Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Frågan är af stor vigt och jag anser det vara en ambitionssak för dem som framlagt detta förslag att söka drifva det igenom, i hvilket afseende jag tror att intet bör åsidosättas för att förstärka deras leder, som komma att rösta ja för detsamma.
För min del får jag åberopa hvad jag här hört yttras, att utan en sådan föreg:de discussion, som den jag föreslagit, torde det vara omöjligt att rösta för förslaget.
Härvid erinrade Hr Gr. o. Landtm., hurusom 41 § Riddarh.
Ordn. innehöll: ”Vackes fråga in pleno om ändring af denna Riddarh.Ordn. bör en sådan alltid remitteras till Riddarh.Utsk., som med sitt Retänk. deröfver till R. o. Ad. inkommer;” samt att Hr Stjernsvärds förslag, såvida det af Hr Gr. o. Landtm, blifvit rätt upfattadt, innefattade, att R. o. Ad. skulle i morgon e. m. uti extra plenum discutera och antaga grunder för en blifvande Riddarh.Ordn.
Detta skulle, hvad sednare delen af förslaget an - I)e n 8 Februari. 435 ginge, stå i strid med nyss åberopade §, och allt hvad genom sammanträdet kunde uträttas vore en remiss till Riddarh.Utsk. af de förslag, som dervid kunde framställas, hvarigenom svårligen något stöd för omdömet nm antagligheten af det hvilande Representations-förslaget kunde vinnas.
Jag tror att ordalydelsen af 42 § Riksd.- Ordn. lemnar R. o. Ad. fullkomlig rätt att utan remiss afgöra denna fråga, enär den icke kan sägas vara af allmän beskaffenhet utan är af sådan art, all den enskildt rörer R. o. Ad.
Då jag utaf
Hr Gr. o. Landtm, redan blifvit förekommen i åberopande af 49 § Riksd.Ordn., afstår jag ifrån allt vidare yttrande och förbehåller mig blott att §:n måtte ordagrannt efterlefvas och Riksd.Ordn. i helgd hållas.
Jag anser det vara alldeles olagligt att afhandla ett förslag till ändring af Riddarh.Ordn., utan att det först blifvit af Riddarh.Utsk. behandladt.
Förra gången jag bade ordet åberopade jag 42 § Riksd.Ordn., delta var ett misstag, jag menade 49 §, der det står: ”Hvar och en fråga af annan än allmän beskaffenhet, äfvensom preliminära hemställningar och förfrågningar från Utsk:n, må genast kunna af göras'''’.
Jag tror att en discussion rör:de grunderna för den blifvande Riddarh.Ordn. är en så beskaffad icke allmän fråga, att den utaf R. o. Ad. kan utan remiss afgöras.
Hr Gr. o. Landtm, yttrade, alt lian i detta hänseende måste vara af olika tanke med Hr Stjernsvärd.
Det vore visserligen sannt, att Riksd.Ordn.-s 49 § i 2:dra mom. stadgade, alt frågor af annan än allmän beskaffenhet må kunna genast afgöras, såvida de af någon Ståndets ledamot ej begäres på bordet, men detta kunde likväl icke hafva afseende på'en sådan fråga, hvaruti ett serskildt behandlingssätt blifvit föreskrifvet, hvilket, sedan det blifvit af R. o. Ad. stadgadt och af Konungen godkändt, måste lända R. o. Ad. lill efterrättelse.
En propos. till bifall å Hr Stjernsvärds förslag kunde således icke af Hr Gr. o Landtm, framställas.
Beträffande åter R. ö.
Ad:s sammanträde i morgon på aftonen så lade väl grundlagen icke deremot bestämdt hinder, emedan det vore stadgadt, att Ständernes gemensamma Utsk. ej må sammanträda på samma tid då i ett eller flere eller alla Stånd Plenum hålles, eller såsom allmän grund, att Utskms sammanträden torde vika för Ståndens; men då sammanträde för det Hemliga Utsk., som sammankallades af Konungen, var utsatt till i morgon e. m., kunde det icke vara lämpligt att R. o. Ad. valde samma tid för sin sammankomst.
