Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
— I följd hwaraf och om någon t. ex. wid Riksgälds Werket ffulle iunehafwa Etthundrade Femtio R:d , och wid annat Werk tillika Etthundrade N:d, sa kommer han med ofwannämnde förbehåll at åtnjuta pä Nance-Stat fulia Lönen; och lika sa, om någon t. ex. wid Riksgälds-Oonroiret innehar Etthundrade Tjugo Rid., och wid annat Werk Etthundrade N:d., eller sa at beioppec af famrnanflagne Lönerne är under Twa Hundrade Femtio Riksdaler.
Och fastställes derföre såsom en allmän grundsats, at sa framt Lönerne wid Riksgälds-Lonloiret och annar Werk tilhopalagde antingen uppgå til Twa Hundrade Femtio Riksdaler eller ock äro derunder, stall den , hwars
Syhla kommer i fråga at indragas, wara berättigad til fulla Lönen pä LxpeLMncs - Stat, sä ar, wid en skeende indragning, någon icke försattes uti sämre wilkor, än ac han får åtnjuta i ärlig Inkomst hwad Han förut wid Riksgälds-conkoiret och annat Werk innehar, dä sammantagne beloppet af Lönerne icke vfwerstiger Twahundrade FeMio Riksdaler.
Det belopp, nägon en gang ärhällit pa LlxpeLMnce-Stat, får icke ökas, Utan bör twärtoin minstas, i den mohn han wid Riksgälds - Lontoiret eller annat Werk unvfar bättre wilkor.
Skulle rZ4o
Den 29 Mars. e. m.
Skulle wid Riksgälds-Merker finnas någon Tjensteman, hwilken oafbrutir derstädes gjort tjenst i fulla Tjugu ar, och wid annar Werk icke innehar nägon tjenst eller Lön; och- wid en steende ksZIerinZ af Staken icke får någon Sytzla eller Befattning med Twahundrade Femtio
Riksdalers
Lön eller arfwode, sä bör honom fäfom en wälförtjent belöning tildelas sa mycket, at han til sin lifsbergning får åtnjuta Twahundrade Femtio Riksdaler, inkildesi han antingen wid Riksgälds-Contoir^r eller wid annat Werk kan ärhalla
Lön til «tt sadan t belopp. 4:0.
Alla LxpsÄLMer ware, efter hwad har vfwansöre är stadgadt, styldige at infinna sig til tjenstgöring, da de päkallas, och icke äro af laga förfall hindrade.
Och pa det ordning härurin-- nan mä kunna handhafwas, sa böra Ve LxpeckLiirer, hwilka åstunda at wistas pa annat Ställe, än har i Stockholm, hos Fullmägtige härtil söka särstild tillåtelse, pä lika sätt, som Tjenstemän per» mitteras; och ma en sadan tillåtelse, om Fullmägtize sa för godt finna, meddelas til och med för Ser mannder, men icke för längre tid pa en gang:
Fullmägtige dock obetagit, at, uppå ffeende an. sökning, den samma ytterligare förlänga.
De LxpeÄLmer, hwilka icke upp bära fulla Lönen, utan endast en del deraf pä LxpeckzncsStat, ware deremot befriade ifrån tjenstgöring wid Riksgälds-Werket. 5:0.
Lxpeckanter mage wäl förordnas ti! högre, men icke til ringare Befattningar, än dem, hwara de erhållit ordentelige con-nitutoriul, och i grund hwaraf de njuta Kxpe<ck2nce-Lön.
När Sytzlor eller Tl^nsteförordnanden stola borr - Den 29 Mars. e. m. iZ4i bortgifwas, bör sädant genom Anslag kungöras uti samrelige under Riksgälds-Werket lydande L)ep3ttement8, och deruti Utsattas sa wäl Lönewilkoren, sorn tiden, inom hwilken de Sökande böra sig anmäla.
Dl sädane Sytzlor och Tjenste-Förordnanden, hwilka äro under ('ommi<83ncrne5 inseende, uprät» tas af Oommi883rierne Förslag, a hwilket en bland
De sökande upföres.
Anser någon sig wara förfördelad i deh rätt genom Lommi88lll-ierne8 Förslag, ma honom tilläras at d.eröfwer hos Fullmägrige anföra Beswär innom Åttonde dygnet efter Det Förflaget til Fulimäglige blifwit ingifwit.
