Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men då man hittills väntat förgäfves, och tvärtom trott sig finna, att Regeringen gör allt, för att öka skattebesvären; då, i ett föregående plenum vid remissen af Konungens Proposition rörande ny Instruction för Rikets Ständers Revisorer, en af Konungens Rådgifvare, till svar på Herr von Hartmansdorffs anmärkning öfver hittills vägrad revision af PassevolanceCassan, här yttrat sig, på ett sätt, som låter oss tro, att om man å ena sidan hädanefter vill medgifva granskning af i44 Den 26 F e b r u a r i i f. m. denna Gassa, det å andra sidan sker under förutsättning, att Passevolance-afgiften skall blifva en ständigt utgående skatt, till hvilken förmodan Kongl.
CirculärBrefvet af den 7 November 1827 äfven tyckes gifva anledning; får jag på grund häraf anmäla, att det är anledning till anmärkning emot StatsRådets Ledamöter Samt Föredraganden för KngsÄrenderne, hvarom Remiss begäres till ConstitutionsTJtskottet, inför hvilket anledningarne skola upgifvas.
Hans Excellence Herr Grefven och LandlMarskalken förklarade, att den emot StatsRådets Ledamöter och Föredraganden för KrigsÄrenderne anmäldte anledning till anmärkning komme, att enligt 29 §.
Riksdagsordningen, jemte ProtocollsUtdrag derom, till ConstitutionsTJtskottet afgå.
Hans Excellence Herr Grefve af TVetterstedtj Gustaf: Sedan Remiss af den anmäldte anmärknings-anledningen nu afgått till ConstitutionsTJtskottet, anser jag mig blott för Ridderskapet och Adeln böra förklara, att en Kongl. Proposition om Passevolancen oförtöfvadt kommer att till RiksStånden afgifvas, och att man deri skall finna närmare utveckladt, hvad jag här förut rörande denna fråga antydt.
Fort - Den 26 Februarii f. m. i45 Fortsattes pröfningen af cle uti ConstitutionsUtskottets den 3 sistlidne Januarii aflåtne, och den 5 i samma månad på bordet lagde, Memorial omförmäldte, sedan sista Riksdag hvilande, förslag till ändring i Rikets Grundlagar.
ConstitutionsUtskottets Förslag till Grundlags-förändringar, i anledning af Särskilta Utskottets Betänkande om nj Reglering aj StjrelseVerken.
Riksdagsordningen. 2g §. 2 Mom.
2:dra och 3:dje Puncterna. — — Finner Utskottet af dessa Protocoll, att någon Stats Rådets Ledamot, eller någon för tillfället förordnad Föredragandej eller den Embetsman, som i Commandomål — — — — — — — .—. — — Rikets sannskyldiga nytta, eller att någon Föredragande icke med oveld — — anmärkning blifvit gjord.
I öfverensstämmelse med Ridderskapets och Adelns redan fattade beslut rörande de nya redactionerna af 106 och 107 §§.
RegeringsFormen, lärer den nu ifrågavarande redactionen af 29 §.
Riksdagsordningen äfven böra afslås; hvarföre jag anhåller om proposition derå. 14 H. 10 146 Den 26 Februarii f. m.
Jag kan ej finna, att den föreslagna redactionen af 29 §.
Riksdagsordningen nödvändigt mäste afslås, derföre att Ridderskapet och Adeln afslagit de nya redactionerne af 106 och 107 §§.
Sådant skulle ovilkorligen förutsätta, att man icke anser dem, hvilka i StatsSecreterarnes ställe föredraga i Conseljen, äga samma ansvarighet, som StatsSecreterarne.
För min del kan jag ej gilla en sådan tydning af Grundlagarne.
Jag finnér den ifrågavarande nya redactionen ganska väl kunna stå tillsammans med de gamla redactionerne i 106 och 107 §§.
I anledning af den siste värde Talarens yttrande, torde jag få fästa upmärksamheten derpå, att i i:sta Mom. af den nya redactionen omnämnes helt enkelt ”StatsRådets Ledamot, ” men att i den gamla redactionen StatsRådets
Medlemmar finnas specificerade.
