Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag har ej sagt, att den högra och vänstra sidan skulle uppkomma genom Herr Berghmans Förslag ; men att det kunde inträffa genom det Förslag' Grefve Cronhjelm framställt, om det insattes i ordningsstadgan, emedan det i slikt fall kunde på förmiddagen beslutas , och på eftermiddagen sättas i verkställighet, Hvad Grefve Cronhjelm anfört om det intellectuella och materiella, vill jag ej närmare undersöka, emedan vi å ömse sidor kunna vara trygge, att hvad vi framfört blifver af Ridderskapet och Adeln efter förtjenst pröfva dt; men då detta ärende rörer hvarje enskild man af Ridderskapet och Adeln, tror jag, att, enär så få Ledamöter af Ståndet nu äro tillstädes, det samma hör hvila till en annan dag: dock, i händelse icke någon mera det yrkar, afstår jag från min anhållan, under tillfredsställelse, att jag ansett att skyldigheten fordrat en sådan framställning.
Jag finner, med mycken satisfaction, att jag icke bedragit mig, då jag i denna fråga vädjade till Herrar Grefvars och Friherrars rättskänsla, eftersom Herrar Grefvarne Cronhjelm och von Schwerin understödt mitt Förslag, och hvaruti Herr von Heijne och Herr von Hohenhausen jemväl instämt.
Här har blifvit framStäld den önskan, att afgörandet af detta 3*6 Dea g November. ärende måtte uppskjutas på den grund, att så få af Ridderskapet och Adeln nu äro tillstädes; men denna önskan kan visserligen icke beviljas, hälst skälet dertill förfaller, då jag får tillkännagifva, att flere Ledamöter vid 1809 års Riksdag icke voro närvarande vid beslutet af den då gjorde förändringen, än de sorn 1111 äro tillstädes, då man vill förkasta, hvad som stadgades 1809, och återgå till den ordning, i afseende på placeringen, sorn var före den tiden.
En värd Ledamot har trott, att det ej vore nödvändigt att införa Herr Berghmans förslag i Ordningsstadgan, - emedan hvad man då på förmiddagen beslutade, kunde på eftermiddagen verkställas; men jag ber, att få fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet derpå, att de öfrige Ståndens Ordnings-stadgar ej äro af Konungen sanctionerade, och jag vet ej hvarifrån man skulle vilja hämta den förmodan, att Ridderskapet och Adeln i detta fall icke skulle besluta med lika varsamhet och omtanka, sorn de öfrige Stånden, En sådan förmodan är falsk, och jag anhåller om bifall å Herr Berghmans förslag.
Jag anhåller om ursäkt, att en person från Läktaren vågar yttra sig i denna sak.
Ehuru förevarande fråga icke synes vara af någon vigt, hemställer jag likväl, om det icke vore bäst, att i afseende å platserne i Riddarhus-S-aleu Den g November. bibehålla det bruk , som allt sedan den nya Constitutionens antagande härstädes varit följdt.
Att förändra detta bruk, skulle lätteligen kunna leda till anmärkningar af mångfaldig beskaffenhet.
Jag tillstyrker således för min del bifall å Riddarhus-Utskottets förslag.
Friherre Rålamb Claes:
Jag är till en stor del förekommen af Herr Lefren, och tror lika med Herr von Hohenhausen, att pröfningen af denna förevarande (i. kunde uppskjutas, och förekomma tili öfverläggning i sammanhang med Ridderskapets och Adelns särskildta ordnings-stadgia» Herr Berghman:
Herr -Lefren synes tro, att placeringen inom Ridderskapet och Adeln var en följd af Constitutionen; men jag får i det fallet gifva tillkänna, att allt ifrån 1719 till 1772 hafva vi ägt liberalare Constitution, än den som antogs 1809,* och att under samma tid, äfvensom från 1772 till 1809, Ridderskapet och Adeln varit placerad efter det förslag jag tagit mig friheten framställa.
