Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Rldderstaper och Ädeln, best» i , at nid igoZ ärs Devillon, en a> SkändetS Fultmägtiga wio hwardera Wcrcet kommer genom lönning at afgä; ac wio nästa Deviiion derefter bland de s;ue äldsta utioumng kommer at ste, »;6; och ak aler wid den derpå följande ^.svistoia den först invotaraäe afgär, h:va'efter wid hwarje Isteviston sten äldste utan Lottning utestllles, och en annan in.väljes, efter de (Minder Bonde - Ståndet nu fastställt; äfwenchm Bonde-Standet, lil förekwnmande af det äfventyr, at dessa angelägna Werk någon tid kunde lemnäs utan behörig wärd och stöchel, sörestrifwit, at ingen af Ständets Fulmigtiga, sä länge de. detta förtroende innehafwa, fä lala wälja sig til Riksdagsmän, eller sit för Ståndet innehafwande Fnllmagtigstap pä längre e ler korrtare tid' öftvergifwa, innan de wederbörtig k-ermisstöu erhälli; h vilket genom Utdrag a'' krococollst jkuile de östuga KekpeÄiva Gränden wördsault oa) wanligen conrinunicsras.
Iste kuxra.
Lx ?rokvLi)!!c, lstgrs 8-'§srllrom.
Ntdrag afprorocoller, hållet hss det derwärda Bonde-Ststndet L !77orrköping den i2ste ^Iunri rZoo. Wid ytterligare föredragande af Hemliga Ntflottets Betänkande, angående sättet för en förbittrad Salpetter-Sjuderi- anstallt, stadnade BondeStändet i det enhälliga Bestut, at hos Kongl. Maj:L i underdäniahet anhälla, det mätte tils widare med Salpetter-Sjudniugen i Rlket förhallas, som hittils öfligt warit, emedan Bonde - Ständet, i anseende til dess nu widlädande onera och utgifter, för närwarande icke ser sig i stand at kunna någon afgift för Salpetter - Sjudningen sig ataga; öfwerlemnandes til Kongs. Majns Nädiga godt-- rz64 k finnande, om icke, genom obehindrad handel metz Salpetter, Kronans behof deraf skulle "kunna med förmän fyllas, och de Orters innewänare, der Skog finnes, försättas i tilfalls at drifva Sälpetter-Sjndningen med förökad styrka, kil deras eget och Rikets gemensamma gagn.
Och skulle KelsteÄiva, Med-Ständen, genom Utdrag af ?rotocoUe^ häraf erhälla del.
I7t Lttxra.
Ox krotocollo I.Lrs ZLALrlirom.
UtdraA af Urotocollet, hållet hss det ^edeewärda Bsirde-Ståndet wid 2^i'ksda§en r dTiorrkopirrg den 12.
Junit rZoo. S. D.
Föredrogs Hemliga Ufkottets Oroto-- colls-Utdrag af den io:de i denna mänad, rörande den för Futtmägtiga i Riksgälds-Lontoiret utfärdade InlirnÄion, hwarwid Bonde-Standet icke hade något widare at erinra, än: no. At Krono - Utskylderna utgå efter förra wanligheteu, til dest realisationen blifwit börjad, utan all annan förhöjning, än den, four 1792 blifwit fastställd. 2:0.
At hwad angar den skulo, bwari Oonvozr-L01nnrisla.ri3.t6t gälds - Lontoiret blifwit päförd.
Bonde-.Ståndet icke kunnat lsmna bifall til den af Hemliga U'ffottet förestagna ulwäg, at denna fluld skulle ersattas genom et
Ä s fortsatt utbetalning af de^ Trehundrade Tusende Riksdaler, som för femton Är blifvit tilstagne kaninen, stäsom ^mortisleinsnts-Oonä för OourLnt-Sedlarna, och 3:0.
