Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Lagra.rätterne hafva i sekler, mine herrar! utgjort en institution, och då man går tillbaka lill sjelfva grunden för dem, har man svårt att icke, eller, kau man icke annat än gifva åt den tidens lagstiftare, åt våra förfäder en uppriktig gärd af vördnad, då de stiftade lagar.
De trodde, att passionerna borde lillbakahållas, icke äggas.
Lagstiftaren trodde, att när åt parten tid gafs till besinning, skulle många rättegångar förfalla och i följd deraf antalet förminskas; och till hvad grad våra förfäder dömde rätt, bevises af Just.Statsministerns berättelse i fråga om antalet af vid domstolarna afgjorda mål.
Man ser utaf densamma, mine herrar! alt af 100 mål, som vädjas från Häradstill Lagm.rätt, fullföljas aldrig till Hofrätterna mer än 25 proc., y.5 proc. hafva förfallit, just derföre att passionerna under tiden hunnit sakta sig.
Örn nu Regeringen haft ett så dåligt skäl för Lagm.rätternas bibehållande, som det alt vilja hafva liera domareplalser ali bortgifva, då hade Ko*
Den i5 Februari c. m. nungen bort antaga Ständernas beslut; ty det är ovedersägligt sannt, och erfarenheten är grunden för all klokhet, att om man tager bort Lagm.rätterna, skall Hofrättspersonalen förökas, eller också icke till hälften vara tillräcklig för målens afgörande, oberäknadt den olägenhet, att folkel liksom kittlas till rättegångar.
På detta sätt skall den nuvar.
Hofrätternas personal vara alltför ringa, och Konungen erhålla tillfälle att gifva bort många flera tjenstemän nu, då Lagm.- rätterne finnas.
— Jag begär, att detta mitt anförande må åtfölja Hr Hjertås motion till Lag-Utskottet.
Hvad angår motionen om förmyndare-kamrar, så får jag gifva vid handen, att K.
M. åt den comité', som fått sig anförtrodt att uppgöra skilnaden emellan gamla och nya lagen, uppdragit att afgifva betänk, och förslag till inrättande af förmyndare-kamrar, hvilket betänk., som comiteen längesedan afgifvit, redan varit före i Högsta Domstolen.
Jag vet icke hvad afseende det erhållit, men kan försäkra, att, innan Utsk. hinner taga Hr Hjertås motion i öfvervägande, Ständerne hafva att förvänta en K. skrifvelse i ämnet.
Min afsigt är icke att förlänga discussionen, men jag kan icke tillbakahålla min förundran deröfver, att Frih.
Boye ansett det lämpligt att vid det tillfälle, då en motion lägges på bordet, deremot framställa sina anmärkningar, enär han dertill har god tid, då motionen föredrages till remiss; men då Frihm ansett sig böra ingå i en utveckling af skälen, som föranledt Konungen att icke bifalla Ständernas anhållan om Lagm.rätternas upphörande, må det ock vara mig tillåtet att yttra, det jag hyser den förhoppning, att, sedan Konungen numera funnit skäl att lemna afsked åt Just.Statsministern Hr Gr.
Rosenblad, det väsendtligaste skälet för Lagm.rätternas bibehållande derigenom torde kunna anses undanröjdt.
Jag är hufvudsakligen förekommen af Hr Dalman i hvad jag ämnade säga.
Jag vill blott tillägga ett ytterligare skäl till den vördsamma hemställan, huruvida Ståndet må finna det nödigt att så, sorn här nu ofta sker, utsträcka discussionerna före motionernas remitterande till Utsk., och om icke det rätta tillfället härtill är, då målet återkommer, såvida man icke specielt har några factiska upplysningar att meddela, såsom tillägg till motionen.
Att göra dessa remissdiscussioner till debattöfningar inom Huset, ar nemi. icke blott att borttaga den tid, som dertill åtgår i plenum samt för Cancelliet att utskrifva alla yttranden, utan jemväl lika lång tid i Utskm, så att 3 gångor så lång tid, som sjelfva debatten medtager, bortspilles.
