Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Föredrogs å nyo StatsUtskottets den 29 dennes på bordet lagda Memorial, af den 23 Mars, angående tryckningen af RiksStåndens Protocoll jemte Bihanget dertill.
I anledning häraf upplästes ett af Grefve Gyllenborg, polian Henninge inlemnadt så lydande anförande.
StatsUts.kottets yttrande, att blott ett ganska inskränkt arktal af RiksStåndens Protocoll och Bihanget dertill kun» na hvarje månad ifrån trycket utgå, får jag lör min del tillkännagifva den önskan, att så vidt ske kan, tryckningen deraf, i synnerhet af Bihanget, nu påskyndades, samt, om ej lämpligare utväg utfinnes, att i sådant ändamål* Den 31 Mars. 331 det må genom kungörelse i allmänna Tidningar Boktryckare öppet lemnäs , att ingå i öfverenskommelse om tryckningen af Bihanget till RiksStåndens Protocoll, ned förbindelse, att så snart något dertill hörande vore till tryckning färdigt, genast och utan afseende på arktal det samma må blifva till trycket befordradt.
Jag föranledes härtill i synnerhet, i afseende på Utskottens Betänkanden, hvilkas skyndsammare tryckning skulle i flera afseende!» blifva gagneligt, helst omeit Utskotts Betänkande, så snart det i Utskottet vöre justerade, genom Expeditionsutskott till Boktryckaten aflemnades, kunde detsamma, före dess afgörande i RiksStånden, vara till allmännare kännedom tryckt, och medföra mycken nytta, i synnerhet för Ledamöter i detta talrika Riksstånd, som stundom, i saknad af tillfälle att genomläsa på bordet hvilande betänkanden, icke äga rådrum inhämta fullständig kännedom af dessa handlingar.
Jag är älven öfvertyga;!, att om tryckningen af Bihanget på detta sätt påskyndades, blifver detta interessant för Allmänheten, både här i staden och på landet, och prmnujneranter derpå skola icke saknas, då, i annat fall, om det tryckes långsamt, och till en del efter Riksdagen , icke många prenumerera, och de tryckta exemplaren blifva maculatur , som hittills skett.
Genom sammansättning och öfverenskommelse flera Boktryckare emellan , synes vid inträffande deraf, att flera Betänkanden på en gång fordra tryckning, tryckningen af ett större arktal ickedessmindre kunde verkställas, och då Bihanget är för Allmänheten af 332 Den 29 Mani. större interSt än protocollen, kunde vid sådant förhållande , tryckningen af Protocollen inskränkas, eller lör kort tid inställas, i händelse Högloft.
Ridderskapet och Adeln och de öfriga respectiva Stånden skulle anse, det Bihangets skyndfaninia tryckning bör befordras.
Ridderskapet och Adeln behagat åt mig uppdraga att besörja tryckningen af dess prorocoll, och det derjemte är min skyldighet, såsom Secreterare i ExpeditionsUtskottet, att bestyra om tryckningen al Bihanget till RiksStåndens Protocoll, torde det ej illa upptagas, om jag, i anledning af StatsUtskottets ftu upplästa Memorial, täger mig elen friheten att göra en och annan anmärkning.
I StatsUtskottets ingifna förslag finner jag upplagan, al 2000 Exemplar af berörde Bihang, vara alltför högt tilltagen.
Erfarenheten efter de förra Riksdagarna bevisar, att allenast mellan två och trehundrade exemplar åtgått.
Orsaken torde väl kunna vara, att de alltför sent utkommit, för att i ögonblicket kunnat vara interessanta, roen i alla fall, om ännu flera exemplar skulle kunna säljas, måste dock af 2000 Exemplar mycket komma att blifva liggande osåldt.
Jag ser väl, att StatsUtskottets beräkning varit sådan , att då af hvart Stånds Protocoll 500 exemplar tryckas , behöfdes för fullständigheter , att af dessa acter, som höra till alla Ståndens Protocoll, 2oco Exemplar vöre att till-'
Den 31 Mars, 333 gå ", men hvad erfarenheten i detta fall bevisat , är säkrare än den rimligaste calcul.
