Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
H. St:rs ConstitutionsUtskott, uti föreskrifven vederbörlig ordning.
236 Stats -Utskottets §• 6.
UllDiscontFonden.
Beträffande UllDiscontFonden, har densamma, enligt hvad det härvid fogade Capitalslut Litt. B, närmare upplyser, under Sr 1827 vunnit en förkofran, som efter afdrag af de å samma Fond i Nåder beviljade arfvoden , utgör 4)676 R:dr 27 sk. 8 r:st.; Och har Utskottet härvid särskildt inhämtat, alt de S Capitainen Bergis och Fabriksidkaren Andre's af denna Fond utgångne Förlagslån under året upplupne
Räntor blifvit ordentligen inbetaldte. §• 7* Maniljadur me dien och Allmänna.
Arbetshusmedlen.
Till upplysning om förhållandet med de till Manufacturernes befrämjande af Nionde HufvudTiteln anslagne medel för åren 1826 och 1827 samt med Allmänna Arbetshusmedeln för 18" > och första hälften af år 1827, får Utskottet härhos bilägga författade Utdrag af Räkenskaperne för nämnde Medel, Litt. C, med anmälan, att då, på grund af K.
Brefvet den 25 Maji 1827, sistnämnde medel från K. Coniin.
Coll. öfverlemnades till Styrelsen för Fängelserne och Arbetsinrättningärne i Riket, utgjorde behållningen af Contanta Medel och Reverser för Utestående fordringar tillsammans 7,459 Ridn 34 sk. 3 r:st. B:co. Hufvudsak! iga orsaken till denna betydliga förminskning af Allmänna ArbetshusFonden äro de af K.
M:t medelst Nådigt Bref af den 25 Maji 1827 anbefalde afskrif - Litt. B. Capital-Slut öfver Ull-Discont-Fonden År 1827.
Debet. Credit, Balance från År 1826.
UII-Discont-Fondens Skuld till Manufactur-Discont-Fonden . . . 56,ooo Fordringar hos säkra Låntagare ....... 133,5^5: 24.
— „ „ Cessionanter ... ...... 33,r 36r 3o. 5.
,, „ Banken ..... ..... ar,612: 26. 6. 188,324 3a 11 1 -v Finst och Förlust Conto► Influtne Ordinarie Räntor År 1827 ......
4>234* 2r- 8.
,r Räntor från förfallo-dagen ... .... 929: 46.
— Sra 5, i64: 19. 8.
Afgår:
Utbetalte Arfvoden .......... 280. — Centonal ............. 2: 4°. /jn Balance till År 1828.
Vinsten
År 1827 4,876 V & Fordringar hos säkra Låntagare ....... 141,016. — •— ,t Cessionant»' ......... 35,564: 25. 1.
Balance till År /828.
„ „ Banken .......... 6,620: 35. 6. ; 1 83,201 12 7 | Ult-Discont-Fondéns 5kuld till Manufactirr-Discont-Fonden . . . 46,000 Summa J 239,201 12 7 Summa 239,201 12 7 Stockholn» af Manufactur-Discont-Contoret den n April 1828. 3 B.
Bet. N. o 2 01, p. 236. L. H. Willman, E. F. Ström. J. —■ l-l—lil».
C. Utdrag af 1826 och 1827 års Räkenskaper för Manufactur- och Allmänna Arbetshus-Medlen.
Manujadur-Medlen.
Behållningar och Utestående Fordringar Från år i8i5 5,789: 3. — afgår Skulder 38: 3. ir Återstår . . Inkomster år 1826 1827 12,470: 3(3. 3. 7,168: 3i. 4- Summa lv:dr Utgifter år 1826 ....... j . . . 9,663:26. 6. 1827 r2,066: 46. 8, Behållningar och Fordringar vid 1827 års slut . . . 3,683: 20. 7, afgår Skulder i4: 27. 1 Aterstar Summa R:dr Allmänna Arbetshus-Medlen.
Behållningar och Fordringar från år 1825 Inkomster år 1 826 691:32.
För lörsta hälften af år 1827 291: 45. 10, Banco.
Summa R:dr Utgifter år 1826 185: 11. 2.
