Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksdagens början hört omtalas 3 procents Sedlarnes skadlighet; och jag förmodade således, att, om, efter en närmare granskning af denna skadlighet, man hade velat antingen inskränka dessa Sedlars om« Den 5 Augusti e. m. lopp, eller ock aldeles inställa det, skulle man, såsom ersättning för det förmindskade Lånbiträde, som, genom dessa Sedlars indragning ur allmänna Rörelsen, nödvändigt borde uppkomma, derjemte bereda andra tillgångar, i synnerhet under en tidpunkt, då, i så många särskildta afseenden, klagas öfver förlägenhet i Allmänna Rörelsen.
Med tillämpning af denna förmodan, borde jag icke vänta, att, då man nu vill bestrida Götha -CanalDirection rättigheten att utgifva 3 procents Sedlar, och således förmindskar dess Rörelse-Capital, man äfven på samma gång vill nedsätta dess Creditif i Banken till det ursprungliga beloppet, eller 8-0,coo R:dr, gifvit i förening med den upplåtne tillåtelsen att ersätta denna otillräckliga summa med 3 procents sedlar.
Jag har varit mycket osäker, huruvida icke desse äro skadlige, och jag hade således ej ett ord att invända, om, då antingen deras indragning påyrkas, eller ock deras löpande ränta nedsättes, t. ex. från 3 till 1? å 2 procent, hvarigenom Capitalisterne förmodades mindre i Disconten kunna insticka sina penningar, Bolagets Creditif i Banken blefve, i samma förhållande, ökadt från 1 000,000 R:dr till 233 millioner.
Då gafs ersättning å ena sidan för hvad som togs å den andra; nu deremot vill man förmindska å begge sidor.
Skulle jag förut haft någon tvifvelaktighet rörande 3 procents sedlarnes bibehållande, sä tvekar jag nu icke att offentligen föiklara, att, då fråga väckes för Götha CanalBolag att förlo - 1 Den 5"
Augustt e. m. ra det ökade Creditivet i Banken , jag anser både rättvisa och landets nytta fordra, att ifrågavarande 3 procents sedlar blifva bibehållne.
Lika långt ifrån att begära eller tro, det någon enda> skall anse min tanka ofelbar, lika öfvertygad är pg, att man äfven kan ä^a en tanka i Finance, och att man har rättighet densamma yttra , ehuru den kan vara för Götha CanalBolag mindre gynnande.
Jag är nog förmäten att häruti ej känna någon verkan af hvad impösition som heldst.
Man har fästat sig vid mitt förra yttrande om 3:ne Stånds pluralitet.
Att jag misstagit mig pä Utskottets framställning, och trott det vara Stånden, som fattat beslutet, i stället för de 3:ne öfriga Ståndens Ledamöter i BancoUtskottet 1— är lätt att finna.
Jag erkänner gerna detta mitt misstag: ty, ehvad fel mig må kunna tilläggas, har jag åtminstone icke det, att tro mig vara ofelbar.
Häraf följer dock icke, att jag skall tro mig vara utan allt slags begrepp eller kunskap i Financefrågor — en bekännelse, som jag icke kar. afgifva.
Den siste värde Talaren har, såsom skäl för bibehållande af 3 procents sedlar, åberopat Ridderskapets och Adelns genom votering fattade beslut om Creditivets förblifvande vid 800,000 R:d., och säger sig icke kunnat förmoda, att man genom borttagande af 3 procents sedlar äfven ville borttaga Crediten.
Att Crediten för Götha CanalDjscont skall Den y Augusti e. m. blifva mindskad efter detta Riksmöte, då Riksens Ständer anslagit betydliga summor till Canalens fullbordan — synes mig alldeles obegripligt.
Det är tvärtom mycket anledning tro, att Crediten härigenom skall förökas.
Det vore åtminstone ett alldeles nytt förhållande, om förtroende till ett företag kan mindskas i mon af som tillgångarne blifva förökade.