Om jag rätt upfattade Hr Gr. o. Landtnäs tillkännagifvande, anser Hr Landtm, den af mig föreslagna discussion icke grundlagsenlig! kunna ega rum.
28* 436 Den 8 Februari.
Hr Gr. o. Landtm, förklarade, att Hr Stjernsvärd i sådant fall orätt upfattat hvad som blifvit yttradt.
Hr Gr. o. Landtm:s mening var icke, att en discussion i frågan ej kunde grundlagsenlig! ega rum; men om Hr Stjernsvärds förslag, såsom Hr Gr. a.
Landtm, trodde, afsåg, att R. o. Ad. skulle i morgon discutera och antaga grunder för en förändrad Riddarh.Ordn., så kunde propos. derå ej framställas, emedan detta vore i uppenbar strid med 41 § Riddarh.Ordn., som säger att ändringar i Riddarh.- Ordn. ej få ske innan Riddarh.Utsk. deröfver afgifvit sitt Betänk.
De första orden af 49 § Riksd.Ordn. innehålla: ”Hvar och cn allmän fråga, som första gången i något Stånd förekommer, skall, så vida ej
Ståndet enhälligt genast densamma till vederbörligt Ulsk. förvisar, ligga på bordel till nästa' plenum, då remiss bör ske”.
Det är således uppenbart att denna fråga icke kan leda till något afgörande omedelbart inom Ståndet, utan måste först af Riddarh.- Utsk. behandlas, men jag instämmer med Hr Stjernsvärd- deruti, att det vore väl om grunden för den blifvande Riddarh.Ordn. kunde fastställas, i fall det hvilande Representationsförslaget skall kunna antagas.
Jag vågar derföre hemställa om icke detta ändamål skulle möjligen vinnas på det sätt, att man afslod ifrån bordläggningen af Hr Stjernsvärds motion och remitterade densamma till Riddarh.Utsk., som på några fä dagar skulle kunna upställa några så beskaffade grunder för blifvande förändring af Riddarh.- Ordn.
Jag föreställer mig att här egentligen torde vara fråga om valkretsarne, hvilka nu vore angelägnast att hafva något bestämda.
Om Utsk. välvilligt vill behandla ärendet, skulle det inom kort kunna upkasta några sådana grunder, hvilka af R. o. Ad. de första dagarne af nästa vecka då skulle hinna grundlagsenligt behandlas.
Jag hemställer alt frågan måtte behandlas på sätt jag nu vördsamt föreslagit.
Om jag icke misstager mig, så består Hr Stjernsvärds motion deruti, att R. o. Ad. skulle i morgon sammanträda för att öfverlägga om något ämne rör:de det hvilande representationsförslaget, men jag hemställer huruvida det vore lämpligt att remittera denna motion till Riddarh.Utsk., då detta Utsk. omöjligen skulle kunna få del af dessa handlingar förr än om någon lid, men sammanträdet skulle ega rum redan i morgon.
Man måste skilja emellan ett förslag, som väckes och en fråga, som skall komma under discussion; - här är föreslaget att man skulle diseutera ang:de förändringar i Riddarh.Ordn., men ingen motion är väckt, som kan till Utsk. remitteras.
Jag anhåller derföre att Hr Gr. o. Landtm, ville förklara, att den väckta frågan är bordlagd och att vi måtte få åtskiljas.
Hr von Hartmansdorff, Au g.: Riddarh.Utsk. har redan vid förlidne Riksdag, såsom Frih.
Raab uttryckte sig, kastat upp några grunder till vallag för R. o. Ad. i händelse det hvilande representationsförslaget skulle antagas.
Dessa grunder kan hvar Den 8 Februari.
437 och en hafva tillfälle alt läsa, men i afseende på denna fråga instämmer jag uti Hr Bråkenhjelms sista yttrande.
Utan att något förslag blifvit gjordt kan icke remiss till Riddarh.Utsk. ega rum, ty Utsk:s ledamöter kunna då svara:
Vi önska och anhålla att motionären måtte upgifva hvad han vill; att afgifva Utlåt, om en sak utan att något förslag derutinnan är väckt, synes mig vara stridande mot våra former.
