Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stats - Utskottet, som funnit, att Herr Grefwen ivid början af sitt Memorial anfelt den Summa af iZy,Ooo R:d., hwartill Beneficii och Bcnädnings-Staten efter Herr Grefwens upgist gar, wara ali för öfwerdriftven för wart Fädernesland i desi nu rubloktade tissständ, har likwäl med serdeles tillfredsställelse erfarit, att Herr Grefwen wid flutet af samma Memorial tillstyrkt, att, den af Utskottet till pensioner och Näde-stater anflagne Summa mätte oafkortad antagas.
Dek, hwaruti Utskottets förslag egenteligen skiljer sig ifrän Herr Grefwens, blifwer således uti de grunder, som skola följas för sädane förmäners tilldelande framdeles, eller deras bibehållande för det närwarande.
StatsUNskottet, som, i anseende till besia grun. der, ar iängt ifrän akt misskänna warder af dem Herr Grefwe Ilis la 6»r6iL upgifwit, fär dem härmedelst lill Nitfens Hoglofl.
Sländers ompröfwande wördsammciigcn öfwerlemna.
Den 14 Zebruarii- 6^7
De äro följande: ;:o
Att ej någon, sol» af Staken njuter lön, mä derjemte haftva pension, eller ä BenädningsSkaren uptagaö, under hwad namn och tilul det oek wara mä. 2:0
Att den, som till pension anses berättigad, ej bör njura mer an en pension. ^ z:o A k de författningar, som tillägga Tjensteman wid desi alder och efter wisie rjensteär hel eller half lön såsom pension för sin öfriga lifstid, stola bibehällas, och som hit mils i asia dylika sall til! grund tjena. 4:0 Att Benädmngs-.Skåken för afskedade Civile Embetsman, deras En.or och Barn bihehallas kill nästa Riksdag och fördelad i de af Stats-Uistoktce upgjorde Clasier. Z:o
Att dä ordet Benädnings - Stat utmarker torftighet, bör nu och alr framgent alla Pensionairer as känd förmögenhet eller förmåga an sig sfelfwe underhalla, utesluias frän en fädan pension, samt 6:0
Att de personer, hwilka annu äro i tjenst, men i anseende till förut innehafde tjenster eller serstilde updrag erhållit pensioner', eller bibehållande af hela eller wista delar af lönen, wal .unna, i stöd af s:te Band. sidra Aft>. 48. 6c-8 Den 14 Zebruaru. deste grunders i punct, ej bibehålla denna förmän/ men aga, dä de framdeles, genom afskeds erhällande lemnat tjenste», dertill en full och försäkrad rättighet.
Hwad de 4 första puncterne angar, sa instämmer Utstottet i afseende pä dem uti Herr Grefwe ve I» 6arciie8 yttrade kanka; Men tvid Z puncten anser Urfforrer swärighet torde inträffa, att bestämma graden af den förmögenhet, som stall utesluta frän pension; och akt wid 6 puncren det franlagande och det arerbekommande af pension, som der är förestagit, synes hwarken nog urredr lill sina grunder eller nog bestämdt till sin rneihode, för att icke kunna gifwa anledning till en olika, kanste understundom arbitraire behandling och mistnöjen.
I anseende till deste swärigheter, som Utskottet salunda här osman, i afseende pä Z och 6 puncterne, omförmält, hemställer StatsUkstottet om icke wid »verkställigheten deraf Kongs.
Maj:t i Näder mä pröfwa de stät och omständigheter sig derwid kunna förete.
Stars-Utskottet. som ansett bestämmandet af de förhällanden af behof och förtjenst, som wid desta tillfällen merendels alkid fordrar en serskild granskning af Individuers ställning och enskilda anspräk, wara afen sä gransaga beskaffenhet, att det ej wägade bestämdt yttra sig deröfwer, hade deremot önskar, att Ritsens Högloft.
Ständer räckres fästa mera upmärksamhet wid de» af Utstottet upgrfne Clastificativn af de i>a Allmänna Indragnings Staren upsörde personer. hilsko tet wägar lmickra sig, art de nästan alla uran unbamag kunna hänsöraS under någondera af deste
Den t 4 Zebruarii» 6yk - defte rubriquer, och att deras rättigheter igenom dem skola i det närmaste till sina hufwudgrunder wara bestämde.
