Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I anledning häraf bifaller jag väl Utskottets Betänkande, dock med imryqkligt förbehåll, att det nyttjade uttrycket, att det icke lärer vara Riksens StäKders rätt, antingen må gå ut, eller ock icke N|ända Rikseus Ständers obestricleliga
Den 27 Juli - /.
m 12 dispositionsrätt af Tullverket till någon inskränkning.
' Herr af Stenhoff, Christian, upppläste följande: Högloft.
Utskottet har i sitt Betänkande sluteligen yttrat, att sorn, hvad Herr Printzensköld i öfrigt yrkat, hnfvudsnkeligen rörer det Reglementariska för Tullstyrelsen, derom Riksens Ständer icke lärer tillhöra att förordna; så har Utskottet ansett sig ej Vara i tillfälle, att genom något särskildt tillstyrkande understödja Herr Printzensköld;; Patriotiska förslag.
Under öfverläggningarna den 5-.te neli 2o:de i denna Månad pä Riddarhuset, angående Riksens Ständers 'Särskildta Utskotts Betänkande, ibland annat äfven rörande Tullstyrelsen, har jag funnit alldeles motsatta grundsatser rådande om Riksens Ständers rättigheter i denna delen, och det är i sådant afseende jag vågar bestrida ett ovilkorligt bifall till det upplästa Betänkandet. t • • ; , Hvad härom än vidare styrker egen öfvertygelse, grundar sig på Kongl. Maj:ts Nådiga Förordning af den 30 November 1810, angå ende LandtTulIslnrättn in gensupphörande, derigenom Kongl. Majit uti
In - 1278 Dm 27 Juli f. m. gressen högtideligcn förklarat, att sorn, enligt 60 §. i Regering^Formen af den 6:te Juli iRop , LaridlTullsäfgifterna räknadeS till deri Bevillning, som Riksens Ständer ägde att bestämma, och det således af dem berodde
Ätt bibehålla leiler afskaffa dessa afgifter, i hvilket sednare fall äfven anstalterna till deras uppbörd såsom såd-ane borde försvinna, tillkomme det alltså Riksens Ständer alt i detta Bevillningsmål vidtaga ett afgörande beslut, "Mig må tillåtas uppläsa samma ingress till nämnda Kongl. Förordning in extehso, som än närmare upplyser sammanhanget.
Efter en enkel Logik tror jagi att någon annan slutsats häraf ej kan dragas, än att
Tullinkomsternas bestämmande och anstalterna dervid är en Riksens Ständers ensak, såsom i det hela ett Bevillningsmål.
I sådant afseende tror jag, att Herr Printzensköld haft rätt att yrka, det den högst onyttiga och ganska besvarande inre eller Landttullsbevakningen skulle jemte Tullhusen och lönerna för Betjeningen indragas, och att Högloft.
Utskottet således kunnat härom understödja Herr Printzensköld* Patriotiska Förslag.
Nyttan och nödvändigheten häraf är dess mer påtagelig, som, enligt Bevillnings- och OeconomieUtskottens Betänkande vid Örebro Urtima Riksdag af den 3o:de Juni 1812, årliga allöningen för Den 27 Juli /. m. 1279 den ännu !» i behållna Landttulls- och AccisBetjeningen bestiger till 66 660 R:d. 57 sk. g rst., samt Tullhusens underhåll med hvad mera dertill hörer 24,800 R:d. ga sk. 8 rst. eller tillsammans 91,461 R:d. 21 sk. 11 rst.
Återförom härvid i minnet dé grunder, hvilka vid 1809 års Riksdag bestämde den ersättning, hvarigenom
Staten skulle hällas skadeslös för de intrader, som medelst LandtTullarnes indragning henne frånginge, och att dervid ingick i beräkning, att både LandtTuIlsBetjmingens löher borde indragas och deras boställen försäljas; men att denna anstalt allt hitintills saknat all verkställighet, utan någon deremot svarande vinst.
En årlig inkomst för Staten, endast genom LandtTullshusens och dertill hörande Lägenheters Uthyrning, Skulle kunna tillvägabringa 248,000 R:d.