Jag ser icke att för ögonblicket något härvid är att göra, på sätt Hr Gr. o.
Landtm, ganska tydligt och grundlagsenlig! har uplyst.
Jag hemställer derföre till Hr Stjernsvärd att han måtte afstå från vidare samtal med Hr Landtm, om denna sak, och låta oss få komma till någon annan.
Jag skulle nästan vara böjd för att påstå att Hr Bråkenhjelm vill bråka bort denna sak, ty motionen gick derpå ut, att R. o. Ad. skulle discutera och afgöra några grunder för sin valrätt, men Hr Stjernsvärd yrkade äfven att för detta ärendes behandling ett serskildt plenum skulle utsättas; det ena var motionen, det andra sättet huru frågan skulle behandlas.
I detta afseende tror jag att, om man icke vill blott hålla sig vid orden utan vid sjelfva saken, som verkligen är af vigt, den skulle kunna mycket väl utredas på det sätt, att man begärde att Riddarh.Utsk. ville till R. o. Ad. inkomma med de ifrågavande grunderna, och B. o. Ad. sedan ville till ett eftermiddags-plenum sammanträda för att deröfver discutera och afgöra.
Nekas kan icke, att det är olägligt att vi icke hafva en vallag upgjord nu då det hvilande representationsförslaget skall till afgörande förekomma.
Meningen med Hr Stjernsvärds motion har jag upfattat så, att det vore hans önskan att Ståndet på något sätt skulle kunna komma öfverens om grunderna för ett sådant förslag, och i denna önskan förenar jag mig helt och hållet.
Jag tror det vara af vigt för saken att vi hafva sådana grunder upgjorda, men huru sådant skulle på dessa åtta dagar medhinnas, derom är nu just frågan.
Raab tro att sådant vore möjligt om Hr Stjernsvärds motion nu finge till Riddarh.Utsk. remitteras.
Här har visserligen blifvit sagdt att Hr Stjernsvärds motion hufvudsakligen innehåller en anhållan att R.
Ad. skulle utsätta ett plenum till morgondagen, men så har jag icke upfattat denna motion; detta vore visserligen ett medel att ernå det åsyftade ändamålet, men i motionen upställas frågor om valbarhet, val distrikt-vis 0. s. v.; så har åtminstone jag upfattat den.
Det är just dessa frågor, som till Riddarh.Utsk. skulle remitteras, med föreläggande för Utsk. att med svar derå inkomma jemte förslag till grunder för en ny vallag.
Detta tror jag, såsom Frih. Raab, skulle "med någon välvilja kunna låta sig göra till ett plenum före nästa Onsdag, och jag kan således icke annat än understödja motionen, sä vidt delta ändamål åsyftas.
Hr Stjernsvärd: Frih.
Tersmeden har ganska riktigt upfattat min motion; det var icke för att bereda R. 0. Ad. till - 438 Den 8 Februari. fälle till mer eller mindre angenäma samtal, som jag gjorde mitt förslag, utan det var för att få några grunder bestämda för vallagen, hvilket jag anser oundvikligt för att man må med godt samvete kunna antaga det hvilande förslaget.
Hvar och en kan i denna min framställning inse snarare en böjelse för att antaga förslaget än motsatsen, men då dylika grunder hvarken förut finnas eller nu kunna komma till stånd, så är troligtvis det enda som återstår för mig, så väl som mången annan, att votera nej till förslaget.
Jag fruktar nemi. alt en remiss till Riddarh.- Utsk. icke till något gagnar, men skulle motsatsen vara fallet, vill jag visst icke sätta mig emot remissen.
För att ådagalägga att jag alldeles icke har något emot att R. o. Ad. får veta i dag åtta dagar till på hvilka grunder R. o. Ad. kommer att godkänna eller afslå det hvilande förslaget, skall jag gerna medgifva och votera för att R. o. Ad. i morgon sammankommer på en stund för att remittera frågan till Riddarh.Utsk., sä vida Hr Gr. o. Landtm, anser densamma kunna remitteras, hvarpå jag dock tviflar.
