Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:t medgifvet att till föremål, hörande till hvarje titel, fritt disponera de på titeln uppkommande besparingar, hvilken rättighet Rikets Ständer uti deras underdåniga skrifvelse den 10 April 1810 angående den vid dåvarande Riksdag fastställda Statsreglering äfven erkänt, funno RiksRättens fleste Ledamöter, att hvarken det i Rikets Ständers af Herr Justitieombudsmannen åberopade skrifvelse den 6 Oktober 1834, deruti Konungens dispositionsrätt öfver besparingarne jemväl medgifves, tillika 402 framställda förbehåll, att besparingarne ej finge till bestämda lönanslag användas, ej eller den omständighet, att visse af Kongl. Maj:t uti dess nådiga proposition om Statsverkets tillstånd och behof å hufvudtitlarne upptagna summor icke blifvit af Rikets Ständer derå uppförda, hafva utgjort hinder att, då besparingar å hufvudtitlarne funnits, derom på sätt som skett förordna; i följd hvaraf svaranderne från ansvar för deras anmärkta rådslag i detta hänseende befriades; och ehuru, då, på sätt förenämndt är, RiksStatens hufvudtitlar utgöra den gräns, inom hvilken Konungen eger de af Rikets Ständer anvisade medel disponera, Konungens Rådgifvare icke bordt tillstyrka anvisningar på andra hufvudtilelns besparingar, utan att kändt var, det sådana blefvo att tillgå; likasom det i synnerhet ålegat Föredraganden för Handels ocl^ finansärendena, hvilken uti rådslagen om ifrågavarande anvisningar å denna hufvudlitel deltagit, alL tillse, det icke, såsom nu inträffat, andra hufvudtitelns anslag under flera år öfverskridits; likväl och då icke visadt är, att till de således, utöfver hufvudtitelns belopp, verkställda utgifter äro vordne använde medel, hvilka Rikets Ständer för andra ändamål anvisat, så att här inträffat den händelse, 65 § Regeringsformen omförmäler, att medel annorlunda användts, än faststäldt blifvit, samt ifrågavarande rådgifvande åtgärder följaktligen icke kunna anses vara uppenbarligen stridande emot Grundlagens tydligt föreskrift, funno de fleste Ledamöterne, alt ansvar i denna del ej kan Svaranderne ådömas.” Herr Friherren och Ordföranden instämde i detta slut på det tillagda skäl, att, med Rikets Ständers minne, bristen å andra hufvudtitelns besparingar i Statens räkenskaper balanseras inom linien till ersättning af blifvande besparingar.
Herr JuslitieRådet Themptander utlät sig skriftligen: ”Lika med RiksRättens fleste Herrar Ledamöter anser jag Kongl. Maj:ts Rådgifvare icke hafva öfverträdt
Regeringsformens 65 § så länge de här ifrågavarande anvisningar kunnat utgå af besparingarne å RiksStatens hufvudtitlar.
I den mån de förra deremot ö f versk rid i t de sednare, hafva rådgifvande åtgärderne, enligt min tanka, ledt till följder, som ej kunnat förenas med föreskriften i nämnde §.
BIH A \ 6 TILI, BåmOftB IRUB8»BQÅBIDBQ8 PROTOKOLL VID TiAjS?iims» l$fl&s«lageifi i Arén 1M6, 1§S? och 1858.
FJER1IE SAMIiIi%GEM. fst* Afdelningen: Stats-Utskottets Memorial, Utlåtanden och Betankanden. mmm m mm* Stats-Utskottels Utlåtande N:o 445. 1 i\:« 145.
Ank. till Exp.-Utsk. den 15 Okl. 1857, kl. 3 e. m.
Utlåtande, i anledning af vackt motion om ändring i 4773 års skaltläggnings-method Jäv Wester- och Norrbottens län. (I. A.) Inom Preste-ståndet har Doktor N.
Nordlander samt inom Bonde-ståndet Riksdags- fullmäktigen J. E. Hulström från Norrbottens län, med hvilken sednare Joli.