Banco, efter den i allmänhet antagna “rund, att förhållande med husens afkastning i hyra »varar till deras underhåll såsom ett emot tio. _ 1 en bevislig följd häraf, skulle Staten tillkomma en årlig inkomst af 539,461 R:d.
Banco, om rigtiga utvägar vidtogos att helt och hållet upplösa LandtTullsBetjeningen och uthyra deras Boställen.
Oanmäld bör ej heller blifva den nytta, som 800 sysslolösa Personer i ett Folkfattig* land skulle bidraga till Fad&r* 1230 Dett 27 Juli f. til. neslandets mödernäring, Landtbruket. då C m ' dera? nuvarande befattning ej i någon väsendtlig de!
Iean befordra ändapiålet eller hämmandet af Lurendrägefier och Tullförsnillningar, och således ej heller i raindsta måtto svara emot den kostnad, deras underhäll medför.
Jemlikt liera säkra tryckta uppgifter skall hvarken i England, Holland, Preussen eller Frankrike någon LandtTiiUsBeijelling underhållas; till hvad ändamål skall då denna tunga än längre i Sverige besvära Staten?
En hvar kan lefva i det säkra hopp, att en nödig och af Nationen ön«kad ändring häruti skulle snarast tillvägabringa?, om hos Kongl. Maj:t och Flans Kongl. Höghet Kronprinsen Riksens nu församlade Ständer i en sann och klar dag gemensamt i underdånighet framställde deras lika vördnad sfulla som Underdåniga önskan, om LandTuUsbcvakningem snara upplösning, hvarom jag ödmjukeligen anhåller, att Eders Excellence Flögvälborne Herr Grefven och LandtMarskalken behagade göra Uögloll.
Ridderskapet och Adeln Proposition till .bifall, oell att i detta afseende inbjuda dess yespectiva MedStänder, att häruti deltaga.
Ämnet är för StatsCassan af mycken vist, hejdst då i betraktande kommer, att din indragning af LahdtTiillsBetjeningens loner och Boställen för 4 år sedan blifvit verk-. . V. 2.
Den. .27 Juli e- m. »281 vit verkställd, hade, efter förstnämnda uträkning, T,557,844 B:d.
Banco kunnat komma SiHts-Cassan till godo och till en föriironligare både Tullstyrelse och Kustbevakning, jemte hvad i öfrigt dertill är anklaget, blifva användbare, och att, om verkställigheten än längre uteblifver, till■skyndas Staten lika fortfarande föiluster. — Lan<ltTo 11 sBetjenitrge ns indragning skulle dessutom s betydlig mån mindska General TullDireotionens vidsträckta befattning; Herrar
Ledamöterna deruti äro anförtrodda Rikets höga och för Statens väl betydande Embeten, hvars ansvarsfulla göromål så medtaga deras dyrbara tid, att da allenast en förmiddag i hvarje vecka hafva tillfälle lemna deras insigtsfulla ålSärd till Tullverkets vidt omfattande arbeten, hvilka likväl torde hafva nödigt en dagelig oafbruten Ernbetsmaana handläggning.
Herr af Stenhoff tilläde muntligen:
Sa länge uti Utskottets Betänknnd-en suden stå qvar, att det reglementariska af Tullstyrel. -en r j tillhör Riksens Ständers åtgärd, anser jag etter min tanka att någon proposition örn bifall pä Utskottets Betänkande ej kan äga rum, utan fast iner till rent af slag.
Grefve ron Lantingshausen, Albrecht; När OecoriomifcTJtskottet säger sig instämlliäd. o. Ad.
Prat* 1G1. 162, 1282 Den 27 Juli e. m. ma i gillande af Särskildta Utskottets yttrande i denna sak, hvilket redan blifvit godkändt, har
Utskottet ej ansett nödigt att andra gången besvara denna fråga.
Hvad angår Friherre Staéls anmärkning, har Utskottets tanke ej varit att bestrida hans mening; men det har ej tilltrott sig att afgifva yttrande hvem det tillhör att bestämma det reglementariska af Tullverket.
Beträffande Herr af Stenhoffs långa yttrande, hade han kunnat spara sin möda, om han lcänt att Utskottet beredt ett utlåtande i samma ämne, som innan kort lärer inkomma.
