Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Detta flora ändamål, hwilket icke en eller flere, oaktadt isrigaste böjelse dertil, mägkar upnä, blir likwäl möjligt ar winna, igenom deras samfaldtq åtgärd, som äga förmögenhet; huru lyckligt är dek dä icke, ak fa räknas uti desto sednares a«ta>! ware dock icke detta sagdt kil Ridderstapet och Adeln i den afsigt at wäcka deras ädelmod; dec första Riks-Ätandet bchöfwer härli! inga anmaningar:
Nej, mine Herrar, Riddcrskapets och Adelns ädla tänkesätt' kan af ingen walflnnad mistkannas.
Hwad jag h,gr haft den aran inför Ridderstapet och ?ldeln yttra, sch -cherraks öfwerflödande känflor af nitfull karriärisms, .,wars utbrott fag ej kunnat gwäfwa, utan et slags wald pä mig sjelf.
Slukeligen får jag til Ridderstapetg och Adelns uplysta ompröfwande hemställa, hwad följder et asslag pä Hemliga Utskottets Betänkande skulle medföra:
Nidderstapet och Adeln lärer wid ringast? eftersinnande erinra sig, at desta följder, atmindstone i anseende til Allmänhetens omdöme, kunde blifwa obehageliga för wart Ständ, haldst i den händelsen, at de öfriga relpekftvs Riks-Standen biföllo Hemliga U,stoltets KsslitationrktojeLk.
Liz Mme Harrar, da wi nu icke kunne yttra ost öst wer någon annan IveaiiHcikwL.Plan, än den Hemliga U 7eiNt efter magén ösrvcrläggning ansett wara den bä, sta, och såddes ail jämnsörelse af förflager i detta ämne icke kan äga rum, torde cc afflag uppå Hemliga Utstod ke ost incddeldla krojoQ, wara uuderkastadt större Beta nlst,beter, än de som emot samma krojoQ blifwit elfte '.inna blrfwa wäckra; at lemna Pemiinge-Werket i sainma stick, uti hvilket det sig nu befinner, och betaga Lck.aanhiten del hopp ben samma fastar wid Ständers -verksamma åtgärd uti dek som rörer detta Högmals,arerldc; der rvore ak sänka Riket uti större wada, an ar den mest uplyste
Statsman möjeligen ställe kunna förutse och bestämma gransen deraf»
Pa dcsta grunder, dem sag i möstligaste korrthet, som med ämnetö wigt stätt ak sörena, hast äran anföra, riisiyrker jag bifall til Hemliga UtstottetS Betänkande i den säkra förhoppning, at flere af Riddcrstapels och Adeins Herrar scdamöler med mig härutinnan instern ma.
Derefter uvläftes et os Herr von kor Gck ok, ingisivet ftftftlman, A lydandet lick oen wigriga staga om gr^nhcn, hwarefter Riksgälds Sedelns L nLo-wärde stan >' stämmas för en förestående re,stila'nan af detta Lrsölt Mynt, en sräga som rättwisa och försigtighet samfäldt mäste afgöra, med opartisk ömhet för allas ägande rätt, anHMr jag at wordsamt ul Hög'ofl. Ridderstapetö och Adelns krorocoU fä afgifwa mic yttrande.
I stöd as den allmänt erkända grundsatts, at en werk. ig
Sedels-mynts ro-Iickulon, som utföres Med ens, ar nuet afmcnkyr underkastad, ock) medförer mindre olä o de'er än en som ster efter hand, död det emot at up, gtftvu hrpyrr tzst xn -D..n stell? ku"na agw rum: u>eu med den närmare kännedom, som jag, updcr Högloft.
