Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den, som vill, att Rikets Ständer, med anledning af Friherre Franc Sparres ifrågavarande motion, fatta beslut, i enlighet med Utskottets Betänkande N:o (innehållande: ”då den misstydning af hvad i ämnet blifvit åtgjordt möjligen skulle kunna dragas, som vore Kongl. Maj:t förhindrad, att af 8:de Hufvudtitelns anslag för fångars vård, underhåll, m. m. disponera erfordeiliga medel för Arbetskarls-compagniens fortfarande användande vid fästningsbyggnads-arbetet, i fall denna sysselsättning skulle finnas vara den mest ändamålsenliga, tillstyrker Utskottet, det Rikets Ständer måtte, genom underdånig skrifvelse, undanröja anledningen till en sådan misstydning, men derjemte underdånigst tillkännagifva, att, i händelse fångarne blifva använde vid fästningsarbetet, de i och för detta arbetes utförande erforderliga instrumentalier och inventarier äro utgifter, hvilka icke tillhöra 8:de Hufvudtiteln, utan böra af andra disponibla medel bestridas, och att således kostnaden, hvilken äfven i Kongl. Majrts Nådiga Proposition finnes uppgifven till högst 3^,000 R:dr årligen, hör förminskas med åtminstone så stort belopp, som motsvarar hvad årligen åtgår till inköp och underhåll af nyssnämnde effecter”), voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nlej.
Nej , så beslutes, i enlighet med Utskottets Betänkande N:o 4^0) (innehållande tillsyrkande af det förklarande å Bikets Ständers sida, ”att, så vida Kongl. Majrt finnér arbetet å Kungsholms fästningsbyggnad böra fortsättas, Kongl.
Maj:t må ega dertill använda de besparingar, som å 3:dje och f\Ae Hufvudtitlarne tilläfventyrs kunna beredas”).
Och sora denna votering utfallit med 6i Ja och 5^
Nej; hvarförutan en dubbel lapp måst casseras, samt Ja alltså vunnit; så har beslut blifvit fattadt, i enlighet med innehållet af Stats-Ulskottets Betänkande N:o 4^3.
Hvilket Förstärkta Stats-Utskottet härmed skolat Rikets Ständer tillkännagifva.
Stockholm den 6 Maji 1835. 4 For&lårhta Stats- Utskottets Memorial ]S:o 4^7- N:o 467* Ankom till Exp.-Utsk. d. 7 Maji.
Memorial, i frågan om forändringar i 1 :sta och 2:dra Artiklarne af Bevillnings Förordningen.
Sedan, enligt ankomne Protocolls-utdrag af den 1 och 4 innevarande månad, samtlige Riks-Stånden godkänt de uti Bevillnings-Utskottets Memorial N:o 62, i anledning af Riks-Ståndens alika beslut* angående föreslagne förändringar i ira. och a:a Artiklarne af Bevillnings-Förordningen, framställde förslag till Voterings-propositioner; så har Förstärkta Stats-Utskottet denne dag, på sätt 69 §.
Riksdags-Ordningen föreskrifver „ öfver samma.
Propositioner anställt omröstning i följande ordning.*:
Första Voteringen : CD Den, sora vill, att contra-propositionen i hufvud-voleringen skall blifva, enligt Ridderskapets och Adelns beslut, eller att afgiften efter denna Artikel fortfar att årligen utgå äfven efter fyllda 60 år af alla dem, hvilka utaf fast egendom, tjenst eller rörelse, eller genom undantagsbeting vid afliandlingar om öfverlåtelse af egendom, ega en årlig inkomst af 100 R:dr„ voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej..
Yinner Nej, blifver contra-propositionen, i enlighet med Bönde-Ståndets beslut, eller att i stället för 100 R:dr införas 200.