Jag ville derföre tillstyrka upplagans nedsättande till h ögst 1000 exemplar, då, efter skedd försäljning, säkert ett tillräckligt antal exemplar skall blifva öfrigt, i fall, som möjligtvis skulle kunna föreslås, det blefve fråga om, att af dessa vigtiga Handlingar göra en utdelning till alla de Ämbetsverk, der Publika Acter böra vara till hands.
I afseende på de föreslagna medlen förekommer den omständighet, att då förslaget till kostnaden för Bihangets tryckning varit uppgifvet efter 500 exemplars upplaga, har, sedan Utskottet upphöjt upplagan till 2000 exemplar, anslagssumman ej derefter blifvit jemkad.
I afseende på tryckningens verkställighet är visserligen detta misstag af föga vigt, dels emedan i början några medel böra vara att påräkna genom den skeende försäljningen, dels emedan, när penningarne assigneras på JRiksdagskostnads-medlen, någon brist ej bär kunna uppstå till ordentliga räkningars gäldande, om deras belopp än skulle öfverstiga den anslagna summan-, men jag har trott mig böra göra denna anmärkning, för att i god tid upplysa om förhållandet.
I anledning af Grefve Gyllen, horgs anmärkningar får jag den äran upplysa, att redan så mycket af Bihanget är tryckt, att, derest det allenast dröjde 3 å 4 veckor, innan alltför vidlöftiga Betänkanden ifrån Utskotten inkomma, är det hopp att med Bihanget kunna upphinna den löpande dagen. 334 Den 31 Mars, Slutligen får jag till Eders Excellence Herf GrerVt-n och Landt marskalken samt Höglofl.
R dderskapet och Adeln hemställa, huruvida dessa mina obetydliga anmärkningar kunna hin ra sakens afgörande, eller böra verka Memorialets återremiss tili StatsUtskottet.
II vis Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde, i anledning af 56. §.
Regering-Formen , först proposition tili bifall å S atsiJtskottets Memorial, hvilken med Nej besvarades; hvarefter, uppå gjord proposition om åtérreihiss , i anledning af de nu gjorda anmärkningar, Memorialet blef till StatsUtSuOttet äterförvisadt.
Vid förnyad föredragning och uppå gjord proposition af Herr LandtMarskalken, blef RiddarhusUtskottets i sista Plenum på bordet lagda Memorial, af den 22 Mars, angående contant erläggande af afgifterna till inskrifnings vinnande uti Adeliga JungfruStiftet, äftmnsom af Familjegåfvan, samt om OrdensKorsens återlemnande vid Adeliga Jungfrurs afgång genom ägtenskap eller genom döden, blef detsamma af Höglofl. Ridderskapet och Adeln bifallet, Remitterades till StatsUtskottet Herr Munck af Rosenschölds, Eberhard, i sista Plenum uppläste
Dictamen , rörande vilkorens förbättring för penningelöntagare.
Den 31 Mars. 335 Likaledes remitterades till StatsUtskottet Herr Hagströmers, Andersjohan, i sista Plenum upplästa Dictamen, angående Lazaretternes utvidgande och förbättrande; hvarvid Grefve Lilljencrantz, johan Wilhelm, tillkännagaf sig ej ännu hafva hunnit.författa sinatankar, till understödjande af Herr Hagströmers
Dictamen, förbehållande sig alltså att till ett annat Plenum dermed få inkomma.
Vid föredragning af det utaf Friherra Rudbeck, Pehr Alexander, den 29 denr.es upplåste Dictamen, rörande en i Allmänna journalen införd artikel, anmälte sig Friherre af Wetterstedt, Gustaf, och yttrade:
Jag skulle ej hafva upptagit Höglofl.
