Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Detta Utsk:s förbiseende verkar derhän, att desse embets- och tjenstemän icke kunna uppfylla sina åligganden, enär de påtvingas utgifter, dem de icke beräknat, och för hvilka de icke erhålla någon ersättning.
Om, hvad som är anledn. förmoda, R.
St., i anledn. af väckt motion om sådan ersättning till embets» och tjenstemän, besluta aflätande till K.
M. af en und. skrifvelse med begäran, alt K.
M. ville genom en kommité till nästa Riksdag låta ärendet utredas och Ii. St. vid den Riksdagen bevilja någon ersättning, så mäste desse statens tjenare under tiden likväl vidkännas ganska stora upoffringar i och för deras resor i tjensten.
Jag anser derför
Hr Arnells förslag böra bifallas, så att frågan i sin helhet öfverlämnäs till K.
M. för att genom en dertill nedsatt kommité i alla detaljer utredas.
Emot den siste talaren måste jag taga Utsk. i försvar.
Orsaken, hvarföre Utsk. icke så vidsträckt behandlat frågan som den värde talaren önskat, har varit, att någon motion om ersättning för de af honom omnämnde embets- och tjenstemän icke blifvit till Utsk. remitterad.
De embets- och tjenstemän åter, som åtnjuta ersättning efter resereglemente!, lida icke af den förhöjda skjutslegan.
Om ersättning till de förre hafva visserligen motioner blifvit inlemnade till Utsk., men de hafva varit remitterade till Sammans.
Stats- o.
Ekon.Utsk. och blifvit der afgjorda på det sätt, att Sammans.
Utsk:n tillstyrkt aflåtandet till K.
M. af en underd. skrifvelse med begäran om ärendets utredning till nästa Riksdag.
Detta har varit orsaken, hvarföre Utsk. icke kunnat uptaga de frågor den siste talaren påpekat.
Medan jag har ordet, vill jag besvara några gjorda anmärkn:r derom, att skjutsen bör betalas med hvad den verkligen kostar den skjutsande, hvarvid frsmdragits jemförande exempel frun an - Den 14 September.
251 lira lander.
Det dr klart, att t. ex. i England, hvarest man gjort så mycket för kommunikationen, man kan fordra, att den enskilde skall betala sina resor med den der fastställda dryga kostnad, då han icke vill begagna sig af hvad som för allmänhetens räkning är åstadkommit; men i Sverige med dess dåliga kommunikationer måste man åtminstone söka att ställa så till, att man kan resa för ett någorlunda drägligt pris.
Trafiken kan icke stängas, och detta är orsaken, hvarföre legan hos oss är mindre än hvad den måhända borde vara.
Jag åberopar i öfrigt hvad jag i min reservation anfört.
Öfverläggningen förklarades härmed vara fulländad, hvarefter Hr Gr. o. Landtm, framställde, hurusom i afseende på förevtde punkt, hvartill Ilr von Koch yrkat bifall, blifvit yrkadt, dels af Hr Arnell afslag å Utsk:s förslag, samt att R.
St:r hos K. II. i underd:het anhålla, att K. M. måtte, tilldess frågan om tjeii)igaste sättet för skjutsningsskyldighetens utgörande hinner fullständigt utredas, bestämma den skjutslega som anses lämplig; dels af flere ledamöter bifall till Frih. Aker'hjelms Ulsk.s Betänk, bifogade reservation, och dels af Gr. af Ugglas bifall till samma reservation med den förändring i ]:sla punkten deraf, att skjutslegan i allmänhet bestämdes till 60 öre på landet och 80 öre i stad.
De härpå först till bifall å Utslcs i denna punkt gjorda hemställan och sedan lill bifall å Hr Arnells yrkande framställda propos:ne, besvarades med starka Nej, blandade med Ja; hvarefter Ilr Gr. o. Landtm, hemställde om 11. o. Ad. behagade, med afslag å Utslcs förev:de hemställan, bifalla hvad Frih. Åkerhjelm i sin Betänk, bifogade reservation tillstyrkt, samt sedan svaren härvid utfallit med starka Ja, jemte åtskilliga Nej, förklarade det han ansåg
Ja hafva varit öfvervägande. 2:dra punkten, ligare utredning i ämnet.
