Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
April. gon granskning af detta ärende, emedan det ej passerat Stats-Rådet och således derom ingen ting finnes i Frotocollerne, skulle jag intet yrka någon Proposition; tnen enär skälet uppgifves vara det, att, då Constitutions-Utskottet afslagit Motionen, Riksens Ständer icke äga stt fordra återremiss, hvilket är en inskränkning i Ständernas rätt, emedan ingenstädes i Grundlagen finnes något undantag för Constitutions Utskottet, att i likhet med andra Utskott, genom återremiss åläggas afgifva förnyaclt yttrande, måste jag häremot protestera, under fortsatt yrkande om återremiss af Betänkandet.
Friherre Cederström, Ulric:
Jpmte det jag till alla delar förenar mig med f riherre Stael von Holstein, får jag än ytterligare iterera min föiklaring, att, dä återremiss af Anmärkningsmål förut skett, jag ej kan inse, hvarföre den nu skulle nekas.
Friherre Boye-.
Kan hända den värde Ledamot, som nyss talade, torde tillåta mig, att, om dess yttrande säga, att det sannerligen var mera qvickt och gladt, än det var grundlig':
Man förfar icke rätt då man sammanblandat olika begrepp och ofka Lagart RegeringsFormens bud, angående en Opinions Nämnd, att döma Högsta Domstolen, har ingen ting gemensamt med Regerings.Formens bud, angående sättet att afgöra anmärkningar emot Stats-Rådet.
Dessa bud föreskrifva alldeles olika behandiigssätt, och hvad mera är, Regei* 462 Den 2?
April. rings-Formen äger ingen enda §., ingen enda jad, sem ger Constitutions-Utskottet rätt att handla såsom Opinions-Nåmnd.
Kan den värde Taiaren uppte något enna sådant bud, tydligt och klart, sä skall jag genast anse mig vederlagd 3 men annais icke.
Är hans mening åter att Constdutionen borde vara sår'an , och alltså nu är fekigtig; så skall jag icke ingå i någon förklaring derom 3 äfven utur det skäl, att jag icke skrifvit Rege ings-Formen 5 men jag skall blott erinra om var pl gt att föistå och tolja Lagen, sådan som den ar.
Grefve Löwen hjelm:
Den bifråga som nu uppkommit hörer alldeles icke till ämnet, men for att lörsvara rättheten af min Logica , kan jag ej uiUgå att påstå, att då ConstitutionsUtskoftet af flere Grundlagens § §. är utrustadt som ett Opinions-Utskott, torde mitt påstående af Anaiogie emellan detta Utskott och Opi* nions-Nämnden, ej hafva varit sä origtigt.
Frågan var dessutom blott huruvida en orimlighet
Iean anses ligga deri, att ett ringare antal äger att uttrycka ett stö'res Opinion.
Men detta är ju sjelfva naturen af all Representation, och vore det icke så, kunde man fraga, med hvad rätt vi 900 uttrycka 2d- Million Svenskars Ooinion?
x Herr Grefven och LawitMnrskalken yttrade , det han redan uppgilvit de §.§ i Grundlagarne, som föreskrifva huru Aumärknings-fragor emot någon Ledamot af Stats-Rådet elier Konun - Den 27 April. 453 gens Rådgifvare i Comttiando-mål böra behandlas; och då berörde §.§. icke medgifva någon sådan åtgärd, som nu blifvit ifrågasatt, samt b’3 §. i Regerings-Formen stadgar att GrundLgarne elter deras ordalydelse i hvarje serskilt fall skola tillämpas, ansåg Herr Grefven och LandtMarskalken sig fullkomligen h^fva ådagalagt de skal, som foranledt dess vägrande af Proposition i detta ämne.
Herr Grefven och Landt Marskalken frågade derefter, oin Ridderskapet och Adeln yrkade att Herr Grefven och LandtMarskalken skulle framställa den af Friherre Anckarsväid begärte Proposition.
Ropades starka A7/J, blandade med ffa.
Friherrame sfnckarsvdrd och Cederström, Ulric, anhöllo om Votering.
