Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
— Men dä man fär llprifwa liquider ifrän och öfwer iso Er tilbaka, under beräkning af alla Möjeliga penningefdrwandlingar.-'till godo njuta en mängd senare författningar, hwilka alla skola hafrva «n retrogradisk wcrkan: dä aldrig en enda af de§a för» fattningar är till förmän för nägon annan än Kronan och Dytcs - Contoiret, eller dä man synbart fär -lwerskrida wär urgamla Swensta Lag, som förbjuder alt staqS kraf efter 22 Är, och nu efter 12, dä endast ÄmbetSmännen sjelfwe, utan Parten eller Egendom-- HerrenS hörande fär granlka 122 ärS gamla Cbartor, och derigenom altid föröka, men N:b: aldrig förminsta Kronans lägenheter, ehuru orättfängna de mä wara: dä pä>andra sidan, aldrig Dytes-bristarenS egendom upstattaS eller icke ens fär anmärkas: dä samma Embctsmän hafwa 2s procent i winning deraf och Landtmäterie - Contoiret som biträder med Charta Revision 6 procent: dä samma EmbetSmän eller deras
Ka meraker äro sälcdes pä en gäng bäde Domare och ParTredje Band.
N:o 161, 162 ter 1264 Den 4 tdctober.. ter: dä kan män intet annat wänta sig, än det allmänna mitznöje som nu räder — och man bbr förmoda en billig förändring i hela denna förfelande Methode med Bytesbristernas uträknande.
Hivad, som öf« wcrgär all annan orättwisa, är at oskpldjgc Medborgare blifwä' krafve för stulder som de aldrig hafwa gjordt.'
Herr 8trökle anför witzerligm med nägo» sannolikhet, at den som köper cn gärd fär skylla sig sjelf om han-fär kraf sedermera för bytesbrist, dä han intet fädanl efterfrägat förut.
Men denna händelse är längt ifrän det wanliga.
Man blir i Dyteöbrister krafd för egendomar som man aldrig ägt och aldrig fär äga» samt för Arfwcgods ifrän 4:de. och led, dels ifrän sin egen slägt eller andras.
Hwad är det för en rättwlsa att icke hälla sig till rätter man?
Dön, der sä wäl som Herrar, och af alla Ständ kräfwas för bytes-brister, endast de äro i nedstigande Linea stägt eller Egendoms- Ägare — af sädan Egendom som för öfwer ivo
Är sedan, räkade pä god tro och ära, komma i jordabyte med Kronan.
Oet är ingalunda at förmoda efter Herr 5trLK> ks anförande, at alla bytes-brister före Är 1680skulle med mera rättwisa hafwa blifwit.uphäfda 17Z1, än hwad det skulle wara, at uphäfwa bytksbristerne efter Är 1680; man känner af Historien, at före 168O, eller före rcduction wörö de gamla famillerne af högsta myndighet i Märt land; de bylte och gjorde med Kronans Egendomar nästan hwad de wille.
At man dä ofta mitzfördclat Kronan, är gansta sannolikt» men deremot äfwen sä säkert, at detta tygelfria fbrhällande ingalunda kunde fortfara efter Reduction eller under Kung X1:les hushällsaktiga och nagelfar - Den 4 Octobek. 2265 fariga Regering; Wardet sälcdes ined rätta a t Bytes» bristerna är i?
Zi asstaffadcs, nemligen de hwilka wörö gjerda före 168O» sä ware det ännu med mera rättwisa at afskaffa dem hwilka wörö gjorda, efter 1630. - l' - > Mcn jag will ändock wera hälla mig ivid
Me« rhoden at uträkna bytcsbristerna, än wid sjelfwa by» Lcsbristcrnaö Natur.
Oct säger wara i sednare Författningar tillätit, at efter en ny Revision», upskatta Kranans Hemman efter Chartor - - ehuru gamla de ock mä wara — pä et annat sätt än efter hwadade-i^ framtiden warit upskattade söre, utan at höra Pa-rten, och ur ian at pä sjelfwa Jorden göra den minsta undcrsök-- ning, dä likwäl all stags upskattning aldrig pä .annat sätt är befald och kan wara billig utan at wcdcrbörlige Syningsmän pä stället skola besigtiga..
