Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Trettio tusende tvä hundrade1 ”nio Riksdaler.” ”Under åttonde IlufvudTiteln, till Alllmänna och Extra UtgiftsStaten:
Tre hun”drade sextioåtta tusende tvä hundrade s exiltiofyra Riksdaler tjugufyra Skilling ett runst. 414 Den 19 Juni. ”Utan att upptagas under särskild Hufvud”Titel, äro för Allmänna IndragningsStaten ”anslagna.
Fyra hundrade åttationio tusende "sju hundrade sjutiofyra Riksdaler aderton ”Skilling tre runst.” ”Derjemte håfve Vi beslutit, att allt hvad , ”så väl på Allmänna IndragningsStaten, sedan ”törst redan derpå anordnade eller framdfi”les till bifallande anslag blifvit besörjda , ”sorn på de Åtta första HufvudTitlarna kan ”besparas, må till ett belopp af ett hundrade ”tusende R.'dr årligen, men icke derutöfver, ”utgöra en Nionde HufvudTitel, ämnad för ”Jordbrukets, Handelns och Näringarnes upp”hjelpande och underhåll, med det vilkor, att ”deraf inga Pensioner må utbetalas, eller sär. ”skilda summor deraf till sådana föremål be”gagnas, hvilka ej med Jordbruk, Handel och ”Näringar äga gemenskap; börandes dock, in”nan denna Stat formeras, framför allt annat ”utgå de medel, som fordras till den för Em”bets- och Tjenstemän beslutna löningstillök”ning, och kommer allt hvad sedermera utöfver ”de anslagna ioo,coo R:dr uti besparingar inflyter, att användas till afbetalning å Rikets gäld.”
Häraf finnes, att den åt Konungen öfver-' låtna rättighet att disponera besparingarna , så väl på de 8 HufvudTitlarna som IndragningsStaten, var i högsta måtto inskränkt; ty först skulle af IndragningsStaten, innan någon besparing ägde rum, derpå redan gjorda ad - Den 19 Juni. 4i 5 slag, hvaribland löntillökning för Embetsman namnes, besörjas; derefter skulle 100,000 R:dr för Jordbruk, Handel och Näringar afsättas , under rubrik af Nionde HufvudTiteln; allt hvad derutöfver kunde besparas, skulle användas till Rikets gälds afbetalning.
Dessutom var det kraftiga löibehåll gjordt, att inga pensioner eller särskilda summor till sådana föremål, som icke ägde gemenskap ined Jordbruk, Handel eller Näring, häraf matte utbetalas eller anvisas.
Man finner således häraf* att Konungens rätt till dispositionen
;-f besparingarna var ganska ringa; då det så noga var detailleradt, huru de borde an våndas- Vid 1812 års Riksdag skedde härmed likväl en förändring.
Uti Riksens Ständers StatsUtskotts Betänkande, rörande RiksStaten, som upplästes den 13 Juni, heter det, pag. 622 : ”Beträffande slutligen Kongl. Majtts Nådiga yttrande, att hvad sålunda äskadt blifvit ”blott förslår, äfven med den noggrannaste ''hushållning, till kostnaden för Sveriges stän”diga Krigsmagt och dess mest oumbärliga va”pen till lands och sjös, men ej till Arméens ”vapenöfning och än mindre till anskaffande 5’af de förnödenheter, som böra finnas 1 förråd ”för FörstärkningsManskapet, då Rikets värn ”fordrar dess uppsättning; hvarföre Kongl. ”Maj t i Nåder till StatsUtskottet öfverlemnat ”huru nödiga medel i förenätnnda afseende ina ”erhållas, med
Nådig önskan, att de dertill vidtagande utvägar, så vidt möjligt vore, icke ''föranleda till förökning af den för Rikets öf - 416
Den i 9 Juni. ”riga behof erforderliga Bevillningen; så hat ”Utskottet funnit någon annan utväg, till upp”fyllande af dessa Kongl. Maj.ts likaså billiga ”fordringar som vördnadsvärda önskan , sig ic”ke förete, än att öfverskotta på Statsver* ”kets enskilda, så väl ständiga sorn under .”namn af Bevillning inflytande, inkomster, tillika med alla besparingar på Statens Åtta ”HufvudTitlar, sedan Kongl. Majit deraf inom ”hvarje Titel disponerat hvad nödigt finnes , ”äfvensom alla genom dödsfall och befordrin”gar uppkommande besparingar på Allmänna ”IndragningsStaten måge öfverflyttas på Nionde HufvudTiteln, och elter det, enligt ”Riksens
