Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då Riksdag nu hålles å den egentliga Riksdags-orten, hvarest ej inträffat behof att från aflägsen ort inkalla någon Tjensteman till tjenstgöring vid Riksdagen, har fråga ej kunnat uppstå om Respenningar eller Inqvartering; Meri, hvad serskildt angår Bonde-Ståndets Sekreterare, sam af Kongl. Majtt tillsättes, lärer j£. K. M. i Nåder ej underlåta att, örn så nödigt pröfvas, tilldela honom för dessa kostnader ersättningMed bibehållande af de tillförene begagnade rubriker Arfvoden, beräknade efter Månad, för Sekreterarne, och Traktamenten, beräknade efter dag, för Kanslierne och Vakt-Ketjeningen, hafva Riksens Ständer fastställt denna vedergällning på följande sätt:
Hos Ridderskapet och Adeln Arfvode i Månaden för Rid darehus-Sekreteraren - 300 Rid Traktamente om dagen för 3 900 Underdåniga Skrif v elseri äldste Kanslister eller Notarier, hvardera - 3 R:d 54 ski _ för 2 Ordinarie och 3 Extra Ordinarie Kanslister, hvardera - 3 _ för 3 Vaktmästare, hvardera - - 1 16
Hos Prest-Ståndet.
Arfvode i Månaden för Sekreteraren - - 300 Traktamente om dagen för 1 Notarie - - 3 24 för 2 Ordinarie och 3 Extra Ordinarie Kanslister, hvardera 3 _ för 3 Vaktmästare, hvar: dera - - 1 16 Hos Borgare-Ståndet.
Ärfvode i Månaden för Sekreteraren - - 300 Traktamente om dagen för 1 Notarie - 3 84 _ för 2 Ordinarie och 3 Ex.' tra Ordinarie Kanslister hvardera - 3 _ för 3 Vaktmästare hvardera - - 1 &6
Hos Bonde-Ståndet.
Arfvode i Månaden för Sekreteraren - - 400 Traktamente om dagen för Vice Sekreteraren Lagmannen Underdåniga Skrifvelser. aoi Georgii och 2 Notarier hvardera " ~ ~ 4 R;d ___ för 4 Ordinarie och G Extra Ordinarie Kanslister hvardera - - g _ för 3 Vaktmästare hvardera - - i 16 sk.
Hos Constitutions-Utskottet.
Arfvode i Månaden för Sekreteraren - 166 3?
Traktamente om dagen för 3 Kanslister hvardera - 2 24 för 1 Vaktmästare - x 16 Hos Stats-Utskottet.
Arfvode i månaden för Sekreteraren i Stats - Verkets ärender - - 200 — för Sekreteraren i Riks gälds-Verkets ärender 133 16 för den i Utskottet biträdande Kamreraren 133 16 — för den serskildt antagne Kamreraren Auditören I'
Orange - .75 Traktamente, om dagen för 2 Notarier, hvardera ” 3 ?4 _ för 5 Kanslister hvardera 2 24 för 5 Vaktmästare, hvardera - - * 16 Hos Bevillnings-Utskottet.
Arfvode i Månaden för Sekreteraren ; - *66; 32 2 0 2 Underdåniga Skrif veiner.
Traktamente om dagen för 2 Notarier , hvardera 3 R:d 24 — för 4 Kanslister, hvardera 2 24 — for 2 Vaktmästare hvardera 1 A5 Hos Lag-Utsknttet, Arfvode i Månaden för Sekre- teraren - - - 166 32 Traktamente om dagen för x Notarie - - 3 24 - — för 1 Kanslist 2 24 — för 1 Vaktmästare X x6 Hos Allmänna Besvärs- och Ekonomi- Utskott< Arfvode i Månaden för Sekre- teraren x66 3?
