Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I öfrigt och som det ostridigt medförde allmän nytta, att Province - Läkare inom närmare afständ än nu finnas antoges, tiltror jag mig skäligen kunna fbrefiä, att Boställen för dem ä Landet inrättades» och att detze Läkare derjemte löntcs pä ett sätt som nägot nära sivarade mot wärbet af deras fbr menniskors lif och hälsa Välgörande befattning.
Mea för att komma till ämnet äterstär.
988 Den 26 September. z:o
Att i korthet widröra nägot om tilspn dfrver sä kallade Mäste, och Stvrwerks»trän, samt Ekar, der sädana finnas ftr Skepps-Byggeri tjenliga, samt vm odjurens utrotande, äberopar jag mig hwad Cconomie-Utskottet i dctza delar yttrat och fdrcflagit, wäl fdrstäende, att ber Allmänningarne kommo i priv»toruni ägo skulle helt naturligt sölja, att fägeri»Staten med tiden förswunne.
Stockholm ben 21 September 1309.
Larl 6ust.
Ltjernstestt.
RemitteradeZ till Allmänna BcswärS - och Eeonomie - Utskottet.
Anmälte- och infördes en Deputation ifrän bet Htgwörbige Preste-Ständct, under anförande af Ordens Biskoppen Herr Doctor IVIurrsij, hwilken tilkännagaf, att Preste-Ständet bifallit utlemnandet af de i Danquen deponerade Packlärar, äfwensom fiäendet af en Mevaille till firande af deras Majestäters Kröning.
Friherre 1° lemming, Lisas, som anfört ben till de andra Ständen afsända Drputationen äterkom» och redogjorde för sin beskickning.
Anmälte- och infördes en Deputation ifrän det Wällöf!. Borgare-Ständet, anförd af Riksdags-Fullmäg tigen - 1 Den 26 September. 939 ligen ifrän Sala, Borgmästaren VVaKlberx, hwilken tilkännagaf, att äfwen Borgare-Ständct bifallit utlefwereringen af de i Banqucn i för detta Konungennamn deponerade 14 st.
PacklLrar.
Ocputationen afträdde efter manligheten beledsagad.
Herr Lock, Lorsttr l.uävig, förmälke att han som nägon stund warit fränwarande blifwit underrättad om det nyss tagna bcstuket rörande SkyddsTabellens afstrifwande; han ansäg det icke enligt med Riddarhus-Ordningen, att i dag ett aldeles stridigt be» flut blifwit tagit emot det som fattade- i gär rörande samma sak.
Herr Srcfwen och Landt-Marsk alken förklarade, att sädant stedt pä goda skäl. Grefwe Os la Lurciic hade bewisat att till tryckningens werkställande z äiZweckorS tid skulle behöfwaS, och denna tid wore sä läng att saken dessförinnan borde hoRidderstapet och Adeln hafwa förewarit, derföre hade Ridderstapet och Adeln nöjt stg nied, att afstrifter blcfwe att tilgä i Riddarhus Cantjliet och pä Klubben. *Herr Lock, Lorktr I-ustviZ, förklarade sig gerna cedera för Ridderstapet och Apeln- beslut» han hade likwäl trode att genom Tabellen- tryckning, en säkrare uplpSning om dess beskaffenhet stulle hafwa wulinitS.
Herr Grcfwen och Landt-Marskalken anmälte, att Riddarhus UtstoNek hade inlem - 990 Den 27 September. lemnat ett diplom för Regerings-Rädek Herr 6ul?gk Utgllerrlijerna, samt intygat alt han presterat alla pros k »n cl a, hwarföre Herr Länl, - Marskalken nu begärde Ridderskapct och Adelns tilständ, att han mätte fä introeluceiLS.
Bifklls; och blef lälunda Adcliga Ätten tlsllenk^erlis^undcr N:o 2200 ä Riddarhuset introclucervch.
Rlddcrstapet och Adeln ätffiljdes kl. H till 2.
In 1I6em krotocolli ll. Silverstolpe.
Onsdagen den 27 September. klenuin klockan ro förmiddagen.
Fbredrogk ä npo Allniänna Beswärs - och Ekonomie - Utskottets, den ^9 September uplästa och pä bordet lagda Betänk nde, angäcndc Segelfart- öpnande emellan Dennera och ^fteisjdn.
