Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
M:s nåd. resolutioner och beslut; men deraf följer icke del man skulle taga för afgjordt, utan vidare undersökning, att den association, som salt sig i besittning af de nådigst meddelta förmånerna och börjat företagets utförande, ställt sig de K. resolutionerna och bolagsreglorna till efterrättelse, så att associationen fortfarande kunde anses såsom varande ett så organiseradt bolag , som nämnda författningar föreskrifva.
Sådant synes hafva fått bero på den uppmärksamhet, en numera afliden chef för ett äfven numera upphördt embete, nemi. 3:dje afdelningen af Storamirals-embetet, lemnat åt verkställigheten.
Och i granskningen härom synes StatsUtsk. icke hafva bort tveka om vidden af sina rättigheter och skyldigheter. usta §:n af det K. privilegium stadgar en hvars, så väl infödd som utländsk mans, rätt och frihet att deltaga i bolaget genom teckning af en eller flera actier å 5oo r:dr hvardera, på sätt och under villkor bolagsreglorne innehålla, —• och bland dessa reglor innehåller, i afseende på bolagets organisation , 1 artikelns 1 § , att actiernes antal skola vara l,5oo, svarande mot ett capital af 700,000 r:dr b:co ; hvarefter den andra §:n, som lyder; ’’Actie-ägare kan icke åläggas att göra ytterligare insättning på sin actie utöfver de vid emoltagandet erlugda femhundrade r;dr,” tydligen ut - De 11 tff November f. m. 5 märker alt actierne icke lunna finnas, ulan i den mån de ai'o verkligen betalta.
Har StalsUtsk. förskaffat sig upplysning huruvida berörde föreskrifter äro uppfyllda?
Och om StalsUtsk. få It dessa upplysningar, — hvarföre har det icke meddelat dem åt'
RiksShn?
Ehuru jag aldrig sett och icke velat se, då tillfälle dertill erbjudits mig, ett, under discussioner på detta rum omförmäldt, hemligt contract, derigenom några personer med handelshuset Schön & comp. i spetsen, såges hafva disponerat öfver teckningen, är dock allmänt kändt, att så är, och att hela denna transaction slett under en, fastän något sönderrifven, hemlighelsslöja; men Sveriges lagstiftningsannaler, äfven om ekonomiska ärenden, som bero på H. M. Konungens beslut i Statsrådet, oberoende af den andra statsmakten, känna icke till några hemliga bolag, aldraminst när ändamålen afse beröring med allmänheten och anspråk på allmänna medel.
Offentlighet i förhandlingar, hvilka på något sätt röra del allmänna, är en erkänd grundsats i alla våra lagar, — och jag skulle icke tro, att Svenska folket vore villigt att så hastigt, hvarken indirecle eller direete, medgifva alt denna grundsats finge utplånas eller undergräfvas genom RiksSttns lemnade sauction, i hvad på dem beror, åt det försök, som ett enskildt handelshus, huru akladt som helst, synes vilja fortsätta, att, i stället lör det af K.
M. privilegierade canalbolaget, hvars agent han kunde vara under organisationen, men icke längre, framstå såsom enda kända representanten.
På samma sätt skulle Hr Biskopen m. m.
Fiedi e'n, numera aflidne Kamererare!!
Nyström och undertecknad, hvilka fått uppdrag att skalla privilegium åt Wermlands provincial-bruksassociation år i«332, fortfara att ännu vara representanter af det privilegierade bolaget!!
Det är tydligt, att den nåd. privilegii-förhandlingen är eli, och incorporation af bolaget ett annat, och att det sednare, innefattande verkställighet af det förra, äfven har sina nödiga rerjvisita och former.
Ilrågavar. canal-bolags-privilegium Jemnar icke, genom någon undantagsparagraf, lof till förhemJigad teckning, minst örn derigenom skulle åstadkommas ett uppenbert frånvikande af bestämda föreskrifter och bestämda summors teckning och inbetalning.
Jag kan icke se, att det är möjligt längre undanskjuta den frågan: huru det förhåller sig med bolagets lagliga organisation.
Tecknings- och inbetalnings-actcn måste fram i dagsljuset.
Jag har måhända att förebrå mig, att jag, genom innehållande af denna fråga vid motionens afgifvande för några månader sedan, lemnat rum hos en och annan samt hos H. SlatsUtsk. för den förmodan, att det kunde gå an att bolaget längre finge fortfara i sitt incognito.
Jag bekänner, att jag dels af consideration för aktade individer, dem jag ryktesvis hört vara medlemmar af bolaget, och ibland hvilka åtskillige, utan kännedom om tillställningen, lära lem - 6 Den 16 November f. m - nat bidrag, dels af min tillit till det H. StatsUtsk:s egna uppmärksamhet och statskunskap, höll inne med anmärknrua.
Föremålet för anmärknln hade bolaget kunnat undanrödja sedan den fått så god lid på sig; ty ingenting hade varit låttare — skulle jag tro — än alt få en lista framlagd på actieteckningen till fulla beloppet 750,000 r:dr; men då sådant hittills icke skett, och mina fromma beräkningar visat sig vara hvad sådana vanligtvis äro: nemi. falska mått och steg till ändamåls vinnande; så anser jag, i det ögonblick allt hopp om godvillig rättelse måtte anses vara aflägsnadt, min oeltergifliga pligt vara alt fästa StatsUtskts uppmärksamhet på förutnämnda ofullständighet uti incorporations-aeten.
Man kan icke bestämdt erfara af de allmänheten meddelade handlingar, huruvida någon sådan förhandling eller intercommunication enskildt ägt rum emellan förbemälda associationsstiftare och primitiva agent samt Reger:n eller dåvar.
Statssecreteraren för handels- och finance-ärenden; men äfven i sådant fall, och ifall Regertn funnit Hr Schön & comp. hafva fullgjort prcestanda, saknas all offentlig handling, sorn antingen innefattar juridisk garanti för incorporations-acten, eller ock meddelad dispence ifrån uppfyllande af de i bolagsreglorna föreskrifna villkor.
Således, huru man än vill vända frågan, återstår någonting, såsom antingen ogjordt, eller gjordt i hemlighet, utan att vara, som sig bör, uppenbaradt.
Frågas nu: kunna statsanslag under sådana förhållanden, annorlunda än villkorligen, anordnas?
Vidare frågas:
Då, vid hittills lemnade anslag af allmänna medel till dylika företag, alltid den grundsats iakttagits, att icke allenast byggnadens verkställighet inspecterades, utan bolagets räkenskaper reviderades af publikt ombud; skall nu någon sådan revision icke äga rum? —•
Det är klart, att en blifvande statsrevisors första fråga skulle blifva :
Hvar är teckningslistan ? den andra :
Äro 750,000 r:dr inbetalta för actierna o. s. v.
Jag yrkar alltså vördsammast, det StatsUtsk. måtte, efter besvarande af förestående anmärkmr, genom tillstyrkande af R.
St:s afgifvande tind. skrifvelse:- eller annan vidtagande lämplig åtgärd, ställa frågan i ett med lag och författningar enligt skick.
Ånyo föredrogs och bifölls StatsUtskrs den :4 sistl.
Oct. på bordet lagda utlåt.
N:o 346 , i anledn. af K. M:s nåd. skrifvelse till R.
St., ang:de beräkningen af tractamenten för städernas magistratspersoner och borgare vid syner och andra förrättningar för Kronans räkning.
StatsUlskts den sistl.
Oclober på bordet lagda utlåt.
N:o 347 , * anledn. af Hr Christiers - Den 16 November f. m. 7 sons motion om ny lönereglering för R.
St:s Just.ombudsmans och Tryckfrihets-comiteens expeditioner.
För min del kan jag icke anse, att Utsk. tillräckligt besvarat
Hr Christierssons motion.
Han har anfört, att redan vid 1828—i83o årens riksdag har ett löneanslag blifvit beviljadt åt Jusl.cancellersexpeditins secrettre; men nu deremot har samina löneförhöjning för secreteraren hos Just.ombudsmannen blifvit afstyrkt.
Utsk. har endast andragit, att de bos Just.cancelleren varande tjenstemän innehafva ordinarie befattningar på Rikets stat, då deremot de, som tjenstgöra vid Just.ombudsmans-expedition, icke äro ordinarie tjenstemän och kunna således hafva tillika ordinarie befattningar.
Jag skulle likväl tro, att secreteraren hos Just.ombudsmannen har så vidlyftig tjenstgöring, att han, om han ej skall försumma den, måste afstå från hvarje vidlyftigare ordinarie tjenstebefattning, och jag skulle derföre tro , att då det finnes stadgadt att till secreterare hos Just.ombudsmannen skall antagas en för erfarenhet, skicklighet och kunskaper känd person , så bör denne tjensteman vara bättre aflönad än han nu är.
Jag skulle alltså för min del tro, att det vore skäl att återremittera detta betänk., hvarom jag hos Ståndet vördsamt anhåller.
Jag skulle tro, alt om Just.cancelleren uppfyller sin embetspligt, så har Just.- ombudsmannen alltför litet att mellan riksdagarna uträtta ; att det således icke är skäl att höja den ordinarie aflönirigen.
Men om vid riksdagarna jag och andre Konungens rådgifvare hafva den olyckan att göra Just.ombudsmannen mycket besvär, eller om det är Const.Utsk., som råkar det göra; så synes det väl vara anledn. att bevilja särskildta arfvoden för sådana tillfällen, men ingalunda att gifva en stående löneförhöjning.
Jag tror således, att StatsUtskrs betänk, är väl grundadt och tillstyrker bifall derå.
N:o 347 klef af R. o. Ad. bifallet.
Likaledes bifölls, vid förnyad föredragning , StatsUtsk:s den 14 sisth Oct. på bordet lagda utlåt.
N:o 348, i anledn. af Frih.
Nauckhoffs , J. O., motion om anslag af löner för 3:ne länsmän i Blekinge län.
Föredrogs ånyo StatsUtskrs den i4 sisth Oct. på bordet lagda ullat.
N:o 34g, i anledn. af erhållna återremisser å utlåt.
N:o 246- Hr von Hartmansdorff, Aug., begärde få veta, om det kunnigt vore, huru de öfriga RiksSl:n afgjort detta mål.
Ridd.Secret. tillkännagaf, att Preste- och BondeSbn bifallit utlåt.
N:o 246, med den förändring sorn 8 Den 16 November f» m. i N:o 34y tillstyrkes.
BprgafeStls prot.-utdr., som nu ej vo* re lill hands, hade blifvit eflerskickadt, och skulle underrättelse om nämnda.
Stånds beslut äfven straxt blifva meddelad.
Af de beslut, som de öfriga Stånden redan fattat, lärer följa, alt åt den, som förrättar Just.ombudsmannens tjenst i Hofrätten, icke kommer att bestås någon högre aflöning, än Utsk:s sednare betänk, upptager.
Jag vill således blott reservera mig mot beslutet, ty jag ansei- orätt att icke åt vicarien gifva åtminstone lika aflöning med en assessor, enär en adjunetion, som räcker ifrån en riksdag till en annan, icke bör räknas lika med en adjunction, som räcker endast under en session eller någon kortare tid.
Sedan Borgare-Stls prot.-utdr. nu äfven kommit till handa, upplyste lindert.
Ridd Secret., att nämnda Stånd bifallit Utskts hemställan, att det arfvode, som kommer att af Riksg.cont. utbetalas till den, som efter Just.ombudsmannen Hr HolVälts-rådet
Landin adjungeras till ledamot uti K. M:s och Rikets Svea Hofrätt, må ifrån den tid, då den nya statsreglerln tager sin början, få beräknas och utgå med ett förhöjdt belopp af y5o r:dr årligen, hvaremot Ståndet afslagit hvad Utsk. föreslagit i utlåt:na Niis 2/$.6 och 34g, om aflönings bestämmande för R.
Sits blifvande Just.ombudsman och anvisande af arfvode ät den , som utses att Just.- ombudsmannens förut innehafvande tjenst förrätta.
N:o 34g af R.
O. Ad. bifallet.
Vid förnyad föredragning af StatsUtskis den 14 sisth Oct. på bordet lagda utlåt.
N:o 35o, i anledn. af erhållna återremisser å StatsUtskis mera.
N:o 262, blef samma utlåt, af II. o. Ad. bifallet.
Föredrogs ånyo StatsUtskis den 18 sisth Oct. på bordet lagda utlåt.
Nio 35r, i anledn. af erhållna återemisser å StatsUtskis mern.
Nio 253.
Hamilton, Hugo: StatsUtsk. har, på den grund att medel vid denna riksdag redan äro lemnade till navigations- och skepsbyggeri-skolor, afstyrkt bifall till den gjorda motionen, att medel skulle lemnäs till sjömanna-sällskapets disposition i och för ett uppgifvet ändamål.
Detta ändamål har intet sammanhang med de medel, som förut äro beviljade.
Det är nemi. numera icke fråga om att lemna några medel till sjelfva skeppsfartens allmänna förkofran, utan det är fråga om att hjelpa ett sällskap vid de företag det böl jat, genom att lemna uppfostran åt dels fattige, dels på sjön omkomne sjömäns barn, och att föda upp dem till Den iG November f. m. 9 deras faders yrke, för att på delta sätt bilda dem till dugliga medlemmar i samhället, för hvilket de måhända eljest skuiie gå förlorade.
Det torde tillåtas mig alt med några få ord redogöra för sjömanna-sällskapels verksamhet, för att om möjligt göra detta Stånd beredvilligt att lemna sitt bifall till den väckta motionen.
Sjömanna-sällskapet stiftades genom en patriotisk mans bemödanden, och ingen vågade då hoppas, att det skulle kunna komma till den verkligen stora utveckling , som det nu ernått.
Genom enskilde mäns biträde har det lyckats sällskapet, icke allenast alt lemna understöd åt fattiga sjömän, utan äfven alt uti en dertill inköpt local bereda ett s. k. sjömanshem, eller ett ställe, der hemkomne fattige sjömän kunna hafva, ej allenast uppehälle mot arbete, utan äfven tillfälle till förtjenst, derigenom att sjömanna-sällskapet sträfvar och hittills lyckats att forskalFa dessa sjömän arbete, passande efter deras kunskaper och yrke.
I denna inrättning halva under dessa vintrar emellan 70 och 100 sjömän varit sysselsatte och genom arbete förvärfvat sin bergning, så att de ej legat någon annan till last.
Sjömanna-sällskapet har således, sedan denna inrättning kommit i gång, årligen lemnat tillfälle åt i medeltal några och åttatio sjömän att på nyttigt sätt tillbringa sin vinter, och af alla der intagna eller derifrån afgångna sjömän har, t. ex. under den förra vintern, icke mer än en varit anklagad för någon polis-förbrytelse, hvilket måste vara uppmuntrande för sällskapet, då man vet, huru ofta tillförene sjömän, som kringstryka här på hufvudstadens gator, varit underkastade dylika anklagelser.
Härjemte har sjömanna-sällskapet inrättat en skola, dels för dessa sjömän, som bo på sjömanshemmet, dels äfven för andra sjömän, som önska begagna sin tid för att erhålla större bildning i sitt yrke.
Denna skola har visserligen icke varit starkt besökt, men dock så mycket, att det uppmuntrat sjömanna-sällskapet att fortfara dermed.
Det har varit emellan 20 och 3o personer, som under vintrarna der inliemtat undervisning, Sjömans-sällskapet har äfven genom kunnige mäns biträde gått i författning om utarbetning af en fullständig lärobok i navigationen; så fullständig, alt den kommer att omfatta fyra dryga torner och innehålla alla de vettenskaper, som tillhöra den nautiska kunskapen, ej allenast i dess första elementer, utan äfven uti dess fullständigare utveckling, så att ej allenast skeppare skulle kunna ur denna lärobok inhemta allt hvad de behöfva för sitt yrke, ulan äfven att den skulle innehålla en fullständig kurs af allt hvad man fordrar för sjömäns bildning.
Tryckningen af denna kurs är redan börjad; men som den är vidlyftig och kommer alt hafva flera tabeller, så fordrar den ett ganska drygt förlag af omkring åttatusen riksdaler.
Detta kommer att medtaga alla sällskapets genom subscription bildade 17 11. 2 < lO Den 16 November f. m. tillgångar, ehuru man på allt möjligt sätt anlitat sällskapets medlemmar om ytterligare understöd. II. o. Ad. torde således tinna, alt sjöinanna-sällskapet, med dess på det hela ringa tillgångar, omsorgsfullt sökt verka forsin bestämmelse, men sjömanna-sällskapet har från sitt första sammanträde haft den önskan att kunna inrätta en så beskaffad skolasom den Hr
Dalman föreslagit, emedan sällskapet ansåg, att det skulle i yttersta måtto bidraga att väcka håg hos våra landsmän att vända sig till detta farliga yrke, om de visste att, ifall Försynen behagade hädankalla dem, de ägde någon säkerhet att deras hemmavarande barn hade tillfälle att erhålla understöd och uppfostran.
Sjömanna-sällskapet har börjat en subseription inom fäderneslandet för delta ändamål, och en comité' har varit nedsatt för»att upprätta förslag till inrättande af en sådan skola.
Detta är visserligen bygdt på en mycket inskränkt scala, och att göra det i en ännu inskränktare scala skulle till intet tjena.
Denna skola är blott ställd på 5o barn.
Om dessa der skola kunna erhålla kläder och undervisning så går kostnaden derför, oberäknadt lärarnes aflöning, enligt comiterades förslag, till 8,000 r:dr b:co om året.
Detta skulle kunna uti icke obetydlig grad minskas genom en sammanslagning af denna skola med den förut varande skolan, hvars local är så stor, att den kan dertill anses tillräcklig, och lärarne i den nuvar. skolan skulle, mot ett något förhöjdt arfvode, äfven åtaga sig undervisningen af dessa 5o barn.
Äfvenså kunde deras vård af den tjenstemannapersonal, som nu finnes vid sjömanshemmet, till en del bestridas.
Jag tager mig friheten alt ingå i dessa detaljer, för att visa att sjömanna-sällskapet varit betänkt att göra denna inrättning med så stor sparsamhet, som är möjlig, utan att ändamålet förfelas; men vid första organisationen deraf, är det likväl nödvändigt att göra ej obetydliga kostnader för anskaffande af inventarier m. m. d., som behöfves för att organisera en sådan anstalt, så att, om jag också hoppas, hvartill jag verkligen tror mig kunna hafva skäl, att vi kanske genom enskildta bidrag få tillsammans de årliga behofven för denna skolas underhåll, så behöfver likväl sjömanna-sällskapet, om saken skal! gå, utan att — hvad man kanske ej kan begära — sällskapets ledamöters enskilda credit skulle alltför mycket anlitas, betydligt understöd, och det är egentligen derföre, som Hr Dalman hav väckt sin motion.
Det är af samma skäl, som jag tager mig friheten på det högsta behjerta densamma, och tror att R.
St. äfven böra behjerta sina raska sjömäns barns öde i framtiden, så mycket att de ej spara på en summa af 4,000 rtdr.
På dessa skäl anhåller jag vördsamt örn ålerremiss af betänk., och alt II.
StatsUtsk. dervid ville taga saken i närmare öfvervägande.
Hr von Hartmansdorff, A u g., begärde att få veta, huru detta mål blifvit hos de öfriga RiksStm afgjordt.
Den i6 November f. m. ii Hildert.
Secret, tillkiinnagaf, alt StatsUtsk-.s utlåt. fll:o 351 blifvit bifallet af alla 3 de öfriga Stånden.
Det var emedan jag trodde mig veta detta, som jag för Ståndet begärde upplysningen, på det att icke en framställning skulle göras, hvilken ej kunde leda till någon påföljd.
Jag finner att det varit fel af mig, att jag ej underrättat mig om de öfriga Ståndens beslut.
Jag hade ej då behöft upptaga R. o. Ad:s tid, och får nu blott reservera mig emot ett beslut, som verkligen är så nedslående för sjömanna-sällskapet.
Jag har icke inom Utsk. deltagit i handläggningen af detta mål, och anhåller nu att tillika med Frih.
Hamilton få nedlägga min reservation emot det tillstyrkande af Utsk., som nu af 3:ne
Stånd blifvit bifallet.
N:o 35i blef af R. o. Ad. afslaget.
Ånyo föredrogs och lades till handlingarna StatsUtsk:s den 14 sisth Oct. på bordet lagda mern.
N:o 352, i anledn, af återremiss å utlåt.
N:0 261.
Företogs till pröfning StatsUtskis den 14 sisth Oct, på bordet lagda utlåt.
N:o 353, i anledn. af väckta motioner, att dels åtskilliga cassors behållningar, dels statsverkets s. k. reservfond måtte tili Riksg.cont. öfverflyttas.
Jag har ingen anmärkn. att göra i afseende på StatsUtsk:s förslag ang:de de reserverade statsmedlen.
Men så vidt jag af betänk, kan finna, har StalsUtsk. icke gjort någon utredning af reservfonden i Riksg contoret.
Rikshufvudboken visar likväl, att ej mindre af riksg.medel än af statsmedel finnas behållningar.
N:o 353 bifölls.
Besvärs- och Ekon.Utsk:s den 14 sisth Oct. på bordet lagda betänk.
N:o 10g, angrde stångjernssmidet och den gröfre jernförädlingen samt kolhandeln i Riket.
Om jag icke bedrager mig, så är detta betänk, för första gången före.
Jag är färdig alt yttra mig deröfver, men för den händelse, alt någon af R. o. Ad:s ledamöter skulle vilja bordlägga detsamma, torde det vara öfverflödigt att öppna discussion innan sådant blir bestämdt.
Då till följe af den framställning, som jag hade äran görn, jag ej förmärkt att någon af R. o. Ad:s ledamöter önskat 12 Den 16 November f. m. stt målet skulle ytterligare hvila på bordet, så får jag vördsamt yttra ruina tankar derom.
Jag måste börja med att begära några upplysningar af Utsk:s ledamöter.
Utsk. tillstyrker, pag.
19 under litt. A., att alla utom egentlig bergslag belägna jernverk må erhålla obegränsad vågföringsrätt för allt det stång- eller manufactur-jern, som kan vid nu privilegierade härdar tillverkas.
Jag måste fråga hvad som menas med ordet ”egentlig bergslag.-” Frih.
Till svar å den af en värd talare framställda fråga, hvad Utsk. menat med orden Oegentlig bergslag,” får jag äran upplysa, att Utsk. derunder förstått detsamma som K.
Bergs-collegii förslag innehåller, eller de bergslager, der grufvebrytning och lackjernsblåsning ännu i stort bedrifvas.
Jag tror det också, ty så väl uti Bergscommissionens und. förslag och berättelse, som uti Bergscollegii und. framställning till K.
M. och samma collegii årsberättelse äro dessa bergslager upptagna under rubriken af tackjerns-bergslng.
Jag förmodar således, alt Utsk. menar detsamma med egentlig bergslag uti betänk,, som med tackjerns-bergslag.