För första hälften af år 1827 11,075: 12. 4.
Till Öfverstyrelse» för Fängelserne och Corrections-Inrättningarne i Riket, lefvererad behållning af Contanta Medel och Reverser för utestående fordringar vid Junii månads slut år 1827 . . . . .
Sm R:di 5,75o 19,648 26.399 21,730 3,668 25.399 17,736 983 18,720 11,260 7459 47 '9 18 25 4* 8 27 a9 18,720 23 34* Stockholm af Kongl. CoiiimerceCollegii Första Räkenskaps-Contoir den 18 October 1828.
„ J. M. Härstedt. 3 B.
Btt.
N.-o 201, p. 236.
Bet änkanden, N:o 201.
237 ningar ur nämnde Fond, och deribland synnerligast afföringen af den tili inköp af ett boställshus för Biskopen i Götheborgs Stift af Fonden utbetalte Summa, stor 7Öoo R:dr.
1 afseende på denna Afskrifningssumma har Utskottet inhemtat, att sedan R.
St:r så väl vid i8i5års Riksdag, som vid 1817 och 1818 årens Riksmöte hos K. M:t anhållit, att den Biskopen i nämnde Stift af Allm.
ArbetshusFonden tillagde årliga hushyra af 700 R:dr måtte upphöra, och nämnde summa få till det med Fonden åsyftade ändamål användas, K. M:t uti Nåd. skrifvelse till K. Corn.
Coll. af den 3 Febr. 1819 förordnat, alt denna hushyra skulle upphöra, samt till inköp af boställshus åt Biskopen i Götheborgs Stift anslagit en summa af 16,000 R:dr, att utgå af Allmänna ArbetshusFonden med 10,000 R:dr, så snart dessa medel blefvo disponibla, samt de öfrige 6000 R:dr anordnas af StatsVerkets öfverskott på intraderne, för hvilken förstnämnde af Allm.
ArhetshusFonden utgående summa 5 procents årlig ränta borde komma Fonden tillgodo af de i nämnde Stift inflytande besparde Pastoralier.
K. M:ts Befallningshafvande i Götheborg, som erhållit K. M:ts Nåd. uppdrag, atti samråd med Biskopen om ofvannämnde inköp gå i författning, hade derefter hos K. M:t i underd. anmält, att han gemensamt med Biskopen träffat aftal om inköp till förenämnde ändamål af ett nybygt hus i Götheborg emot en summa af i3,5oo R:dr Banco samt anhållit om Nådig stadfästelse å det mellan säljaren å ena samt Konungens Befallningshafvande och a38 Stats-Utskottets
Biskopen a andra sidan afslutade KöpeContract; Oelj som K.
M:t i anledning häraf, under den i Mars 1820 i Nåder funnit godt, att till det afslutade KöpeContractet lemna Nådigt bifall, samt anbefallt K. Gomm. Coll. att till Konungens Befdides i Götheborg disposition inom den 1 derpåföljande April af ArbetshusFondens tillgångar anordna y5oo R:dr B:co, så blef till underd. åtlydnad häraf berörde summa till Konungens Bef:hde utbetald; hvarjemte K.
M:t under ofvannämnde dag i Nåder gifvit K. Coinm.
Coll. tillkänna, att K, M:t anbefallt K. StatsC mtoiret, att fy 11— naden i Köpesumman af öfverskottet å StatsVerkels inkomster utbetala.
Enligt Utskottet meddeld underrättelse, har den af K.
M:t i Nåder bestämde 5 procents Räntan å förenämnde af ArbetslmsFonden utgångne ySoo R:dr blifvit årligen af Consistorium i Götheborg till Fonden inbetald. K. M:t har sluteligen, på sätt ofvan är omförmält, genom Nåd.
Coll. af den i5 Maji 1827 förordnat, att ifrån Allmänna ArbetshusFonden, som efter afdrag af de Två Tusende R:dr K.
M:t i Nåder beviljat till kostnaderne för en Arbetsskola i förening med Normal-Institutet för Vexelundervisningen, lemnade en tillgång af 16,243 R:dr 9 sk., först skall genom afskrifning i Räkenskaperre afgå de till Linculturens befrämjande i Fahlu och Jönköpings
Län lemnade summor med tillsammans i463 R:dr 34 sk. 11 r:st., äfvensom Fondens fordran hos Consistorium i Götheborg för de till inköp af ett nytt Bi - Betänkan (len, N:o 20 r. 23g skopshus derstädes, enligt K.
