Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det torde vara obestridligt, att ett ufven med den klaraste röst uppläst utlät, icke fäster sig så i tanken, som då man bar tillfälle att sjelf efter egen beqvämlighet få läsa detsamma och se hvad det innehåller.
Om man sålunda i denna vigtiga fråga vill att Ståndet skall nied full sakkännedom fatta dess beslut, så tror jag det vara nödigt att Ståndet gör det efter det tillfälle, som blifvit gifvet till granskning utaf innehållet af det ifrågavar. betänk., och så mycket mindre skulle jag tro den bär omtalade tidspillan af tiden från ett plenum till ett annat kunna vara af någon betydelse i en sak som denna, som den efter mitt omdöme aldrig kan komma att inverka på riksstatens afslutande.
Jag tror att denna fråga begärdes på bordet andra gången, förr än Hr Rosenblad kom in.
Förhållandet är således belt enkelt, att betänk, måste hvila till nästa föredragning.
Om man nu underlåter både det förslag, som Hr Rosenblad och det som Frih.
Sprengtporten gjort, så ligger saken, i sitt enkla skick, på bordet.
Jag tror visserligen, att i nästa plenum bör delta betänk, kunna tryckt utdelas, emedan N:o 522, som är det nästföregående, redan i dag erhållits tryckt.
Om man derföre ställer Bevilln.Utsk:s betänk, främst utan något särskildt beslut, så får saken i alla fall sin behöriga gång, och de frågor, som fordra största skyndsamhet, nemi. bevillningsfrågornas afgörande i förstärkt StatsUtsk., komma då främst.
De frågor, som nu varit här framställda, äro också bland dem, som böra i förstärkt StatsUtsk. behandlas.
Men då båda höra till stalsregleringen och kunna leda till vidlyftiga öfverläggningar, torde rättast vara, att det mål kommer främst, som är af den enklaste beskaffenheten.
Denna tvist tyckes ganska snart kunna slutas, ty om jag icke misstager mig, så är detta utlåt. redan tryckt, oell Hr Rosenblad kan således till nästa Onsdag få det och i all ledighet taga kännedom deraf, hvarföre det ock nu gerna kan sättas främst på föredragn.listan.
Med anledn. af den upp lysning Frih.
Bove nu meddelat, alt detta betänk, redan vore tryckt, finner jag ett nytt stöd för min anhållan att detsamma måtte uppföras på listan näst efter Bevilln.Utskis memorial.
Det torde hända att jag misstagit mig i min nyss meddelade uppgift, emedan det jag har är endast JS':o 522, då jag likväl trodde att JN:o åaj fanns i samma häfte.
Hr Den i5 Maj f. m.
Jag får vördsamt underställa Hr Landtm, äfvensom mina värda motståndare, om icke Hr von Hartmansdorffs förslag vore det lämpligaste, det vill säga, att helt enkelt låta delta betänk, blifva livilande på bordet, då det i sin ordning till nästa plenum på listan må uppföras, emedan R. o.
Ad. då oförhindradt i nästa plenum kan bestämma, om Ståndet finner för godt att företaga det i annan ordning, än det möjligen står på föredragn.listan.
Jag anhåller att Ridd.Secret:ri måtte få upplysa, huruvida betänk, varit förut bordlagdt.
Är det nu första gången det bordlagges, kan jag icke afstå från den hemställan jag gjort; skulle det åter vara den andra bordläggningen, så vill jag ej vidare yrka derpå.
Jag begagnar detta tillfälle att upplysa Hr Rosenblad derom, att fiågan verkligen har ett nära sammanhang med statsregleringen, ty frågan huruvida afgiften till liandels- och sjöfartsfonden komme att utgå med 6-f proc. eller med loproc. har derpå betydlig inverkan, och nu mot riksdagens slut synes det verkligen vara skäl att först företaga de mål, som röra bevillnings- och statsregleringsfrågor. lindert.
Ridd.Secret. tillkännagaf, att StatsUtsk:s utlåt.
N:o 023 blifvit första gången bordlagdt den 12 dennes och nu blifvit andra gången föredraget.
Hr von Hohenhausen: Sedan Frih.
