Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Lilvsrstolpe, breöric, inwänbe, att som delta wore en alldeles ny fräga, borde den hvila pä bordet.
Herr ? ä k l m r> n erindrade att frägan icke wore np, emedan den härledde sig ifrän en wid denna § gjord anmärkning.
Friherre klannerkeim:
Anmärk ningen är i behörig ordning gjord, och säledcs äfwM na behörig att till pröfning företagas.
Herr Lilverstolpe, Lustak l^bra* karn, utbad sig fä erindra Riddcrskapet och Adeln om wädan af etl förhastat beslut öfwer benna fräga.
Man borde agta sig, säsom en wärd Ledamot nytz yttrat» att derigenom icke mera risa än lisa.
Han undcrstälbe om icke tillfällen kunde finnas dä Riksens Ständer sjclfwe kunde bchöfwa skydd.
Härwid upkom nägon vro, hwarefter Herr ? 8 k ! m an yttrade:
Mätte alldrlg ben tid komma, dä Riksens Ständer behöfva skyddaaf bajonetter.
Herr 8i!verktolpe, Lustaf^brsksmr
Mätte alldrig den tid komma, dä Riksens Ständer känna sig nog swaga att frukta för bajonetten.
Den 18 Dctober. 436i Grefwe Del» 6 ar i 0:
Jag tror ej trupper alltid bidraga till mognare beslut.
Jag har e) sett nägon märkclig skillnad emellan dem, som to, goS under det Westra Armeen här qwarläg och dem som fattatS sedan.
Herr Grefwen och Landt,Mar, skallen:
Det lärer wäl c) wara Herr Grefwe:!- mening att neka Kongl. Majit att i Hufwud, Staden hälla Earnijon.
Grefwe ve I 2 6 arst iJag har re, dan sagt att ben wanliga Garnijvn och behörig Kungs, wakt katt e) inbegripas under orden sammandraga rruppar.
Friherre (^esterttröm, ^cok:
Jag tror r) det kan wara fräga om att imponera pä Ständer: sädant bbr alldrig kanna hända, men det kunde wara en möjlighet att fiender inbryta i Landet och nal, kades Riksens StändcrS samlingS-ort, och dä behbfde de otwifwelaktigt skydd af en annee.
Om man blott har afseende pä denna omständighet will jag gerna samtycka, att truppers sammankallande kring Riksdag-, orten fbrbjudeS: men betta stadgande mäste blifwa en Ny §» ty i denna Z:dc kan det r) insättas, emedan den handlar om ett alldeles främmande ämne, Grefwe ve 1» Gsrstis, sacod:
Pä det man ej mätte misstaga stg om rätta fbrständet af hwad jag sagt, fär jag ytterligare upprepa att jag alldrig under sammandragning af trupper kan fbrstä den garnizon, svin till Policens och Ordningens hällande är sä nddwändig, den Kungswakt som tillhör , Regrnten, som wäl ej bchöfweS för dess säkerhet ibland tro^ 4362 Den 18 Octsber. trogne underläkare; men är en tillhörighet af de§ trådighet, af dct höga runi han i,Nationen äger.
Mctt dä jag yrkat den gjorda tilläggningcn j K, har jag äfwcn hatt afseende pä ett Ekonomiskt niäl, den ökade dyrhet pä lifsiticdel, som af en större sammandragen styrka skulle uppkomma för Riksdagsmännen, och detta blir j min tanka ett nytt stät för dct begärda tillägget.
Herr Grefwe n och L a n d t - M a rsk alk cn pl oponcradc dct bcstul, att truppar ej mätte fä sammandragas närmare än IQ mil omkring Riksens Etändcrs samlingsort, ben wanliga Garnijonen och Kungswakten undantagen, utom i be fall dä fiendens annalkande gör deras sammandragande nödwändigt.
Grefwe O e la 6 srstje, ^scob», trodde bet böra fbrblifwa wid allenast förra delen af denna proposition.
En gen nijon kunde ej förnekas, men om stende,! kvmme sä när, gäfwcS ej annat medel än att Riksdagen skulle flyttas.
Grefwe körner, Astolf 6oesn:
Utan att ftlllkomligen ogilla den gjorda anmärkningen, wille han likwäl erindra Riddcrskapct och Adeln alt det gifwils tider dä man sökt wäldfbra Riksens Siändcr.
