Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ehuru jag fullkomligt erkänner, såsom rigtigt, att man af agtning för sina MedStänder bör uti frågor, som närmare röra något af dem, foga sig efter deras beslut; så kan jag likväl icke anse denna grundsats böra vid detta tillfälle tillämpas.
Den närvarande frågan är mera af en allmän än enskild natur, och angår egenteli♦ gen sådana Personer af BondeStåndet, hvilka besitta Säteri- eller FrälseHemman; och hvilka hittills väl fått den äran att betala till Riksdagsmän Resekostnad och underhåll, men kun-- na icke sjelfve väljas till Riksdagsmän.
Orättvisan af detta förhållande synes mig vara så påtaglig, att jag icke kan annat än högeligen tillstyrka antagande af den nya Redactionen, hellst jag derigenom anser oss åtminstone hafva visat den önskan, att komma ett steg närmare till en rättvisare grund för RepresentationsRätten.
Den 14 Martil. 435 Herr von Heyne, Georg:
Jag instämmer uti livad Friherre Cederström och Herr Påhlman anfört och tror att det tillhör oss så mycket hellre, att tillstyrka bifall af den nya Redaction, som BondeStåndet för närvarande blott utgöres af Krono- och KronoSkatteBönder.
Äfven jag förenar mig med Herr Påhlman, isynnerhet sedan besittningen af Säterier nu mera icke ensamt tillhör något visst Stånd.
Jag skall för min del anse det vara ganska orättvist att utesluta ägare af SäteriHemman från Representations-rättighet, blott för det att deras Jord vore af Säteri-natur.
Herr von Qvanten, Carl Gustaf, förenade sig med Herr Påhlman och begärde Proposition till bifall af den nya Redactionen.
Jag instämmer med de Herrar, hvilka begärt bifall af Redactionen, hellst jag tror, att i alla frågor, der en gifven Rättsgrund utgör skälet till en föreslagen ändring i Grundlagen, man alltid bör lemna ur sigte ett enskildt Stånds fördelar.
Uppå derom af Herr Grefven och Landt'Marskalken framställd Proposition, blef den föreslagna nya Redactionen af Ridderskapet och Adeln Bifallen. v §• 29.
I första Momentet var föreslaget ett til - 436
Den i4 Martil. lägg efter ordet: ”besluta,” så lydande: ”frågor, som sednare än tre veckor före den, till Riksdags fulländande bestämda tid, antingen den blifver tre eller fyra månader, af Riksdagsmän i ConstitutionsUtskottet väckas, vare Utskottet ej pligtigt att under samma Riksdag upptaga och bereda.” Vid §:s slut var följande nya Moment föreslaget: ”ConstitutionsUtskottet äge äfven att infordra och granska de af Riksens Ständers Justitieombudsman sedan sista Riksdag förda Diarier och Registratur, och med Utlåtande öfver dess Embets-förvaltning till Riksens Ständer inkomma.” Grefve Gyllenborg, Johan Henning, hade inlemnat ett Memorial, lxviltet upplästes, så lydande:
CoristitutionsUtstottets Förslag, att Frågor, som senare än tre vector före den till Ritsdags fulländande bestämda tid, af Riksdagsmän i ConstitutionsUtskottet väckas, icke vid samma Riksdag skulle af ConstitutionsUtskottet upptagas och beredas, anser jag ganska olämpligt, såsom föranledande till en betydlig inskränkning i Nationens Representanters rättigheter, och den dermed åsyftade allmänna nytta.
Det är allmänt kändt, att Ärender af största vigt förekomma nära Riksdagens slut, och för Kongl. Propositioner är in - Den i4 Martil.
437 gen tid föreskrifven, och då derifrån kunde hämtas anledningar till Förslag om Grundlagsförändringar, bör så mycket mindre någon inskränkning i tiden för deras upptagande och beredande medgifvas, som eljest en lid af möjligen io år, eller Riksdagens inträffande efter den nästkommande, skulle uppgå innan en föreslagen Lagförändring kunde till pröfning förekomma.
