Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Propos. ang:de anvisande af medel till betäckande af kostnaden för iståndsättande af åtskilliga broar å den s. k. Carl-Johans-vägen i Jemtland, m. m.
Föredrogs Stats-Utsk:ts den 17 dennes bordlagde Utlåt.
N:0 179, i ani. af väckt motion om anvisande af medel för upprättande af en fullständig plan till Norrbottens kolonisation.
Då motionären af fullgiltiga skäl är förhindrad att vara närvarande vid behandlingen af den utaf honom väckta motion, anhåller jag att få nämna några ord, för att begära ändring i Stats-Utsk:ts Utlåt.
Utsk:t har, såsom stöd för sin afstyrkande hemställan, anfört, att framställning i ämnet icke kommit från K. M. Hvad detta skäl beträffar, torde derå icke böra fästas något afseende, enär vi hafva sett såväl K. M:s Propos:r, som ock enskilda motionärers framställningar, ömsom bilällas och afslås, utan att hufvudskälet härför varit att förslagen kommit från K.
M. eller enskilda.
Jag ber dessutom att få uämna, att motionären va - 80 Den 20 Oktober. rit fullt befogad till sin framställning, ty dels från embetsverk och dels från enskilda sakkunnige personer hafva upplysningar och intyg blifvit meddelade.
Då nu Norrbotten, oaktadt till sin areal utgörande närmare i:del af hela Sveriges yta, dock har en folkmängd uppgående till endast *'e'a landets, samt denna provins er bjuder oberäkneliga odlingstilllällen, ett (öfvande bergsbruk och riklig tillgång af skog för afsalu, men krafter för tillgodogörandet af dessa rikedomar, i anseende till folkmängdens fåtalighet, saknas, så synes något böra för kolonisering af nämnde provins åtgöras; och jag täger mig derföre friheten hemställa att R. o. Ad., med afslag å Utsk:ts Utlåt., ville bifalla Hr von Hedenbergs motion och anvisa ett belopp af 10,000 rdr att ställas till K.
M:s disposition, med uttryckt underd. önskan, det K.
M. behagade genom sakkunnige män låta upprätta en fullständig plan till Norrbottens kolonisation.
Till en början anhåller jag att få för R. o. Ad. tillkännagifva, att den omständighet, att K.
M. icke afgifvit förslag i ämnet, icke utgjort hinder lör Utsk:t att pröfva motionärens förslag. Stats-Utsk:ts Utlåt, innehåller icke något sådant, utan blott att Utskrt vid ärendets outredda skick icke funnit skäl att förelägga R.
St:r något förslag.
För min del måste jag bekänna, att då sf 5-års-berättelserna inhemtas att folkmängden i denna del af landet ökats i större proportion, än i det öfriga Sverige, har jag funnit öfverflödigt att man vidtoge ytterligare åtgärder, för att i denna del af landet öka befolkningen.
Min öfvertygelse är nemi, att i den mån de der befintliga rika naturtillgångar bearbetas, kommer befolkningen att på ett helt naturligt sätt ökas, utan några konstlade medel.
Vi böra komma i båg, att icke heller i öfriga delar af landet befolkningen är tillräcklig för ett rätt begagnande af de naturliga rikedomar vi ega, och att det således vore (underligt för den allmänna utvecklingen, om man särskildt för Norrbotten vidtoge åtgärder, som ditlockade arbetskrafter från de provinser, som ännu icke äro ölverbefolkade.
Då nu Norrbottens folkmängd på sednare tiden betydligt ökats, samt författningarne icke lägga hinder i vägen för dem, som önska derstädes bosätta sig, att på förmånliga vilkor erhålla jordegendom, hvartill kommer att motionären icke gifvit någon ledning för bedömandet af det sätt, hvarpå kolonisationen skulle försiggå, anser jag Utsk:t hafva haft skäl att afstyrka motionen; och hoppas jag att R, o. Ad. måtte bifalla Utsk:ts hemställan.
