Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jsg är visserligen af samma tanka med Friherre Cederström deri, att ett partielt bränvinsförbud vore skadligt.
Men iag har trott, att om frågan öfverlemnades till Kongl. Majrts pröfning, Kongl.
MUj:t skulle bast vara i tillfälle att fatta det beslut, som med landets bestånd och fördel närmast vore instämmande, och det är af detta skäl, som jag tillstyrkt artagandet af Betänkandet.
Hvad Herr Hausswolffs anmärkning angar, har jag väl förr å detta rum förklarat, det jag ansåg bränvinsbränningtns inställande i December månad förledit år icke vara al några tvinJ gande omständigheter påkallad, men nu då Landet är i den olyckliga belägenheten, att hot tas med missväxt, tror jag att tiden är inne, då Kongl. Majit af ett verkligt behof nödgas inskränka bränvinsbränningen, ty ehuru förmonlig den än må vara, måste alla utvägar begagnas för att förekomma hungersnöd.
Sådane äro mina tankar i ämnet, hvilka jag anser mig skyldig, att inför Ridderskapet och Adela framställa.
Hans Excelknec Herr Grefven och LaiidtMarskaiken hemställde* otn icke RidderskapeJ
Den 27 Junti e. m. 539 och Adeln ansåg de vid Stats- och BancoUtskottens
Betänkande gjorde anmärkningar hindra detsamma® antagande, samt på sådan grund behagade Betänkandet jemte anmärkningarne till Utskotten återremittera.
Statsutskottets den 21 dennes aigiine, och den 25 derpå följde på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjforde anmärkningar vid Utskottets Förut meddeidte Betänkande om de under Kongl.
CommerceCollegii förvaltning stående Fonder.
Jag kan icke annat än förnya min förut jijorde anmärkning i anledning af det correctiv, som man uppdragit åt Riksens Ständers Revisorer, hvartill grunden skulle vara ett öfverskridande af det för ManafacturFondens förvaltning utfärdade Reglemente.
Om detta Reglemente af CommerceCollegium öfverskrides , man erhållen auiorisation, kunna Collegii Ledamöter derföre Ställas under tilltal.
Men om afvikelsen är grundad på Kongl. Majds nådiga befallning, att för tillfället lemna ett större understöd än vanligen bestås; kan jag icke förstå, huru någon anmärkning dervid kan äga rum, ty om Kongl.
Maj t icke skulle vilja göra undantag från Reglementet, kan Han låta detsamma undergå förändring i hela sin vidd, emedan detta 540 Den 27 Junii e. nu
Reglemente icke är annat än en oeconomisk författning.
Att nu säga, att Revisorerne skulle äga rätt att för en afvikelse ifrån en författning, som Kongl. Maj:t kan ändra efter behag, inhibera en del af Creditivets utbetalande , skulle vara ett inblandande af den lagstiftande uti den administrativa Magten, stridande emot Riksens Ständers rätt samt de rättigheter, som äro deras Revisorer enligt Grundlagen uppdragne. jag hemställer således om bifall till Utskottets Betänkande, med undantag likväl af det så kallade correctivet.
Herr P'ereswetoff Morath, Wilhelm:
Uti den af StatsRådet Herr Grefve Mörner framställde anmärkning instämmer jag så mycket häldre, som ändamålet med denna Fond förutsätter rättigheten för Regeringen, att låta densamma användas efter särskilta behof' af understöd, hvarje dertill berättigad Fabriksnäring kan påkalla.
Jag är fullt öfvertyga?!, att Regeringen härvid noga granskar förhållandet; och hvarje särskild åtgärd af Konungen i detta hänseende lärer då icke kunna anses annorlunda än såsom ett med Näringarnes tillväxt och omväxlande behof öfverensstämmande tillägg i det Reglementariska för Fondens förvaltning, hvar-i förutan högst ofullkomligt vinnes hvad man med lånebiträdet åsyftat.