Herr Vult von Steyern, Henrie Sebiellian, npläste ett sä lple.n^c: Ödmjukt
Att uvlyia, ö'wcr'pga och gagna h fira wisserligön wa-it föremålen för hiraijk e.glningSwäld Ledamot, som fran dessa Bänkar höjt sin löst.
— Böjelsen - Den 27 September. 99» sen hoS mig att dela dessas ära, har hiktils warit bil» ligen tilbakahällen af mcdwetandet om oför fa ren het l de flesta wigtige ämnen här fbrewarit, och af Lfwcrtp» gelfe om skadeligheten af allmänna ärendens bedöm» mande, nian fullkomlig kännedom.
Äfwcn Uti nu i» frägawarande ämne, ehuru jag dertill lemnat bäde tid och upmärksamhet, wägar jag ej smickra mig med att kunna hwarken uplysa eller -fwcrtyga, nicn begäret att gagna har fbranledt wig att bryta dea tystnad jag mig Slagt.
Sedan Swerige blifwit bragk i ben olycklig» ställning hwaruti det sig nu befinner, lärer wäl, efter Ster,vunnen fred, om det skall bibchälla et runi ibland Stater och utgöra ett Samhälle för sig sjelf, ej an» nät äterstä än att genom inre hnshällningens npdrif, wande till den höjd Climat och National-lpnnet med» gifwa, söka samla de krafter, som endast kunna bere» da en sjelfständighet ben wi alla önska men för ögon» blickct knapt fä nämna.
Uplysnlng och häg att bringa landet till wäl» mäga, kan helt wisst ej, äfwcn nied de wisaste försatt» ningar, sä lätt ästadkommas, som genom pätaglighctcn af säker winst för hwarje steg man gör till förbättring; och detta kraftiga medel är ännu owcrksamt, sä länge Communication i ett Land saknas eller Åtminstone är sivär och kostsam.
England och Holland dessa mo» berland för industrien wittna, hwad en lätt Communmttion wcrkar till LandetS förbättrande och wälmäga i alla näringsgrenar.
Om det förwänande arbetet i denna wäg, innom wärk Fädernesland, nca-ligen Troll» Hätte-Canalcn, ännu ej werkat nägok betpdttigt till allmänt eller enskildt bästa, sa besnnom huru kort tid ben ännu haft atr werka pä, och ännu mur att dea blott 992 Den >27 September. blott kon ansis som en skön prospectus till ett stork och förträffligt werk.
— Lät dc helo ölifwa färdigt, och man stall ha rätt att bcdömma det.
— Jag säger lät det bli färdigt, ty efter m>n öfwer tygttsi beror det blott af Rikets nu förlamlade Högloft.
Ständer att wilja bet, och att enligt Ec^nomic - wstottcts Betänkande, a,ihälla hos Kongl. Majrt att han i Räder täckes widtaga dc anstalter som där äro föreslagna, för att äfwen dc fleste af oss stola kunna lcf, lva> när d.nna minneswärd af detzc Riksens Ständerwise och stora anstalter till ett styckat och utblvttat
Fä, derneslands uprättande, stall wara färdig och medföra den nytta hwerföre k mmande flägtcr aldrig stola uphdra att wälsigna dem.
Man torde kunna inwända, att tiden ej nu är för sädan c stora företag, dä allmänna bchofwen äro sä stora, och cnstildta tilgängarnc sä medtagen; att itmn ej bör wilja dä man c) har förmäga; men torde hända är kjäll förmäga sä
Ute, dä man ser sig med ett det pttersta bemödandet ^nnn kunna frambringa det enda medel till hjelp och räddning.
Jag bör ej borttaga Högloft.
Riddcrstapets och Adelns dyra tid, ej eller trötta deni med att höra alt hwad jag i detta ämne kunde hafwa att säga, det tor, de blott tillätas mig tillägga, att hw> d den i förestagrra planen upgifna wägen för Canalen beträffar, är den sä ofelbart den b'st> ock enda för ändamål,ts tvinnande — Wenern- sammanbindande med ^östersjön, att ingen annan dermed kan jemföra-, hwarkcn i afseende pä lätlhek-n at: den werkställa, eller pä den nytta och förde! man deraf kan wönra, i anseende till be Landsträckor den fnNomlrpe' och de stora Sjöar, som finnaöfwer allt i dest wäg frän Landet- största höjd räknat hwar - Den 27 September. 995 hwarigcnom ickc endast ewärdclig wattcn-tilgäng är atk påräkna, hwarförutan en Canal c) gagnar, utan stall äfwcn ofelbart med tiden till detzc Sjöar flere Canalcr komma att förås, hwarigenom flere aflägSne orter win» na Communication; ännu en högst betydlig omständighet är det, att genom denna Canals öppnande, winner ett medel, att med högst obetydlig kostnad aftappa matten frän flera stora nu oländige m-Mräckor, som kunna blifwa förträfflige Egendomar.