At Bonde-Ständet un - derdanigst anhaker, ak ivid de anstallter Kongs. Majtt i Nader täckes taga, angående Koppar-Polletterna och et efter Realisationen tilgörande skitljemynt at koppar, Kongl. M g: r
Näder täcktes inhämta Fullmäg igas i Lanppren och RiksgaldsLontoiret underdäniga utlåtande; hwarom Utdrag af krotocollet skulle til de öfriga IvespectivL Ständen expeäieras.
I7t supra. läx krotocollcr I^arS LeZerllröm.
Derefter fortfors lil slut med gulieriuAen af krotocollet för den Atte Jami.
Oeputationen under Grefwe UunAes anförande til de andra Ständen återkom.
Sluteligen fulleracles Rikfens Ständers lkx, peclition VIN Bränwins-bränningen, om Uealilatious-Planen, och om Lanco-skulders li^uiclation man och man emellan.
Högloflige Ridderskap^ och Adeln ätskilldes klockan z til Tolf.
In käenr krotocolli 6.
Lilvsrliolps, >z66 »» Lördage;^ den 14.
Istenum klockan 9 förmiddagen. ans Lxeellencr Herr Grefwen och landtMarch.
, Ike».
En sraga är för någon tid sedan wäckt af en af RidderchapetS och Adclns ledamöter, huruwida Aullmagkige i kancjuon och RiksgäldsOoniuiie, kunna, jamte fina Fulimagrigchap, sin Rlködagsmannarätk u lönna.
Osmer denna fräga torde Högloft.
Ridderchapek och Adelil nu behaga stackbo, ers§ Herr von Rosenstein, I^ils.
Da denna fraga wäckreS, tog jag mig den friheten rilsiyrka Högloft.
Ridderchapek och Roel,, ak mwm sträcka ten lil sina egna ledamöter, för at icke synas ensamt befatta sig med hmad egemelige.1, rörde de öfriga Smnden.
Bonde-Smndet har nu afgjork, ae desi Fullmägkige i Lrn^nrn och Riksgälds LolNocker icke kun, na waljas ril Riksdagsmän.
H oad bestnt de »wänne andra Ständer, ock raga, fa är sörhallandet med Riddrrchap.c och Adelli olika.
De öfriga SmndenS Ledamöter waljaS.
H-varje Swensk Adelsman är född Rikdagsman, antingen fason, Huswndman för sia ärt, ester genom det förtroende han af en annan ätt kan erhålla; dek ankommer således pä Riddercha» xet och Adeln at afgöra, i hwad mon de wilsta in» chra,ika denna rättighet för wära Lmco- och Riksgälds - Fullmagriga.
Da Riksdagar hällas utom Stockholm, ar de» rakt,vist, at Fullmägtige icke, för KL nyttja sin Riksdagsmanna rätt, lemna wärdén
Sif de angelägna göromål, som blifwir dem updragna. Wcn om R-ksdagar infalla t Stockholm, gäller icke k--!-" ' ' -> l z(>7 detta skal.
Twänne glrornntiver återstå i sadant fall för Rmderskaper och Adeln ar widcaga.
Der ena, som icke ka» kallas obilligt, är ar wid walen sasia der wilko,', at Fttllmagrige icke fä bliswa Riksdags, män, dec andra, ar rjllara dem intaga sina rum pä R'ddarh»sik, men med förbehåll, ar afhälla sig' ifrån alla öswe, läggningar, sein anga Lmejuan eller Riks, gälos - Louioirek.
Hag tillägger, ak i ek sä talrikt Srand, som Ridderskapet och Adeln, tre eller syra Leyamörerg inflytelse icke är stor, och ot den ii.stytelse personliga egenskaper kunna giswa skulle kanna äga rum, saft» än Fullmägtige icke sura pä Riddarhuset.
Herr I^oräenlkol^e, ^ näses.
