Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
S. D. Föredrogs och bifölls RiddarhusUt•kottets den a g dennes aflåtne Memorial, deruti hemställes, att Herr Förste LifMedicus samt Riddaren af Kongl Wasa-Orden och af Kongl. Preussiska Röda Örns Ordens andra Glass, Doctor Eric af Edholm, må under N:o 2292 ibland Ridder*- och Adelsmän å Riddarhuset introduceras.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm eftermiddagen den 22 April 1823. S. D. Remitterades till Stats-Utskottet:
Herr ron Hartmansdorffs, August, anförande, innefattande anmärkningar vid StatsUtskottets den 11 dennes eftermiddagen till StatsUtskottet återremitterade Utlåtande, i anledning af väckt motion om ökadt anslag å Stat för Kongl. Eibliotheket.
Ut supra. 'tfm 32 April t. ml S. D. Vid förnyad föredragning af ConstltutionsUtskottets sedan 1817 och 1818 årens Riksdag livilande, samt den 3 dennes på bordet lagde förslag till ändring af nedannämnde paragrapher af RegeringsFormen, beslöt Ridder, skåpet och Adeln att antaga de af Utskottet till. styrkte ändringar uti 9, 61, 97 och i:sta morn. af 107 paragraphen, jemte andra alternativet af de utaf 4 paragraphen framställde nya redactioner; hvaremot
Utskottets förslag till förändrade redactioner af 7, 102 och 2 momentet af 107 paragraphen af Ridderskapet och Adeln ogillade».
Vid förnyad föredragning af ConstitutionsUtskottets sedan 1817 och 1818 årens Riksdag hvilande, samt den 3 dennes på bordet lagde förslag till ändring uti nedannämnde paragrapher af Riksdagsordningen; fann Ridderskapet och Adeln för godt antaga de af Utskottet tillstyrkte ändringar uti 3 och 4 mora. af i4, 1 och 6 punkterne af 29, 5 punkten af 44, 57, 6r, 62, 3 punkten af 63 och 2 punkten af 65 paragrapherne, samt första alternativet af de utaf 38 paragraphen framställde nya redactioner; hvarjemte Ridderskapet biföll, att på sätt ConstitutionsUtskottet föreslagit, följande paragrapher af Riksdagsordningen må fördelas uti numererade moment, nemligen: 11 §. uti tvenne, i4 §. uti fem, 17 §. uti tvenne, 23 §• uti trenne, 24 §. uti tvenne, 27 §. uti tvenne, 29 §. uti trenne, 5o §. uti trenne, 5i §. uti tvenne, 33 § uti tvenne, 34 §. uti tvenne, 36 §. uti fyra, 37 §. uti tvenne, 44 §. uti trenne $2° Den 22 April e. mi '4g §. uti frenne, 67 §; uti tvenne, 63 §, uti fyra, och 70 §. uti tvenne moment; hvaremot Utskottets förslag till förändrad redaction af 7 punkten i 29 §. af Ridderskapet och Adeln ogillades.
Ut supra, S. D. Vid förnyad föredragning af Statsutskottets den 5 dennes under N:o 90 afgifne, och den 7 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande och förslag i fråga om aflöningen för Riks-Siåndens och deras UtskottsSecreterare, Canzlier och Vakt-betjening; blef samma Utlåtande, i anledning af de utaf åt. skillige Ledamöter dervid gjorda anmärkningar till StatsUtskottet återremitteradt.
S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Statsutskottets den 12 dennes afgifne, samt den 17 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande N;o 10g, i anledning af väckt fråga om förhöjning i missräknings-penningar.
S. D. Då nu å nyo föredrogs StatsUtskottets den 12 dennes afgifne, och den 17 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande N;o no, i anledning af vackt fråga om ändring ide vid 1815 års Riksdag fastställde grunder för liquiden af Svenska Ministern Herr Johan Claes Lagersvärds fordran, härrörande från andelar uti RiksgäldsContoirets fordna lån i Genua; blef samma Utlåtande, i anledning af den utaf Herr Lagerheim, Lars Magnus, dervid gjorde anmärk. tung, till StatsUtskottet återremitteradt.