Att det skall träffa Låntagarne svåra olägenheter genom upphäfvande af 3 procents sedlar, är en lika hotelse, som gjordes då man yrkade att få Creditivet i Banken fördubbladt.
Detta skall säkert alltid blifva ett kraftigt skäl för att tvinga Riksens Ständer att bevilja de aldraorimligaste uppoffringar åt Götha Canal; tyman skall alltid förstå framställa Låntagarnes blifvande nod och förlägenhet, såsom följder på afslag af de fordringar som göras.
Dä bland den stora mängd, sorn äro skyldige i Disconterna, allt för fa äga tillräcklig kännedom för att bedömma sitt eget, än mindre det allmännas, sanna interesse, skola de också i denna del alltför lätt blifva förvillade och af fruktan för uppsägning, bifalla allt hvad som äskas.
Jag inser icke, hvarföre
DiscontDirection mer hädanefter än hittills skall behöfva infordra några lån.
De beviljade 300,000 R:dr ärligen böra väl snarare förmindska än öka behofvet deraf. 1 stöd af hvad jag nu i korthet anfört, äfvensom med anledning af de särskildta yttran - Den 5 Augusti e. m. den, hvilka åtföljt Höglofl.
EancoUtskottets
Be* tänkande, yrkar jag, att Götha CanalDiscont måtte förbjudas från nasta års början utgifva 3 procents sedlar af hvad valeur sorn heldst.
Friherre Bosje, Ludvig:
Jag skall aldrig vägra min aktning för hvarje annan öfvertygelse än min; men jag skall alltid tro min pligt vara att förblifva vid min,'intill dess jag förmår upptäcka skäl mägtiga att den förändra.
Jag haf 2:ne gånger haft den äran framlägga mina tan* kar om den olyckliga verkan på allmänna penningställningen, som uppkommer från den Capitalisterna förunnade förmon, att få deras penningar, för 3 procent, i Disconterna insätta och om angelägenheten att denna anstalt aldeles afskaffa 3 men då frågan nu mera icke är om ett sådant afskaffande, utan blott huruvida insättningen skall ske på räkning, eller om Sedlar för sådana penningar skola af CanalDisconten få utgifvas; så synes mig vara temligen klart, att, då insättnings-fördelen visserligen af Capitalisterna heldre begagnas, än deras penningar till enskildte Låntagare utlånas, uppkommer deraf en svårighet för Låntagare, som ökar penningförlägenheten, hvilken äter mera motas af 3 procents sedlarna; och, på detta skäl, förenadt med det af Friherre Wetterstedt anförda* grundadt i Creditivets förminskning, tillstyrker jag att, då insättningsfriheten fortfar, 3 pro* cents-sedlarne också må fortfara.
Grefve Lillje.ucrantz: Disconternes Utlånings-summa står i oskiljaktigt sammanhang
Den 5 Augusti e. m. med det
Creditif de i Banken äga att repliera på vid erit iska tillfällen.
Den misscredit, som hotade Götha Canalverk under loppet af denna Riksdag, var orsaken dertill, att större summor af insatta 3 procents medel på en gång lyftades; Men deraf uppkomna förlägenhet häriedde sig onekligen deraf, att Creditivet var för otillräckligt emot den utvidgade
Discontrörelsen, för hvilkens belopp ingen gräns sattes vid Octroyens utfärdande år 1809.
Då Creditivet stäldes endast på 800,000 R:dr, calculerade man icke på en utlåning af mer än 5,000,000.
Sedan den princip är tagen, att till nästa Riksdag låta Discontrörelsen oförmindskad fortsättas, är deraf en ren följd, att Creditifvet måste ökas.
Det var af sådan grund jag i förmiddags Plenum vördsamligen tillstyrkte, att Creditivet, enligt BankoUtskottets förslag, måste stadgas till 1,300,000 R:dr; och af samma anledning önskar jag högligen, att de öfriga RiksStåndert må bifalla denna mening3 ty, för min del, kan jag icke taga ett sednare beslut, som tillintetgör ett annat, som jag, efter noga öfverläggning, nyss fattat.
