Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det frågas om utgiften för Götha Canal är den minst vigtiga af alla för att som sådan stå tillbaka; allt är relativt och jag tror att många behof af ganska betydlig natur ännu sakna Medel.
Hvad det beträffar, att Banquens tillstånd är så lysande, att den ej någonsin varit Solidares får jag erkänna att det går öfver mitt begrepp, Hvaruti består Banquens öfverskott, om ej i dess fordran utaf Staten, och hvilken blefve vår belägenhet, om vi skulle betala denna skuld:
Vår höga Cours, är den icke ett bevis på förhållandet med vår Banque? kunna vi? eller böra vi dölja för oss?
Att vårt Sedelmynt6 p g2o JÖen 13 Ftini arli» ofördelaktiga förhållande till andra Länders recL bara Metaller, hufVudsakeligön verkas af Agio och icke utaf Cours.
Om Banquen evinnerligen skall tillitas på sätt, som framställes, så skall dess Solidité minskas; jag kan åtminstone ej förstå, att dess säkerhet genom årliga bidrag skall ökas, och dess framtida förkofran derige* nom beredas jag har ännu ej hunnit öfvertygats det Förpantningen af hela Canalen kan anses innebära någon säkerhet, hvilket äfvert tyckes vara i strid med Actie-Ägares tankar, då de vilja nöja sig med 4 proCents säker ränta, sedan de af Canal-afkastningen likväl hafva rättighet till f, innan Banquen får något för sitt Förskott:
Om denna Banque är en Rikets Egendom, så fordrar dess handhafvande så myc* ket mera varsamhet, som hvarje förhastat steg i denna väg verkar å hvarje Medlem i Samhället, till intrång i dess ägande rätt.
Om Stockholms Slottsbyggnad kunde fortsättas under en för Sveri* ge olycklig Period, så skedde det småningom, och jag igenfinner ej derutinnan någon anledning, att Medel just derföre nu icke skulle saknas till utförande af Götha Canal-Arbete; man påminne sig våra utståndne olyckor 3 mart jämföre Folkets Skatter med förra tiders, man besinne, att vårt försämrade
Mynt innebår ert National - skuld, och att vi således ej kunna säga Riket vara utan gäld, och må mao sedan försöka öfvertyga att det ögonblicket var lärnpeligt och lyckligt, dä frie Svenske Medborgare anmanades af Lagstiftningens pluralitet, (icke af Fo-“ sterlandet) att frivilligt ingå i ett enskilt Bolag 6 oa Den 13 Februarii. 321 om Götha Canal * byggnad.
Den åberopade StatsLäran, att genom allmänna Arbeten återföra välstånd och förkofran uti Länder, som varit hemsökte af stora Nationäl-olyckor, torde medgifva någon inskränkning i sin användbarhet; jag tror att denna Lära blott kan bestå, vid de händelser, dä innom en Empire eller Stat, någon viss Province, af Krigsolyckor, dfversvämningar eiler dylikt, blifvit så i grund förstörd, att hjelpen behöfver påkallas ifrån mera lycklige Statsborgare; jag tror det vara vist om en Styrelse på allmänt nyttige foretag kan använda besparda Stats inkomster, och om den genom dessas spridande i allmänna Rörelsen, genom en snabb Circulation sätter Statsborgaren.i tillfälle att med minsta möjliga känning till Stats-Cassan återbära sitt bidrag ; men länge lärer ännu det ögonblick för Sverige uteblifva, då Stats inkomsterne kunna lemna till sådana ändamål användbara öfverskott.
