Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Bki'wa meningarna l tvitza ouncter skiljagtlge, sä mäste de samma, säsom an» märkningar, komma att häxskjntas till nästa Riksdag.
Riksdags - Ordningen äger egenskap af en Grundlag, och wid fjclfwa Regerings,Formen kunna ju anmärkningar göras, men emedlertid gälla, till ordningens bi» behällande, be paragrapher wid hwilka särskilda an» märkningar till ytterligare granskning gjorde blifwit.
Wi mäste dä i dag utan widare hinder snart kunna befordras till werksamhet.
Herr Grefwen och Landk-Mar» skalken föreställde, att om denna framställning till be andre Ständer» skulle göras, kunde wi ju ingen ting företaga innan de stg derökwcr yttrat och fattak beslut.
Han önskade derföre, att man mätte afstä ifrän votering, hwilken äfiven efter allt utseende skulle förloras.
En dyrbar tid wore redan genom denna öf» werkäqqning borttagen» pä hwilken eljest flera hade kunnat akgöras, han säge för öfrigt intet hinder att, sedan Riksdags,Ordningen wore granstad, öfwer denna fräga dä fatta ett beslut.
Herr 4344 Don z6 October. H e.r r ? ä ö I m s n, Otto kreflric: Wäk wörbnadswärde Ledamot, Herr Archiater» von 8cku!^ renkeim, för hwars medborgerliga tänkesätt, kunskaper och erfarenhet wi hafwa sä'mänga skäl att hysa den utmärrkaste agtniug, har sä klark framställt hwad som är nödigt j denna fräga, att all widare uplySning om förhällandct är öfwcrflödig.
För öfrigt färjagden äran anmärka ätt, sä wida jag e) alldeles förlorat minnet, är i flsta klenum ett beflut fattadt, som genom ben begärda voteringen bryteS.
Jag pästär säle, des, ätt om votering nu skall äga rum, ben göres öfwer ben frägan om beffut stola följas eler 'ej. - Anmälkes och infördes en Deputation ifrän dek Hedervärda Bonde- Ständer, ansörd af Riksdagsmannen l^sZk!,n8son ifrän Skäne hwrlken anmäl» be, att Bonde - Ständet instämt i det af BorgareStändet fattade beflut, akt anmoda Utskotten att äfwen om eftermiddagarne fortsätta sine arbeten, äfwcnsom att Bonde-Ständet bifallit ben hoS Ridberstapek och Adeln wäckta motion, rörande sädana mälS beredning som till flera Utstött blifvit hänwisade.
Oeputationen afträddc, efter manligheten beledsagad.
Grefwe körner, Oörsn:
Jag har redan i början af denna ventilation yttrat min bastan, att frägan mätte till afgörande upstjutas.
Jag mitzkänncr ej wärdct af Friherre Legerström» proposition, och jag tror den wara gansta nyttig; men jag tror ocksä att en votering nu endast skulle werka tids, utdrägt, och dä jag yrkat votering endast för att hafwa - Den 18 Gctober. 4343 wa behörigt afseende pä bewarandet af hwars och ens rätt, will jag gerna dcrifrän afstä om Friherre Ollerkräm dertill samtycker.
Ollerström:
Min proposition har icke haft nägon annan afsigt än att
Standell wid detta tillfälle mätte kunna komma kill ett Resultat.
Men jag hör att'pluraliteten är deremot, och jag har alldrig haft hm förmätcnhetcn att anse mig mera upplyst än pluraliteten.
Jag afstär derföre gerna ifrän votering, dä srägan huru mcningarne »,ä jämkas stär oh öppen, men underställer dock än en gäng, om icke de andre Ständen genom en Deputation borde underrättas om den method, hwarpä wi behandla detta mäl.
Herr Grefwe» och Landt-Mar, skalken: Kanste Ridderfkapek och Adel-n skulle kun, na förena sig derom, att en Deputation till de andre Pkändcn finge afsändas med underrättelse, att Ridderskapct och Adeln wore sysselsatt att punckewis gransta och afgöra Riksdags - Ordningen, och att den beflutik att de HZ som af alla Ständen gillas, anses sälvin en antagen Lag, men att wid dem, om hwilka i särskilda Ständ anmärkningar göras och olika beslut fattas, sedermera jämkning mä kunna sökas.