Friherre Stael von Holstein: Grefve Lilljen« crantz har klart framstallt, det
Discontrörelsen bör bestämmas efter sin fond och sitt Creditif.
Då Rörelsen derutöfver blifvit utsträckt, hvilket är ett missbruk, har följden blifvit den, som nu förorsakar den allmänna oredan.
Missbruk böra rättas.
Då man biträder med ökade Creditiver, utvidgar man en rörelse, som man i det hela, i det skick den nu kommit, anser Den 5 Augusti e. m. vara skadlig, och derföre bör inskränkas, men småningom, för att förekomma, det ej allt för många blifva olyckliga; ty alla kunna icke hjelpas.
Det tjenligaste sättet torde derföre vara att icke göra dem courante, utan bokförde.
Hans Excellenee Herr Grefven och LandtMar skalken:
Jag torde till en början fä fråga, om Ridderskapet och Adeln bifaller, att 3 proce,nts sedlar må utgifvas; dock ej under 1000 R;d.
Ropades fa och Nej samt Dotering.
Jag anhåller vördsamt få erinra, att ämnet innefattar arne frågor:
Den ena, om 3 procents Rev.erserne böra få existera; den andra, till hvad belopp de lägst böra bestämmas: och jag tror, för min del, att dessa frågor böra särskildt från hvarandra behandlas.
Jag anhåller ödmjukast få anmärka, det min och fleras meningar, att deras utgifvande må fortfara intill dess Malmö och Götheborgs Disconters Octroy upphör.
Det var dessa slags Sedlar, som förorsakade att Riksens Ständer måste under nuvarande Riksmöte bistå CanaiDisconten medelst den förhöjda
Dis* conträtten.
Jag utber mig vördsamt få fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet der - Den 5 Augusti e. m. deruppå 2tt Malmö och Götheborgs Disconter äga, i afseende på denna fråga, rättigheter skiljagtige ifrån rättigheter för Götha Canals:
De förra äga i sina Reglementen gifvet tillstånd att utfärda 3 procents reverser, men Götha CanalDiscont beror, i detta afseende, af Riksens Ständers beslut; och jag, för mindel, tillstyrker att för densamma utgifnipgsrätten måtte upphöra från och med nästa års början.
Grefve Lilljener antz:
Man har tagit till princip i BancoUtskottet att indragning af 3 procentssedlar icke borde äga rum för Götha CanalDiscont förr än Götheborgs och Malmö
Dis iP conters Cctroyer upphöra; ty så länge dessa Verk sätta sådana sedlar i rörelse, finnes ingen anledning att neka samma förmon åt Götha CanalBolag, hvilkets
Discontvinst utan ändamål annars blefve förmind-kad, till förmon för de andra FilialDisconterna.
Jag anhåller vördsamast fä fästa Höglofl.
Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet deruppå att man icke kan betaga Malmö- och Götheborgs
Disconter rättigheten att emottaga penningar för 3 procent; och att, om hufvudsakliga ändamålet är att förmindska dessa sedlar, så har man icke alls kommit ändamålet närmare derigenom att man fråntager CanaiDisconten rättigheten att sådana utgifva, så vida följden deraf icke blef annan än att personer som förut i denna sistnämde
Discont insatte sina penningar, skola då insätta dem i Ridd, «.
Prtt. 6:te Del, N:o 21. 22.
Den 5 Augusti e. m.
Malmö och Götheborgs
Disconter; och man har då ingen ting annat uträttat än att fråntaga fördelen af penningarnes begagnande från den ena
Disconten, för att skänka den så mycket större åt de andra en handling som synes mig ingalunda förenlig med viljan att göra alla lika rätt; och man har då ej mera gjort än mindskat fördelarne för en ibland de 3:ne.
Jag hemställer huruvida BancoUtskottets synpunkt kan anföras såsom skäl, när här tillstyrkes ett alldeles motsatt resultat.