Frågan om ej tiden för Götha Canal var inrte på den grund att Berlin och Potsdam byggm des ejter 7-åriga Kriget, visar sig for mig äga så liten Analogie, att jag ej vet huru det ena af det andra kan blifva besvarat:
För att afgöra denna fråga mäste man känna Preussens Folkstyrka vid detta tillfälle, och jemlöra den med vår; huru Polkstyrkan förhöll sig till Landets areal; om efter 7-åriga krigets slut, Preussen var belastadt med en stor Arme'e, som icke genast kunde afskedas, och, sorn unRidd, och Åd. Prot. lil B. 41, 42. 323 Den 13 Felruarii. der tiden borde sysselsättas; man måste besinna om ej Preussen var en Militaire Monarchie, sorn nödgades hafva en större Militaire-styrka, hvilken under Freden varit alldeles onyttig, och till för stor Jast för Staten, om den ej arbetat på allmänna företag:
Var Preussens område ökadt; eller som Sveriges förminskat.
Man måste taga sådant och mycket mera under öfvervägande innan man kan likna Preussens ställning och resoursser efter 7-äriga Kriget, med Sveriges 1809, och det är först efter en grundelig jemförelse, man kan afgöra om förhållandet varit så lika, att det påkallat lika verkningar, jag nödgas i förväg lör klara, att jag icke ser utur hvad sunpunct denna jemförelse kan komma att lemna det åsyftade Utslaget, och jag vågar nästan tro, att omfs£- DRic den lis erfarenhet kunnat rådfrågas om medlen till Sveriges upphjelpande, hade han j8- 9 föreslagit helt andra, än utvidgande af redan förderfvelige
Discont rörelser, än ytterligare försämrande af Myntet.
Man säger att det ökade Rörelse.Capital} som utkommer genom en li ö reise., minst förtjenar klander i men då Varu-Värdena derigenom nödvändigt stiga, då Skatterna härigenom blifva oti 1 lr äckel i gare , föitjenar det också icke beröm, och sådan blifver alltid händelsen, då man i benämningar af rörelse-Capital förblandar Pappers-mynt med den Fond det representerar.
Man medgifver att Sverige 1809 var utblottat, och man vill det oaktadt försvara, att ett sa ant ögonblick var det rätta att inleda uti ytterligare uppoffringar; man drifver till den ytterlighet en maxime, som jag redan till Deri 13 Februärit, fiågört elei hestridt, att tinan påstår allman för* kofrart, genom allmänna Arbeten åstadkommas* om arbtin föremålet äfven ensamt Vöre u ostentation neni månne detta kan lärtlpas tiil Svefige? och må man här finna en rättighet att fråga* hvilken hjelp SVeiige till dato hämtat af Götha Canäl-atbete och äf dess D»scont-röfelse i Det antageliga Svaret härå kan ensamt bestämma* om klandret emot Canal-företaget får hänfötäs till otacksamhet, ellef till ett billigt uttryck äf förtrytelse öfver felslagne löften, och till den rättmätiga omtankan, att för Folket beströ da ett deltagande* ett tunga, Sorn ej Vaf vilkoret, då Bolaget med ansenliga Stats uppoffringar bildades.
Man vill smickra Nationnn (ned påminnelsen om dess beredvillighet till Patriotiska uppoffringar, men man beräknar ej att allt har en gräns» och att den bästa viijå är inskränkt innom förmågan j ätt samma Folk, Sorn 175)4 godtroget lemnade 8öo,öoo R:dr till Svenska Flaggans heder, nu icke är i Stånd till en dylik uppoffring; och dert
Var likväl frivillig, den utgick efter behag från hvarjeettSkilts Gassa j då bidragen till Götha Canal genom Banquett, aro en irtdirecf, till sine följder högst tryckande, och obilligt fördelad Beskattning på hela Landet, Som Representationen Väl kan bifalla, men knappt inför hemmavarande försvara»
Då med Herr Grefve von Flåtens säkkiitt* nighet förklaras» att ingen ändring uti Cänal* Arbetets utförande ar möjlig utan för stora förluster) då han yrkar Arbetets fortsättande 324 Den 13 Felruarii. genom ansträngningen af ali den Nationalkraft Sverige kan åstadkomma, mäste jag åsidosätta känslan för det sköna, för det mästerliga i detta Arbete , och nödgas i min egenskap af Representant öfvergifva allt hopp, all tanka på fortsättande af Götha Canal, hvars utförande då mä blifva föibehållet åt den Generation, som samlat Skatter därtill, och som af en stockad Producternes rörelse i brist af Communication känner behofvet att öppna den.