Då jag således upplyst, att placeringen existerat, på sätt jag tillstyrkt, både under frihetstiden, och då despotismen ägde rum, så tror jag, att Ridderskapet och Adeln bör äfven hädanefter följa samma ordning.
I anledning af hvad den siste värde Talaren anmärkt, får jag hemställa, om någre spår af den tid, som var 3a8 Den g November. emellan 1719 och 1772, böra vara qvar, eller om de böra eftersökas?
Då jag för en stund sedan, yttrade mig, att våra äldre slägler ej skulle vara belåtne dermed, att när andra personer blifva upphöjde, småningom blifva tillbakaflyttade, var det visserligen icke min afsigt, att dermed vilja säga något stötande emot dem, som hafva sin plats på Läcktaren.
Jag har tvärtom trott, att om Herr Berghmans förslag antages, skola de af Adeln, som nu sitta på Läcktaren, möjligtvis förr kunna komma derifrån.
För att besvara Herr Lefrehis yttrande, att man icke borde eftersöka den tid, som var emellan 17 19 och 1772, får jag blott anföra, att Sverige hade under den tiden så kloka och upplyste män, att vi nu icke äga större; och i sådant fallkan jag ej finna det vara föraktligt att, till stöd för sitt påstående, åberopa en sådan epok.
Då jag bade den för mon att första gången sätta min fot inom detta
Hus, var det med den öfvertygelse, att i hvilken vrå eller från hvilken plats man bär talade, Ridderskapet och Adeln endast skulle öfverväga, om det, som sades, var klokt eller icke.
— Allt fjäsk, det må komma ifrån en person som sitter på Läcktaren, eller annorstädes i Salen, är obehörigt och dåligt; och jag kan icke neka dertill, Den p November. 329 att jag finner anmärkningen, att vilja kornma frän Läcktarcn, minst sagt, oväntad.
Friherre Toll^ Gustaf Philip:
Jag anser denna fråga vara af liten vigt.
Äfven jag vördar minnet af förfäders förtjenster inom fäderneslandet, och tror att dessa lika värdigt från hvarje punct eller ställe inom detta rum kunna och höra upplifvas; dock finner jag, att, då så få af Ridderskapet och Adeln 1111 äro tillstädes, och det likväl nära rörer livar och en, det vore ädlare, att icke nu afgöra denna fråga, utan uppskjuta öfverläggningen derom, hälst man ser, att minoriteten är gifven, och dessutom äfven ifrågavarande motion är ny. 4 Herr Gref ven och Landt - Marskalken yttrade, att då flere Ledamöter begärt, att förevarande ämne måtte till nästa Plenum uppskjutas, ansåg Herr Landt-Marskalken en slik anhållan icke kunna, enligt 49 § Riksdags-Ordningen, förvägras.
Då förevarande §. redan blifvit discuterad, tror jag icke, att den ytterligare kan hvila till öfverläggning vid ett annat tillfälle, utan anser att den nu bör afgöras.
Herr Grefven och Landt-Marskalken uppläste 49 §•
Riksdags-Ordningen, så lydande: ”Då saken från Utskott återkommit, blifve den efter första uppläsandet liggande 33o Den g November. på bordet.
Den kan vid nästa föredragning , ehvad öfverläggning ägt rum, eller ej, på llere Ledamöters begäran, äler hvila.” Herr Bergman:
Jag fortfar i min anhållan, att frågan nu måafgöras.
Jag ber om tillgift, att jag uppehåller Ridderskapets och Adelns dyrbara tid med förklaring af ett enskildt yttrande.
Just derföre , att jag märkte det Herr Lefrén trodde sig finna någon mindre grannlagenhet i mitt första yttrande, uppträdde jag nyss, och helt osk}ddigt framställde min tanka.
Det kan val ej undfalla någon Ledamot, att jag här blifvit missförstådd, men det kan ock icke finnas något mera smärtande , än att, efter att hafva gjort en förklaring öfver sitt yttrande, finna det denna åter blifvit fattad i en oriktig mening.
