Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då jag för R. o. Ad. tilfkännagifvit, att anledningen för mig att yrka ett förhöjdt maximibelopp åt cassacreditiven för hypotheksföreningar grundade sig på det beslut, R. o. Ad. på f. m. fattat, kan jag sä rnveket mindre vara emot den förändrade redaction , Gr. Cronhjelm nu föreslagit, sorn den står i närmaste öfverensstämmelse med hvad jag åsyftat.
Jag är nemi. öfvertygad derom, att om det beslut, vi på f. m. fattade rörande fastighetslånerörelsens öfverflyttning på hypotheksföreningar, äfven blifver, enligt yår inbjudning, af de öfriga Stånden bifallen, skola derigenom hy po tlie k s föreningarna icke vinna någonting, såvida icke förevar, punkt erhåller det tillägg, Gr, Cronhjelm föreslagit, Men med det tillägg, som jag önskat, kan Bancostyrelsen gifva åt hypotheksföreningarnas uppkomst den latitud, som står att vinna derigenom, att Bankens fastighetslån i naturlig
Väg öfverflyttas på hypotheksföreniogarna, Jag förenar mig således med Gr, Cronhjelm pcb tror, att yi på denna väg lättast skpla komma tjll mål,et.
Hr Rosenblad anhöll, att det af honom inlemnade rednctiorisförsjag mätte uppläsas, hvilket skedde; varande nämnde förslag så lydande: att på Bancostyrelsens p m p rofvan de beror att, efter tagen kännedom af de till cg ssac red j t jy sig anmälande inrättningars omfång och verksamhet, bestämma lill hvad belopp en hvar af dem må c a s s a c re d i t i v erhålla; (lock ej för någon till högre belopp än 5oo,ooo r:dr. D c ii 3o Juli c. m.
Såvida icke det beslut, R. o. Ad. just i anledn. af Gr.
Cronhjelms förslag fattat rörande sisla punkten af lit. b, finnes hafva uttryckligen öfverfart till medlen för cassacreditiv, hvad som skall indragas från fastighetsbelåningens fond, har jag ingenting emot samme värde ledamots nu gjorda förslag, utan anser jag ändamålsenligt att instämma i det tillägg, han tillstyrkt.
Men för mitt enkla förstånd synes det, som Gr. Cronhjelm afskurit R. o.
Ad. utvägen att fatta ett sådant beslut, då, enligt hans förslag, R. o. Ad. beslutat att till credilivfonden öfverföra de från fastighetsbelåningsfonden inflytande medel.
Jag skall äfven efter mitt enkla förstånd bjuda till att bevisa, att den siste värde talarens farhåga är ogrundad.
I den sista punkten af lit. b står: ”att de hypotheksföreningar, som till erhållande af cassacreditiv sig anmäla, äro uteslutande berättigade till creditiv af de 300.000 r:dr, hvilka i sådan händelse kunna från Bancodiscontens fonder öfverflyttas, äfvensom af de från fastighetsbelåningen inflytande capitalafbetalningar, samt alt af öfriga tillgängliga medel cassacreditiv böra dem beviljas näst efter ofvannämnde associationer och de privatbanker, som i större scala med spannmålsbelåning sig befatta.”
Hela denna period talar endast om den ordning, i hvilken fonderna skola användas, eller innehåller blott, alt hypotheksföreningarna äga uteslutande rätt att för sina creditiv tillgodonjuta 200.000 r:dr från Bancodisconten och hvad som inflyter från fastighetsbelåningen, äfvensom att de sedermera kunna erhålla creditiv af de öfriga medlen näst efter associationer för spannmålsbelåning.
Jag kan icke finna, huru denna period, som endast talar om ordningen, hvari medlen beviljas, kan stå i strid med hvad jag nyss föreslagit, hvilket deremot blott talar om maximum af creditivens belopp.
Det är tydligt, att örn R. o. Ad. har någon mening med sitt beslut på f. m., följer deraf, att den maximisumma, som de öfriga 3:ne Stånden beslutat, måste blifva sådan, äfven utan afseende på dessa inkomster från fastighetsbelåningen; ty annars blefve, såsom Hr Gunther nämnt, fastighetsbelåningen densamma som förut, och öfverflyttades endast, då creditivens belopp i följd deraf icke finge förhöjas.