— Endast genom Sjön Jmsjöns sänkande i Skaraborgs Län winner öfwer 4222 Geometrista Tunnland sädan Jord, dä till hela Canalen ej ätgär mer än 2002.
Hwad cn uplyst Ledamot, Landshöfdingen m. M.
Friherre af >Vecteriiecit, i ett jemte Economic-Uk-- stottctS Betänkande upläst Memorial, yrkat, att Betänkandet borde till Stats-Utstottet remitteras, anser jag ej nödigt, emedan af Publique Medel Intet biträde är begärt eller af Economic-Utstottck tillstyrkt, och beträffande den Jord som Utstottet föreslagit, att af Kronans Allmänningar eller odisponcrade Lägenheter, anwändaS till ersättning af enstildtc personers till Canalén ätgäende Jord, lärer det ofelbart wara Rik. sens Ständer sjelfwe som kunna ukläka sig, om de med sädaut wilkvr wilja hofwa Canalen, och i den händelse sedermera anmoda sitt Stats-Utstott, att i deras beräkning af tillgängar hafwa häruppä afseende, hälst detta behof omöjeligen kan sä dekcrmincradt förut beräknas, utan lärer wäl enda mekhoden blifwa, atk hos Kongl.
Majlt ! underdänighet anhälla, dek Han i Räder täckes widtaga anstalter om werkstäklig» helen af detta, sä wäl som andre Riksens Höglaflige Ständers Desiut.
Tredje Band. 127, 128° Hwar - 994 Den 27 September.
Hwarförc jag ödmjukast anhällcr om Högwäbborrie Herr Ercfwcns och Landt - Marffalkens Proposition till Bifall af Allmänna Dcswärs- och EconomicUtssottcts Betänkande angäcnde Götha Canalcn, j hela sill widd.
Herr von kko k k 8 ten , Lrtanä, upläste följande Oi6smen sä kroiocostum:
Jag utbeder mig ett ögnablicks tolamod, dä fag, som jag nog frugtar, twärt emot den hos Högloflig?
Ridderskapet och Adeln rädande meningen, wägar afstyrka bifall till den gjerde propositionen om en Canals öppnande emellan Wenern och östersjön.
Mine skäl äro följande: 1:0 Wi lcfwe i en tid, dä Swerige till en kredjcdel blifwit förminffat; wi böre betänka huru obetydclige öfwerlcfworne äro af wär fordna magt.
Hwad betyda 4200 quadratmil?
— Det är sannt, att tider funnitS dä Swerige ej ägde Skäne, Halland, Blekingen, Bohus Län, Wermeland, Norrland och Gottland, men det är ocksä mycket länge sedan, och med ben tiden kunne wi ej jämföra ost.
Nu böre wi wara betänkte, att wäl bcwara ben Jord wi ägc, och e) genom onyttigt gräfningar förminska utrymmer för ben trcfliga Odlarens flit, och fylla med ett ofrugt, bart walken be Landsträckor, som kunde framalstra Thimothein, Klöfwer, med flere fodcrwäxter, ja till och med födoämnen för mcnnijkor. 2:0 Sweriges Fattigdom förbjuder detta företag.
Nägon torde kanske iNwända, att Sweriges i Landet nu bcfintcliga Rörelsc-Capital är mänga gänger större, än det nägonfln förut warit, och äfwcn Landet j den Den 27 September;.
WZ i ben sönik ohörda belägenhet, att det föder sig af >N; hemsk producerad Säd, detta wille jag, ont jag kunde, Neka; mea jag fiaaer mig ock ej behöfipa denna utmäg , utan appellerar endast lell den allmänna rösten, som med jämrande rop klagar öfwer wär uselhet.