Westermark från Westerbottens län instämt, med anledning af den hårda beskattning nyhemman inom nämnde 2:ne län mäste vidkännas genom tillämpning af 12 § uti den för dessa län gällande skattläggnings-melhod af den 23 Augusti 1773, som föreskrifter, att när ett hemman eger 8 tunnlands utsäde och 50 till 60 parmar eller vinterlass hö, jemte mulbete, skog och fiskevatten till husbehof, skall detsamma anses för ett mantal, med beräkning af 20 daler silfvermynt på mantalet och i förhållande derefter om räntan stiger högre eller mindre, uti väckta motioner föreslagit den förändring i berörde §, att egorna och förmånerna för ett helt mantal mätte i stället få beräknas till 60 å 80 daler.
I afseende härå har af molionärerne blifvit anfördt, hurusom, med beräkning af vanliga afkastningen i goda år utaf hufvudsädet i orten, korn, till 4:de kornet och af parmen hö lili 48 IM., enligt skaltläggnings-methoden skulle på ett belt mantal belöpa 32 tunnor korn och 2,880 IM. hö; att om denna ringa fodertillgång fördelades på stall och ladugård, det visade sig, att då en häst, som måste utom vinterkörslor nyttjas för jordens skötsel vår och höstetiden, vanligen behöfde underhållas med stallfodring åtminstone från medlet af September lill medlet af Juni månad påföljande äret, alltså i 9 månader eller omkring 270 dygn, samt ko- och fårkreatur ifrån och med Oktober till och med påföljande
Maj månad eller minst 240 dygn, å ett hemman om 1 mantal endast kunde utfodras: 2:ne hästar, som efter 2 L&f. per dygn, medtaga i hö 1,080 L£(. 10 kor, som hvardera utfodras med 160 Lit. hö och 64 L//. halm, således i hö 1,600. 6 får, hvilka hvardera minst behöfva 33 Lif., således tillhopa 198.
Summa IM. 2,878.
Prot. 4856 & 4857.
4 Afd. 3 Band. 4 Haft. 1 2 Stats-Utskottels Utlåtande N:o 445. att af åkergrödan, 32 tunnor, nätt och jemnt 11 personer kunde på mantalet underhållas i anseende till det ringa bidrag, som till deras underhåll vore att från ladugården påräkna; alt efter samma beskattningsgrunder erfordrades för ^ mantal åkerjord allenast för ett tunnlands utsäde eller med 4§ vilkor Kongl. Maj:ls nådiga skrifvelse till Kongl. Kammar kollegium af den 19 December 1829 bestämmer, 2:ne tunnland, hvaraf det ena tunnlandet måste hållas i träde och det andra afkastade i bästa fåll 4 tunnor korn, samt i afkastning af ängarne 7\ parman eller 360 \M. hö, deraf underhåll kunde påräknas för ej stort mer än en person samt vinterföda med tillhjelp af halmfodret för 2:ne kor och ett fårkreatur; — alt då Kongl.
Förordningen den 13 Juli 1853 tillåter att hemman få utan föregången undersökning klvfvas till ^ mantal, men Kongl Förordningen den 19 December 1827 stadgar, att för besutenhet å hemmansdel erfordras sådan afkastning deraf i vanliga år, att åboen kan påräkna bergning och utgöra utskylderna, hvartill ansetts oundgängligt sä goda egor af åker, äng och betesmark att, med begagnande af tillgängliga odlings-lägenbeter, ett hushåll af 3 arbetsföra personer kan underhållas samt en häst eller ett par oxar, 2 å 3 kor och 5 får eller getter kunna födas, en samtida tillämpning af dessa författningar i Wester- och Norrbottens län ej kunde ega rum, enär mantal, skattlagdt efter 1773 års skaltläggnings-melhod, ej gåfve den afkastning 1827 års Förordning bestämmer såsom vilkor för besutenhet; — samt att de menliga följderna af nämnde method redan visat sig i flera hemmans iråkade ödesmål och sannolikt skulle blifva ännu mera olycksbringande, sedan skogarne upphört att lemna tillgång till bestridande af ett hemmans alla utskylder och åboens derå lefnadskostnader.
Detta ärende har Stats-Utskotlet, lili hvars utlåtande nämnde motioner blifvit remitterade, i öfvervägande tagit; och anser Utskottet, på grund al hvad motionärerne anfört, sig böra hemställa, att Rikets Ständer må uti underdånig skrifvelse anhålla, alt Kongl.
