Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utlåtande, i anledning af väclct motion, att Rik et s Ständers Bank må tillhandahålla Riksgälds-Contoret ett serskildt så kalladt Cassa-Creditiv.
"Vid föredragningen inom Bonde-Ståndet af Siats-Utskottets under N:o 4' afgifne utlåtande, i anledning af Hr Stråles N. IV. motion örn de vilkor, på hvilka Fullmägtige i Riksgälds-Contoret ega att lån upptaga, har BondeStåndet ej allenast, på grund af gjorda anmärkningar, omförmälde Utlåtande lill Stals-Utskottet återremitterat, utan äfven lill Stais- och Banco-Ulskoltens behandling öfverlemnat en af Riksdags-Fullmägtigen Anders Danielsson från Elfsborgs Län, under åberopande af 56 §.
Riksdags-Ordnirigen, väckt motion, att, sedan Bonde-Ståndet beslutat, det Riksgälds-Conlorets Fullmägtige företrädesvis böra begagna lånesättet emot lägre ränta oell betalning vid anfordran samt på kort uppsägning, Rikets Ständers Bank, utöfver det.
Crediliv, Riksgälds-Contoret förut på Banken eger begagna, måtte tillhandahålla nämnde Conior, i och för denna lånerörelse, ett serskildt så kalladt Cassa-Creditiv af 5oo,ooo Rdr emot 3 procents ränta för hvad deraf uttages, hvarjemte Motionairen föreslagit, att hvad å Riksgälds-Contorets äldre Creditiv under äret funnes begagnadt, icke må ovilkorligt blifva Banken återbetaldt den 1 Julii, ulan att räkning deröfver må få uppgöras vid Augusti månads slut.
Genom Protocolls-Utdrag af den 3 innevarande April, hvilket den io:de kommit Stats-Utskottel tillhanda, har Banco-Utskoltet, som serskildt för sig upptagit frågan till pröfning, gifvit tillkänna, det Ulskotlet, på anförde skäl, icke finner något hinder att tillstyrka: ''det ett Cassa-Creditiv å 5oo,ooo Rdr må Riksgälds-Contoret från Banken beviljas, till begagnande såsom reservfond i och för dess upplåning, under villkor: 1:0 att, innan någon lyftning af detta Creditiv, till större eller mindre del, får ega rum, Riksgälds-Conloiet, i likhet med hvad i allmänhet, angåense Cassa-Creditiv från Banken, stadgadt blifvit, skall för bela det beviljade Cred ili vbeloppet ställa Banken säkerhet i sådane lånedocument som Riksgäldi-Contoret innehafver; Bihang till R.
Fröt. 1834 och 1835- 4:de Sami. i:sta Afd. 4'de Baridet. 1 S:te Hdjtet.
2 Stats- Utskottets Utlåtande N:o yf-i.6. 2:0 att Banken för de å Creditivet dragne summor beräknas 5 procent till godo tills betalning sker; 3;o att detta Creditiv ej förr än i sista rummet, och då sådant för Contorets upplåningsrörelse oundvikligen erfordras, får af Fullmägtige i Riksgälds-Contoret begagnas; 4:o att
Creditivet ovilkorligen skall vara till fullo inhetaldt senast den irste September i83^; 5:o alt Banco-Styrelsen, om så nödigt pröfvas, jemväl eger rättighet att uppsäga större eller mindre del af Creditivet, hvilket leder till den påföljd, att
Creditiv-rälligheten minskas 3 månader efter uppsägningen med i-4:del och för hvar 3:dje månad ytterligare med i-4:del, till dess den nödiga indragningen är verkställd, eller hela Creditivet till betalning förfallet; och har Banco-Utskoltet derjemte ansett ej behöfligt, alt de å Creditivet dragne summor Banken aviseras.
Sedan Banco-Utskottet sålunda bestämt de villkor, på hvilka ett Cassa-Creditiv från Banken skulle kunna Riksgälds-Contoret tillhandahållas, samt Stats-Utskottet icke tillkommer att i denna del af ämnet något utlåtande meddela, anser Stats-Utskottet sig endast böra afgifva yltrinde öfver antagligheten å liiksgälds-Coniorets sida af ett så beskaffadt Creditiv.
