Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Oin man läser rubriken näst under, i nuvarande tulltariff, så finner man förhållandet här vara detsamma som i den förra taxan.
Äro de tjockare blifva de bjelkar.
Grefve Frölich', Jag har ej något emot att detta blifver som Utskottet föreslagit.
Herr Grefven och LandiMar shalktn hemställde, att utgående Tullen å ifrågavarande slags Sparrar mätte, på sätt BevillningsUtskottet föreslagit, bestämmas till 6 procent, samt Inkommande Tullen å berörde slags Sparrar , till lo procent fastställas.
Bifölls. ”Trädvirke, Sparrar, Ribbor, alla slag, ”af mindre tjocklek än 5 tum ; Utgående Tull”procent 20.” Friherre Cederjlroin'.
Då det är mycket skogödande att hugga sparrar under 5 tum i fyrkant skulle jag tro det vara nyttigt, om för export på sådane bestämdes 50 procent iTull. t)en 20 Augusti e. Ht.
Jag hemställer bm det ej Vore nog med 30 procent* eller likt som lör läckter, Friherre Cederström'.
Det är långt ifrån ätt dessa lemna samma besparing som läckter!
Det är den skillnad att man af ett träd kart hugga flere läckter, men sådane som ifrågavarande sparrar kan man ej hugga mer än en enda af hvart träd.
Herr Grefven och LandtMarskalkcn hefhStällde, att inkommande Tullen å ifrågavarande slags sptrrar och ribbor måtte till 5 procent samt utgående Tullen derå till 50 profcent bestämmasi Bifölls.
Uppå derefter af Herr Grefven och LandcMarjkalken gjord proposition, fann Ridderskapefc och Adeln för godt fastställa inkommande Tullén å Spiror af aila /lag éj tinder $ ittnir diameter, till to procent, samt utgående Tullen derå på sätt BevillningsÖtskottet föreslagit till 5 procenti ”Trädvirke, runda träd af mindre tjocklek i ”Utgående Tull procent 20.” Herr Hjerta:
Dessa träd hafva hittills va» tit förbudne till utförsel; jag hemställer således, om de icke böra uppsättas till 50 proeent; gifi Den 50 Augusti e. m. Herr Grefven och LandtMarfkalhen föreslog, att inkommande
Tullen å rund» träd af mindre tjocklek kunde till 5 procent bestämmas.
Hvarefter Herr Grefven och Landt Marfkatkeft hemställde, att utgående Tullen å berörde slags
Träd måtte från ao till 50 procent förhöjas.
Bifölls; Uppå sedermera »f Herr Grefven och Landt* Jlfarfkalken framställde serskilde propositioner, fann Ridderskapet och Adeln för godt ä nedannämnde Artiklar bestämma följande Tullprocenter: Å ”Spittboltz af Furu Inkommande Tull - proceot - - - - 10.
Utgående TuUprocent - - 5.
Å ”Staf- och Klapperholtz;” Inkommande Tullprocent - - - - to Utgående Tullprocent - - 5.
Å ”Stolträds-ämnen;” Inkommande Tullprocent - - - - 10.
Utgående TuUprocent - - 5. ”Tridvirke, Sågblockar, alla slag; Utgående Tullprocent 3o.” Den 20 Augusti e. m. O17 \
I fortsättning af den för en stund sedan förelupne långa discussionen får jag föreslå, att till de ord sorn i taxan finnas, blott såsom dimension må sättas: sågblockar af alla slag och bjelkar under 11 alnars längd och 11 turns fyrkant.
Jag ser ej något hinder att specificera detta och att derå lägga 200 procent.
Friherre Cederström ; Jag förenar mig med Grefve Frölich i fråga om bestämmandet af gägblockar, bjelkar och balkar, äfvensom att de sednare skola vara öfver 11 aloar, men omöjligt kan jag instämma i den föreslagna tullen af 200 procent.
Det är för våldsamt; jag hemställer om man icke skulle åtnöja sig med den tull som varit ansedd för det samma som förbud, nemligen 100 procent.
Denna är i hela taxan vid sådana tillfällen iakttagen.
