Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hrr ledamöter åtnjuta, syntes vara alltför ringa för dem af Direct., som uti förvaltningen af Riddarhusets angelägenheter hafva någon vidare utsträckt detail sig uppdragen, men Ridd.-cassan icke medgåfve någon förhöjning af dessa arfvoden, de nuvarande sex arfvodena för Ridd.-direct:s ledamöter, af 200 r:dr b:co hvartdera, måtte, för tillvägabringande af en billig reglering i detta hänseende, sammanslås till trenne, hvavtdera å 4°o r:dr b:co, af hvilka ett borde tillfalla den bland Directts ledamöter, som hade vården om de genealogiska tabellerna, det andra den ledamot, som ägde närmaste tillsyn öfver räkenskaperna, samt det tredje den, som ägde vården om sjelfva Riddarhuset med dertill hörande byggnader; varande jemväl af motionären alternativt framstäldt, att derest H. R. o.
Ad. ej skulle finna för godt att till trenne sammanslå de nuvar. sex arfvodena, fyra af de sednare likväl kunde bildas till 2:ne, hvartdera å 4°o r:dr b:co, det ena för befattningen med det genealogiska tabellverket och det andra för vården af Riddarhusets byggnader.
Etnot detta Hr Bråkenhjelms förslag hafva hos R. o. Ad. åtskilliga anmärkningar blifvit framställda af Hr Riben, Carl Wilh., och Frih. Boye, Ludv., innefattande förnämligast, att då alla Direct:s ledamöter ägde gemensam ansvarighet för göromålens gång, och deh trägnare sysselsättning, som Vore förenad med de af motionären omförmälda befattningar, endast efter en eller annan directörs frivilliga åtagande kunde honom tillförbindas för längre tid, än hans colleger, eller annorlunda än i ambulatorisk ordning, det ifrågaställ - D c ii g Juni. •12.) da förslaget altså desto mindre borde vinna afseende, sorn vid detsammas verkställighet ganska besynnerliga omständigheter kunde inträffa, vid afgörande!, hvilka ledamöter som borde erhålla arfvoden och hvilka som borde blifva dem förutan.
Om sådant öfverlemnades till ordförandens beslut, befarade man, att It. o. Ad, icke finge någon ordförande i Directln, som åtoge sig'en så obehaglig befattning.
Skulle åter ledamöterna sjelfva sins emellan öfverenskomma om fördelningen, så torde sällan en för likstämmighet i detta fall tillräcklig sämja kunna billigtvis förutsättas, och om It. o. Ad. sjelf skulle anställa dubbla val till ledamöter i Directm, nemi. ett för de aflönade och ett annat för de honorära, syntes sådant icke förlika sig med den känsla af grannlagenhet, som alltid inom It. o. Ad. gjort sig gällande; hvarförutan för riddarhusärendernas behöriga gång låge en mycket större säkerhet deruti, att låta
Directis ledamöter inom sig öfverenskomma om de functioner, hvar och en skulle utöfva, än att sådant afgjordes af Ståndet sjelf.
Utsk. har tagit, hvad sålunda blifvit anfördt, i öfvervägande; och enär, på sätt under discussionen hos R. o. Ad. blifvit framstäldt samt här ofvan i korthet upptaget, bestämmandet af den utaf Hr Bråkenhjelm önskade fördelning uppå två eller tre bland
Directis ledamöter af de befattningar inom Direct., för hvilka aflöning borde äga rum, både blefve förenadt med obehag samt flera svårigheter, och tilläfventyrs stundom kunde föranleda till ärendernas mindre jemna och samdrägtiga behandling, finnér Utsk., som i öfrigt anser det icke billigen kunna fordras, att några ledamöter uti Direct. skulle utan allt slags ersättning dela såväl de allmänna göromålen som ansvaret med dem, hvilka derföre njuta aflöning, sig böra Hr Bråkenhjelm^ ifrågavar. förslag afstyrka.