Boye nu fått se att det var en 2 i stället för en 3 som stod på utlåt., har det skälet att det vore tryckt förfallit, och jag vill ej vidare påyrka att det skall förekomma i annan än vanlig ordning, då målet i alla fall synes få tillfälle att piöfvas i nästa plenum.
Hr Frih. o. L andtm. förklarade, alt StatsUtsk:s utlåt.
N:o 523, lill följe af (vänne ledamöters begäran, komme alt ytterligare hvila på bordet till nästa föredragning, och torde, enl.
Hr Landtnäs förmenande, R. o. Ad. finna, att, sedan Frih.
Sprengtporten afslått från sin begäran om målets framflyttning på föredragn.listan till nästa plenum, frågan derom för det närvar, lärer förfalla.
Ånyo föredrogs BancoUtsk:s den 12 dennes på bordet lagda mern.
Begärdes ånyo på bordet af Hr Rosenblad, Bernh., och Gr. Horn, Glaes Fredrik.
Underl. Ridd.Secret.:
Jag får vördsammast anhålla om föreskrift af R. o. Ad. i afseende på en expeditionsfråga; 25 H. 21 Den i5 M a j f. m. den angår nemi. de af R, o. Ad. valde revisorer öfver stats-, banco- och riksgäldsverken för innevar. år och år 184 >.
Under de föregtde riksdagarna har ingen expedition hvarken från R. o. Ad. eller R.
St. algått till Konungen med uppgift å de revisorer, som blifvit valde, ulan hade vanligen emot den tid då revisionerna skolat företagas någon tjensteman från statsexpeditionen blifvit nedsänd lill Ridd.Secrettn för att under hand utur prot:n erhålla underrättelse om hvilka personer, som till revisorer blifvit utsedde.
Det synes likväl måhända vara bäst, att någon expedition i ämnet till K. M. afgår, då 68 §:n Riksd.Ordn. innehåller, att Konungen skall kalla revisorer.
Konungen har icke ägt, efter det sätt som hittills blifvit iakttaget, någon officiel upplysning till ledning för denna kallelse, då ingen expedition från R. o. Ad. eller R.
St. derom afgått.
Vördsammast får jag således hemställa, om icke rättast vore att Ridd.Utsk. finge sig uppdraget alt uppsätta förslag till und. skrifvelse från R. o. Ad. angtde de personer, som af Ståndet blifvit utsedde till revisorer vid båda revisionerna. R. o. Ad. beslöt, att Ridd.Utsk. skulle anmodas att uppsätta och till R. o. Ad. inkomma med förslag till und. skrifvelse lill K. M., ang:de R. o.
Ad:s val af revisorer öfver stats-, banco- och riksgäldsverkens tillstånd, styrelse och förvaltning.
Lades på bordet nedannärnnda från Utsk:n inkomna mern. och utlåttn, nemi. från StatsUtskottet:
N:o 507, med förslag till reglementariska föreskrifter, motsvarande 8 afdeln. af 1835 års reglemente för Riksg.- co 11 tore t; N:o 5o8, i anledn. af K.
M:s nåd. propos. angtdeextrastatsanslag för den af R.
St. begärda lagberedning; N;o 5oq, i anledn. af erhållna återremisser å utlåt.
N:o N:o 510, i anledn, af erhållna återremisser a ullat.
K.‘o 44o; Stats- samt Allm. besvärs- och Ekon.Utskotten: N:o 198, i anledn. af återremiss utaf Utsk:ns under N:o 190 afgifna förslag till sammanjemkning af RiksStms skiljaktiga beslut, rörtde allmänna stadganden och anslag till folkundervisningens befrämjande; BevillningsUtskottet: N:o 48, i anledn. deraf, att Utsk:s mern.
N:o 41 om sammanjemkning af RiksSttns olika beslut, ang:de tuilbevillningen, blifvit j vissa delar ogi 11ad t eller återremitteradt.
Hr Frih. o. L a n d t m. föieslog, i öfverensstämmelse med hvad han för en stund sedan yttrat och hvad äfven D c n 15 Maj f. m. iG3 en ledamot af R. o. Ad. anfört, att Bevilln.Utskts nu bordlagda mern.
