Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag tror således, att man icke hade bort nedsätta de föreslagna beloppen, och tillstyrker vördsamt, att, om återremiss beviljas, Utsk. icke måtte göra någon afprutning, hvarken på dem eller på resekostnaderna, som blifvit nedsatta med 33 r:dr 16 sk.
Sådana små summor tyckas icke heller vara särdeles värdiga föremål för R.
Sirs sysselsättning, då saken är af sådan beskaffenhet, som den förevar., då fråga är om odlingen af nya tidehvarf, hvartill hör att afhölja (äckelset öfver de förllutna.
Hvad Utsk. alldeles borttagit, är det begärda anslaget Den i3 Maj e. ra. af töpp r:dr. till pris och jettoner.
Hvad jettonerna he.lräffar, så hafva flere talare, i afseende på.
Svenska ' Academien, redan sagt hvad som Län och bor sägas om dylika för .Vit— terhets-acadeiniens ledamöter.
Det torde således icke behöfva för Ståndet upprepas, .alt det vore obilligt mot
Vil — terhets-academien, om hon icke finge, jettoner åt sina medlemmar, på samma sätt som Vettenskaps-academien ät sina.
Den skilnad StatsUtsk, gjort, mellan de begge academierna, lärer väl icke kunna anses annorlunda, än att Utsk. trott
Vitlerhelsyacademiert icke vara värd samma uppmuntran, sorn Vettenskaps-academien.
Den som läser Vittei hels-academiens handlingar, finner nogsamt hvad värde de äga: men just derföre att vår allmänhet mera sysselsätter sig med politik, än med något annat, så har hon hvarken tid eller råd att befatta sig med vitter läsning.
Derföre hafva ock
Vittei hets-academiens ledamöter fått med egna uppoffringar gälda utgifvandet af åtskilliga till academiens handlingar hörande skrifter.
Om då Staten på något sätt, oell på ett så ringa, sorn med jetloner, godtgör de arbetande för deras uppoffringar, både af lid ogli penningar; sä vore delta väl icke för mycket.
Jag vill icke tala om vedergällning för den brefvexling, sorn en hvar af ledamöterna, hvilken är något verksam, utan tvifvel får vidkännas, — och andra än de verksamme pläga ej besöka academien.
Hvad priserna beträffar, så torde en hvar lätteligen inse, att uti ett land, så fattigt som vårt, och der vitlerhetsidkarne vanligen äro obemedlade, kan. ingen, utan hopp 0111 belöning för den moda han nedlägger, eller, om jag får säga, rent ut, förutan underhållskostnad den tid, han arbetar för academiens ändamål, egna sig deråt.
Vill man borttaga priserna, så kan man vara säker på, ali man för det mesta borttager de unge mäns stöd, hvilka eljest skolat egna sig åt historiska studier.
Då beröfvar man de flesta uppväxande snillen medlen att mäta sig med de äldre.
Det vore det säkraste sättet att för framtiden afbryta den hildning, som den, förflutna tiden dock verkligen efterlemna!.
Det är.visserligen förundransvärdt, att man i vårt land kunnat med så ringa understöd, åstadkomma hvad som skett.
Man bör icke till den grad tro på under, att man inbillar sig att bildningen skall, oaktadt man borttager de ringa understöd, som hittills funnits, likväl fortgå genom sin egen kraft.
Att umbära materiella medel, dertill äro vi icke komna, och komma troligen aldrig.
Jag anhåller om återremiss, och yrkar att den föreslagna summan af i5oo r:dr tili pris och jettoner jemväl måtte varda beviljad.
Då, efter hvad jag förstår, Utsk:s betänk, kommer att återremitteras, må det tillåtas .mig att foga en anmärkn. vid återremissen.
Det förefaller mig, sorn örn detta mom.
N:o 2 i betänk, är något tvetydigt
Dan i3 Maj c. m. 6i3 uppfnttadt.