Hemliga Utskottets trägna öfwerläggniugar i dcrra äiune, ft:c om summan, hwilken lil en siik operation erfordras — samt efter det begrep jag fattat om Swensk a Folkets förmåga at derri! inom korrt tid rilffmta medlen, har ^jag stadnat uti den öswerlngelfen, ak, da stora Scrmhäbs sbehoi tillika inträffa, omtankan förnämligast barde gä derpå ur, at sinna nagoc kjenligt stkt, at emot et säkert Lmeo-Mynk indraga en sä stor summa as RiksgäldsSedlarna pä en gäng, al ej widare bieswe ak befara der L-m-co Myntet ater ivardt borrkjagadt utur rörelsen, af de återstående (lrsärr Sedlama, hwilka sedermera kunde rsali1ar25 efter hand.
Utan at någor ga tilbaka til de första beg! even, wore det swart at utreda et i sig stelft inwecklaot, och af hastigt antagna fanstr hos myckenheten, samt af förwillande ord, borricraffladt ämne. -ö-Aio ar den räknemåttstock, som utwisar i h vad män.
Oeäir-Sedela fallit eller rättare sagdt, !ämnkadi sig i LpoLis wärdo emot Länco - Myntet, i en följd deraf at Fnnewaiiame. igenom arbete, samt i utbyte emot ?roäuatsr och lilwerkningar, förwärft wak, eller emot
Lando til b lytt sig, en sä mycket störreSumma i Riksgälds-Sedlar, an de eljest skuke hackwa warit innehafware utaf, om et Lane-» My^-k ensamt förblifwit gängse, för hwilket hroar och en wiste, dre han kunde ethalia Lpscic, hwad stund Sedeln frainstä^ - Lcs til inlösen; under det tär-sclir--(Aedlarnas män.ch driswit Lanco-Myncet utur rörelsen, da, l lika man so n Lsnco-lrsvk^urc-Sedeln blifwit onyttig, den samma inlemmars i LancsULn, emot uttagande af Lpocis, at sä aunar sätt än för idoghetö-rörelsen, såsom Mynt anwandas inom Landet, eller at kisttäggas af farhaga för pen-, ninge-wascndets obestånd, eller ak föras utrikes.
Uppå det hela rager, är förhållandet fadant, at den, stm nu äger förwärslvade IO2 Riksdaler i Riksgälds-!
Ll4 Sedlar, hade, om 8a!7co - Sedeln fortfarit ak wara ensam gångbar, haft wid past 7Z Riksdaler Lanco, för h vilka han kunnat fa L^Lcis til lcka belopp sä ofta han det behött eller astundar; oest derm-d warit almindstone lika rik som med dest m, iiwcha oande ioo Lftksdalerv Riksgäld.
— A andra sidan, är den, som äese c>!erl blifwit beiald 7; Riksdaler i kzr-co och nytrjak dem tilt förlag i stt yrke och dnucdelst ö - suminan, lika rik, me» ej rik re än den, hwllken fte,växlat dem uti Riksdaler i Riksgaids-SeSlar efter ha ad hallt sZftr ock gjort dem gällande uti idoghetS rör.tftn under oZiors stigande, ty der som han salt s:r blifwir beraldt derefter.
Jinel, lan desta bägge stags förmögen heter ar endast den skillnad, at e» uti L inao Mynt är jamn och säkrare -— sa wida IrLnguen ej förstöres, såsom Mynt-rverk: men dä npstar ock, sa w da, en fullkomlig likhet, ar de bada förlora deras egeacht.p såsom Mynt, ennsdan en Oeäir-Sedels warde, sqsoln RiksgaldS-Sederns det war, linnan dest masta blrf allt för stor, mäste wara bygdc rwpa tillfället ak emot någon mellangift erhälla Lanco at dermed sinna Luscia, — Lrueo-ckVarichvrt-Sed.elnS warde deremot ar bestämdt, såsom staeilde uti omedelbar jämnförelse med Silfwer; — Men när Silfwer wore, medelst Lanea-Iran charl-Sedeln uttager, stöde Or sälr-Sedeln endast i jamnsörelse med löftet.