Ut supra, Den 92 April e. mi S. D.
Vid förnyad föredragning af Allmän, na Besvärs- och Oeconomie-Utskottets den 26 6istledne
Mars meddeldte och den 17 dennes eftermiddagen på bordet lagde Betänkande N:o 2285 angående anläggande af en Köping uti Fryksände Socken af Wermlands Län; blef samma Betänkande, i anledning af de utaf Herr af Wingårdh, Johan, dervid gjorde anmärkning gar till Utskottet återremitteradt.
Föredrogos å nyo och gillades följande från Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottet inkomne samt den 17 dennes eftermiddagen på bordet lagde Memorial och Betän-; leanden:
Af den £26 sistlidne Martil: N:o 27; i anledning af gjord hemställan, att, då en förändring uti någon oeconomisk för., fattning af inflytande på nåringarne kan finnas nödig, verkställigheten deraf ej måtte allt för mycket påskyndas.
N:o 529; angående regleringen af den till Lunds AcademieStat anslagne spannmål, N:o 3o; angående yrkadt förbud för Borg-; mästare att utfärda oeconomiska författningar.
N:o 3i ; angående öfverklagad underlåtenhet af sådane skyldigheters fullgörande, som in* nehafvare af Bergsmanshemman åligga.
521 Den 32 April e, m.
Aj deri 2 dennes: N:o 32; angående Doctor Stenhammars motion om indragning till besparing uti RiksStaten af Tjenster och Embeten.
N:o 53; I anledning af yrkad lindring i KronoBrefbårings-skyldigheten.
N:o 34; I anledning af väckt fråga om åtgärders vidtagande att förekomma stegring i Tjenstehjon» löner.
N:o 35; I anledning af våckt fråga om en Stads anläggande i Kronobergs
Län, och om rättighet till årliga fri-marknaders hållande i Wrigsta, Rydaholm och å strandplatsen Stenungesund.
N:o 56; Angående våckt fråga om skyldighet för Pastorer att årligen till vederbörande LandsContoir och DomCapitel insända utdrag af Kyrkoböckerne, öfver födde och döde personer inom Pastoraterne.
N:o 37; I anledning af yrkadt tillstånd för KyrkohemmansÅboers i Skåne efterlemnade Enkor och Barn, att företrädesvis till sådane Hemman erhålla åbo-rått.
N:o 5i; Angående väckt motion, om närmare bestämmande af Fjerdingsmåns skyldigheter m. m. N:o 52; I anledning af våckt fråga, rörande Den 25 April/, m, 5#3 skyldigheten att in natura lefverera Hö och Halm till Kongl. Hofstallet i Stockholm.
N:o 55; angående förbättrad reglering af postgången.
N:o 54; i anledning af väckt fråga angående Btåndige Tiondesåttningar för de räntegifvare och rånte-tagare, emellan hvilka någon öfverenskommelse i detta hänseende ej kunnat träffas.
Ridderskapet och Adeln åtskiljde# klockan £ till 10 om aftonen.
Öppnades Herrar Electorers lista till val af en Ledamot i Allmänna Besvära- och OeconomieUtskottet efter; Den 25 April f, ml N:o 286.
Friherre Raab, Jacob, och befanns dertill hafva blifvit utsedd.
N:o 1949.
Herr von Korning, Fullmågtig Herr Bruncrona, Nils Abraham, Öfverste.
Herr Grefven och LandtMarsialken hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln behagade tillåta, att Friherre Björnstjerna», Magnus, den 22 dennes förmiddagen ingifne Memorial, angående 1 mom. i 107 §.
RegeringsFormen, finge, på sätt Friherre Björnstjerna begärt, med de öfrige RiksStånden communiceras.
Bifölls.'
Herr Silfverberg, Magnus Didric, hade inlemnat ett Memorial, hvilket upplåstes, si (Se Bilagan N:o 1).