Man kan visserligen remittera elt förslag, som utaf en Riksdagsman blifvit väckt, men man kan icke remittera en begäran att ett Utsk. skall upgöra något förslag; och det torde äfven vara tvifvel underkastadt huruvida R. o. Ad. kan göra det till sitt serskildta Utsk.
Om så kan ske, så hvarför icke då äfven förelägga Utsk. att inom bestämd tid inkomma med ett förslag?
Dä har jag för min del intet emot alt plenum blir utsatt till i morgon, för att då kunna fä denna motion remitterad.
Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att Hr Stjernsvärds skriftliga anförande nu blifvit till honom aflemnadt och att han ansåg sig böra för R. o. Ad. upläsa hvad som deruti egentligen utgjorde förslaget, nemi.:
”Af dessa betraktelserföranledesjag till följande ”vördsamma framställning, hvarå jag begär Hr Gr. o. Landtm:s ”propos., nemi.: att R. o.'Ad., i enlighet med 49 § 2 mom. ”Riksd.Ordn., måtte besluta att offentligen uti ett i morgon e. m. ”blifvande extra plenum discutera och för sin del antaga grunder ”för den Riddarh.Ordn., som i följd af § 12 af den föreslagna ”nya Riksd.Ordn. bör i enlighet dermed uprättas”.
Det var således å detta förslag Hr Gr. o. Landtm, förklarat sig icke kunna i strid med 41 § Riddarh.Ordn. framställa propos.
Såvida icke en sådan propos. af Ståndet yrkades måste således den frågan anses förfallen, då det för Ståndet återstode att behandla det af Frih.
Raab framstäldta förslag, att R. o. Ad. måtte åt Riddarh.- Utsk. updraga att, så fort sig göra låter, inkomma med förslag till grunder för den Riddarh.Ordn., som på grund af 12 § i det hvilande förslaget till ny Riksd.Ordn., kan behöfva uprättas.
Emot propos. å detta Frih.
Raabs förslag mötte icke något hinder, hvarföre också Hr Gr. o.
Landtm, vöre beredd att derå framställa propos. i fall den af Frih. Raab påyrkades.
Som jag utaf Frih.
Raabs förslag och Den 8 Februari.
439 den framställning
Hr Gr. o. Landtm, nyss gjort tror mig vinna samma mål, nemi. att få vissa grunder för vallagen upgjorda innan sjelfva förslaget kommer under öfverläggning, så har jag intet deremot, utan afstår ifrån den framställning jag i mitt förslag gjorde; likväl utbeder jag mig att R. o. Ad. mätte förelägga Utsk. någon viss tid, den kortaste möjliga, t. ex. till veckans slut, ty eljest skulle allt blifva utan ändamål, Jag ingår således på Frih.
Raabs mening att saken måtte blifva till Riddarh.
Utsk. remitterad med åläggande för Utsk. att inom viss tid inkomma med grunder för den blifvande vallagen.
Jag för min del anser ett sådant hastverk, som detta förslag skulle föranleda, icke kunna leda till det mål man dermed åsyftat, och yrkar derföre på afslag.
I anledn. af Hr Ribbings yttrande ber jag att få fästa upmärksamheten derpå, att i fall det vore fråga om att arbeta ut en fullständig, paragrapherad Riddarh.Ordn., skulle äfven jag dela bans lanke att sådant på den korta tiden nu icke kunnat åstadkommas; men då fråga deremot blott är om att upställa några korta punkter, skulle jag tro alt det på några dagar kan låta sig göra.
Jag fortfar derföre i min anhållan att Frih.
Raabs förslag måtte blifva remitleradt till Riddarh.- Utsk.
Hvad Hr Stjernsvärds motion beträffar, så finner jag,sedan jag nu bort densamma upläsas, i likhet med Hr Gr. o.
Landtm., att den icke kan i sin närvande form behandlas.
Om det inträffar, såsom Frih.
