Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Landt-Marskalken erinrade, att enar Ridderstapet och Adeln behagaoe bifalla Constitu-» lions-Uistoteks betänkande, med hemställan om upfljutande af glia hrpilande grundlagsfrågor, sä wore derjemte meningen tydligen den, att uptagander af de twänne frågor Borgareständer utmärkt, tomms att förfalla, och pä samma grund äfwen Herr ftk korkslleg motion, Zrlhexre Ollerström, erinrade i af seende pä hwad Herr sk kortelles yttrat rörande Konungens sancrson, att densamma ej gifwes eller behöfwes till uMgande eller icke upkagande hos xtt sexffildtRiksstand af någon hwilande grundlagsfräga, utan upstode fxägan om Konungens sanction, dä först, ngr samrelige Riksstånden enstämmigt beflutit, att för sin del läka dylika frågor ännu wihare hwitå, Herr Landt-Marskalken uplvste akt ett af samtelige Riksstånden för deras del öfwercnskommit upffof med cvnstitutionella frågors afgörande wifferligen behöfdes, och äswenwäl wid sista Urtima Riksdag blifwit begärd, och af Konungen i näder hewiljad. 8ri - 424 Den zo Julli. Zriherre ak Wettersteöt» 6ustak:
Förmode» lizen är de- Herr Baron Leclarströms mening, alt ingen uteblisiven Konungens janclion ä up'kofwet, frän den ena Riksdagen kill den nästföljande, med ofgörandet af de lagligen wäckte och beredde grundlagsfrägorne, nu kan förhindra Högloft.
Ridder» stapel och Adeln, att meo de z:ne öfriga Ständen instämma uli de beslut, hwarom nu är fräga.
Om sä är, delar jag fullkomligen denna tanka.
Deremot pästär jag pä det högsta, att Riksens Ständer owilkorligen böra begära Konungens sanckion
xä upskos meo grund agsfrägors afgörande, och att denna sane.ion ar likaså oumgänglig bäve i anseenoe till de af Konungen, >om lill de af Riksens Ständer sjelfwe wäckre frågor. Wid förra Riksdagen i örebro, inkomma Riksens Ständer till Kongl. Waj:t med e<t beslut i detta afseende, och begärde derwid endast Konungens sanclion ä de af Hans Maj.r, wid 1809 ärs Riksdag, föresiagne förändringar i Riksdags - Ordningen.
Ma,:t swarade Riksens Stander i plenum plenorum den 15 Ociober ,8«9, och kallade deras upmarksamhet
xä nödwändigheten att ej egenmägtigt förordna vin grundlagsfrågors afgörande, emedan enligt grundlagarnes tydliga syftning, bade detta afgörande och upjkofwet dermed, nödwändigt fordrade Konung och Ständers sammanstämmande beslut.
Maut anförde såsom stal, att frågor af denna bejkaften» het unde af Riksens Ständer framställas, hwilka af Konungen warit tilltänkte; en gäng wackte, blir Konungens åtgärd öswerflödig, mm om sedermera Riksens Ständer, wid en följande Riksdag, af egen myn - Den zo IuUi. 425 myndighet skulle kunna upskjuta besia frägvrs afgörande, b efwe Kongl. i Desi billiga för winkan bedragen.
Ett li a förhällande föreker ug med de af Konungen, ä D si siva, wack é stägor, och helgven af ömsesidiga rättigheter, fordrar således, all samma mageer, som enfamm- kunna bered» förändringar i wära grundlagar, äfwen böra öfwerensstämma i bestulet vin upjkoswet ined desi» förestagne förändringars afgörande.
Jag fär således wördiammcligen föreslå, att i händelse Hoglofl.
Rivderstapei och Adeln null deltaga i de z:ne öfrige Ståndens bestu>, den omständighet berwrd mä tilläggas, atr Kongl.
Maj-s sanelion ä beslutet bör beaäras. Zerr Landt - U7arstalken gjorde härefter propouuon lill oifall a Consil ullons-vtffotkeks hemställan. samt att, enär siiinkelige Riksstånden sig om ekk fli°t bestuk förenat, underdånig anhällan hos Kongl. Majit, vin Desi nådiga sanction dera, mätte göras.
Uplästes och lades pä bordet följande frän Oeconomiä-Ukskottet inkomne memorialer: r:o.