Remitterades till Stats-, Banco, samt Alttnänna Besvärs^ och OeconoraieUtskotten.
Jsg anhållet om Ridderskapets och Adelns tillåtelse att få väcka en motion, som rörer Ridderskapet och Adeln enskildt.
Jag tror nemligen, att de yttranden ai bifall, sorn, vare aig allmänt eller partielt, jydande Den s5 April j. rn.
525 lemnäs åf någon talare inom detta hus, och sona alltid måste vara för talaren ganska tillfredsställande att emottaga, ehvad sjelfva saken eller framställningssättet dem föranledt, icke alltid knnna till qvantiteten så bestämdt uti Protocollet uppfattas; hvarföre jag hemställer, ora icke Ridderskapet och Adeln skulle linna för godt besluta, att sådane bifallsyttranden hädanefter icke behöfva i Protocollet intagas; och hvarom jag utbeder mig Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition.
Jag torde få til. lägga, att det lyckligtvis vål ganska sällan år exempel att missnöje bär yttras, men att, i händelse sådant någon gång skulle inträffa, naturligtvis ej eller derom borde i Protocollet något nämnas.
Friherre Wrangel, Henning; Jag för min del protesterar helt och hållet emot bifall till den nu gjorda motionen.
Friherre Cederström, Jacob: Då Proto collet skall utgöra en sann berättelse om hvad sig hår under Ridderskapets och Adelns öfverg läggningar tilldrager, lärer ej fråga kunna upp.; stå, att Protocollet icke äfven skulle innefatta hvad som i förevarande afseende sker.
Herr Hjerta, Guftaf; För min upplysning anhåller jag få veta, om icke en reglementarisk föreskrift här finnes, som stadgar, att icke någon må genom rop eller annat ogillande gifva 526 T) en "x5 April /, m. tillkänna sitt bifall eller missnöje.
Om så år, innebår bifallet till Herr von Heijnes motion, blott ett förnyadt beslut, att Reglementet skall följas.
Herr von Heijm:
Den personliga aktning jag hyser för Herr RiddarhusSecreteraren gör , att jag vågar förmoda, det han ej misskänner afsigten af min motion, eller ett ögonblick skulle föreställa sig, att jag velat satta trovärdigheten af något hår fördt Protocoll i fråga.
Men jag anser det omöjligt, att ifrån Herr RiddarhusSecreterarens plats, eller ifrån hvad ställe »örn hålst i salen, kunna uppfatta och yttra sig om qvantiteten af ett hår gifvet bifall; hvarföre det möjligen kan inträffa, att ett sådant bestämmande till Protocollet mötes af motsägelser.
Detta har också varit enda orsaken till mitt förslag, men ingalunda något missnöje med ett eller annat Protocoll; ty om jag velat yttra något sådant, skulle jag framfört det når Protocollet justerades.
I anledning af hvad Herr Hjerta nyss yttrade, anhåller jag få upplåsa 5;te punkten i stadgan till ordnings vinnande vid Ridderskapets och Adelns sammankomster.
Den lyder som följer; Den sorn gifver sitt bifall tillkänna genom handklappning eller sitt missnöje genom vissling eller stötning i golf vet, erlägge Två Riksdaler.”
Det år således hår icke någon fråga otn att med ord yttra sin tanka.
Den 25 April f, m, ES» Grefve Horn, Claes Fredrid Flere aktningsvärde Ledamöter af detta Stand hafva sagt mig, att man misstyckt det sått, på hvilket jag, frånvarande vid justeringen af Protocollet för den I Marseftermiddagen, för mina principaler, Svenska Folket, i afseende å detta Protocoll redogjort.
Detta år tillräcklig anledning för mig, att äfven sjelf misstycka detsamma.
