Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Grefve von Schwerin yttrade sig anse frågan om den Statsoeconomiska Journalen kunna skiljas från det öfriga; men Herr Grefven och LandtMarshalhen utlät sig icke kunna göra propositioner till några partiella beslut.
Den 5 Juli. f. m. Å nyo föredrogs StatsUtskottets sedan den 20 Juni på Bordet hvilande Betänkan» de angående åtskilliga omständigheter, som äga sammanhang med regleringen af Rikets Penningväsende, Flere Ledamöter begärde att
Betan» kandet måtte än vidare ligga på Bordet.
Stän der , angelägne att åt det vigtigaste af delina Riksdags allmänna ärender bereda den fullkomligaste forskning för upplysningen och klokhet för rådslaget, hafva förordnat ett Särskildt Utskott, som, i följe af sitt uppdrag, afgifvit Betänkande angående så väl orsakerna lill nu varande allmänna förlägenhet som äfven hjelpmedlen att vidtaga, Detta Betänkande ingår naturligtvis r alldeles samma ämne som det, hvaruti Fiuanceplanen skall utgöra resultatet eller verkställigheten; och jag är alltså af den tanka , att frågan om StatsUtskottets Betänkande bör hvila intill dess frågan om Särskildta Utskottets Betänkande, hvilken nu är remitterad till BancoUtskottets Utlåtande, hinner derifrån återkomma, på det att båda Betänkanderne måga, såsom ägan- » de oskiljaktigt sammanhang med hvarandra, på en gang kunna afgöras.
Till HögJofl.
Ridderskapets och Adelns upplysta ur» stillning öfverlemnar jag, om det exis ia« Den 5 Juli. f. vt. *33 nebär consequence i handlingssätt att först afgöra Financeplan»n, som skall bestämma allmänna Penningställningen hädanefter; och sedan taga uti öfvervägande Särskildta Utskottets Yttrande angående- orsakerna till vår nu varande olyckliga ställning, Jemte medlen att för framtiden hjelpa den.
Hvartill tjenar manne alt höra grunderna, sedan man redan tagit beslutet?
Och om Särskildta Utskottets Betänkande icke vore af nöden att öfvervägas innan Financeplanen vidtages, så hvartill skulle det väl då tjena?
Och hvartill tjente då att förordna det Särskildta Utskottet?!!
Jag begär, på alla dessa skäl. att det nu till afgörande aninäldta StatsUtskottets Betänkande må uppskjutas till dess Särskildta Utskottets Betänkande kan i sammanhang dermed afgöras, Herr Våhlman, Otto Fredrik:
Då Fi« uanceregleringen onekeligen är ett af de vigtigaste föremålen för Riksens Höglofl.
Ständers öfverläggningar, och den korta återstående tiden i alla fall är otillräcklig för det noga öfvervägande denna fråga för» tjenar , synes mig att ytterligare uppskof, såsom Friherre Boye nu proponerat, vöre högst olämpeligt.
Redan den 3
Maj aflemnade jag i StatsUtskottet mitt förslag, hvaruti jag sökte visa nyttan af att uppgöra den generella Financeregleringen så sta* *54.
D*n 5 Juli f. m. iligt att man kunde bestämma Bevillnings» summan förr än som vanligen skett, rid, Riksdagens slut.
Den i sammanhang dermed framställda plan till Credit-, och Rånsystemets reglering, hvarom nu egentligen är fiåga, kan jag icke finna vara på mindsta sätt motsagd af Högloft, Särskildta Utskottet; tvärtom instämmer nämnda Utskotts Betänkande hufvudsakligen med StatsUtskottets om orsakerna till närvarande Penningförlägenhet, Jag får, på nu anförda skäl, vördsamt hemställa, om icke Friherre Boyes nu gjorda motion alldeles må förfalla.
Herr LandbMar skalken frågade Friherre Boye, om lian icke sjelf behagade derifrån afstå.
Friherre Boye; Min gjorda framställning grundar sig i min bästa öfvertygelse, och jag kan alltså ej frångå den.