Då'man för öfrigt icke antagit de nya redactionerne af 106 och 107 §§.
RegeringsFormen, anser jag den ifrågavarande redaclionsförändringen icke eller kunna antagas, och anhåller om proposition till afslag derå.
David von Schulzenheim, hvilken, å Kongl. Majlis
Höga vägnar, allein - Den aG Febmarit f. m. naile Ivaline Kongl. Majrts Nådiga Propositioner: 1:0
Af den i3 dennes, i afseende på undsättningsskuldernes liqviderande i Skaraborgs Län. 2:0
Af den 21 i denne månad, i afseende på Ekskogarne i Riket; samt tvenne Kongl. Majrts Nådiga Skrifvelser, 1:0
Af den i3 dennes, angående förslag till förnyad Taxa för Tullafgifterne å inkommande och utgående varor; 2:0
Af den 2t i denne mångd, angående regleringen af Båtsmanshållet för Städerne i Riket.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken anmodade Herr HofCanzleren att till Kongl. Maj:t framföra Ridderskapets och Adelns underdåniga vördnad, jemte försäkran, att Kongl. Maj:ts Nådiga Propositioner och Skrifvelser skulle med första varda inför Ridderskapet och Adeln föredragne.
Sedan Herr HofCanzleren blifvit på vanligt sätt utbeledsagad, anmälte sig Herr Tham,j Wolrath:
Den nya redactionen till 2g §.
Riksdagsordningen lärer så mycket mindre kunna antagas, sorn den förutsätter, att äfven RevisionsSecre 10* - 148 Den 26 Februarii f. m. terare och för tillfället förordnade Föredragandet’ skulle kunna ställas under RiksRätt, samt att Rikets Ständer skulle kunna ingå till Kongl. Majit med begäran om deras skiljande från Embetet.
Men då desse innehafva sådane Embeten, hvarifrån de icke utan ransakning och dorn kunna skiljas, skulle följden af den nya redactionens antagande blifva, att ConstitutionsUtskottet kunde föreslå och Rikets Ständer besluta att hos Kongl. Majit begära en åtgärd, hvartill Konungen ej är berättigad.
Jag lärer icke med min röst kunna hindra förkastandet af det nya redactions-förslaget, ifall det ar öfverensstämmande med Ridderskapets och Adelns önskan , men jag reserverar mig mot hvarje sådant steg, sorn innefattar en tydning af Grundlagarne tvärtemot hvad jag anser vara deras tydliga anda och mening, att nemligen hvar och en, som förrättar Föredragandens kall, bör vara underkastad samma ansvarighet, som den Ordinarie Föredraganden, eller StatsSecreteraren.
Utom det skäl Herr
Tham redan anfört, har jag ett annat, hvarföre jag anser, att deri nya redactionen af 29 §.
Riksdagsordningen bör afslås.
Der står nemligen: ”StatsRådets Le”damot eller någon för tillfället förordnad ”Föredragande.”
Men nu är StatsSecreterare hvarken StatsRådets Ledamot, eller Den 26 F e b r 11 a r i i f. m. för tillfället förordnad Föredragande; och således skulle, i fall redactionen antogs, föreskrifterne i denna §. icke kunna tillämpas på SlatsSecreterare.
Hans Excellcnce Herr Grefven och Landt Mar skalken gjorde proposition till bifall af den föreslagne nya redactionen.
Nej. Hvarefter Hans Excellence hemställde, oin Ridderskapet och Adeln behagade, med ogillande af deli nya redactionen, bibehålla a:dra och 3:dje punclerne i a:dra Mom. af 29 §.
Riksdagsordningen oförändrade; hvilket bifölls. 41 §•
StatsBådets och Högsta Domstolens samtlige Ledamöter, äfvensom JustiticeOmbudsmannenj kunna cj säte och stämma — — — dertill berättigade äro; Herr von Hartmansdorff, August:
Då, efter mitt omdöme, samma förhållande, som förevar vid nästföregående redactionsförslag, inträffar ej blott på den nu förevarande 4i §.