Lika med Herr Grefve Mörner anhåller / Den 27 Junit e. ni. 54i jag således, att den af honom föreslagne ändring måtte till bilall framställas.
Harn Excellencs Herr Grefven och handtMarskalken hemställde: om icke Ridderskapet och Adeln behagade i allt öfrigt gilla Statsutskottets Betänkande, endast med undantag af Utskottets förslag, att det meddelande Creditivet borde af Riksens Ständers Revisorer indragas, så vida de funno, att de för ManufacturDiscontens förvaltning föreskrifne grunder bldvit ölverskridne, hvilket förslag Hans Excellence hemställde måtte af Ridderskapet och Adeln förkastas.
Till pröfning företogs StatsUtskottets den 23 dennes afgifne, och den 25 derpå följde på bordet lagde Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte berättelse, angående verkställd granskning af Allmänna Magasinslnrättningens Räkenskaper och Förvaltning, jemte förslag till grunder för denna Inrättnings Organisation.
Guflaf:
Då jag för en stund sedan hemställde, om ej Riksens Ständers Fullmdgtige i Riks gälds Contoir et borde ingå i MagazinsDircctionen, skedde det med tillbörligt misstroende till mitt eget omdöme.
Men sedan Ordföranden i nämnde
Direction behagat lern-; 542 Den 27 Junii e. m. na denna min idéa sitt upplysta bifall, bär jag iätt mer tillit till riktigheten af samma idé, än jag förut vågade hysa: — och får derföre nu vördsammast hemställa, oni ej lämpeligast skulle vara, att, såsom tillägg till den nu ifrågavarande Instructionen, stadga, att Riksens Ständers Fullmägtige i Riksgäldskontoret skola i MagazinsDirectionen deltaga.
Grefve Mörner, Adolph Goran: jag finner det vara ganska naturligt att, på sätt Ordföranden uti MagazinsDirectionen yttrat, han skulle önska att för Riksens Ständer ådagalägga sina åtgärder, fy då man gör rätt, ön» skar man också att hafva vittnen dertill men jag tror likväl icke, att ett inträngande af Riksens Ständer uti den administrativa Styrelsen är enligt med Grundlagen.
Om man kunde säga att de personer, hvilka blifvit utmärkte med Riksens Ständers förtroende att vara deras Fullmägtige i RiksgäldsContoiret, ägde en synnerlig skicklighet i alla detailler, så vore det visst ganska nyttigt att de deltogo i allt j men då man ej kan antaga det för ofelbart, 6amt RegeringsFormen bestämmer, i hvilka fall och för hvilka Verk Riksens Ständer äga att hafva sina Ombud, som skola deltaga i Styrelsen, så tror jag att det är bäst att man häller sig vid den föreskrift RegeringsFormen i detta afseende vid handen gifver, utan något tillägg dertill, och får jag pä sådan grund begära proposition till bifall af Utskottets Betan? kand*.
Den 27 Junii t m. 543 Hans Exccllence Herr Grefven och Landt* Marskalken tillkänn,agaf, af t de öfrige Irenne RiksSråndeo redan bifallit StatcU sköttets Betänkande, samt hemställde, om ickeRidderskapet och Adeln äfven behagade för sin del detsamma gilla.
En väld Ledamot förmenar, att mitt förslag skulle strida mot Regeringsformen.
Detta har jag sä mycket svårare att föreställa mig, sorn den nu varande Magazinslnrättningen lär vara senare tillkommen än Regerings Formen, o h således deruti ej synes kunna förbjudas att organ s ra en MagazinsDirection, huru man för godt kan finna.
Mig synes, att Riksens Ständers Fulitnägtige i RiksgälsContoiret äro jäfvige, att deltaga uti Allmänna Magazimlnrättningens Styrelse, och jag hemställer om icke Herr Cederschjöld behagade afstå från sitt ifrågavarande förslag.
