Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Att Herr Edelsvärd i första rummet ville tillstyrka, att den ifrågavarande tomten lemnades alldeles obebygd, möjligen med undantag af en med Riddarhuset sammanbygd terass för inrymmande af nödiga uthus; Att om byggnader skola å tomten uppföras, företräde i främsta rummet bör gifvas åt likartade stora flyglar åt norra sidan, som dem, hvilka på sätt Eric Dahlbergs bekanta verk Svecia antiqva et hodierna utmärker, Riddarhusets Arkitekt De la Vallée tillämnat å den södra sidan, samt dernäst åt de redan i samma arkitekts ursprungliga plan påtänkta, af Intendenten Scholander föreslagna mindre paviljonger i gårdens nordvestra och nordöstra hörn, likväl med något höjda fotmurar; hvarjemte gården borde omgifvas med ett på granitsockel omgifvet jernstakett, försedt med en prydlig jernport med jernpelare midt på norra fronten samt grindar på östra och vestra sidorna — detta allt beräknadt till en kostnad af 75 å 80,000 R-.dr; att byggnader af annan art och dimension afstyrktes, emedan de blefve ett slags miniaturcopior af Riddarhuset, men med sammankrympta proportioner eller harmonistörande afvikelsar, samt skulle, till större eller mindre del, undanskymma Riddarhusets vackra och värdiga facad; att ett oundgängligt vilkor för paviljongers uppförande vore att hela gårdstomten bibehålles oförminskad; att om Ridderskapet och Adeln ville till Staden afstå större eller mindre del af tomten, den borde, utan pavilljonger eller fristående byggnader, ordnas på det sätt: antingen att 12 fots bredd afstås utåt östra och vestra sidorna samt att för inrymmande af värm-apparaten, vedbodar, hushållskällare och klosetter, jemte ett å två förvaringsrum, en terass Riddarhus-Utskottets Utlåtande N:o 11. 5 invid Riddarhusets norra vägg anbringas med svängda hörn, balustrader och trappstatuer m. m., äfvensom gården inhägnas med jernstaket å granitsoekel och försedt med grindar; allt beräknadt till en kostnad af 41,000 R:dr; eller att, utom de nyssberörde 12 fotens bredd utåt östra och vestra sidorna, äfven omkring 100 fots bredd af jordytan längs norra gränsen afstås samt att ofvan omnämnde terass jemte staket uppföras, men med en förminskad gårdsplan; kostnaden beräknad till omkring 28,000 R:dr; eller att hela gårdsplanen afstås, då ingen terassbyggnad blefve behöflig, utan nödiga uthus jemte värmcapparateu kunde inflyttas i Riddarhusets källare, dervid dock en del af den gamla källaren kunde blifva ledig till uthyrning.
Kostnaden beräknad endast till 4,000 R:dr.
Samt slutligen: att, derest inga fristående byggnader på gården uppföras, vaktmästarens bostad med tvenne rum och kök m. m., kunde inredas i nuvarande inre klubbrummet; för en kostnad af 25,000 lt:dr; varande särskildt esquissritningar för det af Herr Major Edelsvärd alternativt uppgjorda förslag till Utskottet godhetsfullt äfverlemnade.
Efter alla dessa preliminära åtgärder har Utskottet, vid sammanträde denna dag, fått emottaga ett utdrag af Riddarhus-Direktionens protokoll för den 22 dennes, hvaraf inhemtas, att Stockholms stads
Drätselnämnd under den 12:te derförutgåugne beslutat och till
Direktionen aflåtit en skrifvelse af det innehåll, att enär hos Drätselnämnden det ansetts önskvärdt, att Staden kunde komma i besittning af den norr om Riddarhusets hufvudbyggnad belägna, Riddarhuset tillhöriga tomt, eller åtminstone någon del deraf med särskild afseende å behöfliglieten af Riddarhusgrändens utvidgning i händelse en ifrågaställd brobyggnad derifrån öfver Norrström komme till utförande, Drätselnämnden anhölle, att
Direktionen benäget ville sätta Staden i tillfälle att inhämta, om och på hvad vilkor Ridderskapet och Adeln må vara villig att till Staden öfverlåta närande tomt eller större eller mindre del deraf, samt att, vid föredragning inför Riddarhus-Direktionen af denna skrifvelse, på sätt bilagde Protokolls-utdrag (Bil.
