Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Pä fä ställen är den tilbundcn husen i Städerna, Medes bör den catus ätffiljas, hälst författningar, der det finnes, redan reglerat saken.
Om Wälloft.
Borgare-Ständet föreslagit ät alla bäde Adel och Ständs-personcr, som bo i Städerne att handla i minut och idka handtwcrk, mot deltagande i Stadens alla Borgerliga ormra och utskplder, dä skulle jag funnit, att de handlat efter en rättwis hufwudgrund, nemligen att bjuda en rättighet, som ä ena sidan kunde gifwa inkomst, mot det onus, som ä den andra ökar utgifterna; sä hade billigheten warit och bor^t wara skiljomannen, och som aldeles hatare af Privilegier, skulle jag warit den förste att samtycka; ehuru jag troligen ej förmätt begagna ett flikt anbud.
Sädant kunde göras utan farhäga, ty man är icke handlande endast derföre, att man dertill har rättighet, och dagcliga erfarenheten wisar, att dertill fordras bäde kunskaper, pengar och relationer; säsom ock vm Den g September." ock, att det icke är sä lätt att fä en stadgad reputation säsom handtwärksman, utom hwilket nyckeln mätte ofelbart sättas i dörren.
Mm dä anbudet icke skedt och frägan om ett Borge-ffapets Privilegium icke af mig will framställas, enär det wi innehafwa uphör att ställas i fräga, sä wägar jag framställa för Hkglofl.
Ridderskapct och Adeln, om icke det rätta blifwer att stadna wid etl denna Riksdag förut fattadt beslut, och afsila inqwarteringarS patagande r fredstider, ester andra oricrs, med det tillägg, att Ridderskapet och Adeln ej kan göra afseende uppå den erbjudne lösnings-rätten till husen t Staderne, utan lyckönska BorgareGtandet till des; framtida begagnande, säsou, en kär utöfning ä Borgerskapets sida för Ridderffapet och Adeln.
Herr st o t bIi 6 b, Larl kreesric, upläste följande:
Jag anhäller ödnsiukast fä anmäla, att jag anser Borgare Ståndets förfrägan om rätta förständet af Riddcrskapets och Adelns redan tagne beslut, rörande älskillige upoffringar af Riddcrskapets och Adclns rättigheter ipara lätt beswarad, dä man förutsätter, att hus wid wista tilfällen kunna betragtas säsom lösören, och att Riddcrskapets och Adelns mening med de orden: fast egendom aldrig warit nägon annan, än att dermed endast sörstodcs jord ä landet, och att derföre detta uttryck ej kunde lämpas pä Riddcrskapets och Adelns hus i Städerne wid frä, gan om inqwartcrjngs ätagandc äfwcn i fredstider.
Utan att granska billigheten eller obilligheten af Ridde-skapctS och Adelns förmäner för sina hus i Städerna, fär jag derjemte göra ben anmärkning, att^Ridderskapels och Adelsö friheter för stna hus
Den Z September. ix hus blifwit betta Ständ lillagde, ej för bess egen fl ull» utan just för Städerna sjclfwa, pä det Adeln fordom skulle upmuntras att till Städerna inflytta och de samma derigenom uphjclpas.
Herr von 8 c si u I t 2 L n si 6 i m , Ögvist.
Jag kan icke möjcligcn sinna att besittningsrättigheten af hus i Städer har nägon stags gemenskap med Borgerlig näring.
Om en Adelsman äger ett hus med inrättade salubodar deruti, sä fär han dymedelst en förhöjd hyra, och drager sälcdcs winning af borgerliga näringen.
Om sä är, att ingwatering icke betalas för blotta spanmäls-bodar, wid hwilka inga wäningsrum äro inrättade, sä är det ett fel, som bör lättås;, emedan deraf dragés en werkelig borgerlig winst, och för hwilkcn rörelse eljest inepvartcringskostnaden lärer godtgöraS.
Grefwe I) e la 6 arst is, ^icosi Dä genom ett för flere weckor sedan fattadt brstut hos Ridderflapct och Adeln är bifallit, att all fast egendom och jord i Riket skulle af hwarjc Swensk man fä ägas emot ätagande af den samma ätföljande skyldigheter, sä ser jag mig för min del intet flät för Högloft.