(,'ommi883rie- Beställningar, SyUor wid Full» magtiges Lxpe6it,'on; Ombudsmans-Sysilan och Kamererare Sytzlan uti Boksluts.
Oomoirct samt Ca85eur8-Syhlor förklaras wirra fä beffaffade Befattningar, ac wänlig befordrings-tour til dem icke ager rum; hwaremor Betjeningen i allmänhet, sä framt bristande skicklighet icke skulle i wägen ligga, bör befordras efter De grunder, hwilka, innom Lontoiret warit wanlige. 12 ^rt.
Angående Betjeningens styldighcter i allmän» hct och huru forhallas bor, da någon anmäles för fel i tjenste», samt innom hwi!» ken tid Befwar öfwer Lullmägtiges åtgärder skola anföras hos Riksens Gräns der eller Deras kevi8orer, r §- Aila, sä högre som lägre Embetsman och Betjente, böra med flit, trohet och nit förrätta deras SyHlor; och skall den Betjening, hwilken ar ställd un - iZ42 Den 29 Mars. e. m. under eommis§3rierne8 inseende åtlyda och hörsam» ma hwad säsom lii tjenste» hörande dem af LomrnissariLrnL anbefalles. 2 §.
Bokhallare wid Lrsäit-Sedel-Werket, afwensom samrelige Kammar- och Lomvia Skrifware mage, efter ffedd anmälan hos Fullmägtige, af eommis-.3riernL indelas til tjenstgöring, sa at de efter omständighererne kunna flyttas ifrän ett til annat
Departement. Z §- dommissarierne böra hälla noga upsigt dervfwer, ar en hwar sjelf, och icke genom andra förrattar den Tjenst, hwartil han blifwit antagen; ankommandes det pä commi88arierne8 answar, om uägot unverflef harwid fär ffe. 4 §- Skulle nägon Embets- och Tjensteman, hwilken star under Fullmägkiges omedelbara inseende, beträdas med wärdslösher och försummelse i Tjenste», bör han hos Fullmagtige förekallas och inför ?iotocollet undfä alfwarsam föreställning.
Läter han sig icke häraf rätta, mä han efter omständigheterne ru-ipenämas pä längre eller kortare lid, med mistning af hela eiler halfwa lönen; men vm han, efter dessa undergängna warnings-grader, icke ffulle förbättras, sä mä han af Fullmägtige ffiljas ifrän Tjenst och Lön.
Pä lika sätt förhälles med den under Oommi883N!^rne8 inseende ställde Betjening, endast med den skillnad, at den felaktige, innan han hos Fullmagtige af eommi883riirrnL anmäles, först inför Lommissaiiernss ?rotocoU erhåller föreställning och pä detta sätt undergår första warnings -graden.
Den 29 Mars. e. m. iZ4Z Den, som anmäles för tjenstefel, bör alltid, om han sä ästundar, fa strifteligen förklara sig til kiomcoilet; och dä nägon antingen 8U!-pLn6er38 eller ssiijes ifrän tjenste», kommer ordentelig Us8olution dera at utfärdas, med pätecknad hänwis» ning til Beswärs anförande. 5 § Will nägon anföra Befwär hos Riksens Stander eller l^visorer öfwer förment pröjuclice eller i andre mäl, bör han innom en mänad, efter det han af Fullmägtiges Ke5o!mion erhällit del, sädant hos Fullmägtige tilkannagifwa.
Sker der ej, har han förlorar rättigheten ar klaga. 6 § Befwar öfwer Fullmägtiges åtgärder böra, sä framt de til pröfning stola uptagas, wara inlemnade til Fullmägrige sednast en mänad före Uevinion^ns början, eller Riksens Ständers Sammankomst; men stulle nägot förefalla antingen under pastäende Revision, eller Riksens Ständers Stars Utstötts sammanwaro, sä mä det wara klaganden öppet, ar sednast innom fjorton dagar efter det Fnlimägtiges bestnt blifwit honom kungjordt, omedelbarligen hos Riksens Ständers Statsutskott eller U.evisorerne sine klagvmäl ingifwa. 7 §'
Dä någon Embetsman eller Betjent, pä sätt här vfwanberördt är, antingen eller skiljes ifrän tjenste», och han innom förestrifwen lid tilkännagifwit at han är sinnad at anföra beswär bos Riksens Ständer eller deras Uevisorer, förordne Fullmägtige nägon, som med innehafwande
Lön förrättar den ledige tjenste», tildetz befwären äro pröfwade »ch afgjorde; hwacwid han fäe upp - IZ44 Den 29 Mars. e. m. uppbära fyllnaden uti den Lön, som bestas wid den Systia, hwilken af honom aä mwrim beslrides. 8 H. I likhet med hwad Riksens Stander wid denne Riksdag , angående Lenell Assistans-Lontoiret redan stadgat, stola wederbörande wid RiksgaldsWerkel afwen wara styldigr at wid inträffande Vacancer eiler dä nägon af sjukdoms-förfall är hindrad, efter Oommissariernes fördelning, bestrida rjenstgöringen utan särskild aflöning, dock komma de Lxtr30rciin3rier, hwilka i sista graden til ordinarie tjenstgöring blifwa anwände, at undfå beloppet af Lönen för hela den tid. de gjort tjenst.