Utskottet har ej kunnat föreslå Tullbevakning öfver hela Riket, utan blott till en del.
Tians Excellcnce Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition till bifall å Betänkandet, med den af Friherre Staél von Hollstein gjorda reservation.
Ja och några få Ne).
Friherre Staél von Hollstein: Herr Ordföranden i Utskottet har väl förklarat, att meningen icke varit att bestrida min tanka rörande Ständers rätt till Tullverket, blott rörande det reglementariska; ^ dessa båda delarne kunna likväl icke skiljas åt; då Tullen är förklarad för Bevillning, och då det är Riksens Ständers pligt att, till Den 27 Juli e. m möjligaste mindskning i sina Gommittenters bordur, begagna denna resource på bästa sätt: föijer deraf alltså att hela styrelsen hörer dem till, annars erhålla de ju icke större summa än den man vill efter behag tilldela dem.
Man bevisar ofta kraftigt och absurd», jag vill denna gång nvtija detta bevisningssätt: 0111 en Konung skulle villja Sfi som en pension till någon gynnad person gifva en plats i TullDirection med 3 å 4°oo Riksdalers inkomst, och sidan nådebevisning skedde åt 100 personer, förlorade StatsCassan härigenom 3 å ^00,000 R:d.
Häraf lärer inses att då inkomsten tillhörer Ständerna, äfven sättet att bringa den till högsta belopp måste af dem bero.
Herr Printzenschöld föreslog, att Betänkandet kunde afslås.
Herr LandtMarskalken trodde det tankarne lättastskulle förena sig om beslutet fattades i enlighet med Friherre Staéls mening.
Herr af Stenhoff:
Om jag rätt fattat Herr Grefve Lantingshausen!; yttrande, att han derigenom förklarat det
Utskottets mening med de åtalade uttrycken ej varit att förnärma Riksens Ständers rättigheter} så anser jag någon vidare discussion elier öfverläggning öfverflödig.
Den 27 Juli e. m. Grejve von Schwerin, Fredrik Bogislaus, ansåg tjanligast örn proposition gjordes att Betänkandet skulle läggas lill handlingarna.
Efter någon öfverläggning beslöt Ridderskapet och Adeln, uppå af Herr LandtIVJarskalken gjord proposition, att Betänkandet skulle läggas till handlingarna.
Herr Munch af Rosenschöld, Eherhard, anhöll det proposition tillika skulle göras, att Ridderskapet och Adeln måtte för sin räkning reservera sig emot det uttryck OeconomieUtskottet nyttjat, och vid hvilket Friherre Stael gjort anmärkning.
Herr Spaldencreutz, Arvid, anhöll att Ridderskapets och Adelns beslut måtte med de öfriga RiksStånden communiceras.
Hans Excellence, Herr Grefven och LandtMarshalken, gjorde proposition i enlighet med hvad Herr Munck af Rosenschöld yrkat, hvilken Bifölls. r A nyo föredrogs Stats* samt OeconotöieUtskottens den 25 Juli på Bordet lag - Den 27 Juli, e, m da Betänkande, angående Allmänna SpannmålsMagazins Inrättningen-i Riket; Herr LandtMarshalken hemställde, om icke detta Betänkande borde hvila tills RancoUtskottet hunnit deröfver afgifva yttrande.
Gref ve Lilliencrantz, Johnn IVilhehnz Som både Särskildta* och OeconomieUtskotten, i sina yttranden om Allmänna Magaainslnrättningen , föreslagit ökade biträden, för densamma, hvarom Höglofl.
BancoUtskottet lärer böra sig yttra, torde vara sä mycket angelägnare, att innan BancoUtskottets
Betänkande i detta ämne förekommer, låta förstberörda Utskotts yttranden hvila, soni- de icke till BancoUtskottets hörande varit temittérade, ehuru desamma såsom af trycket “ utgifna kommit till BancoUtskottets kännedom.
Jag anser dessutom oumgängeligt, att öfver Särskildta- och OeconomieUtskottens Betänkanden göres en Rotel, till upplysning öfver de delar, hvaruti de öfverensstämma eller äro skiljaktiga.
