Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Frågas nu billigt, om Herrarne äga rättighet att begära Expeditionen på bordet, eller ändrad, med mindre Herrarne kunna bevisa att Expeditionen ej är enlig med beslutet.
Den i3 Mars f. m. 7 är aldeles öfverensstämmande med de tre Ståndens, och jag önskar det må förblifva vid det beslut som redan är fattadt; men de mångfaldiga omsvängningar, som man genom inbjudningar gjort, till upphäfvande af RiksStåndens beslut, föranleda mig att lägga på bordet allt hvad läggas kan till förekommande af ytterligare missbruk med inbjudningar.
Detta är mitt skäl.
Cederström gjorde på samma sätt i fråga om de 60,000 Riksdalerne, hvarom skrifvelsen nyss upplästes.
Jag beklagar, atC den citation, sorn den siste talaren gjort, ej instämmer med förhållandet.
Skilnaden var, att Ridderskapet och Adeln beslöt förändring i sjelfva Expeditionen för att uttrycka det beslut Ståndet fattat.
Här har Utskottet endast föreslagit expedition af hvad 3 Stånd beslutit.
Hvad åter angår de andra omständigheterna angående inbjudningarne, så, vid alla de mål der sådant ägt rum, hafva icke Rikets Ständers beslut förut varit fattade, utan det har varit fråga om att 2 Stånd skulle stanna emot 2, då frågan skall förfalla eller afgöras genom jemkning.
Här är frågan afgjord, och får, enligt ordalydelsen af 49 § Riksdagsordningen, Expeditionen ej fördröjas af Ridderskapet och Adeln, utan att Ståndet bryter emot det lagbud jag citei at.
Jag kan således ej annat än yrka, att Expeditionen, 8 Den i3 Mars f. m. så framt ej anmärkningar ledande till återremiss göras, nu måtte upptagas till justering.
Ehuru tre Stånd afgjort frågan, synes mig derigenom rättigheten att derom säga sin tanke ej vara Ridderskapet och Adeln fråntagen.
Denna tanke, om ej ledande till ändring för det närvarande, skall i en framtid kunna leda till möjligheten af riktigare principers iakttagande i denna vigtiga fråga, än de, soin förmått alt göra sig gällande vid denna och förra Riksdag.
Således, ehuru tre Stånd fattat sitt beslut, måste Ridderskapet och Adeln äga full rätt att yttra sin tanke och fatta sitt beslut.
En annan fråga blir, om Ridderskapet och Adeln finner tjenligt att inbjuda de öfrige Stånden, att i Ridderskapets och Adelns beslut instämma.
Jag skulle ej hafva någon farhåga för inbjudningen, om den vore ledande till ett för samhället nyttigt ändamål.
Jag tror det vara bättre, än att genom bordläggning hindra sådant.
Jag hoppas, att Herr Grefven och LandtMarskalken, af vanlig opartiskhet, tillåter, att frågan får förekomma i nästa plenum. Haris Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att, då bordläggning af hufvudfrågan enligt 49 § Riksdagsordningen icke kunde förnekas, fråga na Den i3 Mars f. in. 9 endast uppstode om bordläggning af Expeditionen.
Hans Excellence förklarade, i afseende derpå, sig icke anse sig äga rätt, att en sådan bordläggning förvägra, emedan det kunde hända, att man ville göra en anmärkning vid Expeditionen, men ej, af en eller annan orsak, genast kunde göra den.
Den af Herr von Hartmansdorff begärde bordläggning af Expeditionen ansåg Hans Excellence sig således icke kunna förvägra.
Efter den fullständiga utveckling af saken, Herr Grefven och LandtMarskalken gjort, bar jag intet att tillägga, och tror att Friherre Cederström måtte finna sig fullkomligen vederlagd.
Som Herr von Hartmansdorff botat med en fortfarande bordläggning af mål, som kunna återstå, får jag, oaktadt den beslutne bordläggningen, förnya det förslag jag gjorde då första Utlåtandet förevar, nemligen, att Rikets Ständer åt Konungen i underdånighet öfverlemna att bestämma tiden för creditivets användande till anskaffande af spannemål för undsättning i missväxtår.