Brefvet den 3 Februarii 1819 förskjutne 7,5oo R:dr; hvarefter Fondens återstående behållning i det skick den befunnes, skulle öfverlemnas till disposition af ÖfverStyrelsen för Fiingelserne och Correctionslnrättningarne i Piiket; i följd hvaraf den genom högstberörde
Nåd. bref anbefalde räntebetalning å förskottet till inköp af Biskopshus i Götheborg komme att upphöra, samt den löneandel , som Kammarförvandten uti K. Comin.
Coll. första RäkenskapsContoir af denna Fond hittills årligen uppburit , att hädanefter utgå af Andra HufvudTitelns besparingar.
Vid den nu fullbordade revision har icke varit något att anmärka vid de Böcker ock räkenskaper, som äro för de ifrågavarande åren upprättade öfver de under K. Corn.Coll. förvaltning ställde Fonder och medel, och har Utskottet funnit dessa Böcker och Räkenskaper vittna om ordning och noggranhet hos vederbörande Räkenskapsförare.
De till Fonderne hörande säkerhetshandlingar hafva, vid anställd inventering funnits i behörigt skick; och vid granskning af den till Utskottet öfverlemnade Berättelse om Fonde ines vid 1827 års slut balancerade fordringar, samt af K. Corn.Coll. AdvocatFiscals, i egenskap af Fondernas Ombudsman , förda lagsökningsdiarium, har Utskottet erfarit, alt fordringarne blifvit noggrannt bevakade och utsökningsärenderne med behörig drift handhafde.
Den 3 Julii 182,9. a^o Stats-Utskottets N:o 202.
Utlåtande öfver Herr C. Aroseli!!
Memorial', ang:de dels förlängning af tiden för åtnjutande af förlagslån ur ManufacturDiscontFonden, dels rättighet för Fabriksidkare i allmänhet, att för län ur nämnde
Discont få ställa äfven annan säkerhet än förskrifningar för försålde tillverkningar.
Uti Memoria), som Vällofl.
BorgareStåndet till StatsUtskottets Utlåtande remitterat, liar Hr Carl Arosenius anhållit få fästa R.
Sttrs uppmärksamhet på följande 2:ne omständigheter, nemi. 1:0
Att de så kallade förlagslån ur MannfaeturDisconlFonden för nya eller här i Riket hittills icke ulöfvade slöjder, enligt nu gällande föreskrifter, få utgifvas endast på sex år, så att lånet de tre första åren innehafves utan Capital-afbetalning, men under de tre återstående åren hela Capitalet måste återbetalas; och då, i Motionärens tanka, dessa bestämmelser mera tjenade att stjelpa än hjelpa anläggaren af någon ny och här okänd Fabrik, enär omöjligen kunde förutsättas, att han under så korrt tid skall hafva bringat Verket i det skick, att hela det försträckta förlaget till nybyggnader och rörelsens bedrifvande kan utan bans kännbara skada eller verkliga undergång honom frånryckas, föreslås, att förlagslån ur ManufacturDiscontFonden måtte få innehafvas i 10 år, hvaraf 5 utan afbetalning och de 5 öfriga för lånets infriande. 2:0 Betänkanden, N:o 202. 141 9'o
Att den rättighet sorn redan vore medgifven ät vissa Fabriksidkare, såsom Glasbruksägare och Eskilstuna Manufacturister, att till säkerhet för lån i ManuläctnrDiscontFonden icke nödvändigt lemna föj-skrifningar af dero, sorn köpt deras til Iverkningar, utan hvilken annan borgen eller hypothek, sorn af K, Cotn■merceGollegi 11 m godkännes, syntes böra utsträckas äfven till andre Fabriksidkare, hälst det vore nogsamt bekant att desse ej alla tider af året kunna påräkna en jeron försäljning, ulan stundom hafva hopade lager, ochde således, vid nu gällande föreskrifter icke alltid kunna begagna sig af den lättnad
Staten velat bereda åt deras rörelse, hvilket utan svårighet skulle vinnas, om de ägde samma förmon sorn åt de Förstnämnde Slöjdeidkarne blifvit beviljad; en förändring, hvarvid, i Motionärens tanka ManufactuvDiscontFotrden hvarken kan vinna eller förlora , då vederhäftigheten i alla fall lika som hittills måste undergå en behörig pröfning.