Jag ans^r m"g böra något närmare utveckla motivet för min framställning och får derföre erinra, att sedan Ma„ gazins-Inrättningens Creditiv blifvit så betydligt som det nu är, och i synnerhet om de utomordentliga medel, hva om det nyss årerremitterade Betänkandet handlade, ytterR. gare beviljas, upphör denna inrättning att v,r3 blott ceconomisk, utan blir snarare ett slagg 544 Dm 27 Junit e, m. särskilt Penningeverk, och kommer att sä omedelbarligen inflyta på Rikets {mandelia ställa ning, att Riksens Ständers Fullmägtige synas åtmindsione böra deltaga i denna Inrättnings förvaltning, då de egentlige Penningeverkens
Styrelse är dem ensamt anförtrodd.
Till hvad jag anfort får jag endast tillägga, att Fulltnäg* tiges befattning skulle blifva i högsta måtto obestämd.
Antingen skulle de äga att inhibera M igazinsDirectionens åtgärder, och då vöre det lika så godt att denna Inrättning afskaffadcs, dier ock skulle Fullmägtige endast vara vittnen, hvaraf jag åter icke in er någon nytta.
Då MagazinsD rectionens befattning är att tillse Landets^behof af Spannemål, saint förekomma sädesprisernes alltför hastiga fallande, hvarom Fullmägtige, om de skulle deltaga i desse oeconomiska detailler, icke kunde äga säkrare underrättelse än Directionen; anser jag Fullmägtiges deltagande uti Magazinsföi valtningen vara alldeles öfverflödigt.
Och som för öfrigt Betänkandet redan är bifallit, anhaller jag, att vi måtte förskonas från något1* tillägg dertill.
Jag kan ej inse, att strid skulle nödvändigt uppslå emellan de af Kongl. Majds tillförordnade
Embetsmännen och Riksens Ständers Ombud : utan föreställer mig, Stt de allt för väl skulle i fred och enighet kunna gemensamt rådpläga, öfverlägga, samråda - Den 27 Junit t, m. 5 45 råda och besluta om det gemensamma föremålet . det Allmännas bästa.
Grefve Spens, Jacrb Melcher:
Det sätt att i en styrelse förena E.nbetsmän, tillsatte af Konungen och Rikets Ständers Fullmägtige, hvilka skulle med gemensamma rättigheter tillsammans öfverlägga och fatta beslut, anser jag för min del minst lämpeligt af alla Personer, tillsatta af så skiljda Auctoriteter som, Regeringen och N itionalRepresentation, försedde med särskildte af hvarandra oberoende Instructioner, skulle svårligen någonsin kunna se annat än de största små-aker utur samma syn-; punkt, Och då till slitande af de tvister, som härigenom nödvändigt måste uppstå, samt till fattande af något beslut, flesta rösternas beräkning som oftast fordrades skulle, då någon af den ena classen bl.nd L damöterne vöre frånvarande, och den andra classen deremo' fulltalig, den sedn-.re dassens mening nödvändigt råda
När detta måsfe kunna ofta hända, och ömsevis med båda classerne, skulle deraf följa, att ingenderas instruetion och derefter uppkastade operationsplaner kunde blifva systematiskt följde.
Man torde invända, att så stridig* åsigter af en och samma sak hos Regering och NationalR^presentation ej är att förmoda j m?n i den händelsen imer jag o;k intet ändamål, hvarföre man bör vara så angelägen att bådas Ridd. 0. Ad, Prot. VII. B. II.
Afd. 35* 546
Den 27 Junti e. m.
Ombud komma att uti en och samma Styrelse deltaga.
Jag tillstyrker således afslag å det föreslagne tillägget.
I anledning af hvad den siste värde Talaren behagat yttra, börjar jag finna, att Riksens Ständers Fullmägtige kan hända ej borde, på, det sätt jag senast jramställde, sammanblandas med den egentliga MagazinsDirectionen: och anhåller derföre, att denna fråga må blifva uppskjuten, till dess det till Stats- och BancoUtskotten nyss återremitterade Betänkande, vid hvilket jag egentligen, i egenskap af anmärkning, väckte densamma, hinner återkomma.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, huruvida Ridderskapet och Adeln ansåg lämpeligt att lemna sitt bifall till det af Herr Cederschjöld föreslagne tillägg.
