Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Att BondeStåndet återremitterat StatsUtskottets Betänicande, angående Båtsmanslndelningen i Blekinge; samt bifallit följande Utskotts Utlå^ tanden, nemligen:
Banco Utskottets, Angående specificerade Förteckningars insän^ dande öfver Assignationer, som på Banquen utfärdas*
Om återstoden af det till Götha CanalArbetets fortsättning anslagne Byggnadsbiträde för in» levande år.
Den 2 « Maji. 117 Stats Utskottets, Angående Medel af Staten tili Cassern åt Andra GardesRegeinentel 3 Utbyte utaf en del af den Kronobränneriet på Ladugårdslandet tillhörige Tomti , Öfverlåtande af Ladugårdslands Kronobränneri till Cassern för Andra GardesRegementet, Roteringen i Halland, Dag Utskottets , 0;n förändring i straffet för dem, som utfärda tryckta eller graverade Assignationer.
Af den i3 Maj; Med tillkännagifvande att BondeStåndet, i:o Lagt till Handlingarne: StatsUtskottets Memorial angående Regleringen af Staten för Ulricsdals Lustslotti Medels anslående för Reparationen å Operahuseti Lönförhöjning för Comministrarne i Stockholm} Lönförbättring för Häradshöfdingarne. 2:0 Gillat så väl OeconomiceUtskottets Betänkande om Förvaltningen och Redovisningen af de till Hospitalers, Lazarettet och Barnhus underhåll anslagne Medel, som ock StatsUt. skottets Berättelse och Utlåtande om RiksgäldsVerkets tillstånd och förvaltning. lis Dm 21 Maji. gto Låtit bsro vid hvad StatsUtsloltet föreslagit i frågan om bidrag af Allmänna medel dels till upprensning och dels till igenfyllning af ClarteSjön m. fl. Vattudrag i HufvudStaden, Af den 16 Maj ; 1:0
Med underrättelse, att BondeStåndet före» nät sig med BorgäreStåndet, i hagan att hos Kongl.
Maj;t i underdånighet anhålla om utbehommande till trycket af de inför Kongl. Maj:t Kaline Fiotccoil i Målet, rörande de genom Föredragsnde för ConunandoÄrenden för Arméen utfärdade GeneralOidres, om vilkoren för approberandet 3f Recruter vid sådana Regementen , där Rotehäliarne ej samfällt ingått beting om Soldat-Bekfädnadenj 2:0 Angående instämmande i Ridderskapets och Adelns Beslut att till trycket lata befordra Stats- och BancoUtskottens Betänkanden, så väl om DiscontUtredningen, som Allmänna Fr* nanceRegleringen. 3:0 Angående godkännande af följande StåtsUtskottets Betänkanden: Rörande Gottländska NationalBeväringens af; lönande; Anslag å Stat för inrättande af ExercititeEsqvadroner vid LifRegementets CavalleriCorpser; Förändring uti Staten för Kongl Förvaltningen af Sjöärendcrne; Den 21 Maji, ng» Regleringen af hushållningen vid Strömsholms Kungsgård samt Stuteritt därstädes; Fältkamereraren Molins ansökning om utbekommande af RemissLage. 4:0
Om utväljande af ic Deputerade till bevistande af Kongl. Majus höga Kröning i Norrige samt anmodan till StatsUtskottet att utse Medel till deras Resekostnader och Tractamenten. 5:0 Tillkannagifvande att Ståndet lagt till Hand* lingarne StatbUtskotteta förnyade Betänkanden om BevillningsSurnmans belopp; Dispositionen af de från St.
Barthelemy influt^ ne medel ; samt LagUtskottets Betänkande i frågan att de Pu* blique Autoriteter, som å Kongl. Majus och Kronans vägnar afsluta Contracter eller afhand-: lingar med Enskilte, ej må äga att vid tvist om uppfyllande eller tolkning deraf, sjelfva deröfver dömma.
Alla dessa ProtocollsUtdrag lades till Hand* lingarne.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan half till 2 eftermiddagen.
Lagerheim, iso Ven 23 Maj, Lördagen den 23 Maji* Plenum Kléeman half till io förmiddagen.