Om 100 procent på denna vahra verkeligen kunde anses såsom förbud, så skulle jag deruti instämma; men när man genom uträkning visat att så ej är, samt att den af Grefve Frölich föreslagne tull af 200 procent knappt förslår, och man ej vill effectift förbjuda utförseln, så anser jag betänkligt, att icke bifalla den högsta tull, emedan Ridderskapet och Adeln beslutat, att Kongl. Majit blott äger att nedsätta men ej att höja tullen.
Jag anser således bättre att kasta sig uti det misstag att sätta för hög än för lag tull, och tror att orsaken till förbudets upphäfvande varit* att Regeringen icke haft rigiig kunskap
Den 20 Augusti c. m. ©m förhållandet roed handeln på England i af-' seende å denna vara.
Jag förmodar att dess yppmärksamhet torde blifva fästad derpå genom den höga zffran, och anhåller om proposition till bifall å denna tull.
Grefye Frölich:
Engelska tullstadgan fö? 38l8 upptog 6 L. n S. för samma slags dimensioner af plankor för hvilka den nu upptager 19 Lisp.
Detta visar att
Engelsmännen söka på allt sätt att med tull belägga våra korta plankor för att tvinga oss att införa blockar- Således får jag upprepa mitt öfvertygelse, att då man belagt plankorne med 400. procents tull i gogland, man skulle inom 4 år sporters alla sågblockar på vestra ku-; sten om man ej på dety lagge? mjnst 200 pry?ents tull.
Sorn jag ej ver uppe då, den förre discussionen fördes, vill jag yu ej upptaga tiden; men skall tullen blifva 200 procent, så hemställer jag, om det ej är bättre att häldre bestämma ett rakt förbud, Det är åtminstone mera consequent då man säger sig följa liberala grunder.
En så hög tull sorn 200, procent, kan jag för mindel ej medgifva.
Jag tycker mig finna att derigenom skulle blöcker* komma att kunna utskeppas till lägre pris söndersågad till bräder än ogågad.
Och det skulle förundra mig o,m Engelsmännen länge kunna behålla lusten att betala mera för blockar än fp? b räder ne blott för det lönlösa nöjet att såga gen 5® Augusti e. m, 919 sjelfve.
Jag finner orimligt att antaga en sådan tull som blott utgör en skatt på skogsägaren lill sågägares förmån.
Jag kan således ej firma att tullen bör bestämmas högre än till 30 högst 50 procent.
Jag har ej ssgt, att om en Engelsk sågägare, derest tullen blott bleföo procent, finner sin räkning i att utföra blockar, Engelska Regeringen derföre skulle underlåta, att lägga taxa på förädlaren, ntcn jsg har velat visa att när det är ett factum som den sisie talaren ej kunnat bestrida och hvarom jag här kan förete tryckt utdrag ur Engelska tullförfattningen att tullen för 120 st. plankor verkeligen är t9 L. 19 s.
St, så har sådant blifvit ej endast gjordt för att tvinga oss att sälja blockar utan derjemte af flere andra orsaker.
Förhållandet är sådant att Engelska Regeringen söker att på allt sätt att skydda sina Colonier i Canada som skeppa ut trädvsror, men hvilka i anseende till qvaliteten äro sådane att de ej kunna täfla med de nordiska.
Om Herr Cederschjöld så önskar skall jag tili honom kunna öfverlemna en rapport af Commitéen i England sorn visar orsaken, hvarföre tulltaxan å denna artikel uppptager så hög afgift- Jag kan ej förändra min öfvertygelse, att om tullen sättes under 200 procent, följden skulle blifva att England ej skulle köpa våra plankor, utan endast blockar och att för en illa förstådd regelmässighets skull alla våra sågverk skulle komma att stå overksamma, hvaråt man ej Skulle gratulera sig örn några år.
Jag| tror att 920 Ven 2o Augusti e. m. nian i dylika fall som detta mindre bör gorr* afseende på Conseq;u-nce, och häldre hålla sig vid hvad erfarenheten lä»er samt förnyar således min anhållan Om Herr Grefvsns och LandtMarskalkens proposition, att tullen ä Utförseln af sågblockar måtte blifva 200 procent.