Det innehåller^ såsom mig synesf håde elt beviljadt och ett vagrad t anslag.
Betänk, innefattar nemi. först, att det förhöjda anslaget skall för academien ä stat uppföras; men lili slutmeningen slår elt villkor, som lätt förvillar, nemi. att det föreslagna ”tillökade anslaget icke må utgå, förr än nödiga åtgärder för beredande af nyssnämnda syftemål blifvit vidtagna,” d. v. s. att academien icke kommer i åtnjutande af villkoret, förr än den gatt i författning om en lämpligare local, m. m., som igenfinncs uti föregående period.
Jag skulle deremot tro, alt just för att kunna åstadkomma detta ordnande af samlingarna, bchöfver academien genast komma i åtnjutande af penningarna, och förmodar, att den har behof deraf, äfven för de tjenstemän , som kunna få besörja ordnandet af berörde samlingar.
Det ligger dessutom så mycken tvetydighet uti uttrycket i betänk., att jag icke kan se, huru en tvist skulle kunna undvikas emellan academien och den som skall utbetala penningarna.
Som jag tror, så fordrades det icke iner, än alt academien slutade elt contract med en byggmäslarc eller architect om en tjenlig locals beredande, för att få rättighet att tillgodonjuta förhöjningen ; men intill dess detta sker, tror jag icke meningen är alt gifva academien någonting.
Jag hemställer derföre vördsamt, huruvida icke Utsk. bör bestämdt säga, om anslaget bör utgå nu genast eller icke, på det all ali tvetydighet måtte undanrödjas; och jag skulle ödmjukast hoppas, att StatsUtsk. ville taga denna fråga i öfvervägande.
Ty löneförhöjningarna äro lika nödvändiga i denna stund, under det man ordnar samlingarna, som sedan detta skett, och att dc snarare då äro mindre behöfliga än nu.
Denna lilla omständighet har kanske ej så stor betydelse, sorn jag dervid har fästat.
Jag hoppas, att Utsk. närmare utreder detta; och om meningen är, att det föreslagna anslaget genast skall utgå, så torde sådant uti Utsk:s betänk, blifva positivt uttryckt.
Jag glömde, då jag förra gången hade ordet, att upptaga den omständighet, som Frih.
Leijonhufvud nu anmärkt.
Det är af betydlig vigt att utsätta ett sådant villkor, att om rum icke erhållas, så skall academien gå miste om ifrågavar. anslag.
Af academiens vilja lärer det icke bero att få rum; eljest vore de utan tvifvel redan anskaffade.
Villkoret tyckes således verkligen innebära en tillintetgörelse af det beviljade anslaget, intill dess andra Ständer sammankomma och lemna rum.
Jag hoppas, att Utsk. rättar denna framställning, då det afgifver sitt utlåt, om anslag till rum åt Riksarchivet, emedan, om dessa blifva nog många och rymliga, så kunde dess handlingar och Vitterhets-academiens samlingar sammanföras på ett ställe, hvilket äfven varit ifrågasatt. —•
Jag hoppas, att, då frågan 0111 Riksarchivet förekommer, R.
St. rnåtte taga begge delarna i närmare öfvervägande. 64 Den i3 Maj e. m. 3: d j e punkten.
Ac ad em ien för de fria konsterna.
Boye, Fredrik, uppläste följande:
Ehuru jag visserligen gillar StatsUtsk:s princip i allmänhet att hushålla med Statens medel, så mycket mer nödvändigt, som anspråken på förhöjda löner och ökade anslag vid hvarje riksdag tyckas vara obegränsade, och jag således, för min del, önskade, alt deras beviljande inskränktes till det nödvändigaste, hemtar jag likväl af Utsk:s yttrande i närvar, fråga om förhöjdt anslag till Målare-academien, änledn. yttra några ord, åsyftande en återremiss.
Utsk. tillstyrker till en del det begärda anslaget af 4ooo r:dr, men icke förr, än academiens local blir tillbyggd och iståndsatt.