Af både pligt och böjelse skall jag finna mig uti det beslut Ridderskapet och Adeln fattar om samma framställning; men aldrig skall jag finna, att de af mig såsom oskiljaktiga ansedda frågor kunna särskildt afgöras, ritan att derigenom göra beslutet i det ena förhasta dt och i det andra öfverflödigt.
Herr Påhlmans mening, att Särskildta Ut - Den 5 Juty. /. m. *35 fskottets antagna grunder icke skilja sig ifrån StatsUtskottets nu anmälda allmänna grunder, kan jag ingalunda anse rigtig , emedan jag trott mig finna derimellan en verklig stridighet, I alla fall torde Ridderskapet och Adeln icke kunna derom något döma förr än äfven det Särskildta Utskottets Betänkande pröfvas, och till denna pröfning äro vi ej ännu komne; det är just på det att en sådan pröfning må äga rum, sorn jag tror båda Betänkanderna böra på en gång här öfvervägas och afgöras.
Herr von Schantz, Ifvar Fredrik Gabriel, anhöll att BancoUtskottets
Utlåtande i alla fall matte uppläsas, Herr') Grefven och LandtMarskalken föreställde att BancoUtskottets
Utlåtande redan en gång vöre uppläst och kunde åter uppläsas på samma gång som ifrågavarande StatsUtskottets Betänkande till afgörande företages; och hemställde om icke detta kunde ske i nästa Plenum, Bifölls, Efter förnyad föredragning af följande den g dennes på Bordet lagda Betänkanden och Memorial, blefvo desamme af Ridderskapet och Adeln bifallne, näml: 236 Den 5 /• »* 1:0 Fran BancoUtskottet, rörande for* matet på Två Riksdalers BancoSedlar, m. mu 2:0 Från BevillningsUtskottet, rörande frihet från LandtTullsersättning för öppna och däckade båtar. 3:0 Från BancoUtskottet, rörande lån af Banken till undertöd vid uppförandet af ett nytt Gymnasii och Scholhus i Skara. 4:0 Från StatsUtskottet, angående Assessoren Tinnerholms underdåniga ansökning om eftergift af en yppad och honom till ersättning ålagd brist uti dess hafda uppbörd af Charta Sigillatae medel. 5:0 Från BancoUtskottet, rörande medel till förslitna Sedlars inlösen i Landsorterna.
Upplästes StatsUtskottets, sedan den 2 Juli på Bordet hvilande Betänkande angående tillökning i anslaget åt Academien för de Fria Konsterna, m. m. äfvensom Herr Silverstolpes i samma Pleno dervid gjorda anmärkningar.
Herr Timin, Fehr, anhöll att Utskottets Betänkande måtte återremitteras, i an - Den 5 Juli. f. m. *57 seende till de många märkliga anmärkningar som dervid blifvit gjorda.
Herr Piper, Fredrik Magnus, förenade sig med Herr Tham.
Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition till återremiss af Utskottets Betänkande.
Bifölls, A nyo föredrogos och biföllos följande den 2 dennes på Bordet lagda Betänkanden: 1:0 Från StatsUtskottet, angående sådana f. d. Konung Gustaf Adolph tillhöriga medel, hvilka varit ställde under nu mera framlidne Herr Presidenten m. m.
Friherre C. E. Lagerheims och Herr StatsCommissarien Georg D. Wåhlbergs gemensamma förvaltning, men, enligt Kongl.
Majus till Herrar Fullmägtiga i RiksgäldsContoiret ankomna Nådiga Skrifvelse, den 22 sistlidne Februari, till nämnda Contoir skola öfverlemnas. 2:0 Från BancoUtskottet, rörande yrkad rättelse i det inritade bruket, att enskilde utgifva Assignationer, m. m. 258 Den 5 Juli e. rri.
Ridderskapet * sch Adeln åtskildes klockan 2.
In fidem Prötocolli. A. G.
