Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ordningar och Grunder, hwarefter Ärenderna pä sina behöriga ställen böra handkeras och stötas.
Af det förhållande Staterna »'wisa, kan icke simas lill dst som är och blifwer möjeligt, att till besparings wiil, nande kunna indragas; det mäste hämtas af erfarenheten af fleres samlade kunskaper, af en mogen kännedom af hwarje Werks inrättning, hwarje Syslas beskaffenhet, och det inflytande som hwarje sadan särskild förändring kan hafwa pä det hela, sä wida icke stall förfelas hufwudändamälet, som ivid alla förändringar är och bör wara, att winna ordning och ett förbättradt stick i styrelsen, alt Ärenderne, jämte den möjligaste skyndsamhet i deras utförande, med klokhet och drift behandlas, samt att allt detta mätte ästadkommas med den för Staten minsta kostnad.
StatsUlstottet torde icke behöfwa anmärka, att ett sädant arbete fordrar en myckel längre tid, än det kunnat påräkna för sina mänga göromål, hwilka destutom genom en mängd Remister i andre ämnen b frän de respective NcksStänden hlifwit nästan daZLligen ökade.
Pä sädan grund lara Riksens Högloft.
Stander benägit täckas sinna, att det för StatsUkstolle.t icke warit möjeligt att inga i någon hufwndsakeig pröfning, huruwida de upgifne flerehanda förslag till indragningar och förändringar antingen af wista Embeten och Tjenster, eller ock i allmänhet rörande he» la Stater och Werk, äro uti deras utförande werkställbare» eller widen närmare granskning medförande
Den äsystade besparing;» för StatöWerksl.
Att ä?8
Den i3 November
Att likväl efter hwad ofwan anfördt ar, föräns dringar och indragningar uti Åtskilliga delar "bäde böra och kunna ste, deruti instämmer StatsUtstottek af fullkomlig öfvertygelse; och delta kan äfwen, pä fakt StatsUtstotters särskilda Betänkande, angäende Statsregleringen och allmänna JndragningsStaren närmare utreder och innehätler, i anseende till Extraordinarie Staten, i sä mälto blifwit werkstäldr, att alla dera upförde Embeten och Tjenster med tillhörande löner blifwit pä allmänna IndragningSStaren flyttade, till indragning och besparing wid Jnnehafwarnes afgäng.
Men hwad den Ordinarie Skaten angar, har Utskottet dock af ofwananförde stal mäst inskränka sig inom den gräns, att söka utfinna och till Riksens Högloft.
Stänoers egen granskning föreflä det sätt, hwarpä Utskottet förmodar, atr Letta stall kunna sättas i werkställighet.
Dä Statsutskottet tagit detta uti öfwerwägande, harUistottet icke funnit någon tjenligare och bättre utwäg i detta asseende, än om Riksens Högloft.
Ständer skulle käckas till Kongl. Majit i underdånighet hemställa, det Kongl. Majit i näder mätte förordna en ComitLe af nitiske, dristige och kunnoge
Man, som fingo sig updragit, att- utarbeta en fullständig plan i detta amre, den Kongl. Majit sedermera efter nädig pröfning täckes läta till werkställighet befordra; Riksens Högloft.
Ständer kunna dä wid deras nästa sammankomst fä tillfälle inhamra, hwad som härutinnan til! befrämjande af Statens och det Allmännas förmän under tiben blifwit tillgjordt, och dä äfwen erfaren-- heten torde utwisa, om dst afpstade förbättrade stick i all - Den rs November. 879 i allmänna Ärendernas behandlande wunnits, samt hwad winst och besparing deraf lillflutit StaksWerket.
Härförukan sär StatsUtskottet wördsammeligen underställa, huruwida Riksens Högloft.
Ständer, i likhet med ett till StatsUtskottet ingifwit Försiag, skulle tillika wilja utfästa a:ne Prämier eller Belöningar, det ena af 520
Rv. och det andra af 252 Rd. för dem som upgifwa de tjenligaste project till reglering af Arbetet inom Rikets HofRäster, Colle» gier och StyrelseWerk, med afseende i.o ä en redig, driftig och Mer behandling af Ärenderne samt en enklare Räkenskaps methode, och 2:0 att den pä enklaste satt och med inskränktaste antal Ledamöter och Betjening kunde ästadkommas.
