Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
”Om nu verkställigheten af en sådan föreskrift som Riksens Ständer begärt följes än-, ^algenom, torde lättast falla i ögonen huru, resultatet kan blifva.” ”En exporteur afskickar en laddning Jern. från Gefle, eiler hvilken annan ort som hälst, och vid afskeppningen diar lian en vexel på sin last i Hamburger B;co, svarande mot Tulloch Convoyafgift m. m.
Coursförhåilandet mellan vext in och Svenskt Banco kommer härvid icke i fråga, såsom alldeles intet verkande, emedan vexel hvarken köpe» eller säljesr pckså ser man oftast sådane vexlar tecknade med ordet Tullvexel eller med 48 Jk. cours.
Men. lät ock vara, att vexefR är den dagen köpt, eller att exportturen anger den lika med Tullcoursen, och att exempelvis coursen då vore 1x6 sk. samt vexeln på 100 R:dr.
Uppbörds-" mannen uppför då 100 R-.dr Hamburger Banco, inom column, men i sjelfva redovisningscolumnen R;dr 241: 32 sk.
Under tiden har Coursen redan fallit eller stigit.
Då vexeln hit ankommer till GeneralCassan är Coursen j 17 sk., och uppbörden blir då 2 R:dr 4 sk. högre.
Skall åter GeneralCas - * Den 4 April f. m, 39 gan debitera vexein efter första uppbördscour-, sen, så försvinner väl skiljaktigheten för den gängen och GeneralCassan får samma debet eller 241 R:dr 32 sk
Men då är redan grunden bruten att vexein skall tecknas till sitt rätta värde i den stund den hos hvar och en till uppbörd kommer eller begagnas.
Men vidare, da vexein skall lefverera till Räntekammaren är Coursen åter förändrad.
Ändteligen, när den ankommer till Hamburg, händer, att den blir protesterad, och skall då vandra samma vägar tillbaka.
1 stället att, så länge den bokfördes i sin rätta myntsort, den gällde för sitt innehåll med 100 R:dr hela vägen, får nu hvardera afskrifva ett olika belopp, och all öfverenstämmelse mellan räkenskapen kommer att upphöra, samt i följd deraf, också den nödiga controllen."
"Likaså blir förhållandet uti en ännu vidlyftigare form, sedan vexlarne ingått i RänteKammarräkningen, hvilket, för sammanhtngs skull, Eder Kongl. Majit i aåder torde tillåta Comiterade att här i underdånighet utveckla.
Ifrån Tullverket Öfverlämnäs vexlarne till Räntekammaren i den mon de i uppbörden inflyta.
Då måste genast besörjas om deras accept och incassering, för att sedermera i mon af behofvet disponera den inflytande valutan.
Vexlarne insändas alltså till de Handelshus som äro anförtrodde denna commission.
Nu skulle Räntekammaren debitera dessa vexlar elter Tulluppbördscoursen i Svenskt Banco. klen, som ofvan i underdånighet anfötea alla 4° Den 4 April f, m. dessa vexlar blifva ej accepterade.
För en eller annan orsak skull kommer någon, oagtadt ali försigtighet vid deras emottagande, tillbaka med protest, sorn då måste utbytas eller ersättas efter det värde som coursen under tiden bestämt, på det att StatsCassan icke måtte blifva lidande genom Coursförändringen. utan få den primitiva valutan i Hamburger Banco behållen.
B-o, blifvit från Tullverhet Jefvereradt, accepteradtoch ä räkning med det utländska huset, som har Vexelaffairerne StatsContoiret tillgodoskrifvit.
Nu skall detta belopp finnas debiteradt i RäntekammareBoken inom Column, men affördt i Svenskt Banco i sjelfva redogörelsen efter de olika courser för hvar postdag, som Tullverket gjordt lefvereringarne.