A) närmare gifvet- vid handen, skiljaktiga meningar blifvit yttrade, hvarvid likväl
Direktionens fleste Ledamöter varit af den åsigt, att Ridderskapet och Adeln ieke borde afhända sig ifrågavarande gårdstomt, om än möjligen så stor del deraf som för utvidgning af Riddarhusgränden erfordrades.
Enär sålunda det numera blifvit från Stockholms Stads sida ifrågasatt, huruvida och emot hvilka vilkor, Ridderskapet och Adeln skulle vilja afstå större eller mindre del af Riddarhusets gårdstomt, samt de, rörande denna tomts ordnande eller bebyggande uppgjorda här ofvannämnde förslag synas Utskottet icke böra definitivt pröfvas och bedömmas, innan den sålunda väckta 6 Riddarhus-Utskottets Utlåtande N:o 11. frågan om afstående af berörde tomt blifvit af Ridderskapet och Adeln, afgjord, har
Utskottet ansett sig för närvarande icke böra vidtaga annan åtgärd, än att Utskottet härmed till Ridderskapet och Adelns pröfning och afgörande anmäler den hemställan, som, enligt hvad ofvan förmäles, blifvit af Stockholms Stads Drätselnämnd gjord angående upplåtande af meranämnde tomt, eller större eller mindre del af densamma; dervid och då något bestämdt anbud i sådant afseende icke blifvit gjordt, eller ens uppgifvet att tomten vore för något befintligt behof erforderligt, men densamma deremot torde vara oundgänglig för upplörande af för Riddarhuset behöfliga tillbyggnader samt för beredande af den prydlighet åt Riddarhusets närmaste omgifning, som detta palats och dess belägenhet med skäl kunna påkalla, Utskottet anser sig böra hemställa, det Ridderskapet och Adeln måtte förklara sig icke vara hågad att ifrågavarande tomt eller någon del deraf för närvarande afstå.
Reservationer: Af Herr Grefve Oxenstierna, Axel.
Vördsamt får jag anmäla min reservation emot de af Utskottet fattade beslut, dels att, utan förordande af något visst af de befintliga förslagen i afseende på den s. k.
Riddarhusgårdens ordnande, framlägga dem alla och dervid till Ridderskapet och Adelns afgörande framställa den frågan: huruvida Adeln vore hågad att genom försäljning aflåta någon större eller mindre del af den norr om Riddarhuset belägna tomten, dels att afstyrka Ståndet att aflåta någon den ringaste del af denna tomt.
I afseende pä det första beslutet kan jag ej finna annat, än att det varit Riddarhus-Utskottets skyldighet alt för sin del fästa sig vid och tillstyrka något visst af de många förslagen; och om det förslag, som blifvit af Utskottet förordadt, icke hade kunnat utföras utan att begagna tomten i sin helhet, hade deraf följt, att Utskottet afstyrkt all försäljning, utan att detta behöft i särskildt beslut affattas; och tvärtom: om Utskottet förordat något af de af Major Edelsvärd upprättade förslagen, hade deraf följt, att
Utskottet tillstyrkt försäljning af så stor del af tomten, som kunde aflåtas i och med det förordade förslaget, ifall någon försäljning på ett nöjaktigt sätt kan komma till stånd.
Dessa förslag äro nemligen så upprättade, att de med en ringa modifikation kunna utföras äfven om frågan om försäljning skulle komma att förfalla.
Naturligen skulle denna modifikation uppdragas åt RiddarhusDirektionen, såsom ock bestyret med försäljuingen.
