Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Direction besörjer och förvaltar Riddarhusets angelägenheter, enligt utfärdad instruction, som äfven innehåller föreskrifter för Riddarhusets tjenstemän. d:°§.38. g. 31. Bhs-O.
Med Riddarhus-Sekreterarens äfvensom
Riddarhusets öfrige tjenstemäns tillsättande vid inträffad ledighet förhålles på sätt Ridderskapet och Adeln derom förordnar. g. 32. d:o §. 40.
Till befrämjande af ordning vid Ridderskapet och Adelns Rhs-O.
Sammankomster, bör en särskild stadga af Ridderskapet och Adeln uprättas och till efterrättelse i Riddarhus-salen anslås. Riddarhas-Utskottets Betänkande N:0 8. 15 g. 33.
Best utes af Ridderskapet och Adeln ändring eller tillägg Motsv. uti denna Biddarhus-Ordning. öfvert emnås beslutet derom till Konungens nådiga stadfästelse och blifver, derest det oförändradt gillas, genast efter slutad Sammankomst gällande.
Skulle Konungen icke finna för godt att förslaget i dess helhet gilla, utan förändringar eller tillägg i stället föreslå, eger Ridderskapet och Adeln, derest icke Konungens proposition antages, att nvit förslag till Konungen ingifva.
Sker intetdera eller antager Konung-n icke Ridderskapet och Adelns senare förslag, blifver den förra Riddarhus-Ordningen oförändrad gällande.
Reservationer. äro afgifna vid §. 6. Af Friherre Leuhusen, F.
O.:
Då ett af de förnämligaste föremålen för Ridderskapet och Adelns sammanträdande hädanefter är att öfverse och granska de under Riddarhus
Directionens styrelse och förvaltning stälda kassor och fonder, anser jag tiden för Ridderskapet och Adelns sammankomster bör bestämmas så, att räkenskaperne kunna granskas äfven för det år, som infaller näst före det, då sammankomsten hålles
Detta kommer ej att blifva händelsen, om den af Utskottet föreslagna dag, den 15 Februari, antages, emedan räkenskaperne lör det nästföregående året då ännu ej äro eller kunna vara afslutade, utan skulle ett år komma att förflyta emellan det, för hvilket räkenskaperna kunna granskas, och det, då Ridderskapet och Adelns allmänna sammankomster äga rum.
Om, t. ex., Ridderskapet och Adelns nästa allmänna sammankomst kommer att hållas den 15 Februari 1869, så kunna räkenskaperne för 1868 icke öfverses och granskas, emedan de icke äro afslutade den 15 Februari 1869.
Detta anser jag ej vara riktigt, hvarföre och då för Ridderskapet och Adeln kommer att föreslås, det hvarje års räkenskaper skola vara afslutade innan Mars månads utgång det näst följande året, jag får föreslå den 15 Aprill eller näst derpå infallande söknedag såsom, enligt min åsigt, en vida lämpligare dag för de allmänna sammankomsternas början.
Häruti har Herr Stuart, F. G. A. instämt.
Vid §. 7. Af Grefve Oxenstjerna, A. G.: »I afseende på det i slutet af denna § införda stadgande, att ir.gen till säte och slämma på Riddarhuset berättigad medlem af 16 Riddarhus-Utskottets Betänkande N:o 8.
Ridderskapet och Adeln må kunna förmpnas att dess Sammankomster bevista, liar jag ansett att numera, sedan Ridderskapet och Adelns politiska rättigheter upphört, bibehållandet af den förmån, berörde stadgande innefattar, icke skäligen kan af dess medlemmar fordras, eller ens vara för institutionens uprättbållande beböfligt.
Då icke antagligt är, att de föreslagna sammankomsterna skola fortfara längre tid än högst en månad, torde icke böra ifrågasättas, det tjenstledighet skulle förvägras de medlemmar af Ridd. och Adeln, som deraf vöre i behof, för att kunna i Sammankomsterna deltaga.