Ekt as den 28 Justi innefattande en, af frän trennc Ständ gjorde äterremisier, jöranledd ny redaction af Utjkotteis sörflag, huru med saltpeter, tillmerkningen i riket mä förhällas. 2.0.
Ett dito af den 10 Juli! innefattande Utskottets betänkande angående föreslagna föran, dringar i mrwarande fängföringsjättel.
Widare 426 Den ZO Iulii. Widare uplastes och kades pä bordet Bcwillnings Utstottets betänkande af den Julii, angä« ende tul upbörden; och Samma Utskotts betänkande, af d. 29 Julii,an« gäende afgisterne för bränwins-tillwerkningen m.m, Justerades följande?
Wdrag af protocollet, hällit hos Höalofl, Rjddexstanet och Adeln wiv Anima Riksdagen i ärebro den zo Julii 1812.
Wid förnyad föredragning af Constitutions-Ulffotteks förledne gärdag pä bordet lagda memoria, af den 28 dennes, innefattande hemställan, att Riksens Ständer mätte behaga stg förena i det beslut, glt alla sedan de föregäende 2.ne Riksdagarne hwilande grundlags frägor, som icke redan wid denna Riksdag blifwit uptagne eller »vunnit handläggning, skola lill den nasta blifwa hwilande och dä kunna till pröfning förekomma, bestöt Ridderskapet gch Udeln för sin del, att till berörde hemställan lemna bifall; och skulle de öfrige respeciive Ständen härom manligen underrättas, samt inbjudas, att med Ridderskapet och Adeln instämma akc hos Kongl. Maj:k i underdånighet anhälla, om dest nådiga bekräftelse ä ett siikt af sanuelige Riksens Ständer fattadt beslut, flt 8upra. S, D. Förenade sig Höglofl, Ridderskapet och Adeln uti hwad de öfrige respcctive Ständen redan ansett, akt i 2 §. af Riksdags beslutet bland skalen kill de amagne förändringarne i tryckfrihetslagen afwen kUlide införas, att desie förändringar äf wen - §*en 3° Juli!. 4-7
Mn warit föranledde gf de inom Riksstånden gjorde anmärkstingar.
Pr tupra.
S- H.
Föleorogos a nyo o.h brföllos följande, Constl utions-Ukskertels den 2^ ststledne pä hordet lagda meinvrsal. ,:o I anledning af Ri sdagsmannen kria Svengtons ifrån Honde.Ständer remitterade motion rörande ändring i Juststiä-Ombudsmans instruktion. 2.0
Angående remiss af Justitiä-Ombudsmans berättelse. i den del som rörer Konungens rätt att göra nåd, pr luxra.
Uplästes och kades pä bordet Bewillnings-Ut« slottets betänkande angående allmänna bewillningen, af d, 2«-Julis, seme förslag tsn bemillningssörordNing, samt ledamöters särlkiltq yttranden, Lrrhcrre von pnZern Slernbe-kA^ ^latliiss, förmäl e del l^qn, svin wore ledamot as ^ewiliningsUtskottct, wärst förhindrad, ari bewjstg justeringen af Utskottets sist up ästa betänkande och sörflag; hwarföre han nu singe förklara ull Ridderskaper och Adelns protoooll det han instamnoe uts Prosten hlult? särskilta yttrande, ^err Landt Marskalken anmälte, att det Wällpftl ^>vrgarcSkäii0e, meoelst prorocolls-Utdrag af denna dag som nyss ankommn och nu företeddes, rsitkännagisiyit sig hg'wa, ksl befprerqnoe af Riksdagens skyndsamma stut. frångå t sitt förut fanabe heflut, pch således jermväl för sin del medgifwa att alla sedan sista Rusbagen hryilande grundsagsfrä go? - 4-8 Den Zo Julli gor som wid denna Riksdagen icke blkfwit uptagne, mage blifwa till Riksens Ständers nasta samman» komst upffutne: kärandes således nu mera ej nägvt hinder för Expedikions-Utffotlet a t föreflä Riksens Ständers underdäniga ffrifwelse med anhållan om Konungens sanction.
Ridderskapet och Adeln ätffiljdes kl. z lill Z. vt supra.
In 66em protocoM -v 6.
Lilverstoips.
Lördagen den i Augustii Plenum klockan 4 eftermiddagen.