Riksdagsordningen, utan äfven på nästföljande 2 §.
\ Mom. i TryckfrihetsFörordningen, får jag anhålla om proposition till afslag på båda desse redactions-forslug. i5o Den 26 Februarii f. m. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade, med ogillande af den föreslagne nya redactionen, bibehålla 41 §•
Riksdagsordningen oförändrad; hvilket bifölls, Trjckfrikets Förordningen. a §. 4 Morn. 4:o I grund af hvad — — Nedre JustitiasRevisionenj Öfver och Under-Rätter.
Hvilken nya redaction blef, uppå gjord proposition, af Ridderskapet och Adeln ogillad, samt 4 Morn. i 2 §.
TryckfrihetsFörordningen således oförändradt bibeliålit.
ConstitutionsUtskottets
Förslag till befordrande af Riksdags
Ar endernes skyndsammare gäng.
Regerings Formen. 56 §. 1 Moni. — —» antaga eller ock alldeles förkasta.
Dock må i de målder Riksens
Ständer endast äga magt att besluta underdåniga föreställningar och önskningar, Utskotts först framställde förslag genast af Stånden kunna med ändringar antagas.
Då Ekonomiska Lagstiftningen är kanske den för Den a6
F e b r u a r i i f. m. i5r Samhällets välstånd mäst angelägna, ocl\ det således är af ganska stor vigt, att frågor om Rikets allmänna hushållning icke förhastadt afgöras, anser jag samma form böra äga rum för dessa, som för alla andra frågor.
Jag tillstyrker derföre afslag på den nya redaclionen af 56 §.
Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf: Orsaken, hvarföre ConslitutionsUtskottet vid förra Riksdagen tillstyrkte den ifrågavarande förändringen i 56 §.
RegeringsFormen, var, alt man hoppades derigenom kunna vinna en förkortning i behandlingssättet af Riksdagsärendcrne.
För min del har jag likväl vid närmare eftersinnande trott mig finna skäl att befara, det ändamålet på detta sätt förfelas, och att motsatsen skall komma att äga rum, så länge stadgandet i ^3§.
Riksdagsordningen qvarstår, att RiksStåndens skiljaktiga beslut skola, efter föregående försök till sammanjemkning, öfverlemnas till förstärkte Utskotts afgörande.
Jag fruktar, att i de Ekonomiske fr^gorne RiksStånden nästan vid hvarje mål skulle komma att stanna i så skiljaktig^ beslut, att Ekonomiutskottet beständigt skulle behöfva förstärkas, och att ett långt vidlyftigare arbete derigenom skulle uppkomma, än genom en återremiss, som lättare kan leda lill sammanjemkning af olika meningar.
Jag tillstyrker derföre afslag på den nya redac - Den aG
F e b r u a r i i f. m. tionen, emedan jag anser det af ConstitutionsUtskotlet åsyftade ändamål alldeles förfeladt.
Utom de skäl, som redan blifvit anförde för afslag å den ifrågavarande förändringen i 56 §.
Rege. ringsFormen, torde det tillåtas mig, att tillägga ännu ett, nemligen att frågor ofta väckas af blandad egenskap, och derföre remitteras till sammansatte Utskott.
Det skulle således ofta kunna uppstå långa discussioner, huruvida en fråga, som varit behandlad af Ekonomiutskottet tillsammans med något annat Utskott, kunde afgöras utan återremiss, eller icke.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken gjorde proposition till bifall af den föreslagne nya redactionen.
Hvarefter Hans Excellence hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade, med ogillande af den nya redactionen, bibehålla i Mom. i 56 §.
RegeringsFormen oförändradt.
Riksdagsordningen. 24 §. 1 Mom. 2 Punkten.