De§e Förslag skulle efter Utskottets tanka inlemnas till Len ofwan föreftagne ComitLen att der pröfwas och granffas, och i sammanhang med ComitLens yttrande deröfwer wid nasta Riksdag tömma under Riksens Högloft.
Ständers skärskådande, som dä ägd» att tilldela den utfäste belöningen ät den eller Lem, som funnos dertill hafwa gjort sig förtjenst.
Hwad Statsutskottet Munda föreslagit, är, i StalsUtftottetS tanka, den enda utwäg, som synes wara att »vidtaga, till winnande af detta stora och wigtiga ändamål.
StatsUtskottet har harwid i öfrigt icke något widare att tillägga, utan hemställer allt detta Riksens - 882 Den 18 November. sens Högloft.
Ständers egen uplysta granstning.
Slockholm d. 8 Nov. 1829.
Pa Högl.
Nidderss. och Ad.
Pä HLgm. Prcste-Ständ.
Ledamöters magnar .Ledamöters magnar cioe8 kleming. H.. 1'mZliL6ius.
LorgareStänd.
Ledamöters magnar Larl l^r.
L-anftber^. ^ok.
Lricston, sr. Upland. l^. kröäelius.
Herr Gkefwen och Ordföranden, föreslog derefter till upläsning ett af StatsUtstottet ingifwit Memorial, innehällande Utstottets ullätande öfwer Ribs» gäldsConloirets förwaltning.
Herr Lerkman, ^mdrolius HILANUS, hem» ställde, om, dä han trodde ingen wid en upläsning kunna fatta ett sä längt arbete, och tiden pä aftonen redanwore sä länge liden att hela upläsningen swärligen kunde medhinnas, det icke dä more bättre att hela Akten kades pä Bordet i Cancelliet, der de» af hwilken som behagade kunde läsas.
Någre hördes häri instämma, tilläggandes akt
Akten malle anses säsom hade den bliswit upläst. Grefwe Den i8 November Zsr Ckafws körner, Larl Qsdriel, trodde detta Mål wara af den betydenhets akt eN uvläsning deraf cj kunde underlätas, och att när, såsom han af Herr Grefwen och Ordföranden fäkt weta, Herr LandtMarstalkeN tillsagt om uplasningen, deraf, wore det ordentligast om den nu för sig ginge» I anledning häraf Mastes berörde sä lydande, ifrän StatsUtstöttet inkomne Memorial, under Hwilken läsning Herr Grefwen och LsndtMarstalken äterkom och intog sitt ställe» Wördsamt Memorials Mand andra granlam och widfträckka göromål, hwilka genom 53 § "ti Kongl. Mastts och Riksens Ständer faststalda RegeriNgsForm af d. 6 Auni rgoy, ät SkatsUtststtct arv Updragne, tillhö er Let äfwen StatsUtstoltet, att utreda och för Riksens Högloft.
Stander upgifwa RiksgäldsWerkels tillständ, ' förwaltning och behof.
StstsUtstotlct, söm efter en gansta trägen sysselsättning, medhunnit att öfwerse Herrar Fullmäg, tiges förda styrelse och förwaltning af Riksgälds Werket sedan I8«o arS Riksdag, och derunder jamwäl inhämtat kunstap om detta Werks närwarandk rillständ och behof, skyndar nu att ukl desie delar till Riksens Högloft.
Ständer lwördsammeligen aflänv
Na Berättelse och Utlåtande.
Gjerds Del- nr ris.
Metz 882 Den i§ November Med all Noggranhet har Statsutskottet genompält och grauflat i:o Herrar Fullmägtiges RiksdagsRelation. 2:0 Alla wid Revisionerna sedan i8o<? crs Riksdag förde Protokoll, tillika med de berättelser, dem Revisorerne om deras förrättningar till Riksens Högloft.
Ständer lätit författa. z:o De hos Herrar Fullmägtige uti RiksgäldsEontoiret samt Commisiariaket derftädes hällne Protokoll sedan den 1 Sept. 1807.
