Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Uti det nyss upplästa memorialet, som jag haft tillfälle att särskildt genomläsa, igenkänner jag det varma nit, den fosterlandskärlek och genomträngande känsla för det ämne, som den vördnadsvärde riksdagsmannen gjort till hela sitt syftemål; men jag tror likväl, att åtskilligt bör considereras i afseende på frågans behandling.
Jag finner nemligen mindre förmånligt att remittera Gr. von Schwerins anförande till BancoUtsk., då vi äga på R. o. Ad:s bord ett BancoUtsk:s memorial i samma ämne, och i sammanhang med hvars återremiss jag anser remiss böra ske af detta anförande, hvilket jag derföre anhåller må få hvila på bordet, intilldess berörde memorial förekommer.
Innan jag går att yttra mig, anhåller jag, att Hr Gr. o. Landtm, bestämmer, huruvida Gr.
Cronhjelms framställning bifalles eller icke.
I sednare fallet vill jag yttra mig i luifvudsaken.
Lika med Gr. v. Schwerin vill jag visserligen, att gifven lofven skall uppfyllas; men jag hemställer, huruvida lofven är gifven, alt Banken till utvexling skall öppnas d. 1 Juli. K. M. har visserligen uti skrifv. af d. 8 sisth Febr. gifvit Ständerna tillkänna, att vexlingen under vissa vilkor kunde börjas den r Juli.
Denna skrifv. har af alla Stånden blifvit till Banco - Den i3 Mars c. m.
Utsk. remitterad, under anhållan af R. o. Ad., att Utsk. ville inkomma med ett kathegoriskt svar, huruvida utvexlingen å berörde tid kunde börjas.
Ett sådant svar hvilar härstädes på bordet, af innehåll, att BancoUtsk. ansett sig icke kunna afgifva något afgörande svar i berörde afseende, förrän det från samtliga RiksSt. emottagit alla i ämnet inkomna motioner och propositioner samt inhemtat tillräcklig kännedom om lånerörelsen och dermed gemenskap ägande financiella ärender.
Finner R. o. Ad. sig böra remittera Gr. v.
Schwerins motion utan föregående pröfning af BancoUtsk:s nyssnämnde svar, så vill jag visst icke sätta mig deremot; men resultatet häraf blir icke annat, än att BancoUtsk. åberopar sitt redan afgifna yttrande.
Frih Cederström, Jac.:
Af just det skäl, som den siste värde talaren anfört, anser jag, att Gr. v. Schwerins motion bör till Utsk. remitteras.
Jag tror, att bland de öfriga motionerna, angående tiden för Bankens öppnande till utvexling, äfven denna bör tagas i betraktande, och att således, då Ståndet kommer att yttra sig öfver det preliminära memorial, som från BancoUtsk. ankommit, skall det finna sig föranlåtet till återremiss på grund af hvad sorn blifvit anfördt, helst memorialet icke innehåller ett sådant bestämdt utlåtande, som Ståndet begärt. 11. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att då Gr. v.
Schwerins anförande nu vore för andra gången föredraget, kunde remissen deraf icke uppskjutas; men deremot uppstod intet hinder, att ju BancoUtsk:s nyss omtalade memorial N:o 4 kunde, om R. o. Ad. så åstundade, nu föredragas i sammanhang med Gr. v. Schwerins anförande.
Det var just det jag åsyftade, då jag begärde, att Gr. v. Schwerins anförande skulle få hvila på bordet, emedan jag visste, att BancoUtsk:s memorial i detta plenum skulle förekomma.
Jag anhåller att BancoUtsk:s memorial må uppläsas, emedan det ännu icke är utdeladt.
Till följd häraf föredrogs BancoUtsk:s d. 1i dennes e. m. på bordet lagda memorial N;o 4? i anledning af R. o. Ads. Utsk. gifna anmodan att ofördröjligen inkomma med kathegoriskt svar om silfverutvexling.