Men detta är egentligen liufvudfrågan, och huru skall byggnadernas iståndsättande kunna verkställas?
— Academiens hus erfordra en total ombyggnad, ända upp ifrån grunden, som är för svag och i alla afseenden måste göras säkrare, helst om en påbyggnad skall kunna blifva möjlig.
Till verkställande häraf äger academien endast ett capital af 3o,ooo r:dr b:co, som är otillräckligt, och hvarmed ändamålet icke kan vinnas, hvadan Utsk:s tillstyrkan om högre anslag är stäldt på en lång framtid. livad åter det gamla anslaget af 12,333 r:dr 16 sk. angår, så är det sålunda fördeladt, att 8,333 r:dr 16 sk. deraf icke direct kommer academiens lärostat af i3 personer och den för undervisningen nödiga materielen till godo, utan utgår till pensioner för utrikes studerande och andra konstnärer.
Till alla ofvan uppräknade behof återstår endast 4ooo r:dr.
Också hafva professorerne, till en del, endast i5o r:drs lön, —en summa, som i sanning tyckes vara för ringa för en konstnär.
Om också lians tjenstgöring inskränker sig till 2:ne månaders, så har han dock endast t r:dr i timmen, då en språk- eller musiklärare för sina lectioner utom hus får i r:dr i timmen.
Af hvad jag i korthet anfört, och med stöd af 56 §:n Itiksd.Oixhn, väcker jag den motion: att ett årligt anslag af 4ooo r:dr måtte i 5 års lid beviljas, endast och allenast till byggnadernas iståndsättande , och, sedan detta är fullgjordt, anslaget må fortfarande ulga till förbättrande af professoreroes och lärostatens lönevillkor samt behöfliga materiella elfecter, böcker och samlingar.
Ehuru i förtid, torde jag dock få yttra deri önskan, att, i sednare händelsen, en professor finge uppdraget att praktiskt undervisa om färgernas öfverensstämmelse , deras användande, deras locaia förhållande, kort sagdt, sjelfva målningen; tv, mine herrar! vid vår Målare-acädemi läres endast teckningen, och livad sjelfva färgernas och penselns handhafvande beträffar, får eleven hjelpa sig så godt han kan, och livad han genom
Den i3 M»j e m. misslyckade försök kan utröna.
AnhAlles om remiss lill StatsUtskollet.
Äfven mot denna punkt af betänk. anhåller jag alt få göra några anmärkntr, förenande mig i hufvudsaken med den siste värde talaren.
Det har, jag bekänner det, ej förundrat mig, att StalsUtsk. ej ansett sig böra bevilja detta anslag.
Hvar och en önskar naturligtvis, dä man skall tillstyrka ett anslog, att vara förvissad om, alt det blir användt på ett nyttigt och ändamålsenligt sätt.
Det förundrar mig då icke, om StatsUlsk., sorn icke kan hafva tillfälle alt ingå uti detaljerade undersökningar derom, skulle dömma, att vår academi är i lika delabreradt skick invärtes som den är utvärtes, då det redan är på 3:dje eller 4:<le året, som denna academi saknat en ordinarie styresman, och det är ännu flera år, som dess byggnader hotat att sammanfalla till en grushög.
Lika litet förundrar det mig, att StatsUlsk., då denna academi ej förmått ådraga sig större uppmärksamhet hos Styrelsen, icke heller ansell densamma förtjent af någon uppmärksamhet från Ständernes sida; men jag utber mig, att, med den sakkännedom, hvilken jag har haft tillfälle att förskaffa mig, få i detta ämne yttra några ord.
Det står verkligen icke så illa till med denna academi, som man skulle dömma af det yttre.
Academien har tvertom på de sista tio åren verkligen höjt sig öfver den ståndpunkt, den förut innehade.
Det har inträd! liksom ett nytt lif inom de sköna konsterna i vårt land.