En lika omständlig granskning af Herrar Fullmägtiges och Commisiariatets Protokoll för de föregångne arén, har StatsUt flottets tid icke kunnat medgifwa, och har den äfwen synts wara öswerflödig, enär desse Protokoll af Revisorerne blifwit granskade samt någon omständighet af särdeles wigt, efter hwad RevisionsHandlingarne utwisa, icke blifwit af Revisorerne förbigången.
Uti sädane Mäl, hwilka i någon matto ädragit sig SlatsUtjkottets upmärksamhet, har Statsutskottet sökt närmare och fullständig uplysning, sä wäl af Protokollen och Räkenskaperne, som af de ullätanden, hwilka ifrän Herrar Fullmägtige och wederbörande Embetsmän blifwit infordrade.
Någon speciel granskning till ziffran af de för ören 1807 och 1828 öfwer Riksgälden afslutade Huswudböcker, af hwilka den sistnämnde ännu icke kunnat undergå Revision af wederbörande inom Com loiret, har Sta sUtflottet i början af desi förrättning, icke tilltrott sig att företaga, enär StatsUt» flottets , Den 18 Kovcmbee. 88Z stottetS tlb, mäste beräknas för andre mera wigtige dch magtpäliggande göromål.
Men sedan de tender- hwilka angä RiksgäldsWerket, nu Mera till betydligaste delen äro afflUtade, will Stakslltskottee icke underläta, att lik! en sadan speciel granskning as 1S07 äts Hufwuvbok anmanda all deN tiv- soM as Riksdagen kan wara öfrig dch af annar arbete icke kommör att Uptagasi Imedlertid hafwa Rakettstaperne icke blifwtt täMNade utan upmärksaMhet dch eftersyn- ___ Slätsr Utskottet har ej allenast undersökt bokföringsmelhoden, utan ock eftersett- HNruwiva verificationerne till alla RäkniNgat, hwilka inlöpa uti Hufwudboken, l allmänhet äro sä inrättade och fä ftistständige, att de samma kunna medföra den trygghet för Werket, som genom dylika Handlingar stall bcfrämjasi Wid Huswudbokens inrättning här wal Ekatss Utskottet icke funnit nägvl att päminna eller tillägg ga; Men deremot hafwa verificationerne till Räknin. garne uti 1807 och 1808 arens Hufwudböcker ösr wer uphandlaLe tVexlar befunnits mindre fiilkständige, emedan de uti Cgsta-räkningarne afförde Utgifter till Wexel-npköp aro endast verificcrade med qvirterade anordningar, utan bifogade MäklareSlUt» sedlar, och de Secunda och Tertia Wexlar' eller dytike Dokument, i grund af hwilka mbetalningarnö bordt werkstallas.
Räkningarne öfwer de för protesierahe MfclKt influtne ^edöl, ärs L sa matto brists ät" 884 Den 18 November lige, att nägra UpbördsOrdres icke finnas bifogaoe.
BancoinsätmingsAttcst-erne med hwilka denne tillfalligc upbörd således endast är bestyrkt, hafwa äter befunnits i wista afseende» sä bestaffade, att de för vrdenteliga Verifikationer icke kunna antagas.
Utom det deste BancoAttester äro ntgifne under andre och olika dagar mot dem, dä inbetalningarne, såsom werkstälds hos Herrar Fullmägtige, af Kammerare» blifwit anmärkte, samt i likhet med Attcsierne, uti Specialrgkningarne bokförde, äro äfwen flere personer, hwilka under olika tider liqviderat fine Werelstulder, under benämning af diverse hop' stanne uti en enda BancoAttest, utan någon antekNl>!g a Attesten eller bifogad uträkning, som wisar hwad den ene eller andre betalt, sä att icke kunnat utrönas hwarken nar den ene eller andre liquidcrat, eller huruwida ränta», som af rvederbörands till betalningsdagen bordt erläggas, blifwit behörigen beräknad och till Contsiret erlagd.
Ett sädant förhäktauLe hsr StatsUtstottek funnit härröra derifrån, att Kamwereraren uti BokflutsContoiret, hwilken det icke tillhört att befatta tig med upbörden widare, än att upgöra och Utfärda Liquiderne öfwer de med protest äterkomneWexlar af wed.erbörande cmottagir contante penningar, dem han sedermera icke pä Z, a, s mänader och ma hända ännu längre tid för Contvirets räkning uti BanPtdn insatt.