Det är icke min mening, att detta yttrande skall åtfölja till Utsk.; jag har blott velat anmärka det i förbigående.
Den 15 Februari c. m.
Föredrogs Stats-Utsk:s mern.
N:o 4? innehållande anmälan om anledn. lill anmärkning emot Statsrådet och Föredraganderne för kammar-, krigs-samt handels-och financeärenden.
Landtm, förklarade, att denna anledn. till anmärkning, till följe af 29 §:n Riksd.Qrdn,, komme att till Const.Utsk. remitteras.
Föredrogos och Iades på bordet.
N:o 3 i afseende å Riksdagsm.
Peter Peterssons från Jönköpings
Ian motion, rörtde upphörande af K. M:s Bef:h:des och K.
Kammar-rättens rätt att pröfva Berednings-comiléers beslut; BancoUtskrs mern.
N:o 3, med anmälan, att Bancofullmäktiges till Utsk. afgifna berättelse ofördröjligen kommer att till R.
St. öfverlemnas; Exped.Utskrs mern.
N:o i, angtde ökadt Concellibiträde lios Utskottet m. m.; Exped.Utskrs mern.
N:o 2, ang:de upplagan af bihanget till RiksStts protocoller.
Hr Frih. o. Landtm, tillkännagaf, att bland Hrr Electorer tvänne Jedigheter uppstått efter N:o 86 Hr Stuart, Fredrik Christopher, samt N:o i igg
Hr Simmingsköld, Fullm.
Hamilton, Hugo
David, hvilka båda blifvit utsedde lill leda möter i Bevilln.Utsk., och anmodade i anledning häraf Hrr Bänkman att innan nästa plenum sammanträda, för att utse tvänne nya Electorer. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. n om aftonen.
Onsdagen den 19 Februari i84o.
Hrr Bänkmäns lista till val af 2!ne Electorer. efter N:o 86.
Hr Stuart,'Fredrik Christopher, och N:o. 1199.
Hr Simmingskiöld; Fullm.
Hamilton, Hugo David; och hefunnos vid valförrättningens slut till Electorer hafva blifvit utsedde: N:o 1940.
C. Hr Tersmeden, Jacob Johan, och N:o 2146.
A. Hr af Nordin; Fullm.
Hr Skjöldebrand, Carl. »58 Den 19 Februari f. m. Frih.
Stjernstedt, Lars, hade inlemnät följande skriftliga anförande:
Efter vunnen erfarenhet, att ett oafbrutet deltagande i LagUtsk:s arbeten svårligen kan förenas med noggrannt uppfyllande af de mig för närvar, åliggande tjenstepligter, får jag härmed afsäga mig den plats i nämnde Utsk., hvartill jag genom H. R. o.
Ad:s förtroende blifvit kallad; anhållan^ de jag vördsamt att ändock varda vid min riksdagsmannarätt bibehållen.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Frih.
Stjernstedts nu framställda begäran.
I anledn. häraf anmodade Hr Landtm.
Hrr Electorer att innan nästa plenum sammanträda, för att utse en ledamot i LagUtsk. efter Frih. Stjernstedt.
Justerades 3 prot.-utdr., innefattande R. o. Ad:s den i5 dennes e. m. fattade beslut.
Justerades p!eni-prot:n för den 6 och 8 dennes.
Upplästes Const.Utskrs mera.
N:o 4, ang:de en rättelse uti det öfverlemnade grundlagsändrings-förslaget, ronde Statsrådets organisation.
Å nyo föredrogs Const.IJtskrs den id dennes e. m. på bordet lagda mern.
N:o 1, med uppgift å de till afgörande beredda grundlagsändrings-förslag, med afseende å en ändamålsenligare organisation af Statsrådet, samt till de grundlagsändringar, som blifva en följd af Ilof-cancellers-befaltningens föreslagna upphörande.
Med den rätt, som Riksd.Ordn. lemnar riksdagsmannen, anhåller jag, att delta mern. ytterligare måtte läggas på bordet.