Secreteraren tillhör, att öfver discurserne j pä sätt hvarje Stånd inom sig fin - Den 26 Februarii f. m. i53 ner tjenligast utförligen eller ock summariskt , men öfver besluten noggrannt och fullständigt sammanfatta Ståndets Protocollj för att sedermera, så tidigt det ske kan_, in pleno justeras ; äfvensom — — — Herr RosenquistFredrik Leonhard:
Som det nya förslaget lill redaction af ifrågavarande 24 §.
Riksdagsordningen tyckes hafva för afsigt, att förflytta Ståndets rätt på dess Secreterare, och Ledamöternes, i den gamla redactionen förbehållne, rätt att få Protocollet uppläst tyckes vara borttagen, hyser jag det hopp, att gamla redactionen bibehålles.
Jag hemställer, huruvida Herr Grefven ochJLandtMarskalken icke skulle tillåta, att pröfningen af den ifrågavarande 24 §•
Riksdagsordningen finge hvila, till dess den längre fram förekommande redactions-förändringen af 5g §.
Riksdagsordningen varder tagen under öfverläggning.
Der handlas om offentliggörandet af RiksStåndens Protocoll och om beskaffenheten deraf, i händelse öfverläggningarne äro offentlige, hvilket torde hafva ett hufvudsakligt inflytande på beslutet rörande förevarande §.
Härmed förenade sig Friherre Anckarsvärd, Carl Henric.
Jag får antingen instämma med Grefve Horn i 154 Den 26 Februarii f. tn. begären att 24 §• för hvila, intill dess 5g §. förekommer, eller ock hemställa, om icke 5p §. kunde nu genast företagas i sammanhang med den 24 §•, enär dessa båda §§. stå i ett oskiljaktigt samband med hvarandra.
Om det sednare tillätes, anhåller jag att vidare fö yttra mig i saken, men om det förra alternativet vidtages, vill jag upskjuta dermed, till 5g §. förekommer.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, att med pröfningen af den förevarande nya redactionen af 24 §• finge anstå, till dess redactionsförändringen uti 59 §.
Riksdagsordningen förekomme till öfverläggning.
Ropades Ja. 3i §.
BevillningsUtskottet skall bestå af Trett^oSex Ledamöter — — — Herr Rosenquist_, Fredrik Leonhard:
Som, efter min öfvertygelse, 48 personer nödvändigt skola se mer, och bedömma sakerna bättre, än 36, så vida man ej vill antaga den sophism, att de 12 ej skola genera sig med att tänka, eller att göra sina tankar bekanta; och BevillningsUtskottet dessutom har så mycket arbete, att det måste sitta på flere afdelningar, hvartill ett större antal Ledamöter behöfves, anhåller jag om proposition tillafslag å den nya redactionen af 3i §.
Den 26 Fe bruan'i f. m. 155 Friherre Boije, Fredrik:
Jag har begärt ordet endast för att hemställa, om icke llidderskapet och Adeln skulle finna lämpligt, att de nya redactionerne af 3i och 34 §§■ Riksdagsordningen företogos till pröfning i ett sammanhang, enär båda §§:ne röra samma fråga.
Jag kan ej dela Herr Rosenqvists mening, att 48 Ledamöter nödvändigt skola se mer, än 36.
Jag tror, att det större antalet stundom till och med snarare bidrager att förvilla, än att uplysa.
Men jag har en annan anledning, hvarföre jag önskar, att den nya redactionen af 3i §. måtte afslus.
Om RevillningsUtskottet skulle bestå af endast 36 Ledamöter, blef antalet från hvar je
Stånd ej mer än g.
Jag tror likväl för min del, att det gamla antalet bör bibehållas, för att så mycket som möjligt bereda tillfälle, att personer från alla Län må inkomma i detta Utskott.
BondeSlåndet, som isynnerhet bör vara intresseradt häraf, har också redan afslagit den nya redactionen.