Ridderskapets och Adelns dyrbara tid med ett ämne, som kanske redan varit för mycket vidrördt , om jag icke, påkallad af den anmärkning en värd Ledamot i sista Plenum gjorde, emot en i Allmänna Journalen införd artikel, ansett mig böra å ena sidan rättfärdiga min befattning, såsom Embetsman, och, å den andra, Tidningsutgifvarens tänkesätt, såsom Medborgare.
Den värde Ledamoten har klagat öfver de, i N:o 67 af Allmänna Journalen, under rubrik af Lubeck, införda obehöriga yttranden om Svenska Adelns ovilja öfver de friheter, som blifvit Norrska Folket tillerkände} 336 Den 3r Mart: men vid en närmare undersökning af det öfverklagade stället, linnés, att den ifrågavarande artikeln ännu är åtföljd först af uppgiften om ett föregifvet uppror i norra delen af Norrige, ock slutligen, under rubrik Köpenhamn, af underrättelsen om en i Sverige inträffad missväxt, ännu ytterligare förhöjd af nyheten om ett Svafvelregn.
Efter allt detta inför Redacteuren, som hittills endast varit öfversättare, emedan de ofvanomförmälte artiklarne äro hämtade ur utländska
Dagblad, en vederläggning, af honom sjelf författad, och som, inom clauderingstecken, slutar sjelfva sidan.
(Hvad våra grannar och grannars grannar äro väl underrättade om tillståndet på vår halfö!
Att Engelska Tidningsskrifvare af händelsen på Träsktorget förliden månad tagit sig anledning att fabricera långa artiklar om upptäckta complotter &c. &c. — väcker mindre förundran, då man känner deras vidsträckta friheter i dylika fall; mera förunderlig vore de Tyskas frikostighet på landsplågor emot oss, om de ej citerade sina correspondenter.
Dessa skulle man dock, för trovärdighet skull, råda att åtminstone icke gifva oss allt på en gäng, utan upproret i ett bref, missväxten och hungersnöden i ett annat, och först i yttersta nödfall gripa till svafvelregnet.
Med all möjlig benägenhet att tro på deras underrättelser, kunde dock deras välvilja löpa fara att misstänkas, när allt kommer i ett bref.) Ge - Den 31 Mars. 33?
Genom denna Artikel ådagalägger
Tid ningsutgifvaren tydligen sin afsigt med allmängörandet af alla de föregående utländska nyheterna, och denna afsigt bör ej kunna misskännas.
Den ägde ej till föremål att kringsprida förolämpande eller förvillande uppgifter, men endast att öfverlemna dem till det förakt, de så sjelfmant påkalla.
Att i vederläggningen, för hvilken Tidningsutgifvaren bör ensamt kunna ansvara, upproret, missväxten och svafvelregnet blifvit allena upptagne, utan att något är anfördt till bestridande af den beskyllning, som göres Svenska Adeln, anser jag vara en af Redacteuren visad skyldig och tillbörlig aktning emot detta Stånd.
Sveriges Rikes Ridderskap och Adel har för väl och för manligen lörsvarat sitt eget Fäderneslands frihet, att icke vara upphöjd öfver allt slags misstänka , att missunnas den fria Statsförfattning, som blifvit gifven ett Broderfolk, och således hvarken behöfva eller kräfva något försvar i detta afseende.
Såsom en följd af alla dessa förenade omständigheter, och då dessutom Ridderskapet och Adeln säkerligen anser Tryckfrihetens bestånd nog vigtigt, att ej vilja rubba dess hufvudgrunder, äfven om denna rättighet i utöfningen skulle vara förbunden med enskildta obehagligheter, får jag vördsammast föreslå, att, i stället för att uppdraga Herr LandtMarskalken någon med detta ämne gemenskap ägande befattning, Höglofl.
Ridderskapet och Adeln dervid täcktes fästa likaså Ridd. o. Ad.
Prof. N:o 43. 44. 338
Den 3 i Mars, liten uppmärksamhet, som förmodligen efter- , verlden kommer att göra.
Herr Stjernstolpe, Johan Magnus, hade inlemnat ett så lydande Vördsamt Memorial.