Ridderflapet och Adela att neka sitt bifall till förewarande fräga.
Hus är fast egendom och kan tvisscrligen e) egentekigen anses för lösören.
I g fär derföre för min del tilstyrka bifall till inqwarkeringens ätagande för Ridderflapcts och Adelns hus i Städerna under fredstider.
Blott ben önskan skulle jag wilja derwid tillägga, att Borgarc-Ständet deremot behagade erkänna för hwarje Medborgare dm rättighet att handla i minut och idka all borgerlig närings mot de wilker, som med denna närings utbfwandc äro förbundne.
Derjemte fär jag, i anledvjng af den wäcktcr frägan, säsom rörande ett frivi-! vile - X Den 5 September. lcgium, Högloft.
Ridderffapck och Adeln proponera, att ät Riddarhus-Utskottct mätte updragas att öfwer, se Adelns privilegier, hwaraf en del blifwit af ost -ftergifwen, en annan del ost fräntagcn, och att in, komma med ett deröfwcr upgjordt sammandrag, hwar, af wära Mcd-Ständer kunna fä inhämta, hwad wi eftergifwit och hwad wi ännu hafwa öfrigt.
Herr Lrunkielstjerns, ^uiiu8, conformerade sig med Grefwe la Garclie.
Herr st. o t k 1 isb , Larl I?restric, instämde i sednare delen af Grefwe l)« la tZsrsties pttrandc.
Herr Istejkenlkölst, Oetlok, upläste följande anförande till Protvcollct: Wid ett föregäende tilfälle har jag yttrat den önskan, att Högloft.
Ridderskapet och Adeln skulle för dest i Städerna ä, gande hus ätaga sig inqwartering sä wäl i fredsson, krigs-tider.
Min tanka derom kan ju icke wara olika.
Utaf aila de rättigheter Ridderskapet och Adeln ägt, och under detta Riksmöte fränsagt sig, har efter mitt sätt att se fåken, ingen dylik uppoffring med större rättwisa kunnat wäntas, eller med större billighet bifallas, än denna nu i fräga waranbe. ven werkar alsintct pä husens wärde, efter den är personel och blott ätfötjer frälse-namnet,, och blifwer derigenom sä mycket obebagligare för Bvrgcrskapet och öfrige ofrälse husägare, mera i afseende pä de ändringar,'som derigenom upkomma i hela jnqwartcringsfbrdelningcn hwarjc gäng ett hus gär utur ofrälse i frälsemans ägo eller twärtom, än i afseende, pä nägon särdeles lin, bring sedan Högloft.
Ridderskapet och Adeln samtyckt att under KrigStider deltaga uti inqwarterings-fkyl, dighetcn, dä den, som mest är beswärande.
Jag wägar derföre, sedan samma fräga äter kommit under öfwerläggning i ödmjukhet fbreflä, det Högloft.
Ridder - Den 5 September
xr derstapcf och Adeln säsom ett tillägg ivid dess förra bcsiut, nu utsträcker sitt deltagande i inqwarterirrym äfwcn till fredstider, under följande wilker och förbchäll: 2ltt ali inqwartering, antingen den in natura eller med penningar stall utgå till >:del beräknas pa borgcliga rörelsen och ^:delar pa husen, fördelade dem emellan, efter hitintills manlig methode: att i händelse någre Laserne - Byggnader, eller andre inrättningar till inqwarteringarneS lättande, finnas upförde och i ordning stälde, de samme utan efterräkning af derpå anwände kostnader, fä af Frälse husägare gemensamt med de öfrige, till samma ändamål begagnaS:
Att dä Ridderstapet och Adeln nu ätagit sig full inqwartering, de Officerare wid en st Städerne förlagd Garnizon, som där kunna äga huS, likafullt hädanefter och sa' länge Lnqrvarteringen i penningar utgår, fä upbära den summa, som pä deni, efter deras grad belöper:
Att de af Ridderstapet och Adeln, som äro husägare, genom sine walde
Deputerade komma att deltaga uti alla de öfwerläggningar och beslut, som röra inqwarteringS - ärenden Herr von Lckullrenkeim.
Jag beber ännu i betta ämne fä bcswära Ridderstapet och Adeln med nägra ord.