Jag får upplysningsvis anmärka, att detta förslag icke är stridande, hvarken emot Konungens Proposition, ej eller emot ordalydelsen af det af 3 Stånd bifallne Utlåtande, emedan i detta, bland de där stadgade IO Den i3 Mars f. m. förbehåll vid Credit!vets användande, det blott är i det första som en tvetydig föreskrift förekommer, hvilken likväl ej bestämdt stadgar, att ifrågavarande åtgärd skall ske först sedan missväxten inträffat.
Då Fullmägtige i RiksgäldsContoiret, hvilka, om jag ej bedrager mig, till pluraliteten utgöras af Slockholmsboar, möjligen skulle kunna vägra Konungen att lyfta creditifvet för att anskaffa spannemålen i bördigt år mot goda priser, är det nödigt, att all tvetydighet häfves genom Riksens Ständers egen närmare tydning af första momentet.
På det att detta mitt förslag, som redan finnes vid första Utlåtandet framstäldt, ej måtte genom en fortfarande bordläggning hindras att blifva afgjordt, bar jag framstält det nu; annars hade jag dröjt dermed lills målet till afgörande förekommer.
I anledning af hvad Grefve Björnstjerna yttrat, får jag fästa hans uppmärksamhet dervid, att sakens afgjorda beskaffenhet af Rikets Ständer ej hindrar Ridderskapet och Adeln att afslå hvad Utskottet föreslagit, eller att besluta hvad förändringar deruti sorn helst, men detta inverkar ej på Expeditionen, utan att rakt bryta emot hvad Grundlagen föreskrifver.
Den tanke, Grefve Björnstjerna framställer, i fall Ridderskapet och Adeln hilivid den, blir ett uttryck af Ridderskapets
Den i3 Mars f. m. och Adelns opinion, men ändrar intet i afseende pä saken.
I afseende på frågan, huruvida detta måls expedierande hlir fördröjdt genom ytterligare bordläggning, får jag endast upplysa, att expeditionen öfver en månad varit på Ridderskapets och Adelns hord, och att således den tid varit tillräcklig, sorn fordras, för att genomgå Expeditionen, granska den och jemföra om någon olikhet med beslutet deruti finnes.
Om det befinnes, att Expeditionen är i öfverensstämmelse med det bifallna utlåtandet uppfattad, tror jag ej att den, emot innehållet af 3 momentet 4,9 § Riksdagsordningen, kan ytterligare hvila.
Om icke dess mindre, på grund af hvad Herr Grefven och LandtMarskalken yttrat, och på några ledamöters begäran, den kommer att hvila, anhåller jag att detta endast måtte, som min reservation, i protocollet upptagas. Jag vill blott, i afseende på Herr von Hartmansdorlfs sista yttrande, att lian begärt Expeditionen på bordet för alt förekomma en inbjudning, tillägga, att ehvad Expeditionen blifvit justerad eller ej, linnes det dock, att ingen inbjudning kan ske, ty den kan ej rättsenlig! göras då tre Stånds sammanstämmande beslut, och således Rikets Ständers, är fattadt.
På det att vi icke längre må roa oss med attdiscutera mål, som äro lagde på bordet, anhåller 13 Den i3 Mars f. m. jag, att Herr Munck af Rosenschöltls anförande äfven må få hvila på hordet.
Yid förnyad föredragning af StatsUtskottets ej mindre den 2 dennes under N:o 422 aflåtne, och den 3 derpåföljde förmiddagen på bordet lagde, Memorial, med en fortsättning af Förslaget till Reglemente för RiksgäldsContoiret, än ock den 12 dennes under N:o 437 afgifne, och samma dag eftermiddagen på hordet lagde, Utlåtande, öfver de vid berörde Memorial gjorde anmärkningar, fann Ridderskapet och Adeln för godt gilla samma Memorial, med de förändringar och tillägg, sistnämnde Utlåtande innehåller.
