landshöfdingen och Commendeuren Gustaf Jacob af Dalström.
Till Suppleant: Lieutenanten Carl Oscar af Klint.
Är 1855.
Till Revisor: Lieutenanten Carl Oscar af Klint.
Lieutenanten Grefve Adam von Seth. Ar 1856.
Till Revisor: Lieutenanten Grefve Adam von Seth. Till Suppleant: Lieutenanten Carl Oscar af Klint. § 6.
Sedan numera framlidne En af Rikets Herrar, Friherre Johan Lagerbjelke den 5 Februari 1855, i anseende till försvagadt helsotillstånd nedlagt sin befattning såsom Riddarhus-Direktionens Ordförande har dess af Höglofl.
Ridd. och Adeln utsedde suppleant Kontre-Amiralen och Kommendeuren m. m.
Grefve Folke Magnus Puke såsom ordförande inträdt men deremot hafva samtlige Ledamöter af Direktionen qvarstannat i sina befattningar, och med Riddarhusets Ordinarie Tjenstemanna-personal eger samma förhållande rum. S 7.
Utdelningen af Pensioner och Gratificationer af de dertill anvisade fonder har i föreskrifven ordning egt rum och i afseende på Adliga Jungfru-stiftet får Direktionen serskildt anmäla, att deruti, efter det sista Riksdags-berättelsen afgafs, blifvit inskrifne 25 döttrar af Adelsmän, hvaremot 59 genom giftermål eller dödsfall utgått ur Stiftet samt dessutom en stiftsjungfru, som icke inom föreskrifven tid anmält sig till utbekommande af sin pension blifvit utur stifts-matrikeln afförd.
De i matrikeln qvarstående stiftsjungfrurs antal har sålunda sedan början af sista riksdag förminskats från 538 till 503; men antalet af de utgående stiftspensionerne har förblifvit oförändradt och utgör 222. § 8.
Efter det Direktionen afgaf sin sista Riksdagsberättelse hafva de af Adliga Kadettskole-fonden utgående 4 högre Riddarhusstipendier innehafts af Henrik Ragnar Törnebladh, Friherre Carl Gustaf Cederström Gustaf Jacob Edelstam, Fredrik Theodor Rosenqvist, Carl Pontus Lagerberg, Gustaf Axel Ludvig Drake, Erik Carl Johan Cederstråhle och Johan Carl Abraham Tornerhjelm, bland hvilka Lagerberg och de 2:ne sistnämnde fortfarande äro i åtnjutande deraf.
De i samma fond anvisade 8 lägre Riddarhusstipendier hafva varit tilldelade Adolf Jacob Lagercrantz, Johan Fredrik Kröningssvärd, Yngve Rudolf Jägersköld, Oscar Silfversparre, Ernst Ivan Lagercrantz, Thure Albert Drakenberg, Friherre Ulrik Adolf 9 Robert Jerome Marcks von Wurtemberg, Axel August Ferdinand Rosentvist, Gustaf Axel Ludvig Drake, Erik Carl Johan Cederstråhle, Svante Carl Otto David af Sandeberg, Carl Wilhelm Engelbrecht Dalman, Axel Gustaf Tham, Thyco Libert Reenstjerna och Bror August Denis Hård af Segerstad, deraf de 5 sistnämnde ännu äro innehafvare af sina Stipendier.
Af Bergenstjernska Testamentsfonden hvarå 3 Stipendier varit anvisade, men hvars tillgångar numera, sedan Enkefriherrinnan Johanna Fredrika Wrangel född Bergenstjerna, som derå åtnjutit en pension af 400 R:dr B:ko årligen, med döden afgått, lemnat tillfälle att, i öfverensstämmelse med Testators förordnande, inrätta ett 4:de Stipendie-rum och anslag för underhåll af en Kadett vid Kongl. Krigs-Akademien å Carlberg, hafva Stipendier innehafts af Svante Gustaf Carlheim Gyllenskjöld, Friherre Bror Fredrik Fägersköld, Erik Wilhem Casimir Planting Gyllenbåga, Carl Wilhelm Engelbrecht Dalman, Carl Abraham Tornerhjelm och Johan Gustaf Silfverstolpe, bland hvilka Planting Gyllenbåga och Silfverstolpe ännu äro vid sina Stipendier bibehållne, och har kadettplatsen blifvit tillagd Johan Elias Lagerheim, som fortfar att vara innehafvare deraf.
De 3:ne frikadettplatser vid Krigs-Akademien, hvilka bekostas af Adeliga Kadett-skolans fond hafva innehafts af Friherre Ludvig Johan Philip Liljencrants, Bror Carl Eugéne Salomon Munck, Georg af Trolle, Claes Bernhard Rudolf Grönhagen och Folke Salomon Krusenstjerna, bland hvilka Munck och af Trolle blifvit utexaminerade och de öfrige ännu icke slutat sin kurs.