Yid denna punkt hafva åtskilliga talare yrkat bifall till Ilr af Edholms reservation.
Enl. min åsigt är detta hans förslag ofullständigt.
Det lyder sålunda; »det B.
St:r må hos K.
M. underdånigst anhålla, att en Komité må förordnas att, efter det uplysningar från de olika länens i frågan intresserade medlemmar blifvit infordrade, utreda och föreslå huruvida och på hvad sätt skjutsnings-besväret må kunna från jordbruket skiljas samt denna vigliga angelägenhet för öfrigt i framliden på lämpligaste sätt ordnas.»
Denna reservation åsyftar en utredning huruvida en jemn fördelning af skjutsskyldigheten må kunna äga rum eller icke; men det finnes andra omständigheter, som, derest förslaget icke kommer till verkställighet, skulle ligga utom Komiténs befogenhet.
Utsk:s förslag är äfven ofullständigt.
Det är så lydande: »det R.
M. underdånigst anhålla att en Komité må förordnas att, efter det uplysningar från vederbörande blifvit infordrade, utreda och föreslå om och i hvad mån en lika 252 Den 14 September. fördelning länsvis eller öfver hela Riket af alla skjutsskyldiga, såväl redan till skjuts indelade som ännu oindelade, hemmans bidrag till uprätthållande af entreprenader må kunna leda till skjutsningsbesvärets slutliga lyftande från jordbruket och ett framtida fullständigt ordnande af en gemensam post- och skjuts-inrättning.
Detta förslag är så sväfvande, att Komitén kan taga hela frågan i öfvervägande, men hufvudsakliga åliggandet för Komitén är likväl endast att utreda, huru skjutsskyldigheten må kunna skiljas från jordbruket.
Detta är väl ett desideratum, som väl icke så snart kan vinnas.
Enl. min åsigt bör Komiténs updrag vara vidsträcktare, så att ämnet må i dess helhet blifva utredt.
Om så sker, behöfver man icke utsätta hvad Hr af Edholm i sin reservation framhållit.
På det att Komiténs arbete må blifva fullt omfattande, skulle jag vilja föreslå, att efter orden i Utsk:s förslag: »från jordbruket skiljas», inflickas orden: »eller, om så icke ske kan, huru denna vigtiga angelägenhet må kunna i framtiden på lämpligaste sätt ordnas.»
Blir detta R.
Stms beslut, så har Komitén fria händer.
Jag kan så mycket mindre understödja Hr af Edholms förslag, som, i händelse 2 Stånd stanna emot 2, frågan om nedsättandet af en Komité kommer att förfalla.
Jag anhåller om bifall till mitt förslag.
Såvidt jag fattade den siste tala rens yttrande, afsåg det anmärkn. emot Hr af Edholms förslag.
Uti detta förslag synes mig ligga en motsägelse, enär man, enl. detsamma, skulle hos K.
M. begära nedsättande af en Komité för utredande deraf, huru skjutsningsbesväret må kunna skiljas från jordbruket, och sedan huru detta besvär skall på jorden fördelas.
Det är temligen klart, att om jorden skall befrias från denna tunga, kan något bidrag från jordbruket icke komma i fråga.
Således är det ju en uppenbar motsägelse i detta förslag.
Det af Gr. af Ugglas framställda förslag anser jag ganska oskyldigt, och kan det vinna bifall har jag intet deremot.
Jag understödjer Utsk:s förslag, som åsyftar att lyfta skjutsbördan från jordbruket.
Gr. af Ugglas förslag innehåller något tvifvelaktigt, och just detta tvifvelaktiga vill jag komma ifrån.
St:r böra bestämdt och tydligt uttala den åsigten, att jordbruket bör befrias från skjutsskyldighelen och att för vinnande häraf åtgärder böra vidtagas.
Gr. af Ugglas: Om en Komité skall nedsättas med endast det updrag den siste talaren omnämnt, skulle det kunna hända, att Komitén svarar, att vi icke finna någon utväg för skjutsens skiljande från jordbruket, emedan det medför alltför stora olägenheter.
