Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag tror det wore smärt för 66o Den ic> 2lugusti. för Ridderskapet och Adeln att undandraga s-g eli sädant answar, nar de andra Sländen underkasta ftg dek; mevborgeliga pligker mäste af a'la, sä midt möjeligt ar, lika delas, och exempel saknas ej att Ridde: skåpet och Adelns Ledamöter uran laga sörfall attrör ofta uttbltt i.
Grefwe ve la Lmrstie: Upchsningswis sär jag af Uttkottets Ledamöter begära underrätkelse, huruwida meningen är, akt denna äsatte wärdering är för alla 5 arén, eller om en ny wid hwarje ärs taxering stal! egonoomen pasättas. Zriherre al VLKankon uplvste, att warderingen inste !ke för hwarr ar serskilt. Zerr Landt Marskalken: Sedan Ridderskapel och Aoeln nu sa tal jone beslut i hwad allmänna bewillmngen rörer, sär jag proponera, att Bewillnings-Utskortet ma te, enligt Riksdags-ordningen, updragas ark sammanjemka Ridderjkapet vch Adelns med de öfrige Standens tankar, och sedermera förfalla en ny redaclion af Bewillningsförordningen.
Bifölls. Zrlherre Legerström,chsacob, erindrade, akt redac ionen har borde justeras.
Grefwe ve la 6ar6ie:Som jag, i det ifrän Högloft.
Utskottet, sednast ankomne yttrande, saknar mina ä flere, inom delta Ständ och äfwen af mig enskilt gjorde, framsta^ningar, Utskottet likrväl lofwar. att en betydlig del mindre anmärkningar wid redaclion skola blifva observerade, fär jag endast förbehällci mig min talan, dä denna redaktion en gäng lill Ridderskapel och Adeln inkommer; det war Den lo August!. 661 war i synnerhet wid den reglementariffa delen, som jag saknar de af Usko- er begärdke uplysningar.
Herr Landt Marskalken swarade, akt Herr Grefwe» wisierligen wore berättigad till de erindringar han kunde finna sig befogad att göra.
Zrnherre ak l^Lkankon:
Efter det begrep jag har o,u Regerings-lagarne mäste först Nämden hafi wa afgjork stiliaktigheierna mellan Riks-Ständcn, och först derefter redaciionen upgöras.
Wista frågor tror jag likwäl irke behöfwa kill Nämden öfwerlännäs, enar z:ne Riks Ständ om dem sig förenat.
Grekwe körner:
Jag kan ej om Regerings» formens staogande i denna del, med den myckel aktade Ledamoten dela samma ösivertvgelse.
Det ar endast Stats-regleringSmal, hwarom U!i 69 Z. afhandlaS, och det är besia som funna, sevan nödige föreställningar förutgatt, afgöras genom z Stånds beslut.
Hwad de egenteliga bewitlnings-mälen angar, höra de under 71 h, och mäste sam. och synnerligen med Nämnd afgöras.
Friherre »k
Ickäkanton yttrade sig ari widare förmoda, att icke alla bewillningsftägor more af Lenna beckaffenhet.
Herr Landt Marskalken uplysie, att för hällanver wore leka mco alla bewillningsftägor, och upläste till bewis häruppä 71 ^Regeringsformen; förnyandes derefter sin gjorde proposition, att be siuken mätte lik Bewillnings-Ukstottet öfwerlännäs, som ägde att dem sammanjemka, samt urskilja de frågor hwaruti Ständen warit af olika tankar, och 66z Den Angust!. dest» frågor kill Riks-Ständen upgtfwa, hwilka stut-- le de samma kill Nämdens afgörande hänwifa.
Dä Herr Landt-Marstakken nu stulls föredraga Bewistnings-Utstvtteks, dcn 8 Augusti pä bordet lagva, memorial, innefattande utlskmiden öfwer Mstotteis, d. 29 Julik afgifne, förslag till branwinsbränniugs-afgljtens utgörande, anmälte han till en början, att Bewnmkngs-Ulstottek fatt sig updragit att, i afseende pä bränioins-pannorues mätning, göra en jemkning, hwilken i stu'et af först berörde memorial finnes företagen: och prvponerade alitsa bifall till vtstoltels förslag.