Vid dessa Betänkandens afgörande skulle jag vördsamligen utbedja mig, att få uppläsa mitt i samma ämne under den. 16
Maj ingifna, sedermera tryckta Memorial , som till stor del blifvit af HögloiL, I2g6
Den 27 Ju-: m. UtfkottPn i principerna gilladt, ehuru något särskildt utlåtande deröfver icke erhållits; men om Höglofl.
Betänkanden komma att ytterligare hvila, af>tår jag for närvarande från en sådan anhållan.
Härefter, uppå förnyad proposition af Herr LandtMar<-kalken, beslöts att Betänkandet skulle blifva hvilande.
Till afgörande företogs OecoimmieUtskottetssedan den 22 denne-- hvilande Memorial, i anledning af återremiv- af Utskottets Betänkande om afhjclpande al vissa kostnader för Rote- och Rusthållare, Herr Lannerstjerna, Johan Wilhelm, uppläste följande:
Då till slutlig pröfning och afgörande nu förekommer Höglofl.
Besvärs- och Oeconom ieUtskottets Betänkande, i anledning af väckt fråga om Förändring med Soldaternas vid de fndeldta Regementerna löner, utbeder jag mig att få fästa Höglofl, Ridderskapets och Ad-.lns uppmärksamhet pä detta ämne, till det noggranna öfvervägande, som jag anser dess vigt förtjena.
Utskottet tillstyrker att på alla ställen, der ej några synnerligen vi0tiga oxtistän - Den 27 Juli e. m. disheter eller särskilda öfverenskommelser ligga i vägen, det må vara Rotarna tillåtet, att utom en liten kåltäppa disponera öfver SoldatTorpets öfriga jord, emot erläggande in natura af ett visst quantum Spannemål, Hö, Halm m., m., i likhet med hvad de gamla KnektContracterna utstaka.
KnektContracterna stadga i allmänhet, att Soldaten skall hafva af RotenTorp med hus och ägor af Aker och Äng, till beskrifven beskaflenhetoch vidd, samt att endast vid de Rotar, der för Hemmanens inskränkta område tillfälle icke varit, att förse Soldaten med Torpägor, honom skall gifvas 2 Tunnor Råg, 2 Lass Hö, 1 Tjog halm samt en liten kåltäppa.
Om nu Utskottets Betänkande skulle vinna bifall, så blefve 2 Tunnor Råg, 2 lass Höoch lTjogHalm hvad Soldaten, jemte den lilla Kåltäppan, skulle få i stället för Torpägorna.
Och hvem är, som icke finnér, att denna ersättning skulle blifva för Soldaten ofullkomligt svarande emot förlusten af den förmon, han nu njuter att sjelf bruka dem, samt att den skulle blifva det, äfven vid de Rotar, der Torpjorden vore af den mest inskränkta vidd.
Den föreslagna förändringen skulle så. ledes medföra vinst för Rothållaren, men X2g8 Den 27 Juli e. m. förlust för Soldaten.
Och om nn ersättningen i persedlar, genom särskildta Contra* eter skulle klifva ökad och göras sådan* att Soldaten genom förändringen icke något forlorade, så synes mig,- ätt den auda icke borde vidtagas, emedan den i alla falt blefve skadlig för Staten, medelst den menliga inflytelse den komme att hafva på Rikets. forsvar* Under en Förfluten mångårig tjenstetid som Ledamot i.
Kungli Krigskollegium», der vården och handhafva odet af Indelniegsverk*-1? bestånd och RnektCtrotracternas efterlefnad vaj-en, i synnerhet migt vid den nKaille j ig harle* ålagd Embetsp. li t, bär j ig funnit det vara med grun-, den för Indelningsverket och med éspritea af -de om d>n i adelil ta Armeans inrätt* ninii utfå■ dede forfaftniogar enligt, att Soldflt< n tillika skaf? vara jordbrukare.
_ Såsom sådan äger hau ett eget intresse att för-vara den rörd, han till en del sjelf brukar, och vid hvilken han, merendels om gifven af hustru och barn, genom dessa band är fastad.