Det olämpliga i Förslaget visar sig i förhållandet vid nu varande Riksdag, då, efter detta Förslag, tiden' nu redan vöre förliden, för att hos ConstitutionsUtskottet väcka, Motioner till upptagande, då likväl få Ärender af större vigt äro afgjorda, och de flesta ämnen på Utskottens handläggning bero, och då andra Utskott äro förpliglade, att, utan inskränkning af tid, upptaga hvad som jemnlikt 56 §.
Riksdagsordningen lill Utskotten remitteras, anser jag så mycket mindre skäl, att för ConstitutionsUtskottet deruti göra något undantag, som detta Utskott är i tillfälle att tidigare än andra Utskott afgöra hrad^som hörer till dess handläggning, och sannolikt emot
Riksdagens slut äger mera rådrum an de öfriga Utskotten, lill afgörande af förekommande Ärender.
Jag tillstyrker derföre vördsamligen, att ConstitutionsUtskottets Förslag må afslås, och nu varande Stadgande bibehållas.
Friherre Anckarsvärdj Carl Hinric, förenade sig med Grefve Gyllenborg. Friherre Cederström, Jacob: Ifrågavarande Redaclion har afseende på den förRiksda - 43S Den i4 Martii. gens fulländande bestämda tid.
Då likväl Kongl. Maj:t äger att utöfver 4 Månader förlänga Riksdagen, skulle jag önska den tilläggning uti Redaetionen, att Motionstiden äfven borde derefter lämpas, men som denna tilläggning nu icke får i Redaetionen inflyta, tillstyrker äfven jag för min del afslag derå.
Friherre Staél von Holstein, Corfitz Ludwig:
Det torde vara öfverflödigt att borttaga tiden med öfverläggning i denna fråga.
Då nya Redaetionen innefattar tvänne ämnen, hvaraf det senare äger sammanhang med den af 53 §. i RegeringsFormen föreslagna, men af Ridderskapet och Adeln redan ogillade Redaction, lärer förevarande Redaction icke heller kunna af Ridderskapet och Adeln bifallas.
Uppå derom af Herr Grefven och LandtMarskalken framställd Proposition, blef ifrågavarande nya Redaction af Ridderskapet och Adelq. afvägen. §. 38.
Derutaf var följande förändrade Redaction föreslagen:
Alla Omröstningar i Utskotten skola ske per Capita emellan Utskottets samtlige Ledamöter, utan afseende på Ständ.
Då Votering med slutna Sedlar anställes, må alltid en Sedel uttagas och förseglas, hvilken öppnas endast i det fall, att
Rösterne vid uppsummerandet skulle befinnas lika delade.
Är, Den 14 Martil. 439 Pluraliteten redan vunnenbör de?i aflagde Sedeln genast förstöras.
Inom BancoUtskottet skola i de Mål j der Utskottet med Riksens Ständers rätt besluter. två tredjedelar af Ståndets Ledamöter vara närvarande.
Såsom Alternativ, derest nyssnämnde Redaction ej skulle antagas, hade efter orden: ”i Förslaget intagas,” följande tillägg blifvit föreslaget: ”Stadna inom ConstitutionsUtskottet två Stånd emot två vid pröfningen af enskildte Riksdagsnums ingifna Förslag till ändring eller förklaring af G rundlagar ne, fö rf alle frågan.” Herr Rothliebj Carl Fredric:
Vid 1809 och 181 o årens Riksdag förevar äfven frågan om förändring i omröstnings-sättet uti Riksens Ständers Utskott; och då denna fråga sedermera icke kunnat förändra natur och egenskap; så tror jag mig ej böra hysa en annan öfvertygelse nu, än den jag då yttrade, nemligen: att så länge Representationen är fördelad i fyra Stånd, hvilken hvar för sig öfverlägga om och afgöra Ärenderne, böra Utskotten, som äro sammansatta af Ledamöter från alla fyra Stånden, och således delar af ett helt, handla och verka i analogie med det hela och icke tvärt deremot; hvilket sednare förhållande vore mot all principe:
För alt ej vidare behöfva utveckla ett af mig och llere redan afhandladt ämne, anhåller jag 440 Deri i\
Martii. ödmjukast att få uppläsa det hufvudsakliga af mitt anförande i Ridderskapet och Adelns Plenem den 20 Oct. 1809; och uppläste Herr Rothlieb derefter detta sitt anförande; äfvensom hvad Friherre Stael von Holstein, Gorfitz Ludvig, Herrar Lagerheim, Olof Johan, och Pereswetoff 'Morath, Carl Axel, vid samma tillfälle och i enlighet med Herr Rothlieb yttrade, samt anhöll slutligen Herr Rothlieb om Proposition till afslag å den nu föreslagna förändring uti 38 §.
