Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Om emot förmodan nägon af dehn ÄmbetSmätt skulle glömma sin pligt, skulle glömma hwad harr Den 2i October. 4509 hon är Fäderneslandet skyldig, och inom ktt Riksständ söka att utföra planer, oförenliga med Fosterlandets sanna wäl, ledande till ingrep i Folkus rättigheter, sä bör man alldrig förmoda att ett helt Ständ skulle kunna förledas genom en enda eller nägra personers ensidiga öfwcrtalande.
Ett Ständ som pä ett sädank sätt lätt sig styra och förleda wore icke wärdigt atk utgöra en del af Swensta Folkets Representanter, och dä de fleste af bemälte Ämbetsman äro Ledamöter af Riddcrstapet och Adeln är det wistt icke akt befara.
Ridderstapct och Adeln har mera än en gäng ädaga» lagt, att de alldrig kunna afwika strön ärans wäg, att de sjelfständigt afstagit och stola afstä hwarje försök som hade för afsigt, att betaga ett fritt Folk deras rättigheter, som wore oförenliga med ett älstadt Fäderneslands sanna wäl.
I Stor - Britanicn, hwars Eonstitution jag tror ännu kan tjena andra Stater till mönster, äro wista Ämbetsmän icke uteslutne ifrän Parlamentets öfwcrläggniiigar, de spela alltid der en stor Röle, och jag tror att Engelska Folkets frihet är bygd pä lika fasta grunder som Swensta Folkets, och atk den lika oförkränkt kommer att bibihällas.
Jag hemställer säledes ödmjukast, att i fräga warande högre Ämbetsmän mä utnjuta en rättighet, som enligt mm tanka, alldrig hade bordt sättas i fräga, likwäl med be af Herr Grefwe Do ia 6arc!m i sine anmärkningar förestagna wilkor,af hwilka det första eller alt de böra sjelfwa wara asxua, torde höra till RiddarhusOrdningen och det andra eller deras uteslutande strän Utskotten synes innefattas uti 41 §:s andra momenk.
Herr Dsiam:
Oen betydcliga förlust jag tyckte pä ögonblicket kändes genom Stats - och JustitiäRädens afgäng ifrän wära sammankomster, gjorde atk jag lade in mitt Memorial och proponerade deras SterLredje Band, N;o 216. komst.
HZio
Den 21 October. komst.
Dek war e) min mening akt deras närmare i wära plena skulle borttaga tiden sä att de derföre skulle nödsakas negligera stna Ämbeten, icke eller att de skulle sttta i Utskott utan allenast att dc söktes och när de wille göra ost den hedren och äran.
Vetta allt gör att )ag sä mpckct mera instämmer med Herr llotklieb, men tycker att hela saken är hulpen allenast ordet plena i § utcflutcs.
Utan att tilltro mig att bestämdt kunna säga hwad svin wvre bäst^ hivad som more rätt eller orätt i anseende till Stats» Rädets och de öfrige höga Ämbetsmäns tillätelse att .öfwerwara plena, fär jag allenast hemställa till Ridderskapet och Adeln om icke allmänna och personliga säkerheten nu fordrar att sädant mätte bewilljas.
Ridderskapet och Adeln har beslutat att enskilda personer kunna upträda säsom deras anklagare inför Riksens Ständer.
Det är billigt och nödwändigt, att ben som kan anklagas mätte äga tillfälle, att lika offentligt fä förswara sig, och det är pä denna grund jag tillstyrker litt beha höga Ämbetsmän mätte fä tillträde till wära plena.
Härtill Ropades af mänga Rätt.
Herr kakl man: vetta ämne synes mig redan sä wäl utredt, och derom är redan sä mycket sagdt, att jag allenast instämmer med de
Ledamöter som tillstyrkt tillätclscn för de högre ÄmbckSmäunen att dcwista Ständernas plena.
Jag finner ej huru en ÄmbetSman, som genom födselnär berättigad att wara Representant, genom dct tillfälliga af en befordran dcrifrän bör kunna uteslutas.
Men pä samma grund, som honom ej tillätes att blifwa Ledamot i nägot Utstött - ' Den 21 October. 4g ir skott, tror jag att han e) borde kunna bli Elcctor, hwilket jag anhäller wid den nya redackionen af denna Z äfwen mätte observeras.