Hvad först vidkommer Motionärens förslag rörande förlängning i tiden för åtnjutande af förlagslån ur ManufaeturDiscontFonden, inser Utskottet nogsamt, att fastställandet af en längre tid än den hittills bestämde, för bil>ehållandet af dylike förlagslån, skulle leda till en långsammare omsättning af den lill delta ändamål afsatte summa.
Utskottet har likväl erhållit den upplysning, att innan de till Götha CanalBolag för Motala Mekaniska Verkstads fullbordan beviljade förlagslån böi jade utgå, FörlagsFonden icke varit i högre grad anlitad, än att vanligen de odisponerade 3 B. 16 Sf?. , „ ' ' • ' s ' ' st4?.
Stats-Utskottets tillgångarne utgjort eri gansia betydlig del derutaf, och att således under vanliga förhållanden tillgångarne dittills verkligen hade medgifvit en utsträckning i tiden för åtnjutande af erhållne förlagslån.
Och då återbetalningen af ett sådant lån måste, för att detsamma skall kunna för dess innehafvare medföra den dermed åsyftade fördel, dels icke inträffa förr än den gjorda Fabriks-anläggningen hunnit kamma till fullbordan, och låntagaren kunnat deraf draga någon vinst, dels bör vara ställd på sådane terminer, att låntagaren deraf icke för mycket betungas, finner Utskottet, på det ifrågavarande föndel för låntagaren må kunna så vidt möjligt är förenas med en lämpligen afmätt omsättning af Fonden, sig böra i så måtto tillstyrka R. H.
St:rs bifall till den gjorde framställningen, att tiden för innehafvande af förlagslån, som hädanefter af ManufacturDiscontFonden beviljas, må vid de tillfällen, då K.
M:t så pröfvar nödigt, förlängas till Åtta år, med skyldighet, att efter Tre års förlopp, erlägga en femtedel af Capitalet årligen , under vilkor i öfrigt, som hittills varit iakttagne.
Beträffande sedermera Motionärens hemställan, att Fabriksidkare i allmänhet må erhålla rättighet, att till säkerhet för lån utur ManufacturDiscontFonden få ställa äfven annat hypothek än förskrifningar för sålde tillverkningar, har Utskottet inhemtat, att 4 §• det för ManufacturDiscontFonden nu gällande Reglemeqte af den 12 Februarii 1817, innehåller, det de Reverser eller aecepterade invisningar, sorn anmälas Betänkanden, N:o 202. i43 till discontering, skola vara utgifne för Svenska Manufacturvaror, | ställde på viss nian eller ordres.
Anledningen till denna föreskrift, har, i Utskottets tanka, troligen haft sin grund uti den ytterligare controll, som derigenom vinnes på rigtigheten af den lånsökandes tillverkningsuppgift; men denna controll är likväl icke af någon betydenhet i annan händelse än då Fabriksidkaren blir i tillfälle att försälja hela sin tillverkning, och hans lånerättighet beror i allt fall af dess hos HallRätten afstämpiade eller edeligen uppgifna tillverkning.
Och då i öfrigt Fabriksidkaren vid de tillfällen, då han saknar afsättning af sin tillverkning, snarast är i behof af lån-biträde, hvilket han, enligt hittills gällande föreskrifter, icke kan erhålla, utan mot reverser af de personer, som af honom köpt bans tillverkningar, samt Fabriksidkaren vid ett sådant förhållande, måhända ofta sättes i frestelse att begagna sig af förskrifningar , hvars innehåll icke äro med verkliga förhållandet öfverensstämmande, finnér Utskottet sig böra tillstyrka: att, i likhet med hvad någre Fabriksidkare redan är medgifvit, det må blifva alla lanbernttigade Fabriksidkare i allmänhet öppet lemnadt, att för lån ur ManufacturDiscontFonden äfven ställa annan säkerhet af godkänd borgen eller andra godkände skuldsedels hypothek, än förskrifningar för upphandlade Svenska Manufactiirvarpr; hälst i Utskottets tanka Fondens säkerhet derigenom icke det ringaste förminskas.
