Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För att owäldigt och opartistt fullgöra den i min ranka mig åliggande pligt, flyttar jag mig tillbaka till den tid, oä Herrar Fullmägtige afgäswo detta underdäniga swar.
Jag delar med dem äf° wen
Den 14 November. 6z wen i denna stund deras bekymmer, dä jag finner mig uii en i dek närmaste lika brydsam belägenhet som deras, art uti ett sä granlaga och wigtigt ämne icke misstaga mig om det sanna och rätta.
Jag föreställer mig:
Fullmagrige hade ä ena sidan cu lydeligt be^risiven Lag, och föreskrifter, hwilka fordrade en blind och bokstafwelig lydnad.
Ä den andra, en nådig Konungs upmaning, hwilkens ömma wärd om sitt Rikes wal, och dyrkanswärda nit, art till wcrkställighet befordra den för Riket sä Högst angelägna Realisation, framkallade den mäst otwungna wördnad, och hwarje redlig Swensk mans walsignelsö.
Denna Konungens Nådiga upmaning, åtföljdes derjemte as de mäst bewekande stjäl; den fwaga utsigten af Realisationens framgäng, pä det af Riksens Ständer faststälde fäkt; jag wägar tillägga fanste omöjelighecen af desi werkstallande, ärmindstone inom en gansta aflägsen lid; och derjämte 1820 ars Banco, Ulstotts Betänkande, som förestog samma Realisakions-princip.
Försatt uli samma brydsamma belägenhet, med rättigheten i mina händer, att obekymrad om Utgaggen, lill min egen säkerhet styla mig bakom föreskriftens döda bokstaf; eller igenom en försiglig eftergift befordra werkställigheten af en Nådig Konungs lofwärda anstalter till Rikets och Medborgeres wal; Utan hopp kan hända, atk för min stafwiffa lydnad as en icke nog bestämd föreskrift, en gäng icke erhälla dems tack, som gifwit densamma, och hwilka jag. genom samma min öfwerdrifna noggranhet, möjeligen i framtiden skadat, uti en sädan belägenhet, vneteligen den swäraste af alla, hwilkcn sia 64 Den vomvor sin Konung och sitt Fädernesland lika tillgiswen Medborgare skulle hafwa twekat, att upoffra alla bes tänkligheter, och med äfwentyr af sitt person iza am swar, tjena sin Konung och Fädernesland, stödd af det walgörande hopp om framgäng, som alllid lifwar den redliges flik, och lyster dest blick ifrän faran öst w« hwilken han swafwar, kill det mäl han sträft war att nä.
Således upfylde astven Herrar Fullmägtige, pä lika satt, Konungens och Rikets fordran och hopp; deras högtidliga förklaring witmar det, och med glädje begagnar jag mig af detta tillfälle att deröfwer betyga dem min enskildta upriktiga aktning»
Mell när jag nämnt deras fara, tillhör det mig afwen att uplysa den, för att rätt förstas.
Den är i min tanka gansta stor, fä wida Banquens säkerhet och Realisationens framgäng derpå beror.
Enligt alla Banquens Reglememen och Föreskrifter, bör Förwaltningen styras sä, att den förestresne proportionen emellan Banquens u elöpande Sedlar, och dest redbara fond, alltid orubbad bibehälles; - - - - Alt likwäl denna proportion till en gansta betydelig män biiswer förändrad, när Realisationen, pä sätt Riksens Ständer förestrifwit, anses säsom pä en gäng gjord, tilltror jag mig genom närlaggde calcule fin. na uplyst.
Huru litel likwäl härmed äfwenlyras, wisar wära dagars erfarenhet, rinder hwilka, enligt hwad törhända Allmänna tankan före Realisationen warit, faran troddes bliswa som störst.
Att än widare aflägsna den, beror i min tanka hufwudsakligast pä sättet, huru Riksgälds-Sedlarnes Realisation, endera lämnas att göra sig sielf uti en naturlig wäg eller pästyndas och twingas, genom hinder för Riksgälds» - Den 14 November. 65 gälds-Sedlarncs begagnande uti Handel och rörelse.
