Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Frölichs yttrande, atisåg sig böra förnya den propos. han nu äfven framställde, om R. o. Ad. behagade godkänna den voter:spropos.
Hr von Hartmansdorff föreslagit.
I anledn. af de å denna propos. lemnade svar, förklarade Hr Landtm., det han trott sig finna att ja varit öfvervägande.
Sedan den nu gjorda propos. blifvit, enl.
Hr Landtnäs uppfattning, med ja besvarad, så är den af Hr von Hartmansdorff uppgjorde voter:s-propos. antagen.
Det blir då naturligtvis nödvändigt, att uti det prot.utdr., som ang:de denna förändring från R. o. Ad. afgår till de öfriga Stånden, motiverna för densamma blifva införda; ty eljest kan jag icke förstå, huru dessa
Stånd skola finna skälen för den af R. o.
Ad. beslutade förändring.
Jag hemställer derföre, om icke såsom sådana böra upptagas de under discussionen anförda skäl, att genom 3 Stånds beslut minimi-summan blifvit bestämd till 666,666 32, och att 2 Stånd beslutat 696,000 r:dr, samt således dessa summor ovillkorligen måste utgöra de tvänne alternativerna; äfvensom att för öfrigt, såsom alldeles skiljdt från denna fråga, föremålet för den andra voter:s-propos:n måste blifva, huruvida 22,5oo r:dr af rotefrihets-afgifterna skola uppföras på 3:dje titeln såsom förut, eller också enl.
BondeSt:s beslut ingå till Riksg.contoret, Hr von Hartmansdorff:
Jag har ej väl kunnat höra hvad Frih.
Cederström yttrade, men så vidt jag förnam, lärer det angått anslags-summorna af 696,000 r:dr och 666,666 r:dr 32 sk.
Nu återstår likväl frågan om anslaget af 22,5oo r:dr.
Af de Stånd, som derom beslutat, har R. o. Ad. anslagit dem till Krigs-collegii departementer, PresteSt. har gjort likaledes, och BorgareSt. har gjort äfvenså.
Jag kan ej finna annat, än att äfven i det fallet vi hafva 3 Stånds beslut; och att följaktligen ingen votering behöfves; Frih.
Med den siste talaren skulle jag hafva instämt och således icke här 2:ne gånger förut hafva yttrat mig i annan syftning, i händelse BorgareSlCs beslut kun - Den 16 September c. m. 435 de anses vara det, som Hr von Hartmansdorff framställt; men det är icke så, ty BorgareSt. har inräknat dessa 22,200 r:dr i summan till Krigs-coilegii departement, hvilket icke är detsamma, som att anvisa dem på titeln till Krigs-collegii disposition.
Det måste således, då här icke finnes 3 Stånds sammanstämmande beslut bestämdt blifva fråga om votering, så framt icke BorgareSt. eller också BondeSt. forenar sig med R. o.
Ad. samt PresteSt., hvarföre denna fråga, såsom jag nyss yttrade, måste vara föremålet för den andra voterts-propostn i denna punkt, och motivet dertill måste igenfinnas deruti att BorgareSt. icke särskildt anvisat dessa 22,5oo r:dr till Krigs-coilegii disposition, utan inclusive i anslaget af 666,666 r:dr 32 sk., hvaremot de särskildt blifvit anvisade af R. o. Ad. samt PresteSt., äfvensom BondeSt. upptagit dem särskildt, men att ingå till Riksg.cont.
Jag skulle tro, att Hr von Hartmansdorff måste häruti instämma, och då R. o. Ad. beslutat förändring af den första voterts-propostn, torde intet hinder möta, att nu jemväl bestämma den sednare; och lärer sista propos blifva, alt den som bifaller att 22,5oo r:dr af rotefrihels-afgifterna komma att, till följe af R. o. Ad:s. samt PresteStts beslut, anvisas på 3 hufvudliteln, likasom vid förra statsreglertn, voterar ja; den det ej vill, voterar nej; vinner, nej, komma dessa 22,5oo r;dr att ingå till Riksg.contoret.