Om således det befinnes, att ett sådant skjutsens skiljande från jorden är möjligt, måste Staten öfvertaga detta besvär; men kunna vi väl komma derhän innan nästa Riksdag?
Kan åter detta icke ske, så måste det vara ganska nyttigt att frågan utredes, r>eii 14 September.
253 sä att detta inlerims-onus, som ligger p§ jorden, måtte upböra, och derföre har jag framställt mitt förslag.
Jag kan icke inse omöjligheten för en Komité att föreslå de åtgärder, hvarigenom skjutsningsbesväret lyftes från jorden, och, utan att inlåta mig i frågan om Staten skall öfvertaga detta bestyr, anser jag likväl rättvisa och billighet fordra, att resande betala alla skjutsomkostnader.
Om detta än icke kan vinnas annorlunda än att skjutslegan blir olika vid hvarje gästgifveri, anser jag såsom ganska ringa det besvär den resande underkastas genom efterseende i dagböckerne hvad legan är.
Jag yrkar bifall till Utsk:s förslag.
Frih. Cederström, Rudolf: Det af Frih. Paykull yrkade bifall till Utsk:s förslag, uphäfver alldeles icke, såsom den adle Frilen sig föreställer, den tvifvelaktighet, hvarom fråga är, ty Utsli. har upställt sitt förslag så, alt den förordade Komitén måtte erhålla updraget att utreda och föreslå, huruvida och på hvad säU skjutsningsbesväret må kunna från jordbruket skiljas, samt denna vigtiga angelägenhet för öfrigt i framtiden på lämpligaste sätt ordnas.
Således bar Komitén icke blott att föreslå »quaestio quomodo», men först »qusestio an», i fråga om skjutsens skiljande från jorden, och följaktligen qvarstår den tvifvelaktighet Frih.
Paykull velat hafva aflägsnad.
Dessutom tror jag, att tankarna f. n. icke äro så eniga, att man redan nu kan undanrödja alla tvifvel i förev:de afseende.
Enhvar inser väl huru önskligt det vore om landets jordbrukande befolkning kunde så fort som möjligt befrias från detta, mångenstädes särdeles betungande besvär; men å andra sidan kan icke heller nekas, att, innan trafiken lämpligen hinner ordnas, vare sig genom jernvägar eller diligenser, det icke är så lätt, att t. ex. genom ett maktspråk förklara frågan löst; den är härtill alltför mycket omfattande.
Då jag finner Gr. af Ugglas förslag jemförelsevis vara särdeles lämpligt, anhåller jag om bifall till detsamma.
Hr af Edholm:
Orsaken till mitt förslag är, att bland de talrika uplysningar, som från vederbörande kommit Ulsk. tillhanda, saknas sådana som kunnat läggas till grund för en sådan utredning som jag afsett.
Landsh:geEmbetena hafva nemi. icke lemnat upgifter på de hemman som icke äro indelade till skjutsning, och icke heller på beloppen af entreprenad-bidragen.
Man har i allmänhet mycket talat om olämpligheten af en sådan skjutsens fördelning.
Jag tror, att man i detta fall endast behöfver hålla sig vid 28 Kap.
ByggningaB:n, som säger, att hållskjuts skall utgöras af den som K.
Bfh:de det ålägger.
Man har äfven sagt, att den visserligen kunde åläggas såsom en natura-pr®station, men att penningebidrag deremot icke kunde utkräfvas.
Den åsigt om skjutsens framlida ordnande inom vårt land, som jag i min reservation framkastat, har för öfrigt icke vunnit bifall inom BondeSt.; men en utredning, utvisande huru ringa bidragen af 254 Den 14 September. hvarje hemman skulle blifva, såvida alla hemman åtoge sig sådano, skulie, enl. min åsigt, gifva elt nytt upsla» i hela skjutsfrågan, och derföre har jag afven ansett af största vigt, att den tillstyrkta Komitén måtte komma att utreda detta förhållande.
Man bar äfven invändt, alt skjutsskyldigheten skulle fästas vid jorden om hemmanen skulle åläggas alt inbetala en viss penningesumma i st. f. alt utgöra den in natura.