Deretter företogs punerewis Bewil!nings-Utstotkets förklaringar. i:sta momentec, rörande hemmansafgiften, uplästes. Grefwe von Schverin:
Jag har wäl allid ansedt Hemmans-afgifien för blotta rättigheten att bränna böra utgå ur antalet af slätterne.
Den bi» behäster ideen af en arrenderad rättighet, som bör förfwinna; den lagger hinder i wägen att höja afgiften för sielfwa killwerkningen. och söder hos den större godsägaren prctenfioner pä lindring i panncafgift, dem jag anser origtigt.
Men dä, i sakernas närwarande stick, säkerhet för Statens inträd är et hufwudwilkor, will jag icke yrka förkastandet sf den föresiagne hemmansafgiften.
Det hade warit lampeligare att »ploga denne statt i 2:draArk°, Jag hoppas likmäl att dek ar för sista gängen som Den ro Augusti- 66z Ständerna ätaga sig afgift för blotta rättigheten att bränna.
För öfrigt fär jag anmärka lika med Bewillnings-Ur ^ottet, att den först förestagna lägsta asgisken af ra st., i Dalarne werke! ig synes vbillig, och stulle jag för min del helst förestä en half per mille öfweralft. Zerr Drufva:
I anledning af hwad Grefwe von 8clrrverin yttrat, att grunden af en half per mills as hemmonswardct i allmänhet borde anragas, sär jag anmärka att, när en hemmansåbo som sitter pä den aldraminsta hemmansdel äger rättighet att bränna med lika stor panna, som den som sitter pä ett hemman af 500
R:drs »värde, sä anser jag deras afgift böra wara lika hög.
Grefwe von 8ctnvsrin:
Se der följden as hemmansasgtst, som ger anledning art åberopa rättigheter, hwilka ej böra existera.
Herr Landt Marstalken proponerade bifall pä itsta momentet as Dewilinings-Utstotlets utlätande.
Ja 2:dra momentet, angående panne-afgiften, up» lästes.
Grefwe von 8cl>rver>n:
Jag bekänner, att jag ej finner »nig öswertygad af de stät Högloft.
BewillningS-Utstoner anfört för sitt nekade afseende ät mitt gjorde påstående, ark de af Oeconomiä-Utstottek söresiagna proportioner till äfgifterna för pannorna frän 60 till 90 kannor borde bibehållas, och icke, som Bewillnings-Ulstottet förestagit, nedsättas lill hälften.
Wal ser jag af bifc" gade calculer, att för en 90 kannors panna, 4 gän - 664 Denis Augusti gänger större än en 22^- karins anna, betalas 24 gängcr större afgift, men deraf följer ännu icke att dest ägare beralar hivad han bör betala eller i mon af fin winst.
I den calcul jag underställ
Rid» derstapet och Adenis pröfning, beräknade jag as» »verkningen öfwer hufwude» med en zo kanus panna ill 8 tunnor, och afwerkningen meden 90kamis panna till goo lunuor.
Hwad det förra förhållandet beträffar, befarar jag ej att hafwa miflräk nat mig.
Wi känne pann antalet i 17 län 117, 000 pannor frän is till 50 kannors rymd.
Lig ger man tillz för de 7 öfrige län, fä har man 145, 022 fmä pannor eller emellan 12 och Zo; qo är medium af 10 och 52. och 8 tunnor per medium gör för 145,000 pannor, en summa 1.160022 tunnor spannemäl, som efter betia förutsättande skulle med de fmä pannorne afwerkas.
Sä högt stiger likwäl fanste icke hela ärs afwerkningen. 8 tunnor per medium är säledes wiflerligen icke för högt tagit.
Lik.väl gar, efter denna calcul, den mindre panneägarens afgift för tillwcrkningen kill fulla 22 st. för hwarje runna som afwerkas.
Den andra frägan är om Z20 tunnors afwerkning med 92 kamis panna, är för högr räknadt.
Jag har ingen egen erfarenhet, men icke en Utan flere hasum-försäkrat mig, att de med 92 kanus panna afrverkat 422 tunnor.
Jag önstar, alt någon af de Herrar som bestrida mitt påstående, wille »vederlägga och uplyfa mig om rätta sörhällandet.
