Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag får anmärka, att om Bonde-Ståndets tillägg antages, och man från de öfriga Discont-Contoiren skall hafva bevis, blifver det andra tillägget om de 5 åren öfverflödigt, ty det är ju
Discontens rättighet och skyldighet, att då se upp, och ej tillåta att man får låna eller ca vera för mera än 6,000 Riksdaler.
För öfrigt är jag af Herr Hjertås tanka, att Disconternes utgrening, gjord att lätta rörelsen och crediten, skall, medelst ifrågasatte bevis, snarare hindra den.
Man nödgas då skrifva till Götheborg och Malmö, innan man kan få något lån.
Jag vill blott upplysa, att bevis endast bchöfves från det District-Contoir der man bor.
Herr Rosenblad: Redan innan Herr von Hohenhausen begärde votering, yrkade jag den, i händelse man ville bifalla Bonde-Ståndets förslag, emedan jag ej kan inse nyttan Den 7 November e. vt. 235 af betygen; men jag hemställer, om,det ej vore möjligt, att dubbel votering kunde undvikas, om Friherre Cederström och Herr Hjerta jemkade så, att tiden nedsattcs lill 3 år , i stället för lifstiden.
Den anmärkning Friherre Björnstjerna gjort, synes mig vara ganska påtaglig.
Det vöre annars möjligt, att gå till arne Contoir med betyget, och skaffa dubbel borgen.
Det är på denna grund jag tror, att betygen skulle medföra Stor svårighet.
Jag kan ej afstå från en termin af 5 år , då jag först yrkat hela framtiden.
Något bör dock straffet vara.
I öfrigt instämmer jag med Friherre Björnstjerna, att om man lemnar föreskrift om fullständiga betyg, så är straffet öfverflödigt.
Jag anhåller, att frågan måtte slitas så, att proposition göres, hvilketdera förslaget skall blifva contra-proposition, Friherre Ceder' ströms eiler mitt.
Jag får blott upplysa, att sedan betyget är fästadt vid ett document, kan man ej utan taskspeleri få ut det, för att begagnas vid ett annat Contoir.
Sedan vote ring redan af Herr von Hohenhausen är begärd på en proposition, som af Herr Grefven och Landt-Marskalken blifvit fram* stöld, hemställer jag om man ej till tidens vinnande, må genast få skrida till vo - 2j6 Den 7 November e. nu tering, och att man blott må öfverlägga om contrapropositionen.
För min del kan jag ej annat än tillstyrka Herr von Hohenhau» sens förslag, emedan det synes åstadkomma så mycken ordning och reda, som möjligt.
Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adelil behagade tillåta, att Herr Hjertås Förslag linge till contraprosition antagas.
Ja och Nej. Hvarefter Herr Grefven och LandtMarskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln önskade att Friherre Cederströms förslag skulle i contrapropositionen innefattas.
Ropades äfven Ja och Nej. Herr Grefven och Landt-Marsfolken yttrade, att om Herr von Hohenhausen behagade afstå från dess yrkande, om instämmande i Bonde-Ståndets Beslut, samt endast åtnöja sig med det af Herr Hjerta föreslaglie correctif, så kunde Herr Hjertås f örslag blifva Ja-proposition, samt Friherre Cederströms contra-proposition.
Så ledsamt det är, att uppehålla tiden med en votering, kan jag ej underlåta , att vid detta tillfälle yrka den.
Uti Finance-afdelningen var detta det enda vilkor-, med hvilket ihan trodde
Den 7 November e. m. si? kunna tillåta alt cautionister skulle få • »i tagas utom districtet, och ett Riks - Stånd liar redan antagit detta vilkor.
I stället för de betyg Herr von Hohenhausen yrkar, och Bonde-Ståndet beslutat, finnes en annan utväg nemligen, de af Utskottet föreslagne avislistor , om det tillägges, att lånen ej få beviljas, förr än postdagen efter, sedan avislistan inkommit.
