Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Tham. Wollrath:.
Jag delar fullkomligen med Grsfve^Spens hans åsigt örn nyttan, så väl af upprättandet af en förteckning på de personer, hvilka icke kunna i Stora Nämnder» inväljas, som af vallistornes författande i alphabetisk ordning.
Hvad åter sjelfva valet angår, samt huruvida Riksens Ständers Rivisorer och Fulljnägtige i RiksgäldsContoiret äro vallbare; så ?nät
Grundlagen endast lagt hinder i vägert
Dan 14 Junii /,, ni. 327 för deras inväljsnde i de Utskott som skola granska der3s åtgärder, och detta icke är fallet nied Förstärkta StatsUtskottet, inser jag icke, att man af slutmeningen i 41 Riksdagsordningen kan draga den följd, att desse personer icke kunna blifva Ledamöter af Sto. ra Nämnden.
Åtminstone har man sett, att personer, som varit Revisorer blifvit invalde i StatsUtskottet; destomindre synes mig ock deras uteslutande från Stora Nämnden böra sättas i fråga.
Hvad Eiectorerne beträffar, tror jag att ej eller tvifvel kan uppstå, det de ju lika så väl kunna inväljas i detta, som i alla andra Utskott.
Jag lemnar derhän, huruvida deras Electors befattning derigenom bör anses upphöra.
Något uttryckligt stadgande finnes icke i detta afseende; ty ehuru Elector ej tillika kan vara Utskotts Ledamot är dock förhållandet med Stora Nämnden helt olika.
Orsaken till den nyss omförmäldta föreskriften lärer vara, att om desse Electorer, som till antalet blott äro 25, derjemte fingo vara Utskotts Ledamöter, kunde de disponera hela Fiddarhuset.
En ytterligare fråga är, om Ledamöterne af de Utskott, hvilkas förslag skola af Stora Nämnden afgöras, kunna i besluten derom deL taga.
Till besvarande häraf, får jag blott hemställa, om icke valet beror af förtroende ?
Jag skulle ej tro, att Ridderskapet och Adeln låter fråntaga sig rättighet att lemna sitt förtroende åt hvem sorn helst, särdeles då en sådan inskränkning icke är enlig med praxis. 5-j8 Ven i4 Junii J. m.
Sådant skulle dessutom föranleda till flera Nämnder, då en särskild behöfdes för Be vill— ningsfrågor, en annan åter för Statsbidrag, ocb få vidare, 69 § Regeringsformen gifver icke anledning till ett dylikt förfarande, Den som kan blifva Ledamot af ett Utskott, kan äfven blifva det i förstärkningen deraf.
Man sitter der icke i egenskap af Domare, utan blott för att yttra sin opinion om der förekommande ämnen.
Jag anser Ridderskapet och Adeln således obehindradt kunna välja, på hvilken Utskotts Ledamot 60m helst, till hvilken de hysa förtroende, Grefve Spens: J anledning af hvad Herr Tham nyligen anfort, aft de personer, dem man i ett fall letnnat sitt förtroende, icke kunna förvägras att emottaga det äfven vid ett annat tillfälle, får jag förklara, att pon mening visserligen ej är att göra någon inskränkning j detta förtroende, utan blott att på förhand fg bestämdt, huru man härvid bör förhålla sig.
Jag hemställer emedlertid, 0111 icke på grund af 73 §.
Riksdagsordningen , det tydligen är nödvändigt, att i frågor, om hvilka RiksStipden stadna i olika beslut , utvälja eo särskildt
Nämnd för hvarje Utskott särskildt, utom i afseende på BeyillningsUtskottet, om hvilket det uti 69 §, Regeringsformen är uttryckligen stadgadt, att dit hörande mål, i händelse af skiljaktiga beslut RiksStånden emelian, skola af Förstärkta Statsutskottet afgörag.