Jag finner således icke den ringaste contradiction emellan dessa redactioner och vidblifver det förslag, jag nyss framställt, hvilket, enligt min tanke, särskildt har den fördelen, att då alla önska, att hypotheksföreningarna må erhålla något mer än 300.000 r:dr, kan detta tillägg möjligen bifallas af de öfriga Stånden, och R. o.
Ad:s beslut således icke blifva utan all verkan.
Jag anhåller derför om propos. derpå och är glad deröfver, att Hr Rosenblad, så vidt jag förmått undanrödja hans sednast yttrade tvifvelsmål, redan ingått derpå. 392 Den 3o Juli e. m.
Ad. den af Gr.
Grönli jelin föreslagna redaclion, så lydande: att på Bancostyrelsens bepröfvande beror att, efter tagen kännedom af de till cassacreditiv sig anmälande inrättningars omfång och verksamhet, bestämma till hvad belopp en hvar af dem må cassacreditiv erhålla; dock åt. ingen association eller privatbank i och för span n må 1 sbe 1 fi ning större cassacreditiv än i5o,ooo r:d r b;eo, samt åt ingen hypotheksinrättning mer än 3oo,ooor:dr b:co, utom hvad den kan tillkomma f r å n a f b e t a 1 n i n g a r på Bankens fastig h e t s b e 1 anin g. Gr.
Jag vågar hemställa, om icke, i ren conseqvens af det på f< m. fattade beslutet, R. o. Ad. behagade inbjuda de öfriga Stånden att jemväl instämma i R. o.
Adis beslut i denna punkt, såsom ägande sammanhang med det ämne, den då beslutade inbjudningen angår. R. o. Ad. beslöt, uppå derom framställd propos., den af Gr.
Cronhjelm föreslagna inbjudning. d) att cassacreditiv beviljas uppå en tid af högst ett år åt sådana associationer och p riv alba liker, Sorn med spannmålsb el åning sig befatta; från riksdag till riksdag åt h y p o t h e k s föreningar och vanliga privatbanker, samt på högst ett år åt andra bolag och enskilda personer.
Ehrenborgh: R. o.
Ad. torde finna nödvändigheten deraf, att denna punkt blir omredigerad i öfverensstämmelse med R. o.
Ad:s förut fattade beslut och att privatbanker ej här böra nämnas, enär creditivrält för dem ej blifvit beviljad.
Jag får blott fästa uppmärksamhet derpå, att öfverallt, der vi talat om creditiv för spannmålsbelåning, nämnas icke blott associationer, utan äfven privatbanker, sorn i större scala befatta sig med belåning af spannmål; och jag tror derföre, att privatbanker äfven böra nämnas här och att punkten således kan bifallas, hvaremot det i följande punkt blir nödigt att uttrycka vanliga privatbanker.
Ri d d. S e c re t.:
Om jag ej orätt uppfattat R. o. Ad:s föregående beslut, lärer det likväl blifva nödigt att här icke allenast utesluta de i 2 inom. nämnda privatbanker, utan äfven hela 3 morn., som angår creditiv åt andra bolag och enskilda personer; ty här kunna väl icke andra inrättningar nämnas an de, åt hvilka R. o. Ad. beviljat creditivrätt.
Då jag anmälde mig, var det min mening att yttra, livad Ridd.secfet. nu upplyst; men jag fr uk - De ii 3o Juli e. m. 3gS fruktade, att jag ej riktigt hade genomläst denna punkt.
Det blir alldeles nödvändigt att af a mom. endast bibehålla orden:
"från riksdag till riksdag åt hypotheksföreningar,” och att utesluta hela 3 mom.
Då jag nyss yttrade mig, trodde jag, att endast i:sta punkten af lil. d. var föredragen ; men då jag nu linner mitt misstag, instämmer jag i Frih.
Ehrenborghs förslag.