Å nyo föredrogs och bifölls StatsUtskottets den 12 dennes under N:o 435 afgifne, och samma dag eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjord motion, angående rättighet för Herrar Fullmägtige i RiksgäldsContoiret, att försälja attesterne öfver det i Banken på Deposit-räkning insatte, i Låneväg anskaffade, Silfver. k nyo föredrogs StatsUtskottets den dennes under N:o 436 afgifne, och samma dag eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande i särskildt väckt fråga, om åtgärds .vidtagande lill RiksgäldsContoirets betryg - Den i3 Mars f. rn. gande för förlust, i händelse det till jordbrukets underlättande beslutade lån af 2 millioner i Silfver, icke på föreskrifne grunder varder till fullo åter i lane väg uttagit.
Som jag ej förr än nu hört Utlåtandet, och det icke fullkomligt, nödsakas jag sjelf begära, att det må hvila på bordet.
Men jag vill dock nu anmärka, att den säkerhet uti de första f:delar af egendomens taxeringsvärde, som Utskottet fortfar att yrka, kan blifva mindre än |:delar, i fall, af det förra stadgandet, följden skulle blifva en mängd utmätningsauctioner, men följden af det sednare, att icke många egendomar komme på auction; ty då värdet af egendomar skulle minskas genom mängden af utmätningsauctioner, finnér hvar och en, att f:delar ej äro så stor säkerhet, som -f.;delar, om man dermed kan förebygga de fleste af desse auctioner.
Jag anhåller derföre, att Utlåtandet måtte blifva ytterligare hvilande.
Herr nion Vegesack, Ernst, förenade sig med Herr Munck af Rosenschöld.
Och skulle StatsUtskottets Utlåtande, i följd häraf, jemlikt 49 § Riksdagsordningen, ytterligare förblifva hvilande.
Föredrogs å nyo och gillades BankoUtskottets den 19 sistlidne Julii under N:o Ren 13 Mars f. na. 65 afgifne, och den 24 i samina månad förmiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o 29 förut meddeldte Memorial, angående någre förändringar och närmare bestämmanden af grunderne och vilkoren för Assignering på Banken.
Å nyo föredrogs och lades till liandlingarne ExpeditionsUtskottets den 11 dennes under N:o 447 aflåtne, och samma dag eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, i anledning af återremiss utaf Utskottets förut meddeldte förslag till 2:ne §§ i RiksdagsBeslutet, angående StatsVerkets inkomster och utgifter.
Förslagen till desse 2:ne §§ afRiksdagsBeslutet upplästes derefter och godkändes.
Bifölls, vid förnyad föredragning, StatsUtskottets den 27 sistlidne Februarii under N:o 418 afgifne samt den 8 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, angående yrkadt tillägg i afseende på grunderna för fördelningen af det Staden Borås beviljade Lånebiträde.
Till pröfning företogs StatsUtskottets den 27 sistlidne Februarii under N:o 4*9 afgifne samt den 8 dennes eftermiddagen Den i3 Mars f. m. på bordet lagde, Utlåtande i anledning af Herrar Fullmägtiges i RiksgäldsContoiret gjorde hemställan i afseende på kostnaderne för den Inteckning, som skall tagas uti Götha Canal och dess ägande Fastigheter, lill säkerhet för det vid innevarande Riksdag beviljade ByggnadsLånebiträde.
I anledning af det Utlåtande, som innehåller svar på frågan, hvar ersättning för kostnaderne för den inteckning, sorn skall tagas uti Götha Canal, skall erhållas, anhåller jag att få yttra några ord.
Då frågan om kostnaden för inteckningen första gången förekom, och kostnaden ansågs betydlig, emedan Chartan var stor, hemstälde StatsUtskottet, hvar kostnaden skulle tagas, och i ett Betänkande, som innehåller kostnaderne för hela inteckningen, slutade StatsUtskottet ined en tillstyrkan, att Chartan skulle kostnadsfritt lemnäs från Statsverket.