Flere unge män hafva hemkommit från sina konstresor, och lofva ganska mycket för framtiden, andre pryda i främmande länder det Svenska namnet genom de utmärkta och eftersökta konstproducter, som de framalstra.
Såsom ledamot af Ekon.Utsk. har jäg haft tillfälle att bese academiens modellritningar, som varit särskildt exponerade, och funnit att dessa ritningar hafva blifvit med särdeles skicklighet utförda efter både manliga och qvinliga modeller, hvartill aeademiens nästan intet lönade professorer, utan särskildt anslag derför, vetat att bereda tillfälle.
Genom dessa modellritningar, äfven efter qvinliga modeller, hvilka förut alldeles saknats vid undervisningen inom academien, hafva aeademiens elever gjort betydliga framsteg i teckningen.
Allt detta har blifvit åstadkommet af aeademiens fortjenta professorer, som äga en lön af endast i5o r:dr, hvilket är det enda, som de hafva af statsverket.
Jag hemställer, om icke R.
St. och StatsUlsk. finna, att, äfven om Regeringen behandlat denna academi med mindre välvilja än jag åtminstone anser billigt, R.
St. böra sjelfve taga ämnet i öfvervägande och åt dessa embetsman, som verkligen med nit och känsla för saken skött sitt kall, nästan utan ersättr ning för sin möda, gifva sådana löner, att de åtminstone derigenom hafva någon utväg till bergning, samt derjemte P«n i3 Miij e. m. gifva academien medel att lemna resestipendier åt ett större antal elever, hvilka utmärka sig genom vackra framsteg.
Det är ur denna synpunkt jag anhåller, att vid åferremissen StatsUtsk. malle betrakta saken; och bevilja ett anslag, som i sanning för denna academi är högst behöfligt; jag vågar göra det så mycket mera, som Utsk. sjelft erkänt nyttan af detta undervisningsverk och behofvet af tillökadt anslag för detsamma och tillika insett nödvändigheten af byggnadernas försättande uti ett bättre skick, hvilket verkligen är af behofvet påkalladt, emedan academien omöjligen kan fortgå i sin verksamhet, om den icke har tak öfver hufvudet.
Jag tillstyrker och biträder till alla delar den' motion, sorn härom är af den siste talaren gjord.
Det är mig sagdt, ätt StalsTJtsk. vill bevilja något anslag för.byggnaderna; men jag ber och hoppas, att icke det nödvändiga anslaget för personalen derföre måtle sättas i bakgrunden, samt att det mätte få utgå lika snart, som dc öfriga anslagen.
Utsk. har, såsom skäl för sitt afslag å det i denna punkt begärda anslaget, åberopat en omständighet, nemi. byggnadernas beskaffenhet, hvilken icke finnes omförmäld uti K. M:s nåd. proposition.
Jag tror, att om också medel skulle finnas för byggnadernas iståndsättande, så skulle ändock behofvet vara ganska stort för academien att få den tillökning, som K. BI. för densamma föreslagit; men då Utsk. erkänt både nyttan och nödvändigheten af anslagen, synes mig, att de med skäl kunde dertill disponé-1 ra de medel, som finnas att tillgå, i hvilket fäll StatsUtsk. framdeles, vid den s. k. extra-statsregler:n, finner tillfälle att anslå medel till iståndsättande af academiens hus.
Om så är, hvilket jag föreställer mig, sä tror jag, ätt Utsk., på sina egna uti betänk, angifna grundfel-, har skäl att bifalla hvad K. M. har föreslagit; hvadan jag i denna del får förena mig med hvad af de förra talarne blifvit anfördt, och önskar att Utsk. måtte erhålla återremiss å detta ärende, för att sätta det i bättre skick och bifalla hvad sorn blifvit föreslaget.