Det är sa mycker angelägnare, som, i fal! Rwderskapels och Adelns Fulimägrige skulle sa behålla sin Riksdagsmanna-rärt, bade L-mguon och Riksgälds-tloiuoiror lätteligen kunde, under den riden Riksdag pastod, bliswa helt och haller lemnadt i Beljeningens händer, hwilke icke cklrckäs shr Stäitder kuni,a answara, i sall något'more sk,dr emot IMmÄmnon, och sin mera om någon orroh't more begången, hwiike» ftulle da ansvara för den? lame utom allt delta, om Fullmägtige siclttve äro felaktig?, sa kunna de su, såsom uänvaraNdc wid Riksdagen, mer insiusl» och n^orera lil sina kneps fördöljande, än om de äro borna.
Men mine Hnrar! om wi för d>k när»varande med allt skäl icke betare detta sednare, fru klar jag dock , pa en längd as ar, den gamla Swensta ärligheten och k-urimjzmLn torde aftyna; och da är lyckligt och godt, ar sörm Hmwa aifwrr tyd. l>ga och nyttiga lusiruÄioner och andra Försatt»»,, rz68 gar, da undwikes göra lag in c,su, hwilken sällan dä blifwer opartisk och rätt gagnelig.
Jag hemställer til Högloft.
Ridderskapek och Adelns ompröfwande, huruwida man kan afstä ifrån ^ sm R.ködagemannarätk.
Grefwe lVIornsr, t'ar! Ormris!.
Första fragan synes mig wara, huru fö chales bör, om Riksdag inträffar st Stockholm:
Jag kan sinna, ak sraga om
Rikbdagsmannaratren i sadan händelse bör upkomma.
Dm andra fragan ar, om man pä en gäng kan wara Riksdagsman och Fullmagtig i I^soguen elier RikegäldS.Oncoirsr, >>är Riksdag infall rr utom Stockholm.
Jag för min de! kror, ak när Fulin,ägckge emottagit förtroendet af styrelsen öfwer vesta Werk. hafwa de med det samma ingått i de Milkar, sam Ridderskapet och Adeln dermed förknippat: och om de malja afjaga sig detta förtroende, fä stav det dem fritt, och deras rätt är ostörd.
Jag wägac allisa Ldmjukeliaen foresta, at ej mer an en af Ridderfkaps's och Adclnö Fullmagkiga ivid hwardsra Wcrket ma kunna resa til Riksdag utom Stockholm.
Twänne synss mig nödwändigt böra wara gwar, söv angelagenheten af göromalens förwaltning.
Herr Nuncst. ak I^osLnkcbölcl, Lbsvbrarck-
Om >ag jär vt>ra mm sä effi lid a tanka, sedan sa uplnste Ledamöter nyligen talat, sä tycker jag sar tenö Nmurliga g-nig- wara den, at Fullmägtige i Lsncci och Riksgälds Werlen ej kunna betagas rättigheten at bewista Riksdagar; men at dä de wilsta rirdfwa densamma, de da uphöra at wara Fullmäg» tige, ac audre wäljas i ställer, innan de afgä» Herr Q^llenacller, äLmuel ^Scob^ änsag Grefwe iVlärnst ha,iva wal urredc Oeana fråga, och begärde prafwkrivn pä desi yttrande.
Herr Klingsporr, 6srär.
Sake» är simpel, ar om e» Fullmagkjg will afsäga sig sit Fullmägrigskap, sä ar han Riksdagsman. Ztt ej mara Riksdagsman blifwer et willor, hwarpä Man emottager Fnllmagrigskapet.
Friherre 8 ra el Vonbkollstsin^LorsisL Ku ö vig. Hwad Herr Klinglpnrr anfört, sinner jag maka grundadt; men vm alle afsade sig, sä blefwe ingen qwar at bestrida sölwalcmngen.
Herr brinck sk Lote ulebo! si. iikver mig fa tillägga kil hwad jag förut yttrat, at det synes mig böra sta l Fulimägtigas fria wal, ak sörblifwa Fullmägtige Under Riksdagen, i fall de ef wille densamma bcwista» Hans Lxeellsnce Herr Grefweti och la n dt - M arflal ke>>.