Till följd häraf får jag vördsamt hemställa att sista punkten af § 7 måtte ur förslaget utgå.» Friherre Leijonhufvud., C. V., och Herr Ramsay, A. D , hafva häruti instämt.
Vid §§ 19. 20, 24 och 27.
Af Friherre Leuhusen, med hvilken Grefve Taube, A., Friherre Leijonhufvud och Herr Belfrage, J. G. W., sig förenat: »Mot det af Utskottet från nu gällande Rhs-O. bibehållna samt i dessa §§ begagnade uttrycket »Ståndet», måste jag mig reservera.
Att döma af det ställe, der ordet »Stånd» i nu förevarande förslag till Riddarhus-Ordning först förekommer, vill det synas mig, som om Utskottet föreställt sig, att den omständighet, att R och Ad. ledamöter på grund af Riddarhus-Ordningen och i enlighet med densammas föreskrifter sammankomma å Riddarhuset, hädanefter skulle konstituera de vid sammankomsterna närvarande ledamöterne af R. o. Ad. till ett »Slåud», men att denna Utskottets föreställning icke kan vara riktig, torde jag knappt behöfva påpeka.
Dessutom synes mig bibehållandet af uttrycket »Stånd» icke stå val tillsammans med 114 § Regeringsformen, sådan dess lydelse nu är föreslagen.
Ij strid mot Utskottets fleste ledamöter anser jag derföre ordet »Stånd» böra undvikas och föreslår derföre, att ifrågavarande §§ måtte erhålla följande lydelse: § 19.
»Ordföranden åligger — — — — — — Ej må han kunna, utan de närvarande ledamöternes samtycke, ett sammanträde upplösa.» § 20.
»Hvarje ledamot — — — — Ingen må tillåta sig personligen förolämpande uttryck; sker det, äga R. och Ad. närvarande ledamöter pröfva, huruvida etc» § 24.
»Då de i nästföregående § omförmälda ärenden första gången hos R o.
Ad. förekomma.» § 27. »Under hvarje sammankomst — — — — — För hvarje sammanträde bör uppgöras en föredragningslista, hvaraf en afskrift bör vara uppsatt i Riddarhus-salen, derå alla förändringar i föredragningsordningen, hvarom öfverenskommas kan, genast skola anmärkas.» Riddarhus-Utskottets Betänkande N:o 8. 17 Slutligen har Herr Ramsay, med hvilken Friherre Hjerta, E. F., och Herr Stuart sig förenat, afgifvit följande reservation i fråga om åtskilliga i förslaget intagna reglementariska stadganden: »Jemte det jag ansett att åtskilliga, ur R.
O. hemtade reglementariska stadganden som förekomma uti §§ 19, 20 o. 25 af förslaget, lämpligen kunnat utelemnas, har jag särskildt i afseende å frågan om protokollsföringen vid sammankomsterna varit af den mening, att någon skälig anledning icke förefinnes, att härom meddela närmare bestänmelser, än hittills varit gällande, och att derföre bordt åt R. o. Ad. öfverlemnas att, likasom i afseende å andra frågor rörande arbetssättet, vid sammankomsterna bestämma huru protokollsföringen under desamma skulle försiggå.
Förhållanden kunna nemligen inträffa, som göra att ett och samma sätt för protokollets förande icke vid alla tillfällen kan vara erforderligt eller lämpligt; och det torde derföre vara icke allenast obehöfligt utan äfven mindre tjenligt att uti en Stadga, som icke utan Konungens samtycke kan förändras, intaga så omständliga bestämmelser härom, som uti § 28 af förslaget innefattas.
Jag har derföre ansett att för ändamålet vore tillfyllestgörande, om i stället för nämnda § blifvit i slutet af den nästföregående eller § 27 infördt ett stadgande af innehåll, det R. o. Ad. ägde att vid början af hvarje sammankomst besluta huru med protokollsföringen under densamma skulle förhållas.
STOCKHOLM, tryckt hos E. Westrell, 1866. Riddarhus-Utskottets Betänkande N:o 9. 1 N:o 9.
