Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Konungens Svar, Jnlii *48. 345 Tryckning, af anmärkningsmålet emot Konungens Rådgifvare i Commandomål för FJottorne, i afseende på utspisning af mjukt bröd åt Garnisons- och Arbetsmanskapet i Carlskrona, Maji I. 56, 166. — af Handlingarne uti målet, rörande en mot StatsMinistern för Utrikes Ärenderne, gjord anmärkning, Maji I. 35$, 431.
Exp. 273. — af Herr Silfverstolpes Historia om Banken, Maji II. 616.
Julii 245, 294* — af några Handlingar hörande till Bihanget af RiksStåndens Protocoll; se Bihanget. — af åtskilige Tabeller öfver StatsYerkets Räntor, Julii 4* 76.
Exp. 145- — af Särskildta Utskottets Utlåtande rörande den föreslagne nya reglering af Statens Embeten och Tjenster, jemte de hos RiksStånden dervid gjorde anmärkningar och förefallne discussioner, Julii 153.
Trädplantering, om undanrödjande vid vägarne, hvarigenom åkrar skadas af, Jan. I.
13p; se vidare Skogsplantering.
Trädvaror, om lindring i Tullafgifterne för, Jan. I. 139; se vidare Fartyg.
Tröskslagor af Ek, angående; se Skogsord11 ingen.
Tullafgifterne, angående grunderne för, Junii I. 4, 129, 597.
Junii II. 458, 519.
Julii 5, 74, i54- Exp. 226.
Konungens Svar, Julii 363.
Tullbetjeningen, om deras och visitationers afskaffande, Jan. I. 98, i36, 44^» 653. 346 Tullgarns Kungsgård, om disposition deraf till Hans Kongl. Höghet ArfPrinsen efter Hennes Kongl. Höghet Prinsessans död, Jan. I. i34- Jan. II. 433.
Febr. 224, 440, 468.
April I. 3oi, 363,423.
Konungens Svar, April II. i5, 25o, 35o.
Tullved, uppbörden deraf i Halmstad; se Halmstad.
Tullverket, om dess organisation, Jan. I. 98, io3, 533, 53p, 654.
Maji I. 161, 263, 291.
Junii II. 3, 55.
Exp. 326. — om dess ställande under Kongl. KammarCollegii öfverinseende och förvaltning, Jan. II. 168. *— angående de af Riksens Ständers Revisorer anmärkte omständigheter, rörande redovisning för medlen vid, Junii I. 115, 172.
Tvister, örn deras biläggande genom förlikning; se Fredsdomare.
Törne, Michael von, yttranden, Jan. I. 323. April I. 489.
Maji I. 18. Junii I. 606. u.
Uddevalla Stad, angående; se Kyrkobyggnad.
Uggla, Goran Gustaf, yttranden.
Febr. 368, 546, 549, 616.
Mars I. 84, 4°2.
Mars II. 35o. April I. 17, 370, 531, 582.
Majt I. 22, 190.
Junii I. 357, 632, 647.
Junii II. 336, 409.
Ugglas, Grefve Gustaf af, yttrande, April I. 17. 547 Uhr, Carl David af, yttranden, Jan. I. 45r.
Febr. 34- April I. 335.
Maji I. 43o.
Ulfsparre, Friherre Georg, Öfverste och Chef för Kongl. Calmare Regemente, Introducerad, Jan. II. 248.
Ulricsdahls
Kungsgård, örn en aflöningsstat för, samt disposition af de under Kungsgården lydande lägenheter, April I. i33, ip3, 3q2, 397.
36o, 4^7* Konungens Svar, Maji II. 589.
Umeå Stad, om en ny Vaktkarlsbeställnings tillsättande vid Landsfängelset derstädes, April II. 248, 65i, 655.
49» 99- Exp. 217, UnderExecutorer å Landet, om bestämmandet af en kortare tid för dem att verkställa Utslag i Skuldfordringsmål; se Skuldfordringsmål.
Uniformer, om afskaffande af guld och silfver å, Jan. I. 2i5, 606.
Jan. II. 9, 117.
April II. 97, 338, 343, 359, 491 •
217, Uppbringningar, om ersättning för förluster som tillkommit genom, Jan. I. i3o.
UppbördsS tärn mor, om förändring i tiden af, Jan. II. 165. — om deras hållande Socknevis, Febr. 3o6, 371, 458.