Detta Betänkande blef bifallet.
Sedan inkommo RiksgäldsContoirets
Fullmägtige med förfrågan till StatsUtskottet, hvar de öfriga kostnaderne skulle tagas.
Det är i anledning af denna förfrågan, som StatsUtskottet inkommit och föreslagit, att de skola tagas af anslaget till Götha Canal.
Kostnaderne äro obetydliga, så att om
Bolaget graveras dermed är det visserligen icke af betydenhet, men då Rikets Ständer fästat det oeftergifliga vilkor vid anslaget, i6
Den i3 Mars f. m; att ej en skilling skall användas till annat än canalarbetet, och då Bolaget blifvit hördt och ingått på ett motsvarande vilkor, anser jag det ej vara klokt handladt, att säga, att betalningen för inteckningen skall tagas af canalfonden, hvilket torde vid nästa Riksdag leda derhän, att Bolaget säger att Rikets Ständer afprutat några hundrade Riksdaler.
Det bör man förekomma.
I öfrigt hafva Rikets Ständer beslutat, att Statsverket ägde att söka. inteckningen.
Nu är föreslaget, att CanalDirectionen skall skaffa inteckningsdocumenterne.
Deraf kunde följa, att när CanalDirectionen presenterade documenterne, Riksgälds-Contoirets Fullmägtige kunde säga, att de ej vore fullständige, och att anslaget ej finge lyftas.
Således är det bäst att afslå Utlåtandet.
I en reservation af Herr Santesson, uti hvilken Friherre Sprengtporten instämt, ser man att Rikets Ständer förut bifallit ett Betänkande, hvaruti ordagrant förekommer: /- bland andra vilkor, som blifvit stadgade, i afseende på det, vid innevarande Riksdag, till Götha Canalbyggnads fullbordande beviljade ytterligare Lånebiträde af 845s334 R:dr, är väl föreskrifvet, att CanalBolaget skall medgifva Staten rättighet, att, utan Bolagets vidare hörande, för hela nyssberörde summa taga första inteckningssäkerhet uti CanalVer ket, dess område och ägande fastigheter.
Motala Mekaniska Verkstads - STOCKHOLMS I JUMa3 MarsKMi stads anläggning dock derunder ej inbegripen.
Der hafva Rikets Ständer beslutit, att inteckningen skall tagas af StatsVerket, och den som söker inteckning skall ock bestrida kostnaderne.
Men, fortfares uti Utskottets förra Betänkande, då uti beslutet icke finnes omnämndt, antingen Bolaget eller RiksgäldsContoiret skall vidkännas inteckningskostnaderne, så härj vid det tillfälle, dä Rikets Ständers beslut i ämnet skolat, genom Utskottet, Herrar
Fullmägtige i RiksgäldsContoiret meddelas, Utskottet fått anledning att på denna omständighet f ästa särskilt uppmärksamhet.
Der säger ju Utskottet, att det är fråga om alla kostnaderne.
Det är väl vanligt, fortfar Utskottet, att Låntagaren sjelf anskaffar Intecknings- och Gravations-bevis, innan Lånesumman utgifves, men sådant kan vid ifrågavarande fall icke vara förhållandet, enär, för penningarnes lyftning uti RiksgälsContoiret, annat förbehåll, å Statens sula, icke finnes vara gjordt, än att CanalBolaget skall hafva till nyssbemälte
Contoir ciflemnat sin förbindelse, att de stadgade vilkor en antaga och fullgöra; hvadan och då, för berörde Intecknings erhållande, utgifterne, uppgående ondast för stämpladt papper till något öfver 2,000 Riksdaler, icke blifvit tagne i beräkning vid Canalbyggnads-ånslagets beviljande, Utskottet ansett sig böra hemställa, om icke Rikets 66 II. 2 i8 Den i3 Mars f. m.
