Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedermera har likväl inträffat, att uti en Rättegång ernc-llan Hans Excellence Stats Rådet rn. m. Herr Grefve Rudolf Cederström, i egenskap af Förmyndare för Herr Stallmästaren Friherre Anders Cederström, å ena, saint Banquen ?i andra sidan, angående ett af den sistnämnde på Bariquens Auction den 9 Oct. 18.16 verksteldt inrop , af en honom förut tillhörig men för bristande inbetalning lagligen uppbuden och forsåi'd Fastighetj Kongl. Maj:ts Högsta Domstol, under5 Ilvars pröfning målet sluteligen kommit, medelst Nådig Dom den 26 April 1820, ansett B.n-quens på grund af ofvanfurde Författningar fullf.djJe yrkanden om liquiden m. in. för det ifrågavarande inropet, enligt hvad orden lyda, ’'såsom stri”dande både mot Allmänna begreppet om onu*’digheten af egtie fordringars utgifvande och emot ’’den åberopade Kongl.
Författningen af deri 19 ”Aug.
1789 samt hvad äfven tillförene varit öf«- tMigt, icke kunna vinna bifall;’’ men pi dea Bdtico Utskottets Betänkandtn. *3} grund att 'Hans Exellence Kerr Stats-Radet Grefve Cederström iätit Kongl- IIof-Räitens gifne
Dom, (hvilken innefattar köpets återgång under utstakade vilkor och förbehåll) vinna laga kialt, pröfvädes rättvist, att, utah vidare afseende på de å Banquens sida gjorde anrdärkningar mot Hof-Rättens behandling af rr>niet, låta vid dess meddelade Domslut förblifv a. Rikets Ständers Revisorer år 1820 hafva framställt detta förhållande till Barico-Utskottet, dels såsom en anledning för sådane med Banquens säkerhet och Tredje Mans rätt för* enlige jernkriingar af betalning-grunderne 1 dy like fall, sorn till förekommande af bestäm dige collisioner med Högsta Domare - Magien härefter kunde blifva oundgangelige, och dels såsom ett allmänt bevis på nödvändigheten, a t då Banquens rätt i en eller annan måtto finnes beroende af särskildte
Domares olika lagtolkning, ej åtnöjas med andra förklaringar, än som, genom deras beskaffenhet och tillkomst egi full kraft af Dag, oell en deiaf följande osvikelig verkan.
Banco Utskottet får "1 anledning häraf anhålla, att Rikets Hoglofl.
Ständer behagade inhemta Deras Dag-Utskotts
Utlåtande öfver följande stne Alternativer, 1:0
Otn, i enlighet med Banco- och DagUtskottens vid sista Riks lag gifne förklarande, Gäldenär, som å Banco Auction inropar en honom förut tillhörig Egendom, skall anses pligtig fullgöra allt hvad angående Jtöpeskil - A$4 Banee-UttidtUti Betänkande lingens betalning samt uttagande af köpebref' n>ed det mera, uti de äldre författningarne, finnes föreskr fvet för köpare i allmänhet el* ler ock 2:o
Om utan vada för Banquen, hvilken såsom säljare är i ansvar för köpeskillings öfverskottet, tills det hos Konungens Befallnings, hafvande blifvit deponeradt, för att efter dess pröfning blifva vederbörande tillstäldt, den särskilda rättighet rnå kunna tillerkännas förre Egaren af en å Banco Auction försåld Fastig het, då han densmrna sjelf inropat, att vid Åuclions liquiden använda sine Egande Rätts Hand ingar, sn unda nemligen, att de företes hos Kongl. Majus Befallningshafvande att li* quidations rättigheten pröfva, pa sätt sorn t 1789 års ofvanåberopade Kongl. Författningar rr edgifvet ilen köpare, sotri förut varit Innehafvare af Inteckningar i Fastigheten*
Hvar igenom sålunda en bestämd
Eng i desse harr seeriden kan blifva stadgad, och Banquen för framtiden undvika, att öfver sådane frågor in« Vecklas i afventyrlige Rättegångar.