Traktamente om dagen för 3 Notarier, hvardera 3 *24 -t- för 4 Kanslister, hvardera 2 24 — för g Vaktmästare hvar- dera X x6
Hos Expe.ditions-Utskottet, Arfvode i Månaden för Sekreteraren - 16S 32 Traktamente om dagen för 2 Kanslister, hvardera - 2 24 — för 1 Vaktmästare 1 16
Och beräknas dessa arfvoden och Traktamenten, vid Stånden ifrån och med fjerde dagen före Riksdagens utblåsnirig ■■]! och med åttonde dagen efter dess slut, och vid Utskotten ifrån antagningsdagen till och med Åttonde dagen efter Utskottets upplösning, samt böra utbetalas i enlighet ined serskilde uppgifter pa Pei ona:en, sorn undertecknas i afseende å Riks-Stånden af hvarje Underdåniga Sh-ifvelser, Riks Stånds Talman och i afseende å Utskotten af hvarje Utskotts Ordförande, samt inlemnas till det Verk, der utebetalningen sker; hvarjemte Riksens Ständer heslum , att de Arfvoden och Traktamenten , som belöpa sig till och med den 2g;de sistlidne Februari, rnå uppbaras nu genast, men återstoden ej förr än efter Riksdagens slut.
Föröfrigt förbehålla sig Riksens Ständer, att, om i något Utskott göromålen skulle blifva så öfverhopande, att den antagne Kansli-Betjeningen, behöfver hjelp vid renskrifningen , en sadan kostnad må framdeles efter anmälan ersättas, äfvensom att för kostnaden till Skrifmaterialier samt Ståndens och Utskottens Kansliers öfriga förnödenheter ersättning må meddelas efter Verificerade Räkningar, af Sekreterar.. ne undertecknade och af Uandtmarskalken och Talmännen samt Utskottens Ordförande genom påskrift godkände.
Ständer få hos Eder Kongl. Maj:t i underdånighet- anhålla, att Dess och Rikets Stats Kontor må i Nåder varda anbefaldt om de salunda beslutna utbetalningars verkställande Utaf de till RIksdags-kostnaden anslagna medel; och Riksens Ständer framhärda 8Cc, N:r 97.
Uppl- och godkänd lios Ridd. oell Adeln d. s3 April 1818. — Prest-Ståndet d. 25 — — BorgareStåndet d. 25 — - — — Bonde-Ståndet d. 27 Riksens itänders underdåniga Skrifvelse S04 Underdåniga Skrifvelse om reglering af de Kongl. Hofvens Stats-Summor.
Under reglering af Anslagen för Eder Kongl. Majits och Hans Kongl. Höghet Kronprinsens Hof-hållningar saint Hermes Kongl. Majit Enke-Drottningens Enke-Säte och Underhåll, hafva Riksens Ständer tagit i öfvervägande livad Eder Kongl. Majit genom Nådig Proposition till deras Stats-Utskott den löule sisilidne Februari täckts uti dessa ämnen till Riksens Ständer framställa.
I följd af Högstberörde Nådiga Proposition kommer den för Hans Majit Konungen» Hofhållning å Staten uppförde Summa 320,000
R:d ärligen att tillfalla Eder Kongl. Majit ifrån och med den uste innnevarande April, samt Hans Kongl. Högiiet Kron-Prinsen att ifrån samma tid uppbära det årliga belopp af 100,000 R:d, som för Rikets Kron-Prins är anslaget.
Vid reglering af Hennes Majit Enke-Drottningens Underhålls Summa, blifva att påräkna de af Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen såsom Arf-Furste innehafde 50,000 Rid samt de 10,000 Rid, som till handpenningar för Hennes Majit såsom Drottning vid sista Urtima Riksdagen anstogos; och, då, enligt Eder Kojigl.
Majits Nådiga Proposition med bifogade Handlingar, 8:de Artikeln i Hennes Maj:ts Giftermåls-Kontrakt år 1774 samt Högst - Salig Hans Majit Konung Gustaf den Tredjes serskilda Försäkran den 24 April samma år, äfvensom likmätigt 11 $. i Riksdags Keslutet »len a:dra MajliSio, Hennes Majit Enke-Drottningen med den usta inneva - XJnd.trdS.niga rande April tillkommer en årlig TTnderhålJsSumraa i ett för allt af 60,000 Riksdaler utom Erike-Sätet Wadstena Slott med Starby KongsLadugård, lemna nyssnämnda 2:ne belopp af tillsamman 60,000
Riksdaler full tillgång för sjelfva; Under hål Is-Summan.