Föredrogs å nyo och gillades BancoUtskottets den 23 dennes afgifne, och den 25 derpåföljde på bordet lagde, Förslag till Instruction för BancoUtskottet vid nästinfallaude Riksmöte, Den 2 7 Junit e, m. 5 47 Justerades följande: Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln , vid Urtima Riksdagen i Stockholm, förmiddagen den 2 7 Junti 1818.
S D- Vid förnyad föredragning af StafsUtskottets den 23 dennes afgifne, samt den 25 derpå följde på bordet lagde, hemställan angående RiksStåndens särskilta beslut i frågan om understöd för Theaterns underhåll, fann Ridderskapet och Adeln för godt att, på sätt Utskottet föreslagit, öfverlemna denna fråga till det Förstärkta Stats-Utskottets afgörande.
Då nu å nyo föredrogs Bevillning^ Utskottets den 23 dennes afgifne, och den 25 derpå följde på bordet lagde Memorial, in1 efattande hemställan, att, derest BOndeStåndet ej skulle finna för godt antaga någre af de öfrige frenne RiksStånden uti t 2 Momenterne af 22 och 25 paragrapherne ut*f Utskottets förslag till en förnyad ChartasSigillataeFörordning gjorde rättelser, berörde frågor måtte till det Förstärkta StatsUtskottet öfverlemnas; fann Ridderkapet och Adeln, att sedan Utskottet uti Memorial af den 25 dennes, som nu upplästes, tillkännagifva, det BondeStåndet äfven an:' tagit ofvanberörde uti den blifvande Charlas Sigillatae Förordningen af de öfrige RiksStån-, den antagne förändringar 3 Utskottets tvänne 548 Den 27 Junti t. m.
S- D. Föredrogs å nyo Särskilta Utskottets den 17 dennes afgifne, och den 25 i sa ninia månad på bordet lagde, Betänkande angående föreslagit antagande af ett ökadt antal Betjening vid LandsCancellierne och LandsContoirenj och fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, med gillande af Utskottets Betänkande, öfverlemna detsamma jente Friherre Cederströms, Jacob, dervid afgifne yttrande till den Comitté, hvilken, i afseende på en allmän ny reglering af Rikets Embeten och Tjenster, lärer komma att af Kongl. Maj.‘t i Nåder till, förordnas.
S. D. Föredrogos å nyo och gillades följande från nedannämnde Utskott inkomne, samt den 25 dennes på bordet lagde, Utlåtanden; Från Constitntions- Utskottet:
Af åen 19 dennes, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte förslag, i anledning af Kongl. Maj:rs Nådiga proposition om ett Additament till Riksacten emellan Sverige och Norrige.
Från Allmänna Besvärs- och EkonomieUtskottet; Af den 23 dennes, öfver väckt motion om ett förändradt sätt uti KronotiondeSpannemålens utgörande till Stockholms Stora Barnhus.
Den <27 Junii e. m. 54 9 S-D Vid förnyad föredragning; af Constitution^Utskottefs den 19 dennes aflåtne och den 25 i samma månad på bordet lagde Memorial, innefattande Utlåtande öfver de hos Rodderskapet och Adeln gjorde anmärkningar vid Utskottets den 28 sistledne Maji meddelte förslag till förändrad redaction af 102 §.
Regeringsformen; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att t 11 den behandling 56 §.
Regeringsformen stadgar, godkänna Utskottets uti nu ifrågavarande Memorial föreslagne redaction af ofvanberörde §.
Ut supra, S, D.
