Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det innefattar en orättvisa, att i fredstider aflöna ett så talrikt Beful, att icke i händelse af ett krig ynglingar med uppfostran och tillräckelig militairisk hildning skulle finna för dem passande platser i Armeen ; alla ynglingar vid 20 år delas inom hvarje
Depot i 4 classer och ingå efter lottning i 2:ne månaders tjenstgöring, som utgör 8 månader från och med den 1 October till och med den 1 Junii hvartannat år.
I Junii vore allmänt möte, och sedan semester 3:ne månader för hela Armeen.
Således 2:ne Exercitie-möten för hvarje yngling till 25 år, utom 2:ne månaders vinterdepot-exercitie.
Under Gevär 8 månader voro således circa 4 å 5ooo man och fullt excercerade 16 å 20,000, allt efter ynglingarnes antal.
Om jag antager behofvet af 20 hela Depoter, samt \ mindre, kommer hvarje alt äga under ge - 136 *Den jo Augusti e. ra. vär circa aoo a a5o man.
Att dessa ziffj-or variera relativt till folkökningen, samt årgångens ymnighet på ynglingar, faller af sig sjelf, men förändrar derföre icke sjelfva uppställningen.
Dessa Excercitie-depotér böra innehålla nödiga Bjrggnader för allt Befäl, jemte en Casern för circa 200 a 2 5o
Man med nödige Excercitiehus; derjemte en Vexelundervisning, hvarest ynglingarne kunna lära sig skrifva och räkna så mycket de på 2:110 månader förmådde fatta.
Att vidare ingå i detailler, rörande den ordning, som efter klockslaget vid dessa
Depoter hör äga rum, hör ej till ämnet; nog af, den största ordning hör råda vid hela denna inrättning, och det noggrannaste uppseende handhafvas öfver ynglingens uppförande, som efter kloka föreskrifter med strängaste ordning iagttages , så att ej blott den välartade ynglingen må förblifva oförderfvad, utan den med mindre goda anlag der kunna förbättras och corrigeras; utom detta förfelas ändamålet.
Deremot vinnes då alia de fördelar, som äro oförenlige med Indelningsverket; ty genom sammanlefnaden skulle intelligence och upplysning småningom inställa sig; genom krigslydnaden allmän disciplin inrotas hos Nationen, och vårt nu varande lynne skulle förändras till liflighet och Nationalanda, som bereda duglighet, grunden till den enskilt» välmågan, äfven som deL drif - Den 10 Augusti e. ro. vit andra civilicerade Nationer att göra underverk, när Fäderneslandets försvar sådant påfordrat.
Mili laire-genier skulle utvecklas, som genom nu varande författningar evigt ligga förborgade.
Alla utan undantag böra derföre ovilkorligen genomgå denna exercitieskola, med rättighet derefter att lega karl i sitt ställe fulla 3o år gammal.
Då nu skyldigheten är personel, frågas om icke äfven Embetsman till 25 året ovilkorligen borde lega oaktadt sin embetsbefatilling?
Man ihogkommer, att Domare och Prester skola vara fyllde 25 år; förmögnare och bättre uppfostrade ynglingar, borde äga ett visst antal rum åt sig utsedde, och hvilka sorn det önskade, skulle kunna börja Gradpassering, hvarigenom af Beväringen vanns en outtömlig källa till skicklige Officerare, och Underofficerare, som dertill antecknades, i händelse af ett infallande krig, hvarföre sådana inrättningar kunde vid Academierna umbäras, och ynglingarna derstädes endast behöfva använda sin tid till Vetenskaplig bildning; ty den rätta militaira bildningen anser jag oförenlig med den fria Academiska.
Hvart annat årskulle HufvudBeväringen, (hvars styrka längre fram omnämnes) sammandragas till Läger eller Regementsmöte på 3:ne veckors tid i Junii månad; derefter vore medborgaren vid 25 års ålder under fredstid fri, men, vid ett infallande krig, vore han skyldig träda under tjenstgöring till och med 3o året. 138 Den io Augusti e. m.