I sammanhang härmed har Utsk. jemväl förehaft en af Hr Roos, Carl Ulr., hos R. o. Ad. väckt och till Utsk. remitterad motion om indragning af alla de för Ridd.direct:s ledamöter anslagna arfvoden; hvilken motion Utsk. likväl, vid betraktande af de för R. o. Ad. magtpåliggande och ansvarsfulla befattningar, hvilka Bädd.direct. åligga, och hvarmed bland annat förbindelsen att vistas i hufvudstaden är förenad, anser sig sakna ali anledning att tillstyrka.
Hvilket dock allt till H. R. o.
Ad:s egen ompröfning vördsamt öfverlemnas.
Stockholm d. 4 Juni i834- På RiddarhusUtskottets vägnar.
II. F. S T K Ö M F E L T. W. F.
Upplästes från de öfriga RiksSt:n ankomna prot.utdrag, 8 I I. 2.0
Den 9 Juni. nemi. från PresteSt. af d. 16, 21, 24, 26, 27, 28 och 3o sistl.
Maj, frun BorgareSt. af d. 16, 21, 24, 26, 28 och 3o sistl.
Maj samt d. 2 och 5 dennes, samt från BondeSt. af d. 21, 24, 26, 27 och 28 sistl.
Maj samt d. 2 och 5 dennes.
Lades till handlingarna. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 12 på dagen.
Thorsdagen den 12 Juni 1834- Plenum kl. 9 f. ra.
Justerades pleni-protm för d. 2 dennes f. och e. m.
Vid öppnande af ett från Hrr Electorer inkommet valprotocoll befunnos hafva blifvit utsedda till ledamot i StatsUtskottet: efter Hr von Stockenström, Erik, N:o igo5.
Hr von Rosen, fullm.
Hr Bergenstråle, Claes Gabr.j Lagutskottet: efter Hr Oxehufvud, Olof Phil., N:o 1918.
A. Hr Strussenfelt, Adolph Ludv. Hr Bråkenhjelm, Pehr Reinh., hade inlemnat en så lydande anmälan:
Som jag af trägna tjenstegöromål är hindrad från att bevista Ridd.Utskrs sammanträden, anser jag mig böra hos H. R. o.
Ad. vördsammast anhålla örn tillstånd att lemna min befattning såsom ledamot af detta Utskott.
Uppå derom framställd propos. blef Hr Bråkenhjelms anhållan af R. o. Ad. bifallen.
Ridd.Utsk:s d. 5 dennes e. m. på bordet lagda memor. i anledn. af gjorda förslag till åtskilliga ändringar i nu gällande Ridd.Ordning.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att då hvarken grundlagarna eller Ridd.Ordn. hindrade R. o. Ad. att, om det så åstundade, punktvis till afgörande företaga, samt genast bifalla eller afslå eller ock återremittera hvarje del af sådana memor., som det nu föredragna, ansåg H. Ex. sig böra hemställa, om R. o. Ad. nu behagade låta detta memor. sig punktvis föredragas.
Bifölls. lista punkten, an gide Hr Bråken hjelms motion, ronde förändring i R. o. Adis representationssätt. 2: dra punkten, an gide Hr Bråk enl) jelms förslag till förändring i 23 §.
Ridd.Ordn.
Dessa tvenne punkter biföl los.
3idje punkten, angide förändring i bänkmlsafdelningen.
Cronhjelm, Otto Au g. I Jag anhåller, att R. o. Ad. vid detta tillfälle, då jag förutser, att förändringar i betänk, kunna äga rum, utan att återremiss derutaf erfordras, måtte instämma till antagande af det förslag, som alne forutgångna riksdagar blifvit väckt och då af Ridd.Utsk. tillstyrkt, samt, nu af mig upptaget, blifvit af Utsk. afstyrkt, det nemi., att
Ståndets val af electorer måtte sålunda tillgå, att liela antalet af Ståndets antecknade ledamöter deiades i fem afdelningar, utaf hvilka hvardera inom sig utsåge 5 electorer.