Enär man nu derefter kommer till Credit eller utgifterne, så bestridas de genom ny vexeldragning directe från Räntekammaren och summorne skola då äfven afföras i Hamburger B:co inom column, men efter helt olika courser i Svenskt B:co, emot Debet.
Ständer hafva nu ansett dessa olikheter kunna jernnäs derigenom, att coursdifferencen vid årets slut, såsom Öfverskott eller bri6t, allt efter utfallande beskaffenheten, upp- eller affördes.
”Denna åtgärd låter val tämmeligen verkställbar j men vid närmare pröfning lära likväl alltför betänkliga hinder finnas möta.
Om precist samma belopp i vexlar sorn Tullverket Den 4 April f. m, 4» inora en viss tiderymd lefvererar, äfvenledes inom samma år för hvilket redogöres, blefve disponerad, skulle den föreslagne ordningen möjligtvis kunna iagttagas.
Men, utom hvad rörande återkommande vexlar här förut blifvi anfördt, som genast rubbar coursförhållandet begge verken emellan hade uppmärksamhet bordt fästas derå, att i Courtage, brefporto, discontoberäkningar och Commissionsprocent m- m. uppkomma på stället i räkning emellan Bankirerne och Statsverket, differencer omedelbarligen i Hamburger
Dessa skulle nu likväl äfven efter en fingerad cours afföras i Svenskt Banco, och likaledes den vid årets slut befintelige vexelbehåilning , i Hamburger Banco, uti Räntekammareboken förvandlas till Svenskt Banco, förmodeligen efter coursen den 31 December, emedan, utan att på sådant sätt, enahanda belopp som i Hamburger Banco inom column, och Svenskt B:co utfördt, uti Räntekaminarebokens debet funnes upptaget också deremot uti Credit beräknades dels såsom utbetaldt, dels såsom omkostnad, och sist såsom behållning, i Hamburger Banco inom columm, och efter en antingen vid utgifterne känd, verkelig cours, eller vid omkostnaders och behållningens förvandling irna* ginerad, kunde Räntekammareboken icke till Debet och Credit gå i hop.
Men när man då hinner till det nästa, och derpå följande år, då Räkenskapen börjar med en imaginerad behållning i Svenskt Banco såsom Vexelvärde, 4a Pen 4 April f. m. hvilken behållning åter genom Coursomvex-* lingarne under det året, i mohn af skeende dispositioner och omkostnader undergår nya förvandlingar, lärer hvar och en med Räkenskapsverk aldrig så litet bekant, icke underlåta att förese, att man slutligen, i stället för enkel räkenskaps orm, skall befinna sig i en villervalla ai calcuiation, på hviken ingen tar reda, om redogöfaren har interesse att intrassla den; och ComUtérade tro, att ingen omtänksam, redlig och lörsigtig uppbördsman ens kan ingå derpå , alt mottaga ordres pä fingerade summor i Svenskt Banco, dä han till valuta icke erhåller samma belopp i svenska pen-' ningar, utan en Assignation i främmande myntsort, hvars värde omvexlar under tiden.
Ali calcul bör vara skild trän uppbördsmannens befattning, och utan nedsättning af hans värde sorn menniska, torde det kunna påstås, att hans tjenstemanea handling bör ju mer dess häl 1 - dre bringas till blott mechanisk; ty då han på sådant sätt emottager och utgifver, är han att anse såsom nyckeln till en Cassa-kista, hvaruti inlägges och uttages.
Örn vexlar läggas in, så böra vexlar åter tagas ut, guld, silfver eller sedlar, likaså; och Journalen bör vara en trogen antecknare af hvad som passerat. ”Hufvudbokslufare; Disponenter, och de aotn hafva med anslag och beräkningar att gö. jpa, de måga calculera och förvandla den ena smyntsorten till den andra bast de kunna och (gitta], men Comittérade afstyrka i underdånig - Éfe Den 4 April j. m, het på det högsta, att uppbördsmanna-räkenskapen någorstädes må iä inblandas med så beskaffade förvandlingar, som på suponerade förhållanden skola byggas.” ”Comittérade hafva nogsamt trott sig finna, att Riksens Ständer, vid betraktandet af den 6tora skillnad, som äger rum mellån värdet af en Riksdaler Hamburger Banco och en Riksdaler Svenska Bancosedlar, ansett det oformligt, att desse begge myntsor er skuile löpa efter pari värde, Riksdaler om Riksdaler, uti inkomst och utgifts räkningar, ehuru den förra för närvarande efter cours, svarar mot nära 2 och en half gång af den senare.