Det är kändt, att om en Officer eller Hof-Man, so-m är berättigad till Inqwartering, äger eget HuS, sä blifwcr han fin inqwarteringsrätt förlustig.
Om nu sä befluteS, att Hbglofl.
Ridderstapet och Adeln ätager sig för sina ägande HuS i Städer, sä i krigs - som fredstider inqwarteringS - beswäret, sä böra de nyssnämnde - XII Den Z September. be Adcliga Tjenstemän, som erlägga inqwarterings» afgiften för sina egna hus, deremot ätnjuka den ins gwartcrlngsrätt 5 som deras Embeten »vederbörligen ätfötjcr. Grefwe Oe ! 2 Oarstie tillkännagaf, att han hade ärnat yttra samma önskan.
Herr blorclari Stolpe, Mästers, yttrade, att det syntes honom böra wara detsamma, om det more en Officer af Frälse eller ofrälse Ständ. Herr Grefwcn och Landt--Marskalk en.
Med anledning af hwad nu blifwit taladt, fär jag nu fräga, om Högloft.
Ridderskapck och Adeln bifaller Borgare - Ständcts yttrade önskan, att Riddcrskapet och Adeln mätte ätaga sig under fredstider inqwartering för sina hus i Städerna pä det sätt Herr slaijkLntleölcl föreslagit? och med det ytterligare wilker Herr 8csiult2Lnlreim proponerat.
RopadcS )a och ^lej.
Saken, hwarom fräga är, synes wara af ringa betydenhet, och jag hemställer till Ribdcrfkapct och Adeln, om den ej altsä kunde bifallas, dä Ridderskapct och Adeln derigenom skulle conciliera sig clt af sine Med-Ständs wänskap och förtroende.
Herr klingspor, 6erstt. äk ej sjelf husägare, men sedan Riddcrskapet och Adeln en gäng genom sitt förra beslut, rörande inqwartes ring i krigstider, afslagit denna fräga, och för öfrigt innom sig träffat den öfwcrcnSkommelsc, akt wid den, na Riksdag ej göra nägcn widare uppoff >-g af sina Privilegier, kan jag för min del ej bifalla förcwarande fräga.
Herr lst e j k e ri x k ö I 6, lDetlok.
Jag wille i början icke widröra huru obelpdelig denna Ees - Den Z September.
CeSsron är, emedan jag trodde, akt den utan swäs righct af Ridbcrskapct och Adeln skulle bifallas; men nu utbeder jag mig att fä anföra, att för ett hus, som finnes asseeurcrat till sto a 40,000 Riksdaler, är afgiftcn för det närwarande omkring ist.
Af husen i Slockholm tillhör en sjundedel Ridbcrskapct och As deln.
Om äfwen dche skulle deltaga i inqwarteringen, blcfwe afgiftcn, fördelad pä alla, minskad till omkring lo R:dr.
Herr L a n d t m a r s k a l k e n.
Om Rivbcrskapct och Adeln skulle behaga förena fig utan votering, wunnes ätminstone derigenom mycken lid, svin till flera angelägna mäl torde bchöfwas.
Jag för derföre ä nyo hemställa , om ej Niddcrskapet och Adeln uppä de goda skäl, som blifwct anförda af Herrar ksteijfienlkoist, Lcfiu!t2?nfieim och Grefwe ve la Laräie, ffulle behaga ätaga fig Inqwartsring för fina hus i Städerna linder fredstider.
Ja blandadt med Nej. Hcrrvoricfig, Vstil8.
Om det tillätes mig, att bryta ben tystnad jag wid öfwerläggningartia bär hitintill iagttagit, sä fär jag förklara, att derest Niddcrskapet och Adeln skall ätaga fig nu i fräga warande Jnqwarkcring, den befrielse derifrän, som genom särskilta författningar är förund andra, kj Stora Sjötulls - Betjente mätte tillika uphöra , och i alla fall Jnqwartering ej utgöras till andra, än hyn, som äro upförde pä Hofwcks och RegementcrA«s Stat, samt ej haswa rum fig anflagne pä Slottet eller i Kronans hus. Herr 1? k r» m, kefir:
Min mening är e) för det närwarande att tala om sakeus billighet, men när ett beslut en gäng lärer wara af Ridder» skåpet och Adeln fattadt, att inga uppoffringar wi, dare xlv Den 5 September. dare skulle göras, kan jag för min dcl ej lemna mitt bifall till förcwarandc fräga, utan wille jag i stät» lct för Riddcrffapet och Adcln proponera, att dä Privilegier äro bland de ämnen, som i 'grundlagen aro.uptagne säsom Consttutionclla, denna fräga mätte fä hwila till afgörande wid nästa Riksdag.