Riksdagsordningen, på det omröstningen i Utskotten hädanefter, såsom allt hittills, må verkställas Ståndsvis och ej per Capita, hellst att nya sätt att votera eller per Capita ej syntes honom medföra sådana fördelar, som borde föranleda till upphäfvaride af en föreskrift, som var nästan lika gammal med organisationen af vår Representation, och hvars förmenta olägenheter endast voro grundade på Suppositioner om vissa sällan eller aldrig inträffande fall och omständigheter.
Herr Hertzenlijelm_> Carl Fredricj uppläste följande:
ConstitutionsUtskottet har, efter min tanka, haft de mest grundade anledningar till de föresi agne ändringar i 38 §.
Erfarenheten har ofta visat olägenheten af de, efter nu gällande Lagar, i Utskotten Ståndsvis skeende voteringar.
Det anses som ett fel i vårt nuvarande
Re* presentationssätt, att
Öfverläggningarne icke kunna ske gemensamt af alla RiksStånden.
Det - Den 14 Martil.
441 ta kunde väl medföra några fördelar, men ock äga sina svårigheter, i synnerhet i afseende på den tidsutdrägt, Ärendernes behandling genom de i en större samling oundviklige vidlyftige
Debatter skulle vidkännas.
Att så mycket möjligt är vinna de förre och förebygga de sednare, är i Grundlagen visligen förordnadt, att de till Öfverläggning förekommande ämnen böra först i Utskott beredas och utarbetas.
I dessa Utskott ske Öfverläggningarne gemensamt och på en gång, af alla fyra RiksStåndens Ledamöter, hvarigenom dem tillfälle beredes, att meddela hvarannan de upplysningar, rörande Rikets angelägenheter, som deras olika Stånd, Embeten och Yrken gifvit dem sjelfva anledning, alt af erfarenheten förvärfva.
Men genom det nuvarande Omröstningssätt, vinnes ej fullkomligt det åsyftade ändamålet.
Icke sällan händer, att vid Utskottens Omröstningar två Stånd stadna emot två; och då de serskildta meningarne, sorn Alternativer antagas, och lill RiksStåndens ompröfvande öfverlemHas, förblifver gemenligen hvarje Stånd vid deras UtskottsLedamöters yttrade mening, hvarigenom de vigtigaste ämnen kunna komma att förfalla.
Äfven händer, att oaktadt någon Ledamot skulle i Utskotten vara af olika mening med de öfrige i sitt Stånd, måste ofta, i synnerhet i sådana Mål, som ligga något serskildt
Stånd serdeles om hjertat, hans egen öfvertygelse vika af fruktan för förebråelse, att hafva svikit sitt Stånds Interesse; och hvilket blifver så lätt att utröna, då hvart.
Stånds Yoterings-scdlar serskilt samlas och öppnas. — 442 Den j 4 Martii.
När nu Öfverläggningarne i Utskotten ske, så . till sägande en Corps, och derigenom afvika från behandlingssättet i Riksens Ständers Plena, tyckes det ock vara mera consequent, om Voteringssättet äfven behandlades olika, eller per Capita.
Jag tror mig således äga full anledning tillstyrka, att den nya, af Högloflige ConstitutionsUtskottet föreslagne Redactionen, med uteslutande af Alternativet, blifver af Högloflige Ridderskapet och Adeln antagen.
Herr Hertzenhjehn:
Det är anledning till Anmärkning mot StalsRådet samt Konungens Föredragade för Handels- och Finance-ärender; hvarom Remiss begäres till ConstitutionsUtskottet, inför hvilket anledningarnc uppgifvas skola.
Hvarjemte ett försegladt Convolut af Herr Hertzenhjelm aflemnades.
Friherre Cederström_, Jacob: I afseende på frågan om Voteringssättet i Utskotten, antingen per Capita eller Ståndsvis, är jag af den tanka, att det förra Voteringssättet rätteligen uttrycker Pluralitetens tanka, då deremot, enligt den sednare nu gällande Omröstningsgrunden.
Minoritetens mening ofta kommer att bestämma Utskottens Betänkanden; äfvensom två Stånd stadna emot två, hvarigenom frågan förfaller.
Mångfaldiga exempel på sådana Resultat skulle kunna anföras.
Icke destomindre
Den i4 Martil. 445 har dea af Utskottet föreslagné Redaction redan blifvit af PresteStåndet afslagén, förmodeligen icke af annat skäl, än att möjligheten att conlrollera Ståndets egne UtskottsLedamöters röster derigenom skulle förloras.
Då likväl uti Redactionen finnes det af nuvarande ConstitutionsUtskott anmärkte Redactionsfel, medgifver jag att
Förslaget för denna gång må afslås, under förklaring likväl till Protocollet, att enda orsaken lill berörde afslag härleder sig från nyssnämnde Redactionsfel.
Många gällande skäl tala för antagandet af den nya Redactionen, och Ridderskapet och Adeln har redan vid sista Riksdag bifallit denna förändring af Grundlagen.
Under den tid jag såsom Riksdagsman deltagit uti Riksdagsgöromålens handläggning, bar jag mer än ofta erfarit, huruledes ett Utskotts Pluralitet efter nuvarande beräkningsgrund kan utgöras af Utskottets Minoritet, i afseende på Ledamöternes antal, hvarpå jag endast torde få anföra ett exempel: att uti ett Utskott, bestående af 36 Ledamöter, då 5 Personer inom frenne
Stånd äro af samma mening, utgöra i5 Ledamöters tanka Pluralitet emot de öfriga 21 Ledamöternes mening.
Den uti nya Redactionen föreslagne omröstning per Capita, som redan blifvit införd i BancoUtskoltet och bland Riksens Ständers Revisorer, har deremot icke medfört några olägenheter.
Jag skulle således tro, att det nu mera vore lämpeligt alt bortlägga gamla sed - 444 Den 14 Martii. vanor, hvilka härleda sig från den tid, då hvarje
Stånd ansåg för sin heligaste pligt alt endast bevaka sitt enskilta Interesse.
Jag gillar den nya Redactionen; det är en väsendtelig skilnad emellan Utskottens och emellan Ständernes åtgärder.
De förre äro förberedande blott, de sednare allena besluta.
Det är sannt, att»på sätt som nu Utskotten votera, så kan ofta Minoriteten af Utskottets Personal komma att i Röstberäkning utgöra Majoriteten.
Visserligen skulle det kunna hända, att de
Stånd, hvilka* i följd af ett mindre starkt
Ståndsband och kanske äfven i följd af en större sak-kännedom, icke bruka votera i massa, oftare kommo att höra till Minoriteten.
Men sådant torde endast under de första Riksdagarne, efter den nya VoteringsMetliodens antagande, vara att befara.
Småningom torde väl kännedomen af Fäderneslandets behof och känslan för Fäderneslandet öfvertyga något livar, att det icke anstår FolkRepresentanter att låta sitt enskildta, eller sitt enskildta Stånds förmenta fördel, lägga hinder i vägen för det Allmännas val.
Hvad angår det anmärkta Redactionsfelet, torde det vid nästa Riksdag lätteligen kunna rättas.
Jemte det jag får förena mig med hvad Herr Påhlman och Grefve von Schwerin anfört, torde jag i anledning af hvad Herr Rothlieb, fölen stund sedan, ur RiksdagsProtocollen för år 1809 uppläst, fä förklara, det jag hoppas ali Den i \
445 upplysningen sedan år 1809 sa mycket stigit, alt ifrågavarande Redaction, oaktadt det deruti befintelige skrif-fel, nu blifver bifallit, hellst jag är öfvertygad, att ConslitutionsUtskottet icke lärer underlåta, att vid denna Riksdag afgifva ett Förslag till en förnyad och correctare Redaction, hvilken vid nästa Riksdag sedermera kan antagas, Herr Ceder skjöld, Pehr Gustaf:
Jag förenar mig med de värda Ledamöter, sorn tillstyrkt antagandet af den nya Rcdactionen.