Jag hemställer till R. o. Ad., om icke punkten lämpligen kunde utgöra ett enda mom. och blifva så lydande: att cassacreditiv beviljas uppå en tid af högst ett år åt sådana associationer och privatbanker, som med spannmålsbelåning sig befatta, samt för hypotheksföreningar frän riksdag lill riksdag.
Jag tror, att en ytterligare justering af denna punkt vore lämplig; ty jag vet icke rätt, hvarföre Utsk. föreslagit creditiv från riksdag till riksdag, då dessa creditiv ej beviljas vid riksdagarna, utan när sorn helst af Bancostyrelsen.
Jag tror derföre, att orden: till nästa riksdag, vore riktigare.
Troils anmärkning är ganska riktig.
Jag tror lika med honom, att då den ena riksdagen ej har att besluta om mer än hvad som skall iakttagas till nästa riksdag, bör det här heta: samt för hypotheksföreningar till nästa riksdag.
Upplästes följande förslag till förändrad redaction af detta moni.: att cassacreditiv beviljas uppå en tid af högst ett år åt sådana associationer och privatbanker, som med spannmålsbelåning sig befatta, och för hypotheksföreningar till nästa riksdag.
Bifölls. e) att de cassacreditiv, som inom ett år skola inbetalas, helst böra beviljas på olika tider af året, så att, om möjligt är, hvarje månad något eller några af dem må vara förfallna och, i händelse af behof, kunna indragas.
Med anledning af det beslut, R. o. Ad. förut fattat, tror jag det vara lämpligt, att denna punkt förfaller.
Den afser egentligen de creditiv, som enligt Utsk:s förslag skulle lemnäs enskilda personer och bolag, dervid man kunnat ställa så till, att de förfallit på olika tider af året; men nu, då cassacreditiv endast äro beviljade för hypotheksföreningar och spannmålsassociationer, torde man finna, att sådant icke blir möjligt, och jag anser derföre hela punkten lämpligen kunna förfalla. R. o. Ad. beslöt, att detta mom. skulle helt och hållet utgå. 10 H, 5o Den 3o Juli e. m. f) att B a n e o s t y r e
I s c n bör i möjligaste måtto tillse, att cr etli ti ven begagnas enligt deras egentliga bestämmelse oell icke till en u t s t r-ä c k t assigne ring srörelse för de dagliga oell stundliga b e Ii o f v e n , hvartill de löpande räkningarna i d epositionsbanken, grundade på erforderliga medels successiva insättning, äro hufvudsakligen ämna d e.
Upplästes och Iades på bordet nedannämnda inkomna Utlåtm, betänk:n och memorial:
Constitutions-U tskottet:
N:o 17. rörtde Prosten O. Bolanders anledn. till anmärkn. mot Föredraganden af ecclesiastikärender; Stats-Utsk oltet: N:o 2o5. i anledn. af de inom RiksSt. gjorda anmärkningar vid Utskrs betänk.
N:o 54, ang:de beräkningen af statsverkets inkomster; N:o 206. i anledn. af erhållen återremiss å bilagan lit.
A till betänk.
N:o 54 i hvad som angår sökt lindring uti tiondeafgiften för tackjernstillverkningen inom Carlskoga och Lerbäcks bergslager; Wto 207. i anledn. af gjorda anmärkningar vid den till betänk.
N:o 54 hörande bil. lit. E, ang:de befrielse för personer emellan i5 och 17 år från mantalspenningars erläggande ; N:o 208. i anledn. af erhållen återremiss å den vid betänk.
N:o 54 fogade bil. lit.
F, ang:de väckt fråga om upphörandet af mantalspenningarna samt lagmans- och häradshöfdinge-räntan; N:o 209. i anledn. af gjorda anmärkningar vid StatsUtskrs uti bil. lit.
G till betänk.
N:o 54 gifna tillstyrkande, att sterbhusafgiften må i Stockholm och Götheborg litgöras efter samma grund, som i Rikets öfriga städer; N:o 2io. i anledn. af erhållen återremiss å bil. lit.
Ii till betänk.
N:o 54, hvarigenom den väckta frågan om nedsättning af controllstämpelafgiften blifvit afstyrkt; N:o 211. i anledn. af gjorda anmärkningar vid den till betänk.
N:o 54 afgifna bil. lit. I, ang:de föreslagen indragning af K.