Af sådana anledningar afstyrker jag äfven det till Sommar-Arbetets beredande begärdte mindre prov;» tionella bidraget, emedan Canalens f.amtida Ode , synes mig böra vara åtgjort, innan något slags bidrag kan bevilljas.
Upprigtig! bekänner jag mig till stor del betvifla Canalens nytta för Fäderneslandet, och nekar alldeles dess inflytande på Nationens sjelfständighet och ära, och dess gemenskap med Allmänna säkerheten och förtroendet; så vidt med de sista omständigheterna icke menas, att man genom Canalens öb; vergifvande vinner ökad anledning till klagan öfver det felaktiga uti första kostnads-beräkningen, och att Allmänheten derigenom kan förlora' förtroendet för framtida förslager uti samma Scala.
För att i någon mohn rättfärdiga mina tvifvelsmål, går jag nu att yttra mig olver åtskilliga anföranden i Herr Grefve von Flåtens Dictamen.
Herr Grefve von Platen uppmanar en hvar att, om möjligt, på bela Jordklotet uppleta någon Canal, eller tillfälle för en anläggning med de lofvande fördelar, som Götha Canal erbju»
3*5 der.
Som denna uppmaning är ställd till de kunnigaste , så lemnar jag åt dém att svara häiå, och inskränker mig till undersökningen af de fördelar, Herr Grefve von Platen anser vår^ i frågavarande Canal kunna bibringa.
En bland de första som omnämnes är, att Canalens dimensioner skola tillåta Sjöfartyg att begagna den; men månne bredden af Trollhätte - Slussar ej i betydeiig mohn inskränker denna fördel, så att Medelliafs-farare eller större Bartyg ifrån Östersjön alldrig kunna begagna Canalen, äfvensom den för sådana ifrån Nordsjön till Östersjön destinerade , blifver alldeles otiilgängelig:
Medgifves detta förhållande, så inskränkes Canalens föremål till forslande af Inländska Alster, och den anmärkningen blifver då äfven öfverflödig, att någon Sjöman knappast lärer finnas, som ej i hopp på gynnande omständigheter, häldre kringseglar Sveriges Södra Udde, än han begifver sig i en Canal af 35 mils längd, där ett trångt Farfatten förbjuder honom, att med sin verksamhet trottsa hindret af vidriga vindar, och där 6o Slussar skola förorsaka en betydlig kostnad.
Är då Sverige enda Landet, som ej kan draga nytta af Inländsk Segelfart} är Mälarens och Hjelmarens Sjöfart utan nytta?
Frågas troligen för att genom svaret hämta ny styrka , tili de utåt Götha Canal härflytande Oeconomiska fördelarne.
Den första frågan afgöres genom jemförelsen emellan andra Länders befolkning på qvadratmilen, emellan deras Productioner, mängd af Städer,sorn af Producenten mottaga dem, och $26 Den 13 Februerii, qtan att känna alla Verldens Canaler, tilltror jag mig att anmärka, det ingen måtte finnas, epm på en längd af 3?
Svenska mil och på 143 m^s Insjö Stränder endast uppfattar så få och litet lysande Handelsplatser, som Eda, Jonköping, Askersund« Vennersborg , Lidköping och Åmål. Den senare frågan, eller nyttan af Hjel. mare Sluss-Verk, kan visserligen icke bestridas , men då denna väsendtliga Communication, hvar. igenom Landt * transporten emellan Öster och Nord-sjqn redan länge varit blott 12 mil,icke kunnat inbringa tillräcklige Medel för Canalens vidmagtbållande, lemnar denna erfarenhet in. gen anledning till förmånligare Utslag för Götha Canal, då Proportionerna emellan dessa chaler, ära så ojemförj-ige, ej mindre i anseende till sjelfva anläggningskostnaden, än till framtida underhållet.