Stockholm den 5 Junii 1823.
K;o *9* Ankonj d:a II Junii 1833.
Betänkande till Rikets JEfög/.
Ständer, rörande Bänto- VtsHotttit BttänHandtn.
S 3 j vidsitta Ri&sdag, fran Banquen erliäUne La~ nebhrd.de IL Ba nco-Utskottets Utlåtande N:o 2 g., som åtföljde Utskottets den 20 förlidne Martil afgifne Betänkande N:o 2, har Utskottet förbehållit sig, att i anledning af en från Vallöf!.
BorgareStåndet remitterad motion af Herrar Santesson, Prytz och Leffler, framdeles afgifva dess vördsamma yttrande, angående vilkoien för återbetral ning af Götheborgs Stads Läne - biträde, under dervid fästadt gemensamt afseende på nödvändig heten för Götheborgs
Stad, att vid nu varande omständigheter få göra möjligt findrige afbeta! ningar på Capitalet, och tillika på den ökade säkerhet, som Utskottet förmodat kunna för Banco* Verket beredas.
Uti förenämnde Motion har blifvit hegardt, att
Räntan för det ifrågavarande
Lånet måtte nedsättas från 5 till 4 procent, och betalnings-grun derne i allt öfrigt blifva lika, sorn för Banquen#
Lån i allmänhet, och för de Länebiträden hvilka tid efter annan för uppgifne be hof blifvit lemnade till åtskillige Städer och Orter, nemi. att 6 for hundrade af primitiva Capitalet årligen skulle erläggas, derutaf 4 procent å allt det obetald ta räknades som Ränta, samt det öfriga afskrefves på Capitalet.
Banco Utskottet kan för dess del ej tillstyrka, att den sålunda begärde nedsättning i Räman för Götheborgs Stads Lån skulle af Rikets Ständer beviljas.
De vid sista Riksdag i ämnet af£»ne Betänkande!! visa, dels att ändamålet b vax - Banco-Vtskötttti Betinkandin: fure ifrågavarande
Lån beviljades, var, att
Staden derigenom skulle komma i tillfälle liqvidera åtskillige skulder hvarföre Stads-dassan emot Sax procents Kanta hos private personer häftade, och hvilka skulder då blifvit till betalning uppsagde* varandes vid sådant förhållande, och ehuru äfven, då» lindrigare Räntevilkor å Stadens sida yrkades, »tvifvelaktigt en stor förmån, att i stället för'uppsagda och förfallna 6:procents-skuIder, erhålla ett stående
Lån mot 5 procent
Ränta på 28 a 9 g års betalnings-tid^j dels utvisa dessa handlingar att, som alla Bariquens till inlåning disponible» tillgångar, redan hade blifvit af Rikets Ständer begagnade, när detta ytterligare Lane-biträde beviljades, sådane Fonder derföre medtogos, hvilka till största delen voro ämnade att förstärka Banquens redbara Fond, och för öfrigt att användas i Banco Disconiens rörelse; så att, i och genom sjelfva beviljandet häraf, betydliga fördelar och påiäknade större inkomster i annan väg, gingo för Banquen och det allmänna förlorade.
Nedsättning af den stadgade Räntan kan Banco* Utskottet följaktligen ej under någon synpunct anse billig och lämplig.