Jag anhåller det Ridderskapet och Adeln täcktes frikalla mig, ifrån att hafva velat kasta någon skugga på de värde Ledamöter som sitta å Läktaren.
Min mening har endast varit den, att de personer, som hafva sine platser på Läktaren, möjligen kunna vilja blifva flyttade derifrån af det skäl, att de anse det vara beqvämare att komma närmare Landt-Marskalksbordet, Herr von Hohenhausen: Sedan Herr Grefven och Landt-Marskalken förklarat sin tanka, att denna §. bör hvila, så lärer någon ändring deruti nu ej kunna äga rum.
Dm g November. 331 ]\Tär man är så noggrann för den första af Adelsmännen, vet jag ej hvarföre man icke är lika noggrann för den första Friherren.
Grefve von Schwerin: /\9 §•
1 Riks dags-Ordningen talar om allmänna frågor, hvarmed förstås Betänkanden, sorn inkomma från ett eller flere Utskott.
Men här är fråga om att uppskjuta pröfningen af en §. uti ett Utskotts Utlåtande, och att fortsätta öfverläggningen öfver de återstående §§.; jag kan ej finna, att nyssnämnde 4,9 §• kan lii t lämpas.
Skulle likväl Herr Grefven och Landt-Marskalken anse pröfningen af nu förevarande §. böra hvila, så hemställer jag, om icke den återstående delen af Utskottets Utlåtande äfven borde hvila , och Plenum afslutas, Herr Bergman: Herr Grefven och LandtMarskalken har väl bestämdt förklarat, att ifrågavarande §. borde ytterligare hvila; men jag tror att det är min rätt, att i detta afseende begära votering; och i händelse Herr Grefven och Uandt-Marskalken godkänner denna min begäran, så anhåller jag att vi måtte få votera.
Dessutom torde jag få anmärka, att flera vigtigare mål blifvit hos Ridderskapet och Adeln afgjorde, då de närvarande Ledamöternes antal varit mindre, än det nu är.
Då jag hop pas, att Herr Belgman afstår från sin be - 33?
Den 9 November. gäran om votering, får jag förena mig med hvad Grefve von Schwerin nu sednast yttrade.
Enär detta är ett Betänkande, som Riddarhus-Utskoltet afgifvit, tror jag icke, att Ridderskapet och Adeln äro tvungnej att behandla detsamma i enlighet med Grundlagens föreskrift om allmänna frågor; och enär jag ej kan finna, att något förloras derigenom, att den nu förevarande §. livilar, tror jag, att man med fullkomlig annalogi kan bifalla det.
Skulle nu Ridderskapet och Adelil jemväl, på sätt Grefve von Schwerin föreslagit, finna skäligt, att den återstående delen af Utskottets Betänkande bör hvila, så kan sådant ej förnekas, men jag hemställer om dertill är skäl, då vi hafva så ondt örn tid, och den alfor oss så dyrbar.
Just af samma skäl, som den värde Talaren, hvilken sist yttrade sig, anförde, eller för att spara tid, får jag underställa de Ledamöter, som begärt, att denna nu under öfverläggning förevarande §. ytterligare mätte hvila, om de icke kunde derifrån afstå, på det att vi lingö sluta pröfningen af Riddarhus-Ordningen, innan vi åtskiljdes.
Sedan jag lill protocollet uppgifvit mina skäl, hvarföre jag ej vill ingå på den af Herr Berghman föreslagne förändring, afstår jag gerna från Den g November. 333 min begäran, att öfVerläggningen öfver denna §. må hvila; och jag önskar blott, att de afgörande LedamÖterne icke endast se på sin egen, utan äfven på de andre frånvarandes rätt.
Toll: Jag kan ej förena mig med Herr von Hohenhausen, utan fortfar i min begäran, att, för vinnande af ett ädlare beslut, denna §. ytterligare må blifva hvilande.
