Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderstapet och Adeln anfört, detsamma säs^m ett enstilk mäl, hwilket borde i laglia ordning pröfwas och afdöma», icke kunde af Ridderstapet och Adeln till afgörande upptagas. 6) Alt hwad angar de Landshöfdingarne i Malmöhus och pä Gottland ä Lönen anslagne Kongsgärdar, Roma och Alnerup, Ridderstapec och Adeln ansäg sig med veste icke kunna för det närwarande sig befatta. s) Att Bergshamra, ett mantal under Mricsdahls Kongsgård, säfsm warande under H.nnesMaat Enke-Drokkningens disposition, icke kunde chr det närwarande underkastas någon serstild åtgärd af Riksens Ständer; men art efter Hennes Maj:t Enke-Drottningens frånfälle borde med denna Kongsgård förfaras pä samma salt som med alla andra dylika lägenheter,, hwilka under samma Clast kunna hänföras 5:2 Företogs frägan om de grunder som borde följas för anwändandet eller förwalmingen af de ledig warande eller framdeles ledig blifwanve Kongsgardar eller Kongsladugärdar; och biföll Högloft.
Ridderstapek och Adeln att, de skulle styckas, dock icke i mindre delar än till hemman af ett mantal, och til! stacke försäljas, samt köpeskillingen derföre vwilkorligen i Banquen eller Riksgälds-Comviret insättas för att till afbetalning af Rikets Uirikes gäld anwandas. fät - rZZ2 Den 28 Zebruarii. - 6:0
Beslöts at wid försäljningen iagttagas skukle, dec hemmanen behälla den jorden för der narma» rande ätföljande natur, och att för skattläggningen den grund mätte följas,,att, ftdanj ett minimum i Spannemäl efter öppna Alerjorden blifwit till Skattläggning faststäldt, skulle afgiften pä Auction upbjudas och es er högsta anbudet bestämmas, samt försäljnings priset sedermera ester Sex ärs salunda bestämd ränta beräknas» 7:0 Hivad
Utskottet för öfrigt hemställt, fä i anseende till de undantag hwilka för de Landshöfvingarne pä
Lön ansiagne Kongsgärdar böra äga rum, som kill den Kammar-Collegium updragne pröfning, wid KongsgärdarneS försäljning, i afseende pä serftildra loenia förhällandcn; äftwen som det af Utskottet förestagne npdrag ät Kammar-Collegium att till nästa Lagtima Riksdag inkomma med omständelig upgift öfwer alla Rikets Domainer Hemman och Lä« genheker, jemte beloppet af grundräntan efter den penninge numeraire som i Jordeboken uptages, blef af Högloft.
Ridderstaper och Adeln, i likhet med Utskottets hemställanden i dessa ämnen, till alla delar gilladt.
Detta allt skulle de öfrige Resp. Ständen genom Ut« drag as Prvtocollet wanligen communiceras. kUtuxra, Företogs kill afgörande Allmänna Besvärs och Decvnomie Utskottets den zo Oktober jörl. är pä bordet lagda Betänkande angäende ändring i flyktningsriden för Tjenstehjon, fä wäl som samma Utskotts den
Den 28 Zebruarii. rzZz -en 14 dennes upläste utlåtande, i anledning af äkftillige wid samma Betänkande gjorde anmärkningar.
Uppä begäran af Herr l^rlmesten, ker Ikeinkiolcl, Uplästes äfwen Friherre Uuäbecks, Alexancker, anförande rörande detta ämne till Ridderstapek och Adelns Pwkvcoll den 28 Maji 1822.
Härefter ankom Mottogs och infördes pä manligt sätt H"s-CanlZleren Friherre ak ^Vettersteät, hwitken nppä Kongl. Maj:ts magnar öfmerlemnade tit!
Ridderskaret och Adeln rrenne Kongs. MasttS Rädiga propositioner, hwilka nedanföre i delta P 0- tocoll finnas intagna; hwarefter Hof-Ean z eren äier afträdde beledsagad likasom wid ankomsten.
