Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid förnyad föredragning så väl af Statsutskottets den 13 sistlidne Maj meddelte Betänkande, i anledning af väckt motion om fördelningen af arbetet emellan Riksens Ständers Revisorer af Stats- Banco och RiksgäldsVerken, samt skyndsam tryckning af desse Revisorers berättelser, sorn ock af Utskottets den 1 dennes afgifne. samt den 4 derpå följde på bordet lagde, Utlåtande öfver de vid nyssnämnde Betänkande gjorde anmärkningar, blefvo berörde tvänne Utlåtanden till alla delar af Ridderskapet och Adeln gillade.
Vid föredragning af Kongl. Majds nådiga skrifvelse till Riksens Ständer, angående Leipzigska lånet, gifven Stockholms Slott den 6 Julii 1818, faun, i anledning af ej mini dre inom Ridderskapet och Adeln väckt Motion, „än ock af BondeStåndets uti ProtocollsUtdrag af denna dag framställde inbjudning, Rödderskapet och Adeln för godt besluta, det borde , i afseende på Kongl.
Majds deri gjorda nådiga förklarande om uppskof med denna fråga intill nästa Riksdag, Riksens Ständer genom en underdånig skrifvelse betyga Kongl. Majit deras underdåniga vördnad och tacksamhet; och skulle ExpeditionsUtskottet anmo-; das att berörde underdåniga skrifvelse uppsätj ta.
Ut supra, 206 Den 7 Julii. S. D.
Föredrogos å nyo och återremitte* fades, i anledning af gjorde anmärkningar, föl» jande från BancoUtskottet inkomne, samt den 4 dennes på bordet lagde, Betänkanden : 1)
Af den 30 sist lied ne junii, i anledning af den uti Kongl. Majus nådiga Proposition
Om allmänna penningerörelsen och myntvärdets upprätthållande väckte fråga* angående nedsättning af öfverräntan i BancoDiscontVerket. 2) Af den 3 dennes, i fråga om antagatt. de af Götha Canal Bolags Actier såsom hypo« thek för lån i BancoDiscontVerket, och vid omsättning af de i Götha Canal Discont derå upptagne lån.
S. D. Då nu a nyo föredrogs Bancotftskottets den 28 sistlidne Maj afgifne, och den 3 derpåföljde Junii på bordet lagde, Utlåtande öfver de inom PrästeStåndet gjorde anmärkningar vid Utskottets den 10 sistlidne Mars meddeldte Betänkande om arbetsfördelningen imellan Riksens Ständers Revisorer, samt tryckning af RsvisorerneS Berättelser, rörande Banco
Verkets befundne tillstånd och granskade förvaltning, fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit den 19 sistlidne Mars af Ridderskapet och Adeln bifallit, Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde läggas till Handlir.garne.
Den g Julii. 2 oj Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes kl. 3 eftermiddagen.
Onsdagen den 8 Julii.
Plenum kl. half till 5 eftermiddagen.
Upplästes till justering och godkändes följande från Expeditionsutskott^ insände förslag tilt Riksens Ständers underdåniga skrifvelscr till Kongl, Maj:ti 1) I anledning af Kongl. Maj ts
Propo* sition angående allmänna penn'ngerörelsen och myntvärdets upprätthållande. 2) Om Malmö, Götha Canal Bolags samt Götheborgs DiscontVerks utredning. 3) I anledning af Kongl.
Maj ts förnyade nådiga skrifvelse om bidrag från Allmänna Magazinslnrättningens fonder till fonder af steg* 3o8 Den 8 Julii. ring i priset å groft bröd för Hufvudstadens obemedlade folkclasser. 4) Om Rosersbergs Kungsgårds öfveriemj nande till Kongl. Maj.ts nådiga disposition. 5) Förnyad
Förordning om stämplade pap4 persafgiften. 6) Om anstalter att anhålla och tilltala personer, som begå förbrytelser i ett af de bägge förenade Riken Sverige och Norrige, samt derefter afvika till det andra.