Om nu det skulle besinnas^-nk rw--kytesbistst--i» frän 12 r:st ölifwit upsatt igenom en sädan hemlig Ltgärd och bfwercnskommelse^
DyleS-.Contoiret och Landti?eäteri-Contoiret emella»?, och dcNNa uppgift blifwit seder» mera af Kammar-Collkgium antagen svin derefter förökat byte-bristen till Z2 gängcr mera -m eller till 12 R d i stället för 12 rst.
— Skulle Herr 8'rnsile dä kunna förklara detta för rätlwist? eller kan uägon ting
Mera likna en hemlig inqmsikivn än detta dä en Med» borgares Egendom blifwrr sä solent utan haus wettskap och utan den lagliga proccdurn som Författning garne utstaka '— om Syn pä stället rc. borttagen.
Det är säledcs icke sjelfwa bylesbristrrna som Hag i synnerhet recommenderar till förkastande eller ef» ttrc 1266
Den 4 October. kergift — utan endast Methoden af uträkningen — likmätigt alla de Förordningar, hwilka i detta Ärende utkommit sedan 17ZI.
Det är alla besia Författningar jag pä en gäng tillstyrker uphäfwa — som högst olagliga och obilliga — efter en rctrogradisk rverkan af förordningar aldrig tillätas i wälbcstälda Stater.
Dä Herr 8trZIste i början af Memorialet omnämnt huru Kronan genom bytcsbrjsterna winner flera Tunnor Guld, men äler emot flutet säger at Kronan har intet nog Kronojord, utan fär fluteligen gä till Kungs - Eärdarna, för at saldera med, sä kan man icke anse denna-Eonkradiction för annat än en oreda i hela pästäendct, och at.som jag i början anfört — Hela Memorialet är skrifwit mindre för bytcSbristerne än för Eonkoiret.
— Ocsiutom huru är det möjligt ak weta hwad Kronan winner eller förlorar, innan alla hytesbristerna äro upgjorda, och hwilkct efter Herr 8trskle8 Memorial, synes böra dröja till yttersta domen; med en rättwis ätgärd, är det föga a t tro pä nägon förmän för Kronan dä ao procent besiutom arlid skola afgä för uträkningarneS Arfwode.
Och den winning som Kronan i sednare tiden tyckts haswa ägt, är en skafpcnning pä UndersätenS omkostnad — upkommen genom de omnämnde sednare liders Författningar.
Ett Memorial är äfwen i betta ärende ingiswit af Riksdagsmannen Austers kekrslon ifrän Skaraborgs
Län deruti Han pästär at likmätigt Förordningen af den 14 Sept. 1805 bör inte klander äga rum pä fast Egendom efter 20 ärs förlopp och förmodar at inga sä. gamla bytcsbrister böra uiräknaS efter nägon annan byteS-Mcthode än den Kung Läni. X1:te Den 4 October. 1267 Xkte Sjelf pä samma tider besatt af ben iz Zan. 1688.
Detta Memorial till -et hedervärda Bondeständet, torde jag äfven som rt ytterligare bevis pä min talan, fä ödmjukast omnämna — Och jag önskar sedan — at efter wederbörlig ätgärd — härmed fä wända mig till de andra z:ne Ständen. k.
Ikam.
Remitterades till Allmänna Beswärs - och Cco» nomie«Utskottet, hwarjemte
Författaren erhöll tillstättd att detsamma med be öfrige Ständen communicera.
Utdrag af Protokollet, hällct i Bonde» Ständels kleno den 26 September 1829. S. v. Enligt Bonde - StändetS under den» na dag fattade Beslut, skulle följande ingifne Wemy» rialer remitteras:
Till Banco--Utffottet.
Ett af Riksdagsmannen ^cmss Mkanslon, frän Calmare Län, angäende nödwändighrten att utvidga Banco, Län pä Fastigheter.
TM 1268 Den 4 Dctober.
Dill Gtatö.
Ett af Riksdagsmannen ?.
Oxelberg, rörande Fö stag till Recoguilions - Skogars försäljning lill enskilde Personer, samt deras refning och skattläggning, m. m.
Till Allmänna Beswärs- och Economie - Utstottet. 1:0 Riksdagsmannens O kl. 8c!rZrc8 m. fl. angäenbe uppgift af mede! att förekomma Sillfiskets aftagande; och 2:0 Riksdagsmannen 8ric Lricssoris frän WksteräS Län, innehällande fbtbehäll i afseende pä dilpo» sitionen af de under Sala Silfwerbruk anflagne Krono - Härads - och Sockne - Allmänningar.