Mig synes det klart, att individen måste erhålla större utrymme för sitt val, då han får hålla sig inom antalet af omkring 100 ledamöter, och derföre i alla fall icke skulle bringas i en så beskaffad tvehågsenhet i afseende å hvilka personer han borde välja, sorn måhända kunde uppkomma, örn valet skedde utur hela massan.
Stjernstedt bar, uti sin reservation, så fullständigt utvecklat de skäl, som tala till bifall af min motion, att jag, om jag skulle framställa mina, endast komme att mer eller mindre upprepa hans, hvilka R. o. Ad. redan hört; och jag hänvisar således blott till dessa.
Man har ofta sett, hurusom vid bänkmansval de blifvande bänkmännen kunna utses med i ä 2 röster och genom lottning; och jag hemställer, om ett sådant val val kan anses uttrycka någon slags opinion, ännu mindre pluralitetens.
Det står till och med så till, att man på förband, sedan bänkmisafdelningarna blifvit bestämda, kan suppositionsvis utmärka hvilka som komma att blifva bänkmän.
Jag bar försökt det vid denna riksdag, och jag försäkrar, att det med få undantag slog fullkomligt in.
Det torde lätteligen kunna inses, att det icke kan vara riktigt, att man på förhand kan på ett sådant sätt beräkna förhållandena och sålunda komma i tillfälle att derefter taga sina dispositioner.
Jag förnyar således min anhållan, att R. o. Ad. ville antaga ett sådant valsätt, som det jag föreslagit, samt anhåller örn propos. derå.
Cederström, Jac.I Jag kan icke instämma i den begäran, som den siste talaren framställt.
Bänkmisininrättningen, som infördes enligt 1720 års Reg.form för Den 12 Juni. att hindra Regeringens alltför starka inflytande på valen, afskäftädes åter 1772, då Herreclassen infördes för att återgifva Styrelsen ett sådant inflytande.
Men inrättningen återupptogs 1809, just på det Ståndet, genom fördelning deraf, efter nummerföljd, i 5o afdelningar och dessas genast efteråt företagande val, skulle blifva fullkomligt oberoende i uttryck utaf deras opinion.
Jag gratulerar verkligen den ledamot, som tilltror sig att kunna förutse valets utgång, innan detsamma ännu börjat.
Denne lärer säkerligen då förmå utöfva ett stort inflytande på de efterföljande valen af electorer och utsktsledamöter.
Skulle man indela Ståndet i fem afdelning?
,r, hvilka hvar för sig ägde att välja 5 electorer, så skulle hvarje af dessa möjligen kunna välja på samma ledamöter, och svårigheter sålunda uppstå.
Skulle åter hvarje afdelning välja fem personer inom sig, vore valet icke fullkomligt fritt.
Med ett ord, huru man än vänder saken, kommer man icke till något bättre, än hvad i detta afseende nu finnes stadgadt.
Jag medger dock, att den af Utsk. föreslagna indelningen i 25 afdelningar har det för sig, att då R. o. Ad. vanligen vid början af riksdagarna, särdeles då dessa hållas utom Stockholm, sällan är talrikt församladt, så att det t. o. m. händt, att afdelningar funnits på 2 eller en ledamot, vunne, med det nu föreslagna färre antalet afdelningar, numerären inom hvarje en måhända erforderlig större tillökning.
Jag är således benägen att tillstyrka den förändring, att Ståndet indelas i 25 afdelningar, utaf hvilka hvarje inom sig utser 2:ne bänkman, de der sedan äga att välja electorer; men jag skulle tro, att R. o. Ad. icke bör frångå valsättet af electorer genom bänkmän, hvilka icke fått heintas utur en större massa, utan nödgats taga från mindre, efter en gifven nummerföljd tillkomna afdelningar, Hr Cederschjöld, Pehr Gust.:
Äfven jag kan icke gilla Gr.
Cvonlijelms förslag.
Det har under riksdagarna ända sedan i8i5 varit föremål för öfverläggning; men utaf alla discnssjonerna har jag icke kunnat öfvertyga mig om behofvet af någon väsendtlig förändring uti det ifrågaställa afseendet.