Och härnir ligger, söm jag tror, förnämligast orsaken till det allmänt erkända företräde, som Svenska In de Idta Armeen äger framför alla andia Magters troppar.
Tåg ifrån Soldaten disposition af Torpägorna Nedsatt honom ifra» hvad han nu är — en sjelfständig treflig
Den 27 Juli e. m* *289 nho och brukare på Torpet, till hvad han då skulle bii _ foga bättre än ett inhyses lijon pä Roten; Och jag fruktår, att man icke mer skall hnna hos den Indelda Soldaten hvarken den moralité, sorn hittills stämplat honom, ej heller den fosterlandskänsla, sorn mest, allika motiver, är mägtig, att i farans stund ingifva mod åt Rikets Försvarare.
I em tid, då man visligen bemödar sig att sätta kraft-och styika i Rikets försvarsmedel; dä Kongl. Majit nvlipen, uti Nådig Skrifvelse till Rikets Ständers StatsUL. -kott, gifvit tillkänna
Sig vara sinnad, att, till befrämjande af samma ändamål, gifva Armeen en nV organisation, och att
Indelningsverket till sina grunder dervid 6kall följa*, må man väl icke gifva anledning till vidtagande ar en författning, sorn, stridande mot des^a gtuuder, kunde medföra tn ofvannämnda ändamål motsatt verkan.
Af sådan beskaffenhet och påföljd anser jag d n föreslagna förändring-n med S hbiternas vid de Indetdca Rcgementerna löner, fran jordbruk till persedlar, blifva» och kan fördenskull den samma för min tb 1 icke antaga, utan tillstyrker, att Ut' skottets Retänkande må afslås och KnekteClontracterna, enligt den hoga Stiftarens af Indelningsverket deri kraftigt uttryckta vill - Den 27 Juli e. m. ja, och jemväl sedermera utkomne författningar, förblifva i deras verkan oförändrade.
Grefve Lilljenernnts:
Något gemen samt stadgande för Indelda Soldaters hemkall, i hela Riket från Norrbotten till
Skåne, skulle säkerligen vara lika olämpligt, som att i åtskilliga andra Oecononmka ärenden på lika generelt sätt vidtaga forändringar; men deremot kan jag icke inse någon skada deraf, att inom hvarje
Län beredas sådana öfverenskommelser, som hämma beständigt stigande variationer.
Till Rotehållares fullkomliga tillfredsställelse är detta verkstäldt i Westmanland på ett sätt, Sorn visserligen icke gör Soldaten mindre brukbar, förändrar hans-egenskap af National militair och Jordbrukare, eller rubbar Indelningsverket.
I Westmanland har man ansett å ömse sidor nyttigt, att soldaten, i stället för jordlappar i hjärtat af Rotens ägor, finge visst qvantum säd och hö, enligt generelt stadgande för hela .Länet; derigenom vinner Rotehallaren att icke årligen se pretentionerna tillväxa; att vid Stor- eller Enskifte* delningar icke se hinder läggas af Soldatvretar, hvari oftast alle Byamän icke hafva delaktighet; att icke vid Åkerns och Ängens skörd och bergande komma i osäm - Den 27 Juli e. m. ja med Soldaten; att icke behöfva hålla I oge och Lada åt Soldaten med mera.
Soldaten deremot kan med mera lugn gä i fält, när han åt sin hustru öfverlemna?
en bestämd inkomst, tillräcklig till hennes bergning, i stället att öfvergifva ett åkerbruk, som i hans frånvaro skall vårdas af en qvinna, och skötas af främmande ofta ogena personer.
Den ledsamma hagan om fardag vid vacancer undanrödjes äfven härigenom.
Säkerligen lära dessa hänsigter passa för alla'sädesrika Provinser, — 1 Norrland orh Skogsorterna deremot, hvarest stor vidd af ouppodlad mark är att tillgå, beredes må bä nda sä val enskilt som allmänt bästa säkrast igenom det der brukliga sättet att åt Soldaten upplåta odlingsmark, som han pa sin och sin hustrus lifstid får flitt disponera.
Grefve von Lantingshausen, Albrecht, som anmält sig att tala, förmälte sig vara förekommen af Grefve Lilliencrantz.