Herr Printzenskjöld _, Carl:
Då det lärer vara hvarje Ledamots af Ridderskapet och Adeln rätt och skyldighet, att bevista Ståndets sammankomster, kan jag ej se något hinder för detta ärendes slutliga afgörande uppkomma deraf, att så få Ledamöter nu äro tillstädes, hvarföre jag förenar mig till alla delar med hvad Grefve von Schwerin och Herr Berghman uti detta ämne anfört.
Jag afstår från min begäran, att pröfningen af denna §. må än ytterligare uppskjutas.
Herr Grefven och Landt - Marskalken gjorde proposition till bifall å den af Utskottet föreslagne redaction af 21 §.
Riddarhus-0 rdningen.
Ja och Nej. Undertecknad Riddarhus - Secreterare :
Jag anser det vara min pligt, att vördsamt 334 Den g November. upplysa, att sedan Ridderskapet och Adelil stadgat den ordning i afseende å placeringen uti Riddarhus-Salen, att hvar och en borde innehafva plats efter numera af den Ätt han representerade, så hafva äfven de å väggarne härstädes hefintelige vapen , hvilka förut varit uppsatte i den ordning, efter hvilken Herr Berghman yrkar, att placeringen bör verkställas , nu mera blifvit omflyttade samt uppsatte i enahanda ordning med den, som för närvarande placering är gällande, så att Herrar Grefvars Sköldemärken uppfylla de närmaste pelare på håda sidov om Landt-Marsknlks-bordet, hvarefter Friherrarnes samt Ridders- och Adelsmännens vapen äfven på båda sidor, efter hvarje Ätts Numer, intaga deras rum.
Den nu föreslagne förändrade placering i Riddarhus-Salen skulle således strida mot den ordning, efter hvilken Höglofiige Ridderskapets och Adelns samtelige famillers vapen nu finnas uppsatte.
Jag medgifver visst, att man, utan afseende å denna ordning, skulle kunna förändra placeringen i Salen; men då de äldste ätterne bland Ridders- och Adelsmän, ehuru, i afseende å platserne uppflyttade till vänster närmast Landt-Marskalks-bordet, likväl i alla fall ovilkorligen måste vid voteringar så väl inom Ridderskapet och Adeln, som Utskotten , gå efter Grefvar och Friherrar , synes mig den fördel man åt Ridders- och Adelsmännen, på bekostnad af Grefvarnes och Friherrarnes rätt vill bereda, icke vara särdeles betydlig.
Den g November. 335 Herr Berghman:
Jag är den siste
Ta laren mycken tack skyldig för de vigtiga upplysningar han meddelt.
Det är en särskild sak, att Ridderskapets och Adelns vapen och sköldemärken blifvit satte i den ordning, att Grefvarnes hänga först, sedan Friherrarnes och slutligen Adelsmännens; det måtte icke kunna värka på heslutet om placeringen här i Riddarhussalen.
Jag fortfar att yrka oell insistera på Adelns rätt, att erhålla den vänstra sidan om LandtMarskalks-bordet; och jag har, till min fägnad , just funnit dem, som skulle finna sig derigenom vara förnärmade, hafva understödi mitt förslag.
Jag tror ej, att placeringens förändring skulle ske på Grefvarnes och Friherrarnes bekostnad.
Flera Ledamöter hafva begärt, att pröfningen af denna §. måtte hvila på den grund, att så få af Ridderskapet och Adeln äro tillstädes , att den samma nu skulle af Riddarhusets minoritet blifva afgjord.
Jag tror att ehvad frågan afgöres nu eller uppskjutes till en annan gång, så blifva alltid Grefvar och Friherrar fåtaligare än Ridders- och Adelsmän, samt utgöra fÖljagteligen städse minoriteten af Riddarhuset.
I händelse denna fråga kommer att nu till afgörande företagas, så anhåller jag vördsamt att proposition måtte göras på det förslag jag afgifvit. 336 Deri g November.
