Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Finner Utsk. att besluten ofullständigt uttrycka sig öfver de särskilda punkterna, så är det Utsk:s skyldighet att till det eller de Stånd, der sådant förekommer, göra anmälan derom genom memorial och begära att få veta, huru i det fallet blifvit beslutadt.
Först derefter är Utsk. berättigadt att inkomma med sina sammanjemknings-förslag.
Jag kan icke annat än iterera min begäran, att R. o. Ad. måtte ogilla voter:s-propos:n och återförvisa frågan till Utsk. att till RiksStm inkomma med uppgift på de särskildta Ståndens beslut, och dervid, ifall sk i I ja k t i g h e t e r förefinnas, som icke kunna sammanjemkas, jemväl föreslå voter:s-propos.
Jag begagnar äfven detta tillfälle för att yttra några ord i afseende på det sista Frih.
Sprengtportens yttrande om vådan alt icke antaga de villkor, StatsUtsk. behagat föreslå för de anslag, som R.
St. besluta, Qm det skulle vinna burskap, D c 11 16 September c. ni. 453 alt SlatsUtsk. finge föreslå villkor, som, om de blefvo af 2 Stånd bifallna, skulle blifva föremål för votering i förstärkt StatsUlsk., ehuru de icke involverade annat än enkla administrativa åtgärder, beroende af åsigterna hos de ledamöter, som tillhöra StatsUtsk., och hvilka, då 2 Stånd stanna emot 2, äro grundlagsenligen förfallna; så måste man bekänna, att man ville inträda på en bana på sidan om grundlagen, för att komma derhän att Ständerne skulle regera, i stället för att helt simpelt pröfva statsbehofven och anslå de medel, som fordras.
Det ena leder till ordning, det andra lill upplösning.
Må det vara en hvar fritt att ingå på den bana han finner för sig tjenligast.
Jag begär propos. till återremiss.
Jag hemställer till Hr Landtm, sjelf, om icke Hr Landtnäs nyss gjorda propos. om uppskof nied denna frågas afgörande, tills de andra Stånden i ämnet fattat deras beslut, blef besvarad med ja.
Åtminstone tyckte jag mig finna det, och saken torde således kunna anses afgjord.
Till följe af den framställning
Hr Landtm, gjort, förenar jag mig med Frih. Cederström och Hr von Hartmansdorff samt anhåller 0111 återremiss.
Hr Frih. o. Land t m. hemställde, om R. o. Ad. ansåg de vid StatsUtsk:s förslag i denna punkt gjorda anmärkn:r föranleda dess återremitterande.
Hr Frih. o. Landtm, förklarade, det han funnit ja hafva öfverrösta! nej. 4o:de punkten.
l Hr Nordensköld:
Äfven denna punkt får jag vördsamt anhålla att R. o. Ad. måtte behaga afslå.
Den discussion, som förra gången förevar, upplyste tydligen, hurusom den summa, för hvilken man skulle bygga skärgårdsfartyg, vida öfversteg hehofvet, då deremot andra fartyg, som aro förfallna, ej skulle kunna repareras.
Jag anhåller på de skäl, som då androgos och äfven med stöd af dem, som Frih.
Cederström nyss framställde 0111 olämpligheten att hinda händerna på Regeringen, hvarigenom mycket ondt kail åstadkommas, att R. o. Ad. måtte afslå denna punkt.
Den af Utsk. här föreslagna voler:s-propos. är grundad på Utsk:s förutsättning om antagande af en und. skrifvelse till K.
M. med begäran 0111 linieflottans successiva indragning.
Jag skulle för min del tro, att denna fråga, då derom 2 Stånd stannat emot 2, icke kan blifva föremål för expedierande af någon sådan skrifvelse och således ej heller föremål för omröstning i förstärkt StatsUtsk.
Deraf (öijer också, att detina fördelning af anslaget 454 D c u 16
S e p t e 111 b er e. 111. förfaller; fy då förutsättningen förfaller, måste väl äfven påföljden förfalla, emedan eljest man icke skulle göra ringaste afseende på livad logiskt oell förståndigt bör uga ruin.