Grefwe örns r:
Det är e) min tank»
Kkt bestrida den mening jag finger ibland Höglofl.
Ridderskapct och Adeln wara rädande: min afsigt är allenast att förklara anledningarna till Utskottets förslag.
När Utskottet fann Stats-Raden och de öfrige här i fräga warande höge Ämbetsmän underkastade answarighet, frugtade Utskottet akt deras närwaro i plsna skulle när answarighets frägor uppkomma, wara för dem sjelfum oangenämt, och Ständens Ledamöter i pions deraf wara generade.
För öfrigt war det Utskottets tanka att närmare bestämma skillnaden mellan den magt i Staten som stiftar lagar, och ben som dem allenast wcrkställcr; men om det är Ridderskapet och Adelns önskan, att rummet bland Nationens Representanter deni äterlämnas, har jag för min del ingen ting deremot att inwända, i synnerhet nu, sedan de inför Ständen af enskilda personer kunna anklagas, utan förbchällcr jag allenast att de ej mätte kunna blifwa Ledamöter ?
Utskott eller wäljas till Clectorer.
Herr R, 0 t kl! iekr erindrade akt sä tväk Grefwe Os ia Oarciies anmärkning, att denna rätt borde förunnas endast dem af de högre Ämbetsmännen, som äro capita, som den författning att de ej kunw» wäljas till Utskott och Elcctorer, spntcs honom hör» till Riddarhus - Ordningen.
Herr Klingspor, (-sröl, yrkade atk inga andra än de Ämbetsmän som wörö csxics mätts rrhälla denna rättighet.
4512 Den si October.
Herr ? äli 1 msr, ansäg dkt stadgande obilligt, att dcsic Ledamöter ej skulle fä öfwerwara öfwer, läggningar i pisnu som rörde deras personer eller Äm, dets förwaltning.
Han trodde det wara deras osiri.
Liga rätt att der fä förswara sig och ädagalägga sin oskuld.
Den föreskrift som flutet af denna § i betta afseende innehällcr, Luffade han derföre mätte uttagas eller förändras.
Friherre klurinerlaeim:
Det lärer e) undfalla nägonS uppmärksamhet hwad inflytelse Stats»Raden ä ena sidan kunna hafwa genom ben del man bör anse dem äga i Konungens beslut och Handlingar, ä dea andra bör man äfwcn päminna sig, att desi medlemmar äro underkastade answar i anseende till deras reservationer till Protoc llet wid de tillfällen dä de ej kunna eller böra tilllly k,!
Regentcns Lnffningar.
Det spncs ocksä naturligt akt samma per, söner e) böra kunna wara deltagande bäde i styrelsen och i den Lagstiftande magten.
Dcsic skäl har Utskottet ansett klara och bfwcrtygande, till styrka för den författning det föreslagit.
Men ännu flera betänkligheter uppstä wid dö tillfällen, dä, enligt grundlagen, Stats - Rädct utöfwar Konungslig magt.
Om besia Ledamöter dä skulle äga rätt akt deltaga i Ständcrnes Lfwerläggningar, utöfwade de pä Fmc sidor den Lag, stiftande magten.
Ätminstonne i afseende pä denna om, ständighet, afstyrkcr jag sälcdcs alldeles, att de dä mä kunna wara Ledamöter af Riksens Ständer.
Hell annorlunda förhäller det sig äter med Justitiä - Räden.
De hafwa ingen del i styrelsen, Riksens Ständer kunna ej blanda sig i deras gLrvmäl och de äro ur,berka, stade Domare Jäf och answar.
Hwad dem angär med, gifwcr och understödjer jag derföre att de mätte winna RiksdagSmanna - rätt.
F r i - Den 21 October. 45 iZ Friherre
Lestarltröm: Regcrings Formen lämnar Konungen rättighet att nämna hwilken han behagar till Landt - Marskalk.
Pä detta sätt kunna de Stats - Räd som äro Adelsmän i alla fall fä inträda i wärt Ständ.
Ett ofrälse Stats-Räd skulle kunna bli wald i Borgare - Ständet; skulle dä Adeln utesluta sina medlemmar?
mig synes till och med att desse Ämbetsmän äfwcn i Utskott borde fä bfwerwara granskningen af de ärendcr, som dem röra, och wara tillstädes under öfwerläggningarna,. men afgä när beslutet sattas.