Föredrogs å nyo BancoTJtskottets den 23 dennes aflåtne, och den 25 derpå följde pä bordet lagde, Memorial, angående val af Deputerade för RiksStänden till förrättande af de årliga Revisionerne öfver Riksens Ständers BancoDiscontVerk; och fann Ridderskapet och Adeln för godt att samma Memorial gilla, med tillägg, att åt RiddarbusDirectionen skulle uppdragas, att hädanefter som hittills årligen litse tvenne Revisorer af Ridderskapet och Adeln, hvilka komma att deltaga uti Revisionen af BancoDiscontVerkets förvaltning och räkenskaper.
Vid förnyad föredragning af Bevill-! ningsUtskottets den 23 dennes afgifne, och den 25 derpå följde på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af de hos BorgareStåndet gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, angående grunderne för de blifvande Tullafgifterne 9 fann Ridderskapet och Adeln, 550 Dm 27 Junti e. ml att enär sistnämnde Betänkande redan blifvit at Ridderbknpet och Adeln gillacU, Utskottets j Bågavarande
Ur låtande endast boide läggas till handiingarne.
Utdrag af Protocollet hållet hos Höglofbge Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, ef* termiddagen den 27 Junii 18 1 8- S.
D Vid förnyad föredragning af Statsutskottets den 23 cl nnes afgilne, och den 25 derpå följde på bordet lagrie.
Utlåtande öfver Kongl
Maj is elen 23 December 1X17 tili Ut* skottet ahåtne Nådiga skrifvelse om liquiden af Rikets Utländska Gäld; fann Ridderskapet och Adeln, att samma Utlåtande borde läggas till Handiingarne; hvarjemte R dderskapc t och Adeln ansåg lämpeligt, att Riksens Ständer genom en underdånig skrifvelse till Kongl.
Maj t betyga deras underdåniga vördnad och tacksamhet lör de af Kongl.
Maj.t i Nåder vidtagne åtgärder, i afseende å liquiderandet af Rikets utländska Gäld; uti hvilket beslut de öfrige Respeciive RiksStånden skulle vänligen inbjudas, att sig med Ridderskapet och Adeln förena.
S D Vid förnyad föredragning af Stats* och BancoUtskottens d* n 23 dennes afgifne, samt den 25 derpå följde på bordet lagde, Utlåtande öfver Kongl. Majrts Nådiga Propositon af den 1 a dennes, rörande behofvet af Den 27 Junii e. m, 551 särskilta penningetillgångar till upphandling a£ spannmål j blef berörde Utlåtande, i anledning af dervid gjorde anmärkningar, till Stats- och BancoUtskotten återremitteradt.
Ut supra. S. D. Då nu å nyo föredrogs StatsUt-. skottets den 21 dennes afgifne, och den 25 derpå följde på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande om de under Kgl. CommerceCollegii Förvaltning stående Fonder, fann Ridderskapet och Adeln för godt, att samma Utlåtande i allt öfrigt gilla, endast med undanlag af Utskottets förslag, att det meddelande Creditivet borde af Riksens Stan-: ders Revisorer indragas, så vida de funno, att de för ManufacturDiscontens förvaltning före} skrifne grunder blifvit öfverskridne; hvilket förslag af Ridderskapet och Adeln förkastades.
S. D. Föredrogos å nyo och gillades följande från nedannämnde Utskott inkomne, samt den 25 dennes på bordet lagde, Utlåtanden; Frän Statsutskott et; Af den 23 dennes, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte berättelse, angående verkställd granskning af Allmänna Magazinslnrättningens Räkenskaper och Förvaltning jemte förslag till grunder för denna Inrättnings organisation. 55 2 Den 29 /«»«.
Den 17 Februari f. m. 3öi hemställde Hr Frih. o. Landtm, nu först, om R. o. Ad. behagade bifalla Utsk:ns förslag till 2 morn.
Uppå derefter framställd propos. antog R. o. Ad. 2 moni., med den förändring Gr.
Hamilton föreslagit, alt ordet ”vissa” skulle utgå, samt orden ”tillsammans minst 3 månader” utbytas emot orden ”vissa månader.” 3 mom. i 8 §:n.