Befrielsen ifrån att skjutsa in natura anser jag vara redan en stor fördel, men, ännu mera, om postverket, som jag föreslagit, småningom finge öfvertaga entre prenaderne, skulle öfverskott genom den ökade trafiken högst troligen uppkomma, och skjutsskyldigheten sålunda genom periodvis inträffande minskningar af entreprenad-bidragen slutligen alldeles lyftas ifrån jorden.
Att det icke kan ske straxt, faller af sig sjelft, och jag kan således icke ingå på Frih.
Sprengtportens anmärka, om motsägelsen i mitt förslag.
Om Komitén nu i främsta rummet tager denna, alla hemmans gemenskap i skjutsbördornas bärande, i öfvervägande, kan man deremot hoppas, finner jag, att vid nästa Riksdag få en ny dager öfver frågan, hvilken Utsk. nu icke kunnat framkalla, helst erfarenheten visar, att det fordras månadstal blott för att få reda på de hemman som äro skjutsskyldige till sin natur, men icke indelade.
För öfrigt anser jag frågan icke hafva så mörk utsigt för att blifva någon gång lyckligt löst, alt man ju icke bör vidtaga några åtgärder alls, utan har jag derföre i min reservation föreslagit en sådan, på hvilken jag nu vördsamt yrkar bifall.
Det vore i sanning ett lyckligt förhållande, om Komitén kunde föreslå R.
St:r sällel att lyfta skjulsburdan från jorden, i hvilket fall vidare undersökningar icke erfordrades, men f. n. anser jag det omöjligt, och derföre bör Komitén updragas att undersöka huru det skulle utfalla om entreprenad-ersättningarna fördelas på hvarje skjutsskyldigt hemman länsvis.
Skälet för denna min åsigt är, alt en sådan åtgärd visat sig praktiskt tillämplig såsom i Jemtland och jemväl inom ett härad i Östergöthland, hvarest man sammanräknat entreprenad-afgifterne vid alla gästgifvaregårdarne inom häradet, och sedan fördelat summan på alla hemman, som derigenom fått en jemnare och i allmänhet lägre afgift än förut.
Samma är förhållandet med alla bäraderne inom Stockholms län.
Det synes således vara skäl att åtminstone göra ett försök härmed.
Då, såsom Frih.
Paykull förmodat, Utsk:s förslag åsyftar att lyfta skjutsbördan från jorden, vill jag bifalla detsamma.
Deremot måste jag helt och hållet protestera emot antagandet af Hr af Edholms reservation, enl. hvilken skjutsbestyret skulle fördelas på alla hemman, hvarigenom man antyder, att det är ett lagligt vid jorden fästadt onus, som bör jemnare regleras, hvilket jag i allo bestrider.
Jag medgifver dock, att tankarne äro så delade, alt R.
St:r icke lära komma öfverens om en skrifvelse, hvari en dylik tanke alldeles uteslutes.
Utsk;s förslag D en 14 Sep tember.
255 är, ehuru icke fullt tillfredsställande, dock det bästa, och derföre bifaller jag detsamma likväl mod den af Gr. af Ugglas föreslagna modifikation.
Jag är förekommen af den siste talaren, och instämmer i hans begäran om bifall till det af Gr. af Ugglas framställda förslag.
Sedan öfverläggningen härmed ansetts fulländad samt Hr Gr. o. Landtm, framställt hurusom i afseende på förevrde punkt blifvit yrkadt, dels af Frih. Paykull, bifall utan förändring, dels af Gr. af Ugglas bifall med den förändring, att slutorden: »samt denna vigtiga angelägenhet för öfrigt i framtiden på lämpligaste sätt ordnas», utbyttes emot orden: »eller, om så ej ske kan, huru denna vigtiga angelägenhet på lämpligaste sätt må kunna ordnas», och dels af Hr af Edholm och Hr Arnell bifall till det i Hr af Edholms Utslos Betänk, bifogade reservation framställda förslag, blef propos. till bifall å förev:de punkt utan förändring först framställd och besvarad med starka Nej, jemte några Ja, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla densamma med den af Gr. af Ugglas föreslagna förändring, samt efter denna propositions besvarande med starka Ja, jemte åtskilliga Nej, förklarade det han ansåg
De öfriga punkterne af förev:de Betänk, bi föl 1 os utan discussion, och Utslc.s slutligen gjorda tillkännagifvande, att vissa punkter af Hrr Arnells och Hammars motioner komma att behan-dlas i sammanhang med andra förslag, som åsyfta reglering af postskjutsen, lades till bandlingarne.