Bewiljas ater nägon tjenstledighet, för att besörja enskilda angelägenheter, aflöne han dä sjelf den kxtrsorcknLrius, hwilkenff sista graden förordnas at göra tjenst. iZ Art.
Angående tiden, innom hwilken Bokslutet, öfwer Riksgälden bör wara författadt, samt Hufrvud - Boken reviäerLä, och rörande det Utdrag af Riksgälds - Lomoirets Räkenstaper, hwilket hwarje ar genom trycket bör Allmänheten meddelas, samt de Berättelser, hwilka til Riksens Ständer och Revisorer skola afgifwas. r §- Uti Riksgälds-Lontoiret afflukas för hwarje är en ordentlig Hufwud-Bok öfwer Rikets Gäld samt de dertil anordnade Inkomster och Utgifter, och hwilket Bokfluc sä tidigt det paföljande äret bör wara werkstaldt, ar Hufwud-Boken kan wara granstad af Ksvisions-Lomoiretz sednast innom den 1 Octodsr.
Den - Den 29 Mars. e. m.
IZ45 Denne HufwudEok bör upptaga Skulder och Tillgångar fran föregående aret, wisa redo uci sarstilte t'onto för hwarje Urrikes- och under HufwudTittlar för Inrikes- Länen, upptaga Inkomsten under sina behöriga Titlar, sadan den influtit, samt utföra under Lalgnce til det paföljande äret de Skulder och Tilgängar, hwarmed Hufwuv-Boken sig flutar; och bör (^ssa-Räkningen såsom ?grtie-Räkning til Bokflutet derwid bifogas och in-elisrterss.
Da Hufwud-Boken i ratt lid afflutas, komma de, hwilka darwid lagt hand, at undfå det arfwode, som Staten utsätter, och hwars fördelande af Lommisrsrierne söreflas. 2 §.
Fullmägtige böra för hwarje ar efter förrättadt Boksiut, läka författa och genom trycket utgifwa sädane Utdrag af Lontoircts Rakenstaper, af hwilka fullständig upplysning om Lontoir-ers tilständ mä kunna winnås. Z §- Wid hwarje Revision laka Fullmägtige författa och aflamna en omständlig Berättelse om Riksgälds-Oonrolrets tilständ och förwaltning för den tid, som lievisioner! stall omfatta; äfwen uppställes fullständig Relation til Riksens Stander.
— Sa» dane Beätkelfer böra sarstildr afgifwas missarierne uti Riksgälds - Oonroiret samt Öfwer» Lommissarierns i Leneral-^ssistanee-Lontoiret och Ombudsmännen wid bagge desse werk. 4 §- Som detta Reglemente icke kan innefatta annat, än hufwud-grunderne för Riksgälds-Werkets styrelse och ^äministration, sa förwänta Riksens Ständer - IZ46 Den 29 Mars e. m. der af^Fullmagtiges nir och ömhet för Vetta Riksens ^tanders angelägna Werk, at Ve wiv tillämpningen icke afwika fran desse i allmänhet utstakade grunder.
Och äga Fullmägtlge at wid de emellan Riksdagarne inträffande ^visioner, begära Nåd af l<svl8orerne.
Äfwenfom
Full magrige böra owilkorligen til werkstalligher befordra , hwad l<evisoi-Lrue, i grund m deras In8truÄion, uci en eller annan matto föreffrifwa.
Slockholm den rc.