Sorn denna votering utfallit med 43 Ja och. 76 Nej,, samt Nej således vunnit; så har vid Ändra Voteringen,, i sjelfva hufvudfrågan röstats öfver följande Proposition:
Den, som bifaller Bevillnings-Utskottets af arne Riks-Stånd godkände förslag* att afgiften efter i:a Artikeln fortfar att årligen utgå äfven efter fyllda 60 år af alla dem, hvilka utål tjenst eller rörelse, eller genom undantagsbeting vid afhandlingar om öfverlåtelse af egendom,, ega en årlig inkomst af 1 oo» R:dr, äfvensom af dem* hvilka, efter a.*a Artikeln, utgöra bevillning för fast egendom af öfver ioo R:drs; värde* rörelse eller lön* voterar Ja; Den det ej vill, voterar Neji Vinner Nej, blifver beslutet, att„ i stället för roo R:dr, skall införas, 20Q Rrdr* Forsiårlta Stats-Utslcotlets Memorial N-o 4&7‘ 5
Vid voterings-sedlärnes uppräknande hafva befunnits ^3 Ja och 46 IVej; och sorn Ja sålunda vunnit, kommer afgiften efter i:a Artikeln fortfarande att årligen utgå äfven efter fyllda 6o år af alla dem, hvilka utaf tjenst eller rörelse, eller genom undantagsbeting vid afhandlingar om öfverlåtelse af egendom, ega en årlig inkomst af lOoRrdr, äfvensom af dem, hvilka, efter 2:dra Artikeln, utgöra bevillning för fast egendom af öfver 100 Rdrs värde, rörelse eller lön.
Tredje Voteringen:
Densom bifaller Bevillnings-Utskottets förslag till förändring i 4:de §., voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej.
Nej , kommer det föreslagna tillägget r och värdet af fria husrum i staderne, att från denna uteslutas.
Voteringen har utfallit med 92:
Ja och 27 Nejf och då Ja följaktligen vunnit; har Bevillnings-Utskottets; förslag till förändring i 4:de §- blifvit bifallet.
Fjerde Voteringenr
Den, som bifaller, att 2:a morn. af 14 §• i nu gällande BevillningsStadga må i den blifvande Bevillning^- Förordningen bibehållas, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej.
Nej j. kommer 2:a morn., af denna att från den blifvande Bevillnings-Förordningen uteslutas.
Och som denna votering utfallit med 53 Ja och 66
Nej, samt Nej alltså vunnit; kommer 2:a morn. af 14 §• i nu gällande Bevillnings-Stadga, att från den blifvande Bevillnings-Förordningen uteslutas.
Femte Voteringen 1 Den,, sorn bifaller, att Medicinae Doctorer eller Läkare, med practik utom t jens ten, må taxeras till fyra procent af deras inkomst, dock ej under 10 R:dr, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej.
Vinner Neji,, kommer stadgandet 1 afseende på Medicinae Doctorer eller Läkare, med practik utom tjensten, att från den blifvande Bevill nings-Förordningen uteslutas.
För st år Jeta Stats-UtsJcottets Memorial A7: o /jC>?.
Voteringen liar utfallit med gr Ja och 28
Nej; hvadan och som Ja vunnit, komma Medicinae Doctorer eller Läkare, med practik utom tjensten, att taxeras till fyra procent af deras inkomst, dock ej under ro R:dr.
Sjette Fot er ingen :
Den, som bifaller, 2tt afgiften för Hus-Predikanter må förhöjas till 33 R:dr 16 sk., voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej.
Nej , kommer denna afgift all bibehållas vid det i i83o ars Bevillnings-Förordning stadgade belopp, eller a5 R:dr.
Och enär denna votering utfallit med 81 Ja och 38 Nej, samt Ja således vunnit; kommer afgiften för Hus-Predikanter att förhöjas till 33 R;dr 16 sk.
Sjunde Voteringen:
Den, som bifaller Utskottets förslag, att Judar och Utlänningar, som resa omkring i landet, och, efter eller utan medhafvande prof, för egen räkning eller såsom utskickade för andra, utbjuda eller sluta handel om utländska varor, eller eljest drifva handel, erlägga minst 5o R:dr, som betalas i gränseorten, der de erhålla första resepasset, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej.