Jag begärde ordet, för att begära att Betänk:t måtte få hvila på bordet, till dess motionären sjelf kunnat öfvervara dess behandling; men då jag nu mera erfarit, att motionären är dertill förhindrad, afstår jag.
Hr Den 20 Oktober. 81 Hr von Knorring:
Med anledning af Frih. af Ugglas’ yttrande, att motionären icke angifvit något sätt huru kolonisationen skulle åstadkommas, ber jag att få nämna att man möjligen af det uttryck i motionen, som afser ett tilläfventyrs inträffande anfall från Ryssland, kan sluta sig till att motionären tänkt sig anläggandet af en militär-koloni.
Emellertid torde han, i likhet med Utsk:t, ansett K.
M. bäst vara i tillfälle att bedöma sättet för kolonisationens verkställande.
Sedan öfverläggningen ansetts härmed slutad, yttrade Hr Gr. o. Landtm, att derunder hade yrkats dels bifall till Ulsk:ts Utlåt, och dels att R. o. Ad., med afslag derå, skulle för sin del anvisa ett belopp al 10,000 rdr att ställas till K.
M. behagade genom sakkunnige män låta upprätta en fullständig plan till Norrbottens kolonisation; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, framställde propos. på bifall till Ullåt:t, och, då dervid svarades mångå ja, jemte ett eller annat nej, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Stats-Utsk:ts den 17 dennes bordlagde Utlåt.
N:o 183, i ani. af väckt fråga om inköp af Medicine Doktor N. P. Hambergs samlingar af natur- och konstprodukter.
Föredrogos och biföllos Stats-Utsk:ts den 17 dennes bordlagde Utlåtm: N:o 184, i ani. af väckt motion om anslag till ackordsersättning åt f. d. Regementsläkaren, Doktor B. F. Levin; och N:o 185, i ani. af väckt motion om fortfarande anslag för Kamereraren Carl Sandberg.
N:o 186, i ani. af väckt motion om landshöfdingeresidensets i Götheborgs och Bohus län förflyttning från Götheborg lill Uddevalla, samt anvisande af medel till derför erforderliga byggnader.
Föredrogs och bifölls Stats-Utsk:ts den 17 dennes bordlagde Utlåt.
N:o 187, i ani. väckt motion om anslag till inkiip af de tomter och byggnader, som närmast omgifva S:t Lars och Drottens kyrkoruiner i Wisby. H. VII. 6 82 Den 20 Oktober.
Föredrogs och bifölls Banko-Utsk:ts den 17 dennes bordlagde Mern.
N:o 71, med förslag till förändring af 4:de §:n af lagen för R.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Banko Utskits den 17 dennes bordlagde Mern.
N:o 72, ang:de instruktion för R.
St:rs Bariko-Utsk:t vid nästa riksdag.
Föredrogos, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Lag-Utsk:ts den 17 dennes bordlagde Betänkin: N:o 72, i ani. af motion om ändring af 2:dra och 3:dje §§:na i 3:dje kap. Kyrkolagen; och Nio 73, i ani. af motion ang:de giltigheten af K.
Brefven den 7 Juni 1733 och den 24 Jan. 1740, i fråga om handräcknings meddelande för barns befordran till dopet.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, särskilda Utskits den 17 dennes bordlagde Utlåt.
N:o 3, i ani. af de inom Riks-Stånden gjorda anmärkningar och fattade skiljaktiga beslut i afseende å Utskits Betänk.
Nio 2, öfver K. Mis Nåd.
Stir med förslag till ny sjölag.
Föredrogs och lades till handlingarne Expedis-Utskits den 17 dennes bordlagde Mern.
Nio 13, i ani. af återremiss å skrifvelseförslaget Nio 121.
Föredrogs och bifölls Expedis-Utskits den 17 dennes bordlagde Mern.
Nio 14, angide anvisande af medel till arfvodesförhöjningar för tjenstemännen å Utskits tryckeri-afdelning.
Preste-Stit ankommet prot.-utdrag Nio 462, innehållande inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att biträda Preste-Stis beslut öfver Lag-Utsk:ts Betänk.