Beträffande ater Enke-sätet, hafva Riksens Ständer inhemtat : att Wadstena Slott, som, deräst Hennes Maj:t Enke-Drottningen skulle detsamma tillträda, borde behörigen inredas och forses med Möbler och Husgeråds persedlar, befinnes i det bristfälliga skick , att blott till Slottets yttre reparation är förslagsvis beräknad en Summa af 91,030 R:d 40 sk.: och att Starby Kongs-Ladugård blifvit genom Kammar- och Komrnerse-Collegiernes Kontrakt den 3-dje December 1801 utarrenderad till Kapitenen H- Ä. von Steyern på 30 års tid ifrån Midfastan 1813 emot 2oo Tunnor Spannemål årligen hälften Råg och häften Korn jemte betalning för Mantals-Dagsverken, med vilkor att, i händelse Hennes Maj:t under tiden försattes i Enke-stånd, arrendet skulle förhöjas lika med hvad någon annan ville erlägga samt, om Arrendatorn deruti icke kunde ingå , honom eller dess rätts innehafvare lemnäs af Kongl. Majit och Kronan en billig ersättning ej mindre för den Linne-Fabrik, honom ålades drifva, än ock för de å Kongsgården använda kostnader i den mån de öfverstiga hans deraf dragna fördel under besittningstiden.
— Riksens Ständer anse vid detta förhållan. de för Staten förmånligt om Hennes Majit i Nåder skulle täckas, i stället för Wadstena Slott* begagnande aeh såsom ersättning för den möjli, 2of) Underdåniga.
Skrifvetser. ga tillökning i Ärende: för Starby Kongs-Eadugärd , sorn af annan Arrendator kunde erbjudas* emottaga en viss ärlig Summa i penningar.
Och , emedan Hennes Majit eger, i följd af Riksens Ständers underdåniga skrifvelse den i December 1809, uti Sin lifstid disponera och bebo Rosersbergs Kongsgård, och; såsom Eder Kongl. Majit i Nåder tillkännagifva* i kraft a£ Högst-Salig Hans Kongl. Majus Testamentariska förordnande derstädes nyttja och begagna Möb* ler, Husgerådspersedlar och Inventarier, samt Riksens Ständer i underdånighet hoppas att Hennes Majit , enligt Sitt ädla tänkesätt, skall med välbehag finna sin höga rätt och fördel dymedelst förenlig med lättnaden för
Staten att i dess närvarande förlägenhet undvika bestridandet nu på en gång af ofvanämnda dryga Utgifter, få Riksens Ständer i underdånighet erbjuda och anslå för Hennes Majit Enke-Drottningen, utöfver Undej hål Isbeloppet 60,000 R:d och Arrendet för Starby Kongs-Ladugård sådant det nu utgår, en ytterligare summa af io,000 R:d årligen för att icke allenast godtgöra besittningen af Wadstena Slott och den möjliga förhöjningen å Arrende - Kontraktet, genom hvars orubbade bibehållande någon ersättning till Innehafvaren icke ifrågakomrrier, utan ock för öfrigt
Vara i någon mån svarande emot den serskilda Summa till Handpenningar, som, i afseende å Hennes Majus allmänt kända välgörenhet, af Riksens Ständer vid 1815 års Riksdag blifvit anslagen.
Riksens Ständer framhärda ke. Underdåniga Skrif v el ser.
N:r 98.
Uppl. oell godkänd lios Kidd. och Ad. d. 23 April 1818, — Prest-Ståndet d. 25 — — — BorgareStåndet d, 25 — — Bonde-Ståndet d. 27 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse om inskränkning af Polis-Inrättningen i Götheborg, eller bidrag af Staten till dess underhållande.
Genom Kongl. Förordningen den ig Aug. 1807, liar Polis-Inrättningen i Götheborg fatt den större omfattning emot tillförene, att den stall sträcka sin vaksamhet och åtgärd äfven till åtskilliga utom Stadens område belägne delar, nemi.
Masthuggsbergen, Gamla Amiralitets-Varfvets grund, Hästhagen, Sågängen och Majorna ända till så kallade Klippan , alla Elfsborgs Kongs-Eadugårdsegor, och utom Kungsporten den bebyggde delen af Fandets grund till Kallebäcks bro, hvilka alla ställen förut i detta hänseende lydt äfven b om ännu till Mantalsskrifning och Krono-Uppbörd lyda under Örtens Krono-Betjening.