Af samma skäl, som för min ändring af 2 morn. äro anförda, tager jag mig friheten föreslå en sådan jemväl i det 3:dje.
Der står bestämdt, att ”lärame i de flyttande skolorna höra, under den tiri, som är bestämd lill skolans hållande inom en af deras rotar, besöka de andra åtminstone en gång hvar 14 dag.”
Jag anser det vara orätt att ålägga lärame såsom en bestämd pligt alt besöka hvar och en af de öfriga rolama hvar 14 dag.
Det kan hända, att läraren har icke blott mångå rotar utan äfven dessa så aflägsna från hvarandra, att en sådan skyldighet skulle alltför mycket afbryta undervisningen inom den ort, der han för tillfället vore sysselsatt, hvarföre jag ville föreslå en redaction, så lydande: ”Lärame i de flyttande skolorna böra, under den tid, som är bestämd till skolans hållande inom en af deras rotar, besöka de öfriga i den ordning skolstyrelserna bestämma, för att derstädes vid utsatta förhör kunna utröna, huruvida läsningen äfven under deras frånvaro behörigen fortgått.”
Uti denna redaction finnes ingen annan skiljaktighet från Utsk-.ns förslag, ii 11 att, i stället för att der utsattes att läraren skall besöka de andra rotarua hvar 14 dag, stadgas här att dessa rotar skola besökas af dem i den ordning skolstyrelserna bestämma. lii- Lefren:
Jag understödjer Gr.
Hamiltons förslog.
Det är mera omfattande.
Det säger mer och reglementerar mindre.
För min del instämmer jag så mycket hellre i Gr.
Hamiltons förslag, som detsamma i verkställigheten närmast instämmer nied den åsigt, som jag vid föregtde punkt anfört.
Utsk:ns förslag i 3 mom. antogs med den förändring, att orden ”andra åtminstone en gång livar i4:de dag,” skulle utbytas emot orden ”öfriga i den ordning skolstyrelserna bestämma.” 4 mom. i 8 § : n. Gr. Hamilton:
I afseende på 4 morn. har jag endast att föreslå den förändring, att orden "kjy r k o h er d en och” måtte utgå.
Här slår: ”Dessa skolor komina, i likhet med hvad ont de fasta skolorna i 2 punkten af §:n 1 är föreslaget, att ställas under inseende af kyrkoherden och skolsty - 3oa Dh.d 17 Februari f. m. reisen, hvilka äga vaka deröfver, att undervisningen ledes i öfverensstämmelse med den för fasta skolan gällande plan.” 16 §tns 1 morn., som visserligen ännu icke är afgjordt, men som jag tror skall blifva bifallet, innehåller, att skolstyrelsen består af kyrkoherden såsom ordförande och ansvarig för protocollet otc.
I följd deraf synes det öfverflödigt att här utsätta, att han och skolstyrelsen skola hafva inseende öfver undervisningen, hvarföre jag blott föreslår den förändring, att här må införas: under inseende af skolstyrelsen, hvilken äger vaka deröfver etc.
Jag tager mig friheten att, jemte den förändring Gr.
Hamilton föreslagit, ytterligare anhålla om ett tillägg i slutet af mom:t, der orden skulle komma att lyda sålunda: ”hvilken äger vaka deröfver, att undervisningen ledes i öfverensstämmelse med den för fasta skolan gällande plan; hvarföre ock de barn, som vid de flyttande skolorna njuta undervisning, böra undergå examen vid den fasta skolan, efter den ordning skolstyrelsen stadgar.”
Detta stadgande önskar jag måtte finnas, på det alt någon controll må äga rum huru lärarne uppfylla sitt kall.
Den fasta skolans företräde ligger, efter min tanke, just deruti, att den är mera under presterskapets och skolstyrelsens uppsigt, och en sådan controll kan nu utsträckas äfven till de flyttande skolorna, derigenom att examensdagar utsättas, hvilka skolstyrelsen sjelf bestämmer, och hvarvid det synes lämpligt att begagna fasta skolans local.