Nej , kommer ifrån ofvannämnde redaclion ordet minst alt uteslutas.
Som denna votering utfallit med 64 Ja och 55 Nej; och Ja följaktligen vunnit, komma Judar och Utlänningar, som resa omkring i landet ogIi , efter eller utan medhafvande prof, för egen räkning eller såsom utskickade för andra, utbjuda eller sluta handel om utländska resor, eller eljest drifva handel, att erlägga minst 5o R:dr, som betalas i gränseorten, der de erhålla första resepasset.
Åttonde Voteringen:
Den, som vill, alt contra-propositionen skall upptaga Preste-Slåndels beslut, eller att: ”Inspectorer eller Fogdar, Frälse eller Gårds, erlägga bevillning, i mon efter taxeringsvärdet, af den egendom de förestå, sålunda: att för tillsynen eller styrelsen vid en egendom loi stärkta Stats-Utahottets Memorial N:o 4^7' 7 ifrån 13,000 till och med 35,ooo R:drs värde betalas R:dr 3: — — — 25,000 — — 5o,ooo — — — 6: — — — 5o,ooo — — 75,000 — — — 11: — — — 75,000 — — 100,000 — — —• 15: — — —•
100,000 — — 15o,ooo — — — 20: —- — — j5o,ooo — — 200,000 — — — 3o: — — öfver 200,000 R:drs värde , . 40: — —-
Den, som vid annans egendom eller landtbruk har närmaste tillsyn sig anförtrodd, taxeras efter personens kända verkliga tjenstgöring, utan hinder af en annorledes skedd uppgift, såsom Rättare, då den i hemmantal upptagne egendomens taxeringsvärde uppgår från och med 8000 till och med [2,000 Rdr, och såsom Fogde eller Inspector, då egendomens värde öfverstiger sistnämnde belopp.
Casseurer, Bokhållare, Factorer och Skrifvare, i privat tjenst på landet, taxeras efter betydenheten al den befattning och lön, som de innehafva, i fyra Classer: Första Classen Rdr 11: — — Andra Dito „ 6: — —•
Tredje Dito „ 3: — — Fjerde Dito „ 2: — — Voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej.
Nej, kommer contra-proposition att innefatta Borgare-Ståndets beslut, eller det tillägg till Utskottets förslag, att de jord- eller qvarnegare, som sjelf ve bruka jorden, eller sköta qvarnen, och således icke hafva hos sig anställde Rättare eller Mjölnare, skola ifrån den för Rättare eller Mjölnare stadgade bevillning vara befriade.
Denna votering har utfallit med Ja ocb 71 Nej; och som Nej således vunnit, har i hufvudsaken voterats efter en så lydande Proposition: Nionde Voteringen".
Den, som gillar Utskottets förslag, att afgifterne för Inspectorer, Frälse och Gårds, samt Casseurer, Bokhållare, Fogdar, Factorer och Skrifvare, i privat tjenst på landet, skall bestämmas i enlighet med föreskrifterne uti i83o års Bevillnings-Förordning, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej. 8 Förstärkta Stats- Utskottets Memorial N:o 4&7- Vinner
Nej, kommer det tillägg till Utskottets förslag att eg a rum, att de jord- eller qvarnegare, som sjelfve bruka jorden eller sköta qvarnen, och således icke hafva hos sig anställde Rättare eller Mjölnare, äro ifrån den för Rättare eller Mjölnare stadgade bevillning befriade.
Denna Votering har utfallit med 42 Ja och 77 Nej; och då Nej sålunda vunnit, komma afgifterne för Inspectorer, Frälse och Gårds, samt Casseurer, Bokhållare, Fogdar, Factorer och Skrifvare, i privat tjeost på landet,, att bestämmas i enlighet med föreskrifterne uti i83o års Bevillnings-Förordning; men med det tillägg, att jord- eller qvarnegare, som sjelfve bruka jorden eller sköta qvarnen, och således icke hafva hos sig anställde Rättare eller Mjölnare, äro befriade ifrån den för Rättare eller Mjölnare stadgade bevillning.