Imedlertid aga dock Lonco-Sedlarna i alla fall det företräde, ak, om än någon stimma af .dem befunnes olnlöst när Silfwer konsten wore uttömd, ftlefwe likwäl Sedelhafwaren ej utan all ersättning, men pä ek eller annat sätt godtgjord, efter som wal kändt ar, hwad betndlig egendom Riksens Ständers Lannus äger uri intecknad fastighet.
Hwad häldst warande som tages til grund wid en ro-gliftliori, och fastställdes i fjelfwa werket, blefwe inbördes förhällandet i sormsgenh"k det samma, som det ar, inom idoghet--kretsen.
Warandcs Penninge»wing - laren den ende, som derigenom förärade.
Alldenstund det är uppå /ezio och Lwrs omwöxling, ftm han gör sin förtjenst allt cirer som han förn. er eller kan didra, ga lil deras stigande» eller fall, och dero ler nyttja ex liggande förlag, och de cilgängm- han uppå L echt har ar chikanera, at dermed tillväxla sig ukas de» ena stigs penningen, da drn är i lågt wärde, för ac sedermera enär den stigic, dermed köpa kemco liibaka.
Med stal lärer man derföre kunna säga, at o» Osäir Sedels fästande wid dek wärde i förhållande imed Silfwer, hwarefter aila prifer rest si l u, der flera a r - j gaiunda ar en mindskning, rsd-rii eller asslag uppå det Specie wärde, sinn flnnma Sedel har och bör hasiva einor fl.mc», i handel och wandel.
Uttrycket K.rd-Lrt ar ct, för korrthercn nyttsadd rökenstaps-ord wid dylika urräkemgars upsärrande; el ord, som nu i allmänhet förwlklar myckenheren, emedan der fattas uti den alt och mening, fom, om med 25 prot>M8 rabatt, afsigten ware at nedsätta RiksgäldS-Sedel wirde uiidcr det Lanco-belopp, för hwilkct Lrechir-Sedeln gar och gäller i allmänna rörelfen, sanik uti förhållandet nied arbets- och warv.-priser, sa gräseligen npprifna inom nägra är, särdeles de sednare, ak hivar och en fom haft något at föryttra, fatt skillnaden i warde emot Lanea manqfalldigk ersatt, igenom sä manga flera Rikögälds» Sedlar.
Tsiigufem prol^Lnrr rsbark pa Riksgäld?
SedrlnS ziffre-tal, är imedlertid flera proLanr u, der dem fom en noga uträkning af RikSgäldö-Sedelns Lanco-warde utsätter.
Hwllken mindre Labakts- eller .^gici-^roLenr sein togeg til grund för uträkning harwid > > öfwer det wärde, som Sedeln haft någon tid, i jämn örelse med w^rupriser i gemen, nft>re derföre en lika stor prnOsnr, den Samhället stänkte til Riksgälds-Sedel innehafwaren, u. ian ak godtgöra dem som cgentelkgsti sgenom wrllerwastan i Mynt.mäsender lidit, et rilffokk, som mäste utgöras med sti mycket större utspy! der.
Undantagandes om
KsnguanZ (lroäic skulle störas under oporsriooLn, faller tilstoktet ej tyngre pä stLncoSedels-Jnnehaswaren, än uppå dem som ha RiksgäldSedlar, emedan denne mäste i lika proportion betala t-l den stank han sär; en dyr stank för den som ej har sadan flags wara at afläia, för hvilken han under kostaobs-mrakiiing kan patöra köparen Lonrribmioner», eller ar i belägenhet at undandraga sta den sa nuna.
Den mindre lörmögne räknar snart sina Riksgälds - Sedlar, "WLg hwilka han, igenom l6L rabaic i stället för 2; äito, winner en gang för alla 4 st. för hwar och en wid utbytet kil Lanea. —^
Huru manga gängor han sedermera får betala ut stillingar för denna emottagna gafwa, uträknar han ej, da han fagnar sig deråt.