Beträffande den sist talande värde Ledamotens erinran om den partiella fördelningen af rättigheter, att för 2:ne
Disconter tillåta 3 procentssedlars utgifning och vägra den för den 3:dje, så, ehuru ändamålet dervid icke tillfullo ernås, vinnes det likväl till någon grad.
Dessutom äro de förra, genom sina Reglementen, till en sådan utgifning berättigadej men Götha CanalBolag måste, emot det biträde detsamma nu erhållit, underkasta sig de föreskrifter Riksens Ständer behaga göra.
För öfrigt ser jag ej något hinder för att CanalDisconten ej skulle kunna drifva samma rörelse som hittills, genom penningar insatte på afskrifningsräkning.
Jag anser således att 2:ne propositioner i detta ämne blifva af nöden:
Den ena angående Malmö- och Götheborgs
Disconter5 Den andra, om CanalDisconten.
Den $ Augusti e. w.
Herr Grefven och Landt Mari katten:
Herr Påhlman har nämnt att 2:ne propositioner borde göras:
En, angående Malmö och Götheborgs
Disconters rättighet att utgifva 3 procents sedlar och en annan, om en dylik rättighet för CanalDisconten.
Jag hemställer huru sådant rigtigt låter sig göra, då Götheborgs
Discont skall efter en viss tid öfvertagas af CanalDisconten.
Herr Påhlman ansåg sådant ieke kunna få namn af ett öfvertagande:
CanalDisconten finge allenast tillfälle att i Götheborg ensam drifva samma rörelse; och öfvertagandet vore i grunden ingen ting annat än att, enar Götheborgs
Discont upphörde, existerade för CanalDisconten ingen concurrence.
Herr Grefven och Landt Marskalken; Bifaller Ridderskapet och Adeln BancoUtskottets tillstyrkande i afseende på 3 procents Reverserna?
Ja och Nej t samt begärdes votering.
Härefter upplästes, i anledning af discoursen, och justerades följande Voteringsproposition :
Den som bifaller att 3 procents sedlar; till mindst 1000 Rrdrs belopp, af Götha Canal® och Malmö Disconter må få utgifvas, sedan Malmö och Götheborgs DiscontOctroyer upp* hört till och med 1820, skrifver fri 164 Den 5 Augusti e. tni Deri det ej vill, skrifver
Nej; Vinner Nej', så må Götha CanalDiscont ej utgifva några 3 procentssedlar efter 1816 års början, och Malmö
Discont ej sedan dess första Octroy till ända gått.
Voteringen börjades kl. \ till 9, och slutades kl. | tili 11, då rösterne befunnos hafva utfallit som föijer:
Ja - - - - 68- Nej - 87.
Herr Silverstolpe, Gustaf Abraham, anförde härefter:
Sedan beslutet nu sålunda genom Votering blifvit fattadt, anhåller jag, i stöd af min i grundlagarne förvarade rätt, att i Protocoliet få antecknad min reservation deremot.
Jag reserverar mig äfven emot det beslut som genom nyss föregående votering fattades.
Mitt skäl är att jag anser dessa beslut, om de komma att gå i verkställighet, medföra så mycken enskild skada för en mängd individuer, och derigenom äfven allmän, att jag ej vill vara ansedd att dertill med min röst hafva bidragit.
Uti samma reservation instämde till alla delar Friherre Cederström, Jacob, Friherre Cederström, Rudolph, undertecknad Silverstolpe, Axel Gabriel, Grefve von Platen samt Grefve Stackelberg, Reinhold.
Den <) Augusti e. m. 1^5 Upplästes 1 punkten, innehållande tillstyrkande att Götha CanalBolags, i 10 §. af Reglementet förbehållna, rättighet att utgifva Assignationer på Banken af 5 R:drs valeur, icke efter upphörandet af FilialDiscontern3S nuvarande Octroyer vidare får begagnas, utan berörde Assignationers mindsta belopp, efter denna tid blifva 10 R:dr.