Då blifver
Directionen i tillfälle känna förhållandet, och omsedan det af mig gjorde Förslag tillägges, synas alla nödiga correctif vara iakttagne.
Herr Grefven och LandtJ Marskalken hemställde, antingen Ridderskapet och Adeln önskade, att först genom serskild votering bestämma contra-propositionens innehåll, eller Ridderskapet och Adeln behagade tillåta, att voterings-propositionen finge lyda sålunda:
Nej, kommer efter särskild öfverläggning, att afgöras, antingen Herr Hjertås eller Friherre Cederstrcjms Förslag må böra antagas.
'När ett sådant
För slag, som nu blifvit framstäldt, endast skulle göra ett uppehåll af 8 dagar, om nemligen lånen ej få beviljas, förr än en vecka efter det avis afgått, så finner jag säkerheten vara tillräcklig, och förenar mig med Fri - a38 Den 7 November c. m. herre Cederstöm, att det må blifva contraproposition.
Jag tror, att om det föreskrifves, att länet ej förr än efter en vecka får beviljas, då cautionisten är utom districtet boende, blifver controllen alldeles tillräckelig.
Herr Gref ven och Landt-Marskalken yttrade, att i sådant fall skulle contra-propositionen komma att innehålla, att 1 alte Punkten af Ridderskapet och Adeln gillades, med den förändring, att cautioner linge godkännas , äfven då löftesmännen ägde deras hemvist utom districterne, dock ej förr än åtta dagar efter det avislistorne inkommit, och skulle, ifall något lån beviljats, der cautionisten icke dess mindre befunnes Vara Öfvertecknad, låntagaren vara pligtig, att antingen promt anskaffa ny godkänd borgesman, eller ock genast inbetala bela lånet.
Grefve <von Rosen:
Då Ridderskapet och Adeln tyckes vara Öfverens derom, att cautionister få tagas utom districtet, hemställer jag, att Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes proponera, att cautionister få tagas utom districtet, och att åt Banco-Fullmäktige uppdrages att bestämma, huru utlåningen på det beqvämligaste satt kan ske.
Sedan återstår blott, att bestämma correctiven.
Gr ef vett och Landt t Marskalken yttrade, att sedan Herr Hjerta och Friherre Den 7 November e. m.
Cederström numera förenat sig uti en och samma mening, hoppades Herr Landt-Marskalken, det saken snart torde nå ett önskadt slut.
Då jag visserligen icke söker göra min enskilta mening gällande, utan endast söker handla efter öfvertygelse om det allmännas nytta, och flere tycktes instämma i min mening, har jag hegart votering, men då jag nu hör från alla håll, att jag är ensam, och att man anser den föreslagna contra-propositionen kunna uppfylla ändamålet, så vill jag ej vidare yrka min mening, om ej andra göra det, utan anhåller, att Herr Grefven och Landt-Marskalken täcktes till Ridderskapets och Adelns Rifall framställa berörde contra-proposition.
Herr Grefven och Landi- Marskalken frågade, om Herr von Hohenhausen önskade, att den af honom hegärde votering skulle företagas, i hvilket fall någon annan åtgärd för Herr Landt-Marskalkcn icke återstod, än att framställa voterings-proposition.
Om Ater Herr von Hohenhausen behagade från sin begäran om votering afstå , ville Herr LandtMarskalken, sedan sådant skett, gerna gå Herr von Hohenhausens yttrade önskan till mötes, samt å Friherre CederstrÖms sist anmälte Förslag göra proposition.
Hei’r von Hohenhausen:
Jag afsade mitt anspråk på votering, så vida Ridder - a/fo Den 7 November e. ni. skåpet och Adeln hifaller Friherre Ceder» ströms sista Förslag till proposition utan att någon annan yrkar votering.