Depöterne böra anläggas viel Länens Hufvudstäder, samt vid andra större Städer; — Kronotionde kunde då emottagas och der användas.
— Denna Militair-uppfostran skulle införa ordning och disciplin inom Nationen, och derjemte medföra både en moralisk och physisk förbättring på kommande generationer, 2:0 Cavalleriets Organisation.
Med undantag af Gottland, samt de nordliga Länen, borde hvarje Läns depot kunna uppställa 2Öo man, commenderade af arne Ryttmästare, 6 Subalterner med nödige Corporaler — hvaraf 5o man ständigt voro under gevär, således 1000 man af liela Cavalleriet 5ooo, hvilket vi nära nog redan underhålla.
Dessa 5ooo man Cavallen, delades i 5 Regemente!’, hvardera af 1000 man, hvarföre 4 Depoter utgjorde ett Regemente; och borde således vid irsta Depoten vara boende 1 Öfverste med Adjutant, 2:ne Ryttmästare, &c. Vid den 2:dra och 3rdje Depoten 1 Major vid hvardera med nödigt Befäl, och vid 4^de Depoten 2rne Ryttmästare, hvaraf den ena vöre CavalleriBefälhafvare på stället.
I detta vapen inginge man frivilligt, hvarest ingen brist på manskap skulle uppstå, då dertill af Beväringen uttoges tjenligt folk, hvilka exercerade 3 månader om året i 2:ne omgångar med 3:ne veckors möte och 5 års tjenstskyldighet, hvarföre f af de 25o eller 5o man alltid utgjorde Regemen - Den 10 Augusti e. m. lets RekrytSqvadron, sorn livart annat år samlades till gemensamt öfningsmöte eller läger.
Att underhålla ett så på alla Provinser jemt fördeldt CavaUerie, skulle icke blifva betungande för Provincerna, genom den deraf bärflytande varuafsättning, ty alla militaira anslag skulle; derigenom circulera inom Provinsen. 5ooo jndeldta Cavallerie-hästar skulle bibehållas, hvaraf iooo årligen voro under tjenstgöring, under en jemn omvexling.
Alt Indeldta Cavallerier äro otjenliga, lärer ingen kunna bestrida.
Den instruction deremot, som Cavalleristen erhåller under en jemnare tjenstetid, befordrar intelligence och militairbållning, äfvensom att Hästracen ovilkorligen skulle förbättras genom uppmuntrad afsättning på goda Hästar, om Cavalleriet jemt fördelades på Länen, och skulle det äfven verka förmånligt på Nationallynne! och Nationalstridbarheten, hvarpå alltid de Nationer lemna exempel, som mer än vanligt begagna hästar.
Det är ömkellgt att se i åtskilliga Provincer, der inga Cavallerietroupper finnas, huru folket der sköta sina hästar, endast af brist på exempel och deraf följande uppmuntran; då ingenting kraftigare muntrar det Ridderliga sinnet än att till ritt äga och begagna dessa ädla djur.
Att innevånare i provincer, som aldrig fått skåda en skicklig ryttare i all sin färdighet, icke veta värdera hästen, — deröfver må ingen förundra sig; och med hvad för en Den io Augusti e. nt. fasa skola de icke se en sådan trouppe som flender.
Jag har sjelf haft tillfälle se hvad för en terreur panique de kunna ingifva ett folk, för hvilket detta vapen är en främmande syn.
Dertill kommer att ingen fullkomlig seger kan vinnas utom Cavallen, och derföre höra vi också införlifva detta vapen med Nationen, så att det öfverallt står att erhållas, och hvarigenom en province skulle kunna uppställa en Cavalleritroupp snart sagdt till lika stort antal, som den förmådde anskaffa sadlar och sablar, ty, som sagdt är, icke kan rätta fördelen af en vunnen seger fullkomnas utan ett talrikt Cavallen, och då man icke känner, hvarest fienden på en sträcka af 100 mil ämnar anfalla, har man svårt att der hålla tillhanda våra endast i Skåne varande större Cavalleri-massor, helst landstigningar på Skånska kusten nu mera minst äro att förvänta.