Nummerlotteriet; N:o 212. i anledn. af gjorda anmärkningar vid Utskts betänk.
N:o 78, innefattande några med statsregleringen gemenskap ägande allmänna frågor; N:o 2(3. i anledn. af erhållen återremiss af StatsTJtskts utlåt.
N:o 79; N:o 214. i anledn. af erhållen återremiss å betänk.
N:o 80, innefattande förslag till reglering af utgifterna under riksstatens andra hufvudtitel; Den 3o Juli e. m. 3g5 Nro ai5. i anledn. af erhållen återrerniss å betänk.
Nio 8r, ang:de regleringen af utgifterna under riksstatens 3:dje hufvudtitel; Nro 216. i anledn. af erhållen återrerniss å betänk.
Nro 82, angrde regleringen af riksstatens 4:<le hufvudtitel; Nro 217. i anledn. af erhållen återrerniss på StatsUtsk:s utlåt.
N:o 83; Nro 218. i anledn, af erhållen återrerniss å betänk.
Nro 84, angrde regleringen af utgifterna under riksstatens örte hufvudtitel; Nro 21g. i anledn. af erhållen återrerniss å betänk.
JVro 86, rörrde regleringen af riksstatens 8:de hufvudtitel; Nro 220. i anledn. af erhållen återrerniss på StatsUtskrs utlåt.
N;o 87; JVro 221. i anledn. af gjorda anmärkningar vid betänk.
JVro 88, angrde regleringen af riksstatens lorde hufvudtitel; JVro 222. i anledn. af erhållen återrerniss å betänk.
JVro 89, angrde regleringen af allm. indragningsstaten; Stats- samt Allm.
JVro 5. i anledn. af väckt fråga om förändring lili gällande stadgänden, angrde de till brukens tjenst anslagna recognitionsskogar; Nro 6. i anledn. af väckt fråga, att transporterande af båtsmän samt Kronans elFecter hädanefter, i stället att ske med kronoskjuts, mätte verkställas sjöledes, då sådant kan äga rum; JVro 7. i anledn. af väckta motioner, dels att den afgift, som till Svenska kyrkan i London erlägges för fartyg, hvilka besöka Stora Britanniens hamnar, mätte upphöra, dels ock att nämnde kyrka måtte försäljas; JVro 8. i anledn. af väckta motioner om behofvet af nya provincialläkares tillsättande i åtskilliga delar af riket; JVro g. i anledn. af väckt motion om rättelse i det förhållande, att kronofogdarna i Bohus län och städernas magistrater lemna bidrag till tryckning af länskungörelserna; JVro 10. i anledn. af väckt fråga om kronoskjutsens afskaffande; JVro 11. i anledn. af väckt fråga om artillerihästars begagnande, i stället för kronoskjuts, till forsling af Kronans spannmåls- och mjölförråd för vissa garnisonsorlers behof; Nro 12. i anledn. af väckt fråga om upphäfvande af den, vid fördelningen af utmarken på Öland, samma utmark åsätta ränta; Nro i3. i fråga om inrättande af enskilda spannmålsförråd i Riket; Nro 14. i anledn. af väckta motioner, dels om upphörande af kronobrefbäringsskyIdigheten, dels om ersättning för samma onus; 396 Den 3o Juli e. ro. Bevillnipgs-Utskottet: N:o 26. med anmälan, att sedan Högv.
PresteSt. och V.
BorgareSt. förklarat, att Hr Gr.
Gron!)jelius motion, an g:de den till stapelstäderna utgående tolag, borde af Oecon.- Utsk, till behandling upptagas, handlingarna i målet blifvit till Constit.Utsk. å nyo öfverlemnade för att afgöra, livart?
hän frågan bör förvisas; Banco-Utskottet:
N:o 18. i anledn. af de till Utsk. remitterade motioner af Hr Prostep Östberg, ang:de ett banco,lån till S:t Ann® capellförsamling, samt af Hr Hahn, rörtde ett bancolån till Umeå stad; Nfo ig. i anledn, af Biskopen Doct. af Wjng.årds från Högv.