Upplästes till justering och godkändes följande frän ExpedidonsUtskottet inkomne Förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrifvelser till Kongl. Maja: 1:0
Län befintlige sä kallade Jagbackar. 2'o Om Medel till Allmänna Scholae- och LäroVerkens förbättring. 3:0
Om StatsVerkets tillstånd och behof i hvad, sorn rörer RiksStatens tredje Hufvud, Titel. 4:0 Tillökning uti aflöningen för Corporaler, Trumslagare ooh Fältjägare vid WermeJanas FältJägareRegemente. 5:0
Om 3,500 R dr Hamburger Banco FyringsMedels upptagande i Stat, såsom inkomst från Dannemark. , 6:0
Om särskil
Ida anstalters vidtagande till förekommande af stegring i prjset å det grofva brödet, 7.Q Om TalemansTafflarnes indragning.
/ Den 23 Maji. 121 8:0
Om utbetalning af framledne HegelingsRädet von Schewens Pension* 9:0
Om Medel af Staten till Cassern åt Kongl.
Andia GardesRegementet. 10:0 Om Båtsmanslndelningen i Blekinge. it.'o
Om skyldighet för Götha CanalBolag att besörja underhållandet af vissa vägstycken, som tillhört Hemman, hvilka genom Canalanläggningen blifvit indragna. 12:0 Om Lumpsamlares kringresande i Landet, 13:0
Om inskränkning i exclusiva Privij legiers meddelande. 14:0
Om Judarne.
Upplästes och lades på bordet följande ifrån nedannämnde Utskott inkomne Memorial och Betänkanden, nemligen: Fran ConstitutionsUtsiottet; Aj den 12 i denna Månad; 1:0
Innehållande förslag i frågan om en förbättrad National - Representation , varandes dervid genom ProtocollsUtdrag bifogade åtskilige Ledamöters i Utskottet afgifns särskilta meningar. 122 Den 23 Maji.
Af den 14 dennes : 2:0
Med anmälan, att tvänne Stånd inom Utskottet stadnat emot två, i frågan om upphäfvaridet af 114 §.
Med tillkännagifvande, att två Stånd inom Utfkottet likaledes stadnat emot två i frågan om bestämmandet af en tid af 5 år, innom hvilken Grundlags - ändrings . förslag ej 6kulle kunna afgöras.
AJ den i5 dennes: 4:0 Innefattande Utskottets Yttrande, i följd af StadsRådsProtocollens fulländade granskning} derutinnan Utskottet, jemte åtskilige hemställanden, tillstyrkt Riksens Ständer det förklarande, att de, med undantag af hvad i vissa fall blifvit anmält, i allt öfrigt anse StatsRådets Ledamöters och Föredragandes , samt Konungens Rådgifvares i CommandoMål ansvarighet intill innevarande Riksdags början hafva upphört.
Af samma Dag: 5:0 Deruti Utskottets , i afseende på behandlingen af dess Förslag till ändring uti 4. §.'
'RegeringsFormen, anmält, att af de i nämn-, de Förslag uppgifne tvänne Alternativ, det andra blifvit godkändt af Ridderskapet och Adeln, samt dst första af Borgare-Ståndet, hvar - Den 23 Maji. emot Preste- och Bonde-Stånden antagit båda Alternativen, såsom hviiande förslag; kommande såleles båda Alternativen att vid nästa Riks-i dag hvart efter annat till antagande eller för-' kastande framställas.
Af samma Dag: 6:0
Rörande de hos Ridderskapet och Adeln gjorde Anmärkningar vid Utskottets förslag till ändringar och tillägg i 7., 9. och 107. §. § RegeringsFormen, samt 54., 29. och 38. §. §•
Riksdagsordningen; och har Urskottet, då ingen anledning förekomme, att dessa Anmärkning ir föt klarats utgöra Ridderskapets och Adelns gemensamma tankar, ej funnit sig be-; rättigadt, att, emot innehållet af 56. §.
RegeringsFormen, å de samma fästa afseende; anmälande Utskottet tillika, att de tre öfrige RiksStånden ifrågavarande Förslag godkänt.
Fran StatsUtskotiet:
Af den i5 i denna Månad', 1:0 Öfver de innom RiksStånden gjorde Anmärkningar vid Utskottets Yttrande om .