Jag finner Herr Stats Secreietaren Lannerstjerna* anmärkningar så välgrundade, att jag förenar mig med honom, och anhåller om proposition till afslag å Utskottets Betänkande.
Men i händelse Höglofl.
Rid - Den 27 Juli e. mi dersfeapet och Adeln skulle företaga en ytterligare granskning af Betänkandet, fean jag ej undgå alt för min del yrka, det hvad som blifvit föreslaget om Soldat-Torp, lordens utbytande emot årligt erläggande af Spannmål, Hö, Halm m. m., icke må bifallas, utan KnekteContracterna derutinnan blifva orubbade.
Vid den del af Betänkandet, sorn rorer munderingarna, får jag anmärka och till Ridderskapets och Adelris godtfinnande 1 ödmjukhet underställa, om icke den föreslagna underdåniga anhållan, att de förändringar, hvilka kunna finnas nödige, mätte, till lindring för de Rustande,- sällan påbjudas, bör så framställas: att Riksens Höglofl.
Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det inga sådana förändringar matte göras, som icke äro förenliga med Contracterna; vid Herr Landshöfdingen Grefve Lilljencrantz’s ny$s gjorda anförande, att det vore i så mångå afseenden fötmonligt, om i stället för Åker och Äng Soldaten kunde få något visst i Säd, Hö och Halm, kan jag ej undgå göra den anmärkning, att igenom en sådan förändring skulle Soldaten, ifrån nyttig och arbetande Jordbrukare, förvandlas till dagdrifvare, hvarvid hvarken han sjelf eller det allmänna skulle vinna.
Stael von Hollstein coniormerade sig med Herr Berghman.
Den 27 e. t».
Herr Spaldencreutz:
Fcr min enskilda vinst skulle j.ig gerna bifalla Memorialet, men på de skäl Herr Stals Secreteraren Lannerstjerna anfört, och för de moraliska, åstundar jag afslag.
LandtMarskaiketi gjorde proposition till bifall å Betänkandet.
Efter någon kort öfverläggning^ och sedan åtskilligt blifvit yttradt dels för och dels emot Betänkandet, gjorde Herr Grefven och LandtMarskalken proposition till afslag å Betänkandet, hvilken proposition med Ja besvarades.
Vid förnyad föredragning bifölls
Öe* conomieUtskottets den 12 Juni på Bordet lagda Betänkande, angående rättigheten för Lumpsamlare att omkringresa i Landet, samt om Lumpors anskaffande för Pappersbrukens behof, roed den förändring deruti, som BancoUtskottets den 22 Juli på bordel lagde Memorial föranleder.
Herr Silverstolpe, Gustaf Abraham; I början af detta plenum, innan jag var Den 2?
Utkommen, justerades en underdånig skrif* vise til!
MaJ:t, rörande Båtsmanshåilet i Blekingen, hvarvid anmärkningar blifvit gjorde.
Jag har sedan underrättat mig om förhållandet härmed.
Man har anmärkt, att i expeditionen ej gores skillnad mellan Båtsmans indelningen och Båtsmans roteringen.
Detta är sannt och kommer deraf, att i ExpediiionsUtskottet man ansåg det i StatsUtskottets Betänkande förekommande uttrycket Båtsmans Rusthåll för origtigt, emedan det verkligen strider emot sund mening, oell derföre i stället ditsatte Båtsmans rotehåll.
Sedan jag nu blifvit upplyst, att denna terin verkligen brukas i Blekingen, måste deri här återställas, hvarigenom den ifrågavarande skillnaden blifver klar.
Sunda förnuftet måste här, såsom ofta, ge vika för bruket.
Den andra anmärkningen är rigtad mot ordet Vargering, sorn ej hörer till Båtsmanshållet.
Anmärkningen är rigtig, men ExpeditionsUtskotiet är oskyldigt, emedan det deri mäst följa StatsUtskottets verba formalia.
Itnellertid får jag till sakens hjelpande föreslå, att ordet Vargering utstrykes.
Hvad Herr Silverstolpe sålunda föreslagit, blef af Högloft.