Utskottets beslut härutinnan ogillar jag äfven derföre, att jag tror, det Ridderskapet och Adeln hvarken vill eller ens lämpligen kan besvara en sådan Utskottets fråga, utan att
Adelns beslut derom fattas i Riddarhus-Utskottets Utlåtande N:o 11. 7 sammanhang med pröfningen af ett bestämdt förslag.
Härvid anser jag mig böra fästa uppmärksamheten på det, efter mitt förmenande, besynnerliga i Utskottets förfarande, att, sedan Utskottet förhalat tiden under en och en half vecka för att afvakta Riddarhus-Direktionens beslut i afseende på en från Drätsel-Nämnden till
Direktionen ingången skrifvelse med förfrågan, om och på hvad vilkor Ridderskapet och Adeln kunde vilja försälja större eller mindre del af sin tomt, och Direktionen genom Protokolls-utdrag meddelat Utskottet, det Direktionen fattat det beslut, att icke härom göra någon framställning förr, än Direktionen fått sig meddeladt det beslut, hvari Ridderskapet och Adeln stannat i afseende på det Byggnadsprojekt, Direktionen innan Riksdagens början utarbetat och i sin Berättelse för Ståndet framlagt, Utskottet å sin sida beslutar att icke vidare behandla eller tillstyrka något byggnadsförslag förr, än det får svar på frågan om Ridderskapet och Adeln vill sälja någon del af sin tomt.
Det andra beslutet: att afstyrka all försäljning, har jag icke kunnat biträda af den anledning, att jag anser det under när varande förhållanden oklokt och oförsigtigt.
Enligt nu gällande expropriationslag kan Ridderskapet och Adeln tvingas att till följd af expropriering afstå så stor del af sin tomi, som för något allmänt nyttigt behof kan pröfvas nödigt, utan att Ridderskapet och Adeln i sådant fall kan på något sätt bestämma vilkoret) för platsens begagnande.
Der kan sålunda uppföras stora byggnader eller densamma användas till utvidgad försäljningsplats för hvarjehanda produkter, som finnas vid den närbelägna Munkbron.
Om deremot Ridderskapet och Adeln ville, med tillbakavisande af en mindre tidsenlig motvilja mot försäljning, hufvudsakligen fästa sin blick på sitt sköna palats’ värdiga omgifning, så borde Ridderskapet och Adeln skynda sig att fatta sådane beslut, att antagligheten af expropriering derigenom tillintetgjordes.
Detta kan, enligt mitt förmenande, ske på tvenne serskilda sätt, hvilkas bådas tillstyrkande hade varit att föredraga framför det af Utskottet fattade beslut.
Det ena vore att genom någon anläggning å platsen, antingen med eller utan afstående för trafikens behof af några smalare rimsor utmed tomtens frenne ytterlinier, undvika den skam som dess nuvarande utseende kastar öfver rikets första stånd, och hvilket förhållandes längre fortvaro skall nödvändigt, då hufvudstadens försköning nu framgår med raska steg, och sammanbindningsbanan inom tvenne år kommer att stryka förbi denna plats, leda derhän, att allmänna opinionen tvingar Stadsfullmäktige att redan innan nästa Adelsmöte vidtaga till vårt förfång en åtgärd, som Ridderskapet och Adeln i minst ett tiotal af år underlåtit i följd af split och oenighet i afseende på sättet för denna förskönings utförande.
Den andra åtgärden till vinnande af samma mål, vore att söka uthyra eller försälja nästan hela tomten, med dervid fä - 8 Riddarhus-Utskottets Utlåtande N:o 11. stadt vilkor, att densamma icke kunde användas till annat än en planterad promenadplats och alls icke fick bebyggas.