Ofvan-, nämnde 73 §. lyder deremot så:
Den 14 Junii J. m. rSt#dna RiksStånden i sina beslut öfver någon fråga uti hu;vudsakligen eller till vissa delar skiljaktiga meningar, då skall hvarje Stånds beslut genom Pro;ocollsU'drag remitteras till det Utskott, som med målet befattning haft, hvilket åligge, att meningarne, så nära möjligt är sammanjemka och m"“d förslag öfver denna jemkning inkomma till Riksens Standers plena, som öfver den yppade frågan sedermera definitift besluta skulle detta försök till jemkning fruktlöst aflöpa, utvälja Riksens Ständer i sina särskilta Plena genom allmän Omröstning till en Nämnd att förstärka det Utskott, till hvars handläggning målet hört, så att L-damöterna blifva 30 af hvarje Stånd, hvilka samfäldt och icke efter Stånd röste, öfj yer den tvistiga frågan och åge att densamma med Riksens Ständers Rätt algöra,” Häraf är tydligt , att om mål, som hört till sammansätta Stats- och Banco Utskottens behandling, skola geno ra Nämnd afgöra», dertill icke kan användas Förstärkta StatsUtskottetg personal; hvarförutan alven Ledamöternes antal är olika i desse hegge Utskott, Detta är dock endast en from fråga, f afseende åter på sjelfva principen , är det ju allt för möjligt, att man kan hysa förtroende för en person i ett fall, men icke i ett annat?
ty alla kunna icke vara lika passande till allt.
Nät jag skall utse en person att såsom representant yttra sig uti vissa ämnen , äro det just dessa ämnen, sorn bestämma mitt val* hvilket kundte * 530 Den 14 Junii J. m, blifva helt annorlunda om afgörandet angick andra ämnen.
Beträffande sluteligen anmärkningen, i afseende på rättigheten , att invälja RiksgäldsContoirets Fullmägtige och personer, som sedan sista Riksdagen varit Riksens Ständers Revisorer, att i Stora Nämnden icke kunna förekomma frågor rörande ' redovisningsskyldighet eller ansvar för dem, vill jag ej nu ytirä min tanka, emedan jag ännu icke derom tillräckligen stadgadt min opinion.
Jag hemställer likväl, om det ej skulle kunna inträffa, att a
Stånd stanna mot 2, uti några af de på bordet hvilande mål , deruti StatsUtskottet yttrat sig, angående RiksgäidsContoirets förvaltning samt om icke då frågan skulle af nämnden afgöras ?
Ej eller kan jag påminna mig om alla mål äro afgjorde , som angå Riksens Ständers Revisorer.
Detta är dock blott en formfråga; och för sakens skull har jag visserligen icke något emot att förenämnde personer inväljas.
Men jag anser det vara af vigt att detta nu bestämmes, på det icke det må blifva för sent att skrifva sin vallista, då den åsyftade upplysningen vinnes.
Jag förenar mig med Grefve
Spens i hans framställning om upprättandet af en lista pä de personer, hvilka icke kunna i Stora Nämnden inväljas;, men jag kan ingalunda dela den tanka, att Bevillningsutskottets Ledamöter derifrån böra utcsiutas, mera än andra Utskotts medlemmar.
Den i4 Juni i f. m. 331 Herr
Tham har förekommit mig 1 utvecklingen häraf.
Ett bevis att Ledamöter af andra Utskott måste i Stora Nämnden inväljas är de andre RiksStåndens fåtalighet, som gör det oundvikligt för dem, att till förstärkning uti ett Utskott välja ett annat Utskotts Ledamöter j emedan ingen Ledamot af de tre Stånden lärer finnas, 60m ej är medlem af något Utskott.
Herr Hjerta, Gnftaf:
Vid förra Riksdagen hade jag tillfälle erfara de svårigheter, som pläga uppstå vid valet till den så kallade Stora Nämnden, och jag kan derföre ej annat än tillstyrka bifall å den af Grefve Spens föreslagna ordningsanstalt att en förteckning på de ej valbare
Ledamöterne uppslås.
Hvad åter betrafftr den så länge omtvistade frågan hvilka desse Ledamöter äro, får jag fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på enkelheten af denna fråga.