Blir jag icke wederlagd, hoppas jag Ridderstapet och A delns bifall, dä jag yrkar, att afgiften för de större - Den 10 Augusti. 66A re pannsrne mätte bestämmas etter de proportioner, som O -onomi -^istottek förestagit.
Zerr vrulva y^rade sig kunna försäkra, u> Lgn acl wara ,a kunnig i branwtnsbränning, akt man ännu aldrig mcd en 90 kannors panna kunnat afverka goo tunnor under en ti af 8 manader.
Grefwe von Lckrverin:
Är ZO2 runnor för Mycket, ,ä u vcr jag mm >a -ne a huru mycket spannemäl med en 90 kanus panna kan afwerkas.
Kan» ste blott 200 tunnor?
Dä gor afgisien sör större pannor om ring io st tunnan, da likwäl ägaren af minore panna eller sanna husbrhofs brännaren betalar 22 st. sör hwarje tunna han asbranner.
Skall hemmansafgiflcn godtgöra Staten desi förlust pä för ringa pannealgift?
Hvad stall den säga stin betalar hemmansafgift, men icke bränner?
Jcrr klack.
Larl kttestric: A g conformerar wig med Grefwe von öickrvsrin.
Jag har förleden gärdag af P osten Lilstairl erhållit den underrättelse, at zoo tum-or kunna werkelig-n pä 8 mannder afwerkas, om man med saken har aldrig sa luek alfwar
Desiutom lärer e, frägan wara att bränna i mohn som >ag har hemman, u>an i mohn som jag har behof: hwarföre mig synes, att de högre pannorne böra i asgifken förhöjas.
Herr Landt Marskalken gjorde proposition till bifall a 2:dra momentet af Bewillnings-Utstottels utlåtande.
Rop mes Ja och N st Grefwe vo» Lckvveri».
I fall zoo tunnor är för mycket, ltäiom osi antaga mindre.
Något Mäste läggas till grund för calculem äerr 6 Den ro Augusti Herr Orukva:
I Ig wägar försäkra, att Bewillnings-Urstotter följt gansta rigtiga grunder.
Grefwe von Lckvverin:
Ja arithmethista grunder. Zerr drufva:
Icke sä aldeles, ty 2 gänger 45 göra wäl 90, men 2 gänger 7^ göra ej 45.
Grefwe von Lckrvorin:
Mulliplication hör vck till arithmetiken.
Men ankhmetista grunder buga icke här.
Det är pannans capacitöc akt kun. na afwerka fpannemäl, svin bör allenast constdereras.
En 90 kannors panna, hwars höjd understiger af betz diameter, afwerkar ju dubbelt sä myc» ket spannemäl, som en 90 kannors panna af wänlig form.
Om capaciiet singe bedömmas efter arithmelistk förhållande, kunde man ock pasta, att s:ne hufwuden äga lika rapacitet derföre, att de betala lika mycket i koppskatt.
Jag tror det wara angeläget, att afgiften för de stora pannorna bestämmas ester rigtiga grunder och icke pä mäfä.
Wi hafwa wäl ingen Hamburger Correspondent att frukta för, men det tryter icke folk som räkna och komma ait göra allmänheten upmärksam uppå sttlnaden i afgift för de stna och de stora pannvrne.
Sedan nu branwinsafgiften fält den äran atk tjena till amornstemenks-fond för framdeles tillgörande gäld, kommer det att se illa ut om den min. dre hemmansägaren skulle i större mohn dertill bidraga, än den stora godsägaren.
Herr Landt Marskalken föreslog a nyo bi. fall till andra momentet af Bewillnings-Utstotkets utlätande Ropades Ja och Nej; och Herr Den iv Augusti. 667 Aerr
Drefva begärde votering.
Volerings.proposilionen uplästes och godkändes sadan som sökjer:
Den som bifaller Bewillnings-Utflottels försiag till afgift för de större pannerymder, strifwer 2«; Den det ej will, ffnswer Nej Winner Nej, kommer Allmänna Beswärs, och Oeconomiä-Urstotkeks sörstag till pannerymds afgift för de större pannorna frän 60 till 90 kannors rymd, att antagas.
Voieringen företogs kl. 7, och stukades kl. 8, dä rösterne befunnos haswa Utfallit som följer: Ia — 34.
Nej - sr.