Beträjstinde äldre och sednare stuld-sörbindelstr, mäste alltid tvid licjuicliitiunor någon obillighet upkomma, om vecta amne lemnäs utur sigte, ehwad redsm pro(lsnr, som tages til grund wid en realilarion.
Me» sädant kan hjelpas förmedelst er raktwist li^niäarions sätts fastställande, som rättade rabatrLn pä stulden »agot nara ester den lanade penningens eller den asstadda sakens Lanco-wäcde, när de försträcktes elier faldes.
— Och dermed wore ds mangfalldiga LLn<gusroutter förebygda, som eljest nu likasom uppå I76o:kalet inträffade ester den da gjorda myncförändring.
En Författning härom wore sa mycket mera i sin ordning, som, da under Ziot5 wanliga spräng, slikt händer af misiräkuing om hwad som kan rildraga sig af sakens natur, sadant nu stedde igenom et Lagstiftande Magkens bcsiuk. f)ni det är en owedersagelig sanniitg, at ju mindre som rabattera» pä Riksgälds-Sedelns Ziffretal wid en liealilatiou»-klans fastställande, elier som det med cL sannare sannare bcffcifmande talesätt ritttyckeS, ju mera man will höja en Lrsclir-Sedels warde öfwer hwad det är, desto högre beskattning mäste derril utgöras; och om derjämte pätagligk är, at fördelen af en siik förhöjning icke länder dem r!l ersättning hwilka lidit uppå förwirrinqen i myntwäfender; sä inser jag för ml» del ej n igot skäl, at höja Riksgälds-Sedelns wär» de, öfwer det som är dest werkeliga, i jämnförelse med Lanco. >— Allt hwad dek samma derutölwer förhöj e, motarbetar Höglostiga Hemliga Ulffoirels nu upgima Rsslissrions-Förstag, emedan det ökar kostnaden för Samhället at werkstalla den; ökar således möjligheten as en inträffande brist pa medel wid utförandet — och gör dest lyckliga utgång wanffligare; i synnerhet som, för sä mackel som (7 nrribuiiunerris öwerstiga dek stui» na behofwer, ciigängen i lika man mindffas, at lkyndesamk afbörda något hufwudsakeligt a Utrikes Gadeli; hwilket sidsta föremål sä wäsendkeligen hörer k»i dek stora sammanhanget af el Allmänt Hushålls - och ljusnes» System, alldenstund en Lreäit - Sedel - KsUitslior, förutsätter at aldrig densamma kan företagas, innan lörwistadt är, det redbara Penningen, som ställes lil kouct j Languen, ej ater uiwandrar ur Landet och som vkwiff welaktigt ar, at a ena sidan den arliga utgäende
Räntan för skuld utom Riket, samt ä den andra, et laglöst införande as Utländska tillverkningar, sädant til men för Inhemska lVl»nukutkur»s upkomst för eget behoff -- walla samfalldt den brist pa Lpscia som inom ost spörjes; och hwartil Leeclir-Sedlarna bidragit; såsom de, hwilka förmart til Siffwersörrade § succ.lUvL uttagande ur Limguen, — sä ac dest mäste wara ansenli gen förmindstad.
Jag förbehåller mig wördsamt, ak med nagra yt, terligare anmärkningars tilläggande, samt korrta Lzlcu. ler, dem tiden icke medgifwit at satta i wederbörlig ord 78 - 6i8 ning, fa befästa hwad nu i ödmjukhet anfördt är uti detta ämne.