Uplästes och kades pä bordet ett ifrån Stats» Utflottet inkonmiit betänkande af den 2?ide Julii i anledning af Kongl. Majus nädiga ffrifwelse angående Handlanden Ltsbecks underdäniga ansökning i afseende pä liqviden för det förskott han sätt upbära ä en är 1808 älagen Vränwins left Derants; yttrandes sig Staks-Utffottet hafwa funnit detta mäl as den beskaffenhet, att annan ätgärd derwid af Riksens Ständer icke lärer kunna widtagas, an att till Kongl. MajitI underdänighet öfwer» lemna, att efter fig företeende omständigheter och såsom Kongl.
Maj-.t i Räder godksinner, Herr Ltabecks ansökning med flut afhjelpa.
Uplästes eli ifrän Stats-Utffoklet inkommit betän - Den i Augusti- 429 tzekänkande, af den 29 IM i anledning af Kongs,' Majus Nädiga ffrifwelse den 15 Julli iZi-, an. gäende f. d. Kongl.
Famillens underhallssumma m. m.
I afseende pä hwad Kongl. Maj:l i näder framställt, rörande betalningssättet Utaf den f. d. Kongl.
Famillicn ullagde statssumma och särdeles den deruti begrepne räntan, hade Utskottet wid anstalt votering stadnat i följande arne alternatifver, nemligen: antingen:
Akt räntan pä f. d.
Famillens enskildta Egendom 36,168 Riksdaler 34 si. 6 runst. hädanefter mä uibetalas i Hamburger Banco beräknadt till 52 si. per Riksdaler Hamburger Banco, likwäl med afdrag utaf Cours förhöjningen 4 si. pä Riksdahlern för denne summa uppå de 20,497 R:dr 45 si- 6 runst., för detta Drottningen och förra Kongl. Barnen desiutom såsom en tillökning äga att upbära och hwaraf återstoden i Swensk!
Banco bör henne godtgöras. eller ock:
Att ränte medlen 36 168 Riksdaler 34 si. 6 rst. a för detta Kongl. Famillens enskildta Egendom skola lika med det öfriga af underhållet utgä uti Swenskt Bankomynt såsom hittilS.
Hivad dernäst beträffade frägan, att f. d.
Famillens wid Haga Kongl. Lust Slott qvarlemnade Meubler, mat e med billig förhöjning i deras Invemarie wärde 17,465 Riksdaler 16 si. 4 runst. för Rikets räkning lill qwarblif,vande wid nämdö» Kongl. Lust Slott inlösas genom qvittning S l- d. 4Zs Deri i Augustt. ä f. d. Konungens skuld 40,944 Riksdaler härrör rande krän Hwarjehanva Utgifter och särdeles för Underhallande' af dest hällar Under EampägneN i Pommern^ hemställer Ntsto tet, om icke en sädan qvittning dör med Liqviden oM f- L Kongl- ^N.
Millens 'illböriqheter i Swerige änlagäs-Och sluteligen rörande Bellevue Lustparks förenande med Häga Kongl. Luft Stort, tillstyrker iltfforret jeni» wäl, ätt Rik ens Ständer mage till Kongl-Majit s Höga di-epvst'ion benna Lustpark Upläta.
Laoes pä bordet - Uplastes ett betänkande fran BäncosUtffottetäf den 28 I i ii, innehållande swar pä, uti Hederwärva Bonve-Ständet cjorde anmärkningar wiv
Utstortets belanpande rörande yrkad förhöjning i arfwovet för FullM'gtige i Vanguen. ^erL LandtMarskcrlkeU hemstälde oM icke enär Rlvvri,kapet och Lloeln vifallit Banco-Utskot, ters första betänkande, detta nu endast komme ark läggas till harMgarneSwakaSeS Ja. ilplastes och kades pä bordet- et ifrän Banco» Tltsköttet inkommit memorial, af den 28 Jutii, i anledning af förspord klagan öfwer de betydande swärigheker, och jemwäl den förlust, som allmanhe» ten är underkastad, af en myckenhet sörflune och dymedelst i rörelsen swärligen andivändbare smärre Banco sedlar, hwitkas ombyte emot nye, l synnerhet uti alla frän Hufwudstiden något astäqsne orter, wore ganska fwärt, om icke omöjligt; finnander Utfkot - Den i Augusti- 43 r Utstottet för sin des, någon lämpligare ukwäg tiel berörde swärigheters möjeliga afhjelpande, ä BanquenS sida, nu icke kunna bestämmas, an att till Herrar BaucoFullmägkiges omtanka blifwcr öfwerlämnadt, att. uppå dertill ifrän Konungens Befallningshafwande i Länen, gifwen anledning, tillse, huruwida, i förening med Banquens nöjack» liga säkerhet, ehuru med ätföljande mindre betydelig kostnad, Landsorterna kunde i möjeligaste mätkv be» frias, ifrän ofwan berörde wisserligen kännbara hinder, för ett jemn cirkulation af det till allmän gäng» barhet aUthoriserade myntet.