Herr Grefven och Landt - Markalken hemställde om Ridderskapet och Adeln behagade gilla i2ite Punkten med den förändring, att cautioner må godkännas äfven då löftesmännen äga deras hemvist utom districterne, dock ej förr än åtta dagar efter det avislistorne inkommit, samt att, ifall något lån beviljas, der cautionisten icke dessmindre befinnes vara öfvertecknad, låntagaren må vara pligtig att antingen promt anskaffa ny godkänd borgesman, eller ock genast inbetala hela lånet.
Som följd af det nu fattade beslut om iartc Punkten, torde io:de Punkten, sådan den i Utskottets första Betänkande lyder, böra bifallas, att nemligen samtlige
Directionernc skola ömsesidigt meddela hvarandra avislistor.
Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde, att såsom en följd af Ridderskapets och Adelns vid iarte Punkten nyss fattade Beslut, io:de Punkten, hvars pröfning
Ridderskapet och Adeln uppskjutit tills den i2:te blifvit afgjord, måtte sådan den Den 7 November e. ftt. i Utskottets första Betänkande lyder, afRidderskapet och Adeln godkännas.
Ropades J a. i3:de Punkten.
Då Ridder skapet och Adeln för en stund sedan redan beslutat, att man ej får beläna publika pappar annorstädes än i Stockholm, hemställer jag, om ej i3:de Punkten kunde alldeles utgå.
Herr Grefven och Landt - Marskalken hemställde, att, enär beläning på Actier och publike papper endast vid Banco-DiscontYerket i Hufyudstaden borde äga rum, i3:de Punkten således måtte utgå.
Bifölls. i4> 15, 16, 17, 18, 19, 30, 2t, 22, 23 och 24-'de Punkterne blefvo derefter, uppå serskilde propositioner, utaf Ridderskapet och Adeln bifallne. 25:te Punkten.
I följd af de Beslut Ridderskapet och Adeln förut fattat, tror jag det vöre rättast stadga, att dessa Disconter Ridd. o. Ad.
Pr. X. Band.
9.42 Deri 7 November e. m. komma att revideras en gång om året, lika som Banco-Disconten, samt att det är Banco-Fullmäktige tillåtit, att dessutom när som helst genom serskilte Ombud granska Disconternes tillstånd.
Då tror jag att allt vore vunnet.
Jag skulle fullkomligen förena mig med Herr Hjerta, så vida man hade någon säkerhet, att de öfrige Riks-Stånden instämma i Ridderskapets och Adelns Beslut, att tillsättandet af Directionerne skall ske genom Fullmäktige, men då det är tvifvel underkastadt, tror jag ej att Punkten med den af Herr Hjerta föreslagne förändring hör antagas, tj som den nu är skrifven, gör den ej någon olägenhet.
Ett enda - ord, som torde kräfva ändring, är, att det ej ovilkorligen behöfves, att Pievisorerne skola ho inom Districteh. ]\Tär hvart, Riks-Stånd sjelf väljer, vore det möjligt, att valet kunde träffa någon, som hodde utom gränsen, och ansågs mera tjenlig.
Utan att afvak ta hvad de öfrige Riks-Stånden möjeligen kunna besluta om Discont-Directionerua, är det angelägit, att ej bifalla en punkt som grundar sig på ett motsatt förhållande emot det, som af Ridderskapet och Adeln blifvit beslutad t.
Här kan ej blifva fråga om Riksgälds-Contoirets Fullmäktiges medverkan, ty numera äro Directionerne directe ställde under Banco-Fullmäktige.
Jag instämmer så - Den 7 November e. m. 243 lecles fullkomligen med Herr Hjerta.
De af Utskottet så kallade improviserande Revisorer förstår jag mig ej på.
Jag tror att Fullmäktige häfva tillräcklig latitude då de kunna när sorn helst skicka ned Ombud, för att revidera.
Den Ordinarie Revisionen anser jag i alla fäll höra äga rum, i likhet med hvad som sker med Banco-Disconten.
Äfven jag anser det va ra oriktigt, att bifalla punkten.
De improviserande Revisorerne tror jag ej medföra särdeles nytta.