Och då frågorna alltså äro afskdjdä, tror Stats-Utskottet sig destohellre böra enskildt ingå till Riks-Slånden med sitt yttrande i ämnet, som derigenom dels bespares den lid, som skulle erfordras för gemensamma öfverläggningar Utskotten emellan, dels ock Riks-Stånden sättas i tillfälle alt, om så nödigt anses, återremittera eller ogilla en del af målet , men åter kunna bifalla en annan.
Hvad nu angår Riksdagsfullmägtigen Ander-s- Danielssons ofvannämnde motion, så medgifver Slats-Ulskotlet, alt, i händelse Riksgälds-Contoret upptager lån med återbelalningskyldighet vid anfordran eller efter kort uppsägning, förhållanden möjligen kunna inträffa, då tillgången för Riksgälds-Contoret af ett serskildt Cassa-Crediliv vore af stor vigt; men i afseende på Banco-Ulskottets, med föranledande af motionen , gifne tillstyrkande, får Stats-Utskottet, efter öfvervägande af hvad i ämnet förekommit, uttala den öfvertygelse, det ett Cassa-Crediliv, beviijadt under villkor af 5 procents ränta och återbetalningsskyldighet inom den 1 September- 1837, och med Creditiv-utgifvaren dessutom förbehållen rättighet alt när som helst detsamma uppsäga, icke uppfyller det med 6tt dylikt Creditiv åsyftade ändamål eller för Riksgälds-Contoret medför någon verklig nytta.
Stats-Utskottets Utlåtande N:a 44^"
3 På grund häraf får Stats-Utskottet, för sin de], afstyrka bifall å Riksdagsfullmägtigen Anders Danielssons ifrågavarande motion.
Vidkommande heinälde
Riksdagsfullmägtigs framställning om uppskof från den i Julii till den sista Augusti med uppgörandet af räkningen öfver hvad å Riksgälds-Contorets äldre Creditiv, på Bunken årligen disponeras; så, enär detta är ett ämne, hvilket egentligen rörer Bankens rätt, och hvaröfver Banco-Utskottet sig utlåtit, — anser Stats-Utskottet sig icke tillhöra att derom något yttrande afgifva.
Stockholm den April 1835.
Reservation af Herr Oxehufvud: ”Jag reserverar mig emot Utskottets beslut, rörande behandlingen af denna fråga, eller att endast bedöma den del deraf, som angar Riksgälds-Contorets behof af ett så beskaffadt Creditiv, som det Banco-Utskottet föreslagit, utan anser att, .då Riksdagsfullmägtigen Anders Danielssons motion blifvit remitterad lill Stats- samt Banco-Ulskottens gemensamma behandling, det äfven ålegat Stats-Utskottet att ingå i pröfning af frågan i sin helhet.
Med Hr Oxehufvud hafva instämt:
Hr af Billbergh, Hr Langenberg, *amt Riksdagsfullmägtige A7ils Strindlund och 01.
Månsson.
N:o 447.
Ankom till Exp.-Utsk. d. 16 April.
Utlåtande, i anledning af erhållen återremiss å Statsutskottets Memorial N:o 424, om förtydligande af Rikets Ständers beslut, angående garantie för Hypotheks-För - eningar, femte förslag till hufvudgrunder för sådane Föreningar- (Rgs* Afd.) Ofvanberörde Memorial, som Preste-Ståndet i allo bifallit, har från de öfriga 3:ne Riks-Stånden till Utskottets förnyade handläggning blifvit återremitterad t, på grund af deremot i åtskiliige delar framställde anmärkningar, nemligen: 4 Stats-Utsioltets Utlåtande JV:o 447'
Vid Morn.