De personer , hvilka icke få inväljas äro de som finnas uti 41 §.
Riksdagsordningen uppräknade, jemte de som för närvarande äro Ledamöter af StatsUtskottet. 41 §. är i detta afseende så tydlig, att jag anser Fullmägtige i RiksgäIdsContoiret> nödvändigt på grund deraf bära uteslutas.
Deremot kan jag ej dela den åsigt, att någon annan än de ansvarige Fullmägtige kan utesluta»; och sedan jäg hört tvifvel uppstå, huruvida personer, som varit Riksens Ständers Revisorer kunna inväljas, anhåller jag blott att få fästa uppmärksamheten derpå, att äfven för närvarande, Revisorer sitta i StatsUtskottet. 41 §. utestänger endast dem af hvilka Riksens Stan - Ven 14 Junii f, m. der äga fordra redo och ansvar.
Jag frågar, om Riksens Ständer någonsin kunna ställa sina Revisorer till ansvarP Jag finner ej i deras instruction någon §. som dertill föranleda.
De äro Riksens Ständers till granskning utvalde män; redo kan af dem fordras, och Riksens Ständers Statsutskott å nyo granskande de handlingar Revisoreroe icke ordentligen granskat, kan föreslå ogillande af deras förhållande; men med lika skäl, som Riksens Ständer skulle kunna ställa dem till ansvar, kunde äfven kommande Ständer yrka ansvar å de föregående.
Jag vet ej hvarifrån denna fruktan för Revisorernes användande, i ett Utskott, der deras erfarenhet så väl behöfves, har kommit; den förefaller mig ganska besynnerlig.
Jag| anhåller således, att å dea lista, som kommer att upprättas, öfver personer, hvilka icke äro valbare, endast mätte upptagas de i 41 §. uppräknade ansvarige personer, jemte Fullmägtige i RiksgäldsContoiret samt StatsUtskottets nu varande Ledamöter.
Blir åter framdeles fråga om att förstärka andre Utskott, så är det klart, att vid då skeende val, samma Utskotts Ledamöter uteslutas.
Jag anhåller derföre , att Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes framställa proposition till bifall , i enlighet med hvad jag nu haft äran anföra , äfvensom den önskan , att vallitstorne måtte upprättas i alphabetisk ordning , emedan deras författande i nummerföljd ej är så tillfyllest görande, då frågan är att bespafä tid. 9fn J. * Junii f. m. 333 Grefve von Schwerin , Fredric Bagislaus-.
Med Förstärkt Statsutskott förstås icke något af de vanliga Riksens Ständers Utskott, som bearbeta dit remitterade mål, utan Riksens Ständers Fullmäktige, som med deras rätt afgöra de frågor, hvilka till Nämnden hänskjutas.
Af sådan orsak kuna endast de personer derifrån uteslutas» som äro uti 41 §.
Riksdagsordningen uppräknade och hvilka blott äga säte och stämma i Ståndens Plena. BeviIlningsUtskott#tg
Ledamöter kunna så mycket mindre utestängas sorn Bevillningsfrågor äfven afgöras af det förstärkta StatsUtskottet; ej eller Electorerne; tyde uppträda här såsom Ståndets Fullmägtige.
Det är en sanning att 73 §.
Riksdagsordningen utvisar, att äfven andra Utskott kunna förstärkas.
V<d ett sådant förhållande lär det ej gå an, att åt den Stora Nämnden, hvarom nu är fråga, uppdraga afgörande! af mål, sorn blifvit behandlade af till exempel sammansatta Statsoch BancoUtskotten, utan torde denna Nämnd endast få befattning med ämnen, som till Riksens Ständer blifvit hänskjutne från StatsUtskottet och jemväl af Bevillningsutskottet, enligt det särskildta stadgande härom, som uti 69 §.
Regeringsformen finnes uttryckt.
I anledning af hvad under discussionen blifvit yttradt, får jag fästa uppmärksamheten derpå, att Riksens Ständer hafva lika rättigheter att fordra redo och ansvar af Revigorerne, som af Fullmägtige t RiksgäldsContoiret; ty 70 §.