Tersmeden förutsagt och som äfven är sannolikt, att Utsk. icke medhinner att på dessa få dagar i ordentliga §§ utarbeta ett förslag till en ny Riddarh.Ordn., så skulle ju endast några nakna grundsatser blifva af Utsk. upställde.
Kunna dessa göras till föremål för R. o. Ad:s beslut?
Om de icke kunna det, hvartill tjena de då?
Kunna de på förhand nu genast antagas utan att vara i formlig' ordalydelse upgjorde?
Icke heller, ty ett sådant beslut skall underställas
Konungens godkännande, hvilket icke kan gifvas åt blotta grunder utan åt fullständigt upställda lagstadganden.
Afven om R. o. Ad. hade fått en sådan vallag färdig under dessa dagar, så saknades ju i aila fall ordningar för de öfriga Stånden.
Hvad hjelper det R. o. Ad. att vidtaga en åtgärd, som icke sträcker sig till de öfriga Stånden, och som således icke kan medföra sakens framgång i det hela?
Jag anser visserligen Hr Stjernsvärd hafva haft rätt i sin framställning, att en af det hvilande förslagets väsendtligaste brister är att vallag saknas, men alt nu i elfte timman vilja få en sådan lag färdig, och riktigt pröfvad är ju omöjligt?
Sålunda begär man hvad som icke kan ske, eller, om det forsökes, icke leder till målet.
Jag hemställer alltså till Frih.
Raab och öfrige ledamöter, som yrkat denna åtgärd, om de icke vilja låta den, såsom öfverflödig och onyttig, förfalla.
Till svar på Hr von Hartmansdorffs 440 Den 8 Februari. anmärkn., att Riddarh.Utsk. skall till Ståndet ingå med några grunder, som af Ståndet icke skulle kunna behandlas, får jag nämna, att så tillgick vid förra Riksdagen då Utsk. inkom med sådana, fastän de icke då blefro af Ståndet gillade.
Sådant har skett flere gånger och något hinder derför möter icke i grundlagen.
Raab: Att Hr von Hartmansdorff icke vill gilla det nu framställda förslaget, kan icke på minsta sätt förundra mig, då Hr von Hartmansdorff redan för några dagar sedan fällt sin förkastelsedom öfver hela det hvilande förslaget, men då man ännu icke så bestämdt deciderat sig, är man icke sä likgiltig i afseende pä de uplysningar, sorn kunna vinnas, och jag får bedja Hr von Hartmansdorff taga i betraktande olikheten emellan den ståndpunkt der han befinner sig, och deras, som icke hafva bestämt sig för att förkasta förslaget, utan önska att få all möjlig säkerhet för sitt omdöme huruvida de må kunna antaga det eller icke.
Stående på denna punkt ber jag att få erinra Hr von Hartmansdorff derom, att Riddarh.Utsk. redan har de af sisla Riksdagens Riddarh.Utsk. upgjorda grunder, dessutom de som innehållas uti de af minoriteten vid 1848 års
Riksdag afgifna reservationer, jemte åtskilliga andra sådana grunder att tillgå, hvilka kunna tjena Utsk. till vägledning vid framställandet af de grunder, hvarpå en ny valordning kunde byggas.
Hvad beträffar de andra Ståndens valordningar, så kan icke Riddarh.Utsk. dermed befatta sig, och R. o.
Ad. behöfver dessutom, för att kunna fatta sitt beslut, icke om dem ega samma kännedom, som den måste hafva om sin egen.
Jag vidhåller mitt yrkande att förslaget måtte remitteras till Riddarh.Utsk.
Jag anhåller att få uti R. o. Ad:s minne återkalla huruledes vid sista Riksdagen en motion af Hr Brakel väcktes i enahanda ämne, som dét ifrågavar:de.
Utsk. afgaf, med anledn. deraf ett Utlåt., som innefattade just sådana grunder, som nu påyrkas, eller åtminstone dermed analoga.
När detta Riddarh.Utsk:s Betänk, på Riddarhuset förekom till öfverläggning, yttrades af alla de ledamöter, som dervid erhöllo ordet, ett godkännande af innehållet; men som frågan då icke ansågs lämpligen böra definitift behandlas, enär det hvilande representationsförslaget först vid en kommande Riksdag skulle afgöras, lades ifrågavande Betänk, till handtingarne.