Föredrogs a nyo Stats- Utffottets den 17 Mars pa bordel lagda t^emorinl, rörande Riksdagsmannen Hn6er8 /rncl6r88on Aberg8vch fön8 blormsns^ons fran Westerbotten ansökan om prolongation a återbetalnings-liden af det narne i Westerbotten af Ncksens Höglofl.
Ständer bewiljade Län.
Bifölls - Föredrogs a nyo och bifölls Stats Utffottets den 2z Mars pa bordet lagda ^lemorist, j anledning af Herr K 8cbLnboly8 begäran, det marte hushyre-medel til ett sadant belopp anffas, at för honom passande Embets- och Bonings-rum derföre möjeligen matte kunna erhallas, rutil desi Konst. Maj:t och Kronan kan äga tilfaile at til Landshöfdinge-kLsiäence uplata något sig tilhörigr och lil ändamalet tjenligt hus.
Föredrogs ä nyo och bifölls Stats-Utffottets den Den 29 Mars. e. m. 1347 den 24 Mars pä bordet lagda KlemoriZl, rörande Friherre Stael von l^ollsteins kvlotion, det mätte Riksgalds-Lontoiret aläggas, at afgifwa förklaring, af hwad orsak beloppet af Bewillningen för den del af Socker, som stamplas wid Hall-Rätterne, blifwit wida mindre nptagir i Riksgälds-Lontoireir aflemnade Sammandrag, an man af erhällne up. gifter frän 6eneral-Landt-Dllls>I)ireckionen funnit böra wara influtit.
Föredrogs ä nyo Stats-Utssottets den i z Mars pä bordet lagda Memorial, innehållande UtssottetS utlåtande, rörande Friherre Stael von l-iollgteins motion, at Uti Obligationers eller Skuldsedlars be* talande man och man emellan, en fixerad cours mätte bestämmas, hwarefcer betalningen kunde sse.
Friherre Stael von blollbtein Lo r fitL I^uävig.
Anledningen til denna af mig gjorda motion ar at Sedelmyntets wärde dageligen ombyter, och är annat i dag an i morgon.
Jag har derföre trott, cn det wore nödwändiqt, at Riksens Ständer ssulle wara betänkta pä medel at gifwa detta mynt et wihr wärde.
Man ssulle kunna inwända, at en Lgpitalbt wid penningarnes utlånande altid skulle kunna förbehålla sig hwad wilkor han behagade för deras återbetalning, och at man sälunda altid kunde wara säker at äcerfa en lika god wara som man utlämnat; men jag känner ej om sädant är tillåtit.
Om det icke af Lagarne för» bjudes, sa är min motion öfwerflödig.
Emedlertid, om någon Domare här är närwarande, torde hart derom kunna meddela nplysning.
Sjette Landet.
Herr iZ48 Den 29 Mars. e. m.
Herr ak klinteberg, Willielm, yttrade sig: Herr Friherre Stael von I^ollsteing wäckta motion, deröfwer Stars-Ukstotlet afgifwit dess Betänkande, asyftar wäl tydeligen den farhaga, at emellan Banco-Specie och dest kepresentativ i Lancosedlar stulle kunna upstä sadan stillnad, som minskade de sednares warde, relativt til det de kunnat aga wid utlåning eller egendoms-handel, hwarigenom en Langifware eller Säljare skulle försättas i lidande, hwilket Friherre Stael von klollstein astundar mä förekommas genom något derom steende stadgande; men som et allmänt förordnande derom ofelbart skulle supponera ej allenast möjligheten af Banco-sedlarnes förminskade wärde i handel och wandel privata personer emellan, Utan äfwen föranleda til den supposition, hwilken ej bör kunna tankas, at Lancpaen saknade konä til det representativa Myntets inlösen, sä lärer ock et flikt stadgande , ehwad dermed äsyftas ersättning genom WexelQours eller ^gio emellan Specie-mynter och Lancosedlarne, wara stridande emot sakens natur; och som i öfrigt en hwar, enligt Lag, äger ac rätta sig efter hwad afkaldt är, med den werksamhet i Lfwerenskommelsen, at äfwen förord bryter
Lag, da tredje mans rätt derigenom ej röres, sa farock hädanefter som hittils pä en hwar ankomma, at wid afhandlingar göra sädane förbehäll, som befästa den rätt och säkerhet, hwilken derwid warit afsedd; pa hwilka grunder jag desto häldre tilstyrker bifall til det afgifne Betänkandet, som den af en annan wärd
Ledamot gjorde jemnförelsen emellan förbindelsen, ar ostadt och oförändradr återställa anförtrodt gods, och at betala penningar, icke kan i mitt omdöme anses wara säa^uat eller tillämplig.