Då jag tillstyrkt R. o. Åd. alt gilla StatsUtsk:s förslag, hvilket jag ansett och ännu anser vara det rätta i denna fråga, finner jag mig alldeles urståndsatt alt framställa huru en voter:s-propos. uti nu ifrågaställde afseende kunde uppgöras, utan alt något
Stånds beslut blefve undertryckt eller förändradt.
Jag kan icke instämma i Hr von Hartmansdorffs förslag, emedan BorgareSt. beviljat dessa 22,5oo r.'dr endast under det villkor att de blifva inberäknade uti materiel-anslaget, och jag kan ej heller instämma i hvad Frih.
Cederström yrkat; ty då skulle BorgareSt:s beslut blifva helt och hållet undertryckt.
Man har ingen ledning för uppställande af en voter:s-propos. härom.
Jag nämner detta, blott för att anmäla min reservation emot begge dessa nu förslagna voter:s-propos:na samt för att ådagalägga att StatsUtsk. måhända icke förfall t så alldeles utan behörig grund i denna fråga, då Utsk. föreslagit den voler:s-propos., sorn R. o.
Ad. underkänt.
Jag finner mig så mycket mera styrkt i denna tanke, som jag nu, vid närmare genomläsande af betänk , finner alt det ej kan klart inhemtas, huruvida PresteSt. samt R. o. Ad. beslutat att dessa 22,5oo rtdr skola ingå till titeln.
Jag anhåller alt få upp läsa några ordalag ur StatsUtsk:s eget betänk., hvilka jag tror vara bevisande för min mening.
Sidan 29 näst sista raden stå följande ord: ”Genom trenue Stånds beslut är så - 43G Den 16 September e. m. ledes afgjordt af oftaberörde 22,5oo r:dr böra särskildt lill utgifter för försvarsverket anvisas.”
Jag vet icke om man kan med tydligare ordalag säga detsamma, som jag nyss påstod.
Om de iiro tydliga nog, så hoppas jag också, att K. o. Ad. finner, det ingen volerts-propos. örn dessa 2?.,5oo r:dr kan komma i fråga, emedan de redan, genom 3 Stånds beslut, uro för sitt ändamål anslagna.
Hr Lefre'n: Jag grundar min åsigt egentligen på sam ma a sista rader, sidan 2g af StatsUtskts betänk., som den siste talaren uppläst.
Der står ganska riktigt anfördt, alt genom Irenne Stånds beslut är således afgjordt, alt oftaberörde 22,5oo r:dr böra särskildt, till utgifter för försvarsverket, anvisas; men jag vågar påslå, att StatsUtsk. deruti bar orätt, ty det är blott i Stånd, nemi. R. o. Ad. samt PresteSt., sorn anvisat dem särskildt till försvarsverket i allmänhet, och BorgareSt. har deremot anvisat dem till Krigscoilegii departementer, hvaruti ligger en väsendtlig åtskilnad; ty till dessa Krigs-collegii departementer hafva R. o. Ad. samt PresteSt. icke anvisat mera än 696,000 r:dr, men särskildt till försvarsverket i allmänhet dessa 22,5oo r:dr.
Det är just derföre att jag vågar tro, att StatsUtsk. har missförstått RiksSttns beslut, som jag anser att frågan icke är afgjord, utan måste underkastas votering.
Landtm, yttrade, att då StatsUtsk. i sitt mern. förklarat, att således genom tre
Stånds beslut det vore afgjordt, att oftaberörde 22,5oo r:dr böra särskildt till utgifter för försvarsverket anvisas, sage Hr Landtm, sig af 69 §:n Reg.Ftn förhindrad att framställa propos. på något annat.
Skulle det, såsom Hr Lefre'n framställt, häruti ligga något misstag af StatsUtsk., så berodde det af Utsk. alt, såvida Utsk. funne saken ännu icke vara afgjord genom de beslut, sorn Stånden fattat, då med vidare yttrande härutinnan inkomma utan någon särskild återremiss från R. o. Ad.