Oundgängligt nödvändigt är på grund af dessa skäl, att genast och utan dröjsmål till nästa Adeismöte, vidtaga endera åtgärden, samt att, hvilkendera åtgärden skulle hos Ridderskapet och Adeln vinna företräde, uppdraga åt Riddarhus-Direktionen, att ifall Direklionen icke kunde till början af nästa år på ett nöjaktigt sätt uppgöra hyres- eller köpe-afhandling härom, nästa vår låta börja arbetena till utförande af det förra sättet, för undvikande af expropriation af hela eller största delen af tomten.
Da erfarenheten under de närmast föregående liksdagarne visat, att, genom de många delade åsigterna, hvarken det Höglofl.
Ståndet sjelft eller det af 12 personer bestående Riddarhus-Utskottet kunnat komma på det klara med denna fråga, utan blott undanskjuta densamma, såsom Utsk:t ock nu handlat, finnes, enligt min öfvertygelse, ej annan utväg till frågans lösning än att med fullt förtroende öfverlemna den åt Riddarhus-Direktionen, som i alla alseenden gjort sig detta förtroende värdigt.
Detta öfverensstämmer ock bäst med föregående riksdagsbeslut.
Att vänta på att det första Adelsmötet skulle kunna bättre lösa frågan vore, elter min åsigt, alltför djerft, då man icke vet det ringaste huru detsamma kommer att blifva besökt, och då det sannolikt icke får mer än ett par veckors tillvaro, samt framför allt då nära tre år förlida innan det sammanträder och sålunda expropriation under tiden kan vidtagas.
Jag vågar derföre lägga på R. o. Ad:ns hjerta, att visa sin värdiga
Direktion det nämnda förtroendet och får på dessa grunder vördsamt föreslå: att Ridd. och Adeln måtte uppdraga åt RiddarhusDirektionen, att gå i författning om beredande af utrymme åt det för Riddarhuset nödiga ved- och cokes-förrådet samt värm-apparaten antingen inom sjelfva Riddarhuset eller i en terrassbyggnad utmed dess norra mur, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med den af Major Edelsvärd uppgjorda plan, och bostad åt Riddarhus-vaktmästaren inom Riddarhuset, samt att för de kostnader, som kunna uppkomma så väl härför som för hela denna frågas ordnande och utförande använda den s. k. kapitationsafgiften och, då penningar härtill torde erfordras fortare än denna afgift ingår, upptaga lån af de under RiddarhusDirektionens förvaltning stående kassor, hvilka lån, jemte sex procds ränta, gäldas i mån af tillgång genom kapitationsafgiften; ankommande dervid på Riddarhus-Direktionen, att med Ridd. och Adelns rätt besluta och lämpa elter sig företeende omständigheterna, antingen ingen, mindre eller större del af den norr om Riddarhuset belägna tomten må till Stockholms stad öfverlåtas endera genom försäljning eller att mot årlig afgift under en viss längre tid Riddarhus-Utskottets Utlåtande N:o II. 9 begagnas till promenadplats för stadens befolkning; börande i sednare fallet kostnaden för så väl anläggandet och inhägnandet med jernstaket, som ock underhållet af denna promenadplats ske på stadens bekostnad, och i båda fallen såsom oundgängligt vilkor föreskrifvas, och de garantier till dess uppfyllande sorn lag förmår tagas, att platsen får användas endast till en med buskar och träd planterad promenad, och å densamma aldrig uppföras någon annan ^byggnad än små låga trähus till Schweitzer! och Angslupsfartens behof, eller något monument, som har afseende på den gjorda representationsförändringen.
Skulle deremot Riddarhus-Direktionen icke lyckas att med stadens styrelse uppgöra något hyres- eller köpekontrakt med ofvanstående vilkor, må
Direktionen inom nästa års utgång börja och så fort ske kan fullborda anläggandet af en dylik promenadplats; ankommande det ock i detta fall på Direktionen att bestämma staketets plats, antingen i tomtens nuvarande ytterlinier, och att, om terrass bygges, rätta dess form derefter, eller om köpeafhandling kan uppgöras till beredande af utrymme för breda trottoirer på två eller tre sidor af gårdsplanen, inflytta staketet och lämpa terrassens hörn i öfverensstämmelse dermed.