Upplästes BancoUtskottets i det sednare Memorialet afgifna Yttrande rörande yrkadt stadgande att alla DiscontAssignationer ställda på Banken måtte i Kronans uppbörd emottagasj anseendes Utskottet sådana Assignationers emottagande icke ens kunna åläggas någon privat, och följaktligen ej heller Kongl. Maj:t och Kronan, utan sådant böra ankomma på Kongl. Maj:ts Nådiga bepröfvande.
Utskottets öfver det förslag, att alla falska Assignationer böra af den Discont, i hvars namn de äro utgifne, ovilkorligen inlösas till deras fulla belopp, afgifna yttrande att ej kunna tillstyrka ett sådant stadgande, såsom innefattande en direct uppmuntran till förfalsknings-brott.
Den proposition Herr Landt Marskalken till bifall härå gjorde, besvarades med Ja och Nej. Friherre
Det skadligaste af hela
Discontrörelsen anser jag det vara att Assignationerna på Banken blifvit gjorde courante såsom mynt; häraf har många olägenheter uppstått.
Det blir omöjligt att bestämma
Den 5“ Augusti e. m. gränsen för det i rörelse satta Capitalet, då Assignationerna icke ovilkorligen inom en viss tid i Banken uppvisas till inlösen 3 och häruti torde man hufvudsakligen igenfinna möjligheten huru
Disconter, som till fond och Creditif haft nagra 00000
R:dr, likväl rört sig med flera millioner, och kunnat draga en vinst af 30 ä 40 procent per Actie , hvarigenom penningen blifvit dragen från allmänheten till vissa individuel dessutom är Landet öfversvämmadt med falska Assignatioher , hvarigenom mångfaldiga menniskor särdeles af allmogen blifvit beri agne , samt otaliga rättegångar uppstått3 af denna orsak har äfven Malmö Discont i Allmänna Tidningar annoncerat att inga Götha Caoals Assignationer derstädes i betalning emottagas, så framt de icke endosseras, sä att man vet till hvilken man kan hålla sig, i fall man blefve bedragen.
Jag tror denna omständighet vore tillräckligt skäl till förbud emot deias löpande; ty det är en pligt af en styrelse att söka förekomma att inbyggarena i Landet icke måtte varda bedragne.
Det är äfven märkvärdigt att RiksgäldsFullmägtige förbudit Uppbördsmännen till Kiksgälds-Contoiret insända dessa Assignationer j då deremot Konungen’ befallt Götha CanalsAssignationers emottagande vid Statsverket.
Vore det icke så nära Riksdagens slut, skulle jag begära få veta om eller huru många falska uti Uppbörden till StatsContoiret inkommit, och på hvem förlusten stannat.
Jag kan således icke bifalla Utskottets Betänkande i d*nna delen, så mycket mindre som 10 §• i Reglementet, då man med nog« Den y Att gusti e. m. 167 granhet genomläser densamma, ingalunda tillägger Disconterna denna rättighet.
Friherre Cederström, Jaeob: BancoUtskottet har förklarat att, då enskilde icke kunna förpligtas till mottagande af sådana sedlar, kan sådant icke heller åläggas Kronan 3 men att det ankommer på hvar och en enskild att mottaga dem.
Utskottet har, till följe deraf, afstyrkt deras mottagande i Uppbörden 3 Jag finner således intet skäl att afslå hvad Utskottet föreslagit.
Cederström har ganska rigtigt upplyst denna omständighet; och, om Bolaget ålägges att honorera och godtgöra Staten alla de falska Assignationer som tilläfventyrs kunde i Uppbörden inkomma, har jag intet ord att säga.
Hans Excellens Herr Grefven och LandtMarskalken förnyade sinjforut gjorda proposition, men hvilken på lika sätt besvaras.