Biddarhus-U(skottets Betänkande i anledning aj ålerremiss å del af Utskottet afgi/na förslag till ny Biddarhus-Ordning.
Yid behandling den 7 och 11 innevarande månad af det utaf Utskottet uti Betänkande Nio 8 afgifna förslag till ny Riddarhusordning har Ridderskapet och Adeln, enligt hvad Utskottet tillhandakommet protokolls-utdrag för nämnda dagar utvisar, dels Uti flesta delar godkänt detta förslag, dels deruti beslutat åtskilliga förändringar, dels oek till Utskottet återremitterat några delar af detsamma; hvarjemte Ridderskapet och Adeln lemnat Utskottet öppen rätt att vid den förnyade behandling af förslaget, som till följd häraf komme att ega rum, vidtaga sådana förändringar uti de af Ridderskapet och Adeln godkända §§ af detsamma, som i anledning af den blifvande omarbetningen kunde anses behöfliga.
Utskottet har till följd häraf till förnyad behandling förehaft berörda förslag samt dervid uti de delar, som blifvit till Utskottet återremitterade, beslutat åtskilliga förändringar, för hvilka Utskottet härmed går att redogöra; dervid Utskottet följer den ordning, hvaruti de uti förslaget förekomma.
Vid § 7 af det förra förslaget hade Utskottet infört ett moment, deruti, i enlighet med hvad uti § 7 9 af Riksdags-Ordningen finnes föreskrifvet, det stadgades, att ingen till säte och stämma på Riddarhuset berättigad medlem af Ridderskapet och Adeln skulle kunna förmenas att dess sammankomster bevista; dock med undantag under krigstid för militär-personer, då de af Konungen i rikets tjenst beordrades.
Detta moment blef af Ridderskapet och Adeln till Utskottet återremitteradt, enär det ansågs att, sedan Ridderskapet och Adeln förlorat sin politiska verksamhet, dess medlemmar icke kunde fordra att fortfarande få tillgodonjuta den rättighet till tjenstledighet, som hittills tillkommit dem såsom medlemmar af ett Riks-Stånd, samt att följaktligen anledning vore att befara, det
Nådig stadfästelse å ett sådant stadgande icke skulle kunna påräknas; men att då, enligt den af Kongl. Majit föreslagna och af Rikets Ständer antagna förändrade lydelse af § 114 i Regerings-Formen, någon förändring uti de Ridderskapet och Adeln tillkommande privilegier, förmåner och friheter icke utan Ridderskapet och Adelns samtycke kunde vidtagas, tillfälle äfven borde 2 Riddarhus-Utskottets Betänkande N:o 9. beredas för dess medlemmar, som voro i statens tjenst anställde, att kunna bevaka Ridderskapet och Adelns rätt i berörda afseende samt att genom en modifiering af omförmälda stadgande möjligen kunde undanrödjas det hinder, som förmodades möta för vinnande af nådig stadfästelse å en förmån af den vidsträckta betydelse, som uti samma stadgande innefattades.
Då det förhållande, som legat till gruud för den Ridderskapet och Adelns i tjenst varande medlemmar hittills tillkommande rätt, att icke kunna förmenas att riksdagarne bevista, numera, sedan den politiska betydelsen af Ridderskapet och Adelns förhandlingar upphört, icke längre förefinnes, skulle, derest i Riddarhus-Ordningen infördes ett sådant stadgande, som förut är nämndt, för de af rikets embets- och tjenstemän, som hörde till Ridderskapet och Adeln, beredas ett laga förfall, som allmänna lagen icke känner till.
Ty äfven om den rättighet till tjenstledighet, som dem sålunda förbehölls, inskränktes till en viss bestämd tid eller till de tillfällen, då frågor af större vigt, som t. ex. angående Ridderskapet och Adelns privilegier, vid Adelsmötena till behandling förekomma, skulle 'dock derigenom stadgas ett undantag ifrån hvad för embets- och tjenstemän är i fråga om rätt till tjenstledighet i allmänhet föreskrifvet.