Här Den 29 Mars. e. m. 1349 Härefter gjorde Herr Grefwen och Landt, marskalken proposition til bifall a Stats-Utffotlers urlakande/ hwilken med Ja beswarades. ^usteraöss följande:
Ridderffapets och Adelns?lenum den 29 Mars iFio. S. D. Föredrogs a nyo och bifölls Allmänna Beswärs- ochO-conomiss Utffotters den 24 Mars pä bordet lagda krotocolls-Utdrag af den ro sistlidne, innehgllande Utffvttets utlärande/ sä wäl öfwer Herr Ofwersten och Riddaren KKren^ranLts förflag til en Inrättning af et Akerbrnks-Ooll^ium, som Herr lvlanneretrilus, dels rörande en Revition öfwer Oeconomijka Författningar/ dels til inrättande af större och mindre Hushålls-Sällskapet': och skulle de öfrige respiÄive Standen härom genom Utdrag af ^rotocollet manligen underrättas. l^It supra.
Utdrag af ?rotocoIIet, häller i Högloft.
Ridderffapets och Adelns Uenum den 29 Mars igro. S. D. Föredrogs ä nyo Stats-Utskottets den 17 Mars vä border lagda keiemoriLl, rörande indragning af alla Klubbar och Tasflar/ som under förra och denna Riksdag wanligrwis haswa hällits pä Statens bekostnad; och blef detta lvleworinl, ätföljdt af derwid gjorde anmärkninaar, til Stats^Utffottet äter-rsmirteraät: hwarom^Utdrag af ?rotocolll-c ffulle de öfrige respElve Ständen manligen meddelas.
Ht supra. lzzo
Utdrag af krotocollet. hållet i Högloft.
Ridderffapets och Adelns plenum den 29 Mars iZio.
S- D. Föredrogs a nyo Stats-Utffottets den 23 Mars pä bordel lagda utlåtande öfwer de anmärkningar, som wid Utffottets förslag lil InLtruÄion för Lommi85arierne uti Riksgälds kontor, ret blifwit gjorde; och besiöt Högloft.
Ridderffapet och Adeln, at sa wäl til detta utlåtande som berörde Förslag til InstiuQionen til alla delar sitt bifall lemna: hwarom de öfrige rezxeälve
Ständen genom Utdrag afprotocollet wänlig del ffulle lemnäs. plt suxrs.
Utdrag af protocollet, hållet i Högloft.
Ridderskapets och Adelns plenum den 29 Mars i8io. S. D. Föredrogs a nyo och bifölls Allmänna Befwärs- och Oeconomi^.
Utskottets den 24 Mars pä bordet lagda krotocolls-Utdrag af den io:de sistlidne, innehallande Utffottets utlåtande rörande det Aederwärda Bonde-Skändets yrkande, at Enffiftes- och Storffiftes-Författningarne mätte öfwerses och lämpas efter behofwen och omständigheterne pä olika orter, och at emedlertid i synnerhet
Enffiftes dörfattningarne mätte inställas til deras werkan, pa det widare olägenhet ej mätte af dem blifwa en följd; hwarom de öfrige respeäive Ständen genom Utdrag af protocollet »vänligen ffulle underrättas.
Ot suprs.
Utdrag af protocollet, häller i Högloft.
Ridderskapets och Adelns plenum den 29 Mars 1810 S D. Föredrogs a nyv och bifölls Stars.
Den 29 Mars. e. m- 1551 Utskottets dm 2z Mars pä bordet lagda Memorial, lnnehällande Utskottets Förslag til kormulairer til Antecknings-Bok, Hvittene?-Bok och !ntere88S-Uträkning, at nyttja wid de bokförda eller ^nnuitets-Länen; äfwensomde wilkor Utffotter för vesta Lans uptagande föreslagit: och skulle de öfrige rsspective Ständen genom Utdrag af protocollet härom wanligen underrättas, l/e supra.
Utdrag af krotocollet, hället i Högloft.
Ridderskapets och Adelns plenum den 29 Mars 1310.
