Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
När alltså Kongl. Majit funnit anledning att genom Dess Nådiga Proposition föreslå, de$ denna afgift måtte såsom annan Bevillning både bestämmas och utgå, tillhörer frågans, handläggning i detta afseende onekligen BevillningsUtskottet, och då StatsUtskottet äfven bör afgifva Utlåtande om det årliga Stats - anslagets fortfarande, synes mig häraf följa, att Remissen bör ske till bada dessa Utskott, såsom Herr Grefven och LandtMarskalken redan pro? ponerat, och hvarföre jag vågar anhålla om för* nyande af samma Proposition.
Herr Grefven och LandtMarskalken föreslog T)en 18 December, 359 | nyo, att Kongl, Maj:ts ifrågavarande Nådiga Proposition måtte till Stats- och Bevillningsutskotten remitteras.
Ja och fiej.
Friherre Lagerbjelke, Adolph , hemstälde, om icke, till förenande al de stridiga tankarne, Pro* positionen kunde först till Stats Utskottet remitteras, hvarefter och sedan nämnde Utskott med Utlåtande deröfver till Ridderskapet och Adela inkommit, samma Proposition sedermera kunde till Bevillnings-Utskottet öfvtrlemnas.
Uppå derom af Herr Grefven och LandtMarskalken framställd Proposition, beslöt Ridderskapet och Adeln att ifrågavarande Nådiga Proposition först skulle till Stats-Utskottpt mitteras, samt sedan detta Utskotts Utlåtande deröfver till Ridderskapet och Adeln inkommit, derefter tiii Bevillnings - Utgkottet öfvert lemnäs.
Föredrogs och Remitterades Till Stats - Utskottet följande Kongl, Maj:ts den if dennes på bordet lagda Nådiga Propositioner till Riksens. Ständer:. j:o Angående beviljandet af vanliga Preste» bols - Friheter åt några nya Preste--Boställen, 360 Den 18 December. samt i allmänhet för de Kyrkoherde- och Car pehans Boställen - hvilka i anseende till skeende nya Pastorats- och Capell Inrättningar framdeles kunna tillkomma. 2:0
I afseende pä den vid jSij års Urtijna Riksdag yrkade rättelse i Föifattningarne pm afdrag till Statens förmån å Civile Enibetspch Tjenstemäns indeldta Löner. 3:0 Angående sökt befrielse från Bränvins-- Bevillningens utgörande för åren Igio, x8r S peli 1812 af Personer å Landet, som ej ägg pller besitta jard. 4:0
Angående användande af de inom SöVermanlands
Län befintlige så kallade JagLackar • ' J * r-JL , ' 5:0
Angående nödige medel och utvägag till Hjelmare Slnss-Verks ombyggnad och vidmagthailande, samt 6:0
Angående uppförande af en Minnes,»! yard öfver Svea Rikes utkorade Kron Prins* Carl August, på Qvidinge Hed i Skåne.
Uppå derom af Herr Grefven och LanåtMarskalken framställd samt af Ridderskapet och Adeln bifallen Proposition, remitterades till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie» Utskotten Kongl, Majjts den 15 dennes på bor - Den 18 December. det lagda Nådiga Proposition till Riksens Ständer, angående inrättandet af Allmänna Arbetsoch Corrections-hus på Borgholms Slott och i Wadstena, Föredrogs samt remitterades till Stafs- och Banco-Utskotten Kongl. Maj:ts den if dennes på bordet lagda Nådiga Proposition tili Riksens Ständer, angående Allmänna Penninge - rörelfens och Mynt-värdets upprätthållande.
Grefve von Schwerin, Fredr.