Sa lange Riksgälds - Sedlarnes Realisation icke onaturligt twirtgas, kommer BaUquen icke uti nödwändighet alt utgifwa en större Sedelstock, och dest fara ar ingen.
Konungens Nädiga Bref till RikSgalds-Contoirek i detta ämne, bör ock rättwist anses för den säkraste borgen att icke någon, af hwil en det wara mä, eller pä hwad sätt som halst, twingas att Realisera sine Riksgälds-Sedlar emot sin wilja.
Skulle icke desimindre en annan anstalt widtagas, och hinder läggas i wägen, i afsigt att dermed påskynda Niksgälds-Sedlarnes Realiserande, — dä —.
Men jag utbeder mig akt icke nödgas göra en flutsaks, hwilkcn jag helst önffade mätte fä anses som icke tänkbar; den ffulle föra mig till en målning, af hwilken jag sielf icke har mod att göra mig en föreställning.
Likwäl da allt beror pä desie anstalter, och utgången pä framtida händelser, anser jag för min del af yttersta wigt, atc Herrar Fullmägtige wänligen anmodas, att wid answar, hafwa en jemn och oafbruten upmärksamhet pä Realisationens gäng, art afböja allt, hwilkct ett eller annat sätt för kunde leda till rubbning uti den förestrefne
Propor» tionens bibehältande emellan Banquens Sedelstock och den redbara Fonden, såsom hwarpä i sä hufwudsaklig män, Realisationens nytta och framgång, jemte Banquens säkerhet beror; hwarmed Rikets och allas wär wälgäng är sä nära förenad. - - - » » » » Lierde Band. V. Zerr 66
Den 14 November. Zcrr Bistopen Doctor länstblom hade anfört:
Det havé han wiv
Ca culernes jemförande, hwilkas riktigher i anseende kill Siffran, Herr Biskopen icke borde draga i twifwelsmäl, funnit, att uti deras författande enahanda grunder bluwit följde i beräkningen af förhållande! emellan Reela Fou» den och Banquens utelöpande Sedelstock, som Banco-Utffotter, i dest om Realisationen algifnc utlakande, och med åberopande af de för Realisationens ivarakrighet stadgade Författningar, funnit pälitelige.
Banoo-Ulstottets förklarande i denna delen, more efter Herr Bistopens tanka den sakraste föresyn Herrar Banco-Fullmägtige kunde följa, och ett afwikande derifrån, hade twärrom icke bort undgå anmärkning.
Uti berörde yttrande hade jemwäl Herr StatsSecreterare!! kokendlacl instämt med förmälan, alt dä Herrar Banco-Funmägiige uti Calculen följt samma proportion som Banco - Utstortet, kunde Herr Stats-Secreterare»! derwid ej hafwa nägot akt påminna. Zerr prosten
Doctor kjorstin hade af jemförelsen, som finnes u-i Herrar Banco-Fullrnägtiges Protocoll, rörande Proportionen emellan Riksens Ständers Plan, och den Kongs. Maj:k i Näder faststäldt, funnit den senare Planen, ej i någon matto ivara m«ra äfwenryrlig för Banque» titt Realisationens ulförande, än den förra: helst Banquen inom delta årets stut af Niks-Disconren kan beräkna en Extra behållning af säkra 100,200 R:d och dest. iltom nu fär- till Realisationen an,vända mer än §oo,«oa R:d af Armvrtistements - Fonden» hwilka ef - Dtn t 4 tloWMUL 6? efter förra Matten skulle hel och hällen gä lil!
Coiibattt-Sedlarnes inlösen. ^errab ä)sEmästavNL 6rövestniUrl och 8tNkNeAk samt Leoamoten af Hederwärda BbndkSländek, ^an UsnZtsloN hade tnstäMt Uti Herk Prosten Doctor dlorZins äfwan anförde yttrande; Adrr (strcfrnen och Orh^örAN^M hade anförti Utan att fästa Mig tvid någre mindre bethbliL ge anmärkningor i anseende kill den af Herrar AUllmägkige till grund för deras den i Äobember sist» tedit är afgiftte Underdäniga yttrande, i Prvtvcöllkl af den 22 L)ctobcr Uptagne Calcul anser jag dest i delta wigliga äulNe Upstäende wäscttkeligastö ftägä wara den, otti Herdar FUllmägrige pä Författningar grundat bet l Cakerilen antagne beräkNingssatr, atl blott ^-:dcl af Riksgälds-SedlarNe ärligen romme att Realiseras.