Enär åtskilliga till Bevilln.Utsk. remitterade motioner, rörande postskjutsen, icke kunnat företagas förr än frågan om regleringen af håll- och gäslgifveriskjutsen blifvit afgjord, så, till förekommande af olika beslut, hemställer jag, att de öfriga Stånden måtte inbjudas att förena sig i R. o. Ad:ns nu fattade beslut, hvarom jag anhåller att Hr Gr. o. Landtm, måtte framställa propos.
Uppå af flr Gr. o. Landtm, i anledn. häraf framställd propos. beslöts, att de öfriga RiksSt:n skulle genom utdrag af prot. vänligen inbjudas att i R. o. Ad:ns nu i afseende på Allm. Besv.- o. Ekon.Utslcs Betänk.
N:o 110 fattade beslut sig förena.
Föredrogos, men bordlädes ånyo, på begäran af flera ledamöter, StatsUtsk:s nedannämnde d. 12 dennes på bordet lagda Utlåt.n : N:o 122, ang:de regleringen af utgifterne under RiksStatens Sjette HufvudTitel; N:o 123, i ani. af väckt motion om förhöjning i lösningspriset för inom Riket tillverkad salpeter; och 256 Den 14 September.
N.o 124, i ani. af erhållne återremisser å Betänkma Niis 42, 43, 71 och 72, angide reglering af utgifterna under RiksStatens Andra, Tredje, Fjerde och Femte HufvudTillar.
Vid föredragning af Bevilln.Utskis d. 12 dennes på bordet lagda Betänk.
N:o 24, angide tullbestäromelserne för artikeln Bränvin och Sprit, blef detta Betänk, pä begäran af flere ledamöter ånyo bordlagdt, hvarjemte Gr. af Ugglas, Carl Fredr.
Ludvig, anmälde sig och yttradei Uti Bevilln.Utskis Betänk.
Nio 10 har Utsk. tillstyrkt upskof med tullsatsen å artikeln Bränvin och Sprit intilldess R.
Stir afgjort frågan om bränvinstillverkningen och dess beskattning.
Denna fråga är nu afgjord, och Utsk. har i det nu bordlagda Betänk.
Nio 23 föreslagit tullsatsen å ifrågavide artikel, hvarföre jag anhåller, att detta Betänk, måtte behandlas i sammanhang med Betänk.
Nio 10, hvilket, enl.
Ståndets beslut, skall nästa Onsdag till pröfning förekomma.
Uppå härefter framställd propos. beslöts, att Bevilln.Utskis nu ånyo bordlagda Betänk.
Nio 24 skulle å föredragningslistan upföras näst efter samma Utskis Utlåt.
Nio 23.
Föredrogos, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, BankoUtskis nedannämnde d. 12 dennes på bordet lagdé Utlåtin och Memorial:
Stirs Bank; Nio 48, i ani. af RiksStms beslut öfver Betänk.
Nio 37, med förslag till reglering af Bankens låne- och kreditiv-röreise, samt N:o 49, i ani. af RiksStms beslut öfver Utlåt.
Nio 38 med förslag till vissa förändrade föreskrifter angide Bankens vexlingskassa och depositions-rörelse.
Anmäldes och lades på bordet följande från Sammansatta Statssamt Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk. inkomne Utlåt:m
Nio 17, i ani. af väckt motion om förflyttning af skyldigheten att fortskaffa resande från ett enskildt åliggande till ett Statens bestyr, samt att i sådant afseende ett statsanslag af minst 3 millioner
Rdr måtte anvisas och ställas till K. M:s disposition; och Nio 18, i ani. af väckt motion, angide skjuts-ersättning till indelta Arméns öfver- och underbefäl samt civil-stat för en del resor i tjenste-ärenden. H. R. o.