Comittérade instämma gerna häruti, och tro äfven för deras del en rättelse nödig, ehuru den lärer böra tillvägabringas på annat sätt, än föreslagit blifvit. ”Först böra Comittérade härvid i underdånighet upplysa, att Räntekammaren gör en särskild räkning i Hamburger Banco, hvarest hvarenda- inkommande vexel debiteras, alla utgifter i Hamburger Banco afföras, äfvensom vexelförsäljningen, allt med behörige verificationer försedt, så att ingalunda hos någon den tanka må uppstå, som skulle genom a horing af Hamburger Banco efter pari, lika med, Svenskt, möjlighet kunna äga rum att redovisa den eria Riksdalero för den andra, utan Coursdifference.
Säkerheten finnes således redan till fullo, och icke en skilling af det högre värdet kan Staten frångå, genom den o/dfs - 44 Den 4 April /. m. ning som nu galler: hvadan ej heller nånsin, hvarken af KammarRätt eller Riksens Ständers Revisorer den ringaste anmärkning härutinnan blifvit gjord.
Återstår derefter sålunda blott uppställningsformen, eller att i Tableau få fram det rätta värdet af inkomst och utgift i Svenska Bancosedlar.” "Fråga har'härvid uppstått, att i Statsverkets allmänna räkenskap tillöka en column för Hamburger Banco, men Comittérade hafva ansett mindre lämpligt att i generelle Räkenskapen eller RiksStaten införa en column för främmande myntslag.” ”Inkomsten af vexlar inflyter genom Tulln allena; och derifrån aflefvereras den genast till Räntekammaren, mot qvittence, tecknadt å åtföljande reversal, som upplyser, att lefvereringen skett i Hamburger Banco, eller Pund Sterling, med ett ord, i vexlar sådan den blifvit gjord
Förvandling af vexlarng till Svenskt Banco i TullRäkenskapen kan alltså ha blott ett föremål i Tableau, nemligen att gifva svar på den frågan, huru mycket har Tullintraden för en viss tiderymd utgjort i Svenskt Banco?
Det är billigt att denna upplysn:ng erhålles af Tullräkenskapsn; men derföre att den är mindre vigtig» än säkerheten om uppbörden, och en redig räkenskapsform, cå är det den sorn bör e
Den 4 April f. m. intaga rummet inom column, men sjelfva den verkeliga myntsorten utföras.
Och denna förvandling bör ej ske annorstädes än i HufvudBoken, i en summa, för ett helt års uppbörd i Hamburger Banco, efter samma års mei delcours.
Då har man all den Statistiska upplysning som för beräkningen erfordras, utan att uppbördsmännen få det minsta dermed att skaffa. ”1 Statsverkets räkenskaper åter, bör samma ordning fullföljas.
Den nya inkomst, sorn genom Vexelförsäljningen uppkommit, har hittills under en särskild Titel af Coursförhöjningsmedel blifvit i Räntekammare-; boken debilerad, och till deremot svarande utgifter af enahanda art, eller coursdifference mellan erforderlige vexlar och deras inköps kostnad disponerad; men härutinnan bör till formen göras rättelse som ock redan utiiSi8 års Riksstat blifvit iakttagen.