Den vinst för Landet, som beräknas af genom Canal farten besparade dagsverken, är antingen icke alldeles påtaglig, eller brister jag uti fattnings förmåga.
Landvågen , som Canalen besparar, antages till 12 mil, och till 300,000 det Skeppundtal, som öfver den tränsporteras, men hvarifrån komma dessa 300,000 Skeppund uti Effecter, sorn nödvändigt passera den varande Landvågen j är det kändt att 300,00a Skeppund nu årligen forslas emellan Örebro och Mariestad:
Jag betviflar det af den anledning, att Praductionerne troligen dela sin afsättning åt Öster och Vester efter de naturliga vatten Communicationemas lägen, och fog tror att äfven efter Caaal-fartens öppnande Den 13 Februarii. 327 kommer samma föihällande att äga rum, då de Norra Bergslagernes Producter, ej lära mera än förr passera Canalen, och då hvarje Producent hädanefter, som hittills, lärer söka kortaste vägen för sin afsättning.
— Hvilka äro de Natur-akter, som Sverige transportera!?
Våra Metaller, sorn ifrån Bergslagerne utbytas emot säd, på en tid då vår snöbetäckta jord ej lemnar tillfälle till annan sysselsättningj Vår Spannmål, som ej är tröskad förrän Callen är tillfrusen, och sorn i alla fall af Åkeibrukaren måste förås till samma Stad, som emottog den innan Canalen öppnades, och hvarifrån den sedan på lika sätt, sorn hittills, af den behöfvande kommer att Landvågen föras.
Vårt Jern lärer ifrån Bruken ej heller kunna taga någon annan väg, än till sina vanliga eller må hända äfven nya afsättning» orter och af afl denna Transport besparar Cana'en intet, emedan den ovedersägeligen mäste förrättas Landvågen; och ifrån Stapelstäderne hafva dessa Effeeter aldrig blifvit Land-transporterade.
Man får intet tro, att Gefle, Stockholm , Norrköping, Vestervik och Calmar, som äga egna Varf, lära öfvergifva ali Utrikes handel, för att med små Fartyg genom Canal n aflemna sina Exporter uti Götheborg, hvilket i min tro likväl blefve enda mediet, att få 300,000 Skeppunds fragter på Götha Canal.
Jag tycker mig således snarare för Landet se en minskning i dagsvcrks-styrka af 39,000 Karl- och 3000 Jiäs*-Dagsverken, än 328 Den 13 Februarii. jag kan finna den betydliga vinst, hvilken, som så påtaglig uppgöres.
Under Resor i Sverige uti flera Directioner har jag
Sommartiden aldrig mött några betydande foror, med undantag af bräd-transpoiter i Småland och af Kronans skjutsade Effecter:
De förra lära ej genom Car.alen få någon fördelaktigare riktning och de sednare hafva icke sällan lemnat den ypperliga Östersjö-Canalen obegagnad, till stor tunga för Län. det.
Om Languedoc - Canalen för Landtbruket besparar y Millioner, så bevisar det redan, att local-förhållandet måtte vara mycket olika det, hvilket omgifver Götha Canal, sorn dessutom icke kommer att i väglagning
För Landet bespara en enda skilling.
— Vidare frågas ho. ru Vermelands Jern- och Träd-varor skulle komma till Götheborg: Götha Canal förmodar jag i detta hänseende ej vara nödvändig och jjyttan af Trollhätte Slussverk, bestrider jag Icke j Kali och Sandsten ifrän Kinnekulle har redan denna debouché, och Vestergötland angränsar så mycket Venern, att dess Mossars tolkning, om den är verkställbar, äfven utan biträde af Götha Canal måtte kunna tillvägabringas.
Att Ryssland och Nord-America hafva Caualer , tror jag härleda sig antingen af att de utan serdeles kostnad i Ryssland kunna skapas eller att båda Länderne hafva betydligare Inrikes Varu-transporter än vi.