In fidem protocolli, Albert Mundt.
Tis - Den 18 September. 2.17 Tisdagen den 15 September 1857.
Plenum kl. half 2 e. m.
Justerades ett prot:s-utdr. för d. 14 dennes.
Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Utsk:n in* komne Memorial, nemi. från ConslilulionsVlskollet: N:o 31, med förslag till ändring i 13, 19 och 22 §§:ne Riksd-sOrdn:n, angrde representationsrätt för lärarne vid ElementarLäroverken; N:o 32, med förslag till ändring uti 15 §:n Riksd:sOrdn:n, ang:de hemmansegares representationsrätt; N:o 33, med grundlagsändringsförslag rörande vissa riksdagsärendens behandlande af RiksSt:n gemensamt uti s. k.
RiksNämnd; N:o 38, med voter:s-propos:r rörande Const.Utsk:s uti Mern.
N:0 13 framställda förslag till ändring i 12 §:n Reg:sF:n, ang:de StatsRådets hörande öfver afhandlingar och förbund med främmande makter; N:o 39, med voter:s-propos:r ang:de det af Const.Utsk. uti Mern.
St:rs samtycke blifva regerande Furste af utlänsk stat; N:o 40, med voter:s-propos:r rörande den uti Const.Utsk:s Mern.
N:o 15 föreslagna ändring i 72 §:n Reg:sF:n, ang:de inlösen af R.
St:rs Ranks sedlar; N:o 41, med voter:s-propos:r rörande de af Const.Utsk. uti Mern.
N:o 16 föreslagna tillägg i 109 g:n Reg:sF:n och 80 §;n Eiksd:sOrdn:n, ang:de upskof i Riksdag; N:o 42, med voter:s-propos:r rörande det af Const.Utsk. uti Mern.
N:o 17 framställda förslag till ändring uti 27 §:n 1 mom. och 28 §:n Riksd:sOrdn:n samt 53 g:n Reg:sF:n, ang:de tiden dels för öfverlemnande af K. M:s Nådiga Propos. om Statsverkets tillstånd och behof, dels för Utsk:s-val; N:o 43, med voters:s-propos:r rörande det af Const.Utsk. uti Mern.
N:o 18 framställda förslag till ändring uti 76 §:n Riksd:sOrdn:n, ang;de den af StatsRådet för dess åtgärder vunna decharge; N:o 44, med voter:s-propos:r rörande det af Const.Utsk. uti Mern.
N:o 19 föreslagna tillägg till 59 §:n Reg:sF:n och 27 §:n 1 mom. Riksd:sOrdn:n, ang:de Proposm om Statsverkets tillstånd och behof; VIII H. 17 258 Den 16 September f. m. N:o 45, med voter:s-propos:r rörande det af Const.Utsk. uti Mern.
N:o 20 framställda grundlagsändringsförslag, ang:de utlänsk undersåtes rätt att i Riket förvärfva och besitta fastighet; Sammansatta Bevilln.-, Lag- samt Allm. ISesv.- o. Ekon Utskottet: N:o 8, i ani. af RiksSt:ns skiljaktiga beslut beträffande §:n 26 i Utsk:s förslag till Förordn. ang:de vilkoren för försäljning af bränvin och andra brända eller distillerade spirituösa drycker.
Till följd af utfärdad kallelse till plenum plenorum kl. 2 denna dag, afgick, sedan de Härolder, som borde gå framför R. o. Ad., sig inställt, Hr Gr. o. Landtm, jemte R. o.
Ad. kl. J på 2 till Rikssalen, der Svenska Ledamöterne i den af K. M. Nådigst förordnade InterimsRegeringen H.
Exc. Just.
StatsMinistern Hr Gunther samt StatsRåden Hrr Wallensteen, Gripenstedt, Gr.
Mörner, Ulner, Gr.
Gyldenstolpe, Anjou, Almqvist och Erih. af Ugglas aflade den medelst RiksAktens 9 § föreskrifna ed, hvilken förestafvades af R.
St:rs Just.Ombudsman.