PresteSt. till Utsk. remitterade motion om fortfaran?
de rättighet för vissa academier att tillvexla sig en hestämd niindre summa r;dr silfver emot lika antal b:cosedlar; iN:o 20. i anledn. af anmärkningar emot Utskts memor.
Nto i3, med tillstyrkan, att R.
St. måtte hos K. M. i und, anmäla de hinder, som mött för silfverutvexljngens början d. i inneyar.
Juli; Lag-Utskottet: rfco 8a. öfver väckta motioner 0111 upphäfvande af källin persrqtter, lagmansrätter och riddaresynerätter samt ändring pllgr upphäfvande af åtskilliga lagens ymp, rörtde rättegångs? prdningen; W:o 83. öfver väckta motioner 0111 verkställighet af hä yads- och kärqnersrättprs beslut samt om förändring af ti den för lagmansrätternas sammanträden m. nr,; N:o 84. öfver Hr G.
Holms motion, att skriftliga berättelser uti mål, sqm I105 rådstufvurätt fullföljas, mätte varda afskaffade; N:o 85. öfver Hr G.
Holms motion om upphäfvande af en del särskilda domstolar eller s. k. fora privilegiata; N:o 86. öfver Hr R.
Cederschjölds motion om ändring i 17 cap. 3i § Rätleg.brn; W:o 87. öfver Riksd.fullm.
Lars Hanssons motiop, ang:dg förändring af rättegångstimrnan å landet; N:o 88. öfver Hr G.
Montgommeries förslag om upphörande af KrigsHofrätten samt öfra och nedra Borgrätterna pller förändring af dessa domstolars organisation; N:o 89?
Väckta motioner om ändring af 3 § qch ett tillägg till 3 § i 12 cap. Rätteg.b:n; N;p 90. öfver Rjksd.fu|lm* Per Jönssons motion om förändring i hvad ang:de communications-resolutioper från öf? yerräif nu är stadgadt; P?:o 91, öfver Hr \V. F, Dalmans motion om förändring af nu gällande föreskrifter, angrde skyldighet för do? niare å landet att, yid s. k. extra förrättningar, före afre - Den ?o Juli e. m. snn från förrättningsstället till parterna utgifva prot, och utslag; Wto 92. öfyer motion af Hr G. G. Uggla om föi^tyclli^ gande af föreskrifterna, rör:de behofvpt af fulltnagt vid besvärsskriftprs och ansökningars ingifvande till K. M. samt Jiof- och öfyerrätter, och om upprättande af formulär till besvärshänvisningar; N;o 93. i anleda., af väckt motion om återställande af rättigheten att i ringare mål begagna muntlig stamning; Wto i anjedn. af såyäl gjord anmärkning vid Utskts neinor, Wto 80 derom, att de Jagstadganden, som vid inneyar. riksmöte beslutas af sadan beskaffenhet, alt de tillhöra allmän civil- och criminal-lag, matte, så vidt ske kan, varda i en författning kungjorda, sorn ock Riksd.fullm. Wils Strindlunds väckta motion i samma ämne; N:o g5. öfver väckt motion om ändring af i5 cap. 1 och 2 §5 Rätteg.b;n ; Wto 96. i anledn. af återremiss å Utskts betänk, W;o 19 öfver väckta motioner om ändring i det nu gällande stadgandet angående öfverdomstol i tullmai m. m,; Wto 97, öfver vackt motion om skyldighet för svarande part, som erlägger vad mot underdomstols beslut, att inom fjorton dagar derefter sin vederpart derom underrätta; Wto 98. öfver Riksd.fullm, W.