Herr Isism:
Jag utbeder mig att här fä citera Utskottets senare yttrande, som synes mig ganska tolerant- Jag äterkallar Ridderskapet och AdelnS uppmärksamhet pä hwad jag tillförne yttrat om öspriteu af hela wär organisation.
Den är att ej utesluta de redowisande.
Hela Präste - Ständet bestär af bara Ämbetsmän, och af Ridderskapet och Adeln, och Borgare-Ständet höra större delen till denna class.
I Engelska Parlamentet äro sjclfwa Ministrarne Ledamöter.
Dessutom, mina Herrar! hwar och en redlig man som sitter pä Riddarhuset tänker alldrig pä annat än patriotisme.
Slutcligcn hemställer jag om icke sista delen af denna H bör utgä, och enligt hwad Herr ULsitnmri sörcflagit tydligen stadgas, att dessa Ämbetsmän ej kunna wäljas till Electorcr.
Grefwe I^öeveakjelm, Earl: En Nyss förut talande Ledamot har anfört att Stats - Rädek ibland Utbfwar Konungslig myndighet.
Det tyckes falla af sig sjelf, att om de föreslagna fdrändringarne befallas upphör dock Stats - Rädct att njuta Riksdagsmanna - rätt när det utöfwar Konungens magt.
För öfrigt instämde Herr Grcfwcn med Friherre LaäLrström.
Herr 4514 Dm 21 October.
Herr källman förenade stg med Grefwe I.öevsnkjeim, att det ej borde kunna komma j fräga att Stats--Rädcn njöko Riksdagsmanna - rätt när de Utöfwade Konungflig myndighet.
Herr källman närmare inhämtat uttryckens bemärkelse i flutet af §, funné han för öfrigt ej skäl till den förändring han fbrcflagit, hwarföre han begärde ursägt af Rid, derskapct och AdelnS öfwersccnde godhet för det uppe, häll han derwid fbrordsakat.
Herr äVnKrenflorkk, , eonfor merake flg med Friherre Legerström och Herr Hmm, men wille endast tillägga ben önskan att de i fräga tvarande Ämbetsmännen ej mätte fä öfwerwara voteringarna.
Friherre Stjernstedt, Orl Gusfaf:
Friherre ^sLnnerkeim sä wäl som flere andra tvärve Ledamöter hafwa tillräckcligen upplyst hwad jag ärnade anföra.
Jag förblifwer wid den mening att hwarken Stats - eller Justitiä - Räden böra fä deltaga i Skändens bcflut, men tror att de wid deras öfwer, läggningar böra fä wara tillstädes för att meddela Upplysningar och afgifwa stna räd.
Grefwe I^örvenkjalm:
Det i § befintliga uttryck:
Mal som honom särftildt röra, är ganska widsträckt.
Bland vefla mäl kunna i en tvifl bemärkelse alla Regerings-> ärender, hwarhfwer en Stats»Råd blifwit rädfrägad, inberäknaS; Herr Gref, tyen förcflog derföre att detta uttryck mätte nägot närmare bestämmas, men kunde efter Herr Grefwcns mening bättre säga de mäl hwarwid hans Embete- ätHärd är i fräga.
Fri» Den 20 October. 451g Friherre 8 kael von hollstein, (?orsttL I.ucivi^:
Jag för blott hemställa ödmjukeli, gen till eftersinnande bwad följd det kunde hofwa om man tilläte Stats-Röden att wara medlemmar af Riksens Ständer.
Kunde man ej förmoda att LandtMarskalken alltid blcfwc wald ibland Stats-Röden, hwad inflytelse har icke en Landt - Marskalk i allmänhet, och huru mycket större more den icke när delta Ämbete utöfivudes af en sä betydande man.
Jag befarar att den blcfwc allt för stor; hwad äter här exempelwiS blifwit nämt om ofrälse Stats - Räd belyder intet.
Jnwändningen förfaller as sig sjelf, ty cslus är e) möjlig, emedan ett sädant Stats - Räd ej kail wäljas till Ledamot af nägot Ständ.