Grefwe Dornar, (röran.
När Riddcrffapet och Adcln en gäng fattat det wärdiga beslut, att all fast egendom och jord i Riket skulle af hwarje Swensk Medborgare, emot ätagan» be af derwid fästade skyldigheter, fä besittas, och den nu förcwarandc fräga skär i närmaste förening med detta af Ridderskapct och Adeln fattade beslut, sä hemställer jag ödmjukast, om ej ett afslag pä denna fräga skulle blifwa en anledning, att betaga Ridderskap^ och Adcln, det anseende af ädelmod, som Riddcrffapet och Adcln genom sitt förra beslut förtje, nar.
Jag kan säledes för min del ej annat, än derä tillstyrka bifall; och för öfrigt instämmer jag fullkomligt med Grefwe Dela Larstis uti dest motion, af Adelns privilegier, för att derigenom Inhämta fullständig uplySning, om hwilka Privilegier nu mera förswunnit, och hwilka ännu äterstä.
Herr 8iiver8toipe, Lrmtnk t^brakam, anhöll ak fä uplysa i anledning af hwad en och annan Ledamot pästätt, att wcrkeligen aldrig pä Riddarhuset nägot beslut blifwit tagit, att inga widare uppoffringar af Riddcrffapet och Adcln skulle göras.
Frägan hade wäl warit wäckt, men blifwit aldeles afflagen.
Icke heller worc det beslut, som Ridder» skåpet och Adcln fattat, rörande Jnqwarteringens ätagande under krigstider, pä nägot sätt hinderligt, för det som nu är i fräga.
Om Ridderff pet och Adeln nu ätoge stg Jnwartcring under fredstider, wore det blott ett tillägg eller ett utwidganbe af det förut Den g September.
xv förut fattade beslutet, och kun pä intet sätt ledatill att deraf wara en rubbning.
Herr lstLmmarskökst, Dorenrc».
Dä all ffräaktighet är smäaktig, sä skulle ett afflag uppä denna fräga bewisa ett tänkesätt, som kan hända skulle för Ridderffapct och Adeln wara förnrdranbe, och jag hoppas, att Högloft.
Ridderskapct och Adeln icke kan wilja minska det anseende det sig förr wärfwat genom sina förut gjorda eftergifrer.
Herr Ler^kmnn, Ambrosius kelsFNU8.
Jag fär den äran crindra, att det jag redan längesedan befarade nu inträffat, nemligen, att de af Ridderskapct och Adeln redan gjorda upoffringar skulle alstra beständiga srägor om nya.
För det närwarande synes mig, ark Högloft.
Ridde? skåpet och Adeln skulle försigtigast gä till wäga, om det bestbteS, att denna fråga skulle hwila till dest Riddare, hus - Utskottet hade lrmnat sitt utlätaude öfwer Pri» Vilcgicrna.
Herr Detloff, till styrkte ä nyo bifall till inqwartcrings ätagande under fredstider, med de af honom förut föreslagna wilker och med tilläggning af det af Herr loricks projccterade, att alla förut ifrän inqwartering undantagna' husägare äfwen mätte deruti deltaga.
Herr Grefwen och Landt.
Marskalk en gjorde proposition i enlighet med Herr Ifte^leenlkölcls yttrande, hwilken äter brswaradkS med Ja, blandadt med Nej.
Herr dftorstencreutr, ^scob §nul°.
Min mening är ej, att i fbrcwarande fräga yttra mig om sjelfwa sakcnS mer eller mindre billighet, utan fär jag allenast Herr Grefwen och Landtmarskalken underställa, om icke en proposition mätte författas och justera-, som fullständigt innefattade alla be föreslagna wilker, pä det r»i mätte rmdwikg XVI Den Z September. alt förhastande »vid afgörandet, genom olika begrep och kännedom af ämnet i hela. dest sammanhang.