Då, medelst sådan utvidgning, en betydlig tillökning för Götheborgs
Stad uppkommit i kostnaden till underhåll för brottslingar, som af Polis-Betjeningen gripas i nämnde utom Staden varande delar och insättas i Stadens Fängelse, men hvilken kostnad Kronan vidkändes när de brottslige af Krono-Betjeningen infördes i Eäris-fängelset, hafva liiksens Ständer velat tillE.K.M, i underdånighet öfverlemna huruvida den förändring i 1807 Ars åberopade Författning må Underdåniga Skrifve!ser'. vidtagas, att Götheborgs Polis-Inrättning inskrånlces, såsom tillförene till sjelfva Stadens område.
Men, om denna förändring i Nåder pröfvas otjenlig och vid det, som nu är stadgadt, bör förblifva, finna Riksens Ständer billigheten fordra, att Staden såsom bidrag för den då till ett större antal Fångars underhåll åtgående betydliga utgift må erhålla af Staten Ett Tusen Femhundra Riksdaler årligen antingen utaf de till Extra Utgifter på Riks-Statens Åttonde HufvudTitel anslagna Medei eller ock af den Summa, som till fångars skjuts och underhåll i allmänhet är på Stat uppförd.
N:r 99.
Uppl. ecb godk. hos Ridd. och Ad. d. 2.3 April 1818.
Prest-Ståndet d, 25 — — BorgareStåndet d. 25 — — Bonde-Ståndet d. 27 — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse om Lifräddnings-båtar.
Med anledning af en väckt, Motion, att så kallade Lifräddnings-båtar af Engelsk uppfinning måtte anläggas på de Rikets kuster, som för Sjöskador äro mäst beryktade, hafva Riksens Ständer trott sig böra i underdånighet anmäla ett sådant förslag till E. K. M:s Nådiga uppmärksamhet.
Ständer anse sig väl icke i tillfälle att pröfva huruvida Lifräddningsbåtar, till hvilka fordras en starkare bemanning, kunna Underdåniga Skrifveheri Jeunna på Sveriges merendels glest bebodda ku-» ster i allmänhet begagnas; men, i Riksens Ständers tanka, äro de åtminstone på vissa ställen med fördel användbara; Och, i händelse E. K.'
M-, genom närmare undersökning, skulle derom blifva öfvertygad, lärer E- K. M. i
Nåder finna utväg till bestridande af de med denna hittills inom Riket mindre allmänt kända anstalt förenade utgifter, utan att något serskildt anslag er? fordras. Riksens Ständer framhärda SCc.
N:r ioo„
Uppläst o. godkänd hos Ridd. o. Adeln d. 2o April l8i3* Prest-Ståndet d. 25 — —- BorgareStåndet d. -J.5 — — Bonde-Ståndet d. 27 — — Riksens Standers underdåniga Skrifvelse om obehindrad rättighet till anläggning af Linbrukar och Linskjäktor, Då fråga hos Riksens Ständer blifvit väckt örn rättighet för Hemmans-innehafvare att upp. föra Xunbråkar och Linskjäktor utan omgång af Syn, G rannars hörande och Konungens Befall, ningshafvandes tillstånd, hafva Riksens Ständer ansett dessa hushålls-anstalter vara af den mindre omfattning, att dervid icke kunna uppstå och till pröfning förekomma sådane omständiglieter af förfång i andras rätt, som vid Qvarnoch Valk-anläggningar, enligt 20 Gap. 4 §.
ByggJSihang tHl Kik»-St, Fröt, 1317—igiS- lotff H;r 27, a*. 2 10 Underdåniga Skrifvelser - ninga-Ralken eamt Författningarne, göra serskildt tillstånd af nöden; Och Riksens Ständer fa alltså hos F. K. M. i underdånighet föreslå, att Egare och Innehafvare af jord må till Linbråkars och Linskjäktors obehindrade anläggning förklaras berättigade.
Ständer framhärda &c. N:r joi.
Uppl. och godt, lios Ridd. och Ad, d, 23 April 181S. — Prest-Ståndet d. 21 Maj — BorgareStåndet d. 23 — — Bonde-Ståndet d, 23 1— — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse om förändrad flyttningstid för Tjenstehjon.
Med lästadt afseende på de förändringar som Jordbruket och Landthushållningen undergått sedan år 1734, då Sveriges Allmänna Lag gillades och antogs, hafva Riksens Ständer insett nödvändigheten af en annan Flyttningstid för Tjenstehjon; än denna Lag i 14 Cap. 2 §•
Handels-Balken utsätter.