Ridderskapet oelr Adeln har i sin Riddarhus-Ordning fått åtskillige stadganden sorn jag ej kan gilla, efter de synas mig godtyckligt ditkomne; men hvad denna fråga angar, så finner jag den både äga princip och vara hillig.
Det kan ej synas annat än obehagligt för representanter, hvilkas ätter förr alltid setati främsta rummet å venstra sidan intill LandtMarskalken, att nu se sig nedflyttade för att lemna rum åt ätter, som först i sednare tider blifvit upphöjde, hvarföre jag tror, att den gamla ordningen bör åter införas.
Beträffande åter frågan , huruvida pröfningen af denna §. bör uppskjutas; så kan jag ej för min fiel finna något skäl deruti, att en slik pröfning bör uppskjutas, för det att Grafvarne och Friherrarne äro så fåtaliga här på stället, men skall denna fråga hvila, så bör alltsammans hvila och plenum afslutas.
Grefve CronhjelmJag förnyar ännu en gång min anhållan om framställande af den proposition, att Ridderskapet och Adeln måtte anse stadgandet i detta fall böra intagas uti den vanliga Ordningsstadgan.
För en stund sedan yttrade jag , hvarföre Ridderskapet och Adeln ej behöfver underkasta sig Konungens sanction; och jag skulle tro, att Ridderskapet och Adeln ej eller står under de andre Ståndens förmynderskap.
Herr Den g November. 33/ Herr von Hartmansdorff: Heil Värde Ledamot, som sist yttrade sig, har helt och hållet misstagit sig, om han tror, att de öfrige
Stånden icke äro placerade i någon ordning.
Presterne sitta efter Stiftens, Borgarne efter Städeriies och BÖnderne efter
Länens inbördes ordning, och således är det en nummerföljd, i afseende på sittningen, äfven ibland dem.
Då de ordningar, som våra förfäder hade, synas vara mera noggranne och riktige, än dem vi nu äga, så förnyar jag min anhållan omförändring, på sätt jag föreslagit.
Jag saknar ej kän nedom derom, att vid de öfrige Ståndenen viss ordning vid placeringen följes, men jag bestrider att densamma varit underkastad Konungens sanction; äfvensom jag bestrider, att Herr Berglmians förslag behöfver underställas
Konungen» samt tror, att det endast kan och bör upptagas i Ordningsstadgan.
Hem Grefven och Landt - Marskalken förnyade den af honom till bifall å 31 §. nyss gjorde proposition.
Ja och Nej, Hvarefter Herr Grefven och Landi-Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Ridd, o, Ad.
Pr. X- Band* 338 Den g November.
Adeln behagade gilla Ilerr von Hartmansdorfls af berörde §, föreslagne redacLion.
Ropades starka JTa jemte några Nej.
I anledning hvaraf Herr Grefven och Landtb Marskalken förklarade , att som, efter hvad han tyckt sig fiona , J a öfverröstat
Nej, propositionen blifvit af Ridderskapetocli Adeln bifallen.
Emot det af Rid derskapet och Adeln nu fattade Beslut, anhåller jag att få reservera mig, emedan jaganser, att den riitt man härigenom sökt skaffa de aldre slägterne af Adelil fråntages Friherrarne.
Jag instäm mer i den reservation som af Friherre Rålamb blifvit gjord, på skäl, hvilka ej röra rangordningen; och ehuru jag anser det vara en obetydlig sak, om Friherre-rätten genom det nu tagde beslutet blifvit förfördelad; kail jag likväl ej annat an finna, det Friherre Bonde, som härstammar från Carl VIII Knutson, har lika rätt att bibehålla sin nu innehafvande plats, som Adelsmannen Herr Lilljehök.