Hvadan skall man tagi tillgängar att betala arbctt-löncrne, dä de§a kanske stuteligen stullc komma atkNillfalla RpAar, Fransoser, Holländare och Italienare, och när dehn pä ärans fält sörwärfwade Ungar en gäng utwäxlas, kanske till wär stora förlust och Utlänningens winst, följa dem ur Landet; hwarigcnom allenast Oäxelcurscn skulle stegras. Z:o Ser jag ej, att nägot annat Ständ än Borgarc-Ständct, som egentcligcn bestär af Handlande , kan häfwa nägon winst af denne) Canal , och i följe deraf ej hwarförc de andra Ständen böra päkö--- sta dest gräfning.
Denna kostnad är wcrkctigen en beskattning pä de Tre andra Ständen, och näk det är af gammal häfd stadgadt, att hwart Stand beskattat stg sjelf, är ett ässing till denna beskattning blott en utöfning af wär rätt.
Det mä stä Borgare - Ständer fritt, att sjelf bestä Canal-öppningen, om den dä mot Naturens ordning, som hänwist Jord, Wakten och Luft, hwardera sitt rum, äntcl'gen stall gä för stg. 4?o
Öm stuteligen en commuriicakion stulle anses nödig emellan Nord- och östersjön, wet jag ej, att wi bchdfwa i wärt obetydliga u-armade
Land nägon mera än den wi redan lära äga.
Wägen är, som hwar man wet, öppen frän Stockholm till -örebro , äfwen frän Götheborg till Christinähamn.
Det är mig bekant, att ett af Rikets Collegier beordrat Landshöfdingen i Orebro , att sjöledes lata drtföra ivaror/ som rist Lbrijiinähanm blifwit TranS - 996
Den 27 September.
Transporterade.Chunl detta strider emot min kännedom af Landet, bör jag dock ej tro min egen kunskap , när ben af ett af Rikets Collcgicrs blifwit wcderlagd.
Dessa skäl hoppas Zag äro tillräckliga akt styrka mitt ödmjuka afrädande ifrän bifall till Projectet. HerrGrefwen och Landt »Mar, skalken erinrade upplysningswis i afseende pä en af Herr v. kloststen gjord anmärkning, att förflaget alldeles icke innehblle, att kostnaden af Kronan skulle bestridas.
Friherre lst jert a, Hxel: vä wi nn betrakte denna sak, som innehäller Fdrflag till ett stork företag, lärer första flögan dlifwa: hafwe wi Folk och hafwe wi Penningar?
Att wärt
Land är utblottadt pä bägge dclarne, lärer ej bchöfwa sägas.
Skulle detta werkställas, wore wäl bäst att det skedde pä Entreprenad för enskildes räkning.
Kronan lärer dertill ej kunna göra nögra tillstött, ty den är gansta arm och torde komma att förblifwa det ifrän enlighet till ewighek, amen!
Grefwe Norner, Astolpb Göran:
Del wore wäl att hwar och en af Ridderstapets och AdelnS Ledamöter gjorde sig wäl underrättad om frägan, innan han deröfwer pttrade sig.
Ecvnomle-Utstottet har j sitt Betänkande ej föreslagit nägot som af Staten fordrade «n tung utgift.
Oet är just UtstottelS Förslag, akt hela företaget skulle genom Entreprenade pä Actier af enstildte utföras, och Kronans tillstött skulle endast bestä i ersättning för dem, hwilkas ägor derigenom förminskas, upplätande af odugligt Krut och Corn - Den 27 September 997 Commendering af Arbetsmanskap för en bfwercnSkom, men Sold.
Ingen af dessa Artiklar kan under fredslugn, hvilket för sjelfwa arbetets företagande, syntes wara ett wilker, blifva kör Kronan svär att prestera t och när den förcflagne Canal,öppningen är af en sä utmärkt nytta för det allmänna, lärer utan twifwel ej ett bifall till Utskottets Förslag af Ridderskapek och Adeln och Riksens Ständer wägras.
Friherre bjerta, -^xsl, erkände att dek wisst kunde wara bra, att inhämta kunskap förut innan ett mäl förekommer, men alla kunna ej chafwa förmäga att straxt fatta när en sak Hastigt kommer pä.
Herr Grefwcn och Lanbt-Mars k a l k e n erindrade, att Utskottets betänkande legat pä bordet ända sedan den I9:de September, sä att tid nog warit att derom inhämta kunskap.