Upplästes ett af Grefwe 6)'IIsndor§, folran jläenninZ inlernnadt
Dictamen, sä lydande:
Om, allmänna Oeconomifka stadganden ofta äro dlämpelige i detta Land, sones mig dock as en förändrad F yklningStid för Tjenstefolk, en allmännare nytta wara att förwänka, och om, med afseende pä egen fördel, Landlmannen, Brnksidkaren och Stadsboen stulle emot förmodan .vid bestämmande af den, dertill lämpeligasie tid icke alldeles instämma, bör likwäl Jordbrukets fordran såsom huswudnäringen derwid äga wnSord.
Att nuwarande flyktningsliden, ben i Ookober icke är lämoelig förmodar jag att Höglost.
Ridderstapet och Adeln nu likasom wid r8«o ars Riksdag, af enahanda anledningar och under otöränorade omständigheter medgifwer, i grund Hwaraf Ridderstapet och Adeln dä tillstyrkt fyttningSx ti» »SZ4 Den 28 Zebruarn lidens förändring rill medlet af Junii manad och torde således Oeconomie-Utffoltets deruti hufwudsakeligen instämmande Betänkande äfwen nu förstena Ni öerffape.s och Adelns bifall.
Skalen som tala för en sadan förändring arv sä allmänt kände att jag blott derom will i korthet, erindra: I wärl Land, i synnerhet de Nordlige Provineerne ar liden för de angelägnaste göromälen, Höbärgning, Skörd och Särling, sä kort, ait hwar och en för gli g
Landtman för ali kunna dena medhinna mäste förse sig med erforderligt tjenstefolk blo t i afseende pä den tiden, dä han för den öfriga delen of äret, åtminstone haifws äret, kunde med hälften mindre tjenstefolk wara beläsen.
Ju närmare styrnings iden fhregär denna angelägna tid dest förmän! igare är det för Husbonden, dels derföre, alt han dä med större trygghet kan pä räkna sitt tjenstefolks biträde, den lid ds arv dertill i synnerhet nödige, dä nu deremot osta stander att.i anseende lill tjenstefolk, under loppet af de 8 eller 2 mänader som ifrän Muhelsmästan bergningS.ideu föregå tädane förändringar, genom sjukdomar, dödsfall, krigstjenst och andre tillfälligheter inträffa, som. försätta Husbonden i saknad af sikt tjenstefolk i den lid han deras arbete päräknadt, utan alt dä möjekigeu kunna dem med andra ersätta; dels i det afseende, ast Husbonden, genom en förändrad flyttningstid bör begagna den arbetsdrift och hog, de i tjenst nykomne gärna wisa, och i den angelägna bergningsliden är af mycken wigt, dä nu deremot kjeusteförändringen före nästkommande äret i allmänhet redan är afgjord för bergningen och erfarenhet torde stafwa upplyst akr de som ärna Mstytta i allmänhet wisa mindre interöt för Husbondens fördel, dä ofta husliga mistnöjen föran - Den 28 Februarii iZzz ansedt till flyttning och arbetshägens drift icke wida» re behöfwes såsom en recommendation till qwarblifwande i tjensien dä förhällandet derom redan är afgjordt.
I följd hwaraf den sorgfällighet wid bergning af Hö och Säd, som icke stall saknas hos i nensten nykommit folk hwilka sjelfwe stola deltaga r upfordringen och tröst-arbetet, torde stundom ute, blifwa hos det tjenstefolk, som genom nuwarEe flytt»- nings-tid, ifrän deltagande deri blifwa stilda.
Genom en förändrad flyttningstid stnlle äfwen obilligheten för» swinna af nuwarande skyldighet alt för tjenstefolk erlag» ga Krono Utstyldcr för hela äret ehuru genom afflyttning eller dödsfall efter Martii mänad, husbonden blifwer l saknad af dem, den angelägnaste delen af är ret eller bergnings-kiden, dä deremot man skäligen icke borde derwid göra swärighet att betala för hela ärec, om man begagnade tjenstehjonet en lika käng tid ifrän början af bergningS-tiven eller ett halft är ifrLn nu föreflague flyttningstid.