Silverstolpe» Onsdagen den 5 Juli é* m.
Plenum klockan fj eftermiddagen.
A nyo föredrogos och biföllos följande den 2 Juli på Bordet lagda Betänkanden och Memorial { i:o Från BäncöUtskottet, rörande eft RiksDiscontens fordran i Majoren Celsings Concours. 2:0 Från StatslTtskottet, 1 anledning af gjorda anmärkningar vid StatsUtskottets Betänkande rörande Bytes-Verket. 3:0 Från BevillningsUtskottet, angåen* de Handelsmannen Lindströms hemställan om indragning af Landtlull på inhemsk till* verkad Tobak. 4to Från BevillningsUtskottet, artgåendé Grefve
Gyllenborgs väckta fråga om en be» qvarnare postgång å Landet» Den 5 juli. e. m. g:o Från StatsUtskottet, i anledning a£ lie hos Höglo/!.
Ridderskapet och Adeln samt Vällo/1.
BorgareStåndet gjorda anmärkningar vid Utskottets under den 29 nästlidne
Maj afgifnä Betänkande, i anledning af Hans Excellence m. m.
Grefve M. ■ Brahes Memorial, angående Bevillningen. för Dannemora Bergslags Jerntillverkning. 6:0 Från OeconomieUtskottet, angående befrielse från upptagande af åtskilliga från Ridderskapet och Adeln till Utskottet remitterade Memorial, hvilka genom andra Utskotts yttrande förut blifvit besvarade.
Till afgörande företogs BevillningsUtskottets sedan den 2 Juli på Bordet hvil ande Memorial, angående Herr Påhlmans och Jonas Jonssons från Södermanland motioner om förhöjning i Post-Taxan samt Postlörings-Legan, HerY Pahlman, Otto Fredrik.
Som Jag varit den som föreslagit en ny reglering af Post-Taxan, torde det tillåtas mig anmärka, det jag finnér underligt , att Utskottet icke närmare öfvervägat detta ämne.
Jag hade trott att bland alla de Bevillningar som utgöras , vore förhöjning af den som ingår genom Posten bland de Deu 5 Juli t, m. mindst känbara.
Såsom alternativ hade jag framställt den Önskan att åtmindstone run* stycks-beräkningen måtte försvinna och Taxan iixeras till jemt skillings belopp.
Jag saknar alldeles i Betänkandet något skäl anfördt emot hvad jag sålunda föreslagit.
Det synes mig som skulle det icke hafva varit svart för RevillningsUtskottet, som dertill haft tillräcklig tid, att från PostDirectionen inbetala ett förslag till en tr c> förbättrad reglering, för att derefter stadga sina tar.kar.
Jag vill visserligen ej uppehålla Högloft.
Bidderskapet och Adeln med att häröfver vidlyftigt orda: om Ridderskapet och Adeln icke skulle anse min anmärkning förtjena något afseende, yrkar jag ej att den med någon allvarlighet upptages, men kan ej neka det jag tycker, att en förbättrad reglering i denna delen skulle hafva kostat ringa tid och möda.
Herr Grefven och LandtMarskalken frågade, om Herr Påhlman önskade återremiss af Utskottets Memorial.
Herr Pahlman yttrade sig det icke yrka, i fall Ridderskapet och Adeln icke pröfrade en sådan vara af nöden. - Herr LandtMar skalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg den gjorda anmärk* 4 Jji'n 5 Juli. e m.
241 anmärkningen hindra antagandet af Bevill s, ' O rbngsUtskottets Memorial.
Ropades Nej* Herr LandtMarskalkens härefter gjorda proposition tili godkännande af Utskottets Memorial, Bifölls.
Upplästes StatsUlskottets sedan den 2 dennes på Bordet hvil ande Betänkande, angående Löfås Silfververk, i Schedevi socken och Kopparbergs
Då jag till alla delar instämmer tili Högloft.