Friherre lkjartn, ^xsl, yttrade, akt slt hade warit honom obekant, och att man icke alltid hade tid att underrätta stg, hwilka saker läge pä bordet.
HerrGrefwen och Landt-Marsk a l k e n gjorde derefter proposition till bifall pä Utskottets betänkande i hela dess widd, hvilken med ett starkt Ja besvarade-.
Herr Silverstolpe, L>,rs, uppläste rtt Memorial, sä lydande r Hbgwäl - Den 26 September.
Högwälborne.Hcrr Grefwcn och Landt-Marskalk?» samt Höglefl.
Ri-dderskapet och Adil,, täcktes tillä fa wig atl dest upplyfta- oiiipröfwande underställa nägra an - märkningar om-Wärfwade Soldater- wilkom Alltid hofwa, bestå Statens Medlemmar och Förswarare haft skäl att anse sig wanloetadc i anseen-c till deras klena aflöning, som'alldrig pä nägot sätt warit swarandc emot de wilkyr som cn fri Arbetskarl, af hwilket yrke som hälst, kunnat betinga sig.
Haad som härwid bör-wäcka'förundran är', att'dc Wärfwabe Regcmenternr kunnat hällas cowplrkte, men troligen hade de alldrig warit det, om- ej: i:o Compkcttcringen warit Compagnie - Cher ferne wid answar Äagd. §:o Compagnie - Chcfcrne i anledning deraf lemnat ansenliga Wärfnings - douceurcr ät sä kallade Däi fware. > ' z:o Wärfwaren, i hopp om belöning, pä alt möjcligt sätt intalt och öfwcrtalt Beljenter, Gesäller Bonddrängar med flere att antaga Märkning, och 4:0
Om e) deste wid emottagandet af 10, Is, 2O till ZO Riksdaler sä till sägandes blindwis ingått uti ett nytt lefnadssätt, ulan att sä noga beräkna de kchofwer, för hwilka de gätt alt blottställa sig.
UppL säbant sätt har wid Wärfningar wanklgen tillgäkt.
Recrätcn star tunnit sig nöjd, sä länge han haft nägot i bchäll af Wärfnings - summan, iney knc ppt har denna blifwit förtärd, förr än han fält ersg,a förut okände dehofwer.
2 Marker mM^Bröh ^ " > ' eller
Den 27 September. §99 eller deremot swaranbe
Spannemäl samt 2x K. i penningar har sedermera utgjort hans dagliga uppehälle.
Hrvilken inser icke huru hbgst otillräckeligt detta är för m tjenstgörande Soldat, -Alla Wärfwade Soldater bela bock ej ett lika oblidt öde.
Passevolans-Contracterne tillöka Manskapets permittcrande, sä wida tjenstgöringen det medgifwer.
Len permitterade Soldaten försörjer sig dä sjelf^ och asibniKgcn tillfaller Compagnie - Chefen.
De Soldater som anständigt kunna försörja sig sjclfwa, äro merendels säkre att njuta en sädan frihet emellan Exccrcice-Mänadernc, och deras öde är ej att beklaga, dä deremot de tjenstgörande fä ätnöjas med förut nämnde usta lbningswjlkor.
Skulle nägon föreställa sig, att en del af bet permitterade Manskapets aflöning, i stället för att tillfalla Compagnie»Chefen, kunde tilldelas dek tjenstgörande Manskapet, sä fär jag uoplysningswis meddela, att ifrän denna Compagnie-Chcfrns inkomst afgä följande utgifter; 1:0 Douceur till Regements Cbefen, som enligt Författningarne äger rätt att utan afseende pä de permitterades antal, af ivo mans Compagnie, uppbära 6 mans hela aflöning, och af andra Compa? gnier i samma proportion, 2ro Douceur till den Subaltern - Officeraren, som jemte Compagniets Cxcercerande och Expeditionens förande har Compagniets wärd och hushällning om händer.