Herr Grefven och Landt Marskalken hemställde, om icke, enär enligt hvad Herr Grefven och LandtMarskalken tyckt sig höra Plurabteten af Ridderskapet och Adeln icke yrkarte den ifrågaställde Propositionen , hvars framställning, i händelse den emot förmodan skulle yrkas, i allt fall blefve af Herr Grefven och LandtMarskalken vägrad, Friherrame Anckarsvärd och Cederström allisa behagade alsta Irån Votering.
Herr Cederskjöld, Pthr Gustaf: Jag vill ej 464 Dm 2?
April. trötta Högloflige Ridderskapets och Adelns tålamod med något långt Anförande.
Jag önskar blott med några ord fä förklara, att jag för min del finner detta ämne af ConstilutionsIJtskottet tillräckligen utredt, för att ej tarfva någon ytterligare handläggning, om, såsom Utskottet förklarat, Hans Exctllence Herr Grefve von Engeström , medelst utfärdandet af ifrågavarande Skrifvelse, icke handlat såsom Statsminister för Utrikes Ärenöerna, synes hans handling ej heller kunna af Constitutiuns Utskottet bedömas.
Jag skulle således önska att Högloflige Ridderskapet och Adeln ville låta bero, vid hvad i denna sak redan blifvit tillgjordt.
Friherre Stael von Holstein:
Så framt Propo" position blifver framställd, att återremiss vägras blott 1 detta Målet, lörande anmärkning emot Hans Excellence von Engeström, och på den grund att Ärendet blifvit ansett såsom enskilt, så afsrår jag gerna från Votering; men deremot,om vägrandet skulle ske derföre att Riksens Ständer icke skulle äga rätt äska återremiss, af Ärendet, sorn Constitutions-Utskottet behandlat, så yrkar jag äfven på Votering.
Anckarsvärd: Sedan Herr Grefven och LandtMarskalken vägrat att göra Proposition till återremiss, kan det- ej inhämtas, huruvida Cnnstitutions Utskottets Memorial bör återgå, förr än bestämdt blifvit afgjordt, huruvida man yrkar Proposition eiler icke, och r det Den l?
April. det är på sådan grund, jag ej kan afstå fråa min begäran om Votering.
Friherre Skjöldebrand, Anders Fredric:
Jag bestrider icke den rättighet hvarje Ledamot af ett Riks-Srånd äger att begära och få Votering.
Men jag hemställer till de värda Ledamöter, sons den begärt, om icke, då allmänna viljan klart uttryckt sig, och då Resultatet i alla fall är afgjordt, de skulle vilja afstå ifrån sitt påstående, på det en dyrbar tid mårte användas att afgöra återstående Riksdags-ären-‘ der, och Höglofligc Ridderskapet och Adela . kunna lika sorn de öfriga Rikets Ständer, snart bringa sina förehafv^nden till fullbordan och Riksdagen till ett öoskeligt slut.
Åtskilliga bördes häruti instämma.
Jag anhåller ödmjukast om Votering.
Härefter upplästes, justerades och anslogs följande Voterings-Proposition:
Den som bifaller, att Constitutions-lTt-< skottets ifrågavarande Memorial lägges tili Hand* lingarne skrifver 3a! den det ej vill skrifver
Nej; ' vinner Nej, anses Ridderskapet och Adeln yrka Proposition på återremiss af ConsritutionsUtskottets Memorial.
Ridd, och Ad.
Fröt.
V F, i fijd. 69, ^ 466 Dm 2?
April. Sedan ?3 §. Riksdags-Ordningen och 43 §.
Riddarhus-Ordnmgen blifvit uppläste, börjades Voteringen klockan | till 2 eftermiddagen, hvarunder Herr Grefven och LandtMarskalken öfverlemnade Klubban till Grefve Lewenhaupt, Gustaf, samt bortgick.
Efter Voteringens slut, blef Omiöstnings-Protocollet försegladt för att i nästa Plenum uppbrytas och kun. göras.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtkiljdes klockan 4 eftermiddagen.
In fidem Protocolli. O. J•
Plenum klockan 5 eftermiddagen.