Yid Cavalleriets organisation vill jag likväl framställa ett alternatif, hvilket äfven i ett relativt förhållande låter tänka sig vid Infanteriets organisation, huruvida icke 20 man borde vara på värfvad fot vid hvarje Depot, hvarigenom en stam af 80 man uppkom å hvarje Regemente; då Recruternes antal kunde nedsättas till a5 i arne omgångar, 3:ne månader hvardera, således likafullt 5o man årligen, hvaraf på 5 år inmönstrades fullt antal med de värfvade till ra5o man.
Jag skulle anse detta nödvän - Den io Augusti e, ni. digt i afseende på hästarnes transporter och vårdande vid ombyte af Recruter; man ägde äfven i dem en ordnings-troupp att tillgå, hvaraf Polisen stundom är i behof, hvilket vitsordas af ioo:tals händelser inom vårt samhälle både fjermare och närmare.
Fångtransporter och handräckningar af hvarjehanda slag kunde med dem verkställas, då depöterne utgöra en kedja omkring större delen af Sverige, hvilket skulle medföra betydliga indragningar på andra håll.
Men den mest exemplariska conduit borde vara fästad vid denna stam, på det den icke genom elaka exempel i någon mån vore i tillfälle verka ofördelaktigt på ynglingens seder; hvarföre jag också framställt detta som ett alternativ att noga begrundas, håde för Cavalleriet och Infanteriet.
Indelta Cavalleriet är synnerligast i behof af en Reform, både i afseende på de högst olika lönevilkoren inom samma grader, och dess högst olika organisation.
En Sqvadron räknar ia5 man, en annan 100, en tredje ^5, en fjerde 6a, och lika fullt äga de fullt Öfver- och UnderBefäl, hvilket medför en bestämd misshushållning, och der jeml e leder till militairiska missräkningar, då en complett Sqvadron alltid bör utgöra ett lika antal, så stort att den verkligen utgör en fältSqvadron.
Jag vill som exempel nämna Lif Regementets Hussarer, hvars Sqvadroner bestå af 6a och 63 man.
1807 utcommenderades till Pommern 200 man af detta Re - 142 Den 10 Augusti e. m. gemente, på endast arne Sqvadroner, således hade nästan hela Regementet kunnat cornmenderas till fälttjenst, på så sätt att i Öfverste, i Major och 6 Snbalterner blifvit till öfverlopps, — som sjelf medcommenderad fannt jag felaktigheten af små Sqvadroner, då ingen FältSqvadron bör bestå af mindre än 100 man; ty då de oumgängeliga commenderingar afgå, som Ordonance!’, Trossbevakning, Fourageurer &e. jemte några vacanta och sjuka, som under en Campagne ofta inträffar, sammansmälter den lätt till 75 man, ja ofta till 5o.
Jag bevistade derefter 1808 års Campagne emot Norrige, der jag commenderade en Sqvadron af 63'“ man, hvarest jag sällan kunde rycka ut med större antal än några och 3o man, sedan alla nödiga commenderingar voro aftagna.
Kan väl detta kallas en Sqvadron, som fordrar ett Befäl af 3:ne Officerare?
Jag anser således högst nödvändigt, att en FältSqvadron består afioo till ia5 man, hvilka för att lätta och försköna all exercice kunna maneuvrera på 2:ne
Divisioner, och då i allo förhålla sig som 2:ne Sqvadroner, hvaraf Lieutenanten förde den andra Division, då 3:ne Snbalterner må hända torde erfordras på hvarje Sqvadron. 3:o Artilleriet anser jag höra bibehållas vid dess nuvarande Organisation, men framställer, huruvida det icke vore lämpligt att Artilleriets Iläst - Den io Augusti e. m. i43 nummer uppsattes af Indelta afsuttna Cavall erieRegemen ter, då \ af dess hästar vore under tjenstgöring och resten på Roten.
Trosshästar deremot kunna alltid anskaffas, då behofVet sådant påkallar.
Denna omskapning synes visserligen kräfva stora summor, men anser man den nyttig, mäste man också gripa verket an.