Denna förändring i flyttningskiden till den 16 Junii eller Midsommaren , more äfwen lämplig i det afseende att dä Upbörds-ärek med Maji mänad tager sin början, och detsamma i det närmaste stulle öfwerensstämma med tjenste-ärek, hwarcmot nn inträffar, alt sju mänader af rjensteärek förbigä dek uppbördsär, hwarmed ett Tjenstehjons Urstylder taga börian, och som beräknas för fullt är nästkommande Michaelis, dä Ukwäl efter tjenstehjonets flyttning i annan tjepst sflr mänader äterstar pä samma Upbörds-är hwilket förHällande dä förändringar i Utflylder för Tjenstehjorr ester olisa Bewillnings» grunder inträffa werkeiigen föranleder till oredighet och en mindre noggran rattwisa.
Det torde synas blifwa en olägenhet, atk Z?te Band- s:drg Afd. ^2 ge - iZZ'6
Den^2 8> Zebruarir genom en af föregäende flät nyttig och lämplig förändring i flyktnings-liden, riden för Kronans Upbörd mäste framflyttas ifrän November till Januarii manad, sä framt ej Mantalsjtrisningen skulle under bergningstiden förrättas, men dä deremot i öfwerwägande kommer dels akt
Len sednare eller sä kallade reststamman, hwarförinnan pantning för Krono-Ut stylder. icke ager rum icke manligen förrättas förr än i Fsbruarii och Atartii mänader, och att således kommer Kongl. Maj:t och Kronan i allmänhet i ätnjutande af dest inkomster wid samma tid som nu; dels ock att de
Skattskyldige som nu ofta för halfiva wärdet mäste falja deras producrer till aflöning för tjenstefolkens Krono - Utffylder derigenom finga uppskof rill en tjenligare årstid, atk under manligen dä stigande priser bereda sig förmänligare afsättning, till afbördande af nyflnamnde förbindelser; sä synes den förmenta styrkan af förenämnde inkast sörfalla.
Till förswar för nu warande flyttningstid anföras twänne skal r:c> Landrmannens lättare tillgäng till Tjenstefolkets aflöning om hösten sann 2.0 angelägenheten alt kunna förutse hwad åkern lofivar förr än han gär i författning om nytt tjenstfolk; hwad dm förstnämnde angär sä wederlägges det med den nvefaldiga nytta för Landtmannen som förändring i flyttningstid skulle medföra, dels emedan han vtwifwelakrigt med större förmän föryttrade, sina Producrer emot flutet af winrren till tjenste-foftels aflöning an nu i September manad, dä hwarken lid eiler behof föranleda till en förmänlig afsättning, dels ock, emedan den i alla tider såsom skadelig ansedde waria, att med Spänne-, mål eller aker aflöna tjenstefolk, malle nödwandigt sörswinna, om flyttningstiden blefwe om sommaren, som Deri 28 Februari t 537 som äfwön skulle bereda kn allmännare nysta- da Spannemals äflöningen- oftast anwäNd till eU sä kallad förädling gclioM Bränivins-Branning, nu föranleda nil Lönförsäljning afBränwitti husbondens egit hus, och meddelar ett icke obetydligt stöd för der tilltagande fylleriet, hwärtill flhttNings- kller Michaelis. weckaN- wiv sädant förhållande bjuder en förnvav anlevning.
Den soM bot pa Landet saknar icke den tiden anledningar till Mitznöje öfwer de utswafningarsom da ofta stät i förening
Nied det oberoende tjen» stefolket dä njMa-
Men font kill det mesta skulle försivinua till winning fot det allmänna- för sedligheten för husbönder och tjenare sjelfwe, om flytrnin» gest wore oM sommaren dä tvid manligen inskränktare BraNiviNs-killgängar, tjenste-folkets iche agde ltznings-säv att till BraNwin förhandla, och dä destu. tom årstiden wägrade en förmänligare tillwerkning deraf.