Jag tror, att Herr Cederschjöld» yttrande kommer deraf, att denoa discussion är en fortsättning af en discussion , då han ej var närvarande- hvad sorn stadgat min öfvertygelse, är den berättelse Engelska Committerande 1821 afgåfvo, och hvaruti man finner, att dst lärer vara genom en ovarsamhet, som vår trädhandel kommit uti ofördelaktigt skick.
Jag kan ej annat än, förena mig med Grefve Frölich, att tullprocenten bör tilltagas så bety de lig, att tillräklig verkningskrets kan lemnäs Kongl. Maj:t att jemka den, och att det i öfrigt till Kongl. Majit må öfverlemnas, att, i afseende på Bjelkar och Balkar, rätta tullen efter handels* förhållanderne med olika magter.
Fderr Cederschjöld:
I anledning af den si ste värde talarens yttrande får jag förklara, jag varit närvarande under hela discussionen, och sökt n°ga uppfatta de olika inmingame.
Efter hvad jag fattat, har Herr Grefve Frölichs mening varit, att skydda sågverken, så att sågblockar ej skulle, under namn af bjelkar, kunna utföras för att sågss utrikes, Men jag frågar, om det är en ovilkorlig fördel för landet, att de sågas här, i händelse Den 20 Augusti e. m. kunde erhålla mer för dem osågade , än tor bräderna ?
Jag skulle till och med vilja , att man gåfve sågägare en del af tullinkomsten , såsom ersättning, heldre än att efterapa Engelska lagstiftningen i den orimligheten, att med 200 procents tull belägga en utgående vara.
Om man satte 50 procents tull, så kunde det ändå vara 45 procents reconvention för Sågverksägare ; och mera måtte de ej kunna yinna pä sägningen.
Grefve Frölich- Den siste värde talaren tyckes hafva tagit för afgjordt, att sågblockir kunde exporteras uti större inkomst förStaten; men detgår ej så till.
Allmogen uti Finnbygden läser ej tulltaxan.
Man vet ej ord af, för än 3 a 4 Engelska köpman komma upp med grofva summor, och afsluta accord på flera år. allmogen är snart sagdt nomadisk, vet ej så noga, hvar den hugger timret, den hugger hvar den kommer åt, Jag kan i detta afseende äberopa mig Landshöfdingen af Wingårds vitsord.
Följden af för låg tull skulle blifva, att om en förmånlig conjunctur uppstod, Engelska agenter skulle innan kort slå under sig all skog medan den ännu stod på rot.
På det man ej må tro, att jag »alar, för stt sjelf få monopol, får jag erinra att jag ej är ensam sågverksägare utan det finnes äfven 10 a 12 andra, som handla blockar på samma vattendrag, så att det Saknas ej concurreDce.
[Om nu sågtimmer skulle få exporteras till 50 procent, så är det ej svårt, $tt visa att den inkomst
Staten deraf skulle er - $22 Hen 20 Augusti e. m. hålla, ej skulle gå upp emot hvari Staten har i inkmost af 5 procents tullen ä plankor.
H*rr n/ Wingård*.
Då man ej kan stadga förbud , så önskar jag , att man åtminstone måtte bestämma den högsta möjliga tullorocent.
Herr Hjerta: jag medgifver, att det sy nes fasansvärdt, att utsätta 200 procent, och det vore kanske bättre att sätta varans dubbla värde, men jag tror, att det finnes i Staten sådane handelsförhållanden till andra länder, att man måste, när tullsystemet fortfar, lämpa sig derefter.
Jag kan ej finna annat, än att inan här måste sätta upp tullen, så stt det ej kan blifva fråga om , att dea är för låg. jag utgår från den synpunkt, att det är bättre, att sätta den för hög , då Kongl.
Majit i alla fall äger rätt stt nedsänka den , så att den blifver billig. jag anhåller således om proposition på 200 procents tult, emedan jag ej deruti inser någon fara.