Majit ville föranstalta om behörig undersökning i förevarande ämne samt, om dervid skulle befinnas att egorna och förmånerna för ett mantal i Wester- och Norrbottens län böra, med afseende å de för dessa län egendomliga förhållanden och vid jemförelse med skattläggnings-methoderna för andra Rikets län, upptagas högre än 1773 års skaltläggnings-melhod nu bestämmer, uti nådig proposition till Rikets Ständer föreslå den förändring i nämnde method, som af omständigheterna kan finnas erforderlig.
Stats- Utskottets Utlåtande N:o 146. 3 X:o 146.
Ank. lill Exp.-Utsk. den 13 Okl. l«57, kl. 3 e. m.
Maj:ts Nådiga Remiss ä Dess och Rikets Kammar-ko!legii berättelse, angående Kungsgårdars och öfriga Kronolägenheter s förvaltning ifrån Oktober månad 1853 till September 1856. (I. A.) Ifrån Kongl. Majit har Stats-Utskottet den 22 November sistlidet år fått emottaga remiss af den berättelse, som, på grund af instruktionen den 16 Februari 1838, Kongl.
Kammar-kollegium afgilvit om kungsgårdars och öfriga kronolägenheters förvaltning, enligt särskilda af Kongl. Kollegii 3:ne underlydande Provins-kontor länsvis uppgjorda specifika förteckningar, utvisande de förändringar, hvilka sedan Oktober månad 1853 intill September månad 1856 sig tilldragit så väl med under arrende upplåtna kungsgårdar, krono-sälerier och andra kronolägenheter i Riket, som ock med de krono-fiskérier, hvilka under samma tid blifvit för Kongl.
Majlis och Kronans räkning utarrenderade.
Med anledning häraf får Stats-Utskottet meddela Rikets Höglofl.
Ständer (ill kännedom efterföljande tabeller med sammandrag af dessa uppgifter, upptagande för hvarje län särskildt årliga arrendet tili Kongl. Majit och Kronan af berörda, under nämnda tid genom kontrakt upplåtna, lägenheter, m. m. 4 Slats-Utskotlets Utlåtande N:o 14-6.
Sammandrag öfver det årliga arrende-beloppet för de, sedan Oktober månad 1853 lill September 1856, utarrenderade Kungsgårdar och öfriga Kronolägenheter.
A) inom de på Kongl.
Kammar-kollegii lista Provins-kontor indelade län:
Stockholms län, utom städja för en gång 551 R:dr . . Upsala län Södermanlands län Östergöthlands län, d:o d:o 6,436 R:dr Westmanlands län . .... Wermlands län Gottlands län Summa Årligt Arrende.
R:dr sk. r. 833 838 16 26 42 Spanmål.
Råg. | Korn.
T:r k:pr|T:r k:pr 81 37 56 275 422 ■454T5 81 37 56 275 449jl5 Hafra T:r k:pr Hö. L <tt. 18 24 18(24 2605 6200 8805 Slats-Ulskottels Utlåtande N; o 146.
5 B) inom de på Kongl.
Kammar-kollegii 2:dra Provins-kontor indelade län:
Malmöhus län, utom städja för en gång 100 R.dr B:ko Kalmar län Hallands län Blekinge län o Ärligt Arrende.
R:dr sk. r. Spanmål.
Råg o. Korn.
T:r k:pr 304 3,400 8 9 51 16 Jönköpings län <f:o d.-o 500 R:dr *) Götheborgs och Bobus län — 34 12 — Sum ma 3,704 8 — 106 16 *) Härvid är antecknadt, att ”f. d. Häradshöfdinge-bostället Repperda Drakegården i Alsheda socken, till underdånig följd af Kongl. Brefvet den 27 April 1854, blifvit utbytt emot indragna och tillförene förarrenderade Pukslagare-boställel vid Smålands Husar-regemente Hvetlanda Thomasgård om 1 mantal, i Hvetlanda socken och Ostra härad af Jönköpings län.” C) inom de på Kongl.
Kammar-kollegii 3:dje Provins-kontor indelade län:
Elfsborgs län .
Skaraborgs län *) Summa *) Vid Lundby Härndshiifähige-boställe i Lundby socken af Walla härad och Skaraborgs län om | mantal, med 77 tunnor spanmåls arrende, ifrån midfastan 1856 till 1886, är antecknadt, alt ”Arrendet utgår till Indelningshafvaren. ” Ärligt Arrende.
Städja.