Jag kan således ej tinna annat, än att bär är anslaget bestämdt gifvet, oell att fördelningen deraf, såsom beroende på en förutsättning, som icke kan gå i verkställighet, mäste förfalla.
Den föreslagna voler:s-propos:u blef af R. o.
Ad. afslagen. 4 usta punkten.
Denna fråga, som blifvit väekt af enskild motionär, oell som rörer ett önskningsmål, som ieke kan bifallas för det att medel dertill saknas, såvida de ieke kunna skapas genom en ny reglering, beror nu på framställning bos K. M., emedan föredraganden för sjöärendena önskat hjelpa den saken.
Emedlertid anhåller jag vördsamt, att R. o. Ad. måtte afsla denna punkt, som ur fullkomligen af lika beskaffenhet med flera andra, som här blifvit afslugna.
Den föreslagna voter:s-propos:n afslogs.
StatsUtskis anmälan sid.
38 nngtdc öfriga punkter, hörande till fjerde hufvudtitelns reglering erfordrade icke något beslut af R. o. Ad. 4a:dra punkten.
Utsk:s till
Ståndet gjorda hemställan all förena sig uti PresteSt:s beslut bifölls, byar,igenom den första votensproposm ansågs förfalla, den sednare votens-proposm godkändes. 43:dje punkten. R. o. Ad. antog inbjudningen lill instämmande i PresteSl:s beslut, hvarigenom den första voter:s-propos:n ansågs förfalla.
Den andra föreslagna votens-proposm godkändes.
Då nu propos. skulle framställas rör:de den tredje votens-proposm, anmälde sig lif von Hartmansdorff och yttrade: 1 detta fall hafva i Stånd stannat emot i.
Här förekommer fråga om ett villkor, hvars olämplighet jag redan framställt första gången frågan förevar.
Jag måste ännu -vidhålla detsamma och yrkar alt R. o. Ad. måtte alsia votens-proposm, såsom ronde en förfallen sak.
Den tredje föreslagna votens-proposm blef derefter af R. o. Ad. afslagen.
44:de och 4^-t® punkterna.
De föreslagna votens-proposma godkändes.
Pen 16 September e. m. 455 46:le punkten.
Anslaget
Sr af 3 Stånd medgifvet.
Det villkor, sora 2 Stånd dervid fasta!, har återigen af 2 andra Slånd blifvit förkastadt.
Villkoret är af den beskaffenhet, att det alldeles faller inom den ekonomiska lagstiftningens område; hör således ej blifva föremål för votering i förstärkt StätsUtsk.
Jag hemställer således alt R. o. Ad. måtte afslå den i förevar, punkt föreslagna votensproposition.
Utsk:s yttrande och anmälan sid.
4 b rörrde öfriga punkter hörande lill femte hufvudtileln, erfordrade nu ej något beslut. 4y:de punkten.
De föreslagna voter:s-propos:na godkändes.
TJtskts yttranden sid. 46, rörrde öfriga till sjette hufvudtileln hörande punkter samt ang:de sjunde hufvudtileln, erfordrade nu ej något beslut. 48:de punkten, samt StatsUtsk:s utlåt.
N:o 821.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, alt R. o. Ad. af det upplasta mein.
N:o 321 borde finna, att R. o. Ad:s beslut alt anslaget borde vara 43o,ooo r;dr icke blifvit antaget af något af de öfriga Stånden, och att de alla hafva bestämdt lägre summor, hvarföre R. o. Ad:s beslut icke kunde blifva föremål för votering; hemställandes alltså Hr Landtm, om R. o. Ad., på sätt StatsUtskr. föreslagit, ville förena sig uti PresteStts beslut.
Jag finner ganska riktig den propos., som nyss gjordes, att, när R. o. Ad. beviljat 43o,ooo r:dr och PresteSt. beviljat den dernäst högsta summan 425,38o r:dr, R. o. Ad. skulle förena sig med PresteSt.