Genom Grefwe A/Iörners försiag sy eö mig Riksens Ständers rätt bast kunna förwaräs.
Jag torde kanske i enlighet dermed fä göra Lroplllniom Mgnge ropade hartil J<b Grefwe Lunge, lVlsrtsn.
Fullmägtige kort de kunna fä wara wid Riksdagen narwaranve til uplyöniiigars meddelande, me» Utan röst i fäbana amlie», som röra Lanea- och Riksgäldö-Werken. 172 Herr Grefwe» och Landt'Marskalken.
Enligt Oiscourtorn» torde jag sa göra Högloff.
Ridderstapet och Adeln följande Lra^ollrian: at, om Riksdag inträffar urom Stockholm, blott en af Ridderstkapet och Adelns Fullmägkiqa för hwardera Werket, hwiikens närwaro för uplysningar skull erfordras, kan derwkd wara tilstädeS och sin Riksdagsmannarätt utöswa; men at när Riksdag i Slockholm infaller, öga alie Ridderffapets och Adelns Fustmagtige denna rästighek uiöfwa; likwal med dec derwid fästade och wid alla Riksdagar gällande wilkor, at Full-- magtige wid Riddcrskapets och Adelns sfwerlckganjngar om saoana ämnen, som röra Lanea- och Riksgäids-W rken, icke annorlunda an kil upiySuingarö meddelande kunna wara närwaraude.
Härtil swgrades enhälligt
Ja: och skulle detta består, genom en vLpmarion , som sedermera afgeck, under anförande af Grefwe 8'röm5s!t, Lreäria Leorg, med de andrs Scänden wänligen cvmmunicsras.
Grefwe körner, Larl Oabrisl.
Det har ej stalt i SLnco-Urstorters förmåga at stuta s,t Reglsmevte, emedan det ännu wäntar pä en blx^eöllinn fran Riksens Ständer.
Jag anhäller derföre, ak Hans Lxerllencs Herr Grefwe» och Landt-Marfkalkrn täck:cs utwerks Kongl. Maj:ts Nådiga ulftand, at oaktadt Riksdagens sturande, anstag mätte fä göras til Lanea - Uls?otres säininanträdande i morgon eftermiddag, för sustsringsn af LeZlsmemec nied mera, som kan återstå.
Kerr Grefwe» och Landt, Marskalken --2"'*--!*!- »Z7l lofwade at detta hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmäla.
Anmälte- och emot togs en Orpursiion fran der Hederwärda Bonde - Ständer, anlörd af RiksdagsMannen lallis Lveuslon fran Skane, svm ulkanna» gaf, ot Siandet wid närmare besinnande äkertaul dest sörlrdna gårdag anmalra besiuk, rörande Bemftlningen, och ingått i ^c^arlikionsn deraf i hela dest widd til nästa Riksdag.
Hwaröswcr IlxtrsQum krotocolli nu aflemnades. vs^ursrion-n beswarades pa manligt fact och afkrädde.
Grefwe I-I a milion, eä 6 r> Ipli I^uclviF.
Jag lax ödmjukeligen fraga Herr Grefwen och LaudtMarskalken, om RikSdagS-B^siurct redan ankommit, och om någon Venrilarinn efter dest ^utläring och Riksdagens asbläsaude äger rum?
Herr Grefwen och Landt - Marskalken swarade härril
Nej. Grefwe I-I» mi Ik on.
I anledning af hwad Herr Grefwen och La«dt-Marstalken nu förklarat, at sedan Riksdagen Lr asbläft ingen Vsnkilorion mer har rum, finner jag mig föranledd, at genast anföra hwad jag i en dylik förmodan utkastat skriftligen, i anseende til nagra betänkligheter, hwarlil PresteSlanders Bestut föranledt mig.
Herr Grefwen upläste derpå följande:
Dek Högwördiga Preste-Ståndet synes aswika frän en del ..f de liosIjlaioiiL grunder ded med si. ni Me^-Smnder sdrm gillar, och pä hwilka Hemliga U> skottets Betänkande sig stöder.