Vid förnyad föredragning af Bevillnings4 Utskottets den 3 dennes aflåtne, och den 7 derpå följde på bordet lagde , Memorial, ini infattande en allmän öfversigt af den beskatt, ning, som under namn af Bevillning bör efter Riksens Ständers beslut på olika tittlar utgå, fann Ridderskapet och Adeln, att samma
Me» inorial endast borde läggas till Handlingarne, Föredrogs å nyo Och bifölls Riddarhus^ ytskottets den 1 dennes aflåtne, och den ^ derpå följde på bordet lagde, Memorial, innefattande hemställan, att Ridderskapet och A-* deln måtte hos Kongl.
Majt i underdånighet anhålla om nådig befallning till Kongl. Maj.ts ! ' och ♦ » ’ ') Den g Julli. 209 och Rikets HofRätter, att meddela RiddarhusDirectionen underrättelse så väl om de cessionsansökningar, som af Adelsmän göras, och de i följd deraf från HofRätterne emanerade Domar, som ock om de till myndige år komne, men under förmyndare ställde, Frälsemän.
Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets den 6 dennes afgifne, och sistlidne gårdag på bordet lagde, Utlå» tande i anledning af Riksens Ständers olika be-; slut öfver Utskottets tillstyrkte åtgärd, rörande en friare handel med Svenska skogsproducter.
Herr aj Wingård, Johan, anförde skrifteligen:
Ehuru det nu mera är mindre vigtigt, i hvad beslut OeconomieUtskottets pluralitet stannar, sedan Riksens Ständers Förstärkta Stats-; Utskott bifallit de af Bevillningsutskottet föreslagne grunder för de blifvande Tulltaxorne, torde det dock tillåtas mig fästa Rodderskapets och Adelns uppmärksamhet vid en otydw lighet ]3g trott mig finna i OeconomieUtskottets nu afgifne Betänkande.
Då alla fyra Stånden gillat hvad Utskottet i dess första Betänkande föreslog, nemln gen, att underdånig hemställan i ämnet skulle göras till Kongl- Maj:t, men endast skiljt sig ät i sättet eller bestämdheten af denna under Ridd, 0.
Ad, Prot, VIII.
B> 14 210 Den g Julii. dåniga hemställan, måtte väl ej saken kunna förfalla, för det OekonomieUtskottet tror sig icke kunna jemka meningarne i denna senare omständighet.
Enligt min tanka hade en jemkning varit möjelig den hade äfven bordt försökas, då tvänne de talrikaste
Stånden varit af lika tanka, samt billlgtvis något afseende kunnat fästas derå att inom dessa bägge
Stånd finnas de betydligaste ägarne till Sveriges skogar.
En annan omständighet förekommer äfven j första Betänkandet, sorn mig veterligen icke af något Stånd blifvit ogillad: nemligen, att skogsägare på gränsen af Wermelands
Län skulle få sälja sitt sågtimmer till Norrige.
Jag får i anledning häraf anhålla, det Betänkandet återförvises till Utskottet, som anmodas inkomma med ett jemkuings-förslag, och, i händelse det ej kan upprättas, åtminds:one uppgifva de frågans delar, hvilka vunnit Ständernas bifall, och således böra till Kongl. Maj;ts nådiga afgörande underdånigst öf: verlemnas. Herr von Kock, Nilsi Jag får vördsammast gifva tillkänna, att jag varit af olika tanka med pluraiiteten afOekonomieUtskottets Ledamöter, och således icke deltagit uti ifrågavarande Utlåtande.
Jag förenar mig derföre med Herr af Wingård deruti, att Betänkandet må, Den 8 Juliu 211 på de af honom anförds skäl, varda till Ut*3 skottet återremitteradt.