Jag begär, i anledning af Herr Thams yttrande, få förklara att jag icke bestrider, det ju 36 sådane personer väl kunna linnas, hvilka torde förstå alt bättre bedöma ensak, än 48 andra ; men jag påstår, att man i allmänhet i56
Den 26 F e b r u a r i i f. m. fordrar, att 48 så qvalificerade personer, att de i Rikets Ständers Utskott kunna inväljas, böra uträtta vida mera, än ett antal af blott 36.
Friherre Anckarsvärd3 Carl Henrik:
Sedan BondeStåndet redan afslagit den nya redactionen, anser jag det vara utan ändamål att vidare tvista om ämnet.
Men i afseende på principen, tager jag mig friheten fästa uppmärksamheten på, huruvida icke talrikheten inom Utskotten snarare bidrager till en långsammare behandling af ärenderne, än till en fullständig utredning deraf.
På denna grund tillstyrker jag bifall å den ifrågavarande nya redactionen.
Herr Lagerhjelnij Pehr:
Jag tager mig friheten instämma i Friherre Anckarsvärds tillstyrkan af bifall å den nya redactionen, på den ytterligare grund, att, i anseende till UtskottsLedamöternes talrikhet, måste det hända inom de mindre talrika RiksStånden, såsom Preste- och BorgareStånden, att, liksom det skett vid denna Riksdag, samma personer måste inväljas i flere Utskott, hvarigenom visst icke skyndsamhet i ärendernes behandling vinnes.
Herr von Hartmansdorff3 August:
Utom de skäl, Friherre Anckarsvärd och Herr Lagerhjelm redan anfört, anhåller jag, att, i anledning af hvad en värd Ledamot, Herr Tham yttrat, få tillägga, att om än Den 26 Febru ari i f. m. antalet af BevillningsUtskottets Ledamöter nedsattes till 36, blifver dock tillgång, att få en Ledamot från hvarje Län, enär Länen endast äro 24, och man har ändock 12 Ledamöter derutöfver; hvadan jag icke tror derifrån kunna hämtas något skäl till afslag å den nya redactionen.
För min del är jag öfvertygad, att den stora mängden af UtskottsLedamöter snarare hindrat, än fortskyndat, ärendernes behandling.
Hans Eoccellence Herr Grefven och Landt
Marskalken gjorde proposition lill bifall af den föreslagne nya redactionen.
Ja och Nej. Hvarefter Hans Eoccellence hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade, med ogillande af den nya redactionen, bibehålla 1 Mom. i 3x §.
Riksdagsordningen oförändradt.
Herr Rosenquist hegärde votering.
Då vårt beslut i ämnet är likgiltigt, sedan nya redactionen redan blifvit afslagen i ett annat RiksStånd, hemställer jag, om vi ej kunna få veta, hvad mening den värde Ledamoten har, som begärt votering, och om ej Ridderskapet och Adeln ville instämma deri, heldre än att förhala tiden med en votering utan ändamål. i58 Den 26
Feb r u a r ii f. m.
Sedan den nya redactionen redan blifvit afslagen i BondeStåndet, är visserligen en votering utan ändamål, och jag afstår derföre från min begäran derom.
Jag anhåller att Herr Grefven och LandtMarskalken måtte gifva tillkänna, huru han upfattat svaren på de framställde propositionerne.
Jag får säga, att jag icke anser oss böra upoffra vår öfvertygelse derföre, att man hotar med en votering.
Men då det är kunnigt, att ett annat Stånd redan afslagit den nya redactionen, och att den följagteligen icke kommer att gälla, om än Ridderskapet och Adeln densamma antager, torde det vara så mycket lättare, att, utan votering, förena meningarne till ett gemensamt beslut.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställde åter proposition till bifall af den föreslagne nya redactionen; hvilken proposition med Ja besvarades. 34 §•
Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottet, sammansatt af TrettioSex medlemmar, — Friherre Boije, Fredrik:
Sedan den nya redactionen till 3i §. nyligen blifvit
Den 2G F e b r u a r i i f. m.
Infallen, tror ja g, att den förevarande 34 §. med ännu mera skäl bör bifallas.