Jag saknar icke anledn. till den förmodan, att om K. M:s nåd. propos., innefattande bland annat förslag till ökadt anslag för Fria Konsternas Academi, hade fullständigt upptagit alla acaderniens behof, så väl uti materieit afseende, som i fråga om löner och andra utgifter för academien; hade det måhända mött mindre motstånd inom StatsUtsk., att få beviljadt det anslag, som fordrades för denna allmänt nyttiga inrättning.
Nu deremot har K.
M:s propos. endast upptagit behofven på den ena sidan, nemi. behofven af förbättring uti Deri i3 Maj e. lii. tili tjenstemännens och Hira roes löner.
F anledn. af Frih.
Hamiltons supposition, att StatsUtsk., i sammanhang med blifvande statsreglering, skulle sjelft komma i tillfälle att motivera ett anslag för de Fiia Konsternas Academi i byggnadsväg, får jag upplysa, alt icke någon motion derom är väckt, och att StatsUtsk. af de till Utsk. remitterade handlingar saknar all anledn. att föreslå ett sådant anslag.
Det är också derföre, som jag med tillfredsställelse förnummit, alt en enskild ledamot väckt fråga derom; och jag önskar, att det anslag, som han begärt, måtte vara så tillräckligt tilltaget, att ändamålet vinnes.
Upplysningsvis får jag nämna, alt de Fria Konsternas
Academi uti sin framställning hade begärt ett årligt anslag af, om jag icke misstager mig, 600O r:dr om året; men att så väl detta anslag, sorn de af Vitterhets-, Historie- och Antiqvitets-academien saint Vettenskaps-academien begärda anslag, af K.
M. blifvit nedsatta under det belopp, som dessa academier begärt; hvarföre Utsk. ej anselt sig böra tillstyrka anslagen till högre belopp än K. M. har föreslagit.
Hr lije rta, Lars:
Jag gör all rättvisa åt den omtänksamhet, med hvilken StatsUtsk., med kännedom af nödvändigheten att bereda någon besparing för de skattdragande, i allmänhet gatt lill väga vid sin statsreglering, nemi. all först se på det aldra nödvändigaste, innan det föreslagit något till det öfriga.
Jag finner äfven, att den siste Värde lalareh gifvit ett godt skäl, hvarföre ej StatsUtsk. tillstyrkt något högre ansiag för de Fria Konsternas Academi.
Det förefaller mig dessutom, som om sjelfva konstnärernes villkor här i landet vunnit jemförelsevis någon förbättring genom den enskilda omtanka och välvilja för konsten, som legat till grund för den här
Uti hufvudstaden bildade Konst-förening.
Möjligtvis skulle ock academiens villkor ej stå så illa, om icke förhållanden ägde rum, hvilka jag ej här vill vidröra , men som offentligen varit framlagda i afseende på utdelning af academiens stipendier; men då man betraktar den iocal acadernien liar för sina samlingar och sin undervisning, så måste man med bekymmer fråga, om icke Svenska nationen kan hafva tillgång, att under ett mindre hofälligt tak inrymma dem, som skola gifva och emottaga undervisning i det vackraste, bildningen äger att uppvisa.
Del är nu snart kommet derhän med academiens salar, att den sköna konsten här i landet hotas att blifva begrafven under ruinerna af sitt eget tempel; och så fattigt ät'
Val ändå icke landet, att sådant behöfver äga rum.
Jag instämmer derföre i den delen af Frill.
FfoyeS motion, deruti han föreslår, att ett anslag af /jooo 1 :dr måtte utgå i 5 år till denna academi, för dess byggnaders upphjelpande.
Jag tror, lika med de ta 6 H. ?8 (5i8 Den i3 Maj e. m.
Jare , soni redan yttrat sig, att StatsUtsk. har varit alltför hardt emot denna academi.
Dessa utlåttn innehålla i korthet, att emedan academien är så fattig, att hon icke kan hålla sig elt hus, godt nog, så vill StatsUtsk. icke heller gifva henne något till undervisningens betalande.
Detta är att förebrå den fattiga hans brist på kläder, och derföre icke heller gifva honom något att äta.