Utskok et har med ätföljande förklaring ut» märkt deM ibland detze Ciaffer, som icke borde wara under-astade någon fräga oM indragning, samt med ö.chek framställande af de öfrige, utan någon sädatt för läring, ansett sig tiliräckeligen hasiva gifwit wid handen, att de kunve fordra en serskild undersökning.
Da nu Riksens Högloft.
Ständer sicsfwe infordrat personalet af denna Star, och den ntt är Under deras granstning, tror Utskottet, sig hafwa unfylt sin pligt i detta afseende, dä det ordemeligeu och sör en öppen dag framlagt bade sielfwa fåken och anledningarne till ett omdöme deröfwer, samt får nu öfwerlemna sä det ena som del andra till Riksens Högloft.
Ständers egen högt uplysta pröfning- Slockholm den ii Februari i i8>o.
Ridd. och Ndclns Ledamöters wägnar Lires kleming.
Borgare.Ltänd.
Ledamöters wägnar Lokmidt.
Lades pä 'Bordei - Pä Hbgw. Preste-KtZnd.
Ledamöters wägnar lii. Weidman.
Ledamöters wägnar Anders Cliston. dl. krodoiius.
Up - 7OO
Den l4 Zebruarii'
Uplästes ett ifrån Stats.
Utffotter inlemna: sä lydande: Wördfamr Memorial!
Ali det Hägwördige Preste-Ständet har en Ledamot yttrat den önskan, att Srats-Urffotrer, wid fraga om Pensions-Sta-en, wille i sitt förstag upgifwa aila gamla kjenlige Reglementen eller ock föresiä nya som kunde as R ksens Ständer stadgas, -ill iagttagande as wederbörande wid pensions - förslager; och wid ömmande det närwarande, sä hemsta les, vin icke de, som till äswe»tyrs i sine munrre är innehafwa pensioner, kunde till tjenstgörande esrer sine yrken, wärdicchet och fficklighet anmändas lill lindring för Surén, och att befallning derom till wederbörande Embetsman matte afgä, art wid vacancer fädant obserwera.
Slals-Utssolkets förra Bcränfande utreder omständelioen beskaffenheten as de nu gällande pensionsförsatmingar, sä a t i den delen icke är någor widare art tillägga; Men dä den ivärda Ledamoten synes besira, att pä denne Peri ons-Stat möjeligen kunde bcsi nas soldane, sorn i sine munlre är stadde, ägde bade hllsa och i ras er -ill tjenstgöring och således arv oberättigade till pension; Sä har U-stotter trott sig böra lemna 'en närmare uplysning om förhällandet.
Ingen Förfarrning ger en Civil Embers- och ?
" steman, som aner celsa och krafter att kunna ullborligea sköta sin systia, rättighet alt erhälla afsked - Den 14 Zebruarii. sted med hwarken hel eller nägon del af lönens bibehällande, förr an' han fyllt 72 är.
Men dä han npnätk denna alder, samt länge och wäl ljent, sä tilläka Kongl. Brefwet af den iz Mars 1772 och Kongl. Förordningen om den förbarkrade Embelsoch Lönings Skaten af den 24 Januarii 1778, att han mä fä afsked, örn han det ästnndar, med bibehållande af hela lönen till desi nägon annan Författning kan widagas, hwarigenom orklöst och ival förtjent Embetsman lill någon sin bergning wid afskedstagande! kunna blifva hugnade.
Uppå Rikets Ordinarie Stak gifwes således icke nägon sadan pensionsiurättiiing der, för att nyttja den warda Ledamotens egit liktryck, den muntre och friste Embeismannen, före denna lefnadä älder» kan erhälla pen ion eller afffed med lönens bibehållande.
Men om uppå den sä kallade Benesieii- och Benädnings-Staten stuile finnas sadane personer, som njuta pension, och ännu äga helsa och munterhet lill tjenstgöring, det Sra's» Utstottet likwäl trott wara utom gransen af desi undersökning, sä ger blotta namnet af denna Benäd. nings-Star tillkänna, akt en sadan förmän är en följd af blott Konungens
Nåd, och icke nägon grundad rättighet i de allmänna Pensions-Förfamungarne.