Man besinne blott det stora antal ledamöter af detta Stånd, sorn vid hvarje riksdag för första gången äro representanter, och man skall lätt finna, hur svårt det alltid mäste blifva för dessa att inom en personal af femtedelen utaf Ståndet känna fern af erforderlig skicklighet och erfarenhet för att passa till electorer.
Att deremot utur ett antal af 25:tedelen af Ståndet utse 2:ne personer, hvilka kunde vax-a lämpliga att utgöra ombud för afdelningen vid valet af electorer, torde vara lättare.
Om man fäster sig vid möjligheten af Regeringens inflytande vid valen, toide man finna, att detta är lättare i mån sorn antalet af afdelningar, inom hvilka inflytandet skulle användas, är mindre, Den 12 Jun i.
229 och af dem, hvilka skola väljas inom hvarje afdelning, större.
Jag har åtminstone tyckt mig förmärka, att valen visat sig mindre fria i samma mån, som ett större antal namn bort innehållas å hvarje vallista.
Jag tror, att Utsk. gått en lämplig medelväg, enär det hittills verkligen kunnat hända, att man inom en bänkmrsafdelning icke känt någon så qvalificerad, att man velat utse honom till bankman.
Jag tillstyrker altså bifall till Utskrs förslag.
Men om återremiss deraf skulle beslutas, önskar jag, att Utsk. må i sammanhang med denna fråga ställa Ridd.Ordn. i full öfverensstämmelse med 4i §•
Riksd.Ordn., så att de personer, hvilka äro uteslutna från deltagande i val till utsktsledamöter, jemväl böra anses oberättigade att deltaga i bänkmtsvalen, emedan dessa val äro första instansen af val till utsk;sledamöter.
Hvad först beträffar den clairvoyance, hvartill Frih.
Cederström gratulerat mig, i fall jag kunde på förhand sluta till utgången af bänkmtsvalen, så, och om vi tillsammans komme att öfvervara ännu en riksdag, ville jag anhålla att få göra Hr Frih, ett anbud uti det ifrågagaställda afseendet, och jag hoppas, att jag skall kunna visa honom, hurusom förutseendet torde befinnas lika mycket närmande sig till det ganska enkla och lätta, som till det sanna och riktiga.
För min del får jag förklara, att jag verkligen varit tveksam, om jag ens bort deltaga i valet, emedan jag inom min bänkmrsafdelning icke funnit någon med den politiska karakter, att jag, enligt mina grundsatser, trott mig böra välja honom.
Jag hoppas, att detta nog öppet uttalade skäl må ådagalägga en grundad anledning för mig att önska inrättningens upphäfvande.
Hvad beträffar den uppgift, att på de sista afdelningarna skulle kunna belöpa sig endast en å två ledamöter, torde denna härleda sig från ett misstag, enär det är föreskrifvet, att
Ståndet skall fördelas lika på 5o afdelningar, och man skall fördela det öfverblifvande antalet på de sista afdelningarna, som sålunda väl kunna blifva större än de öfriga, men ej mindre.
Emedlertid, och då jag nu hört Hr Cederschjöld, med hvilken jag så ofta annars delar tänkesätt, jemväl yttra sig emot bifall till min motion, lärer jag icke äga hopp, att den blir antagen; och det är då bättre att få någon utsträckning i antalet, hvarinom man får välja, hvadan jag anser Utsk:s förslag bättre än det stadgande, som nu äger rum, Probabiliteten att finna skickliga personer ligger dock mera för min än Hr Cederschjölds sats; ty troligen är det lättare att bland 100 finna 5 personer, till hvilka man har förtroende, än att bland 20 finna 2:ne sådana.