Riksdagsordningen säger: ”Fullmägtige och Revisorer kunna pen i4 Junti f. mi ej i och för deras befattning emottaga befall* ningar utan af Riksens Ständer allena och enligt de instructioner desse stadgat hafva; ej heller till redo och ansvar ställas, utan efter Riksens Ständers beslut och i laglig ordning.”
Det torde således icke vara någon tvifvel underkastadf , det ju icke Revisorerne äro i samma predicament som Fullmäg ige, i afseende på redovisnings-' och ansvargskyldigheten, och att således antingen ingendera af dem eller bägge kunna i förstärkta StatsUtskottet inväljas. jag har blott velat anmärka detta, i anledning af hvad Herr Hjerta anfort.
Hvad åter angar Ledamöferne af Bevillningsutskottet, så inträffar, i afseende derpå ett olika förhållande med det som rörande de öfrige Riksens Ständers Utskott äger rum, enär i frågor, som tili dessas behandling höra och äro af beskaffenhet att skola genom Nämnd afgöras, de sjelfve blifva' förstärkta, hvarifrån BevillningsUtskottet ensamt är undantaget och de Nämndfrågor, som derifrån uppkomma hänskjutas till afgörande utaf Förstärkt Statsutskott.
Det är således naturligt , att Bevillningsutskottets Ledamöter ej ansetts kunna deltaga i Nämnden; ty annars hade väl detta Utskottet lika väl kunnat förstärkas som alla de öfriga, hvilket dock nu icke får ske.
I afseende på hvad Grefve Spens anfort om Riksens Ständers Fullmägtige' och Revisorer, får jag förklara, att jag icke känner nå - > Dek i4 Juni i f. tu. gol ärende, sorn angår personelt ansvar hviket är af den beskaffenhet, att kunna hänskjutas till afgörande utaf Nämnd, utan måste frågor derom betragtas lika med andra mål, tom förfalla, då två Stånd stadna mot två.
Af sådan anledning anser jag både Riksens Ständers Fullmägtige och Revisorer kunna i Förstärkta StatsUtskottet inväljas; men hemställer, om icke det serskilta förhållande som äger rum, i afseende på Bevillningsutskottet, skäligen må anses hindra dess Ledamöter från att bii t va medlemmar af Stora Nämnden.
Friherre Hjerta, Fre'ric:
Då jsg å ena si dan fullkomligen gillar den af Grefve Spens väckte motion om upprättande af en lista på de personer, sorn ej äro valbare, kan jaga den andra icke annat än bestrida, att derå må uppJöras RiksgäldsContoirets Fullmägtige, Bevillningsutskottets Ledamöter och våra Electorer, Jag tror att Ridderskapet och Adeln , derest en sådan grundsats antogs, om den samma skulle blifva ensam; ty i de andra Stånden kan den till och med icke följas, åtminstone skulle Preste- och BorgareStånden i sådan händelse blifva inactiva.
På denna grund tillstyrker jag derföre, att på ofvannämnda lista, endast må upptagas de uti 41 §.
Riksdagsordningen uttryckligen nämnde personer; och att för öfrigt vallistorne måtte , enligt hvad Grefve Spens föreslagit, inrättas i Ajphabetisk ordning.
Herr Tham; Om jag rätt fattat Friherre Cederströms mening, i afseende på Bevillnittgs - 556 f)en j4 Junii f, m. Utskottets Ledamöter, vill Friherren af dert händelse, att detta Utskott ej kan förstärkas, draga den slutsatts, att Lagstiltareo velat utestänga dess Ledamöter från deltagande i den Nämnd, som har att afgöra visse af Utskottet bearbetade Mål* Jag hemställer om
Grundlagen till ett sådant uteslutande gifver minsta anledning?
Finnes der något ställe, som betager Höglofl.
Ridderskapet och Adeln rättigheten att huru som helst begagna sitt förtroende, endast med undantag i afseende pä de uti 41 §.
Riksdagsordningen uppräknade ansvarige personer?