Uppdämning, om rättighet för Kongl. Majrts Befallningshafvande, att rätta förelupen olaga vattenuppdämning samt att £:del af ström alltid bör hållas öppen, Jan. I. 367, 348 674* Jan* II. 14. Mars I. 215,377.
Upsala Stad, om utbekommande af en Kronofordran upplåten åt Barnhuset i, Jan. I. 260, 563.
Mars II. 246, 281. April I. 164, 168.
Uppsyningsman, Bränvins, om afskaffande af tillsatte, Jan. I. i4o.
Utgifter, att inga nya utgifter måtte beviljas, Jan. I. 49 > 4Ö6.
**— om förbud för högre och lägre Authoriteter, att utan föregånget Riksens Ständers Beslut, proponera en Allmänhet nya; se Sockenstämmor.
Utmätning, att kreatur, åker- och körredskap, som höra till hemmansbruk, icke höra försäljas eller utmätas, utan jordägarens bifall, Dec. 586.
Jan. I. 20, 448, 654.
Febr. 291, 372, 438, 446, 456, 466, 474* Mars I. i3o. — inom hvilken tid utmätning bör vara verkställd, Jan. II. 157.
Febr. 291. *— om jordägarens företrädesrätt till arrenda- ^ tors egendom samt om, Febr. 299, 43°, 594.
Mars I. i36, 142, i49» 153- Mars II. 271. April I. i4q, 229, 271, 388, 395; se vidare KronoFogdar.
UtskottsLedamöter, valde; se Lista.
—- afsägelser från alt vara; se Afsägelser.
Utskylder, om bestämmande af enahanda å Landet som i Staden för Spannemåls- och Victualiehandel; se Handel.
Utväxling i Landsorterne af nya smärre Banco - 349 och RiksgäldsSedlar, Dec. 581.
Juan II. 4.
Julii gG. V. Vacanceafgift, om erläggande deraf för de längst upp i ÖfverTorneå Socken belägne SoldatRotar, Dec. 585, 600. — om upphörande af den för Extra Roteringen i Nora, Lindes och Ramsbergs Bergslager nu erläggande, Jan. I. 68.
Febr. 484, 600.
Mars I. iZ'], i4i, 149.
Wachtmeister, Hans Exc. Grefve Clas, yttranden, Nov. 21. Jan, I.
4^7- Wadstena Adeliga Jungfrustift; se JungfruStiftet. Wadstena KrigsmanshusCassa, om Ecclesiastique Embets-och Tjenstemäns afgift till, Jan. II. 147- Wadstena Slott, om medels anslående till reparation af, April II. 247, 651.
Maji I. 4g, gg. Exp. 216. Wadstena Stad, om inrättande af ett Allmänt Arbets- och Correctionshus derstädes; se Arbets- och Correctionshus. — om medel till Wadstena Klosterkyrkas iståndsättande; se Kyrkobyggnad. — om upplåtande af en del af Klosterbyggnaden åt Hospitalslnrättningen i; April II. 248, 655.
Maji I. 5o, gg. Exp. Maji II. 16, m. Junii II. 55.
Konungens Svar, Julii 191. Wahrendorff, Anders, yttranden, Jan. I. 262.
April I. 568. 350 Val, af Bänkman, Nov. 34, i42> 324.
Jan. II. 21 , 22. — af Electorer och UtskottsLedamöter; se Lista. — om sättet till val af Ledamöter uti det förstärkta StatsUtskottet, April I. 271. — af Nämnd till pröfning, huruvida Högsta Domstolens Ledamöter höra bibehållas, samt väljande af Justitiag-Ombudsman och dess Suppleant, April I. 433, 434- — af Committerade till Tryckfrihetens vård, Maji I. 55. — af Fullmägtige i Banken och RiksgäldsContoiret samt Revisorer Öfver Stats- och BancoVerken, Junii I. 665. — af Ledamöter uti RiddarhusDirectionen, Junii II. 519. — af 2 Ledamöter till Revisionen af Krigsräkenskaperne, Julii 253. Wallin, DomProst och Doctor, om pension för honom, såsom Hans Kongl. Höghet KronPrinsen Oscars Lärare, Febr. 524. Warberg, ÖfversteLieutenant, om anslående af ett årligt arfvode till honom, för dess befattning i afseende på befordrandet af sjön Wenerns hydrographiska kännedom, Jan. I. 4°6, 656.
Jan. II. 18. Febr. 284, 3p8.