Statsregleringen under andra Hufvudtiteln; i fråga hvarom Utskottet hufvudsakligen förblifva vid hvad dess först i ämnet afgifne Betän; kande innehåller q:o Öfver de bos Ridderskapet och Adeln samt PresteStåndet gjorda Anmärkningar 124 Dm 23 Maji. 4 " y vid Utskottets Yt*rande, angående StatsRegleringen under 8 de Hufvudtiteln, i anledning af hvilka Anmärknin-gar Utskottet ibland annat och hufvudsakligast hemställt , att Riksens Ständer måtte till Kongl. Majit öfverlemna att disponera de ifrån Dannemark inflytande så kallade Fyringsmedel till Westerås Slotts reparation j samt inköpande af LandshöfdingeResidence uti Westerbottens Län m. m. 3:0 I anledning af gjorde Anmärkningar vid Utskottets Yttrande, angående Herrar Naf Weiterstedfs och Th.
Adlerbränts ansökning om införsel i Kungsgärds.Jord för innehafvan» de Bytes och Skatterätts fordringar , deruti Utskottet förklarat sig icke hafva funnit skäl att samma yttrande frångå. 4:0
Med förslag så väl att Civile Embetsoch Tjenstemän samt Betjente icke måtte å allmänna IndragningsStaten uppföras förr, än efter fyllda 70 är och minst 30 års oafbruten tjenstetid, sorn ock, att de af dem, hvilka vid afskedstagandet innehafva indelta Löner , icke måtte uppbära större Pension, än sorn svarar emot hvad deras vederlikar af den Penningelöntagande EmbetsmannaCorpsen åtnjuta. 5 0 Angående väckt Motion rörande be^ gagnandat af KronoAllmänningen Maglehems Kungs-Ohra och den Dödaslott kallad i Chri» stianstads
Län } hvilken Motion Utskottet ansett sig icke kunna till pröfning upptaga. 6.0 Angående Sabla Silfververk.
Den 23 Maji. 125
Af den 13 dennes: 7:0 I afseende på de under Kongl. CornmerceCollegii förvaltning stående Fonder och Medel j varandes dervid följagtig en Ledamots J Utskottet yttrade särskilda mening. g:o Rörande Herr Zefterhergs Memorial , angående åtskillige anstalters vidtagande till förmon för ManufacturSmidet i Eskilstuna j tillstyrkande Utskottet, det Riksens Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla om användandet af sådana åtgärder , i afseende på denna gagneliga Inrättning isynnerhet, samt jern-och Metall-förädfcgen i alimänhet, att samma Näringsgren mätte komma i åtnjutande af alla de förmoner, hvilka Kongl. Majit kunde i Nåder finna bäst lända till dess förkofran.
Af den 20 dennes: 9'0
Med förslag, att de Deputerade af RiksStånden , rom komma att afresa till Norrige, för att bivista Kongl. Maj s hö a Kröning derstädes, måtte, såsom ersättning lör kostnaden, hvardera få beräkna skjuts efter fyra Hastat Samt 10 R:dr Banco om dagen i Tractamentspenningar.
Frän Stais- samt Allm änna Ses reira , och Oeconoinice Utskotten:
Af den lö dennes: 1:0 Angående väckt Motion om det vid 126
Dm 23 Maji.