I anledning hwaraf Herr Landt-Marskalken förklarade, att Ridderstapet och Adeln giswit sitt bifall till Utskottets förslag.
Uplästes och biföllos pä serskildt för hwarje gjorde propositioner, grde, Z:te, 6:te, ?:de och 8:de puncterne af Utstottets i detta ämne först asgisne betänkande med de ändringar, som genom i dag fattade beslut derom äro gjorde.
Ropades Ia Herr Landt-Narffalken anmodade Herrar Electorerne, akt efter Herrvon IInZern Lternder^, hwilken af enskildta wigtiga angelägenheter warit nödsakad att ifrån Riksdagen afresa, utse en Ledamot uti Slats-Ulskotlet.
Uplästes ett, ifrån Allmänna Beswars- och Oe nomiä - 668 Den lo Augusti. mia-Utssolket inkommit, memorial, al den 9 Augusti, i anledning af en tilt Utskottet remitterad fräga, huru med bränwinsbränningen ifrån den första instundande October lill årets stut mä förhastas; yttrandes stg Utskottet tro, at, enligt den wid den. na Riksdag faststälde prinripe, det tillhöra Kongl.
Ma^ att ester stg företeende omständigheter förordna om iden till bränwinsbränningens utöstvande, och alt om Kongl. Mahl iku e pröstva nödigt, att för någon del af det löpande äret förbjuva bränwinsbränningen, borde wäl afgiften i män af inskränkningstiden eskergifwas; lillstyrkandes Nlffottet den underdåniga anhållan hos Kongl. Maj:t, det Kongl. Mast.ts nädiga bcflut beträffande bränningen under den återstående delen af äret, mätte, sä jnart stg göra later, kungöras.
Herr Landt - Marskalken Yttrade, at, såsom detta more en pnliminau fraga, sa torde den genast kunna afaöras, och föresiog a...fä bifall af Utskottets betänkande.
Ropades Ja Grefwe körner: Jag wet ej om det ar i författnimen observeradt, angående förbud mot utländskt brämvins införsel.
När handleringen in i landet sa härdt beskattas, tror jag ej akt den bör uifärtas för främmande täflan.
Jag tror derföre, att Nissens Ständer böra anhalla, att Kongl. Majtt, fa midt möjeligt ar, förbjuder utländskt branwins införsel.
Herr Landt Marskalken tillkännagaf, alt Borgare-Sländet yurat stg aldrig hajma instämt i ett Den Augusti. 669 ett sädant bestut, och atk Bonde-Ständet förklarat det icke hafwa warit deras mening. (örefa'e von Zcbrverin yttrade sig ej weka, om eu sävam beflm kunde gälla enär det helt och hätlit wore stridaccde emot ert redan förut fa tadt.
Grefwe Nornor:
Det torde wara rigtigast, om Bonoe-Skändel förklarar sin mening, men att Ridderstapct och Adeln ändock yttrar, hwad de anse sig böra önsta.
. Herr Landt Marskalken proponerade bifall lill en säoan underdånig önstan till Kongl.
Maj:t om förbud emot införsel af utländstt branwin, sprik, rumm samt andra starka drycker.
Ropades Ja Herr klacli ansäg, att orden: i synnerhet, torde böra tilläggas framför ordet rumm.
Föredrogs ä nyo och bifölls Stats-Ucstottcts, den 8 Augusti pa bordet lagda, betänkande, angående Riksens Ständers för deltagande i öfwer-reviion af krigs läkenstaperne ursedde
Deputerades berättelse, rörande krigs redogörelse och Revisionsrverket.
Widare föredrogs Stats.U!stotlerö,den 8 Augusti pa bordet laqde, ullätandc, rörande tillökning i arfwodet för Riksens Sländers Deputerade till deltagande l öfwer revision af Lrigsräkenstaperne.
De la 6arstis:
Dtcd fullkomligt erkännande as det arfwodets otilkräckelighct, hwilkel Riksens Ständer igro anstogo för dem, hwilker dek blef updragit art förrätta revision af kngs.rä ! ensta. 67<- Den lo Augusti. kcnstaperne, tror jag likwal Stats -Utstottet warit nog frikostigt i der de nu ansedt derföre böra gifwas.