Vid sådant förhållande att, hvarken af Ståndets ledamöter eller af Hr Frih. o. Landtm, de data, på hvilka beslutet skall grundas, anses vara fullkomligen säkra, hemställer jag, om icke afgörandet af denna punkt måste uppskjutas; ty att låta saken bero, eller fatta ett beslut på förmenta oriktiga data, torde väl icke låta sig göra.
Måhända befinna vi oss redan i det dilemma, som jag befarade, då jag ansåg olämpligt, att propos. gjordes till förändring af voter:s-propos. om anslaget af 696,000 r:dr eller 666,666 rrdr 32 sk.
Likväl för att på något sätt, sedan man kommit i detta dilemma, reda sig derutur, får jag vördsamt hemställa, om vi ändock icke äga ett tillfälle, att få upplyst hvad de särskildta Stånden verkligen beslutat.
Vi äga nemi. tillgång till de andra Ståndens oss meddelade prot.- utdr. öfver de fattade besluten, jemte vårt eget justerade Den 16 September e. m. 437 prot. i ämnet.
Om Ridd.Secrettn nu har dem till hands, så torde de kunna uppläsas och man derigenom få fullständig kännedom, huruvida StatsXJtsk. vederbörligen eller icke refererat hvad besluten innehålla om dessa 22,5oo r:dr.
Medan underl.
Ridd.Secret. framsökte de prot.utdr., hvarutur underrättelse skulle meddelas, anmälte sig Gr.
Frölich och yttrade:
Jag anhåller vördsamt, alt det af Hr von Hartmansdorff föreslagna och af Ståndet bifallna sätt att bedomina första frågan måtte genom uppläsning göras närmare bekant.
Atskillige jemte mig hafva ej lätt kunnat uppfatta förhållandet dermed.
Jag menar att det beslut, som 11. o. Ad. fattade i förra frågan, måtte uppläsas.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att så snart, enl.
Hr Rosenblads begäran, underrättelse blifvit meddelad om prot.- utdrrns innehåll i detta ämne, skulle från prot. blifva uppläst dea voter:s-propos. R. o. Ad. nyss antagit.
Ridd.Secret. tillkännagaf, att Stånden, enl. deras prot.utdr., i denna fråga fattat följande beslut, PresteStåndet: att till hvad StatsUtsk. i utlåt, N:o 202 pag. 24 tillstyrkt, att nemi. vid 25:te punkten må under benämning af rotefrihets-afgifler till armedens materiella behof uppföras ett belopp af 22,5oo r:dr, Ståndet lemnat bifall, men deremot afslagit det af Utsk. dervid föreslagna villkor af nedsättning i anslaget till Krigs-collegii departementer; Borgare Ståndet: att med vidblifvande i öfrigt af sitt beslut öfver 25:te punkten af StatsUtsk:s utlåt.
N:o 44, Ståndet godkänt StatsUtsk:s tillägg vid denna punkt i afseende på rotefrihets-afgifterna uti utlåt.
N:o 202; B o n d eS tå n d e t: att Ståndet ogillat StatsUlsk:s utlåt, i 25:te punkten och beslutat att de 22,5oo r:drne af rotefrihets-afgifterna, sorn Utsk. föreslagit till armeens materiella behof, icke skulle dertill användas, utan borde uppföras och beräknas bland statsverkets inkomster, för att sedermera komma Riksg.cont. till godo; samt R. o. Ad.: att Utsk:s förslag i 25:le punkten icke blifvit bifallet, utan hade Ståndet ansett, att för det deruti afsedda ändamål skulle uppföras 696,000 r:dr b:co såsom hittills, och derjemte det under namn af rotefrihets-medel utgående, till 22,5oo r:dr calculerade, belopp, som sedan sista riksdag varit 3:dje hufvudtiteln anslaget.
Den voter:s-propos., som Hr von Hartmansdorff föreslagit och Ståndet nyss godkänt, upplästes så lydande:
Den som vill att för försvarsverkets i allmänhet eller för Krigs-collegii departementer skall såsom bestämdt anslag uppföras 666,666 r:dr 32 sk., voterar ia; den det ej vill, voterar nej; 438 Den 16 September e. m.