Jag medgifwer akt genoiii dö nödigä Körfatkningar som bliswit wivtaM till RiksgäldsSedlarnes bibehållande i rörelsen, och i sammanhang dermed.
Realisationens längsaMMare gäng, BanqncN ej befarar att Utöfwer desi tillgängar anlitas 0M Realisation af Riksgalds-Sedlarne; inett sädant kundö Herrar Banco-Kullmagtige sä mycket mindte föriiise, dä de fattade deras besiitt, svin ett Motsatt förhållande, dä med större probaliket war att förmobäz och four ordalydelsen i Hemliga Utskottets förotdnandL om Realisationen, fallit Riksdags-BkstNtet, hwilkkt äfwen i Banco-Utstvt eks sista Reglemente till efterlefnad äberopas/ iNNehällek, att tZ Millionär Riksgälds-Stdlar, S delar pä en gäng skulle ittlös sasz fä följet af heste Miliksrlige Stadga Uden/ ali 68 Den 14 November.
Fullmägtiae med iakttagande af desie föreskrifter, berdt i Calculen upkaga hela förenämnde Summa och en deremot swarande Reel Fond, heldst det war Banquens styldighet, jemnli t förenämnde Författningar, art wid Realisationens företagande, hafwa den emot berörde Summa swarande SilfwerFond i beredskap; och kai, jag ej annat finna, an akt Herrar Fuämägtige sä mpckek mindre med däiipgifne tillgångar bordt bejaka werlftälligheten af Realisationen, i förening med Banquens säkerhet, som der icke kunnat undfalla Herrar Fullmägtiges upMärksamhet gtt förminskande af Rörelse-Capikalet under förökande af Allmänna Utskylderne, skulle föranleda til!
Discont-Rörelsens och temporaire Länens mwidgande; och wid en således utgifwande större Sedelstock såsom wid sädant förhållande enda hjelpemedler, att upfylla det upkommande stora behof, och hwilken Sedelstock, i den möjeliga händelse, dee Kongl. Maj:t kemnade Credikivet behöfde begagnas, lunde ansenligen ökas, Banquen kunde blifwa blotkstäld för en starkare påkänning än dest tillgängar medgäfwo.
Försigtigheten synes mig således hafwa instämt i enahanda kraf, som ordalydelsen i 1778 och 1786 ars Reglementen, i anseende till den deri fastställda Proportionen emellan Reela Fonden och hela den utlöpande Sedelstocken, som rill inlösen kunde företes.
I anseende till detta allt, och dä således hela den ti Realiserande faststäldte, nu pä Z:ne är i Calculen fördelte Summa blifwer som wederbör i Calculen pä en gäng uptagcn, Reela Fonden, i jemförelse med Sedelstocken utgör - . - och en brist i denna proportion, af mera än, - - - - - upkommen, sä anser jag mig äga anledning anmärka, dek Full - Den 14 November- 69 mägkige härutinnan afwikit frän Banco-författningarnes förestrist, och öfwerlemnar ät nästko-nmande Revisorer att pröfrva, om Banquen någon stada eller förlust härigenom träffat. Zerr General-Lieutenanten liljekorn hade förenadt sig uli det yilranoe, som Herr Stats-Secrekeraren kolenblaä, jemte Prosten Doctor dloräin till Protocollet afgifwit.
Enligt de fleste Herrar Ledamöters i sä mätto yttrade tankar, hade Cancellie-Ulstoktets
Pluralitet således deruti instämt, det hafwa Herrar BancoFulimägtige i deras Calcul och Propositionen ratteliga förfarit; och att följakteligen den i fräga satts anmärkning deröfwer komme att sörfalla.