Skulle dettq
Srands säi skill da mening mstyra i Riksdags Besturet, sa synes kunoskap derom för Mev-Srärrder warg högst angelägen.
Sann k ar, at Swenska Folket är beraktigndt ak enligt wara Stadgar förestå jämnkmnqs. grunder» men en gang antagna, böra de sta last: til hwad oreda skulle ej el akrands i denna del föranleda, dä rvi alle käime, at tre Stånds bestut i Bewilinings» MÄ ej kunna werka pä det fjerde. 1786 ars Riksdags - Bestut satter denna sanning utom all sraga och om någonsin något förtjent namn af Bevillning, är det ofelbart de samman, skatter en eldad kscriotisms uposfcat til Fäderneslanders tjenst, men ft-id hwilken upoffring, stsaiilZrionL-plans grunder, i förening med summans utstakande, werkst lika pa bifallet til linanäs-krojeAers antagande i hela sin widd.
Men det ar ej allenast k Lagens bokstaf, utan j fjelftya sakens beskaffenhet, wi böre finna föranledningar at ej andra wart beslut.
Sannk är det, at 1772 ars Ständer öfwerlemnade Mynt-valvskionsn til Högstsalig Konung 6i78w^r III:S omwardnad; men en Mynt-vslvstion är et — en Ksslil-nmn grundad pä tjlffotter af förmögenhet et annat.
Swariigen kan bestyret derom öswerlemnaö ät andra än dem, som sikta med answar.
Et fayant wilker kan blott, aläggas Mcd-Undersatare, och dek oinskcanktaste förtroende til den bästa af alla Regens«r, fä wiva han är dödlig, skulle alltid förena m .'Z7Z farhåga af de oläaenheker hans möjstga frånfälle under e» miuderarighek skulle kunna förorsaka.
Fyra och eU half Million i Silfwer mäste sammanskjuras.
Rikets warde sika!! upffatkas.
T>'l hw d högd detta warde stiger, är likgillngt.
Af hustvudstylen, iv,re sig hundrade eller stera Millioner, hör nämnda summa medelst wista s-nL-m uttagas.
Denna » räkning ar ej swar, m-n behn wer ej dermed öka de lnkymmer, sorn äro widadandc Konungens höga Kall. BcwilliiingS-afgifttns helgd ka! ej mindsta rubbning, behöswer ej beledsagas med mag?, skall bestämwas sa wal som de» nödiga xroLoru-asgifte» af de dertil redan utsedda Personer, 06) block af den Lxlsouriva magken befordras ti!
Verkställighet.
Sadant lärer wara de fora StäadS bestut wid denna Riksdag.
Den hade warir utan föremål, hm et irenne manaders arbete skulle fa förkastas efter godtycko, sedan det en gäng blifwit antaget, och Bolaget brytas i medlens wal, lika wäsenrllga kil kinanoe-medlenö bestånd, som summans belopp.
Kullkasta nu denna antagna Plan, oma.rbeta, updaga en ny, förmenar ost tiden; påbörda MedSkänder wart tänkesätt, om ändring deruti skulle in, träffa, det förbjuder ost de ofwanansörda LagenS föreffrifcer, pä lika satt som de gifwa en helgd ät wära bestut.
Äre wi ständoktige wid dem, är all twekan om ^inance-planens slelibeständ haswen.
Skyddade, som wi äre, af en Konung, hwjlken i den förening, som hos Honom sinnes, as rättnu sa och wiShet, grundad egen ära, och sit Lands sanna wgi« !Z74 ------ Lälom osi, mine Herrar, inga i HanSafsisker, latom osi förnya wära förbindelser, sä i anseende til den anlagna kinancs-Planen, som til et noga iakttagande as Lag ns ordasörständ, och i förwäg xrote-kara mot pet mindsta aswikande frän Hemli» ga U Mield Betänkande, pä hwilkcn proc^li jag «n wägar begära Herr GreswenS och Lanot - Marskalkens proportion.