Itplästes och kades pä bordet ert Banco-Utt stoltets memorial af den 28 Julii, i anledning af Bergs-Rädmannen L- för Fahlu Bergs lag, gjorde framställning, om oinstränkt belöningstid i BaNquen pä Koppar och andre Metaller, jemte rättighet till belöning af wäg attester ifrän A. westa Krono-wäg under Magistratens i Hedemora wärd om de pantsatte Effecternk, och Kron» Inspectorens pä stället inseende; yttrande sig BancoUtstottet till detta yrkande ej kunna tillstyrka bifall.
Uptästes och godkändes 2:ne underväniga skrift wetser till Kongl. Majtt i:o
Om en lag mot missbruk af starka drycker. 2:0
Om sanktion pä upstofwet Med Grundlagsfrägornr.
Vpla - 432 Den i Augusti. ppNstes ett ifrän Lag- samt Allmänna Beswärs och O oondnuä-lltstotten inkomnut memorial af den zo Ju!ii, innehältande sivar pä gjorde attmar ningar wid Utstötte 6 betänkande om rubbning af de watrenwe», hwilka genom updamning göm stada ä anoras ägor och derä hindra upodlingar.
L^)es pä bordet.
Företogs, enligt gjordt anslag, klockan 5, wal af de >2 Electorer jemte 2 Su plöanter, hwilka stulle ä-a, act utse en Riksens Ständers Jnstiriä^nbudsinan och betz Suppleant, och besunnos, wid walsedlarnes öpnande, följande dertill hafwa biifwit utsedde.
Till Grdinaire Ledamöter: M:o Röster 2 G^we 6ullak, O'werste 8z 54 Grefwe ^pons futt.n. G efwe körner, ^clolpk Qöran, Kammarherre r 87 6r Grefwe Döker, Fullm.
Friherre crontteät, l^cob Otto, genom lottning med Grefwe lott. - - 8r 94 Grefwe von Lchrvorin, Lreäric konslans- , . - - 8I Ii8 Grefwe von Lsson, hlans HIenric, Ex ce!>e>ice - - - 84 28Z Friherre Lilkverlkjölcl, dlils, Major - 90 290 Friherre von kolen, FuIImägtia F i. herre ak ^Vetterlleät, Lric, Landshöfding. » » - 90 12 27 Herr Dgerlleät, Fullmägtig Friherre brangel af Sausts, Llrrillian tsa, Hyttmästare » L9 sos4 Den i Augusti» 433 N:o Röster 2004 Herr von 8cliu1t^enkLim, Onvi^z För , te Archikor - .90 2122 Herr dlauckkoitf fullmaglig
Herr voll LckantL, Lärl ^acob>, Mgjor - 87 8riherre Ivlannsrlieim, 1.308 ^uZutt, som 222S Herr llallenli^rnai Luliak, Regerings
Räd - - - » 8 a 2204 Herr 6akn,af Colquhoun, e^rlpontus.
Ofwerste - - Till Suppleanter 114 Grefwe lott, Isze, Landshöfding, genom lottning Med N:o 6- Grefwe Oiiker, fullmägtig Friherre Lronstsci^ - - - - 8» L182 Herr ^lannerllam, ^ottsn, Lagman - 59 Ester fulländandet af detta »val, klockan ^ tt!l 8, söretoges äfwenledes -.val lill Electcrcr, lenuc Supleank tili utseende af Commilrcrade tili krycka ', hetens wärd.
Wid walsedlarnes öpnande befunne? hafwa blifwtt utsedde: N:o Röper till Grdiuarre Ledamöter 106 Grefwe SlrömtLll, bläns ltteZric, Lag man - - - - ,z 76 Friherre iirute, fullmägiig Herr HiLm, kakr, Öfwer Intendent - ^ ^ Z28 Friherre af käke, fulmagkig Herr 31 lrlmteborZ, VVi!ke!m) LandS!)öfd,rq § Z39 Friherre ak llLkalllon, ^näers, Lands höfding , - ^ A?