Mars I. i34, 142» 147* Warbergs fästning, om lindring uti skyldigheten för vissa hemman att lemna Bräntorf till, Jan. II. i5o.
Febr. 3o3, 370, 454- Mars I. i3a, 147- Maji II. 295,626.
Varor, om upphörande af tillåtelsen att till qvarblifvande i Riket försälja Utrikes tillverkade och under beslag anhållne, Jan. II. 153.
Vattenverk, om nödvändigheten af en För - 351 ordning, som ålade livar och en ägare deraf, att så inrätta byggnaden, att densamma kan gå med minsta möjliga vattenmassa, Fehr. 3ii,43Ö. Mars I. 187, 143, 1 April II. 552.
Maji I. 97.
Ved, om afskaffande af den skyldighet i åtskillige befästade Släder, att af hvarje vedlass som införes, lemna vissa träd för Cornmendanternes derstädes behof, Jan. I. 187; se vidare Halmstad.
Yederhäftighetsbetyg, om deras beskaffenhet för lån i Disconterne; se Disconterne. Wejdenhjelm, Eric Wilhelm, yttrande, Juna II. 53. Wenern, se Sjö.
Veneriska Smittan, om en stadgad afgift af hvarje Mantalsskrifven person till hämmande utaf, Dec. 248, 345, 398, 4OI> 4°4* 58a.
Jan. II. i63. April I. i5q, 23o, 391, 426.
April II. 1 o 1, 343, 47^.
Maji I. 98. Maji II. 127, 295, 54i, 663.
Junii II. 4, 179, 52i, 569.
Konungens Svar, Julii 3oi. Wermlands FältjägareRegemente, angående; se Löneförbättring.
Wermelen, angående; se Sjö. Westberg, Kronofogde, om utbekommande af en innestående pension, Jan. II. 175, 434.
Febr. 224.
Exp. 270, 44°» 447» 469.
Konungens Svar, Maji I. 38q. Westmanlands Regemente, att deraf icke måtte commenderas till arbete vid Götha Canal; se Götha Canal. 352 Westerbottniska lånet, om anstånd med indrifvande af, Jan. II. 5g, 423, 453.
Febr. 435, 443» 46i- Exp. Mars I. 281.
Mars II. 244» 283. April I. 160.
April II. 166. 292, 3io, 313.
[Wetterstedt, Hans Excellence Friherre Gustaf af, yttranden, Dec. 88,89, I05. 110, 129, 224, 529, 544- Jan. I. 3o2, 3o8, 4o5, 533, 536, 53p, 547, 648.
Febr. 54.
Mars I. 74.
Mars II. l\o\. April I. 33g, 354- April II. 4i5, 4öo.
Maji I. 91, 390.
Maji II. i33, 166, 262, 36i. Junii I. 121, 154> i69,299, 3o8,356,442»553, 502. Junii II. 135, 235.
Julii 90, 98, io5, 120, 327, 332, 36t.
Wetterstedt, Niclas af, om utbekommande af en Kronofordran; se Adlerbrant. Widegren, E., StatsCommissarie, om förskott på arfvode för RikshufvudBoken; se Arfvode.
Vigtsorter, om de i Riket gångbaras reducerande till enhet, Jan. II. 159.
Febr. 529, 622.
Mars I. i3q, i52.
Mars II. 269. Willebrand, Friherre Ernst Fredric von, yttrande, Dec. 152, Wingård, Joban af, yttranden, Dec. 239.
Jan. I. 238, 333, 337, 338.
Maji II. 77. Junii I. 614. Junii II. 189, 254.
Julii 58, 209. Wirgin, Axel Fredric, yttrande, Febr. 78. Wir - 353 Wirsen, Friherre Gustaf Fredric, yttranden, Nov. 47- Dec. 232.
Jan. I. 5i2, 55a.
Jan. II. 74- Febr. 84, 566, 578.
Mars II. 385, 409.
April I. 33o. Maji II. 429, 468, 476, 602, 618, 620.
Junii I. a5, 65, 90, 94, 96, 97, 179, 190, 266, 290, 303, 324, 361, 373, 375, 391, 396, 406, 438, 477» 489, 4,92> 5o3. Junii II. 49, 126, 326, 349.
Wirse'n, Carl Johan af, yttranden, Dec. 211.
April II. 601.
Maji L 284.