— Dä deras medlemmar blifwtt fängslade, dä 6ooo man pöbel omgiswir detta Ribdarehus, hwarföre han frägade, om icke ben Lagstiftande magtcn wid beha tillfälle» hade warit i behof af skydd.
Eiter nägon korrt widare ökwe, läggning bifölls det föreslagna tillägget, under följande redaktion: att utom wänlig garnizon och Kungswakt fä ej trupper sammandragas till Riksdags-orten. 9-be Don 18 October. 436Z 9'.de Z Bifölls. io:dc §.
Grefwe De I» 6 nr stia, Jacob, yrkade att ibland de häri anförde ZZ äfwcn den s:te mätte citeras.
Herr Zilvertparre, ^.ron lissc:
Denna Z är helt och'
Mit kagen efter, den 95 § i Regerings - Formen, hwarest den 92 hivilkcn rdrer samma fall som den 5 i Riksdags-Ordningen, ej finnes anförd.
Af denna orsak, äfwcn som de skäl hwilka Friherre Klannarbcim anfört, har Utskottet trott ^ sig häri icke böra förcflä nägon förändring.
Grefwe Oe l s 6 Lrcl i 6, Jacob, med gaf att det werkcligcn sä förhällcr sig, men Rcgcrings Formen omtalade icke eller nägra vice Talemän, och wid deras föreseende hade icke Utfiottet warit sä nogräknadt att förändra Regerings - Formen.
Herr 8 iIVerspsrre anmärkte att det anförda exemplet wore ett tillägg, men icke nägon förändring, säsom det hwilkct Herr Grefwen xrkade.
Herr Grefwen och Landt-Marskalken gjorde derefter proposition pä Z med det tillägg akt den <l § äfwen d-ri mätte anfbraS.
LifdllS. Z.
Herr kvlorL t k, Oari uppläste föl jande ffrifteliga anmärkning.
Tilläggningen wid den - 4564 Den 18 Gctobcr. na § akt Riksdagsman?»!?,'!! i Bonde »Skändct c) sär förrättas af ni Häradshöfdinge, son, är Adelsman, smakar nog mycket af den förkastade Säkerhets - Actcn.
Minst hade Min wäntat sig ett sädant stadgande i en tidcpunkl dä det förhateljga af all Ständs ffillttad aldraminst bör äga ruin i saltsåker.
— Saken är wäl icke af särdeles wärde — ty en Häradshöfding af Frälse Ständ — vin han äger minsta skicklighet och förtroende i sin Domsaga, har alltid betydligt inflytande pä Riksdagsiranswalct — men bet hörer ändä till tidens besynnerlighet och till d-.n Motsägelse-anda, som sä gerna will röja sig i wära allmänna författningar, alt man söker en satts och handlar twärt deremot.
Denna anmärkning är egentligen icke gjord för att winna nägon ändring uti hwad ConstitutionsUtskottet i dest tilläggning stadgat — tp en fräga ber, om bör ej komma frän Ridde, skåpet och Adeln, hwarmedlemmar wiflcriigcn icke lära wara nyfikna att fä hälla nägra Riksdagsmanna - W l. — Den är blott wäckt i det afseende för att underställa huru wida är rimmcligt att när en Frälse Domare ej sär befatta sig med ett Ständ- wal — ett Frälse Landshöfding och Frälse Ledamöter i Konungens Högsta Domstol likwäl skola pröfwa och afgöra de frägor, som om dylika wal uppkomma, tp om Adelsmannen är jäfwig eller rättare obehörig pä det ena stället, sä mäste han wara det pä ett annat, ber samma fräga med widsträckkare och slutelig pröfning-» rätt förekommer.
Grefwe Deln Gnrsiie, Iscolr:
Det är mig okärt att wid detta tillfälle ej kunna instämma med Herr llorark.
Den rättighet Bonde - Ständet 1789 erhöll, war wäl en följd af SäkerhctS - Acten, vien det är nu genom detta Ständs privilegier stadgadt.
Jag hemställer huriiwida det kan wara billigt, rätt - Den 18 October. 4365 rättwist och försigtigt att harwid göra nägon crinbran.
Dä Bonde - Ständct sä ofta träda wära privilegier för nära, wänne wi ej döra wisn ost sä mycket noggrannare om.helgdcn af deras: dä de göra fordringar, böra wi ej cn gäng göra anmärkningar.