S. D. Efter upläsning af Bewillnings-Ut» skotters i dag ingifna krotocolls-Utdrag af den 28 dennes, hwari Utffotter tilkännagifwit,at i fraga VM LbgrtlE-SiZillLtos-Afgiften, Bonde-Ständer i den 22 §. yrkat en förändring, hwilken de öfrige z Sländen ej welat medgifwa; Afwensom al Bonde-Ständer, angående det af UrffottZt rilstyrkre kostnads-anflag af zooo N.dr i z:ne Ar, kil utrönande, huruwida Salt-tillverkningen innom Riket med fördel kan werkställas, warit med de öfrige kespcHive
Ständcn af olika ranka och ifrägawarande utgift afslagit, i följe hwaraf Utffottet föreslagit, at dessa bäda mäl, pä sätt 71 §. i Regerings-Formen föreskrifwer, af det förstärkta Stats-Utskottet med Riksens Ständers ratt genom votering mätte afgöras; beftöt Högloft.
Ridderskapet och Adeln at hartil filt bifall lemna: Hwarom de öfrige respeHiv?
Standen genom
Utdrag af krotocollet ffulle wänligen underrättas, llt supra.
Utdrag af krotocoUet, hållet i Högloft.
Rid - iZ>2 Den 29 Mars. e. m.
Ridderssapet och Adelns klenum den 29 Mars iZio. S D. Föredrogs och gillades til alla delar Stars Utssotters den 24 Mars pä bordet lagda urlakande öfwer Herr tarlvsous, Lcivarä. hos Hög» lofl.
Ridderssapet och Adeln den 12 nastlidne
Fe» bruarii upläste iVlemorial, j afsigt at rättfärdiga Herrar Fullmagtiges i Riksgälds-contoiret åtgärd i del 0.
" rade befordringsmäl, hwarom Herrar I<evi ort?r sa wäl 1805, som 1807 widlyftigt lem» nar Stats-Urfforrer del, och hwilket Herrar kevi^or. ->8 förhaiiande Stats-Ntffotcer gillat; Hwarom de öfrige respvE.vc- Sranden genom Utdrag af L wänligen ssulle underrättas, supra.
Föredrogs a nyo Stars-Utffottets den 26 Fe» Lruaril pa bordel lagda utlärande, i anledning af Friherre Stael von biollstews Förslag til säkrare cv mroll, sa wäl i afseende pä Bewillningens beH riga taxerande, indrifwande och öfwer-remitwranrle, jvm redowisningen för densamma.
Stael von hollstein yttrade, at anledningen til den lUotion han gjort, wore den af Ridderssapet och Adeln kända oordning i afseende pa Bewillningen för Krut, Socker och Alun.
Han beklagade, om han ej warit lycklig nog, at finna de rätta urwägarne til ändamälets winuande.
Nar han ej wunnit Skars-Utssortets gillande, torde det wäl derwid komma at bero, men han trodde likwäl, at en bättre Kovjsions-Inrättning an den nuwarande kunde göras.
Han wille wid detta rilfälle påminna om den af honom förur - Den 29 Mars- e. m. iZ5Z i:t gjorda Corion, rörande nytz äberopade oordning j uppbörden, och hwarom nöjagtig upplysning och beslut ännu icke finnes.
Grefw e örner» H 6 vik 6öran.
StatsUrstotter hade redan z:ne särstildte gänger afgifwit swar, rörande denne Friherre Lt-iels Motion.
Herr Grefwen jemte flere Ledamöter hade här upplyst ordsakerne, hwarföre Riksgälds-(^ontoiret för denna oordning ej kunde göra fullkomlig reda, och trodde sig nu sä mycket mindre behöfwa alt detta uprepa, som Nidderstapet och Adeln nytz behagat bifalla Utskottets deröfwer afgifna utlärande.
Friherre 8tsel von hollstein upprepade sina ofta förut anförda stät, hwarföre han trodde at reda och uplysning i detta ämne ifrän Riksgälds-Lomoiret hade kunnat erhällas.
Herr krintrscbölä, kaul, anförde:
Jag skulle hafwa önstar, at det af Herr Friherre Stael hos Högloft.
Nidderstapet och Adeln ingifne Kleinorial, hwarom Högloft.
Stats-Utskottets nu under öfwerläggning warande Betänkande handlar, warit til hands at härwid tillika upläsas, pä det Högloft.