Då Kongl. Maj:ts Nådiga Communication angående fenninge rörelsens och Mynt-värdets upprätthållande, nu blifvit till Stats- och Banco-Utskotten remitterad, får jag hos Ridderskapet och Adeln anhålla , atE dessa Utskott mätte anmodas, att först och med det snaraste yttra sig öfver de af Kongl. Majit i Nåder föreslagne grunder för den blifvande
Mynt - regleringen , hvarefter och i den mån Utskottens Betänkancien hinna utarbetas, Riksens Ständer sedermera kunna få emottaga Utskottens Yttranden öfver de dels till förekommande af Banco Sedlarnes misscredit, och dels till afhjelpande af den nuvarande förlägenheten föreslagne medel.
Grefve Mörner, Adolph Göran- Jag får endast erinra, att då Kongl. Maj:ts ifrågavarande Proposition innefattar tvenne delar, den ena angående Mynt-värdets upprätthållande, och den andra angående utvägar till afhjelpande af den genom
Discontemas obestånd uppkomna all - 362 J)en 18 December, manna förlägenhet, samt den senare frågan, hvilken egentligen föranlecU Riksens Ständers, sammankallande , erfordrar den skyndsammaste åtgärd, på det densamma snart må kunna af Riksens Ständer afgöras; så anser jag för min del berörde fråga äfven böra först af Utskott ten till pröfning företagas, innan frågan om Mynt-värdets upprätthållande, såsom mera grannlaga och omfattande, till öfverläggning och prof» ning kan förekomma.
Grefve von Schwerin•
Jäg har, då jag ta,-.
Jat om Kongl. Maj:ts ifrågavarande Nådiga Proposition, med flit nyttjadt ordet communication, emedan Kongl. Majit
Sjelf täckts gifva Riksens.
Ständer tillkänna, att, då dess constitutionelia. åligganden icke föreskrifva Kongl. Majit en framställning af denna beskaffenhet, Kongl.
Majit dervid endast haft till afsigt, att gä Rik-, sens Siänders och Allmänhetens väntan och önskningar till mötes, och att gifva Riksens.
Ständer ett förnyadt vedermäle af sitt förtroende, genom ett meddelande af de åsigter och förslag, som hos Kongl. Majit förekommit, och sorn Kongl, Majit ansett tjenligast för de tvenne stoia ändamålens vinnande, att stadga det representativa Myntets värde, och att med detsamma befordra Penninge-rörelsen och uppmuntra Närings-fliten.
Den första fråga, som nu bör hos Riksens Ständer till pröfning förekomma, mäste onekligen vara den, huruvida Bauco-Sedlarne må kunna erhålla det stadgade vär» de och den säkerhet, som fordras för Penninge-transactioner i allmänhet.
Sedan detta ämne Den 18 December.
363 blifvit behörigen undersökt och pröfvadt, uppkommer först fiagan 0111 de botemedel, hvilka till den närvarande allmänna förlägenhetens afhjelpande kunna vidtagas.
Ehuru således man skulle kunna på en gang företaga dessa båda frågor till pröfning, anser jag likväl mera lämpligt att Utskotten först yttra sig öfver den stora frågan, angående grunderne för Pennjngayäsendet i allmänhet, innan derstädes yfverlägges nm sättet huru den genom
Disconternas obestånd uppkomna förlägenhet må kunna afhjelpas.
Grefve Mörner, Adolph Göran.-
Jag vill visserligen icke bestrida Grefve Schwerin, att Kongl.
Majlis ifrågavarande Nådiga Proposition må blott såsom en Communication med Riksens Ständer benämnas; men dä frågan om
BancoSedlarnes blifvande värde i allmänhet är af största vigt och betydenhet, samt före pröfningen deraf erfordras de noggrannaste beräkningar och undersökningar, hvilka ej kunna så hastigt afslutas; så hade jag trott att frågan om hjelpertnedlen för den genom
Disconterne inträffade förlägenhet, såsom mindre omfattande pch grannlaga, borde, enär samma fråga tillika för närvarande fästar allmänna uppmärksamhet ten och pröfningen deraf synes vara ögonblickets behof serdeles påkallad, framförden förstnämnde, angående Financerna j allmänhet, af Rdtsens Ständer afgöras, ehuru jag för öfrigt allt för gerna medgitver, att det förra ämnet är af större vigt och betydenhet, Den 18 December.