Om mitt minne ej bedrager mig, begärde R. o. Ad., att Hr Frih. o. Landtm, uti Talmansconclaven skulle öfverenskomma med Talmännen om dagen, då denna fråga skulle i alla Stånden förekomma.
Jag känner icke utgången häraf, men har hört sägas, att frågan ej är lika föredragen, och i sådant fall vore dröjsmålet blott ett verkställande af R. o.
Ad:s uppdrag till Hr Frih. o. Landtm.
I frågan om bordläggning af Const.Utsk:s mern.
N:o i anhåller jag att få förena mig med Frill.
Boye; men tillika vågar jag framställa en förfrågan, huruvida uti Taimanseonclaven något beslut blifvit fattadt, rörtde föredragningssättet af detta memorial.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att, i följd af tvänne Den ig Februari f. m. ledamöters begäran, detta mål lomme att till nästa föredragning hvila; hvad föredragningssättet anginge, ansåg Hr Landtm, detta vara en fråga, hvilken det ännu vore för tidigt att företaga, och att rätta tillfället för dess pröfvande inträffade dä Ulsk:s meni.
Liefve lill slutligt afgörande föredraget.
På sätt R. o. Ad. i sista plenum beslutat, halli- Landtm., i gårdagens öfverläggning med Talmännen, föamfört R. o. Ad:s åstundan, att Gonst.Utskrs på hordet hviJande förslag måtte, med det första, till afgörande föredragas.
Då BorgareStts medlemmar i öfverläggningen dervid önskade, att någon tid måtte lemnäs dem, som ännu ej hunnit taga kännedom af förslaget, att derom inhemta en grundligare kunskap, oell det äfven i Talmans-öfverläggningen anmäldes, att Const.Utsk. skulle inkomma med det mern. Wto 4) sora nyss blifvit bordlagdt, angtde en rättelse i 99 § Reg.-Formen, så ansågs af flere ledamöter i Talmansöfverläggningen, att med slutliga föredragningen af ifrägavar.
Const.- Utskts mein.
Nto 1 borde fördröjas tills i dag 8 dagar till, eller nästa Onsdag; hvilket Hr Landtm, ansåg sig skyldig gifva R. o. Ad. tillkänna, äfvensom att i Preste- och BondeSttn ingenting hindrade målets företagande i nästa plenum, örn Lördag.
Anckarsvärd,Carl Henr.:
Då Hr Frih. o. Landtm, tillkännagifva, att uti 2tne Stånd något hinder icke uppstår för sakens företagande nästa Lördag, och, sedan detta mern. nu för andra gången är bordlagdt, jag icke inom delta Stånd hort några betänkligheter sättas i fråga för frågans företagande ofvannärnnde dag; ser jag icke, hvarföre ett längre uppskof bör beviljas.
Hamilton, Hugo, förenade sig med Gr. Anckarsvärd.
Äfven jag skulle önska, att vidare uppskof ej Liefve af nöden; men som Const.Utsk. i dag till oss öfverlemnat mern.
N:o 4> hvilket måste föredragas på samma gång som mern.
N:o 1, vore det nödigt, att mern.
W:o 4 bordlädes för andra gången uti nästa plenum, på det att man icke derutaf måtte taga sig anledn. lill vidare uppskof.
Med den begäran jag gjort om frågans bordläggning, hade jag icke för afsigt att lägga hinder i vägen för densammas afgörande nästa Lördag; och jag har ansett mig böra förklara, det jag ej har något emot, att den då förekommer.
Hvad deri af Hr Lefre'n yrkade bordläggningen för andra gången uti nästa plenum afConst.- Utsk:s mern.
Nto 4 vidkommer, inser jag icke, huru sådant ens kan komma i fråga, enär detta meni. ej innehåller något annat, än tillsättandet af en rad, som undfallit Const.- Den 19 Februari f. m.
Ulsk. under det högst mödosamma arbete, som Utsk. haft, att på så många olika ställen sammanleta ifrågavar. grundJags-förändringar, samt detta mern. ej är att betrakta såsom ett nytt mern., ulan endast såsom angtde ett tryckfel uti ett föregående.