Herr Friherre af Wetterstedt, Gustaft yttrade sig icke inse hvad ett stadgande rörande dessa Assignationersjmottagande i Kronans Uppbörd skulle åsyfta, enär ingen händelse sådant påkallat elier någon anledning dertill ä'r gifven genom försporde afskrifningar för falska Assig - Friherre Stael von Holstein:
Det, har blifvit nämndt, att ännu ingen dylik händelse inträffat, 153 Dw 5 Augusti e. m. oell ingen afskrifning af sådan orsak ägt ram.
Jag lemnar sådant derhän; Men det är dock en möjlighet, heldst de utan mycken svårighet kunna eftergöras, så väl att man icke lätt kan skilja dem från de rätta.
Jag har sjelf haft etr dylikt exempel i Örebro igi2.
Jag framlade då pa LandrMarskalksbordet 2:ne dylika falska, sorn voto så väl gjorde att ingen kunde se hvaruti felet bestod, förr än man derom upplystes.
Jag kan således icke frångå det yrkande att deras kringlöpande, såsom högst skadligt, måtte förbjudas.
Hans Excellence Herr Grefve von Engeströmt Lars:
Vid hvad Friherre Stael yttrat får jag allenast anmärka att mångfaldige exempel finnas på BancoSedlar, så skickligt förfalskade att man nästan ej kunnat underlåta att misstaga sig på dem.
Om det nu yrkade stadgande angående Assignationer skulle vidtagas, så borde det äfven utsträckas till alla slags Sedlar som i Riket löpa; och då vet jag slutligen icke hvad slags mynt skulle i Kronans uppbörd emottagas.
Ståbis yrkande får jag den äran förklara att åtmindstone under min embetstid, såsom StatsSecreterare för Handels- och FinanceExpeditionen, har jag aldrig hört talas om någon sådan afskrifning, eller någon fråga derom Hos Kongl. Majrt förevarit.
Om än ingen Den 5 Augusti e. m. 169 Afskrifning i StatsVerkéts
Uppbörd ägt rum, så vittna dock de många rättegångar, m. m , att der är ganska vigtigt afhjelpa denna oreda ; hvilket ock är ganska lätt då Assignationerna nyttjas till det de äro ämnade, nämligen att derför uppbära penningar, men icke sättas i rörelsen såsom penningar.
För Kronans räkning hafva sädane rättegångar icke ägt rum; och de kunna det icke heller, enär det är stäldt på Uppbördsmannens eget ansvar och ersättningsskyldighet om han emottager sådana Sedlar, som äro förfalskade; Någon förlust kan således aldrig drabba Statsverket: ty om vid Penningeremisser frän Renterierna till Stats c Contoiret några falska Assignationer äfven skulle inkomma, faller förlusten på Uppbordsmännen, af hvilka det beror att emottaga Assignationerna elier vägra dem.
Att inoen för O lust skulle drabba Statsverket, om än någon falsk Assignation skulle inkomma, utan Uppbördsmännen böra vidkännas en sådan förlust, lärer vaTa ganska obilligt; då dessa Assignationer äro så lätt eftergjorde, så svåra att skilja ifrån de rätta, så att ett annat Discontverk till sin säkerhet ålagt inbetalare att endossera är det en hårdhet att blottställa en Uppbördsman för skada, när honom icke är tillåtet vägra emottaga eller att begära endossement.
Det förundrar mig att öfverläggningen öfver denna fråga kun - 170 Den 5 Augusti t. m. nät blifva så vidlyftig.
Utskottet bar förklarat att , då icke enskilde kunna åläggas att emottagt sådana Sedlar, kan det icke heller befallas att de i Uppbörd skola emottagas.
Lika litet som enskilte kunna förbjudas att dem emottaga , lika litet kan denna rättighet förjKonungen inskränkas.
Såsom bevis får jag nämna att, om Hans Majit Konungen utgåfve en Författning, som ålade att emottaga sådana Sedlar, man och man imellan, vöre en sådan Författning olaglig.