Härefter upplästes tvänne från Borgare - och Bonde-Stånden ankomne Protocolls-Utdrag af den 15 dennes, af innehåll, att bemäite
Stånd remitterat ifrågavarande Propositioner till Stats- och Banco-Utskotten, Herr Grefven och LandtMarsialken hemstäfde å nyo, att ifrågavarande Proposition måtte till Stats- och Banco-Utskotten remitteras, hvilket bifölls.
Herr Cederskjöld , Pehr Gustafa upplasta följande:
Vid sistledne Riksdag väcktes jag af den allmänna klagan öfver penninge.brist samt deraf följande förlägenhet i Näringarne och allmänna Rörelsen, till uppmärksamhet på vårt Penninge verks tillstånd. jag tyckte mig genast finna, samt sökte äfven visa, att.våra penninge-oredor och den öfverklagade nöden härrörde egentligen ihan Mynt-Representativernas försämring i varde, Samt att detta åter var en nödvändig följd af Sedel - stockens betydliga förökning, eller snarare fördubbling åren 1809. och 1810.
— I den Öfvertygelse, att ett ondt aldrig kan häfvas, utan genom undanrödjandet af dess orsak, helst all annan åtgärd endast är Pailiatif, hvarigenom den förestående brytningen blott uppskjutas, men derjemte merendels försvåras, föreslog jag, att genom ett slags Realisation gifva en bestämd och oföränderlig be. tydelse åt Mynt •
Representativerne , samt sätta ]^en 18 December, 36j grans för oredorna, nöden och eländet.
Långt ifrån att sedan hafva funnit anledning ändra denna min öfvertygelse, har den tvertom , genorn betraktandet af tidens händelser, blifvit ytterligare stadlästad.
Jag kan derföre ej underlåta att å nyo framställa detta amne 5 men jag viii nu bjuda till att utförligare, än förra gången, utveckla och utreda det.
Men för att så mycket tydligare ådagalägga huru nödvändigt, och huru hög tid det är, att genom Realisation omsider stadga Mynt-Representaiivernas värde, torde mig tillätas att i en kort skildring först få framställa taflan af de väsendtligaste olyckor, som Sedel-stockens förökning, samt
Mynt-värdets deraf följande fall och fortfarande obe* stämdhet åstadkommit.
Oaktadt hvarje betydlig och vara&tig förökning af Sedel-stocken nödvändigt måste rubba dess förhållande till Landets product förråd; och ovillkorligen grundlägga en motsvarande nedsättning af Myntets värde, utvecklar sig likväl ej denna Mynt-försämring i allmänna Rörelsen genast, allmänt och på en gång, i vederbörligt förhållande.
Under skepnad af stegring i Varu prisen, börjar den nemligen först någon tid efteråt smygande visa sig; och då först i Ve* xei-handeln på Bernsen, derefter i Handelsboden, omsider i Landtmanna-handeln, och sist i Arbets- och Daglöner* Innan Mynt - RepresentativernaS, genom mängckns förökande vållade, försämring hunnit fullkomligt utvecklas och resa sig i motsva-- Den i 8 December. rande stegring af Varu prisen, var således eri tid ett verkligt öfverflöd på penningar; så att Penning-stocken innehöll värde för mer Varor äu tiliförne.
Detta öfverskott måste nödvändigr öka L3n-tiiigångäfntf, och kraftigt bidragai att lifva Rörelsen och Näringarne.
Den ökads Penninge - stocken framlockade derföre i börjarf en ökad Productiori, så länge nemligen Myntförsämringen ännu ej hunnit uppjaga Ärbets-IÖnema.
Lättheten att få låna penningar, och den betydliga vinst, Som dessa penningar, genom Arbets lönernas ännu fortfarande låghets lemnade Prorlucenterii spände vinnirigs-lystnaden till svärmeri.