Att åstadkomma dessa summor, för att hygga i förhållande till de dyra Cassernbvggnader, som finnas i HufvudsLaden, är icke omöjligt, men onödigt; ty man ser ju i alla Släder, der Kronprinsens Hussarer äro stationerade, dylika Byggnader af högst obetydlig kostnad, fullkomligt uppfylla ändamålet.
Jag har förut nämnt, att en SoldatN:r kostar Kronan och Roten circa 72 R:dr B:co.
Jag vill i likhet dermed upptaga CavalleriN:r till detsamma med förutsättande, att skyldigheten att hålla häst skulle fortfara.
Indelta Armeen utgör omkring 26,826 man, som jag tager till fullt 27,000.
Vill jag blott antaga, att Indelta Armeens upplösning till personal skulle inbringa en årlig besparing för Kronan, Rust- och Rothållare af blott 5o R:dr R:g:s årligen, uppkommer deraf en årlig summa af i,35o,ooo R:dr, som på 3:ne år uppgår till 4>o5o,ooo R:dr, med hvilken summa jag skulle tro man borde kunna fullborda det hufvudsakligaste till anläggning och byggnader af 20 Depoter, jemte 2 hela eller /{Halfva Infan - >44 Den 10 August! e. m. tefidepoter för de nordlige Provinqerne.
Delar jag t. ex. 22 Depoter på 4>°5o>ooo, Olifver 184,090 R:dr att användas till anläggningar, hvarmed de prydligaste Stenhus torde kunna uppföras, och vore man belåten med korsverks eller trähus, kunde alla depoters nödige byggnader uppföras för % mindre.
Här visar sig den otroliga kostnaden af Indelta Armeen i sin rätta skepnad, och att den inom sig sjelf äger tillräckelige medel att organisera sig på ett ändamålsenligt sätt, hvartill må hända aldrig någon mera passande tid yppat sig än den närvarande, då Ryssland är inveckladt i ett så 7 o allvarsamt krig, att vi på mångfaldiga år kunna vara säkra om fred.
Jag väntar mig mångfaldiga anmärkningar mot detta project, såsom: 1:0 Att Arméen icke kan af skedas, ernedan Soldaterne är o lagligen stadde.
För att afhjelpa detta, torde möjligen erfordras någon liten uppoffring, ehuru jag tror, attén stor mängd skulle lemna tjensten utan all ersättning. 2:0
Att det blifver en evig re~ cryt-exercice; men de facto är ju förhållande detsamma nu?
De gamla gå bort och andra ingå i deras ställe, och således fortgår ju en evig Recrut-exercice. 3:o
Att man icke skulle hafva någon reda på dem.
Hvad mera reda häfver väl Befälet på permitterade af de värfvade Troupperne, på manskapet - Den iö Augusti e. rh. i45 pct inom "Wermelands FältJägare-Regemente t. ex. och 4:o Rotarne vilja icke betala så mycket.
— Jag svarar derpå, att de säkert göra det, och att dessutom det skulle blifva mig en kär bevillning att i min mån bidraga till bristens fyllande, — ganska säker på, att genom det ökade lif företaget skulle medföra, också eli lällare och lifligare varuafsättnirig deraf skulle blifva
Cn följd och den nu varande rätta tungan af Krono-utlagorne derigenom upphöra, — man behöfver blott betänka hvad några veckors fortsatt möte förmår åstadkomma på alla varors afsättning.
Indelta Armeen skulle således till sin Soldat-personal upplösas, med skyldighet, att under en tid af 3 år t. ex., mot bibehållandet af någon viss årlig lön, i händelse krig inträffade, inställa sig till tjenstgöring.
Med den för hvarje
Regemente derigenom besparade summa skulle byggnader och Depoter efter en viss plan fortgå, under en LänsDirection af Rotehållare och Militaire-befälet, tills arbetet hunnit fullbordas; uiider tiden kunde de vanliga Beväringsmötena fortfara.
Genom förskotter borde depoterne på liela östra kusten skyndsammeligen fullbordas* såsom mera magtpåliggande.