Då Hr Gr. o. Latidm. förut tillkännagifvit, i hvad ordning målen komma att föredragas, och BancoUtsk:s memorial således förekommer nästa plenum, samt något hinder deremot, att Gr. v. Schwerins motion nu remitteras, icke möter i 49 §■ Riksd.Ordn.; så anhåller jag, att densamma må blifva remitterad, men att memorialet må få hvila på bordet, på det att detsamma, vid återremissen beledsagadt af de upplysningar, som, efter inhemtad närmare kännedom om memorialet, blifva meddelade, må gifva Utsk. anledning att mera kathegoriskt uttala sig i frågan.
D t n i3 Mars c. m. 239 Frih.
Sprengtporten, Jac. Wilh., förenade sig med Gr. v. Fersen i dess begäran, alt BancoUtsk:s memorial N:o 4 ytterligare måtte få hvila på hordet.
Sedan 2:ne ledamöter förenat sig i begäran om bordläggning, har jag deremot ingenting att påminna.
Beträffande BancoUtsk:s memorial, anser jag, hvad detsamma innehåller om lånerörelsen, icke äga gemenskap med utvexlingen, och att således något hinder deraf icke uppstår för remiss af Gr. v. Sehwerins motion; men sedan tvenne ledamöter begärt densamma på bordet, har jag ingenting deremot.
Sedan 2:ne ledamöter förenat sig i anhållan om bordläggning af BancoUtsk:s memorial, anhåller jag om proposition på remiss till BancoUtsk. af Gr. v. Sclnverins anförande, enär det icke vidare lärer lå hvila på bordet.
Gr. v. Sehwerins nu föredragna anförande remitterades till BancoIJtskottet.
Föredrogs till pröfning BancoUtskls d. i dennes e. m. på bordet lagda memoria!
N:o 3, med anhållan om notariearfvode åt 3:ne protocollsförander i Utsk:s afdelningar och tillåtelse alt få antaga ytterligare 2:ne cancellister.
Ständerna beslöto vid sista riksdag, till vinnande af besparing i tryckningskostnaden, att samtliga Utsk:ns renskrifnings- och tryckningsbestvr skulle besörjas af Exped.Utsk., och i anledning häraf biel’ äfven förslag uppgjördt, som antogs af samtliga RiksSt., att 6 å8 arfvedel) skulle för detta ändamål anslås åt Exped.Utsk.
I händelse Ståiidet nu, utan ett föregående upphäfvande äf det redan fattade beslutet, som dock galler som lag, vill frångå detsamma på grund af ett Utsk:s betänkande, ehuru icke föranledt af derom i Stånden väckt eller remitterad fråga, så hemställer jag till R. o. Ad., hvad garantier vi äga för beståndet af de beslut, vi gå att fatta.
Jag skulle förmoda, att efter det beslut, sorn på grund af Exped.Utsk:s betänkande vid sista Riksdag fattades, alla Utsk:scanceliierna, med undantag af StatsUtsk., skulle inskränkas till den personal, som oundgängligen erfordrades för protocoilsföringen.
Deraf följer, att sjelfva concepterna skulle öfverlemnas till Exped.- Utsk., som deraf tager 2:ne afskrifter, den ena för tryckningens bestridande och den andra för att bland riksdagshandlingarna förvaras, hvarefter concepterna skulle återställas de Utsk., hvarifrån de ankommit.
Det är icke meningen, att Ständernas sammanvaro skall tjena till födkrok för enskilda annorlunda, än för ett motsvarande arbete.
Derföre att antalet af cancellister i åtskilliga Utsk. varit öfver behofvrt, utan att arbetet deraf fortskyndats, blef expedi - 2j6 Den i3 Mars e. ra. tionskostnaden större, än den bort vara.
Exped.Utsk:s berörde förslag innefattar medlen till rättelse.