BifbllS. . Hans Excellence Herr Grefwe kuutk, wille till denna proposition gerna glfwa sitt bifall, men önstade- att innan Oeputationen afsändes, detta beslut af Secreterare» mätte uppsättas och inför Ständet justeras.
Fri - Den !8 October. 4^46 Friherre Ki6öerstoipe, Esri, ön» flade att det i dag fattade beslutet om redpwisningctt genom samma Deputation äfwrn mätte de andre Ständen communiceraS.'
Grefwe Dela (Hardie, hemställde om dS Ridberflapet och Adeln lemnar de öfrige Ständen del af märt nu fattade beslut, wi icke älwen kunna förklara att wi antagit säsom en generel princip, att be puncter, hwilka röra hwart Scäud enskildt, ärne wi anse sälvin Ständcts ensak och ölwerlcmna till det Ständs afgörande, hwilket de egenteligen angä.
Hans Cxcellenee Herr Grefwe kuut K fann detta tillägg rigtigt, men frugtade allenast att det ibland skulle bljfwa swärt att bedöma hwilka mäl, som rörde rnflilda Ständ.
Efter en korrt öfwerläggning härom justrradeföljande lwänne Prvtocolls, Utdrag.
Utdrag af Protokollet bältet i Högloft.
Ridberflapet och Adelns klevum d. 18 October 1809. S. O. Anstöt Ridberflapet och Adeln att nu genast till granskning och afgörande punctewis företaga Riksdags - Ordningen, med den afsigt att de §§ som af alla Skändcn gemensamt gillas, mä anses säsom för gällande antagna, men öfwer dem, wid hwilka anmärkningar Kiliva gjorda eller hwaröfwer StändrnS kcstut kunna bliswa olika, sedermera jämkningar mellan Ständer, kunna sökas, äfwcnsom att de Stadganbcn i Riksdags - Ordningcn, hwilka txdligm röra ett Ständ Den 18 October. 4347 Ständ enskildt, m2 ankomma pä betz ensamma afgö, rande, luxrs. S. O. Beslöt Ridderstapet och Ddeln förena sig med Bonde, Ständct i Besluten rörande redovi-, ningen för Allmänna medlcnS förvaltning sedan tZoo SrS Riksdag, samt att för de Revisorer deröfver, som komma att tillsättas, en Instruktion af Stats»Utskottet bör förcfläS.
Härefter afgrik
Oeputationen under anförande af Hanö Excellcnce Herr Grefwe VVncktmeister, LiuLs.
Föredrogs ä nyo Constitutions - Utskottet- För, stag till en Riksdags - Ordning, hvarvid ben method följdes, att fdrst hvarje paragraph t ConstirurionS Utskottets först afgifna Förslag upplästes, derefter de hos Ridberskapet och Adeln samt be andra Ständen gjorda anmärkningar samt fluteligen ConstitutivnS, Utstottets swar och förslag till förändringar. 1. Z.
Friherre k»I a nnsrkr sim, l>»rs ^u° xust:
Frägan huruvida Ridberskapet och Adelns Riksdag bivistande Ledamöter äro Svenska Folkets Representanter eller ej, är af (konstitutions-Utskottet gansta korrt besvarad.
En klar sak försvarar sig nogsamt sjelf.
Jag lemnar derföre till Fäderneslandets häfder, och till Ridberskapet och AdelnS Protocoller, Hwilka allt sedan 1627 för alla Riksdagar finnas k Ridberskapet och Adelns Archiv förvarade, att upplysa om och bestyrka den märkeliga inflytelse delta Ständ i äldre tider, mera än nägonsin i de nyare, hast pä Riksens Ständers öfverläggning»? i förekommande Riks, 4548 Den 18 Gctober.
Rikshlishällliings trender.
, Jag will blott omnämns nägra fä händelser, soM höra till nyare tider och ännu öro i friskt winne, och hirem har n-äl kunnat gkömina 1789 ärS-Riksdag ?
Ridderskap^ och Adeln afslog dä Säkerhets-Akten.
War det Ridderstapct och 2tdelns-Famillc»angelägenhetcr, eller war det ej Fok« keti rätklgheter Isidderstapct och Adeln i egenstap af Folkets representanter derigenom wille törswara?