Vinner nej, uppföras 696,000 r:dr såsom bestämdt anslag för försvarsverket i allmänhet eller Krigs-collegii depai temen ter.
Sedan nu, efter uppläsning af alla hand lingar, jag gissar att R. o. Ad., genom uppmärksamt afhörande deraf, funnit förhållandet vara ett dilemma, hvari Ståndet kommit genom bifall till Hr von Ilartmansdorlfs förslag; så vet jag verkligen ingen annan råd, än alt anhålla hos samme värde ledamot, att han behagade nu uppgifva en sådan propos., som lian för sin del anser lämplig, för att leda oss ur detta ilemma, då jag icke hyser något tvifvel om att Ståndet med honom i allo instämmer.
Den uppläsning af Ril^s St:ns protutdr., hvilken nyss är gjord, skulle möjligen föranleda mig lill den förmodan, att äfven BondeSt. hade ämnat bevilja 696,000 frdr, och att det är genom misskrifning som 666,666 rrdr 3?. sk. blifvit upptagna; ty prot.- utdr., som nu af Ridd.Secretm upplästes, innehåller tydligen, att det gamla eller hittills utgående anslaget beviljades, och det har utgjort 696,000 rrdr.
Det är således troligt, att BondeSt. haft samma mening, som R. o. Ad. samt PresteSt.
; men den saken är nu förhi.
Hvad den sednare frågan om de 22,5oo rrdrna angår, har jag intet annat att säga, än hvad jag yttrade från början.
Jag önskade nemi. att denna fråga skulle skiljas från den, som R. o. Ad. nu redan afgjort.
Jag kan då ej finna annat, än att detta anslag är af 3 Stånd afgjordt, nemi. af BorgareSt., PresteSt. samt R. o, Ad., hvilka alla hafva anslagit beloppet till Krigs-collegii deparlementer.
På sådan grund hemställer jag, om icke Hr Frih. o. Landtm, skulle vilja fråga Ståndet, huruvida det icke anser frågan redan vara genom 3 Stånds beslut afgjord, hvadan ali fråga om voterts-propos. derom bör förfalla.
Hr Frih. o. Landtm, upprepade, i anledn. af Hr von Hartmansdorffs nu gjorda anmärkn. det yttrande han nyss afgifvit, att, sedan StatsUtsk. förklarat frågan om rotefrihets-medlen vara genom tre Stånds beslut afgjord, och då de upplästa prot.utdrZn icke vore deremot stridande, Hr Landtm, ansåg sig genom 69 §:n Reg.Ftn vara förhindrad att framställa någon propos, i afseende på votering om denna fråga.
Frih, Sprengtporten:
Jag har blott begärt ordet för att anmäla min reservation emot det beslut, som blifvit faltadt, nemi, att anse den frågan afgjord, att 22,5oo r:dr skola enl.
3 Stånds beslut uppföras på Krigs-collegii departement utöfver de 696,000 r:dr, sorn äfven, till följe af den beslutade voter:s-propos:n, kunna komma att sålunda uppföras, hvaremot jag finner att BorgareSt. endast villkorligt anslagit dessa 22,5oo r:dr, under supposition att anslaget
Dea 16 September e. ra. 459 skulle blifva tillsammans 666,666 r:dr 3a sk.
Men jag vill också medgifva, alt jag finnér frågan likgilltig lill sina följder, då jag icke kan föreställa mig annat, än att förstärkta StatsUtsk. måste slutligen justera de beslut, hvaruti RiksSt:n stanna i fråga 0111 voter:s-propos:n. 32:dra punkten.
TJndert.
Secret. yttrade, att då StatsUtsk:s mern. i denna punkt innehölle, att R. o. Ad. icke meddelat sitt beslut i det ämne, som vore föremål för denna punkt, han ansåg sig skyldig att uppläsa R. o. Ad:s prot.utdr. i ämnet; det lydde sorn följer: ”20:te punkten.