Dä en Subaltern-Officers lön endast är 80 eller 100 Riksdaler, altsä otillräcklig till Uniformens - 10OO Den 27 September. mens ansk/ffande och ruederhällande, kan denna utgift ej untwikas. . z:o Tillssott till den örliga DärfningS - summan som pä
Stat ör anslagen, hwilken är högst otillräcklig iä wäl i afseende pä den Wärfning som för -wärst Recrät ofta mäste erläggas, som i afseende pä den igenom tillfälligt händelser säsom dödsfall, rymmande och afförande ur Rullorne för sjuklighet eller wanfrägd skeende afgänga -wilken i Staten alldeles icke beräknas. 4:0 Tillskott till Mondcringarncs undcrhällante.
För att ej uppchälla med hela beklädnadens granskande, fär jag endast nämna, att för Soldatens sötter- konserverande, bcstäs ärligen 1 par Strumpor, I par Skor och 1 par lösa Sulor och 12 §. till SkolappningS «penningar, hwilka 1,2 §.
Soldaten alltid sär uppbära, dä Skokagningcn sä wäl som öfrige omkostnader för Monderingcns undcrhällande bestridas af Compagnie - Chefen. 5:0 De sjukaS wärd och skötsel.
Mk> Swea Ärtillcrie.Rcgimente, bafwa Compagnie - Cheferne hyrt en Egendom till Sjukhus, upphandlat ärliga bchofwek af Wcd, och underhållit Sjukwaktare och Sjuksköterskor, hwilket altsammans med ordning inrättadt och underhällil medfört en nog dryg kostnad för Compag-- me-Cheferne. 6:o.Tilskott till Manskapets Inqvartering, tmedan hwar karl till betta behof endast rrhäller 10 f. 8 ust. uti mänaden.
Den 27 September. löör Hwad utaf Compagnie-Revcnuen kan wara i behäll sedan förenämde u gisler blilwit bcstridde, lärer odell böra tilkomma Csmpagnie-Chcfcn, dä della rhuru till bclepptt all för osäkert» utgör, hans rgenteliga inkomst al en syssla för hwilken han enligt AccordSReglc!ncn'el e: l gt zovO R:dr, ehuru Lönen pä Stat cnd-st u»j>ör r.so, och dä Compagnie-Cheferne wid de Indelta Rcgcmcnternc för wida lindrigare accorder ers hälla tjenstcr med flere hundrade R:drs inkomst.
Alt nu äler komma till de tjenstgörande Soldalerne: Wid de wärfwade Rcgemcntcrne äro de wäl merendels frie för tjenstgöring hwar tredje dag och wid Artillerst-Rcgementernc hwar fjerde; men det som de pä dessa mellandagar tllfälligtwis kunna förtjena, deladt pä den öfriga tiden, är dika otilräckeligt som osäkert.
Soldalen fwäkter, sliker ondt, blir utmagrad, i förtid gammal och sjuklig, fär afsked säsom oduglig till Kongl. Maj:tS och Kronans tjenst och ingär i tiggarcclasscn, hwarcftcr cn annan intager dess nummer för alt pä samma sätt fullfölja och stuta sin olyckliga bana, ändock lycklig om ej nöden dessförinnan twingat honom till brott eller förkwiflan.
Hans öde blifwcr honom än mera förhatligt dä han jemförer sin ställning med den Indelta Soldaten.
Bäde äro likwäl ämnade till samma wigliga kall: Fäderneslandets förswar, och när del päkallas, dela de lika faror och mödor.
Af Stockholms Garnizon hafwa Lif.Gardck till häst och Armecns Flotta aktiv haft större aflöning äir dc öfrige Rcgemcnterne, och igenom I8c>6 ärS Rcdu* ction af manskap wid Gardcs-Regementerne till Fot, klef det bibchällna manskapets aflöning märkeligrn för* bättrad.
Om r lika afsigt en Neduction wid andra wärf - loos
Den 27 September. wärfwade Regementer ssullc kunna pätä»)kas, hwaroin jag dock twiflar, lärer den wid Artilleric-Regemcnterne aldeles icke kunna förestås, emedan erfarenheten under wära sista krig wisat otilräckeligheten af det pä Stat warandc Artillerie-befäl och manskap.
Under det förra Anssa kriget, gjorde hela Äbo Län- Regemente tjenst säsom Artillerister, hwarförukair de sä kallade Regements, Canonerne till hälften serverades af de Regemcntcr hwartill de hörde; och under detta senare krig, hafwa fem hela Landkwärns Batailloner warit anstagne till Artilleriet.
Om nu antalet af de pä Stat »varande Ercerceradc Artillerister warit mindre, huru skulle alt detta LandtwärnS - manssapek kunnat inöfwas.