Vitén, angående förbud för Kongl. Majrts Befallningshafvande att i Oeconomie- och Politiemål stadga, Jan. II. 5o, 196, Febr. 435, 441, 444» 45o.
Den 2r Decembers »52^ Sjelf icke nog hästkännare för att bestämdt kunna inse hwilken orl till etr sädant ändamål more den mäst pastande; har jag härom rädsragat kunnige Cavallerister, som nog allmänt äro as den tanka, att de hästar som blijwir förde ifrän Skäne till Rikets nord» ligare
Provineer sällan till brukbarhet sörsta äret kun» va päräknas, i anseende till den olikhet som rader i climat och deras följande olika födoämnen m. m. samt ott de ej heller manligen fä mänga är uthärdat ert strängare nyttjande, som de Hwilka blifwit upsödde i öfra delen af Riket och säsom jag förmodar Stuteriet pä Strömsholm för bet närwarande bestar as en god hästrace jä finner jag sä mycket mer betänkligt, att för min del tillstyrka dest förstörande, ulan tror att dek möjeligen kan bibehällas med wida mindre kostnad
Sn hittills, om klokare hushällnings merhode följes, Hwartill Comirerades projekt, som af StatS-Bered» vingen blifwir tillstyrkt gifwer anledning att förwän» ta om Comittrade fä fortfara i deras salunda pabegynte styrelse.
Om deremot Stuteriet wid Strömsholm och Kongsöhr nu kommer att försäljas, sä lärer ända pä lang rid icke kunna päräknas all den afkastning af Veste Kungs Ladugärbar, hwartill deras storlek, sörnäsfcliga läge och jordmän gifwer anledning, emedan aflöning för ätskiklige till Stuteriet hörande personer ändä länge komme att minska rcvenuen, och om erfarenheter» framdeles skulle öfwerryga om nyttan akt i öfra delen as Riket haswa ett Stuteri, sä skall dest äter inrättande medföra en ojämförlig större kostnad än den winst som nu är att påräkna genom dest försäljning.
— Skulle de Ledamöter af Högloft.
Utskottet som äga yrera erfarenhet och närmare kännedom om ifrägawa-- rzoa Den 21 Deeembrk. rande ämne, finna dest» mins betänklighet äga någon grund, sä fär jag till Utskottet» bepröftvande hemställa om icke i likhet med hwav Herr Grefwe stärner äfwen tillstyrkt, Stuteriet pä Strömsholm kunde under desi nuw^rande styrelse fortfara, efter sädane grunder som Riksens Högloft.
S-änder i sadant falk torde bör» stadga, och hwarwid hnfrvudsakeligen lärer böra iakttagas att Kongsöhrs
Ladugärd aldeles skiljes frän Stuteriet, sä alt Strömholm endast dertill bibehälles, och att antalet af befintelige hästar småningom minskas, pä det inrättningen mä kunna underhällas endast, med den afkastning som den sistnämnde Knngsgärd lämnar och hwarwid Comiterade äfwen böra äläggag ark iakttaga alla möjeliga besparingar och indragning af öfwerflödig Betjening, hwarig.nom nästkommande Riksens Ständer komma i tillfälle att med säkerhet bedöma huruwida Stuteriet bör bibehällas, eller hwad ätgärd
Vä till största förmän för Vet Allmänna bör ragns med Strömsholm. den 2 December 1809. O. k. kälrlmm Enligheten med Originalet intygar N. rrSäsliu».
Afskrift v
Dä jag för att stadga mitt omdöme t försvarande fräga rörande Srzrteri inrättningen rvi» Dsn sr December. rxoz wid Ktmgsöhrs och Strömsholm täger till grund EomiteradeS berättelse af ar rZog och Stats-Bereds ningens deröfwer afgifne utlärande, kan jag för min Lel icke annat finna, än att Stars-Utskottet i närmarände ställning skulle kunna taga ett beflur, som pa en gang förenade Statens winst, Allmogens lättnad i den städse öfwcrklagade dagSwerks prestationen och Stuteriets bibehällsnde tillika.
Dä dm hushällningsplan wid desta Kungsgärdar som Comiterade sörestä, akt förflytta hela Stnreri inrättningen frän Kungsöhr till Strömsholm widrages synes Skärms winst derigenom sä mycket mer kunna befrämjas som KongSöhr den betyveligaste af betza kro» nvläzercheter af 2g ^ Mantal, dymedelst lämnar en Utwäq, art genom försäljning eller förpantning i betydlig mohn öka Statens inkomster.