Om jag icke minnes orätt, förekom detta Betänk, i Juli månad 1851, och torde således af närvande Riddarh.Utsk:s ledamöter lätteligen kunna återfinnas.
För min del ser jag ingen svårighet för dessa grunders upställande af Riddarh.Utsk., och anhåller att Frih.
Raabs motion måtte blifva lill nämnde Utsk. remitterad.
Hr von Hartmansdorff framställt, att genom Ordningar jemväl för de öfriga Stånden en fullkomlig väg för det stora hvilande förslagets antagande borde vara banad, synes mig i så måtto underhaltig, att man måste i första hand sopa rent för sin egen dörr, i förlitande på att andra göra samma - Den 8 Februari. 441 lcdes, och att på detta sätt vägen blifver klar och banad, såsom jag önskar.
Sjelfva discussionen har, såsom det syries mig, antagit en besynnerlig vändning, att jag anhåller att det nu väckta förslaget måtte få hvila på bordet.
Häruti instämde Gr. Wachtmeister, Hans.
Jag vågar vördsamt föreslå att R. o. Ad. måtte anmoda Riddarh.Utsk. att, så fort sig göra låter, inkomma med förslag till de grunder, hvarpå en blifvande valordning skulle, i händelse det nu hvilande representationsförslaget antages, vara bygd.
Hr Gr. o. Landtm, förklarade att Frih.
Raabs molion, enl. derom gjord begäran, komme att hvila på bordet samt hemställde derjemte om R. o. Ad. bifölle, att densamma upfördes främst å toredragn.-slistan för nästa plenum.
Föredrogs och hifölls Allm.
Resv. o. Ekon.Utsk:s d. 4 dennes e. m. på bordet lagda Retänk.
M 32, i anledn. af väckt förslag om anslag å kyrkodörren af förteckning på kungörelser, som efter Gudstjenstens slut upläsas.
Cederström', Rudolf, Gr.
Taube, Henning Edvard, m. fl. ledamöter Allm.
Resv. o. Ekon.Utsk:s nedannämnde d. 4 dennes e. m. på bordet lagda Retänk:n: JH 33, i anledn. af väckt motion om indragning af Korrektions-inrättningen på Långholmen; M 34, i anledn. af väckte motioner om ändring i nu gällande föreskrifter, dels i afseende å läkarebetygs bekräftande med edelig förpligtelse, och dels om användande af edgång i allmänhet ; M 35, i anledn. af väckt motion om förbud för utländnin gar att med handelsvaror kringresa i riket; samt M 36, i anledn. af väckta motioner, ang:de återuplifvande af de tills vidare instälde författningarne om Stapelstädernes Handlandes och Skeppsredares skyldighet att årligen införa vissa saltbelopp och hålla ständiga saltuplag.
II. R. o. Ad. åtskiljdes kl. ^ på 4 e. m.
In fidem protocollr Albert Munck.
442 Den 9 Februari.
Tliorsdagen den 9 Februari 1854.
Justerades 14 Prot.-Utdr. för gårdagens Plenum.
Föredrogs Frih. Raabs, Adam Christian, i gårdagens plenum på bordet lagda förslag, att R. o. Ad. måtte anmoda Riddarh.Utsk., att, så fort sig göra later, inkomma med förslag till de grunder, hvarpå en blifvande valordning skulle, i händelse det nu hvilande representations-förslaget antages, vara bygd.
Under den discussion, som i gårdagens plenum egde rum i anledn. af Frih. Raabs motion, förekom det mig, som R. o. Ad:s vid tillfället närvar:de ledamöter icke voro ense om huruvida med motionen afsågs att R. o. Ad. skulle fatta ett för framtiden bindande beslut af bifall eller afslag till de grunder för en blifvande valordning, som kunde af Riddarh.Utsk. upställas, eller om meningen endast valden, att Utsk:s förslag väl skulle blifva föremål för öfverläggning inom R. o. Ad. men icke för något beslut.