Jag kan således icke frångå mitt tillstyrkande af motionen; och ehuru jag sett verkan af den stora listutdelningen, kan jag likväl svårligen föreställa mig att, om alla fem afdelningarna valdes på samma dag och så fort som möjligt efter deras indelning, det a3o Deli 12 Juni. skulle inträffa, livad man stundom funnit, att nemi. halfofficiella bref från Hr Ifofcancelleren, innefattande vallistor, funnits att läsa på bordet bland öfriga handlingar å vår Klubb. Gr. Spens, Carl Gust.:
Då jag vid 1023 års riksdag var den, sorn väckte fråga oin ersättandet af bänkm:svalen genom ett val af 9.5 electorer, verkstäldt genom R. o. Ad:s delande i 5 afdelningar, soin hvardera inom sig valde på fem personer, och denna motion, ånyo framställd vid sisth riksdag, vann Ridd.Utskrs tillstyrkande, torde det icke vara underligt, att jag, sedan frågan nu åter genom Ilr Gr.
Cronhjelm är bragt å bane, deruti yttrar några ord.
Jag finnér likväl skälen för antagandet af förslaget till Ståndets indelning i mindre afdelningar vara så fullständigt utredda af motionären och uti Frill.
Stjernstedts reservation, att jag icke tror mig behöfva vidare tillägga några.
Emot den probabilitet, som Hr Cederschjöld åberopat till förmån för bibehållandet af bänkmrsinrättningen, torde jag få åberopa erfarenhetens vittnesbörd.
Jag tror, att man deri skall finna tillräcklig bevisning för min sats.
Gr. Cronhjelm har, om jag icke orätt fattat honom, trott, att betänk, nu kunde afslås och Hr Gr:s motion, utan förnyadt utlåt., bifallas.
Jag vågar i afseende härå anhålla att få veta, huruvida motionen upptager en ordentligen redigerad 5) hvilken skulle sättas i stället för den, nian vill borttaga, eller om ett sådant redactionsförslag är uti reservationen uppgifvet.
I annat fall skulle jag vilja yrka återremiss; ty jag tror väl, att R. o.
Ad. kan, utan föregången återremiss, besluta ändringar i Ridd.Utskrs förslag; men jag tror icke, att man kan fatta beslut om Ridd.Ordnrs ändring, utan att på samma gång antaga en fullständig redaction, som kan framställas till K. M:s sanction.
Till svar å den begärda upplysningen får jag äran tillkännagifva, att uti Utskrs memor. icke finnes intaget något förslag till redaction af förändradt stadgande, angrde bänkmrsvalcn.
Spens: I anledn. af den nu erhållna underrättelsen får jag yrka återremiss af betänk., och får då jemväl fästa mig vid Hr Lagerstråles i dess reservation framställda förslag, hvilket jag anser, näst det af Gr.
Cronhjelm motionerade, uppfylla ändamålet, det förslag nemi., att Ståndet må delas i 25 afdelningar, utaf hvilka hvardera väljer en eleclor.
Detta förslag ager i princip företräde framför Gr.
Cronhjelms deruti, att afdelningarna blefve lika många som de personer, hvilka skulle väljas; men orsaken, hvarföre jag likväl önskar antagandet af Gr.
Cronhjelms och mitt förslag, är den, att då delningen skulle ske med 25, delarna möjligen kunde blifva så små, att lämpliga personer inom Den ia Juni. 23l åtskilliga saknades; förhållandet blefve alltid dubbelt bättre, än det Ur nu, och dubbelt bättre, än att, enligt Utskrs förslag, utse 2.'ne inom hvarje 25:tedel.
I fall Hr Lagerstråles förslag skulle vinna afseende, hemställer jag, huruvida icke uppmärksamhet bör fästas å den skillnad i förhållandena, som kunna äga rum vid första valet, emot förhållandena vid de öfriga.
Denna är nemi., att det kan hända, att utaf någon eller några af afdelningarna största antalet ingår i Utsk:n, hvarigenom antalet af de till electorer valbara än ytterligare blifver inskränkt.
Så små afdelningar som a5:delar äro således isynnerhet vid de sednare valen opassande.
Jag skulle således vilja föreslå, att första valet kunde ske såsom Hr Lagerstråle föreslagit, hvaremot de öfriga, vid hvilka antalet af valbara ledamöter inom Ståndet kan hafva blifvit betydligen inskränkt, kunde ske in pleno.