Ständers beslut vid lagtima Riksdagen, ett hundrade tusende
Riksdaler deraf ”årligen blifvit afsatta till understöd för all”männa företag i och för Åkeibrukets, Han”delns och Näringarnes befrämjande, öfverskot”tet till nästa Riksdag öfverlemnas till Kongl. ”Maj ts höga disposition, till förråders anskaffande för FÖrstärkningsManskapet, ni m. och ”hvarföre, på lika sätt som för Statens öfriga ”medel, af vederbörande bör redovisas.’’ Härutaf finnes, att Riksens Ständer funno sig föranlåtna, för att icke öka den åtagna Bevillningen, att till Konungen öfverlemna icke allenast besparingarna, så väl på HufvudTitlarna som IndragningsStaten, utan äfven öfverskotten på Statsinkomsterna, för att dermed besörja Arméens vapenöfning samt anskaffande af förnödenheter för FörstärkningsManska-, pet, V. Dm 19 Juni. pet , hvartill intet anslag var gjordt j dock detta endast till nästa Riksdag.
Dä nu sedermera Rust- och Rothållare åtagit sig en förökad passevolanceafgift, så saknas icke mera medel till Arméens öfning, äfvensom BeväringsManskapet blifvit med gevär och beklädnad försedtj och som vi håfve all anledning att hoppas, elter den lyckliga föreningen med Norrige, att i långliga tider icke med krig varda hemsökta, så synes att, då nu det behof upphört, hvarför Riksens Ständer till Konungens disposition öfverlemnat så väl öfverskotten å Statsinkomsterna, som besparingarne, och det blott till nästa Riksdag, så böra nu dessa återgå till disposition af Ständerna, såsom förut, och det så mycket mera,som flera förökade anslag äro vid lenna Riksdag beviljade, samt Allmänheten ärhårdt tryckt af en stark bevillning.
Grefve Mörner, /idolph Göran:
Det har fägnat mig, att den värde Ledamoten , sorn nyss talade för Ridderskapet och Adeln, uppläst de handlingar, som bäst kunnat upplysa grunderna för ifrågavarande ämne och för Statsverkets hittills varande förvaltning.
Utafi8toårs Riksdagbeslut synes, att Rikets Ständer, under en tid då Rikets behof voro mera tryckande än nu, erkänt Kongl. Majts, uppå RegeringsFormen grundade, rätt att, sedan anslaget för li varje HulvudTitel var bestämdt, inom Huf-s vudTiteln disponera samma medel, efter sorn b ehofvet och omständigheterna kunde påfordra.
Men då detta medgifves, förfaller också af sig Ridd. 0. Ad.
Prat. N:o jj. 54. 418 Den ig Juni, sjelf frågan om Avancements- och Lönebesparings-medels upptagande under rubrik af en särskild ordinarie inkomst.
Dessa medel äro inbegripna uti det allmänna anslaget för hvarje ti. tel.
Om Konungen antingen i det närmaste begagnar alla besparingar eller befaller att, till afböjande af en orättvisa , som hittills varit ganska tryckande för EmbetsmannaCorpsen , den författning skall afskaffas, i följe hvaraf en Embetsman, som tillträder en sysla, tjenar utan lön 7, 8 å 9 månader, så upphörer med detsamma besparingen, och den nya, ibland ordinarie inkomsterna uppförda , Titeln försvinner.
Det synes mig derföre riktigare, att den fått förblifva ibland de tillfälliga eller tillkomna inkomsterna.
Hvad åter det vid 1812 års Riksdagvidtagna beslutet angar, om öfverskottens och besparingarnes öfverförande på tredje HufvudTiteln, sedan en viss summa var för Jordbruket, Handel Och Näringar anslagen; har ingen, mig vetterlige.n, påstått att detta be slut var evärdligt, eller gällande längre än till nästa Riksdag.