Insulins motion om inrättande af förlikningsdomstolar; Wto 99. öfver I:Ir Lars Hjertås motion, angjde offentlighet vid underdomstolar och poliskamrar; N;o [oo. öfver Hr Carl Svedenborgs motion, det ingen må vara berättigad att vid häradsrätt något ärende anmäla, sedan de af domaren vid tingets början bestämda rätteg;sdagar äro förflutna; Wto 101. i anledn. af återremisser af åtskilliga från Utsk, afgifna betänktn; Wto 102. öfver väckt motion om förlängd tid för invåparne i Lappmarken, Norrbotten och ^Vesterbotten att fullfölja rättegtsärender från hofrätt till K, M,; Wto io3, öfver Riksd,fullm, Lags Larssons motion derom, att nämndemän mätte förklaras berättigade pph skyldige att påteckna stämnings-resolutioner emot stadgad lösen och domhafvandep ej äga att härför af partén fprdya någon särskild betalning; Wto io5. öfver Hr C. W. Olbers’ och Hr B. M. Lundins motioner om ändring i åtskilliga delar af yättegtsordn, m. m,; Wto jod. öfver Hr A. L, Strussepfehs motion om åläggande för uteblifven svarande part att å den tid, hvartill uppskjutet mål Utsläiles, utan särskild underrättelse sjg infinna; Lag- samt Allm.
Besvärs- och Oecon.-Utskotten; Wto 9.
Öfver väckta motioner om skyldighet för pre - 398 Den 3o Juli e. m. sterskapet att bekosta husesyner, oeconomiska besigtningar och landtmäteri-arfvode för prestebol:
N:o 10. i anledu. af väckta motioner om nedsättning, ändring eller förklaring af K.
M.‘s förnyade nåd. taxa på expedrslösen d. i5 Maj 1821; N:o 1 r. öfver en af Frih. J.
Cederström väckt motion om förändring i nu gällande föreskrifter om inskrifning till kronorusthåll; N:o 12. i anledn. af väckt fråga om stället, hvarest under ransakning varande häktade personer höra förvaras; N:o r3. i anledn. af väckta frågor om ändringar i nu gällande författningar 0111 prestval; N:o 14. i anledn. af väckt fråga om upphörande af den sju härader i Elfsborgs län samt städerna borås och Ulricehamn medgifna rättighet till gårdfarihandels idkande; Allm.
Besvärs- och Oecon.Utskottet: N:o g5. i anledn. af gjorda anmärkningar vid Utskrs betänk.
N:o 61 om åtgärders vidtagande för att uppmuntra byggnadsföretag i Rikets större städer och företrädesvis i hufvudstaden; N:o q6. i anledn. af väckt motion, ang:de lösen af dea spannmålsränta, som utaf Lunds kyrkohemman utgår; N:o q7. i anledn. af gjorda anmärkningar vid Utsk:s betänk.
N:o 67, angrde ryttares, soldaters och båtsmäns dagsverksskyldighet till församlingarnas pastorer; N:o 98, i anledn. af väckta motioner, angrde gästgäfverioch postskjutsväsendet samt forvagnsinrättningar; JN:o 99. i anledn, af väckt fråga om beredande af vissa förändringar i beräkningssättet af tull å en del varor, som från Sverige till Norrige införas; N;o 100, i frågan om nedsättning af de afgifter, som Svenska och Norrska consulerna äga att af Svenska fartyg uppbära: Expedition s
Utskottet: Memor.
N:o i3. ang:de närmare bestämmande af två RiksSt:s beslut i afseende på Oecon,Utskrs betänk.
N:o 37; Förslag
N-o 87. tili underd. skrifvelse i anledn. af K.
M:s nåd, propos, om curbusafgiftens fortfarande, Upplästes följande från Ridd.Utsk, inkomne
Hör samste Memorial!
Uti ett. till H. R. o.
Ad:s prut, för d, 3 sisth Mars e. rn. afgifvet och till Ridd.Utsk. remitterad t memor, har Hr Grr.
Cronhjelm, Otto Aug,, uppå anförda skäl framställt den motion, alt Ridd.fiscalstjensten mätte vid nuvarande innohafvarens afgång indragas; förmenande Hr Gr., att Ridd.- secreteraren kunde öfvertaga den fiscalen åliggande correspondance, samt en af de ordinarie cancellislerna, som all - Den 3o Juli c. ra. 399 lid borde vara jurist, emot ett årligt arfvode af i5o ä 200 r:dr b:co bestrida de fiscaien tillhörande lagsökningsåtgärderna, granskning af lånehandlingarna m. fl. göromål af juridisk beskaffenhet.