Marskalken lät uppläsa BondeStåndets ProtocollsUtdrag af den 7 dennes, innehållande, att Ståndefc funnit godt förordna, att de olika beslut, som i denna på Kongl. Maj:ts nådiga af-i görande beroende fråga blifvit af RiksStånden fattade, jemte Utskottets Betänkande och dervid bifogade särskilta meningar, borde till Kongl. Maj;t i underdånighet öfverlemna».
Marskalken hemställde derefter, om icke Ridderskapet och Adeln behagade instämma i Bons deStåndets beslut j hvilket bifölls.
Föredrogs å nyo StatsUtskottets den 6 detm nes afgifne, och sistlidne gårdag på bordet iagde, Utlåtande angående slutliga bestämmandet af Stånds- och Utskotts-Canzliernes af« lön in g. Hans Excellence Herr Grefven ock Landtb Marskalken yttrade, att, då vid det sammanträde, som emellan Hans Excellence och de öft rige Herrar Talmän blifvit hållet, de öfrige Ståndens Herrar Talmän yrkat ifrågavarande förhöjning för bemälte Stånds Notarier och BondeStåndets vice Secreterare, hade Hans Den 8 Sullu Excellence af denna anledning äfven ansett sig böra föreslå, att de tvänne äldste Cancellisterne hos Ridderskapet och Adeln måtte, på sätt vid förra Riksdagen skedde, få en lika beskaffad förhöjning tillgodonjuta, ehuru Hans Excellence för öfrigt enskilt vore derom öf•vertygad, att de åt ofvanbemälte
Tjenstemän redan anslagne tractamenten voro tillräcks lige. sammanhang härmed upplästes ett från BondeStåndet ankommit ProtocollsUtdrag af sistlidne gårdag, innehållande att Ståndet bifallit den af Herr LandtMaiskalken och Herrar Talmän föresiagne förhöjning för de tvänne äldste Cancellisterne hss Ridderskapet och Adeln, samt de öfrige RiksStår.dens Notarier och BondeStåndets vice Secreterare, uti hvilj k<*t beslut de öfrige RiksStånden blifvit inbjuda ne, att sig med BondeStåndet förena.
Hans Excellence 'Herr Grefven och LandtMar/kalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade instämma i Bonde-Ståndets beslut.
Sa och Nej, Herr Lannerstjerna^ Johan Wilhelm, begärde votering.
Hans Excellence, Herr Grefven och Landt - Ben 8 Jiäii.
Mårthagen föreslog derefter, att Statsutskottets Utlåtande måtte gillas } hvilket bitolis.
Föredrogs å pyo och gillades följande StatsU;&kottets den t> dennes afgifne, Och sistlidne gårdag pä bo déti lagde, Utlåtanden: t) Angående särskildt arfvode åt Ex-paditionsUtskottets Secreterare för besörjande af tryckningen utaf Bihanget till RiksStåodens-Ero. tocoll m. m. 2) Angående gratification åt Statsdam*-' missarien Frödelius, jemte aflidne StatsGoiamis* sarien Lunnii Enka.
Stafs- och BancoUtskottens den 6 dennes afgifne, och sistiidne gårdag på bordet lagde, Utlåtande öfver gjorda anmärkningar vid Utskottens den 23-, sisth Junii meddelte Betänkande i anledning af Kongl.
Maj ts nådiga proposition, rörande behofvet af särskilt* penningetillgångar till upphandling af spannmål.
Det tyckes vara ostridigt af Utskottets nu uppläste Betänkande, att Utskottet frånträdt dess i första Utlåtandet yttrade mening om nödvändigheten af Brännvinsbränningens inställande till förekommande af brist på spannemål:
Det synes äfi Den 3 Julii. ven vara ostridigt, att de underrättelser som senast inkommit från Landsorterne , angående årsväxtens beskaffenhet, icke äro så oroande som tillförene.
Dessutom äger Kongl. Maj:t i grund af de rörande brännvinsbränningen i all mänhet förut vidtagne, och sednast vid denna Riksdag fastställde författningar, redan rättighet att i vissa fall, och deribland vid befarad hungersnöd, inställa brännvinsbränningen.