Af Hr Ramsay:
Då besvarandet af frågan, huruvida anledning må förefmnas att bifalla den från stadens sida gjorda hemställan om afstående af större eller mindre del af den norr om Riddarhuset belägna tomt, enligt min uppfattning, hufvudsakligen beror deraf, huruvida denna tomt är för uppförande af de för Riddarhnset erfoderliga tillbyggnader samt för ett ändamålsenligt och prydligt ordnande af Riddarhusets närmaste omgifning behöflig; samt för bedömande häraf erfordras att först varder bestämdt hvilketdera af de flera lör berörda ändamål uppgjorda förslag bör vinna tillämpning, har jag icke kunnat biträda Utskottets beslut att icke uti pröfning af dessa förslag ingå förr, än förstberörda fråga blifvit af Ridderskapet och Adeln afgjord; och anser jag Utskottets omförmälda beslut så mycket mindre formenlig!, som Riddarhus-Direktionen äfven varit af den åsigt, att byggnadsfrågan först borde vara afgjord innan någon vidare åtgärd i anledning af stadens omförmälda hemställan vidtages.
Hrr Edelsvärd, A. W., begärde att få antecknadt, att han icke deltagit i beslutet om detta Utlåtande. 10 Riddarhus-Utskottets Utlåtande N:o 11.
A. Utdrag af Protokollet, hållet hos Höfllofl.
Riddarhus-Directionen i Stockholm den 22 Maj 1866. S. 1).
Föredrogs en från Stockholms stads Drätselnämnd ankommen skrifvelse af den 12 dennes af innehåll, att enär hos Drätselnämnden det ansetts önskvärdt, att staden kunde komma i besittning af den norr om Riddarhusets hufvudbyggnad belägna, Riddarhuset tillhöriga tomt, eller åtminstone någon del deraf med särskildt afseende å behöfligheten af Riddärhusgårdens utvidgning, i händelse af en ifrågaställa brobyggnad derifrån öfver Norrström komme till ulförande, Drätselnämnden anhållit, att Riddarhus-Direktionen benäget ville sätta staden i tillfälle att inhemta, om och på hvad vilkor Ridderskapet och Adeln må vara villig att till staden öfverlåta nämnde tomt, eller större eller mindre del deraf.
Då meningarna i denna fråga voro i flera hänseenden skiljaktiga, anställdes omröstning, dervid Hr Friherre Bennet yttrade, att han för sin del icke funne anledning tillstyrka, att Ridderskapet och Adeln alslode större eller mindre del af den Ståndet alltifrån Riddarhusets byggnad tillhöriga tomt, såvida sådant icke i framtiden kunde blifva oundvikligt till följd af i laga ordning beslutad expropriation.
Hr Friherre Cederström var åter af den mening, att då för allt fall det blefve nödigt att å Riddarhusets gårdstomt låta borttaga der befintliga byggnader samt att antingen derå uppföra nya byggnader eller planera tomten, hvilket allt skulle för Riddarhuskassan medföra betydliga utgifter, utan säkerhet att ju icke i en snar framtid expropriation af tomten komme att ega rum, det för den skull syntes vara klokast att, utan afbidan af en sådan tvungen åtgärd, mot en billig ersättnig, åt staden afstå ifrågavarande tomt under vilkor, dem man nu vore i tillfälle att sjelf bestämma, nemligen: att tomten, som på stadens bekostnad borde planeras, icke någonsin finge bebyggas, samt att staden derför erlade en billig afgift af 60,000 R:dr, dock att ett utrymme af omkring 20 alnars bredd utåt Riddarhusets norra vägg reserverades för Riddarhusets räkning.
Herr Ofverste-Löjtnant
Leijonancker ville icke tillstyrka att Ridderskapet och Adeln afhände sig någon del af gårdsplanen.