De voter:s-propos;r, som nu äro föreslagna af StatsUlsk., anhåller jag att få höra en gång till, emedan Ulskts sednare betänk, ännu icke blifvit utdeladt, och vi således endast genom den skedda uppläsningen erhållit kännedom om dessa propositioner.
Sedan så väl den andra voterrs-propostn uti mern.
N:o 321, sorn den uti 48 punkten af mern.
N:o 3oi föreslagna voler:s-propos. blifvit upplästa, blef den sistnämnda af R. o. Ad. godkänd. 4g:de punkten.
Den föreslagna voter:s-propos:n godkändes.
Ulsk:s anmälan sid. 47 oc^ 4^ angule öfriga punkter, hörande till 8:de lmfvudlitelns reglering erfordrade nu icke något beslut.
Den 16 S e p t ernber e. m. 5o:de punkten.
Den föreslagna voter:s-propos:n godkändes. 5irsta punkten.
Jag skulle tro, att Utsk. misstagit sig, då det sagt att PresteStis beslut närmast instämmer med BörgareShs, till antagande hvaraf PresteSt. derföre blifvit inbjudet.
Jag tycker alt PresteStrs beslut mest närmar sig till R. o. Adrs, och skilnaden är så obetydlig, att jag knappast kan utleta hvaruti den består.
PresteSt. begär, alt icke antalet af landtbruksskolor, som böra erhålla understöd och beloppet för dem hvardera, må blifva bestämdt.
Det har också R. o. Ad. önskat, eller att ett anslag af 5,ooo r:dr må fördelas emellan sådana lägre landtbruksskolor, hvilka visat sig hafva bildat ett capital af minst 20,000 rrdr i penningar eller egendom, hvilket villkor för understödet jemväl PresteSt. bestämt.
Dessa beslut äro nästan alldeles lika och till meningen fullkomligt öfverensstämmande.
Jag får derföre hemställa, huruvida icke R. o. Ad. ville medgifva alt redactionen af dess beslut må förändras till samma lydelse, som PresteStis beslut, hvarigenom voterm om contra-propos. icke skulle blifva behöflig, och då meningen i alla fall blir densamma, synes en sådan votering ku niia undvikas.
Så framt det är oss tillåtet att instämma med PresteSt., så har jag intet emot det förslag
Hr von Rosen gjort.
Landtm, fästade, i antedn. af de sista talarnes yttrande, uppmärksamheten deruppå hvad följden skulle blifva, örn R. o. Ad., utan inbjudning, förenade sig med PresteSt., och PresteSt. på samma gång förenade sig med R. o. Ad., och om icke så mycken förbistring deraf skulle kunna uppkomma, att det vore riktigare, om R. o. Ad. icke utan inbjudning ändrade sitt beslut.
Jag erinrar mig, att vid en föreg:de riksdag, jag tror det var år 1829, den händelse inträffade, som Hr Landtm, supponerat, nemi. att 2:ne
Stånd utan inbjudning successive ändrade sina beslut och antogo hvarandras; men jag vågar tro, att ehuru vi icke nu kunna antaga PresteSt» beslut, så är den utvägen öppen, att vi inbjuda PresteSt. att antaga vårt, jemte det vi fästa PresteSt:s uppmärksamhet på den ringa skilnad, som finnes emellan båda Ståndens beslut.
Uppå derefter framställda propos:r godkände R. o. Ad. de föreslagna voter:s-propos:na samt beslöt att vänligen inbjuda PresteSt. att förena sig uti R. o.
Adis i denna punkt omförmälda beslut. 52:dra Den 16 September e. m. 5a:dra punkten.
Egentligen hafva har två Stånd stannat emot två i fråga om afleverering tili Riksg.- cont. af Manufactur-discont-foudens netto-behällning; ty PresteSt. har blott sagt, att 14,000 r:dr skulle godtgöras Riksg.-cont. för den motsvarande summa, som på stat uppföres åt Teehnologiska institutet.