Ständer skulle finna lämpligt, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, det StatsContoiret måtte undfå Nådig befallning att låta, utaf det i Chartce-SigillatceContoiret varande förråd af stämpladt papper, till Ilerrar Fullmägtige i RiksgäldsContoiret, efter requisition och emot quitto, utan någon betalning, utlemna det stämplade papper, som till Cliartering af Götha CanalBolags ifrågavarande förbindelse erfordras.
Detta bar StatsUtskottet först hemstält och hafva Rikets Ständer bifallit.
Sålunda finner jag StatsUtskottets nuvarande framställning i rak strid emot Rikets Ständers beslut.
Jag tillstyrker afslag med förklarande, att Rikets Ständer redan, i anledning af Betänkandet N:o 388, fattat sitt beslut.
Herr von Hartmansdorff, slaglist:
StatsUtskottets förslag lyder som följer:
De öfriga utgifterna för inteckningen må väl af RiksgäldsContoiret förskjutas, men emot ersättning af CanalBolaget, efter den räkning, som derå kommer att af gifvas; ägandes Bolaget, att antingen inbetala beloppet till RiksgäldsContoiret, eller ock låta detsamma på anslaget af dragas.
Utskottet har således ej föreslagit, att kostnaderna skola tagas af anslaget, ty Bolaget kan taga dem hvar det för godt finner; det är endast i afseende på ersättningen, som Utskottet hemställt, att
Fullmägtige må kunna af anslaget innehålla motsvarande summa, derest Dea i3 Mars f. m. *9 lion icke annorlunda liquideras.
Således förmodar jag, att anmärkningen i detta hänseende är vederlagd.
Hvad åter angår riktigheten af alt låta Bolaget Betala denna kostnad, får jag blott hänvisa till det allmänna bruket, att den, som låter inteckna sin egendom, äfven är den som bestrider kostnaderne.
Den som får lån med de vilkor som Canalen, nemligen 845,ooo Riksdaler till skänks, borde destomera låta sig nöja och icke gräla om dylika småsummor, som dessa kostnader; men Götha CanalBolag är bland dem, som aldrig blifva tillfredsställda, och som altid göra samma invändning, alt de ej fått nog.
Till skäl för denna eftergift åberopas en annan, nemligen att chartan på förskrifningen blifvit efterskänkt.
Man borde verkeligen ångra, att man gjort det, då man haft så liten tack derföre; men skillnaden var likväl, att chartan kunde efterskänkas utan någon utgift för staten, ty hon förvållade icke RiksgäldsContoiret någon contant utbetalning.
Här måste deremot lösen för handlingarne contant betalas af RiksgäldsContoiret; och dä Contoiret redan är i brist, funnes ingen annan utväg än att det skulle låna penningar äfven för detta ändamål; hvilket vore nog långt gånget.
Det är just för att förekomma några vidare anspråk från Ca66 H. a* 20 Den i3 Mars f. »«. nalens sida, som jag tror det vara klokast, att man ordagrant håller sig efter contractet.
Herr von Hartmansdorff lär ej kunna neka, att beslutet innehåller, att Statsverket äger taga inteckningen.
Efter lag skall den, som tager inteckningen, betala kostnaderne.
Kommer man nu och säger, att Bolaget skall betala dem, så har man gjort en additionnel artikel, som väl ej är betydcligen graverande, men som ger Bolaget en riktig anledning att säga, det Rikets Ständer ej uppfyllt contractet.
Af dessa skäl får jag anhålla om afslag, och tror att redan ett
Stånd fattat dylikt beslut.
Hvar oell en som haft att göra med inteckningar vet att ordalagen: taga inteckning utan låntagarens börande, är den vanliga formeln.
Hvad beträffar anmärkningen, att Bolaget derigenom skulle få anledning att undandraga sig sin förbindelse, så, om det vore en kär anledning för Bolaget att slippa inteckningskostnaden, så vore det för Rikets Ständer väl ännu mera behagligt att slippa byggnadskostnaden.