Span- mål.
Kontant Penningar.
T:r k: pr R:dr sk. r. 26 13 — 308 11 210 16 — — — 334 24| 210 16 6 Ståts-Utskottets Utlåtande N:o 14-6.
Sammandrag öfver årliga arrende-beloppet för de, inom nedannämnde län belägna, sedan September månad 4853 lill September 4856 utarrenderade Krono-fiskar ier.
Ärligt Arrende •
Wester-Norrlands län Jemtlands län Westerbottens län Penningar.
B:dr sk. r. Salt Lax. T:r L0f <tt.
Torr Fisk.
L<%. tf, 1 15 15 4 6 10 2 4 Summa 1 30 10 10 2 4 Stockholm den 13 Oktober 1857. Siats-Utskottets Utlåtande N;o 447. 7 ]¥io 14L7.
Ank. till Exp.-Utsk. den 13 Okt. 48S7, kl. 3 e. rn.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss å Dess och Rikets Kammar-Kollegii berättelse om Sala Si/fververks Räii te-er s ä tilling s-fond Jör redogörelseliden ifrån den 4 November 4852 lill s. d. 4854. (I. A.) Genom Nådig remiss den 30 Oktober sistlidet år har Kongl. Maj:t till Stats-Utskoltet behagat öfverlemna Kongl. Kammar-kollegii, enligt föreskriften i Kongl. Brefvet den 31 Oktober 1829, under den 10 September 1850 afgilna, fortgående berättelse, angående Sata Si/fververks Ränte-ersät!vings-fond för redogörelseliden ifrån och med den lista November 1852 till samma dag år 1854.
Af denna berättelse, jemförd med de i Sala Bergslags hufvud-kontor upprättade och i bestyrkta afskrifter till Kongl.
Kammar-kollegium inkomna redogörelserna öfver denna fond för berörde tid inhemtas, att förhållandet med densammas lillvext och förvaltning under de ifrågavarande begge åren varit följande: l:o.
För året ifrån den 1 November 1852 till s. d. 1853: A) Ingående behållning, (jemlikt Slals-Utskottets Utlåtande N:o 166 vid 1854 års Biksdag), bestående af a) hos Sala Bergslag innestående ä 5. X ränta ,. b) d:o d:o utan ränta c) Ullånt, till Smålands och Hallands
Hy^ polheks förening med utestående ränta derå . . d) d:o tili enskilda personer, i kapital med utestående räntor derå . . 26,676: 15. 8. ■1,406: 21. 11. 28,082: 37. 7. 11,000: 216: 45. 4. 15,406: 32. — 347. 26,970: 29. 4.
S;r 55,053: 18. 11. Stats-Utskollets Utlåtande N:o 147.
Transport 55,053: 18. 11. B) Under räkenskaps-året influtna räntor: a) å ullånta kapital . . . 1,407: 20. 8. b) af Sala Bergslag å innestående medel, inberäknad nedan påförda silfver-afsättriing för år 1852, ej upptagen i redogörelsen lör samma år, men löpande med ränta ifrån den 20 December 1852 . . 1,362: 11. 2. 2,769: 31. 10. C) Silfver-a)sättning en lill fonden för 1852, dä siifverlillverkningen var 3,399 lödiga marker 1 lod £ gran fint silfver, utgjorde 481 R:dr silfver-specie, räntebärande ifrån den 20 December s. ä. motsvarande, efter förvandling i Banko-sedlar, 1,282: 32. — 4,052: 15. 10.
Summa Debet: den 1 November 1853 B:dr Banko 59,105: 34. 9.
Elter deraf afförd annons-kostnad 1: 36. — återstod den 1 November 1853, såsom Utgående behållning: a) Inneslående i Bergslagets kassa å 5 % ränta 26,785: 31. 8. b) d:o d:o deponerade utan runia 5,387: 41. 1. c) Ut/ånt till Smålands och Hallands Hv polheks-förening 5,000: — — d) d:o till enskilda personer 21,480: — — e) Utestående intressen å de utlånta medlen 450: 22. — 59.103: 46. 9.
Summa Kredit: den 1 November 1853 R:dr Banko 59,105: 34. 9.
Fondens tillökning pä ett år till samma dag var således 4,050: 27. 10. 2:o.