Hela följden är, att mycket respenningar får utbetalas, och de äro mindre nödige, då Banco-Styrelsen liar rätt att revidera Verken genom Ombud, sorn antingen skickas ned härifrån, eller finnas på stället.
Således är det nog, om samma revision äger rum med dessa Verk, som med Banco-Disconten, och Banco-Fullmäktige tillika äga rätt, att låta granska förvaltningen, när de finna det af nöden.
De särskilte Ombuden från Banken kunna visserligen ersätta interims Revisorerne, men det var i förmodan , att Piiksens Ständer skulle välja Directionerne, som bémälte Revisorer föreslogos.
När nu detta af Ridderskapet och Adeln är ändradt, så instämmer jag uti Herr Hjertås mening, ehuru det är oafgjordt, huru det går i de öfrige Stånden.
Likväl får jag påminna örn nödvändigheten, att Revisorerne bo inom Districten. s44 Den 7 November e. m. Herr Hjerta:
I fall Revisionerne tilf va så organiserade, som de öfver Banco-Diseonten, är det nödvändigt, att Revisorerne tagas inom Districten, emedan de skola väljas på det sätt, att af de öfrige Stånden, nemligen Prester och Borgare, Städer och Stift alternera om lemnandet af Revisorer.
Det är derföre nödvändigt, att valen förrättas inom Districten.
Då jag instäm mer med Herr Hjerta deruti, att punkten ej bör få annan lydelse, än att revisionerne skola ske, i enlighet med hvad som är föreskrifvit för Banco-Disconten, tror jag ej att något ord behöfver intagas derom, att Revisorerne skola väljas inom Districterne, ty när de öfrige Stånden bestämma tourén för Revisorers lemnande, kunna de äfven bestämma detta.
För Ridderskapet och Adeln väljer Riddarhus-Directionen Discont-Revisorerne, och för de andra Stånden väljas de, enligt deras säl skilta ordningar.
Jag får blott upplys^, enligt hvad Ledamöter inom BancoUtskottet berättat, att, så väl inom Borgaresom Preste-Stånden komma valsätten att ändras , så att deruti ej finnes något hinder.
Om propositionen blifver sådan, som jag föreslagit, hindrar det ej, att ändring i valsättet kan ske.
Det är blott fråga om att granskningen blifver lika med Den 7 November e. m. den, sorn Iiittils ägt rum för Banc-o-Disconten.
Då rättas valen derefter, så alt Revisorerne slippa resa långa vägar.
Jag anhåller således, att propositionen endast måtte blifva på hvad jag tillstyrkt.
Herr Grefven och Landt - Marskalken gjorde proposition till bifall å 2Ö:te Punkten.
I anledning hvaraf Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde, att årliga revisioner vid Discont-Låne-Conloiren måtte förrättas på lika sätt, som för Banco-Discont-Verket är stadgadt; Herrar Banco-Fullmäktige likväl obetaget, att när sorn helst genom Ombud låta anställa serskild revision.
Bifölls. 26:te Punkten blef, uppå gjord proposition, utaf Ridderskapet och Adeln , gillad.
Herr von Hohenhausen anhöll, att de - öfrige Riks-Stånden måtte inbjudas, att uti Ridderskapets och Adelns nu fattade Beslut instämma.
Herrarne Rosenblad och Hjerta förenade sig med Herr von Hohenhausen.
Herr Grefven och Landt - Marskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln önskade, Den 7 November e. m. att de öfrige Riks-Stånden skulle inbjudas att uti enahanda beslut med Ridderskapet och Adeln sig förena.
Ropades J a. Yid förnyad föredragning af Banco-Utskottets den 3o sistlidne October under N:o 67 aflåtne, samt den 3 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, angående nödig åtgärd till betryggande af Bankens och enskiltes säkerhet, i afseende på de Assignationer, som, enligt Utskottets Förslag, skulle komma att utfärdas från Westra och Södra Låne-Contoiren; blef samma Memorial, på sätt Banco-Utskottet hemställt, till Lag-Utskottet remitteradt.