— Och som na-cn ränta icke blifwit be - Den i8 Nsvember» beräknad och päförd Wexelffäljarena längre, än till de dagar, dä ester Kammererarens strifteliga tillkannagifwande hos Herrar Fulimägtrge, be liquideraL sine Wepelskuldcr, samt penningarne icke kommit Conkoiret till godo, förr än de för Contoirets räkning uti Banquen blifwit deponerade; sa ock jamte det Statsutskottet föreskrifwir rättelse för framtiden uti ofwanberörde anmärkte omsiändigheler, öswerlämnade StatsUtskottet till Herrar Fullmägtige, att i afseende pä Kammererarens förr berörde förfarande, widtaga den ätgard, som RiksgäldsContoirels ratt och fakenS beskaffenhet kunde fordra.
I anledning hwsraf Hedrar Fullmägtige till StatsUtskottet inde» rattat, att Kammereraren, enligt-upgjord liquid, ersatt
Contoiret ranta efter fem procent ä desie af honom arén 1807 och 1808 försummade insättningar, med tillsammans 20Z Rd. zi st. 5 rst.
Innan de ämnen, hwilka under den af StatsUtffottet werksialde granskning förekommit, särskildt framläggas, har StatsUtskottet trott en allmän öst wersigt af Contoirets belägenhet siraxt efter 1800 ars Riksdag böra föregä, pä det wipa operationer, hwilka ägt rum före Realisationen, i anseende til! deras föremål och werkningar med mera lätthet mage kunna pröfwas och bedömmas.
Enligt 1799 ars afsiutade Hufwudbok, utgjor» de Riksgälden, sedan Contoirets fordringar samt tillgångar uti Caffcbönor, Jern, onie
Hus m. m. ifrän totala gäldmasian blifwit afräknade, en sams manlagd Summa af Tjuguätta millisner 826,424 R:d.
886 Den i 8 A-vembex, Rd. 18 si- AZ rst., yenil, ilands?
Skuld, evalueråd til!
Banco Specie ester de lindrigaste Courier, hwilka »!i ffontoirets Reglementen äro faststälde
Tio millioner 783.984 Rd, 2 1 st. 6 rst.
Specie och Inrikes uti Banco Specie Tre millioner 156,347^0. 84 st, 7^ rst., samt uti CrepilSedlar Fjorton flsilliomr 866,0^8 Ry. 20 st. 2 rst Sp. Wid Riksdagen i Norrköping tistkommo flere Hst- och Inrikes Skulder.
För StarsWerket ä kogo sig Riksens Högloft.
Stander att genom Con» toirel liqujdera 137,133 Rd, 4 si- 8 rst.
Banco samt 129,500, Rd. Hollands
Courant ester tillhopa uti Rd. 266,633: 4 si- 8 rst.; Och likaledes för Kongs, EonvoiCommisiqriatet ZNO.ovy Md., hwilka, efter flutelig lia,rude med Kongl. ConvojEommisiariatet mäste erlägges med Rd. i2o,ooq Hamb, B;o, 68,8??
Rd. zo si. 4 rst.
Banco Sp? ych <4?.673 Rd. 22 H, 8 rst, i CreditSedlar.
Jemlikt Högloft.
Hemliga Utskottets särskilda förordnande, skulle äfwen framlidne RikskgmmarRädet ^scml (aichenstfernas äldre Kronofordran, hwil? ken nägra är före Riksdagen af Eontoire t förskotts? wrs b ifwit liquiderad dels med Creyitsedlar och dels Med Obligationer till ett sammanräknadt belopp af 72,670 Rd. 44 si. 7 rst., erkännas säsom en Riters skuld, sä att denna Summa, hwilkenwid 1799 Hrs stut ivar balancerad rist framdeles ersättning, mäste afföras ifrån Cvnwirets fordringar och tillgängar; hwarförutan Hemliga Ntstottet bewiljat, beMälde Arfwingar ranta och upgäld ä samma för, Den i8 November- 887 bran; Och hwartill 20,260 R-d. 34 si. Z rst.
Cre« ditsedlar ytterligare af Contoiret blifwit utbeialde.