Hwad ater angäk dest sednare omständigheten till försmak för nmvctrande flyttningstid nemi. etk Nödigt bedömande af tillkommande ärswäpt, fä Medgifwes wäl att densamma kunde förtjena något afseem de, vinden lageliga städsel tiven efter Olofsmästan »vederbörligen blef följd, men da man i allmänhet pä landet redan öM wären Mäste belinga sig tjenstefolk till nästkommande höst i synnerhet under nuwarande brist pä tjenstedräNgar, sä kan man icke dä, Meia 0M hösten förutse hestastenheken af en wäntad störd, mert detta förhållande framställer deremot en ny olägenhet af nu »varande flytlningslid, akt neml« dä jag om wären mäste för nästkommande ar städja den Dräng, foM förledne höst kom i min tjenst, är han redan fästad i min tjenst för twenne somrars angelägna arbete innan jag warit i tillfälle att känna hans skicklighet wid bergningens förrättande och den ärsti - rZz?
Den 28 Abrunrtt. d-ns göromål. 2 ifrigt mäste hwar och ett oMtänk. sam hushållare, utan afseende pä ärswäxken, förstaffa sig emot dest jordbruk swarande tjenstefolk, sä framt han will undwika, att genom ett wanstött jordbruk bereda sig en ofelbar förlust; såsom ytterligare stal för en förändrad flyttningstid mä äfwen anföras, att dä flyttningsttden wid jordbruk ar bestämd till den 25 Mars bör skäligen flyttningsttden för tjenstefolk, som detta jordbruk stall förrätta i det närmaste pä samma tid inträffa.
Nu hander deremot att deN som i flukek af Martti manad stall emottaga ett Hemman och soM ofta förut ej innehaft jordbruk, mäste förse sig med ett efter hemmansbruket lämpa dt antal tjenstefolk, redan föregående höst, eller ett halft är förr an han deras tjenst behöfwer, till en gansta känbar kostnad för en nyligen bosatt Jordbrukare, men hwarrill han dock är föranläten, i f-anerhet un-> -er nu warande brist pä tjenstefolk, emedan vm wären, eller wid flyktningsliden wid hemmansbruk tjenstefolk sällan äro att tillgå, åtminstone fädane, som duglige äro, Hwilka kill Årstjenst föregäende Höst re« dan äro Magne.
Den omständighet förstenar äfwen afseende, hwilken wid en annan flyttningstid icke ägde rum, den nemligen att dä swära är inträffa, komma wid nu warande flyttningstid gansta mänge att Pä landet sakna ärsstenst, i synnerhet af qwin, könet, emedan Hemmansbrukarne, som nogsamt beräkna, att födan och lön för wimermänaderne upgä till större warde au det ofta umbärlige arbete af tjenste-folket dä förrättas upstjma att till wären förse sig med sämre tjenste folk, som likwäl i wi§a göromål under bergningsliden förrätta lika arbete med de bättre, och hwaraf jag ofta sedt den följd, Utt halft wup - Dm 28 HebrMjö ^§9 wuxne Drängar, Pigor och Flickor under winkerma^ nöderne, under brist af tjenst och arbet-' ökat tiggare, hopen till det allmännas och deras euskilta stada och fö^st om wären blifwit i tjenst aiuagne.
Sluteligen får jag anmärka, att om under fbrflutne tider, wid ctt, i jemförelse till de' arbetande, inskränktare jordbruk, nu »varande flyttnings.tid warit mindre tjenlig, ari den i närmande tid alldeles olämplig dä man ofta och i synnerhet i wäta och kalla somrar finner en berydelig del af tvärsadel wid Michelsmäsio-tiden i Sädes provincer wara obärgat och äfwen i de nordlige samt höst åkerbruket icke werkställt, äfweisom desturom om nu warande flyttningstid bibehätles en för Riket »verkelig förlust beredes i anseende till ett i senare tider tillkommit hufwudsäde, nemligen Potas roes-sadet, sn»n manligen »vid Michelsmäsiotiden, för dä infalland: frostnätter och köld skyndsamt mäste inbärgas, och da Jordbrukaren behöfwer begagna sin tid och det han under förflutna äret haft i sin tjenst, till undwikande af den enskilte och allmänna stade, söm skulle blifwa en följd deraf att första »veckan i October mänad fortfar att blifwa en hrvilotid ifrän alla landtmanna arbeten: Wära Grannar Danstarne, hwilkaS efterdömen i oeconomistt afseende förtonar efterföljd hafwa insett nyttan af den flyttningstid nu är föreslagen, dä densamma är hos dem förestrifwen till flyttningstid i ett Land, som i Aeeonomiskt afseende är i nästan lika förhällande, som »värt.