A. af en del Ledamöter inom Borgare-Ståndet: att då det af 3:ne Riks-Stånd fattade beslut om meddelande af Rikets Ständers garantie å de utaf Hypotheks-Föreningar utfärdande skuldförbindelser, icke tillkommit i den ordning Grundlagen föreskrifter, enär Borgare-Ståndet aldrig varit i tillfälle yttra sig öfver den fråga, detta beslut innefattade, samt berörde fråga dessutom vöre af Bevillnings-natur, och såsom sådan bort vara af alla Riks-Stånden pröfvad och godkänd; så, och för den händelse Stats-Utskoltet ansåge sig böra vidtaga någon åtgärd, i anledning af nyssberörde utaf de 3: ne- Riks-Stånden fattade beslut, ål åge det endast Utskottet att till Rikets Ständer inkomma med förslag till ämne, på det frågan må genom omröstning 1 Förstärkt na afgöras.
Utskottet får i anledning af dessa inom Borgare-Ståndet yttrade meningar anföra, att hvad först angår den föregifna Grundlagsvidrigheten af de 3;ne Riks-Ståndens beslut, Utskottet anser sig icke tillkomma alt bedöma, huruvida de 3;ne Riks-Stånden, på sätt anmärkningarn.e tyckas vilja antyda, öfverskrida t den rätt 5<5 §•
Regerings-Formen Riks-Stånden ]einnar, att, då ett förslag efter återremiss från Utskottet inkommit, detsamma med förändringar antaga.
Och; att beträffande dernäst frågan derom, att detta mål vore af Bevillnings-natur; så enär 69. §.
Regerings-Formen föreskrifver, det frågor, som röra Riksgälds-Contorets inkomster och utgifter samt styrelse och förvaltning, . afgöras genom 3:ne Stånds beslut, Utskottet icke kan, i strid emot nämnde Grundlagsbud, föreslå votering i Förstärkt Stats-Utskott öfver em fråga af dylik beskaffenhet, hvarom 3;ne Riks-Stånd fattat sammanslämmanrdje beslut..
Lit. B. i:a Punkten-. af en Ledamot inom Ridderskapet och Adeln, samt en Ledamot inom Borgare-Ståndet: att genom stadgandet i denna punkt, hvarmed Utskottet tyckes hafva åsyftat förekomma ali förbländning af Hypotheks-Föreningar och, Lånebanker, möjligheten för Hypotheks-Föreningar likväl ej blifvit förebyggd att utgifva Obligationer på några dagars uppsägnings- eller förfallotid, hvilka Obligationer i. sjelfva verket icke äro annat än dolda myntsedlar; att derföre någon bestämd uppsägnings- och förfallotid måtte stadgas, och hvilken blifvit föreslagen dels till ett år, eller åtminstone att alltid Stats-Utskottets Utlåtande JV:o 447• 5 minst 3-4:delar af Hypotheks-Föreningens upplånte Capital och utgifne Obligationer äro på nyssberörde tid och derutöfver ställde, dels ock förfallotiden lill 3 år icke understigande och; uppsägelsetiden till 6 månader icke understigande; Inom Borgare-Ståndet: af Herr Hessle, som trott Hypotheks-Föreningarnes egentliga föremål höra vara, att, genom upplåning af Capital och Capitalens utsättande i fastigheter, försäkra fastighetsegarne, att få de erhållne lånen stående och ouppsägbare från Föreningens sida, så vidt desse egendomsegare; noggrann! iakttaga föreskrifne vilkor; och af Herr Holm : att man har svårt att göra sig redo för hvad sorn egentligen menas dermed, att Hypothels-Föreningarne skola hafva; till föremål alt för gemensam räkning upplåna penningar etc.; ty vore meningen,, alt alla Hypolbeks-Föreningars låneoperationei skola ske för gemensam räkning, så lärer detta blifva nära en orimlighet; afses åter att upplåningen skall ske för hvarje Hypolheks-FÖrenings samtlige delegares gemensamma, räkning, synes stadgandet derom vara öfverflödigt; samt slutligen af Råksdagsfullmägtigen Johannes Svensson från Jönköpings Län,, hvilken tillstyrkt, att på Hypotheks-FÖreningarne må få Bero, att, i fall uti Föreningens Cassa finnes contanta medel liggande, sorn ej af delegarne sjelfve behöfvas, utlåna sådane medel lill personer utom Föreningen.