Jag inser visserligen icke något hinder för R. o. Ad. att i nästa plenum afgöra denna sak, så vida ej afseende bör fästas på den omständighet, att ifrågavar. mern. i dag bordlägges första gången uti BondeSt., och således icke kan uti detta Stånds nästpåföljande plenum afgöras, om arne ledamöter äska ytterligare bordläggning.
Anser man då såsom en fördel, att meni. kän till afgörande föredragas på samma dag uti alla Stånden, följer deraf, att det vore lämpligt uppskjuta afgörandet till i dag 8 dagar till; och då härtill kommer, att uti BorgareSt. den begäran lärer af en ledamot i dag blifvit framställd, att detta Stånd ej måtte företaga frågan förrän i dag 8 dagar till; hemställer jag, om icke det vore tjenligt, alt äfven R. o. Ad. uppsköt frågan till sistnämnde dag, helst ett uppskof af 3 eller 4 dagar ej torde kunna hafva något menligt inflytande.
Mitt sednaste anförande åsyftade icke att göra Const.Ulsk. en förebråelse, eller att bereda onödigt uppskof af frågan, utan tvertom att om möjligt undanrödja vidare uppskof.
Jag får hemställa, huruvida det ens är lämpligt, att vi bestämma dagen för afgörandet af frågan till idag 8 dagar, då vi icke veta, om den uti BorgareSt. sökta tidsutdrägteii blifver bifallen, eller om icke BorgareSt. tilläfventyrs utsätter nästa Lördag till afgörandet.
Jag tror, till följd deraf, det vara bäst, att vi uppdraga åt Hr Frih. o. Landtm., att, i öfverensstämmelse med resultatet af den blifvande Talmansconclaven, uppgöra saken, hvarefter vi i nästa plenum blifva om beslutet underrättade, samt ptt mern. således lika lätt kan komma att föredragas nästa Lördag som nästa Onsdag, ty det vore ej lämpligt att nu fatta bestämdt beslut.
Jag inser ej något skäl, hvarföre R. o. Ad. skulle uti detta mål, mer än uti andra frågor, vänta på de öfriga Stånden.
Detta ärende är nu bordlagdt andra gången och kan således företagas i nästa plenum.
Mig synes det vara desto större skäl att då låta det förekomma, som det ganska lätt kunde hända, att öfverläggningen inom detta Stånd blefve så vidlyftig, att vi möjligen behöfde 1 plena dertill, då de andra Stånden medhun110 frågan uti ett plenum, samt sålunda blefve färdiga lika snart sorn vi, eller förr.
Uppå derefter framställd propos. beslöt R. o. Ad. att Const.- Den 19 Februari f. m. Const.Utsk:s mern.
N:o i borde till afgörande förekomma i trästa plenum.
Å nyo föredrogs Gr. Horns, Claes Fredr., den ta dennes e. m. på bordet lagda motion om inrättande af en allmän klubb.
Hr Frih. o. Landtm, erinrade, att R. o. Ad., sisla gången denna motion föredrogs, eller den i5 dennes, beslöt dröja med dess slutliga föredragning tills Ståndet emollagit den inbjudning från BorgareSt., som då nämndes vara beslutad; och tillk ännagaf
Hr Landtm, derjemte, att vid den förliden gårdag hållna Talmans-öfverläggning BorgareStts Talman anmält, att han af sitt Stånd blifvit anmodad gifva de öfriga Ståndens Talmän tillkänna, att BorgareSt. fått för sin klubb en utvidgad local, som sälte Ståndet i tillfälle att derstädes se flere ledamöter, och att det skulle för Ståndet varn en stor tillfredsställelse, 0111 de öfrige RiksSt:ns ledamöter ville der besöka BorgareSt.
; tillkännagifvande BorgareStts Talman tillika, att det endast vore på detta sätt, som BorgareStrs önskan och tillfredsställelse att se de öfriga RiksSt:n begagna klubb-localen, lomme att framföras.
Hr Dalman, Willi. Fredr.:
Då jag delar Gr.
