Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
St. att i hvarje fall besluta allt efter som de anse den föreliggande K. propos:n leda till ett nyttigt resultat eller icke.
Hvad nu serskildt beträffar den K. proposm rör:de bränvinslagstiftniogen, hvilken här blifvit nämnd, tyckes just denna propos. vara ett ganska godt skäl för antagande af Otsk:s förslag.
St. hade vid 1844 års riksdag hos K. AI. anhållit ora propos. till en förändrad bränvinslagstiftning och K. AI. inkom dermed.
Hvarföre blef den propos:n afslagen?
Jo, derföre att den var alltför radikal och vidt omfattande.
Denna K. proposms fall härledde sig till stor del ifrån den nuvarande grundlagsstiftningen.
Om Const.Utsk:s föreliggande förslag varit lag, så hade K.
M. troligtvis icke då behöft komma med ett förslag lill ny bränvins-lagstiftning utan K. AI. hade fortfarande följt denna lagstiftning och allt efter tidernes och öfvertygelsernas utveckling gjort förändringar och föreslagit de förbättringar, hvarom tankarne blifvit ense.
Det är således ganska troligt, att i st. f. den K. proposm, som nu omfattade allt på en gång, och till följd deraf endast föranledde ett afslag, hade successiva framställningar om de delar hvarom tankarna kunnat blifva ense, afgifvits och åstadkommit mycket gagn.
Hvad man föregifvit, att K. M. skulle, genom den föreslagna grundlagsförändringen, blifva tvungen, att framställa förslag till beständiga förändringar i beskattningslagstiftningen, är ett misstag, ty om K.
Al. ansåg den hittills varande lagstiftningen i bevillningsärenden vara god och nyttig, så skulle K. AI. naturligtvis ingenting nytt föreslå, utan det gamla finge ega bestånd.
Jag fortfar i min vördsamma anhållan om afslag på Frih.
Cederströms förslag till gemensam tanke.
Ingenting kan vara mera rigtigt och vålgrundadt, än Gr.
Lagerbjelkes erkännande utaf behofvet af min ursäkt för det nog vanställande sätt, hvarpå han hehagat framställa mina anföranden i denna fråga.
Jag yttrade, att de propos:r eller förslag, som K. Al., på grund af den ifrågasatta ändringen, derest den blefve grundlag, kunde finna sig befogad alt till R.
St. aflåta, sannolikt icke skulle vinna R.
St:s bifall eller leda till något resultat.
Detta tyder Gr.
Lagerbjelke så, som skulle jag hafva sagt det i allmänhet om alla K. propos:r.
Sådant innefattar doGk ett betydligt misstag.
Så länge Konungamakten håller sig inom sina i grundlagen utstakade attributioner, så bör man visst icke i allmänhet å K.
Al:s propos:r förmoda en sådan ogynnsam utgång, som den hvilken långt snarare skulle inträffa, derest R.
St., genom denna grundlagsförändring, inledde K. AI. uti åtgärder, hvilka enl. sakens natur, jemte långvarig sed och häfd, tillhört R.
Sådant var mitt yttrande, nu reduceradt till dess kortaste expression.
Lagerbjelke har således fastmera, jemte det han till mig framställde sin anhållan om ursäkt, hvilken jag, såsom christen menniska, rätt gerna gifver honom, fastmera bordt bedja R. o. Ad. om ursäkt derföre att han, genom detta sitt yttrande, gjort det lill en oeftergiflig skyldighet för mig alt för mitt rättfärdigande, ånyo upstå, ehuru jag förut tren - Den 29 Juli. 17 trenne gånger giFvit mina tankar i frågans särskilda delar tillkänna.
Slutligen kan jag ej underlåta att bemärka huruledes Const.- Utsk., genom att på smickrande vänners vanliga vis gifva sig utseende af att tilltro Regeringen en lill alla möjliga frågor utsträckt, öfverallt tillräcklig och utomordentligen ansenlig, snart sagdt allestädes närvarande förmåga, har Utsk. framställt sig såsom Regeringens synnerliga vänner, ifall en verklig och pålitlig vänskap någonsin antoge smickrets språk och åthäfvor.