Efter hans tanke hade staden ej heller behof af samma plats.
Deremot torde möjligen för
Riddarhusgrändens utvidgning ett utrymme af omkring 5 alnars bredd blifva erforderligt, för hvilket allmänt nyttiga ändamål en så stor del af den Riddarhuset tillhöriga tomt torde kunna afstås.
Beträffande i öfrigt frågan om det belopp, hvartill, i hvilket fall som helst ersättning (rån staden borde beräknas, torde man först böra inhemta Ridderskapet och Adelns beslut öfver det af
Direktionen framställda förslag om Riddarhusgårdens ordnande och byggande, med hänsigt att genom uthyrning deraf bereda Riddarhuskassan en betydligare inkomst; ty då detta förslag blifvit väckt Riddarhus-Utskottets Utlåtande N-.o 11. 11 innan expropriation ifrågasatts, torde ersättningsbeloppet böra mätas efter den fördel, Riddarhuskassan skulle tillskyndas af de tillämnade byggnaderna.
I sistnämnde åsigt förenade sig Herr Expeditions-Sekreleraren von Prinzencreutz samt Hans Excellens Herr Grefven och Ordföranden, hvaremot Herr Ofverste-Löjtnant
Tornerhjelm instämde i den af Herr Friherre Cederström samt Herr Friherre Leijonhufvud i den af Herr Friherre Bennet yttrade mening; och skulle Protokollsutdrag härom till Riddarhus-Utskottet expedieras.
Ur Protokollet. W. F. Dalman.
STOCKHOLM, tryckt hos E. Westrell, 1866 Riddarhus-Utskottets Betänkande N;o 12.
I N:o 12. Riddarhus-Utskollels
Betänkande med förslag till ny Inslruclion för Riddarhus- Direclionen och Riddarhusets tjenstemän.
Då den nu gällande Instructionen för RiddarhusDirectionen och Riddarhusets tjenstemän befunnits i flere hänseenden tarfva omarbetning, har Utskottet uppgjort förslag till ny Instruction; och sedan Utskottet deröfver infordrat Riddarhus-Directionens yttrande, får Utskottet härmed till Ridderskapet och Adeln öfverlemna samma förslag, deri de af
Directionen gjorda anmärkningar blifvit iakttagna.
Jemte ett blott hänvisande till några mindre redactions-förändringar i §§ 1, 4, 8 (nu 7 §,) 9 § (nu 8 §) 29 § (nu 31 §) 30 (nu 32 §) samt 56 (nu 51 §), hvilka finnas med kursiv stil utmärkta och varit en nödvändig följd af den utaf Ridderskapet och Adeln för sin del antagna nya Riddarhus-Ordning, går Utskottet att redogöra för de mera vigtiga ändringar, som blifvit verkställda, dervid följande den ordning, §§:na i nu gällande Instruction innehafva. § 2.
Vid denna § har blifvit infördt ett stadgande, huru förfaras skall, när val med slutna sedlar ej är föreskrifvet, hvilket stadgande återfinnes i 7 § i nu gällande Instruction; men som denna sistnämnda § numera måste i allt öfrigt ur Instructionen utgå, och det ifrågavarande stadgandet lämpligast torde hafva sin plats under § 2, hemställer Utskottet, att Ridderskapet och Adeln måtte godkänna den vidtagna förändringen och lemna bifall dertill, att § 7 i nu gällande Instruction får utgå. § 8 (§ 7 i förslaget).
Till följd af den fullständiga lydelse, § 2 i förslaget till ny Riddarhus-Ordning erhållit, har Utskottet ansett nämnde § kunna åberopas i stället för Kongl Förord - 2 Riddarhus-Utskottets Betänkande N:o 12. ningen den 8 Maj 1775 och Kongl. Brefvet den 11 Febr. 1800; hvilket till bifall föreslås. § 9 (§ 8 i förslaget).