Friherre lolsnnerlieim instämde sä rnyckct häldre i hwad Grefwe Oc.- is 6»rstis anfört, som denna H more en as dem, som enskilt rörde Bonde-Ständet och säledes, enligt märt fattade beslut, ej hörde under Ridderskapet och Adelns pröfning.
Den lille § bifölls med bet af ConstitutionsUtikottet föreslagna tillägg.
I2:te § bifölls, med ConstrlutionS - Utskottetföreslagna tillägg. izrde I4lde i^rde l6:de §§ bilöllos enligt Kidderffapet och Adelns beslut utan granskning säsom rörande de Respcctive Med - StSndcn enskildt. l7-.dc Z.
Herr lelorstli, Lsrl ^xei, uppläste följande skrifteliga anmärkning: WId tunna Z torde wara nödigt alt tydligare än som ske,t stadga, det ingen pä Landet mä Släggas bidraga till rese-kostnad och underhäll för en Fullmägtlg.
Det har pä flere orter warit cn wänlig praxis att alla ägare och innehafware af Frälse-, Skatte- och Krono - Hemman sätt erlägga Riksdags-penningarne till Bondc-Ständets Riksdagsmän, fastän de warit Adelsmän,Prester, Borgare eller Ståndspersoner.
Ingen som icke i walet asen Riksdagsman fär deltaga, bör kunna älägga-att hvi.vm betala.
N:o 207. r<n 4Z66 Den 18 Gctober.
Den tilläggningen synes säledcs nödig, efter hivad Cons stitutions - Utskottet tillagt:
Efter ordet redowisas "men maga ej fordras af dem, som i Riksdags-mannens wal ej warit berättigade del"taga. " — Häröfwer torde jag fä utbedja mig Högwälborne Herr Erefwen och Landt-Marskalkens proposition.
Grefwe Osia 6 gr 6 ie, ^sacob:
Att förlust af tjcnsten är wärre än kroppsstraff, deruti katt jag med Constitutions - Utskottet alldrig instämma.
Herr R. o t b 1 ieb, instämde i detta Grefwe vs la Gsräiss yttrande, hälst han förut gjort denna anmärkning.
Undertecknad Lilverttolp e, ^xel 6abriel, uppläste hwad Constitutions, Utssottet till swar pä ben gjorda anmärkningen hade anfört, och förmodade att Ridderskapet och Adeln deraf täcktes upplyst sinna; alt Utskottets omdöme wore helt annorlunda.
Herr kotklisb:
Likwäl fär jag anmärka, att personer ofta skulle kunna finnas, som gjorde litet afseende ä mistningen af en obetydlig sysia, och att i alla fall hwar och en lärer anse swärare att fä stryk eller sitta pä watn och bröd, än att mista en Ma.
Herr Grefwe» och Landt - Marskalken gjorde derefter proposition pä § hwilkea bifölls.
Herr k^orstk.
Larl /exel, yrkade att den af honom föreslagna tilläggning mätte antagas.
Herr Den !8 October. 4567 Herr Grefwe» och Landt - Marskalken:
Det angär ett missbruk hwaremot här t Riksdags.-Ordningen wäl icke lämpcligcn nägot kan stadga-, utan hwilkct när del inträffar ä behörig ort till rättelse bör anmälas.
Grefwe körner, Göran, erin rade att §:§ stadgande i afseende-pä deni som borde betala RikSdagSmän wore fullkomligen tydligt, och bchbfde r) detta tillägg för att förftäs och förekomma missbruk.
Herr 1 ir s m, keör, utbad stg fä anmärka» att Herr dlorsiks anmälan ej anginge FrälseHcmman, men wäl Frälsemän, som ägde SkatteHemman, sä wore det ätminstenr i hanS ort; sai.n för öfrigt t) billigt att han skulle betala till
Riksdagsmannens underhäll dä han ej delkoge i hans wal.
Friherre kistöerstolpe, Lsrl, erinrade, att om tillägget ej wore nödigt, kunde det ju dock alldrig wara skadligt.
Herr klins-kpor, Garstt, besannade Herr klorLklm uppgift, att j ästcrgölhland wcrkeligen det ifwcrklagade missbruket ägt rum.