Flera Ledamöter af detta Ständ, hw lk s tänkesätt ej in» stämde med dc rädandes, blckwo i häkte inmante.
War det individurrS eller Samfunds -- rättigheter som wäldfördes med deras personliga frihet?
Wi äge innom wärl samfund en man, Rikets Herre, Grefwe L. äVacstr-r-iestar, hwars nama och gerningar häfderne stola lett tacksamt ett odödeligt minne fbrwara till este, werldens beundran och wbrdnad.
War det wäl af en kall omtanke för fjärmare Slägtingar af dest ätt, eller st,st haldre ef den warmaste könsta för Fäderneslandet, af en försträckande ilning, ett förutseende af det härda öde, som förestod Swea Land och Folk, hwilkct han ock uppliswat, sorn denna man uppmanades art förfäkta ert fbrwilladt folks rättigheter.
Afsäjclscn frän Adelskap wid iFOO ärs
Riksdag har försatt oh allt sedan i saknad af personer med utmärkta kgenstapcr; war det dä ej en ädel, en rättmätig harm öfw.r wäldförd öfwer läggnings-vch representations - rätr, spm föranlät till detta steg, eller roar endast ändamälct akt ldrfwara Adelns företrädesrättigheter.
Det war just beha som de försakade.
Den 18 October. 4Z49 Ridderstapet och Adeln har tvid denna Riks» dag gemensamt med dr öfrige Med-Ständer stiftat Grundlagar- Äro de dä ej stiftade för Swensta Folket, utn endast fbt cdra Familier?
De kunna stpramed mindre än en Regerings - Form.
Jag bchöfwer ej upptaga
Er tid och Ert tälamvd med anförande af flera exempel,'ty jag känner, mine Herrar» att Er öswrrtpgelse är starkare än mina stäk.
Mätte dä Swensk Riddersman när han Riksdag bcwistar atldrig förgäta, alldrig eftergifva, att han bett bcwistar i egenstap af Swensta FolkctL Representant.
Grefwe körner» östvik Loran, uppläste följande dictamcn:
Det är mä hända en följd af ett öswertägsct snille och en lekande inbillning, att med npa hittills okända fattser wilja förmana och öfwerrasta stna ä. hörare, det är en följd af samma snilles förmäga atl med »vältalighetens wapen leka »ned begreppen och ittweckla ordens bemärkelse; säsom ett bcwis af talang, mä det äga sttt »värde, men för den som icke hunnit lära att pä annat än enkla förnuftsslut stödja sttt öf« wertygelse, som trott att blott det sanna borde förtjena uppmärksamhet, bltr det alltid obcgrlpeligt att höra en definition berömma- som Hhilosophist och klindräs som vrigtlg, att höra en uteslutande företrädesrätt prkas der som endast war fräga om begreppet af det hela.
En wärd Ledamots granskning öfwer 1 § af Eonstitlltiotien, i följe hwaraf Ridderskapct och Adeln like skulle representera nägon det af Swensta Folket, j följe hwaraf wär rätt att göra
Lag skulle grundas -lott pä urminnes häfd, och Regering-- Formen wara Tredje Band.
Nro Lv6. rn - 4Z50 Den ;8 Vctober. indelt i 4 Ständ har hos wig föranlätit beha rcssc.-- xioncr.
Om den wälda Ledamoten gifmit akt dcrpä, att begrepct»af alt Lagstiftande magt hos en nanon hwilar pä dcn omständigheten att dcn endast kan collcctivc utöfwas, att dcn är ttt resultat af allmänna miljan, icke af enskildas; att sälcdcs dc cnssilda, hwilka hwar för sig ickckunna blifwa Lagstiftare, förenade till clt lagligen organiscradt hclt, äga rätt att göra Lagcn, om, säger jag, dcn wärdc Ledamoten gifmit akt häruppö, hade han ocksä säkcrt suiiliit att dcn rät» tighcl, som cj ägcs af nägon enffild, just derföre af flcra förenade kan utöfwas, alt del icke är en enda man, som utgör Swcnska Nationen, men akt dcn uppkommer genom förening af en mängd individuel-.
De, greppet af Lag är grundadt pä begreppet af allmänt träl.
Bada äro abstractioncr af cnskiltas wiljor och behof, och det är just derföre att icke enskildas, men Let helas wäl, bör wara fbrcmälet för Lagen, som dä är fullkomligast, när dcn är närmaste utlrpchet af allmänna miljan.