Protocollet öfver den i förmid. dags-Pleno anställde Votering, samt upplästes, sä lydande:
År 1818 den 27 April företog Högloflig* Riddetskapet och Adela Votering öfver föli jande Proposition:
April. 467
Den sora bifaller att Constitutions-Utskot* tets Memorial lagges till Handlingarne skrifver
Den det ej vill, skrifver Nej ; Vinner Nej, anses Ridderskapet och Adeln yrka Proposition på återremiss af Constitutions-Utskottets Memorial.
Och befunnos vid Sedlarnes öppnande 1 lösterne hafva otfallit som foijer: Ja —• — 172.
Nej — — 91.
Gust. Lewenhaupt. J. M. Spens, W. R.
Leuhusen, J. af Darelli, G. Ulfsparre, C. J.
Hjärne, A. W. Grundelstjerna.
1 följd hvaraf Herr Grefven och LandtlHar/kalisen förklarade, att Constitutions - Utskottets Memorial borde läggas till Handlingarne.
Friherre Anckarsvdrä, Carl Hinric, uppläste följande:
Vådan af en möjeligen egenmägtig utsträckning utaf LandtMarskalks eiler Tal .-mans rättighet att vägra Proposition har af Lagstiftaren varit visligen föresedd , och man iår ej Iclaga att Grundlagen icke i detta fall, genom den mäst bestämda tydelighet, sökt förebygga all, ensidig tolkning.
— Lagstiftaren matte vis - 468 Den a?
April. serligen haft någon afsigt med det i §. ufJ stakade villkor af ett bokstafveiigt stridande emot Grundlagen, så, som det fall, utom hvilket Proposition ej må knnna vägras.
Lagstiftaren har utan all tvifvel insett, att deliberations-rätten skulle inskränkas innom Talemansoch Constitutions-Utskottets godtycke, ifrån den stund LandtMarskalk vägrar Proposition, utan att kunna visa den väckta frågan vara i Grundlagen positivt förbuden, eller som är detsamma bokstafveligen stridande emot dess lydelse.
Taleman och Constitutions-Utskottet skulle pi sådant sätt gemensamt kunna ändra Grundlagen j en rättighet, som af Konung och Sfän» der samfällt utöfvas under i Grundlagen före6krifne Former:
Huru blifver det väl möjligt att försvara ett sådant förhållande, hvarigenom en Taleman, genom öfverensstämmelse med Utskottet, skulle möjeligen i en framtid, genom vägrad Proposition, kunna, i hvad händelse soin hellst, åstadkomma ändring uti Grundlagens tydeligaste föreskrifter} jag har ofta hört åberopas Grundlagens Esprit, och nödgas, ehuru oger.-: na, nu äfven åberopa den, som medlare emellan mig och mina vederparter.
Den uppoffring jag vid detta tilfälle gör af vördnadens och vänskapens känslor, då jag högeligen protesterar emot Herr Grefvens och LandtMarskalkens förfarande i detta mål,smärtar mig.
Ridderskapets och Adelns Pluralitet har rättvisadt Herr Grefvens och LandtMarskalkens vägran att göra Proposition, och seä Dm 27 April. 465 dan jag ej varit lycklig nog att öfvertyga Ridderskapet och Adeln och Herr Grefven och LandtMarskaiken om rättvisan, billigheten och lagh gheten af mitt yrkande om återremiss af Constitutions-Utskottets Betänkande, återstår för mig endast att reservera mig och att med tålamod afvagta verkningarne af tiden, som kan förändra tänkesätt och skapa det National omdöme, som säkrast utaf allt försvarar och uppehåller friheten.
Jag skall med skyldig vördnad för en rådande Opinion, afvakta en tidepunkt, då mitt sätt att se och fatta, kan blifva mindre i strid med den rådande meningen, och det skall, må hända, då lyckas mig att med bättre fram» gång på det fria Fäderneslandets Altare fram-;' bära min ringa gärd af oförändrad nit.