Jag skalle derföre tro, att innan R. o. Ad. kan bifalla ifrägav. förslag, måste Ståndet hafva afgjort, huruvida det vid sista riksdagen fattade beslutet skall blifva beståndande eller ep Skall det ändras, bör detta icke ske genom bifall till Utsk:s memorial, utan i grundlagsenlig ordning; men enär den kostnad, som derigenom uppkommer, vid närmare betänkande icke torde finnas behöflig, skulle jag tro, att i en tidpunkt, då man söker besparing, utan att derföre afsäga sig, hvad som beliöfves, vi böra afslå memorialet, hvarefter Utsk. har att ställa sig till efterrättelse sedr.aste Ständers beslut.
Frih. af Nordin, Carl Joh.: BancoUtsk., som ägde fullkomligaste kännedom om Rikets sednast församlade Ständers fattade beslut, innefattande bifall till Exped.Utsk:s i memorialet N:o ^11 afgifna förslag, ansåg sig-böra försöka att med en cancellist för hvarje afdelning bestrida skrifarbetet.
Men då Utsk. kom i erfarenhet deraf, att göromålen med detta ringa biträde icke kunde med erforderlig skyndsamhet bestridas, har Utsk., enär flera vigtiga frågor vid denna riksdag tillhöra dess behandling, och då skyndsamhet härvid inverkar på riksdagen^ förkortande, ansett sig böra företrädesvis afse den större besparingen, som genom antagande af en förökad cancellipersonal kan vinnas; och är det af sådan anledning Utsk. ansett sig befogadt till den framställda begäran.
Skulle R. o. Ad., på sätt Frih. Cederström yrkat, afslå Utsk:s begäran, är det något, som Utsk. får underkasta sig; men följden blir, att de från Stånden öfverletnnade målen komma att långsammare behandlas.
Jag anhåller derföre om proposition till bifall å memorialet, öfvertygad, att den besparing, som åsyftades genom afslag å memorialet, skulle menligt inverka på ärendernas behandling.
Det var visst icke för att uppträda till försvarande af BancoUtsk:s memorial, som jag begärde ordet, utan endast i anledn. af Frih. Cederströms yrkande, att memorialet måtte afslås; ty jag påminner mig, att från Bevilln.Utsk. hvilan på R. o. Ad:s bord ett memorial af enahanda syftning, och om BancoUtsk:s memorial afslås, kunde detta prejudicat måhända hafva inflytande på den anhållan, Bevilln.Utsk:» memorial innehåller.
Jag torde få hemställa till Frih.
Cederström, huruvida jag riktigt fattat hans mening i afseende på sednaste Ständers beslut vara den, att Utsk:s eaneeliipersonalen icke skulle öfverskrida det i 24 §.
Riksd Ordn. bestämda antal.
Jag tror, att ingen bättre än ledamöterna i Utskm kunna bedöma, huru stor cancellipersonal, som erfordras.
Jag tror, lika med Frih. af Nordin, att göromålen, i brist af Den i3 Mars e. m.
xS7 af tillräckligt cancellibiträde, blifva sinkade och således leda till större kostnad.
Jag medgifver, att vid sista riksdag penningar bortkastades, då vid slutet af riksdagen arbete saknades i åtskilliga UtsL, hvarest cancellisterna således voro litet eller intet sysselsatta.
Månne då det ej står Utsk:n fritt alt i sådant fall förafskeda det obehöfliga antalet?
Men i början af riksdagen, då det gifves fullt att göra, anser jag, att man icke bör drifva hushållsprincipen för långt vid caneellipersonalens tillsättande.
Jag är öfvertygad, att BancoUtsk. icke utsträckt sin begäran utöfver behofvet och tillstyrker derföre bifall å memorialet.
Cederström; Af de tvenne sista talarne, som begge åberopat memorialet N:o 422 vid sista riksdagen , liar jag funnit, att ingendera gjort bekantskap med samma memorial; ty om de tagit kännedom derom eller om det beslut, som Ständerna i anledn. deraf fattade, så är jag öfvertygad, att dessa Hrr, med deras nitälskan för rätt och ordning, icke skulle vilja yttra något, som vore i strid med detta beslut.
Memorialet innehöll bland annat, att i stället för alla de i Utskrn vanliga cancellister skulle 6 a 8 cancellistarfvoden anslås åt Exped.Utsk. för renskrifningens bestridande.