J.?.g wägar tro, att en ärlig summa af 502 R:dr Zemke skjutspenningar en gäng om äret, till och ifrän hemorten, i synnerhet dä tiden till denna revi ion hwarken ar, eller möjeligen kan bestämmas, öfwerstiger hwad till och med hela nyttan af denne revision kunde blifwa; jag wägar således i ödmjukhet förestä, at om revisionens fortfarande anses wara nödig akt, pä satt hittills stedt, fullföljas, och Riksens Stander ej skulle wilja lemna denna del af revision til! samma Embetsman som den öfriga besörjer, de skulle wilja nedsätta arfwodet til! Zoo N:dr om äret samt stjuts för 2 hästar tili och ifrän hemorten en gäng hwarje är.
Endast fär jag harwid tillägga, att om revision skulle uphöra att af Ständens Deputerade förrättas, de som nu dermed haft bäde omsorg och beswär, mätte oafkortad! åtnjuta de förut bewiljade 500 R-dr.
Herr von ^Vakronäorst', Anstors, tiilkännagaf orsaken, hwarföre Utsko ket tillstyrkt arfmodenr sa högt, hafwa warit, att arne ledamöter af Bonde-Skändet yttrat sig wilja afsäga sig, sä wida de ej erhöllo 522 R:dr ärligen.
Betänkandet äterförwistes med de derwid gjorde anmärkningar.
Uplästes till justering prvtocolls - utdraget om Ridderstapet och Adelns denna dag fattade beslut om allmänna bewillningen; hwarwid, i afseende pä frägau af hwilken den af Utskottet förestagne nedsatt - Dsn io Augusti- 671 1 sättning af bewillningrn, i fall öfwerstokt deraf up. kommc, skulle werkställas.
Grefwe borner yltrade sig:
Jag tror att Banco» och RiksgäldsFullmägtme borde till Reze. ringen rmgifwa bewillningens belopp och huruwida något öfverskott sig yppat, samt hwilka afdrag som i följe deraf kunde aga rum, och att Regeringen sedan kungör och besiukar.
Denna af Grefwe körner gjorda hemställning blef af Ridderstapcr och Adeln bifallen.
I följe häraf gjordes uti pro ocolls-uldraget följande tillägg: Anseendes Nidderskapet och Adeln för sin del, att Fullmägtige i Banquen och Riksgälds - Contoiret borde till Kongl. Maj:t upgiftva förslag kill en sädan nedsättning, enligt de af Riksens härom i Bewillnings-förordningen gifna föreskrifter.
Efter justering blef redaktion af prvtocolls«tdraget som följer:
Utdrag af protokollet, hällik hos Högloft.
Ridderskaveloch Adeln wid Urtima Riksdagen i Orebro den io Augusti 1812. S. D.
Förerogs till siutelkgt afgörande Beivillnings-Ut, kottets, den zo Julii pä bordel lagda, förslag till allmänna bewillningens utgörande, jemte samma Utstötts, den 8 Augusti pä bordet lagda, sivar pä de frän samkelige Riks-Ständen gjorda äterremisier, och stadnade derwid Högloft.
Aidderstapet och Adeln i följande beslut: Lörsta Artikeln.
Personel bewillning.
Bifölls, att denna bewillning stall utgöras i stället för r
R:dr pä personen, med 4 dagswerkeu efter mar kegängs - 672 Dcn io Augusti - kegängspris, enligt de wik or och pä dek salt, som Vewstlnings-Utstollet i afse nde harpa i desi »ed» nare »flätande töreflagik- Afinenledes bifölls Bewillnings Utskottets förstag, att y.glingar unter 18 ars ä-der stola komma a t betala endast Adelar af manspersoners personela afgift.
Andra Artikeln i §.
Beslöts, ark tjensteman, hwilka aga lönings-fö!maner till högst 200 9i:dr, matte befrias frän all löne-afgift: akt de tjenstemän, hwilkas löne inkomiier stiga dcröfwer, bestaitas enligt Bewiilnings-Ulssoitels sista förstag: akt wid beräkningen af öne-inkomster intet afdrag
Ntä wara tillätit för de hjelpare ät civile och ec clesiastique Embetsmän: och siuteligen ark det i allt öfrigt förbliswer wid Utsto le>S förgå förstao. 2. §.
Bifölls Bewillnings-Utstotteks, i dest förklaring öfwer anmär ningarna, gjorda förstag. Z. h.