Herr Cancellie-Rädet ^ Norbell, anförde till Protocollet: Dä Konungen i dest Nådiga Skrifwelse af den Z October 1802 gas Herrar BancoFullmägtige tillkänna, det Hans Maj:t beslutat, stadgadt och förordnat en Realisation af 15 Millioner Riksgälds-Contoirets Credit-Sedlar med Procents rabatt, och sädam under Åberopande af Riesens Ständers underdånig» Skrifwelse af den 15 Juni 1800, som en flik rättighet, till Hans Majit öfwer, lät, anbefalltes Herrar Banco-Fullmägtige icke ätt utlära sig öfwer <iusoliic> an, hwaröfwer Konungen redan widtagit sitt Vestm, utan ölwer ciuoellio ^uomoäo, det är, som orden i Hans Maj:ks Skrifwelse lyda: huru wida Realisationen med de upgifne tillgängar, kan, enligt de för Banco-Förwaltningen i allmänhet stadgade Förfarlningar och Jnstructioner, werkställas, samt wid hwilken lid inom första hälften I8OZ ?o Den *4 November. ju förr desto heldre, sqmma Realisation kunds «f Banque» företagas, Pä desie frågor hafwa Herdar Banco Fullmägtfge, ester mitt begrepp, meddelat dtt progek pch fullständigt sivar.
I afseende pä till, gängarne, hastpa de länt upgöra behörige Catculer, Den första Calculen, som finnes i Banco-Fnllmägti. ges Prokoco3 för den 28 Ociober 1822 innehåller förhätlandet mellan Banco-Sedelstocken; med - - - - « - - och under supposition att Realisationen af den gifna summan RiksgäldsEedlar, icke pä mindre std än g ar kunde werkställas, emot derr reela Fond och tillgångar.
Banque» dels redan ägde dels med säkerhet hade gst påräkna: och denna Calcul fortsatt för hwarje qr - allt isian och med igog til! och med 1815, ytwisar, att flfed Undantag af 1815 dä något kompis att brista - - , , - ? - - - s c beMäldkS Banco - Fullinägtige till iakttagande föreffrefne proportion , icke allenast genom den qf Hans Maj:t saststälde 3iealisationen, blefwe orubbad, utan jemwäl utfölle pä ett för Panquens säkerhet wida föryränligare sätt.
I den sednare Calculen som är inWen i Protokollet för den r November, äp den supposition till grund lagd, qtt hela beloppet af Niiksgälds § Scdlarne, som wid anfordran borde af Bananen inlösas, genast wid Aealijätiouens början pch pa första äret, stulle i Banco-Sedlar derifrån rftgä - , - , , - - - - - Jag sär till en början qnsörq, att ester mitt ringa begrepp, wid riklighestn äf detze upgiprde räkningar, ingen ting är att tzärMNg: dernäst ater, att resultatet af den sist nämn - Den i4 November ?r nämnde Calculen, ehuru för Banqucns säkerhet mindre förmånlig än den förra, likwäl, icke är mera betungande, än del förhållande emellan Sedel-Stocken och reela Fonden, som skulle existerat wid »8oc> ärs flur, om Banco - Urstctlers Realisations-plan wiv da »varande Riksdag gatt i »verkställighet; men widare alt suppofltionen om Realisationens »verkställande blott pä eit ar, i det närmaste innebar en fysisk omöjlighet.
Förfarenhelen lemnar icke allenast redan derom en öfwertygelse som med stal kunnat »väntas och förutses, ulan styrker den förmodan all denna wigtiga Operation, längt ifrån atr pä z är nä sin fullbordan, torde fordra ett dubbelt antal af är och till aswentyrs an flere, till märkelig besparing af den emedlertid utkommande Banco-Sedelstock.
Jag finner för min del således allt skäl alt tillfredsställas af den förstnämde Calculen, som bädar Banquen all den säkerhet, Jnstruclioner och Författningar åsyfta, och i grund af hwilken Herrar Banco-Full» mäglige. sä »vidt. jag upprepar det, ruin fattningsgafwL sträcker sig, icke bordt draga i betänkande, att älnöjas med de utwagar, Hans Maj:t, rill Bauguens ftydvarrde mot ull fara, genom den beflutne Realisationen ät berta Werk beredd.