En uprigtig vän af Regeringen är deremot den, som med sanningens och den verkliga tiligifvenhetens enkla ordalag, vill bespara Regeringen de mångfaldiga obehag, som skulle blifva en följd af förevande förslags antagande.
Den siste värde talaren har velat att jag skulle bedja Ståndet om ursäkt derföre att han, som tre gånger förut besvärat
Ståndet med yttrande i denna fråga, nu upträdde för fjerde gången.
Synden var dock icke så stor, som Frih.
Gederström framställt den, ty det var icke tre utan två gånger, som Frilen redan förut upträdt; men måhända anser Frilen dessa 2 gånger, vara så goda som tre, hvilket jag ingalunda vill bestrida.
Öfverläggningen förklarades härmed vara fulländad, hvarefter H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. såsom sin gemensamma tanke behagade antaga att Utsk:s ifrågavartde förslag år hvarken nödigt eller nyttigt, samt efter denna propos:ns besvarande med starka nej, blandade med ja, förklarade alt han ansåg nej hafva varit öfvervägande.
Cederström begärd votering, upläsles till justering och godkändes följande voterispropos.:
Ad. såsom sin gemensamma lanke antager att det i Const.Ulsk:s mern.
N:o 17 framstäldta förslag till ett tillägg i 59 § R.F. och 27 § 1 mom.
Riksd.Ordn. är hvarken nödigt eller nyttigt, voterar Ja, den det ej vill, voterar Nej; vinner nej, antager R. o. Ad. nämnde förslag till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag.
Vid voteringens slut befunnos rösterna hafva utfallit sålunda: Ja — 14.
Sedan R. o. Ad. nu förklarat sig icke vilja antaga såsom gemensam tanke det förklarande, att förslaget icke vore nyttigt, återstår för mig visserligen att betyga min ledsnad öTver sakens utgång för närvarande, men derjemte min belåtenhet dermed att saken ej är definitift afgjord härmed; hy9 H. 2 18 Den 29 Juli. sandes jag den glada förhoppning att vid nästa riksdag finna tillräckligt inånga personer inora Ståndet, hvilkas öfvertygelse öfverenstämmer med min i detta ärende och som då torde göra för det H.
Ståndet tydligt, alt ett afslag är hvad ärendet förtjenar och sora jag visserligen hoppas också kommer att i sinom tid inträffa.
Föredrogs ånyo och bifölls StatsUtsk:s d. 25 och 26 d:s på bordet lagda utlåt.
N:o 256, i anledn. af K. M:s nåd. propos. lill R.
St., ang:de väckt fråga om försäljning af en Kronan tillhörig tomt i Malmö.
Föredrogs ånyo och bifölls Stats- och BankoUtskms d. 25 och 26 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 19, ang:de utöfvandet af upsigten och kontrollen öfver Götha kanals vidmakthållande.
Ånyo föredrogs Stats- och BankoUtskms d. 25 och 26 d:s på bordet lagda utlåt.
N:o 20, angsde förändrad beräkning af resekostnads-ersättningen och dagtraktamenteiför R.
St:rs Revisorer.
De nuvarrde bestämmelserna, ang:de skjuls- och dagtraktamente för R.
St:s Revisorer, 3 r:dr om dagen i traktamente och skjuts för 4 hästar äro visserligen felaktige så till vida, att hästantalet är salt sä högt, att Revisorerna måhända göra någon vinst derpå, hvaremot dagtraktamentet är för lågt, så alt detsamma lemnar förlust.
Utskrn hafva deremot gått till en motsatt ytterlighet, ty om deras förslag, 4 r:dr om dagen i traktamente och skjuts för 2 hästar, skulle antagas, så komma Revisorerna bestämdt alt genom det föreslagna låga hästantalet göra förlust på sin resa, likasom dagtraklamentet måhända är taget något högt.
Med rese-och dagtraktamente är vät meningen, att den som erhåller desamma, skall få någorlunda jemt ersatt hvad han i sjelfva verket behöft påkosta.