N:o 48 måtte ställas främst på föredraga.listan till nästa plenum.
Vidare lades på bordet nedannämnda från Utsk:n inkomna merner och betänk:», nemi. från BancoUt skottet: N:o 179, i anledn. af erhållen återremiss å betänk.
N:o 158, med förslag till reglering af bankens lånerörelse i åtskilliga delar; N:o 180, öfver gjorda anmärkn-.r vid Utsk:s betänk.
N:o i5g i fråga om belåning af actier och publika papper; LagOtskottet: N:o 184, i anledn. af RiksStens olika beslut öfver Utsk:s betänk.
N:o 17g, ang:de ansvarighetslagen för Statsrådet; Lag- samt Allm.
Besvärs- och Ekon.Utskotten: N:o 73, med förslag till sammanjemkning af RiksStms skiljaktiga beslut, i anledn. af Utsk:ns belänkm N.‘is 4 och 29; N:o 74) i anledn. af återremiss utaf betänk.
N:o 3o, ang:de gemensamma nämnder för vården om häradenas och länens gemensamma angelägenheter; N:o 75, med förslag till sammanjemkande af RiksStlns skiljaktiga beslut, ang:de föreslagen lagstiftning om fattigvården i Riket; N:o 76, i anledn. af väckt motion, att de af K.
M. och Kronan afyttrade kronoskogar och parker i Riket ej måtte få styckas i mindre lotter, än de blifvit af K. M. och Kronan försålde; N:o 77, om hvad som bör iakttagas, då delägare i tackjernshytta äskar alt få idka stångjernssmide och deremot afstå från de i och för tackjernsbiåsningen beviljade friheter, men andra delägare i liytlelaget vägra att derpå ingå.
Upplästes ankomna prot.utdr. från de öfriga RiksStm, nemi. från PresteSt. af den 8 och 10 dennes, från BorgareSt. af den 10 och 12 dennes och från BondeSt. af den 10 dennes.
H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. till 1 på dagen. jin fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe. iG4 Den i5 Maj e. m.
Lördagen den i5 Maj 1841•
Justerades 8 prot.utdr. för denna dag f. m.
Företogs val af 18 ordinarie ledamöter och 6 suppleanter uti förstärkt Allm.
Besvärs- och Ekon.Utsk.; och befunnos, efter valförrättningens slut, och sedan lottning blifvit anställd emellan dem, som erhållit lika antal röster, hafva blifvit utsedde till Ordinarie ledamöter: N:o 145.
Stjernstedt, Jac. Theodor 5g röster.
„ 220.
„ Palmstjerna,fullm.
Gr.Gyldenstolpe,A. 5g „ „ 364. „ von Platen, fullm.
Hr Reutersköld, Casimir 5g „ „ 377.
Reutersköld, Axel 5g ,, „ 645.
IJr Möllersvärd, Carl Gottfrid 5g „ „ 7g2.
„ Lagerhjelm, Pehr 5g „ ,, igi8A.
,, von Strussenfelt, Adolph Ludvig . . 5g „ „ 1476.
„ Piiben, Carl Wilhelm 5g „ „ 1600.
,, Braunerhjelm, Ferdinand 5g ,, „ 1612.
,, Grundelstjerna, Axel Wilhelm ... 5g „ ,, 1637.
„ Rudbeck, Charles Emil 5g ,, „ 1786.
„ Blomstedt, Christian Jacob 5g „ ,, 1824. ,, von Törne, Michael 5g ,, ,, 2118B.
,, Lagerheim, Lars Magnus 5g „ ,, 222.0. ,, af Ekenstam, Israel 5g „ „ 2275.
,, Lefren, Johan Pehr 5g ,, „ 2283.
„ Akrell, Carl 5g „ „ 23o8. „ af Ström, Israel Adolph 5g ,, Suppleanter: N:o23ii.
Hr Rabenius, fullm.
Hr von Hohenhausen, Michael Silvius 5g röster. „ igg2.
„ Lagerstråle, Gustaf Rudolph .... 5g „ „ i54- „ Skytte, fullm.
Hr af Sillen, Lars Gabriel 5g „ „ io38.
„ Bogeman, Johan Ludvig 58 „ „ 2132B. ,, af Klercker, Fredrik 58 „ „ 234.