Men sorn de i Betänkandet i afseende på detta ämne nyttjade obestämda ordalag kunde möjligen gifva Expeditions-Utskottet anledning, att vid Expeditionens författande, rörande det beviljade anslaget för spannemåls uppköp, äf-i ven deri införa någon framställning om bränvinsbränningens inställande, hvilket jag anser vara alldeles öfverflödigt, så anhåller jag om Hans Excellences Herr Grefven® och LandtMarskalkens proposition på afslag af denna del af Utskottets försia Utlåtande, eller ock att Ridderskapet och Adeln må förklara Utskottets yttrande i berörde Utlåtande om bränvinsbränningen hafva genom det senare Betänkandet förfallit.
Tvärt e naot den siste värde Talaren, tror jag det anmärkta stället i Betänkandet minst böra ogillas, utan anser för min del högst lämpligt, att Riksens Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att, om årsväxten skulle, mot förmodan, blifva så ofantligt olycklig, att de nu föreslagne ovanliga åtgärder verkeligen skola behöfvas, för att förekomma hungersnöd i lan - Den 8 Julii' 215 det, tjenliga mått och steg då mitte i nåder blifva vidtagne till minskande af spannmålseonsumtionen, och framför allt således den spannmålsödande brännvinsbränningen alldeles inställd.
Hvad Betänkandet för öfrigt beträffar, så kan jag alltför väl finna, att det ej lönar mö-t dan göra några anmärkningar deremot} helst Utskotten ej en gång behagat till besvarande upptaga dem, som jag gjorde vid det första Betänkandet.
I händelse derföre Höglofl Ridderskapet och kande, vill jag blott, under åberopande af mitt förra yttrande i ämnet, till Protocollet i förväg anmäla min reservation.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarslalkm yttrade, att då Riksens Ständer redan genom en serskild underdånig skrifvelse öfveriemnat till Kongl. Majt att, i visse bestämdt uppgifne fall, låta inställa BränvinsBränningen, ansåge Hans Excellence något ytterligare Riksens Ständers Utlåtande i detta ämne icke ber höfvas.
Jag instämmer med Herr Cederschöld så vida, att också jag anser reservation vara den enda åtgärd man nu kan vidtaga, emedan fruktan för missväxten är så stor, att allt bemödande emot Betänkandets antagande torde vara fruktlöst.
Men då , enligt Utskottens egen tanka, det ifrågavarande Silfverlånet icke möjeligen kan inflyta så Den 8 Julii. snart, att det för detta år erforderliga Silfver inköp dermed kan bestridas, ocu man icke, förr än detta års skörd är slutad kan veta behofvet för nästa år, b inställer jag, om icke, det vore bättre, att dröja med hela lånet, till de«s skörden är slutad, och behofvét kan calculeras.
Utskotten hafva väl föreslagit det correctiv, att hvad sorn ej till Spannemålsinköp åtgår genast skall aibetalas pä lånet, men jag hemställer om det icke vore bättre, att aldrig hafva upptagit denna ofver flodig a del af lånet och derigenom satt på prof onödigtvis det allmännas credit, som redan är ingen; och om det icke således vöre iämpeligare att stadga , det, efter skedd skörd, Hans Maj;t finge Sig uppdragit, att underrätta RiksgäldsFullmägtige, huru stort lån som behöfves, dock ej utöfver 2 millioner.
Man sluppe derigenom kanske att göra den föreslagne albetainingen.
Herr Munck af Rosensköld, Eberhard-.
Jag anhåller blott, att fa reservera mig mot den del af Betänkandet, som angår Silfverlåns upptagande hos Utländningen, ty sådant skulle, genom den årliga räntans utgående ur landet, mera skada än gagna.
Hvad åter angår ett så beskaffadt lån inom landet önskar jag, att detsamma måtte kunna till hela påräknade beloppet sammanbringas, men till beredande af en sådan läne-tillgäng anser jag såsom en föregående mesure nödigt, att Banken genast inlöser sina ännu utelöpande så kallade SilfverSedlar, hvilka icke skola uppgå till större belopp än omkring 80,000 R.dr, för att skaffa Dm 8 Julii.