Men långt ifrån att efterskänka den, torde Bolaget snarare komma med ännu större påståenden.
Mitt förnämsta syftemål är att ställa så till, att alla tvister med CanalBolaget må vara slut.
Rikets Ständer hafva nu anslagit en summa, och Den i3 Mars f. m. ai dervid fästat vilkor.
Om Rikets Ständer vilja gå ifrån dessa vilkor, har Bolaget ovilkorligen rätt att säga, det Rikets Ständer ej uppfyllt sina vilkor.
Herr von Hartmansdorff har ej hestridt, och lär ej kunna bestrida, att, då Rikets Ständer skola taga inteckningen, det efter lag åligger dem att betala kostnaderne.
Således hafva Rikets Ständer emot sig svensk lag och sitt eget contract.
Det är ej för den lumpna summan för Canalen, som jag talar, ty det lär göra lika litet för Canalen, som för RiksgäldsContoiret, att betala den summan mera eller mindre, men det kan vara värdt 4oo Riksdaler att slippa vidare tvister med CanalBolaget.
Af dessa skäl kan jag ej afstå från anhållan om afslag.
Hvad sjelfva kostnaden för inteckningen beträffar, så lär det vara naturligt, att den tillhör Statsverket, och den är obetydlig i händelse chartan annihileras.
Det uppstår då ej fråga om annat, än utgifterne för gravationsbevis, i händelse sådant skulle fordras, och det är för dem, som den egentliga kostnaden uppstår.
Lättast och bäst kommer man från saken, om man afslår utlåtandet; Staten besörjer inteckningen, och man hegär annihilering af chartan.
Hvad gravationsbevis beträffar, så åligger det vederbörande att taga inteckning ehvad lägenheterne äro intecknade eller ej, hvartill då dessa bevis?
Mig synas de alldeles icke behöflige. 33 Den i3 Mars f. ra.
Jag vill blott vipplysa, att Rikets Ständer redan beslutit alt efterskänka chartan, Dessutom, hvad sjelfva inteckningens verkställande beträffar, går det lättare för RiksgäldsContoirets AdvocatFiscal att verkställa den, än för Canalen att söka den vid flere HäradsRälter.
Hans Excellence Herr Grefven och Landi Mar skalken tillkännagaf, att plenum komme klockan half till 6 i eftermiddag alt fortsättas.
Hans Excellence gjorde proposition till bifall å StatsUlskottets ifrågavarande Utlåtande.
Ja och Nej. Hans Excellence liemstälde, om Ridderskapet och Adeln behagade afslå samina Utlåtande.
Hans Excellence förnyade sin nyss gjorde bifalls-proposilion.
Ja^ jemte några Nej. Hans Excellence förklarade i anledning häraf, att Ja hade öfverröstat
Nej. Grefve Cronhjelm begärde votering.
Den i3 Mars f. in. 23 Herr Riben, Carl Wilhelm:
Om någon underrättelse ankommit huru de öfrige Stånden afgjort denna fråga, anhåller jag att den måtte oss meddelas, Undertecknad RidilarhusSecreterare :
PresteStåndet har afslagit och BondeStåndet bifallit ifrågavarande utlåtande.
BorgareStåndet har ännu ej afgjort detsamma.
Jag hemställer, om icke, då ett Stånd afslagit utlåtandet, och frågan är af nog litet intresse för att upptaga tiden med en votering, Ridderskapet och Adeln skulle, i likhet med PresteStåndet, äfven vilja besluta afslag.
Jag inser ej någon grund för Ridderskapet och Adeln att här gifva efter för Canalvännernes anspråk, så länge de ej stödjas på bättre skäl än de redan anförda, Herr Printzensköld, Axel:
I motsatts emot hvad Grefve Cronhjelm begärt, får jag hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln ville förena sig med BondeSlåndet och bifalla utlåtandet.
Då ett Stånd bifallit det, är det lika skäl att förena sig med det, sorn med det, hvilket afslagit utlåtandet.