Jag hemställer också till R. o. Ad., huruvida det är lämpligt att, så länge Ständerne icke hafva förändrat deras beslut om ändamålet med sjelfva fondens öfverlemnande, eller så länge de icke hafva återtagit den, bestämma genom en votei is-propos. i förstärkt StatsUtsk. ett annat sätt att begagna fondens afkastning, än det som afgjordes, då fonden första gången öfverlemnades.
Jag skulle tro, att detta innebär en motsägelse, medförande en inskränkning i de till näringarnas understöd anslagna medel, hvilken jag desto mindre tror att Ständerne åsyftat, som frågan icke blifvit behandlad på sätt om näringsärenden stadgas.
Mig synes alltså lämpligast vara att återremittera frågan till StalsUtsk., så att det må upplysa, om och när Ständerne i grundlagsenlig väg fattat några beslut, föranledande till rubbning i denna åt näringarna disponerade uppmuntran.
Ett af de mest karakteristiska för slag af 1840 års StatsUtsk., som för framtiden kommer alt teckna dess statsmanna-blick och förmåga, förekommer uti det förslag, som StatsUtsk. gjort angrde öfverflyttning af Manufactur-discontens behållning till Riksg.cont., just i det ögonblick, då det är fråga om förändring af det sysleme för Rikets utrikeshandel, hvilket under ett hundrade år varit begagnadt, och uti hvilket en del af landets industri-idkare trott sig äga ett förment erforderligt skydd för deras rörelse.
Att just då borttaga det hopp om successiva, förstärkningar i tillgångarna för förläggandet af deras rörelse under gynnande villkor, och det utan att genom denna afklippning annat vinnes, än att Riksg.cont. erhåller en osäker och icke beräknelig ringa inkomst, — detta är verkligen ett så tecknande drag af combinationsförmåga, att det ej kan undgå komma i beräkning i framtida omdömet öfver närvar.
Men beslutet är emedlertid fattadt och är numera icke föremål för öfverläggningen.
Nu är endast fråga örn i hvad mån detta beslut kan föranleda till de proposir, som här äro oss underställda.
Dervid förekommer visserligen att tvänne RiksSt. bestämdt sagt, att ej allenast de 14,000 r:dr som motsvara det på riksstaten uppförda anslag för Teehnologiska institutet, utan att liela manufacturdiscontens årliga behållning, i stället för att användas till förstärkande af tillgångarna, skola öfvergå till Riksg.contoret.
Ett tredje
Stånd har deremot sagt att endast 14,000 r:dr, motsvarande det nya anslaget för Teehnologiska institutet, i3 fl. 58 458 Den lG September e. tu. skola så användas, och det fjerde har afslagit hela förslaget.
Här är likväl fråga om huruvida Ständerne, utan R.
M:s bifall, kunna äga någon dispositionsrätt öfver annat, än som motsvaras af det nya anslaget.
Manufactur-discontfonden är en Svenska Statens förut samlade förmögenhet, sorn står under Konungs och Ständers gemensamma disposition, och en disposition å densamma,genom öfverflyIlning till Riksg.cont., kan icke ske utan med Konungens bifall.
Deremot då anslaget på riksstaten af 14,000 r:dr för Tecknologiska institutet endast blifvit beviljad! under villkor af en sådan öfverflyttning, lärer vara nödigt, att beslutet redigeras sålunda, att R.
St. hos K. M. und. anhålla om Dess bifall till en dylik öfverflyttning, vare sig af hela behållningen, såsom 2 Stånd, eller af de 14,000 r:dr som ett Stånd beslutit; kommandes, i händelse en sådan ansökan icke bifalles, beslutet om anslaget för Tceknologiska institutet på riksstaten.
För att få voler:s-propos;na i öfverensstämmelse härmed upprättade, är det nödigt att återremittera betänkandet.