277 de för länet ingifvande obligationer Credit.
Utom det, att underrättelsen om skörden är bättre, än hvad man i början förmodade, och farhågan för missvext således minskad, finnas hos enskilta personer betydliga Spannmålsförråder- Jag är öfvertygad, att
Styrelsen ej underlåter att begagna dem, och att sådane åtgärder blifva vidtagne, att ej ett för lågt pris på Spannemål må öka consumtionem Jag tror, att dä Riket ej har tillgång nog af denna vara- för att fylla behofven, bör man, såsom ett af de kraftigaste medel, att minska consumtionen deraf, söka bibehålla ett högt pris derå; dock menar jag ej ett pris, som är öfverdrifva högt, utan sådant, som icke vöre betydligt lägre, än det som varit under denna sommar.
Vi hafva exempel, att priset på Spannemål vid efterhösten varit hälften lägre än före skör.; den.
För öfrigt har min reservation ej afseende på annat, än upptagande af ett Silfverlån hos Utländningen.
Hans ExcelUnce Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde derefter proposition till bifall af Stats- och EancoUtskottena ifrågavarande Utlåtande, hvilken proposition med Ja besvasades.
Upplästes och lades på bordet Stats- och BancoUtskottens den 6 dennes afgifne Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens den 26 sistledne Junii meddelle Förslag till Dea S Julii.
Reglemente för Riksens Ständers Fullmägtige i RiksgäldsContoiret, i afseende på mredningen af Götha Canal Bolags, Malmö- Och Gö; theborgs DiscontVerk.
Justerades Pleni-Protoeollet för den 16 sistledne Maj:. Hans Excellence Hurr Grefven och LandtMarskalken bortgick, samt öfverlemnade klubban till Grefve von Rosen, Axel.
Justerades Pleni-Protocollet för den 19 sistledne Maji.
Friherre Rudbeck, Alexander:
Med känsla af högaktning och tacksamhet för det utmärkt skickliga och oväldiga sätt, hvarpå Hans Excellence Herr Grefven och Landt-Marskalken ledt våra öfverläggningar under detta Riksmöte, en känsla, den jag är öfvertygad att alla inom detta rum med mig dela, vågar jag hemställa, om icke, såsom ett vedermäle af Ridderskapets och Adelns önskan, att äfven inom dessa murar få bevara minnet af Hans Excellerce Herr Grefven och LandtMarskalken, Ridderskapet och Adeln behagade anmoda Rid_ darhusDirectionen', att på Riddarhus Cassans bekostnad låta föjfärcliga Hans Excel!ence’s Den 8 Julii. 219 Portrait, och får jag härå utbedja mig Herr Grefvens och Ordförandens proposition.
Herr Grefven och Ordjeranden gjorde proposition till bifall af Friherre Rudbecks berörde hemställan, hvilken proposition med Ja besvarades.
Justerades PleniProtocollet för den 21 sisth Maji förmiddagen» Herr af Malmborg, Hbraham , hade inlem-2. nät följande, som upplästes:
Jag har redan, då ämnet angående straffets skärpande för tjufvar den 21 sisth Maji förmiddagen var under öfw verläggning, förklarat, det jag hvarken trott mig med mina anmärkningar kunna föra någon från en fattad öfvertygelse, som en hvar är berättigad bibehålla på de grunder han i sitt omdöme funnit rigtiga, eller smickrat mig med hopp om bifall till mina i ämnet yttrade tankar; men jag har likväl ansett mig vara ovillkorligen skyldig framställa dem, då de va^ rit grundade på en långlig erfarenhet, och då jag säkert vet dem instämma med menighetens röst, hvilken jag så ofta hört yttra förundran deröfver, att man, vid våra Riksmöten, väl ådagalägger omtanka, att genom lagar befordra Vargars utrotande för det de ritva i hjäl Boskapen, men synes likväl vara obekymrad deröfver, att de tvåfotade vilddjuren med Tigerns grymhet dräpa den fredlige, dygdige och laglydige medborgaren, samt bortröfva hans a 20 Den g Julli. egendom, som kunnat bidraga till hans uppehälle, men plötsligen blifvit ett rof för rrnssJ dådare.
