Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
H. Ex. Hr Frih. o. Landtm., erinrade att R. o. Ad. redan förklarat öfverläggningen vara fulländad samt förklarade derjemte att propos. å Hr Rosenblads förslag skulle hafva blifvit framstäld, sedan beslut om Utsk:s nyss framstälda hemställan blifvit fattadt; hvarefter Utsk:s berörde hemställan, uppå derom framställd propos. blef af R. o. Ad. bifallen.
Då sedermera H. Ex. hemställde om R. o. Ad. bifölle
Hr Rosenblads förslag, att R. o. Ad. måtte förbehålla sig rättighet att vidtaga den förändring i sockertullen, som möjligen kan finnas nödig, sedan R.
StV fått emottaga förväntadt nådigt svar å den i ämnet beslutade underd. skrifvelsen, ropades nej, blandade med några ja, hvarefter H. Ex. förklarade det han funnit nej öfvervägande.
Jag anhåller att Hr Frih. o. Landtm, täcktes tillkännagifva; huruvida, i händelse jag i denna fråga icke begär votering, Hr Frih. o. Landtm, anser R. o.
Ad. hafva betagit sig rättigheten, att vidtaga den förändring jag föreslagit.
Anser Hr Frih. o. Landtm. R. o. Ad:s svar hafva inneburit en sådan tydning, nödgas jag begära votering, men i annat fall afstår jag derifrån.
Att eljest afskära Ståndet en sådan rätt, vore detsamma som att tillintetgöra all verkan af det redan fattade beslutet.
Såvidt jag upfaltade Hr Frih. o. Landtnäs propos. angick den endast tullen å råsocker, hvaremot den siste Den 13 Juni. 27 talarens framställning afsåg tullen å raffineradt socker.
Jag kan icke finna, att i fråga om tullen å råsocker någon underd. hemställan är nödvändig.
Jag instämmer i den siste talarens senaste yttrande med erinran derjemte, att jag finner Hr Rosenblads framställning till Hr Frih. o. Landtm, ovigtig och obehörig, och anhåller derföre, att densamma måtte lemnäs obesvarad.
Hr Rosenblad: Afsåg Hr Frih. o.
Landtnäs propos. endast tullen å råsocker, har jag intet att tillägga.
I fråga om den kan någon jemkning i anledn. af K.
M:s blifvande propos. icke äga rum.
Mitt förslag afsåg endast Topp-, Kandi- och Kak-socker.
H. Ex. uplyste att de af Hr Rosenblad nu nämnde sockerslag ännu icke utgjort föremål för R. o. Ad:s beslut.
Uppå härefter framställd propos. bifölls Utsk:s förslag ”att nu gällande lullafgift å krossadt Lump- Havanna- Terres- samt andra till sockerhalten lika slag, 5 sk. skålpundet, må äfven vid lull-lindringarnes försvinnande bibehållas”.
Jag reserverar mig emot R. o. Ad:ns nu fattade beslut, hvilket enl. min åsigt bordt upskjulas, intilldess K.
M. yttrat sig öfver den af R. o. Ad. nu beslutade underd. hemställan.
Landtm, hemställde vidare om R. o. Ad. bifölle att såsom Utsk. föreslagit införselstullen å Topp-, Kandi- och Kaksocker bestämdes till 5 sk. skålpundet.
Af samma skål som vid det föreg:de beslutet anhåller jag att få reservera mig emot det, hvari R. o. Ad. nu senast stannat.
Då härefter H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o.
Ad. ansåge nödigt att reservera sig öppen rätt att vidtaga den förändring, i fråga om tullafgiften å Topp-, Kandi- och Kaksocker, som kan anses nödig sedan R.
St. fått mottaga K.
M:s nådiga svar på den nu beslutade underd. skrifvelsen. ropades starka nej jemte några ja, hvarpå H. Ex. förklarade det lian funnit ja öfvervägande.
Om jag nu icke begär votering, är det i anledn. af Hr Frih. o. Landtm:s propos. ”anser R. o. Ad. nödigt att reservera sig öppen rätt alt vidtaga ändringar, som i följd af K.
M:s blifvande propos. i fråga om Topp-, Kandi- och Kaksocker kunna blifva nödige”.