I allmänhet vore plenival visserligen det principenligaste; men de skulle in praxi medföra dc allrabetydligaste svårigheter.
Äfven jag var länge af den tanka, att afskaffande af bänkmrsinrättningen vore för frihetsprincipen fördelaktig; men förd till erinran derom, att denna inrättning just infördes 1720, samt med fästad uppmärksamhet derjemte å de skäl, som uti Frih. d’Albedvhls reservation finnas upptagna, har jag kommit till den öfvertygelse, att friheten uti den ifrågavar. inrättningen har ett verkligt stöd i så måtto, att minoriteten derigenom har större säkerhet för att få uttrycka sig.
Jag är således af den tro, att electorsvalen framgent böra verkställas genom dertill utsedda bänkman.
Hvad åter beträffar sättet för dessa bänkmäns väljande, anser jag, att ju mera vidsträckt valafdelningarna bestämmas, desto större säkerhet; och jag tillstyrker derföre, att nuvar. stadgande i detta afseende må förblifva oförändradt.
Det kan väl hända, att det kan blifva lättare att uti det dubbla antalet finna 2:ne lämpliga personer, än att finna en sådan bland ett hälften mindre antal; men detta skäl är icke tillräckligt för att bestämma företräde åt den föreslagna förändringen.
En ledamot har framställt en scrupel.
Han har sagt, att detta betänk, kunde förkastas eller med förändringar antagas, utan att återremiss deraf förut vore behöflig.
Jag anser det nemi. angeläget, att Utsk. kommer i tillfälle att vederlägga de anmärkningar, som emot förslaget blifvit gjorda; och jag skulle finna det illiberalt att, Utsk. ohördan, afgöra frågan till annat resultat, än det Utsk. tillstyrkt.
Jag yrkar altså återremiss och tror, att ett sådant yrkande bör biträdas af alla dem, som icke vilja bifalla betänkandet.
Ledamöterna i den bänkm:safdelliing, hvartill Gr.
Cronhjelm hörer, torde lämpligast kunna upptaga de complimenter, Gr. behagat gifva dem.
Hvad sjelfva saken angår, finnér jag det vara klart, att om Hr Den 12 Juni.
Lagerstråles förslag, att nemi. 25 afdelningar af Ståndet skulle hvardera välja en elector, antages, kunde det hända, att samtliga afdelningarnas val folie på en enda person, och att man således nödgades förrätta 25 särskilda val för att få det nödiga antalet electorer.
En dylik svårighet förekommer, om 5 afdelniugar hvardera skulle utse 5 personer, hvilka då kunde komma att utses af alla afdelningarna.
Skulle åter hvarje afdelning nödgas välja inom sig, vore ju principen af frihet störd, enär man icke finge välja på hvilken man ville; och jag tror således, att lrvilketdera utaf de nämnda förslagen man må antaga, skall man finna, att den åsyftade friheten ingalunda vinnes, hvaremot oordningar och tidsutdrägt, som genom bibehållande af bänkm:svalen undvikas, säkert komme att inträffa.
Man har yttrat, att något beslut till förkastande eller förändring af Utsk:s tillstyrkande nu icke kunde ske.
Derom får jag blott hänvisa till författningarna, hvilka bestämma rättighet för Ståndet att i frågor som denna, utan föregången återremiss, besluta öfver hvad proposition som helst.
Vidkommande Gr.
Cronhjelms yttrande, som skulle det icke kunna inträffa, att, vid bibehållandet af inrättningen med 5o bänkmtsafdelningar, någon af dessa finge endast en person, får jag blott erinra, att, om Ståndets hela numerär icke uppginge till ioo, komme så många utaf femtiondedelarna deraf, som det antal, hvarmed Ståndet understeg ioo, att bestå af icke mer än i ledamot.