Att då föreskrifva, att Revisorerna endast skola erhålla skjuts för två hästar, kommer alt för dem medföra förlust, (y i mångå fall kan man t. ex. icke resa med mindre än 2 hästar och dessutom förbud.
Om således en Revisor icke får ersättning för mera än 2 hästar, så får han sjelf bekosta förbudet, och det är väl icke meningen.
Dessutom förlorar Revisoren på de smärre omkostnader, som måste göras för resan, såsom afgiften till posten då förbud kan dermed befordras, drickspenningar lill skjutsande m. m.
Måhända hade man träffat del rätta om Ulsk. i st. f. hvad som framstäHts, gått den medelvägen och föreslagit skjuts för 3 hästar och 3 r:dr 16 sk. i dagtraktamente.
Jag anhåller vördsamt om propos. på återremiss.
Det föreföll Utsk. alt då Hrr Fullmäktige i Banken och Riksg:skont. hafva, sedan 1840 kunnat resa med 2 hästar, sä borde samma hästantal knuna vara I>é n 29 Juli 19 tillräckligt, ali transportera Revisorerna.
Resan påkommer icke så hastigt, att icke den, som något tänker sig före, bör kunna bereda sig utvägar att göra den, utan att använda flere än de bär föreslagna 2 hästarne.
De flesta inträffa äfven på sådana tider, dä ganska få komma att för hela resan begagna skjuts landvägen oeh på sådant sätt kunna de erhålla någon ersättning.
Jag skulle tro att det är i allmänhet rigtigt att söka följa enoch samma grund för vedergällande af samma bestyr, och dä således, såsom sagdt är, redan för längre tid tillbaka den grunden varit antagen, att Fullmäktige i Banken och Riksg:skont. för en resa årligen endast bestås 2 hästar, så har jag trott att man äfven utan skada kunde använda samma norm i afseende på Revisorerna.
Då icke mer än 8 mil om dagen äro bestämda för resan, så skulle jag tro, att den bör medhinnas utan förbud.
Revisorn får väl gifva sig ut något tidigare ifall han fruktar att få vänta på hästar, men nog bör ändock på dagen 8 mil medhinnas.
Den jemförelse, som den siste värde talaren gjort, emellan Revisorerna och Fullmäktige, skulle äfven, om denna vore rigtig, icke bevisa annat än att ett missförhållande, som nu eger rum i ett fall, komme alt, om Utsk:ns förslag antoges, utsträckas till ytterligare ett fall.
Förhållandet är emedlertid icke detsamma med Fullmäktige, som med Revisorerna.
Fullmäktige bo vanligen i trakten af hufvudsladen, åtminstone icke långt derifrån, hvaremot det ofta händer att Revisorer väljas, som bo vid de yttersta gränsorna af riket.
Hvad åter beträffar ångbålarne, så slutar Revisionen vanligen omkring d. 15 Dec., och då torde icke med någon säkerhet kunna påräknas, att få begagna ångbåtslägenhet.
Den siste värde talaren har äfven sagt, att då man icke behöfver resa mer än 8 mil på dagen, så kan man hinna den resan utan förbud.
Det är visserligen möjligt, men någon tvekan kan likväl upkomma om sådant låter sig göra i Dec. månad, då man reser i trakter, der endast reserv-skjuts finnes.
Ytterligare torde få tilläggas, att om den resande icke begagnar förbud, utan endast de två hästar, som skola honom sjelf bestås, så kan han likväl icke komma fram med de jemna skjutspenningarne utan några ytterligare tillskott, ty hvar och en, som gjort resor, vet att det är ganska många tillskott i drickespenningar m. m. som en resande icke kan undvika.
Om Revisorn åker med 2 hästar och endast för dessa två hästar erhåller ersättning, så komma nämnde små omkostnader att falla honom till last.
Den anmärkn., som af den siste värde talaren blifvit gjord vid ifrågavande utlåt., framställdes äfven inom de förenade Utsk:n, då frågan der förevar, men det stora flertalet af närvarande ledamöter förklarade allmänt, att det egentligen var på det obetydliga arfvodet under vistandet i Stockholm, som Revisorerna ansågo sig göra förlust.