Bifölls Bewillnings-Utstotteks för läring, rörande bewilunng af rustkjensts marker, samt rörande bewillning efter f älse egendom, som e, utgör ränka i rusttjenst, med förbehåll, att serskilt taxering af hus ej mätte äga rum, u an blott i allmänhet pä byggnaderne afseende, hafwas wid bestämmande af jordegendoms wärde: widare smsägs, atk den i denna arftkel förestagna bewillning pa arbetsfolk borde förhöjas till 50 procent, emot den afgift, som i Utsto leks första förstag ar utfatt.
Besiöts, att för krögare och krögerfkor samma closter sch samma afaif för closter, stuile bibehållas, som i ,8,o ars Förordning är bestämd. 4. §.
Bifölls förhöjningen till 8 st. per stig för Den 10 Augusti. 673 för kohlnings-räktigheten ä Kronans allmänningar och recogniiioris-stogar. 5:ke §.
Bifölls Bewillnings - Ukstotleks sivar pä anmärkningarna. ?:de §.
Likaledes. ^:de tz. i och 0 momenterne likaledes.
Afwenledes bifölls Bewillnings-Ulstotkets swar pä anmärkningarne, rörande afgift ä Discont-' aclier och i andra Acriewerk insatta capitaier. y. Om bewillning af sterbhus, testamenten, gäfwor och fidei commisier.
Bifölls Ulstoktets sivar pä anmärkningarna.
Tredje Ac^keln- Om bewillnings afgift i progresiivt förhastande för större förmögenhet.
Bifölls, akt hwar och en hwars bewillning upgär lill Zo R:dr, llkall, rist bcltämmande af hans progressiva afgift, för Berednings-Commilöen i Vet districk, ber han är stattstrilwen, kill pröfning af Taxerings-Coliiinuöen och med rättighet lill afdrag af stulder, upgifwa hela fin behällna inkomst, ware sig af fastighet, rörelse eller capitaler.
Den pro» gresilda afgiften stall endast a en sadan behällen inkomst beräknas.
Embeks- och Tjenstemän stola derwid fina löne-inkomster, med sin enstildra förmögenhets behållning sammanräkna.
Skulle härigenom brist upkomma i den af den progresiiva afgiflen paräknade suminan, anfäg Riddcrstapet och Lide! n ersätinrng ä andra artiklar deremot warit påräkna. fjerde Artikeln» Om bewillnings-afgift för wiga öfwerstödS artiklars bruk och nyttjande.
BiföllS Andra Del- 4Z° . -74 Den 10 Augusti.
Bifölls Ut.kottets swar pä anmärkningarne. Zemte Artikeln- Om mankalsstrifningar, CommitLerna och bensår öfwer deras åtgärder. irsta, arbra och grdje §. h. biföllos. 4:de tz.
Bestöts, att taxeringsmännen i staberne stnlle utses till ett lika antal Ledamöter bland skattskyldiga af alla stand, i sall tillgäng dertill finnes.
5tte §. irsta momentet bifölls, enligt Utskol» tets swar pä anmärkningarna. 2 momenlet, akt för Commilöerna i Stockholm samma proportion i antalet af olika Stånds ledamöter iagttages, som för andra större stader, g momentet, bifölls Utskottets swar pä anmärkningarna.
Sjette Artikeln- Om upbörd, afkortningar och redogörelse. irsta §. bifölls Utffottets swar pä anmärk» ningarna. 2 h.
Likaledes. z §.
Bifölls Utffottets sivar pa anmärkningarna, samt Borgare - Skändets till denne §. tillstyrkta tillägg.
Bestöts, att till aflöning af Häradsskrifware med flere wid taxeringarne bchöflige Tjenstemän, samt andra omkostningar, blott ^ procent af hels bcwillningsfumman skulle bestämmas.
Angående anwändandet af möjeligen upkommande öfwerstolt ä de genom bcwiilninaen infiytan.