' Friherre Leciarktröm: Hwad angär Friherre 8rsel8 frugtan, att Konungen troligen bland Stats-Räden skulle wälja Landt - Marskalk är sädant honom i alla fall icke fbrbudit.
Grefwe I^öevensijeims inwändning synes mig e) eller mycket wigtig ty orden i § äro ej sä obestämda som Herr Grefwen dem ansett.
Grefwe I^oevenkjeim kunde ej inse annat än att alla Regeringsmäl nära rörde StatsRädcn, och att de derwid hade atl förfäkta stn egen sak.
Herr kKoratk:
Jag tror fullt och fast att dche höga Ämbetsmän böra fä bewista Ständernes sammankomster för alt räda och meddela upplysningar»
Flere hafwa yttrat att de ej borde fä wäljas till Elcctorcr eller i Utskott.
Deri instämmer jag äfwcn.
För öfrigt ser jag ej att det höga förtroende en sädan person crhällit, bör utestänga honom ifrän att deltaga i Ständernas öfwerläggningar.
Jag kan e) föreställs mig möjligheten att nägon skulle wara general af deras närwaro.
45i6
Den 21 Octsber.
Herr Gottilieb förenade sig med Fri» herre Legerström, men wille dock erindra, sä wida Landt - Marskalk wore ett Ämbete kunde enligt Regering-, Formen ingen Stats-Räd, med bibehållande af sin syfta, dertill nämnas.
Lika med Herr Idmin Luftade
Herr ftotkiieb att ordet plena ur första me-- ningcn mätte utgä.
Herr von IftLU8rvc>1fk, Lsiä Gustak ^einlroliZ, ansäg för sin del fullkomligt gällande skäl wara anförda, att icke utesluta de höga Ämbetsmännen.
Ett ytterligare skäl more ännu, att RegeringsFormen wäl stadgat att Stats - och Justitiä - Räden ej singe äga flera Embeten, men ej uteslutit och ej kunnat utesluta dem ifrän bördens rättigheter.
Friherre 8tsel von läoNkteia wille gerna conformera sig med Friherre Leäeiström, rncn kunde ej mera än medgifwa att det werkcligen ej rvore Konungen förbudet att till Landt-Marskalk wärja en Stats--Räd; af detta skäl trodde Friherre Lise! att det borde i Riksdags - Ordningen införas att ingen kunde blifwa Landt - Marskalk som ej ägde Riksdagsmans - rätt.
Efter hwad jag kan dö-mma af discurserna är Ven meningen tämmekigen allmän, att de höga Ämbetsmännen böra bibehälla säte och stämma bland Riksens Ständer.
Tankarna synas deremot wara delade i frägan om bestämmandet af de mäk de ej böra fä kfwerwara.
Om jag ej misstager mig bör man ej kunna säga att Regeringsmöten k allmänhet personligen röra en Stats-Räd, när frägan ej är om hans personliga ätgärd derwid.
Wid mäl af sädan natur mätte deh wäl kunna wara hans rät - Den 21 October. 45 l? rättighet att meddela upplysningar, mm witzerligm icke att deltaga i besluten.
Hwad äter igen angär att Konungen ibland Stats - Räden eller Ministrarna skulle wälja Landt - Marskajk synes detta mig sä litet förenligt med bägge Ämbetenas natur, att en sädan supposition nästan ej är trolig och jag kan ej inse akt Re, gcringen nägonsin skulle kunna wilja göra ett sädant wal; för att wid tillfälle förena meniugarne tror jag mig sluteligen kunna föreflä att den första punkten af § alldeles mätte utgä och Z begynnas med orden:
Ej mä. Friherre
Leäerttröm:
Som tankar, na pä det sätt Grefwe farner förcflagit synas mig kunna förenas, har jag intet akt tillägga.
Jag tror allenast i anledning af Friherre Ltaeis anmärkning att det ej wore Riksens Ständer wärdigt, att binda och inskränka Konungens magt mera än den nu är det genom Regerings - Formen.
Herr 1 k am yrkade ä nyo at ordet klens mätte uteslutas.
Herr R. o tfiIiefi?
Som den möjlighet kan inträffa, at en ofrälse Stats»äd tlefwe wald till Re, prescntant, finner jag att den omtalade föreskriften werkcligen hörer till Riksdagsordnings, och att häri bör utsättas att de ej mätte kunna wäljas i Utskott e!» ler till Electorcr.