Friherre Boye, Ludvig;:
Jag anser icke allenast för mig, som icke talat i sjelfva Anmärknings-frågan, utan äfven för bevarandet a£ den principe, till stöd för hvilken jag taladt, ganska vigtigt, att ödmjukast erinra, det genom Voterings beslutet har natur! gtvis ingen ling annat blifvit afgjordt, än den fråga, som var intagen i Voterings-Propositioren och ensamt angick sjelfva Anmärknings-målets slut: Och Voteringens utgång visar således ingen ting annat, än att Ridderskapet och Adeln velat hafva anmärkningen emot Hans Excellence Herr Grefve von Engeström nedlagd; hvilket äfven jag anser hafva varit ganska rättvist; samt att, Sedan Herr Grefven och LandtMarskaiken förklarat, att, om också Ståndet yrkade Proposition till återremiss, den likväl icke skulle göras; Ridder - 470 Ben 2?
April. 6kapet och Adeln ansett ett sådant yrkande ieke, i detta ärende, tjena till någon ting.
Då na således den angelägna principen; då frågan om ratta förståndet af 107 §. i RegeringsFormen icke varit, eller ens kunnat vara fö. remål för Voteringen, samt följagteligen icke blifvit genom Votenngs-beslutct, hvarken mera utredd eller afgjord; så anser jag visserligen icke någon Reservation vara af nöden; utan tryggar mig vid den förhoppning att denna §. står lika fri från förvandling hädanefter, som hittills.
Herr Grefven och Loo,itMarskalken yttrade, att som åtskilige Ledamöter i förrr.iddags-ple. no anhållit, det Ridderskapst och Adeln måtte gifva Ccnstitutions-Utskottet tillkänna Ridderskapets och Adelns önskan, att Constitations Utskottet matte låta till trycket befordra, så väl den af Herr Schönström, Pehr, till Constitutions - Utskottet remitterade Anmärkning mot Herr Stats-Ministern för Utrikes Ärenderna, som ock Herr Stats-Ministerns öfver samma anmärkning afgifne förklaring, jemte Utskottets i berörde Mål hällne Protocoli, finge Herr Grefven och LandrMarskalken hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln behagade till berörde anhållan lemna bifall. Friherre Anckarsvärd, Carl Hinric., begärde att Constitutions - LJtskottets i Malet meddeldte Utlåtande äfven måtte i sammanhang med de äfrige Handhngarne tryckas.
* Den 2?
Uppå derefter af Kerr Grefven och Landt.
Alarrkalken framställd Proposition, fann Ridder* skåpet och Adeln för godt gifva ConstitutionsUtskottet tillkänna Ridderskapets och Adelns önskan, att Constitutions-Utskottet måtte låta till trycket befordra så val Herr Schönströms anmärkning som Herr Stats-Ministerns förklaring, tillika med Utskottets i ofvanberörde Anmärknings-mål meddeldte Utlåtande och haline Protocoll, i den moha Författningarne sådant medgifva.
Föredrogs å nyo Constitutions-Utskottets den io dennes allåtne, samt den 18 i samma månad på bordet lagde Memorial, innefattande Utlåtande, i anledning af Stats-Utskottets Anmärkning i afseende på Soldat-Beklädnadea vid Westerbottens Regemente.
Friherre Anckarsvärd, Carl Hinric, uppläste följande:
Den af Riksdagsmannen Wiklund öfver» klagade Ordres, som ifrån Chefen för Westerbottens Regemente under den 17 Februarii 1816 utgått, i egenskap af Befallning elier Påbud fö* Rotarne, att hvart tredje år anskaffa och inlemna ny Beklädnad, har genom ConstitutionsUtskottets nu meddelade yttrande, att ingen af Konungens Föredragande vållat denna Lagstridiga åtgärd, ombvtt egenskapen af anledning till anmärkning, hvarunder den till Högloflige Coastitutions,Utskottet ifrån Siats-Ut - 47* Den 2?
April. skottet blifvit remitterad, och derigenom blifvit ett ämne för Riksens Ständers uppmärksamhet i annan väg.