0 2^4 Stats-Utskottets Om R.
Sfr lemna bifall till de båda nu föreslagne förändringarne uti LåneReglementet för ManufacturDiscontFonden, torde underd. framställning till vinnande af K.
M:ts Säd. bifall i dessa afseendeu böra göras.
Den 3, Julii 182g.
Nro 205.
Utlåtande öfver Friherre von Saltzas, E. F.» Memorial om lånerättighet i ManufacturDiscontFonden> för idkare af Tvål- och Såplillverkning.
Högl. R. o. A. bär tilt StatsUtskottets utlåtande remitterat ett af Frih. E. F. vob Saltza ingifvet Memorial, deruti Friherren yrkat, att då alltsedan år 1788 Regering och Ständer skola tid efter annan uppmuntrat anläggning af Tvål- och Såp-sjnderier inom Riket, hvilket haft den önskade framgång, att åtskilliga sådane Fabriker blifvit anlagde, den rättighet, sorn blifvit flere andre Fabriksidkare tillagd, att undfå Ilan af Ma nu fa c t u r Discon t
Fon <1 en , enär de prestera den säkerhet Författoingarne bjuda, jemväl måtte idkare af förstnämnde tillverkningar medgifvas.
Utskottet får i anledning häraf anmäla, att då , enligt hvad Utskottet inhämtat, rättighet till lån ur ManufacturDiscontFonden, från början ansetts böra egentligen tillkomma sådane Fabriksidkare, hvars tillverkningar dels äro förenade med större kostnad, dels utur andre »skäl äro af den beskaffenhet och vigt, att Betänkan den, N:o 2o3. 245 de äro framför andre i behof af understöd för att lunna med utlänningen concurrera, så har nämnde lånrättighet, jemlikt det för ManufacturDiscontFonden nu gällande Reglemente, blifvit tillagd alle, som tillverka väfnader af Ull, Silke, Bomull, Lin, Hampa och Kamelhår, samt polerade äggjerns och andra fina Manufactursmiden.
Sedermera hafva Glasbruksägare, hvilka, efter Finlands skiljande från Sverige ansetts för sine tillverkningar både behöfva och vara förtjente af låneunderstöd, blifvit tillerkände ifrågavarande lånerättighet, som derefter, i anledning af väckt fråga vid 1823 års
Riksdag blifvit utsträckt till Alunverksägare,' samt sluteligen, uppå enskilde] underd, ansökningar, jemväl till Oljeslagerier, samt serskilte idkare af Porcellains- och Plaiter-tillverkningar, m. fl. I allmänhet är Utskottets tanka, att i ett land, der brist på Capitaler kan anses utgöra ett väsendtligt binder för fabricationens fortkomst, det skulle leda till en stor fördel för inhemska Näringarne, om hvarje
Fabriksidkare kunde för sine tillverkningar påräkna lånerättighet i ManufacturDiscontFonden.
Men då en sådan utsträckning af lånerätten skulle, med de tillgångar Fonden för närvarande äger, föranleda till en betydlig nedsättning i lånebeloppen för de idkare, sorn redan äro till lån berättigade , hvarigenom desse kornmo alt undanryckas ett af dem hittills åtnjutit biträde af allmänna medel, synes, under nuvarande förhållanden någon sådan allmän lånrättighet icke kunna eller böra medgifvas, med mindre ManufacturDisconten vunne en tillökning uti sin CapitalFond.
Och sora 246 Stats-Utsk.
Betänk., N:o 2o3. efter de upplysningar Utskottet erhållit, denna tillökning borde för att kunna uppfylla ändamålet, bestiga sig till icke mindre än omkring En Million R:dr B:co, till hvilket ytterligare anslag
Utskottet icke känner någre medel att föreslå, anser Utskottet sig icke kunna gifva anledning till en så beskalFad allmän lånerättighet i ManufacturDiscontFonden.