Utskrn hafva för hvarje afdelning en cancellist, hvars concept directe aflemnas till Exped.Utsk.
I memorialet står, att i Exped.Utsk. renskrifvas 2 exempl., det ena för att aflemnas till trycket och det andra att återställas till underskrift af ordföranden och vederbörande ledamöter i det Utsk., hvarifrån betänk, kommit.
Det är skillnad emellan 6 ä 8 cancellistarfvoden och i hvarje Utsk. från 6 å 8 till minst 3 ä 4 cancellister, ett antal, som under förra riksdagen fanns.
Jag hemställer till R. o. Ad., huruvida Ståndet anser formen vara iakttagen, om R. o. Ad., emot ett af alla fyra Stånden vid sednaste riksdagen fattadt beslut, genom bifall till detta memorial skulle detsamma upphäfva, ehuru fråga derom icke i grundlagsenlig ordning varit väckt.
Jag förmodar, att man af förra riksdagars erfarenhet funnit, att renskrifningskostnaden genom cancellisters aflönande blifvit mångdubblad, emedan dessa allönades för dag, men ofta endast 1 ä 2 dagar i veckan blefvo använda till skrifning.
Hundratals ark öfver behofvet kunde hafva blifvit renskrifna för en ringa del af de arfvoden, som till dessa cancellister utgått.
På dessa grunder, och då skyndsamhet med ärendernas behandling vinnes på det föreskrifna sättet, att Exped.Utsk. emottager conceptet och dermed förfar på sätt ofvan är nämndt, kan jag icke annat än afstyrka memorialet såväl i afseende på saken som formen, under hvilken den framkommit.
Jag får till den siste värde talaren frambära den upplysning, att jag ganska väl tagit kännedom om ifrågavar. memorial, och således äfven, lika väl som lian, 4 II. 33 a5S Den i3 Mars e. m. känner elen form, han uppgifvit vara af Ständerna beslutad.
Men det är icke för att bryta den formen, som tillökning i cancellipersonalen blifvit begärd.
Cancelligörornålen inom BaneoUtsk. bestå icke blott uti renskrifning.
Sammandrag måste författas af sådana ämnen, som dragas ur räkenskaperna.
Utsk. hade vid början af riksdagen för den ena afdelningen antagit en skicklig man; men efter i4 dagars förlopp fann han arbetet så betungande, att han begärde att blifva från befattningen entledigad, sedan Utsk. sökt öfvertala honom alt qvarstadna.
Efter honom antogs en annan; men kort derefter förklarade secreteraren, att derest biträde nekades honom, nödgades han lemna sin befattning.
Under sådana förhållanden tror jag det vara vitsordadt, att biträde behöfves, och nödgas derföre ytterligare anhålla om bifall till Utsk:s framställda begäran.
Frölich, Gust.:
Cederström på förhand velat afstyrka Bevilln.Utskts memorial om ett förökadt antal cancellister, får jag på förhand förklara, att Utsk. icke kan taga på sitt ansvar, om göromålen komma att ligga efter, hvilket Utsk. genom sin anhållan velat förekomma.
Det förekommer mig verkligen besynnerligt, att BaneoUtsk , som utan särskild betalning äger att genom protoc utdr. från hvilket conior, hvilket departement som helst i Banken fordra de uppgifter och tabellariska upplysningar, som kunna anses erforderliga, kan behöfva mer än en notarie för hvarje afdelning, enär Sländerna beslutat, att renskrifningen skall besörjas genom Exped.
Utsk:s försorg.
Jag leronar derhän, om R. o. Ad. och de öfriga Stånden vilja upphäfva, hvad de beslutade i83o till vinnande af besparing i riksdagskostnaderna.
För min del finner jag
,i det upplästa memorialet inga förhållanden uppgifna, hvarigenom förändring i den vid sista riksdag beslutade ordning styrkts vara behöflig.