Jag skulle ej tro, att Bevillning»' Utskottets Ledamöter äro mera ansvarige ää något annat Utskotts, och de kunna ingalunda betraktas såsom Embetsmän.
Utom dess är det Olämpligt att vilja ålägga Ridderskapet Och Adeln ett band på användandet af sitt fcrtröerta de, hvilket intetdera af de öfrige RiksStåodetl lära åtaga sig Förhållandet är af Herr Grefve von Schwerin så fullkomligen utredtattjag endast får förena mig i hvad sord härom blifvit ardördt af honom och af Herr Hje;ta, Herr Von Hartmansdorff, AitgvjlJ?
,g förenat rr g hufvudsakligen i den åsigt, Idert* Hjerta framstäit, i afseende på de personer, hvilka från inväljande i Stora Nämnden böra Uteslutas.
Jag tror icke att Bevillningsutskottets Ledamöter höra dit.
De kunna lika väl deltaga i afgörande! af mål dem de sjslfve bearbeta!, som StatsUtskottets medlemmar i ds af dem handiagde ärenden, Äro de sednare be - Den i4 juni i f. m. behöriga Ledamöter af Nämnden, så äro de förre det äfven.
RiksgäldsContoirets Fullmägtige åter, måste anses uteslutne från deltagande i Nämnden, emedan de enligt 70 §.
Riksdagsordningen kunna af Riksens Ständer till ansvar ställas; och då de dessutom ej kunna vara Ledamöter af StatsUtskottet , böra de ej eller vara det af Förstärkta StatsUtskottet; ty regeln är densann ma.
Ett motsatt förhållande inträffar med Riksens Ständers Revisorer, hvilka med lika skäl,' som de sitta i StatsUtskottet , äfven böra få sitta i Förstärkta StatsUtskottet.
Något lagligt hinder synes mig ej finnas emot Electorernes inväljande; ty lika väl, som de kunna inväljas i Utskott, kunna de det äfven i ett Förstärkt Utskott.
Frågan är endast om Ridderskapet och Adeln bör falla med sitt val på dem, för att icke derigenom föranleda tidsutdrägt med nya Electors val.
Det har blifvit anmärkt att de öfrige RiksStånden ej hafva någre sådane band på deras valfrihet, som dem man söker ålägga oss.
Hvad dem i detta hänseende vidkommer, så har nöden ingen lag; men då vi genom vår talrikhet äro i tillfälle att handla i enlighet med Grundlag-ens and* och föreskrifter, så böra vi äfven göra det.
Om det är rigtigt att taga förra händelsen till rättesnöre för sitt förhållande, så får jag erindra, att Fullmägtige i Riksgäld&Contoiret si - Ridd, 0. Ad.
Prot. V. Band. aa 33* Den i4 Juni i f, rn. sta Riksdagen lära varit uteslutne från deltagande i Stora Nämnden.
Sluteligen och då jag hört många olika meningar yttras, frugtar jag, att ett slut ej skall vinnas i detta ämne, utan ännu längre tidsspillan.
Jag hemställer, om ej, till undvikande deraf, det vote lämpligt att till afgörande företaga hvarje af de under discussionen, uppgifna frågor, eller heldre, om icke Herr Grefven och LaodtMarskalken, som uti formfrågor åger beslutande rätt, skulle täckas framställa sin åsigt af saken, hvarmed Ridderskapet och Adeln troligen lärer förena sig.
Jig skall blott med få ord öka discussionens längd.
Man har ordat om de grunder, man förmenat mig hafva föreslagit i afseende på upprättandet af den lista, som kommer att innehålla namnen på icke valbäre Ledamöter af Ridderskapet och Adeln.
Härvid har i så måtto förelupit irring , som jag egentligen endast sökt väcka uppmärksamheten på de serskilta frågor , hvilka kunni uppstå, då så beskaffade förteckningar uppgöras, utan att jag egenteligen sökt att sjelf utstaka några grunder.