Ståndet utan ett sådant förbehåll vara berättigadt lill dessa ändringar, och derföre begär jag icke votering.
Uppå sedermera framstäld propos. bifölls Ulsk:s förslag att införselstullcn å sirap alla slag mätte bestämmas till 3 sk. skålpundet. 28 Den 13 Juni.
Slutligen förekom och bifölls Utsk:s uti 15 § af lulllaxeunderrättelserne intagna förslag att tullrestitutionen vid utförsel måtte bestämmas för 1 T&
Topp-, Kandi- och Kaksocker till 4 sk. och för 1 U krossadt Lumpsocker till 2 sk. 6 rst._ Frih.
Sedan R. o. Ad. nu genomgått de undantagna punkterne, rörande tullbevilhn, anhåller jag få fästa upmärksamheten på ett ämne, som med förevande betänk, äger elier måhända borde äga sammanhang.
Utsk. har nemi. å första sidan af dess betänk, omnämnt en af mig väckt motion derom att hela den nu gällande tulltaxan måtte oförändrad bibehållas, men Utsk. har med tystnad förbigått en sednare punkt i min motion, hvilken punkt var ungefärligen så lydande: att R.
St. med bestämmande af hufvudgrunderne för en blifvande tullbevillning, måtte hos K. M. i underddiet anhålla det K. M. ville till Rikets nästsammanlrädande Ständer aflåta ett från berörde hufvudgrunder utgående detaljeradt förslag i ämnet.
Det lyster mig väl att veta, hvad Bevilln.Utsk. ämnar att göra i anledn. af denna del af min motion.
Måhända ernar Bevilln.Utsk. sammanträda med Ekon.Utsk., för att besvara det återstående af motionen.
I sådant fall har jag intet att invända, men skulle önskat, att, såsom i dylika fall är vanligt, Utsk., när det afsiagit motionens första del, tillkännagifvil, att det ernade öfver sednare delen i motionen inkomma med serskildt yttrande.
Jag tager mig emellertid vid detta tillfälle friheten att till Bevilln.Ulsk:s här nämnde ledamöter göra en vänlig erinran, att Utsk. må vara betänkt uppå besvarandet af hvad i ofvanberörde hänseendet motioneradt och genom remiss
Utsk. i laga tid behörigen delgifvit blifvit.
Hr von Hartmansdorff: Sedan R. o. Ad. i går bestulit att prot:n, rör:de öfverläggningarne om tulltaxan sknlle inskränkas till det. mindre vidlyftiga omfång, som vid föreg:de riksdagar varit vanligt, hemställer jag om icke samma beslut må få gälla äfven för artiklarne socker och sirap, hvarom vi i dag öfverlagt.
Då öfverläggningen i dag vändt sig om Bevilln.Ulsbs utlåt.
N:o 10, hvarom olika meningar förekommit, anser jag protm böra i vanlig ordning upsättas.
Då en ledamot bestridt min framställning, frånträder jag densamma.
Föredrogs Stats, samt Allm.
Besv. och Ekon.Utskms d. 24 sistl.
Maj på bordet lagda betänk.
N:o 2, i anledn. af väckt fråga om Rotehållares på Gottland befriande från skyldigheten att anlägga Båtsmanstorp.
Sekret, måtte uplysa, i hvilket beslut de öfriga Stånden stadnat.
I anledn. häraf tillkännagaf undertecknad Ridd.
Sekret, att enl. ankomne prot. utdr., ifrågav:de betänk, blifvit af samtlige de öfrige RiksStm bifallet.
Den 13 Juni. 29 Hr von Hartmansdorff:
Jag hade ämnat begära frågan ytterligare på bordet, men nu är det utan ändamål.
Sedan härefter Utsk:s förevar:de betänk, och jemväl, uppå derom af Hr von Hartmansdorff gjord begäran, Hr Silfverstolpes vid detsamma fogade reservation blifvit upläst, yttrade Hr von Hartmansdorff:
Hr Silfverstolpe hafva rätt, och att Utsk. tillstyrkt ett skadligt undantag från de allmänna för indelningsverket gällande grundsatserna.