En StatsUtsk:s ledamot har sagt, att det är brist af en motion, som hindrat StatsUtsk. derifrån.
Sådant har likväl icke utgjort något hinder för StatsUtsk., då fråga varit om andra inrättningar, som varit det mera behagliga.
Emedlertid, och med den ledning samme värde ledamot gifvit, att 6000 r:dr om året i 5 års tid vore den summa , som uti acadetniens till StatsUtsk. inlemnade handlingar ansåges behöflig för husets reparation, samt, enär de herrar, sorn här väckt fråga om 4000 r.‘dr årligen, icke begärt mer än -J af acadetniens verkliga behof; så vill jag upptaga det hela, och gör nu motion, att 6000 r:dr må, under dé påföljande 5 åren, beviljas för academiens byggnader, utan inskränkning i hvad som blifvit yrkadt för personalen.
ET. Ex. Hr Gr. Löwenhjel m:#
Jag har alltid hyst samma åsigt, som Utsk., angående behofvet af utvidgade och förbättrade localer åt alla ifrågavarande allmänna verk oell inrättningar, academier, Riksarchivet, bibliotheket, museer, m. fl. Således delar jag fullkomligen Utskts önskan, att dessa localer blifva anskaffade.
Mitt hopp derom gränsattill visshet, i den mån nu motses bör, att alla publika byggnader komma under en concentrerad styrelse, hvilken blir underordnad en af de blifvande portföljerna.
Deremot hatjag aldrig kunnat med Utsk. tänka, att emedan ett allmänt verk är nog olyckligt att sakna local, så skall det derföre ännu längre sakna tillräckliga anslag, så att, innan localen med högsta flit och möjligaste skyndsamhet kan hinna beredas, verket tagit sådan skada till sina samlingar, att denna icke mera kan ersättas.
Denna åsigt är aldraminst tillämplig på de Fria Konsternas Academi, som äger en local, ehuru denna är ganska förfallen.
Genom en af K.
M. af egna medel gjord donation, har academien förmått samla en summa af 3o,ooo r:dr b:co, hvars ränta användes till localens upphjelpande; men med denna summa har endast halfva byggnadsbehofvet kunnat fyllas.
Jag föreslår återremiss af Utskrs betänk, i denna del, och yrkar såsom alldeles nödvändigt, att antingen ett anslag till fullkomnande af academiens byggnader måtte beviljas att med 6000 rtdr om året utgå i 5 år, eller att den K. proposm bifalles på så sätt, att det begärda anslaget 4°°° r:dr årligen utgår, under villkor, att localen till en början iordningställes, och att först, när detta blifvit fullbordadt, anslaget användes till verkets ändamålsenligare organisation.
Det sednare vöre otvifvelak - Den i3 Maje. m. 619 tigt det bästa och äfven det, sorn af SlatsUtsk. loide kunna understödjas.
Men ifall af det förstnämndas vidtagande, bör praojudicat icke dervid befaras, enär Utsk. i andra delar tillstyrkt anslag, sorn icke blifvit af K.
M. begärdt i andra fall, och äfven, om jag ej irrar, öfverskrida de hvilka Konungen äskat.
Jag finner visserligen, att milt yttrande ligger litet utom deri föredragning, som Hr Frih. o. Landtm, nyss gjort; ty jag hörde, att punkten rör:de K.
Bibliotheket skulle utgöra föremål för öfverläggningen; men då Hr Frih. o. Landtm, tillåter, att man, under föredragningen af stalsregkn, får återkomma till punkter, som förut varit föredragna, så tager jag mig friheten att meddela Hr von Hartmansdorff ett svar i anledn. af den armärkn., han framställt.
Jag har icke velat ingå i förnyad pröfning af StatsUtsk:s motionsrätt, utan endast yttrat, att StatsUtsk., på grund af meddelade handlingar, icke finner sig i den ställning, att det kunnat motivera något tillstyrkande af anslag i förevar, afseende.