En hvar 2* 20 Den 2!)
Jall. trodde det nemi. vara ganska gifvet, att 3 r:dr b.*co om dagen icke skulle förslå till fyllande af de nödvändiga lefnadsbehofven.
Deremot ansåg man att ehuru knappt 2 hästar vore tilltaget, så skulle Revisorernas resekostnad dermed kunna ersättas, derföre att, såsom en hvar vet, man för 8 mils resa eger att beräkna traktamente för en dag, men det torde falla sig gifvet, att man kan resa vida mer än 8 mil på dagen, och att således dagtraktamentet under resdagarna skulle komma att betydligt öfverstiga utgifterna.
Jag skulle visserligen anse lämpligt, att man bestämde arfvoden lill 4 r:dr b:co om dagen och skjuts för 3 hästar, men såvida man vill göra en sådan bestämmelse, så blir kostnaden vida betydligare, än den hittills varit.
De uträkningar, som deröfver blifvit gjorda, hafva visat att om häslantalet blefve bestämdt till 2 hästar och dagtraktamentet höjdt till 4 r:dr b:co, så skulle kostnaden för en revision upgå till hvad den nu utgör.
På dessa grunder hafva de förenade Utskm tillstyrkt det ifrågavar:de betänk.
Skulle R. o. Ad. anse ali summan hehöfvei; ytterligare höjas genom tillökning i hästarnes antal, så vill jag visserligen icke sätta mig deremot, men då blir statsbidraget för revisionen högre än nu.
Jag tror all flertalet är mera belåtet dermed, att betänk, bifalles, sådant det nu är, hvarföre jag anhåller om bifall dertill. II.
Ex. Hr Frih. o. Landtm:s härefter lill bifall å förevarande utlåt, framställda propos., besvarades med starka ja, jemte några nej, hvarpå II.
Ex. förklarade det lian funnit ja öfvervägande.
Föredrogs ånyo och bifölls Stats- och Banko-Utskms d. 25 och 26 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 21, i antedn. af framstäldte förslag, ang:de utgifvandet af jord-hvpotheks-sedlar med R.
Sits garanti.
Föredrogos ånyo och biföllos Stats- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskms nedaunämnde d. 25 och 26 dennes på bordet lagde betänk, och ullåtm: N:o 22, i anledn. af väckte frågor om provinsen Jemtlands rotering; N:o 23, i anledn. af väckt fråga om ersättning för kreatur, som inom Eldsberga församling mäst nedslagtas, till följd af den smitlosamma lungsjukan bland boskapen; N:o 25, i anledn. af väckte frågor, dels om en sådan reglering och indelning af bålsmansrolarne, att till hvarandra närmast belägne rotedelar må komma att höra till samma rote, dels om tillstånd lill bälsmanstorpens flyttning från en roledel till en annan; N:o 26, i anledn. af väckte motioner, ang:de båtsmansbeklädnaden; samt N:o 30, i anledn. af väckt fråga om befrielse från eller lin - Den 29 Juli. 21 dring i det Komministersbostället
Mistelås åliggande roteringsbesvär.
Näst på listan förekommer ett mål af vigtig och vidlyftig beskaffenhet, hvilket det icke torde vara lämpligt att R. o. Ad. företager så sent på dagen.
Det rörer nemi. privatbankerna.
Jag får derföre vördsamt föreslå att R. o. Ad. behagade besluta, att till nästa plenum upskjuta detta mål.
Derefter förekommer på listan en mängd mål, hvilka endast äro en gång bordlagda, och det torde derföre icke vara utan vigt, att R. o. Ad. i dagens plenum kan behandla dem, så alt om andra gången bordläggningen begäres, den nu kan ega rum.
Uppå i anledn. häraf framställd propos., beslöts alt med föredragningen af BankoUtsk:s utlåt.
N:o 65, skulle anstå till morgondagens plenum.
Föredrogos, men bordlädes ånyo, uppå derom af Gr. Lagerbjelke, Gustaf och Gr. Taube, Henning Edv., gjord begäran, StatsUtsk:s d.