I hagan om Beskattning p.» förmögenhets hust wudsto! har jag efter mycker öfwerwägande stannat u:i den kanka, at, ehuru cftertänkelig en fädan ar i anseende kil följder, och dä den aldrig ka» nyttjas i fortfarande, utan at med Samhalls-förmagans förstörande leda lil mindstning uti päföstande ars 8rms-Jr,komstrr, et undantag ifrån en allmän regel, om någonsin, nu skulle kunna och aga rnm, dä en stik cilgang förefallit mig såsom den enda wid et fadant kil fälle sem detta, u:i hwilket halfwa steg ej göra tilsyllest, ar rädda Konung och Rike, ifrån er städse fortfarande betryck, i en följd af de twänne hufwudkällorna bertil, en krigskostnad för hwilken Ilguiäzrions-stunden inttäffat— samt de ifrån samma krigskostnad härrörande Lreärc-Sedlar, som ma. ste indragas; hwarcfter SwerigeS ställning i anseende lil vaturlig hushålls-styrka ofclbart stall bcstniurs sadan, at den gar i jämnförclse med hwilket häidst annat Lands.
Bilaga En Lmco-Sedel ar ej werksam i utbyte emot ar. ^ bete och waror för mera, an desi Lpeois» warde. >— Förloras det mindsta deraf i Allmänhetens tanka, sä är den förwandlad til ersäic-Mynt och medförer alla dettas olägenheter.
Et Rörelse-Opiral i Lreält-Sedlar är ej wc-rksamt uti idoghetskrecsen och handel för mera än desi Lanea-rvärde.
Ljwcia-wardet är således i bada fallen den enda säkra grund, hwareftcr belopper af et Lands Rörelse.
Lsxirsl kan bestämmas kil redigt begrep.
Okas Sedlarnas lotsi-Summa uköfwcr den behöriga S^acis-tilgangen för inlösen, sä jämnka de deras 77 6l9 wärde derefter kil mindskning, och betalningen sVer uti sä mycket större Zisser-kal eller Sedelberäkning.
Ak öka Rörelse Lsxmalsr med Sedlar utan motsvarande kr,nä i Specie, kan tjena för ec häftigt päkommande behof.
Men ehuru mättelizt det än ma wara, särmärkes dek dock snart, och medförer misstroende til penninge-wäsendct, samt reser prilen pa waror och arbete; — dä, i samma män en förut tilräckelig Sedelstock blir för liten, och 8,-us - Inkomsterna för små; — samt, uppå fädum sarr, påkallan af ek allt större och större Rörelse-Lo^iml ouphörligk.
Nu »varande -^gio är g8 til gy prodlrm pa Swensk Riksdaler Louce, —- i jämnförelss med Riks» daler Riksgäld, hwilket sörsta svarar til ungefär 274 ^rokleui mindskning uti denna seduares Lanco-warde.
En korrt tids ^§10, wore en osäker grund at gä uppä härutinnan.
L dctk. ämne kan ej hämtas af annat, än af förhållandet imber en längre tids förlopp, sa wäl emellan Lrsäir - Sedeln och inhemskt Lanea, som emellan Oeäir-Sedeln och Utländskt Lauce; —- Och dä dek inhemska är kil drn wida större delen borrtsopadt af Riksgälds-Sedeln; ar der Utländska
Len mest naturliga mättstocken. ^gio emellan Riksgälds-Sedel och Hamburger Lanco, hwars ^Zic> är dek mätt, hrvarefker Utrikes ifrån införda ivaror, samt i en följd deraf Stadömanria tillverkningar inom ost sjelfwa i stor man kaga deras pris, och hwilken prisförhallning sedermera efter hand reftr räkne-»värdet pä Landkman»»a kraäuLksr, har »varit sä högt, som 76, nu wid past 72 st.
Lancn för 48 st. i Riksgälds-beräkning.
Detta gör ZZ^ rabatt pa den sednare.
Man lärer således tryggt kunna säga, at Riksgälds-Sedeln är i sig sjelf högt warderad, dä den uptages ester 274 xroLsgt under wardet af Swensk Riksdaler Lauce Lstecis.
Lss At reslilara Riksgälds »Sedeln efter 2f p^o^snks rsdzkk emot Lsnco, innebär det, at glimå RiksgäldsSedeln atmindstone 2^ proLenr högre 8,>ecie warde, än den samma efter waru- och arbets-priser äger, och för hwilket
Veu kommit uti JnnehafwarenS händer.