Depoterne kunde sammansättas till Brigader ocb Divisioner.
Öfverste-beställningen blefve den högsta på Stat, med skyldighet för Öfversten* som for37 II. 10 i46
Den 10 Augusti e. ra. dom, att ansvara för sitt Regemente och sin depot.
Hans befordran till högre Militairgrader, borde endast medföra ökade Taffelpenningar, — hvilka befordringar sparsamt, såsom fordom, borde utdelas, så att man hade något att gif va,, då förtjensten sattes på prof.
Skulle man väl i våra tider tro det möjligt, att, medan Gustaf Adolph under slaget vid Leipzig 1631 commenderade högra flygeln, commenderades Centern af blott en Öfverste; och likväl vans Bataillen?
Lika soni att den, somEnChef commenderade Östra Pyrené-Arméen, sammankallade alla GrenadierCompagnierne, och gaf dessa under resten af Campagnen ingen annan Chef än Latour d’Aa vergne, som då var den ålsta Capitainen.
Snart kallades denna Corps af fienden för la Colonne infernale, och likväl var deras Chef endast Capitaine.
Jag talar således icke vidare här om det högre Befälet, hvilket beror af Konungen att tillsätta efter behofvét* Jag föreslår följande depot-fördelning, sorn visserligen kan på mångfaldigt sätt annorlundare ordnas: N:o i.
Helsinge-Jtegem., arne Infanteri-Batailloner; depoten i Gefle, första Cavall.-depoten i Gefle. N:o 2.
Upplands d:o Infanteri-depot med Cavall. i Norrtelje.
N:o 3; Lifbevärings d:o d:o med d:o i Stockholm.
N:o 4■ Södermanlands d:o med Cavalleri-depot, i Nyköping.
Den 10 Augusti e. m. N:c Första Lifgrenadier-Regemrtet med Cav.-depot N:o 6.
Andra d:o med d:o Norrköping.
N:o 7- Calmare d:o med d:o Calmar.
Wto 8.
Kronobergs d:o med d:o Wexiö.
N:o 9- Jönköpings d:o med d:o Jönköping.
Norra Skånska d:o med d:o Christianstad.
W:o 11.
Södra d:o med d:o Malmö.
I afseende på ortens folkmängd torde en depot erfordras i Ystad.
N:o r2.
Hallands Beväring med Cav.-depot i Halmstad.
Bohusläns
Regem, med d:o i Götheborg.
Olis. eller Uddevalla för Infanteriet, emedan Artilleriet är i Götheborg. N:o 14. Westgötha-Dahls Regem, med Caval l.-depoten N: N: N: Ni N: N: N: o 15.
Elfsborgs d:o med d:o o 16.
Skaraborgs d:o med d:o o 17.
Wermlands d:o med d:o o 18.
Nerikes d:o med d:o o ig.
Westmanlands d:o med d:o :o 20.
DahlPiegementet med d:o Wenersborg. Borås.
Örebro. Westerås.
:o 21.
Westerbottens d:b 2!ne Inf.-Bataillons-depoter en i Piteå, én i Umeå.
Nio 22.
Jemtlands dio d:o d:o en i Hernösand. en i Östersund.
GenieCorpserne förblifva oförändrade.
Konungens Garde till
Häst och Fot förblifva värfvade.
Indelta Cavalleri-Regementerne fördelas på depoterne.
Det icke nämnda Wermelands FältJägare-Regements-Befälet kunde sammanslås med Hallands Beväring, eller om en depot 37 H. 10* 143 Den io Augusti e. lii. erfordras i Ystad, dertill användas.
Depoternes mängd oell områden kunna endast bestämmas genom en noga undersökning af folkmängd och lokal, hvarföre afvikelser från ofvannämnde project utan tvifvel komma att äga ruin.
Af hvarje Bevärings-ClasS uttages till hvarje Regemente Infanteri i fredstid t. ex. 3oo, då 2:dra, 3:dje, 4:t^e och 5:te årens Beväringar utgjorde 1200; eller, om 4°° man inmönstrades, 1600 man.