Grefwe kl örner instämde i Herr Iksms anmärkning.
Herr von 8 cfisnt 2, ltvar krefilic 6a» briel; Jag lemnar derhän huruwlda det kan wara rätt ari Den si Dctober. att be omtalade höga Ämbetsmän uteslutas ifrän Ut, flott m. m., mm jag tror att det spcciclt bör nämnas att de äga rättighet att bewista klena, derföre att ett blott allmänt stadgande kunde gifwa anledning till ät» flrlligt miWrständ.
Grefwe köwansi ieIm:
Tankan tycktes wara allmän att medgifwa deras Riksdagsmannarätt.
Frägan är blott om mociu8.
Jag tror för min del, att det ej är nödwändigt att j Lagen införa en tillätcl, se, hwad som ej deri är förbudit, är af sig fjelsi til, lätet, och ändamälet är upspldt allenast förbudet utestulcs.
Herr k ! i n § sp> or, 6ercit, begärde att Herr Grefwe» och Ordföranden mätte täckas flriftcligen redigera propositionen.
Her kLsiImsn, om i § inflyter, att be e) fä wäljas i Utskott eller till Elcctorcr sä synes ge, nom detta förbud wara mcdgifwet at de fä bewista klena. HerrGrefwen och Ordföranden framstälde derefter den proposition, att de i § upräknadc höge Embcksmän, Vä de som cspita dertill berät, tigade äro, kunna ej säte oH stämma i sitt ständ förlora, men i Utskott eller wal till UtskottS-Ledamötcr ej deltaga.
Friherre Lesisr?tröm trodde att orden som copita borde utgä, och i deras ställe införas, som enligt Riddarhus - Ordningen dertill berätti, gade äro.
Ro, Den 21 October. 45 l 9 RopabeS Nej.
Grefwe Uöwenttjelm:
Författningen om capita och äberopandet af Riddarhus - Ordningen rörer allenast wärk Ständ, och här är ju frägan om en för alla Skänden gällande stadga.
Kittttsrttolpe:
Ordek tjenstgörande, sou, i denna Z förekommer spncs mig ej lämpcligt, kanske more det bättre att sätta tjenstförrättande, eller de som förwalta.
HerrGrefwcn och Ordföranden förklarade att han i propositionen infört: l
Utstött etter werl till Utststt ej deltaga, för att undwika ordet Electorer, emedan Herr Grefwen hade sig bekant, att i den projectcrade Riddarhus - Ordningen en helt annan inrättning till walen, genom Dänkmän wore fbrcflagcn.
Herr Grefwe» förnyade härefter den ostvan anförda propositionen.
Uö^enttjelm hemställde ä nyo om orden som capira kunde i Riksdags - Ordningen nyttjas. Herr Grefwe» och Ordföranden föreslog: kanske kunde man satta: sou, capita eller genom wal.
Letterström:
Jag wet e) nägot skäl hwarförc när det tillätes den som ar Lapne, det ej mä tilläkas den som söker sullmagt, den förre har ej bättre rätt än den senare.
Herr Klingspor, 6ertt t:
Jag yrkar att wilkoret, som capita, mätte bibehällas, och vm det besirides, begär jag votering derom.
4520 Den 21 October.
Herr Lk re riborg, Lslper MIsieim:
I principen förenar lag mig med'Friherre Ossterström, mcn jag tror att frägan hörer till Riddarhus, och ej till Riksdags - Ordningen.
Jag förmodar att k Riksdags - Ordningen ej bchöfwcr utsättas nägvn stadga om en Stats-Räd behöfwer wara Laput eller ej.
Den hörer till Riddarhus - Ordningen.
Nu will jag allenast erinra, att när de öfrige höga Cmbetsmänner i Z uppräknas, böra kill undwikande af twekydighct af Justitiä. Cantzlercn och Justitiä - Ombudsmannen införas.
Herr klingspor yttrade S nyo Voteringen om ordet capita.
Herr kslriman:
Sedan Grefwe Norner sä tydligt sagt hw. d jag ernade yttra will jag allenast med honom förena mig, och anhälla att wilkoret, loin cap> a mätte utgä, och förwaras till Riddarchus-Ordningen, att öfwer denna frägd stadga nägot bestämdt.