Lalculsr äro upsakka för at utwisa hwad för winst, som igenom rvkLlrcns mindfkande i uträkning ftran 25 prvOnr til 16^ cilfkyndas alla dem, som uran Ulrikee Orter indragit Penningar, och såsom redan gjord behållning förmandlar dem i RiksgäldsSedlar.
Jämnförelse-Calcul IH) i.
Ester^gio;c> joroLenr pa blimb:r L:o ZZ^. ^roLenrs rabLtr pa Riksgälds - Sedeln. wrikcs ifrån medelst waxlar indragen Behållning a Utrikes försalda och tillverkningar « R:d. 122,202 ^lsmb» karie».
Förbykt uti Riksgälds-Sedlar eller fordring i Riks» galdssedcl- räkning med^gw.Till äggning ;o xrocsnr 50,220 xroäucersr Rch. 152,222 i Riksg.SedkRld. 152,22». zz^- ^roesnkr rsbakt 5^,020» 62!
Således feck Jnnehafwa, ren ivid LsLlissrionen stn summa tilbaka i Swensk R:d. kanco som är efter Ipecis wärdet i skill. baktre, än blsmb. Lauco.
Återstod Swensk R:d, 8:0 i2O,Ooo» kl:o 2- Riksdal. iOo,ooo Ikamb. 8anco pä enahanda särr för wandlade un R:d. 152,002 Riksgäld.
Efter Z8 p:Eeller circa 27^ prod:r» rabatt . - , 41,000 Återstod Riksdal. 109,000 Sw. 8:0 Ren winst uppå den dubbla nperarionen Sw.
Riksd. 8:0. 9,222 kl:o ?.
122,222 Ikamb. 8anco förwandlade efter sör berörde rilR. 152,022 Riksgäld. 2s x>roc:k rabatt - Z7,SO2 Återstod R:dal.
» 112,502 Swensk Laner» Winst 12,SOS 622 Förhöjning öfwer nu gang, bara is>eciervärd>!t. Swensk R:dal.
Lsncc, » 3/50-2 i^:o 4.
IOOOOO Llsmb. Lanco förwandlade efter ena, banda ^Zio, näml. 72 still, tt-md.
Lsoco för 48 stili Riksgald, R:dal. iso,000 Riksgäld. 16^ xrocit radart 25.202 Äkerstod Riksd. - i2e,ooo Sw.L:cs. - . 125,020. winst 25,202 Förökad winst igenom skillnaden emellan 25 och 16^ procenrs rabarrS. R. 6. 12,520, hwilka mäste utgöras rilOplrglistsn igenom sa mycket högre contridurionsr» Uppå 102,020 Mksdal.
Ickamd.
Lrnca förwandlade uti Swensta Riksdaler Lanea L^ecis - » 'Lora! winst Riksd. 25.202. L. e. e. Detta Utstag tjenar tillika at bewisa nödwandighe, ten af en Asrlisation samt angelägenheten at söka jämnwigt i Samhällets ärliga Bokslut med Utlänningen.
Upgift af den olika stor IH6 i 8x)seiL som erfordras at rsaliiors 15 millionsr Riksdaler Lrsäir Scdelstocr, ester ingen Rsb-ur eller olika urrakning af Sede!st«ckcng Lzucv-warde. ?onelsn uptagm efter ben stu^vosraäs ^ro^orlic-nLn af 2 lii Z.
At realisters st^onä i L^SLis Rd. Lreälr- som 2 ti! Z.
Sedlar efter fulla beräkningen - 75,000.002 erfor —dras R:d. 12 222.222 Is,202,222 Mrdl6^äb.2,sOO,2O2 Återstod - 72 5-2.222 -- - - 8,zZz,zzz4 Is,222,220 skillnad 2s xL.