Herr Grefwe» och Landt -
M a rskalken lät deruppä upsätta en sädan proposition.
Anmältcs och cmottogs en Deputation ifrän det Högwbrdigc Preste - Ständct, anförd af Herr Ordens - Biskopen Doctor lelurraij , hwilkcn förmälde, att Präste - Ständct hade bifallit StatS - Utskottets Förslag till Konungens Stat, likwäl med det fbrbrhäil, att dä Statens reglering swärligen till den snart instundande i October kunde medhinnas, wille Ständet till Kongl. Maj:tS afgörande hemställa, VM den icke först med nästa är skulle taga sin början.
Äfwcnlcdes tillkännagaf Herr Biskopen, att Preste - Ständct bifallit Stats-Utskottets Förslag till löner för de nya Stats - Secreterare»» och den allmänna Beredningen.
Oeputationcn afträdde pä öfligt sätt beledsagad.
Utdrag af Protokollet hältet hoS Högwördige Preste-Ständet den I September I8oy. S. O. Riksens Högloft.
Ständers StatsUtskottS, uti Memorial af den 2s sistledne Augusti afgifne Förslag , till bestämmande as Stats-Werkets utgifter för K:gl. Maj:ts
Hof, och Hof - Stalls-Staters underhäll, blcf ä nyo föredragit och af Preste - Ständer enhälligt gilladt och gvdkändt; dock likwäl och som den reglering af berörde Stater, hwilken i ftlgd häraf blifwer nödwändig, swärligen lärer kunna med, hinnäs före den i:sta instundande October, jfrän hwilken dag StatS - Utskottet föreslagit, att den tid, htvarifrän Kongl. Majit mä af StatS-Werket fä Den 5 September.
xvn upbära den projectcrade summan af 270,200 Riksdaler om äret mä beräknas; har Ständet ansedt sig bbra till de Respcctive Med, StändenS bepröfwande hentställa, om icke det borde till Kongl. MajrtS Eget Höga afgörande i unKrdänighel öfwerlemnas, att, k händelse Hans Kongs. Majit sä för godt finner, intill detta ärs flut utskjuta »verkställigheten af berörde reglering; hwilket genom Utdrag af Protocollet skulle till de Respcctive Med-Ständen samt StatS - Utskottet wördsamt och wänligen inberättas. 17t luxrs.
Lx kro'ocoi!o I. 17. ^.Im^vik.
Herr Gotlieb, Lori kreäric.
DL frägan om Ridderskapeks och Adelns ätaganbe af inqwartering äfwcn i fredstider nu skall afgbraS, tror jag, i anledning af hwad här blifwit i detta ämne taladt och de Nej och Ja hwarmed flera propositioner blifwit bcswarade; denna fräga icke kunna afgbras utan genom votering.
Jag önskade för min del, att om Ridderskapet och Adeln skall ätaga sig detta onus, sädant skedde Utan andra wilkor, än att inqwarterings - skyldighet) utsträcktes till alla husägare, hwilka hittils warit dcrifrän bcsriade, och pä samma sätt, som den samma af ofrälse Ständspersoner nir utgöres.
Detta tror jag wara mera wärdigt för Ridderskapet och Adeln, än att derwid fästa ätskilliga, af flera wärda Ledamöter föreslagna, förbehöll.
Desta förbehöll anser jag dcstutom icke wara af nägok wärde, eller motswarande förmän för Ridderskapet och Adeln, ty ingen Adelsman, som möjligen kan förskaffa sina brrn nägon annan utkomst, lärer sätta dem i nägot handtwcrk eller handel, för att genomgä 7 a 8 läro-är. vesta wilkor betyda derföre ingen ting sä länge Skrä» Författningarna äro gäl - xvm
Den Z September. lande.
Om dctza uphäfwas, blir förhällandet hell annorlunda.