Men jag anhåller, om det icke år emot Grundlagen stridande, att få till Protocollet antecknadt, att jag den x
Mars eftermiddagen icke deltagit i det bifall, som, i anledning af Grefve von Flåtens anförande, yttrades och icke eller i de rop, som enligt Protocollet skola låtit höra sig, att nemligen vi alle besvärja &c. Hr Tham, JFollratht
Då Riksdagsordningen tydligen förvarar åt hvarje Riksdagsman rättigheten, att reservera sig mot det beslut, pluraliteten fattar, så lårer han ock åga rått, att reservera sig mot innehållet af ett Protocoll, om han ej anser det vara så fördt, som han tror det böra vara.
Men då Riksdagsmannen har denna rått, tror jag ock, att Herr Grefve Horn i detta fall icke följt våra former och RiksdagsOrdningens stadganden, enär han i ett allmånt Dagblad låtit införa den reservation, hvilken han lämpligare kunnat, efter sin återkomst, här anmäla.
Om Ridderskspets och Adelns Ledamöter, den ena efter den andra i Dagbladen allmängöra deras ogillande af de Protocoller, sorn vid justeringen åro af Ståndet och talarne sjelfve 5a 8 Den 25 April f. ml godkända; om sådant går an, så hemståiler jag om icke Ridderskapet och Adelö derigenom skall förlora den aktning, som ett RiksStånd bör inom Samhållet fordra.
Hvad skola vål andra, utom oss, tänka om ett Stånd, der hvarje Ledamot anser sig berättigad såga, att det och det justerade Protocollet, som Ridderskapet och Adeln gillädt, år origtigt och felaktigt.
Jag för min del tror, att den aktning, man år skyldig hela Ståndet, icke kan dermed förenas; och anhåller derföre om den proposition, att Ridderskapat och Adeln ej anser ett sådant sått att reservera sig, vara med Riksdags-Ordningen enligt.
I följd af den sist talande Ledamotens yttrande, får jag anmärka, att jag vistades på 22 mils afstånd härifrån, då Protocollet för den 1 Mars eftermiddagen justerades.
Det var i anledning af en i allmänna Blad införd artikel, ämnad, såsom jag tyckte mig finna, att leda opinionen, som jag ansåg för en tillfredsställelse att kunna redogöra för mina tänkesätt i egenskap af Representant för Svenska Folket.
I anledning af hvad Herr Tham nyss yttradt, anhåller jag att han må uppgifva det ställe i Riksdagsordningen, som förbjuder en Riksdagsman, att efteråt gifva tillkänna, huru han inom eller utom sitt Stånd handlat.
Herr Den 2 5 April f. tn.
I afseende på hvad Herr Hjerta anmärkt, får jag erinra, det jag icke tror mig hafva sagt, att någon lag finnes sora förbjuder Riksdagsmannen, att i ett allmänt
Dagblad införa sina tankar öfver hvad ämne som hålst.
Jag håller endast före, att då 57 §.
Riksdagsordningen bestå miner sättet, att reser-1 vera sig, detta sätt år det enda rätta, och att den andra liår omtalade methoden icke leder till bibehållande af den aktning i publiken, som hvarje Ledamot af ett Riksstånd, bör söka åt detsamma bevara.
Herr Grefven och LandtMarjkalken förklarad e, att om han icke oriktigt fattat Grefve Horns, nyss meddelte yttrande, hade Grefven inför Ridderskapet och Adeln uttryckt sin ledsnad öfver det sätt Grefven begagnadt, att i Allmänna Tidningar tillkännagifva sin enskildta reservation, emot Ridderskapets och Adelns Protocoll för den 1 sistledne Mars eftermiddagen, under tillägg, att denna Grefvens åtgärd, ingalunda varit föranledd utaf någon afsigt att väcka missnöje emot Ridderskapets och Adelns berörde Protocoll, utan endast af den förmodan Grefven hyst, att, då han icke varit närvarande vid Protocollsjusteringen, han endast på det af honom nyttjade sått skulle kunnat äga till-, fålle, att framställa sin reservation; och hemställde Herr Grefven och LandtMarskalken alltså, om icke, enär Grefve Horn nu sjelf inför Ridderskapet och Adeln uttryckt sin ledsnad öf - Ridd. o, Ad.
Prot. 3 Band. 34. 55.