Det är i min tanka, alldeles oförenligt jred Nationens Representativa värdighet, att lemna utan all handläggning en olaglighet, eller ett intrång uti lagliga rättigheter, och man saknar ej exempel atr Ständers försummelse att anmärka hvad anmärkas bordt, blifvit begagnad sorn giltig anledning att fortsätta lagStridiga åtgärder; en underdånig önskan hos Kongl. Maj:t, att fa saken lagligen undersökt och beifnd, är den utväg, Ständerna visserligen icke böra underlåta att begagna för art vinna lättelse uti ett till Representationen framfört enskilde Medborgares lidande.
För att kunna åstadkomma en sådan ättgård är det nödvändigt, att få kunskap om sakens förhållande i hela sitt sammanhang , och jag anhåller således att Målet må förblifva hvilanda och fdandlingarne, eller sjelfva anmärkningen sådan den ifrån Stats-Utskottet till Conetitutions-Utskottet blifvit remitterad , infordras, för att derefter det beslut, hvartill om.
Ständigheterna medgifva, måtte kunna fattas.
Det 8u föredr2gne Memorial innefattar Svar på den emot Konungens Rådgifvare i Commando-mål för Arméen eller Föredraganden af Krigs-Äreo* tjerne fraijistälide anmärkning.
Veu 2?
473 Detta svar innehåller att Utskottet vid undersökning af Målet, funnit något ansvar å båda dessa Embetsman icke böra aga rum, och detta svar år i Anmärknings-frägan visserligen tillräckligt.
— Hvad åter angar frågan om försummelse gf en fembetsman, som ej står under Riksens Ständers granskning, så är det kändt, att åtal redan blifvit emot denne Embetsman anställt, hvilket dock föga ändrar sakens förhållande, då i aila fäll CofistitutiönsUtskottet aldrig med denna fråga kunnat taga befattning, såsom ur all ordning till samma Utskott remitterad.
Jag hemställer således att Utskottets Memoria) måtte läggas till Handlingarne.
Jag har ej bestrida att Utskottet icke rätt behandlat denna Anmärknings-fräga; och om så förhaller sig som nu blifvit uppgifvit, att åtal blifvit anställ dt emot den Embetsmin, som expedierat ifrågavarande Regements-Ordres, skulle jag anse någon vidare åtgärd icke erfordras och önskade blott att en mera officiel underrättelse derom kunde erhållas.
Friherre Mannerheim, Lars Ausust: Å Embetets vägear får jag upplysa, att enahanda klagan som gifvit anledning till den utaf .StåtsUtskottet framställde anmärkning, har af Riksdagsmännen Johan Wiklund från Westerbottens
Län hos mig blifvit anmäld.
Uri den från Chefen för Westerbottens Regemente infordrade förklaring uppgifver han sig hafva hämtat skäl för 47 4 Dm 2?
April. de utfärdade Orderne ifrån Kong!.
Förordningen af den 4 Februarii 1812, rörande Indel, ta Infanteriets Beklädnad samt Stats-Secreteraren Wirséns Circulaire-Bref i samma ämne af är 1815* — Någre erhållne 'General-Ordres hafva icke blifvit åberopade och som jag dessutom icke fannit den afgifne Förklaringen nöjågtig, liar jag genom Remiss till Krigs-Fiscalen anbefallt honom att bemälde Regementschef i laga ordning tilltala.
Den upplysning Friherre Mannerheim lemnat har jag funnit så tillfredsställande, att jag nu endast anhåller att hvad jag yttrat, må få ett rum i Protocollet, för att visa det jag icke vid detta tillfälle brustit i den uppmärksamhet, jag anser vara Representantens skyldighet.
Herr Grefven och Landt Marskalken föreslog, att Constitutions-Utskottets ifrågavarande Memorial måtte läggas till Handlingarne j hvilket bifölls.
Föredrogos å nyo och biföllos följande från nedannämnde Utskott inkomne, samt den 21 dennes förmiddagen bå bordet lagde Betänka nden Fran Stats^Utskottet: 1:0
Af den 17 dennes, angående dea under Den 2 f April.
Bergs-Coilegii Disposition och förvaltning för detta ställde Cassa samt Commerce.