Nio 69, i ani. af motioner om arfsrätt för oäkta barn.
Anmäldtes och bordlädes Stats-Utskits Utlåtin:
Nio 189, i ani. af väckt motion om anslag af allmänna medel till inrättande vid Höganäs och Torekow af stationer för lifräddnings-anstalter m. m.; Den 21 Oktober. 83 N:o 190, i ani. af vackt motion ang:de statsanslag för uppresande af en minnesstod åt Arkiatern C. von Linné; N:o 191, i ani. af väckt motion ang:de anvisande af ett förslagsanslag till fyllnad i enskilda bidrag för uppresande af ett monument öfver Konung Carl XII, m. m.; N:o 192, i ani. af väckt motion om statsanslag till betäckande af den förlust, f. d. Kaptenen M. W. Silfverbrand li dit vid uppförandet af landshöfdinge-residensbyggnaden i Luleå; samt N:o 193, i ani. af väckt motion om statsbidrag till staden Oscarshamn för utlösen af tomtöre-afgälden till egaren af de hemman, från hvilkas områden stadens utmål är afsöndradt. R. o. Ad. åtskiljdes kl. $ 9 e. m.
Justerades 8 prot.-utdrag för den 20 dennes samt prot:t för den 6 sistlidne Juni f. m.
Föredrogos i ett sammanhang Gr.
Sparres och Hr von Köchs den 20 dennes bordlagde förslag, att de öfriga Riks-Stånden skulle inbjudas biträda R. o. Ad:s beslut rörande lydelsen af lista och 7:de §§:ne i Sammansatta Ranko- och Lag-Utsk:ts förslag till lag om enskilda banker utan rätt att utgifva egna banksedlar; hvarvid dessa förslag så väl i afseende å den lista §:n som ock beträffande den 7:de §:n, uppå särskilda proposir, 84 Den 21 Oktober. af R. o. Ad. biföllos; och blef ett prot.-utdrag om detta beslut härefter uppläst samt godkändt.
Preste-St:ts den 20 dennes bordlagde prot.- utdrag N:o 462, innehållande inbjudning till de öfriga Riks-Slånden att förena sig i Preste-St:s beslut öfver Lag-Utsk:ts Betänk.
N:o 69, i ani. af motioner om arfsrätt för oäkta barn.
Då, sä vidt jag kan fatta, Preste-St:s förev:de inbjudning afser att åter införa en distinktion emellan arfve- och aflingejord, får jag å densamma yrka afslag.
Sedan öfverläggningen förklarats slutad, yttrade Hr Gr. o. Landtm., att derunder endast bade yrkats, att R. o. Ad., med vidblifvande af sitt förut i frågan fattade beslut, skulle lägga inbjudningen till handlingarne.
Härvid anmälte sig och yttrade Hr von Koch:
Jag skulle anhålla att orden »med vid blifvande af sitt en gång lättade beslut» ej måtte begagnas, enär, sedan alla 4 Stånden stannat i afseende å denna fråga i olika beslut, säkerligen R. o. Ad. måste göra någon ändring i sitt beslut.
Sedan Hr Gr. o. Landtm, i anledning häraf förklarat, att något hinder ej mötte för proposms framställande i de ordalag
Hr von Koch ansett böra begagnas, blef propos. på afslag åden ifrågav.de inbjudningen framställd och med ja besvarad.
Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande StatsUtsk:ts den 17 och 20 dennes på bordet lagde Utlåt.
N:o 176, i ani. af K. M:s Nåd.
Skrifvelse i fråga om nämndemäns och fjerdingsmäns rätt till ersättning för extra förrättningar. l:sta punkten.
Vid sistlidne riksdag ingingo R.
M. med underd. anhållan om utredning af frågan ang:de nämndemäns reseersättning.
M. öfver denna sak hört Kammar- och Krigs-Collegierne samt Förvaltningen af sjöärenderne, gillade K. M. hvad dessa Collegier hufvudsakligen hade framställt, nemi. att skjutsersättning till nämndeman icke skulle ifrågakomma, derest icke alståndet från nämndemans hemvist till förrattningsstället öfverstege | mil.