Grefwe körner, -^ciolk Göran, wisade ä npo att det redan förut i Z wore förebpgdt.
Herr Klor» t k förnyade sin önskan, att hans tillägg mätte gillas, och begärde derpä proposition.
Herrkotklieb instämde i hufwudsaken med Herr klorsrk, han medgaf äsweu att § förut wore 4868 Den 18 October. wore tydlig, men förestog att man för mera tydlighetskull mätte införa af deni, af hwilka han blifwit rvald till fullmägtig.
Herr kel o r rr t si prkade att man i en
Lag ej kunde wara nog tydlig; hwari Herr silinr,ihor, Oercsi, instämde, F r i h c r r e
N a n n e r k e i m hemställde om ick« mcningarne kunde förenas, om i § infördes, af dc>, hwilka äro berättigade att wälja.
Med denna förändring jemte det af Constitlltions - Utskottet skresiagna tillägg klef denna § pä Herr Grefwe» och Landt, Marskalkens proposition bi» fallen.
Herr Grefwe n och Landt-Mar» sk alkentz proponcrade Ridderskapet och Adeln att nu ätskiljaS, men äter samlas kl. i eftermiddag för att fortsätta klenum och ventilationen öfwer Riks» dags» Ordningen.
Som han sjelf wore opasslig, an» modade han Hans Excellcnce Herr Grefwe Lrske att dä föra klubban.
Tillika hemställde Herr Grefwen och LanbtMarffakken, om icke Ridderffapet och Adeln wille kc» sluta, att fä länge granskningen af Riksdags - Ordnin» gen räcker, bageligen för och eftermiddag fortsätta sins sammankomster.
Bifölls; hwarcfker Ridderskapet och Adeln ätskiljbes kl. -S2.
In siclem krotocolli 6.
Lilversiolpe.
Ons» Den 18 October.
Onsdagen den i8 Octoöer. kl^num kl. eftermiddagen.
Ordförande Hans Cxccllence Herr Grefwe Vrake, iagAMi8 krecirio. I8:de Z.
Dels 6nrffis, ^acok: vik jag ur ingen grund kan godkänna Constitutions - Ut» skottctS wederläggning af anmärkningen rörande Cathvlikers rätt akt wälja RikSoags-Zullmägtige, akk neml. derföre, att Catholffa Läran är intolerant, man äfwen bör wara intolerant mot Catholiker, fär Zag än widare yrka iagttagandrt af den anmärkning jag wid denna Z gjort.
Herr kotklied, Larl ktteäric: vet är icke utan en witz beundran jag i Utskottets utlätande finner intolcrance emot nägon Religion, helst i ett Ti» behwarf sä utmärkt af warm känsla för jemlikhet och en lika fördelning af menniskans rättigheter; att wara en dygdig man och en god Medborgare är allt hivad
Staten fordrar, när den förunnar ät nägon representations - rätten.
Genom Grefwe Os In 6nrUw8 förslag syneS mig en medelwäg träffas emellan billigheten af de rädande tänkesätten, och tillstyrker derföre att bet mätte antagas.
Herr läse^ksnkkölrl, Larl Vrsänc, frägabe om Judarne äfwen härigenom erhblle wal, rätt?
Herr kotkliekr:
Jag tror att hwarje god Medborgare och trogen Uudersäte bör komma i ät» nju» 4370 Den 18 October. njutande af nila Medborgerliga rättigheter, sä widt omständigheterna det mcdgifwa, och att ingen af hwad Troslära srm HM, bä han har ägendom, bör betagas alt bcltaga uti Riksdagsmanna - wal.
Grefwe ö vv s n k j e l m, Larl, jnstämde häri, af den grund, att när man.
Möker »ägon annan krosförwandt att i Landet äga jord och ägen« dom, bör honom äfwcn tillämS att wäija tili Riksdags - Fullmägtige. äöe^r kerzenscbijöti, kl. s. anförde'till Protokollet följande: 18 § uti Riksdags - Ordningen förcikrifwer Riksdagsmans älder och Msäiliga hinder alt i sädan egenskap kfwe-wara ett Riksmöte.
Constitu» tionS -Utskottet har förcsiagit en älder af 25 är för Riksdagsmäns antagande, och detta stadgande hwilket endast (ingär Adelsmän, Borgare och Bönder, helst förmän att räknas till Preste - Ständet ej förr än med uponäende af samma älder widtagcr, och mera djrect rörer Adelsmän hwilka ännu äga en medfödd rätt att bcltaga i Riksdags. öswcrläggnlngarne, tyckes i min tanka täla nägon jemkning.