Dessa vexlar nemligen, äro efter deras natur Tull-inkomst, Denna titel böra de behålla förderas hela värde, och Coursförhöjningsmedlen, eller differencen mellan 48 sk. hvartill de såsom vexlar redan äro debiterade, och det belopp som vid försäljning ingår, bör äfvenledes under Titel; Upphörd af Tullen genom Vexelförsäljning debiteras, för att komma Inkomstberäkningen i RiksStaten tillgodo, 4 6 Deri 4 April f, mj ”Åter hvad utgiften beträffar, så enär anslagen, eller de inom hvarje hufvudtitel bestådda summor, icke äro uppförde till högre numeraire än pari i Svenska Bancosedlar, för den del de måste utgå i Hamburger Banco * blir det en naturlig följd häraf, att utgifterné äfvenledes, ehuru de bestridas i vexlar, måste al pari afföras; ty om exempelvis på 2:dra Hufvudtiteln, de för MinisterStaten uppförde 90,000 R:dr uti Räkenskapen crediterades efter vexelvärde med 225,000
R;dr efter nti gällande cours; så skulle Statstiteln vida öfverskridas, och den af Riksens Ständer föreskrifts® allmänna rsdogörclseform, undergå en väsendtlig rubbning.
Ständer måga kunna erfara huru beskaffade dispositioner sorn skedt i främmande myntsort, för året, inom hvarje Hufvudtitel, och verkan deraf till effectivt ökad kostnad i Svenska Bancosedlar, bör det belopp söm Räntekammarens Hamburger Banco räkning påförer hvarje HufvudTitel, såsom dess utgift i Hamburger Banco, under loppet af åfet, uti Titelns Memorialbok, efter dennes afskaf, serskildt införas, förvandla® både i Debet och Credit, efter årets medelcours, på samma sätt som Tullverkets Hufvudbok beräknar sin vexel-intrad för året: och enär nu ut giften för den dag den ägt rum* blott finnes graverad al pari eiler med 48 sk,, så kommer skillnaden efter, för hela årets dispositioner, sä att exempelvis: om på extra utgifterne äro disponerade fulla beloppet 100,000 R;drj men deraf utgjorts 30^,000 R:dr i vex t - fyen 4 April f ni; lar al pari, och medelcotirsen för året vore 112 sk., så graveras Titeln inom column med en efterföring af 64 skilling på hvarje af desse 30,000 R;dr eller 40,000 ll:dr utöfver sjelfva anslaget.
”Enär hvarje Titel sålunda får sin gravstioB, vexel försäljningsmedier, råsom ofvan i underdånighet anföres, redovisas under Titel, Tulluppbörd, och vexelbehållningen vid årets slut står till dispotiton, för att dermed * efter enahanda ordning det följande året förfaras} så rubbas på intet sätt den nu gällande enkl» och rediga uppbördsmanna redovisningen för vexlar; men Riksens Ständers afsigt vinnes dock, dels att rätta Tuilintraden blir känd, dels att hvarje Titels verkliga gravation i Svenskt mynt blifver i Räkenskapen synlig.
Och om Eder Kongl. Majit i Nåder täckes gilla hvad Comittérade nu härutinnan i underdånighet tillstyrkt, torde sådant äfven få StatsContoiret till efterrättelse meddelas.
I anledning af detta utlåtande förklarade Kongl. Maj:t den 24 November igiy sig icke hafva funnit skäl bifalla Riksens Ständers anmälan.