Någre conformeracie sig med Grefwe Idarniiron.
Grefwe ii-evveniiaupt, Lines.
Delta är en ny fräga, och jag begär dea pä bordel.
Herr ak bordin, Miran klaZnus.
Ja, pä bordet.
Det är en ny fräga.
Herr Grefwcn och Land t - Marskalken.
Saken sär hwila:
Grefwe' hamilton» viLlainen star för hanö räkning i Lrotocoiiet.
Grefwe Idamiiton.
Det är ej en ny fräsa, utan continuation af en redan antagen.
Herr (kr ipsrwvai <i r, Mccii» klric.
Jag^ med flera andra här nära stående Ledamöter, sörena osi med Gwfwe ttamiiton Lil alla delar och pä
Let aldrakrastigaste.
Herr Grefwcn och Landt - Marstalken.
Oivcr detta ämne kan ej ventilera,.
At wi stä nåd wart beslut, förstäS ändä; och ingen linz kan ändra beflutsl.
IZ75 Grefwe ll amilton.
Mycket emris will jag ej wars at haröfwer begära en förnyad propoiition, efter ingen här lärer kunna neka, at icke Hemliga Utskottets Betänkande blifwit antaget i heta desi widd, och det jag anfört - är af Grundla» sens ordaförständ tillräckligen stadfästa dt.
Grefwe lervenhaupt, LIass.
Som detta är en aldeles np och oförwantad staga, begär jag densamma pä bordet, och auhäller atRiksdagsBestutet mätte nu företagas til jutterin§.
Herr ak borrlin yrkade ä npo, at ämnet, såsom nytt, mätte hwila.
Herr von Lngoliröm, jsoban.
Harwid torde mig Mätas i ödmjukhet förfråga mig, huruvida Preste-GtändeLS krotocoIls-Utdrag, med förstag til Silfver eller förmögenhets-beskattningens ytterligare jämnkande utan Ständernas åtgärd, ännu innan denna Riksdags afkunnande kan blifva företaget här pä Riddarhuset.
Nej; jag har ej tänkt at företaga detsamma.
Ätstillige hördes harwid yttra sig, dels för, dels emot Grefwe hamilton.
Grefwe Icksmilron.
Efter jag änLteligen upfordras at taga bladet frän munnen, sä får jag anföra, at det kunde hända, at med et Ständs afwikande frän Betänkandet stera Stand conforineraäe sig, dä deras tankar, ej yttrade i RiksdagsBeflutet, kundr lätteligen updagas i et bi-afsted.
Harwid hördes
Hansta mänge pä en gäng-alek yttra tig för Grefwe Hamilton, och någre emot: ätstillige begärde äfwen at detta amne mätte upla> gas til Ventilation.
Herr Grefwe» och Landt - Mar ffalken.
Nej; det kan icke nptagas til öfwerläggning.
Herr 6eipen>v3 !ä r, jsacob Lric Jag för min del wägar tro, at Grefwe käainiltons^ min och flera lika tänkandes möjliga säkerhet ar Vunnen i den författning sakerna nu stä, om wära tankar och högtidliga reservation och protest i krorocoUet fa ord fran ord förwaras och' intagas.
Herr ak d^oräin- Sedan Grefwe ^amilton tNkännagisioit sin mening wara, at bestrida, det et sadant beflut, hwaremot han sig yttrat, mätte imöraS i et bi-afstcd af de andra Ständen, sä är fragan Ny, och jag anhäller således at den mätte hwitå ouptagem Herr Grefwen och Landt-Marstalkeru
Ja; jag har redan yttrat nng, at jag ej kan uptaga densatnma.
Grefwe bkamileon.
Mina ord bör jag förklara.
Jag bestrider, ej de andra-Ståndens rättighet at fa ups-ttta et bi-afsted: något sädant har ej rnnuit mig in, och wore mig pa intet sätt tilstänvigt.