Djurklou , fullm.
Gr. Mörner, Carl Göran 56 „ Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o.
Ad. behagade godkänna det förrättade valet.
Ropades ja. II. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 8 om aftonen.
Den 17 Maj. >65 Måndagen den 17 Maj 1841.
I anseende till anmäldt hinder för Hr Frih. o. Landtm, att genast vid pleni början sig infinna, emottog H. Ex. Hr Gr. Brahe, Magnus, såsom äldste Grefven, klubban, samt öppnade plenum. H. Ex. Hr Gr.
De la Gardie, Jacob:
Då ända ifrån tvänne sekler tillbaka, endast med ett enda undantag, det blifvit en vana, att såsom ett minne och en gärd af tacksamhet och erkänsla behålla porträtten af de personer, som fört landtmarskalksstafven, tager jag mig friheten föreslå, det B. o. Ad. täcktes besluta det vur nuvar.
Landtmarskalk Frih.
Palmstjernas porträtt skall målås.
I händelse af bifall härtill, torde åt Ridd.direct:n uppdragas att om målningen af nämnda porträtt gå i författning, samt att för sådant ändamål träffa öfverenskommelse med Hofintendenten Westin; hvarom allt jag anhåller att Hr Gr. o. ordföranden ville lill R. o. Ad. framställa proposition.
Jag instämmer med H. Ex. Gr. De la Gardie i fråga om porträttets målning, men jag underställer R. o. Ad. om det är skäl att utsätta bestämdt hvilken konstnär, som skall anlitas.
Månne icke det vore skäl att öfverlemna valet deraf till Piidd.directm, der H. Ex. Gr. De la Gardie sjelf är ordförande?
De la Gardie:
För det förtroende i detta fall, som Hr von Hartmansdorff velat visa R,idd.- directtn, hembär jag å hennes vägnar dess tacksamhet.
Jag nämnde Hr Westin, såsom för det närvar, den skickligaste porträttmålare i Sverige; men om R. o. Ad. lemnar uppdrag vid valet af målare åt directtn, lärer densamma ej underlåta att välja den directtn anser skickligast att uppfylla R. o. Ad:s önskan.
Uppå derefter framställd propos. biföll II. o. Ad. det af H. Ex. Hr Gr.
De la Gardie gjorda förslag.
H. Ex. Hr Gr. o. Ordförtn hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla, att han för Hr Frih. o. Landtm., då han återkommit, finge tillkännagifva Ståndets nu fattade beslut.
Vid förnyad föredragning af BeviIln.Utsk:s den i5 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 48, i anledn. deraf att Utslos mern.
N:o 41 om sammanjemkning af RiksSt:ns olika beslut ang:de tullbevillningen blifvit i vissa delar ogilladt eller återremitteradt, blef nämnda utlåt.
N:o 48 ånyo lagdt på bordet af Hrr Hallenborg, Carl Joli., och af Sillen, Wilh. Gideon. iG6 Den 17 Maj.
Ånyo föredrogs BorgareSt:s den 12 och \5 dennes på bordel lagda prot.utdr. af den to i denna månad, med inbjudning till R. o. Ad. samt PresteSt. att instämma uti de beslut BorgareSt fattat i de ännu ej definitivt afgjorda delar af extra-statsregleringen.
Jag får vördsamt uppmana dem af herrarne, som ämna yttra sig i denna sak, att besinna huruvida det icke vore så godt att antaga denna inbjudning.
Att den icke är öfverensstämmande med den önskan, som jag förut vid flera tillfällen tillkännagifvit, i afseende på votertspropos:rs uppställning i rätter ordning, det kan en hvar finna; men ett bifall till inbjudningen är dock ett sätt att slippa att vidare vid denna riksdag slilas om den egentliga tvisten, eller huru proposm skall uppställas.
Jag får derföre för min del förklara, att jag är nöjd att antaga denna BorgareSt:s inbjudning, ehuru den naturligtvis har en effect, att icke, i afseende på nedsättning af ett eller annat anslag, deruti jag också yrkat nedsättning, befordra detta ändamål.