Jag har sjelf varit ledamot i BaneoUtsk., sjelf varit Bancofullmägtig, och har således någon erfarenhet om förhållandena inom verket samt känner, att Utsk., som äger under sin disposition hela Bankens Betjening, kan genom densamma från Banken erhålla erforderliga uppgifter och således icke beliöfver särskilda cancellister för utskrift af handlingar, hvilka för målens behandling inom Utsk. pröfvas behöfliga.
Om en eller annan af betjeningen afsäger sig sin befattning derföre, att han finner göromålen tryckande, finner jag det vara klart, att Utsk. väljer sig en annan, som finner sig vid att arbeta mot den betalning, som honom bestås Jag skulle tro, att R<
St. icke.bora gifva efterdömet af slöseri och, så att säga. kasta bort penningar eller antaga lill tjenstemän i Utsk:n och Stånden personer, som efter några dagar befinnas odugliga, utan att kunna entledigas, för att lemna rum för fullt skickliga.
Jag tror, att memorialet vid förra riksdagen var väl
Den i3 Mars e. m. betänkt, och jag anser det beslut, som då fattades, icke böra lättsinnigt åsidosättas, så att man på blotta anmälan frän ett Utsk., att det behöfver några cancellister för att vicariera för protocollsföranderna, skulle medgifva antagandet af en ökad cancellipersonal, helst riksdagens längd icke är känd och kostnaden således i förväg icke beräknelig.
Jag afstyrker memorialet.
Gr. von Fersen: Frih.
Cederström, som i sitt yttrande näst före det sista äfven haft godheten ihågkomma Bevilln.
Ulsk., har tillika sagt, att de personer, hvilka yttrat sig emot honom, icke kände Exped.Utsk:s memorial N:o 422 vid förra riksdagen; hvarvid jag får anmärka, att jag ännu icke erhållit upplysning, huruvida Hr Frih:s mening varit, den jag förmodade, eller om han afsett hvad memorialet under pag. 38 Litt. f. innehåller och der det heter; "Denna kostnad under innev. riksdag kan egentligen "anses hafva utgjorts af dagtractamenten, hvilka utgått till "de uti öfriga Utsk:n, utöfver hvad Riksd.Ordn:s 24 §■ med"gifver, anställda cancellister; och ehuru någon beräkning
"å siffran i detta fall ej kan äga rum, lärer likväl med säkerhet kunna antagas, alt i händelse utskrifningen af de, "i och för tryckningen af hillänget, erforderliga exemplar af "Utskms memorial oell utlåtanden kunnat vid denna riksdag "verkställas på det i i:sta liiifvudpunkten Litt.
I. föreslagna "sätt, skulle ej i och för denna utskrifning åtgått mer än "af den summa, som, enligt hvad nyssberördt är, under in"nev. riksdag utgjort utbetalning för renskrifning; till följd "hvaraf de öfriga eller allraminst hälften af denna kost"nad, kunnat uppföras såsom besparing å tryckningen afbi"hanget. ” "Med föranledande hvaraf tyckes kunna antagas, det "kostnaden för ifrågav. renskrifning, verkställd på sätt i ofvannämnda punkt föreslås, vid blifvande riksdagar ej bör "uppgå till högre belopp, än hvad som motsvarar 6, högst "8 cancellistarfvoden, hvilket således förslagsvis uppgifves så"som kostnad för ali erforderlig renskrifning af Utsk:s memorial och utlåtanden, i händelse densamma, enligt för"slaget i denna del, skulle ensamt genom Exped.Utskrs för"sorg bestridas."
Huruvida det är denna punkt, som Frih. Cederström åsyftat, känner jag ej.
Men ifall Frih. åsyftat det nu ur memorialet N:o 422 upplästa, kan jag härutaf likväl icke finna, att Ständerna upphäft den uti Riksd.Ordn:s 24 §■ Utsk:n förvarade rättighet att till Stånden inkomma med begäran örn större cancellipersonal.
Hvad för öfrigt Bevilln.- TJtsk. angår, vill jag blott upplysa, att det icke är för renskrifningen, som förstärkningen i cancellipersonalen begäres, utan äfven för biträde vid protocollsföringen och öfriga göromål, på det något afbrott i ärendernas jemna och skyndsamma behandling ej må äga rum.