Pa lika sätt, och derigenom stt Stuteri inrättningen medelst denna förflyttning, äfwen wäl skulle inskränkas, och följagteligen de dertill förur anflagne dagswerken i märkekig mohn indragas och förminskas hade man äswsn läsom en följd deraf en stor lättnad uti Allmogens öfwerklagade och trägna arbete att förs wänta.
Och fluteligen med afseende a bestå förmåner och iakttagande af det som Statens inte reste kräfwer, synes mig denna hushällningeplan fa mycket mera an, »aglig, som den huswudsakeliga nytta för det Allmänna, att Stuteri inrättningen framdeles wid Strömsholm mä warda bibehållen, dermed kan förenas. Z belrakrgndr alisa Häraf, Har-Kag fä mycker hch rzo4 Den 2i December häldre fästat mig wid Comitcrades Berättelse, four sen tyckes omfatta de särskilda omständigheter, hwilka förstenat Csmiterqdes iipmärksamhet, dä de asyftat den förman, att bibehålla Snikeri inräskningen, un» der ffärffädaitde af en annan lika wäsentelig Ska» tens winst.
D3 jag hör denna fräga upsla, att med indrag» ningen af denna inrättning wid ofwannämnde ställe.
Strömsholm, antingen utwidga eller förflytta den till andra orter: att till exempel draga en del as remonten för Kongl.
Stallet och Cavallsrierno fran Flyinge och Dahlby i Skäne — manne intet den langa transport kostnaden med den unga fölen hela landet igenom, den risqne och äsweiiryrep derwid, tillsammav-Slagdt med ds sednare ärens erfarenhet, ari hästar, urfödda wid besia ställen, icke förr än efter flere ärö wistande i ösra delen af Riket blifwit räll duglige, manne intet säSant skulle göra detta förslag mindre lämpeligt?
Lika sä otjenlig anser jag en sadan inrättning wid Ottenby pä Oland, dä utom ofwanförmälke olä» genhetev. hwilka alla kunna lämpas hit, och ännu större äswenryr här företer sig wid hästarnes kranspor» lerande öfwcr sjön, dertill äfwen kommcr den anledning man har att befara, att den största och wackraste häst» race, bestämd all pä denna ort eller ö fortplantas, twif» weisman, och kanske inom nägra ärs förlopp, säkerligen skulle förbytas till den minsta och osynligaste af alla kände sadane, och det såsom en följd, antingen as ford» mänen pä denna ö eller ock af climatet.
Hwatz ater det förslag angär, atk genom prlMe personrr t Landsorterne träffa accord, hwarige, nom
Den 2i December. 1505 nom unga Föhl för Kongl. Majus och Kronans räkning
Dillie sta alt crhälla; etter ali wista af de indrqgne Rusthållare borde underkasta hingstar, sä more kanske mycken anledning att dcr-wid befara wäntzsaldiqa mist, bruk, jämte den olägenhet tillika, och såsom vtwiswelaqkig, akt kcmffe inom 20 0 zo ar ingen begärlig ester till ändamalek duglig häst mera skutte finnas; art troliotwis kesta personer hwarken mägta, icke etter kanske skulle göra sig den mögön att anskaffa tjenliga ämnen titt häsiaswelns fortplantande: akr dymedelst alt biträde list stoeNs betäckande som ärligen sökxg, dels kill remonkcrmg för Cavastericrne och till behof af kjenlige Osficers-hästar som ock af kringboende, och Allmoge i orken, säkerligen skulle förfela och j sölje deraf Landet finge Vidkännas en förlust, sä mycket mera känbar som ersättningen nödwändigtwis dä skulle tagas utifrån, och i samma mohn bringa tvär handels wäg att ännu mera deklinera.
Den calcul, akt hwarje häst som ingått till Kongl. Stallet de fem arén fran 1798 rist 1802 skulle kosta Kronan 1149 R:d synes mig icke eller fä fullständig att man deraf kan bestämma kostnadens precisa belopp för hwarje sadan häst.
Ty dä Kungs, öhr och Strömsholm tillsammans icke utgöra mera än zgch mantal lärer man oaktadt deras förmaniiga läge och en bättre jordmans beskaffenhet ända aldrig kunna skatta Vesta egendomar i wäcde till 400,226 N:d eller 24 Tunnor Guld, som a 4 procent utgör ett Capi, tal 'för 16,000 R:Vr ränta och hwilken afkastning i beräkningen likwäl blifwit tagen till grund.