Tionde Voteringen :
Den, som bifaller Utskottets, af Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Borgare-Stånden godkände förslag, att i 28 af den blifvande Bevillnings-Förordningen orden; och icke till afgift efter denna Artikel äro uppförde eller derifrån fritagnemå uteslutas, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej.
Vinner Nej3 kommer närande att i den blifvande Bevillnings-Förordningen bibehållas oförändrad.
Och enär denna votering utfallit med 86 Ja och 33 Nej, i följd hvaraf
Ja vunnit; så kommer från 28 §. af den blifvande Bevillnings-Förordningen, att uteslutas orden: och icke till afgift efter denna Artikel äro uppförde eller därifrån fritagne.
Elfte Voteringen'.
Den, sorn bifaller Utskottets förslag, att Disponenter, Grufve-, som af Grufve-egare äro antagne och för deras räkning drifva Grufve-arbete, taxeras i fyra Classer :
Första Classen med 5o arbetare och derutöfver
Rdr 20: — — Andra Dito med 3o dito dito “ 12: — — Tredje
Dito med 20 dito dito “ 8: — — Fjerde
Dito med under 20 arbetare . . . “ 4: — — Voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej.
Vinner Förstärkta Stats-Utskottets Memorial N:o 4^7- 9 Vinner Nej j komma Disponenter, Grufve-, som af Grufve-egare äro antagne och för deras räkning drifva Grufve-arbetet att taxeras i fem Classer: Första Classen med 5o arbetare och derutöfver
Rdr 20:
Dito med 3o dito dito ,, 12 Tredje
Dito med 20 dito dito ,, 8 Fjerde Dito med 10 dito dito „ 4 Femte Dito med under 10 arbetare ...» 2:
Vid Voterings-Sedlarnes uppräknande hafva befunnits 4i Ja och 77 Nej; hvarförutan 1 dubbel lapp måst casseras.
Och då Nej således vunnit; komma Disponenter, Grufve-, sorn af Grufve-egare äro antagne och för deras räkning drifva Grufve-arbetet, att taxeras i fem Classer: Första Classen med 5o arbetare och derutöfver Rdr 20: — — Andra Dito med 3o dito dito ,, 12: — — Tredje Dito med 20 dito dito ,, 8: — — Fjerde
Dito med 10 dito dito ,, 4* — — Femte
Dito med under 10 arbetare ...» 2: — — Tolfte Voteringen:
Den, som gillar Utskottets förslag, alt Skålvestgöthar, och sådane Contingent-, äfvensom andra Borgare ifrån Städerne Borås och Ulricaehamn, som idka gårdfarihandel, så framt denna handel kommer att fortfara, taxeras i sex Classer:
Första Classen Rdr 3o: — — Andra Dito ; »25:
Dito »20:
Fjerde Dito » >5: — — Femte
Dito — — Sjette Dito ,, 5. ■ samt att de, som ega alt sjelfve eller genom ombud idka berörde handel, för hvarje person skola erlägga:
Vid resor till Norrige R:dr 5, voterar Jaj Den det ej vill, voterar Nej.
Bihang till R.
Prot. i834 och 1835. 4'-de Sami. 1 '.sta 'Afd. 4
IO Förstärkta Stats-Utskottets Memorial N:o 4^7"
Vinner Nej3 komma SLålvestgöthar, och sådane Contingent-, äfvensom andre Borgare, ifrån Städerne Borås och Ulricaehamn, som idka Gårdfarihandel, så framt denna handel kommer att fortfara, att taxeras i fem Classer: Första Classen Rdr Andra Tredje Fjerde Femte Dito Dito Dito Dito 20 i5 t o 5 3 hvaremot den serskildt stadgade afgiften för resor till Norrige skall alldeles upphöra.