Jag anhåller derföre vördsamt att R. o. Ad. måtte för deras bibehållande i helgd, ehuru det icke har någon inverkan på sakens utgång, antaga Hr Silfverstolpes reservation samt följaktligen lemna motionen utan afseende.
Jakob: Sedan jag nu erfarit att 3 Stånd redan beslutat den underd. skrifvelsen, anser jag det förgäfves, att motsätta mig densamma.
Jag anhåller att med några ord få angifva skälen, hvarföre jag förenar mig med Hr Silfverstolpe.
Det är R. o. Ad. ingalunda obekant, att bland de mest verkande orsakerne till diciplinens bibehållande hos den indeldte soldaten, är äfven den, att lian är försedd med torp, alt han har ett ställe, en bostad för hustru och barn, och hvarest han genom egen omtanke kan försörja denna familj.
Ett helt annat förhållande skulle upstå, om soldaten icke ägde delta hem.
Denne skulle icke kunna hållas till nödig ordning och icke eller skulle hos honom kunna inplantas en sådan disciplin, som behöfves.
Vi se exempel härpå i utlandet, hvarest soldaten, då han icke är i utöfning af sin tjenst, lefver än på ett och än på ett annat ställe, stundom lefver han i öfverflöd och stundom i brist.
Han har icke någon omtanke för sin framtid, hvaremot vår indelte soldat, hvilken har ett hem, altid bar en framtid för sig.
Det är äfven samma förhållande med den indelte båtsmannen.
Jag vill nu serskildt fästa mig vid Gottland, hvarom jag har serskild kännedom.
Det förefaller mig besynnerligt, att indelningsverket icke kommit till verkställighet å denna ö, ty endast å få ställen derstädes, hafva båtsmännen torp.
Jag kan icke betrakta detta förhållande annorlunda än som en försummelse hos K.
Bef:h:de och befälet, hvilkas skyldighet varit, att till verkställighet befordra ett af R.
St, fattadt beslut.
Man kan icke påstå, att allmogen saknar tillfälle, att lemna båtsmännen torp, och felet ligger således ej häruti, ty denna allmoge har vida mera jord ån den förmår att sköta, och kan således utan afsaknad afsöndra ett eller annat tunland omkring den tomt, hvarå torpet bör anläggas.
Gottlänningen är visserligen föga benägen att afträda någon jord, men afstår gerna spannemålen, ty af denna vara bar han öfverflöd och gifver deraf utan betänkande åt båtsmannen.
Denne finner sig äfven nöjd dermed, ty denna vara kan lätt förvandlas i penningar, dem han då efter behag får disponera, hvarföre, då han icke har något hem, han stryker sysslolöst omkring på ön.
Detta måste förekommas och kan icke ske annorledes än att man håller sig till indelningsverket och 1724 års författning.
Uplåtandet af 30 Den 13 Juni torp åt båtsmännen är dessutom nödvändigt derföre, att man må kunna hafva någon tillsyn öfver dem och fullgörandet af ålagda skyldigheter såsom båtsman och som enskild person i samhället.
Stundom är det icke lätt för befälet ali utöfva denna tillsyn öfver bålsmaunen, fastän lian linues på roten eller inom korporalskapet, huru mycket svårare skall icke detta då blifva på Gottland, hvarest båtsmannen icke finnes inom sitt korporalskap, ty när båtsmannen är i ena ändan af ön, är korporalskapet i den andra.
Härförutan finnas inom hela ön icke en enda Underofficer af Flottan utan blott en Officer, oaktadt ön har 2:ne båtsmanskompanier.
Då jag emellertid har sell hvilket inllytande det utöfvar på den indelta soldalen, att honom år beredt eli hem, kan jag icke annat än önska att raan äfven måtte bereda båtsmännen å Gottland samma fördel och af dessa skäl kan jag icke annat än instämma i Hr Silfverstolpes reservation.
I anledn. af den siste talarens framställning vill jag hafva erinradt, att Utsk:n utgått från den förutsättning, att båtmännen skola med utrymme till boställen af rotehållarne förses.