Men dessförinnan anhåller jag att ännu en gång få underställa R. o. Ad., om det icke vore lämpligt, då sakeus financiela sida för Riksg.cont. är af så högst ringa betydenhet, helst man , i osäkerhet huruvida några besparingar utöfver förluster verkligen på ifrågavar. fond uppkommer, icke kan taga dem i beräkning vid uppgörandet af Riksg cont:s budget, men deremot intrycket af detta beslut i så hög grad är bidragande att reta sinnena oell skrämma intressena vid de föreslående vigtiga besluten om ökad handelsfrihet, att ännu en gång begagna den utväg, som lagligen finnes nemi. att inbjuda de andra Stånden att instämma i hvad R. o. Ad. för dess del i förevar, ämne beslutat, och derpå anhåller jag om proposition.
Jag deltog i öfvei läggningen, då R. o. Ad. afslog Utsk:s förslag i denna del.
Jag får nu, i anledn. af StatsUtskrs refei ering af RiksStms särskildta beslut, lika med de föregide talarne, hemställa, att frågan måtte till Utsk. återremitteras, på det att, sedan 3 Stånd beslutat den verkställighets-åtgärd, att besparingar af manufacturdisconten skola öfverflyttas på Riksg.cont., sådant icke må komma att expedieras annorlunda, än med und. anhållan om K.
M:s medgifvande dertill; ty icke kunna Ständerne ensamme besluta derom.
Väl kunna de besluta att Tecknologiska institutets anslag icke kommer att utgå af statsverket, utan ensamt af manufactur-disconten, men alldeles icke att manufactur-discontens besparingar skola öfverflyttas till Riksg cont., med mindre K.
M. dertill iemnar sitt nåd. samtycke.
Jag kan deremot icke instämma med den siste talaren i fråga om inbjudning nu, utan skulle tro, att denna inbjudning lämpligare förekommer i sammanhang med Utsk:s svar på återremissen.
Utsk. bör, såsom jag tror, jemväl fästa uppmärksamhet på det af honom anförda välgrundade
Den 16 September e. m.
459 skäl, att man ej bör förminska de fonder och tillgångar, som för inhemska näringarna äro att påräkna, då man beslutar en längre utsträckt näringsfrihet, emedan i samma mån friheten blir rådande, kommer också behofvet af capitaler att ökas, långt ifrån att förminskas.
Jag skulle derföre tro, att efter det CJtsk. besvarat återremissen, kan lämpligast den inbjudning, Hr Rosenblad föreslagit, blifva af R. o.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg, att denna punkt, till följe af de anmärka: r, sorn dervid blifvit gjorda, borde återremitteras. Ropades ja.
Hr Frih. o. Landtm, fastade, i anledn. af den väckta frågan om inbjudning, uppmärksamheten deruppå, att tre Stånds beslut redan deruti öfverensstämde, attdei4,ooo rtdrne skola till Riksg.cont. öfverlemnas, och alt således en inbjudning derom af R. o. Ad. icke vore enlig med formen, enär tre Stånds beslut redan funnes i denna fråga, hvilket icke finge upprifvas. Utsk:s anmälan sid.
5i och angtde öfrige till nionde hufvudtiteln hörande punkter erfordrade nu ingen åtgärd. 53:dje, 5/{:de och 55:te punkterna.
De föreslagna voter:s-propos:na godkändes. 56:te punkten.
Här förekommer åter den händelse, att Utsk. uppgifvit voter:s-propos:r, utan att känna hvad ett
Stånd beslutat, och besluten inom de 3 Stånd, hvilkas åtgärd är känd, äro sins emellan olika.
Jag hemställer derföre vördsamt, om icke R. o. Ad. skulle finna för godt att återremittera äfven denna punkt.
I anledn. af denna anmärkn. blef 56:te punkten återremitterad. 57.'de punkten. R. o. Ad. förenade sig, enl.
Utsk:s hemställan, uti PresteStis beslut, samt godkände den föreslagna voter:S-propositionen. 58:de punkten.
Utsk:s anmälan, sid.
56 och ang:de öfriga till tionde hufvudtiteln hörande punkter fordrade nu ingen åtgärd.
5g:de punkten.
Den föreslagne voter:s-propos:n godkändes. 6o:de punkten. 46o Den 16 September c. m.