Erfarenheten har nogsamt visat, att ej allenast mycken Vårsäd, i synnerhet Ärter och Hafra, utan ock Jordfrukterne, bland hvilka den på 1760-talet i Riket införde Potates-växfen förtjenar ett utmärkt rum, kunna blifva bortskämde och gå förlorade genom det Jordbrukaren vid Michaelitiden, då Tjenstfolket bortflyttar, icke eger tillgång på tillräckligt antal arbetare till Underdåniga Skrifve]ser. 2X1 Sädens inbeigande och Jordfrukternes upptagande i rätter tid, innan de af regn och frost angripas och stundom på två eller tre dygn för. därfvas.
Ständer tro derför medel och Utvägar böra vidtagas, sorn, så vidt det star i mensklig förmåga , förvara åt den idoge och. omtänksamme
Jordbrukaren hopp/.t att icke genom en sådan brist se sig urståndsatt att i god tid rädda och insamla det betydligaste af sitt lifsuppehälle tills nästa skörd.
Det nu«för tiden, antagna sätt att bruka Jorden, samt våra tidigare vintrar, föregångne af mera regnaktiga och kyliga höstar än tillförene, fo rdra äfven , att Jordbrukaren derefter lämpar sin arbetsstyrka och icke genom densammas för tidiga minskning ökar följderne af luftstreckets hårdhet- Af våra Förfäder allt intill år 1753, äfven med Michaelsrnessat». till Flyttningstid, räknädes den lista Oktober Tolf dygn senare, än nu efter nya Stylén; Och betydliga och vigtiga för Landtrnanneii äro Tolf dygn om Hösten , då ännu tämligen långa dagar gifvas och mycket vid Jordbruket återstår , innan regn, r.nö och frost infalla»
Få alla dessa skäl, i förening med deli vid flera föregående Riksdagar inom Riks-Stånden yttrade önskan örn flyttningstidens Utsättande på Landet till Slutet af Oktober eller början af November månad, få Riksens Ständer i underdånighet föreslå, att Tjenstehjons Flyttningstid ina hädanefter blifva bestämd till den 24 Oktober, sä att Tjenstehjonet ingår i sin nya Tjenst senast inom månadens slut och således före den i '212 Underduniga Skrifvelser'.
Bevillningsförordningen till Mantals- oell Skattskrilningen utsatte tid.
Af denna förändring anse Riksens Ständer afven bora följa, att Tjenstehjon i Stockholm, der Q:ne Elyttningstider pä året äga rum , må flytta den 24 April och den 24.
Oktober, men i de öfrige Städerne vid samma tid sorn på Landet.
Städernas invånare tillskyndas såmedelst den fördel, att vid Hyllning ur och i hus deri 1 April och 1 Oktober blifva biträdde af eget Tjenstfolk och allisa undvika den storn olägenhet, sorn saknaden af de på samma tid bortflyttande Tjenstehjonen nu måste medföra.
Hvad Uppsägnings- och Städsel-tiderna beträffar, förmoda Riksens Stander icke, att den föreslagne förändrade flyttningstiden kan i dera förorsaka någon olägenhet, och finna derför de nuvarande Uppsägnings- och Städsel-tider i alla fall böra bibehållas.
Protokolls- Utdrag fran Hogo.
Prest-Standst deri 2 5 April 1818.
S. D. Då Expeditions-Utskottets förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Jfongl- Maj:t, Sub N:o 101, om förandrad flytt.' ningstid för Tjenstehjon, nu till justering upplästes, ansåg Ereste-Ståndet för sin del, att samma Expedition borde hvila intilldess Lag-Utskottet, dit en i närmaste sammanhang härmed varande fråga, rörande Uppsägnings- och Städ - ZJnderdaniga Skrifvelser.
213 säl-tider, blifvit remitterad , med sitt utlåtande deröfver inkommit.
N:r 102.
Uppl. och godk.
I109 Samt!. Iliks-St. d, 3o April 1818, Med den rättelse, att orden sS lycklig stallning böra ändras till sådan författning.
Riksens Ständers underdåniga Skrifoelse angående Pensioner för Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsens Lärare.