Dén 25 April f. ni! ver 3eé& anmärkte ifrågavarande förhållande; Ridderskapet och Adeln skulle täckas anse sig dermed vara tillfredsställde.
Herr Grefven och Landt MarJkalk en till— kånnagaf, att som tid efter annan åtskillige vacancer bland Herrar Bänkman inträffat, följande BänkmansAfdelningar kommo att i nästa Plenum i de afgångnes ställe utvälja Bänkmän, nemligen; g:de BänkmansAfdelningen, efter N:o i5o; Friherre von Otter, Casten Fredric, ao:d® efter N:o 167, Herr Gethe, Adolph Sebastian. 32:dra efter N:o 475, Herr Coijet, Carl Fredric. 3o:de efter N;o 114g, Herr Hjärne, Carl Jacob. 32:djra éfter N:o i5ig, Herr von Dö-i bein, Johan Wilhelm. 34:de efter N;o 1662, Herr Nordenfelt, Olof. 3gide eftner N:o 1979, Herr Brokel, Gustaf Anton. $o:de efter N:o 2004, Herr von Schults zenheim, David.
Den j5 April f. uti Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets den 19 dennes afgifne, samt den 22 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande N:o 117, i anledning af de hos Ridderskapet och Adeln gjorde anmärkningar vid Utskottets den 3 dennes meddeldte Betänkande, angående anslag å Stat till yed för LandsCanzlierne och LandtRånterierne, fann Ridderskapet och Adela för godt att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af de öfrige frenne RiksStånden gillad, för dess del dervid låta bero.
Föredrogos å nyo och biföllos följande från nedannåmnde Utskott inkomne, samt den 22 dennes eftermiddagen på bordet lagde Utlåtanden: Från Stats- och Banco-Utskotten:
N:o 110; af den 18 dennes, i afseende på de föreskrifter, hvilka, för verkställigheten af Rikets Höglofl.
Ständers Beslut, i fråga om tiden och sättet för indrifningen af Götha CanalBolags, Götheborgs och Malmö f. d.
Discont Verks utestående fordringar, skola Herrar Fullmägtige i RiksgåldsContoiret meddelas.
Från Stats- Banco- och Lag-Utjkotteni N:o n4; af den 18 dennes, i anledning a£ våckt fråga om inställelse af publika fordringsägares lagsökningsåtgårder, intilldess Financereg^ leringen hunnit uppgöras. 53* l)*n 25 April /. m. Frän StatsUtskottet", rAf den 19 dennes:
N:o 120; om understöd för Sillfisket i Bohuslänska Skärgården.
N:o 121; i anledning af Kongl.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående verkatåld undersökning om Kronans förpantade Hemman och Lägenheter.
N:o 122; om ersättning till Uddevalla Stad för Tertial och Sextal af Accis och Bakugnspenningar.
N:o 125, om utdelning af Ridderskapets och Adelns Protocoll vid i8i5 samt 1817 och 1818 årens Riksdagar.
N:o 125; i anledning af den Berättelse, som Riksens Ständers för deltagande i ÖfverRevisionen af KrigsRäkenskaperne utsedde
Deputerade afgifvit, ora deras befattning med KrigsRedogörelse och Revisions Ver ket.
Från Lag-Utjkotteti Af den 5 dennes: N:o 27; i anledning af väckt fråga, dels om antagande af LagComittéens förslag till Råt. tegångsBalk, dels om offentlighet vid Domsto-, lar och PoliceKamrar i Städerne.
Den 25 April f, m, 5§5
Af den lo dennes:
N;o 28; i anledning af väckt motion om förslag till en förbättrad Rättegångsordning.
N:o ag; i anledning af väckt fråga angående dels ändring, dels förklaring af 12 Cap. 2 <jj.
Fran Allmänna B>f särs- och OeconomleUtJKoltet:
N:o bo; af den i4 dennes, i frågan om nödvändigheten af krönte Kohlskrindor och angående Kohlmätare.
Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens den 5 dennes under N:o 111, afgifne samt den 22 derpå töljde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, i anledning af väckte motioner om förhöjning i betalningen för det underhåll, som lemnäs tågande troupper, om Stådernes befrielse från Inkvarteringsskyldigheten m. m«; och blef berörde Utlåtande, uppå gjord proposition af Ridderakapet och Adeln bifallet.
Grefve Lövenhjelm, Carl Axel, anhöll, att få till Protocollet förklara, det han i afseende å tredje punkten af nyssnämnde Utlåtande, instäm» de i Herr Rappes, uti Utskotten derom afgifne särskildta yttrande.
534 Den 2 5 April f. ml ’ Föredrogs å nyo StatsUtskottets den 19 dennes under N:o 119 afgifne, samt den 22 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, i anledning af våckt fråga om lösen till Skatte, af tvenne i och vid Gefle varande Krono Laxfisken.
Friherre Cederjtrom, Jacob:
Statsutskott tets ifrågavarande Betänkande innebår en rubb-’ ning af de grunder, Riksens Ständer, vid sista Riksdag för Skatteköp fastställt, nemligen deruti bestående, att den årliga räntan för Kronolägenheter, som till skatte försäljas, af hvilken äfven löseskillingen beror, bör genom offentlig Auction bestämmas.
Häremot har StatsUtskottet, i afseende på Kronofisket i Gefle, föreslagit att detsamma utan Auction, må åt Staden upplåtas, emot en af Utskotten fixerad ränta; men i händelse denna ränta vid en Auction kunnat förblifva högre, skall ju StatsVerket få vidkännas en betydlig förlust, både i afseende på köpeskillingen och den årliga skatten.
Jag tror således lämpligast vara, att med förberörde fiske, likasom med andra Kronolägenheter, hvilka, enligt Riksens Ständers Beslut af år 1818, få på Auction till Skatte försäljas, må förhållas så att räntan och löseskillingen på samma gång fastställas.
Jag ber att få upplysa förhållandet.
Det i Gefle varande Krono Laxfisket är af den natur, att, om detsamma skulle på Auction föryttras, Gefle Stad möjligen nödgades derföre bejala en oerhörd gumma; ty Den 25 April /, m. 555 om någon ville roa sig med att bjuda ett be,- tydligt arrende, skulle Staden vara tvungen, att alltid ropa öfver,* så lange Staden önskade att till nyttjande bibehålla dess hamn och skeppslivarf.
Att Utskottet i öfrigt icke Velat afvika från de af Riksens Ständer för skatteköp bestämda grunder, bevisas bast deraf, att Utskottet föreslagit, att Sätra Stegs och Teftebo Fijke, ina på vanligt sätt genom Auction försäljas.
Men då det förstberörde Laxfisket är beläget inuti sjelfva hamnen och invid Varfvet, till hinder för communicationen och Skeppsbyggeriet, har Utskottet ej trott sig böra, för en formalitet, uppoffra en lael Stads väl, eller exponera den för en enskilds möjliga kitslighet, att vid en Auction ropa öfver Stadens anbud.
Det är svårligen fattligt, att Laxfisket kan för Gefle Stad vara så oundgängligen nödvändigt, att Stadens hamn och varf, i händelse enskild man blefve ägare af nämnde fiske, skulle gå under, synnerligen då detta fiske hittills varit i annan persons händer, och Staden ändock fortgått i trefnad.
Det hinder för de trafiquerande och Skeppsvarfvet, som skulle uppstå i fall Staden ej kunde bjuda öfver de privata anbuden för ifrågavarande fiske, måste kunna genom Polis-författningar rödjas ur vägen, åtmindstone synes olägenheterne deraf kunna betydligen inskränkas.
I öfrigt får jag erinra, sitt det blott äc å 556
Den l5 dpril f. m, afvikelsen från den en gäng antagna allmänna grundsatsen, som jag fästat uppmärksamheten.
Denna afvikelse är icke genom den af Herr Hjerta meddelade upplysning håfven; och principen bör, efter min öfvertygelse, vara gällande för alla, samt icke vika för enskild Stads fördel.