Rådet Galléns ansökning, om anstånd med inbetalningen af ett frän samma Cassa erhållit Lån. 2:0
Af den 17 dennes, i anledning af Kongl. Majitsj Nådiga Remiss af Fullmägtiges i jernContoieret underdåniga hemställan, om inför, skrifvande af Engelsmannen Thomson i och för försök at ett nytt jernberedningssättet under namn af Puddhngs-processen. 3:0
Af den 16 dcnnet, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om rättelse i Nådårs och besparings-lörfattningarne.
Från Stats- och Banco- Utskotten :
Af den 3 dennes, öfver den del af Kongl. Maj-.ts Nådiga Proposition af den 17 December i8I7 om Götha Canal-Arbeters fortgång och befrämjande, sorn angår ett särskildt förskott till hvarjehanda nödvändiga utgifter under Vintermånaderna.
Från Stats* och Bevillnings- Utskotten:
Af den 2 dennes, i anledning af Kongl. Maj ts Nådiga Proposition, om en stadgad afgift af hvarje Mantalsskrifven Person till dea Veneriska smittans hämmande.
Från Lag- Utskottet:
Af den 2 dennes, öfver de af Herr Borgnia - 47^ Dea 3f April, staren S. M, T.
Cederborg föreslagne ändrinnti nu gällande stadgandet), rörande Förmyndares tillförordnande.
Från Lag- samt Allmänna Besvärs- och' Oeconomi^- Utskotten: i:o
Af den 28 sittledne Martil, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens Utlåtande, angående det af Riksdags-Fullmägtigens Andt- Daniel sons från Elfsborgs Lån väckte Förslag, om sammandrag af Författningarna drande Jordägares rättigheter och skyldigheter. 2:o Af den 28 sittledne Martil, i ani ed* ning af gjorde anmärkningar vid Utskottens U låtande, angående upphäfvande af 3:0!je Artikeln i Kongl. Stadgan om Jagt och Djurfång af den 13 April 1803.
Från Allmänna Besvärs- och Oeconomice- Utskottet: * Af den 2 dennes, om inrättande af ett Spannmäls-Magazin i Borås.
Föredrogs å nyo Lag-Utskottets den 2. dennes afgifne samt den 31 i samma månad förmiddagen, på bordet lagde ytterligare Utlåtande, i anledning af de hos'Ridderskapet och Adeln gjorde anmärkningar vid Utskottats den 10 sigtledne Februarii meddeldte Bé - Den a?
.April, 477 -tänkande angående vackt fråga att Skogsäter, kan må anses såsom stöld.
Herr von Hausswolff, Carl Gustaf Reinhold-.
Jag för min del kan icke undgå upplysa om den inconsequence), Utskottet ådalagdt uti Lagprincipe, dymedelst att uti ett Betänkande för någon tid sedan Utskottet hemställt, att till förekommande af tjufoader, hvilka i sednare tider skola tilltagit, stiaffet för dessa brott måtte skärpas och det sedan för ett halft Seculum sedan afskaffade döds-straff åter införas; men deremot uti nu upplästa Betänkande utgår ifrån den motstridiga principe, att emedan åverkans-brott blifvit mera allmänna, och > således alltför många skulle stämplas med vanära om svårare ansvar stadgades, än nu gällande Författningar utsätta, kunde Utskottet någon skärpning uti bestraffningen derföre icke tillstyrka.
Ändamålet med straff matte väl vara, att -derigenom förekomma brott; således enär ett bestämdt straff befinnes icke verka till ändamålet, fordrar Samhällets lugn och säkerhet, att straffet försvåras till de vanartiges afskräckande , och då Utskottet rnedgifvit denna Grundsats vid författandet af deras Betänkande, om andra Tjufnader , lärer det alldrig kunna rimligt förklaras, att Utskottet för Skogs-tjufnader följt en alldeles motsatt principe.
Rätta definitionen på tjufnad kan ej motsa, gas vara den; ett olofligt tillgrepp af c.mwr mans tillhörighet, af hvad pgmn eller beskaffenhet den 478 T)m 2?