Då Utsk:t i sitt Utlåt, frångått denna mening och ansett att nämndeman borde åtnjuta reseersättning, äfven om förrätt - Den 21 Oktober. 85 tingsstället blott läge några få alnar från hans hemvist, måste jag för min del yrka afslag derå och anhålla om propos. på bifall till K. M:s Nåd. framställning.
Då jag h. o. h. blifvit förekommen af Gr.
Mörner i hvad jag ämnade säga, anhåller jag endast att få instämma med honom.
Sedan Öfverläggningen ansetts härmed slutad, samt Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder endast hade yrkats, att R. och Ad. måtte bifalla K.
M:s i ämnet gjorda, af Utsk:t tillstyrkta framställning, men afslå hvad Utsk:t derutöfver föreslagit, framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Utsk:ts hemställan i dess helhet, hvartill svarades nej, och sedermera propos. på bifall till K.
M:s framställning och afslag å Utsk:ts förslag i öfrigt, hvilken propos. med ja besvarades.
Föredrogs ånyo samt bifölls Stats-Utsk:ts den 17 och 20 dennes på bordet lagde Utlåt.
N:o 177, i ani. af K. M:s Nåd.
Propos. ans:de reseersättning och dagtraktamente till ordföranden och ständige ledamöter uti de nämnder, åt hvilka reglering af presterskapets aflöning, i enlighet med Förordnm den 11 Juli 1862, anförtros, samt om anslag till skrilbiträde åt dessa nämnder.
Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande StatsUtsk:ts den 17 och 20 dennes bordlagde Utlåt.
N:o 178, i ani. af K. M:s Nåd.
Propos. ang:de anvisande af medel till betäckande af kostnaden för iståndsättande af åtskilliga broar å den s. k. Carl-Johans-vägen i Jemtland m. m. lista punkten.
Utsk:ts hemställan bifölls. 2:dra punkten.
Efter min uppfattning kan en anhållan, sådan som den ifrågavide, hos K.
M. icke föranleda till det åsyftade ändamålet, och derföre anser jag denna skrifvelse vara h. o. h. öfverflödig.
Då dessutom denna väg icke blifvit anlagd på vederb:de kommuners begäran, samt de försök, som af Konungens Beflnde i länet blifvit gjorda lör att få den indelad, strandat, anhåller jag alt R. o. Ad. måtte afslå förslaget till skrifvelsen. 86 Den 21 Oktober.
Jag ber att få förena mig med Frih. af Ugglas uti anhållan om afslag å denna framställning, såsom varande icke allenast öfverflödig, utan äfven skadlig.
Föredrogs ånyo Stats-lltsk:ts den 17 och 20 dennes bordlagde Utlåt.
N:o 183, i ani. af väckt fråga om inköp af Medicine Doktor N. P.
Hambergs samlingar af natur- och konstprodukter.
Då jag ej kan annat än på det högsta beklaga alt ifrågav:de motion ej vunnit bifall hos Utsk:t, måste jag söka orsaken härtill i det trägna arbete, hvarmed Utsk:t ständigt varit sysselsatt och hvilket förhindrat Utsk:t att taga kännedom om ilrågav:de samlingar.
Hvar och en deremot, som sett dessa samligar på närmare håll, kan icke undgå alt erkänna deras stora vigt tor både den allmänna och speciela bildningen.
Då vi veta att flere samlingar af samma natur redan finnas påbörjade på allmän bekostnad, men hvilka alla äro ganska ofullständiga, har den tanken legat till grund för ifrågav:de motion, att alla de serskilda samlingarne skulle sammanföras till ett helt och deraf bildas ett museum för slöjd och konst, hvarest nödig kännedom kunde inhemtas om såväl råämnens förädling och olika arbetsmethoder som äfven om de orter, hvarest materialier funnes att tillgå.
Då det är lära värdt att ifrågav:de Doktor Hambergs samling, ifall densamma ej nu inlöses, kommer att skingras, hvarvid all samlarens möda äfven skulle gå förlorad, tager jag mig friheten hemställa, att R. o.