Andra Del- N-s 28. 4Z4 Den i Augusti N:o Röstett Z40 Friherre VörVerilltlölcl, Lalomon, Lands howing - - 52 66 Herr vchelrök, FullmägligHerr vu^erUeim, Olof lokan, Kammarjunkare - . - 4Z Till Suppleant Z Grefwe ve v 6ar6w, ,jacsb, General Major - - - 5?
Riddeissapet och Adeln acffildcs klockan 9. vt luxra In protocolil. 6.
Lilverkolpe.
Mändagcn den I Augusti.
Justerades pleni-protocollerna förden zo Julii och r Augusti.
Herr Landt-Marffalken erindrave att Allmänna Beswärs-och Leconomiä-Utstottet den 9 Julii inkommit med ett betänkande rörande inrättandet sf en practist bergsskola i Fahlun.
De!ta betänkande hade i anledning af inom Presteständet gjorde anmärkningar till Mffoklet blifwit äterremitteradk; i anledning hwaraf Herr Landt-Marftalken hem» siälde om ej detta mä! finge widare hwila pa bor - Den 3 Augusti. 4zs det intill desi Oeconomiä.Utffottet nHd siik swäb ^ vswannämnde ättrrreMisi inkommit.
Wid förnyad föredragning biföllos 2:ne> i str sta pleno pä bordet lagda belänkanden frän Ball? tzo-Utstotket, dök ena i anledning af gjord motion vm oinskränkt belaningsrätt för Fahlu Bergslagvch rättighet kill beläning af wäg atkester isrän ?lwesta Kronowäq, det andra rörande Utbyte af för. slitna Bancosedlar.
Uplästes ett ifrån Riddarhus-Utfkoktet inkoMMrr Memorial, af den ^9 Julii- innehållande förslag till arfwoden för Riddarhus-Fistalen och dk S.ne ordinarie Canlzlisterne.
Likaledes Uplästes och bifölls ött ifrän Ridv darhus-Utflottet inkoMmit memorial, af den 29 Julii, innefattande tillstyrkande, om sättet till Utgörande af honorarium ät Justikiä-Rädet käarks vSL ^Vurtenber^.
Föredrogs ä Nyö oP bifölls Skais-Uistöktetsj sista pleno pä bordet lagda betänkande, angående tiqviden för dek förffott Handlanden Ltakeck. fäkt
Upbära ä enär lgotz.ätagen bränwins lefverants» Ilplastks ä nyo och bifölls Allmänna Besivärs» hch Oeconomiä-Utffottkts, den Z<s Julii pä bordet lag» 436 Den Z Augusti lagde memorial, innehäliande sivar pä äterremisi af Utstotkets betänkande om saltpeier tillwerkningen.
Företog-; kill afgörande Stats-Utstottets, den i Augusti vä bordet sagde betänkande i anledning af Kongl. Majus nådiga strifwelse den iZ Juli! 1802, angående fördetta Kongl. Famillens underhällssumma m. m.
Herr LandtMarffaMn erindrade att Utstottet, i frrägan om ranta ä för detta Konungens enflilka egendom, ivid anstäld votering, stadnat twa ständ mot twä och att således i delta ämne m.ne alternakiver blifwit framställe, och anfäg sig Herr Landt-Marstalken, efter den ordning som t-vore följd i Slats-Utstotteks betänkande, nu böra göra proposition ä dek första al ernarider innefattande tillstyrkande om rankans ukbekalande i Hamburger Banco, beräknat till 52 si. per Riksdaler Hamburger Banco.
Friherre Leäerliröm, ^acob:
Det ar wisserlig« oväntat, att man under namn af swensta folkets wärdighct söker befrämja den affatta Kongl. Familjens fördclar; swensta folket har utan all rwifwel behandlat dein sä ädelt och wärdigt, att i historien intet exempel gifwes pä ett fädaiu behandlingssätt med en frän Kronan skiljd Dynasti.
Jag amer derföre ej lämpeligt att bifalla den förestagna förhöjningen af räntan pä för detta Kongl. Famillens enstilra egendom.