StatsUtskottet behagar nu er-' känna: ”att den af sednaste Riksens Sränder föreslagne uträkning af hvarje post, till den dagens cours, då den in- eller utgick, skulle på sätt Kongl. Majrts åberopade skrifvelse afser , ilijva alltför compliquerad5 men anser likväl i Dan 4 April f, m. stället, att den af Riksens Ständer härmed åsyftade, uti Stati tiskt hänseende ganfka vigtig fl upplysning, om anslagens mer eller mindre tillräcklighet och -möjligafle redighet i räkenflaperne t kunna derigenom erhållas, att Statsverkets alla så väl inkomster som utgifter uti Hamburger Banco, i RiksStaterne, och i de till grund derför liggande Räkenfkaper debiteras och redovisas efter en viss cours, som vid hvarje Riks* dag bestämmes, samt den uppkommande skillnaden mellan samma cours och den medelcuurs för aret, som finnes gällande då inkomsten eller utgiften inträffar iakttages uti den generella årliga liqviden mellan Stats- och Riksgälds— Verken medelst StatsVerkets godtgörande för hvad medelCoursen öfverstiger den fasställdaj hvaremot RiksgäldsContoiret tillkommer öfverskottet, som vinnes på den fasställda cour6en, utöfver medelcoursens belopp
Då ingalunda må betviflas att det är reda och ordning i Statsverkets räkenskaper som åsyftas; måste jag öppet förklara min öfvertygelse, att den ingalunda kan vinnas med detta dubbla calculationsverk, med tvenne imaginerade mätare:
Riksdagscoursen och årets medelcours förutom den tredje och enda rätta, nemligen den cours hvartill vexlarne verkeligen säljas eller köpas; Och hvilken allena måste utgöra grunden för uppbördsmännens redovisning.
Jag hade tillåtit mig tro, att den utveckling - Den 4 April f m'.
49 ling af ämnet, sora blifvit gjord, skolat ådagalägga angelägenheten af calculationernes avskiljande från uppbördsmännens enkla Cassaräkningar:
Jag hade trott mig deruti kunnat förvänta understöd af hvarje person, som förer räkning öfver sine egna affairer.
Hvilken köpman nyttjar val en 5 års medelcours uti sin Cassaräkning, öfver ingående och utgående främmande mynt?
och i den allmänna uppbörden, samt i redovisningen derföre, bör förhållandet ej vara skiljaktigt från den enskiltes: en-i kelhet och tydlig reda böra utgöra vilkoret! för begge Hade Höglofl.
Statsutskottet inskränkt sig att tillstyrka denna calculation blott inom Riks; Staten, skulle jag dervid fästat mindre betänklighet; men då det tillägges, att den äfven skall äga rum uti de till grund för RiksStaten liggande räken/kaper ^och således uti sjelf.! vi uppbördsräkningarne, emedan desse utgöra RiksStatens grund) så måste jag högeligen afstyrka densamma.
Skälen dertill äro nästan till alla delar här förut utvecklade.
Hufvudbok, inkomsterne af vexlar
Och silfver debiteras och afföras efter en af Riksens Ständer fixerad oföränderlig cours, så måste likväl diftlerencen deremellan och den verkeliga/producten, vid hvarje förvandling särskilt debiteras eller afföras: icke kan årets Bil. till Ridd, 0. Ad.
Pr, lil Band. 4 Åo Den 4 April f. m. medelcours få något inflytande på den verkeliga uppbörden eller utgiften ; icke heller kan StatsContoiret uti liqvid med RiksgäldsContoiret, godtgöra det ena eller andra verket efter årets medelcours; utan måste all sådan liqvid nödvändigt verkställas efter den effectiva producten, på skilling och runstycke, för hvad sorn, genom försäljning eller annat användande från vexlar eller metaller, till Bancosedlar förvandlas och uppkommer Den Statitiska upplysningen, hvarpå fästes så mycket afseende, må vid intet tillfälle föredragas ordliingens fordringar i vigligare sak.
Här är redan förut den Statistiska upplysningen till alla delar vunnen, efter de förvandlingsutredningar öfver SjöTullsuppbörden och annan inkomst i vexlar och metaller, som uti RiksStaterne och dess materialer finnas, så att ingen som velat taga kännedom om den verkeliga uppbörden
Och utgiften, efter förvandling af vexlar och metaller, har saknat fullständiga anvisningar dertill: likaså är ock förhållandet i fråga om den ökade gravation på hvarje utgifts titel, som genom bestridandet af en del utgifter med vexlar, uppkommer.