Ty, om BevillningsUtskottet, som är det kinkigaste, anses kunna bestå af endast 36 Ledamöter, bör Ekonomiutskottet så mycket mer kunna inskränkas till samma antal.
Jag tillstyrker derföre bifall å den nya redactionen.
Jagar, i afseende på den nu förevarande 34 , af samma tanka, som jag förut yttrat rörande 3i §.
Uppå derefter gjord proposition, blef den nya redactionen af 1 Morn. i 34 §.
Riksdagsordningen af Ridderskapet och Adeln gillad. 4q §•
1 Mom. 2 Punkten. — — — bör anförandet till Protocollet dicteras och afskrift deraf senast i nästa Plenum till bordet aflemnas.
I afseende på det föreslagna tillägget i 1 Mom. 49 §.
Riksdagsordningen, att ett mundtligt anförande, som bör till Protocollet dicteras, skall sednast i nästa Plenum till bordet aflemnas, får jag göra den erindran, att detta åtminstone hos Ridderskapet och Adeln icke är möjligt, när Plenum, såsom stundom inträffar, hålles 2 dagar å rad.
Ty huru är det tänkbart, att man då skulle i6o
Den 26 F e b r u a r i i f. m. medhinna, att ur MemorialProtocollen upsätta alla sina yttranden och aflemna dem påföljande dagen.
Sådana motioner, som mundteligen göras, äro väl ej längre, än att de af samma person, som väckt dem, kunna skrifteligen upsättas och aflemnas till och med påföljande dagen.
Jag tror, att det föreslagne tillägget i 1 Mom. 49 §•
Riksdagsordningen är så mycket angelägnare, som ingen discussion öfver motionen annars med säkerhet kan äga rum; och jag hemställer således, om det ej är skäl, att förslaget antages.
Om fråga endast vore om mundteliga motioner, skulle jag äfven tillstyrka den nya redactionen, men då frågan är om mundteliga anföranden i allmänhet, anser jag det vara omöjligt, att alltid kunna aflemna dem skrifteligen följande dagen.
Jag hemställer till den siste värde Talaren, huru det skulle vara möjligt, då någon yttrat sig flere gångor i ett Plenum, alt endast ur minnet och utan hjelpreda af ett MernorialProtocoll uppsätta alla sina yttranden, eller huru MemorialProtocollet skall kunna från Cancelliet meddelas hvar och en Talare så tidigt, att yttranderne skrifteligen skola kunna upsättas oc.h aflemnas påföljande dagen.
Den 26 Fe forn nr Ii f. m.
Jag tillstyrker derföre afslag å den nya redactionen.
*Om man åter vill inskränka stadgandet endast till mundteliga motioner, så tror jag visserligen, att det kan vara nyttigt. ** Friherre Boijej Ludvig:
Jag förenar mig med Friherre Cederström.
Antages den föreslagne redactionen, skall Lagen antingen icke efterlefvas, eller ock blifva ett medel alt tysta Talarne.
Ty omöjligt kan hvar och en påföljande dagen skriftligen aflemna allt hvad han dagen förut yttrat.
Delta står dessutom i strid med ett annat stadgande, om Secreterarens skyldighet att uppsätta Protocollet, och att hålla det Ståndets Ledamöter tillhanda.
Den bästa jemkning mellan Talarnes och Secreterarens skyldigheter anser jag ske efter nuvarande method, och tillstyrker derföre afslag på den nya redactionen.
Jag medger visserligen, att det kan vara besvärligt, att innan nästa plenum skrifteligcn aflemna sina yttranden, och jag skulle således afstyrka den nya redactionen, om den hade afseende på alla mundteliga anföranden; men då man af hela punkten i sitt sammanhang finner, att frågan endast är om sådane mundtelige anföranden, hvilka läggas på hordet, och detta inträffar ganska sällan, 14 H. 11 * ♦ 162 Den 26 Februarii f. m. finner jag ingen omöjlighet i förslaget, utan tillstyrker bifall dertill, så mycket mer, som erfarenheten visat, att, med bibehållande af nuvarande stadgande, anföranden, sorn afgifvits i November, i anseende till Talarnes bortresa, ej förr än i Februarii blifvit aflemnade till Protocollet.