I sista plenum tyckte jag mig märka, alt Hr von Hartmansdorff icke vore obenägen att ingå på ifrågavar. inbjudning, och om jag fattat rätt, lära vi då slippa att vidlyftigt debattera StatsUtsk:s betänk.
N:o 5ii.
Frölich har misstagit sig om mina afsigter, då han trott, det jag vore benägen att bifalla BorgareStts inbjudning.
Jag inser tvertom alldeles icke något skäl dertill för R. o.
Borgareds inbjudning åsyftar att R. o.
Ad. skulle antaga de anslagssummor för extra-statsregler:n, hvilka redan äro genom 3:ne Stånds beslut bestämda.
Dessa anslagssummor kunna således ej blifva mindre än de äro; deremot, och örn det röstas i förstärkt StatsUtsk. öfver de ifrågavar. anslagen, så kunna de möjligen öfverstiga hvad 3:ne
Stånd för det närvar. beviljat.
I sådant fall är det hopp för mig och de med mig liktänkande, hvilka förut yrkat de högre summorna, att kunna få dem, åtminstone i vissa hänseenden, bifallna.
Det är således icke något skäl för oss att antaga inbjudningen.
Gr. Frölich:
Jag finner då att jag misstagit mig om Hr von Hartmansdorffs mening, men lärer ej kunna misstaga mig om hvilken mening, vid sådant förhållande, blifver Ståndets i denna fråga.
Jag får då förklara, att jag ej rår för om tvisten rör:de den efterföljande frågan blir långvarig och allvarsam.
Den siste värde talaren torde elinia sig, att det ännu icke är så alldeles afgjordt att votering kommer att ske om de voter:s-propos:r, som StatsUtsk. uppgjort.
Det är visserligen sannt, alt 3:ne
Stånd hvart för sig yttrat sig deröfver och godkänt desamma, men deraf följer icke att man kan få anse ett så beskaffad! godkännande af proposm såsom tre Stånds beslut, ty något sådant kan jag ej hemta ifrån grundlagarna, ehuru jag finner att åtskilige af Stats - Den 17 Maj.
Utsk:s ledamöter så behaga anse saken.
Emedlertid har jag i denna fråga ingenting alt tillägga och gissar att proposm blir till afslag å BorgareSUs inbjudning, hvilket åter ur något sorn ingen kan hjelpa.
Den fråga, som nu förehafves, nemi. BorgareSt:s inbjudning alt instämma i nämnda Stånds beslut i fråga om extra-stalsreglertn, utgör icke en af dem, om hvilka grundlagen ovillkorligen föreskrifver sättet för dess föredragning, hvadan det för R. o. Ad. är oförhindradt, derest Ståndet så vill, att ytterligare uppskjuta företagandet af denna inbjudning.
För min del och att dömma af de yttranden, som Gr.
Frölich afgifvit rör:de de svårigheter och de långvariga debatter, som skola uppstå i anledn. af det betänk., som är näst i ordning på listan alt föredragas, tror jag det rättaste vara att låta ifrågavar. inbjudning få hvila tillsvidare.
Jag tyckte mig märka på Gr.
Frölichs anförande, alt han icke önskade att denna inbjudning skulle i afseende å dess resultater antagas, ifall Grefven sage någon bättre utväg, och derföre tycker jag att denna inbjudning alltför väl kan hvila tillsvidare, hvarom jag anhåller att Hr Gr. o. ordform ville framställa proposition.
Icke blott conse rjvensen, utan äfven, må uttrycket mig ursägtas, R. o. Ad:s egen värdighet, synes mig oeftergifligen fordra, att, i en båga, der två Stånd efter mogen öfverläggning fattat likstämmiga beslut och hvilka mera närma sig de af Konungen i dess propos., såsom erforderliga ansedda anslag, un de öfriga Ståndens, icke genom antagande af ifrägavar. inbjudning bortkasta möjligheten och rättigheten för sig att få de större anslag, som dessa 2tne Stånd ansett nödiga, under förstärkta SlatsUtsk:s ompröfning.