RiksStaten innehåller en fullständig uppställning deröfver.
Med den inskränkta kännedom jag äger i dessa ämnen, är det mig icke möjligt att fatta nyttan af vexlarnes förvandling i uppbördsräkningarn^ efter någon slags fingerad cours.
Dm 4 -April f. nit böra utgå i Hamburger Baned, och anvisa motsvarande belopp af dylik inkomst; så må verkan af sådane anvisningar väl upptagas både i Debet och Credit af calculationen till ett visst värde i Bancosedlar; men inom uppbörden och utgiften blirdetlikväloförändradt, vexlar.
All öfverskjutande inkomst afsådan beskaffenhet, förvandlas deremot till Bancosedlar genom successiv försäljning och nettobeloppet deraf inflyter och redovisas på sin behöriga titel, och i sin rätta tid; utan att något calculeradt förhållande dessförinnan uti uppbörden inblandas: ali öfverskjutande utgift åter, af sådan beskaffenhet förvandlas likaledes till Bancosedlar, genom uppköp för tillfället af vexlar, vare sig att detta uppköp sker af Statsverkets egen veXeltillgång eller på Beursen; och net to beloppet deraf utgår likaledes på sin behöriga titel och i sin rätta tid; graverande alltså äfven med Coursdifferencen , utan att någodt calculeradt förhållande uti utgiften inblandas.
Banco ellermetaller redovisas såsom sådane,till dess de Verkeligen förvandlas till Svenska BancoSedlar; detta är öfverens stämmande med all behörig redovisningsgrund.
För min enskildta ds! tillåter jag mig derföre ock den önskan att ingen anhållan må hos Kongl.
Maj:t i underdånighet göras örn befallning till vederbörande att en sådan föiändring från nästa års början behörigen iakttaga; och förklarar lika öppet att om Kongl.
M*j;t skulle olver ett sådant förslag inhemta StatsContorets underdåniga utlåtande, ämnar jag, utan tvifvel, i 51 Ben 4 April /, mi i detsamma då som nu afstyrka, såsom möjligen skadligt.- alltid onyttigt.
I anledning af den anmälan, som vid 1822 års
Revisionsförrättning är vorden gjord att eti summa äf 5»574 R:dr 37 sk. 3 runstycken, som vid Tullverket influtit genom en Finska Fartyg ålagd afgift, att användas vid Åbo Academie-byggnader, enligt Korfgl.
Brefvet den g October 1811, blifvit afsatt tillen extra pensionsfond för fattiga Enkor, med yrkande tillika, att som, enligt grunderne för Statsregleringen vid 1809 och 1810 årens Riksdag, Statsverkets *lla tillgångar utan undantag, 6ko* la till redovisning i dess räkenskaper upptagas, så borde ock ifrågavarande fond till Staten indragas, men dé personer som nu af Räntan erhålla understöd, i stället åtnjuta denna förmån uppå något af redan varande Statsanslag; har StatsUtskottet sådant nu till bifall föreslagit; och att, till följd deraf, fondens behållning må med Statsverkets öfrige tillgångar sammanslås, men de derå anviste Pensionsbeloppen deremot öfverföras på allmänna IndragningsStaten: dervid StatsUtskottet tillägger, att Riksens Ständers beslut härom, lärer hos Kongl, Maj-.t i underdånighet böra anmälas, för att derå vinna behörig vevkftällighet.
Vid hvad StatsUtskottet sålunda andragit, tillåter jag mig följande erinran:
Den 4 April J, nu 55 Det är mer än n år sedan Kongl- Majtts nådiga beslut om denna disposition fattades. Räkenskapen för Åbo Academiemedlen är af Räntekammaren årligen aflagd, och i StatsContoirets
Protocoll likaledes årligen intagen; hvarjemte underdånig anmälan till Kongl* Majit skedt, vid hvarje tillfälle räntan lemnat 1 tillgång till något understöd; hvadan alltså denna fond ingalunda varit undandold för Revisorers eller Ständers uppmärksamhet, ehuru den först af 1822 års Revision blifvit såsom fynd betraktad, för att utan vidare undersökning, till Staten kunna ingå.