Dä jag således i detta mäl icke utan orärrwifa skulle tro »nig kunna rigilla Banko - Fullmägkiges åtgärd, fär jag den äran fluteligen tillägga, att de betänkligheter de i sitt nnderdäniga sivar till hans Maj:t af den i Noveinber upptäckt, och de »villkor vin tiden till Realisationens företagande, be yrkat, afwenledes i mitt sinne wittna om deras nit att bewaka sin pligt och uppfylla de »vigtiga skyldigheter, dem älegat: godkännandes jasåledes till alla delar deras ätgärd.
Uti 72 Den 14 IFowember Uti Herr Canccllie-Nädet yttrande instämde Herr Asesioren LtrLIe till alla delar; och ansäg för dest del någon anmärkning wid de af Banco-Fullm.igtige iakttagne grunder för Calculerne sä mycket mindre kunna aga rum, som enligt den af Riksens Stander fastställde plan, reela Fondens förhällande mot Sedelstocken icke war i nägor matto förmänligare; hwilket genom följande afHerrAsiessoren författade Calcul, närmare kunde kupplyfas: s - » s » SS - » s s s - s Zerr prosten
Doctor fjellin anförde: efter den calcul jag kunnat göra öfwer Banquens Reela Fond, och desi i omlopp blifvande Sedelstock, hinner den förra icke mer an - - - - . - emot den sednare; dä detta medgif rves, sä följer deraf owedersägcligen art Herrar Fullmagtige wid Realisations »verkställande, icke följt Staruterne, - - - - - - - - - Hade Banquen med denna otillräckliga Fond stola Realisera eller inlösa wära Riksgalds-sedlar pä en gäng, wisierligen hade denna operatiou blifwit wädelig för desi Credit, och Banquens egne sedlar hade nödwändigt mäst komma i wanwärde.
Men dä denna Realisation, till princip lärer warit fattad säfom susiesiw, och wid utförandet icke annorlunda werkstälid, kunde man förutse och hoppas alt Banquens Credit och säkerhet derwid ingenting skulle komma att lida, nar man beräknar dcn winst, som Banquen ärligen njuter genom Discomerne, samt det Silfwer, som tid efter annan Banquen tillfaller, jemte besparing i desi fyra procents - Den 14 November. 73 cents Obligationer, hwilka wid en friwillig och successiv.
Realisation, icke komma att gravera Banquen efter deras werkliga belopp.
Nar jag wid sa fattade omständigheter widare öfwerwäger de menliga och högst »vädtiga följder, somen upskjmen och a Herrar Banco - Fullmägtiges sida wägrad Realisation , twärt emot Kongl. Masiks förklarade Nädiga wilja och beslut mäst medföra för Rikets Financer och Penninge - Werk, hwilka följder näppeligen siä att calculcras; sa finner jag ival, att Herrar Full, mägtiges stallning warit brydsam, det de äfwen i sine Prolscoller erkänna, och^icke dölja i sitt underdåniga Betänkande till Kongl. Ä^aftt; men också, att de i dylik belägenhet icke bordt eller kunnat sig annorlunda förhälla än de werkeligen gjordt; ätmindstone hade jag i deras ställe icke tilltrott mig att kaga något annat och emot Realisations werkställighet stridande partie, med de tillgängar Banquen äger, som åtminstone äro lika tillräcklige nu, som de moro efter Banco - Utskottets mid sistledne Riksdag, gjorda förslag; och 4 wilka, under en wis och Nädig Konungs hägn, under en granlaga upmärkfamher af wära Banco - Fullmägtige samt efterkommande Revisorer, samt med de flere gynnande ntflgter nu förete sig, är frän är förmodas kunna winna ny styrka och förkofran. Zerr Directeuren von Stockenström, upläste desi Dristeligen författade tankar, sä tyvander dä Kongl.
Majit uri desi Nädiga Skrifwelse af den 5 Oclober 1802 till Herrar Fullmägtige i Riksens Ständers Banque, som finnes intagit uti deras Nrotocoll den ss i samma manad, Nädigst meddelat, 74 Den k4 Nowembev. lat, hwad Kongs. Maj:t om grunderna till den föreflagne
Realisationen funnit godt att stadga och förordna; sä hade Kongl- Moj:t derjemte infordrat Banco-Fullmägtiges underdäniga Utlåtande: om icke Realisaäonen as Riksgälds-Srdlarne ined de upgifne tillgängar kunde, enligt de för Banco förwaln,ingen stadgade Författningar och Jnstructioner, werkställas; samt derjemte, wid hwilken tid under första halsten af nästkommande är iZoz samt det ju förr desto häldre, samma Realisation kan af Banquen företagas.