Jag vill blott i anledning af Friherre Cederströms yttrande, att det föreslagne stadgandet vore omöjligt att verkställa, upplysa, alt samma stadgande redan finnes i 33 §.
RiddarhusOrdningen, der det står:
Väcker någon mundteligen en fråga, sorn på bordet lägges eller remitteras eller med de öfrige RiksStåinden communiceras; eller gör någon mundtligen sådane anmärkningar vid ett Utskotts yttrande, hvilka till samma yttrandes återförvisande verka; böra frågan, eller anmärkningarne, innan nästa plenum, skrif teliga till Protocollet ajlemnas.
Men 49 §.
Riksdagsordningen talar dessutom endast om sådane framställningar, som läggas på bordet, hvilket jag icke tror inträffa med någon löpande discussion.
Förekommen af Herr Printzensköld, får jag blott tillägga, att jag tror den nya redactionen så mycket snarare böra bifallas, som en Talare, hvilken under ett Plenum flere gångor yttrat
Den 26 Fe b rua lii f. m. i63 \ sig ex tempore, genom förbindelsen att skrifteligen aflemna sina yttranden i nästa Plenum, har mycket lättare att då ännu i minnet bibehålla hvad han anfört, än om den skrifteliga upsättningen först skulle ske flera veckor efteråt.
Dessutom inträffar det högst sällan, att plenum hålles två dagar å rad, så att jag icke tror stadgandet medföra någon svårighet, och jag tillstyrker på desse grunder bifall å nya redactionen.
Herr Cederschjöld: Grefve Posse har redan förekommit mig i den erindran jag ämnat göra, att här endast är fråga om sådane mundtlige anföranden, hvilka läggas på bordet.
Då jag anmälte mig att få ordet, hade Grefve Posse och Herr Printzensköld ännu icke yttrat sig.
Jag får nu blott förena mig med dessa Herrar.
De värde Ledamöter, hvilka anmärkt, att här endast är fråga om sådane anföranden, som läggas på bordet, hafva rätt i denna del, men icke i den conclusion, att sådane mundtlige anföranden alltid skulle kunna aflemnas skrifteligen i nästa Plenum.
Under denna Riksdag hafva vid flere tillfällen, då discussionen varit liflig, åtskillige yttranden blifvit begärdte på bordet, och jag hemställer, huru Qn 164 Den 26 Februarii f. m. det skulle varit möjligt, då Plenum blifvit fortsatt på eftermiddagen , att till nästa dagens Plenum hafva desse yttranden skrifteligen upsatte.
För min del kan jag ej finna lämpligt, att stadga något, som blir omöjligt att verkställa.
Friherre Anckar svärd, Carl Henrik:
Jag förenar mig med Friherre Cederström, och tror att den föreslagne nya redactionen skulle ännu mera försvåra utöfningen af Representantkallet.
Jag kan ej finna annat, än att vi redan äro så tillräckligt besvärade med collationering af våra anföföranden, att jag önskar vi måtte slippa någon tillökning i detta besvär, och jag tillstyrker derföre, att vi förblifva vid det gamla.
Herr <von Hartmansdorff, August:
Jag instämmer i Herr Printzenskölds och Friherre Ehrenborgs åsigter; och på det hvar och en må finna, att här endast är fråga om sådane anföranden/som läggas på bordet, men icke om anmärkningar, hvilka kunna föranleda till återremiss af ett betänkande, torde jag få hänvisa till ConstitutionsUtskottets nästföljande förslag till tillägg af ett f.de Mom. i 49 §•
Riksdagsordningen. hvilket innehåller, att, vid återremiss, böra anmärkningarne sednast inom 14 dagar meddelas Utskottet.
Jag tror det vore ganska väl, om den ifråga varan - Den 26 Februari i f. ro. i65 de redactions-föränd ringen antoges.