Jag anhåller att Ridd.— Secret:n måtte få upplysa huruvida någon underrättelse ankommit om den behandling frågan fått hos PresteSt.
Underl. Ridd.Secret. tillkännagaf, att den ifrågavar. underrättelsen ännu icke ankommit.
Då hörer detta mål till dem, deri Utsk. föreslagit oss, att antaga voter:s-propos:r, innan man vet huru alla Stånden beslutat.
Jag hemställer derföre, om icke denna fråga äfven är af beskaffenhet att böra återremitteras.
Uppå derefter framställd propos. blef denna punkt återremitterad. 6usta punkten.
Den föreslagna voterts-propostn godkändes.
Utsk:s slutliga anmälan, sid. 60 och 6i , angtde öfriga till allm. indragn.staten hörande punkter erfordrade nu ingengåtgärd.
Upplästes ett prot.utdr. från PresteSt. af den 1 1 sisth Aug., af innehåll, att Ståndet, vid pröfningen af oatdra punkten uti StatsUtskts utlåttu N:is 44 oc^ 202, och då ordställningen af det uti Utlåt.
]N:o 202 pag. 27 föreslagna tillstyrkande sannolikt skulle föranleda dertill, att ersättningen till inqvarteringsgifvare för hvarje dogporlion, och öfriga omkostnader vid truppers marscher till och ifrån möten alltid och allestädes komme att utgå med 12 sk., hvilket strede emot det af It.
St. bifallna Stats- och Ekon.Utsk:ns utlåt.
N:o 3, funnit för godt med ändring deraf besluta, att ett anslag, stort 9000 r;dr, på 3:dje hufvudtiteln skall uppföras till ersättning åt inqvarteringsgifvare, för skilnaden mellan det belopp, som till dagportioner, enl. markegångsberäkning af portionernas beståndsdelar, uppkomme och af passevolance-medlen ufginge vid indelta armeens marscher till och ifrån reg:ts-befäls- och rekryt- samt exercis-sqvadronsrekry t-och remont-möten, och det portionsvärde i rund summa, som vid de årliga markegångstaxornas upprättande komme att uppföras, innefattande kostnaderna så väl för sjelfva dagportionen, inberuknadt brödet, sorn för vedåtgången, kärlens begagnande, m. ra., samt alt detta anslag måtte anses såsom ett reservations-anslag, så alt hvad under ett år ej utginge borde, utan att sammanblandas med titelns öfriga besparingar, afsättas lill bestridande af ett kommande års utgifter för samma ändamål; uti hvilket beslut PresteSt. inbjudit de öfriga Stånden att instämma. J.:
Uppå derefter framställd propos. fann R. o. Ad. för godt att vidblifva sitt i ämnet förut fattade beslut.
Den 16 September e. m. 461 Likaledes upplästes ett prot.utdr. af den 1 1 sisth Aug. från PresteSt., af innehåll, att vid pröfningen af 6:te punkten uti StatsUtsk:s utlåt:n N:is 54 och 2i3 Ståndet, sora beviljade det af Utsk. i utlåt.
N:o 54 tillstyrkta årliga anslag af j5oo r;dr, funnit detsamma böra sålunda fördelas:
För 1 intendent, med ansvar för vården af det hela 1600. — — — t conservator 5oo. — — — 2 elever 3oo. — — — i ritare 5oo. —•
— Till de öfriga 4 intendenternes aflönande, att af Ii.
Vettenskaps-akaderaien fördelas . 2400.
— — Ärligt anslag för vården och ökandet af de zoologiska samlingarna i5oo. — — Dm d:o 0:0 de botaniska .... 3oo. — — D:o d:o dra de mineralogiska . . . 400.
— — Summa r:dr y5oo. — — eller en tillökning af 5ooo r:dr.
I hvilket beslut PresteSt. inbjudit de öfriga Stånden att sig förena. R. o. Ad., som fattat enahanda beslut, fann i anleda, deraf denna inbjudning icke erfordra annan åtgärd, än alt läggas lill handlingarna.
Hr Frih. o. Landtm, tillkännagaf, att Hr Edelstam, Fabian, vald att under den åt Frih.