Folk, som till och med ingenting ägde, köpte på credit stora Ländtegeriöomar, Bruk, Fab;iquer, o. d. och tyckas hafva grundat de vidsträcktaste planer och de djerfvaste företag pä den korisyhta förutsättning, att Arbets lönerna alltid skulle förblifva! oförändrade, under det att productérna fortforö ätt dagligen stiga i pris.
Mert eri stor del af det öfverskott: i verkligt värde , sorn den förökade Sedel • stocken f Början ägde framfot deri ursprungliga, g af också en olycklig Väckelse och näring åt Lux-begäret.
Och detta var så mycket olyckligare, sorn ej allenast den derigenom nödvändigt föranledda förökningen i Import-handeln tyngde på’ handels-vågen mer än produefionerrias förökande kunde godtgöra y utan
Luxen dessutom, lik en förödande farsot, länge fortsätter
Sina härjningar, Sedan dess första föranledande Orsak,' penning-öfverflödet., redan upphört.
Den 18 December. 367 Då Fastigheterna började stiga i pris, lät mången välmående
Landtman förleda sig af den skenbara vinsten ^ att sälja den ärfda jorden, i hopp att kunna lefva bättre och lugnare äf sina säkra Ränte-penningar, än af jordens osäkra och ej utan möda och bekymmer erhållna afkastning.
Men snart säg hart, till sill bestörtning, Varti 'prisen stiga så ofantligt, alt det Capital, af hvars afkastning han hade lofvat sig vällefnad, knappt blef tillräckligt att skydda honom för nöd.
Enkor och facierlösa
Barn^ hvilkas hela Egendom bestod 1 en viss summa Penningar^ sago sin tarfhga bergning med hvarje dag förkr.appasj och sedan de i nöd och elände förtärt sina sista tillgångar, föllo de .Staten till last genom anlitandet af Fattig - försörjningen om ett uselt uppehälle lör ett ^verksamt lif.
Capitalisten och Penninge-l.öntagaren fun. rtö med bekymmer sina tillgångar förminskas j samt frestades allt tiier och mer att genom olofligå medel skaffa sig ersättning för den förlust^ 'sorn de så orättvist ledos I sammä förhållande
Mynt-representauvernas försämring i värde yttrade sig, medelst tilltagande stegring i Varu-prisen, började mart äfven allt mer odh mer tydligt förnimma, huru menligt det var att äga Penningar, emedan deras värde med hvarje dag förminskades.
Det fanns ej någon annan möjlighet att rädda siri förmögenhet från Mynt - försämringens härjningar, än att förvandla penningafne 1 varor.
Mett lika så menligt det på ena sidan var att äga penningar, lika så förmånligt måste det på den 368 Den 18 December, andra vara att äga skuld, och för läntä penningar köpa varor, Den Gåldbundne vann härigenom hvad Fordringsägaren lörloräde , nemligen så många Procent, sorn Myntets värde försämrades.
Detta var egentliga grundén till deri Handels- och Lån-yra, som utvecklades, och hvaraf nästan hela Nationen blef angripen.
Men af aila varor syneS Jorden hafva bordt vara deri tjetiligasie och mäst ägnade för detta slags Realisations-handel, i anseende till deSs oförgänghet, och möjligheten att genom odling förbättras i verkligt värde, samt i anseende dertill,* att den genom sin årliga afkastning, sjelf betalar räntan för köpe-summan.
Häraf alstrades ett för Landet och Jordbruket menligt Egendoms- kramert.
Man köpte nemligen pä credit stora Land t-egendomar, ej för att behålla och odla dem, utan blott i hopp, att sedan man plundrat skogar , torf - mo sar och andra lägen» heter, innan kort likväl kunna sälja återstoden! med vinst.
Dessa Vinglares hela omtanka var blott sysselsatt att upptäcka nya Län-tillgångar, och de skattade sig desto lyckligare, ju mer skuld de kunde åsamka sig.