Toll: Då Konungen, efter Grundlagen, äger rätt att upphöja personer till Adengt Stånd, samt Friherrlig och Grefvelig värdighet, har jag trott det ej vara Dc.il Ridderskapet och Adeln värdigt, att taga ett sådant Beslut, som skulle kunna inom Riddarhuset nedsätta dessa värdigheter, enär till exempel en äldre Adlig ätt, som nu skulle intaga säte å främsta bänkafne, blefve, genom sin Konungs Nådiga upphöjelse i Friherrlig eller Grefvelig värdighet, just härigenom i sin repreSeiitations-rätt nedsatt; och på sådan grund får jag mig mot detta Beslut reservera.
Friherre nion Knorring, Bernhard, förenade sig nied Friherre Rålamb.
Herr von HartmansdorffI afseende på hvad Herr von Hohenhausen yttrade; får jag blott nämna, att det icke fans någon Friherre Bonde eller Sparre förr än Herr Bonde och Herr Sparre förut varit till.
Herr vonFrancketi, Augusti Jag hemställer, om icke j då rösterne äro så delade, detta ärende bör afgöras genom votering, hvarom jag anhåller.
Då Beslut i detta mål redan är fattadt, och åtskillige personer mot detsamma sig reserverat, lärer Herr von Franckens begäran om votering böra förfalla.
Herr vört Francken: Som Ridderska pet och Adeln icke till öfverläggning företagit något nytt ämne, kan jag ej gilla den af Herr Printzenskjöld gjorde anmärkning, utan förnyar min begäran örn votering. 3.{o Den g November.
I fall flera personer ej funnit sig befogade att reservera sig emot det af Ridderskapet och Adeln fattade Beslut , så hemställer jag om icke flera mål kunnat äfgöras, emellan den stund, då Herr Grefven och Landt-Marskalken yttrade sig finna, det Ridderskapet och Adelil godkännt Herr Berghmans Förslag, och denj, då Herr von Francken begärde votering.
Enär detta står fast, kan jag ej filina annat, än att frågan om votering bör förfalla.
Det lar väl vara emot all ordning och praxis, att, sedan Ridderskapet och Adeln fattat ett beslut, som Landt-Marskalken genom klubbslag sanctionerat, derefter kunna upprifva det genom votering.
Jag bestrider på det högsta, att någon votering i detta ärende får aga rum, och är öfvertygad derom, alt Herr Grefven och Landt-Marskalken ej eller kan tillåta det.
Jag hyser Samma tanka, som den Herr Riben yttrat, att flera mål kunnat medhunnits att afgöras emellan det beslutet fattades, och då jag begärde votering; men enär denna mellantid åtgått för gjorde reservationer emot beslutet, och icke något nytt ärende blifvit till öfverläggning företagit, kan jag ej frånträda min begäran om votering, hvartill jag tror mig äga en obestridlig rätt.
Till bevis alt Herr Von Franckens slutsats är oriktig, skall jag an - Den g November. hålla, att få framställa ett exempel.
Om, sedan beslutet fattades, Herr Grefven oell Landt-Marskalken låtit uppläsa några expeditioner från Expedilions-Utskottet, skulle väl Herr von Francken då kunnat begära votering ?
Jag tror att Herr von Francken icke afhört ofverläggningen, utan först inkommit på Riddarhuset, under det reservationerne mot beslutet gjordes, emedan jag förut icke märkt honom.
Jag har väl sett, huruledes ett plenum slutats med reservationer emot ett då fattadt beslut, och äfven att ett plenum börjats med reservationer mot de beslut, som under ett föregående blifvit fattade, men ej att man på grund af reservationerna sökt upprifva besluten.
För min del anser jag frågan vara afgjord, och tror ej alt votering numera kan äga rum.
Jemte det jag förenar mig med Herr von Hartmansdorff, får jag tillägga, att det skulle vara ett lätt medel att kunna upprifva ett redan fattadt be- . slut, om den Ledamot, som icke öfver varit discussionen, skulle äga rätt, alt förändra beslutet, genom det han begär votering.
Endast den omständighet, att Herr von Francken icke var närvarande, då beslutet fattades, kan göra honom oberättigad, att begära vote - 34?