Idilb. 2,750,222 Återstod - 11,252,022 - - - 7,522,222, 15,222,220 274 xroc:. kab.circL - 4,122,222 Återstod - 12,> 22.022 - - - 7,266,6664 8ZZ.ZZZ4- 15,222,222 , ZZ4 k^oO. Ivadait - 5,222,222 Återstod - 12.220,222 6,666,6664 st. 2. c.
Desta upgisttr haswa til föremål, ar wisa hurulalebes ester uträkning af (lrs^str-Sedelstockens 8;ne».warde kil atmlndstone en fjerdedel mindre än dest ziffe-tal i (24 E»»»> Riksdaler, med samma Summa, som ester ^dels afdrag skall LmuribuLras til delta behof, 8ZZ/ZZZ Riksd. 8j>scie kunde afbördas ä Utrikes gäld til ld s!iiitt>on5-0(isrstionens sa mycket säkrare framgång.
Skulle ?r<>pc>ltic»- nen emellan l?onä och 8 mea wara kil för litet »plågen, blir iikwäl alltid denna Summa den samma.
Wid första påseende förefaller det, som myre ek sammanskott med ens til hela Koglilsrionz lRmäcn det Mlndst kostsamma.
Ak icke en afgjord öfwerwigt mäste »vid första Operrrionen gifwas Lrnco-Sedlarna pa c>-eäilpe»ningen kan ej fattas i fraga, om företaget skall lyckas.
Hwad som kan winnås til lackning i Ulsfylder, medelst en wida större kostnads bestridande pa ckd, för ränka pa län til första I^onäen, och sucoefikk
Sil wer» köp för det öfriga, torde wisa sig af efterföljande unäk, ning.
Emedlertid erkännes, ar hwad fom ankommer pä lang tid medförer ock olägenheter, — och mä det betraktas såsom en nödfalls-utwäg.
Riksd. >5,000,000 Lreäik-Sedlar at ResIUra »ned Riksd. Zpecis 7,752,000.
När en slik Summa stannar qwar i rö, reisen, lärer det ej wara öfwerdrifwcc at påräkna, det den samma ger agaren, utj Stadsoch Landtmanna idogheks befattning 4 p, .
Lenrs winst om äret öfwer huswudet.
Detta gör uran ak räkna ränta pa ranka - - 9,goo,oo» Tilsammans Riksd. 47,050,000 Igenom fördelade Loniribukioner pa go är efter 410,616 Riksd. per rneäium, lil et synnerligen sä mycket dyrare rsslilanons satt för räntan pa lanad konä har taget förmo» deligen mycket högt til » - - »2,500,002 Behållning för de Skattdragande » Riksd.
LsncoL^ecie 4,550,000 6»5 N vr en i warde fallen Lreäir-Sedel Summa, som ingen raina ger, och som ingen Specie inlösen lofwar til Utsatt r;d, förwaiidlas rui obllg-uiausr, efter dest gang» bara 8 mea warde med ranta, som wid sörskrisningenS omwaxling emot Lanea, pä bestämd tid, utgöra Opiksl och iluerelso sarnfälldc
IO0 proO. ar sadank detsamma, som en sig sjelf görande lucce56v rsslilsrion, igenom öfweroaiants i Handel, da med den sig förökande tilgäng pä 8pccie-Sedil->värdck stiger allt närmare och närmare loo pr-L.> under dek samma penning löper och förbaka rar stg, ingea lil tunga och alla kil barnad; inträffandes i stikc fall, ar rörelsen sjelf ökar sit.
Mynt-Lapusl i naturlig ordning.
Idogheten ar allestädes treflig, der den lemnar behållning; och hivarest handeln är i behörigt stick, okas Rörelsc-Lspiralst, såsom sagdt är, af sig stelfmed 8pecis.