Herr Grefven och LandtMar (kalken hemställde , om Ridderskapet och Adeln gillade det af Grefve Frölich , vid rubriken af ifrågavarandeArtikel, föreslagne tillägg, hvarigenom berörde
Artikel skulls komma att erhålla följande lydelse: *’Säg-Blockar , af alla slag och Bjelkar”uad-er 11 tums fyrkant och 11 alnars längd.”'
Den ao Augusti e, m. 923 Herr Grefven och LandtMankalken yttrande derefter, att Bevillningsutskottet föreslagit den utgående Tullen å Såg-Blockar och ifrågavarande slags Bjelkar till 30 procent, hvaremot under discussionen blifvit yrkadt, att berörde
Tull måtte bestämmas dels till 200 , dels till 50 procent.
Herr Grefven och LandtMarskalken ansåg sig likväl först böra inhämta Ridderskapets och Adelns tanks, huruvida Ridderskapet och Adeln tilläfventyrs kunde finna lämpeligt godkänna den af Bevillningsutskottet fqreslagne nyssberörde utgående Tullproceaf, Ropades Nej, Hvarefter Herr Grefven och LandtMankalten hemställde, sta Ridderskapet och Adeln önskade, att Utgående Tullen å Såg-Blockar och ifrågavarande slags Bjelkar borde till 200 procent bestämmas.
Ropdes
Ja och Nej. Grefve Spens-.
I anseende till de delade meningarne i denna fråga torde jag få anhålla om proposition å rent utförsel-förbud för dea^ na vara.
Jag tror, att Ridderskapet och Adeln redan beslutat, att alla varor skola få införas och utföras emot tuli; och om ett förbud skulle stadgas, kan ej eller, i afseende på den saken, det beslut gä i verkställighet, Den 2o Augusti e. in. att Kongl. Maj:t skal! äga att jämka tullen* med afseende på andra makter.
Jag tår ytterligare bedja Ridderskapet och Adeln fästa uppmärksamheten derpå, att man ej kastar sig uti någon fara* om man tager för hög tull, men väl om man tager för lag.
Maj.t lärer icke underlåta, att nedsätta tullen, om Han, efter inhämtade underrättelser, finner tullen för hög.
Utförseln har hittills varit förbuden, hvarföre jag tror att man heldre bör sätta för hög, än för låg tull.
Grefve Spens; Herr Hjerta bär yttrat, att Ridderskap^ och Adeln skulle hafva beslutat, att icke antaga någon vara såsom förbuden..
Första punkten af betänkandet talar lik väl blott om införseln, ej om utförseln, och så mycket mindre lär det hafva varit Utskottets mening, sorn betänkandet föreslår utförsel-förbud för flere artiklar, såsom kopparslantar, m. fl, således kan det ej sägas, att vi genom föregående beslut nekat oas, att stadga utförsel-förbud.
Hvarföre jag ansett förbud bättre, än så hög tull, är att meningen med denna är att hindra varan att komma ut, och då vinner man ändamålet snarare med ett rent förbud, än med eoo procents tull, ty den är så hög, att det lönar mödan, att alludera den derigenom, att man betalar värderingsmännen, för det de skola värdera varan lågt.
Man har sagt, att så* dane pjecer hittills varit förbudne till utförsel.
Det skulle jag ej förmods , då jag ser af Taxaa au Bj-lkar och Balkar af mindre^ di - t)en 10 Augusti e, »i, pensioner fått utföras för 5 procent.
För öfrigt , när tackjerns-förädlingen blott med 5o procent är skyddad» ser jag ej, hvarföre Sågverksnäringen skulle vara skyddad med mera än högst 50 procent, Friherre Toll, Guslaf Philip :
Jag tycker mig hafva funnit, att man befarar ett generelt förbud för hela Sverige» Jag vågar underställa, om man ej borde utsätta bestämdt, att det blott är för Götheborg.