Hvad deremot beträffar grunderne för Capidalets återbetalning, hvilka det blifvit till nu varande Rikets Ständer öfverlemnadt att bestämma, under förbehåll, att högst En Tiondedel af primitiva Capital-skulden, årligen må kunna af Staden fordras; så enär, såsom äfven af Rikets Sanders Revisorer i 5 §•
2 Ahl. af 18ao års Berättelse blifvit anmärkt, den för Götheborgs Stads Lån till Banquen afgifne skuldförbindelse, ehuru Banco~TJts\otttis Betiiniandéri. t 3? enlig med Rikets Ständers vid förra Riksdagen gifne föreskrifter, efter Utskottets öfvertygelse icke innefattar nog säkerhet för Banquen, samt de för samma
Lån särskildt pantförskiifrie lius, både i anseende till deras egenskap af publika, och i betraktande af det minskade varde, sorn hus i allmänhet på sednare Sten i Staden Götheborg ega, icke heller kunna anses lemna Banquen fullkomlig trygghet mot framtida förluster; så nödgas Utskottet i sakens så beskaffade skick tillstyrka, att Rikets Ständer må besluta, det En Tiondedel af primitiva Capitalet bör jemte Räntan, ifrån och med år 1824 infordras; men att Rikets Ständer i sammanhang härmed, såsom ett alternativ, behagade stadga: att si framt Göthe borgs Stads Magistrat och Äldste till Banquen afgifva en ny Skuld-förbindelse, till innehållet enlig med den, som för Uddevalla Stads till dess Publike Byggnaders iståndsättande vid 1812 års Riksdag rnedgifne Lån, blifvit lemnad, (hvar. efter hosföljande Formulaire finnes ordagrannt redigeradt), derigenom Magistraten och de Äldste, efter autorisation af Stadens Borgerskap, förbinda sig att en för alla och alla lör en såsom för egen skuld ansvara Banquen för de årliga betalningarneä fullgörande, likväl med det uttryckliga medgifvande å Bariquens sida, att i fall betalning icke blefve på behörig tid verkställd, ei hela Lånet, utan endast det belopp, som för året bordt inbetalas, ml såsom förfallet anses, och in* drifvas; liqviden af Götheborgs Stads oftaniimnde
Lån i det fallet måtte få ske, enligt de lin* .Lig-re vilkor, som för Banqueni Fastighets - *3* Banco-Utskoltett
Betänk anden. i 5 procent i allmänhet aro föreskrifnc, nemligen med erläggande af 7 för Hundrade årligen af primitiva Capitalet, utaf hvilket belopp, 5 procents-räntan tor återstående skulden, till hvarje betalningsdag fdrst beräknas, och det öfriga afgår på Capitalet.
Dessutom och med anledning af upplysningar, som genom en Utskottets Ledamot blifvit meddelade, rörande Brandförsäkringen å Götheborgs Stads särskilde publike hus; anser Utskottet Magistraten och de Äldste böra tillförbindas, att hvad de till Banquens säkerhet intecknade Staden tillhörige Fastigheter beträffar, som äro i Allmänna Brandförsäkrings- Verket härstädes assureratle , antingen styrka, att afgifter. ne för alla åren blifvit erlagde, eller i annat fall årligen till Banquen insända bevis om verkställ» db betalningen af berörde afgifter.
Detta underställes vördsamt Rikets Ständers upplysta otnprdfning, och bifogas, enligt förbe* håll, en Ledamots särskilda tanka.
Stockholm den 5 Junit 1S23.
Formulaire.
Som Götheborgs Stad, till följe af Riket#
Ständers vid 181& års Urtima Riksdag fattade beslut, erhållit af Banquen ett Låne-biträde stort Tvåhundrade Tusende Riksdaler Banco, emot Fern (5) Procents Ränta årligen efter Banco-me» thod, derå Förskrifning under den 21 Augusti 1819 blifvit till Banquen utfärdad; och Staden» borgerskap, å allmän Rådstufva dea Santo - UrsHonets Éetänkandefi.
139 antori serit och befullmägtigat undertecknade, Borgmästare, Magistrat och Statens Äldste, att ä Stadens vägnar för samma erhållne jhan afgifva ■en ytterligare Skuldförbindelse, enligt de grunder Rikets Ständer vid 1823 års Lagtima Riksdag Utstaka t; så förbi nde vi oss ovilkorligen, att å samma Lått till Banquen inbetala Sju Procent eller 14,000 R:dr B:co om året, hvilka med Sju Tusende Riksdaler vid hvarje halft års förlopp skola erläggas, och hvaraf Räntan, efter Fern procent på återstående skulden, till hvarje betalningsdag först beräknas, men det öfriga afgår på Capitalet.
För desse inbetalningars fullgörande ansvare vi och Stadens blifvande Representanter, en för alla och alia för en, som för egen skuld, likväl under det uttryckliga medgifvande å Ban. <quens sida, att, i fall betalning på behörig tid skulle uteblifva, ej hela Lånet, utan endast det belopp, som för året bordt inbetalas, må såsom förfallet anses och indrifvas
Och äro, till vår och Banquens gemensamma säkerhet, samtelige Staden tillhörige fastigheter och lägenheter, för skulden så till Capital och Ränta, som de, i och för detta Lån, af Bauquen förskjutande kostnader, intecknade, jemlikt hvad den åfvanåberopade förut afgifne Förskriftungen innefattar.
Till yttermera visso håfve vi denna förbin delse egenhändigt underskrifva och med Staders?
Sigill bekräftat; som skedde i Götheborg den Vidi G.
Udslngi\it. 240 "Banco* Vt sköttets Betdiikandtn.
TJtdrns nf Protocolht, hållet hos Pikets Tilis, lojt.
Stunders Banco ■ Utskott den 5 Ju nii 1823. S. D. Herr leffler anförde: ’’Da Högloft.
Utskottet nu afgjort frågan om det Lån Götheborgs Stad af ILnquen innehafver och uppgjort de, vilkor för samma Lån, hvilka hädanefter böra blifva galande och hvilka u'i Högloft.
U t sk ofets
Bet än k a ode finnas upptagne, for att öfverlemna* till Riksens Högloft- Sunders profning och antagande; får jag, soto i allt öfrigt ned tacksamhet erkänner Hogofl.
Utskottets bemödande, att, hvad detta Lån angar, förskaffa Staden nödig hji-lp, dock reservera mig emot den del af beslutet, som rörer den föreslagna räntan af 7 procent.
Jag hade hoppjts, att Högloft.
Utskottet skid.it fasta afseende vid de ömmande skäl, som dels blifvit anförde utaf Stadens Full mägtige uti deras Memorial» hvilket blifvit till Högloft.
Utskottet remitteradt, dels ock dem j 1 g haft titan att inom Högloft.
Utskottet anföra, såsom talande för räntans.bestämmande till 6 procent, hvataf 4 procent ränta och 2 procent capitalafbetalning efter vanlig Fastighets lane method.
Det är visst en sanning, alt Staden vid 18 8 ars Riksdag, oaktadt alt dess då varande Fu Imägtige. sökte Länet mot "samma vilkor, sorn de nu varande; erhöll detsamma trot 5 pro cents ränta utan någon Cajäital-afbetalning, samt att det är närvarande Ständers rätt, att låta Banco*TJtskottets Betänkandtn.
241 iäet vid samma ränta förblifva, och derjemte infordra ända till 10 procent Capital-afbetalning om äret, räknadt från och med år 1824.
Men som Bikets nu församlade
Ständer insett behofvet och nödvändigheten deraf, att i möjligaste måtto afhjelpa den allmänna penningeförlägenhet, som från hela Biket, men synnerligen dess vestra och södra delar, med så mycket skäl öfverklagas, och hvilken förlägenhet redan åstadkommit mycken olycka; kari manscknu, med skäl och hopp om framgång, begära fördelar till lättnad ur nämnde betryck, de der afslogos vid 1818 års Biksdag.
TilD ståndet uti staden Götheborg under de sist förflutne 5 åren är för väl kändt, för att nu af mig behöfva upprepas.
Orsakerne till detta tillstånd äro äfven kände, och de fortfara ty värr ännu att visa sina följder.
— Att
Sraden således verkligen behöfver den hjelp, som sökes, lärer vara utom tvifvel.
— Det är visserligen en stor fördel, som Staden söker uti de lindrigare ränte - vilkoren för Dånet, men den är dock icke större, än att flere andra städer, och mångfaldige enskilde, både i städer och på landet, erhållit
Dån mot lika vilkor.