April, än är.
Fast tillgreppet af annan mans växan* de träd fått elen förfinade benämning af åverkan, är dock detta brott till sin ait och beskaffenhet verkelig tjufnad, som bör pa lika sätt bestraffas , med stöld på marken.
Och då Lag. stiftaren i allmänhet följt den principe att stöld ute på Marken skall straffas hårdare än annan tjufnad, emedan ägande rätten icke kan därstädes annorlunda fredas än genom alfvarsamma Straff-Lagar, får jag fråga om det är princip-enligt, att för åverkan Lagstiftaren visar mera liberalitet.
Eller om det kan anses prin* cip-enligt, att enär jag bar en Skogs-Park, sorn jag inhägnar och hvarest jag odlar en del till Åker, en del till Äng, men upprödjer återstoden , pä det träden mätte bättre trifvas och växa, elller ock uti min Äng finnas träd, och 3:ne tjufvar derstädes infinna sig af hvilka den er>a tillgriper af Sädén, den andra af mitt stackade eller ostackade Hö och den 3;dje af mina Träd ; de 2:ne förstnämnde skola undergå den hårdare bestraffning, som stadgas uti 43 Cap. Missgernings-Balken, och 1807 års Kongl.
Förklaring, men den sednaste, sorn efter allt Moral-begrepp är lika brottslig med de andra , skall likväl mildare bedömas, och kunna med en obetydlig Penninge-afgift och nästan utan skymf sin förbrytelse försona.
På dessa skäl tillstyrker jag[för min del, att Skogsåverkan må straffas lika med annan stöld uts å Marken* så väl till förekommande af dessa tilltagande brott, som till vinnande af öfverensstämmelse i Lagstiftnings-grunder.
April. 479 Herr Flach, Carl Fredric, förenade sig med Herr von Hausswolff.
Herr Grejven och Landt Marskalken hemställde, om icke, enär Lag-Utskottets i Målet först afgifne Betänkande redan blifvit af de öfrige 3:ne Respective Riks-Ståndet gilladt, Ridderskapet och Adeln lör sin del behagade dervid nu mera låta bero.
Herrar von Hamewoljf och Flach anmälde till Protocollet deras reservationer emot Ridderskapets och Adelns fattade Beslut.
Vid förnyad Föredragning af Lag-Uskot< tets den 2 dennes afgifne samt den 21 i samma måoad förmiddagen på bordet iagde ytterligare Utlåtande, i anledning af de hos Ridderskapet och Adeln gjorde anmärkningar vid Utskottets den 10 sistledne Februarii meddelte Betänkande, om vidsträcktare rätt för Od. lare till biträde af Grannar med dikning - fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af de öfrige g:ne Riks-Stånden bifallit, dervid nu mera låta bero.
Företogs till pröfning Allmänna Besvärs* och Oeconomiae-Utskottets den 2 dennes af* gifne samt den ar i samma månad lörtnidda - 480 Den st?
April. gen pä bordet lagde Betänkande, i anledning af väckte frågor om medel till öfverflödets hämmande, samt yrkadt förbud mot yppighets^ Varors nyttjande och förbrukning , m. m.
Herr Cederskjöld, Pehr Gustaf:
Om den grundsatts skulle föll jas att hvarje afhandling bör börjas med definition eller bestämning al sjelfva amnet, på det man må noga veta hvarom frågan är, så skulle förmodligen all öfverläggning om Luxe och Öfverflöd förfalla af sig sjelf; ty man skulle 6annoiiktvis ej kun* na positivt bestämma, hvad i Luxe och Öfverllöd egenteligsn är.
Begreppet om hvad man kallar Luxe och Öfverflöd är helt och hållit relativt.
Hvad som i England är tarflighet, är Luxe hos oss:
Och vår nuvarande tarflighet skulle kan hända af våra Förfäder hafva blifvit ansedd för
Luxe. — jag skulle således för min del tro, att den lämpeligaste och använd-j baraste beskrifning på Luxe och Öfverflöd, skulle vara:
Det, hvart bekostande öfver stiger hvart och ens tillgångar.