Till följd deraf torde nådig stadfästelse å ett sådant stadgande, — hvilket, äfven om det på ena eller andra sättet modifierades, likväl innefattade en utsträckning af berörda allmänna princip och således vore att hänföra till allmän lag,— icke kunna förväntas, med mindre den andra statsmagten deröfver blefve hörd och medgåfve en sådan utsträckning af lagens föreskrift om laga förfall.
Då emellertid det torde vara af vigt att så fort som möjligt få en ny Riddarhus-Ordning uppgjord och af Kongl. Maj:t fastställd samt genom bibehållande af rättigheten för hufvudman att vid Adelsmötena för sig ställa fullmäktig, utväg förefinnes att vid tillfällen, då icke någon medlem af en ätt kan sig vid ett Adeismöte infinna, ändock få ätten rep ..mterad, har Utskottet, som dessutom trott det icke böra ifrågasättas, att tjenstledighet skulle förvägras de medlemmar af Ridderskapet och Adeln, som deraf må blifva i behof för att kunna Adelsmötena bevista, ansett sig sakna skälig anledning att uti det förslag till Riddarhus-Ordning, som härmed afgifves, intaga något stadgande uti förevarande afseende.
Skulle Ridderskapet och Adeln likväl anse något sådant vara eller kunna blifva af behofvet påkaliadt, torde det vara lämpligare att Ridderskapet och Adeln härmed till Kongl. Maj:t ingår med en särskild hemställan, då den erforderliga stadfästelsen af Riddarhus-Ordningen icke blifver beroende af de fisigter, sorn i afseende å omförmälda fråga kunna göra sig gällande hos den lagstiftande makten.
I anledning af de anmärkningar, som under öfverläggningen angående Utskottets förra förslag af åtskilliga medlemmar af Ridderskapet och Adeln uttalades i fråga om de af Utskottet föreslagne två anteckningar vid början af hvarje Adeismöte, har Utskottet, i enlighet med hvad Riddarhus-Direktionen uppå derom gjord förfrågan äfven hemställt, förändrat 1 mom. af § V2 sålunda, Riddarhus-Utskottets Betänkande N:o 9. 3 att allenast en anteckning skall efter upprop inför Riddarhus-Direktionen ega rum å den för mötets början bestämda dag.
Då till följd häraf första mom. af § 13 blifvit öfverflödigt, har sednare mom. af denna § blifvit med den nästföregående §:n sammanfördt och nummerföljden å de nästföljande fyra §§:ne af sådan anledning äfven ändrad; hvarjemte ordalydelsen uti åtskilliga andra §§ af förslaget, hvilka å föreskrifterna angående ordningen och sättet för poletters utlemnande hafva afseende, blifvit i enlighet med den i första mom. af § 12 sålunda vidtagna förändring rättad.
Till följd af de åsigter, som hos Ridderskapet och Adeln uttalats derom, att bestämmelser angående tiden för utfärdande af anslag till Ridderskapet och Adelns sammanträden under de blifvande Adelsmötena borde uti Riddarhus-Ordningen iutagas, har Utskottet under g 18 af det nu afgifna förslaget försökt sammanfatta dessa bestämmelser; äfvensom Utskottet genom en något förändrad redaktion af början och slutet utaf § 21 försökt afhjelpa den otydlighet, som i afseende å sista mom. af denna § blifvit anmärkt och föranledt dess återremitterande.
För öfrigt har, på sätt bifogade förslag utvisar, Utskottet dels uti detsamma infört de af Ridderskapet och Adeln beslutade förändringar uti det förra förslaget, dels ock, med begagnande af den Utskottet, enligt hvad nämndt är, medgifna rätt att uti detsamma vidtaga de modifikationer, som vid en blifvande omarbetning af förslaget kunde anses behöfliga, uti ordalydelsen eller ordställningen af en och annan § äfven sådana företagit.
Stockholm den 30 April 1860. i Riddarhus-Utskottets Betänkande N:o 9.