Om och hwad rättelse häruti kan pröfwas billig ac föreslä, beror pä Riksens Högloft.
Ständers egi godtfinnande.
Den Pensions-Stat, som S'ats-Utstottet i ' Betänkande omförmäler, är mräimd för sädane t' bets- cch Tstnftemän, sim innan de upnäkt 70 älder, kunna befinna sig i sadan belägenhet, a 7^2 Den l4 Zebruarii. äry oförmögne alt 'behörigen bestriva Kongl. Majus och Rikets tjenst.
Ibland de Personer, som uppå denna Star njuta pension, kunna wisierligen nägra wara wid den alder, som kan kallas munterhetens, dä NB. halsa och krafter sam erforderlige sinnes förmögenheter icke saknas, men som, wid desias förlust, blifwer nödens och bekymrets om all utsigt till den knappaste lifsbergning för ett äterstaende ssukligk lif i och med detsamma wore förswunnen.
Men som Statens förbindelser emot den till halsa och krafter i Statens tjenst utarbetade Embetsmannen icke synes uphöra, dä hans förmögenheter till tjenstens wederbörliga bestridande blifwic uttömde:
Sä har Kongl Masit af Nådig ömhet och vmwarduad för denne Clafl af sine trögna underlärare under den 29 Junii 1798 för dem stadgat den här ifräga warande pensions-inrättning.
I hwad ordning pension Uppå denne Stat kan erhällas, och huru de personer stsola wara qualificerade, som dertill kunna anmälas, utwisar Kongl. Majus härom under samma dag utfärdade och härhos bilagde Nädiga Kungörelse.
Dä, oaktadt wid flere Riksdagar påtänkte och jemwäl under liden widtagne anstalter till inrättande af en Pensivns-Casia för Rikets Civile Embets- och Tjenste-manna Cor^s, en sädan inrättning ljkwäl annu saknas, kan Stats-Utstotlet icke annai, än förnya desi uti förra Betänkande! yttrade önflan, alt hos Kongl. Maj-l matte i underdånighet auhällas. det Den i4 Zebruaru. 7vz vet Kongs. Maj:t i Näder täcktes anbefalla sä skyn. desam werkställighet, som omständigheterne möseligen medgifwa. af den allmänna Pensions-Catzä-Inrättning för Riket Civile Embets- och TjenstemannaCorps, som genom Kongl. Brefwet af den 14 Junii i8og bliswit föreslagen och anbefald.
Stockholm den Februarii iftro.
Ridd. och Adelns Ledamöters magnar Llaes kleming.
Ledamöters magnar Lclimiöt.
Uplästes ett af Stats - Utskottet ingifwit sa lydande: Wördsamt Memorial!
Ständer får Stats - Utskottet nu afgifwa desi ullätande öfwer de anmärk nin - Pä Högm.
Ledamöters magnar 1^.
Weiäman.
Ledamöters wägnar ^näers dlilslon. dl. kröäelius» 7-)4 Ten «4 Zebrnarn. ningar som blifwik gjorde wid Bilagan Lill. K. lill Stats-U.jky tels Bctnikande angående Stats-ReglerinZen, innefattande Allmänna Utgifts-Smten. 1:0
Har nki Wällost.
Borgare-Ständer blifwit anmärkt, att be ra denna Srar upsörde ZZ,ooo N:d. lill ersaltning för sti.nåd emellan markegängs- och uphandlrngs-pus lör den spanmäl, pä förstag u rågen kill 2s,ooc> tunnor, som för Garnizons - Reaementerne mäste anstaffas i ställer för den inne i Landet lefwererade K>ono-!ionde och Afrad, jenne målning, transport och Bageri-kostnader, stola wara för högr rilltagne i förhällande lili förenämnde Utgifter och hwarsöre bliswrt yrkadt, air nogarc borde bestämmas grunderne för deste urgifters förstagswis antagne belopp.
Stats-Uttkotter har uti dest förra Betänkande upgifmit bestaffenheten och grlinderne tili detta anslag; Och om Smis-Ulstolket nu stall nägor widare tillägga sä ar der arr escer de upgister om förhällandet härmed de förra ören, som C rar - Ukstorter .erhänit, och hwarpä UlstoHel grundat dest förslag, ar snarare arr frukta, de denne Glimma torde wara för ringa än för högt uptagen.
S als i kstotlet har vmöjeligen kunnar upgifwa den annorledes än försiagswis emot behörig redogörelse, da rätla utstaqer beror pä ett kommande förhällande emellan markegängs- och de gängse uphandlings-priserne.
Osta inrräffar ock det, att pä de orter, derifrån spannemalen skulle komma til!
Garnizons astöning transporreras och anwandas, mäste Rätltegifwarne antingen för bristande tillgångar genom'inträffad mistwäxt e.ler ock der productionen ej - Den >4 Zebruarii. 70Z ej öfwerstiger Jnnewänarnes egit behof, tillätas att lösa Näme-fpanmalen.efter markegängs-pris, dä ti - handling deremot till fyllande af bristen i Garnizoriens astöiiing mäste pä andra orter werkställas.
Uti de emellan Stats-Werket och allinänna Magazins-Jnrärrningen uprättade liqwider, har Stats. Wcrket ärligen blilwit päförd bekydliga ersättningar till Magazinö-Inräuningen för benita difserence. 2:0 Angäende Fängars skjuts ^ och Underhäll. Wällofl. Borgare-Ständet har harwid sunnit den anmärkning äga rum, att de Städer, som aro pligtige ali underhälla och transportera Färgar böra äfwen sä ival som Landtboerne wara till ersättning derföre berättigade.
Utaf de i Stats - Conkoiret förwarande Hand» lingar kan ej uplysas, huru wida någre Städer åtnjuta eller äro berättigade till en sadan ersättning.
Stats-Conloiret utfärdar anordningar pä medlen esler inkomne reqwisikioner frän Landshösdingarne och redowisningen derföre ster u-i hwarje Läns Landsbok.
Hos Konungens Defallningshafwande i orkerne böra uplysningar härom kunna erhälias.
StatsUtstouek kan emedlertid icke undgä att anmärka, alt der synes billigt, att de Skader, som haswa ett sadan: onus sig älagdk, äfwen sä njura ersättning derföre, sä wida det icke strider enior Slädernes privilegier eller andra gällande Författningar. 72 ä Den 14 Zebruarir. z:o Angående de till Enskifiens befrämjande i Skäne och Skaraborgs Län upförde medel.
Af någre Ledamöter sä wäl hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln, som uti det Walloch BorgareStändet, har blifwit yrkadt, ark detta understöd mät» te till Staten indragas
Detta anslag grunda sig pä Kongl.
Förordningarne af den gi Mars i8oz och den 2Z Julii 1804.
De hafwa endast blifwit bestädde för Skäne och Skaraborgs Län, hwilka orter ansedts mest wara i behof deraf; Men Utskottet har uti dest Betänkande föreslagit, att de mätte till nästa Riksdag fä fortfara till befrämjande af Enskiften i allmänhet, dock att de personer i Skäne och Skaraborgs Län, som hafwa fordringar för werkstälde Enskiftes utflyttningar deraf först blifwa owilkorligen godtgjorde.
Srats-Utskottet skulle i desi tanka hafwa handlat emot det allmännas intresie, om Utskottet nu tillstyrkt indragning deraf.
Man behöfwer endast åberopa erfarenheten till bewis för nyttan af saken.
Och Utskottet har hänuat en ännu ytterligare anledning till sin hemställan af de skäl, som föranlätit Kongl.
Maj-r att under den 2 Februarii 1827 utfärda desi Nädiga Förordning om Enjkiften i allmänhet, nemligen "Att som utan en fri och obehindrad förwalt» "ning öfwer jord och ägor, ingen serdeles odling "derä kan nedläggas och af sädan orsak Enstaka Hem» "man i alla tider warit mera ansedda än de i By"lag belägne, hwarest en trög och cfterläten granne "kan lägga hinder i wägen för den mest flitige och "omtänksamme Jordbrukare; Sä hade Kongl. Maj:t, "sorg - Den >4 Zcbruarii. 727 ^sorgfällig om Landi-brukets upkomst och förkofran, "want omtänkt ask genom tjenlige Författningar "lära försätta grannar i Bylag i lika fördelaktig "ställning med sine ägor, som Innehafware af En"staka Hemman, pä det alt de mätte erhälla sine "ägor i enskifte och således helt och hällit befrias "ifrän det lwäng och de hinder, samfälligheten ät"följa". 4:0 Angäende Extra Utgifts - Summan.