— Hvad serskildt beträffar Tvål- och Såp-tillverkningen, kan densamma anses vara allmänt känd, och sysselsätta de i sådant afseende anlagde Fabriker ej någon större arbetspersonal.
Afsättningen af dessa tillverkningar är vanligen jemn, och någon betydlig införsel ifrån utrikes ort af Såpa har under sednare åren ej ägt rum.
Importen af sämre Tvål har väl varit betydligare, men då R.
H. Sttrs Bevillningsutskott uti dess nyligen afgifne
Betänkande föreslagit en förhöjning i tullen på nämnde Tvålsort af i sk. på hvarje skålpund , är anledning förmoda, att detta skall medföra ytterligare fördel för Svenska Tvål-tillverkningen.
Vid hvilket förhållande, och' enär, i händelse den ifrågaställde lånrättigheten medgåfves Tvål- och Såpsjuderierne, de fleste andra Fabriksinrättningar med lika stort skäl borde blifva föremål för åtnjutande af en dylik förmån, Utskottet ieke anser sig böra bos R.
H'.
St:r tillstyrka något afseende å förenämnde motion.
Bea 3 Julii 1ÉU9, Rättelse: Sid. 176 rad. i3 står om läs och Betänkanden, N:o 204.
Utlåtande, i anledning af gjorda motioner om anskaffande af bestämda Samlingsrum m. m. för de 3:ne ofrälse RiksSlånden samt för Högv.
PresteStåndet till Utskottet remitterade åtskilige i ofvanberörde ämne, hos detta RiksStånd gjorda motioner.
Af Herr Prosten Astrand genom ett skriftligt anförande, deri Herr Prosten, efter framställning af det uppehåll med Riksdagsärendernes behandling, som förorsakas äfven derigenom, att, i brist af rum, vissa R.
St:rs i GrundLagen föreskrifne
Utskott icke kunna genast efter det de blifvit valde, organisera sig och komma i verksamhet, förestår, att R.
H. St:rs Fullmäktige i Banken eller RiksgäldsContoiret måtte i sin Instruction få sig föreskrifvet, att innan början af hvarje Riksdag gå i författning om anskaffande af passande
Rum och öfrige förnödenheter för R.
St:rs i Riksdagsordningen uppräknade Utskott, uti hvilken motion Herr Prosten Broome sig förenat.
Herr Biskoppen och vice Talemannen m. m.
Doctor af Wingård hade, i anledning häraf yttrat, det han icke ansåge "'
"det uppgifne förslaget fullt tjenligt, ”emedan R.
St:r disponera flere Hus, och således de - ll. St:rs Utskott och Klubbar.
(Rsgs-A.) 3:ne serskildta PtotocolIsUtdrag äro från Den 28 November 1828. 3. B 25o Stats- U (slottets ”ras Fullmäktiges åtgärder endast skulle blifva önskningar af troligen lika senfärdig och inskränkt på"föijd sorn den, hvilken en samlad Representation nu ”lönt,” — När Riksdag hålles uti någon ProvinsStad, ”har det varit vanligt, att Local-Auctoriteterne anskaffat rum äfven för Riksdagsmännen.
Om detta icke ”behöfves eller icke anses behöfvas i HufvudStaden, ”kan dock Stadens Styrelse bereda lägenheter för de ”i GrundLagarne gifne och till antal af Ledamöter ”och vanlige Afdelningar kände Utskott.
EmbetsVer”Len, som innehafva de publika Husen, ega troligen ”ett utrymme, som för tillfället kan inskränkas;” och i följd hvaraf Herr Biskoppen hade hemställt, om icke R.
St:r borde i underdånighet hos K.
M:t inhålla, att för hvarje Riksdag vederbörande anbefallas anskaffa tillräcklige och i öfrigt tjenlige Ruin till R, St:rs Utskotts sammanträden, så väl in plenis, sorn på Afdelningar och till deras Canzlier.
Häruti hade Hrr Prostarne Hallström och Åstrand samt Profcssorerne Gravander och Bexel instämt.