Försvarsverket i allmänhet eller K.
Krigs-collegii departementet, hvarunder äfven upptages indelta räntor för Åkers krutbruk och Husqvarna gevärsfactori.
Utsk:s förslag blef icke bifallet, utan ansågs etc.’’ Frih.
Af det nu upplästa prot.utdr. finnes, att R. o. Ad. tillkännagifvit sig icke hafva bifallit Utsk:s förslag.
Dervid har icke den vanliga termen, alt Ståndet afslagit förslaget, blifvit begagnad; men icke bifalla måtte vara synonymt med afslå.
Då R. o. Ad. icke antagit något annat i stället, så mätte naturligtvis det gamla qvarstå.
Jag kan således för min del icke annat än låta bero vid hvad Utsk. härvid föreslagit.
Då 2 Stånd i detta fall stannat emot 2, och det icke är fråga om någon förändring i sjelfva anslaget; så ser jag icke annat, än att denna fråga är en af dem, som komma att förfalla.
Man har ifrågaställa att inom titeln göra en fördelning af anslaget, hvilken icke förut ägt rum.
Detta måtte vara en önskningsfråga och icke något statsreglerings-ämne.
Jag ber om förlåtelse för det jag under mitt förra yttrande misstog tnig i afseende på resultatet af den skrifvelse, som skulle komma alt till K. M. afgå.
Jag instämmer med Hr von Hartmansdorff deruti, att det är en helt enkel administrationsfråga, huruvida fördelning af anslaget för Krigs-coll:m skall komma att äga rum, och anser jag således lika med honom, att då 2 Stånd stannat mot 2, frågan måste förfalla.
Hr Frih, o. Landtm, yttrade, att första frågan här vore, om R. o. Ad. gillade Utsk:s hemställan, emedan, om så skedde, det blefve tre Stånds beslut i frågan, och framställde Hr Landtm, nu alltså, om R. o. Ad. behagade gilla Utskis hemställan i den del, som vore föremål för denna punkt.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde derefter, om Ståndet
Den i6 September c. ut. ansåg sig genom sitt förut fattade beslut hafva förkastat denna hemställan.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade godkänna den föreslagna voterts-piopostn.
Uppå derefter framställd propos. blef den föreslagna voter:s-propos:n afslagen.
33:dje och 34:de punkterna.
De föreslagna voterts-propostna godkändes. 35:te punkten.
Denna propos. är, i följd af hvad R. o. Ad. redan i afseende på förut förehafda votertsproposrn beslutat, af natur att böra förfalla, och jag anhåller således om propos. tili afslag å denna voter:s-proposition.
Jag tror mig om förhål landet böra lemna något närmare upplysning, än den siste talaren gjort.
Som 2 Stånd icke bifallit de indragningar af regementen, hvilka Utsk. föreslagit, så kunna följaktligen ej heller de besparingar uppkomma, som blifvit af Utsk. omförmälda.
Frågan måste, i anledn. af förut fattade beslut, förfalla.
Jag instämmer fullkomligt med den siste talaren deruti, alt inga besparingar kunna uppkomma i följd af de beslut, som blifvit fattade, och finner således den af honom yrkade propos. till afslag vara en klar följd af de föreg:de besluten.
Uppå derefter framställd propos. blef den föreslagna voler:s-propos:n afslagen. 36:te punkten.
Här finnes 3, och jag tror nästan 4 Stånds beslut, att en skrifvelse skall afgå.
Således skall det ske.
Men de olika meningar, som om densamma uppstått, bevisa aldrabäst olämpligheten af StatsUtsk:s handlingssätt.
Här är i fråga alt i förstärkt StatsUtsk. rösta om det ena eller andra Ståndels ordalag.
Delta skulle ju kunna gå derhän, att man slutligen finge votera om ett och eller något dylikt.
Har det någonsin varit grundlagens mening?
Frågan måste väl på de grunder, som Hr Lagerhjelm och andra talare anfört, behandlas på sätt som det tillgår med andra organisationsmål, hvilka af Ekon.Utsk. behandlas.