Under oafbruten skakning i Varu-priseri^ hade desse < mrider hunnit, i alla grenar af Rörelsen, stiga 1 någorlunda vederbörligt föthållande till Mynt - Representativernas förökning ,- så att den nya Sedelstocken ej innehöll värde för mer Varor än den gamla.
Det på Län-tiligångafne och Näringarne så kraftigt och förmånligt verkande öfverskott i värde, som Sedel frtOC
- Den 18 December. 8^9 stockens förökning i början hade medfört, var nu, genom Varu-prisens motsvarande uppstegring, till intet gjordt.
Man kunde med sina Penningar ej uträtta mer än ungefär hälften så mycket som förut.
Producering var följagteligen, sedan äfven Arbtts-lönerna hunnit stiga, ej mer lönande än fordom.
Landt-Egendomar blefvo derföre mindre begärliga; och narraktiga Speculanter, som köpt till öfverdrifvit pris, kunde ej mer få sälja utan förlust.
Varu-prisens stegring hade emedlertid satt hvar och en i nödvändighet att föise sig med en i samma förhållande större Hand-cassa, till bestridande af de dagliga utgifterna; och derigenom hade Lån-tillgångarne nödvändigt måst inskränkas.
Räntebetalningar och Omsättningar, som förut bestriddes, dels med vinsten af den, i anseende till Arbets lönernas låghet, alldor lätta Pro. duceringen, samt dels ock hufvudsakligen med nya lätt erhållna Lån, satte nu den, till en ryslig sansning uppvaknade Credit Speculanten i yttersta förlägenhet.
Sedan de enskilta Capitalisterna och de Publique
Cassorna började göra svårighet vid art befordra den förlägne Lånsökandens ofärd genom nya Lån - biträden, sökte han genom fyra serskilta
Dhconter bana sig väg till fullkomlig undergång.
Men sedan han en tid försökt att med stora uppoffringar upprätthålla Crediten, som utgjorde grund, valen för hans Luft-slott, blef han omsider, under gräsliga skrik öfver Penninge - brist, nödsakad se sin Egendom säljas tor Creditorernas räkning på Auction , till verkligt underpris.
Fröt, I B. 47, 48, 370 Den 18 December.
Penning-karlar som sago detta, blefvo på ena sidan försigtigare vid pröfningen af Lån-Sökanders tillbjud na säkerhet, och på den andra började de i sin ordning speculera på Bankrutterande Speculanters ofärd.
De låto sina Penningar ligga, eller insatte dem i Disconterna mot 3 proCents Ränta , för att när som helst kunna använda dem i tillfälliga Handels-företag, o. d., och derigenom vinna mångdubbelt mer, än genom deras utlåning mot laglig Ränta.
Härigenom måste
Lån - tillgångarne ytterligare förminskas, och skriket öfver den förmenta Pen* ninge- bristen följagtligen ökas.
Då man, i anseende till
Daglönernas uppstegring, ej längre fann någon ovanlig uträkning i att använda Krafter och Penningar på producerande Näringar, och Jord-handeln följagtligen blifvit mindre lockande , började man med desto mer ifver speculera på Import - handel, ju säkrare afsättning den tilltagande Luxen tycktes låfva.
Man drog sina Penningar ifrån Näringarne, och nedlade dem, om jag så får säga, i odlingen af det bördiga Handels- fältet, hvaraf man kunde hoppas två eller flera rika skördar på året.
Detta måste betydeligen hafva bidragit att inskränka Lån-tillgångarne och att föröka klagan öfver Penninge - brist.
— Som intet Regulativ fans för Mynt-Represtnrativernas värde, så måste, till följe af den allmänna och oomkullstötliga Handels principe, att allting skall köpas till så lågt pris det kan köpas, och allting säljas så dyrt det kan saljas, Coursen nödvändigt vara underkastad betydliga förändringar.
När nemligen tillgången påVexlar var liten, betjente Tracen - Den 18 December. 371 ten sig af Remittentens förlägenhet, och stegrade priset på sin vara, samt höjde således Coursen.