Riksens Ständer anse för en bland Nationens gladaste pligter, att gifva ett varaktigt vedermäle af dess et känsla åt dem, sorn egt det dyrbara fortroende att vårda , undervisa och bilda Hans Kongl. Höghet Kronprinsen för det höga kall, hvaruti H. K. H. skall bereda Rikets sällhet; Och, då Regerings-Rådet och Riddaren af E. K. M:s Nordstjérne Orden Le Moine samt Kansli-Rådet och Riddaren af Tannström, i egenskap af Hans Kongl. Höghets Informatorer, egnat sin tid och omsorg odelade åt detta vigtiga uppdrag, hafva Riksens Ständer beslutit att tillägga dem hvardera en årlig Pension af Ett Tusen Femhundra R:dr Banko ifrån och med innevarande års början, sålunda, att RegeringsRådet Le Moine må, ehvad han vistas inom eller utom Riket, uppbära densamma oafkortad , likväl äfven i sednare fallet beräknad till nämnda belopp i Rikets mynt eller Svenskt Banko, och att, om Kansli-Rådet af Tannström befordras till något Embete med Lön på Rikets Stat, 2 14 Underdånigt! Skrifvelse!;.
Pensionen icke desto mindre pia fortfarande Itömma honom i dess lifstid till godo utan afseende pä Lönen.
Vitl underdånig anmälan om detta Sitt Beslut, böra Riksens Ständer ej underläta det förklarande, att de jeru väl anse Dom-Prosten och Ledamoten af Kong]. Nordstjerne-Orden Doctor Wallin, sorn varit H, K,. H. Kronprinsens Lärare i Religionen, högst förtjent af Nationens tacksamhet och välvilja, men äro öfvertygade , att Doctor Wallin, genom det Embete lian innehar, finner sig i sä lycklig ställning, att lian icke lärer vänta någon annan än den ypperliga belöning, han redan njuter i hugkomsten af förtroendet, som han egt, och framgången af sitt bemödande, samt uti det fullkomliga bifall, han af E- K. M, och af hela Nationen fatt uppbära. ' ■ Riksens Ständer framhärda &c. IVr i o3.
Uppl. och godk, lies Ridd. och Ad. den 8 Maj 1818, Öfriga Puks-Stånilen den 9 Maj — Riksens Ståndens underdåniga Skrifvelse angående vilkoreti för IVadstena Kloster-Kyrkas- upplåtande ät IVadstena Stads- och dermed förenade St.
Pehrs Lands-för samlingar.
Sedan, pä Wadstena Stads- och St.
Pehrs dermed förenade Landsförsaml ingars underdåniga Underdånigt Skrifvelser.
215 ansökning, Kongl. Maj:t genom Nådig Resolution den 18 Februari förlidet år bifallit, att Wadstena så kallade Kloster-Kyrka skulle till dem öfverstås, dock i det skick den befinnes samt utan något anslag af Kongl. Majlts och Kronans medel till dess inredning och framtida underhåll , men Församlingarne sedermera uti en af .Landshöfdingen och Dom-Kapitlet i Jonköping insänd och med förord beledsagad ytterligare ansökning i underdånighet anhållit, icke allenast att Stambok och Kollekt- Öfver hela Riket måtte dem beviljas till insamlande ‘af understöd lör Kyrkans iståndsättande med inredning ochTornbyggnad, utan ock att /för sådant ändamål Nådig Proposition kunde göras Riksens Ständer om utbetalning lill Församlingarne af( den summa omkring 5000 R:dr Banko, som vid dejf‘å Kyrkan företagne reparationen öfverblifva på de genom försäljning af hennes fordna Koppartak till Stats-Verket influtna medel, hvaremot
Församlingarne ville åtaga sig och efterkommande Kloster-Kyrkans framgena sorgfälliga vårdande och underhållande; så har Kongl. Maj:t under den 10 nästlidne
December beviljat Församlingarne > för
Kyrkans emottagande med vilkor att ansvara för alla reparationer och dess iständsättning, den begärde Kollekt och Stambok, samt beträffande återstoden af de för Koppartaket influtna medel öfveriemnat f*ågan till Riksens Ständers Stats-Utskotts åtgärd.