Föredrogs å nyo och bifölls Stats- och Banco-Utskottens den 4 dennes under N:o 58o aflåtne, samt den 6 derpå följde på bordet lagde, Memorial, angående Riks-Ståndens skil jagtiga Beslut, i afseende på sättet för slutliga behandlingen af frågan om inlösen af f. d. Filial-Disconternes utelöpande skuldförbindelser.
Föredrogs å nyo och remitterades till Stats-Utskottet :
Friherre af Nordins, Garl Johan, den Den 7 November c. m. 247 6 dennes på bordel lagde Motion, att Saltpetter-medlen må, på ett för Fondens framtida bestånd ändamålsenligt sätt, genom utlåning af de öfver bebofvet disponible medlen, göras fruktbare.
Af den 3o sistlidne October: N:o 58i, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut afgifne Betänkande, rörande sökt anstånd med betalningens erläggande för erhållen uildsättningssäd från Allmänna Magazins-Inrättningens förråd.
Af den 1 dennes: N:o 584> i anledning af Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition, angående fortfarande af det Convoj-Commissariatet beviljade creditif.
Af den 5 dennes: N:t 55, angående yppad skiljagtighet emellan Riks-S tanden, i afseende-på frågan Den 7 November e. m. om doupplette Chartors insändande från Post-Contoiren genom Magistraten , till controlls vinnande å afgångne bref.
Från Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotten :
N:o 207 , angående Förslag lil! jemkning uti Riks-Ståndens beslut, i anledning af Kongl.
Maj:ts Nådiga proposition, angående en föreslagen Och utarbetad ny författning om Mått, Mål och Vigt.
N:o 208, angående Förslag lill jemkning mellan Riks-Ståndens Beslut, öfver frågan om den af Kongl. Maj:t i Nåder proponerade Författning om utrifning eller ändring af Vatten-verk, som, genom uppdämning, skada jord elier hindra dess odling.
Från Lag-Ut skottet:'
Af den 3o sistlidne October:
N:o 216,0m anslående af ett Cancellistarfvode, beräknadt från den 1 sistlidne April.
Den 7 November e. tn. ^49 Justerades följande: Utdrag af Protocollet hållet hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm , förmiddagen den 7 November i8a3. S. D. Föredrogs ånyo och återremitterades, på grund af dervid gjorde anmärkningar, Stats-, Banco- samt Allmänna Besvärs oell Oeconomie-Utskottens den a5 sist— lid ne October under N:o 5^5 afgifne, samt den 3 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, rörande anslaget för Strömrensningar ne, samt åtskilliga dermed gemenskap egande Motioner.
Upplästes Expeditions-Utskottets under N:o 299 insände Förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Majrt, rörande en förändrad reglering af Jiospitals-Inrättningarne i Riket; och blef berörde Förslag, i anledning af Friherre Cederströms, Jacob, dervid gjorde anmärkning, till Expeditions-Utskottet återremitterad t.
Ut Supra. S. D. Sedan Riksens Ständers Herrar Electorer den 6 dennes utsett Lagmannen, Borgmästaren Jonas Ullberg att Riksens Ständers Justitise-Ombudsman efterträda, i fall bemälde Justitias-Ombudsman innan nästföljande Riksdag siulle med döden afgå, så Den 7 November e. m. fann Ridderskapetoch Adeln nu för godt anmoda Expeditions-Utskottet, att för Lagmannen Ullberg uppsatta behörigt förordnande, samt att jemväl härom föreslå en underdånig Skrifvelse till Kongl. Majit.
Vid förnyad föredragning afBanco-Utskottets den 3o sistlidne October under N:o 67 aflåtne, samt den 3 dennes eftermiddagen på bordet lagde , Memorial, angående nödig åtgärd till betryggande af Bankens oell Enskiltes säkerhet, i afseende på de Assignationer, som, enligt Utskottets Förslag, skulle komma att utfärdas från Westra och Södra Låne-Contoiren, blef samma Memorial, på sätt Banco-Utskottet hemställt, till Lag-Utskottet remitteradt.