Utskottet medgifver visserligen, att det är af vigt, alt HypotheksFöreningar ej måtte urarta till Sedel-Banker, men Utskottet visar delta vara förebygdt genom förbudet att utgifva skuldsedlar, betalbara vid anfordran, i förening med ett någorlunda högt minimum för Obligationernes valeurer.
Utskottet anser derföre, att föreskrifLerne om längre eller kortare uppsägnings- och förfallotider hänföras till de regiementariska bestämmelser, Hypotheks-Föreningarne sjelfve ega att uppgöra, och. som, enligt a:dra punkten af desse hufvudgrunder, böra af Kongl. Majt vara fastställde för att tjena till efterrättelse..
Om, på sätt Herr Hessle synes åsyfta, Hypotheks-Forening ej skulle få utlemna lån, som å fångifvarens sida vöre uppsägbara, kunde Föreningen ej heller våga bevilja sina egne långifvare en- sådan förmon, hvilket sannolikt i ganska betydlig mon skulle försvåra'
Hypolheks-Föreningars uppkomst..
Herr Hessle har, efter Utskottets förmenande, anty.dt något, sorn väl tillhö— rer en Hypotheks-Förenings fullkomlighet, men som derföre icke är af ovilkorlig nödvändighet. 6 Stals-UtsLottets Utlåtande JV:o 447•
Kumle, på sätt Riksdagsfullmägligen Johan Svensson tillstyrkt, lån erhållas från Hypotheks-Förening, utan alt i densamma hafva vunnit delaktighet, skulle sannolikt ingen vilja underkasta sig det ökade ansvar, som åtföljer en sådan delaktighet.
Till förekommande af all tvekan om betydelsen af de i denna punkt förekommande orden, gemensam räkning, har Utskottet utbytt de i början af samma punkt varande ord : Dessa Hypotheks-Föreningar skola, emot orden: Hypotheks-Förening skall.
Vid 2:dra Punkten'. al åtskillige Ledamöter inom ' B onde-Ståndet: att ordet ”hela' framför
Län, såsom innebärande en tvätydighet, och dessutom skulle kunna begagnas som svepskäl, för att hindra en eller flere delar af ett
Län, att ansluta sig till en Hypotheks-Förening inom ett annat
Län, borde från denna punkt utgå.
Utskottet, som anser att både förvaltning och eontroler blifva lättare och redigare derigenom, att samma
Län ej kommer att delas emellan flere Hypolheks-Föreningar, finnér ej skäl att i denna punkt frångå sitt förra förslag.
Vid 3:dje Punkten: af en del Ledamöter inom alla 3 Riks-Stånd en: dels att det af Utskottet föreslagne minimum af fastighetsvärde för inträde i Hypotheks-FÖrening är alldeles för högt oell bör till hälften nedsättas, emedan, i annat fall, större delen af Rikets besutne Allmoge, hvilkens inlåtande i HypolheksFöreningar skulle föranleda dertill, alt dessa Föreningar vunne i soliditet, komme att från desamma uteslutas, dels äfven, alt hälften af den upplåning, Rikets Ständer beslutat garantera, borde utlånas till sådane jordbrukare, hvars fastighetsvärde ej öfverstege 5ooo Rdr Rgs; och alt med lika skäl, som ett minimum bestämmes, jemväl ett maximum af fastighetsvärde bör för inträde i Hypotheks-Förening utsättas, hvilket maximum blifvit föreslaget till ett belopp af 10,000 Rdr Rgs; samt dels att det må öfverlemnas åt IdypotheksFöreningarne sjelfve att minimivärdet bestämma; af Friherre Hördin inom Ridderskapet och Adelns samt åtskillige Ledamöter inom Borgare-Ståndet: alt ej allenast denna pönkt, i hvad densamma innefattar, alt den, som söker vinna inträde uti Hypotheks-Förening, ej får vara Förmyndare etc., malte undergå förändring i öfverensstämmelse med Herr af Billberghs, uti dess Memorialet N:o 424 åtföljde reservation, framlagde förslag, ulan äfven, att vid omförmälde del af punkten tillföres det stadgande, att vilkoren ej existera, då tysta förmonsrätterna upphört. Siats-Utskottets Utlåtande JV:o 447' 7 Hvad först angår minimum af egendomsvärdet, så anser Utskottet, på de i Betänkandet N:o /p4 afgifne skäl, bestämmandet af ett sådant, ej allt för lågt minimum vara lör II y p o l h ek s-För e n ingens säkerhet oundgängeligt, och har Utskottet af de gjorde anmärkningarne ej blifvit rubbadt i sin öfvertygelse om vådan af att bestämma detta minimi belopp lägre än Utskottet föreslagit, samt vidblifver således sitt tillstyrkande i denna del.