Det syntes mig i förra fallet dels sorn, om den tid, som af motionären blifvit R. o.
Ad. och dess Utsk. medgifven, vore alltför kort för att man skulle kunna ega alt förvänta ett moget beslut i ämnet, dels som, om de grunder, hvilka Riddarh.Utsk. komme att framlägga, icke kunde af R. o. Ad. till rigtigheten pröfvas, utan att R. o. Ad. tillika fick kännedom om det sätt, hvarpå dessa grunder skulle tillämpas och att derförutan Utsk:s förslag endast skulle blifva ett tvisteämne inom R. o. Ad., hvilket vore deslomera onödigt som vi af tvisteämnen hafva nog ändock.
Uti båda fallen skulle R. o. Ad. i min tanka, efter det prejudikat, som vid denna Riksdag förut blifvit gifvet, komma att. vägra remiss på motionen.
Efter närmare öfvervägande af denna fråga, än som kunde ega rum under discussionen i går, har jag trott mig böra antaga, att R. o. Ad. uti en fråga af så stor vigt, som den om det sätt, hvarpå R. o. Ad. skulle representeras, icke nu kan fatta något bestämdt beslut och att således den enda följd man hade att motse af motionen vore att hos R. o. Ad. skulle upstå en lång och ändamålslös discussion i ämnet.
Vid sådant förhållande och dä deremot, utom motionären sjelf, åtskilliga andra ansedde ledamöter af R. o. Ad. ansett att åtskilligt godt skulle med motionen kunna vinnas, vill jag icke vidare förfäkta min mening utan förklarar, att jag icke sätter mig emot remiss af motionen.
Jag är hufvudsakligen förekommen af Hr Carleson och vill blott tillägga, att så vidt afsigten med Hr Frih.
Raahs förslag endast är att få grunder för en blifvande valordning utarbetade, för att på förhand underkastas
443 discussion, så anser jag detsamma vara af ringa vigt, men såvidt jag rätt fattade gårdagens discussion, så är meningen att äfven åstadkomma ett beslut, ang:de dessa grunder, innan representations-frågan till afgörande förekommer.
Hade detta förslag blifvit väckt för en eller två månader sedan, så skulle jag icke tvekat att understödja detsamma, utan tvertom ansett det vara fullt i sin ordning, men jag kan icke finna annat, än att det vore olämpligt, att nu inom två eller tre dagar låta utarbeta ett förslag till grunder för en ny valordniug och att sedan R. o. Ad. skulle inom en lika kort tid derom fatta ett definitift beslut.
Det är ju tydligt och klart, att då ett förslag uti ett ämne af så kinkig beskaffenhet som en ny valordning för R. o. Ad. tillkommit på denna korta tid, måste det blifva ett hastverk, åtminstone måste alla de, som i likhet med hvad jag bekänner förhållandet varå med mig sjelf, icke hafva nog sakkännedom och skarpsinnighet, för att sä hastigt kunna blifva öfvertygade om det upgjorda förslagets förträfflighet, helt och hållet komma i saknad till och med utaf den garanti, som kunde ligga uti medvetandet att det varit föremål för en grundlig och mogen pröfning.
Det yore ett sätt att utan nödig eftertanka, på förhand binda sina händer, hvarföre jag tror att många skulle rygga tillbaka.
Åtminstone får jag för min del förklara, att ifall ett dylikt förslag blifver på denna korta tid upgjordt och af R. o. Äd. antaget, så kan jag icke rösta för det hvilande representations-förslaget, äfven om jag eljest hade ämnat göra det och jag befarar att många andra med mig i detta fall skola hysa enahanda betänkligheter.
Jag tror derföre, att detta förslag om det vunne framgång, skulle leda till motsatt resultat emot hvad dess uphofsmän dermed afsett, och får utaf de skäl jag nu anfört afstyrka bifall till detsamma.
Redan i går vid discussionens början i detta ämne vågade jag i få ord motsätta mig åstadkommande af ett hastverk, på grund hvaraf ett plenum lika hastigt här blifvit beslutadt.