— Man ömmar för dennes rygg» och vill undanrödja allt, för att göra honom obemärkt, under det han ströfvar omkring i härnad på den värnlösa menskligbetens bekostnad.
Om eti så be-kaffäd likgiltighet för medmen* niskors säkerhet är en följd af den så mycket åberopade liberaliteten och upplysningen, sorn slutligen måste leda till allmänna ordningens förstöring och samhällets upplösning, så bör denna liberalitet och upplysning sättas i Lita. nien.
Allmänheten, jag vet det säkert, hade derföre hos Högloflige Ridderskapet och Adeln väntat ett annat beslut, än det som här den 2 i Maij fattades öfver ofvannämnde ämne, derutinnan tvenne RiksStänd , af hvilka det ena utgör största medborgare-classen, fattat ett emot förenämnde rakt stridande beslut, sorn vidare läster min öfvertygelse, att jag uti mitt berörde dag afgifna yttrande tolkat allmänna rösten, hvilken jag således önskat haf va blifvit hörd mera allmänt, än som skeft inom detta första Riksstånd, hvilket genom sitt beslut tyckes hafva ogillat den förr antagne regien, att menighetens bästa är den yppersta lagen.
Jag finner mig derlöre nödsakad ytterligare reservera mig emot detta oväntade beslut, hvarigenom den dygdige medborgaren blifvit betagen det beskydd han sökt, och trott sig böta vinna emot våldet; och anhåller jag ödmjukast, att denna min reservation måtte få införas uti dagens proiocoll, på det eherverlden må få se, att jag sökt fullgöra min pligt, Dm 8 Julii. 221 att, så vidt på mig kunnat ankomma, befräm* ja allmänna säkerheten.
Jag har då fredat mitt 6amvete emot förebråelser, och jag kan då vara obekymrad deröfver, att mina tankar i ämnet icke varit behagliga för en eller annan, hvilka antingen icke haft tillfälle lika länge sorn jag uti tre vidlyftiga Domsagor, a£ hvilka den jag nu innehafver är till hemman-' talet vida större, än hela Blekinge Län, erfara lagars verkan på Allmänhetens lynnen , eller och icke haft någon sådan befattning, dervid erfarenheten härutinnan kunnat tillförlåtligen vinnas. af Malmborg.
Justerades Pleni-Protocollerne för den 2 t sistledne
Maj eftermiddagen, samt för den 23 och 25 i berörde månad.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm eftermiddagen den 8 Julii 1818. S. D. Vid förnyad föredragning af Bevillningsutskottets den 3 dennes aflätne, och dea 7 derpå följde på bordet lagde Memorial, 222 Dea 8 Julli, innefattande^enallmän öfversigt af den beskattning, som under namn af Bevillning bör efter Riksens Ständers Beslut på olika titlar utgå, fann Ridderskapet och Adelil, att samma Memorial endast borde läggas till Handlingarne.
S. D. Föredrogs å nyo och bifölls RiddarhusUtskottets den i dennes aflåtne, och dea 7 derpåföljde på bordet lagde Memorial, ianefaitande hemställan , att Ridderskapet och Aj deln måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, om Nådig befallning till Kongl.
Majits och Rikets HofRätter, att meddela Riddarhus.
Directionen underrättelse, så väl om de Cessionsansökuingar, sora af Adelsmän göras, och de i följd deraf från HofRätterne emanerade Domar, som ock om de till myndige år komne, mea under förmyndare ställde, Frälsemän, Ut supra. S. D.