Ad. behagade besluta, att ett anslag af 9000 rdr rmt i och för inköp af denna samling beviljas, för att till K.
Då jag h. o. h. instämmer med den föreg:de talaren, ber jag endast att få tillägga några ord.
Hvar och en, som eger någon kännedom om de uppoffringar, som i främmande länder göras för att bereda industriidkare och handtverkare tillfälle att se de olika stadierna af råämnenas bearbetning, kan icke annat än på det högsta önska och tillstyrka att äfven vi måtte söka att begagna detta tillfälle för att komma i besittning af denna samling.
Ilar visserligen icke sjelf varit i tillfälle att kunna hedömma densamma, men jag anser mig betryggad i mitt omdöme genom intyg från (lere sakkunnige personer.
Mine Hrr! det är isynnerhet ett skäl, som jag önskar att R. o. Ad. ville behjerta, nemi. att ett inköpande för statens räk - Den 21 Oktober. 87 ning af denna samling icke allenast är en vinst för slöjdskolans elever, utan äfven och isynnerhet för de industriidkare, som redan arbeta på egen hand, hvilka, eenom att taga kännedom af en dylik åskådlig framställning, erhålla en fullkomlig ledning.
Slutligen må det tillåtas mig att fästa uppmärksamheten derpå, att då man vill borttaga allt det skydd, som våra inhemska näringar hittills åtnjutit, man just måste på ofvannämnda sätt söka för densamma bereda alla möjliga tillfällen att kunna uppträda i täflan med andra länders jordbrukare och fabriksidkare.
Jag får derföre, i likhet med Hr Fahnehjelm, vördsamt anhålla att R. o. Ad. ville besluta att ifrågav:de Doktor
Hambergs sinding måtte för statens räkning inköpas samt att för sådant ändamål 9000 rdr ställas till K. M:s disposition.
Het är ej min mening att söka förrin ga värdet af i fråga vide samling, utan vill jag endast påpeka de skäl, hvaraf Slats-Uttsk:t hemtat anledning att afstyrka Hr Cedeisclijölds motion.
Enligt hvad som är bekant, skulle den ifrfgavide samlingen delas mellan Vetenskaps-akademien och Slöjdskolan.
Då nu akademien har egna tillgångar, antog StatsUtsk:t att akademien för dessa sina egna medel kunde inköpa sin andel af samlingen.
Hvad sedermera vidkommer den delen af ifrågav:de samling, som skulle tillfalla slöjdskolan, så medger dess nuv:de lokal ej det för samlingens uppställande erforderliga utrymme.
Dessa 2:ne skäl hafva företrädesvis utgjort Utsk:ts motiver för afslag; och har Utsk:t så mycket hellre stannat i detta beslut, som, derest någon fara vore för handen att samlngen skulle frångå dess nuv:de egare och skingras, K.
M. sannolikt af för handen varande tillgångar skulle anvisa medel till inköp af densamma.
Jag får anhålla om bifall till Utskits Betänk.
Det är visserligen sannt att R.
St:r varit fiikostiga uti anslag mot Vetenskaps-akademien, och akademien erkänner detta tacksamt, men man må ihågkomma att, om desa anslag äro stora i och för sig, de likväl äro små i jemförelse med hvad som skulle fordras för att sätta Riksmusei samlinga- uti paritet med dylika, t. ex. i Berlin och Wien, för att icke lämna dem i Paris och London.
Det synes mig derföre som om R.
Skr icke hade skäl att afslå inköpandet af ifrågav:de samling, hvarigenom statens samlingar kunde till någon del, åtminstone uti vissa rigtningar, fullständigas.
Hvad det andra skälet vidkommer, hvarpå Stats-Utsk:t stödt sitt afslag, så kan jag ej anse det på minsta vis vara giltigt, enär slöjdskolan ej endast ä- till gagn för Stockholms kommun, utan lör hela landet, samt är öppen för hela allmänheten.