För året ifrån den 1 November 1853 till s. d. år 1854: A) Ingående behållning enligt redovisningen här ofvan . . . 59,103: 46. 9. B) Influtna räntor, enligt specifikation, a) af Bergslaget 1,362: 9. 7. b) af enskilda 1,407: 37. — 2,769: 46. 7. C) Silfver-afsältning till fonden för år 1853, rän tebärande ifrån den 14 Decembers, å., dåsilfvertillverkningen var 3,905 lödiga marker och 2 lod £ gran fint silfver, utgjorde 703 B:dr silfver-specie motsvarande, efter förvandling i Banko-sedlar 1,874: 32. — 4,644; 30. 7. Summa Debet: den 1 November 1854 B:dr B:ko 63,748: 29. 4. Slats-Ufskottets Utlåtande N:o 147.
9 Efter derifrån afförd annons-kostnad .1: 12. — återstod den 1 November 1854, såsom utgående behållning: a) lnnest&ende i Bergslagets kassa å 5 % ränta 29,785: 31. 8. b) d:o d:o deponerade utan ränta 7,149: 45. — c) Utlånt till särskilda personer ..... 26,296: 32. — d) Utestående Intressen ä de utlånta medlen 515: 4. 8. 63 747: 17. 4.
Summa Kredit: den 1 November 1854 R:dr Banko 63,748: 29. X. Fondens tillökning på ett år till samma dag var således 4,643: 18. 7. Med bifall till Stats-Utskottets hemställan, i dess Utlåtande N:o 166 vid 1854 års riksdag, i anledning af då gjorda anmärkningar emot förvaltningen af denna Ränte-ersättnings-fond, hade Bikets Ständer, i underdånig skrifvelse den 21 Jtili samma år, (Bihanget till Riks-ståndens Prot. 10:de Sand. 1 Aid.
N:o 83) hos Kongl.
Maj-.t, rörande fondens betryggande emot ränteförluster på de icke sällan alltför stora poster, hvilka kontant innestodo, såsom blott ”deponerade i Bergslagets kassa ulan ränla“, och till rättelses vinnande i detta afseende, gjort särskild underdånig framställning.
Till följd häraf, och sedan vederbörande deröfver hörde blifvit samt Kongl. Bergskollegium i särskild underdånig skrifvelse sig utlåtit, bade Kongl. Maj:t i nådigt bref till Dess Kammar- och Bergs-kollegier, under den 11 Maj 1855, förklarat, att de af Rikets Ständer gjorda anmärkningarne, rörande Sala Silfververks ränle-ersättnings-fonds förvaltning och räkenskaper, icke för dåvarande föranledde annan åtgärd, lin att Grufve-Rätlen skulle af Kongl. Bergs-kollegium förständigas, att, så snart kassa-behållningen uppgår till Ett Tusen R:dr eller derutöfver, och tillfälle saknades, att fondens medel pä hittills föreskrifvet sätt utlåna, derom hos Kongl. Bergs-kollegium göra anmälan ; äfvensom Kongl. Maj:t i nåder bemyndigat sistnämnda Kongl. Kollegium, atti dylikt fall förordna om medlens användande till uppköp af obligationer, som löpte med ränta ä fyra procent eller derutöfver och vore ulgifna antingen af Rikets Ständers Riksgälds-kontor eller af sådan Hypotheks-förening, hvars låne-reglemente blifvit af Kongl. Majit stadfästadt.
Ehuru således den stora kontanta summan af 5,387 ända till 7,149 R:dr B:ko, som, på sätt de här ofvan meddelade och af Utskottet nu granskade räkenskaperna öfver Ränte-ersättnings-fonden för åren 1853 och 1854 utvisa, funnos den 1 November årligen hos Bergslaget innestående såsom blott ”deponerade ulan ränta”, icke heller nu kan undgå skälig uppmärksamhet, helst ett så stort belopp åtminstone icke kan antagas halva tillkommit endast genom då nyss förut influtna räntor ä utlånta kapital, enär alla dessa räntor, äfven om de pä en gång skulle hafva ingått, dock enligt räkenskaperne icke utgjort mer än omkring 3,000 R:dr B:ko hvardera året; likväl, och alldenstund Kongl. Maj:ts ofvan åberopade Nådiga föreskrift i Brefvet lill Kongl.