I afseende åter å förbudet att uti Hypolheks-Föreningen emottaga delegare, sorn äro Förmyndare eller stå i ansvar för barnarf, uppbörd eller andra förmonsrätt egande medel, kan Utskottet ej finna annat, än att våda för Hypolheks-Föreningarne ofelbart mätte ega rum, derest dess delegare, vid inträdet i Föreningen och inteckningens aflemnande till densamma, innehafva förmyndare- eller uppbördsmannabefattning; ty om ock t. ex. förmynderskapet vid den tiden ej vore förenadt med vård af myndlingsmedel, är likväl förmonsrätt framlår Hypelheks-Föreningens inteckning gifven för alla de medel förmyndaren framdeles, på grund af sitt redan erhållna förordnande, kan komma att för sin myndlings räkning uppbära.
Deremot anser Utskottet intet hinder böra möta* att, efter vunnen delaktighet i en HypotheksFörening, emottaga huru mångå förmynderskap som helst, och i detta afseende föreslår Utskottet ett förtydligande vid slutet af denna punkt.
Hvad slutligen beträffar det yrkande, att de rörande förmynderskap m. m. föreskrifue vilkor höra försvinna på samma gång som tysta förmonsrätterna upphöra, får Utskottet yttra, att då de i dessa hänseenden nu gällande Författningar icke kunna undergå någon förändring, utan Rikets Ständers inedverkan; så blifva Rikets Ständer äfven i tillfälle att, när ett sådant beslut fattas, tillåta de Hypotheks-Föreningar, sorn erhållit Rikets Ständers gara ntie att, i öfverensstämmelse med en sådan lagförändring, sina Reglementen modifiera.
Och torde med anledning deraf någon åtgärd härutinnan nu icke vara erforderlig.
TTid 4:de Punkten:. ar Herr Holm inom Borgare-Ståndetsamt flere Ledamöter inom Bonde-Ståndet: att stadgandet uti slutmeningen af denna punkt, ej blott är oegentligt, emedan Contract om Arrende elier Undantag af en del utaf en egendom måste intecknas uti hela egendomen, utan äfven något hårdfc, helst mången Egendomsegare fördelaktigare kunde använda större eller mindre del af sin egendom genom ularrendering:, än i händelse lian sjelf brukade alltsammans, att, på dessa skäl, i stället stadgas bör, det egendomens verkliga; värde ej får genoul något Arrende- eller Undantags-Conlraet minskas. 8 Stats-Utslcotlels Utlåtande IV.-o 447'
Utskottet, som för sin del instämmer uti hvad sålunda blifvit yrkadt, anser sig böra i öfverensstämmelse dermed föreslå, att efter orden "
Undantags-C ontr act", tillägges "hvilket förminskar egendomens värde".
Sedan inom Utskottet fråga uppstått derom, att då vid samma Ting, som Hypotheks-Förening låter dess fordran uti en egendom inteckna, flere inteckningar i denna egendom kunna beviljas, ock hvilka ega lika rätt med Hypotheksföreningens, uti denna punkt stadgas borde, att icke allenast såda ne inteckningar, som ega förmånsrätt framför,, utan äfven de, hvilka ega li ka rätt med Hypotlieks-Fören ingens inteckningar, ej få öfverskjuta 5-8:delar af egendomens värde, så har Utskottet, sorn i allo godkänt denna anmärkning, skolat uti 4;de punkten jemväl föreslå den förändring, att de orden, "som ega /örmonsrätt framför densamma"_, sålunda förändras, ”sorn ega' f örmonsrätt framför3 eller med densamma ega lika rätt” icke öfverskjutande etc.