Hä^om skulle de öfrige Rcspcctive Med-Stän» den genom Protocolls - Utdrag wördsamt och wänligea underrättas.
Ue iuxrs. Lx krotocolko. 8.
IräAZrfikr - Utdrag ak Protocollek, häller lttr Bor» gare - Ständets klenum wid Riks dagtN i Stockholm den zo September 1809. S.
O. Son de w d godkännandet af Högloft.
Stars-UlskottttS den 25 Augusti afzlfne Förslag till Den 4 Octvber. 1269 kill bestämmande af Stats-Wcrkets utgifter för Kongl. Majus Hof- och Hof»Stall - Staters underhäll utaf Hbgwördige Preste - Ständct samt Hederwärda Bonde, Ständct gjorde Vilkor och undantag, innefatta sädane betänkligheter som enligt Regerings - Formens 69 H. till den deruti omfbrmälte ytterligare ätgärd af sammUtskott ofelbart föranleda; Altsä och i anledning af Hbglvfl. Expeditions - Utffottcts i Memorial af den 29, dennes gjorda förfrägan, fann Borgare - Ständct för sin del, att den sälunda Stats - Utskottet tillhörande handläggning sörcgä bör och ärendet i sädant afseende dit äter förwisas, innan Ständerncs Beslut i detta mäl kan af Högloft-' Expeditions.
Utskottet Vederbörligen författas och utfärdas. ^ tupra.
Lx krotocollo. sk. ksterton. S. D.
Borgare-Ständct har för sin del god» känt hwad Riksens Högloft.
Allmänna Bcswärs - och Ekonomie - Utskott i Betänkande af den 9 inucwaran, de Mänad uppä Remift frän Hcderwärda Bonde-Dtän» det, anfört och tillstyrkt rörande UpbördS» Wcrkets förbättrande; hwilket genom detta Protocolls - Utdrag de Rcspective Med - Ständcn wördsamt, och Vänligen med?
delas skulle. vt lupra.
, - Lx krotocollo. bk. keterson. S. Ö.
Med gillande af hwad Högloft.
Lagutskottet i Protocolls« Utdrag af den 8 dennes anfört, fann L27O Den 4 Octobep. fann Borgare - Ständct, att den hoS Hedervärda Bonde - Ständer väckta och till Wälbcmälte Utskott remitterade fräga rörande en önskad tilläggning tvid 25 Cap. 8 § Byggnings , Balken om Bruks» och Qwarnägares samt Jvneliafwarcs af uthjordars deltagande i Wäghällnings» skyldigheten, äfwensom angäende Wägdelningars kungörande och huru twister derom böra prbfwas, innefattar ett allmänt Hushällningsmäl, som enligt 89 § i Regerings» Formen, bör till Allmänna Deswärs» och Economie - Utskottets handläggning för» Lisas.
I. keterlon. S. O. Efter uppläsande af Högloft.
Lagutskottets Protocolls - Utdrag af ben is bennes, fann Borgare - Ständer, med gillande af hwad Utskottet anfört, att den frän Högloft.
Ridderskapet och Adeln dit remitterade fräga, angäende Allmänningar- fördelande pä hwarje Hemmans - ägare, eller ock att sädane Par, ker mä i smärre delar försäljas samt Kronans domainer anses böra pä dplikt sätt använda- sä fort de Lagligen blefwo ledige, innefattar ett allmänt Hushäll, ningsmäl, som enligt 89 § i Regering-- Formen bör hänvisas till Allmänna Besvärs - och Economie,UtskotSets handläggning» Ot iuxrs. Lx ?ralocoIIo: ).
If» keterlon S.
Den 4 Gctober. 1271 S. D. Wid öfwerwägande af de ä Heder» Ivarda Boude - Ständets sida äberopade skäl, och om» ständigheter, anläg Borgare - Ständct för sia del, och med bifall till Högloft.