Kammar- och Bergs-kollegierna, rörande kassa-behållningarnes fruktbargörande genom utlåning emot ränta eller uppköp af räntebärande papper, efter förutgången anmälan derom bos Kongl. Bergs-kollegium, är till vederbörande i nåder afgifven den 11 Maj 1855, och således ännu den 15:de i samma månad och år, dä den sista eller 1854 års räkenskap öfver Ränte-ersättnings-fonden är i Bergslagets hufvud-kontor upprättad, icke kunde vara till Bergslagets kännedom, för underdånig efterrättelse, af Kongl. Bergskollegium på nådig befallning meddelad; alltså torde detta under åren 1853 och 1854 Bih. till B.
Prot. 1856 & 1857. 4 Saini. 1 Afd. 5 Band. 1 Haft. 2 10 Stats-Utskottets Utlåtande N:o 14-7. för fonden menligt fortfarande förhållande af obehöriga ränteförluster för närvarande icke böra lill någon åtgärd å Rikets Ständers sida föranleda, helst det lärer vara att förvänta, det alla dylika, vid flera föregående Riksdagar återkommande, anmärkningsanledningar emot
Ränte-ersätlnings-fondens förvaltning hädanefter, sedan Kongl. Maj:ts högstberörda nådiga Bref af den 11 Maj 1855 numera är Bergslaget till noggrann efterlefnad delgifvet, skola alldeles uteblifva.
Med blott denna anmälan om förhållandet under åren 1853 och 1854, samt med den anmärkningsvärda upplysning derjemte, att dessa redogörelser, — till hvilka dessutom nödiga verifikationer olver silfverafsätlningsbeloppets beräknande efter uppvägningarne i Kongl. Myntet al 1853 års silf ver-remisser dit ifrån Sala icke varit, såsom dock vederbordt, 1854 års räkenskap ifrån Bergslags hufvud-konloret bifogade, utan måst med omgång och dröjsmål af Siats-Utskottet i Kongl. Kammar-rätten ur Kongl. Myntverkets räkenskaper uppsökas, numera, oaktadt de nådiga föreskrifterna i Kongl. Brefvet den 31 Oktober 1829 och i nådiga Reglementet den 14 Maj 1831 för denna Ränte-ersättnings-fondens förvaltning, vård och kontroll, enligt Slats-Utskotlet meddelad uppgift, icke lära undergå behörig revision till siffran i Kongl.
Bergs-kollegium, om den, utan erforderliga verifikationer, ens i Kongl.
Kammar-kollegium kunnat med tillräcklig noggrannhet verkställas, får Stats-Utskottet tillkännagifva, att dessa, i Utskottet noga granskade, räkenskaper i öfrigt befunnits utan anmärkning.
Upplysningsvis torde ock här böra särskildt omförmälas, att, —- i anledning af en vid sista riksdag gjord anmärkning dervid, att 1852 års si/fver-afsåtining till londén icke blifvit i samma års, af Stats-Utskottet år 1854 granskade, räkning, såsom alla år tillförene, den 31 Oktober fonden pälörd, — ifrågavarande 1852 års siifver-alsätlning dock nu befunnits vara riktigt upptagen i 1853 års redovisning, såsom ofvan inbemtas, så att ett föregående års silfver-afsätlning numera alltid skall finnas upptagen i det följande årets redovisning, samt att Bergslaget, jemlikt 3 § i Kongl. Reglementet den 14 Maj 1831, likaledes å samma silfver-alsältning för 1852 påfört sig ränta lill fonden ifrån den 20 December sistberörde år.
STOCKHOLM, tryckt bos Isaac Marcus, 1857. Stats-Utskotlets Utlåtande.
N:o 448. 1 \:o 14®.
Ank. lill Exp.-Ulsk. den ."o Okl. I8S7, kl. 9 f. m.
Utlåtande, angående regleringen af utgifterna under Riks-stalens Åttonde Hufvud-lilel. (U. A.) Under Altonde Hufvud-tileln, som innefattar anslagen till Eclclesiastik-departementet, uppfördes vid sisllidne riksdag kontanta penningar 582,255 R:dr 43 sk., indelta räntor till ett beräknadt värde af 152,044 R:dr 15 sk. samt 81,067 tunnor 31 kappar indeld och 3,971 tunnor 16 kappar oindeld spanmål, utgörande, efter 6 R:dr 32 sk. tunnan, 570,929 R:dr 38 sk., eller tillsammans 1,305,830 R:dr B:ko, motsvarande 1,958,745 R:dr R:mt.