Cederström har ganska rigtigt visat förhållandet med Fullmägtige i RiksgäldsContoiret samt Riksens Ständers Revisorer; och att de mål, som angå deras befattning, äro af beskaffenhet att kunna förfalla, hvadan desse personer, ehuru de således icke kunna vara Ledamöter af dit Utskott , på hvars hemställan de kunna ställas
Den i4 Junii f. m, till ansvar, likväl kunna inväljas i detta Ut* skotts Föistärkning.
Min mening har endast varit att få något i detta hänseende bestämdt afgjordt, i Till besvarande af hvad Herr von Hartmansdorff anfört, om hvad vid sista Riksdagen sig tilldrog med en vallista, på hvilken en af RiksgäldsContoirets Fullmägtige var uppförd , får jag lemna den upplysning, att, så vida mitt minne ej felar, tvenne Nämndval då föreföllo.
Vid det en» godkändes listor, på hvilka en annans, än den af mig nämnda Fullmägtigens namn stod; men vid det andra ansågs cassation böra ske i och för Herr Fullmägtigens uppförande på-listan.
Detta synes mig ådagalägga nödvändigheten, att eo lista på icke valbare personer upprättas och för Ståndet justeras.
Angående Ledamöterne i BevillningsUt* »kottet, torde det bli svårt att uppleta någon punkt i Grundlagarne, sorn förbjuder deras inväljande i Förstärkta StatsUtskottett men jag hemställer till dem af Ridderskapet och Adeln, sorn bevistade 1812 års Riksmöte, om icke debatt i detta ämne då ägde rum, hvars resultat blef Bevillningsutskottets Ledamöters uteslutande från Stora Nämnden.
Hvad sluteligen beträffar
Electorerne, har fråga aldrig kunnat väckas om rättighet att invälja dem, utan blot t ^ huruvida deras E|ectorsbefattning derigenom skulle upphöra.
Grund - 34° Den i4 Junii f. ml lagen och RiddarhusOrdningen stadga ingenting härom; och det är angeläget att få saken utredd.
Cederfiröm:
Till hvad jag förut yttrat, anhåller jag blott få tillägga, hvad £- lectorerne angår, att orsaken, hvarföre de ej på samma gång få vara UtskottsLedamöter, är, att desse just af Electorerne utses.
Då detta ej är förhållandet med valet till Förstärkt
Ut-t skott , så kan deras Electors befattning icke derigenom upphöra, att de blifva uti Stora Nämnden invalde.
Hvad Bevillningsutskottets Ledamöter angår, skall deras inväljande visserligen icke vara mig emot, jag har blott anfört orsaken, hvarföre jag ej trodde det gå an, enär detta är det enda Utskott, som ej kan förstärkas Skulle Ridderskapet och Adeln annorlunda besluta, har jag ingenting deremot att invända, och skall gerna till Ledamöter af detta Utskott lemna min röst.
Som ytterligare upplysning i afseende på hvad Grefve Spens yttrat , om Riksens Ständess FuUraägtige i RiksgäldsContoiret och Revisorer, får jag tillägga, att så snart frågor om ansvar å dem förfalla, måste de erhålla decharge.
Om, i sådane mål , 2 Stånd stadna mot 2, förfaller fråg3n och då följer dechargen af sig sjelf.
Sådane ämnen kunna aldrig hänskjutas till afgörande af Nämnd.
Den 14 Junit f, m.
Grefve Posse, Carl Henric:
Utan att inia—: ta mig i en discussion, som är främmande för det föremål, hvarom jag nu går att göra anmälan , utbeder jag mig få framställa ett ämne, som jag redan i sista Plenum hade arnat väcka, men hvarifrån jag då, af en tillfällighet, hindrades, nemligen:
Det är anledning till anmärkning mot Hans Excellence StatsMinistern för Utrikes Ärenderna, hvarom remiss begäres tili ConstitutionsUtskottet, inför hvilket anledningen skall uppgifvas Hvarjemte ett försegladt conVulut af Grefve Posse till Protocollet aflemnades.
Herr Grejven och LancltMarskalken förklaras de, att som Remiss af den utaf Grefve Posse nu anmälte anledning till anmärkning , icke kunde enligt 29 §.