Men om Rikets Ständer behaga ge akt uppå Konungens Nådiga Proposition angående Statsverkets tillstånd och behof vid denna Riksdag, skola de finna, att annu samma behof äro till en hufvudsaklig del för handen, som gåfvos år 1812- Deskola finna: att sedan krigstillståndet upphört och en del utgifter ej mera kunna sättas på den na räkning, blir anslaget för tredje HufvudTi* teln så mycket otillräckligare; att äfven med ansenliga reduetioner inom arméen fattades redan vid årets början uti tredje HufvudTitelns
Den 19 juni. ähslag något öfver 300,000 R:dr; att dessutom Förhöjdt gage för gemenskapen vid värfVade Arméen, och förbättrade aflöningar för eif del af Öificerärhe blifvit ansedda såsom oaragängliga , af rättvisan och billighete.. erkända, behof; och att Konungen, till dessa ökade utgifters bestridande, likväl icke påräknat annat än samma dispositionsrätt han hittills ägt af öfverskott och besparingar, då Ståtsreglerings-grundei na bibéhöl lös någorlunda i samma förhållande söm hittills.
Man har ansett, att StatstJtsköttet alltför lågt upptagit dé under tlamri af Bevillning till Statsverket inflytande inkomster.
Men utom att StatsUtskottet, efter hvad jag kail påminha mig, i afseende på dessa inkomster, på den grund blifvit vid det gamla förslaget, att bestämmandet af förändringarna berodde pi Bevillningsutskottet, Och att Rikets Stäridei: bäst kommo i tillfälle besluta om fördelningen, när hela Beviilnings behofvet vöre uppgjördt* och man kunde i ett sammanhang pröfva och afgöra alltsammans, förtjenar det tillika att an1 märkas, att de - u sist nämnda inkomster äro till sin natur ganska föränderliga* ätt således det är högst osäkert att grunda uppfyllandet åf Statens behof på en högre beräkning derutaf.
Man har ansett husbehofs brännvins brännings-afgiften för högt tilltagen; meli det är först med i år som dén kommer att till sitt fulla belopp utgå.
Då brännvinsbränningen , i följe af 18r2 års missväxt, måste år 1813 inställas, och då, i anseende till kriget och föresedt behof af spannmåls-understöd för Nor* 429 Den 19 Juni.
Den 19 Juni. 421 rige, detsamma äfven måste ske under första delen af år 1814; har för de föregående åren husbehofs-brännvins-afgiften, i det mesta, endast för hemmantal och consumtionen kunnat uppbäras, och blott en ringa del för pannrymden.
Således har denna afgift för år 1813 utgjort något öfver 300,000 R:dr , och för år 1814 litet mera; men den har intetdera året uppgått till det påräknade beloppet.
Det har varit öfverskottet af Tullinkomsterna som fyllt detta deficit.
Således vållade Handels-ställningen under år 1813, att Tullafgifterna i Göteborg ensamt gingo öfver 1 million; men förlidet år hafva de föga gått öfver 600,000 R:r.
Allt som Handels-ställningen kommer uti sin vanliga gång, så att rörelsen fördelas på flera punkter, blir äfven Tullinkomsten för Sverige mindre i det hela.
Detta visar emedlertid huru osäkert det är, att för sådana slags inkomster antaga en för hög beräkningsgrund.
Hvad Chartte Sigillatre-afgiften angår, är den tagen sådan, som den efter förhöjningen vid X812 års Riksdag då beräknades.
NummerLotteri-afgiften åter är en högst osäker inkomst, beroende både af antalet af spelande och af den vinst som derpå göres.
Det gifves Dragningar, på hvilka Lotteriet förlorar.
Om dessa blifva flera, blir vinsten ej betydlig.
Beträffande åter Postmedlen, så är det just ibland de inkomster, der öfverskottet nu ej kan blifva betydligt, då endast 3 månaders posD föling af de utrikes brefven har kostat förlidet år omkring 70,000 R:dr, i stället för att det förr kostade 4 å 5000, under den tiden vi hade egen postgång genom Danmark.