Utskm hafva således icke föreslagit någon förändring i nu gällande sladganden, utan tvertom vidhållit den åsiglen, att torp mäste anskaffas ål båtsmännen och Ulskm hafva följaktligen gått talarens önskningar till mötes.
Deremot skiljer sig Utsk-.ns förslag från samma talares åsigt i fråga om vidden af dessa torp.
Det finnes en författning, som föreskrifver, alt dessa torp innehålla 4 tunneland.
Huruvida denna författning är i laga ordning tillkommen eller icke, hör ej hit, och hvarifrån denna föreskrift är att härleda, har icke blifvit utredt.
Enl. hvad med förhållandet närmare bekante personer uplyst har just denna stora jordrymd till båtsmanstorpet varit ofta lill olägenhet för såväl torpets innehafvare som rotehållaren, och sedan denne sednare till fullgörande af berörde föreskrift, anskaffat den bestämda ägovidden lill torpet, har båtsmannen icke kunnat sköta jorden utan rotehållaren har måst återtaga den och i stället lemna båtsmannen säd, på det denne icke skulle svälta.
Ett sådant förhållande kunde icke vara förmånligt för hvarken båtsmannen eller rotehållaren, och derföre ansågo sig Utsk:n uti deras tillstyrkande af den underd. skrifvelsen böra gå en medelväg, så alt, derest båtsmannen och rotehållaren kunna derom öfverenskomma, den förre skulle erhålla mindre jord och ersättning i spannemål och andra natura persedlar, men båtsmannen skall ovilkorligen hafva ordentligt torp till bostad, hvilket man ansåg vara hufvudsak.
Deremot torde det icke vara så angeläget, att han är en större jordbrukare, utan man tog för gifvet, att han snarare borde vara sjöman.
På grund af alla dessa skäl anhåller jag om bifall lill Utskrns förslag.
Mörner yttrat, ber jag all få lägga några ord.
Hr Silfverstolpes, af Hr von Hartmansdorff nyss åberopade reservation antyder, som skulle Utskm, på sätt reservanten sjelf uttryckt sig, hafva saknat serskilda skäl för sitt tillstyrkande.
Antages likväl någonsin serskilda
Den 13 Juni. 31 skäl kunna finnas, så måste det enl. min åsigt vara uti förevar, fall och de, som här böra tagas i betraktande, äro, ibland annat, att sedan tillkomsten af 1690 års författning rör:de indelningsverket, båtsmanstorp i allmänhet icke blifvit anlagda på Gottland, utan frågan har allt sedan den liden fått hvila.
Man har icke ansett nödigt alt på sådant sätt ordna båtsmännens löneförmåner.
Emedlertid har nu inom Utsk:n blifvit tiplyst och enl. mitt omdöme fullständigt utredt, att på de ställen, hvarest båtsmännen hafva torp, de berga sig dåligt, hvaremot de, som sakna sådane, men åtnjuta lön i natura persedlar, berga sig ganska bra.
Inom Stockholms
Län finnas 602 båtsmansrotar, men ingen enda af dessa rotar lemnar torp af den beskaffenhet, som här är i fråga, nemi. med 4 tunnelands jord.
Dessa torp hafva endast några täppor intill stugan af högst 24 kapplands vidd.
Det är gifvit att båtsmannens ställning icke är eller kan vara lika med indelta soldatens, ty båtsmannens tjenstgöring fortfar ett år i sender och del kan följaktligen icke vara med hans fördel förenligt, att vara jordbrukare.
På grund af dessa skäl tillstyrker jag bifall till Utskms förslag, destoheldre, som derest Konungen icke finner, att det är med indelningsverkets bestånd och båtsmännens fördel rätt öfverensstämmande, förslaget icke eller lärer vinna Högstdensammes bifall.
Jag vill icke besvära R. o. Ad. med en diskussion i detta ämne, som numera är utan allt ändamål, sedan 3 Stånd bifallit Utskms förslag.
Jag vill endast nämna, att den af Ilr Silfverstolpe yttrade åsigt var delad af den sammansatta afdelnm, men uti de sammansatta Utskms plenum anfördes sådana skäl, att åsigterne blifva annorlunda och vid votering härom stannade 60 röster för Utskms förslag och 0 emot detsamma.