26 dennes första gången bordlagde utlåhn och mera.:
M:s nåd. propos., ang:de Hospilalernes förbättring och underhåll; och N:o 259, ang:de de i R.F:s 63 § föreskrifne kreditiv-summor.
Vid föredragning af SlalsUtsk:s d. 26 dennes på bordet lagda mern.
N:o 260, i anledn. af erhållue återremisser å utlåt.
N:o 128, fann R. o.
Ad. för godt att bifalla nämnde utlåt.
N:o 128, hvilket Utsk. uti förevande mern. vidblifvit.
Föredrogos men bordlädes på begäran af Hr von Troil, Sam.
Gust. och Gr.
Taube, Henning Edv. nedannämnde d. 26 dennes första gången bordlagde mern., betänk:n och utlåt.:
BankoUlsk:s mern.
N-.o 66, i anledn. af RiksStåndens skiljaktiga beslut öfver utlåt.
N:o 56; Samma Utsk:s mern.
N:o 67, med förslag till åtskillige be stämmelser, rör:de Lönekontoret i Wisby; LagUlsk:s betänk.
N:o 36, i anledn. af K.
M:s nåd. propos., ang:de ändring i vissa delar af föreskrifterne om rättegång i Domkapitel; Samma Utsk:s betänk.
N:o 37, i anledn. af väckt motion ora dels förklaring, dels ock ändring i 5 § 25 Kap. R.B., såvidt den föreskrifver att underrätts beslut i vissa brottmål skola understäl las Hofrätts pröfning; och Samma Utsk:s utlåt.
N:o 38, i anledn. af gjorde anmärkmr T 22 Den 29 Juli. emot Ulsk:s betänk.
N:o 6, öfver väckt motion om rätt lill jord och lägenhet för anläggande af elektriska Telegrafer.
Anmäldes och lades på bordet ett från Hedervärda BondeSt. ankommet prot.utdr. med inbjudning lill Medståndeu, alt instämma i BondeStis, vid pröfningen af Allm. Besv.- o. Ekon.- Ulskis utlåt.
N:o 121, angrde skjutsnings-besväret, fattadt beslut. H. B. o. Ad. åtskiljdes kl. f lill 10 om aftonen.
Onsdagen den 30 Juli 1851.
Justerades 7 prot.utdr. för gårdagens plenum och pleniprot. för d. 18 sist).
Under gårdagens plenum beslöt R. o.
Ad. att upskjuta med föredragningen af BankoUtskis Utlåt., rör:de förslag till föreskrifter i afseende på ersättande af uphörd Privatbank samt penningerörelsens underlättande i allmänhet.
Då denna vecka år hell och hållet uptagen dels med plena i RiksStm, dels ock med voteringar i förstärkt StatsUtsk. kan ej jag, och jag förmodar detta blifva händelsen med många af Ståndets ledamöter, hinna att laga den närmare kännedom om detta ämne som för dess bedömmande är erforderligt, hvarföre jag vördsamt hemställer att med föredragning af förenämnde utlåt, må upskjutas lill del plenum som nästa Lördag inträffar.
Palmstjerna, men vågar föreslå den förändring i hans förslag att då, som sagdt är, alia dagar i denna vecka äro uptagne dels med plena och dels med voteringar i förstärkt StatsUtsk , R. o.
Ad. måtte besluta, att med föredragningen af ifrågavar:de mål må anstå till först inträffande plenum i nästa vecka.
Lagerbjelkes framställning den jag finner vara bättre än milt förslag.
Uppå härefter framstäld propos., beslöt R. o. Ad. att med Ben 30 Juli. 23 pröfningen af BankoUlsk:s utlåt.
Nio 65, skulle anslå lill det första plenum som infaller i nästa vecka.
Föredrogos ånyo och biföllos StatsUtsk:s nedannämndc d. 26 och 29 dennes på bordet lagde utlåt, och mern.:
N:o 258, i anledn. af K. M:s nåd. propos., ang:de Hospitalernes föl bättring och underhåll; och N:o 259, ang:de de i R.F:s 63 § föreskrifne kreditiv summor.