Ridderskapet och Adeln bifallet; i anledning hvaraf den förut i dag upplästa underdåniga skrifvelsen Den 27 Juli e. m. »29Ö till Kongl. Maj:t. i detta ämne blef, med de nu föreslagna rättelser, godkänd.
A nyo föredrogos och biföllos följande den 25 dennes på Bordet lagda Betänkanden: 1:0 Från OeconomieUtskottet, i anledning af väckt fråga om afskafFande af eller förändring uti Krono hjelpedagsverkens utgörande. o ' J H 2:0 Fran Lagutskottet, angående'förändring i Borgenärs Eden.
Upplästes å nyo och godkändes, till den kraft och verkan 56 §.
Regeringsformen innehåller, ConstitulionsUtskoltets den 22 Juli på Bordet lagde Memorial, i anledning af den af Högvördiga PreSlStåndet gjorda anmärkning vid Utskottets förslag till förändring i 5 §. 1 morn.
Å nyo föredrogs Högvördig PrestStandets sedan den 20 Juli på bordet hvxlande ProtocollsUtdrag, angående medel till no - grannhets finnande vid RiksdagsBeslutetS
Den 27 Juli e. m. samt BevillniiägsFörordninvens ren<;hrifnrng, collaljonei ing, expediering oell b< i irårande till trycket.
Herr Spaldencreutz, Arvid, uppl iste följande; Redan den ijrde sistlidne April b , jag den äran föreslå, att 2 a 3 pers . af hvarje
Stånd skulle utses, hvilka u. namn af ett RevisionsUtskott vid slo' f hvarje Riksdag skulle granka alla - tioners öfverensstämmelse med Rikert.- n ders underdåniga önskningar och Be lu _
Men mitt förslag ''ann e) d< n miud-la 1: pmärksamhet, ty min röst var säkert för olie. tydelig att börås, äfvtn för dt t upplysta C mjstitutionsUtskottet, i afseende på min den igtde sistlidne April föreslagna tillökning i JustitieOmbudsmans Insn uciionen.
Deremot liar Högvordiga Prestö! åndet, örmodligen vamadt af händelsen vid i8»2 ars Riksdag och fruktande för följderna af den brådska, som af göromålens manvd och vigt vid slutet af denna Riksdag synes bli nästan oundvikelig, genom comniuniceradt protocollsUtdi ag, som blifvit uppläs', annu lärer ligga på Bordet, gjort sina M< dStänder ett förslag, sorn lill en betydlig del kan uppfylla ändamålet af mitt föreslagna RevisjonsUtskott.
Högvordiga
Pn stöta a - V. 8- Den 27 Juli e. m.
Ståndet har nämligen inbjudit de andra Stånden, att utvälja 2:ne Ledamöter af hvarje Stand, hvilka det, under Riksens Ständers JustitieOmbudsmans Ordförande, skulle åligga, att hålla noga tillsyn och ansvara för, alt Riksdags Beslutet och Bevillningsförordningen blifva rigligt och i enlighet med de af Riksens Ständer justerade Expeditioner utfärdade.
_ Ehuru härmed icke på långt när vinnes den fullständiga säkerhet i afseende på alla Expeditioner, hvilken jag med det föreslagna ReVisionsUtskottei åsyftat, och hvars organiserande säkert är ett annat Riksmöte förbehållet, så finnér jag och säkerligen de fleste af Högloft.
Ridderskapets och Adelns Herrar Ledamöter det af Högvordiga PxestStåndet gjorda förslaget så nyttigt, att det af Ridderskapet och Adeln kan bifallas, och får jgg till detta bifall anhålla om Eders Excellences Bögvälborne Herr Grefven och LanötMarskalkens proposition, med det tillägg, att alla från Bevillningsutskottet föreslagna och af Ständerna antagna författningar måtte komma att undergå samma föreslagna granskning.
Äfven får jag anhålla att de andra Respectiva Stånden måtte inbjudas, att till samma projecterade tillägg lemna sitt bifall.
Under tecknad Silverstolpe, Axel Gabriel:
I afseende på hvad Herr Brukspa Ridd. o. Ad.
Fröt. 363. 164» 1298 Den 37 Juli e. m. tronen Spaldencreutz behagat anföra, att