En sednare flyttningstid more äfwen,nyttigare än numarande; och wäre fordna Medborgare
Finnarne hafwa redan i afseende pä olämpeligheten af Veras med wär ge»»rensamma flyttningstid, beredt sig deruti den förändring att den till November blifwit framflyttad, som sFH?
Myn ?S b^öruar!!. som till en betydligare del är tjenligare fir Nordelkge dander än den nuwarande.
I anieende till hwad nu blifwit anfört tillstyrker jag »vördsammeligen att hos Konungen ma i »nrderdaniahet anmälas'
Riksens Ständers önstan alt flyltnjngstiden ma förändras till medlet af Junii mänad som Oeconyinie-Utstvltet föreffaget och hwarf nägot undantag för serstildte pro-incer efter Utskottets förflag sq mycket
,ni>»dre bör äga rum, som de stal Utskottet dertill föranledt icke yro af den beskaffenhet alt de synas afseende förliknande.
Kokärr tkenriinA Grefwe kkamilton ^Xel.
I fall Ridderstapet och Adeln bifaller förändringen om flyttnings-tiden, hwilker jag högeligen tillstyrker, ser jag intet stal att Skäne skulle derifrån uteslutas.
Utskottet har anfört
Enstiften såsom ett hinder; de ärv temporaira, fulländas för hivar enstiidt pä ett är och lara icke böra werka pa en allmän Författning, Hivad ater angär att hindra utflyttningar, haftim icke förra Författningar dertill föranledt.
1788, dä Dansta Regeringen lat anställa Förteckning befunnos i Köpenhamn och pä Seland 24,020 Swenstar födda pa
Siv enst botten, Det oom mest befordrar ut.vqndringak är förbudet deremot.
Mangen nyfiken och kittslig ungdom stulle häldre än gerna återkomma, om han icke sfrug, tade en Rättegäna. och hade genast tillfälle att återgå i Tjenst, Den enda ändring jag skulle föreflä more, att flyttningsdagen fuststäldes till den 22 Junti, ty som allmogen wid den tiden dansar, frugtar jag balerne redan börja den i6:de och säledes mycker Mera tid förloras för Landet.
Herr Hotkliel), Larl kreäric.
Som Landthushäll nin - Den 28 ZchruariZ.
'S 4' ningen annu icke ar mitt yrke, borde jag kanske bibehälla tystnaden under förewarände öfverläggning; men det torde likwäl tillätas mig, att i korthet yttra mina tankar.
Hwad hufwudsakcn eller Fiytlningstidens förändring angar, har mycket blibwit sagdt med och mot: och jag tror alt de skäl, fom anföras emot densammas förändring kunna i allmänhet anses lika gällande som de hwilka anföras för flyttnings tidens förändring , i synnerhet till medlet af Junii MänadMin erfarenhet är för ringa, att kunna bedöma, hwad fom i detta fall är nyttigast för det allmänna i men jag tror likwäl, att de fleste Landsorter arv bäst belätne, om de gamle Författningarne bibehällgs: ätminstone kan jag försäkra, att i den ort, där jag bor, eller rättare sagt är uppfödd önskar allmänheten ifrigt, att den gamla flyttningstiden stall bibehällach; emedan med förtigande af flere skäl, Allmogen dä ^
Mäst i tillfälle, att aflöna sine tjenstehjon; men skulle deremot wara alldeles Mur .ständ, att midsommarstiden bestrida denna betydliga afgift.
Skulle likmal Ridderskaper och Adeln bifalla fiytlningstidens förändring, kan jag för min del aljdrig instämma uti Utskottets Förslag , af olika flyt ningskider i o» Iska Landsorter stall bestämmas.