Dalström:
Jag anhåller att få redogöra för de skål, på grund hvaraf jag anser båtsmännen böra förses med torp och jord till 4 tunnelands vidd.
De olika förhållanden, som i detta hänseende förefinnas inom olika orter af riket, måste härledas derifrån, att under roteringskommisionernes verksamhet bestämdes efter hvarje orts beskaffenhet antalet af de hemman, som dit skulle anslås.
Detta har föranledt, att hvarje rotes hemmantal är inom olika provinser olika och till och med inom samma provins olika, ithy att inom Westergöthland finnas rotar om 4 men äfven af 1 ^ hemman.
Detta har naturligtvis berott af hemmanens olika beskaffenhet.
Emedlertid får jag förklara, all jag icke kan inse något skäl, hvarföre en båtsman icke kan vara jordbrukare lika väl som en soldat, ty han är väl icke alltid på sjön, och under hans ledighet måtte väl jordbruk vara för honom en lämpligare sysselsättning än alt stryka omkring å landet och göra intet, hvilket måhända icke alltid kan för disciplinens bibehållande vara serdeles nyttigt, och likväl är det på denna disciplin man skall göra afseende såväl hos soldaten som hos båtsmannen.
Då härefter H. Ex. Hr Frih. o.
Landtm, hemställde om R. o. 32 Den 13 Juni.
Ad. bifölle Utskms förevar, betänk, besvarades denna propos. med starka ja, blandade med nej, hvarpå H. Ex. förklarade det han funnit ja öfvervägande.
Föredrogos men bordlädes ånyo, uppå derom af flere ledamöter gjord begäran nedannämnde d. 24 sisll.
Maj första gången bordlagde ullåt:n nemi. från Stats- samt Allm.
Besvärs- o. Ekon.-Utskotten.
N:o 3, i anledn. af väckte frågor, dels att Staten måtte öfvertaga kostnaden för Kronobrefbäringens fullgörande, och dels att Statsverket måtte samma kostnad bestrida m, m.; N:o 4, i anledn. af väckte frågor om befrielse för åtskillige Pastors- ock Komministersboställen, från utgörande af rotering, eller om åtnjutande af ersättning derför m. m.; N:o 5, i anledn. af väckt fråga om förändradt sätt för Landtmätares aflönande m. m.; N:o 6. i anledn. af väckt fråga att all inom Appelbo och Malungs socknar belägen skogsmark måtte fördelas på jordegarne inom nämnde socknar; N:o 7, i anledn. af väckt fråga om ny organisation af Länsstyrelserne; N:o 8, i anledn. af väckt fråga om berättigande för stamrote vid båtsmanshållet, att, utom planpenningarne, af strörotarne njuta ytterligare ersättning för lemnad åker, äng, mulbete, vedbrand och stängselvirke.
Besvärs- och Ekon.-Utskottet.
N:o 95, i anledn. af väckt motion om åtgärders vidtagande för befordrande af slöjder och binäringar hos allmogen m. m.; N:o 96, i fråga om beredandet af ändamålsenlig kommunikation emellan Gottland och öfriga Sverige; ochj N:o 97, i anledn, af vackt motion om förändrad beräkning af Konsulad-afgifter m. m.
Föredrogs och bifölls Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s d. 24 sisth Maj på bordet lagda utlåt.
N:o 98, i anledn. af erhållne återremisser utaf utlåt.
N:o 43, öfver väckt motion om uphörande af mätarepenningar för stenkol, som till riket införas.
Utsk:s nedannämnde d. 24 sisth Maj på bordet lagde mern.
N:o 99, i anledn. af erhållne återremisser utaf betänk.
N:o 54, rörande väckt motion om stapelstadsrätt för Skellefteå; N:ö 100, i anledn. af erhållne återremisser ntaf betänk.
N;o 69, Den 13 Juni. 33 G9, rör:tle föreslagne ändringar i K.
Förorda, om sockenstämmor i riket af d. 29 Augusti 1843, samt N:o 101, i anleda, af ålerremiss utaf utlåt.
Föredrogos, men bordlädes ånyo, uppå derom af flere ledamöter gjord begäran, Allm. Besv.- o.