Redactionsfelet, sorn är i sig sjelf mindre magtpåliggande, bör så mycket mindre hindra antagandet, sorn det, såsom Grefve von Schwerin ganska rigligt anmärkt, vid nästa Riksdag redan kan rättas.
Sedan PresteStåndet redan afslagit Redactionen, kan densamma, om ock af Ridderskapet och Adeln besluten, likväl icke blifva gällande, hvadan, och då ett väsendtligt Redactions-fel deruti blifvit anmärkt, jag icke tror, att Redactionen bör af Piidderskapet och Adeln bifallas.
Såsom ett bevis på nödvändigheten af Votering per Capita, torde jag få nämna, det jag genom rykte erfarit, att vid början af denna Riksdag, några Utskott begagnat detta Voteringssätt vid antagandet af deras Cancellier, emedan de funnit att genom Votering Ståndsvis, det kunnat hända att de bekommit antingen ingen eller ock tvänne Secreterare.
Herr F/achj Carl Fredric:
Om flera skäl 446 Ben i/f Martil. ytterligare skulle behöfyas, för antagandet af Redactionen, så skulle jag hämta dem från våra förflutna Riksdagstiders Historia, och derigenom ådagalägga , hvilka Catastropher och hvilken Schisme emellan RiksStånden, genom Voteringen Ståndsvis, ofta fordom inträffat.
Men då nyttan af Redactionen redan synes vara fullkomligen utvecklad, tillstyrker äfven jag bifall derå.
Jag finner icke några nya skäl hafva tillkommit, på grund hvaraf Ridderskapet och Adeln nu skulle ändra dess, vid sista Riksdag, angående Voteringssättet per Capita, fattade beslut.
Ridderskapet och Adelil torde således nu icke böra vara af annan tanka, eller tillåta någon verkan af PresteStåndets beslut på dess eget.
För min enskildta del måste jag bekänna, att om jag, såsom Ledamot i en Comité, bade pluralitetens tanka emot mig, skulle jag likväl alltid blott följa min öfvertygelse.
På dessa, med de af flere värda Ledamöter redan anförda skäl, får jag yrka att förevarande Redaction må gillas.
I afseende å det uti Redactionen befinteliga skriffel, förmodar jag att detsamma icke bör väcka särdeles uppmärksamhet, liebst äfven uti den nya Svenskan enahanda skrif-fel understundom förekommer, såsom till exempel HofFruntimret, i stället för HofFruntimren.
Herr von Qvanten, Carl Gustaf:
Jag hörde yttras att Högvördiga PresteSlåndet icke
Den 14 Martti. 447 antagit den föreslagna Redactionen af 38 §.
Riksdagsordningen, och att ett sådant afslag således gör, utan påföljd, ehvad heslut i ämnet ock må tagas af ett annat Stånd.
Om också denna underrättelse om PresteSlåndets heslut ägde
Authenticitet eller vore annat än en förmodan, om också vårt heslut hlifver utan påföljd; så får jag dock förklara, att jag icke tror och icke önskar, att skäl af sådan natur någonsin måtte leda Ridderskapets och Adelns beslut.
Må vi fastmera ådagalägga, att vi följa tidens Anda, och att i sjelfva det Stånd, hvilket borde, om egen fördel vore dess första bevekelsegrund, vaksamt afböja alla förändringar i vårt Representationssätt den Opinionen lika fullt lefver och äger anhängare, att en förändring i nu varande Representalions-sätt är af nöden.
Såsom ett steg närmare intill detta ändamål anser jag den nu föreslagne ändringen med omröstningen per Capita i Utskotten.
Hvad åter det af ConstitutionsUtskottet anmärkta Språkfel angår, att i Redactionen står Ståncletsj i stället för hvarje Stånds, så är det visserligen stort, som Språkfel betraktadt; men då man icke hör eller kan anticipera på nästkommande Ständers rättighet, och meningen i alla fall ej kan tagas på mera än ett sätt, så äger jag ingen betänklighet, att tillstyrka antagandet af Redactionen, ocorrigerad sådan som den sedan föregående Riksdag sig befinner.