Horns åsigt om nyttan och behofvet af en allmän klubb, eller ett samlingsställe för ledamöter af alla RiksSttn, der de kunna sins emellan rådslå om riksdags-angelägenlieter och allmänna ärenden, får jag tillstyrka R. o. Ad. att emottaga BorgareSt:s inbjudning; hvarvid jag likväl skulle tro det vara ändamålsenligt besluta det tillkännagifvandet hos Vallöf!. BorgareSt. , att R. o. Ad., forsin del, ansäge det vara lämpligt, alt endast aftnarna före hvarje plenum bestämdes för alla Stånden att samlas uti den erbjudna localen.
Jag tror nemi., att detta skulle medföra den nyttan, alt nian dessa aftnar med mera säkerhet kunde hoppas alt på klubben, utan särskild öfverenskommelse, trälfa åtminstone de mera betydande ledamöterna af hvarje Stånd; hvaremot detta troligen mindre bestämdt torde kunna påräknas, derest den allmänna klubben vore öppen alla dagar i veckan.
Jag får således föreslå, att en avis måtte lemnäs BorgareSt., att R. o. Ad. emotlager inbjudningen på de aftnar, sorn föregå hvarje plenum.
Om jag fattade den siste talarens yttrande rätt, innebar det, att R. o. Ad. egentligen sktdle begagna BorgareSt:s inbjudning alt bevista dess klubb, på det sätt, att det skedde genom några mer betydande ledamöter, hvilka besökte klubben.
Jag får då till talaren hemställa, huruvida han anser lämpligt, att R. o. Ad. utser dessa mer betydande ledamöter antingen genom val eller genom acclamation, — på sätt som vid ett annat ännu a II. ai Den 19 Februari f. na. vigtigare val i ett annat Stånd lärer tillgått, — samt om lian, i händelse af sistnämnda alternativ, ämnar framlägga en lista på de mer betydande ledamöterna, hvilka skulle representera R. o. Ad.
Jag är ganska öfvertygad, att den siste talarens yttrande beror på en miSs-uppfattning af Ilr Dalmans anförande; ty det innehöll, efter min tanka, ej något sådant förslag, som den siste talaren förmenat, men de ordalag
Ilr Dalman begagnat vid framställandet af sitt förslag, voro likväl icke sådana, att R. o. Åd., vid fattandet af sitt beslut, kan uti dem instämma.
Det kan nemi. ej vara lämpligt, att R. o. Ad. svarade RorgareSt. på dess ifrågavar. inbjudning, det R. o. Ad. bestämde vissa dagar, elier dagarna före plena, dä Ståndet vill begagna sig af inbjudningen; men Ståndet kunde deremot gifva tillkänna, att det antoge inbjudningen på det sätt, att det ämnade infinna sig nämnde dagar och inga andra.
I denna syftning, som jag gissar egentligen hafva varit Ilr Dalmans mening, instämmer jag till alla delar.
Om det åter hade varit fråga om en allmän klubb, hvilket likväl icke, åtminstone på den ifrävar. localen, lärer kunna inrättas, hade det varit lämpligt, att samtlige ledamöterne infinna sig der alla dagar, och BorgareSt. hade då varit beredt på att mottaga de öfriga Stånden alla dagar; men enär det blott är en inbjudning, tror jag det vara ledande till ändamålet, att man vet, nalman på denna reunion eller soire'e kan träffa de öfriga Ståndens ledamöter.
Det är af sådan anleda, jag får hemställa, om icke, vid framställandet af propos,, ett sådant amendement kunde göras.
Det är för mig tillfredsställande, att Gr.
Frölich ej uppfattat mitt yttrande på samma förvridna sätt, som Ilr Rosenblad.
Om jag icke missminner mig, föllo mina ord så, att om man öfverenskom att endast några vissa dagar i veckan besöka den allmänna klubben, skulle man vara säker att träffa åtminstone några mer betydande ledamöter af Representationen, med hvilket uttryck jag afser sådane, sorn allmännare deltaga i debatterna, äro utsk:s-ledaroöter, eller mera intressera sig för ärendena än den stora mängden af representanter, åtminstone inom R. o. Ad.