Elson.Utsk:s d. 28 sistl.
Maj f. m. på bordet lagde utlåtm N:o 102, i anledn. af återreraiss utaf betänk.
N:o 39, ang:de Fjerdingsmans-befattningen; och N:o 103, i anledn. af väckt motion om bestämmande af Magistrats-personers åligganden i afseende på inventeringar uti landtlänterierne.
Föredrogos och lades till bandlingarne Allm. Besv.- o. Ekon.- Utsk:s d. 28 sistl.
Maj e. m. på bordet lagde mern.:
N:o 104, i anledn. af ålerremiss utaf betänk.
N:o 53, om utvidgande af de rättigheter, som äro Mosaiske Trosbekännare här i riket tillerkände; oell N:o 105, i anledn. af erhållne återremisser utaf betänk.
N:o 57, dels om uphörande af Bevärings-manskapets årliga vapenöfningar, dels ock införande af exercis sockenvis, och -dels om rättighet för beväringsynglingarne alt sjelfve välja det vapen, hvarvid de helst vilja tjenstgör», antingen tilt lands eller sjös m. m.
Föredrogos, men bqrdlades ånyo, uppå derom af flere ledamöter gjord begäran, nedannämde d. 31 sistl.
Maj på bordet lagde betänkm och utlåta: nemi. från Stats- samt Allm.
N:o 9, i aDledn. af väckt motion om anslag af allmänna medel till ersättning för under gängse smittosamma boskapssjukdomar nedslagtade kreatur; N:o 10 i anledn. af väckt fråga om någon billig ersättning åt dera, som göra förluster i anledn. af tillämpningen utaf K. Förordn. d. 23 Januari 1828, rörde smittosamma sjukdomar hos djuren, samt serskildt åt hemmansbrukaren Petter Svensson den yngre i Mjördeved för irenne af rotz angripne och enl. författningens föreskrift dödade hästkreatur.
Bevillnings-Utskottet.
N:o 6, ang:de stämplade pappersafgiflen; N:o 7, ang:de stämpling af spelkort och afgiften derför; N:o 8, ang:de städernes salu-accis.
N:o 9, ang:dc postbevillningen. 8 H. 3 34 Den 14 Juni. Banko-Utskottet: N:o 38, i anledn. af f. d. Kamereraren A. Nikodemis ansökan om afskrifning af öfverränta å diskontlån; N:o 39, i anledn. af RiksSt:ns återremiss å vissa delar af betänk.
N:o 24, med förslag till reglering af Bankens Låne- och Krediliv-rörelse; Allm.
N:o 106, i anledn. af väckte frågor om ändringar i K.
Fabriks- och Handtverks-ordningen d. 22 Dec. 1846.
Slutligen föredrogos samt bordlädes ånyo, uppå derom af flere ledamöter gjord begäran, StaIsUlsk:s d. 4 dennes f. m. på bordet lagde mern.
N:ris 147 till och med 155, i anledn. af erhållne återremisser å Utsk:s ntlåtin, ang:de reglering af ulgifterne unnder Riks-slatens hufvudtitlar.
Då härefter H. Ex. Hr Frih. o. Landtm., med lillkännagifvande, att i sednaste Talmanskonferensen blifvit öfverenskommet att Talmännen, hvar och en inom sitt Stånd, skulle hemställa, att StatsUtsk:s nu af R. o. Ad. ånyo bordlagde mern., ang:de reglering af utgiflerne under Riks-statens hufvudtitlar, måtte företagas till afgörande i morgondagens plenum, samt att H. Ex. hade sig bekant all de 3 öfrige
Stånden redan dertill lemnat deras bifall, hemställde om R. o. Ad. biföl le att desse mern. fingo upföras främst i förédragmslistan för morgondagen, blef denna propos. med ja besvarad.
Ad. åtskiljdes k. ,] 11 på aftonen.
Albert Munck, Lördagen den 14 Juni 1851.
Justerades pleniprot. för d. 21 sistl.
Föredrogs ånyo StatsUtsk:s d. 4 och 13 dennes på bordet lagda mern.
N:o 147, i anledn. af erhållne återremisser å utlåt.