Enl. före afgången från Riddarhuset fattadt beslut åtskiljdes H. R. o.
Ad. sedan plenum plenorum blifvit afslutadt kl. på 3 e. m.
Onsdagen den 16 September 1857.
Justerades pleni-prot. för d. 15 sisth Juli e. m. Frih. R ud e n sc h i öl d, Thorsten:
Jag anhåller att blifva befriad från min plats i Ekon.Utsk., emedan jag nödgas företaga en resa, men att, detta oaktadt, blifva bibehållen vid min riksdagsmannarätt. R. o. Ad. lemnade härtill sitt bifall, hvarefter Hr Gr. o. Landtm, anmodade Hrr
Elektorer att sammanträda för att utse en ledamot j Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk. efter Frih. Rudenschiöld.
Den 16 September f. m.
259 Hr Arnell, Gustaf Fredr., upläsle en reservation af följande innehåll:
Då jag ännu framhärdar i den öfvertygelse!», att skjutsfrågan enklast
Och ändamålsenligast löses derigenom, att entreprenadsummorne sammanslås länsvis och fördelas på alia inom samma län skjutsskyldiga hemman, samt att, der afgiflen biifver högre än 10 Rdr
Rint pr hemman, skjutsen inom hela länet må förhöjas, så att detta maximum ej öfverskrides; kan jag ej underlåta att 'reservera mig mot det i Måndagens plenum af R. o. Ad. fattade beslut.
Utom de skäl jag redan anfört, torde jag få nämna, att enh uträkningar, grundade på de Ekon.Utsk. från LandshigeEmbetena 'meddelade upgifter, skulle för Östergöthland, afgiften pr hemman blifva ej fullt 7 Rdr Bko, saint för Stora Kopparbergs län, der skjutsen tynger hårdast, 23 Rdr 12 sk.
Jag har likväl då vid beräkningen antagit entreprenad-afgiften pr hemman, der ej entreprenader kunnat uprätias, högre än medium af nu gällande afgifter, eller till 10 Rdr Bko inom Östergöthland samt 20 Rdr
Bko inom Kopparbergs län.
Inom sistnämnde län är jag ej fullt säker på förhållandet, emedan LandshtgeEmbetet i sin bifogade skrifvelse upgifver, att det ej kunnat beräkna hemmantal, hvilken beräkning ej lärer vara inom orten bruklig, annat än efter andel i soldatrote.
Men då inom det öfriga Sverige, vanligen 2:ne hemman och derutöfver utgör en soldatrote, så synes som om afgiften ej borde komma att belöpa sig till mer än 11 11 dr 30 sk.
Bko pr mantal.
Alla dessa beräkningar äro enl. nu gällande skjutslega, och derutaf synes klarligen, att med endast en ringa höjning af skjutspengarne, skulle man kunna komma till det af mig åsyftade resultat.
Mot den nu föreslagna stora förhöjningen i skjutslegan talar först och främst den obillighet som deruti ligger emot alla utan boställen varande tjenstemän, som äro förbundne göra resor i tjensten utan någon ersättning, samt sedan den omständigheten att' denna stora förhöjning skulle komma att under manga år motverka ett ordnande af skjutsväsendet.
Till bevis för den sednare saken vill jag anföra förhållandet vid gästgifvaregårdarne emellan Linköping och Norrköping.
Der utgår årligen mellan 10 ä 11 tusen hästar, ett antal som vida öfverstiger det hvilket utgår vid gästgifvaregårdarne inom Stockholms län.
Till bestridande af skjutsen skulle der erfordras 40A50 hästar, och då stallrum blott erbålles för de nu anslagne hållhäslarne, skulle det erfordras ett stort kapital, ej allenast för inköp af hästar och åkdon samt foder, utan äfven för byggandet af stallar på en dyr och skoglös ort.
Spekulanter på entreprenaden afskrämmas nu genom en mängd föregifna svårigheter af gästgifvare och hållkarlar, hvilka nu ansvara för hållhäslarne emot betalning af de hållskjutsskyldige.
Besynnerligt nog har denna afgift under loppet af många år varit 1 Rdr 12 sk.