Tackjerns-bergslagerna äro följande:
Vesterbergslagen, Norbergs, Philipstads, Noro, Lindes, Ramsbergs, Hjulsjö, Nya Kopparbergs, Hellefors, Grythytte, Carlskoga, Lekeb ergs la ge n.
Bland dessa bergslager finnas alltså icke Lerbäcks eller Ofvansjö och Thorsåkersj icke heller den s. k.
Österbergslagen.
Denna omständighet, att nemi. icke Österbergslagen eller Ofvansjö och Thorsåker finnas inbegripna å rubriken af egentliga bergslager eller s. k. tack jerns-bergslager, måste me_dföra den verkan, att genom den tillåtelse, som Utsk. har föreslagit, skulle största delen af alla i Riket befintliga bergsmanshamrar ifrån år 1841 blifva befriade från alla inskränkningar i deras smidesrätt.
Bergsmanshärdarne i Riket äro, såsom jag tror, något öfver 90 och deras privilegierade tillverkningsbelopp är 17,000 Sk??.
Om jag ej bedrager mig alltför mycket, så utgör antalet af de bergsmanshamrar, sora finnas i Ofvansjö och Thorsåkers tillsammans med Öster-bergslagen omkring hälften af allesammans; ty de öfriga äro ganska få, nemi. några inom Grythytte, några i Ramsbergs och äfven i Vesterbergslagen och Norbergs; dock tror jag ej, att summan af alla bergsmanshamrarne inom de egentliga bergslagerna uppgår till hälften af det hela.
Om man antager, att summan deraf uppgår till halfparten, så skulle 45 eller kanske 5o vara inbegripna uti den frihet, som här medgifves.
Då nu hela det privilegierade beloppet utgör omkring 17,000 Sk??, och antalet af de utom egentlig bergslag belägna bergsmanshamrar utgör ungefärligen hälften, så skulle man der hafva omkring 8,5oo Sk?? bergsmans-smide, Den iG November f. m.' i3 söm troligen genom ifrägavar. smidesfrihet skulle förete en betydlig tillökning.
Under samma nummer af Utsk:s förslag, men litt. C, förekommer en omständighet, som jag äfven önskade alt få upplyst.
C lyder sålunda: ”äfven för inom bergslag ”bela gna stångjernsbruk medgifves full smidesfrihet för hvarje ”härd, som är privilegierad för 4°° SkfT’ etc.
Jag kan ej finna, om med dessa 4°o
Sk$ menas sådana, som voro privilegierade innan K. kungörelsen d. 26 Nov. 1838 utfärdades, ty då medgafs en tillökning i smidet.
Det ser mig ut, som denna siffra svarade emot det gamla privilegiet, men det synes ej bestämdt, om detta skeppundtal angår det gamla smidet eller det som ökades med ^:del.
Under följande rubrik, som innehåller den frihet, som Utsk. vill tillä gga smidet ifrån och med år 1846 till och med i85o, och litt.
C förekommer en annan omständighet, som jag har fästat mig vid.
Förslaget lyder sålunda: ”Inom ”de nuvar. bergslagen beviljas oinskränkt smidesrätt för alla ”existerande verkstäder; dock endast med det villkor, att ”samtlige hylteägarne inom bergslagen det medgifva, och sig ”förena örn bergslagsprivilegiernas upphörande, hvarefter de ”lill bergslagen hörande hemman skola skattläggas och roteras till lika belopp, som hemman inom närmaste landslag.”
Af ordalydelsen i detta förslag förefaller det mig, som Utsk. velat medgifva en frihet för de nu existerande härdarna, men ej under andra villkor, än att de, som der idka tackjernsblåsning, skola vara ense om deras bergslags-privilegiers upphörande.
Således förbindes med den frihet, som man vill tillägga bruksägare, ett villkor, som svårligen kan uppfyllas.