Statsutskottets nu upplästa Betänkande och önskar att Kongl. Majit och Kronan snart måtte komma i possession af de förmoner och rättigheter, tillhörande Löfås Silfververk, som hitintills ‘varit på enskilda personer ijfverlåtna, och således anhåller om proposition till bifall å StatsUtskottets Betänkande, får jag tillika underställa Ridderskapets och Adelns godtfinnande, om icke uti den Expedition, som i anledning häraf kommer att utfärdas, den mening deruti kunde få inflyta, att nuvarande innehafvaren af LöfRid, 0- Ad- Fröt. 51. 32.
Ven 5 Juli- «• »*• ås Silfververk, inom någon viss före* lagd kort tid, kunde blifva ålagd, att till Kongl. Bergscollegium afgifva sin förklaring i ämnet och, intill dess denna förklaring inkommit, förblifva i possession af nu innehafvande rättigheter.
Hans Excellence Herr Gr ef ven och Landt*
Marskalken erinrade att sådant tillägg icke kunde äga rum utan återremiss, samt proponerade bifall till Utskottets Betänkande.
För någon tid sedan gjorde jag hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln den motion, att RiddarhusUtskottet måtte anmodas inkomma med berättelse, i hvad skick den af Ridderskapet och Adeln redan 1809 förehafda fråga sig befunne, att döttrar åt hvarje Adelsman, Friherre eller Grefve, som tillhör en, efter nu gällande
Regeringsforms antagande till någon sådan värdighet upphöjd ätt, må anses äga inskrifnings- och pensionsrättighet uti Adeliga JungfruStiftet.
Redan för några plenidagar sedan har Ridderskapet och Adeln inhämtat RiddarhusUtskottets yttrande.
Det synes mig vara en stor obillighet, att de ej skulle få be* Den 5 Juli. e. m. gagna denna rättighet, enär deras Stamfader vid introductions erhållande erlägger den vanliga afgiften till Stiftet.
Det är efter min öfvertygelse Ridderskapets och Adelns fullkomliga rätt att härom ensamme besluta, såsom .öfver ett ceconomiskt ärende, lieldst Adeliga JungfruStifts-Cassan står under Ridderskapets och Adelns omedelbara förvaltning genom en Direction, hvilken för densamma är redovisande, och då ämnet här icke är af constitutionel beskaffenhet, efter flaga icke är om Adelskap eller titel för dessa döttrar af Adeln efter den nya inrättningen.
Jag hemställer alltså vördsamligen, om icke Ridderskapet och Adeln skulle behaga upplifva sitt redan 1809 fattade beslut i afseende på ofvanberörda rättighet och h.os Kongl.
Majit allenast anmäla sin underdåniga anhållan, det täcktes Hans Kongl. Majit, till bemälda ätters underrättelse, nu och framdeles, låta Nådig kungörelse härom utfärda.
Hvad Herr Påhlman nu föreslagit, blef uppå af Herr LandtMarskalken gjord Proposition af Ridderskapet och Adeln bifallet.
Bifölls StatsUtskottets, den 2 Juli upplästa, Utlåtande i anledning af gjord anmärkning vid dess Betänkande öfver Kongl, Den 5 Juli-. e> m.
Majits Nådiga Proposition örn Statsverket, i hvad den rörer RiksStatens Andra HufvudTitel.
Till afgörande företogs Stats-Utskottets, sedan den 2 Juli på Bordet hvilande, Utlåtande , i anledning af anmärkningar vid dess Betänkande öfver Kongl. Majus Nådiga Proposition om Stats-Verket, uti hvad som rörer Fiiks-Statens Första Hufvud-Titel.
Med hämtad anledning deraf, att vid förra tillfället, då Stats-Utskottets
Betänkande om framlidna Hennes Maj;ts Enke-Drottningens Pensions-Stat till öfverJäggning förevar, jag hade den äran att, inför Höglofl.
Bidderskapet och Adeln, framställa mina tankar, vågar jag nu äfven tillägga några ytterligare anmärkningar.