Mängfaldiga olägenheter skulle häraf upkomma stadliga sä wäl för det'allmänna och cnstildta inkrcfler.
Om jag t. e. bodde i Kronobergs
Län. och önskade erhälla ett skickligt Tjenstehjon frän Christianstads
Län, sä more detta mig betaget, och om ett Tjenstehjon sielf wille flykta ifrän en Province till en annan, blef dest obestridliga frihet dertill inskränkt.
Under förra regeringen widtvgs flere anstaller, för an upmuntraLinplan, teringen och dest förädling i de södra otterne.
För att brin - r 542 Den 58 Abkuar». bringa, denna nyttiga vrvduction till någon högd mäste Tjenstehjon anskaffas frän de Norra Provincerne af riket, och detta blefwe nästan omöjligt, om en olika flyttningstid utsattes i de södra, an i de norra provinserne.
Dä härtill kommer att en författning af sädan egenskap som denna bör mara för Hela Riket, fär jag ödmjukast hemställa, att åtminstone Utskottets Förslag om en olika flyttningstid uti olika Landsorrer ma affläs.
Uppå begäran af Herr printrilkölä, kaul, uplästes ett af Herr Ne^kenikölä, Lar!
Lreäric den s:ora November förledik är i detta ämne afgifwit Dicramen.
Härefter yttrade sig:
Herr krmirkkölä.
För bibehållandet och fortfarandet af den hittills, genom Allmänna Lagen stadgade flvttningsriden för Tjenstehjon, har Herr Hof-Rätts-Räder kkexkerMölä uti nu upkäste Memöriak, anfört sä mänga och fullständiga stäk att efter min ranka de kunde och borde wara tillfyllest görande; men med anledning af ordspråket, det öfwerflödiga skadar rike, kan jag dock icke underläts stt i ödmjukhet framställa nägra omständigheter^ som efter hwad jag tror annu mera motsäga den af Högkofl-.
Aeconomie - Utskottet föreflagne förändring gen af ifragawarande flyttningstid.
Med r agttagand?
af en rättskaffens Lagstiftnings princip, ar och bör det wara af mycken wigt och granlagenhet, au ändra en Zammak Lag: desi felaktighet eller otydlighet, bör förut wara ostridig, sch man mäste wara lika säker derpä, att genom den till - Den 28 8ebruarii- r§43 tillgörande förändringen, något bätste och gagneligare skall winnås.
Den Lag, angående Tjenstehjon;» Flyttningstid, hwars förändring nu utgör ämnet, för Högloft.
Ridderskapets och Adelns öfwerläggning är snarligen 8o är gammal: under nära wid hälften af samma lid, har jag haft Landthushållning, och i synnerhet de sista 22 ären, ars. begagnat 12 Drängar och stundom därutöfwer: en omständighet, hwit. ken jag tager mig friheten härwid omförmäla, för att derigenom Ådagalägga, alt mitt omdöme i denna fräga, grundar sig pä min egen erfarenhet: och med en derpä grundad öfwertygelfe, bekänner och förklarar jag härmed, det jag, efter nogaste öfwerwäganLe, af mot och med förekommande skäl och betänkeligheter, för mindel, icke kan finna någon werkelig fördel utaf Tjenstehjons flyttningstidens förändring, frän i October till medio Junii Manad, Man rwärtom häller före, att utom den stora willerrvallan vm jag sä mä tala, som deraf i början om jag sä mä tala, som deraf i början längre tid skulle upkomma, Landtmannen skall pä sätt Herr kleikcnlleölcl med flere warde Ledamöter redan anfört, derigenom förlora, aldra hälst dä, efter Utskottets förslag, den tillstyrkte förändringen icke komme att stärka sig till alla Rikets prowincier, och en husbonde följaktligen blefwe betagit, att hwad ort som hällst, förskaffa sig Tjenstehjon, hwilka sistnemnde jemwäl skulle dymedelst förlora en förut ägande billig rättighet, att wid en allmänt stadgad flyttningstid, göra wal af Landsort för betz fortfarande Tjenstetid.