Ut Supra. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Statsocli Banco-Utskoltens den 4 dennes under ]NT:o 58o aflåtne, samt den 6 derpåföljde på hordet lagde, Memorial, angående Riks-Ståndens skil jagtiga Beslut, i afseende på sättet för slutliga behandlingen af frågan om inlösen af f. d.
Filial-Disconternes utelöpande Skuldförbindelser.
Remitterades till Stats-Utskottet:
Friherre af Nordins, Carl Johan, den 6 dennes på bordet lagde, Motion, att Saltpeter-medlen må, på ett för Fondens framtida Den 9 November. bestånd ändamålsenligt sätt, genom utlåning af de, öfver behofvet, disponible medlen, göras fruktbare.
Ilögloflige Ridderskapet och Adeln åtskildes klockan ~ till xi örn aftonen.
Plenum klockan haf till 5 eftermiddagen.
Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, eftermiddagen den 7 November i8a3. S. D. Då nu å nyo föredrogs BancoUtskottets ej mindre den 23 sistledne Augusti under N:o 49 afgifne, samt den 2 der - Den g November. påföljde September eftermiddagen på bordet lagde Betänkande med generelt förslag till Reglementariske Stadganden för de särskildte Afdelningar af Banco-Disconten, sorn böra inrättas för Rikets Vestra och Södra Landskaper ; än ock den 3o sistledne October under N:o 65 meddeldte, samt den 3 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande öfver de vid berörde Betänkande gjorde anmärkningar; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att samma Utlåtande gilla, likväl ined iakttagande af följande förändringar: 1:0.
Att den af Utskottet åt Riksens Ständers Revisorer uppdragne befattning i händelse af en möjligen nödig ansedd temporaire tillökning i den,'efter fördelning af Diseont-Creditivet, förslagsvis bestämda utlåningssumma för hvart och ett af DiscontVerken, borde i stället åt Herrar BancoFullmäktige öfverlemnas. 2:0.
Att, med afslag å 3:dje Punkten af Utskottets Förslag, Herrar Banco-Fullmäktige skulle äga, att tillsätta Ledamöterne i Directionerne öfver Låne - Contoiren, och hvilka Ledamöter borde stå under Herrar Banco-Fullmäktiges uppsigt och tillsyn, samt utgöras af ett Bankens Ombud, jemte så många personer, som Herrar Banco-Fullmäktige för ärendernes ordentliga gång samt Låne-C011 toirens behöriga säkerhet kunde finna nödigt, dock icke flere än högst Fyra Ledamöter utom Bankens Ombud.
Den g November. * a53 3:o.
Att 4^de Punkten, sådan den i Utskottets första Betänkande blifvit framställd, af Ridderskapet och Adeln gillades. 4:o.
Att hvar och en af Directeurerne vid Låne-Contoiren borde, såsom årligt arfvode, erhålla Femhundrade Riksdaler, samt Bankens Ombud vid hvardera Låne-Contoiret i årlig aflöning 3,000 Riksdaler Banco, }‘emte hälften af dess i Banken innehafvande ön; och att för öfrigt alla Tjenstemännen, jemte Waktmästaren vid Låne-Contoiret i Malmö, borde erhålla lika aflöning med den Utskottet för deras vederlikar vid LåneContoiret i Götheborg tillstyrkt, och som af Ridderskapet och Adeln godkändes. 5:o.
Att åt Herrar Banco-Fullmägtige skulle öfverlemnas att förordna, hvilka af Ledamöterne uti Directionerne borde vara Ordförande. 6:0.
Att io:de Punkten, §ådan den i Utskottets första Betänkande tyder, af Ridderskapet och Adeln godkändes. 7:0.