Det kan således icke komma i fråga att upprätta några listor eller utvälja några ledamöter genom acclamation.
För öfrigt får jag tacka Gr.
Frölich för den utveckling han gifvit min framställning, hvarvid jag tillika får förklara, att min mening icke vore, det R. o. Ad. skulle bestämma vissa dagar, då den allmänna klubben borde besökas, utan jag önskade endast, att genom Hr Frih. o. Landtm, måtte, pä samma sätt som BorgareSl:s Talman meddelat ifrågavar. inbjudning, en avis lemnäs, alt R. o. Ad. med nöje begagnade inbjudningen, och att Ståndet öfverenskommit besöka den Den 19 Februari f. m. t63 allmänna klubben 2:ne dagar i veckan, eller dera sorn föregå hvarje plenum.
Hr Anckarsvärd, Aug.:
I den form BorgareSi:s inbjudning kommit R. o. Ad. tillhanda, kan den, enligt min åsigt, ej leda till något resultat; utan synes mig bela inbjudningen ej förtjena ringaste afseende, emedan det förhållande redan ägt rum, alt det ena Ståndet med nöje sett ett annat Stånds ledamöter besöka Ståndets klubb, och således några sådana besök ej hittills varit förbjudna, utan man dertill förut ägt samma tillstånd.
Jag har fattat Gr.
Horns motion och H. Ex. Hr Gr.
Löwenhjelms i sammanhang dermed afgifna yttrande, såsom åsyftande ett helt annat ändamål, än besök på ett annat Stånds klubb, der detta Stånds ledamöter skulle såsom värdar emottaga oss; ty det föranledde allenast till samma förhållande, som redan existerar vid våra vanliga Stånds-klubbar.
Jag har ansett Gr.
Horns motion, såsom ledande til! ett stort resultat, om nemi. det vore möjligt att tillvägabringa en allmän klubb, både för den directa nyttan af ärendenas behandling, och derföre, att man derigenom kom i tillfälle att före Ståndens och Utsk:ns plena öfverlägga om förekommande ämnen; men jag tror icke, alt detta resultat kan vinnas genom en blott inbjudning, och kostnaderna för alla 4 Slånds-klubbarnä komma ändå att qvarstå såsom förut.
Jag skulle dessutom anse, alt uti en tidpunkt, då man med så mycket skäl yrkar på besparingar inom alla grenar af administrationen, borde det vara Representationens åliggande att börja med sig sjelf, i hvad på den ankommer.
I full conseqvens således med den ton, som nu gör sig gällande, och hvilken jag delar samt gillar, skulle jag tro, alt besparingar äro nödvändiga, samt att man mäste tänka på en inskränkning af onödiga kostnader; och i första rummet anser jag de 4 Stånds-klubbarna kunna utbytas mot en allmän klubb, hvilken icke behöfver kosta mer än hälften af hvad de nuvar. kosta.
Jag har sjelf både af intresse och af nyfikenhet besökt alla Ståndens klubbar och der sammanräknad! ej funnit mer än 6o eller 70 personer, och det torde således ej vara svårt att fä en nog rymlig local åt dem, men jag yrkar, att om något uti förevar, hänseende skall tillvägabringas, bör det blifva en allmän klubb, der det ena Ståndets ledamöter äro lika mycket värdar, som de andra.
Jag finner, att jag så vida misstagit mig om Hr Dalmans yttrande, att det blott var ad notitiain han meddelade oss den underrättelse, att om man några vissa aftnar inställde sig på klubben, bade man tillfälle trä/fa nolabiliteterne inom de andra Stånden; och med den connaissance Hr Dalman äger, kan man icke tvifla på riktigheten af denna uppgift.
Men då BorgareSlJs inbjudning innefattar alleuust ett tilikännagifvande, att de öfriga Ståndens 164 Den 19 Februari f. m. ledamöter äro valkomne, anser jag icke att någon propos. kan behöfvas; ty den som vill begagna sig af Hr Dalmans notice, inställer sig på de aftnar, då man träffar dessa mera betydande personer, och andra infinna sig, då de sjelf— ve finna lägligt.