Flere af det Wällofl. Borgare-Ständets Ledamöter hafwa ansett den af Stats-Utstottet föresiagne Extra Utgifts > Summa 75,000 R:d. blifwa för behofmcn aldeles otillräckelig och derföre trott att den icke borde bestämmas till mindre än de förra arens anslag, eller 100,000 N:d. om äret.
Stats-Utstottet har uti dest förra Betänkande Upgifwit att ifrän längre lider tillbakars har ärligen warit ä Stat upförd en Förslags-Summa af 100,000 R.b. till Extra Utgifter, som dock mänga är funnits otillräckelig; deste medel hafwa blifwit anwände till säbane och Extra behof, hwartill anslag ä
Stat saknats och såsom de icke kunnat förut bestämmas, har icke eller warit möjeligt att fastställa annan eller närmare Summa härtill, än endast en Förslags-Summa- I den nyckta belägenhet S alen sig besinner, trodde Stats - Utskotter inskränkning i detta anslag kunna äga rum och föreslog derföre endast 75,000 R:d. till den fördelning Betänkandet innehäller.
Dä ?o8 Den r4 ZebrnariU Dä nu Stats Utstottec inhämtat en närmare underrätte.se om der belopp hwartil!
Erila Utgifierne under de sednare 10 arén och äfwen siere är förut upgäkt, har det befunnits, akt de nästan aldrig warit mindre än ,50,000 R:d. om äret, u an merendels altid öfwerstigit denna Summa.
Oaktadt den noggrannaste och mäst sparsamma hushållning inser Stats - Utskottet likmäl swärigheten om icke omi-jligheten att med de föresiagne 75,000 N:d. kunna bestrida alla de urgifter, som af denna Summa mäste ukgä.
Rikers förändrade politiska ställning och relationer med Utländske Magrer medföra uran twiswel mäugfalvige kostnader utöfwer Stats-ansiagen.
De utgifter, som af Extra Utgifts-Sunnmm efter försam, ingarne manligen utgä och arv af den beskaffenheten, a t deras ökade elier minskade belopp bero pä waru-priscrnes stigande eller fallande, göra ock i när, varande tids dy.het behofwet af en Högre AnsiagsSumma oumgängeligl.
Och om nägon gang en för det allmänna ny ig Inrättning eller gagnande
Näring skulle tärs-va ett förskott eller en obetydelig upmuntran ester understöd; Sa bör wäl icke Regeringen sättas i ven belägenhet att ven ser sig beröswad utwägar dertill.
Dä Stats-Utskottet i närmare öfwerwägande tagit sä wäl desse som flere sig harwid företeende omstandrqherer; Sä har Utskottet funnit pg föranlätik au !i ^ Riksens Höglofl.
Ständers egit vmpröfwande hemställa, om icke Extra Utgifts-Summan mä bestämmas till 100,000 R:d. om äret i likhet med hwad ansiager dertill ä
Stat frän längre tider tillvalars utgjort.
Och Den 14 Zebruarii. 709 Och i händelse besparingarne ä de ösri e Hufwud-Tutlarne icke altP skulle lämna tillgäng -il! fyllande af de nu säl»i'!da föreftagna öue 25,002 N:v.z
Sä torde man rmistoei besparingarne ä Allmänna Judragnings-Staten lunna sylla denna brist.
Ständer hemställes detta wördsannneligen. ^Slockholm den Zebruarii i8co.
Ridder stapets och Pä Högw.
Prcstc-Ständcts Adelns Ledamöters magnar Ledamöters magnar Llaes kleming.
Ilr- ^Veistman.
Borgare-Standets Pä Hcdcrw. Bonde-Slandets Ledamöters magnar Ledamöters wägnar. ft.