Höganäs i Skåne befintliga Stenkolsverks öfvertagande af Staten , i anledning hvaraf Utskottet , sorn icke å Motionen ansett sig kunna tillstyrka bifall, hemställt, att Delägarnc i Stenkolsverket måtte, såsom uppmuntran för ett der företagande kostsamt och ganska nyttigt arbete, pä vissa vilkor, under f m år, af Tullmedlen oafkortadt uppbära den vid 181,5 års Riksdag beviljade, men hitintills icne nå* got år till fullt belopp uttagne prasmieSumma af 15,000 R:dr , eller för alla åren samman* lagdt 75,000 R:dr Banco. 2:0 Angående Kongl. Maj:ts Nådiga Pro* position till Riksens Ständer, i anledning af förekommen fråga om BåtsmansRoteringens införande i Färentuna Härad af Stockholms Län ; tillstyrkande Utskotten, att Rotefriheten för Häradet må fortfara, emot fullgörandet af de vilkor, som derföre redan äro stadgade. 3:0 Öfvet Herr C. A- Gyllenrams Memorial om Pensioners anslående till understöd för Embets- och Tjenstemän, som hafva flere barnj anseende Utskotten sig icke kunna tillstyrka bifall af hvad Herr Gyllenram i ämnet föreg slagit. 4:0
I anledning af gjorda förslag om vidi tagande af Medel till Finska Handelns inskränka ning, derutinnan, enär Utskotten icke ansett sig tillständigt att föreslå några directa utvägar till detta ändamål, och Utskotten hemställt, att Prasjflier måtte af Tullmedlen tilldelas dem, Den 23 Maji. 127 sora Ifrån Rikets Nordligaste Provincer till Hufvudstaden införa Ved, äfvensom dem , hvilka ifrån andra Rikets Provincer, än de in.; till' Hufvudstaden närmast belägne, dit införa Victualier si inhemsk Production ; från hvil, ken Plusaiitetens tanka en Ledamot innom Ut-» skottet varit skiljagtig, Ifrån Stats- och Be viUningsUtskotten:
Af den i5 dennes; I anledning af de hos BondeStåndet gjorde Anmärkningar vid Ut kottens Betänkande, om en stadgad afgift af hva je mantals-skrif.
Ven Person till den Veneriska Smittans hämmande; tillkännagivande Utskotten hufvudsak keligen, att de trenne öfrige RiksStånden sam-’ ma Betänkande bifallit.
Ifrån sammansatta Stats- och Banco-, Utskotten:
Öfver de innom RiksStånden gjorde Anmärkningar vid Utskottens under den 3 April detta år afgifne Betänkande, i anledning af Kgl.
MajRs Nådiga Proposition den 10 December 1817, angående Allmänna Penninge- rörelsen' och Myntvärdets upprätthållande; i hvilket ämne flera Utskottens Ledamöter yttrat olika meningar, hvilka vid ifrågavarande Utlåtande blifvit bifogade. 128 Den 23 Maji.
Ifrån Banco Utskottet-.
Af äen 22 i denna
Månad:
Med förmälan, att Utskottet af de hos Ridders.kapet och Adeln, samt BorgareStåndet gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande i fråga om allmänt kungörande af BanoOSedelstockens belopp för hvarje år, icke funnit anledning, att frångå dess i samma Betankande yttrade tanka Fran Banco> och LagUtskotten:
Af den 6 dennes \
Med anmälan, det Utskotten vid pröfning af väckt fråga om hvad af Riksens Ständers Banque, i anledning af föreskriften i 20. §. r. Mom. af Concours-stadgan, bör tillgöras i afseende å Skuldebref, för hvilka till erhällan* de af Lån i Banquen Inteckning blifvit i fast Egendom sökt, ansett denna fråga böra paan* förde skäl förfalla.
Ifrån Bevillnings■ Utskottet:
Af den 22 dennes: 1:0
Med öfverlemnande af Förslag till eti blifvande Bevillningsförordning} hvarvid flera Ledamöters i ämnet yttrade särskilda meningar blifvit bifogade. 2.‘0 Den 23 Mrf.
I2fi 2:0
Angående åtskilliga till Utskottet remitterade, och Allmänna Bevillningen röranda Memorial; å hvilkas innehåll Utskottets pluralitet icke funnit anledning att tillstyrka afseende, emot hvilken tanka likväl åtskilige Ledamöter af BorgareStåndet uti Utskott i vissa delar sig reserverat. 3:0
Med anmälan, att Utskottet, Sedan dess Förslag till BevillningsFörordning och det densamma följagtiga Betänkande $ fedan voro H inskrifne , emottagit åtskilligt^ ifrån Kammar* Collegium äskade upplysningar, men att de. samma hvarken nu mera kunde hafva något inflytande på Bevillnings-årbetet, eller gifva anledning till ändring i hvad Utskottet, rörande nödvändigheten af upplysningars erhållande Vid framtida Riksdagar, uti nyssnämnde Betänkande aniört.