Deri 1 December hade Herr Professoren Bexell, uti ett skriftligt anförande yttrat, att de röster, som lioja sin klagan emot den långsamt framskridande behandlingen vid Riksdagarne, af Fäderneslandets vigtigaste angelägenheter, saknade, i Herr Professorens tanka, icke all rätt att blifva hörde och observerade.
Riksdagarnes slut inom viss tid vore ett vilkor för en constitutionel behandling af RiksdagsÄrenderne , men det vore aldeles icke tänkbart, att detta vilkor någonsin skall uppfyl - Éetän konden, Nio iJö4- a5t las, så länge RiksStånden ännu fortfara, att tinder si* lia öfverläggningar ega detta obehagliga, detta skiljda local-förhållande till hvarandra, så lange de ännu flere veckor efter Riksdagens början, dels aldeles sakna rum för sine Utskotts sammanträden, dels äfven ega dem, men kringspridda och olämpliga; hvadan Herr Professoren, som ansett afhjelpandet af detta onda vara ett steg, taget framåt på den constitutiohela bildningens bana, gjort följande motion:
"Att beslut fattas och åtgärder genast vidtagas för anskaffande och inköp af en tjenlig lo cal j der alla RiksStånden komma i en närmare ömsesidig beröring bade ined hvarandra och med sina Utskottsina Canzliers och hvarvid Herr Professoren tillagt, att H. R. o. A. har redan länge egt en både rymlig och tjenlig local för sina sammanträden.
Frågan vore således nu endast, att under ett tak öfverläggningssalar för de Tre ändra RiksStånden samt rum för deras Canzlier oell för de Utskott, hvilka icke redan, likt Banco- och Statsutskotten, ega en bestämd local, må kunna anskaffas.
Det vore icke tänkbart, att ett Land kan säkna tillgångar till anskaffande af Samlingsrum för sin Representation, der man icke saknat dem för åtskilliga andre kostbara praktbyggnader, icke tänkbart, att man längre skall tillåta den kalla besinningens Land, att i glömska och förgätenhet nedsänka ett förslag , sorn åsyftar skyndsamhet och ordning i ärendernas behandling, besparing i de hittills varande
Riksdagsköstnader och undvikande af den smädande anmärkning, att Svenska NationalRepresentationen, till Rådplägnings - 25at Stats-U tskottets local alltid åtskiljd , äfven vid hvarje Riksdag såg en längre tid onyttigt försvinna, innan den ännu egde tjenliga rum för sina Utskotts verksamhet, men att beslutsamhet saknades, för att bjuda en förbättrad sakernes ordning inträda.
Herr Doctor Hedrén hade, med anledning af Herr Prosten Åstrands och Herr Professoren Bexells gjorda här ofvan intagne motioner, anfört, att den anmärkta olägenheten, i afseende på saknaden af Rum för Utskotten icke vore ny.
Anskaffandet af tjenligt öfverläggningsrum åt ett af RiksStånden till innevarande
Riksdag hade äfven mött de största svårigheter: och hade icke ett af Hufvudstadens EmbetsVerk, med stor uppoffring af egen beqvämlighet, härvid beredvilligt gått till mötes, så hade behofvet troligen icke kunnat, efter önskan tillfredsställas.
Genom vidlöftiga bevis behöfde dock ej ett behof ådagaläggas, som på ett så klart och tillika så förödmjukande sätt talar till hela Nationen, för sig sjelf.
Att detta behof måtte' afhjelpas lärer icke heller af någon motsägas; dock ville Herr Doctorn härvid tillägga den önskan, att det måtte afhjelpas på ett grundligt och fullkomligt sätt; hvadan Herr
Doctorn föreslog såsom enda medlet att fullkomligen afhjelpa Representationens ifrågavarande behof, att inköpa och aptera ett serskildt dertill bestämdt hus.
Med en för ändamålet tjenlig belägenhet i medelpunkten af Staden nära Rikets Embetshus och Nationens egne Penningeverk, om sig så göra låter, äfven för öfrigt med god och behaglig omgifvelse, framför allt med tillräckligt utrymme, borde detta Betänkanden, N:o 204.
a53 detta hus undergå de nödiga förändringar och tillbyggnader saint förses med alla de ruin och |beqväm ligheter, sorn erfordrades, så att icke allenast