Utskottet har ej trott sig kunna afvika från dess en gång yttrade mening, såsom varande bygd på de af Rikets Ständer för PensionsStaten i allmänhet år 1810 lagda grunder.
Jag vill visst icke ogilla det afseende Utskottet visat för helgden af dessa grunder, men jag skulle likväl tro, att samma Lagstiftande Magt, som en gång fastställt reglor i dylika fall, kan en annan Den 5 e. m. 245 gång, med lika ostridig natt, upphäfva denna verkan.
StatsUtskottet anför, att det för öfrigt är Kongl. Maj:t obetaget, att pröfva de särskilda och mera ömmande omständigheter , hvarefter ett högre Pensionsbelopp kan fastställas, utöfver det Eörfattningårne föreskrifva.
Jag hemställer Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, huruvida detta icke är en omväg, och om icke den pröfning som är i fråga redan skett, emedan Kongl. Majit redan, efter dessa grunder, upprättat PensionsStaten efter Hennes Majit EnkeDrottningen.
Dessutom finner jag, i StatsUtskottets Betänkande, intet spår till något penninge-anslag, sorn likväl borde deruti finnas, i synnerhet senan Kongl.
Majit Sjelf skall pröfva i hvad mån PensionsStaten skall okas.
Om Ridderskapet och Adeln finner dessa anmärkningar grundade, hemställer jag om icke StatsUtskottet må få sig uppdraget att utse och anslå nödiga medel, svarande emot den skillnad, som yppats imellan det Pensionsbelopp Kongl. Majit fastställt och det af StatsUtskottet nu föreslagna.
I anledning häraf bifölls, uppå gjord proposition af Herr LandtMarskalken, StatsUtskottets Betänkande med det af Herr Friherre af Wetterstedt föreslagna tillägg, på sätt som innehålles i följande Protocolls« 846 Den 5 Juli, e. m.
Utdrag , hvilket genast upplästes och justerades :
Ridderskapets och Adelns Plenum e. ni. den 5 Juli 1815. S. D. Med bifall till Högloft.
Statsutskottets den 2 dennes på Bordet lagda Betänkande af den 27 Juni, om RiksSt. atens Första Hufvud-Titel, beslöt Högloft.
Ridderskapet och Adeln , att SlatsUtskottet skulle uppdragas, att utom den Summa af 33,866 R:d. 50 skill.
Banco, som i Statsutskottets första Betänkande af den 26
Maj finnes för Pensions-Staten efter Hentic Maj:t EnkeDrottniugen uppförd och beräknad, ytterligare anslå en Summa af 4009 R:d. 4 skill.
Banco, utgörande skillra. ien i HufvudSumman imellan förenämnda Pensions belopp och det afdKongl.
Maj.t, i samma ändamål , i förväg fastställda; konjmande denna sistnämnda Summa, enligt Kongl.
Maj:ts Nådiga Anordnande och Beslut i Hufvudfrågan om PensionsStatens slutliga belopp, att uLbetalas.
Beslut de öfriga Respectiva Stånden skulle vänligen anmodas instämma.
Föredrogos å nyo och godkändes Bevillningsutskottets den 2 dennes på Bordet lagda Memorial: Ben 5 Juli. e. m, 247 1:0.
I anledning af Grosshandlaren Lambergs Memorial om Sj ökulls Afgif terna. 2:0.
Om ökad Betjening för Utskot tet, samt Arfvode för OfverComnussarien Ek.
A nyo upptogs LagUtskottets sedan den 28 Juni hvilande Memorial, angående förändring i Domstolarnes antal och organisation.
Herr af Klinteberg, Wilhelm, hade inlemnat ett
, Då jag nu mera är stadd på en annan bana , än i 30 år blifvit af mig såsom Domare bevandrad, borde jag till äfventyrs ej låta min stämma höras i den nu förevarande fråga om en ny organisation för Rikets Domstolar, till Rättegångs-ärenders behandling och skyndsamma afgörande; men då, under denna tids sysselsättning, erfarenheten gifvit mig om detta yrke något begrepp, må det ej tillräknas mig, att yttra de betänkligheter vid den föreslagna organisationen, hvilka torde fordra en närmare uppmärksamhet och utveckling i detta grannlaga ämne, än förut ägt rum.