Från Allmänna Besvärs- öch OeconomioeUtskottet:
Af elen i5 dennes: tiö
I anledning af de hos Ridderskapet och Adeln samt BondeStåndet gjorde anmärkningar Vid Utskottets förut afgifne Betänkande, rörande Väckt fråga om förändring uti 9 §. af Kongl. SeglationsOrdningen den 15 Junii 17745 och har Utskottet icke funnit anledning, att i samma Betänkande göra någon hufvudsaklig ändring.
Ridd. 0. Ad, Prof, VI. B. II.
Afd. 17, if,“ I3<> Den 23 Maji. 2:0
Med anmälan, att Utskottets af Bor^ gareStåndet återremitterade Betänkande, om rättighet för Städernes Magistrater att förrätta DykeriAuctioner , blifvit af de öfriga trenne RiksStånden bifallit.
Herr Munck af Rosenschöld, Eberhard'.
Då det ofta händt , att Ridderskapet och A» deln låtit bero vid Utskottens Betänkanden på den grund, att de redan blifvit af trenne
Stånd bifallne, anser jag det vara afvigt, att de Mål, hvilka böra förekomma, ej föredragas ett Plenum senare hos Ridderskapet och Adeln, än i de andra Stånden.
Jag känner spécielt, attCon-j stitutionsUtskottets Betänkande, angående verk-; ställd granskning af StafsRådets Protocoll, re-: dan sistledne Plenidag blifvit hos de andra RiksJ Stånde n uppläst, och således kommer att uti denna dags Pleno till afgörande derstädes företagas, ehuru detta vigtiga Betänkande först i dag härstädes blifvit lör första gången föredraget och lagdt på bordet.
Jag tror, att en orsak till en sådan olikhet kan vara, att Rid.* derskapet och Adeln vidtagit det beslut, att första gången Betänkanden från Utskott förekomma, låta åtnöja sig blott med uppläsning af rubriquerne, samt ett korrt innehåll af desamma.
För att författa dessa rubriquer och denna korta resumé , erfordras nödig tid till Betänkandernes genomseende.
De Betänkanden, som ifrån Utskotten inkomma straxt före början af ett Plenum, kunna på detta sätt svår - i Den 23 Maji.
’ 131 ligon blifva i det Plenum föredragne, utan måste uppskjutas till nästa Plenum.
Jag hemställer af sådan anledning, om icke Ridderskapet och Adeln skulle linna nödigt, att beslutet om blott rubriquernes uppläsning varder upphäfvit, eller ock någon annan åtgärd vidtagen, ifall detta Stånd skall taga någon activ, och icke endast en figurativ del i algörandet af Riksdags-ärenderne.
Hans Excellent;e, Herr Grefven och LandtMarsk olken förklarade , att i hans tanka skulle den vidtagna åtgärden , att då ett Utskotts Betänkande första gången förekommer, endast uppläsa rubriquen, samt det slut hvari Utskottet stadnat, snarare förekomma än medföra tidsutdrägt; hvaremot Hans Excellence ansåg orsaken , hvarföre
Mål ofta senare afgöras hos Ridderskapet och Adeln,' vara den betydliga skillnad uti antalet af Ridderskapets och Adelns Ledamöter emot de andra Stån,, dens ; och då dessutom det berodde på hvarje Stånd, att låta ett
Mål längre eller kortare tid ligga på bordet eller detsamma återremittera , förorsakades äfven derigenom en olikhet uti tiden för Målens afgörande, oagtadt föreskriften uti 47, §.
Riksdagsordningen till beredande af de allmänna RiksdagsMålens företagande på samma tid 1 alla Stånden alltid blifvit iagttagen -, men i öfrigt vore ej uti Grundlagarne stadgadt, att handläggningen af Mål innom ett eller flere af RiksStånden skulle fördröjas, i afbidan på den tid 3 då samma Mål 132 Den 23 Maji. kunde i ett Siler annat Riksstånd äfven förekomma.
Jag vågar tro, att då ett Betänkande läses upp en Plenidag förr i de andra Stånden, än rubriquen af detsamma härstädes anmäles, så är i ett sådant fall ej Discussioner orsaken, att Ridderskapet och Adeln senare fattar- sina beslut, än de andra Stånden.