Vid öfvervägande 'häraf hafva Riksens Ständer väl funnit, att, då Wadstena Kloster-Kyrka, såsom en märkvärdig fornlemning, hädanefter så väl som hittills bör af Staten vårdas och hällas Tinder ti aniga Skrifvdseri vid makt, skulle delta åliggande lämpligen och med minsta tunga för Stäts-Verkét kunna uppfyllas genom det ofvannämnda Församlingar, på sätt Kongl.
Mnj:t i Nåder tillåtit, öfvertaga Kyrkan, till begagnande med förbindelse alt på sin. egen bekostnad sätta henne i fullkomligt stånd och framgent behörigen underhålla henne emot det att Stats Verket i ett för allt utbetalar den äskade summan af omkring 5000 R:dr; Men, som dessa öfverskottsmedel ingått och blifvit bland Stats-Verkets tillgångar år 1811 uppförda, så att nyit anslag för en sådan utbetalning fordras, samt hvad rörsamlingarne i den delen begärt, icke kan å Statens sida vara någon skyldighet, anse Riksens Ständer eit ordentligt kontrakt, hvarigenom Församlingarne å(3ga sig Kyrkans försättande i fullkomligt skick och dess framtida underhåll, böra uppgöras och af E. K. -M, i Nåder gillas, förr än några medel härtill beviljas, helst på antagligheten af Kontraklsvilk o ren beror huruvida summan må anslås; i följd hvaraf Riksens Ständer icke kunna åt detta äxende lemna någon åtgärd för närvarande och innan ett slikt Kontrakt varder uppgjordt, prof; jvadl och godkändt.
Ständer framhärda 8Cc. *N:r loa.
> Uppl, och godk. hos Samtliga Riks-St, d, 3o April 1818.
Ständers underdåniga Skrifvelse angående Majoren Florus Tolls innestående Ackords-ersättni 11g.
TJn der da niga Skrifvelseri Genom Nådig Remiss den 17 sistlidrae Mars har E.
K- M. till Riksens Ständers Stats-Utskott öfverlemnat Majoren Florus Talls underdåniga ansökning om utbekommande af en innestående Ackords-ersättning 544 R:dr för dess vid f. d. Adlercreutzske
Regimentet innehafde Stabs-Kapitens beställning , hvilken ersättning E. K. M:s och Rikets Siais-Kontor, i grund af Kongl. Kungörelsen den 9 December 1812, vägrat betala såsom icke fordrad inom föreskrifven tid.
Då Riksens Ständer härvid inhämtat, att Majoren Foll varit berättigad till nämnde Ackords-ersättning, likmätigt Kongl.
Brefven t^en 10 A peil, 27 November och 11 December 18 to samt den 2 Juni 18 t 2, men af Kommendering till Fälttjenst urståndsatt från anmälan om dess utfående inom vederbörlig tid den 1 Juli 1813, hafva Riksens Ständer, i likhet med hvad för lieie hans likar vid enahanda förhållande skett , beviljat Majoren Tull, att, utan hinder af sin försummelse, få uppbära sin Ackords-ersättningsfordran 544 R:dr, hvartill alltså vid Stats-regleringen medel skola utses.
Riksens Ständer framhärda SCc^ N:o 105.
Uppl. och godkänd hos Samtl.
Rik%St. d, 30 April 1818- JRiksens
Ständers underdåniga Skrifvelse om Underhålls-Summa och Enke-Säte för Hennes Maj:t Drottningen, i händelse af Enke-tillstånd, samt Rosers - Underdåniga Skrifvelserl bergs Kungsgårds användande vid Hen - nies Maj:t nuvarande Enke-Drottningens död.
1 sammanhang med regleringen af de Kongl. Hofvens Stats-Summor, hafva Riksens Ständer äfven varit betänkte att förordna om Hennes Maj:t Drottningens Underhålk-Summa och Enke Säte i det bedröfliga fall, som Gud Nådeligen länge fördröje, att Hennes Maj:t blifver i Enke-Stånd försatt; och hafva Riksens Ständer för Hennes Maj:t fastställt vid slikt fall enahanda summa af 60,000 R:d ärligen, som för Hennes MäJ.-t nuvarande Enke-Drottningen är bestämd, samt utsett TJlriksdahls Kongl. Eust-Slott att såsom Enke-Säte upplåtas och af Hennes Majit för lifstiden begagnas och disponeras.