Men jag bestrider blott et dylikt bi» afsteds werkan pä wart Siänds Beflut i Bewillning smal; och sinn sä oant bör det gjorda samman» stöttet til kealisälioneu anses: ty hwad är Ben ill- ning V mng Mnat än uttryckek, i vt ord, af wrttjan aS gifva.
Pa denna wittja kan enligt Grundlagen intet hafwa inflytelse, utom mit och ingen annans jakande etter nekande; jag wet gansta wäl, at icks tre Stånds beslut kan inttuerr pä det fjerdes ra ; men dylikt anser jag nn i förtid nödigt at utteda, pä sätt jag anfört i mit yttrande til krotocollet: at tilstotten af förmögenhet äro en Bewillning, och at hwad Bewillning som häldst ar hwars Stånds ensak; och jag begär at i krotocollet mätte införas , at >vi ej ga ifrån wart en gang fattade be» flut, rörande Realisations-Planen.
Harwid ropades starkt, til instämmande mev Grefwe Hamilton- någre ropade deremot.
Uttryckeligen hördes med Grefwe Ickamilton sig conlor-- nrara Herr Mortten ltolpe, ^näer.--; Friherre Llarvnsvärll, 6uttak kreäric; Friherre 8tael von lckollltein, LoriitL ^ackvi Herr Ori^e nav atlll, ^iieob Lric.
Herr von ingeström.
A fåken witt jaL ej uppehålla Ridderstapct och Adeln med nägot anförande.
Jag anhäller endast, at Herr Grefwen och Landt - Marstalken täcktes underrätta mig , om dek kan hända, at nägot beslut, ssm möjligtwiS trs Ständ kunna hafwa fattat, häldst uti Ä Bestått» vings- eller Bewlttningsmäl, men hwaröswer dsk fjerde Ständet icke yttrat sig eller fatt tilfälle ad säga sin tanka före Riksdagens stut, lirwäl stmls kunna gä i werkställighet och blifva gällande emoK det fjerde Niks-Ständet?
;7I r;?8 ---------- Harwid upkom ater et starkt rop af lika blandad egenskap, som det förra.
Herr Greswen och La ndt - Marstal ken.
Jag kan ej smara pä den stägan, utan will nu för Högloft.
Ridderflapet och Adeln lala upläsa Riksdags - Bestulet.
Herr von kp, ? eter Olok.
Dä jag i stor män ar wällande lil den hos Högloft.
Ridderfkapet och Adeln markta staga, anhäller jag at det ytterligare, som jag har at tillägga til mit förut ingifna yttrande i ämnet, mätte fä upläsa?; det har ej til föremal at uprifwa en nu mera afgjord sak.
Atstillige begärde höra Herr von ^.sps tilläggning ; andre conkorineralle stg med Grefwe hamilton.
Herr Greswen och Lan dk - M arstal ken yttrade sig, at han ej kunde tillåta den begärda upläsningen af tilläggningen, eller at detta amne widare ventilera.
UplästeS följande:
Utdrag af krotocollet hållet hos det derwärda Bonde-Ständet wid Riksdagen i Norrkoping den i4:de ^junii r8oo. S. D.
Uppä Kongl. Majtts
Nådiga föreställning, och mid nogare eftersinnande af söijderna af det undanlag i Bewitlningen, som Bonde-Ständet förlidna Zärdag för sig gjort, har Bonde-Ständot -- - r;79 funnit sig böra rätta detta beflut, och ätagit sig Bewillningen til n .sta Riksväg, sadan den blifvit pä Ständet reparieraä; hwilket genom Utdrag afkrotocoliet skruke de öfriga Ständen kund göras. tält Lupra.
Lx krorvcrillo k-ars 8sgsrliröm.
Uplästcs til ^utisiinA Riksdags-Bestukck, til och med 4. §.