De 2:ne Närings-stipendier, som jemväl utgå af Adliga Kadett-skole-fonden hafva varit tilldelade Pehr Alfred Hjerta, Carl Fredrik Henrik von Goés, Anton Henrik Ridderstedt och Georg Gudheim Alexis Crafoord.
De 2:ne sistnämnde fortfara att vara i åtnjutande deraf.
Å Berghmanska fonden hafva de deraf utgående 3:ne Stipendier åtnjutits af Wilhelm Fredrik Prinzenskjöld, Axel Fredrik Drake och Wilhelm Gerhard Grönhagen, som fortfarande äro dervid bibehållne.
Slutligen hafva af Qveckfeltska fonden, de derå anvisade 4 Stipendier blifvit tilldelade Alexander Christian Holger Rosencrantz, Carl Adolf Wilhelm Drake, Friherre Johan Patrik Falkenberg och Gustaf Wilhelm Belfrage, af hvilka de ännu innehafvas. 9.
Beträffande Riddarhusets Lånerörelse, har Direktionen ansett sig böra anföra följande:
Penningerörelsen har sedan sista riksdag varit underkastad betydliga skiftningar.
Den för landet under åren 1854—1855 särdeles fördelaktiga skörd och de, i följd af Ryska hamnarnas stängning under kriget mellan Vestmakterna och Ryssland, utomordentligt lyckliga handels-konjunkturerna, synnerligast genom en betydligare afsättning af Svenska jordprodukter, föranleddo under 10 dessa år en ganska ymnig tillgång på penningar, hvilken dock, efter det inträdda fredstillståndet och i följd af den utsträckta importen, från och med de första månaderna af innevarande år småningom aftagit, och af mångahanda orsaker som här icke behöfva utredas, förberedt den numera ganska betydliga minskningen af penningetillgången.
Dylika starka brytningar inverka äfven på de allmänna kassornas ställning, helst när bindande reglementariska föreskrifter försvåra möjligheten för administrationen att vid utlåningen af medel förfara efter de särskildta omständigheternas fordran.
I afseende på Riddarhusets fonder har således den ymnige penningetillgången under loppet af 1855 föranledt dels inbetalning dels uppsägning af ganska betydliga med 5 procents ränta löpande Lån, nemligen: inteckningar å tillsammans B:ko R:dr 45,433: 16, samt Trollhätte-Kanal-Bolags-obligationer 60,000: — af hvilka sednare likväl 30,000 R:dr först i nästkommande November månad komma att inlösas.
Detta förhållande jemte lånereglementets ovilkorliga föreskrift i 1 §:s 4:de punkts 2:dra moment att icke utöfver 6,000 R:dr må mot låntagares skuldsedel med borgen eller hypothek af annan namnförbindelse, utlånas till en och samma person, gjorde det för Direktionen nödvändigt, till förekommande deraf att medlen icke skulle ligga helt och hållet oförräntade att under loppet af nästförflutna år för en nedsatt ränta å 4£ procent, men mot säker inteckning i landtfastighet placera 35,000 R:dr B:ko; och då icke destomindre enligt Riddarhusets bokslut för 1855 en summa af 67,219 E:dr 32 sk. 2 rst. funnos i Rikets Ständers Bank på Depositions-afdelningen, utan ränta innestående, fann Direktionen ingen annan utväg att göra dessa medel jemte då uppsagde kapital fruktbärande, än att dels träffa öfverenskommelse om inlösen af 60,000 R:dr i Skånska Hypotheks-föreningens Obligationer löpande med procents ränta, dels bevilja ett inteckningslån å 50,000 R:dr s. m. äfven emot 4£ procent.
Derefter har den under loppet af innevarande år mer och mer förminskade penningetillgången åter beredt
Direktionen tillfälle till utlåning emot högre ränta och i anledning deraf har
Direktionen numera ansett sig böra till betalning uppsäga förenämnde 2:ne med endast 4£ procents ränta löpande fastighetslån, dock endast för den händelse att låntagarne icke medgifva räntans förhöjning till 5 procent.
Enligt bokslutet öfver Riddarhusets samtliga kassor och fonder för 1855, utgjorde vid samma års slut räntebärande beloppet af de under
Direktionens förvaltning ställde medel en summa af 644,758 R:dr 42 sk. 7 rst.
B:ko och voro deraf utlånte: l:o emot inteckningar i fast egendom . . . 376,167: 27. 4. hvaraf 1,000 löpande med 6 proc., 339,267: 27. 4. med 5 proc., 35,000 med 4£ och 900 R:dr med 4^ procents ränta.
2:0 emot låntagares personliga skuldsedlar, försedda med borgen och löpande med 6 procents ränta 191,091: 15. 3. 11 3:o emot räntebärande obligationer 77,500. deraf 30,000 I$:dr löpande med 5 procent och 47,500 med 4^ procents ränta.
Summa 644,758: 42. 7. S 10.
Uti det af ltiddarhus-Kamereraren Kammarherren J. L.