Grunden för detta förordnande lärer twifivelsutan wara ett förutsätt inde, att man innan samma älder ej anses äga nog mognad och stadgad insigt uti de nödige ansedde kunskaper; men dä allmänna Lagen lemnar hwarje Mansperson, hwarS answar för sine aerningar redan börjar ivid femton ärs älder och i wista kall, förr, rättighet att wärda sin ägendom af hwad betydenhet som helst, hwilken befattning, i öfwerenestämmelsk med äsyktadt ändamäl handhafd, torde kunna nägorlundg egalera wigten af det kall en Riksdagsman, endast säsom sädan betrakrad äger, utan af - Den 13 October. 4Z7L afseende pä de särskilt? uppdrag, hwilka bero af betz Ständ till honom fattade ytterligare förtroende, och härtill äfwen kommer att sednare tiders erfarenhet wisat Exempel af flere, som innan de uppnätt ben föreflagnc äldern af 25 är, funnits wärdigc att af Kongl. Maj.-t ihogkommas med betydelige och answarssulle Embeten, i hwilkas förwaltning de fullkomligen rätkwisat det höga förtroendet, sä tror jag all anledning wara, att i likhets med hwad hitintills warit wanligt stadga, det Riksdagsmäns älder hädanefter bör wara minst 2l är, tvid hwilkcn tid man i alla öfrige sä enskilte som allmänna Wärf, med undantag af-förmynderskap, anses fullmyndig.
Säsom ett tillfälligt hinder för rättigheten atk säsom Riksdagsman warda antagen är äfwen det, att efter ingifwen Eessions-ansökning icke hafwa blifwit genom
Oom befriad frän sine Borgenärers kraf.
Och detta förslag, derest det gillas, synes mig härdare än Eesslonantms brott förtjcnar.
Oen, hwars ägendom är i Borgenärers wäld och sälebeS intet äger, tyckes wigt icke böra äga rösträttighet i allmänna mäl, men hans willtor kan förbättras, och han kan, utan att framwisa en sädan Oom, som fordras, likwäl hafwa gjort sine Borgenärers rätt och ej handlat pä annat sätt oredligt än att icke kunna pä utsatt tid förnöja dem.
En efter Concurs-OomenS utgifwande skedd liqwid, tror jag säledcs böra wara tillräckelig att bibehälla en Person wid betz Riksdagsmanna - rätt, hwilken honom tillkommer efter födsel eller de wäljan, beS förtroende, och dä detta fbrhällande af alla Bor-- genärers förnöjande säledcs ofta icke kan med nägoa Rätts Oom styrkas, fbreflär jag att jemte bibihällan, de af ordet Oom jemwäl införes ever bewis af den, som haft om händer ConcurS-Mastans utredning - 4372 Den 18 October. nini, att wid hallen Uqwid alla till betalning fastställde fordriitgar blisivit fullt godlgjorde.
Att hafwa warit för nägot nestigt brott styl» dig till straff, är äfwen ett hinder att blifwa Riksdags, man. Hwarje Ständ lärer wist innom stg bchälla detta stadgande i stil helgd, men nödigt synes wara att närmare bestämma begreppet af detta uttryck.
— Witz» brott ärv i allmänhetens och Jndiwidens ja till och med i ett Stånds tanke mera ekler mindre till och med in, let ansedde för nestige och wärkan af detta förslags förordnande ställe säledes komma att bero af arkitraes, wid förefallande frägor, helst stillnad är att wara för nesligt brott skylldig till straff, wara ädömd samma straff, det undergä och af Kongl. Majtts
Näd till stil heder och ära restituera!).
Hwarfbre jag, med upp» gifwande af dessa mina tankar, anser mig böra träcka Högloft.
Ridderstapet och Adelns upomärksamhet pä detta stadgande, sä att det swarar emot ändamäket.
Hans Ercell c nce Herr Grefwe n och Ordföranden gjorde derefter Proposition pä den 18 § i förslaget, med Constitutions - Utstottets förändring, och den tilläggning, att wal - rätt stullr tillkomma alla af hwad Religion som helst, som annars dertill rättighet äga.