Lckmiät.
Austers vilsson.
K. Uröclelius.
Uplastes ett ifrän Stats - Utffotket ingiflvit sä lydande: Wördsamt Memorial!
Stats-Utstoltek fär härmedelst till Riksens Högloft.
Ständer »vördsammeligen afgifva dest Ullätande och 7io
Den 14 Zebruani. och förklaring öfwer de anmärkningar fem uti de Respective R:rs-Sränden blifwit gjorde wid Bilagan Litt. §. tili Stats - Utstoueis Betänkande, angående St tts-regleringen, innefattande Kongl. Hofvch Slokis-Staterne. r:o Angäeirde Stochholms Slotts-Stat.
Harwid hafwa följande anmärkntngar blifwit gjorde, nemligen: i:o Att som för Hennes Kongl.
Prins sesian äro anflagne 450 famnar med, men för Hennes Maj t Enke - Drottningen endast Z20 famnar; Sä hafwa 150 famnar ansetts för Hennes Kongl. Höghet kunna indragas.
Den af Stats-Utstortet projecterade Wed-Srat ar grundad pä de
Utgifter som frän wederbörande erhållits och lämpad efter dek antal ruin, som för de Kongl.
Personerne och deras
Hos ansetts »umgänge» liga.
Dä Hennes Kongl- Höghets Prinsesians Palms, som för Hennes Kongl.
Höghels behof ar anslagit, innefattar flere rum till Hennes Kongl. Höghets och Dest Egen Hof-Staks beboende, an dem Hennes Maj:t Enke-Drottningen uppä Kongl. Slottet begagnar; Sä mäste nödwändigt ett deref er lämpadt större wed-qwamum för Hennes Kongl.
Höghets
Prinfesians flere rum ansiäs, dä oeldade rum icke kunna bebos. 2:0
Alt i anledning af de af Stats-Utstottet uptagne Summor till wed-inköp för Kongl. Slottet Med Den i4 Zebruarii.
7" med flere, borde infordras en specifique upgifr pä de rum som för Kongl. Hvstvet erfordras äswen som för Collegierne, rist bestämmande af det werkesiga wed-behofwet.
Hwarjemle b ifwit begärdt, alt SraisUrstottek mätte upgifwa, hwilka och huru mänga rum pä Kongl. Slottet kunde cmwändas till inrymmande af Kongl.
Cancelliet med dest Expednioner.
Stats-Utstoltek har i desi förra Betänkande, omständeligen, som möjligt warit, upgifwit förhällandet med Wed-Sta'en och den högsta beiydeliga besparing, som genom den af Stats-U stoltet projccterade reglering winnes pä denna Artikel; Och Stals-Urstottet har derwid icke nägol widare arr tillägga.
Hwad ater belräffar den af Skats-Utstottet yttrade önstan, ait de rum som för Kongl. Hof-Stalen icke skulle finnas behöflig», kunde inrymmas ät Kongl. Cancelliet; Sä anser Stats - Utstotrer det ankomma pä Kongl. Maj.-ts Egil Höga wälbehag att sjelf bestämma om och när sädant kan gä i »verkställighet. 2:0 Angående UlrichSdahlS Rungsgård.
Härwid har blifwit yrkat, att antingen erhålla del af det Contracr Hennes Maj:t Enke-Drottningen har uppä denna Kungsgård, eller ock att SlatsUtstvltet mätte gransta Contracker, huruwida det kunde leda derhän, att Stats-Werkst undgär att »vidkännas de utgifter härtill, som ä Stat aro up° förde; Hwarjenne blifwit söreflagit, att de under Ulrichsdahl lydande Hemman Bergshamra och Mörby, jenne flere derunder lydande Lägenheter mätte till Kronan indragas. 712
Den 14 Zcbruarli. i det serstilla Betänkande Staks-Ntstotlee afgifwir, angäe;tde de under Kongl. Majus
Nådiga dis vsikion stående Kongs- och Kongs-Ladugäroar, har Utjko.ue! u-giswit bekaffenheken och inneballet af det Bykes-Contract, enlig' h^vilket Hannes Maj.tt Enke
Drottningen innehar och disponerar vlrichsdahls KongSgaid med derunder hörande Hemman och Lägenheter ; Och hwad äter angar dispostlions-ralten af underlydande Hemman med mera, sä anser Utstötte- denna anmärkning redan wara besvarad genom hwad vt rottet, det a amne rörande, i desi under den 25 ssstl.