D?*1 5 Juli e. ni, Jag täger härvid för afgjordt, att fr*« gen om den af Lagutskottet lika med LagCommittéen föreslagna nya förändringen nu icke kan förekomtna till slutligt afgörande, emedan Konungen redan förordnat, att* Lagprojectet bör meddelas till allmän kännedom, för att noga öfvervägas, innan slutligt resultat deröfver meddelas; och j.ig styrkes deri än vidare af den omständighet, att dä det gjorda förslaget om HäradsRättemas pör ma nence icke skulle sträcka sig till hela Riket, utan derifrån undantagas Wermeland och en del af norra Landskapen,; för hvilka således i vissa fall en särskild rättegångsordning komme att stadgas ; så blifver för LagCommittcen den mödan, under en för dess arbete rymlig tid, vida mindre alt, vid Lagens omarbetande , göra två alternativen till organisationen och rättegångsordningen, än den våda vore stor, att utan erforderlig kännedom: dels af nyttan eller skadan, i anseende till följderna, dels af allmänna opinionens röst, gntaga en förändring, som möjligen torde komma att lika hastigt återgå, som den utan något kändt, allmänt påkalladt behof blifvit i fråga ställd.
Med förutsättande af dessa utvägar och detta rådrum för ämnets och den radande tankens klara utveckling, går jag att till en mera grundlig granskning än.
Dan 5 Juli. e. m. -g-}9 den min förmåga inedgifver, framställa de betänkligheter, som visa sig i min föreställning för projectets antagande i dess hela vidd; visserligen icke i en annan af sigt, än att genom mina inkast väcka upp märksamheten, för att skåda saken, så i anseende till de skäl som tala emot, som för projectets antagande.
Den projecterade förändringen med.
HäradsRäi fernäs Sessioner föranleder till dessas återfdrande efter den form de agde i äldre tider j då Ting skulle hållas en dag i hvar ,vecka, hvilket genom 1614 års Rättegångs Ordinanlie förändrades till tre gånger om året
Att man först efter tvänne föi flutna åi hundraden skulle linna den nu varande Rättegångs-methoden för Rättegångarnes skyndesamma gång olämplig, blifva nödsakad åter gå till d;t i forntiden öfliga men afskaffade sättet, anser jag strida mot det tysta bifall, hvarmed ärenderna under denna långa förflutna tid blifvit behandlade.
Visserligen här man stundom hört en och annan sak omtalas, såsom allt för långsamt framskridande på Rättegångsbanan; men detta har mindåe härrört af allt för få sessioner om året, än snarare af den Rättegångs-procedure, Lagen bestämmer för invändningar om Domstolens behörighet och om flera parters stämmande, stundom af en nästan vanlig benägenhet hos domaren, j 25» Den 5 Juli é, nt. första instantien att bevill ja uppskof, da endera parten nied mer elier mindre skäl vetat att af denna utväg sig begagna, stundom äfven af advocaters slughet, ej sällan af tillfälliga omständigheter och oöfvervinnerliga hinder för begagnande af medgifna Rättegångs-förmoner.
I stället att klaga öfver för få sammanträden vid HäradsRätterna, har ej sällan å särskilda orter uppstått fråga om indragning af SommarTingen, och utom Wermland samt större delen af Norra Landskapen , vet jag åtmindstone, att äfven i sednare tider SommarTingen blifvit, på enhällig begäran af Häradsinvånarne, indrägne i Arstad, Faurås och Gimble Härader i Halland, samt Mo Härad i Jönköpings Län.
Visserligen modgifves, att i särskilda Domsagor fordras, i jemförelse till andra, mera arbetsamhet än en enda persons vanliga förmåga medgifver, då andra deremot ej äro tillräckligen sysselsatte ; men om detta fordrar rättelse, så har erfarenheten förr anvisat utväg dertill, utan att göra en total förändring i allas område och befattning.