Lika glad och tillfredsställd att vara Svensk, som Herr Gref - Den 13 Februarii. 329 ve von Platen, kan jag likväl icke dölja för mig, attSverige helt och hållit saknar den Rikedom, och den Varu produetion , som ensamt bordt påkalla företaget afen Canal, som Götha:
Vårt kringflutna läge verkar äfven, att få puncter af Landet lör sin afsättning finna kortare Linie till Canalen, an till Sjö-stränderne i allmänhet; hvarigenom Canalens värde äfven i detta af. Seende minskas, och vidsträcktheten af dess sammanhang med Sveriges heda område, torde af denna anledning kunna möta någon motsägelse; äfvensom dess företräde framför alia verldens Canaler i Oeconomiskt afseende, länge torde komma att betviflas. jag har också sett mänga Länder i Europa, men har funnit de fleste af naturen mera gynnade än vårt, och deras skördar i. ojemförligt förhållande till våra, 1 synnerhet vid betragtande af en olika möda deras inbringande kosta:
Jag har sedt Länder, der verkställbara Canaler icke blifvit försummade , och jag har på ringa distance från dessa Canaler sett vägarne hvimla utaf
Varu transporter, och jag har deraf slutat, att dessa Länder haft en starkare Produetion, ett lifligare och ymnigare behof af Varu-bytet än vi, emedan jag hos oss icke sett något sådant.
Bristande Cultur i Spanien och Africa bevisar lika litet mot Climatets fördelar, som de Holländske karren, att en mindre gifmild natur fordras till utveckling åt Människans krafter:
Jag tror, att Holland blifvit lika välmående, om händelsen gjordt, att deras Land varit högländt, i stället för att vara ett kärr, och detta synes äfven vara Herr Grefve von Plåtens satts, dä Den 13 Februarii. han sednare säger; Välståndet i synnerhet bero af Folk lynnet, och dess sträfvande efter Moralisk förbättring; hvartill Communicationerne uppgifvas sorn förnämsta medlet; osh det kan ej nekas att de främjat Civilisation, då man med Communicationer förstår den beröring med främmande Länder och Folkslag, som verkats genom Handeln; men af en Canal tvert igenom ett Land lärer ingen högre grad af Moralisk förbättring vara att vänta, än den sorn vinnes genom Sjö-farten ifrån Norrköping till Götheborg igenom Sundet, Det frågas:
Jlvad skulle blifvit af en öfverskotts production under saknad af transport i Io ar, sorn bellöfts till Canatens fullbordan?
men denna fråga besvarar icke, i min tanka, det påstående att man bordt låta detta dyrbara Communications medel påkallas af en ökad Production.
I ett land, så genomskurit utaf Sjöar, så kringflutit som Sverige, är det all anledning att förmoda det en öfver skotts.production aldrig skulle blifvit till last, med de vägar och de Communica* tioner vi redan äga, likasom våra bristande behof, nu genom dem uppnå sina bestämmelser.
Vid frågan åter att Consumera, så tror jag oss icke stå tillbaka, då vi tveriom i denna del gatt långt framom vår Production, hvadan Canalen, som medel till Consumtions befrämjande, ej lärer vara af nöden, och må hända ännu på länge i sådant afseende mera verkande till skada än till nytta, om likväl dess med, verkande i nägotdera fallet kan antagas.
De Den IJ Februarii. 33* Oeconomiska fördelarne af Canalen synas mig på sådant afstånd ifrån närvarande tid, attjig ej å ett tillfredsställande sätt kan uppfatta dem, vid bstragrande af den kostnad, som till Arbetets fullbordan erfordras.
1 mercantilt afseende kan jag medgifva, att ett ögonblick funnits, då Gotha Canal kunnat medföra några fördelar j men uti ett sådant skick lärer Europa troligen under Secler ej mera kunna återkomma; ett Continental Systéme lärer ej mera vara att förmoda, och under ett så lant lönade sig fullkomligt den Land transport emfcllan Venern och Hjelmaren, som en Transitohandel kiwidé påkalla.