Om dessutom den wälda Ledamoten behagat gifwa akt dcrpä att i dcn fbrcsiagnc Riksdags - Ordningens i § mar frägan om Riksens Ständer gemensamt, icke om nägot wisst Ständ, hade han kanske snart nog funnit att ben idöcn att Lagstiftande magten mäste representera Nation, icke blott är philosophisk, mcn utgör det hufwudsakeliga wilkoret för dess egenskap af Lagstiftande, och att, om händelsen med dcn familj han representerar inskränkt detta antal till cn eller twä Personer, berodde detta af re» presentations - sättet utan att äga gemenskap med det fbrhällande, i följe hwaraf ben Lagstiftande magten ägde att werka.
Denna tillfällighet som jag tillskrif, mer den. idöe hail funnit för godt att förswara, kan likwal icke förändra beskaffenheten af bet fbrhällande i kraft hwaraf dcn wärda Ledamoten ock hwar och en af Den 18 Dctober. 435<. af otz här äger säte och stämma.
Dct är icke för nä» gon enskild eller nägon witz familj som dct är wär pligt att härstädes föra talan.
Let är ! kraft af dea StäiidctS författning, hwarlgenom detz rcpresentakions-sätt blifwit bestänidt, ej genom weil, ine» genom arfs-rätt, som w! här, antingen den ätt för ('wilken wi äga säte och stämma bcstär af En eller ficrr, all» tid representera den del af Nationen, som kallad genom stn Uppfostran och sin belägenhet akt närmast deltaga i allmänna ärenden, har dels som Ämbetsman dels som jordägare mäst att wäga för Fäderneslandets räddning, mäst att förlora wid betz undcrgäng.
Det är detta ärofulla men answakiga kall, som berättigat otz till ben benämning af Rikets första Ständ, som icke innefattar annat än en crindran om högre och mera answariga pligker.
Dct är dä, när wi fullkomligt inse,den nära och ouoplöstiga föreningen emellan wära och Nationens interctzcn, som wi handle enligt detta kall, som wi uppfplle de pligker förfäders minnen och samtidens fordran otz äiägga.
I alla afsecndcn föreställa wi en del af Nationen och ägc att wärda betz högsta och wigtigaste interesse!,; att misskänna detta kall, att stilja Swensta Rldderstapet och Adeln ifrän Swensta Folket, är efter mia tanka pä en gäng sä origtigt och af sä wädeliga följder för sjclfwr detta Riks »Ständ, att om dct ett ögonblick kunnat wara en cnstild Ledamots tanka, bör dct alldrig k wära Protocoller annorlunda inflyta än säsom ogillat af Skändet samfäldt.
M5 hända torde det wara nog att till den wärda Ledamotens egna bcprbswande hemställa, om han icke jemte egenstapett af Riddersman will äga ben af Swcnsti Öm de förfäder, hwarS minnen häk vlNgifwa otz, wunnik ära derföre akt de stridt för stg sjelflva eller för Nationen?
Om det äe tvär pligt och wär rätt akt befordra enskildas eller ber Äli - 4ZZ2 Den 18 Vctsber. allmänna- fördelar?
Om i stridens stund Nationen wäntar akt bland vtz finna anförare?
Om bland FredcnS yrken ben wäntar att bland oh finna wäktare öfwer Lagarnes helgd och Nationens rättigheter?
Om ! rädplägningarne öfwer Statens allmänna angelägenheter
Vcn wä -tar af oh oegennyttiga efterdöme», werksamt nil för
Lag och ordning, allmän öfwcrsigt af det helas wäl och af dest bcständ, om, fäger jag, dcha äro de fordringar Swensta Folket wäntar att af oh se uppfylda, om ingen utaf oh lär wilja undandraga stg att efter förmäga uppfylla denna dest wäntan, mä w! dä högtidcllgen förklara att wär rätt att utgöra ett del af Swensta Folkets Representanter alldrlg stall af oh mihkännas, att med samma nit som Ridderstapet och Adeln icke undandragit fig att för en ädel och tapper Nation wäga lif och blod, med samma nit erkänne wi ocksä hedren och wärdct utaf att utgöra en del af benna Nations Representanter och stola weka att wärdigt uppfylla betta wigtiga kall, att alltid ädagalägga att wära inkerchcn och wära rättigheter äro äftven som wära öden Ostiljagtiga ifrän Nationens.