Denna votering har utfallit med 91 Ja och 28 Nej; hvadan och som Ja vunnit, komma Skålvestgöthar, och sådane Contingent-, äfvensom andre Borgare ifrån Städerne Borås och Ulricehamn, som idka Gårdfarihandel, så framt denna handel kommer att fortfara, att taxeras i sex Classer: Första Classen Andra Dito Tredje Fjerde Femte Sjette Dito Dito Dito Dito Rdr 3o: „ 25: „ 20: „ i5: 10: 5: samt att de, som eg a att sjelfve eller genom ombud idka berörde handel, tor hvarje person skola erlägga:
Vid resor till Norrige Rdr 5.
Trettonde Voteringen :
Den, som gillar Utskottets förslag, att första momentet af 3g §. i nu gällande Bevillnings-Stadga, hvilket lyder sålunda:
Bevillning utgöres vidare af alla Actie-Bolag, Societeter, Verk och Allmänna Inrättningarmed fem procent af den utdelning 3 som icke öfverstiger sex för hundradet; jör hvad derutöfver utdelas, erlägges bevillning med 10 procent3 må i den blifvande Bevillnings-Förordningen oförändradt bibehållas, voterar Ja'; Den det ej vill, voterar Nej.
Vinner Nej_, kommer ofvannämnde moment att erhålla följande förändrade redaction:
Bevillning utgöres vidare af alla Actie-Bolag_, Societeter 3 Verk och Allmänna Inrättningar med 5 procent af utdelningsbeloppet. Stats-Utsloltets Memorial N'.o 468.
Voteringen liar utfallit med 60 Ja och 58
Nej; hvarjemte en dubbel lapp blifvit casserad; och som Ja alltså vunnit, hommer i:sta momentet af 3q §. i nu gällande Bevillnings-Stadga, att i den blifvande BevillningsForordningen bibehållas oförändradt.
Fjortonde
Den, som bifaller, att den minsta summa, för hvilken bevillning af testamente, gåfva och fidei-commiss af lös och fast egendom, capital eller fordringar, skall erläggas, må, i enlighet med Ridderskapets och Adelns, Preste- och Borgare-Ståndens beslut, bestämmas till 3oo Rdr, voterar Ja-, Den det ej vill, voterar Nej.
Nej, kommer minimi-summan, på sätt Bonde-Ståndet beslutat, att utgöra 200 Rdr.
Och som denna votering utfallit med 67 Ja och 52 Nej, samt Ja således vunnit; kommer den minsta summa, för hvilken bevillning af testamente, gåfva och fidei-commiss af lös och fast egendom, capital eller fordringar, skall erläggas, att bestämmas till 3oo Rdr.
Hvilket allt Förstärkta Stats-Utskottet härmed skolat Rikets Ständer tillkännagifva.
Stockholm den 6 Maji i835.
N:o 468.
Ankom till Exp.-Utsk. d. 7 Maij.
Memorial, i anledning af erhållen återremiss å Stats-Ut skottets Utlåtande N:o 450.
Ifrån Borgare-Ståndet har Utskottet erhållit återremiss å dess, under N:o 45o, afgifna Utlåtande, i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelse till Stats-Utskottet, angående uppkommande brist i Stats-Verkets: tillgångar för år i835, genom Rikets Ständers beräkning af Tull- och Bränvins-inkomsterne.
Men som, enligt Utskottet tillhandakomne Protocolls-Utdrag, berörde Utlåtande blifvit bifallet af Ridderskapet och Adeln den 3o, och af Preste- samt Bonde-Stånden den 24, allt i nästlidne April månad, så anser 12 Stats-Utslottets Memorial N:o 4^9'
Utskottet, till. följd af ^5 §.
Riksdags-Ordningen, denna' fråga vara afgjord och kan således dermed icke taga någon vidare befattning.
Stockholm den 7 Maji 1835.
N:o 4%.
Memorial, med öfverlemnande af den upprättade Riks Staten.