Herr Hjerta ‘
Öm den värde talaren, Som ansett att sågblockar ej varit lörbudne till utförsel , vill läsa gamla tulltaxan pag. 23, så står där: ”Timmer af Furu eller Gran, ”sorn icke kan anses för BjeiRar , Sparrar elller Spiror; förbudet.’5
Att nu åter bestämma» från hvilken plats, Götheborg eller Uddevalla* de icke skulle få Utföras, und'jr Sådan tull , tror jag ej
Vöre rätt Jag vet ej, hvartill det skulle tjena.
Med afseende på de beslut Ridderskapet och Adeln förut fattat , och, jag säger det äfven , med afseende på de Engelska Commiuerades berättelse, sorn fästat min uppmärksamhet på, huru obetydlig vinsten skulle vara, att till England införa Sågblockar , fortfar jag uti yrkande af 200 pro cents tull.
Hant Excellence Herr Grefve Märner:
I anledning af hvad Greive Frölich och Herr Hjerta upplyst kan jag blott tillägga, det jag tror att det icke blott är Sägverksägarés, utan Den 20 Augusti e. nit Sfven skogsägares intresse som afses , då mart vili förekomma skogarnes förstöring, på det vi ej för ögonblickets vinst må bereda oss mångåriga förluster.
Herr Cederschjöld".
Det är blott i anledning af Herr Hjertås anmärkning som jag får erinra att han citerat Kongl. Maj.'ts tulltaxa af år 1818, men j»g deremot General TullDirectionens kungörelse angående trädvaror af år 1823.
Hans Excellence Herr Grefve Mörner s
I anledning af Herr Cederschjölds yttrande får jag upplysa att GeneralTullDirectionens kungörelse aldrig kan förändra de varor sorn äro för— budna till utförsel.
Det år för de varor sorti äro tillåtne till utförsel, som TullDireetionen skolat hvarje år bestämma en viss utförselafgift.
Med hvad som är förbudit , har Directionen ej att göra, och kan ej taga upp sådant.
Herr Grefven och LandtMarskalken förnyade den af honom förut gjorde proposition^ att utgående Tullen å Sågblockar och ifrågavarande slags Bjelkar mätte till 200 procent bestäm mas.
Ropades starka ja, jemte några Nej. 1 anledning hvaraf Herr Grefven och Landt Mar fhalkfii förklarade, att som, efter hvad han tyckt sig finna, Ja öfverrö6tat
Nej, pro - j)en 20 Augusti e. hl, 92? positionen blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallen.
Herr Cederschjöld och Friherre Cederjlröm anmälte till Protocoilet deras reservationer etnot Ridderskapets och Adelns beslut.
Htrr Grefvin och Landt Mar (hålken hemställde, om någon inkommande Tull å Sågblockaf och Bjelkar under 11 tums fyrkant och ii alnars längd borde bestämmas.
Herr Bjerta', Jag tror att inkommande tullen bör vara 5 procent.
Friherre Cederström', För min del tror jag att 1 procent vöre tillräckligt.
Herr Grefven och Landt Mar/kalken föreslog* att Inkommande Tullen å Sågblockar och nyssnämnde sbgs Bjelkar måtte till 5 procent bestämd mas; hvilket bifölls.
Uppå derefter af Herr Grefven och LandtMarfkalken framställde serskilte propositioner, fann Ridderskapet och Adeln för godt att å nedannämnde Artiklar bestämma följande TulU procenter; Å ”Takrännor;” Inkommande Tullprocent 5.
Utgående Tullprocent - - 30, Å ”Timmer af Furu eller Gran, som icke ”kan acses för Bjelkar, Spa.rar, Spiror, ben 20 Augusti e. m. ”eller Sågblockar;” Inkommande Tullprocent - - - Utgående Tullprocent - - io. Å ”Trädskor;” Inkommande Tullprocent lo* Utgående Tullprocent - - 3, Å ”Trädskedar;” Inkommande Tullprocent 10.
Utgående Tullprocent - i. ”Trädvirke, Tunnbottnar och Tunnstäfrarj ”huggna eller klufna af Ek eller Bok; Inkommande Tullprocent 50.
Utgående Tullpro”cent 5.” ”Trädvirke, Tunnbottnar af Furu och ”Gran; Inkommande Tullprocent 50; Utgående ”Tullprocent 5.” Friherre Cederström', Denna tullprocent förefaller mig besynnerlig.