Föredrogs ånyo BankoUtsk:s d. 26 och 29 dennes på bordet lagda mern.
N:o 66, i anledn. af RiksStms skiljaktiga beslut öfver utlåt.
De i detta mern. uptagne punkter företogos hvar för sig till afgörande. lista punkten.
Att instämma i Utskis förslag, hvilket af Preste- och BondeStm är antaget, skulle efter min lanke kunna föranleda till betänkligheter, emedan det skulle gifva Bankofullm. anledningar att på förmodanden om inträffande händelser vidtaga åtgärder, som för det allmänna skulle kunna vara af skadlig inverkan i fall dessa förmodanden icke inträffade, och då Fullmäktiges organisation är af beskaffenhet att ej alltid emotses kan, att pluralitetens åsigt är den rätta, finner jag betänklighet vid alt instämma i förberörde förslag, helst R. o. Ad. redan fattat ett derifrån afvikande beslut.
Detta anser jag visserligen vara det riktigaste i frågan, men då man nu ser att det ej kan blifva R.
Stis, utan att här nu är fråga, antingen att bibehålla nuvande stadganden eller och antaga det af BankoUtsk. föreslagna och af 2me Stånd bifallna, skulle jag tro lämpligast vara att med bibehållande af det nuvaride stadgandet, R. o. Ad. instämmer i BorgareStis beslut och ofördröjligen derom meddelar detsamma underrättelse, på det att BorgareSt. må vidblifva sitt beslut, hvaraf inträffar att 2 Stånd stadna emot 2, då frågan förfaller, och man vidblifver hvad som förut stadgadt varit.
Jag hemställer alltså, det behagade R. o. Ad. med frångåehde af sitt beslut, instämma med BorgareSt. ronde ingressen uti 121 § i Bankoreglementet. R. o. Ad. beslöt att med frånträdande af sitt förut i ämnet fattade beslut, instämma i det beslut BorgareSt. derom fattat; hvarjemte R. o.
Ad. i följd deraf och under förutsättning att BorgareSt. komme alt vidblifva sitt beslut, ansåg de af Utsk. framställde voler.proposir komma att förfalla.
Palmstjerna; På det att BorgareSt. måtte få kän - 24 Den 30 Juli. nedom om det nu faltade beslutet oell således sakna anledn. att frångå sitt, hemställer jag om ej prot.utdr. i ämnet kunde expedieras för att under loppet af detta plenum afgå. r> Ånyo föredrogs BankoUlsk:s d. 26 och 29 dennes på bordet lagda mern.
N:o 67, med förslag till åtskillige bestämmelser ronde Lånekont. i Wisby. Gr. Lagerbjelke, Gustaf:
Då förslaget om ett Lånekonhs inrättande på Gottland här förevar, anfördes deremot hufvudsakligen den betänkligheten, att konstnaden för ett sådant kontor blefve väl stor, då densamma, med hvilken detsamma skulle röra sig, endast upgick till 200,000 r:dr.
Till lugnande af denna farhåga föreskrefs som vilkor att kostnaden i och för oftanämnde kontor icke för året finge upgå lill mer än 3000 r:dr, och skulle emedlertid nu föredragna betänk. antagas, så kunde hända att kostnaderne i och för den egentliga förvaltningen komme att gå till 3000 r:dr och derutöfver ytterligare kostnad för revisionen af kont:s räkenskaper och förvaltning, hvilket icke varit R.
St:s mening, hvarföre jag vördsammast föreslår att delta betänk, bifalles med den redaklionsförändring i det föreslagna beslutet att detsamma måtte lyda sålunda : ”Förvaltning och muwo/M-kostnaderne för Lönekontoret i Wisby” etc.
Ilr af Dalström, Gust.
Lagerbjelke deri att Utsk. bort litet tydligare utsätta de kostnader som med de 3000 r:drne skulle bestridas, tror jag likväl ali Utsk. menat att med den summan revisinnskostnaden jemväl skulle bestridas.