Deremot vch efter mitt beräkningssätt, med iakttagande af de efwan anförde förmäner i anseende till läge och bättre jordman, har jag ända icke sett mig kunna UpbrinFjerde Bandet Neo 96. ga 1506 Den si December.
,ga dessa.
Krono Domaincrs warde högre än till 172,202 R:d tagit esler ZOOO R:d för hwarje hemman det högsta man wöjligrwiS torde kunna kaga:
Ach da denna Summa i ställe 16,000 R:dr om ä« rei, endast lämnar en revcnue af 6802 efter lika procent beräkning, lärer wäl icke sä mycket komma art belöpa sig pä hwart och eri af desse till Kongl. Stallet ingängne hästkreatur.
Kttriqrn och för det andra, synes calculen äfwcn i sä matto öfwerdrifwen, som d-n remonte, hwilken under samma lid blifwit pä Cavallerierne fördelad wid detta Mjälle icke eller ingått i någon beräkning da jag likwäl med denna remonte äfwen sörstar den stora fördelen hwarupvä icke allenast Regementerna utan också siere omkringliggande Landsorter kunnat räkna till fortplantningens befrämjande af goda häst-racer, och hwilken sörman pä § ärs tid äfwen ffulle kunna anses af nägra 1,020 R:Lrs wärde.
Af dessa sikäl, och da den store Konungen och Rikshushållare» Carl XI qlorwördigst i äminnelse, da Han med sin upmärksamhet förnämligast riglad ät be« sp »ring och hushållning med afseende ä den stora nytta, akt utwidqa och uphjelpa Srntericrne i wart land; Lä Han, säger jag, ulsäg Strömsholm och Kungsöhr såsom de tjenligaste ställen dertill, dä man tillika af drt framfarna finner, att ett Riksens Ständers underdåniga Betänkande pä 1762 talet innefattat, att etc Siukcrje i Swerige mäste underhallas: ctt dessa Kungegärdar äfwen dertill wörö de lämpeligastc; att igenom ett Stuteri uri öfra delen af Riket häståswein fran de yngre arén mandes wid härwarande klimat etc. och dä med afseende ä sjelfwa loealen och den t-euliga jordmanens bellkaffenhet, till tvinnande of godt Den 2i December.
r;v7 godt beke och foder, man derjämte bctragtar dek pasfindé och behöriga afstånd, enär Kongl. Majit har silk Resjdence i Stockholm; sa sär jag i stöd af desta andragna ffäl tillstyrka akl
Co nicer-deS betänk ndc af ar 1803 warder li!I sin grund antagit, och i sölje deras word sani masi förestå hela Stuteri,Inrättningens sörflyrrande ifrän Kunqsöhr till Strö nsbolm, såsom i flera afseende-, för sjellw, Inrättning n förmånligt och tillika gagneligt för Slaten sä mycket qagneligare derigenom, att den förstnämnde af desi., KongSgärdar, säsom den betydligaste till hemmantal och område, va sätt kan lämna en tillgäng, alt igenom arrenden eller försäljning u»dcr de rjenligaste ost) bäst p..staude wil» .kor, föröka Statens medel och inkomster.
K. kurell.
Enligheten med Originalet intygar kräciellur.
Afskrift L.
Förrän Högkofl.
Stats-Utffoltet stadgar sitt be, flut angående Kronans Stuterier wägar >ag utbedrr mig UtfloltelS upmärksamhet wid följande ödmjuka anförande:
Flere hofwa warit af den tankan atk Stuteri: erne wid Kungsöhr och Strömsholm borde nedläg, gas derföre att de hästar som derisrän erhällitS utgjort den enda inkomst som Stats,Merkel kunnat påräkna af -5o§ Den 21 December. as dcsta bekydeliga Kungsgårdar; men om inrättningens felaktighet orsakat en Srats-Wcrkets förlust, som igenom en förändrad hushållning kan förekommaS sä anser jag del betänkligt, att med ett läll fattad! beslut, som erfarenheten kunde gifwa anledning att ängra förstöra en gammal inrättning, förrän man noga öfwerwägat dest förmäner och olägenheter.
Ifrån Strömsholm och Kungsöhr torde Stuteriet kunna förenas och förminskas till ett enda, ej större än att det kan underhällas af afkastningen af Strömsholm, hwarigcnom winnes hwad Kongl.