Vid 5:te och 6:te punkterne:
Inom Ridderskapet och Ndeln: af Friherre Nordin: att då man frångår deri eljest allmänt antagna solidariska ansvarigheten, det är nödigt tillse, att säda ne besvärliga vilkor i stället ej utfästas, att ingen skulle uti Hypotheks-Förening vilja ingå.-
Den öfver-inteckning, Utskottet föreslagit, anser Herr Friherren vara alldeles för stor, samt tillstyrker, att Riksgälds-Gontoret må förses med ett öfverskott af 5 å 6 procent, hvilka uti Riksgälds-Contoret skola deponeras och derstädes innestå emot 5 procents ränta uti 8 år, hvarefter medlen, i händelse ej Contoret under liden fått vidkännas någon utgift för Föreningen , till delegaren, sorn dera nedsatt, återiemnas; helst Hypötheks-Föreningen, efter dessa årens förlopp, eger en förbindelse af denne delegare å ! oo procent, derå likväl io procent äro genom de verkställde amorteringarne afbelaide; och ar Herr Rosenblad, Bernhard: som ansett stadgande af gemensam ansvarighet för Föreningens möjligen uppkommande brister ändamålsenligare och för delegarne mindre betungande.
Reserv-fonden kunde, om gemensam ansvarighet antogs, bildas genom t. ex. |:dels procents inbetalning öfver räntan årligen, och denna reserv-fond klefve tillräcklig att trygga den solidariska ansvarigheten; men för den händelse man skulle i detta hänseende vilji tillvägagå på sätt Utskottet föreslagit, anser Herr Rosenblad j att reserv-inteckningen bör rättas efter delegarnes deltagande i Inrättningen.
Inom 'Stats-T/tshottets Utlåtande N:o 44/• Ö Inom Borgare-Ståndet : af Herr Hessle: att hela ideen med den föreslagna reserv-fonden är 'förfelad, samt den säkerhet, densamma medför, problematisk, i händelse delegare råkar i concurs-tillslånd ; och alt ändamålet hade på ett rätts-och natur-enligt sätt kunnat vinnas, om Utskottet tagit i betraktande det för Hypollieks-Föreningen i Skåne i detta afseende uppgjorde förslag till Reglemente} samt inom Bonde-Ståndet: af Riksdagsfullmägligen Anders Danielsson m. fl.: att HypotheksFöreningarne måste stödjas på delegarnes gemensamma solidariska ansvarighet, denna så förstådd, alt delegarne ikläda sig enkel borgen, som vidhäftar d ess i Föreningen antagna jordegendom, med afseende på Föreningens alla förbindelser; dock sådant i förhållande till det värde, hvarefter egendomen till delaktighet antagits; att Hypolheks-Föreningarnes reserv-fond måste beslå i disponibla tillgångar, och kunde till en början bäst bildas på sätt det för Elfsborgs
Län uppgjorda förslag till Reglemente i g §. anvisar, med tillägg af de besparingar, sorn årligen uppkomma på administrationsprocenten; härigenom qvarstode delegarnes solidariska ansvarighet, hvilande på jorden, såsom en yttersta utväg att i nödfall göras gällande genom utskrifning pro rala parle.
Hvarjemte Herr Holm anmärkt, att det är inconseqvent stadga i 5:e punkten, att inteckning, svarande emot gtdel al egendomens värde, tillhör Hypolheks-Föreningens reserv-fond, sorn , i händelse af behof, kan till större eller mindre del indrifvas, och sedermera i den 6:e punkten, att den öfriga andelen, det är hvad sorn återstår, sedan större eller mindre del af inteckningen lill |:del i egendomens värde blifvit indrifven, skall till fulla beloppet kunna belånas, i mon af tillgångarne.
Och har Herr Holm desslikes framställt den förfrågan, huruvida, i händelse förlust uppkommer ipom Hypotheks-Förening, det skall åligga Ilypotheks-Föreningens alla delegare att godtgöra densamma, eller om några få skola vidkännas den.