Läsningen afbröts af cn Oopur-nicm fran dct Wällvsi. Borgare-Ständer, anförd af Herr Lagmannen och Riddaren biukunssnn, som kilkännagaf Ståndets tagna beflut. röraiide beräkningen as Aörmögenr hers-afgiiten, Fallmagligjlaptt och Ivevllo, erns öfwer Lancjurn och Rikögäldö-Loritniror, Salpetter.
Sjuderi lkugleringuii.
Betalningsfaktct af BkwilllUngen innarr löoslisrlionsn , (äonvn^-Lummigkurla» kers skuld samt Korpar, Polletkerne, skoltetS rLp irr.rions-, B fult kil det söktflag. ne arfwodet för Ospiraino LkIlbitmmsr för inseende öfwer Tumba , samt onr Riksdags - Beslutets godkän» »ande. mariou bestvaradeS och aftradde»
Derefter fortfors med läsningen af RiksdagsBcflutet, hwilken ä nyo gfbrvtS genom ankomsten af en vepmgncm fl än dct Högwördlga Preste - Ställdes anförd af Herr Biskopen, OoLäor L/xneeus, som an» malte Preste, Ständers gillande af Riksdags , Best», tet, same ar Srandrt förchast och asgjort följande mai, nämligen:
Om förbättrad reglering af Säl» petter, kilwerkningen:
Om Styrelsen och fönvaltningei» af Lsr.ejnLn cc!) Rrksgälds, L-'r-toirsr:
Om Bewill-, ningen för nästa Är, i likställighet med Ridderstapet och Adel-: Oin Loavvy - eom-nuslarirkers gäld, samt Koppar-Polletterna:
Om LSPULMS LkZjbrmmsrg bibehållande tvid inseendet öfivek Tumba med 40O RikSdalrrS ärligt arfwode, samt fluteligen, at Standek brstutik, dct L-moo-i.!cj?oltctS Berättelse om Lsnguens Förwaltning ma af trycket utgå, och updragit Herr Lsaco> LLerereraren b4e!lin§ius at derom be^ sörja.
OexutLlicm bestvaradcS och afträdde» Anfommo och emoktoges pä manligt fatt twanns Kongl.
Maj-.ks Olwerste Kamrrrjunkare, Herr Osrj Lonsts och Friherre (llsss klemming, af hwilka de>r försibemalke, som förde Ordet, tilkannagaf at Kong!.
Majit updraqit Herrar Ölwersie Kammarjunkare at ki!
Ridderf7apit och Adel» framföra dest nådiga hals, ning, jämre förklarande af dest Nådiga willfa ok Rrddcrffaper och Adeli! matte wara Hans Mastk i morgon klockan 470 kil mötes i Kyrkan, för at ajhöra Riks, dags-Predikan, och sedermera derifrån följagtige ki!
Rikssalen; samt at Hans Mastk i Näder befallt et lika aina! os Nidderskapets och 7ldelns Ledamöter, som wid Riksdagens början, lil maltid efter stukad LeremLiue. ------ ,;8l Hans Lxcellence Herr Grefwen och Landt - Marika Ike» bad Herrar -öfwerste Kam. marjunkare fö,' Kongl.
Maj:k frambära Ridderskapcls och ?ldklns underdånigt, wörduad och förklarande at cfterk»mma Hans M >:ks Nådiga Bsfallmngar, hwar. efter Herrar Onverstc-Kammarjuukarne beledsagades borrc pa manligt sätt.
Herr Grefwen och Landt - Marskalken föreslog, at sedan Ridderikapel och Adeli, hade tyckes med myckel nöje afhöra Läno, - Utskottets Berättelse em Longusns förwalcning, Ridderskap!» och Adeln be. hagade lilläca, at Lznco Bokhaiiaren tllail 6»6mur>ä Silfverstolpe, som ägde förtfensten af dch försättande, matte fä den samma för si» räkning lata trycka.
Bifölls, med det af Grefwe borner, (larl lZsbriel, gjorda förbehåll, al dell likafullt mätte tryckas i l?rurc>cvllei. justeringen af Riksdags-Vcslutet återtogs