Voro Vexlar åter mindre efterfrågade, och deras Innehafvare eller så kallade Tracenter i behof af Svenska Penningar, så kunde köpared, genom afprutning på priset nedsätta Coufseri.
Den betydliga föränderlighet i Coursen som tillkommit dels af ofvannärnnde naturliga orsaker, och kan hända dels äfven af olycklig ga försök att med konst styra densamma, al; Strade ater ett eget slags Handels spekulation, hemligen Vexel - ockring.
Man köpte, då Cour* Sen v-r låg, Vexlär, ej för eget behof* utan blott för att gömma* til dess Coursen blef hög* och då kunna säija dem med vinst.
Dennä
Vexel handel drog betydliga Capital ur allmänna Rö'elsen, deli medit-rkade således till förstorande af den så mycket öfverklagade Pettfiihge-bfistefh
Den från de nu anförde orsaker fiärröradde bristen på Penningar i allmänna Rörelsen blef känbar ej blott för den* ufö vet sin tillgång , gäldbundne Vinglaivn, för hvilken förlägenheten , bekymret och nöden voro ett Välförtjent Straff! utan äfven den reolige, icioge* tarflige och föfsiktlge
Näiings - idkaren kundd thed all sin omtanka och allt sitt bemödande* ej undgå att hafva en alltför bedröflig och oförtjent känning af det allmänna eländet. —- Att Under dylika omständigheter häfva velat ytterligare förminska Rörelse; capifalet genom fortsättning af Seddstöckens Amortering, hade förttiodeligen ännu mef skolat föröka ©lyckorna* 372 Den 18 December.
Derföre nödgades också iSi? års Ständer inställa denna Sedel-indragning.
Da de enskifta
Lån - tillgångarne redan tidigt började inskränkas, blefvo Disconterna mer anlitade.
Af det förtroende dessa sago sina Sedlar äga, låto de förleda sig, att, i obetänksam löilitan på Opinionens oföränderlighet, allt mer och mer utvidga sin Credit - rörelse, till dess de ändtligen började inse , att grunden för deras Credit var underminerad, genom det alltför stora missförhållandet emellan deras Rörelse-capital och deras veikliga Fond.
För att afböja den öfverhängande faran, började de upptaga Lån mot 3 proCents
Ränta; och sökte således, genom Rörelsens ytterligare utvidgande , upprätthålla en Credit, som den redan allt för stora Credit - rörelsen hade bragt på obe. stånd.
Oaktadt alla de af 1815 års Ständer, och sedan af Kongl. Majt vidtagr.e åtgärder för att upprätthålla
Disconternas, under dess egen tyngd svigrande Credit, har Discont * vingleriet omsider likväl slutats på det enda sätt det synes möjligen hafva kunnat slutas, nemligen med upphörande af all Rörelse Det felaktiga Mschineriet har stannat.
Disconternas hela artificiella Rörelse capital har på en gång försvunnit ur allmänna Rörelsen.
Detta var ett hardt slag, i synnerhet för de Landsorter, der nästan intet annat Mynt fans, än
Discont-sedlar:
Ett slag, efter hvilket säret än är blödande, och sä mycket svårar?
Den 18 December. 373 art läka , som åtminstone Malmö Discont har gjordt verklig Bankrutt.
Oaktadt förhållandet mellan Penninge-stockens storlek oc!) Landers product • förråd visserligen synes, genom Varu-prisens uppstegring, redan hafva blifvit återställdt, så att den nya förökade Sedelstocken nu innehåller värde för ungefär jemt så mycket Producter, som förut den mindre stammen; kunna Mynt-Reprcsentativerna likväl ej, i brist på Regulativ, äga något bestämdt och varaktigt värde.
Deras värde beror nemligen pä Opinionen; och är följaktligen lika så ostadigt och föränderligt som den.