Uri detta Kanal. Ej:k Nädigste yttrande igenkänner jag KoM. Maj:t wanliga
Nöd och och mildhet, emot alla dest trogne Undersåtare, och ömhet förf det angelägna Banco-Werkeks Uprätthällande, hwarmed hela Ri ers och hwarje enstjldt Persons ivälfärd är förbundit.
I anledning häraf, hade jag förestält mig att Herrar Banco-Fullmägtige wid denna angelägna saks handterande §hade med största rioggranhkt enligt I och 2 §. af 1779 . 3, 4, s, och 6:ke Z. tz. af 1786. samt i och 2 K. §. af r8oo, ärs Reglementen, bordt upgöra stna calculer; och derpå fota deras underdäniga sivar; men som, efter min ensalldiga tanka wid dessa Calculers upgörande ej de rätta grunderne äro följde, wägar jag deremot anföra följande betänkligheter: r:o Att sedan Riksens Högloft.
Ständers Hemliga Utftott, i dess Protocoll af den 22 Maji i8oa, Vttryckeligen befalt, att när Riksens Ständers Ba„k< fnnde företaga Realisationen > borde de ^ af Credit Se.
Den 14 November. 75 Sedelstocken, pä en gäng inlösas, och hwilket Kongs. Majus, ofwan äberopade Nådiga stkrifivelse, täcktes utkryckeligen consirmera, nemligen, alt Adelar af Credit-Sedlarne, eller'6,666,666 § R:d. genast wid Realisationen inlöftE med klingande Mynt, eller Banco-Sedlar, och som sedermera i Kongl, förord» tungen af den 4 November igao och dess 1 Z. ar widare faststäldt; sä synes mig att Herrar Fnllmäg» tjge bordt i deras upgjode Calcul följa en sä tydeli» gen lagd grund, och ej wid ett sä granlaga tillfälle antaga en mindre saker supposition, att defte CreditSedlar ej kunde pä mindre an z:ne är expedieras.
Jag medgiswer garna, att efter de Författningar som under nu pästäende Rewiston, blifwit, och tor, de widare af Kongl. Maju i Räder fastställas till Realisations fortgäng och underhjelpande, denna Fullmägtiges beräkning kan bliswa möjelig; men det» ta kunde Herrar Fullmägtige ej inse den 22 Octobep ,802, och säledes hade dem älegat, art med all poggranhct följa ordalydelsen af Kongl.
Majus Rädisa Skriswelse, fotad pä Riksens Högloft.
Ständers underdåniga tillstyrkan. 2.0 q G - » - H ^ 3:0 H ? » * ? ^ - - « 4:0 s. * » » , P * r 5:0 » « S B ^ - I 76
Den l4 November.
Och som i och 2 T- §. i 1779, samt g och 6 § §.
r 1786 stadfästade i 7 af iZso ärs Reglemenker, med tydliga ord stadga art - - sä finner jag för min enskildt» del, af hwad har förut är aNfört och bewisat, akt Herrar
Fullmagtige gjordt en felaktig beräkning - - - s -- s e s s - B s hwilker dock underställes mine Herrar Med-Revisorers mogna granskning och vmpröfwande, och skulle harwid önsta, att nästkommande Herrar Revisorer, mätte manligen och pL det högsta anmodas, att nogare granska detta mäl, och tillse <m Banquens sa, kerhet och solidite med Realisationens framgäng, efter de faststalde Reglementen, ej ma pä något satt rubbas, och derwid taga alla de mätt och steg, som kan befordra andamälet, den päbndne propositionens bibehållande emellan Sedelstocken och reela Fonden, och hwarpä en Nådig Konungs, ert kart Fäderneslands och hwarje redlig undersätes lugn och wälfärd beror. Zerr Ayttmästaren Grefwe hamilton, förklarade, det hade Herr Greswen sig icke sarstildt yttrat i förewarande ämne, för atr derom winna sä mycket sälrare upplysning.