Den ,9 November, ring; men i annot fall kan jog ej inse, alt det kunde förnekas honom, emedan det kunde luinda, att flera personer pA en gång anhöilo om ordet, då de första, sorn af Landt-, Marskalken uppropades, endast önskade att få reservera sig mot beslutet, men de sed» nare att begära votering, Herr Printzenskjöld; Jag får på min beder försäkra, att Herr von Francken icke var närvarande , då beslutet i detta ärende fattades, utan först derefter inkom, Herr Lefrén:
Huruvida beslutet skall anses vara fatta dt, eller icke, och om vo-, tering kan äga rum, derom vill jag ej ingå uti någon pröfning; men anses det böra blifva beståndande, så reserverar jag mig deremot på den grund, att man bör und» yika allt, som kan förorsaka schismer.
Herr Grefven och Landt-Marskalken yttrade, att då sfraxt efter det Herr Gref-, yen och Landt - Marskalken tillkännagifvit det sätt, på hvilket Herr Landt-Marskalken fattat Ridflerskapets och Adelns svar å den sist framställde propositionen , flere Ledamöter anmält sig att tala, af hvilka de fläste emot Ridderskapets och Adelns beslut sig reserverat, men Herr von Francken begärt votering, samt Herr Landt - Marskalk kerl icke kände något ställe i Grundlagen, som förblöd en i slik ordning äskad vote» ring; ansåg Herr Ijahdt- Marskalken för dess Den Q November.
345 del sig icke iiga rättighet förneka den ifrågaställde voteringen.
Herr Landt-Marskalken hemställde likväl till Herr von Francken, om icke, enär Ridderskapet och Adeln med en betydlig pluralitet bifallit den sist gjorde propositionen, frågan kunde få anses såsom afgjord.
Francken:
Sedan Herr Grefven ocb Landl-Marskalken till mig hemställt, huruvida jag anser votering vara af någon nödvändighet, då svaren på Herr Grefvens och La n d t-M ars k a 1 k e 11 s proposition voro tydlige för det beluL, som blifvit tagit, så vill jag afstå fr ali min begäran om Votering.
Jag får ännu en gång anhålla om Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på min begäran, huruvida det Stadgande, sorn nu är vordet beslutadt, ej må kunna uti Ordnings-stadgan intagas.
Herr Grefven och Landt ~ Marskalken förklarade, att sedan Ridderskapet och Adeln, rörande ifrågavarande ämne, redan fattat sitt beslut samt godkänt den af Herr von Hartmansdorff utaf 21 §.
Riddarhus-Orduingen föreslagne redaction, ansåg Herr LandtMarskalken någon förändring deruti nu mera icke kunna äga rum, Grefve Cronhjelm : Just derföre att Ridderskapets och Adelns beslut, å Herr Berg - Den Q November. mans förslag, icke skulle hindra den af mig gjorde begäran, att detta förslag, i händelse det vunne bifall, skulle uti Ordnings-stadgan intagas, anhöll jag hos Herr Grefven och Landt-Marskalken, att proposition först måtte framställas på min begäran; men då sådant icke blifvit gjort, hemställer jag, om min rätt kan vara försuten.
Herr Grefven och Landt-Marskalken yttrade, att Grefve Cronhjelms rätt, att framställa det af honom väckte ifrågavarande påstående väl icke vore försuten, men Herr Landt-Marskalken hemställde, om icke, då Ridderskapet och Adeln redan, på sätt som skett, stadgat lydelsen af 21 §.
Riddarhus» Ordningen, Ridderskapet och Adeln i och med detsamma äfven bestämt, att föreskriften om placeringen i Riddarhus-salen borde i nyssberörde §. upptagas.
Ropades J a. '
Jag tror, att ett är saken, och ett annat är, hvarest den skall intagas.
För min del anser jag, att den ej bör slå i Riddarhus-Ordningen; och derföre anhåller jag om proposition derå, att den må intagas i den särskildta Ordnings-stadgan.