Utgången af detta förstärkta Utsk:s votering må i öfrigt blifva hvilken som helst, så torde det dock icke höfvas detta
Hus att lägga äfven sin, ingalunda betydelselösa, opinion i den vågskål, der misstroende till Styrelsen, klander af alla dess åtgärder, samt beskyllningar öfver lättsinnigt och obetänkt uppgjorda beräkningar i anslagsfrågor förut hvila, och hvaraf resultaten skola troligen spridas öfver land och rike.
Jag afslyrker antagande af inbjudningen, men har ingenting emot om med afgörandet af frågan uppskjutes.
För min del kan jag ej inse hvad åtskillige herrar vilja vinna med det uppskof, som är i fråga.
För mitt begrepp faller det sig tydligt, att 0111 icke detta mål nu företages, ulan vi öfvergå till StatsUtsk:s betänk.
Ö22, så blir följden, antingen nämnda betänk, godklinnes eller icke, att vi mäste komma lill discussion öfver inbjudningen.
Skulle åter inbjudningen nu företagas och blifva godkänd, så förfaller betänk.
N:o öaa till större de - i6S Den 17
Maj. len, och blir således all discussion deröfver onödig.
Antages deremot icke oftanäranda inbjudning, så följer ju deraf att betänk, förekommer.
Jag kan ej, säger jag ännu en gång, begripa hvartill det skall tjena att ej nu företaga BorgareSt:s inbjudning.
Om Frih.
Cederström och de med honom lika tänkande skulle behaga att genast ingå på Hr von Hohenhausens förslag och låta inbjudningen hvila, så förspilldes nu ingen tid på detta mål; och discussionen blefve uppskjuten.
Då målet första gången förevar, yrkade jag att detsamma måtte blifva hvilande tills vidare; detta rönte då motstånd.
Frölich framkastat farhågor för utgången af denna sak, i händelse R. o. Ad. ej skulle antaga inbjudningen.
Mig synes det sätt att afgöra målet, som tillfredsställer de flesta å ömse sidor, just vara det som Hr von Hohenhausen föreslagit, eller låta frågan t. v. hvila, hvadan jag instämmer i bemälde ledamots förslag.
Jag får underställa de värda ledamöter, som yrkat att BorgareStts inbjudning borde ytterligare bordläggas, huruvida en sådan åtgärd formenligen kan äga rum, då prot.utdr. rör:de samma inbjudning redan tvänne gånger blifvit bordlagdt.
Någon egentlig nytta eller något ändamål med en slik bordläggning kan jag icke inse; ty mig synes klart, att så länge detta prot.utdr. hvilar oafgjordt på R. o. Ad:s bord, d. v. s. att intilldess R. o. Ad. definitivt beslutat, antingen att afslå inbjudningen eller att ingå derpå, är R. o. Ad:s beslut rör:de voter:s-propos:ns gillande eller förkastande icke att anse så fullständigt, att votering i förstärkt StatsUtsk. kan äga rum.
Jag kan således icke inse något ändamål med en ytterligare bordläggning af oftanämnda inbjudning, och hemställer om ej lämpligast vore att prot.utdr. derom företogs till pröfning och afgörande i sammanhang med hufvudsaken eller StatsUtsk-. s betänk.
N:o rör:de voter:s-propos:na, efter det afhandla:- precist samma sali.
För att reda skiljakligheterna Stånden emellan föreslår StatsUtsk. ett sätt, BorgareSt. föreslår deremot ett annat, eller att R. o. Ad. ville i hufvudsaken förena sig med nämnda Stånd.
Det naturligaste måste då vara att företaga dessa frågor i ett sammanhang, emedan de stå i ett oskiljaktigt sammanhang och emedan en ytterligare bordläggning strider både emot form och ändamål.
Jag nödgas upprepa det ännu en gång, att jag ej tror att förstärkta StatsUtsk. kommer till någon votering rörtde votens-propostna, om de än gillades, så länge inbjudningen hvilar på R. o. Ad:s bord.
Lika med den sista talaren, bekänner jag, att jag i början af denna discussion icke kunde inse hvartill det skulle tjena att lägga BorgareStts prot.utdr. ytterligare - Den 17
Maj. gore pä bordet; roen jag tror mig nu likväl kunna något så när ana, det meningen är att hafva detta, såsom ett pisai ler, i händelse icke utgången af detta ämne hos de andra Stånden icke blefve sådan som roan önskade, ro. e. o., om icke StatsUtskts betänk.