Förslag till ltiddarhiis-Ordning. § i.
Sveriges Ridderskap och Adel utgöres af de Grefliga, Friherrliga och, Adeliga atter, som på Riddarhuset äro introducerade; dock, hvad angår de efter den 6 Juni 1809 tillkomne ätter, med den inskränkning § 37 Regerings-Formen bestämmer.
Hvarje ätt eger efter den vid 1809 års riksdag stadgade nummerföljd säte och stämma på Riddarhuset i enlighet med hvad här nedan föreskrifves. § 2.
Den, som af Kongl. Majit varder till Greflig, Friherrlig eller Adelig värdighet upphöjd, bör inom två år derefter hafva anmält sig till vinnande af introduetion å Riddarhuset och de derför föreskrifna vilkor fullgjort vid äfventyr att förlora rättigheten att erhålla introduetion och följaktligen äfven, på sätt i Kongl.
Förordningen den 8 Maj 1775 och Kongl.
Brefvet den 11 Februari 1800 förmäles, alla med upphöjelsen åtföljande förmåner och rättigheter, så framt ej Kongl Majit täckes genom särskild resolution den försutna tiden återställa.
Då introduktion begäres, åligger det sökanden att inför Riddarhus-Directionen uppvisa Konungens nådiga diplom i hufvudskrift äfvensom förete vederbörligt bevis, att han erlagt de i författningarne påbjudne introduetions-afgifter; hvarefter och sedan sökanden jemväl aflemnat afskrift af sköldebrefvet samt vapenplåt och fullständig biografisk genealogi öfver sin ätt, introduetion honom meddelas. § 3.
Ej må någon upptaga annan ätts nummer, namn eller vapen. § 4.
Alla de commendörs-ätter, hvilka tillkommit före den 6 Juni 1809, bibehålla det högre säte å Riddarhuset de nu innehafva; dock må icke någon ny sådan ätt bildas ej eller någon ätt ur sin ordning flyttas. § 5.
Stamfader för en ätt är den, som till samma ätts värdighet först upphöjd blifvit, och ättemän hvar och en, som deraf sedermera är lagligen delaktig vorden och som sjelf ej innehar högre värdighet på Riddarhuset. Riddarhus-Utskottets Betänkande N:o 9.
5 Hufvudman är stamfadren och efter honom äldste ättemannen af den ättegren, som i hvarje led varit äldre, än någon af de öfriga lefvande grenarne af ätten.
Äldre ättemän är den, som förr, och yngre ättemar. den, som sednare kan ärfva hufvudmannarätten. § 6.
Ridderskapet och Adeln skall sammanträda å Riddarhuset till lagtima Adelsmöte hvart tredje år den 15 Februari eller, om helgedag då inträffar, nästföljande söcknedag.
Skulle Ridderskapet och Adelns sammanträdande å annan tid, än nu sagdt är, af Konungen påbjudas eller af Riddarhus-Directioneu anses nödvändigt för afgörande af något ärende, som ej tål uppskof, skall urtima Adelsmöte ega rum å dag, som i förra fallet af Konungen och i sednare af Directionen bestämmes samt i den officiella tidningen sist tretio dagar före den utsatta dagen kungöres; dervid tillika bör uppgifvas det eller de ärenden, som föran ledt Ridderskapet och Adelns sammankallande. § 7. Vid Adelsmöte eger hufvudman, som sig vid den i mom.
1. af § 12 omförmälda anteckning anmäler, rätt att säte och stämma för ätten intaga och, der hufvudman sig icke infinner, ättemän med företräde för den, bland flere, som är hufvudmannarätten närmast.
Har icke eller ättemän sig anmält, må säte för ätten intagas af den, som dertill blifvit befullmäktigad af hufvudman eller den hans rätt, på sätt här nedan förordnas, utöfvar.
Under loppet af Adelsmöte vare hufvudman, ättemän eller fullmäktig, som sig först anmäler, berättigad att säte för ätten intaga, och, der de sig på en gång anmäla, hufvudman framför ättemän, äldre ättemän framför yngre samt ättemän framför fullmäktig. § 8.