Stats-Utskottet, som, i öfverensstämmelse med de af Rikets Ständer fattade beslut, låtit upprätta den Riks-Stat, hvilken, försedd med Herr Landt-Marskalkens och Herrar Talmäns underskrift, skall, under detta och följande år intill dess den Riks-Stat, som vid näslblifvande Riksdag fastställes, vidtager, tjena till efterrättelse, får, med densammas öfverlemnande för att till Kongl. Maj:t i underdånighet inmissiveras, tillika omnämna, huruledes, i afseende på Inkomstberäkningen, den olikhet för innevarande år emot de följande kommer att ega rum, att Tullmedlen, i allmänhet upptagne till 2,900,000 årligen, och Bränvins-brännings-afgiften till 750,000
Rdr, ansetts för år i835, då de nya Författningarne, hvilka grundlägga de högre beräkningarne, å desse 2:ne Inkomst-Titlar ännu icke tillämpas, icke kunna upptagas högre än:
Tullmedlen till 2,700,000 Rdr och Bränvins brännings-afgiften till 43o,ooo
Rdr; men då Rikets Ständer, hvilkas uppmärksamhet blifvit fästad å berörde förhållande, beslutat, att en serskild Stats-fyllnadssumma af 570,000 Rdr skall af Riksgälds-Contoret för innevarande år hållas Stats-Verket tillhanda, har Utskottet trott sig böra i Riks-Staten både beräkna, såsom äfven för delta år gällande, Tullmedlen och Bränvins-brännings-afgiften till det högre beloppet, och äfven upplaga den årliga Statsfyllnadssumman från Riksgälgs-Conloret till dess, i följd deraf, bfestämda belopp af 1,145,190 Rdr, och endast genom anmärkning inom linien omnämna och utreda förhållandet med denna tillfälliga skiljaktighet för år 1835.
Stockholm den 7 Maji i835.
STOCKHOLM, Kongl. Ordens-Boktryckeriet , 1835.
Stats-ZJlskoltels Memorial N.o 4"!°- i N:o 4?°'
Ankom till Exp.-Utsk. den 7 Maji.
Memorial, med förslag till Reglemente för Rikets Ständers Riksgälds-Contor, jemte de dertill hörande Jflönings- samt Pensions-Stater.
Sedan Ulskottet nu mera erhållit del af alla, rörande Riksgälds-Contorél, af Rikets Ständer fattade beslut, skyndar Utskottet att, till Rikets Ständers granskning och stadfästelse, härjemte öfverlemna det af Utskottet upprättade förslag till Reglemente för nämnde Conior, hvilket förslag, i afseende på sjelfva uppställningen och ämnenas classificering, är uppgjordt efter ett annat system, än förra Reglementet; och som närmare kan inhemtas af bilagde förteckning öfver innehållet af hufvud-afdelningarne.
Upplysningsvis anser
Utskottet sig böra erinra, att vissa af Rikets Ständer fattade beslut, hvilka, dels angått utbetalningar af mindre summor en gång för alla, såsom liqviden af Enkefru Eneschölds skuld till Wadstena Krigsmanshus-Cassa, Trolleska Stipendii-fonden, m. m., och dels varit af sådan beskaffenhet, alt de genast under påstående Riksdag skolat träda i verkställighet, såsom utgifter i och för Riksdagen, tryckningen af Riks-Slåndens Protocoll, m. m., blifvit, genom serskilde från Utskottet afjgångne Expeditioner, Fullmägtige i Riksgälds-Contoret till efterrättelse och iakttagande meddelade.
De från förra Reglementet bibehållna föreskrifter, och hvilka egentligast angå den inre förvaltningen, hafva blott undergått obetydliga redactionsförbättringar.
Beträffande åter Aflönings- samt Pensions-Staterne (Litt. A. B. C. D. et E.), så får Utskottet erinra, att Ordinarie samt Interims AflöningsStaterna Litt.
A. et B. äro förut, medelst bifall till Utskottets Memorial N:o 402, af Rikets Ständer pröfvade och godkände; och hvad angår Expectance-Staten för reducerade Tjenstemän och Vaktbetjente vid f. d. Gelieral-Assistance-Contoret, så är denna Stat upprättad efter de härföre vid sisth Riksdag af Rikets Ständer fastställde grunder.