För att få Öresundska Tullen till någon del fordell på Götha Canal, mäste våra ÖstersjöStäder upphöra att drifva Handel, eller skola deras å Utrikes Ort gående Fartyg kunna passera Trollhätte Slussverk.
Jag ser ej huru Götha Canal skall göra Scandinavten* Hundel oberoende af Englandj och detta beroende lärer val ändå vara det väsendreligaste, som den handlande Verlden är underkastadt, En Engelsk Flotta utanför Götheborg, eller blotta m sTörhållanden till England, lära till alla delar bestämma våra Handels-företag i allmänhet.
Götha Canal, som en grundval för Scandinavien, för dess sjelfständighet och försvar, framställer en så alldeles ny Theone, att jag förgälves hos någon känd författare i Tactique^ 332 Den 13 Februarii. skulle söka öfvertygelse om rigtigheten af denna nya Lära.
Hvad fördel för vår Sl&ärgårds-Flotta utaf Canalen , är att hämta, fattar jag svårligen, och skulle aldrig våga tillstyrka en Flotta att söka skydd uti en Canal, som måtte af en Fiende kunna anfallas.
Flottans belägenhet blef* ve högst bekymmersam om Fienden uppnådde Canalen , och Sprängningen af en enda Sluss skulle inskränka en sådan Flottas verksamhet till våra Insjöar, om den lyckligen undgådt det ödet, att i Canalen blifva uppbränd.
Canalen som Försvar i öfrigt lemnar vida mindre fördelar, än ett vanligt större Vattendrag, af hvilka de största ofta blifvit passerade under Fiendens Canoner.
Svårigheten för en Fiende att i Sverige finna Subsistance medel, är den vigtiga omständighet, som skall sätta honom utur tillfälle att göra sin öfvermagt användbar, genom omöjligheten att transportera de förnödenheter, sorn i ett Folkfattigt
Land för en betydande Armée icke stå att erhålla:
Jag skulle således emot Götha Canal i Militairiskt afseende vilja invända, att den i betydlig mohn för en Fiende, kan undanrödja Transport-svårigheten, då Canalen för en i Flottor, Manskap och öfrige utvägar öfverlägsen Fien. de, kan blifva Attaque-puncten, för att sedan i mohn af Fiendens framgång, i hjertat af Riket bilda en för alla Transporter beqväm Operations-Linie, sammanhängande med Fiende, landets Sjö-Communication.
— Jag lemnar åt mera sak-kunnige att afgöra, om detta inkast
Dfn 13 felruariii 333 saknar ali grund, och utbeder mig i detta, som i mycket annat, blott det billiga medgif. vande, att de mästa saker äga flere tidor, och att anledningen till det ratta sällan träffas utan genom jemnförelser, genom ett noga vägande af skäl och motskäl.
Jag anhåller att detta mitt vördsamma Yttrande må med Herr Grefve von Flåtens Memorial få blifva till vederbörligt Utskott remitteradt; och täger mig tillika friheten fästa Utskottens uppmärksamhet vid de nyss utkomne Oväldige Tankar om Götha Canal, som vid denna fiågas behandlande, lemnat både fullkomligare och bättre afhandhöe upplysningar i ämnet, än jag någonsin tilltrott mig göra det.
Grefve von Platen, Baltzar Bogislaus.- En värd Ledamot bar framställt åtskiilige anmärkningar emot mitt för några dagar sedan uppfästa Memorial om Götha Canal.
Jag tilltror mig icke nu att vederlägga hvad med så mycken ordning och skiklighet blifvit framställt, men hoppas, att genom framställning af motsatta tankar, genom jemnförelse af skäl och motskäl, sanningen sluteligen skall upptäckas, den största förmon af ett fritt Regeringssätt.