Af förenämnde anledningar hade allisa Riksgälden efter Riksdagen färt en ansenlig tillwäxk; Och denna gäld skulle än ytterligare komma att ö» kas med iZO,voc> Rd. Sp., ä hwilka Contoiret, jämlikt 1800 ars Instruktion, stulle wid den tid, RiksDisconten öpnades, till Kongl.
StatsContoiret utfärda desi Obligationer med fem procents ränta, som ersättning för GencralDiscontens uphörande, fä att enligt den särskilda utredning, Herrar Fullmägtige lätit författa, RiksgaldsContoiret sedan desi fordringar och tillgängar blifwit afdragne, d. 25 Juni izoo häftade för skulder och förbindelser till ett sam. manräknadt belopp af 29 millioner 827,669 Rd. 24 si. r rst., nemligen uti diverse utländske myntstag e» valuerade till Swenskt Banco Specie efter antagne Courser n millioner 873,804 Rd. 58 si. 5 rst. och Inrikes uti BancoSpecie z millioner 419,240 Rd. Zv si. i rst. samt uti Creditsedlar 15 millioner 34,624 Rd. Z si- 7 rst.
Bördan af den wid Riksdagen tillkomne nya Utrikes gäld blef sä mycket mera känbar och tryckandes, som den till största delen war kill betalning förfallen; Och Contoiret desiutom häftade för andre äl» dre förbindelser hos Utländningen af sadan beskaffenhet, att ett längre dröjsmål med deras fullgörande kunnat medföra en skadelig werkan pä Contoirets credit.
GeneralAgenten, sedermera CantzlieRädet ^.verkcF hade ueml. alt fordra
xa löpande räkning circa 888 Den 18 November» circa ZZs,Dos Rd. Hamb.
Banco, och hwilken för, dran tillkommit genom te.mporaire län och förstotk, hwarmed han rinder förra Administrationen gätt Contoiret tillhanda.
— Uppä den provision Banquiererns Ickagguer L:
Cp:nie samt ch L L. kllallelgren sig betingat för deras biträde wid den är 1708 werkskölde amalgamering ellet omfattning af Swensta -Kronolänen i Ho land med -/tztdels ärlig afbetalning, återstod» circa 142,^20 Jttdal., hwilka redan föro Mike hagen bordt wara liguiderade, sä att dels ge, nast och dels inom rgoo ärs fint i det minsta 0Oy,oOO i utländstt mynt mäste anstaffas, utöfwer hwad till räntor och ärligen faststälde Capitalmfbetkalningar erfordras, Contoirets Inrikes skuld i Rancompnt bestod till det minsta uti Obligationer till Sedelhafwaren, Mde pä 4 och s är, och hwilka Obligationer efter hand till betalning förföllo.
Alla Contoirets Vanwmynts tillgängar hade deremot under den framflutms tiden blifwit fä inedtagne, att uppä DifeontläneL i Banguen, såsom Contoirets yttersta resiource, en?
hast äterstodo den zo Juni 1820 att disponera §6,g6o Rd. zo si. 2 rst.
Nägon tillgäng pä Bancomynt kunde wäl förwäntas genom framdeles inflytande Licent-medel, samr de Sjötulls-medel, dem Contoirst till »8vo ärs flut af Kongl- StattzWer, ?ek kunde fa sig tillwexla; Men desie tillgängar wory dock icke att påräkna kill något betydligt belopp och sldeles icke fwarande emot Contoirets behof- Och dä Bapcomyntet L allmänna rörelsen war tuera sällsynt- hade man föga anledning att Hoppas, det nä« Den r8 November.
889 got understöd genom nya
Län i detta mynt stulls kunna beredas, om ock Contoirets Znländste Credit siraxt ester Riksdagen warit fullkomligen stadgad.
Uii denna stallning och wid sadane utsigter nödgades Herrar Fullmägtige, genast ester deras till. träde af sörwaltningen i Juni mänad är 1800, i stöd af RiksdagsBesiutet, upstjuta inlösen med Bancomynt af Contoirels förfallne Obligationer, dä sädane till betalnings erhällande upwisades; halst, och i fal!
Contoirels knappa tillgängar pä Bancomym stokat anwändas till betalande af förfallne Capital, Contoiret inom gansta korrt tid kommit att sakna ritwäg lil! räntornes yrdenteliga liquiderande.