I afseende på saken instämmer jag med Hr Anckarsvärd, att, då denna inbjudning ej innefattar annat än ett tillkännagivande att det ena Ståndets ledamöter äro välkomne bos det andra, blir förhållandet detsamma som tillförene; och jag hoppas, att de öfriga Stånden äfven äro öfvertygade derom, att de äro välkomna på R. o. Ad:s klubb, utan att ett sådant tillkännagivande behöfver lemnäs.
Slutligen och då Borgare.St. ej erbjudit sin local till en allmän klubb, anhåller jag, att Gr.
Horns motion må i sin helhet före tagas.
Jag är hufvudsakligen förekommen af Hr Anckarsvärd, och instämmer med honom till alla delar.
Äfven jag trodde och ansåg, att med Gr.
Horns motion 0111 en allmän klubb afsågs något vida vigtigare, än en partiel inbjudning från ett Stånd till MedStånden.
Jag trodde, alt dermed afsågs en närmare föreningspunkt för de olika elementerna inom Representationen , hvilka så mycket mera behöfva sammansmältas, som jag hoppas och tror, att vi gå den dag till mötes, då den nuvar. fördelningen i 4
Stånd kommer på ett eller annat sätt att upphöra, genom öfverläggningarnas hållande på ett eller tvänne rum.
Det var ur denna synpunkt jag understödde motionen, och jag gör det ännu.
Jag tror, att saken är af stor vigt, och att den bör biträdas af R. o. Ad., dåden kan leda till ett stort mål.
Jag anhåller derföre, lika med den siste talaren, att BorgareSlts inbjudning måtte läggas ad acta, likväl med skyldig erkänsla för Vallofl. BorgareSt:s ådagalagda benägenhet att inbjuda oss till den större local, nämnde Stånd äger; men jag anhåller tillika, alt Gr.
Horns motion om en allmän klubb, dit alla äro lika kallade, och der ingen behöfver såsom visitaut infinna sig, måtte genast till afgörande företagas.
Hr af Dalström, Gustaf Jac.:
Jag är visserligen i hufvudsaken förekommen af Hr Rosenblad och Frih. Hamilton; meni anledn. af Hr Frih. o. Landtnäs framställning, och då jag tror mig äga kännedom om förhållandet, har jag ansett mig böra yttra, att jag icke tror det meningen med BorgareSt:s inbjudning till samtliga Stånden varit att erbjuda BorgareSt:s local lill en allmän klubb.
Förhållandet är, att BorgareSt. hade ganska trångt utrymme på Börsen, men sedermera blef localen utvidgad genom begagnande af lilla Börssalen, och då förklarade BorgareSt., att de gerna skulle derstädes emottaga besök af de öfriga Ståndens ledamöter.
Då åter fråga uppstod om användande af BorgareStts
Den ig Februari f. m. iG5 local till en allmän klubb, bieF den nfslagen.
Meningen var således endast ett tillkännagifvande, att de andra Stånden voro välkomna bos BorgareSt., på samma sätt som jag tror, att MedStm skulle vara det bos R. o. Ad.
På sådan grund anser jag det icke behöfligt alt lenina något svar på ifrågavar. inbjudning, utan alt delta af BorgareStrs Talman meddelade lillkännagifvande allenast må läggas till handlingarna.
Den inbjudning som BorgareSt:s Talman, på sitt Stånds vägnar, framställt, grundar sig på och består deruti, att detta Stånd fått en rymligare local än förut, ty då detta Stånd hittills ej kunnat mottaga något större antal af de öfriga Ståndens ledamöter, bardet nu fått tillfälle att mottaga /lera; men på samma gång som BorgareStrs
Talman framställde ifrågavar. inbjudning, förklarade Iian, att detta Stånds nuvar. local likväl icke vore tillräcklig för hela Representationens samtlige ledamöter.
För öfrigt får jag förena mig med Hr Anckarsvärd uti den anhållan, att BorgareStrs inbjudning icke måtte föranleda till någon förändring uti Gr.
Horns motion om inrättande af en allmän klubb för alla ledamöterne af National-representationen.