Vid sista Plenum behagade en värd Ledamot härstädes yttra sitt missnöje olver en Artikel från Lubeck, införd i N o 67 af Allmänna Journalen.
Om atsigten härmed endast varit, att uttrycka vördnad och tacksamhet emot vårt älskade Konungahus, skall hvarje redlig Svensk säkert instämma deruti, utan att just behöfva någon väckelse dertill, hvarken ifrån Lubeck eller någon annan ort i verlden; men om den värde talaren, såsom han vid slutet af sitt Memorial Verkligen synes yrka, härmed åsyftat , att göra Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken till Censor för Tidningsblad ; så har han utsträckt sina fordringar alltför vida.
Den pligten, att afhöra ett sådant Memorial, som det ifrågavarande, är redan tillräckligt mödosam.
Man behöfver ej göra mera, än läsa ut ifrågavarande Nummer af Allmänna Journalen, för att inse egentliga afsigten med Aitikeln från Luback; och då detta blifvit verkstäldt med behörig eftertanka, torde ej vara svårt att finna, det man haft orätt, att inför ett Riksstånd framdraga en sak af denna beskaffenhet.
Rudbeck yttrade sig, att, i anledning af de upplysningar Friherre eif Wetter.
Den 31 Mars. stedt nu behagat lemna, samtyckte han gerna, att den af honom gjorda motion måtte förfalla.
Friherre af Wetterstedt förmälte sig icke önska, att hans anmärkningar vid Friherre Rud. becks
Dictamen finge rum i Protocollet, i händelse Friherre Rudbeck icke funne sitt
Dictarnen böra derstädes förblifva.
På gjord erinran af undertecknad Riddar - husSecreterare, att Friherre Rudbccks Dictarnen vore intaget i det Protocoll, som 1 dag vedan blifvit justeradt, och salunda ej kunde undergå rubbning, förföll denna fråga, och uppå gjord proposition af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken biföll Ridderskapet och Adeln att, enligt Friherre Rudbecks medgifvande, dess motion skulle förfalla.
Föredrogos de af Herr Blomstedt, Hans, i sista Plenum upplästa Memorial, rörande ÖrlogsFlottan , hvarvid Friherre Wirsén, Gustaf Fredric, skriftligen. anförde följande : Tvänne af Herr Hans Blomstedt i Plöglofl.
Ridderskapets och Adelns sista Piel um uppläste och på bordet lagde Memorial föranleda mig att inför Ridderskapet och Adeln vördsamt framställa en och annan omständighet, som har sammanhang med detta ämne, hvil - 34ö Den 31 Mars. ket jag haft, ej allenast tillfälle, utan ock skyldighet, att med någon uppmärksamhet följa.
Rikets försvar till sjös, om anvisning af dertill nödiga medel, samt om deras disposition och förvaltning, sorn Hr Blomstedt framställt.
Jag respecterar den värda Ledamotens fäderneslandskänsla och nit för allmänt väl: jag delar ock i hufvudsaklig mån hans öfvertygelse om nödvändigheten för bägge Rikenas sjelfständighet och anseende, att hafva en Örlogs - Flotta, ju fullkomligare dess bättre: jag tror, lika med honom, frakthandeln alltid böra räknas bland våra vigtigaste näringsgrenar, som alltså har rätt till ett motsva, rande beskydd.
I allt detta är jag alldeles ense med Herr Blomstedt, och jag behöfver ej vidlöftigt uppehålla mig dervid: uti Sveriges defensions- plan har ju redan från äldsta tider ingått att hafva en flotta, den har existerat, den har af olyckliga krig och deraf följande vanmagt blifvit i mer eller mindre del förstörd, men i lyckligare conjuncturer åter småningom upprättad: skattom oss lyckliga , att med hoppfulla anledningar kunna betrakta oss inträda uti det sednare förhållandet, men följom tiden åt och låtom våra förslag begränsas af möjligheten uti utförandet.
Det är i synnerhet vid innehållet af Herr Blomstedts första Memorial, sorn jag ber att få uppehålla mig.