Visserligen hade jag önskat att serskildt anslag för denna utgift anvisats, emedan summan 3000 r:dr är väl knapp isynnerhet som Utsk. bestämt alt
Direktörerne endast skulle erhålla 200 r:dr hvardera; men då ingen utsigt är alt vinna något mer, tror jag dock att alla kostnader, den för revisionen inbegripna, dermed skola kunna gäldas, ty arfvodeua för de 4 Direktörerne göra tillsammans 800 r:dr.
Banko-ombudet får 400 „ Kamreraren och Ombudsmannen som är samma person 400 „ Registratorn och Bokhållaren som är samma person 400 „ 2,000 „ och då återstår 100 r:dr till expenser, hushyra m. m. hvilket ej upgår till så serdeles mycket, så att jag visst tror att revisionskostnaden med ifrågavande anslag skall kunna bestridas, helst om revisorerne väljas af på ön bosatte personer.
Skulle det sålunda anses nödigt att det af Gr.
Lagerbjelke begärda tillägg till Utsk:s förslag göres, så skall jag visserligen icke sätta mig deremot.
Landtnäs härefter till bifall å Banko - Den 30 Juli. 25 Utsk:s förevar:de mern. frarastälda propos. besvarades med starka ja, blandade med nej, hvarpå H. Ex. förklarade det han ansåg ja hafva varit öfvervägande.
Näst i ordningen på föredragn:slislan att Ståndets pröfning underställas, förekommer LagUtsk:s betänk.
N:o 36; men som PresteShs beslut ännu icke är kändt, hemställer jag det behagade Hr Frih. o. Landtm, föreslå Ståndet, alt nämnde betänk, icke måtte R. o. Ad. föredragas innan PresteSt. fattat sitt beslut i frågan.
Då jag begärde ordet, var det endast för att göra den framställning hvarmed Hr Tersmeden förekommit mig och i hvilken jag således ber alt få instämma.
Då i auledn. häraf H.
Ad. behagade upskjuta med pröfningen af LagUlslfcs betänk.
N:o 36, intilldess PresteSt. derom fattat sitt beslut, och prot.utdraget derom komme R. o. Ad. tillhanda.
Justerades ett prot.utdr. innehållande det nyss fattade beslutet rör:de BankoUlsk:s mern.
Då nu allt hvad rörer etl Lånekontors inrättande i Wisby är afgjordt, återstår endast att välja Direktionsledamöter, och då det tillhörer R.
-o. Ad. att välja en Direktör och en Suppleant, så hemställer jag huruvida ej Hr Frih:n o. Landtm, skulle finna för godt att föreslå en dag för anställande af detta val och hvilket torde kunna försiggå nästa Lördag, då jag förmodar alt man dertill skulle kunna vara färdig.
Uppå af H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, i anledn. häraf gjord hemställan, beslöt R. o. Ad., att nästa Lördag företaga val af en Direktör och en Suppleant för förvaltningen af Lånekontoret i Wisby.
För Lånekont. i Wisby likasom för öfrige Lånekontoren i riket skola utses Revisorer, hvilket val såvidt de sistnämnde Lånekontoren angår, är öfverlemnadt åt Ridd.- Direkt:n; och föreslår jag att åt bemälte
Direktion må updragas att välja dertill tjenlige personer af detta Stånd för det nya kontoret, likasom för kontoren i Götheborg och Malmö, äfvensom för Diskonten hår i Stockholm; anhållandes om Hr Frih. o. Landtm:s propos. H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. behagade updraga åt Riddarh.Direkt, att likasom för Lånekontm i Götheborg och Malmö årligen utse en Revisor och Suppleant vid Lånekont. i Wisby.
Ropades ja. 26 Den 30 Juli.
Föredrogs ånyo LagUtsk:s d. 26 oell 29 dennes på bordet lagda betänk.
N:o 37, i anledn. af väckt motion om dels förklaring, dels ock ändring af 5 § 25 Cap. H.B., såvidt den föreskrifver att underrätts beslut i vissa brottmål skola underställas Hofrätts pröfning.
Den åsigt, att beskaffenheten af det beslut hvaruti underrätt slädnät i ett serskildt mål bör föranleda en olika behandling af målet, kan jag för min del icke gilla.