Ridd.fiscalens befattning under riksdagarne kunde Ater, emot åtnjutande af den derför från statsmedlen erhållande aflöning, fullgöras af någon för hvarje riksdag särskildt antagen extra cancellist, genom hvilken reglering en besparing för riddarhus- och stifts-cassorna vunnes af omkring 5oo r:dr b:co årligen; och har motionären slutligen till Utsk. öfverlemnat att undersöka, huruvida nlivar. ridd.fiscal, emot en lämplig pension af t. ex. halfva lönen för liela sin lifstid, skulle vilja vid riksdagens slut från tjensten afgå.
För att sätta II. R. o. Ad. i tillfälle att fullständigt bedöma denna fråga, bar Utsk. först bort tillkännagifva, att, enligt den vid sistl. riksdag för Ridd.directionen och dess tjenstemän utfärdade instruetion, de fiscaien särskildt åliggande befattningar bestå uti följande, nemi.: 1:0 att granska och meddela utlåt, öfver alla de till Direct. inkomna låneansökningar, jemte kamererarens deröfver upprättade rotuler; 2:0 att, efter af ridd.kamereraren upprättade förteckningar besörja om inteckningsförnyelser samt indrifning af obetalta räntor å från Riddarhusets fonder erhållna län; 3:o att, efter af kamereraren afgifvet bevis öfver beedigandet inför domstol af Riddarhusets fordringar, uti inträffande concurser desamma bevaka; 4:0 att i alla rättegångar, som röra Riddarhuset, utföra DirecUs talan; 5:o att öfver alla remisser och anförtrodda göromål föra ordentligt diarium med anteckning, hvad som i hvarje sak tid efter annan blifvit tillgjordt och huru den blifvit afslutad, samt vid hvarje års slut till Direct. häröfver med berättelse inkomma; 6:0 att tillse, det Direct. i alla frågor af juridisk beskaffenhet förfar efter lag och de testamentariska förordnanden, som i särskilda fall kunna varagifna, samt, derest något häremot skulle förelöpa, sin mening i ämnet till Directzs pro t. afgifva, äfvensom anmäla, om någon olaglighet af Riddarhusets tjenstemän varder begången; hvarförutan under riksdag ridd.fiscaien åligger: a) att vara närvar, vid anteckningarna till inträdespolletter å Riddarhuset samt dervid anmäla de hinder, som kunna betaga någon dess representationsrätt; b) att, enligt 9 §. Ridd.Ordn., indela bänkarna i Riddarliu ssalen, derefter complettera bänklistorna samt tillse, att ingen obehörig erhåller tillträde under R. o. Ad:s plena; varande fiscaien actor i alla härmed gemenskap ägande frågor; 4<50 Den 3o Juli c. ra. c) att uti R. o. Ad:s plena förrätta uppropen vid val och voteringar, samt att tillse, det ordningen inom Riddarhuset varder iakttagen och att öfliga ceremonier följas, äfvensom anteckna och uppropa depulationer, som från R. o. Ad. afgå; d) att affordra hoter för förbrytelser emot R. o. Ad:s ordningsstadga.
Beträffande således |i främsta rummet, huruvida en ridd,- fiscal, såsom R i d d. d i r ec t: s tjensteman eller ombudsman vi d Riddarh usets fonder, må anses oumbärlig, harUtsk., i likhet med Ridd.Utsk. vid sista riksdag, hvad angar ridd.- fiscalens juridiska befattning ansett sig skyldigt lemna den upplysning, att Riddarhusets prot. omförmäla högst få exempel af andra juridiska ärender, än bevakningar i concurser, lagsökningar å klara skuldebref samt intecknlsförnyelser; hvadan Utsk. föreställer sig, att, så framt det reglemente, som för administrationen af de under Ridd.directts vård ställda fonder finnes faststäldt, varder, pä sätt hitintills jemväl skett, af Direct. behörigen iakttaget, det icke heller för framtiden torde vara att befara, att några invecklade juridiska förhållanden dervid sig yppa; varande det i öfrigt blott uti sådana rättegångar, som göras anhängiga vid eller fullföljas till någon domstol inom hufvudstaden, der fiscalen är i tillfälle att, utan biträde af särskildt ombud, Riddarhusets rätt bevaka.