Utaf allt detta bör man kunna sluta huru liten visshet gifves för noggranna, på förhand uppgjorda förslag öfver dessa slags inkomster»
Det är alltså mycket liten fördel vid att ingå i en sådan beräkning.
Om Rikets Ständer vilja på förhand uträkna allt i det nogaste, må-' ste de också göra det med utgifterna, då inå4 ste anslagen derföre i samma mån ökas, dä blir nödigt ingå i en nogare utveckling af alla behofven, och då uppkommer således en större Statsbristsumma, för hvilken de påräknade öfverskotten kanske icke torde förslå , och som lättligen kunde gifva anledning atfc öka Bevillningen.
Det är Kongl. Maj:t visserligen lika på hvad artiklar den lägges, endast summan utgår som erfordras; men då behofven vid 1812 Ars Riksdag påkallade en stark ökning af Bevillningen, trodde man sig heldst böra lägga den på brännvinsbränningen, dels emedan man trodde att mängden skulle heldst betala underjdenna rubrik, dels emedan afgiften till en stor del var frivillig och be-: rodde af hvar och ens begrepp om behofvet och nyttan af en större pannrymd.
Då Konungen för öfrigt, i anseende till de ökade behof Hans Maj:t föresett, icke begärt mera än bibehållandet tills vidare af samma dispositionsrätt öfver besparingar och öfverskott uppå Den j 9 Juni, Statsanslagen, har Hans Maj:t på det mest lindriga sätt sökt utväg för de förekommande behofven.
När derföre, såsom för allt annat, redovisas; när medlen icke kunna användas annorlunda än till vissa ändamål, hafva Rw kets, Ständer uti detta Konungens Nådiga För-; $lag både en lättnad ocb ali möjlig säkerhet och controlb I anseende till frågan om beräknings-, grunderna för de under namn af Bevillning inflytande medel, anhåller jag derföre att
Be, tänkandet får bli sorn det är; men i anseen» de till den nya rubriken utaf Avancementse>ch Lönbesparings-medel, såsom en ordinarie inkomst, anhåller jag ödmjukligen att Betän-.
Landet mätte återremitteras.
Sorn jag af Grefve Mörner nu hörer att flera InkomstTit3ar äro högst osäkra till sitt belopp, samt således ingen säker beräkning derpå kan göras^ tror jag enklaste sättet vore, att, sedan öfverskott och besparingar vöre till behofven använda efter Ständernas disposition, lemna, RiksgäldsContoiret ytterligare
Disconträtiighefc i Banken, i fall någon brist skulle uppkomma; denna utväg togs vid iS12 års Riksdag, då 500,000 R:drs
Disconträttighet beviljades, ät RiksgäldsContpiret, att inpm 2 år återbetala.
Herr lJalman, Otto Fredrik:
Sedan si mycket blifvit tält i detta ämne, skall jag ej länge upptaga tiden med hvad jag härom kunt de vilja säga.
Jag får således blott nämna, att <?huru jag i StatsUtskottet icke gjort någon an - Den 19 Juni. 423 märkning vid beräknandet af Statsinkomsterna, kan jag likväl icke annat än förena mig med Friherre Wirsen deruti, att man ej bör såsom inkomst Uppföra hvad i sjelfva verket är en oviss besparing af utgifter.
Då jag derföre instämmer med de Herrar Ledamöter, som begärt återremiss, har jag dertill ännu ett skäl, sorn jag icke hört anföras, nemligen, att en del af ifrågavarande besparingar uppkomma pa ett högst orättvist sätt.
Man innehåller t. ex. för LandsStaterna, under namn af Begrafningshjelp, hela lönen, heräknad efter förvandling, men utbetalar till den i tjensten aflidnes Sterbhus endast en obetydlig del af den innehållna summan, emedan beräkningen då sker utan förvandling.
En rättvis förändring i denna del skall också mindska den påräknade besparingssumman.
Som jag gjort en motion, och var den första vid denna Riksdag som gjorde den, om en ny och förbättrad lönreglering för Penninglöntagande Embets- och Tjenstmän i allmänhet, må det tillåtas mig att göra en erinran vid några Ledamöters yttranden uti förevarande ämne.