De insigter, som handtverkare! eller industriidkaren i denna skola erhåller, stadna ej inom Stockholm, utan utgå med den till orterna afgående eleven till den plats der denne bosätter sig; komma således 88 Den 21 Oktober. landet till godo i mer eller mindre mån, liksom hvarje annat läroverk, hvars verksamhet ej kan anses inskränkt inom den kommun der det är beläget, utan sprider sig vidare omkring, allt efter läroverkets omfång och beskaffenhet.
Då, enligt min tanke, Utsk:t sålunda saknat fulla skäl till Betänklig slutsats, anser jag mig böra lorena mig med Gr. von Platen och Hr Fahnehjelm uti anhållan om afslag å detsamma.
För min del måste jag förena mia med Frih. af Ugglas.
Här framstår nemi. en enskild motionär och bilägger ett intyg af 3:ne personer, hvilka visserligen äro förtjenta af allt vitsord, men hvilka i sitt intyg ej nämnt ett o'd om samlingens värde.
Mig synes detta vara en alltför löslig grund, för att derpå ett beslut om anslag af statens medel skulle stödjas.
Vi hafva förut sett sådana försök göras att till fördel för en eller annan individ bestämma pris på varor.
Så t. ex. var det en tafla af Larsson, på hvilken sattes ett pris af 10,000 idr; och efter detta pris fick förstärkt Stats-Utsk. rätta sig.
För min del tror jag att dylika ärenden hafva sin rätta gång, om de komma från eller behandlas af regeringen.
Hvad vidare beträffar Frih. af Ugglas’ andra skäl, miste jag äfven deri förena mig med honom. l)å det nemi. är 10gsamt bekant alt slöjdskolan för närv:de är så trångbodd attden icke en gång kan emottaga flere lärlingar, måste det förefalla hvar och en tydligt, att det ej kan vara skäl alt ytterligare genom ifrågavide samlings inköpande borttaga utrymme.
Slutligen kan jag ej undgå att anmärka, att, derest verkligen ett trängande behof skulle uppstå att ega ifrågav:de samling, ett inköp af densamma synes lätteligen böra kunna åstadkommas genom besparingar på 8:de hufvudtiteln.
Vi hafva nemi. der anslagit så stora summor till nya tjänster, at, enär dessa tjenster ej kunna tillsättas förr än ansökningstiden gått till ända, stora besparingar derstädes måste komma alt finnas att tillgå.
Jag förenar mig med Frih. af Ugglas i anhållan oit propos. på bifail till Utsk:ts Betänk.
Ehuru jag icke kan undgå at erkänna vigten af de skäl, som den föreg:de talaren anfört, nemi. det olämpliga uti att R.
St:r bestämma värdet på effektei, som för statens räkning skola inköpas, måste jag likväl, å aidra sidan, dels med hänsyn till hvad Hr Huss yttrat, och dels emedan jag fullkomligt instämmer med Gr. von Platen deri, alt då man borttagit allt skydd för våra näringar, man äfven för söka att bereda desamma all lättnad i afseende på upplysning och undervisning, förena mig med de Hrr, som, med afsigt å Betänk:t, yrka att 9000 rdr måtte ställas till K.
M:s disposition, på det att K.
M. på till och vilkor, som K.
M. finner lämpliga, ville inköpa dessa samlingar.
Den 21 Oktober. 89 Hr Fahnehjelm:
Jag hade visst icke tänkt att vidare upptaga Högloft Ståndets tid, men då jag funnit mig understödd al flere utmärkta ledamöter af detta hus, må det ursäktas mig, om jag anhåller om några ögonblicks uppmärksamhet, lör att besvara de anmärkningar, som Gr.
Mörner emot mitt förslag framkastat.
Det måtte vara ett minne från 9:de hufvudtiteln, som förmått Gr.
Mörner att betrakta denna fråaa såsom en fördel för samlaren.
Jag mäste derföre göra den värde Gr:n uppmärksam derpå, att förhållandet ej är så. utan att frågan tvärtom gäller att bereda en fördel åt den studerande ungdomen och åt industriidkarne.