Jag anser swensta folkets wärdigasie handlingssätt wara, akt spara alla sina tillgångar rill uprätkhältande af landers sjelfständighet och den Dynasti de i den afsattes ställe utkora,.
Den Den 3 Augusti. 437 Den af för detta Konung 6ustok ^öolpk i betänkandet införde afsägelse lill sine fordna göromäl och de Kongl, barnen, har i anseende till sill innehåll wäckt min upmärksamhet, de» lyder i sista momentet som följer:
Dä jag nu deremot trodde mig äga ratt, att fordra del sä wäl min förra Gemäl såsom och urina nuwarande barn ej willa begagna deras lagliga arfsrätt uppä den återstående enskilt» egendom som jag kill mitt uppehåll kunnat bewara! bestär denna egendom i medel, rätteligen tillhörig swensta Statsverket, sa har den tillkommit genom ert undandragande fran staten: war den af honom enskilt förwärfmad före hans assätlelse, sä war hanS upgist till dem, som förrättade hans sa kallade boupteckning, ej enlig med förhållandet.
Pä ehwad sätt man betrackkar saken, kan jag således ej finna något stäl till förändring i hwad Riksens Ständer redan före detta derom beflurat. friherre Ltaol von blolllioin, Loritta vig st:
Jag kan aldrig förmoda att
Konung 6uliak ^äolptt blef stiljd frän swensta thronen, genom enstilt hat och bitterhet lill desi person; detta utomordenteliga och wäldsamma steg- hade af ett sädant stal, aldrig kunna finna nägon ursägt det war twärt om ett undwikeligt twäng, dä ingen annan utwag syntes möjelig att rädda riket frän undergängen; han stiljdes derföre frän sitt Konungsliga kall, men aldrig har han blifwit ansedd såsom brottsling, han bibehölls säsom fängen wid sin Konungsliga wärdighet, han förklarades berättigad till åtnjutande af det hägn lagen lemnar hwarje swens? man. 4ZZ Den Z Augusti. man.
Han försäkrades om bibehållandet af sin lagliga egendom, dock betogs honom den rättigheten akt med sig ur riker sörg denna egendom, sadan han till förekommande as framtida oroligheler, mäste detsamma för altis öfwergifmaz häraf tog jqg mig anledning wid 1809 ärs
Resdag projektera, alt dä han icke ägde rättighet lyfta sikt oapktal, en witz cours mätte fastställas till framtida beräkning; jag förutsäg, att wart pappersmynt stulle undergå en stor förändring, en wida större sörestär detsamma, annu och af denna anledning, önstar jag för min del, bifall till första alternativet i Stats-UtstytletS betänkande, Arry von Lahult?;,enstam, Oavist: Riksens Högloflige Sländer hafwa, är 1809, med ädelmod, bemört en Konung, som högeligen förbrutjt sig emot Riket, och äfven wisat mycken tillgifwenhet ät för detta Drottningen, warande en Prinsetza, som har» stammar frän det wordade Wasa Kcmungahufed, sä ock fri ostigt försetk de förre Kongl, barnen med ett lifstids underhäll, En lika ädel behandling bör ock för der närvarande förwantas af Riksens Ständer, som ultika börg haima ett wördsamt afseende pä Kongl- Majus uti ett nödigt bref till Smts-Ntffottek gjorde tillstyrkan för den förra Kongs, Famil len, i hwars cakastrophe de fläste gro oskyldige, atc den lillstagne ärliga summan uti ett wiff oföränderligt mynt utbetalas, som icke af Swensta penningars stigande eller fall berodde.
Den ät denna Famil lie bestämda summa ar af en gansta viska ml, nemligen lill en del ränta af för detta.
Konungens enstilta egendom. 23,58,?
g Den 3 Augusti. för detta Drottningens ranke fordran Z,ZZg: i6 samtfördettaKron-Prinsensd:o fordran 7,25g: 9 6 tillsammans utgörande R:dr g6,i68: Z4 6
Det är för inrereste beloppet ä den egenieliga egendoms fordran, fom anré Ständs, eller Nidderstapet och Adelns samr Preste-ständets Ledamöter r Stats-Ulffottet trott sig hafwa stät, att tillstyrka betalningen i Hamb.
Banco efter 52 st. cours, fä» som warande den faststälde proportionen wid all räntebetalning till utländska Credikorer.