N:o 5ii skulle kunna anses vara så beskatfadt, att Sländerne ville låta dervid bero, så skulle man, i värsta fallet, för att slippa ifrån kinkigheterna i afseende på voter.-s-propostna, ånyo upptaga denna inbjudning, hvars afgörande roan nu vill uppskjuta.
Del är ett sådant slags procedur, som kan förklara hvarför man vill att oftanämnda inbjudning ytterligare må bordläggas; men jag kan ej samtycka dertill, emedan det hvarken vore lagenligt eller rätt, i så måtto, som man alltid blefve i tvekan, under det att betänk.
N:o 522 afhandlades, om det slut, hvartill man kunde komma, skulle tjena till någonting; ty sedan Ståndet, under mycket debatterande, sysselsatt sig med alt kunna komma öfverens på sätt StatsUtsk. föreslagit, så lomme inbjudningen fram, för att möjligen tillintetgöra allt livad förut blifvit gjordt.
Jag hemställer alltså till Hrr von Hartmansdorff och von Hohenhausen, om det kan vara lämpligt alt uppehålla oss med denna sak, i händelse afsigten dermed ej vore någon annan, än den jag aningsvis yttrat.
I förra plenum begärde Frih.
Sprengtporten, att betänk.
N:o 5it. samt denna inbjudning skulle i ett sammanhang afgöras.
Derpå ville Hr von Hartmansdorff icke ingå, och hvarföre ville han icke det?
Jag kan ej besvara den frågan på annat Sill t, än med hänsigt till en sådan önskan jag nyss framställde, och anhåller, att herrarne ville närmare förklara sig.
Är meningen sådan som jag förmodat den vara, så måste jag bekänna det jag ej kan tillåta att en sådan afsigt gör sig gällande, med mindre än att votering fått gifva utslaget.
Hr Lagerhjelm, Pehr; Jag froner ingen oformlighet uti att, på sätt flere ledamöter yrkat, låta denna inbjudning ytterligare bvila.
Väl innefattar Riksd.Ordn. huru mål skola behandlas, sorn komina till Stånden från Utsk:n; men i stadgandet derom finnes ingenting intaget ronde inbjudningar, hvarföre jag, som sagdt är, icke finner något binder för inbjudningens ytterligare hvilande på bordet, ifall ej andra omständigheter kunna föranleda till densammas företagande nu genast.
Hr von Hohenhausen: Af Gr.
FrÖlichs första yttrande fann jag, på sätt han antydde, att omständigheter och svårigheter möjligtvis kunde uppstå om voter:s-propos:na.
För min del hoppas jag och tror alt så icke bör kunna ske; men om verkligen svårigheter skulle uppstå, så måste det väl vara bra och öfverensstämmande roed den mening, som Grefven först yttrat, att hafva beredt en utväg, hvarigenom en förändring och ett slut i saken kan tilivägabringas.
Det 2.5 H, 22 17° Den 19 Maj.
Sr rent och öppet min afsigt, som torde förtjena att tagas i betraktande, att denna inbjudning bör qvarstå, såsom en reserv, med hänseende till det sätt hvarpå den andra fiågan kan blifva afgjord; och kan jag ej afstå ifrån anhållan om den propos., sorn jag redan framställt.
Gederström, Anders:
Jag anhåller få veta huruledes StatsUtsk.s betänk N:o 522 blifvit af Preste- och BondeStm afgjordt; ty det beror af dessa beslut, huruvida det kan tjena till något alt låta inbjudningen hvila.
Ridd.Secret. tillkännagaf, att ingen underrättelse ännu ankommit huru StatsUtskrs utlåt.
N:o 522 blifvit afgjordt hos något af de öfriga RiksStånden.
I sådan{ fall kan jag icke neka att skäl kunna förekomma, hvarför man borde låta inbjudningen hvila till dess att nämnda Stånds beslut blifvit bekanta; men å andra sidan måste jag säga, att jag tror det vara orätt att, då saken andra gången föredrages, låta den ytterligare blifva hvilande; hemslällandes jag om sådnnt enligt grundlagen verkligen låter sig göra.