Ingen lärer finnas, hvarken i detta eller i något annat Stånd, som icke inser och erkänner nödvändigheten af en lönförbättring, och en betydlig länförbättring, äfven för Militaire Embetsman, denna Embetsmannaklass, som, melan någon annan, har så dryga utgifter i och för dess tjenst skull, och sora nyligen gjort isig så utmärkt förtjent af fäderneslandet» Me&l 424 Den x 9 Juni. jag hemställer till Ridderskapet och Adeln, om ej denna länförbättring bör verkställas på ett mera varaktigt och regieracft
,sätt, än pä det arbitraira och eventuella, genom vissa besparingsmedel.
För öfrigt instämmer jag med dessa värda Ledamöter deruti, att tillräckliga och icke för litet tilltagna anslag böra beviljas Kongl. Maj:t och Kronan, till vidtagande af nödiga mesurer för Rikets försvar och för behöriga verkställandet af Riksens Ständers egna beslut.
Betänkande blef härefter, i anledning af de nu gjorda anmärkningarna, till Utskottet återförvisadt.
Upplästes ett ProtocollsUtdrag från det Vallöf!.
BorgareStåndet, af den 12 dennes, hvaruti förmäles, att Ståndet, som i den meddela tryckta öfversigt af de beredda Grundlagsfrågorna saknat anvisning på ConstitutionsUtskottets den 29 November 1809 afgifna Betänkande öfver de hos RiksStånden vid Regeringsformen, innan dess antagande, gjorda anmäirkningar, för sin del funnit nödigt, att vid föredragningen icke endast följa ofvannämnda öfversigt, utan äfven att upptaga och besluta om alla de frågor till förändring i RegeringsFormen, som af de Respectiva RiksStånden då blifvit gällande gjorda och af Utskottet beredda äro.
Likaledes upplästes ett ProtocollsUtdrag af samma dag, frän det Högvördiga PrestStån.
Den 19 Juni. det. hvaruti, jemte tillkännagifvande af Standets bifall tiil den af ConstitutionsUtskottet föreslagna nya redaction af 29- §■ Regeringsformen, rörande Upsala Stifts rösträttighet vid ErkeBiskoppsval, Ståndet älven förmäler sig hafva instämt i nyss anförda beslut af BorgareStåndet, angående de i Betänkandet af dea 29 Nov. 1809 innefattade Grundlagstrågor.
Med anledning af bemälte bägge RiksStåndens sålunda tagna beslut, företog sig nu äfven Ridderskapet och Adeln till genomgående Constitutions-Utskottets ofvannämnda Betänkande punktvis, och stannade deröfver i följande beslut:
Anmärkningar frän Ridderskapet och Adel/ii 4tde $:n. RegeringsFormen:
Att Konungen blifvit lemnad rättighet att utvälja sitt StatsRdd, utan närmare bestämmande, hvilka personer dertill md kunna antagas.
Härpå ansågs något afseende icke kun-; na göras. 6:te §:n.
Att ceconomiska ärenderna , hvilka nu blifvit fördelade pä Cameral- och FinanceDeparternenlen, kunde lämpligast bestridas af en enda Stat s&ecr eter are.
Ridderskapet och Adeln hade redan beslutit §:s bibehållande oförändrad, hvarföre denna anmärkning skulle förfalla. 426 Csn 19 Juni. 10 .'de §:n, Att en Allman A render nas Be-*' redning skulle kunna umbäras.
Lika beslut, 28:60 $:n rörande:
Konungens rätt att i Milit aireEmbeten nyttja utländska män.
Rörande ett sådant stadgande hade Ridder* skåpet och Adela redan beslutit, 35:te §:n.
Anmärkning mot förtroendetjenster med afseende i synnerhet pä Kunds— höfdingeEmbeten; likaledes att cn af Kontingen ulan ransakning och dom afsatt
Embetsman bår njuta sin fulla lön till godo; och får Militair-personer särskildt, alt de ej mä förlora sin rättighet till pension af Arméens.