Han anför rätteligen, att för åren 1810 och 1811 s 600,000 R:dr för hvarde - Den 31 Mars. 341 ra året varit uppförde å 3:dje hufvud - titeln för Försvarsverket till lands och sjös.
Jag vill dervid blott erinra, att vid i8i2 års Riksdag beviljade Riksens Ständer fyllnaden i den förut för detta ändamål beräknade million, så väl för den förflutna tiden, som vidare framåt, och anviste dessutom öfverskott och besparingar å Statstitlarna att för vissa delar af Försvarsverket användas.
Herr Blomstedt anför, att utaf dessa medel har efter behof och omständigheter ömsom blifvit anordnadt till sjö- och lands-försvaret; att vid inträffade oförsedda behof för sjö-försvaret medel dertill saknats, emedan ifrågavarande fond redan varit medtagen till en mängd förut gjorda arrangementer vid Defensionsverket till lands m. m.
Härvid bör jag upplysa, att en så slumpad disposition, som detta förutsätter, har aldrig ägt rum.
Efter pröfning hafva årliga stater upprättats, då visse andelar för arméen och visse för flottorna, uti den tillgängliga summan, blifvit fastställde och anviste, livaruti rubbning högst sällan ägt rum:
I sammanhang dermed har den årliga aibetsplanen för flottorna blifvit utstakad, arbeten derefter verkställda, redovisningen derpå grundad och afgifven.
Såsom tämligen authentika bevis på detta förhållande må tjena, att 1813 års stat och arbets-plan reglerades af Kongl. Maj:t den 16 Februari samma år, då af den anslagna millionen Flottorna erhöllo 497j°°°.
KrigsCollegium för Arméen och Fästningarna 37°j0°o Transport 867,000. 342 Den 31 Mars.
Transport 867,000.
Och SfatsContoiret för Saltpeter m m. . 8.2,coo. samt för tillfälliga behof afsattes 50,000.
Summa 1,000,000.
Hvilken til! fullo blifvit utbetald.
Den 15 Mars tS 4 reglerades likaledes samma års Stats och Arbetsplan, då Flottorna er höllo ... 550,000.
KugsCoFegium för Arméen och Fäst ningerna ........ 300,000.
Statskontoret för Saltpeter nr. m. . 70,000. cch för tillfälliga behof afsattes 80,000.
Summa 1,000,000. hvari cj heller någon rubbning ägt rum.
För innevarande år 1815 reglerades Statsoch Arbetsplan den *4 förlidne januari, då tillgångar genom öfverskott och besparingar xnedgåfvo, att DefensionsSumman kunde ökas med 300,000 Riksdaler, och deraf erhöllo Flottorna 600,000.
KrigsCollegium för Arméen och Fästningarna ........ 580,000.
SfatsContoiret för Saltpeter m. m. . 65,000.
Och för tillfälliga utgifter afsattes 55,ooe.
Summa 1,300,000.
Dessutom gäller ännu dervid den erinran, att af KrigsCollegii anslag utgår betalning för Krut och Beväring äfven till Flottornas behof.
Man må häraf erfara, att Flottorna icke blifvit så alldeles glömda: hafva det oaktadt icke alla nyttiga och erforderliga arbeten kun - Den 31 Mars. 543 nät verkställas, så ligger sådant uti Statens bristande förmåga.
Det är väl Herr Blomstedt icke obekant, att Flottans sednaste större nybyggnad i hufvudsaklig mon verkställdes genom biträde af främmande medel; det bör dessutom vara en naturlig följd af Rikets genom förlusten af Finland förlorade intrader, att återupprättandet af en Flotta, genom Rikets egna medel, nu mera måste gå ännu långsammare än förr.
Såsom slutföljd af sitt första Memorial, anhåller Herr Blomstedt, att StatsUtskottet må anmodas uppgöra ett förslag, hvaruti bestämmes för hvardera af Defensionsverken till Sjös och Lands en viss del af den för bägge gemensamt anslagna summan: att denna summa må anvisas af medel, som effective inflyta i Statscassan : och att redovisning för de samma genom Förvaltningen af Sjöärenderna hvarje år till Kongl. Maj:t inlemnas, för att vid påföljande Riksdag Riksens Ständer meddelas och af dem granskas.