— Opinionen torde till och med hafva nedsatt våra Mynt - Representativer under det värde, som de, i förhållande till mängden, verkligen borde äga:
Åtminstone är ingen ting som hindrar , att ju framdeles så kunde hända.
— I brist på inhemsk Regulativ , måste man efter Vexel-slut bedömma vära Mynt-Representativers förhållande till utländskt Specie, och sålunda genom en omväg, och liksom med tillhjelp af en ganska opålitlig Köpmans-våg, söka värder för våra Sedlar.
Man måste städse vara beredd att se Coursen , och med detsamma värdet af våra Mynt-Represeatativer , till följe af Köpmans - speculationer och commerciella Förhållanden , förändra sig i betydliga språng.
Man vet ej hvad man äger, förr än dagens Cours är Noterad; Och någon plan, hvars utförande fordrar några månaders tid, eller till och med blott veckors, synes knappt någon försigtig man kunna våga att uppgöra, i osäkerhet hvad värde jDen 18 December.
Myntet, vid företagets fulländande, slulle kun? tia äga.
Denna ostadighet i Mynt-värdet har nödvändigt in'st blifva ett föremål för Commer, cielia- och isynnerhet
Vexc 1-speculatior.er, hvilka åter verkat tillbaka på Mynt-.värdet och qHat dess ostadighet, Men närmaste orsaken till alla dessa olyckor bör sökas, ej egenteligen i sjelfva Myntförsämringen, utan endast t den derigenom förprsakade rubbningen af Mynt-värdet, och Varuprisens deraf fö jande förvillelse.
Emedan derföre
Mynt-varcfet kan rubbas i två motsatta tigtningar, nemligen till förbättring och försam,., ring, skulle följaktligen samma slags olyckor äfven ku ma å tadkommas genom Mynt-förbättring — Feher kan föranledas af öfvergång frän yayme till köld och tvärtom , från köld till Varme:
Likväl arn varmén och koldén blott? en aflägsen orsak till Febern, Den närmaste or-, saken, och med hvars upphäfvande verkningen, nemligen Fthren, måste försvinna, består blott; i rubbningen af de särskilta Oraanernas functioner.
— Så förhåller det sig äfven med Statskropp-^.
Den kan försättas i ett slags Febertillstånd äfven så val genom Mynt,förbättring, som genom Mynt-försämring:
I båda fallen är likväl den närmaste orsaken till det onda ena-, handa, nemligen rubbning i Mynt-värdet och Varu-prisen.
Genom Mynt - värdets försämring beröfvades visserligen alla Capitalister, och de, sorn hade bestämd Penninge-inkomst, hälften af deras förmögenhet och påräknade tillgångar j med 4öt var endast rubbningen i Mynt-värdet, och Den 18 December. 37; l den deraf följande förvillelsen af Varu-prisen, som alstrade den allmänna oredan och förvirringen, samt försatte Stats* kroppen, om jag så får säga, i det Feber-tillstånd, hvilket, efter föregångna skakningar, hvarigenom de serskilta Organerna varit nära att sönderslitas, samt efter oordentliga och med yra beledsagade kraft-yttringar, nu tyckes hota att öfvergå till lamhet.
Man må derföre ej föreställa sig , att det onda skulle kunna botas genom Mynt-värdets förbättring.
Nej! detta skulle vara en ny rubbningi Mynt-värdet, och följaktligen ä nyo åstadkomma, fastän i motsatt rigtning , samma slags oredor, som dem man ville afhjelpa.
Om nemli* gen Mynt-Representativernas värde förbättrades, t. ex. genom Mängdens förminskning medelst Amortering, skulle Varu-prisens fallande nödvändigt beredas, hvilket likväl troligen skulle ännu senare och långsammare utvecklas, än deras förra, af Mynt-forsämringen föranledda stegring.
Alla Lån-tillgångar skulle ytterligare förminskas, och den Gäldbundne skulle med hvarje år se sin skuld ökas, i samma förhållande som Myntet vunne i värde.
Mynt-förbättringen skulle göra Mynt •