Grefwe ^.ovenkgelm, Larl:
När jag gjorde min anmärkning, war bet pä intet sätt min afsigt att infirmera Ridderstapet och Adelns rätt att deltaga l Lagstiftningen.
Örn är bcwisad genom seklers helgd.
För öfrigt äro mina gäfwor otillräcklige att motarbeta pluralitctens mening.
Men jag gratulerar mig sjelf, och tror att Ridderstapet och Adela bör wara nöjd med min anmärkning, när ben gifwit anledning till de twä wackra tal wi nu afhördt; hwav fjclfwa anmärkningen angär, afstär jag derifrän gansta gerna.
Uppä derom gjord proposition, bifölls ben första paragrapherr. 2. §»
Den i8 October. 4Z3Z 2. Z. GrrfweOe
Is 6 arst ie, jacob:
Af sam» ma grund som jag förra gängen föreslog att tiden tils Riksdags sammankallande skulle utsättaS till dörja» af Januarii mänad, sär jag äfwcn nu ä npo yrka denna förändring i ben föreflagna emedan jag anser denna tid för LandtmanncN bäst pahanbe.
Oä det beror af Ständerna att alllid sjclswe bestämma tiden till sin nästa sammankomst, tror jag ej att denna författning kan kränka Regerings - Formen, i fall Stän, dernas sammankomst skulle komma att ike nägra mä« nadcr förr eller senare.
Jag hemställer derföre om icke den af mig fdrcflagne förändringen kunde till bifall proponcras.
Friherre ^lnnnerkeim, I^ars August :
Fbrewarande fräga att fastställa en bestämd tid för RikSdagarneS början, skulle medföra antingen en fbrkorrtning eller en förlängning af den mellantid af s är som 49 Z.
Regerings» Formen (hwilken Friher. re Klsrinersieim nu uppläste), utstakar.
Oet anförda skälet om LandtmannenS beqwämlighet är godt och sannt.
Men Swerige äger äfwcn en annan hufwudnäring — BergShandtcringen.
Januarii mänad är all Bruksrörelsens andetid.
Oen ena näringen bör ej gynnäs pä den andras bekostnad.
Riksdags, tiben är nu snart sä förliden, att jag ej ser nägot hinder hwarföre icke nästa Riksdag kan utsätta- till början af Januarii Mänad.
Enskild beqwämlighet mäste wika för det allmännas fordran.
Tillkommande
Ständer mä sedan besluta om följande sammankomster.
Herr von llsutsvolkk, Larl 6ustsk keinliolö, förenade sig med Friherre -tlaonerkeim sch 4554 Den 18 October. och ulbad stg fä tillägor, att Swerige ägde en he! provins, Gottland, /fdr hwilken Januarii mänad ej wore cn patzande Riksdagstid, emedan dä ingen kunde dcrifrän komma till fasta landet; han hemställde hurugstda det wvrx kfilligt, att cn hel provins, genom ett fayant bestut, stiljdcs ifrän fin rcprcsentations-rätt.
Andra § bifölls. Z- §- Grefwe f) o I L O a r st i s, jaan!,:
Dä he nämnde Fullmägtige i Banqucn och Riksgälds-Contoirct ej böra eller kunna rösta med Kongl. Maj:t, finner jag ordet samråd alldeles icke pdstanbc.
Jag fär derföre före,lä att efter ordet wädlltzt införes: Konungen Mätte dä, efter inhämtadt yttrande, af Riksens Ständers Fullmägtige i Bananen och Riksgäld?- Lontoiret rc.
Uppä derom gjord proposttion klef denna § nied denna af Grefwe Ds la 6arstis gjorda förändring, bifallen. 4> §- Friherre kvlnnnerksim lmr8 Llust:
Oet tyckes följa af stg sjelft, att när StatsRädet sä groft fbrbrutit stg, som här är supponeradt, har det äfwen förwerkat stn rätt och kan ej wara wärdigt dek förtroende att fä utnämna StändenS Talemän.
Herr Notkil'st,:
Den wid denna § gjorda anmärkning s-rfaller, emedan ben samm» wid de» rz § blifwit obferwerad. .