SatS-Bereduingen föreslagit att Kungsöhrs egendom efter Mdd Landtmätare förältning kan fördelas och utarrenderas pä zo, 40 eller 50 är.
Derefter wille jag foresta, alt Strömsholm sedan ägorne bliswit afmätte, utarrenderas pä de wilker att ä Stuteri inrättningen förbehälias. i:o Nödige Bonings och Stallrum med foders rum m. m. hwilka för kronans räkning underhällas. 2:0 Nödige Beteshagar och ängöbeke. z:o Nödigt guantum af Hö, Halm och Hofra hwilkct alt uti Herr Archiater» von 8«:1iu!rsr>beim8 och Herr Grefwe Nlärnsrs yttrande är närmare Utfördt.
Hwad derutöfwer kan erhällas, bestämmes uti Spannemälö arrende genom öpen auction.
Sä nianda hingstar, steen och yngsten som en fast - Deu 2i December.
1529 faststäld utsordrinas stat mcdgifwer, borde, under uvsigt af en Stallmästare eller Beridare med nödig Stall Dcrjeiung, för Kronans rakning undcrhälias.
De hästar som ej för der Kongl. Stallet ärligen erfordras, försäljas för Kronans räkning och ersätta derigenom kostnaderns för aflöning och öfrige utgifter.
En sadan inrättning bidrager äfwen till Landet» nytta, medelst hästafwelns förbättrande, dä örtens innewänare tillätas, ark emot afgift ditsända stna Skon, hwarigenom besparas de summor som för hästuphandlingar ulga till Dannemark och Norrige.
Ett lika förhållande, som det jag nu i korrthet omnämnt för Strömsholms Kungsgård, borde i min tanka äfwen iakttagas i anseende till Flyinge och Dahlby; Men derwid bliswcr nödigt att igenom Landtmälare. förrättning ägorne bliswa kände, hwareftcr ar» render och öfrige omständigheter i »vederbörlig ordning kunna bestämmas.
Som detta ej bör medtaga en längre rid än högst 2:ne är, sa förestäs att emedlertid, men ej län» gre, Herr Hof»Srallmästarcn Grefwe krälicb ma bibchällas wid arrendet pä de wilkor, som Friherre ^4- elelsvgeö föreslagit, dock med iakttagande af de anmärkningar derwid som
Friherre l.iijenLrantr gjort uti det anförande detta ämne som han till Högloft. Slats-Urffottet ingifwit.
I.3rl 8ilkvsrstol^s.
Enligheten med Originalet intygar kröäsImS. «s isis Den 21 December.
En blick pä Strömsholms och Knngsöhrs
StU« terier sk ll kö! wäna källkärr» och mämiistowänueu.—-20 Socklars Allmoge förrywdlade till dagswerksflafwar.
Jo-dbruket 1 hela d-mia landsträcka, som är den bördinaste delen af Riket, mihwärdadl och öfwergifwit af odlaren, dä han, kallad genom budkaslar, mäste öfwergifwa egen hö och sädesbergning, akt färdas flere mil kill Kungsgårds arbeten.
Lnndssträckor till flere tusende Tunneland af den yppersta mergellera liggande j dek skick natnren dem danat endast utlagde till hästbcre.
All inkomst as detza stora Kungsgärdar u-gör aade ^:del af ali KungSgärdSjord i Riket till en widd as H:rtigdömen uti Italien förlorad för StakS-Werket och so u i riliök iing j ckörlusterne detzukoM ä> ligen fär tillsbiut-' fl >-e rnftnde Riksdaler till löner och byggnader tvid Stnc. rict; och för hwilken orsak?
Hr dek för den kä da sanningen, att Stall-Staten med alla fartyg fo:n knnna anskaffas j?atl till afsalu sä afsända hö till Slockholm?
Eller ar dek för de Srall.Skatcn tili söda äk egna kor och s.r sckast fa iim-chafwa ängtwidder större än Socknar i flokerud, hwilk c Chdnome i Landlniät.ri.-Coutoiret utwisn?
är det mät för detta ändamål, säger jag, som Kronan sck>!l förlora öfwer Zo,ooo N dr i ärlig inkomst och en bewillning af 24 tz. till fyllnad upkommen genom denna brist för Stats Merker sckall trycka hwarje hemman i Sweg Land?
Manne detta icke är att under gäckadr namn of Stttterie underhålla någre Skall-SkatenS Tjenstemän?