Vi hafva gjort nog uppoffringar för Canalen; och som Friherre Cederström upplyst att ifrågavarande kostnader äro nästan 24 Den i3 Mars f. m, inga, vet jag ej hvarföre man skall bestrida bifall, Herr Crusenstolpe, Magnus Jacob: Sedan Herr Grefven och LandtMarskalken gifvit tillkänna, att han anser pluraliteten hafva bifallit utlåtandet, och Grefve Cronhjelm förklarat att frågan är af så liten vigt att den ej förtjenar en votering, hemställer jag, om ej Grefven ville återkalla sin begäran om votering, Grefve Cronhjelm:
Frågan är för det närvarande af liten vigt för StatsVerket och Bolaget, och den enda vigt den nu bar är, att den borttager tid; men den är e>j af så ringa vigt vid en kommande Riksdag, tj Rikets Ständer hafva, om utlåtandet bifalles, rubbat det nyss ingångna contractet med Bolaget, och man exponerar sig att då få höra klagomål från detsamma; jag kan således cj afstå från begäran om votering.
Upplästes till justering följande vote-. vingsproposition:
Den som bifaller StatsUtskottets Utlåtande, i afseende på koslnaderne för den inteckning, som skall tagas i Götha Canal och dess ägande fastigheter, till säkerhet för det vid innevarande Riksdag beviljade Byggnads-Lane-biträde, voterar Ja; Den i3 Mars f. m.
Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, anses StatsUtskottets berörde Utlåtande hafva blifvit af Ridderskapet och Adelil afslaget.
Denna voteringsproposition godkändes samt anslogs.
Voteringen börjades klockan half lill i oell befunnos vid dess slut klockan en qvart till 2 eftermiddagen, sedan en voteringssedel blifvit undantagen oell förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne blifvit öppnade, röstcrne hafva utfallit, sorn följer; Ja — 58.
Nej — 38, I följd hvaraf Hans Excellence Herr Gr ej veu och LandtMar skalken förklarade, alt Ridderskapet och Adeln bifallit StatsUtskottets ifrågavarande Utlåtande, Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskildes klockan en qvart till i eftermiddagen.
In fidem Protocolli O. J. Lagerheim, Den i3 Mars e. m.
Plenum klockan half lill 6 Eftermiddagen, Föredrogs å nyo och bifölls BankoUtskottets den g dennes under N:o x 48 aflåtne, och samma dag eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, med förslag till 4;de Artikeln 5;te Afdelningen af det nya BankoReglementet, innehållande de föreskrifter, som afse Bankens Discoutrörelse, Företogs lill pröfning ConstitutionsUtskottets den 10 dennes, under N:o 75 aflåtne, och den 12 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, i anledning af återremiss a Utskottets uti Memorial N:o 53 förut meddeldte förslag till Grundlagsbestämmelser 0111 Lagtima och Urtima Riksdagar.
Jag hemställer, om icke detta memorial må punktvis föredragas, och om icke vi må få börja med punkten Litt. A. Grefve Gyldenstolpe, Anton Gabriel:
Jag är ej emot att memorialet punktvis föredrages, men tror det likväl vara öfverflödigt, då jag anser memorialet, sådant som det nu är, böra i sin helhet återremitteras.
Den i3 Mars c. m. 27 Utskotlet liar begått ett misstag och lill Ständernes antagande framställt 2:ne mot hvarandra stridiga momenter.
Först har Ulskotlet föreslagit, att i 49 § RegeringsForrnen ett nytt moment skall tilläggas, innehållande, att Rikets Ständer vid urtima Riksdag icke må befatta sig med andra mål, än Konungens propositioner.
Derefter har Utskottet i 2 § Riksdagsordningen godkänt den af mig hos Ridderskapet och Adela framstälda anmärkning och föreslagit ett nytt moment, att nemligen ConstitutionsUtskoltet bör träda i juli verksamhet äfven under Urtima Riksdagar.