Detta har sin grund deruti, att, för alt kunna föreslå ett anslagsbelopp, måste man först känna huru stora tillgångar, sorn behöfvas, och för öfrigt byggnadens plan, och hvad som fordras för att utföra den.
Alla dessa upplysningar saknas i StatsUtsk. rör:de detta ärende.
Jag skulle derföre önska, att de talare, som motiverat ett anslag för ifrågavar. academi, kunde sätta Utsk. i tillfälle att bedomina denna vigtiga fråga med mera sakkännedom, än StatsUtsk., på grund af de Utsk. meddelade handlingar, hittills varit i tillfälle att göra.
Jag tror 111ig veta, att StatsUtsk. fått, jemte den K. propos:n, sig meddelad den framställning i ämnet, som academien gjort.
Utan tvifvel är det ur densamma, som Frih.
Sprengtporten hemtat sin uppgift om de 6000 r:dr.
Jag skulle förmoda, att dessa handlingar böra gifva all den upplysning, som för frågans bedömmande af StatsUtsk. kan vara behöflig.
I annat fall känner StatsUtsk. ganska väl utvägarna att inhemta närmare kännedom om saken.
Jag tror mig veta, att Utsk. redan i många hänseenden begagnat dem under innevar. riksdag.
De handlingar, som blifvit meddelade, jemte K.
M:s nåd. propos., i fråga om anslag för Fria Konsternas Academi, hafva blifvit upplästa i StatsUtsk.
, som deraf tog fullständig kännedom: men dessa handlingar innehålla icke några upplysningar uti den fråga, hvarom nu sednast nämndes, ty, så vidt jag har mig bekant, har K.
M. ännu icke gillat någon ritning eller något kostnadsförslag, i afseende på ifrågavar. academis byggnader.
Under den tid jag hade 6sq D c ii 13 Maj e. lil, befattning mej byggnadsförslags föredragning, brukade K. M. aldrig gilla deni, för hvilka inga tillgångar funnos.
Detta är förmodligen också nu skälet, hvarföre ingen byggnadsplan för det de Fria Konsternas Academi tillhöriga hus är gillad. ij:de punkten.
K. Bibliotheket.
Hr Hjerta Lars:
Jag vågar vördsamt anhålla om återremiss af denna punkt uti betänk., icke derföre, att jag afstyrker det af Utsk. föreslagna belopp af 5ooo r:dr b:co åt bibliotheket, men derföre att jag önskade att Utsk. i sitt följande betänk., vid detta anslags uppbärande, måtte fästa ett vibkor, sorn jag tior är ganska maktpåliggande.
Det bär nemi. blifvit erkändt såsom en nödvändighet, att en katalog på bibliothekets böcker upprättas af bihliothekets embetsmän i den mån deras tid sådant medgifver; men jag täger mig friheten fästa uppmärksamheten på en särskild åtgärd, som, efter mitt förmenande, i detta afseende ä,v af nöden.
Offentliga bibliotbeker synas nu för tiden icke allenast vara ett behof för den lärda classen; detta behof bar blifvit utsträckt till en mycket större allmänhet; men denna allmänhet kan svårligen betjena sig af sådana samlingar, utan att närmare känna hvad de innehålla.
Det äv för att befordra ett sådant ändamål, som det, efter hvad jag tror, borde i främsta rummet åläggas bibliothekets embetsman, äfven framför den generella katalogens upprättande, att vid hvarje års slut af trycket utgifva och bålla allmänheten tillhanda, mot ett måttligt pris, sorn kunde motsvara tryckningskostnaden, en förteckning på alla de böcker, sorn under det året blifvit för bibliothekets läkning inköpta.
Jag anser detta så mycket mera nyttigt och till och med nödvändigt, då, efter hvad jag täger mig friheten fästa Ståndets uppmärksamhet på, inköpet af utländska böcker ty de