Det har vidare blifvit anmärkt att slöjdföreningen ej skulle i sin lokal kunna inrymma ifrågav:de samling.
Jag tror visserligen icke att i den nya byggnad, som skall uppföras, plats kan för densamma beredas, men jag har derföre löreslagit att samlingen, om den kommer att inlösas, må användas på sätt K.
Jag tog mig äfven friheten antyda hurusom fråga är om att här i Stockholm bilda ett museum för naturvetenskap, slöjd och konst, hvartill anslag redan blifvit beviljadt, och jag är öfvertygad om att, då detta kommer till verkställighet, medel ej må saknas.
Den värde Gr:n har vidare fäst sig dervid att ingen närmare utredning funnes att tillgå angide samlingens penningevärde, äfvensom att han anser en summa af 9,000 rdr vara för stor.
Det är omöjligt alt tvista med honom härom, då vi stå på så olika botten, Gr.
Mörner, om jag så vågar säga, på okunnighetens, och jag på motsatt botten, såsom den der varit nödsakad att laga kännedom om förhållandet.
Det intyg, som Gr.
Mörner omtalat, innehåller likväl icke något särskildt yttrande öfver hvad samlingarne böra korta, utan blott den antydning på deras värde, att deras samlande skulle medföra ännu större kostnad än det nu ifrågav:de beloppet.
Jag anhåller att få instämma i Hr von Köchs förslag.
Sedan öfverläggningen förklarats fulländad, yttrade Hr Gr. o. Landtm., att derunder hade yrkats dels bifall till Stats-(Jtsk:ts förevide Utlåt., dels af Hr Fahnehjelm, att R. o. Ad., med afslag å Utlåtit, måtte till K.
M:s disposition anvisa ett belopp af 9000 rdr för inlösande af Doktor Hambergs ifrågavule samlingar, hvilka finge användas på det sätt K.
M. kunde finna godt i nåder bestämma, och dels slutligen af Hr von Koch, att H. o. Ad., med afslag å rneranämnde Utlåt., skulle ställa en summa af 9000 rdr till K.
M:s disposition, på det att K. M., derest K.
M. så prölvade nyttigt, mätte kunna å tid och på de vilkor, som K.
M. funne lämpliga, för statens räkning inlösa de ifrågavarande samlingarne. 90 Den 21 Oktober.
Härefter framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Utlåt:t, hvartill svarades ja och nej i blandning, sedermera propos. på afslag derå och antagande af Hr Fahnehjelms ofvanomförmälda förslag, då svaren utlöllo med många nej jemte några ja, och vidare propos. på afslag å merberörde Utlåt, och antagande af Hr von Köchs föromnärnnde förslag, hvilken propos. besvarades med blandade ja och nej; hvarefter propos. på bifall till Utlåt:t förnyades samt besvarades med många ja och nej i blandning; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande.
Sedan Hr von Koch begärt votering samt R. o. Ad., uppå Hr Grins o. Landtmilis framställning, till kontra-propos. vid voteringen antagit afslag å Utlåtit samt bifall till Hr von Köchs i ämnet afgifna förslag, uppsattes och justerades följande voterispropos. : »Den som bifaller Stats-Utskits Utlåt.
Nio 183, i ani. af väckt fråga om inköp af Medicine Doktor N. P. Hambergs samlingar af natur- och konstprodukter, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, afslår R. o. Ad.
Utskits Utlåt, och beslutar, att en summa af 9000 rdr skall ställas till K.
M. så pröfvade nyttigt, måtte kunna å tid och på de vilkor, som K.
M. funne lämpliga, för statens räkning inlösa de ifråga vide samlingarne.
Sedermera företogs voteringen och befunnos vid dess slut rösterna hafva utfallit sålunda; Ja — 16.
Hr Huss; Jag anhåller att de öfriga Riks-Stånden vördsamt måtte inbjudas att förena sig i det beslut, som R. o. Ad. i denna fråga nu fattat.
Föredrogs ånyo och bifölls Stats-Utsk:ts den 17 och 20 dennes på bordet lagde Utlåt.