Nidderstapet och Adeln sätt tilfälle deraf känna de uti Betänkandet icke uptagne skäl, hwarä Herr Friherre
Stael grundal deh ifragawarande framställning; men jag wil likwäl icke, för saknaden af förstnämnde Ivlemorial, yrka nägvr uppehåll uti öfwerlaggningen, man utbeder mig at, jemte rilkännagifwande deraf, ar jag helt och hållit förenar mig uti Herr Friherre Skaeis Förslag, omförmäla ame efter min tanka hufwudsakeliga stal rZ54 Den 29 Mars. e. m. för samma Förslag, hwilka, efter hwad jag mig nu kan påminna, uti ölemonsler arv införde.
Det första staket ar deruti brftäende, at, dä hos Högloft.
Ridderstapet och Adeln ftäga war om en ifrän Riksgälds-Lonroiret til Högloft.
Ber willnings-Utskottet aflemnad ofullständig och orig» tig upgift pä beloppet af Bewillnings-afgiften för Socker, Krut och Alun, sä upgaf en af Riksgälds-comoiret Herrar Fullmägtige, såsom för. klaring eller ordsak til berörde ofullstandighet, at Riksgälds-Lontoiret icke annorledes kunde upgifwa Bewillnings-Jnkomsternes belopp, an efter såsom de til Lontoiret inflyta: at Oontoiret följagreligen endast kan redowisa hwad som werkeligen inflyter, samt ar deremot granskningen och controllör, deraf, huruwida Bewiliningen rigtigt ingar, stall tilhöra och wore beroende pä behörig Revision wtd Kongl. Kammar Rätten och der steende anmärkningar.
Endast detta förhållande synes utgöra tilräckeligt bewis för nödwändigheten af ett förändradt och förbältradt redogörelse-sätt för ifrägawarande medel; men det andra skalet är af annu mera wigt, och bestar deruti, at, såsom bekant ar, en Lalance af mer än Tolf Tunnor Guld, och deraf största delen Bewillningsmedel, för nagra är sedan här i Staden fatt tilkomma och gatt förlorad.
Antingen mäste ofullkomliga Författningar i redowisnings-wägen, som försatt Riksgälds» Lonroirot Utur tilfälle at känna en siik L:rlsncs, och densamma tidigt anmärka, eller ock Riksgäldscontoiiets och detz
Betjenings felande upmärksamhet och waksamhet til denna betydliga förlust warit wällande.
Dec sednare tror jag sä mycket min» Dre, som, likmätigt hwad ofwanberördt ar, Riks - Den 29 Mars. e. m. rZ55 gälds-Lontoiret endast kan redowisa hwad soln inflyter, och controllcn äligger Kongl. Kammar» Rätten:
Säledes mäste det wara och blifwa otwifwelagtigt, at Riksgälds.
Lontoiret och dest Betje» ning, genom saknaden afiLxe.-ings-Längder,Nänteri-Förflager och wederbörlige Redogörelse-Räkningar, warit utur tilständ at erforderligen kanna förberörde Lrttancs, och om indriswander deraf be» hörigen föranstalta.
Och ifrån dessa skäl gör jag
Ven efter min öfwertygelse grundade slutsats, at, til förekommande af framtida, flika fast ock mindre KaIsncsl, högst angeläget blifwa mäste, at, säsom Herr Friherre Ltael yrkat och föreflagit, Bewillnings-afgiften särstildr laxera och särskilde l^xsrinr-s -Längder deröfwer författas: at denne afgift skiljes ifrän den öfrige Krono-Upbörden: at deröfwer wid Lands-Lontoiren föras särskildta Redogörelse-Räkningar:
At alla flika Redogörelse-Räkningar äireHe insändas til Riksgälds-Lontoiret, samt ändteligen at derstädes warder inrättadt ett särskildt Uevisions-Lontoir för samma Räkenskapers behöriga granskning.
När sä sker och tilgär, dä först kan Riksgälds-Lontoiret kanna hwad som rätteligen inflyta bör, tidigt contro!Ier.-r felande kemiker, samt, säsom vfwan namdt är, genom i tid gjorde Anmärkningar förekomma widare L:i1<-rncer.
Jag medgifwer wisserligen, ar, likmätigt hwad Höglofl.
Stars-Utskottet anfört och anmärkt, den iftägawarande nya Uevi^ions-Lontoirs Inrättningen wid Riksgälds-Lontoiret skulle medföra en ny kostnad; men det ar bättre widkannas en flik icke sa betydelig utgift, än äfwenlyra flere Lslrmcer.