Om någon förändring, af flyttningstid, skulle ske, sä more, efter min tanka, någon anledning, atl stadga den, i den närmaste förening, med sardags eller flyttnings. 15 44 Den s8 Admar». liden, till och fran Hemman ä Landet, eller den t April; emedan, ester nuwarande förhållande, en Mstyttande Hemmansbrukare otwiswelagkigt mäste finna mycke-t swarighet wid att frän Michelsmäsioliden, till den 14 Mars eller pä mänader, er« hälla Tjenstehjon wid sagde lidsföriovp, mäste be» finna sig ltti förlägenhet, derest Husbonden icke längre kan Tjenllehjonet begagna, men, sedan deffe betänkligheter, redan sä mängfaldiga är kunnat öfwerwinnas; tror jag också bäst wara, att läka bertrud au widare bero.
Hwad angär den föreburne förmente förmän. af fiyttningskrdens förändring till medio Junii, att nemligen det dä kommande nya Tjenstefolket stall ,ued mera nit och bestedlighet bidraga till Grödans inbärgning, af det stal, att Stalldrängen och Ladugårdspigan komma att upstilla det Foder, list inbärgningen hamras de delragit; sä kan jag för min del aldeles icke göra något afseende pä denna supposition , utan beklagar fast häldre den Husbonde, som, med förlitan hära uturaktlärik, att antingen sjelf eller genom en tillförlitlig tillsyningsman, göra sig försäkrad, hade om de nykomne och qwarblifwande Tjenstehjonens förhållande i alla deras göromål, ty, ester gamla ordspräket gör husbondens öga hästen fet: och sär jag jemwal harwid tillägga, att, ester hwad ,ag icke sällan erfarit, sä har Tjenstehjonens fruktan för upsägning och stillsmäsia frän en tjenst, som de ogärna förlorat, föranläkit dem, emot och under upsänings-tiden, dä en hufwudsaklig del af hergningen werkställeS, wisa mmärkt beskedlighet.
Att Den 28 Abruarii. iZ4Z Att, likmätigt hwad jag äfwen hörk sörebäras, såsom stal till flytkningskidens förändring, Landlmanna göromälen, medio Ju>>ii, stola wara mindre päliggandej, än wio October månads början, och att förty bättre wore ä förstnamde tid, förlora de frihetsdagar, hwartftl tjenstehjon, efter Lagens stadgande äro berättigade, än jemwäl emot min erfarenhet och öfweriygelfe stridande: ingen tid af äret gifwes, dä ej en kunnig och omtänksam husbonkan sysselsätta tjenstefolk, bade med nyttige och nödige göromål, och en sädan Husbonde förlorar wisserligcn häldre korta höste- än langa wackra sommardagar.
För öfrigt, och med anledning om det om flyttuingStidens förändring derifrån hämtade och äbero, pade stal, att, de orter där tjenstehjon bland röningsIvillkoren äfwen fa begagna något utsäde elier störd, ifrägawarande förändring stall hindra fortfarande, af ?tt sä bestaffat löningswillkorz mä icke eller af mig harwid obemält lemnäs, huru som, hos alla de Landthushållare, som lika med mig anse det ä ena sidan förmånligt bäde förhusbonden och tjenare», samt ä den andra bidragande till folkökningen, att begagna gifta drängar, och för deras desto bättre bärgning till dela dem sä kallade Potalesland eller täppor, dessa drängar i händelse af flyttningstidens förändring till Medlet af Junii mänad såmedelst stoia wid hwarje tjcnste-ombyte blifwa förlustige af dylika för dem nyttiga plamagers begagnande, emedan planterings-liden för det äret dä redan är förliden, Pä grund af hwad jag salunda haft äran andra - rZ46 Dn?
23 Zebruar» o draga sinner i:7s ja^ för min del skäl wara till än, drings görande uti mer omförmalle , genom Allman, na Lagens förordnande, samt sä mängfaldiga är iagt tagne flyktnings-tid, för tjenstehjon, utan tillstyrker följakteliqen i all ödmjukhet proposition till afstag, utaf den, af Högloft.