Le medel, gillades Utflvlteks förslag i fwarek pä anmärkningarna, dock med det ti"ägg, akt om, i följe af Ridderskaper och Adelns beslut om ändring i den prvgretziva afgiftens utgörande, någon brist i den Dett ro ÄuguA 675 i de>1 genom en sädLn sfgift päräkUatze strMMan, skulle upkomma, den samma först af delta öfwerskott kommer ält ersällas; hwarjcmte anmärktes att bestämmas borde, af hwilken den af Iltskottet förestagne nedsättning af bewillmngen skulle wkrkställas, anseendes Nidderskapet och Adeln för sin del, att Fullmägtige t
Banken och RiksgäidsContoirek borde till Kongl.
Maj:t upgifwa förstag till en sadan Nedsättning, enligt de af Riksens Ständer härom i Bewilliiings - förordningen gifne föreskrifter. ytterligare fökenade stg Ridverstaptt och Ädeln med be öfrige trenne StänLeN/ i frägaN om landt-tullarnes uphafwände, i fölie hwaraf ett smak i enlighet med RiksSläNdens enhälliga beslut, till Kongl. Maj.t pä
Dest nädtga proposition i Underdänighet komMer att öfwerlemnas.
Till förbättrande ivid redactiönett anmäldes hkterligare, ivid Z:te artikeln 4 att ett mera benämdt ord än oberoende mätte uiwäljas! art Zfte aN. 7 §.
Z Momentet i BeivillningsUiskotlets sörsta förstag
Mätte förfalla eller göras tydligare.
Sluleligen bestöt Höglost.
Rioverskapet och Adeln, alt, med godkännande af BewillniNgs-bltskotteks första förstag, i allt hwatz ej genom be nu fattade bestttt blifwit ändradt, öfwerlemna sä wäl berörde förstag, som de nu gjorde bestulen till Be. rvillnings-V.tskoktel, akt under saMmanjemkailvk, sL Midt sig göra läter> af samtetiga Riks SländenS Meningar, och enligt tzc bestut som, der jemkning ej äger rinn, genom Nämnd böra afgöras, uprätta en fullständig revaclion af BewillniNgs - förordningen, 676 Den >O Anguftl. gen, hwilken till justering sedermera till Riksens Ständer ingifwes.
Ot kuxra.
Uplästes och lades pä bordet ett betänkande frän Vewttlnings-Utstottel, as den 9 Augusti, angående postmedlen, tillstyrkandes Ulstottet, att posttaxan marte sörblifwa wid hwad den nu ar.
Uplästes och lades pä bordel ert betänkande, af den 9 Augusti, frän Bcwillnings-Urstorret, angående satt till erhållande af statisti sta uplysningar om landet, upgifwande Utstotket försiag till sädane uplysningars minnande.
Widare uplästes och lades pä bordel ett betänkande frän Bewillnings-Ukstottet, as d. 9 Augusti, innehällanbe swar pä de anmärkningar, som bliswit gjorde wid
Dest betänkande, rörande sjö-och landt-tullen.
Uplästes likaledes och lades pa bordet ett betänkande fran Ståls- samt Bewillnings-Utstottcn, af den 12 Augusti, i anledning af Herr Borgmästaren L.
U- LZZos memorial, rörande förändring i sjö ullens clarerande för utgående maror, med wäxlar.
Utdrag as Protokollet, hållet hos Högloft.
Ridderssaoet och Adeln wid Urtima Riksdagen i Orebro den Z Augusti 1812. S. D. Företogs till siuleligl afgörande De will - Den lo Augusti. 677 rvi!lnings-Utstotlets,d. zo Julii pä bordet lagda, betänkande, rörande afgister pä bränwinsbränning, jemte bemälte Utskotts, d, 8 Augusti pä bordet lagda, sivar pä de anmärkningar, som genom äter-- 'emisier tvid det förra blifwit gjorda, och stadnade derwid Höglofl.
Ridderstapet och Adeln i följande beslut: i:o. Bifölls den af Bewillnings - Utstotter gjorda jemkning, i afseende pä pannornas mätning. 2:0.
Bifölls Utskottets l desi swar afgifne yttrande, rörande hemmans-afgisien. z:o. Beflöt Höglofl.
Ridderstapet och Adeln, 6tl pannerymds afgifken för pannor ifrån och med 6o till 90 kannors rymd stall förhöjas, enligt det af Allmänna Befwärs- och Oeconomiä-Utstottek Upgifna förslag. 4:0.
Bifölls Bewillnings - Utssotrets förflag till afgift för den andra tillatna pannan utöswer 92 kannor. 5:0.