Grefwe köevenbjeim förenade stg med Herr kälstwan, n:e.'i reserverade sig för framti, ben, att det mätte stä öppet-att afgöra huruwida c) Lullmägtige böra njuta samma rätt som cupim.
Herr Lilverktoips, Lustak ^ebrajrsm, trodde saken lättast wara hutpcn och allas meningar förenade om i § infdrdeS efter Ständens sär, stikta ordningar.
Herr Grefwen och Ordföranden gjorde efter nägra fä ytterligare gjorda anmärkningar -reposition pä följande redaktion af §.
Den 21 October. 452» Tjenstgörande Stats-Ministrar, StätsRäd, Justitiä» Räd, Hof - Cantzler, Justitiä - Catnzler, Justitiä - Ombudsman samt Stats - Secreterare, dä de enligt hwad hwarje
Ständs särskilda ordningar stadga, dertill berättigade ärv, kunna c) säte och stämma i sitt StändS Isteim förnekas, de särskilda sall för Stats - Rädcts Ledamöter undantagna, dä dem enligt RegeringS - Formen uppdragit är att med Konungslig magt och rätt styra.
I Utskott eller wall till Utstötts-Ledamöter mä icke nägra af förenämde personer deltaga; samt pä dcn förändringen af sista punctcn i §.
I mäl som personligen röra en Ledamot af ett
Ständ mä han i plena eiler Utstött, öfwcrläggningarna, men icke bestulen öfwerwara.
Och blef denna proposition enhälligt bifallen.
Friherre kistäerftolpe reserverade sig för sin anmärkning rörande ordet tjenstgörande.
Herr klotklieb förenade sig häri, emedan han först gjordt denna anmärkning. 42 Z Herr ?Z silman: Chur» ConstikutionSUtstoktet i den senare puncten af zo § infört hwad det ur denna uteslutit tror jag bock ej att det kunde anses säsom nägon contradietion, emedan sista puncten ifrän Hälle dock ej äfwcn här bibchälles.
Jag bör medgifwa att denna anmärkning ej är af mpcken wigt, men dä en Lag e, kan wara nog tpdlig, ser jag intet stäk bwarfLre icke Z kan förblifwa oförändrad sädan som Constilutisus - Utskottet densamma ifrän början föreflagit.
Här - 4522 Den 21 October.
Härmed förenade stg Herr ^otklieb och Herr Iliam.
Herr Xloratsi:
Akt sista Momentet af 42 H blifwit uteflutet i dcn npa tilläggningen är ej öfwerenSstämmande med min tanka, nägon ssulle kunna anse dcn för en reciiee af zo §, men cn RikkdagSOrdning är )u icke ett opus som kommer ifrän Swenska Academicn; Vä wl skola göra npa lagar lökom o§ göra dem tpdeliga, jag minS att wid 1800 äis
Riks, dag blef i drist af annan tydelig lag en § i 1772 ärS Regerings - Form kill ämnet som förewar applicerad, hwilkct hade dcn följd att Riddersk pet och Adeln ej fcck del af Riksgälds.
Werkets räkningar.
Grefwe XI orner: vä Constitntions-Uts skottet i följe af de i Borgare-Skändct gjorda anmärkningar, hwilka jag hase den äran för Höglofl.
Ridder, skåpet och Adeln uppläsa, och hwilka tydcligcn urskiljde beskaffenheten af rcdowisningen för Stais« Contoirct jfrän den som för Riksgälds - Contoirct bör aflemnaS, dä Utskottet säger jag i följe deraf fann sig föranlätit att ändra dcn zo §, ansäg sig Utffottct i dcn der! gjorda detailleradc fbrcffrjft tillräckcligcn hofwa bewa, rot Riksens Ständers rätt.
Jag hoppas at nu ej ber höfwa upprepa hwad derom förut blifwit anfördt.
Jag hemställer om icke sedan i go § det är Stats-Conto!, rct älagt att uppwisa för Revisorer eller Ständer alla räkenskaper och handlingar, sedan det af Friherre gjorda tillägg blifwit antagit, i sölje hwar, af wcderbbrande
Derks räkenskaper äfwen böra uppwi, sak, jag hemställer om icke detta är allt hwad som kan behöfwas, cch om den spcculla Revisionen till hwarS förrättande bibchöllandet af siutmcningcn i denna § kunde gifwa en siagS räi-tighet werkcligen bör begäras «ller Den 21 October. 452Z eller om etk sädant stadgande icke skulle medföra mänga swärigheter.