Fjtts Den 18 Dctobec. 4536 Fjerde § bifölls. s. Z Grefwe Oe la 6 srst ie:
Dä mbjeligen kunde hända -att Ke,ningens sjukdom warade i 12 uränader, och det skulle kunna falla Stats-Rädck in att söra Regeringen utan att sammankalla Ständerna, hemställer jag om icke här den fbreskrift som ro H innehäller, att Riddarchus, Directionen och LandShöfbingarne m. m. mä sammankalla Ständerna, borde införas.
Friherre N a n n e r kl e i m: Ide para? grapher der denna fbreskrift är införd, äro fallen, dä den bör utöfwaS, klara.
Konungens sjuklighet, hwarom här är fräga, är en obestämd sak.
Den kan börja, utan att det kommer till Allmänheten-' kunskap.
Om den än skulle wara känd af RiddarehuS - Directlonen, som är förlagd i Hufwudstaden, är den dock icke alltid sä känd af Landshbfdingar och Consistorier» atk de äga tillräcklig grund att skrida till Ständernas sammankallande.
Pä sädana skäl har ConstitutionSUtskottet här ej welat införa samma föreskrift dä det deraf fett wädliga mihbruk mbjeligcn kunna föranledas.
Grefwe O e Is 6 srst is, ^acob: Som ConstitutionS - Utskottet i tillägget till ben 11 Z föreflagit, att Konungen, när han kallar Ständerna till Urtima Riksdag, derom lärer underrätta Hof« Rätterna, kunde här samma stadgande gälla för Stats - RSdet.
Det wore eljest underligt, om Konungen skulle wara sjuk i 12 mänader och det wore en hemlighet för hela landet.
Herr 4356 Den 18 Dctober.
Heer Grefwe» och Sandt,Mor, skark en gjorde derefter prooosition vä denna med de förändringar Grefwe Os ia 6<ar6io föreslagit, hwilken beswaradcs med
Ja blandadt med Nej. 6:te § bifölls med det af ConstitutionS»Ut» ffotttt gjorda tillägg.
Friherre Oeclsrktröm, sacob, och Herr 8ilverstoips, krestric Samue!, fräga, de hur» den förra frägan wore afgjord?
Propositio» nen hade med bäve
Ja och Nej blifwit deswarad.
Herr Silverstolpe utbad sig i antid» ning af Grefwe Os la 6»rcjis8 anmärkning fä erin» dra, att man wäl kunde weta att Konungen wore sjuk, men ej bestämdt ifrän hwilkcn tid sjukdomenbegynnelse borde räknas.
Herr k 0tklisk, Orl Orsiria, trodde att bet ej warit Grefwe Os ls 6srclis3 mening att i ben f Z göra nägon ändring, utan att bgnS anmärk»
Ning genom miKtag här blifwit gjord, dä ben egente» ligen blott gäkt derpä ut, att äfwen benna § i den iO?de bord? utreda- hwarl äfwen Grefwe 0« la stio instämde. 7 § tMS. 8. §.
Oe la 6s röje- Wid benna § fär jug förnya mln anmärkning rbrandt onb» diabeten af Utländska Ministrar- aflägSnande ifrän Konung i»ival.
Oe kunna lika wäl, om de det sika, hajiva mflyielse när de wista- xä lo mil- afständ, som Deir 18 lvctobor. som ! Huswudstadm.
För öfrigt instämmer jag i ^or« gare^och ^onde - StändcnS anmärkning rörande trunp, rS sammandragning kring Riksdags - Orten.
Jag finner ej att det skäl Eonstitutions »Utskottet hämtat af 14 Z:s i Regel i,rgS» Formen innehäll, blifwit rätt kämpadt.
Herr ? nsijmnn:
I deni!a sistnämnde frä, ga förenar jag mig till alla delar med Grefwe ve la 6arclie.
En föreskrift mot truppers sammankallande omkring Riksdags - Orten, finner jag ej stridande mot Regerings »Formen, eller ledande till inskränkning!
Konungens magt öfwer Armvcn.
Trupper- fränwaro jfrän Riksén- Ständer- samlingSort synes mig ödra bidraga till köld och lugn i deras bfwcrläggningar.