Banco - Utskottets i Protocolls» Utdrag af den 2Z dennes meddelte yttrande, icke nSgon betänklighet äga rum wid antagandet af ben uti Riksdags-Fullmäktigen Anders ^oackimgldns .Memorial yrkade förändring i omröstnings - sättet inom Banco - Verket, samt att Medes hos Banco - Fullmägtige Banco,Utskottet och Riksens Ständers till Banco-Wer» kels öfwersccnde tilsörordnade Revisorer, det Hederwär, da Bonde»Ständer hädanefter bör äga lika rösträttighet med fine Respcctive Med »StänderS Fullmäktige; och som Sundet med anledning af hwad Banco - Utskottet widare förmält, insäg angelägenheten deraf, ak äfwen för detta Werk ett sädant voterings - sätt bör fastställas, hwarigenom af inträffande paria vala sä beskaffade ärcndcr icke mä stadna uti inactivite, som endast af Banco - Fullmägtige, af Riksens StänderBanco, Revisorer och stutcligen af Banco - Utskotten blifwa bedömde och afgjorde; altsä fann Ständer det hör till Högloft.
ConstitutionS - wskottet öfwerlemnaS att detta omröstning- - sätt förestä och i behörigt sammanhang införa uti det förslag till Riksdags,Ordning som af Riksens Ständer till Wälbemälte Utskotts närmare Lfwcrseende fbrwist blifwit; hwarom de Rcspcctive Med , Ständen samt ConstitutionS- och Banco-Utskotten genom detta Protocolls - Utdrag skulle wbrdsamk och wänligen underrättas. supra. kx ?rc>tc>coUo, kl. ksterlon.
Sery 1272 Deri 4 October.
Herr ak 8ck en bom, ^6o!pb, hade rnlenmat ett Memorial hwilket uplästes sä lpdande: ödmjukt Memorial!
I anseende bertill att ibland de pH Staten, för dek mig nädigst anförtrodde Stockholms Län uppsbrdeLöncr, Läns - Bokhällaren ifrän första inrästningen af Sysflan warit anslagen till en del indelt, och lill en del contant lön, säsom ben ännu upbärcs, men till följe af Kongl, brefwek den 4 Aprill IZ07 hädanefter endast i Contant bör utgä, har satz funnit mig föranläten följande anföra, hwilket till' Högloft.
Stats - Utskottets godtfinnande jag fär äran öfwerlemna.
Dä Läns-Bokhällare-SMan till följe af Kongl. Breswet den 9 November 1779 tillkom, blef genon; samma bref Lönen anflagen med 160 9?:d pä det'sättet, at den indclte Contorsskrifware - Lönen, som pä Lands-Kamererare indelningen är upförd, utgörande ZZ R:d 16 tz. borde Läns-Bokhällaren först uplätas, samt hwad honom berutöfwer i lin tilkommer af Landt - Räntcriet anordnas; men i grund af et. sednare Konungens bref af ben 11 Januari! 178;, som förklarar, at sä wida den indclte Skrifware - Lönen efter förwandling och ma'kcgäng iitgjörde loo R:d eller derutöfwer, borde Läns - Bokhällaren icke widare uti Lön bcstäs, har han icke eller mera upburit intill betz nppä en Läns - Bokhällares undcrdäniga ansökning, Kongl Maj:k genom Nädig Skiifwclse den 27 Julii 1792 täckts förklara, at efter Kongl, brefwet den 9 November 1779 borde Läns-Bokhållaren i Stockholms Län Den 4 October.
1278 Län upbära indelte Lönen zz R d 16 ss. och fyllnas den Contant 66 R:d Z2 ss. ärligen af Landt - Räntcriet.
I sädant stick förblef' denna lön intill desi l stöd af Stats-beredningcns fbrsiag, Kongl. Majt. genom Nädigt Bref af den 4 Aprill 1797, täckls förordna i alla Län, ehuru de förut efter LänenS olika bcstaffcnhct och storlek hade olika löner, borde äga lika Lön, eller ivo R:d ärligen Contant, samt indclningarne indragas, dock at de, af dä »varande Innehafware, tijl deras afgäng singe upbäras, men ben conkante tilökningen »frän den 1 April samma Är vwilkorligen till Kronan ingä.