Iy. §.
Friherre Lecisrktröm, facob:
Som benna § rörer blott de andra Ständen, sä torde ej nägon öfwerläggning derom behbflvas. SanS Exceklence Herr Grefwe krake:
Om jag »j orätt fattat Hbglvfl.
Ridderstapet
Den i3 October. 4373 och Adeln? i förmiddag stadgade bcflut, sä kan öfwer denna § ingen ventilation uvpstä, utan anst? den fäson, af Ridöerskapet och Adeln gillad.
Grefwe O e 1 a 6 n r 6 i e erinrade att detta gillande wore' willkorligt, i fall sädana af de ständ hwilka de angingo blifwit antagna.
Medgafs.
Friherre cedarström, facod, hem, stälde huruwida man wid sädana
M behdfdc borttaga tiden med uppläsningen af de i Ständen gjorda an märkningar.
Åtskilligt fbrklarade att denna uppläsning were bfwerflbdig. 2O § Bifblls med de af Utskottet förcflagn» fdrändringar. 21 Z.
Grefwe ln Qnrstie: som de anmärkningar jag härivld gjort rdra blott de andra Ständen, torde de ej bchöfwa uppläsas.
Hans Ercellence Herr Grefwe», och Ordsdranden gjorde derefter proposition pä § med det af UNkotut förcflagnc tillägg, hwilken bifblls. 22 Z Bifblls. 2^l § Bifblls sädan den af Constitutions,Utskottet blifwit omarbetad, och med dest föreslagna tillägg. 24 Z. 4574 Den ig Gctober. 24 § Bifölls med bet tillägg Utskottet före ffagit. 2s § Bifölls. 26 §> Grefwe Oe Ia 6 arst ie:
Som jag tyckt mig märka alt Pluralitcten warit mot min anmärkning rörande förändring i den föreskrift, att StatsMinistern skall företräda Konungens ställe när han ej Sjelf will tala till Riksens Ständer, och som ConstitutionS - Utskottet för öfrigt gjordt afseende pä mina anmärkningar, fär jag anhälla vm proposition pä j med den förändring Utskottet föreslagit.
Uppä derom gjord proposition blef denna § Munda bifallen. 27 §- Grefwe vs la 6 srst , s:
Jag kan ej inse att utsättande af 14 dagar inom hwilka Riksdagen bör komma i full »verksamhet, kan wara nägon kränkning af Konungens rätt.
Dä hade ett sädant förslag ej kunnat falla mig in.
Med denna bfwcrty gelfe kan jag ej annat än widare yrka afseende pä min anmärkning, och fär dessutom tillägga, att den fö, reskrift borde göras, att när Konungens proposition om Stats - Wcrket aflemnaS, dermed äfwcn borde följa ifrän, StatS-Contoirct en fullständig redowiSning och Tableau öfwer Stats - Werkets tillständ.
Herr 8i1vsrktolpe, krsstric:
En säban Tableau är nu gjord, och författas ärligen af Stats - Contoiret.
Gref - Den 13 Oktober. 4Z75 Grefwe De la 6srstis:
Jag ber om förlåtelse,'jag menar ej en Summarisk Tablcau pä lik» gifter och inkomster, utan en fullständig redowisning.
Herr 3 erc; k tsZt, kria, utbad sig fä göra en anmärkning wid sista orden af denna H:
Sädan ben nu är af (konstitutions - Utskottet förestagcn» syntes som Stats-Rädet skulle äga rätt att afflä Konungens propositioner, en rätt, hwiiken RegeringsFormen dem icke tilldelade; han föreslog delfine, att H sä ffulle styliscras: i till- eller af-styrkande.
Hans E
x c c l l e n c e H e r r G r e f w e w och Ordföranden gjorde proposition pä den af (konstitutions - Utskottet förcflagna 27 §, med de förändringar som Grefwe Ds ia LsrcUs och Herr Lsr§-- stestt tillstyrkt, hwilken biföllS. 28 Z Bifölls. 29 §.
Herr Klrnx-lpor, 6srstt, förklarade sin förundran, att ingen af de mänga wid denna H gjorda anmärkningar blifwit af (konstitutions.
Utskottet begagnad.
Grefwe Ds Is 6 srstIs, Hscod:
DL mina anmärkningar ej ägt den lyckan blifwa antagna, nödgas jag dem äter upprepa.