Majtts bref lgit innehåller likväl, att desse medel icke äro att såsom Statsverkets omedelbara tillgång anse.
Likasom Tolag,'
Vågpenningar, Beurs- och Brobyggnadsmedel, med flere anslag för Städer, eller särskilte inrättningar, sorn utgå å varor, blifva nppburne af Tullverket, utan att derföre vara Bevillnings- eller Statsmedel; så är ock förhållandet med de ifrågavarande.
För att befordra Åbo Academie Byggnad, ålades en afgift på 12 år af en skilling för hvarje tolft
Bräder och lika mycket för hvarje famn Ved, som från Finland utfördes, enligt Kongl. Förordnandet af den 2 Junii 1801.
Hvad härigenom ickorn, aflefverarades för ändamålet, utan att nånsin tillhöra Sratsver. ket, eller i dess räkenskaper ingå.
Då Finland H Deri 4 April /. in.' gick förloradt, fanns den nu ifrågavatande tillgången behållen.
Naturligtvis ankommer det på ömsesidige liqvidationsgrunder de begge Staterne emellan, hvem dessa medel skola tillhöra.
Erhåller Svensd Staten sina fordringar i Finland, så bör otk en reciprocitet äga rum.
Jag vet så mycket heldre att detta var anledningen till Kongl. Maj:fs beslut år 1811 som jag, j egenskap af tjenstförrättande StatsSecreterare för Handels- och Financeärenderne det tillstyrkte, och contrasignerade, utan att då anse mig handla emot de af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer vid 1809 1810 årens Riksdag för Statsförvaltningen lagde grunder; och utan att deröfver sedermera hafva emottagit någon erinran af ConstitutionsLJtskottet.
Det ansåg» att, då det ännu ej var afgjordt hvem medlen borde tillhöra, kunde de under tiden göra» fruktbara för att af räntan gifva några behofvande understöd, häldre än att lemna dem Utan användande; och förmodeligen bör denna omsorg billigen häldre gillas än klandras.
Enkor och Barn efter förtjente personer, mäst sådane som a? en eller annan orsak icke kunnat inkomma på ordinarie
När / Den ö A pr,t J' m man betraktar anslaget på 7tde HufvudTiteln, i jemföring till behofvet och liderne, så häpnar man vid hvarje företagande pensions reglering: otillräckligt är hvad som tilldela3 hvar och en _ och äfven på detta otillräckeliga måste de behöfvande vänta, en del i flere år.
Jag vill nu emedlertid visst icke göra någon speciel erinran dervid, att Statsutskottet ansett en sådan obetydlig fonds förräntande mindre nödig; men efter den upplysning jag haft äran lemna om anledningen dertill, och om rätta förhållandet med tillkomsten af desse medel, torde det böra tagas under en närmare pröfning, huruvida icke en serskild anmälan bör härom hos Kongl. MajH göras och Kongl Majtts beslut afvaktas, innan Riksens Ständer deröfver omedelbarligen disponera.
I anledning af den disposition sorn uppå mindre creditivet ägt rum, seda c sista Riksdagen, och hvad Revisorerne deröfver andragif, har StatsUtskottet ansett sig böra föreslå: det Rikfens Ständer hädanefter, vid btflammandet af det mindre Creditivet, må för dess tillitande jemväl jä fia det vilkor, att dervid full Händigt uppgifvas de utomordentliga behof och föremål, för hvilka de sum^ mor,' som af famma Creditiv uttagas, anfes erforderligtj; och uti hvilken summariska redovisning, Rik' fens Ständer eller deras Revisorer jemväl kunna erhålla en ledning för den fp edella kännedom om desfa medels användande, i hvarje färfkildt fallyfom må finnas nödig.