Ester gjord underdänig ansökning af Läns Dokhällaren i delta Län, som sedermera bljfwik och ännu är Lands - Kammererare, men den sistnämnde Sysslan tilhörande Lön icke innehafwcr, utan af förra Lands - Kamercraren Herr Assessor Sandstiöm, sä länge dess permissions tid, jemnlikt Kongl. Brcfwek den 12 Januari» 1789 warar, upbäres, at fä bibehälla den honom förut tillsiagne indelta och contante Läns.Bokhällare-Lön oförändrad, har wäl Kongl. Majtk uti nädig
Sk ifwelse af den 27 Januarii 1799 dertill lemnat Nädigt bifall, dock allenast pcrsonclt för Läns-Dokhällaren eller nu »varande Lands - Kamererare, samt förordnad at Lönen sedermera skulle Contant utgä, men i anscnde till serstildtc omständigheter wid denne syssla uti Stockholms emot andre Län, med isv R:d ärligen.
Af hwad anfirdt är, och emedan i detta Län Läns-Bokhällarcn är med gansta mycket arbete beständigt sysselsatt, at han nästan icke ensam utan biträde kan medhinna de wid Lands - Contoirct förefallande serskildt! redogörelser, samt tillika fortsätta LandsbokSarbetet, L nds-Kamercraren äter i anseende till de flere ifrän Hufivud , Staden härrörande transporter m m. uti »274 Den 4 October. uti Stockholms Län mera, än uti andra
Län, är tvid sia tjenstgöring beständigt bunden, samt med twänne Skrifware hwilka till större delen af Lands - Kamere. rarrn mäste lönas, jcmnt occuperad, sä at han icke eller kan äga tid at lemna Läns , Bokhällaren annat biträde än nödige underrättelser för Räkenskapers upprättande meddela, ty sär jag i bctragtande häraf, jcm, tr den i Stockholm mer än annorstädes dyra lcfnads» »rten, vördsammeligen anhälla, at Läns-BokhällareLönen i detta Län sädan ben yu utgär till en del indelt och till en del Contant, fär bibehällas och pä ordinarie Staten framdeles upfbras, hwarigenom skicklige ämnen framdeles till denna Syhla kunna erhällaS, som nu nästan oNibjeligm tvid förenämnde trägna tjenst synes kunna winnås, men hwilket jag häller före förtjena upmärksamhet, emedan denne
Tjenstman icke allenast med sin egen tjenste befattning, är nog answar älagd, utan äfwen wid Lands - Ka mmererarenS förfall bör Hans tjenst bestrida.
Läns Lands - Contoir ben 18 September rZog. A. sk Lckenlrom. ^ Zam. 8torm.
Remitterades till Stals-Utskottet.
T Föredrogs följanber Rik.
Den 4 October. 1275 L Riksén- Högloft.
Ständers Allmänna DeswärS» och Tconomie - UtskottS Betänkande i anledning åfelt utaf Herr Dom, Prosten m. m.
Doctor kkeljmsn.
Herrar Professorernr, Ooctorerne ^Vaklin och kaxe, samt Heri5 Super-Intendenten Dockor blolikrnm S Lunds Stifts Prästerskaps wägnar ingifwit och ifrän Hkgwirdige Präste - Ständet till detta Utskotts Handläggning remilteradt Memorial, innefattande z:nc Punk» ter neml.
1:0 angäende indragning af de sä kallade Kyrko - Jnspectorstjenster wid Kyrkorna uti Skäne och Blekinge.
2:0 rörande utwiSning af nödig wedbrand ck Prästerskapets innehafwande Annexe och Mensal Hemmans skog:
Och z:o at fä till godo njuta dagSwerkcn af torpare och husmän innom Fbrsamlingarne.
Dä de uti irsta Punkten af detta Memorial nämnde Kyrko - JnspectorSljenster, efter UtffottctL tan, ka, för det närwarande, enär Prästerskapet sjelfmant will ätaga sig den dermed förenade befattning, äro aldeles umbärligc och bfwerflödige, och dä genom en total indragning deraf en betydlig besparing kunde winnås utaf KyrkorneS inkomster- hwaraf dfwcrskoktct med större båtnad för det allmänna kunde säsom tillgäng päräknas till befrämjande af andre nyttiga Inrättningar, har Utskottet trott sig böra tillstyrka bifall till hwad i fräga warande punkt innehällcr, sä at hädanefter nägre Kyrko - Jnspectorcr ej mäga uti Lunds Stift tilförordnas, de som nu innehafwa sädane beställningar ifrän denna befattning endlledigas, och göremäkek i likhet med hwad öfwer alt j Riket brukligt är, ifrän Maj) MänadS början nästkommande Är updragaS ät FbrsamlingarneS Pastorer och Kyrkowärdar, pä det sätt at räkenskaperne af dem förås, men sedermera ärlige'?
enligt nu gällande Författningar, wid Walborgmä§v Socknestämmg af Fbrsamlingarne granskas, samt at Rät - 1276
De»^4 Oct-ber, Rättcgängarne för Kyrkorncs räkning utföre- af Kyr» Foherdarne, eller när ^sä behöfwes af Wederbörande Krono -.-och Consistorii - Fullmäktige.