Augusti afgifne och af Riksens Högloft.
Ständer gillade Betänkande, angående en wist Summa till Kongl. Majtts Hos-Star, anfördl och hemstedt.
Zlo Angående f. d Lron-prinsens Zofoch Sta i-Stat.
I anseende dertill, akt Stals-vtstottet, Uti dest Staks-reglerings Förstag och L e änkande, upfört en del af f. d. Kron - Prinsens Embetsman och Be stening pä Allmänna Indragnings-Staten, samt deremot ureftutit en del frän alt widare åtnjutande af deras innehafde Lönings - förmåner, stafwa anmärkningar blifwit gjorde, af hwilka somliga innehålla, att alla borde wid sina Lönings-förmäner bibeställas, andre ater hafwa yrkat, att de efter uphörd lienstgörinq, borde försvinna, hwaremot någre yttrat del de borde nedsättas till halfwa beloppec, samt aldeles uphöra för dem som till annan tjenste-besattning och lön bliswa sörstulpne.
Den 14 Zebruani - 7lZ Till besvarande af besia anmärkningar får StatsUtskottec åberopa desi förra Betänkande.
Suns-Utskottet har deruti upgifwit de skäl Stats » Utjkotter ägt, till föreslående af antingen total indragning eller ock minskning af wisia der nämnde personers arswodcn och Löneförmåner.
Och Siats Utskottet har derwid icke nägot widare akt tillägga, såsom innefattande de grunder, Stats - Utskottet trott sig böra följa wid desi tillstyrkande härutinnan.
Hwad ärer angar de pä Allmänna Jndragnings-Stateu upsörde personer; Sä beror detta pä Riksens Högloft.
Ständers egit yttrande öfwer Bilagan Litt. L. lill UhkotlelS Betänkande angående Staks-regleringen, innefattande Allmänna JndragningS-Staten. 4:0 Angående Hennes Longs- Maj t EnkeDrottningens Stat.
Emot U t skottens förftag att ^Lönerne för Hennes Majus Ofwerste - Marskalk och Ofwer-Kammarherre marle, jeinre deras innehafwande Deputak-wcd, u!gä af Hennes Majus Underhalls - Summa, utan art hädanefter serskildt gravera Stats - Werket, har hos sä wäl Högloft.
Ridderskaper och Adeln, som uti det Högwördige Preste-Srändet och Walloch BorgareStändet blifwit anluarkt, att ehuru ingen twifwel wore uppå de ädla tänkesätt enligt hwilka Hennes Majit troligen Julle af egna medel hälla Hans Epceilence Herr Ofwerste - Marskalken m. m.
Grefwe Wacktmeister, en as Fäderneslandet och det Allmänna sa högt förtjent och akmingswärd Herre, skadeslös för hwad nu till uteslutande frän Stars Wer s. te Band.
Lidra Afd^ 49. 714 Den r-r Zebrnartt Werkets Stat bliswit förestagit, sä borde dock detta Embete med atföljande
Lön och Förmäner, i stället för att genast ifrän Staren u estutas, sältas pä Indragnings.
Skaten, sör att icke förr an efter Hans Excellences fräilsätle lill StatS-Werkets förmän indragas.
Jemte der Stats-11 t Kottet fär äberopa hwad Utskottet i dest förra Betänkande, detta ämne rörande, anförr, har Utskottet anseri sig nu böra följande tillägga: Sä wäl Hennes Maj.lls Giftermåls - Contrack, som Högstsalig Hans Maj:: Konung Ul.s Testamentariska Författning tillägger Hennes Maj:t en ärlig Underhälls Sumlna af 4 Tunnor Guld eller 66,6ö6 R:d. za st., hwarwid afsigten, i Utskottets ranka, ^arit, att Hennes Maj:t skulle i Näder bestrida alla de för Hennes Majus Höga Person och