El stort Sedel-Lapit-rl i allmänna rörelsen samt dryga beständiga utgifter updrifwa priser, och detza strypa Utrikes alsaktningen, fvlfakrrligen manga näringar, och als las deras utkomst, hwilka derutinnsn beror a» en fastställd penninge-inkomst; under del at med en upstigande dyrhet
Kronans intägt blifwer är ifrån ar okilräckellgare» At igenom Blsiut höja et Sedel-mynts Lsnco-warde öfwer det, hwartil del samma igenom dest myckenhet och deraf följande lättare åtkomst jämnkak sig uti förhållande emot Specie; syneS således kunna hafwa z:ne olägenheter med sig, det ena at taga ifrån myckenheten; ax giswa i synnerhet til de förmögnare, utan at gagna dem, som äro i mindre fördelaktiga omständigheter; samt ak göra Rörelse-Opit-iIsr större, än Rörelsens beskaffenhet sjelf utsatt.
Det tredje ak niindsta en tilgang, som eljest kunde anwändaS til en betydlig Summas afbördande A Utrikes gälden.
Et större Rörelse-Opusl, än ibdgheten sjelf tilstapar, reser warors dyrhet i jämnförelse med andra Lands» 79 Et konstigt sammansatt Rörelse-Olipugl under den fö» stutna liden är, om jag ej aile för mycket misirc.gcr mig, hufwudsakeliga orsaken cil Swensta jernets sa updrifwaude i pris, ak efter hwad jag fullkomligen känner, wart Jern htvarcst det mest uykftaS, ej ukstfteS nu mera pä annai sätt, än jämte andra Lands mindre dyra Jernsorter, samt inskränkt § til sadank bruk, för hwill ec del samma är oumbärligt, dä eljest i samma man wi kunde halla pris med andra folkslag pä denna tillverkning, Swensta Jernet skulle assätkaö framförallt annat Jern.
Herr Lcllönllräm, ksllr, upläste följande: Sedan Högloft.
Hemliga Utstottet uti tid weokors tid, clelibererat om bästa sättet, at, i nu warande Rikets ställning, uphjelpa desi i lagerwall stadda Drätzelwerk, har kluraliteten af nämnda Utstötts Ledamöter ansett ändamälet bast tvinnas genom följande Linaircs-krojeök:
At medelst en Labatt ä Riksgälds - Sedeln, af proLeat, befrämja desi realisation, hwilken efter twänne ärs förlopp wsrkställes med Adelar i redbart eller Lanea, och ftrdel uti sa kalladt (lonrant-mynt, hwartil erfordras utom Lancgnens Lreclit 4^ ^lillion Riksdaler, hwilken Summa inom den utsatta tiden af Landets Jnnewänare i proportion af deras förmögenhet erlägges.
Det ar en ostridig sanning at en del a-f Niksgaldä-Slocken kan lättare än den hela realiseras, men manne a en annan sida betraktad, en rabatt e) wors förknippad med den största obillighet och medförde de widrigasie händelser?
Wisierligen ester min tanka; emedan alla förbiirdelfer, som icke störa mennistans naturligarätt, böra wara heliga; sä wäl sadana som träffas det allmänna och enstillda emellan, som dem som endast röra enstcklda; i widrigt fall skulle den största osäkerhet uppkomma, hwilken uti detta hänseende wors sa mycket wädeligare som säkerheten ar grunden för ^reäiten och denna ater för all kllnance operation, fbljakteligen kan jag ej annat än ogilla all rabatt ä Riksgälds-Sedeln.
Betraffandes ater at inom twänne är pä sätt Höglofl.
Hemliga-Utskottet ansett bäst, realisera RiksgäldS-masian, skulle jag med nöje instämma, sä framt icke Medlen bertil och sättet, i nu warande Rikets ställning, ej allenast wore äfwentyrligt utan äfven medförde större olycka än märt nu wacklande Penningewcrk.
— Mina stal äro följande:
Ut Swerige för det närwarande ar i nnderwigt r Handeln bewises derigenom at Loursen i banco är nägra och ZO si. Specie, hwilket wore omöjeligt oin flera säljare mf Wäxlar funnos än köpare deraf.