För rättighet att uti Adelsmöte deltaga erfordras att hafva uppnått 25 års ålder samt för de tre näst före mötet förflutna år, för hvilka uppbörden i riket afslutad är, erlagt den eller de afgifter, som för Riddarhusets underhåll och dermed sammanhängande ändamål äro eller framdeles kunna varda af Ridderskapet och Adeln beslutade samt af Kongl. Majit till efterrättelse kungjorda. § 9.
Från utöfning af nämnda rättighet äro uteslutna:
Ilo) Den, som, ehuru 25 år gammal, är under förmyndare ställd; 2:o) den, som sin egendom till borgenärers förnöjande afträdt och icke gitter visa, att, på sätt gällande konkurslag föreskrifver, konkursen blifvit nedlagd eller afslutad eller ock ackord faststäldt; 6 Riddarhus-Utskottets Betänkande N*.o 9.
3:o) den som för vanfrejdande brott är under tilltal eller blifvit för sådant brott till ansvar dömd eller under framtiden ställd; och 4:o) den, som är eller varit förklarad förlustig medborgerligt förtroende eller ovärdig att inför rätta föra andras talan.
Säte och stämma må ej heller tillkomma: 1:0) Adelsman, som ur riket afvikit eller derifrån flyttat och sig i främmande land bosatt, äfvensom afkomling af sådan adelsman, förr än han till riket åter inflyttat och visat, det han är Svensk medborgare och under de tre sista åren, förr än han till säte och stämma sig anmäler, i riket skattskrifven varit, äfvensom, derest han är afkomling i fjermare än första led, det har, IJit
Konungens tillstånd att i sina förfaders rättigheter inträd jr 2:o) Adelsman, hvars ätteledning från stamfadren ej '*ddarhusets genealogiska tabeller tydligen utvisas eller, dei aessa befinnas bristfälliga, ej styrkas kan. § 10.
Hufvudman som fyllt 21 år och, utom hvad åldern beträffar, sjelf vore berättigad att säte och stämma å Riddarhuset intaga, må kunna dertill annan Adelsman för ätten befullmäktiga.
År åter hufvudman, enligt hvad nu sagdt är, ej till utgifvande af fullmakt behörig, då inträder för tillfället närmaste ättemän, för hvilken något af ofvannämnda hinder icke möter, i hufvudmannens ställe att fullmakt för ätten utfärda.
Fullmakten skall vara med utgifvarens stil öfverallt skrifven och underskrifven eller af vittnen bestyrkt samt författad efter följande formulär: »Till det lagtima (urtima) Adelsviöte, som börjas (börjats) den 15 Februari (innevarande eller nästkommande år) —(för urtima Adelsmöte den dag, som i kallelsen är bestämd) — befullmäktigas härmed (titel och namn) att för Grefliga Friherrliga . ,, ,, . T Commendörs- \ atten K
N" N:o 00'
Adeliga intaga säte och stämma på Riddarhuset, hvarvid han förpligtas att ställa sig Riddarhus-Ordningen till efterrättelse.»
Titel. § 11- Bänkarne i Riddarhussalen numereras så, att första bänken blifver den främsta till höger om ordförandens plats, andra den främsta till venster, tredje den andra till höger o. s. v. Yid början af hvarje Adelsmöte bestämmas alla lefvande ätters säten å Riddarhus-Utikottets Betänkande N:0 9.
7 Riddarhuset, så att de främste intaga första bänken, de derefter följande andra o. s. v. § 12.
Adelsman, som uti Adelsmöte vill taga del och, enligt hvad här ofvan sågs, är dertill berättigad, bör för sådant ändamål sig personligen anmäla vid den anteckning, sorn efter uprop inför Riddarlms-Directionen skall eg a rum å den för mötets början bestämda dag.
Pröfningen af gjord anmälan tillkommer härvid RiddarhusDire1”'men.