Jag - instämmer med Gr.
Hamilton i det förslag, att orden ”kyrkoherden och” uteslutas, och blott skolstyrelsen står qvar.
Skälet dertill har Gr.
Hamilton uppgifvit.
Jag instämmer äfven roed Hr Gripenstedt i tillstyrkande, alt det af honom uppgifna tillägg måtte göras.
Det är det enda möjliga sättet för skolstyrelsen att kunna controllera den ambulatoriska skolans verksamhet.
Det må likväl här af mig yttras, alt då det uppdrages åt skolstyrelsen att uppgöra den ordning, hvarefter examina böra ske, så är derigenom icke föreskrifvet alt barnen skola bestämdt -examineras på det ställe, der den fasta skolan är, utan det beror på församlingarna att derom besluta.
Der det låter sig göra, må det ske.
Der det icke låter sig göra, kan det icke skada, att skoldirectionen roed den lärare, som är anställd i den fasta skolan, flyttar sig någon gång för att hålla dessa förhör.
Jag säger detta, på det att ingen fruktan inom detta
Hus mätte uppkomma för att barnen, i följd af detta tillägg, skulle kunna åläggas att ständigt infinna sig till examen på det ställe, der det fasta skolhuset finnes.
När fnrsamlingarne hafia latituden att derom bestämma, så kan icke någon våda genom detta tillägg uppstå, hvarföre jag tillstyrker bifall till hvad i detta afseende blifvit föreslaget.
Den 17 Februari f, m. 3o3 Hr Lefren:
Äfven jag tillstyrker bifall till hvad Gr.
Hamilton föreslagit, men jag vågar tillstyrka afslag å hvad I]r Gripenstedt vill hafva tillagdt, ty den 7 §;ns 2 morn., som redan af R. o.
Ad. är afgjordt, stadgar tydligen, att "på tider, sorn af skolstyrelserna närmare bestämmas, böra examina med barnen i hvarje skola anställas" etc.
Hvarföre lnir genom ett tillägg göra författningen mindre tydlig, än den i annat fall skulle blifva?
Är ifrågavar. stadgande en motsägelse af det förra, så upphäfver det ju hvad man redan förut stadgat.
Är det blott en repetition af det förra stadgandet, så är det ju öfverflödigt, och det händer ju ofta med författningar, deri man omsäger samma sak, att den, som skall läsa författningen och tillämpa den, icke anar att lagstiftaren repeterat sig, utan vill finna ett särskildt stadgande på hvarje ställe, ehuru man icke haft för afsigt att stadga två saker.
Jag tror att författningen blir tydligare, om icke det tillägg Hr Gripenstedt föreslagit kommer att äga ruin.
Jemte det jag får understödja det af Hr Gripenstedt R. o. Ad. underställda tillägg vid detta morn., får jag göra HivLefreåi uppmärksam på, alt det är fråga om belt andra saker i det tillägg
Hr Gripenstedt föreslagit, än hvad som står i 7 f:n 2 morn.; ty der står det, att ”de barn, som icke bevista folkskolan, skola sig infinna och förhöras, på det utrönas måtte, huruvida under hemläsningen dera9 undervisning varit försummad.”
Der är det fråga om barn, som hemma hos föräldrarna njuta undervisning.
1 det tillägg vid förevar, morn., son» Hr Gripenstedt föreslagit, är deremot taladt om barn, som i den ambulatoriska skolan erhålla undervisning.
Således är det ingen repetition och ej heller någon motsägelse, utan ett nödvändigt tillägg, som af Hr Gripenstedt^är föreslaget.
Jag tror att den siste värde tala ren citerade ett mom. af 12 §:n, men Hr Lefren åberopa-* de 2 mom. af 7 §:n.
Der talas blott om de examina, hvilka böra äga rum med barnen i den fasta skolan, och har således endast afseende på slutförhören vid lästerminerna.