Cederström har De 11 i3 Mars c. m. ansett concépten kunna insändas till Exped.TJtsk., hvarest utskriften skulle verkställas.
Men jag fruktar, alt Exped.- Utsk. understundom icke skulle kunna val taga reda på de justerade coneepten med de der befintliga mångfaldiga rättelser och tillsatser.
För min del skulle jag såsom ordförande icke heller vilja sätta mitt namn under sådana maculeradc concept, sorn utlemnades till renskrifning hos ett annat Utsk., än der beslutet blifvit fattadt, och för hvilkas riktiga utskrifvande jag skulle vara iklädd ansvarigheten, utan att granska afskrifningens riktighet.
Många ändringar och utstryka ingar kunde obemärkt på detta sätt inflyta vid conceptels afskrifning, och underslef sålunda äga runi, hvilket icke torde kunna inträffa, när cancellipersonalen i det Utsk., som conceptet tillhör, efter justeringen utskrifvet- sitt exemplar till Exped,Utskottet, Gr.
Snoilsky, Nils, begärde att få veta, hvad beslut de öfriga RiksSt, fattat i detta ämne.
Undertecknad Ri d d. S ecr e t er are förmälde, att han icke för ögonblicket kunde derom lemna upplysning; men att han genast ville efterskicka de rörande detta ämne från de öfriga Stånden ankomna prot.utdrag.
Efter hvad jag tror mig veta, hafva de öfriga Stånden bifallit memorialet.
Jag föreställer mig, att arbetsförmågan och ansträngningen hos Utskts betjening visserligen har sin gräns, och att Utsk. af sådan orsak funnit behofvet af att begära ökad cancellihetjening, hvilket afRiksSt. icke med nog sakkännedom kan bedömas; och då memorialet således otvifvelaktig! är grundadi på goda skäl, vågar jag, för min del, vördsamt tillstyrka bifall derå.
I detta fall, såsom i alla andra, är det angeläget, att formen noga iakttages; att rubba ett beslut, sorn en gång är fattadt, anser jag vara orätt.
Men då enligt det vid sista riksdag fattade beslut om renskrifnineeli, sorn i öfverensstämmelse dermed bestrides af Exped IJisk., endast ett exemplar ombesörjes af de öfriga Utsk:n, samt till följd häraf den begärda tillökningen i cancellipersonalcn icke afser renskrifningsbehofvet, i strid med hvad sorn derom blifvit beslutadt, helst Gr. v.
Fersen upplyst, att biträdet erfordras för protocolIsuppsättningen i och för gö:omålens oafbrutet skyndsamma gång; och då jag följaktligen icke har någon anledning att förmoda, att BaneoUtsk:s begäran öfverskrider, hvad Ständerna vid förra riksdagen beslutade, kan jag, för min del, icke annat än till-- Styrka bilall till memorialet.
I händelse R. o. Ad, skulle finna skäl att bifalla BancoUtsk:s ifrågav. memorial, följer deraf, att de 6 ä 8 arfyoden , 60m blifvit lill Exped.Utsk. anslagna, skola indragas; ty de arn på den grund anslagna, att alla andra Den i3 Mars e. ni. 2&I cancellistarfvoden skulle försvinna.
Jag leninar derhän, huruvida Idu na tro, att göromålens skyndsamhet derigenom skall vinnas.
Hvad det angår, att notarierna kunna sjukna, så, om sådant inträffar, få andra friska antagas.
Att i förväg antaga och aflöna suppleanter synes mig otillbörligt.
St:s göromål äro tillfälliga och de skola betjenas för tillfället, så att om oskickliga tjenstgörande blifvit antagna, afskedas de och deras plats intages af andra; likaså för dem som sjukna.
Jag förnyar mitt yrkande, att renskrifningen, enligt hvad Ständerna till vinnande af besparing beslutat, skall ske i Exped.- Ut.sk., och afstyrker derföre memorialet.