I första omständigheten har jag bevist , att denna fördelning redan från äldre tider ägt rum och årligen sker; i den andra anmärker jag, att de anslagna medlen verkligen och på lätta tider utfallit, och i följd af de mogna och fullständiga Författningar, Riksens Höglofl.
Ständer laggt till grund lör penninge-administrationen , ej heller hädanefter bör komma att saknas: och i den sista omständigheten, att Flottornas Förvaltningsverk visserligen hittills 344 Den 31 Mart, redogjort och hädanefter få visa årlig redo för de anslagna medlen:
Jesse räkenskaper ingå till KammarRätten och blifva der granskade ; Riksens Ständers allmänna öfversigt af Statsmedlens förvaltning är åter i Grundlagarna bestämd.
Såsom en följd af hvad Herr Blomstedt uti det sednare Memorialet andragit, föreslår han: ”att Riksens Ständer må bevilja en årlig summa att från Statsverket utgå, under, namn af Flottornas Nifbyggnadsfond, oell under vilkor att af dessa medel årligen byggdes åtin ndstone ett 70 å 80 Kanonskepp eller en svår Fregatt och er.
Brigg, samt dessutom 6 Kanonslupar, i hvilket afseende StatsUtskottet anmodas att , sedan från Befälhafvande AmiralsEmbetet i Carlscrona ofördröjligen blifvit infordrade behöriga kostnadsförslag, specificerade för hvarje särskildt slags fartyg, inkomma med betänkande, hvaruti bestämdt finnes calculeradt och uppgifvet den årliga summans belopp, som erfordras för ändamålets vinnande, och som borde utgå särskildt och utan förminskning uti Flottans bestådde närvarande anslag.”
Utan att kunna bestyrka min uppgift med specifika förslag,får jag likväl på behöriga grunder upplysa, att ett 74 KanonSkepp förslagsvis kostar: för sjelfva Skråfvet . 161,882, Tackling m. in- 63,640* Artilleri och hvad till bestyckningen hörer . . . . , . 40,598. tillsammans 265,530, Den 31 Mars, 345 Men då Ekvirket dertill beräknas från främmande orter, jemte andra tillfälliga förhöjningar, tillkommer, i anseende till myntförhållandet m. m. omkring . . . . . -. 34,48®. då kostnaden blifver 300,000. och 6 KanonSlupar kosta mindst 50,000 R:drj således den erforderliga NybyggnadsFonden , årligen, 350,00® R:dr Banco.
Det lärer vara mera att önska, än att förmoda, det Riksens Ständer, med ett sådant bestämdt årligt anslag, kunna öka den nuförDefensionsverken till Lands och Sjös i Stat uppförda summa.
Herr Blomstedts förslag, att, vid saknad af annan tillgång, göra ett urval till reducering af mindre angelägna Embetsverk, hvaraf han tror i Sverige finnes ett ymnigt öfverflöd, torde blifva mindre tillfyllestgörande, emedan den erinran härvid äger rum, att Rikets HofRätter och Collegier, efter 18 »o års Stat, kosta inalles 103,094: 38, och således icke fullt en tredjedel af den föreslagna NybyggnadsFonden : de måtte väl dock icke alla vara öfverflöd iga. Af Kongl. Majits Nådiga proposition till Riksens Ständer om Statsverkets tillgångar och behof inhämtas, huru Kongl. Maj:t behagat anse detta vigtiga ämne, och att Kongl. Majt icke äskat några nya anslag för Rikets för— svarsväsende, 346 Den 3 i Mais.
Enligt grundlagen är Konungen högste Befälhafvaren tor Rikets Krigsmagt till Lands och Sjös.
Planen för Rikets försvar tillhörer ofelbart Konungen ensam i denna egenskap.