Och ehuru det» ka fbrflag i händelse det antages, kommer at med» sdra en betydlig minffning uti Krono - Fogdarnes och Härads .
Skrjfwarnes inkomster, ä dr stollen bär
Kyrko - ZnspcctorS,-lönen jemte tjenstcn dem redan tillfallit, sä tror Utskottet nägon betänklighet häraf ej böra upps stä, enär i bctragtandc tagcs, dels at de som nu in» riehafwa sädane Löner, icke undfätt dem wid tillträdet, titan sedan de en längre tid sina Syhlor innehaft,- hwarfbre dem icke lärer tillkomma bättre rätt, än dea Le wid tjcnstens emottagande päräknat, och dels at
För» fattningarne uttrpckeligen förbjuda Kronans Embetsmän at pä en gäng innchafwa och njuta
Lön för mc» ra än en publik tjenst, dock har lstskottet ansett benna fbnstagne indragning icke böra ske till försäng--för de Kyrko - Jnspectorcr, hwilka ännu af sine Löner äro k ätnjntandc, utan böra de, fastän deras tjenstebefattning kommer at uphdra, ej dest mindre/ fä behälla lbnernc, till deh de genom Transport till annan Syhla eller ock genom döden afgä.
' Beträffande dcrnästi Memorialets 2:dra punkt som egenteligen innchällcr klagomäl deröfwer att Ko» nungcns Bcfallningshafwande uti Läuci, inom Lunds Stift, skola afsiagit Prästerskapets Ansökningar, att enligt deras ifrän äldre, tider obestridde rättighet dertill af deras innchatwande Annex.» och Mensal - Hemmans-Skog fä utwisning till nödig wedbrand efter husbehof; jemte anhållan, det ytterligare st adgande härom, mätte utfärdas; sä anser Unkottct denna fräqa, svin icke allenast angär klander af LrndShöfdinge - EmbetenResolutioner, utan ock säsvm rörande Präste-Sländet-- - Prj»
Den 4 October. »277 Privilegier är ctt StändctS enskilte bcswär, icke höra till Utffottets arbets-omfattning.
Widkommande fluteligcn ^:dje punkten, hwaruti yrkas det Skänske och Blekingska Prästerskapet mätte fä till godo njuta dags-wcrkcn af Torpare och Husmän i allmänhet uti hwarjc Församling, pä samma grunder som utstakas uti Kongl. Majtts i serskilda twistcmäl för Glimäckra och OtkerrM samt Farhults och Jonstorps Församlingar den Junii 1807 samt lo Aug. 1808 mcddeldte Nädiga Resolutioner; nemligen att de Husmän och Torpare som innchafwa öppen jord ifrän och med 4 Tunneland till och med ett helt, skola pä egen kost utgöra till deras Kyrkoherde twännc dagswerkcn om äret, de som äga öfwer ett Tunneland, till och med 2:ne och dcrutbfwer likaledes ä egen kost tvid Prästegården Fyra OagSwerken ärligen, hwilka sä framt Kyrkoherden äskar, deras utgörande in naturs, böra utgä till hälften om Wären och hälften om Hösten; men i annat fall efter ärligt MarkegängspriS, Kyrkoherden ersättas, samt de Husmän och Torpare som ej innehafwa ' Tunneland öppen jord, till Kyrkoherden ärligen utgöra ett Oagswerke om Hösten; sä aldenstund roid denna Riksdag, Bonde - Ständet yr- ^ kat och Präste - Ständet mcdgifwit, att Conventionerna angäende Tionden och öfrige Pastoralier mä allmänt uprättaS emellan Pastorer och Församlingar enligt hwad i wista orter af Riket redan finnes wara fastställa, tror Utskottet at genom sädane Conventioner hwilka bäst kunna lämpas efter Localen och öfriga omständigheter, inom hwarje ort serskildt, denna af Prästerskapet i Lunds Stift yttrade Beswärs - punkt, kominer at förfalla.