Upstå skiljaktiga meningar, afgöra de flesta rösterna, nr > för särskilda meningar lika många röster, gäller den, sö tädts af Direktionens Ordförande eller, der han ej är tillstädes, defT tillfället närvarande främste ledamot.
Möter för Adelsman, sorn' sig sålunda anmält, icke något hinder att säte och stämma på Riddarhuset under mötet intaga, varde hans namn och värdighet antecknade uti en för sådant ändamål inrättad uppropslista och honom tillställd en med Riddarhusets sigill påtryckt pollett med påskrift af ättens nummer och namn, den antecknades förnamn samt nummer på den bänk, hvarest säte för ätten är anordnad t.
Under loppet af Adelsmöte må anteckning jemväl verkställas och polletter utdelas af Riddarhus-Utskottet, hvilket den i nästföregående § omförmälda pröfning då tillkommer; börande nämnda Utskott för sådant ändamål sammanträda en half timma före början af hvarje Ridderskapet och Adelns sammanträde. § 13.
Har ättemän i behörig ordning antecknad blifvit, ege i sådant fall hufvudman rättighet att, på grund af behörig fullmakt, säte för annan ätt intaga.
Har hufvudman fullmakt utgifvit, vare han för det Adelsmötet skiljd från rättigheten att deruti taga del, så framt icke fullmäktig aflidit, sin rätt förlorat eller sin pollett till Riddarhus-Utskottet återlemnat.
Dör den, som fullmakt utgifvit eller blifver han nämnda rättighet förlustig, lemne fullmäktig det säte, han på grund af samma fullmakt innehaft. § 14.
Uppvisas vid en och samma anteckning två eller flera fullmakter för samma ätt, varde alla, ehuru af behörig man utgifne, ogillade.
Anmälas sådana fullmakter vid olika anteckningar, galle den som först uppvisad blifvit. § 15.
Den, hvilkens anhållan om pollett icke blifvit beviljad, eller som anser sig ega anledning klaga deröfver, att pollett blifvit obehörigen utlemnad, vare berättigad, om han det äskar, att få Riddarhus-Utskottets Betänkande N:o 9. förhållandet genom Ordföranden i Riddarhus-Direktionen eller Riddarhus-Utskottet anmäldt vid först inträffande sammanträde hos Ridderskapet och Adeln, på hvars afgörande frågan beror. .§• 16.
Dagen efter den uti första mom. af § 12 omförmälda anteckning eller, ifall af helgedag, dagen derefter skola Ridderskapet och Adelns ledamöter, som antecknade äro, sammanträda på Riddarhuset för val af Ordförande under Adelsmötet.
Yid valet föres ordet af den främste närvarande ledamoten af Ridderskapet och Adeln, hvilken äfven vid tillfällen, då den sålunda utsedde Ordföranden är förhindrad, dennes ställe företräder. §■ 17- Sedan Ordförande vald är, skall senast A andra dagen derefter af Ridderskapet och Adeln utses 12 ledamöter och 4 suppleanter till ett Utskott, som det åligger ej mindre att meddela yttrande öfver de ärenden, som af Ridderskapet och Adeln till .samma öfveriemnas, än äfven att öfverse Riddarhus- och Adeliga Jungfru-stifs-ärendenas förvaltning, revidera Riddarhuskassan och Adeliga Kadett-skole-fonden, såsom oek alla öfriga under Riddarhus-Directionens styrelse ställda kassor, donationer och legater, samt öfver allt detta äfvensom den berättelse, som vid början af hvarje lagtima Adelsmöte skall af Directionen angående närande ärenden till Ridderskapet och Adeln afgifvas, meddela utlåtande, innefattande jemväl förslag till de förändringar, hvilka Utskottet i något afseende kan finna nödiga, äfvensom yttrande, huruvida Riddarhus-Directionen sina åligganden rätteligen fullgjort.
Detta Utskott, som benämnes Riddarhus-Utskottet, eger äfven att, på sätt i §.
12 förmäles, utlemna polletter till dem, som under loppet af Adelsmötena anmäla sig till anteckning.