Då ser jag intet annat, än att ett jemknings-betänk. först bör af StatsUtsk. af gif - Den 16 September e. m. 44» gifvas.
Troligen liira då RibsSt. förena sig om vissa ordalag; men al! i förstärkt StatsUlsk. rösta om dem, anser jag alldeles olämpligt.
Skulle det likväl komma till en sådan omröstning, och R. o.
Ad. här ville bestämma voter:sproposm, så skulle jag tillstyrka att, då det är fråga om en försvarspinn och ingen bör vara mera intresserad för freden, än det Stånd, som är dess budbärare, det måtte blifva PresteSt:s förslag, som R. o. Ad. antager.
Jag medger riktigheten af den an märkn.
, som Hr von Hartmansdorff gjort, ali StatsUtskts sätt att behandla detta ämne har föranledt till den möjligen inträffande högst olämpliga händelse, att förstärkt StatsUtsk. kan komma att votera om och eller eller; men då saken kommit till denna punkt, så lärer här icke finnas annan utväg, än att på ett eller annat sätt besluta om skrifvelsens sammanjemkande, antingen genom ett särskildt sammanjemknings-betänk.
, hvilket kanske varit det bästa, emedan inan då måhända icke hade stannat i olika tanke om beslutet, eller också på något annat sätt.
Men jag tror icke att vi äga rättighet, alt, utan inbjudning, antingen af något annat Stånd eller af Utsk., antaga ett annat
Stånds beslut i denna flaga.
Utsk. har väl inbjudit oss att antaga sitt eget, men icke något annat de andra Ståndens beslut; och då tror jag det vore lämpligast, aldrahelst sorn skilnaden icke är så förskräckligt stor, om R. o. Ad. ville inbjuda de öfriga Slåoden att antaga R. o. Ad:s beslut.
Vi kunna inbjuda andra att antaga vårt beslut, men vi kunna icke inbjuda andra att antaga annat beslut än vålt eget, och om denna af mig föreslagna inbjudning får jag anhålla att propos. måtte blifva meddelad.
Jag får ytterligare tillägga, att jag har så mycket mindre anledn. förmoda, att inbjudningen skall väcka något motstånd, lill och med icke af dem, hvilka varit mest intresserade för Utskts eget förslag i ämnet, som jag erinrar mig, alt då discussion derom här förevar, y!trade sig den StatsUlskrs ledamot, som förde försvaret af Utskts förslag, att han icke fann mycken olikhet eller mycket att erinra vid det förslag, som då blef R. o. Ad:s beslut.
Frågan om en tind. skrifvelse till K. M. i afseende på en försvarsplans föreläggande vid nästa riksdag, är af Rikets 4 Stånd bifallen; men endast ett
Stånd har bifallit Utsk:s betänk., 3 Stånd hafva skiljt sig derifrån.
Det synes således alldeles naturligt och i följd af grundlagen klart, att det ålegat Utsk. alt göra ett förslag till sammanjemkning af de 3 Stånds beslut, hvilka skiljt sig från Utsk:s betänk., och alt lill RiksSt:n inkomma dermed.
Jag kan för min del icke instämma hvarken i Hr von Hartmansdorfls förslag att antaga PresteShs beslut, eller i Hr Rosenblads, att inbjuda de öfriga Stånden att instämma med . 3 H. 56 Dell 16 September e. m. R. o. Ad., innan Utsk. fullgjort dess i grundlagen fast ställda skyldighet, att afgifva ett fullständigt jrmkningsbetäok. till redactionen, deruti föremålet för skrifvelse!! upptages, sadan den till K.
M. bör afgå, på det Ständerlie sedan må komma i tillfälle att derom besluta.
Alt vid sådana tillfällen, då ett redactionsförslag skall pröfvas, l\iksSt:n kunna skilja sig i afseende på termer och ord, är något som ej kan undvikas och alltid qvarstår; hvarföre det Utsk., som med målet haft befattning, ifall icke sammanjemkning äger rum, måste förstärkt afgöra frågan.