Att så väl
Directeurerne som Tjenstemännen vid Låne-Contoiren endast af Banco-Discont-Verket i Hufvudstaden må erhålla lån, på godkända Actier eller gällande publike papper. 8:0.
Att cautioner må godkännas, äfven då Löftesmännen äga deras hemvist a 54 Den g November. utom districterne, dock ej förr, än åtta dagar efter det avislistorne inkommit, och skulle, i fall något lån beviljats, der cautionisten icke dessmindre befunnes vara öfvertecknad, låntagaren vara pligtig att antingen promt anskaffa ny godkänd borgesman, eller ock genast inbetala bela lånet. 9:0.
Att, enär beläning på actier och publike papper, endast vid Banco-DiscontVerket i Hufvudstaden borde äga rum, i3:de Punkten således komme att utgå. 10:0.
Att årliga revisioner vid DiscontLåne-Contoiren borde förrättas på lika sätt, som för Banco-Discont-Verket är stadgadt; Herrar Banco-Fullmäktige likväl obetagit, att när som helst, genom Ombud låta anställa serskild Revision; uti hvilket beslut de öfrige*Riks-Stånden skulle inbjudas att sig med Ridderskapet och Adeln förena.
Företogs till pröfning Riddarhus-Utskottets den a5 sistledne Julii aflåtne samt den 18 derpåföljde Augusti eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, innefattande Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte förslag till Första Afdelningen af Riddarhus-Ordningen.
Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde, om icke, enär Utskottets förslag Den g November. till Första Afdelningen af Riddarlius-Ordnin gen innefattade 20 §§., Ridderskapet och Adelil behagade tillåta, att hvarje §. finge särskildt för sig företagas och pröfvas.
Bifölls. §• i* Herr o>077, HartmansdorffAugust:
Jag vågar underställa Ridderskapets och Adelns bepröfvande, om icke orden: eller vid Ridderskapets och Adelns sammankomster under Riksdag skulle kunna uteslutas, emedan de innefatta en förklaring, som synes öfverflödig, då ingen tvätydighet i alla fall kan uppstå, om §:n får följande lydelse:
Pä Riddarhuset eige hvar och en introducerad ätt, efter den vid 180g års Riksdag stadgade Nummerf öljdy säte och stämma , på sätt denna Riddarhus-Ordning föreskrifver.
Herr Grefven och Lan dt-Marskalken gjorde proposition till bifall å den utaf Herr von Hartmansdorff af 1 §:n föreslagne redäction; hvilken proposition med Ja besvarades. §• 2- Herr Hjerta, Gustaf:
Jag anser det vara oriktigt, att i denna §. ingen artikel är begagnad vid ordet introduetion.
Om uttrycket skall bli rätt språkenligt, måste det 256 Den g November. heta: Under Riksdagarne må likväl intro~ ductionen ej &c. Herr Rosenblad., Bernhard:
Jag kan ej annat, än finna det af Utskottet begagnade uttrycket introduction ganska språkenligt, utan tillsatts af någon artikel, särdeles när det kan blifva fråga om flere ätters introducerande på en gång.
Om man fäster uppmärksamhet å den föregående delen af §:n, ser man deraf, att man betraktar hvarje ätts introduction i och för sig sjelf.
Det är derföre jag tror att det bör beta introductionen, emedan det annars icke blifver riktig Svenska.
När förra gången fråga förevar i Ståndet om Introduction å Riddarhuset, utfäste jag mig att föreslå en sådan ändring i denna §., hvarigenom introduction skulle komma att endast under Riksdag beviljas, utan att likväl då af Ridderskapet och Adeln kunna förvägras.
Sedermera hafva så många brydsamma ventilationer i denna del ägt ram, att jag fruktar, det Ridderskapet och Adeln med ledsnad skulle se denna fråga återkomma; hvarföre jag icke nu vill uppgifva något sådant förslag, i fall det ej af Ridderskapet och Adeln skulle äskas.