Det är en skadlig anstalt att hugga sådane tunnbottnar och tunnstäfrar, jag skulle derföre tro att procenteri borde bestämmas i omvänd ordning.
Herr af Wingård: jag får upplysa, att detta är en misskrifning.
Hrr Grefven och Landt Mar/kalken hemställde, om icke, sedan en Ledamot af BcvillnmgsUtskottet upplyst, att de af Bevillningsutskott tet iöreslagne ifrågavarande Tullprocenter tillkommit genom misskrifning, Ridderskapet och Adeln skulle finna lämpeligt stadga, att inkommande - fien 20 Augusti c, m, 929 mande Tullen å Tunnbottnar och Tunnstäfrar af ej mindre
Ek eller Bok än äfven af Furu och Gran måtte till 5 procent, samt utgående Tullen derå till 50 procent bestämmas.
Hvarefter Ridderskapet och Adeln fann för godt att, med bifall till hvad Bevillningsutskottet föreslagit, bestämma inkommande Tullen å ”Sågade Tunnbottnar af Ek, Bok, ”Furu och Gran” till 50 procent samt utgående Tullen derå till 5 procent. ”Trädvirke, Årträd eller Ämnen till Åror*. rtJtgående Tullprocent 20.” Herr Grefven och Lcmdt-Mar fhalk en hemställde, om icke inkommande Tullen å Årträd kunde till 5 procent samt utgående Tullen derå till 30 procent bestämmas.
Ja, ”Täcken, af alla andra namn och slag;' ”Inkommande Tull procent 50.
Utgående Tull .”procent i.’* Grefve Cronhjelm'.
Jag får fråga om filtar äro upptagne på något annat ställe, eller räknas hit.
Ridd, 0. Ad, Prof. VII, Band. 59 93° en 30 Augusti e. m. Herr Cederfchjöld:
Jsg vill minnas, att tullen å filtar på ett annat ställe i Tulltariffen
Sr bestämd till 30 procent, och lår hemställa om det ej knnde leda till lörvillelse att här står täcken till en annan procent, då filt äfven ar ett slags täcke.
Kanske man kunda sätta stoppade täcken.
Herr aj Wingård'.
Jag tror att hvad Herr Cederschjöld föreslagit, kunde leda till en tjenlig förbättring.
Det kunde stå:
Täcken, ftappade af alla andra namn och (lag.
Herr Grefven och Landt Mat skalken gjorde proposition till bifall å hvad Herr af Wingård sålunda föreslagit; hvilken proposition med Ja besvarades. ”Ull, okammad och okardad, fin Portugisisk, Spansk, Saxisk och all annan fin; Inkommande Tull procent 15; Utgående Tull ”procent 5.” ”Ull, okammad och okardad, Grof Islands, ”Jutland®, Polsk och aisnan grof; Inkommande ”Tull procent 2.; Utgående Tull procent 15.” Herr af Wingård'.
Jag tror att rörande
Ull, måtte finnas en reservation af Herr Uggla.
Friherre Wrangel: Berörde reservation in nehåller att öm Kongl. Msj;t skulle förbjuda införseln af kläde, taxan å inkommande ull äf3 Den 20 Augusti e, m. 93t
Ven måtte förhöjas.
Då det år en Svensk pro> duct tyckes det att tullen kunde sättas något högre, till 18 procent.
Det år i synnerhet på den grofva ullen, sorn jag tror att någon ändring tarfvas.
Utskottet har föreslagit 2 procents inkommande och 15 procents utgående tull.
Men jag anser att inkommande tullen är förliten, ty utlänningen skulle då kunna motverka möjligheten att upphjelpa vår fårafvel.
Derföre hemställer jag otn det ej bords vara 10 procents införseltull, och 5 procents utförseltull, lör att lätta sfsättningen af den gröfre ullen.
Halis Excellence Herr Grefve Mörner:
J«g tror för min del att taxation af ull uti tariffen är ett af de svåraste ärenden att rätt afgöra.