Då nu å nyo föredrogs Allmänna Besvärs- och EkonomieUtskottets den 6 dennes afgifne, och sistledne gårdag på bordet lagde, Utlåtande i anledning af RiksStåndens olika beslut öfver Utskottets tillstyrkte åtgärd, rörande en friare handel med Svenska Skogspioducter, fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, på sätt BondeStåndet uti ankommet ProtocollsUtdrag af den 7 dennes sig yttrat, äfven för dess del förordna, att de olika beslut, som i denna på Kongl.
Maj:ts Nådiga af-i görande beroende fråga blifvit af RiksStånden Den 8 Julii. 2 23 fattade, jemte Utskottets Betänkande och dervid bifogade serskildte meningar borde till Kongl. Maj;t i underdånighet öfverlemnas.
S. D. Föredrogos å nyo och gillades följande af nedannämnde
Utskott den 6 dennes afgifne och sistlidne gårdag på bordet lagde Utlåtanden: AJ Stats-Utskottet: 1) Angående sluteliga bestämmandet af Stånds- och UtskottsCancelliernes aflöning. 2) Angående serskildt arfvode åt ExpeditionsUtskottets Secreterare, för besörjande af tryckningen utaf Bihanget till RiksStåndens Protocoll, m. m. 3) Angående Gratification åt Stats-Conn missarien Frödelius, jemte aflidne Stats-Commissarien Lunii Enka.
Aj Stats- och BancoUtskotten:
Öfver anmärkningar vid Utskottens dets 23 sistledne Junii meddelte Betänkande, i an. ledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition rörande behofvet af serskildte penningetillgångar till upphandling af Spannemål, Ut supra. 324 Den 11 Julii.
Ridderskapet och Adela åtskiljdes kl. half till 9 om aftonen.
Lördagen den II Julii* Plenum klockan 10 förmiddagen.
Upplästes till justering och godkändes så väl ExpeditionsUtskottets insände förslag till S, 9 och io §. §. af Riksdagsbeslutet, som ock det från Bevillnings Utskottet inkomne Förslag till en förnyad Chartae-Sigillatae-Förordning.
Vid det den 8 dennes eftermiddagen fattade beslut, angående de af Stats- och Banco-Utskotten tillstyrkte bidrag till Spannemåls uppköp, var jag från-» varande, emedan jag hade anledning förmoda, att Den ii Julli. 225 att endast Protocolls-justering då skulle före. komina.
Jag uther mig derföre , att till denna dagens Protocoll fä anmäla min reservation sinot samma beslut, i likhet med dan sorn jag deremot i Utskotten yttrat.
Jag skall icke länge uppehålla med utveckling af skälen för densamma, utan endast i korthet nämna, att jag, med den öfvertygelse jag länge ägt, att Allmänna Magazins-Directionens , särdeles sedan 1815 års Riksdag, utvidgade befattning med Spannmålshandel, hvarken för Jordbruket och Näringarne eller för de, som behöfva undsättning af Spannmål, är nyttig, än mindre tror det vara för Staten nyttigt, att, på sätt nu är tillstyrkt, ytterligare utvidga en lika beskaffad Spannmåls-handel med allmänna medel.
Dessa anstalter motverka den för Riket och särdeles Jordbruket högst vigtiga fria Spannmålshandeln, skuldsätter ofta utan behof landets innevånare, och leda så väl till försämring af myntvärdet genom ökade creditiver på Banken, som till en ökad consumtion på allmän bekostnad.
Magazins-Directionsn är icke ämn2d, att vara någon allmän Stats försörjnings anstalt, hvilket dess underdåniga skrifvelse till Kongl. Majit, som finnes uti den nådiga propositionen, synes utmärka såsom dess åliggande och de allmänna medel och utvägar, som till undvikande af nöd och brist böra vidtagas, kunna Ridd. 0, Ad.
Prof, VIII. B. 15 226
Den 11 Julli. på ett tjerligarre och för Staten mindre kostsamt och betungande sätt komma de nödställda till godo.