Pensions- eller Amiralitets Krigsmans
C äs san K om hvilka Cassors bibehållande vid förra
Re— glementen ett stadgande tillika yrkas, Ridderskapet och Adeln ansåg något af* seende härå icke kunna göras. 37:de §:n.
Yrkas en tydligare redaetion.
Utskottet föreslår att vid slutet, i stället för orden ”efter honom,” må införas efter hans, afgång-, samt efter ordet ”Stamfadrens” tilläggas efter förstfödslorätten.
Dessa förändringar voro redan af Ridderskapet och Adeln bifallna, 47:de §:n.
Att Rikets Collegier, sorn i denna §. endast i allmänna ordalag omtalas, Dm 19 Juni, 427 borde till deras antal och göromål uttryckligen bestämmas.
Ridderskapet och Adeln ansåg §. böra förblifva oförändrad. 66;te §:n.
Att ett särskildt RiksgdldsContoirs Utskott, utan dess sammanslående med Stats Utskottet, hinde, tillsälfäs.
Som StatsUtskottet under trenne Riksdagar granskat RiksgäldsContoirets förvaltning , utan att man funnit nödvändigheten af ett särskildt RiksgäldsContoirs Utskott, ansågs något afseende å denna anmärkning icke behöfva göras, 69:de och 7i:sta §§:ne.
Att i dessa §§, Ståndens
Deputerade blifvit uppdragen en rättighet, sorn icke tillkommer Stånden sjelfva, och om olärnplighelen ojch vådan deraf, att, enligt sistnämnde §., tre Stånd beskatta det fjerde.
Ridderskapet och Adeln fann denna anmärkning icke förtjena något afseende, 86.7<2 §:n.
Att RiksgäldsContoirets
Pro— tocoll uti intet fall böra hemliga hållas, Afslogs, g6.7<? /:«.
Att allenast en JustitieCanzter eller en Justitieombudsman måtte förord 428 Den 19 Juni. nas ■ att inrättningen af en Justitieombudsman synes alldeles öfverflödig.
Ofver denna §:s innehåll hade Rodderska* pet och Adeln redan beslutat. I02.'dra §:n.
Härvid hade Utskottet fö* reslagit det tillägg, som redan den 12 Juni blifvit till afgörande upptaget och af Ridder* skåpet och Adeln icke godkändt. io5:te §:n.
Att vid granskningen af StatsRådets Protokoll Constilutions Utskottet må förstärkas till 5o Ledamöter af hvart Ständ.
Afslogs. a) Att Representationen, med dervid nödiga förbättringar, bort i RegeringsFormen bestämmas.
Denna anmärkning hänvisades till ConstitutionsUtskottet, att behandlas i sammanhang med frågan om en förändrad Representation. b) Att möjliga indragningar blifvit uraktlåtna och nya för Statsverket betungande Embeten inrättade; att sä väl Stats- som JustitieRåden kunde umbäras, m. m.
Dessa anmärkningar funnos ej förtjena afseende. c) Att frågan om^Förlikning&Domstelar
Den 19 Juni. 429 måtte upptagas och utredas af ConstitutionsJJtskottet.
Ansågs icke höra till Grundlagarna. d) Att stadgas mätte, det RiksdagsProtocoll ovilkorligen böra tryckas.
Var redan i Riksdagsordningen föreskrifvet. e) Frågan om inrättningen af en Lag-* och Hushalls-beredning.
Sedan Grundlagarne blifvit uppgjorde, utan att denna beredning deraf utgör en beståndsdel , ansågs berörde förslag derigenom vara förvandladt till en enkel lagfråga. f) Att i händelse det nya Constitutionspr oj edets godkännande mötes af betydliga svårigheter, 1772 års RegeringsForm då matte antagas.
Ridderskapet och Adeln fann att en fråga af denna beskaffenhet ej kunde komma un* der öfverläggning.
Anmärkningar af PrestStändet : 2 ulra §:n.
Att äfven Konungahuset borde vara af den rena Evangeliska Läran.
Då härom finnes stadgadt i Successions* Ordningen, ansåg Ridderskapet och Adeln ett tillägg i RegeringsFormen öfverflödigt. 430
Ben 19 Juni. 5-te fin.
Att elei föreslagna antalet aj Siats- och JiistiiieRad måtte formindskas.
Denna obestämda anmärkning ansågs ej kunna godkännas. 1 o:de fm Att Allmänna Bercdningerl kunde indragas.
Häröfver hade Ridderskapet och Adelrt redan sig yttrat; i6:de §:n.
Att det hägn, sorn landets
Re; ligion bör njuta, måtte i §;n utmärkas genom följande tillägg : sa vidt derigenom icke tillskyndas niea och skada för den reha Evangeliska Läran, icke storer samvetets lugn, Til. rut Äfvenledes hade en Högvördiga Ståndets Ledamot ötiskat titt i6 jr. matie, såsom eli echo från fårflutna barbariska tider, alldeles utgd.
Ridderskapet och Adeln fänri §:n böra orubbad bestå* 2§:de §:n.
Den härvid gjorda anmärkning* 1 hvad §:s lörsta del angår, yttrar sig Utskott tet hafva blifvit i ett särskildt förslag besvarad* Sedan Ridderskapet ofch Adeln antagit de sedan 1,809 och 1810 hvilande förslag, ansågs någon åtgärd härvid icke kunna äga rum. 5oide fin.
Att Constitutionella Försam* Ungarn valrätt borde mera bestämdt uttryckakt
Ben 19 Juni, Något afseende härå ansågs icke kunna Ooras. 58ide fin.
Att en StatsSecreterare, i det fall f. utsätter, ej ma anses pligtig att sitt embete nedlägga.
Ridderskapet och Adeln hade redan be-i slutit att denna §. skulle blifva oförändrad. bo:dc f:n.
Att, då man hoppas det RiksgäldsContoiret en gäng skall försvinna, detsamma ej borde i RegeringsFormen förevigas.
Ridderskapet Och Adeln ansåg ej snart kunna inträffa , att detta ämne komme under Riksens Ständers öfverläggningar. bÖidja jSin
De dervid gjorde anmärkningar mot ett Cönstitutions-Utskotts tillförordnande vid hvarje Riksdag och dess vidsträckta befattning förmäler Utskottet förekomma vid Riksdagsordningen, och der vara besvarade.
Ridderskapet och Adeln fann ej heller härå något afseende kunna göras. 86:te §:n
Att efter orden.1 emot tydlig
Lag gifven att bevara, kunde tilläggas: vår Tena Evangeliska Läras helgd, goda seder, m. n).
Då TryckfrihetsLagen så nyligen j som 1812, blifvit omarbetad, ansåg Ridderskapet och Adeln dessa mindre tydligt bestämda til* 432 Den i9 Juni. läggningar icke kunna antagns, Och dessutom egentligen höra till TryckfrihetsLagen. (j6:te §:n.
Samma anmärkning som ofvanföre ifrån Ridderskapet och Adeln.
Häröfver var redan beslutadf. lov.drci §:ri.
Alt cici, sd viii i Allmänna .'Beredningen norn i Hogsta Domstolen, halfva antalet utgöres af Frälse och den andra hälften af Ofrälse mån, hor de äfven i Riks-Rätten enahanda princip galla.
Ridderskapet och Adeln ansåg sådant icke nödigt.
I o5 :dje §:n.
Att den hår föreslagna Nämnden synes vara en obillig och vådlig inrättning, Ofver denna fys bestånd och en förändring deruti hade Ridderskapet och Adeln redan beslutit. 10Sale $:n.
Att den föreslagna Tryckfrihets-ilo mit éttn synes dels umbärlig dels möjligtvis skadlig.
Ridderskapet och Adeln hade redan förut ansett denna anmärkning icke förtjena afseende.
Anmärkningar från Borgare-Ståndet: 4:de §:n.
Att det deruti förekommande uttryck Frälse eller Ofrälse män måtte Jörandras till Frälse och Ofrälse män.
IIäi> IV.
Den ig Juni, 433 Härjemte föredrogs och upplästes det af Kongl. Maj;t tift 2 gjorda förslag till förberörde uttrycks förändrande endast till infödda Svenske män; hvilket af Ridderskapet och A* deln bifölls - 12 :te §:n.