Då jag å ena, samt den varde Ledamoten å den andra sidan, äga mot hvarannan stridande öfvertygelser, torde det vara bäst, att öfverlemna åt Högloflige Ridderskåpet och Adeln, att med dess upplysta kurn 334 Den 13 Februarii. skaper pröfva våra meningar och deröfver fäi la utslag.
Ehuru jag således icke vill Upptaga hvarje punct af den värde Ledamotens
Dictämen, anser jag mig likväl skyldig , ait besvara några Anmärkningar, hvilka jag bättre än någon annan torde kunna upplysa.
Friherre Anckarsvärd har yttrat, att Götha Canal-Boläg först uppkommit genom flere etlskildte Personers sammansättning till ett företag, som af Konung och Stan '.er sedermera blifvit gilladt.
Jag får härvid anmärka, att sedan frågan rörande Götha Can-als anläggning först blifvit Vackt,- af en utaf Sveriges framfarne Regeringär och å nyct framlagd år JgöQ för Kongl. Majit, samt Motioner om Canalens fortsättning uppkommit hos då varande Riksens Ständer, och ämnet i anledning deraf blifvit discuteradt, hafva, efter det hela Planen för Canal-anläggrtingen blifvit utarbetad, Kongl. Mäj:t och Riksens Ständer gemensamt funnit godt att bilda ett Bolag för Canalens utförande.
Bolaget har således ingalunda genom enskildté Personers företag först tillkommit, utan tvertom blifvit af Kongl. Majit och Riksens Ständer fastställdt och organiseradt, innan någon enda Actie-Ägare, till deltagande deruti ännu hade sig anmäldt i samt efter en Byggnads-Plän och ett KostnadS-För* slag, uti hvars upprättande Bolaget ingen del ta%it.
Anckarsvärd har påstått, att Trollhätte-Canalert icke ägde tillräcklig bredd för större Handels-Fa.rtyg.
Om så vore, skulle jag hafva begått ett stort misstag; men deon»
Den 13 Februarii. 335 anmärkning har redan tillförene blifvit lika ofta besvarad, som den framställts, och der torde vara allmänt kändt, att Fartyg till 6oå7o Lästers drägt, kunna med lätthet passera både genom Trollhätte- och Götha Caoaler, då, i anledning af uppgifne Pris-frågor, långt för detta besvarade, fullständiga Ritningar finnas på Fartyg, som kunna passera Trollhättan med 70 Lästers drägt och Fartyg mellan 20 och 30 Läster gått från Götheborg till America.
Anckarsvärd har förmodat, att Götha Canal icke skulle komma att bespara någon Väglagning} men om det ar ostridigt, att Väglagning i allmänhet beror af Vägarnes större eller mindre slitning, så synes det mig vara klart, att när Varor icke vidare Landvågen, utan på Canalen transporteras, den i och för Varu transporten uppkomne, icke obetydliga Väglagning, i och med detsamma skall försvinna.
Det har blifvit anmärkt, att Götha Canal icke skulle i afseende å Sveriges Mditaira Försvar och Sjelfständighet, medföra någon nytta.
Hvarken jag eller åtskilliga andra vältänkande Medborgare dela denna öfvertygelse.
Jag har väl icke 1 mitt
Memorial fullständigt utveckladt denna åsigt af Canalen, men likväl trodt mig till någon del böra vidröra detta ämne, hvars pröfning jag för öfrigt öfverlemnar åt mera upplyste Personer än jag att afgöra.
I afseende å den snercantila nyttan, torde jag få upprepa hvad jag ofta förut yttrat, att om ännu en gång ett Continental-Systéme i Europa inträffade, skulle vinsten af Götha Canal blifva 33ö Den 13 Februarii. oberäknelig.
Skulle åter en Fiendtelig
Bfo. quade på både Östersjö- och Nordsjö-Kusterna äga rum, sä kunde Canalen bereda en möjlighet, att sammanhålla både Handels- och Skärgårds* Flottorna, samt bevara dem undan Stormvindar och Fiender.