Upplästes 3:ne från de öfriga PuksSt. ankomna prot.- utdr., af innehåll, att PresteSt. d. i, BorgareSt. d. 3 och BondeSt. d. 10 dennes bifallit BancoUtsk:s memorial N:o 3.
Ex. Hr Gr. o. Landtm, framställd proposition biföll R. o. Ad.
BancoUtsk:s nu föredragna memorial N:o 3.
Jag anhåller att i protocollel få förvara min reservation emot detta beslut, såsom stridande mot det, R. o. Ad. vid sista riksdag fattade till vinnande af den besparing, som bör och kan vinnas.
Föredrogos ånyo och biföllos StatsUtsk:s d. ii dennes e. m. på bordet lagda utlåtanden: N:o 12 i anledn. af K.
M:s nåd. propos. om afskrifning af en i saltpeterfondens räkenskaper balancerad summa, utgifven såsom lån till Carl Gustafs stads gevärsfactori; N:o i3. i frågan om eftergift af ett danaarf till Piteå stad.
Företogs till pröfning StatsUtsk:s d. 11 dennes e. m. på bordet lagda utlåtande, i anledn. af arrendatoren af Svartsjö Kungsgård, f. d. Grosshandlaren Weners ansökning om nedsättning i arrendet.
Hr af Ekenstam.
Jag skulle icke besvära Ståndet med någon tillökning i de tal, som här afgifvas, om jag ej trodde, att knappast någon äger så mycken kännedom som jag i detta ämne.
Arrendatoren af Svartsjö har på den egendomen under 18 års arrende nedlagt sin förmögenhet, under ständigt sviket hopp att i tidens längd se sina nedlagda qapilaler fruktbärande genom de större revenuer, som han skäligen ansett sig kunna påräkna af egendomens förbättrade skick, hvarför han haft all möda och kostnad ospard.
Tillfälliga omständigheter hafva gjort, att hans beräkningar misslyckats, och förgäfves har han väntat, att det nedlagda capitalet, som förflutna året uppskattades till 3o,ooo j-;dr, roen hvilket hvarje landtbrukare skall linna minst hafva Den i3 Mars e. ra. utgjort 4°,ooo r:dr, småningom skulle återkomma.
På denna grund har lian vändt sig till
Ständerna med anhållan oin lindring uti arrendevilkoren för de återstående 14 arrendeåren.
Han har förut tillgodonjutit en lindring i arrendeafgiften af i5o tunnor spannmål årligen, men ansett sig nu endast till -J böra söka denna nedsättning, sedan hans capitaler börjat gifva honom någon större afkastning än förut, ehuru han visserligen icke har räntan derför ersatt; hvilket oansedt lian likväl vill vidblifva arrendet, för att, om möjligt är, i någon mån vinna ersättning för sina lidna förluster.
På dessa grunder får jag hos R. o. Ad. anhålla, att Utsk. ännu en gång måtte få pröfva de bevekande omständigheter, som ligga till grund för ansökningen.
Visserligen är Utsk:s princip ganska riktig, att en arrendator vid ingåendet i ett arrende bör besinna, att nedsättning icke bör kunna påräknas, emedan sådant skulle kunna föranleda till allt för många supplicationer i slikt afseende.
Men man behöfver icke frukta, att för många utarrenderade kronoegendomar blifvit af arrendatörerna förbättrade med 4°j0°o r:drs derå nedlagdt capital; tvärtom afträdas de vanligtvis utsugade och förstörda.
Förliden sommar förstördes af frost hela korngrödan å Svartsjölandet, hvilket föranlät arrendatorn att anhålla om nedsättning i kornlefveransen; men Utsk. har svarat, att då händelser af dylik beskaffenhet äro ingenting mindre än. ovanliga, böra de af en klok och omtänksam arrendator förutses och tagas i beräkning före bestämmandet af de förbindelser, som man vid en arrendeafliandling sig ikläder.
Om likväl någon borde vara fredad för frost, är det arrendatorn i allmänhet.