Dä jag härigenom tror mig hafwa wisat att rn Reduction af Artilleri!-manskap ej bör komma i fräga, fär jag närmare upgifwa hwad Artillerister och wärfwade Soldater för det närwarande ätnjuta- pä det att Riksens Ständer sjelfwe mä kunna bestämma hus' ruwida en tilökning i aflöningen, och ett deraf följande tilssott till Statswerket blifwa nödwändige.
Enligt 1788 ärs
Stat är sjclfwa aflöningen ! hwarje mänad sedan Präst - och Fältskärs - penningar > afgätt_ — — — — 44 §.
Skolapps-penningar — — — 1 — Spannemäl bcstäende af Tunna Räg och ^rdcls Tunna Korn ä zz^-.dels Kappar pa Tunnan.
Som de fleste Soldater äro ogifte, kunna de ej annorledes anwända denna Spannemäl än att de föryttra den lill -en mästbjudande. uppä sävant^^sätt , Transport — 4?
Ten 27 September. 1005 Transport — 4> — "har innewarande mänads SpanncmälS-pvrticn blifwit betald med — — — 1: — Tilsammans R:dr 1: 45 K.
Denna mänadtclige inkomst delad uppä za el» ler Zi dagar utgör Z fl. eller z fl. i r:st. om dagen.
Säsom tilökning kan för hivar fjerde dag dä karle,» är pä Krono-arbete, päräknas 2 fl. uti arbcts-pcnningar. gör allt för mänga lärer denna upgift wara vwäntad.
Jag fär dock gifwa tilkänna, att den wärfwade Soldatens belägenhet aldrig warit sä tryckande som den för det närwarande är..
Före kriget wörö tarfliga födo-ämncn, ehuru wida dyrare än dä aflönings-Staten för zo är sedan faststäldcs, icke pä längk när upstegradc till nuwarandc priser; och under kriget hafwa Artillcristcrne wid Swea Artcllcine - Regementet, Utom deras ivanliga gage ätnjutit en gäl--aflöning af i början 2 fl. om dagen; sedermera under Wästra Ar« macus wistande i Stockholm 44 fl. och efter defl afmarche af fl. dagligen, hwilken Fält - aflöning enligt General-Ordrcs af den 22 Sep^mber med denna mänad uphorrr, efter hwilken tid de i Stockholm warande Artillerister äromcducerade lill z fl. Banco dagligt underhäll i ett för allt, nägra runstycken mera eller mindre i anseende till olika Spanncmäls-prifer.
Ehuru uselt detta underhäll är, lärer i anseende tell Statswcrkcls närmare, ide tilgängar en emot
Soldatcrnes behof och billiga fordran s-varande tilbkning ej kunna förcstäs, men det minsta jag anser mia pligt wara akt för detta manstap yrka, är en tilökning af 2 fl. Banco om dagen.
Dock om tilökningrw heräknadeS för hela styrkan, ställe den för
Let permitterad! - 1004 Den 27 September. terade manskapet komma Compagnie-Cheferne tillgodo, hwilka derigenom crhöllo cn Löneförbättring den Statens alla penninge-löntagare äga lika rätt att wänta sig.
Derföre, som afstgtcn endast more, att hjelpa den nödlidande Soldaten, borde en sädan tilökning af 2 ss. om dagen under de z Excercice - mänadcrnc dä Regimcnternc mangrant äro samlade, för hwarje Nummer utfälla, men den öfriga delen af äret endast för halfwa styrkan.
Och som de tjcnstgörandes antal me rendels är nägot mindre, samt tjcnstgöringcn blifwer trägnare ju mindre detta antal är, förefläs att hela den tilbknings-summan som hwarje
Compagnie tilkommer mätte delas lika emellan allt det tjenstgörande manskapet sälcdcs, att om af ett 8o mans Compagnie enbast zo man more tjenstgörande, be för halfwa styrkan utfallande ss. borde sä fördelas emellan desse zo man, akt hwarje karl singe 2 si. 8 nst. säsom daglig tilökning till dess nuwarande aflöning.
Under - Officerare och deras wederlikar wid de wärfwade Regcmcnterne torde äfwen förtjena en medlidande upmärksamhck.
För det närwarande ätnjuta cn del 40 en del 60