Således blir denna fråga, i händelse RiksStm ej komma öf verens, föremål för votering i förstärkt StatsUtsk.; men få RiksSttn ett på grund af de särskildta besluten uppfattad t förslag till lind. skrifvelse, som möjligen kan innefatta allt hvad de särskildta Stånden sagt, så dr det rätt troligt, att alla dessa voteringar försvinna, och att en förståndig skrifvelse kan komma att från Ständerna afgå, i stället att man genom dessa voteringar endast kan få en högst ofullständig skrifvelse och nära nog ingenting uttryckande af hvad man önskat uttrycka.
Jag får således vördsamt tillstyrka, att denna punkt måtte blifva till StatsUtsk. återre mitterad, på del Utsk. må uppsätta ett förslag till und. skrifvelse eller sammanjemkning af de skiljaktiga beslut, hvari RiksSttn stannat.
Hr Frih. o. Landtm, ansåg sig i anledn. af hvad som nu blifvit yttradt, böra fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet deruppå, att StatsUtsk. verkligen på visst sätt till R. o. Ad. gjort en inbjudning att ingå på Utskrs förslug, då Utsk. yttrar sig sålunda: ”Om icke någotdera af sistnämnda 3:ne RiksSt. skulle behaga antaga Ulsk:s förslag;” hvilket R. o. Ad. borde finna vore ett slags sammanjemkningsförslag till de olika Stånden.
Hr Lefre'n: Gifvet är, att alla 4 RiksSttn beslutat, att en und. skrifvelse i detta ämne skall äga rum, och således måste ett jemkningsförslag framkomma på ett eller annat vis.
Jag bade begärt ordet för att göra den framställning, som Hr Frih. o. Landtm, nyss gjorde.
Vi äro verkligen inbjudne af StatsUtsk. att förena oss i BorgareStts beslut, hvilket öfverensstämnier roed Ulskts förslag i dess förra betänk,, och jag för min del vill, 0111 sådant kan bidraga att få målet slutligen afgjordt, tillstyrka, alt R. o.
Ad. måtte, med frångående af dess förra beslut, antaga Utsk:s inbjudning.
Cederströms anmärkn., att StatsUtsk. hade bort föreslå R.
St. en fullständig skrifvelse till K. M. i denna fråga, tager jag mig friheten fästa den värde talarens uppmärksamhet derpå, huruvida det icke egentligen må anses vara ett åliggande för Exped.Utsk., att uppställa de skrifvelse!-, hvilka böra Den 16 September e. m. 443 afgå till K. M., och icke för StatsUtsk.
RiksSt:n hafva i denna fråga visserligen stannat i olika beslut, men dessa beslut ligga hvarandra i alla fall så nara, att jag ej kan föreställa 111ig, alt StatsUtsk. kunnat framställa något annat jemkningsförslag, iin Utsk:s eget, hvilket är det centrum, omkring hvilket de olika besluten mer eller mindre hållit sig.
En värd talare har trott att jag tillförene instämt i den redaction, som i afseende på denna punkt blifvit af R. o. Ad. anlagen.
Jag får i anledn. deraf upplysa, att jag visserligen, då Hr Rosenblad första gången yttrade sig i denna fråga, fullkomligen instämde i den åsigt, som han då framställde och fann den icke vara särdeles skiljaktig från Utskls förslag; men sedermera gjordes vid [Jr Rosenblads förslag den förändring i R. o. Ad:s beslut, att den nya organisationsplanen borde vara byggd ensamt på utsträckning af beväringens öfningar, hvaremot uteslutande skedde af de ordalag, som i Utsk:s förslag förekomma, alt II...
St. med detsamma borde uttrycka den önskan, att denna utgärd kunde stå tillsammans med lindring för de rustande och roteringsskyIdige.
Från det ögonblick man gjorde en sådan förändring ansåg jag mig icke kunna i beslutet instämma, emedan, efter min åsigt, dessa båda frågor stodo i ganska nära sammanhang.