Men dä, såsom Hans Excelleftce nyss behagat nämna, Discussionerna innom ett så talrikt Stånd, som Ridderskapet Och Adeln, nödvändigt måste fordra mera tid, än för de öfrige Stånden, som inskränktare till antalet, erfordras, bämtar jag häraf en förnyad anledning, ätt ej anse min anhållan obillig, det de inkomne Målen ej må här senare föredragas första gången, för att läggas på bordet, än i de öfrige RiksStånden. friherre Boye,' Rudvig:
Det af Halis Éx* ieellence, Herr Grefven och LandtMarskalken uppgifne skäl är visserligen godt; ty med lika många Plena, söm de andra Stånden hafva, kunna vi ej framkomma lika långt, som de j men jag hemställer, om vi icke kunde få desto flere Sammanträden.
Hans Exceilence, Herr Grefven och EandU Markalken yttrade, att ehuru gerna Hans Exceilence ville efterkomma Ridderskipetsoch Adelns önskan, voré Hans Exceilence föranlåten erinra, att då nu plenum i RiksStånden inträffat mäst hvarannan dag, skulle, derest Den 23 Mi/f, Plenum oftare utsattes, Utskotten sakna tid fpy |ipe arbeten.
Herr Munck af Rosenschöld'- Jag instämd mer fullkomligt med Hans Excellence, Herr Grefven och LandtMarskalken däruti, att flera tätt på hvarandra följande Plenidagar skola borttaga tiden för Utskotten att arbeta, men jag hemställer icke dess mindre, om icke då först ock främst
Discussionerne innom Ridderskapet och Adeln äro långvarigare och se-' dan uppläsningen af de från Utskotten inkom*! ne Betänkanden ofta ske en Plenidag förr hos de andra Stånden , än hos Ridderskapet och Adeln, de öfrige Stånden derigenom skola vid afgörandet komma så mycket framom Ridderskapet och Adeln uti tid, att Ridderskapets och Adelns beslut oftast icke blifver af något inflytande i alla de Mål, som genom tre Stånds pluralitet kunna afgöras» Hans Excellence, Herr Friherre af JVet-r terstedty
I den orsak Herr Munck af Rosenschöld uppgifvit, hvarföre Ridderskapet och Adeln senare fattar sina beslut, än de öf-* rige RiksStånden, att nemligen våra Discus-! sioner äro vidlyftiga, instämmer jag fullkomligt, och denna Discpssion är dessutom ett ytterligare bevis derpå.
Men om än rubriquer-J ne af Målen uppläsas här på samma gång, som i de andra RiksStånden, vet jag ej huru sådant skulle kunna påskynda beslutens fattande^ ty meningen måtte väl vara, att RiksStånden ej lllott skulle följas åt i rubriquen, utan ock vi(j 134 Dm 2 3 Maji, afgörandet , och om således det nu anförde Betänkandet om Decharge för StatsRådeis
Ledamöter hade på en och samma gång bii S vit i alla Stånden uppläst , hade sådant likväl ej kunnat verka till likstämmighet för Stånden i afgörings-tiden.
Friherre Boye, Ludvig: Hans Excellence, Herr Grefven och LandtMarskalken har sjelf behagät påminna om GrundLagens
Bud, att alla fyra Stånden böra söka att, så mycket möjligt är, framgå lika i göromålen ; och till ett sådant ändamål synes mig vara ännu en utväg, den nemligen, att de andra Stånden ani modades, att icke oftare sammanträda, ån att vi emedlertid hunno följa med i Målens afgö« rande Grundlagens ändamål måste varadem lika angeläget, som oss3 och vi torde således kunna med skäl vänta denna benägenhet ä deras sida , derest Hans Excellence, Herr Grefven och LandtMarskalken täckes sådant af Talemännen begära 3 hvarom åter vi torde få hos Hans Excellence anhålla.
Herr Cederskjöld , Pehr Gustaf: Hans Excellence, Herr Friherre af Wetterstedt synes förmena, att ingen olägenhet deraf kan uppkomma, att Utskottens Betänkanden senare upp. läsas hos Ridderskapet och Adeln, än hos da öfriga Stånden, emedan de, i anseende till debatternes. vidlyftighet, 5 alla fall ej kunna till afgörande desto tidigare företagas.
Härvid vill jag blott anmärka, att den stora fördel skulle vinnas genom Betänkandernes tidigare uppläs - Dm 23 Maji. 135 ning , att man hade så mycket längre t’d för att taga kännedom om de på hordet emedlertid liggande Målen , innan de till afgörande förekommo.
Friherre Åkerhjelm, Gustaf; Då Ridde-rskapet och Adeln redan för längre tid sedan unJ> der denna Riksdag vidtagit det beslut, att blott uppläsa rubriquen af de inkomne Målen och sådant hittills skett utan att någon anmärkning deremot blifvit gjord, tror jag, att ett sådant beslut äfven för den återstående delen af Riks^ dagen bör förblifva gällande.
Jag anhåller der.; före, att Ridderskapet och Adeln behagade tillåta afgörande af de Mål, som nu hvila på bordet.
Jag har hufvudsakligast icke yrkat ändring af Ridderskapets och Adelns beslut, rörande uppläsning af rubriquerne, utan förnämligast, att berörde upp-' läsning måtte ske på samma dag hos Ridderskapet och Adeln, som i de andra Stånden, och ej senare.
Hans Excellence, TIerr Grefven och Landt•
Marskalken upplyste, att trenne Betänkandeö, hvilka i dag från Utskotten inkommit, blifvit nu på förmiddagen uppläste, och att sådant alltid iagttages då något Betänkande ej alltför sent ankommerj samt hemställde, huruvida någre sådana skäl vore för handen, hvilka kunde föranleda till ändring af Ridderskapets ock 136 Dén 23 Maji, Adelns fattade beslut, angående Målens upp* läsning då de läggas på bordet.
Hvarefter Hans Excellence föreslog, otn icke Ridderskapet och Adeln behagade tilla» ta föredragning af ett anna? ämne j hvilkef bifölls» Hans Excellence , Herr Grefven oc/j handtMarskalken tillkännagaf, att Riddarhus» Utskottet anmält, det GeneralLieutenanten m. m.
Friherre Johan Hinric Tawast fullgjort de till Introductiops ernående såsom Grefve erfor.' derlige prestanda; i anledning hvaraf Han^ Excellence hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln behagade bevilja Introduction under N.o 129 bland Grefvar åt GeneralLieute* santén, Friherre Tawast j hvilket bifölls.
Då nu å nyo föredrogs Allmänna Besvärs - och pecqnomiae - Utskottets , den 28 Sistledne April afgifne, samt den 16 dennes på bordet lagde förnyade Utlåtande, öfver gjord hemställan om Comministrars befrielse från Skjutsnings-skyldigheten lör sina Boställen i krigstid, blef samma Utlåtande, uppå af Hans Excellence, Herr Grefven och Landt* Marskalken gjord Proposition, af Ridderskape| pcjä Adeln bifallit.
Dea 23 Maji. >37 Företogs till pröfning Constitutions-Ut* skottets den 1 dennes aflåme, samt den 9 j samma
Månad på bordet lagde Memorial,innehållande förslag till ändringar uti i.puncten, 2. Mom. at 107. §.
RegeringsFormen , saipt 7. puncten i 29» §.
Herr Schdnstro/n , Pehr, hade inlemnat ett Memorial, hvilket upplästes, så lydande: * „ Jag lager mig dep friheten fästa Högloflig Ridderskapefs och'Ad, ins-iippmärksamhefc på vissa åtgärder och händelser, som under nu påstående Riksmöte sig tilldragit, hvilka till én början ej synas halya varit af den alfvarsamma beskaffenhet, att kräfva hastig rättelse} pren som, ofta förnyade, kunna leda till för-) minskning at Riksens Ständers fri- och rättigä heter, Vid Riksdagens början upphöjde en upplyst Medlem af Ridderskapet och Adeln sin röst, och begärde, att Riksens Ständer såsom ansökningsmål hos Kongl Maj:t i underdånighet skulle anhålla om en Statsplan, som utvisade nödvändigheten af behofven, afpassade pch lämpade efter Nationens tillgångar.