Deremot hafwa Borgare och Bonde-C tandens ledamöter i walbemäldta Utstött ansett rättmätigt, att inlerests betalningen erlades efter den warande cvursen emellan Sivenia Bancosedlar och Hamburger Banco wid hwarje steende remist.
Om wid bet nedfallna wärdet af wära Banco sedlar emot Hamburger Banco, nu AI st. cours syntes blifn-a för mycket efterkännande, sä fär jag under förhoppning att winna öfwerensstammelse alla respeclive Standert emellan, i ödmjukhet underställa, om icke med billighet f. d. Kongl.
Famitlen kunde fa ätnjuta inkerestet för stna här annu ägande fordringar efter det penninge warde och den cours, som war gällande, dä bestutet togs om fä räntornes som vin den serstilra underhälls summans godtgörande och remitterande.
Dä warande Staks-Utstotters betänkande härom af den 25 Nov. 1809 gillades af Riks-Skanden den 8:de December s. ä., och coursen war pä Hamburg den dagen 64 st.
Uti underdånig ffrifwelse afven ig:oe Februarii >8lo funno NikienS Ständer, att inbetalningen borde beräknas frän den tiv, dä den beräkning - Den 3 Augusti. räkning och det underhall uphörds hwarrill kostnaden bcstriddes af Sratsmedlen; och Kongl- Majit hchagade i nådigt Bref ti!!
Slars-Comoiret af den 2 Ocrober igro bestämma underhälls riden ifrån och med ben dag, dä för berka Kongl. FamiUcu anlände till Bruchfahls Slott som inträffa» de den o7:de Mann i8no, och war Coursen ben dagen pä Hamburg 72 ^ i Swensta Bancoscdlar.
S>m nn denna sistnämde cours beräkningen widtageS tili norme, sä kom me- den förra Konunga Familjen att blorl arhälla ^ af Haipburgsta waxel Njksdahlern, forn dock ej tillfullo ar wärd 47 A. emot den.
Swensta Riksdalen, i werkligt mynt; och will jag gärna förmoda, att samtelige refxcctive Niksstän. den mä åtminstone finna en fädan cours bestämning för billig, om den a.52 eller 6, tz. stulle antes för öfwer höfman berungande.
N terllgare behagade MksenS Ständer är 1809 tillägga en M. tzerhDs sumlna ät för detta Konungen, stor Riksdaler IS,OO0. ät. för detta Drottningen. iv,ooy ät de förre K^ngl. Barnen.
,0,497: 45 s tillsammans ^0,497, 4Z Z Alt denna undcrhällssununa, som iche annorlunda kan anses än en pension eller gä fina, mä utgå efter den ivid °ur,betalnings dagen warande cours, pära Riksens HMofl, Ständer ej mindre Srats» 'ärfforrett finna stäligt; men uppå mitt i ödmjukhet Kifua Förslag kill coursens bestämmelse ä f. d.
Famillens Jnteresie fordran, anhäller jag op; Hwr Landi,Marstalkens benägna propositton.
Den 3 Augusti 441 och ark detsamma i händelse af bisak!, de öfriga Riks-ständen cömmunice>-as. friherre »k lllla^anton, Austers, anförde, alt han trodde den stillnad, som af Stats Nlstoklet blifwik gjord emellan för detta Konungens enffnldia egendom och det tillstött som blifwik honom as Riksens Ständer ansiagit, wara rälta grunden att iakttaga wid den nu ifrågavarande förhöjningen.
För detta Konung 6nstak hade egen honom till hörig egendom: han hade äfwen arf det han efter sin högstsalige Herr Fader erhållit.
Elt lika förhållande inträffade äfwen med för detta Drottningen i sa mätto, att hon wid 1800 ars Riksdag erhållit en gäfwa af Riksens ständer, lika som äfwen en faddcrgäfwa hade blifwit ät för detta Krvn-Prinsen wid samma Riksdag anslagen.
Af Friherre Stael von Illcstlsteiu hade det blifwit riktigt anmärkt, att för delta Konungen, da han blef strid frän thronen, likwäl icke blifwit förklarad brottslig.
Salunda utesiuten fran befattningen med Rikets styrelse, ägde han likwäll i behåll all enskild mans ratt i afseende pä sin egendom.
Hvad äter för detta Drottningen Lnginge. hade hon ingalunda warit inblandad i hans förhållande och kunde således ej dela de omdömen som om honom kunde äga rum.