Den af Utskottet föreslagna förändring torde derföre wid noga eftersinnande finnas grundad pä skäl, och betz antagande eller förkastande ej böra anses bland obctpdcliga sakers äfwcn mä det tillätaS mig att förklara min förundran att höra citeraS det en § i 1772 ärS Regerings «form blifwit wid Norrköpings Riksdag tillämpad till Riksgälds - Contoirets styrelse, när jag päminner mig att det just war den Ledamot som dä afgcck med en deputation hwilkcn till de andra Ständeir medförde en ojusterad expedition.
Herr von lsi a u s rv 0 ! k k, Larl 6ustak Keinkolll:
Det är en grundlags förnämsta egenska per att den mätte wara rättwis och tpdlig, och det senare sä, att ej deraf en annan stutsatts mä kunna dra, gas, än den som warit Lagstiftarens mening.
Mot denna regel spncs mig denna § efter den ändring Utskottet föreslagit alldeles fela.
Oest första Moment innchällcr ett generclt stadgande hwilkct pä alla möjliga fall kan anwändaS.
Om dessa närmare bchöfwa bestämmas, böra undantagen hwilka innchällas i det andra, bibchällaS, hwarsöre jag tillstyrker, att det-andra Momentet mätte restikueras.
Herr von Sekant 2:
Herr kstausvvoltk har hufwudsakcligen nämnt hivad jag wille andraga.
Jag will allenast tillägga, att dä jag pä samma grund tillstyrker det andra Manien tets öibehällandc, önskade jag äfwcn deri infördes alla Räkenskaps - werk fvm bero af Stats - Csntoiret.
Jr i - 4324 Den si October.
Lill hwad Grefwe Norner anfört, och hwarmed jag till fullo för, enar mig, fär jag tillägga, att Stats - Contoircts Ämbetsmän ej äro tillsatte af Ständer»? utan af Konungen, och att de säledcs ej lika som Danqucns och Riksgälds - Contoircts, kunna stä under Ständernas immediata revision.
De skulle i sädant fall lyda under twänne befallande maglcr hwilka möjligtwis kunde utgifwa stridiga bud.
Herr 1 K a m tillstprkte akt den första ordalydelsen mätte bibehällns.
I anledning af hwad Grefwe Norner anfört, wille han ej supponera annat än att Stats - Utskottet aldrig kunde begära annat än hwad svin wore möjeligt.
Herr Grefwen och Ordföranden föreslog dcrpä till proposition, bifall till Z:s första moment med ben af Constitutions - Ulffoltct gjorda för, ändring, och bibchällande af det andra Momentet.
Friherre 8 t a e
I von kko11ltein, frägade om derwid äfwen det af Herr von Lcsisrur föreflagne tillägg wore obscrvcradt?
Herr von 8ckunt2 upprepade, bet han önskade att i § mätte tilläggas alla Räkenskaps»werk som af Stats - Cvntoiret bero.
Legerström inwände att pä denna grund och genom ett sä gcnerelt uttryck skulle af samma skäl alla Konungens
Ämbetsmän som hafton nägon uppbörd om han kunde inför Ständerna ställas till redo.
Gref - Den 21 October.
Mä man ej anse hwad jag anfört säsom ledande till nägon instränkning i Ständernas rättigheter.
Jag har allenast önskat att wi mätte wara angelägne om en gräns - linia för Ständernas och Konungens inbördes förhällanden.
Men om Konungens Ämbetsmän skulle wara pä lika sätt answariga inför Riksens - Ständer, som Ständernas egna, wore det att förblanda Ständernas magt med den styrande magtcnS.
När nu Riksens
Ständer genom den Zo § äro försäkrade om tillgäng till all» räkningar, verificationcr och anordningar hwilkas behörighet de kunna pröfwa, när de derigenom öfwer de medel de bewiljat äga en tillräcklig Controll, hwarföre dä införa en parilö mellan-Rcdowisn^ngcn och Konungens Ämbetsmän, och deras egna.