Förhållandet är att vi sakna nödig tillgång på grof ull.
Vi hafva deremot ungefärligen dea nödiga tillgången på fin ull.
Här finnas åtskilliga enskilte godsägare som mycket uppdrifvit tillverkningen af den fina ullen.
Det gör att man i allmänhet önskar att den fina ullen måtte blifva någorlunda taxerad- Jag instämmer ock deruti, så vidt det kan ske med fabrikernes bestånd.
Men då vi ej hafva grof ull i tillräcklig qvantitet, och den utgör ett hufvud* sakligt behof hos oss, så tror jag att det vöre *tt på dubbelt sätt knäcka fabrikerne, om man på gamma gång tillät införseln af kläde , och belastade den grofva ullen tued hög tull.
Ja£ 93* Pen 2o Augusti e, m. kan således ej annat än tillstyrka Utskottets förslag.
I enlighet med hvad Hans Excellence Herr Grefve Mörner yttrat, är detta en rätt kinkig sak.
Det är utan ali fråga , att man vid våra fabrikers uppmuntrande gått en oriktig våg.
Man har sökt att uppmuntra de fina fabrikaterne, då man hade först bort uppmuntra de grofva.
Följden har nu blifvit den , att man här mera lågt sig på den fårafvel, som ger den finare ullen , och de fabriker som tillverka finare kläde, oaktadt det ej gifvit fördelaktiga resultater.
Förhållandet , såsom tilldanadt, är så konstigt att man bör noga afväga omständigheterne.
Jag kan ej annat äo förena mig deruti , att Utskottets förslag ungefärligen innehåller den medelväg, som är nödig att iakttaga om man vill förekomma svårare följder.
Jag tror således det vara rättast, att hålla sig vid den norm som är föreslagen.
Jag tycker ej, att Utskottet tagit tullen för låg , och fruktar ej , att icke felet sålunda kan rättas, genom Konungens rätt att nedsätta densamma.
Jag får åberopa hvad jag förut yttrat om Konungens rätt att ned* sätta tullen, och skulle således icke tro det skada, att uppsätta tullen till 25 procent.
Man bör se pä det hela och ej hafva partiella åsigter.
Då man vill befordra fabrikerne; bör man ej bortglömma dem som producera ullen.
Således skulle jag önska 3 att tullen å Den 20 Augusti e. m, 933 ull blefve höjd , i enlighet med Herr Ugglas förslag.
Herr af Wingård'.
Jag får gifva tillkänna, att Utskottet väl betänkt sig, innan det satt denna tull, och att man ärfarit att den grofva ull, som hos oss finnes , är alldeles otillräcklig till vårt bebof.
Man kan finna, hvad behofvet deraf skall vara , då våra fabriker tillverka comtnisskläde till 80,000 alnar om året , och detta till ring* del af egen ull.
Jag tror, att den tull som Utskottet föreslagit, Jemnar mesta säkerhet.
Jag tror nu som all tid , att då utlänningen kan öfverflöda med en vara innom vårt land , så är det svårt att med honom concurrera , och det har gjort att man skaffat sig ullen utifrån; men jag anser, att i samma 6tund som våra fabriker ej med samma lätthet som hittills kunna få ull utH från, uppmuntras landthushållare, att skaffa grof ull till försäljning.
I afseende på frågan om Commisskläde , anhåller jag att få fästa ' Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet, på eättet huru det tillverkas i andra länder , der det för ett nedsatt pris kan säljas.
Det är af framledne Presidenten Edelcrsntz upplyst, att det icke är möjligt att tillverk* på vanliga Fabriker Commisskläde till det nedsätta pris, som i England äger rum , och att orsaken , hvarföre det låga priset i Englaud förefinnes
Den 20 Augusti e. m, på denna vara, är, att vid dess tillverkning iakttages , att Allmänheten låter spinna sin ull på fabrikernes Machiner, och väfver klädet i sine enskilte hus , hvarefter det öfverlemna» till Fabrikerne, hvarest det apreteras och färgas.
Det har blifvit yttrat att vi sakna tillgång på grof ull.