N:o 82, ang:de regleringen af utgiflerne under Riks-statens Första bufvudtitel.
Den 14 Juni. 35 R. o. Ad. vidblef sina, rörande 2:dra oell 4:de punkterne af utlåt.
N:o 82, förut fattade beslut samt ansåg förevar:de mern. i öfrigt icke erfordra annan åtgärd, än att läggas till handlingarne.
Föredrogs ånyo StatsOtskrs den 4 och 13 dennes på bordet lagda mern.
Nio 148, i anledn. af erhållne återremisser å allat.
Nio 83, angide reglering af utgifterne under Riksstatcns Andra hufvudtitel. R. o. Ad. vidblef sina, rör:de 2:dra och 3:dje punkterne af utlat.
N:o 83, förut fattade beslut och ansåg förevar, mern. i öfrigt icke erfordra annan åtgärd, än att läggas till handlingarne.
Föredrogs ånyo och lades till handlingarne StatsUtsk:s d. 4 och 13 dennes på bordet lagde mern.
N:o 149, i anledn. af erhållen återremiss å utlåt.
Nio 84, ang:de reglering af utgifterne under Riksstatens Tredje hufvudtitel.
Vid förnyad föredragning af StatsUtsk:s d. 4 och 13 dennes på bordet lagda mern.
Nio 150, i anledn. af erhållne återremisser å utlåt.
Nio 85, ang:de reglering af utgifterne under Riksstatens Fjerde hufvudtitel, företogos serskildt till afgörande följande enl. ordningen i utlåt.
Nio 150, benämude punkter. lista punkten.
Gite punkten.
Hr af Dalström, Gust. Jakob; Med anledn. af del hinder, som blifvit framställdt mot bildande af Ingeniör-trupper, hvilka jag anser vara högst beliötlige för vårt land, och hvilka, lill stor skada för arméen, ännu saknas, anhåller jag att få yttra några ord.
Man har yttrat att dessa trupper kunna bildas af soldater ur indelta arméen; jag medgifver desses skicklighet att handtera yxan och i allt hvad som räknas till handarbeten, äfvensom att vare förgångsman för arbeten som i den nu utfärdade instruktionen för Sappörer blifvit oraförmäldc; men det är ej nog att hafva dessa skicklige personer, som finnas vid regementene, att använda vid ett krig.
Då fråga är om sådana företag, som broars slående, fästningars belägring och försvar, kan man ej vänta sig af den eljest till hvarjehanda arbeten skicklige indelta soldaten att ega de insigter som för dylika värf erfordras, eller att upfylla behofvet af en Ingeniör-trupp.
Vid de 2;ne sista krigen måste utländska Ingeniör-trupper biträda oss vid förefallande händelser.
Det skulle vara smärtsamt att ytterligare erfara ett hinder från Ständernas sida för bildandet af sådana trupper, och jag måste derföre på det högsta anhålla, att denna sak måtte, af R. o. Ad. åtminstone, behjertas.
Dä denna fråga remitterades till StatsUlsk,, åtföljdes den af R. o. Adis bifall och 3* 36
Den 14 Juni. jag inskränker mig alt begära att Ståndet måtte vidblifva sitt beslöt, hvartill ytterligare skäl bernias såväl af den reservation, sorn åtföljer denna punkt af betänk., som af hvad Hr af Dalström nysss anfört.
Efter först till bifall å Ulsk:s i denna punkt afgifna utlåt, framstälde, men med nej besvarad propus., hemställde H. Ex. Hr Frih o. Landtm, om R. o. Ad. bifölle K.
M:s i ämnet atlåtna nåd. propos., samt ropodes härvid starka ja jemte några nej, hvarpå H. Ex. förklarade del han funnit ja öfvervägande. 8:de och 10:de punk terne.
Lades till handlingarne. litle punkten. R. o. Ad. vidblef sitt förut i ämnet fattade beslut. 13: de punkten.
Då detta yttrande sista gången förevar, gjorde jag anmärkn. mot Utsk:s förslag, och anhåller alt Lektor Wallmans reservation, som åtföljer förra betänk.
N:o 85 mätte upläsas, samt jag derefter återfå ordet.
Sedan denna upläsning försiggått, yttrade: