Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med dctza wal förhälles sälunda, att enligt antecknings «listan samtelige Ridderffrpel och Adelns hela närwarandc antal, delas utl Femtio serffilde, men till bcloppct lika delar, hwarwid om nägot mindre antal skulle öfwcrblifwa, detsamma pä fista afd.lningarne med en person pä hwar» fe fördelas bör.
Sedan detta blifwit wcrkstäldt, upropas hwarje del för fig och begifwer sig inom skrankct att förrätta Bänkmans wal, därwid hwar och en inlämnar rn fluten sedel tecknad med Trenne namn bland dem, som i afdelningen st inas, hwarefter be
Lrr som fleste röstcrne erhällit sig emellan lotta genom uttagandet af Z:ne Sedlar, däraf den ena tecknad med ordet Den ZO October. 475 t ordet Bänkman, utmärker dm som därtill sotten erhällit.
Är nägo» borta dä hans afdelning uppropas, hafwe sin rätt till deltagande i detta wal förwärkas.
Sedan Dänkmänncn sälunda äro walde, sammanträda dc genast samma dag i ett särskildt rum och wälja med flutna sedlar, innan de ätskiljas, Tjugufem skickelig! och crfarne
Män till Ridder skåpet och Adelns Electvrer, hwaraf dock
Ätta böra bland Grefwar och Friherrar tagas, hwilka Elcctorer sedermera päföljande dagen, sä wida gjörligt wara kan, efter sscdt anflag, Ledamöter i alla Utskott utwälja.
Dänkmännen wälja äfwcn alla andra Elcctorer, som enligt Regerings - Formen till särskildte befattningar erfordras.
Afgär Bänkman under Riksdagen, dä ätertillsättcs hans rum af den afdelning hwartill han hört, pä sätt stadgadt är, hwilket nya wal, efter därom dagen förut gjordt särskildt anflag, alltid !r> xieno ske bör.
Blifwer rum bland Elcctorcrnc ledigt, äkertillsätteL -et genom wal af samtclige Bänkmännen, Z 24.
Dä Electorcrne skola Utskotts - Ledamöter wäkza, sker sädnnt genom flutna sedlar tecknade med sä mänga Personers namn, som af Riddciskåpet och Adeln i hwarje Utskott säte och stämma äga, därwid alltid iakttagcS, att en tredjedel tagcs bland dem som innrhafwa Grefwelig och Frihcrrelig wärdighck, bbrandcS ett lika sörhällande inträffa i alla andra wal, som pä Ridderskapct och Adeln ankomma. ' § 2s. Den af Riddcrskapet och AdelnS Ledamöter i hwarje Utffokt, som efter Matrikeln ben älste är, ware alltid Utskottets Ordförande. 4752 Den ZO Octsbek. § 26.
Sedan första walet till Utskotts - Ledamötek blifwit werckstäldt, äro Electorerne äswcn skyldige wäk» ja nya Ledamöter i deras ställe, som antingen äga rätt afsäga sig, eller annars afgä, Men fä icke företas ga nägot sädant wat utan gifwit samtycke in ?lsno, och ej eller utan att minst Aderton af dem äro när» warandc.
Sä snart Elcctorerncs ival är fdrrättadt, bör Wal - Protokollet genast af de tillstädes warande tinderskrifivas och förseglas, för att i nästa Piano upps brytas och kungöras. § 27.
Ej mä nägon pä en gäng wara bäde Bänks tnan och Elcetor. Bljfwer Bänkman till Elcetor w/>ld, llpphör betz förra Befattning och ukwäljcS en ny Bänks man, pä sätt här ofwanföre stadgadt är.
Befattningen af Bänkman och Utskotts - Ledamot, mäge likawäl Hos en Person kunna förenas.
Warder Elcetor till Utskotts - Ledamot wakd, ttpphörer han att wara Elcetor, och utwäljcS genast rn annan af samkelige Bänkmännen. § 28.
Skulle frägä om Instruktion uppkomma, för ett ekler flera af de Utskott Regerings - Formen utstakar, fä bök sädatt fräga owilkorligkn tväckas, innan Wals Listan till samma Utskott är Uppbruten och kungsord, Hwarefter nägon öfwerläggning i sädant ämne ej mä företagas eller beslut fattas. § 29.
Den M Vctober.' 4753 Z 29.
Hafwer nägon hufwudman för cn
Ätt sig tvid Middagen anteckna lätit, och ej pä sätt här nedanföre stadgas, uti befattning bland Bänkmän, Elcetorcr eller säsom sttstotls ' Ledamot inträdt, sä äger han frihet, elter anmälan hos Landt - Marskalken och Poile, tens aflämnande till Riddarhus - Fiscalen, frän Riks» dagen afresa. , § Zv, ' Hafwer nägon säsom
Futtmägtig för annan
Ätt sikt säte ä Riddarhuset intagit, den mä e), antin» gen han till Bänkman, Clector eller Utstötts - Ledamot wald blifwit eller icke, frän Riksdagen bortresa, utan sädant styrkt haga förfall, hwarom härnedanföre stadigas, hwilkct uti Riddcrstapet och Adeln i klenum an, niälas bör, och tillställd, om sä skäligt pröfwas, bär tiis afresa» lemnäs, § Zl.
Bänkman som wald blifwit» och genast dereftek uti Elcetors - walet deltagit, hwarförinnan ingen afz sägelse fär äga rum, mä sä wida han är j hcy egenskap 29 Z stadgar sedan detta wal stedt, ägg rätt befattningen säsom Bänkman sig afsäga; men hafwer
Fullmägtig för annor Ätt Bänkman blifwit, wä barr e), utan ester uppgifwet och i Gtändets kieno god, kändt Laga förfall frän denna befattning entledigas, I besia fall wäljes Ny Bänkman pä sätt förut äk stadgadt.
Lag sa nma ware om Electorer, som likwäl i intet fatt ägg rätt titt afsägelse, förr än första walet äk 4754 Den M Gctober. är wärkstäldt till Ledamöter l de Utskott sg § i Regerings, Formm säsom wid hwarje Riksdag nödige, föreffriswer. § Z2.
Utskotts - Ledamot, hwilken säsom Huswudman för sin Ätt säte och stäuima äger, mä innan UtlkottetS -fwn läggningar äro började, äga rätt afsäga sig detta förtroende; hafwcr han äter längre eller kortare tid vti UiskottetS göromäl deltagit, eller hafwer Fullmägtig för annor Ätt Utskotts-Ledamot blifwit,, dä,mä ingen af dem, utan laga förfall, som i Sländcts kvänum blifwit anmält och pröfwadt frän Utskottet kunna skiljas.
Jfrän befattning i hen,kiga Utskottet kan, sehan samma Utskott blifwit i werksamhct satt, ingen vtan Konungens Eget Nädiga tillsiänd entledigas. § ZZ.
Försummar Utskotts«Ledamot utan laga förfall, irenne pä hwarandra följande sammankomster, eller bortreser han utan erhällct tillsiänd, ware sin Riksdagsmanna - rätt för den Riksdagen förlustig, böran, des sädant af Utskott- .
Ordförande genast för Ridder» skåpet och Adeln ln plena tillkännagifwas, och i Protocollet där antecknas. §> Z4- Med
Laga förfall förstäs hwad allmänna Lagen finnes stadga uti i2:te Cap. i Z Rättcgängs, Talken.
Skulle andra spnnerlige, där ej nämnde orsaker till Den zo October. 4753 till förfall anmälas och styrkas, mä pröfnkngcn däraf pä Riddcrffapet och Adeln IN piano ankomma. § Zs Aasiag till plenum böra ske dagen förut sist före klockan S,x och lill Utffott sist klockan Ätta om aftonen.
Är cj dä ansiag ff^dt, mä ä följande dagen plenum cj hällas. § Z6.
Första gängen dä Ridderffaoet och Adeln tvid hwarje Riksdag in piano samlas, bör, jämte hivad i öfrigt till kungörande kan wara fdrcskrifwit, denna Riddarhus - Ordning uppläsas och sidan uti tryckt Exemplar alltid wara att killgä, sä wäl ä Landt - Marskalkens bord hwarje plenum, som uti Riddarhus - Caneelliel. § Z7.
Innan alla Utffott kommit uti full werksamhck, bör minst 2:ne plena i hwarje wkcka hällar, men derefter kail, sä wida ej Landt - Marskalken annorlunda pröfwar, ett plenum i hwarje wccka wara tillräckligt. § Z3.
Sä snart Landt - Marskalken pä Riddarhuset Uppkommit, bör han genast med klubban äska ljud, Ribbe: skåpet och Adeln intaga sina säten, och öfwerläggningarna utan allt upxehäll börjas.
L Z9- Ej mä plenum, sä wida oafgjord» ärcnbek lännas, afsiutas förr än klockan Tu eftermiddagen, 47sS Den 30 October.
Hwarwid bock noga iakttager, att under bfwcrläggnin, gm i en fräga, kisnum alldrig mä flutas förr än sa-'',M fräga är fulleligen, antingen genom enhälligt Beslut eller genom Votering, afgjord. § 42.
Landt - Marskalken äger, med iakttagande as he l denna Riddarhus - Ordning stadgade föreskrifter, ensam rättighet 1:0
Att sammankalla Ridderikapct och Adeln lill klsnum, samt att där tillse och maka deröfwcr att -fwerläggningarna genast warda började.
2to Att börja, och med Ständels samtycke af, stuka kisnwn, z:o
Att bär säsom Ordförande styra och anordna Riddrrskapet och Adelns bfwcrläggringar, utstaka och tillkännagiswa hwad till förcwarande frägor hörer, eller icke, och hwad! sammanhang därmed kan eller bör upptagas, warna dem som sig otillbörligen förhärla, hwilken rättighet likwäl ej mä sträcka stg till ben omständighet att göra warningen allmän för hela Ständer, inhämta Riddrrffapct och Adelns tanka om sädana skrjftcliga eller muntcliga anförandens utcffutande utur Protokollet, som kunna anstötcliga wara, eller emot Grundlagarna stridande, samt i öfrigt no« ga tillse och handhälla däröfwer att Riddcrffapet och JOel s allmänna sammankomster alltid pä ett med Ständets wärdighet och anseende öfwercnsstämmande sätt warda hällne. 4:0
Att hos Ridberffapek och Adeln styrka all Konungflig rätt och likasä inför Konungen Ridderffas Den Zv October. 4757 pkt och Adelns wälfängna privilegiers och rättigheters widmagthällande noga ombesörja och wid alla tillfällen iakttaga. 5:0
Akt i alla Utskott äga tillträde för att kunna tillse göromälens vafbrutna gäng. 6:0
Att till werkställighct befordra allt hwad Ridderskapet och Adeln besluter, och som ej emot Regerings - formen eller Rikets öfrige Grundlagar finnes stridande, och stuteligrn: 7:0 Att för sin Person af hwarje Ridderskapet och AdclnS Ledamot njuta det anseende och den agtNing som betz CmbeieS »värdighet kräfwer, § 41.
Är Lmdt - Marskalk sjuk eller fränwarande, inträde den efter Matrikeln äldste närwarande Gref, wen, med bibchällande af sin rätt att rösta, i alla hans rättigheter.
Dör Landt - Marskalk, dä lärer Konungen i Räder läckas utnämna en annan. § 42. Wid hwarje Riksdags början skall en Föredragnings - lilia inrättas med 2:ne Columner, där uti ben ena införes, jemte den Ledamots namn som nä* got Memorial ingifwit, innefattande sädan ny fräga, som efter Regerings - formen, Riksens Ständers bfwerläggning och pröfning tillkommer, sjelfwa ämnet med korta ord, och uti det andra antckna när Memorialet blifwit >n piano föredragit, när det blifwit lagdt pä bordet, eller till nägot Utskott rcmittcradt, när UtffottctS ut« 4753 Den zo October. utlätande i stikt sall inkommjt och enär derefter frä, gan blifwit of Riddcrsk-pct och Adeln afgjord.
Denna lista som skall förås af älsta RiddarhusCai-cclli, st>n bör tvid hwarje stianum ligga ä Landt - Mai» skalkcns bord och dess emellan alltid wara i Riddarhus» Cancelliet att tiltgä.
Efter ordningen af denna lista är dwarje Ledamots rättighet att begära mälens före» dragande, hw-lket Landt - Marske lkcn ej wägra mä, Utan i de händelser da Remisser frän Konungen, elter ärenden till Communication och afgörande frän de an» dra Riks - Stäudcn förekomma, hwilka alltid i hwarje klanum först böra föredragas. § 4Z.
Hwar och en Ledamot af Ridderskapet och A» deln äger, att genom skrjftcligt Memorial, som genast efter uppläsandet kill Protokollet aflämnas -bör, träcka alla sädane frägor rörande Rikets styrelse och allmän, na författningar, som uti Regerings - Formen tillätne äro; med sädane Memorialcr, sä wida de ej angä ändringar uti Constitulioiicn» dä de ej in stlsn», usan i dct dertill satte wskott först böra anmälas, kommer att efter Riksdags - Ordningen förhällas, tvid iagtta, gande af den ordning föredragnings» listan utmärker.
Ej mä nägot skrjftcligt Memorial hoS Ridderskapet och Adeln uppläsas eller upptagas till bfwcrläggning, utan att författaren, när sädant sker, sjelf är pä Riddar, huset-närwarande.
Ridderskapet och Adeln likwäl för, bchället, att wid särdeles händelser, kunna härtill bj, fall lämna» § 44.
Alla sädana Memorialcr hwarom föregäende § handlar, böra, pä dct RiksdagS-göromälcn i tid mä kunna bestämde och afgjordt blifwa, alstingen uti Con stitu.
Den Zo October. 4759 stitukions '
Utskottet eller Riddcrskapcts och Adelns plenum wara ingifne, sist inom l6:de bagen frän ben dag räknadt dä enligt loy H i Regerings »Formen, Riksdagen egenteligcn är börjad, och mä derefter inga nya srägor wäckis eller deras nptagandc af Landt-Mar, ikalkc» tillätas, dock med undantag af sädant, som Riddcrffapet och Adelns enskilda Economie röra kan.
? 45- Ej mä nägot Memorial af Ridderskapet och Adeln till pröfning uptagas, som c) är ingifwit, antingen af den som pä Riddarhuset säte och stämma äger eller k annat Ständ wnkclig Riksdagsman är och sitt Ständs bifall dertill crhällik, i följe hwaraf ej eller nögon af Ridderskapet och Adeln, utan ett sädant samtycke, mä till de andre Ständer,, med nägot Memorial eller skris» tcligk Diktamen sig wända. Z 46.
Inkommer, uti sädan fräga Grundlagen tilläfcr, nägot skriftcligt Memmi l, hwars Remis till Utskott ej begärcs eller prbswas nödig, bör detsanrma 0- wilkorlige», utan afseende om nägon det äskar eller icke, pä bordet läggaS, och ej förr företagas, än efter dell ordning föredragnings-listan utmärker. § 47- Hwar Ledamot af Ridderskapet och Adeln äger rätt att in Lleno fritt yttra sig öfwer alla'de mäl, som till bfwcrläggninq förekomma, och om laglighctm af allt, som inom Riddarhuset sig tilldrager.
Jnga andra munteliga anföranden mäga likwäl lill Proto» collet 476a Den zo Oetsber. collet upplagas, än dc som hällas af be Lcdamöttk hwilka efter anmälan till Landt-Marskalken, och af hos rom uppropade i afsigt att yttra sina tankar, pä
Bäns ken uppstigit.
Ingen tillcktc sig personliga fdrsmädclser eller ohdfwiska ord.
Uppstär fröga om nägon med stikå försmädclser och ord, eller pä annat sätt sig sbrgätt, pröfwc Ridde-.skapet och Adeln oni han derföre afLandts Marskalken, enligt 40 § z Mom. af denna RiddarhusOrdning, wärnäs bdr, om fåken till ett Utskott skall fbrwisas eller alldeles mä förfalla.
Förwiscs fåken till ett Utskott sä skall det af 12 Ledamöter bestä, ders eif Landt - Marskalken utnämner 6 och ben anklagas de lika antal, körandes 4 kland dessa 12 Grefwelig eller Frlhcrlig wärdighct innchafwa. vetta Utskott, hwarafen genom lottning utgär, pröfwar genast walet» och läninar dcrkfwcr sitt betänkande till Riddcrskapct och Adelns kler-um, antingen till befrielse eller att ders med skall förfaras pä sätt irsta momentet i no Z af RegcringS-Fornien stadgar.
Om tvid en sädan votes ring Pluralitctcn, till det belopp sistnämnde Grundlag stadgar, skulle utfalla, klitwer deraf en följd att den anklagade frän säte och stämma pä
Riddarhuset för det!
Riksdagen utesluten är, § 48.
Uti alla säbana mäl, som personligen röra en eller annan af Riddcrskapct och Adeln, böra dess när-, mäste skyldemän till och med syskonebarn, ingen stämma äga, utan skola, sedan den som saken angär och de kjelfwe ägt tillfälle till Prokocollet andraga hwad de nödigt agtat, jemte honom frän Riddarhuset taga afträ» de, sä länge ben frägan der förehafwcs.
Skulle nägon som pä oswanberbrdc sätt kcfinnes slägt wara uti sädan Den Z0 Octsber. 4761 fräga votera, ware han skir Riksdagsmanna - rätt för dea Riksdagen förlustig. Z 49- Enär ett Mäl till siuteligt afgörande företages vch dcrukinnan är tillräckcligen bfwerlagt, sä att ingen sig widare anmält att i samma ämne tala, samt pro» posttionen derefter blifwik med allmänt Ja beswarad, dä mä ingen försöka att uti Beslutet genom np öfwer» läggning förändring werka.
Alla propositioner böra göras till bifall sä atk ben som samtycker dertill kan smara
Ja och den som bestrider
Nej, hörandes hwarje proposition i hwad fräs ga som hälst af Riddarhus - Sccrctcraren förut skrifte» ligen författas och justeras, innan den af Landt - Marskalken ordentligen göres. § sv.
Är propositionen med Ja och Nej beswarad, dch öegäres af en eller flera votering, samt wilja de derifrän ej afstä, dä skall voteringsspropositionen genast af Riddarhus »Secreterare» författas och justeras, samt Voteringen derefter, pä sätt nästföljande § af denna Riddarhus-Ordning utstakar, innan klerman stutaS, för sig gä, och mä propositionen alldrig göras om det stall voteras, ej eller votering derom lillätaS. Z Dä wat eller annan Votering hörjås stall, ans Modar Ordföranden en Grefwe, en af Friherrarna samt 4 Ridders» och Adelsmän, akt jemte sig sitta wid bordet, sch 4762 Den Zv Octsber. vch samfäldt anteckna dem som wid första uppropet sig kj infinna, hwarcfter med Grefwarnc uppropet börjas, och sedan i ordning med Friherrarne samt Ridderstam pet och Adeln fortsätteS, dä de som pä en Bänk sitta pä en gäng framträda i strankek och framlägga hwar och en sin lpckka sammanrullade sede! pä de pappers rk som hällas af en Ledamot wid bordet.
När Bänkens upprop slutat, lcmnar ben samma strankek ät nästa Bänks Ledamöter, och mä ingen annan än dea som kil! förewarande Bänken hörer, under, förestäende wal eller ordning wara i strankek eller drr frammansöre, än mindre siä i strankdörrcn, sä framt han ej hörer till den Bänk som uppropad är.
Bryter nägoa häremot, böke som här nedanföre nci ss § finnes stadgadt, hwarä Riddarhus-Fiscalcn noga vch alfwarsam tillsyn hälla bör, och hrvadan honom äfwcn owillkorligen äligger att tvid alla de wal och voteringar hwarom denna I stadgar, tillstädes wara.
Ingen mä ej eller wid votering rösta, som i upprops-listair ej antecknad finnes, fastän han ock för sin person skulle med Pollct försedd wara» § s2.
W!d alla sädana wal och voteringar hwarom förcgäcnde § handlar, stola twänne upprop ste, den som stg ej infinner enar
Lidra uppropet för hanö Bänk werkställes, hafwer sin rösträttighet ten gängen förlorat § 53- Finnes wid wal eller votering
Line sedlar samMansikta eller finnes sedel pä nägot sätt märkt eller tecknad, ware alla sädanc sedlar ogillade.
Wid wal nyttjas jstlifne sedlar om hwilkas b,st,.ffenhct alltid före walet fullkomlig ffnfielig underrättelse ansläs bör pS sam - Den M Octsber. 476z samma sätt sam med Votcrings-proposttiotier wa^ik bruk ligt, men wid Voteringar npktjs t'yckle med Ja elser Nej, som uii Riddarhus» Cancelliet skola wara att tillgä sä wäl soni pä Landt - Marskalkens bord, hwadan alla sädane skrifne olagliga anseS. Z 54- Af ben Ordförande wid bordet öppnaS sedlarne, sedan votering ellet wul-uppropen äro slu-ade, päses af de öfrige, hwadan 4 föra sciskildte P okocoller, som sedermera collationeras, och derefter upprättas sedan ett wal, eller omröstnings-Prolocoll, hwilket underskrifwes af alla dem som wid bordet lunt, och förseglas för att sedermera in ?Ieno af Landk-Meuskalkrn uppbrptaS och och kungöras. § 55- Följande böter utsättas för de förseelser inom Riddarhuset, hwilka med penningar gäldas kunna. 1:0
Oen som stadnar pä gängen sedan L ndt - Ma, skalkm öppnat Ister,um, och ej dä genast sia Bänk intager, eller sedermera finnes pä gängen stäendc böre Z2 K. 2:0
Den som talar frän annan än egen Bänk ware lika bot. g:o Den som lutar sig mot skranket, som om, Sifwer Landt - Marskalkens bord, böke 1 R:d. 4:0
Den som wid wal eller Votering, innan hans Bänk bliswit uppropad eller sedan han fin röst algifwit, ftär i skranket eller der frammanföre elier i skrankdbrrcn ware lika bot. 5:s 4764 Den zo October. 5:0
Den som gifwer sitt bifall tillkänna genom handklappning, eller sitt missnöje genom wissling eller stötning i golfwet böte 2 R:d. 6:0
Den som alldeles bortreser frön Riksdagen och uragtlätcr sin pollett till Riddarhus > Fiscalen äters lemna, ware lika bot. 7!o
Den som borttappar sin polltt och i Riddarhus - Utskottet begär en annan, mä den crhälla eniok erläggande af Z2 ss böter» Z 56.
Att allt hwad emot oordenktighetcr i fbregäende § stadgas, mä till werkställighet komma, derä äligger Riddarhus - Fiscalen noga och utan mannamohn handhälla, och som alla der utstakade böter skola tillfalla fattiga Adeliga Enkor, sä bör Riddarhus - Fiscalen ovillkorligen utan widare omgäng böker-,e hos deN felande uttaga och ut! en ivid skranket fästad med läförsedd sparbössa genast inlägga: Wägrar den srlande att pä Riddarhus - Fiscalcns anmaning crlägg , pligten, dä bör han af Fiscalen genast tillsägas, att ä nästa sammankomst, som efter anflag sier, sig inför Riddarhus - Utskottet inställa, och i fall han kallelsen, derom Fiscalen ensam vitsord äger, försummar, eller ptterlig.re wägrar bbtcrne betala, dä äger Riddarhus - Utskottet honom frän Riddarhuset utesluta, intill dess han pligs ten erlagt, hvarom anmälan af Utskottet i nästa Rids derskapet och Adelns klenum göras bör, och bär fdrst bland alla »render uppläsas. § 57.
Riddarhus-Utskottet består as 12 Ledamöter, berss 4 böra väljas bland dem som innehafva Grefwelig och Den M October. 476Z sch Friherrlig wärdlghet.
Inför betta Utskott skola alia Ledamöter af Ridderfkapet och Adelö, som efter de 2:ne första anteckningar wid Riksdagen sig infinna, fin behörighet wisa och polletter utbekomma.
Detta Utskott tillkommer att öfwersc Riddarhus- och Adeliga Jungfru Stifts-Dircctionrns göromäl sedan förra Riksdagen, revidera Riddarhus -Cahan och AdUiga Cadelte - Skole-Fonden, säsom ock alla öfrige linder denna Directions förwaltning stälde Catzor, Donationer och Legatcr, bbrandcs öfwer allt delta Utskottet fi.i berättelse till Ridder,?apct och Adeln aflemna, derutinnan äfwcn de ändringar eller förbättringar böra förcfläs, som Utskottet antingen i anseende till förwaltningen eller i andra hänseenden kan finna nödige.
I öfrigt äger Utskottet akt ställa stg till efterrättelse hwad denna Riddarhus-Ordning förrffriswcr och ehuru detsamma föreställer Ridbarhus-och A- eliga Jungfru Stifts-Di tttionen, hwarS befattning under pcstä» ende R ksdag upphörer, mä likwäl U-skottet ej med intrvduciioner fig befatta, utan derest säda ne under Riksdagen stkas, böra de samma, sidan wederbbrlige psnostan6a likwäl förut i Utskottet blifwit granffadc och godkände, hos Riddcrffapct och Adeln in pierro anmälas, som efter gifwit samtycke lärer oM Ättens införande i Matrikeln tillsäga.
Lottning och inskrifning i Adelig» Jungfru-Stiftet, sä wida den under Riksdagen inträffar, mäge likwäl af Utskottet wcrkställas, dock att LandtMarfkalken derwid bör wara tillstädes. § 58- Skulle Riddarhus - Utffottct finna nZgon ändring eller tilläggning wid denna RiddarhuS-Ordning Tredje Band.
N:o 232. nvdig 4766
Den zo Öctober. nödig ekler wälkes fräga derom in kisno, som k slikt fall till Utskottet remitteras bör, dä äger Utskottet der, vin öfwerlägga och med sitt betänkande till Rederskapet och Adeln inkomma, som under warande Riksdag inä detsamma till afslag upptaga och afgöra, men i händelse af bifall, bör frägan till nästa Riksdag hwila, vch dä fdrst fluteligen afgötaS. § 59- Ocn hufwudman som för Ätt, efter Riddarhus, DircctionenS i allmänna Tidningarna införde kungörct, fe, försummar inom förest! liwen tid complcttera si» Ätts Genealogier, är ä nästföljande Lagtima eller Urti, ina Riksdag säte och stämma för Ätten förlustig, sä tväl för egen person, som i anseende till de öfrige af samma Ätt, och det intill betz Genealogien blifwit or, tenteligen complcttcrad pä sätt Kongl. Förordningen af den 10 Äng. 1762 derom finnes stadga..
Hafwer huf, wildmannen brwisiigcn fast fruktlöst härom de öfrige Ättcmänncn anmodat, gälle ej i anseende till honom detta stadgande. Z 60.
Pä det all möjelig fullständighet tvid Riddarhtt, sekS Genealogier i öfrigt winnås mä, äligger hwar och en Ättemän, som för egen Ätt under Riksdag säte ä, ger, att innan den siutas, efter de anslag som för HwarZe i 25 Z stadgade Bänk - afdelning RiddarhusUtskottet läter utfärda, efterse sin Ätts Genealogi! och anmärka hwad deruti kan brista, som strifteligen af Ättemannen undertccknadt bör aflcmiraS till wcderbb, rande Riddarhus-Cancellist, för att af honom i Ta« ibellerne införas.
Oen som är Fullmägtjg för annor Ätt, Den zo October. 4767
Ätt, bör frän densamma infordra och pä lika säff upp» gifva, hvad kill completterande af dea Ättens Gcnea» .logie kan wara nödigt, och bör tillika efterse sin egen Ätts Gcncalogista Tabell, snut anmärka och uppgifva de brister deruti kunna finnas.
Riddarhus«Utskottet mäste tillse att detta stadgande handhafwcs och till den ändan wid början af hvarje Riksdag, dä Ridderstapet och Adeln alltid är talrikast församlad, besörja att, efter tillsägelse genom Landt-Marskalkm in pleno, anslag för hwarje Bankafdelning till Geneologiernts completterande, warder till läglige tider och timar utfärdadt, dä hwarje gäng Minst 2:ne af Utskottets Ledamöter jemte en af Rid» dårhus - Cancellisterne böra tillstädes wara. § 6r.
Sedan Kongl. Majit pä Riks - Salett ätstiljk Riksens Ständer och dem hemförlofwat, samt LandtMarst lkcn derefter pä Riddarhuset afstutat Ridde>stapet och Adelns sammankomster, aflämnar Landt - Marskalken Stafwen till den enligt Matrikeln älsta närvarande Grefven, hvilken med Sc)t deputerade af Ridderstapet och Adeln genast uvpträdcr till Kongl. Mrj:t, för att Landt - Marskalks-Stafwen i underdånighet ätsrlemna, och mä sedan nägon sammankomst för Ridderstapet och Adeln ej äga rum.
LadcS pä Bordet.
Ctt af Grefwe 6^I1enl)or§, gotron l4<-umnA, ingiswet Memorial upplästes sä lydande; - DL 4768 Den Zv October.