Derefter uplästeS ben författade propositionen , hwilkcn efter nägra smärre jämkningar siuteli, gen af Herr Grefwe» och Landt - Marskalken förr, flogs sädan, som följer: Bifaller Ridderskapet och Adeln Borgare, Ständets Protocolls - Utdrag , rörande åtagande af inqwartcring för hus i Städerna i fredstider, med wilkor, att all Inqwartcring, som ia naimo eller med penningar skall utgä, till ^:del beräknas pä borgerliga rörelsen och Adelar pä husen, fördelad dem emellan efter hittils wänlig method; att i händelse nägon Cassern - byggnad eller andra inrättningar till Jnqwartcringens lättande finnas upförde, de af Frälse husägare utan deltagande i de kostnader, som till sädana inrättningar redan kunna wara gjorde, mä gemensamt med de öfrige till samma ändamäl bcgag, nas; att alla till Inqwartcring berättigade Tjenste, män, som ärv husägare, sedan de betala Ingwar, tering för sina hus, äfwen efter sin grad mä fä upbära Inqwartcring; att alla förut undantagna huS, ägare äfwen mä i denna Inqwartcring deltaga; att alla publica hus frän inqwartcring undantagas; bwar» jemte Ridderffapet och Adeln skulle yttra den önskan, att idkande af all borgerlig näring emot ätagandc af deremot swarande borgerlig tunga, mätte blifwa m rättighet för alla Medborgare - ClaSser.
Härtill ropades Ja och Ne).
Friherre kossa, Lori ksenric, önskade, att ordet förbehäll mätte sättas i stället för ordet bnsk an.
Herr Lergfimsn, Ambrosius Mognus, tillstyrkte, att det sista wilkoret rörande idkande af borgerlig näring mätte aldeles utgä, säsom mindre beb .gligt, om Riddcrskapet och Adelm skulle göra den föreslagna upoffringrn.
Den Z September.
xlx Herr Landt-Marskalken frägade, om Ridcrskapet och Adelén önskade att förbchäll sattes l stallet för önskan.
Ja blandadt med tTkej.
Herr k o t b i '« e- b , Larl ^eerclric:, förr, flög ämyo, akt det sista wilkoret mätte aldeles utgä.
H e r r G r e f w e n o c h L a n d t - M a rskal ken upläste ä nyo Propositionen med ordet förbehåll j stället för önskan, frägandcs om Riddcrskapct och Adeln densamma nu gillade.
Ropades Ja, Ne), Dotering.
Herr 8 t g 6 I n e ! ci , 8amuel , begärde, att i Contra - propositionen mätte sättas , akt Riddcrskapct och Adeln förblifwcr tvid sitt förut om inqwartcringcn fattade beslut, och att närwarande fräga motte hwila till nästa Riksdag.
Herr ii a r ^
Ir m » n föreslog, att Dotcringcn, för att ej hindra ättkillige sakers afgörande i förmiddag, kunde till eftermiddagen upskjukas.
Derefter uplästes sälom Voterings ^ proposition , ben förut uptagne propositionen, jemte den deruti gjorde förändring, af ordet önskan till förbehäll, och med följande tilläggning:
Ocn det bifaller ffrifwcr
Ja; ben dek ej will, skrifwer Nej. Winner Nej, är frägan om Ingwartering för hus i Skädcrne under fredstiden assi gen.
Friherre b.ilzencrnnt2, , VViUbslm, yrkade, att förbchället mätte alldeles utgä.
Grefwe IV! örner, ^.clolpö Oöean , trodde, att om ordet önskan blefwe bibehället, skulle beslutet blifwa Ridderffapet och Adelil wärdigare.
Mänge instämde häruti. XX Dcn Z September.
Herr Grefwe» och L a n d t - M a rs k a l k k n.
Ätskilllge Hcrrar Ledamöter ästunda, att ordet önskan mätte nyttjas.
Ja och Nej. Herr Landt-Marskalken hcmstälde, om dä ingen ting iner syntes stridigt än orden önskan och förb chäll, Riddci skåpet och Adeln icke skulle kunna förena stna tankar.
Harwid höides rop af blandad beskaffenhet.
Ester ytteiligaic gjord jämkning/ blcf Do» terings - proposition antagen, sä lydande:
Disa lier Riddcrskapct och Adelén ,—. — — — — — — — frän Jnqwar tcring unda tagas; samt att idkande af all borgerlig näring emot ätagande af deremot swarande borgerlig tunga, mätte blifwa en rättighet för alla Medborgare - Classen Den det bifaller skrifver Ja.
Dcn det ej will skrifwct k7ej.