Jag bör gifva tillkänna, att Gelle Stad sjelf arrenderat fisket, just på det att enskild person icke måtte detsamma disponera, ty under tvänne månader af året, få vid lax-fångsten icke några båtar eller farkoster lägga till i notdrägtens grannskap.
Fisket är derföre för Staden ovilkorligen nödigt att äga, och StatsUtskottets förslag torde sålunda böra bifallas.
Yäl vore det må hända möjligt, att genom poliee-författningar till en del hindra de befarade olägenheterne, men man skulle i och med detsamma lätteligan intränga på äganderättens gebiet.
Stats-Utskottet har, jag vågar försäkra det, noga betraktat saken, men ingen af Utskottets Ledamöter har tvekat att tillstyrka Riksens Ständer ett undantag af detta slag; helst den af Utskottet föreslagna lösen, är större än vanligt, samt den särskilda och besynnerliga tillfällighet med ifrågavarande fiske inträfiar, att det är beläget inuti sjelfva Staden.
På denna omständighet har Utskottet grundat sitt förslag, utan att för öfrigt lemna den åberopade allmänna principen utur sigte.
Friherre af Nordin, Carl Joham Förhållandet med Gefle fiske är det, att Arrendatoren Den 25 April/. m. 55j deraf ilar rättighet, att i Maij och Junii månader disponera strömmen fri från båtar.
Under nämnde tid kan således ingen båt uppkomma till denna del af Staden och Torget samt icke något fartyg lasta, utan att lägga ut på redden.
Att förekomma dessa olägenheter, hafva alltid Stadens Handlande förenat sig om, att inropa arrendet af berörde fiske.
Tvänne af de större Handelshusen hafva hittills ägt det, men desse hafva efter öfverenskommelse lemnat strömmen fri för de trafiquerande under hela dagen, och blott begagnat fisket om nätterne.
Om nu en enskild inropade arrendet, skulle han möjligen kunna alldeles hindra skepps-farten under de tvenne vår- månaderne.
StatsUtskottet har derföre ansett sig vid målets behandlande böra frångå den vanliga principen för KronoLägenheters föryttrande till Skatte, enär å ena sidan fråga var endast om ett arrende-belopp af 33 Riksdaler 16 sk,, men å den andra, om medlet att bevara en hel, blomstrande
Stad från faran att möjligen inskränkas i sin handel och rörelse.
Friherre Cederftrom\
Friherre af Nordin har upplyst, att icke Staden Gefle, utan tvänne enskilde Köpmän arrenderade Laxfisket derstädes.
Till hvad jag förut yttrat, har jag blott att tillägga, det StatsUtskottet, äfven i afseende på det andra i Betänkandet omtalte Kronofisket, ej eller i allo iakttagit de grunder, som för skattelösen äro fastställde; ty det är ej nog, att sjelfva löse-skillingen bestämmes genom Auction, utan det är äfven den årliga räntan, som på så - 538 Den 25 dpril f. m. dant sätt bör fixeras, och efter hvilken köpeskillingen svarande emot tio års ränta, bör beräknas.
De tvänne Le damöter af StatsUtskottet, som i förevarande ämne redan sig yttrat, hafva så bestämdt tillkännagifvit huru förhållandet vaiit, att jag blott får med dem instärnma} och jag vågar försäkra, att Utskottet så noga som möjligt betänkt de i saken gjorde framställningar, samt jemfört dem med chartor öfver fiskenas läge m. m.
Hvad Friherre Cederström anmärkt, att nemligen fiskena nu voro arrenderade af enskilde personer, är ganska rätt, men desse personer, som sjelfve äro ibland Stadens trafiquerande och mest betydande medlemmar, hafva den attention för de öfrige, som begagna farten å Gefle ström3 att de endast om nätterne förrätta fisket Jag för min del kan ingalunda tillstyrka återremiss af Betänkandet, helst jag är öfvertygad, att något förändradt resultat å Utskottets sida3 derigenom icke kan uppstå.
Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg Stats.