Dandskrona stad innehafver på detta sätt ett Dan, stort 10,000 B:dr, Uddevalla 2:ne tillsammans å nära 4.0,000 B:dr, Skara och Calmar rättighet till sådane för tillsammans 40,000 B:dr Banco.
Dånen till desse städer äro. till uppbyggande utaf publike hus.
Stad har ock behöft sitt Dån för samma Bihang sill Riks, it.
Pras, ijj2J. &re Sami, N:» 16. «4* Banco •
Utskottet» Betdnkandtn* ändamål, eller alt dermed liqvidera län hoS private, använda till husbyggnader och reparationer rn. m.
Denna Stad har ännu mycket i den delen att göra.
Ett nytt Gymnasii- och Scholhus skall nästa ar hyggås.
Stadens Sluss och Qvarn sä godt sorn ombyggas, och Rivieret fordrar en kostnad vid dess muddring, som torde uppgå till 20,000 R:dr Banco.
Stad har derjemte en slags billig fordran på lindrigare vilkor för sitt Lån, emedan Staden på egen kostnad uppbyggt en Casern för Garnison, som kostar öfver 150,000 R:drB:eo, och för hvilken Staden, enligt 180g och 1810 årens Ständers bes'ut, redan bordt hafva ersättning af Statens medel, om tillgång dertill förefunnits.
Staden har emedlertid ensamt fått förlägga summan och förlorat all räntan, hvilket ännu längre synes komma att fortfara.
På dessa anförda skäl vågar jag uti all ödmjukhet hos Riksens Ständer anhålla derom , att räntan, för Staden Götheborgs Lån af Banquen, får blifva lika med den, som erlägges af de förutnämnde Städer, eller 6 procent, hvaraf 4 procent ränta, och 2 procent Capital - afbe* talning, efter vanlig Fastighets Lårie - method.
Jag vågar hoppas, att denna godhet 6a mycket heldre bevisas mot den betryckta Staden, som Lånet erhölls i en tid, då ännu mångå
Lån af den sökta beskaffenheten meddelades private, fast staden då nekades denna fördel.
Jag hoppas ock, att sådan beredd lindring för Staden uti möjliga återbetalningen af Lånet, skall fördelaktigt verka äfven för de omgifvande pro - Banko' Utskottets Betankanden.
143 vinserne, och således på detta sätt återbära den förlust Banquen deraf förmenes lida.
— Jag anhåller att denna min ödmjuka reservation må få åtfölja Betänkandet tili Rikets Höglofl. Ständer.”
Uti enahanda reservation instämde Professoren, Herr Doctor Franzén och ContractsProsten Herr Doctor Palm.
In fidem ProtocoIIi G. Helsingius.
N:o a o. Riksens Höglofl.
Ständers Stats och BancoUtskotts
Betänkande i anledning af Kongl. Majas Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående de afen i räder tillförordnad
Corntnittée utarbetade underdåniga Jietänkanden, om reglering af Rikets penningeverk rn. m. tillika med de i öfrigt till Utskottens samfälda behandling remitterade Memorialer och yttranden, rörande enahanda ämnen. rp J- ill Stats- och Banco-Utskotten hafva samtelige Riks Stånden remitterat den Nådiga skrifvelse, hvarigenom Kongl» Majit, linder den 19 sisth Februarii, täckts förklara Sig vilja till Rikets Ständers Stals Utskott, som vanligen, i förening med Banco-Utskottet, behandlar de Rikets Finan» cer rörande angelägenheter, öfverlemna de un - 244 Stats- och Banco-ZJtskoitens Betänkande. derdåniga Betänkänden, som till Kongl. Majit blifvit afgifne af en Commité, hvilken Kongl. Majit, sedan.genom erfarenheten icke funnits upp* fyldt, hvad Kongl. Majit, då .1» i kels Ständer vid.
Riksdagen åren 1817 och 1818 ej antogo den Financeplan, Sorn af Kongl.