Utskottet anser det likwäl wara nödigt at torpare- och Inhyses mänS skyldigheter till Prästerskapet uti desse conventioner uttrxckeligen be - 7278 Den 4 Öctobcr. stämmas, emedan samma olägenheter och^kwistcr hittlks stundom upstätt, äfwcn hädanefter kunna inträffa och torde i öfrigt de för Glimäckra och Farhults Pastora, ter mcddcldke samt nu äberopade Resolutioner kunna Vid Regleringen af detta ärende innom Lunds Stift tjena till nödig efterrättelse.
Hwilket alt till Riksens Högloft.
Ständers egen pröfning Vördsammeligen bfwcrlcmnas.
Stockholm den 9 September I809.
Ridderffapcts och Adelns Vägnar, fok. 6.
PS Högwbrdige PrästeStär. dcts Vägnar, delnxn.
LtSFneiius.
Pä Wälloft. Borgare-- Ständcts wäguar, O. Lckönkerr.
PS Hedcrwärda Bondt, Ständeks Vägnar, L.
Liicslon. k. H Netra!.
Under läsningen af föregäende Betänkande anmäldes och infördes en Deputation ifrän det hederwHda Bonde - Stän-det, under anförande af Riksdagsmannen ifrän Carlskoga Oxelberg, hwilken jemte framförande af Bonde - Ständets hälsning upläste fökjande' - Utdrag af Protokollet Met hos Bonde-Ständct 'den 26 Sept I8O9. S. O Bonde-Slänbet som med tacksamhet erkände - Den 2 October. 1279 kände de flere prof af wälwilja der af sine Respective Medständer under detta Riksmöte ätnjutit, hämta der, jfrän den säkraste grunö för sitt hopp emot gemensamt biträdande till ett beslut som torde hufwuösakeligett grundlägga kommande siägters sällhet, om detta Be» slut endast rörde Bonde - Ständer endast äspftade de§ fördel, stullc kanske Ständer twcka at framdära för sine Med - Ständer en förnyad klagan öfwer sine bördor, mrn dä det innefattar en eftergift äfwcn ä Bonde r Sländetk sida af lagliga rättigheter, torde
Ständer- tänkesätt af oegennytta blifiva erkända lika rätt, wist, som Ständer altid erkänr dem hot sine RcspectiVe Med - Ständer.
Bonde - Ständct har i anledning af en innom Ständer af flere Leda,nöter wäckt motion, som nedanföre närmare skall bestämma-, erindrat sig, huruledes Kongl.
Majtt wid detta tillfälle dä RegeringsFormen undertecknades i Räder behagat lofwa sin bemedling hos de öfrige Ständcn för at fä wid benna Riksdag prbfwadc och afgjordt be frägor om jemkning k de öfrige Ständcns Fri och rättigheter, som wällat det med underskriften yppade dröjsmäl och Kongl. Ma):t har stärkt Bonde, Ständer i den öfwertyqelse ak desamma, sä midt billighet och rättwisa mcdgäfwe, skulle af de öfrige Standen bifallas.
Werka» af denna höga bemedling rbntcS ock genast i de beslut, hwikigc, nom ätskillige hittils innehafde rättigheter af de öfrige Ständen cftergäfwos, men Ständet, som äfwc» fört sig till MinneS, at sädant hos Höglofl. Ribdcrstapet och Adeln stedt, endast i anledning af Herr Friherre LittvarckSists Memorial, saknar likwäl ännu frän detta Riks - Ständ bestämdt lltlätande. bfwcr den framställ, ytling angäcnde jcmnare fördelning af de styldighktrr, som af Jorden ukgä, hwilkctt frän Bonde, Ständet Tredje Band. 165. 164.
Lltf».
Den 4. October'.
Wfwit lcmnad till dest Rcspcctive
Med - Ständers öf, wc>»ägande, och för bifallet härtill skall, kan hända, möta swärigheter, i följd af den möjliga förmodan, at Bonde - Ständet endast sökt pä andre Medborgares bekostnad förskaffa sig rättigheter.
Det är denna förmodan, denna misttanka, Bonde» Ständet önskar och altid önskat undanrödja.
Ständrk har dock i saknad af alla anwändbara offer hittils fast ogerna nödgatS stanna wid upsätet och till äfwentyrs se sig mistkändt.