Till följd af den lydelse, 6 § i den nya RiddarhusOrdningen erhållit, har 1 mom. i denna § måst förändras; och hemställer Utskottet, att Ridderskapet och Adeln måtte godkänna den förändrade §:n. § 10.
Då de stadganden som förefinnas i denna § icke vidare äro tillämpliga, har Utskottet funnit nämnda § böra ur Instructionen uteslutas, hvilket Ridderskapet och Adeln torde bifalla. §. 11 (§. 9 i förslaget).
Enär Riddarhus-Sekreterare-tjensten hädanefter icke eger samma vigt och betydelse, som hittills, har Utskottet ansett det nu stadgade förbudet för Riddarhus-Sekreteraren att med sin tjenst förena embete i Statens tjenst eller annan publik befattning utan Ridderskapet och Adelns tillstånd, icke vidare böra bibehållas, heldst äfven under hittills varande förhållanden Ridderskapet och Adeln icke vägrat en sådan förening med annan tjenst, och får derföre hemställa, att, på sätt Utskottet föreslagit, 2:dra mom. i denna § måtte ur Instructionen utgå.
Med anledning af Kongl. Förordningen den 9 October 1863 angående embetsexamina vid Universiteterna i Riket, har Utskottet i 3 mom. föreslagit ett något förändradt stadgande för competens till tjenster vid Riddarhuset, hvilket förslag torde vinna Ridderskapet och Adelns bifall. §. 12 (§. 10).
Då, enligt hvad för Utskottet upplyst blifvit, några husliyror icke numera äro för Riddarhusets tjenstemän anslagna, föreslår Utskottet, att ordet »hushyror» måtte utgå, hvilket torde bifallas. §. 15 (§. 13).
I denna § har några förändringar i redactionen varit nödvändiga; i följd af det utaf Ridderskapet och Adeln antagna förslag till ny Riddarhus-Ordning; och hemställes, att Ridderskapet och Adeln måtte godkänna denna §, sådan den i förslaget förefinnes.
Riddarhus-Utskottets Betänkande N:o 12. 3 §. 17 (§. 15).
I denna § förekommer ett stadgande om de genealogiska tabellernas komplettering: »på sätt Kongl. Kungörelserne den 10 Augusti 1762 och den 14 Juli 1818 föreskrifva»; men enär Ridderskapet och Adeln vid innevarande riksdag godkänt det af Riddarhus-Directionen föreslagna sätt för samma tabellers framtida komplettering från de utdrag ur församlingarnes ministerial-böcker, som till Statistiska Central-Byrån årligen skola jinsändas, samt Kongl. Maj:t härtill lemnat nådigt bifall, bör berörda stadgande utgå, hvilket Ridderskapet och Adeln torde bifalla. §• 18 (§• 16).
På de vid nästföregående §. anförda skäl hemställer Utskottet, att de i sista mom. af denna §. förekommande orden »samt Consistoriernes uppgifter» måtte utelemnas. §. 19 (§. 17).
Af enahanda orsak äro äfven de i denna §. intagna stadganden i afseende å Consistorierne numera öfverflödiga; hvadan Utskottet ur §.
17 i förslaget, uteslutit omförmälda äfvensom några andra stadganden, såsom öfverflödiga, hvilket till Ridderskapet och Adelns godkännande hemställes. §. 28 (§. 26).
Den i 1 mom. af denna §. förekommande mening: »och bör, derest sådant sker under påstående riksdag, Landtmarskalken anmodas att dervid vara tillstädes», har blifvit utesluten såsom icke vidare tillämplig, hvilket torde godkännas. §. 31 (§. 29).
Då det torde vara lämpligt, att revisor blifver utsedd någon tid före den, då räkenskaperna böra vara afslutade, har Utskottet föreslagit, att det i denna §. förekommande stadgandet, att revisor bör utses vid »början af Maj, måtte ändras till »början af April», hvilket till bifall hemställes. §. 33 (§. 31).