De förändringar med Pensions-Staten, hvilka sedan sisth Riksdag inträffat, äro behörigen iakttagne.
Fröt. 1834 och i83S. 4 Sami. 1 A/d. 4 Band. 1 i2:te Häftet.
2 Bil till Slals~Ulskottcts Memorial N.o 470* Förslag: v tili Reglemente för Rikets Ständers Riksgälds-Contor.
Riksgälds-Contor ets beskaffenhet och föremål. §. 1.
Riksgälds-Contoret, som är ett Rikets Ständers Verk, förblifver, såsom hittills, under Rikets Ständers styrelse, inseende och förvaltning. (66 §.
Regerings Formen.) §• 2* De till Riksgälds-Verket hörande och dit anslagne medel må icke, under någon förevändning, eller med hvad vilkor som helst, derifrån ryckas eller användas till andra behof, än dem Rikets Ständer bestämt.
Allt förordnande, som deremot strider, vare kraftlöst. (68 §.
RegeringsFormen. ) §. 3.
Detta Contor har till föremål: a) att ombesörja Iiquiderandet af den Rikets gäld, för hvilken Rikets Ständer tillförene, eller vid innevarande Riksdag, ansvarighet sig i kläd t; att bestrida de till andra ändamål anordnade utbetalningar; c) att emottaga och redovisa för de till Riksgälds-Contoret anslagne fonder och inkomster, samt, i händelse af öfverskott derå, hålla deni Rikets Ständer tillhanda; och d) att utföra de serskilde upp- och ullåningsföirättningar, hvilka åt Contoret blifvit uppdragne.
Första Afdelningen. Riksgälds-Contorets skulder. §. 4- a) De uti 1834 ärs
Hufvudbok utbalancerade capital- och ränteskulder, samt deribland de till Rikets Ständers Bank utgifne förskiifningar å 4.400,000 R:dr i och för Siats-Verkets återstående capitalskuld till Banken för 1808 års krigskostnader, på hvilka ränte- och capital-betalning eger Fil. till Stals-Utskoltets Memorial JV.o 4l°- rum, enligt samma förskrifningars lydelse; och skola dessa förskrifningar Riksgälds-Contoret lill inlösen hembjudas, innan Banken tillätes deni å annan man öfverlåta. b') Riksgälds-Contorets Obligationer, hvilka ifrån och med år 1835 komma att utgifvas för upptagne lån af allmänheten. c) De vid 1828—i83o årens Riksdag till så kallade extra Statsutgifter anvisade, uti §§. 29, 35, 37 och 39 af i83o års Reglemente oraförmälde, ännu outtagne, uti Räkenskaperne icke debiterade anslags-suinmor. §. 5.
I afseende på Rikets Ständers Banks hos Stats-Verket egande fordran, härledande sig från meddeladt förskott i Piastrar för liqviden med f. d.
Famillen, så, och efter det, genom skeende inbetalning från Kongl.
Stats-Conloret, berörde fordran blifvit, vid 1834 års slut, förminskad till ett återstående belopp af Etthundra Femtiotusen Åttahundra Tjuugåtta (i5o,828) R:dr aderton (18) sk. fem (5) rsl.
Banco, skall denna återstod af Riksgälds-Contoret liquideras sålunda: att, inom 1835 års utgång, inbetalas till Banken 66,666 R:dr 3a sk.; år i836 likaledes 66,666 R:dr 3a sk., inom samma års slut, och återstoden, utgörande 17,495 R:dr 2 sk. 5 rst., inom 1837 års utgång. §- 6.
De till Riksgälds-Contoret, såsom lösen för Ekeskog, redan influlne och ytterligare inflytande medel, skola, efter requisitioner, Stats-Contoret tillhandahållas. §.
7* Den utaf Göthå Canal-Bolags medel uti Riksgälds-Contoret innehållne reparationslond, 93,926 R:dr Banco, kommer att, under alla händelser, innestå uti nämnde Contor, emot erläggande af fern (5) proc. årlig ränta, som till Canal-Bolaget eller dess befullmägligade Ombud utbetalas. §. 8.