Majit dem tillställdes, fdrmodat, eller att de af Rikets Ständer då beslutne åtgärder skulle åstadkomma en mera verksam och förmånlig penningerörelse, i nåder täckts, att, ledd af en oafbruten omsorg för näringarnes och handelns förkofran samt hvarje enskild familles bästa, sammankalla, och åt hvilken varit uppdraget, att inkomma med upplysningar och förslag, som kunde tjena till ledning för Rikets Ständers öfverläggningar om penningeverkets reglering; hvar förutan Kongl. Majit uti samma nådiga skrifvelse täckts i nåder tillägga, att, enär Regeringsformen åt Rikets Ständer för» behållit, att, utan något Kongl. Majits deltagande, besluta i ett ämne, sorn så högeligen röret Nationens väl, afhölle Kongl Majit
Sig från alla anmärkningar om de åtgärder, som i detta afseende borde vidtagas, och inskränkte sig till att endast med en innerlighet, sorn säkert af ingen enskild medborgare öfverträifas, önska det Rikets Ständer mätte finna tjenliga utvägar, att på en gång befästa den allmänna förmögenheten och det enskilda förtroendet, att bereda större liflig» het i penningerörelsen, och att afhjelpa den förlägenhet, hvari särskilda Medborgare-classer råkat genom äldre
Financiella anstalter eller tillfälliga orsaker; skolandes Kongl. Majit anse för ett nöje och en pligt, att med Rikets Ständer med:j Stats och Banco- Utskottens Betänkande.
24^ verka till dessi ändamål vid alla tillfällen, då Rikets Ständer af Kongl. Majit begära råd och biträde.
Nådig remiss af ofvanberbrde dagj, den 19 Februarii detta år, hafva ock de uti den Kongl, skrifvetsen ornfbrmälde Betänkande!!
Icoinfnit Stats-Utskottet tillhanda, innehållande, det ena, redogjörelse för de allmänna åsigter, hvarunder Committéen uppfattat föremålen för sina öfverläggningar, tillika med de derifrån härledde grunder för utvecklingen af ett fullständigt förslag till samtidig förbättrad reglering af det allmänna penn inge väsendet och den enskilda credit» örelsen, och det andra, uppgift af sjelfva detta förslag, hvaraf hvarje del väl icke ovillkorligeu påstås bero på antagandet af alla de öfriga, men likväl i allmänhet anses vara tämmeligen nära sammanhängande med dessa; ehuru, för en till alla detailler fullständig utarbetning, ännu mycket uppgifves återstå, af den beskaffenhet likväl att Committéen ansett öfverflödigt, att vidare utveckla det, innan beslut om grunderno blifvit fattadt.
Och har Committéen, sorn fått sig förelagdt, ”att i underdånighet afgifva så väl berättelse om det närvarande tillståndet, sora förslag till framtida förbättringar, 1:0 i afseende på ostadigheten af det representativa elier sedelmyntets förhållande till det redbara eller silfret, samt det förras gradvis fallna värde; 2:0 i af. seende på åtskillige Glassers, hälst den närandes iråkade förlägenhet, på den alltmer svigtande creditera medborgare emellan, och på de hinder, #om synas möta omloppet af det rörelse-capita], »46 Stals- och Banco Utskottens Betänkande. hvilket dels utgör, dels föreställer National-förm ögen heten uti sina belänkanden särskildt re. dogjort för hvatt och ett af dessa dem nådigst f' lemmide uppdrag, och från hvarandra, så mycket görligt varit, afskilde, framställt de i dessa olika afseenden insamlade upplysningar, stadgade grundsatser och uppgjorde förslag; hvilka således äfven med hänseende härtill kunna uti tvänne afdelnxngar betraktas; dock med ett så mycket oundvikligare ständigt samband sins emellan, och så mycket nödigare oupphörlige hänvisningar till hvarandra, som det uti första puncten uppgifne förhållandet blifvit ansedt, såsom hufvudsakligen orsakande den, ställning, som deri andra omformaler, och nödvändigheten att uti denna sednare tillvägabringa ändring varit det, som förnämligast ledt uppmärksamheten på den förra; hvarförutan, vid Committeens Betänkanden äfven äro bifogade ett enskildt yttrande af en Committeens Ledamot, hvars tankar uti flere hufvudsakliga afseenden icke varit öfverenstämmande med pluralitetens, samt ett särskildt anförande öfver medlen att lätta införandet af ett hypotlreks system, författadt af en annan Ledamot, sorn i öfrigt antagit de i hufvudförslaget innefattade grunder.