Det ar således på hvars och ens enskilda risque, då sådana Sedlar i rörelsen mottagas, äfvensom påJKonungens 5 och kunna således inga afskrifningar för sådana Sedlar någonsin äga rum.
Mar skalken gjorde härefter proposition å den upplästa punkten af BancoUtskottets sednare Utlåtande, hvilken med Jfa besvarades.
^ Upplästes <5:te punkten af det första Memorialet, af innehåll att det skulle åligga Götha Canal Bolags
Directeurer att fästa särdeles uppmärksamhet å de productiva Näringarnes behof, och tillse det de, i möjligaste måtto, blifva med Lån understödde.
Friherre Cederström , Jacob, erinrade att det skulle blifva mycket svart för Riksens Ständer att bestämma det Reglementariska.
Den exsecutiva magten vore den tjenligaste att härom anlita.
Han finge derpå projectera att alla de föreslagne Reglementariska föreskrifter måtte öfverlemnas till Kongl.
Majit, för att vid af Honom Nädigst tillutfärdande Reglemente derå Den 5 Augusti e. m. göra det Nådiga afseende, till förmon för Landets productiva Näringar , som Han, i afseende på deras behof och förkofran, for godt finner.
Den upplästa punkten af Memorialet godkändes , med den förändring och tilläggning som Friherre Cederström föreslagit.
7:e punkten i Utskottets första Memorial, angående den högsta summan för hvilken en person, såsom Låntagare och såsom Cautionist får häfta, m. m.
Godkändes. 8:e punkten, att Lån på Canalverkets egna Actier samt andra godkända hypotheker och statspapper, men ej på namn, Vexlar eller privates Reverser , böra jemväl vid Bolagets Contoir i Stockholm meddelas.
I afseende på g:e och io:e punkterna af samma Memorial, befanns redan vara stadgadt genom de förut denna dag fattade beslut.
Herr Påhlman , Otto Fredrik :
Den högaktning och erkänsla hvaraf Högloft.
Ridderskapet och Adeln för Hans Excelience Herr Grefven och Landt Marskalken allmänt äfo intagne, göra mig förvissad att Ridderskapet och Adeln med synnerligt nöje skola omfatta ett tillfälle att för Högvälborne Herr Grefven och Landt - 172 JDeu 5 Augusti e. m.
Jllarskalken högtidligen ådagalägga dessa sina upprigtiga tänkesätt , för hvilkas fortfarande Höglofl.
Ridderskapet och Adeln , allt ifrån detta Riksmötes början, med hvarje dag fått förnyade anledningar.
Ridderskapets och Adelns bifall vågar jag derför nu, sedan Riksdagens göromål nalkats sitt slut, vördnadsfullt föreslå att med ett Portrait af Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skaiken öka Riddarhusets prydnad.
Målningen deraf torde, genom Höglofl.
RiddarhusDirectionens försorg, af en skicklig hand blifva utförd.
Ett värdigt rum skall detta Portrait intaga, å det, tillsammans med åtskilliga högt förtjenta företrädares, kommer att till efterverlden förvara den LandtMarskalks minne som, med en utmärkt tillgifvenhet af detta Riksstånd , ledt D ss öfverläggningar under en för Sveriges sjelfständighet och lycka mest lofvande tid.
Hjertats okonstlade språk behöfver ej, för att blifva fattligt, låna välljudens uttryck.
Eders Excellence torde häruti finna en tillräcklig ursägt att det är jag som gör denna motion, dertill föranledd både af Medbröders önskan och egen böjelse.
Endast ett slutligt tillägg tror jag, å Ridderskapets och Adelns vägnar, mig ännu vara skyldig att framställa, nämligen den anhållan att Eders Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken täckes vara förvissad att Höglofl.
Ridderskapets och Adelns nu fattande beslut mindst härleder sig frän praxis, utan har sin egentliga grund i den upprigtigaste erkänsla för E* Den 5 Augusti t. ta. 173 ders Excellence Herr Grefven och LandtMar* skalken personligen.