,Och som Herr Directeuren von Ltockenström» anförande innehöll Axiomer, samt att en brist i reela tillgängen, är stridande mot Reglementen, fant Herr Greswen sig ej kunna undgå att uti Herr
Directeuren von höckenström» anförande lill alla delar instämma.
Hwarmed
Herr profesor Doctor vijkman sig jemwal förenade.
Den 14 November. 77 Herr Kongl- Hofpredrkanten vrylön och -^,err Prosten Doctor käliroouo iiistämde u!i Herr Canceicke Räder ^cklerbotko lill Protocvllet asgnne yttrande, jämte Herr Atzefloren LtrLIes, pä upprättad calcul grundade anförande. *- Herr Kädman kckitancicr anförde:
Enligt gjorde förteckningar och öfwer stag har befunnits, der i händelse Banque» warit nödsakad pä en gäng elter genast efter Realifakivns-dagen infria Femton Millioner Riksgäldssedlar, sä hade - - - För denna orsak skulle wäl kunna synas, det wara wädligt för Banque», samt emot S atuterne, ingä i inlösandet af Eredir-sedlarne.
Men den korta förflutna riden wifar, huru litet Banco begäres för Riksgälds-sedlarne, sedan de nu genom Realisation fatt sitt rätta och bestämda warde ^ och derföre efter förmodan länge nog komma, såsom nu mera än begärlige, i allmänna rörelsen an qwarblifwa, under hwilken tid Banque», sä genom inflytande räntor som inkomster ur Riks-Dilconken hinner samla fullkomlig och proportionerad Fond till hivad som fattas.
Creditens bibehällande är, sa för det enskildt» som för der Allmänna, af högsta wige; derföre om Herrar Fullmägkige, i ett afseende, och pä swära sidan betracktadt detta förcmäl, samt derwid anfört nägre fädane hinder som kunnat werkat emot den bestulne Realisation; skulle ofelbart en obehaglig uppmärksamhet och mistlroende harwid sig Yppat, och credilen blifwit wacklande.
Sä 78 Den »4 November.
Således finner jag för min del ej nägot hufwudfakeligt, »vid deras förhällande wara alt^erindra.
Dermed förenade fig Herr Radmannen Nolmsr.
Samrelige Ledamöterne af Hederwärda BondeStändet instämde Uti Herr Astestoren LtrLles oswatt A anförde yttrande.
Arr Grefwett och Ordföranden, äberopadö sig dest förberdrde till Cancellre-Utstoctets Protocoll afgifne utlåtande; och förenade Herr Grefven fig nu tillika, med Herr Directeuren von Stockenström.
Igenom de fläste Herrar Revisorernes, pä sätt anfördt finnes, afgifne utlätande blef således dett af Cancellie-Utstottets pluralitet, i förewaranve ämne gjorde hemställan, bifallen; och i sä mätto, Herrar Banco
Fullmägtiges åtgärd i afseende pä calculett om reela Fondens förhällande till Banquens utelö» pande sedlar, derigenom godkänd: hwarwid tikwäl de Herrar Ledamöter, som »Mat särskildt tanka, derwih förblefwo. 5:te Punckett af de i Cancellie-Lllffottet till öft tverläggning upptagne ämnen innefatta ve Herrar Banco-Fullmägtiges äkgärv, att i stället för silfwer täta sig nöja Med Wexlar och Hypolheguer. ^err ^yttmästaren ^fllorlparre- hade deröfwer sig Yttrat : Föiestriftett ar tydlig, att Banque» skulle hafwa hela sitt silfwersörtäd i sitta hwalf ellet Castor, innan den ftck företaga Realisationettz den Den 14 Aowember.
79 den har likwal nöjt sig med Hypotheker ochWexlar; och desias godhet kan alldrig wara sä giswen som Silfrets.
Man kan om det mist ansedde Handelshus icke hafwa positiv kännedom, emedan man ej har tillgäng till desi Böcker och Räkenskaper.
Denbokstafweliga föreskriften är desiutom i alla fall icke efterlefivad.
Herr Stats-Secreterare» kolenblast, hade ansörr: Herrar Banco - Fulimäglige hasiva i sitt