Med åberopande af de motiv, som lågo till grund för ofvannämnda punkters uppställning uti Memorialet N:o 424> Utskottet anföra, att det fortfarande anser den föreslagna reservfonden medföra på en gång större säkerhet för Inrättningen och mindre betungande för delegarne, än den so Biluing till R.
Prat. 1834 och 1835- Ade Sami. 1 -.sta A/d. 4’de Band. 2 5'te Håftet, IO Stats-ZJtskottets Utlåtande N:o 447’ lidariska ansvarigheten; och enär, på sätt i nämnde Betänkande Annes utredt, den verkliga öfver-inteckningen endast utgör 7 procent, kan Utskottet ej finna, att det vore någon lindring för delegaren, oni han ålades att i stället, på sätt Friherre Nordin föreslagit, contant inbetala 5 å 6 procent.
Någon osäkerhet, i händelse af delegares concurs, anser Utskottet ej böra uppkomma, enär reserv-fondens inteckningar då kunna reservationsvis bevakas, på sätt ofta tillgår vid borgens-förbindelser och contracter.
Till svar å Herr Holms fråga, huruvida alla delegare eller några få skola godtgöra Föreningens förluster, får Ulskoltet meddela, alt det anser Hypotheks-Föreningarne sjelfve kunna få bestämma i hvad ordning den ena eller andra delegaren kan komma att förr eller senare göra inbetalning till reserv-fonden.
I afseende åter å den inconseqvens Herr Hohn trott sig finna emellan 5:te och 6:te punkterna, har Utskottet, lill vinnande af mera tydlighet, velat sålunda förändra början af 6:le punkten, att orden: ”Den öfriga andelen af den lemnade inteckningen./* utbytas mot orden: ”Den andel af den lemnade inteckningen j hvilken icke_, enligt 5:te punkten j tillhör reserv-fonden.”
Vid 8:de punkten: af Friherre Nordin: att i stället för orden': ”Ingen Hypotheks-F öre ning må träda i verksamhet” &c., borde stå: ” Hypotheks-Förening må ej blifva delaktig af Rikets Ständers garantie” &c., emedan, i händelse en Hypotheks-Förening vill börja att operera utan Statens biträde, det ej må kunna förvägras.
Af en del Ledamöter inom alla 3 Riks-Stånden : att den uti denna punkt utfästa minimi-summa vore för hög; samt af andra åter, att denna summa vore alldeles för låg.
Som de af Utskottet uppgjorda hufvudgrunder för Hypotheks-Föreningar endast hafva afseende å sådane Föreningar, som kunna erhålla Rikets Ständers garantie, och hvilket uti rubriken å hufvudgrunderna tydligen uppgifves; så har Utskottet funnit öfverfiödigt att, vid denna punkt, derom göra en erinran.
Emedlertid har Utskottet, till förekommande af all misstydning, velat föreslå den förändring i början af omberörde punkt, att orden: ”Ingen Hy potheks-Förening fjnå” utbytas emot: ”Hypotheks-Förening må ej.” Hvad åter angå de i afseende på minimi-summan gjorde anmärknin - Stals-Utslcoltels Utlåtande N:o 447' gar; så, enär derå blifvit yrkad både nedsättning och förhöjning ., anser Utskottet lämpligast att, i detta hänseende, vidblifva förra förslaget.
Val g:de punkten: af åtskillige Ledamöter inom Borgare- och B onde-Stånclen'. alt Rikets Ständer icke må garantera sådana lån, som af Hypotheks-Föreningarne upptagas med capital-rabatt; samt af Friherre Nordin: att stadgandet om Hypotheks-Föreningarnes bokföring’, såsom helt och hållet tillhörande det reglementariska, bör ifrån hufvudgrunderna utgå.
Att förbjuda Hypotheks-Föreningarne upptaga lån emot capital-afdrag, vore ganska origtigt, emedan ofta, isynnerhet utländska lån kunna erhållas på ganska förmonliga vilkor, då capital-rabatt är medgifven.
Hvad åter det föreslagna bokföringssättet angår; så anser Utskottet, att föreskriften derom är nödig för att bereda behörig reda och control.