Om den bänkm:safdelning, hvarom jag talar, ej håller mig räkning för hvad jag yttrade, torde den i stället sjelf från ett visst håll njuta skadeersättning och hållas räkning för det jag till densamma har så ringa politiskt förtroende, och vi komma då i alla fall till qvittning i saken, emedan de på det hela vinna af mitt yttrande.
Den nämnde Frih. har framställt den supposition, att antalet af Ståndets samtliga ledamöter skulle kunna understiga ioo; men jag hemställer, om en sådan händelse kan anses trolig eller i vår grundlag förutsatt; Ståndet skulle ju då knappt räcka till för Utsk:n.
Jag vill icke emotsätta mig återrenaiss, i fall den för uppgörande af redactionsförslag kan anses erforderlig.
Eljest har jag i min motion åberopat det förslag, som sista riksdagens Ridd.Utsk, framställde; och jag tror, att det kunde antagas.
Skulle Utsk. icke vilja begifva sig till antagande af mitt förslag, önskar jag, att Utsk. må vidblifva det tillstyrkande, som nu blifvit meddeladt; det är åtminstone bättre, än den nuvar. indelningen.
Slutligen får jag i anledning af Hr Cederschjölds yttrande erinra, att jag redan uti min motion föreslog, att Ridd.- IJtsk. måtte till Ståndets antagande framställa den mening, att de i 4l Riksd.Ordn. omnämnde personer icke kunna del - deltaga i val till éléctoref; röen då Hr Gr. o. Landtm, dervid ansåg den omförmalda delen af motionen åsyfta en förklaring af grundlagen samt sålunda icke kunna remitteras till Ridd.LJtsk., uteslöt jag densamma utur motionen och hemställer nu, öm det, vid nämnda förevetande, är värdt att göra vidare försök att erhålla remiss å det ifrågavar. yrkandet.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm. hemställde, om R. o. Ad. ansåg denna punkt höra återremitteras.
Ropades ja och nej. H. Ex. hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla dett nu föredragna punkten af Ridd.Utskts memor.
Då H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, i anledn. häraf förklarade, att han funnit ja hafva öfverröstat nej och att han således ansåg R. o. Ad. hafva bifallit den nu föredragna punkten af Ridd.Utskis memorial, begärde Gr.
Spens votering.
Jag har ingenting emot, att voteringspropos:n blifver sådan, som Gr.
Spens föreslagit den; men jag ber att få fästa Hr Gr. o.
Landtnäs uppmärksamhet på det yttrande af Hr Cederschjöld, hvarom Gr.
Cronhjelm n yss nämnde och sorn jag anser åsyfta en förklaring af grundlagen.
Detta yttrande bör icke få åtfölja återremissen, ifall den beviljas; och jag är viss, att Hr.
Gr. o.
Landtm., i öfverensstämmelse med sina tillförne i detta afseende yttrade åsigter, icke tillåter det.
I händelse återremiss beslutas, är det derefter tids nog att afgöra hvilka yttranden skola åtfölja densamma.
Jag hemställer nu, om vi icke kunde utan votering bifalla återremiss, och tror, att om förnyad propos. derå gjordes, vi skulle undvika voteringen.
Spens: I anledning af det Gr.
Cronhjelm yttrande, som skalle någon förbättring vinnas genom antagande af Utsk:s förslag, får jag för min del förklara, att jag anser detsamma vara sämre, än hvad vi redan äga, och att jag således, i fall Ståndet icke vill tillåta återremiss, då hellre skulle afslå betänk., så att det gamla förblefve oförändradt, än att den nu föreslagna ändamålslösa förändringen skulle antagas.
Jag hemställer emedlertid till Hr Gr. och Landin., om icke ny propos. till återremiss kunde varda framställd.
Upplästes till justering följande voteringspropos:n:
Den, som bifaller Ridd.Utsk:s nu framställda förslag till ändring i bänkm:safdelningen, voterar den det ej vill, voterat1 Ja5 nej; 3o 8 II. 334 Den 12 Juni.
Vinner nej, kommer denna punkt af Ridd.Utsk:s memor. att af R. o. Ad. återremitteras.