(Herr Grefwen uppläste härwid sina wid denna Z gjorda anmärkningar).
Hwad angär wädan af den stora magt (konstitutionsutskottet synes hafwa sig tillagt, anser jag öfwerflddigk widare derom tala, ty enligt hwad en wärd Ledamot här behagade nämna, en god sak talar nog för sig 4376
Den 18 Octsber. sjelf.
Men dä jag högeligen yrkar, att Utskottet bök
Ständen meddela allt hwad till detsamma inkommer, anhäller jag lika ifrigt, att intet mä till Ständen i» frän Utskottet inkomma, som ej är ätföljdt af Utskottets betänkande och noggranna yttrande.
Herr öelorntk, Larl ^xel, uppläste följande anmärkning:
Att Constltutions - Utskottet, säsom det wigtlgaste af alla, rj skall bestä af mera än 12 Ledamöter, lärer förut säsom origtigt wara anmärkt, men Utskottet lärer ej funnit stg befogat att upptaga eller beswara denna efter min tanka grundade anmärkning, den torde säledes fä nu ä nyo upptagas pä de ' wälgrundade skäl som förut äro anförde, och hwartill torde fä läggas att dä en witz talrikhet inom ett mycket werkande och magtpäliggande Samfund alltid utgör ett binder för corruptionen, som är sä mängfaldig, och kläder sig i sä tusende olika skepnader, sä synes endast af detta skäl (konstitutions - Utskottet wid tillkommande Riksdagar minst böra bestä af 24 Ledamöter, 6 af hwarje Ständ; hwarom jag torde fä utbedja mig Högwälborne Herr Grefwens och Landt - Marskalkens proposition.
Herr klsirsnbor^, djslper IVilsisIm, önskade att till winnande af mera tydlighet i denna F sattcS äliyge i stället för ärje.
Oct ena uttrycker en räktigdrt; det andra en skyldighet.
Herr käorntk, Larl förenade sig med Grefwe Oe la 6ar6ie i det yrkande, akt Constitntions - Utskottet bör till Städernas klena tillkännagifwa, äfwen de propositioner hwilka det e) kunnat tillstyrka.
Herr Den 18 October. 4377 Herr kling lpor, Osrckt, conformera, be sig med Herr Läoratk.^
Herr käklmsn, Otto krestric: Wid »pläSningen af de wid denna Z gjorde anmärkningar, fann han att Constitutions - Utskottet icke gjordt af» seende pä en, hwilken likwäl syntes honom ganska grundad.
Han wore af den tankan, att om wid läs, ningen af Stals-RädctS Prolocollcr det skulle besinnas, att nägvn Ledamot af Stats-Rädet borde sti » s till an, swar, det ej borde bero af Constilutions-Utffotttts
Pluralitet att afgöra, huruwida hans uppförande i Lag» lig wäg skulle undergä granskning, utan borde wara hwarjc Ledamots bäde rättighet och skyldighet, att, enligt sin bfwcrtygelsc, den bcgängna förbrytelsen i sill ständ, till laglig ätgärd, anmäla.
Äfwen wille
Herr kristman crindra om en anmärkning af Friherre ^liljencrants, hwilken, om han tvore närwarande, han utan twifwel sjelf skulle understödja, att när en Författare med en anmärkning pä Grund-Lagarna wändt sig till Constitutions - Utskot, let, men hans anmärkning af detta Utskott icke blif» wit gillad, det dä mätte wara hans rätt, att med sia motion wända sig birrrte till sitt Ständ.
Det syntes
Herr kastlinan icke tillräckligt, att han ägde rätt att genom trycket derpå wända allmänhetens uppmärksamhet.
Ständet borde äfwen stuteli, gen fä afgöra om ben framstälde frägan skulle fä uptagas eller ej.
Herr kol k lieb, Larl ^reckric:
Anhöll att afseende mätte hafwaS pä ben anmärkning han gjort wid denna Z.
Han medgaf att den wore af, skrifwen ur Regerings»Formen; men hwad han löre» sta. 4373 Den 18 Oktober. stagit innefattade ingen motsägelse, men skulle, efter hans öfwertpgelse, mycket bidraga till större tydlighet.
Hans Excel! enet Herr Grefwe Krake, föreslog att denna § momentwis mätte granstas.