Såsom uti Utskottets förut afgifna Utlåtanden angående regleringen af utgifterna under Riks-statens 2, 3, 4, 5, 6 och 7 Hufvud-tillar egt rum, får Utskottet äfven här, beträffande de löne-förhöjningar och nya löne-anslag, hvilka komma att af Utskottet å 8.de Ilufvud-titeln tillstyrkas, åberopa sin i Utlåtandet N:o 41 gjorda, af Rikets Ständer gillade, hemställan i afseende å tiden för beloppens utgående, äfvensom de beslut Rikets Ständer, i anledning af nyssnämnda Utlåtande, dels redan fattat, dels komma alt lätta rörande der föreslagna vilkor för löne-förhöjningarncs åtnjutande; härvid dock undantagande lönings-staterne för elementar-läroverken, hvilka Utskottet, såsom längre fram i detta Utlåtande förmäles, ansett nu böra definitivt bestämmas.
Do förändringar, som i afseende å förevarande Hufvud-tilel ifrågakommit, omIÖrmälas här nedan i den ordning, hvaruti anslagen i Riks-staten äro uppförde.
Uti Dess Nådiga Proposition om Stats-verkets tillstånd och behof är af Kongl. Maj:t begärdt, att nuvarande aflöning för Departementets Chef, 10,500 R:dr, måtte med 4,500 R.dr förhöjas till 15,000 R:dr.
Prol. 4856 & 4857.
4 Samt. 4 Afd. 3 Band. 2 Höft. 1 2 Stats-Utskottels Utlåtande N:o 448.
Lika med hvad Utskottet i Utlåtandena N:ris 71, 72, 122 och 136 hemställt i fråga om aflöningen åt Cheferne för Landt- och Sjöförsvars- samt Civil- och Finansdepartementen, tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer, såsom tillökning i Chefens för Ecklesiastikdepartementet aflöning, må bevilja det af Kongl. Majit föreslagna belopp, 4,500 R:dr R:mt. 2:o. 1 sammanhang härmed får Utskottet till besvarande upptaga den framställning, som uti väckt, af Utskottet uti första punkten af dess Utlåtande N:o 136 omför mäld, motion blifvit gjord af Herr Cederschiöld, G., derom, ali, i anseende till en till ämnad, af behofvet påkallad, förändrad reglering af embetslokalerne i det s. k. kanslihuset, hvarigenom Chefen för Ecklesiastik-departementet skulle blifva nödsakad lemna sin der innehalVande boställsvåning, Rikets Ständer mätte tillägga bemälde
Departementschef hyresersältning till belopp af 2,000 R:dr R:mt årligen.
Utskottet, som uti förenämuda Utlåtande ansett sig icke kunna tillstyrka beviljande af jfrågaställd dylik ersättning åt Chefen för Finans-departementet, i anseende dertill, att Kongl. Majit icke till Rikets Ständer aflålil Nådigt förslag i ämnet, har på samma grund funnit sig böra äfven afstyrka Rikets Ständers bifall å förevarande framställning.
D ep ar levien tets Expedition. 3:o.
Under åberopande af det Kongl. Majits Nådiga Proposition åtföljande protokoll öfver Ecklesiastik-ärenden af den l4 Oktober nästlidne år (bilagan Nio 7), har Kongl.
Majit äskat nya löner för en Expeditions-sekreterare, en Kanslist och en Vaktmästare i Departementets Expedition jemte förhöjning af lönerne för samtlige Tjenstemännen och Vaktmästaren derstädes till ett sammanlagdt belopp af 21,363 R:dr.
I afseende å behofvet af tillökning i antalet af Expeditionens personal, inhemtas af nämnda Statsråds-protokoll, att Kongl.
Majit, vid pröfningen och stadfästandet af stadga för Rikets elementar-läroverk, funnit nödigt, att, till
Departements-chefens biträde vid de allmänna uppfostran och undervisningen rörande ärenden, som tillhöra Ecklesiastik-departementet, äfvensom för tillsynen öfver alla derunder lydande läro-anstalter, en Expeditions-sekreterare inom Departementets Expedition anställdes, hvilkens åligganden i allmänhet skulle blifva: att uti de till