Sädant oagtadt, hade den obehageliga händelse, att Contoiret icke förmätt betala förfallne
Inrikes räntor i Bancomynt, säkerligen inträffat i början af är 1802, sä framt Kongl. Maj:t icke i Näder läkit understödja Contoiret med 140,000 Rd.
B:o, hwilka, uppå Nädig befallning, aflämnades ifrän Kongl. StatsContoiret emor ersättning i Creditsedlar och 20 procents agio.
De förbindelser, hwilka wid 1800 ärs Riksdag blifwit Contoiret älagde, wörö widsträckte och owilkorlige, men medlen och utwägarne till deras fullgörande, hwilka blifwit Contoiret anwiste, moro deremot tillfällige, och beroende af tid och omstandigheter, enar, ester hwad synas will, ukrakningarne blist wit bygde pä tillförwäntande tillgängar as
In- och rs-r
Den 18 Novemlrsr.
Utländska
Län, men förnämligast pä Rcalisalionen Letz snara företagande.
Efter denna allmänna öfwersigk af Contoirets belägenhet i Juni manad 1800, och dä, införRiksfens Högloft.Stander, StatsUtskottet nu skall framlägga Herrar Fullmagtiges förwaltning, och derwid öfwer hwarje omständighet utlåtande meddela, har StatsUtskottet ansett till redighet bidragande, att i Let närmaste följa den ordning hwartill Herrar Fullmagtiges rryckta RiksdagsRelarion föranleder, halst uti samma Relation, efter hivad StatsUtskottet erfarit, alla ämnen af särdeles wigt, äro uptagne och rvidrörde.
Innan de nu warande Herrar Fullmägtige till» trädde förwaltningen, hade, till följe af Högt.
Utskottets särskilda förordnande, Försäljnings-auclion blifwit kungjord att hällas i Götheborg i Augusti manad 1800 ä de är 1799 förRiksgäldsContoircts räkning upköpte och derstädes uplagde Caffebönor, sä att de nu warande Herrar Fullmagtiges befattning härmed icke warit nägon annan, än att lägga sista handen wid hwad, som hörde till werkstalligheten; Och ehuru Herrar Fullmagtiges åtgärd således warit inskränkt endast till detta föremål, wittna dock de af Herrar Fullmägtige widtagne anstalter om Herrar Fullmägtiges berömliga nit och omtanka, att i denne del iakttaga Contoirets förman och bästa i hwad
xä dem kunnat ankomma.
Uti Den i8 Aovembex- 891 Uti Rakenstaperne aflöres 112,465 Rd, 26 si. r rst. i Crediksedlar, säsom förlust pä Caffebönorne.
Men dä fjelfwa uphandlings-operationen redan undergått Högloft.
Hemliga Utskottets granstning, har StatsUkstottet icke ansett sig tillhöra att fälla något omdöme angående berörde förlust, som Contvjret ä Caffehaudeln fatt widkännas.
Förra Administrationen hade afwen är 1799 för Contoirets rakning lätit uphandlq sä wäl
Stäng» jarn, som manufaktureradt Jern dch Stät, hwilka Effecter moro uplagde pä Götheborgs och Stockholms Metallwägar; och utgjorde Contoirets Inventarium af Stångjern pä förstnämnde Wäg 9,720 skeppund, samt pä Stockholms Wag 18,179 skeppund 9 listp.
Stångjern, 8,115 st:pd 14 lisip.
12 marker rnanufacktureradt dito samt 4,822 centner Glql. Genom de 2:ne Deputerade af Herrar FullMagtiges medel, hwilka ä Contoirets wägnar biwistadc Auctionen pä Caffebönorne, bereddes tillfälle för Contoiret att till wista astocierade Handelshus i Götheborg fä pä en gäng mot betalning i Wexlar borrtsiuta ofwannamnde pä Wägen derstädes qwar» stående 9,720 stepp.
Rakenstaperne utwisa, atk RiksgäldsContoiret pä detta Jern förlo, pal 9,529 Rd. 22 st. ir rst.
Banco Specie eller yMkring
En Rd. Banco Specie per stepp.
Da enstilde Handlande möjligtwis fatt wikannaZ eu lika om icke större förlust pä det
Stångjern, som 8ys Den i8 November. som är 1709 af dem blifwlt inköpt, och har i Län. det kommit alt föryttras, har StatsUtstortet
Md den skedde försäljningen af Götheborgs Jernet icke funnit något att päminna.