Winner Nej, är frägan om In» qwartering för hus i Städcrne under fredstider afslagen.
Herr 'p k g m, ?elrr, erindradc, att hans mening ej äsyftade ett afflag, utan att mälct mätte hwila till nästa Riksdag, hwilkct han önffade skulle hafwa utgjort Contra , propositionen.
Grefwe körner, ^siolplr Loran.
Dä ordet wilkor är nyttjat i Propositionen och derunder äfwcn slutmeningen rörande idkande af borgerlig näring är inbegripen, fär jag härmed, utan att opponera mig emot Propositionen, säsom redan antagen, allenast begära för min räkning i Protokollet reserveradk, at jag för min del icke kunnat till denna flutmcning under denna form af ett wilkor samtycka.
Härmed conformerade sig Herr Lilversto!- pe, 6uk»k HHrskmm.
xx! Herr Silverstolpe, krestric Lamuel, yttrade sig:
Med Grefwe körner förenar jag mig till alla delar och begär i Protocollek anteknadt min protest emot all annan, form af propositionens slutmening än den af en önskan.
Wid en sä beskaffad uppoffring, som den wi nu göra, kan jag mindre än nägonstn anse det med wär ovärdighet dfwerensstäinmandc, att ingä i »ägvt utbyte och jag finner det ej heller med grundsats enligt, att framställa ett wilker, som ej har ringaste samband med saken.
Widare conformerade sig med Grefwe körner, Friherre Osterström, jacob, Friherre liljencrants:, jokan VVilkelm, Herr Lraunerkjelm, Larl Ktar;rius, Herr von Lckuitrenkeim, Daviel, Herr tstamrnarikölst, l.orenro, Friherre Wrangel, Larl edstam, undertcknad Silverstolpe, Axel Labriel, Herr krakel!, Lustaf Anton, Herr Silfversparre, ^ron Isaac, Herr Strusseoselstt, Nickae!, Herr von lorné, IVIickael, Herr von Llockenkröm, Lalomon, Herr von Stockenström, l^ais, Herr L^llenkrook, Loran, Herr Astlerbetk, jacob, Herr ^öni^, kekr.
AnmälteS och emottogS en Deputation frän bet hedcrwärda Bonde-Sländet, anförd af Riksdagsmannen ifrän Blekingen jon jonsson, som tilkännagaf att Bondc-Ständet bifallit StatS-Utskottcls förstag, till Konungens, Drottningens och Kron-Prinsens Stat, undantagande hwad deruti beträffar stuterierne pä Kungsör och Strömsholm hwilken omständighet
Ständct ansett kunna skiljas ifrän det öfriga och sälcdcS Slats-Utikoltcls Protocolls-Utdrag äterfdrwisat.
Äfn„„n),ex Bondc-Ständet, jemte gjorde anmärkningar äterförwisat ConstilutionsKtfioktctS förfiag till en Riksdags-Ordning. XXII Den Z September.
Sedan Deputationcn dlifwit pä bfligt sätt Utbclcdsagad, upbröls andra Clarens kista till wal af Elector efter Herr ?LK1m»n, och befann dertill hafwa dlifwit wald N:o 496 Herr LtallaammLr, Otto henric, Major.
Derefter företogs den dcstukna voteringen, hwilken esler gjord rösträkning bcfans hafwa fölunda utfallit.
Ja 8Y.
Nej 88.
I anledning hwaraf Herr Grefwen och LandtMarsk
Aken tllkännagaf RidderskapetS och Adelns bifall till Åtagande af inqwartering fbr stna hus i städerna under fredstider, emot de dcrwid i propositionen fästade wilkor.
Ridderskapct och Adeln ätffildes kl. ^ z.
In ststsm ?ro»oco!i>. 6.
LilVargtoipa.
Onedagen den 6 September. istenum klockan 9 förmiddagen.
Uplästes lill justering ett Utdrag af Protoeollct hältet i Högloffige Riddcrffapcls och Adelns stienum dm s Sept. 1809, rörande Inqwarteringö ökagand" för hus i Städerne under Fredstider.
Herr !> o t kliet), Lar!
I^restric, yttrabe stg: Wid dettaDrotocolls-Utdrag fär jag göra följande anma kniog.