Han- Excellenee Herr Grefwe kuut si och Herr K 0 t kliesi conformcrade sig med Herr kLsilman.
Friherre kl annsrkeim:
Jag är vlksä af ben tanka att främmande Ministrar kunna, e, huru skiljda ifrän Riksdag-orten, finna utwäg att hafwa inflytelse pä Riksdags, ärender.
Men jag un« derställer Ridderskapct och AdelnS benägna pröfning om bet llkwäl icke är nägon skillnad i lättheten för denna inflytelse genom afständrt mellan Wästcräs, och det im warande Frimurarehuset pä Riddarholmen. Hwad TrupparS sammandragning beträffar förblifwcr jag wid Utskottet- yttrade mening.
När Konungen äger befälet öfwer Trupperne, wore det ett inträng i bans rätt atk nägot i förhand besluta om deras förläggande.
Grefwe O e la Laröie:
Jag förmodar dct lika litet kan wara öspritm af RegeringtSor - Den 18 Oetober.
Formen att Konungen skall kunna sammandraga Truppar kring Riksdags - Orten öfwer det antal en wänlig Garnison ock? behörig Kungswakt utgör, som jag är fullt dfwcttpgod .ttl det alldrig är ben Konungs tankoni ni! aud ömhet och rättwisa wärdar lika sina Undcrsätares wäl och deras Lagliga rättigheter.
Herr Grefwe n och Landt-Marsk alken gjorde härefter proposition pä hela §, hwilken med Nej och Ja beswarades.
Herr Grefwen och Landt-Mars k a l ? e I! frägade derpä om Ridderskapct och Adeln bifölle denna § i dm delen som rörde de Utländske Ministrarna.
Herr vkrenbarC, Oasper Willielm, förenade sig med Grefwe I)e la Garclie men trodde att af haas föreslagna tillägg en särskild § borde formeras.
Grefwe ve i a 6 ar 6 is trodde akt just här wore rätta stället att införa detta tillägg, emedan här takadcS om Riksdags - orten.
Herr vkrenborA knwände att benna § endast anginge Ministrars aflägsnande frän Riksdags orten under Konunga - tvål, och handlade allslnttt om trupper, hwarfbre han ä nyo yrkade att af detta tillägg en ny § mätte formeras, hwilket äfwen Grefwe ve la Garstie medgaf.
Grefwe körner, scholk Göran, utbad sig fä anmärka, att när man will försäkra Riksens Stänr Den 18 October. 4ZM Ständers öfwcrkägguiugs - frihet, woie det wisjerliaen bättre att aflägsna främmande magtcrs sändebud än att hafton dem nära.
Herr Grcswen och L -a n d t - M a rs k a l k c n förnyade sin proposition till bifall ä § sädan den med den gjorda förändringen af Constitu» tio,is-Utskottet blifwit fdresiagen.
Bifölls, dock hördes nägot !7fej. Herr ^'Ivsrktolpe, chr^stric 8»mu ei:
Jag har wäl hört anföras att det ivore mindre behörigt att ifrän Konunga »-wal förwika Utländske Ministrar, men jag har ci erfarit att nägot argument blifwit gndragit. vet kunde finnas, att ett sädant förfarande af främmande magkcr kunde anses stötande.
Men jag utbeder nsig att upplysningswis fä nämna, att det ej är owanliqt.
Till den Ungerska Riksdagen sä inga främmande Ministrar, icke ens tvid blotta hög- ^ tidljghcterna, infinna sig.
Jag har sjelf under mitt wistande i Wien, pä e> mera än fyra Poststationers afständ ifrän Pressburg, warit dcrifrän utestängd, och Grefwe kolumosslk^, som dä ivar det mest gynnade HofwetS sändebud, kunde ej dertill fä tillträde.
Herr Län dt, Mar skalken trodde sig hafwa funnit att Ridderskaoet och Adeln redan bifallit denna § hwartill ropadcS Herr Grefwe n och Landt-Marsk alk cn framstälde nu den andra frägan rörande förbud pä truppers sammandragning omkring Riksdags-orten.
Herr 4560 Den ig Oclober.
Herr .silverstolpe, fredric, trodde akt hela Z redan ware bifallen.
Herr k o t k l i e k sä wäl som Grefwe
Dels 0»r6ie hemstälde om icke deraf borde gbrgs cn np §.