Beträffande de pä Stockholms Wäg uplagde Effecter, neml. 18,197 stepp. 9 lisip.
Stångjern, och 8,115 stepp.
14 lisip. is mark. manufactureradt Jern samt 4,82? centner Stal, sä hade Stats-, Ulstotlet af Contoirets Handlingar vch Räkenskaper inhämtat, att Stängjernet, jemte Stäket och nägon de! af det manusacturerade Jernet, emellan Riksdagen och är 1805, underhand uppå stedde Reqvisitioner blifwit föryttradt till sädane pris, hwilka i allmänhet warit gängbare; hwaremot nägon försäliriing af det återstående Manusactur-jernet icke stett emellan sistnämnde är och till Maji mänad 1828, dä sä wäl Manufactur-jernet, som det pä Stockholms Wäg samlade Bewillnings-jern pä en gäng genom auction blifwit borrtsaldt.
Och hwarwid komrnit att utrönas, att totala förlusten pä de här i Stockholm upköpte Effecter, bestiger sig till 75,15?
Rd. g8 si- n rst.
Sp. Da Herrar Fullmagtiges Protokoll icke lämnade nog fullständig uplysning om orsakerna i:o hwar« före alt Manufactur-jernet icke blifwit föryttradt emellan ören 1800 och 1825, under hwilkeu epoque en förmänligare afsättning pä detta Jern, efter hwad StatsUtstoltet trott, bordt kunna förwänlas; 2:0 hwarföre nägon Författning härom sedermera eller tills i Maji mättad rZos icke blifwit wibla» gen.
SyZ gen.
' Och z:o hwarföre Auction blifwit anstäld pä en- tid, dä conjuncturen icke synis wara gynsam; sä fann StatsUtffotket sig föranlatit att uti Lesia omständigheter af Herrar Fullmägtigs begära närmare utlåtande.
Under granstningm af hwad som titthördtJern» försäljningen hade äfwen förekommit att köpare blifwik olika behandläde, sä wäl, i anseende titt tiden med auctiolis-inropens clareranve, som räntans beräknande; och som af Herrar Fullmägliges Protokoll någon underrättelse härom icke stätt att inhämta, sä begärte SlatsUtstottet af Herrar Fullmägti-- ge uplysning om förhållande härmed samt anledningen hwarföre besia omständigheter icke kommit att uti Protokollet intagas. Hwad Herrar Fullmägtige i anledning häraf yttrat och förklarat, kan af deras (Sub Lit.
A) bilagde Memorial inhämtas.
— Och beträffande först Herrar Fullmägliges meddelte ullätande, i afseende pä försäljningen af Jernet ;sä, och enär den härom wäckte fräga med säkerhet,icke kan afgöra-, samt StatsUtskottet icke funnit nägon anledning atr sätta i twiflvelsmäl Herrar Fullmägliges goda afsigt med hwad af dem blifwit tittgjorr, har StatsUtstottet ansett «ll widare erindran i denna del böra förfalla.
Widkommande sedermera det lämnade anständ med en del af Jnropssummcanes inbetalande, sä, och ehuru StatsUtstottet särskildt efterfrågat anledningen hwarföre delta ämne ifrän Protokollet kommit att 894 Den l8 November;. att uteslutas, hafwa Herrar Fullmägtige likwal förbigätt att lämna något swar uppå en sädan frägäz och har SratsUtskottet ansett det wara ledande kill eftMänkeliga följder, om arendes hwilka hos Herrar Fullmägtige förefalla och afgökas, icke Uti Protokollet intagas.
Hwad siuteligett angar den olika rantecherakniitgen, sä ock ehuru detta ar en obetydlig omständighet, wid hwilken StatsUtstottet endast för ordningen stull fastat sig, har StatsUtstottet likwal icke kunnat godkänna Herrar Fullmägtiges i denna del afgifne förklaring, enär det ingalunda bordt fä aM komma pä Kammeraren, att, utan föregäNgen anmälan hos Herrar Fullmägtige, och i följd deraf eks hällne ordres, bestämma hwad ranta den ene ellet andra stolat erlägga.