Riksdagsordningen förvägras; komme ProtocoIisUtdrag derom, att jemte anmärkningen till ConstitutionsUtskottet expedieras.
Herr Lefrén, Johan Pehr t
I anledning af hvad under discussionen blifvit anfördt om Fullmägtiges i RiksgäldsContoiret valbarhet, hemställer jag, om icke emot den samma kan invändas, att ett sådant mål kunde förekomma, med hvilket de haft befattning, som endast genom Nämnd kan afgöras, Om till exempel en utbetalning blef af Riksens Ständer beslutad under vissa vilkor , hvilkas bestämmande till Fullmägtige öfverlemnades; om vidare betalning stadgades att utgå på vissa, terminer, hvaraf några tilländalupit, hvarunder en del 3 4* Ben i4 Junii f. m. blifvit betald; men fråga sedermera uppstod huruvida utgiften borde fortfara eller inställas; så torde denna fråga icke kunna förfalla, utan Riksens församlade Ständer nödgas besluta, antingen utbetalningen skulle fortfara eller upphöra på den grund, att Fullmägtige origtigt tolkat föregående Ständers föreskrifter.
I händelse vid afgörandet af denna fråga 2 Siånd stadnade mot 2, hemställer jag, om icke saken måste hänskjutas till Nämnd Jag bekänner att jag saknar nog erfarenhet för att äga en bestämd opinion i detta fall, men hoppas att få den stadgad, genom de upplysningar som kunna lemnäs af de mera sakkunnige.
Herr Grefven och Landt Mar skalken yttrade, att då han vore skyldig tillkännagifva sin öfvertygelse, uti den af Grefve Spens nu väckte fråga, finge Herr LandtMarjkalken förklara, det han, för dess del, icke ansåg andra personer kunna uteslutas från rättigheten att till Ledamöter i Förstärkta StatsUtskottet inväljas, än 1:0
De i 1 momentet af 41 §■ Riksdagsordningen omnämnde Embetsman; 2:0 StatsUtskottets Ledamöter; 3:0 Ridderskapets och Adelns Fullmägtige i RiksgäldsContoiret , hvilka sistnämnde, enär de icke fingo i StatsUtskottet inväljas, ej eller syntes lämpeligen kunna blifva Ledamöter i Förstärkta StatsUtskottet.
Herr Riben, Carl Wilhelm : Då 41 §.
Riks dagsordningen från rättigheten att väljas utesluter StatsSecreterare, hemställer jag vördsamt om icke under denna benämning äfven böra
Ben i4 Junii f. m. 5*3 inbegripas de Förflt Expedition!Secreterare, hvilka sedan sista Riksdag varit Föredragande i StatsRådet.
Cedtr/lröm:
I händelse Ridder skapet och Adeln skulle förordna, attFulimägtige i RiksgäldsContoir#t skola från rättigheten, att i Stora Nämnden inväljas, varda uteslutne, hemställer jag om icke precist af samma skäl, Revisorerne äfven böra uteslutas.
Jag har tagit mig friheten här uppläsa sednare momentet af 70 §.
Riksdagsordningen , hvilket icke gör någon skillnad emellan Fuilmägtiges och Revisorernes ansvarighet.
Då hvad som förr har skedt, ej skall tagas till grand tor hvad nu skall ske, utan frågan är om en grund satts för hvad som bör ske, så förmodar jag, att derest Fullmägtige förklaras icke vara valbare, detsamma äfven måste gälla om Revisorerne, hvilka äro underkastade lika ansvar, med de förre.
Herr Cederfchjöld, Pehr Guflaf:
I anled ning af hvad den siste värde Talaren anfört, får jag blott erindra , att det är mig helt och hållit obekant, det någon ansvarighets
Lag finnes för Revisorerne; hvaremot en sådan verkligen är stiftad för Fullmäktige i Banken och RiksgäldsContoiret.
Då Herr Cederschjöld ej vill erindra sig innehållet af 70 §.