I förra händelsen utgjorde National Armeen 26,400 man Infanteri, i deli sednare 35,200 man, samt National-Cavalleri 5ooo.
De återstående 5 Arens Beväringar ingingo endast i krigstid till tjenstgörning.
Till sjötjenst antecknades de, som dertill voro hågade, med endast r månads exercice-skyldighet.
I Blekinge borde alla uppmuntras till detta val, äfven med penninge-uppoffring å Statens sida.
En betydlig fördel visar sig vid denna organisation, att om t. ex. en Provins hotas, kan der sammandragas så mycket troupper som alla våra Depoter af alla vapen innehålla, utan någon serskild kostnad, om endast på samma gång de öfriga
Depoterne bemförlofvades, således omkring 4 *l 5ooo man Infanteri, samt nära 1000 man Ca valleri.
Med antagande af att alla byggnader, på sätt jag ofvan anfört, kunna fullbordas på 3 å 4 är, vill jag vidröra de årliga kostna - Deu 10 Augusti e. iu. lierna.
Circa 5ooo man under gevär 8 månader å 8 sk. B:co p:r dag, gör 3o R:dr p:r man i5o,ooo R:dr årligen; således är ilen nu varande Passevolance-afgiflen mer än tillräcklig alt hålla under gevär den militäirstyrka jag föreslagit, så lill Cavallen som Infanteri med march-kostnader, sjukvård &c., hvilka calculer här icke till ziffran kunna uppgöras, då antalet varierar.
Lägger man dertill
Soldatens årligen besparade Nummer-lön 4 R:dr B:co p:r Roten, kan man dermed exercera 3o,ooo man livartannat år i månad, (då man med nu varande Passovolance 8 ll:dr p:r N:o kan exercera dem hvart år).
Kostnaden för Beväringens exercerande upphör, och derigenom uppstår också betydligt öfverskott, sedan alla utgifter blifvit bestridde.
Beklädnadskostnaden antager jag lill ungefär samma summa, då som nu; sedan visar sig ju en ren besparing för Rotarne af det sorn tillhör Soldatens enskiklta economie, såsom drickspenningar, torp med byggnader, åker och äng, gärdesgårdar, vedbrand, brukning &c. i oändligheten, hvarföre utan tvifvel Rotar och Rusthåll skulle vilja betala rätt ansenligt, ehuru en sådan betalning ej bör komma i fråga, då den motsvarar en ökad tjenstskyldighet å Nationens sida, hvilket väl hvad jorden angår förtjenar den lindring som möjligen kan åstadkommas, hvarigenom Svenska Jordbrukarens sanna Fosterlandskärlek skulle till vexa i samma i5o Den 10 Augusti e. m. mån som dess välstånd och trefnad.
Ingen grymmare orättvisa har af Lagstiftande Magten kunnat utgå än den, att Jordbrukaren och dess Söner skola frivilligt offra sitt lif och blod för fäderneslandet, medan de på samma gång äro förpligtade att uppställa och dyrt underhålla en legd här, som under det den utgör deras kännbaraste onus, äfven nu mera sedan conscriptionen blifvit antagen, utgör det orättvisaste.
Då onera och skatter nedtrycka invånare, hafva de ingen ling att försvara.
— Erfarenheten lär. oss, att de flesta Statshvälfningar skedt till följe af odrägeliga ökade Skattebördor.
En Regerings sanna förtjenst, ära och storhet står i ett direct förhållande till Nationens economiska sällhet och välmåga; hvilket allt säkrast öfverfor slöra namn och ljufva minnen lill efterverlden.
Roteringen utgör för Svenska jordbruka ren dess odrägligaste och tyngsta onus, då man på dagen betalar Fogden, är man fri från dess kraf; — men icke så med Soldaten.
— Ingen dag på året kan man derifrån säga sig fri; och hvartill tjenar väl denna tryckande och konstlade Inrättning; är Indeldta Soldaten skickligare än Wermelands Fält-Jägare-Regemente t. ex.?
Jag tror det icke, ehuru denna sednare Corps kostar mångfaldigt mindre.