Ständer anvisa de nödiga medlen för detta ändamål, så vidt Nationens krafter förmå att deremot svarande Skatter utgöra ; och för bestämmandet häraf upprättas beräkningar, eller de så kallade hufvudtitlar, hvaraf RiksStaten är ett sammandrag.
Dispositionsrätten inom titeln, till de föremål, hvarå den lyder, tillhör Konungen, enligt Riksens Ständers beslut.
Se här de visligen utkastade grunder, hvari man med varsamhet bör söka tillvägabringa någon ändring.
Skulle en öfverflyttning för detailernas årliga bestämmande uti miliiaireväsendet , ifrån den ordning, som dervid nu äger rum, till handläggning af Riksens Ständers Statsutskott, som sammankommer hvart 5:te år, kunna anses vara nyttig? och leder icke likväl Herr Blomstcdts förslag dertill?
Svenska Krigsmagtens nu varande Höge Generalissimus har en lika vårdnad om Flottornas, som om Arméens vidmagthållande, efter den allmänna defensions-plan Kongl. Maj:t fastställt.
Med beräkning af Statens moyener och Politikens fordringar inrättar
Han , som förste
Chef för bägge vapnen, sina förslag till hvad som hvarje år kan och bör för Försvarsverkets förkofran göras; tryggom oss dervid, och öfverlemnom åt Hans kraftiga omsorg dessa ämnen.
Om i följd deraf vi skulle få se Den 31 Mars. 34 7 3 Linieskepp byggda på ett år, elier om icke ett enda b lefve bygdt på tio, böre vi i bägge fallen vara lika öfvertygade, att ingendera försvarsgrenen det oaktadt saknat den uppmärksamhet, som den mest förutseende omvårdnad kunnat deråt lemna.
Dessa erinringar har jag vågat framställa, visst icke som klander på hvad som blifvit anfördt, utan tvärtom för att ytterligare upplysa ett ämne, om vigten hvaraf jag fullkomligen delar den värde Ledamotens öfvertygelse; och skulle Högiofl.
Ridderskapet och Adeln finna dem förtjena något afseende, torde de få åtfölja remissen af Herr Blomstedts Memorial till StatsUtskottet.
Uppå gjord proposition, remitterades Herr Blomstedts Memorial, samt Friherre JVirséns härvid gjorde anmärkningar, till StatsUtskottet, hvarjemte det blef Herr Blomstedt tillåtet att sina Memorial med de öfriga respectiva Stånden communicera.
Herr Blomstedt utbad sig få fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet deruppå, att han redan i sitt Memorial sjelf sig yttrat, det han ansåge frågan om Flottans förökande för ett mål, som ytterst berodde på Kongl. Maj:ts Nådiga ompröfning.
Upplästes ett från StatsUtskottet inlemnadt Memorial, af förlidne gårdag, hvaruti 348 Den 3 i Mars. föreslås att, då äfven innan Financeplanen kan uppgifvas och Riksens Ständers granskning underställas, en summa till Riksdags, kostnadernes bestridande måste förskjutas, denna summa måtte till ett belopp af 1.50,000 R:dr B:o anslås, att såsom tillförene utaf Bevillningsmedlen af RiksgäldsContoiret utbetalas, m- m.
Föredrogs å nyo LagUtskottets sedan sista Plenum hvilande Betänkande öfver Riksens Ständers JustitiasOmbudsmans RiksdagsBerättelse med dertill hörande Bilagor.
Herr Stråle, Nils Wilhelmt
Uti det nu upplästa Lag-Utskottets Betänkande har Utskottet, angående den delen af JustitiaeOmbudsmannens Berättelse, som angår förbättrade anstalter i afseende på de personer , hvilka såsom lösdrifvare varda , i brist af ruin vid Arbetsinrättningarna , å Fästningarna insatte, icke meddelt annat yttrande, än att Utskottet funnit, att, i det skick frågan i detta ämne till Utskottets åtgärd kommit, densamma icke kunde för det närvarande utgöra ett föremål för hufvudsaklig pröfning af Utskottet.