Helmelin beviljade ledighet vara ledamot uti Const.Utsk,, af.sagt sig detta förtroende, och anmodade i anleda, häraf Hrr Eleclorer att innan hästa plenum invälja en ny ledamot att i Utsk. under ledigheten inträda.
Lades på bordet nedannämnda från Utsktn inkomna memorialer och utlåttn, nemi. från Cons tit udon sUtskottet: N:o 38, angtde National-representationens ombildning; StatsUlskottet: N:o 3o5, i anledn. af Olof Olofssons motion om rättelse i förment oriktig tillämpning af den för Westerbotten gällande skattläggningsmetod; N:o 3o6, i anledn. af erhållna återremisser å utlåt.
N:o 2°4; _ N:o 307, i anledn. af erhållen återremiss på SlatsUtskts utlåt.
N:o 228; N:o 3o8, i anledn. af väckt motion om afskrifning af Grosshandlaren C. F.
Liijewalcbs återstående skuld till statsverket, i och för erhållna försträckningar till Wester- och Norrbottens luns undsättning; Nra 3og, i anledn. af R.
Mts nåd. propos. ang:de af - 46i Den 16 September e.m. skrifning af undsättningsskulderna i Norr- och Westerbottens län, samt enskilda motioner om dylik afskrifning i så väl berörda som i andra län; N:o 3io, i anledn. af väckt motion om utfärdande af förnyad instruetion för R.
St:s revisorer, i hvad som rörer deras befattning med statsverket; N:o 31 i, i anledn. af anmärkmna vid IJtskts betänk.
N:o 9.4, angtde sökt eftergift eller anstånd med inbetalningen af det Öregrunds stad beviljade lån; N:o 3is, i anledn. af återremisser ä Utsk:s betänk.
N:o 70, angtde de staden Borås beviljade byggnadslån; N:o 313, i anledn. af anmärkntr vid Utsk:s betänk.
N:o 29, angtde yrkad utsyningsrätt å kronoparkerna Halle- och Hunneberg. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. -j till 12 om natten.
Justerades 4 prot.utdr. för den 16 dennes e. m. Gr. Frölich, David, uppläste följande:
Redan i början af föredragningen i sista plenum af StatsUtsk:s mern.
N:o 3oi, och då jag förmärkte den oförmodade syftningen hos några Husets ledamöter, att bryta sig en ny bana vid behandlingen af detta grannlaga ärende, tog jag mig friheten allvarligen varna för den våda det syntes mig medföra, att träda öfver formerna på ett sätt, som åtminstone skulle kunna anses obehörigen ingripa i de öfriga Ståndens beslutande ratt och följaktligen kunde föranleda till en betänklig och möjligen obotlig brytning; men som Hr von Hartmansdorff och Frih.
Cederström, Jacob, uti de flesta delar understödde af Hrr Lagerhjelm, Lefren och Rosenblad, då, såsom vanligen, befunnos äga Husets majoritet vid den på förmiddagen anställda voteringen öfver i4:de punkten, och då minoiileten på köpet fått erfara, att deras nej betydde platt intet, återstår föga annat för oss bland den fåtaliga minoriteten, än att med förnyad protest reservationsvis söka ådagalägga, det vi ägt mera besinning och att, om vi anse oss böra qvarsitta i det längsta på våra bänkar och blottställa oss för alt betraktas såsom undergifna vittnen till våra motståndares framfart, så är det till en Den 19 September f. m. 463 del för att, om möjligt, lemna vårt bistånd vid iråkad villervalla, när resultaterna böYja visa sig och bistånd till slut torde finnas behöfligt.
Enskildt har jag ock på milt samvete, att när jag i början af förra plenum uppträdde och måhända nog varmt beskyllde förbemälte herrar för afsigten att vilja bereda anslag åt Regenn oberoende af alla villkor och stipulationer, jag till en del möjligen kunde hafva misstagit mig och i alla fall bort närmare söka utreda formfrågans beskaffenhet och det farliga i dess förbiseende.