Förgäfves åberopar man Svenska Landtvärnet, 1808 och 1809, hvilket nutidens försvarare af lii - Den io Augusti e. m. delnings Verket alltid pläga begagna som Cheval de bataille.
— Jag svarar derpå, att bade de allmänna medel, som då användes på Indelta Armeens upprätthållande, blifvit dragna från den, och i stället använda pä Landtvärnet så skulle Indeldta Arme’en försvunnit ur denna verlden, lika lätt som Landtvärnet nu gjorde det.
Utan skor, mat och nödiga kläder, fastfrusna i Kanonslupar, skulle de indeldta då lika säkert lia dukat under som Landtvärnet nu.
Sedan större delen af Napole-, ons Veteraner omkommit i 1812 års fälttåg emot Ryssarne **), hvilken lysande Campagne öppnade han icke 1813 med snart sagt endast conscriberade eller Landtvärn, eller hvad man behagar kalla dem, och hade Napoleon icke låtit dåra sig af ett förföriskt stillestånd, torde hända utgången blifvit helt annorlunda.
Huru lätt kan icke under en enda Campagne vår lilla indelta Amme af några och 20,000 man tillintetgöras; men skulle man väl derföre anse sig underkufvad?
Genom mitt project skulle Befälet blifva väl lönt, en större Amme vara att tillgå *) På Ryska Kejsarens befallning räknades liken efter 1812 års reträtt, och uppgingo enligt Rapport af den 17 Maji till a/p,610 menniskor och 23,i3o hästar, hvilket antal gerna kan fördubblas, då allt som stupade under hela campagncn beräknas.
Den io Augusti e. m. i händelse af krig och en besparing af En Million R:dr uppstå för jordbruket, utom hvad af 3:dje HufvudTiteln kunde insparas, hvilka penningar, om de på 3o år icke skulle finnas såsom upplagde på kistbotten hos Rust-och Rotehållare, uppgående till en summa lika med hela vårt rörelse-capital, skulle åtminstone lemna dem ett förlags-capital, som på ett helsosamt sätt verkade till en mera allmän välmåga, hvilket önskliga resultat Indelningsverket i allo förhindrar, såsom varande för Sverige en frät tande kräfta, ett med tiden dödande gift.
Med det antal Befäl jag föreslagit under fredstid, vill jag projectvis föreslå följande aflöning för Infanteriets Befäl, hvartill gamla Indelningsverket ensamt lemnar tilllgång: i Öfverste 2000 R:dr med 1000 R:dr Taffelp. irsta Major 1600 „ 2'dra Major 1200 „ 8 Gapitainer och 2:ne Itege ments-Qvartermästare . 800 „ hvardera 8 Lieutenanter och 2 Adjutanter 4°o „ d:o 8 Fendrickar 3oo „ d:o 24 Underofficerare 133; 16. å i5o R:dr B:co o. s. v. Cavalleriet och Artilleriet 25 procent högre.
Mindre löningsyilkor må icke erbjudas Armeens Befäl, synnerligast när den kommer i en mera aktiv tjenstgöring; de kunna dessutom icke förtjena något genom Den 10 Augusti e. m. 153 bi-inkomster eller extra arfvoden, då deremot den civila Embetsmannen, ehuru illa lönt, stundom lefver i öfverflöd genom de sportler som åtfölja tjensten, helst en enda grann middag som han ger kan medtaga den kontanta lönen på stat.
Dessa exem-, pel äro icke ovanliga.
Mången civil Embetsman med ioo Rrdrs lön, har således bättre utkomst än en Officer med iooo R:dr.
Regementernes civila
Embetsmanna-personal torde genom denna nya organisation betydligt kunna förminskas.
Hvad sluteligen angår Befälets aceorder, (ehuru jag tror de snart skulle återkomma, om man också med en trollslaf kunde liqvidera dessa millioner) kunde de godtgöras
Arméen på det seittu att hvar och en afskedstagande Officer finge efter
Af skedet bibehålla lönen till dess accordet blefve betalt.
Det plägar vanligen ej öfverstiga \ års lön, hvilket man alltså kunde taga som norm.