Genom Domsagornas indragning till 8 mils circumference, skulle invånarne i många orter , i stället att besparas Tingsresor, få i vägens längd en allt för kännbar tillökning.
Med all visshet kan det
Den 5 Juli. e. m. antagas, att utom Wermland icke io:de delen af rättsökande, i nu varande förhållande, äga till Tingsstället 4 mils väg, knappast öfver 2 mil.
Icke föranleda förökade resor till parters fördel och Rättegångarnes skyndsamma afgörande.
I mångfaldiga orter , synnerligen under Svea Hofrätt, utgör för närvarande sysselsättningen vid hvart Ting högst 5 till 4 dagar.
Hvad skulle då väl bli att göra vid 3 förökade TingsStämmor?
Om den möda och kostnad vore ringa, för en menighet eller för Staten, att uppbygga Tingshus inom de nya cirklarne för
Domsagorna; så blifver den frågan likväl ej lätt att besvara, hvarest platser och jordrymd skulle erhållas för dessa etablissementer, då Kronan på ganska få ställen dertiM äger odisponerad jord, och det nödvändiga behofvet för domare, nämnd och parter, att blifva försedde med föda på stället, torde äfven böi-a komma i beräkning.
Ej sällan har Domaren, äfven i nu varande förhållande, behof af den Executiva Magtens biträde för dessa anstalter, jemväl der Tingställen äro anlagda vid Gästgifvaregårdar, och svårigheten skulle än mera ökas vid nya förändrinqar i detta fall.
De obetydliga förmoner
Nämndemän njuta i och för deras tjenstbefattning, i förhållande till deras tidsförsummelse vid Ting och andra förrättningar, medföra a flera orter en sådan ovillja för tjensten, 253 De» 5 Juli. c., mi att ombyte städse måste äga rum.
Do» skulle än mera ökas genom förökade Tings» resor, och dessa personer, hvilka vid Sy» ner, Besigtningar, Exeeutioner och mera dylikt, påräknas till biträde af KronoBetjeningen och Militairen, skulle blifva så belastade, att deras enskilda Hushällsanstalter komme derigenom mera än mycket att »dida.
Den föreslagna tillåtelsen för dem, att begagna sig af semestre eller ledighet, vissa Tingss tärn nior, kommer dem ej till gagn, emedan deras närvaro för upplysningars meddelande ofta är af behofvet påkallad , och då händelsen inträfFade, att ärenden förekomma från Socknen, å den tid semestre-ordningen vore för handen , blefve denna förmon helt och hållet onyttig, emedan för intyg om Stämnings kungörande , om vittnens frägd och mera dylikt, ett vedertaget bruk gjort SockneNämdemännens närvarande vid tinget, i afseende härpå, behöfligt.
Det är dessutom ej utan gagnelig påföljd å rättegångarnes förmindskning , attTingsstämmor icke infalla alltför tätt på hvarandra.
Någon handläggning , med uppmärksamhet å Tingsgöromålen , gifver derom en säker kännedom, att någon besinningstid ofta afböjer fullföljd af manga tvister och återhåller manga tillämnade käromål.
Ofta fullföljes ej tredje delen af instämda mål derföre, att tid va* Den 5 Juli. e. m. £53
Tit för rältegångsbegäret, eller för passionen att svalna, och att förena de stridiga, Genom afbrutet tillfälle och rådrum till en sådan öfverläggning, skulle visserligen rättegångarnes antal ökas, och tiden onyttigt borttagas, utan gagn under deras onyttiga utförande.
% I öfrigt torde det falla en hvar i ögonen, att tillfället af en mer eller mindre högtidlighet ej ringa bidrager i allmänna föreställningen tili Embetets anseende och värdighet.
Må hända harden, genom VeckoTing förändrade , sollennitet forntiden brukat, att under bar himmel hålla Ting och stäm, ma med Menige