Äfvenledes hafva från de särskilde RiksStånden blifvit till de förenade Utskotten remitterade flerfalldige af enskilde Riksdagsmän afgif. ne skriftlige Memorialer och munllige yttranden, hvilka afse ämnen af enahanda art, med dem hvilka till utredning af deri tillförordnade Corn* mittéen blifvit i nåder föreskrifne, och här ofvan finnas uti tvänne särskilde puncter uppgifne} Slnta^ och Banco-Utskottens Betänkande, 247 innefattande desse enskildes ofver samma arnnen yttrade tankar, dels utvecklingar af enahanda åsigter, sorn Committéens, dels inkast deremot, dels yrkanden af satser, stridande emot dem Cornrnittéen antagit, eller af åtgärder, fdreslagne till vidtagande i stället fdr dem Committéen tillstyrkt.
Alla dessa till Utskotten dfverlemnade fratnftällningar af föremålen för den åt detta håll rigtade uppmärksamheten hafva Utskotten, vid deras noggranna genomgående och granskning, funnit otvunget kunna sammanföras under följande rubriker, nemligen: I) Sådane,'sorn äro af en allmännare egenskap och mer eller mindre fullständigt omfis. mäla, så väl A.)
De såsom osviklige ansedde grundsatser, hvilka vid behandlingen af dylika ärender, som de förevarande, ovilkorligen böra följas; som B-) Fäderneslandets och dess invånaa res närvarande belägenhet, de orsaker, som närmast anses hafva vållat deri, och de följder, som kunna befaras, i händelse ändring deruti ej varder beredd.
II) Sådane, hvaruti särskildt afseende fästes på penningeväsendets ställning i Riket, sådan den för närvarande är, och sådan den önskas att tillvägabringa, tillika med öfvergången från den ena till den andra; hvarvid på särskilda sätt Utredes: A.) Nödvändigheten att till visst orubb.
Jigt värde bestämma, och vid detsamma Stats och Banco-Vtshöttens Bttankandu oförryckt bibehålla, det inom
Riket gångbara bytesmedlet, till uppfyllandet af dess bestämmelse, såsom måttstock för allt annat värde; B.) Förhållandet, som vid ett dylikt bestämmande bör iagttagas emellan det reella penninge-värdet, som för framtiden sökes, och det nuvarande nominella; och C) sättet att, i stället för den nuvarande ombytligheten af penninge-värdet, åstadkomma och för alltid befästa den åsyftade orubbligheten deraf; för hvilket ändamål# dels 1:0) förmodas göra tillfyllest, att, till visst belopp, sorn hvarken får ökas eller minskas, fastställa den Rörelse Capitalet representerande, eller egenteligare, utgörande Bancosedel-Stocken; då omloppet deraf derjemte befordras, genom alla de förhållanden till enskilda, hvaruppå det allmännas inflytande i denna del redan länge varit grundadt, eller, om nödigt finnes, dessa äfven än ytterligare utsträckas, på • sätt, som uti de
Credit-väsendet härmast rörande framställningar blifvit anfördt och föreslaget; 2:0 dels ock anses nödvändigt, att ve.
xel-Banquens functioner bestämdt, och utan att åter kunna sammanblandas, skiljas från Fäne-Banquens, äfvensom, L sam matihang dermed, Banquens närvarande tillgångar af dels myntbara metaller» 'Siats och Banco~TJts\otUns Betänkandt.