Jag 443 Den t 4 Martti. vill iclie uppehålla mig vid hufvudsaken, utan endast fästa Högloft.
Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet derpå, att, enligt Grundlagens tydeliga föreskrift, den från sista Riksdag hvilande nya Redactionen af 38 §. i Riksdagsordningen nu måste utan all förändring antingen med Ja antagas eller med Nej förkastas.
Den af nu varande ConstitutionsUtskott föresiagne förändring uti denna Redaction kail således ingalunda komma under profning; ty, ehvad den innefattar en ändring af meningen eller endast ett förtydligande deraf, är den dock i håda fallen olaglig.
Jag anhåller således att Herr Grefven och LandtMarskalken icke måtte å denna framställning göra någon Proposition.
I anledning af den sista varda Ledamotens yttrande, att det af GonstitutionsTJtskottet föresiagne sätt att förtydliga ifrågavarande Redaction äfven skulle innebära en förändring, torde jag få erindra, att det är en stor skillnad emellan en ändring och ett förtydligande.
För öfrigt framter 1812 års
Riksdag exempel af en förändring i Grundlagen, nemligen i TryckfrihetsFörordningen, hvilken, ehuru icke vederbörligen beredd, likväl genast antogs och beslutades; äfven vid sista Riksdag hade insmugit sig ett ännu betydligare Redactions-fel i de lill afgörande framställde Grundlags-förändringar, än del, nu ifrågavarande; Konungen till kännagaf - Den 14 Martil. 449 kännagaf detta för Riksens Ständer och föreslog en förbättrad Redaction, för att vid nästföljande Riksdag kunna antagas; men ConstitutionsUtskottet föreslog att förändringen skulle genast antagas och Stånden anlogo detta Furslag enhälligt.
Måtte vi icke vara mera angelägna om en bokstaf eller ett ord, än om andan af vara Grundlagar.
Grefve Ridderstolpe, Carl:
Jag får endast i anledning af hvad Friherre Mannerheim nyss anfört, erindra, att ConstitutionsUtskottels Memorial, angående de i 38 och 46 §§. befintlige Redactionsfel redan blifvit af Ridderskapet och Adeln lagdt till Handlingarne.
Hvad åter sjelfva saken angår, är jag äfven, för min del , öfvertygad, att voteringen per Capita i Utskott äger företräde framför voteringen Ståndsvis, och då öfverläggningen i delta ämne redan synes mig fulländad, får jag hos Hr Grefven och LandtMarskalken anhålla om Proposition till bifall af den nya Redactionen.
Herr Rothlieb:
Utan att någonsin kunna eller vilja anse min öfvertygelse uti detta ifrågavarande eller andra ämnen såsom ofelbar, har jag dock ansett det vara min rättighet och min pligt, att yttra densamma; men respecterar derföre hvars och ens annans.
I anledning af hvad Herr Munck af Rosenschöld anfört, angående upplysningen och dess tillväxt, torde jag få erinra att det endast är framliden och Historien förbehållit, att sannt bedömma upplysningens beskaffenhet och verkningar nu och år j8oq. Ridd. 0. Ad.
Prat. IV B.
I Afd. 57, 58. 450 Den 14 Martil.
Herr Grefven och Lan dt Mar skalken till— kännagaf, i anledning af hvad Friherre Mannerheim anfört, att Ridderskapet och Adeln redan beslutat det ConstitutionsUtskottets Memorial, angående ofvannämnde Redactionsfel, endast borde läggas till Handlingarne, samt hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln behagade gilla första Alternativet af de utaf 38 §. föreslagna nya Redaclioner.
Hvarefter Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att som Remiss af den utaf Herr Hertzenbjelm för en stund sedan framställde Anmärkning icke kunde, enligt ag §.
Riksdagsordningen, förvägras, så komme ProtocollsUtdrag derom att jemte Anmärkningen till ConstitutionsUtskottet expedieras. §. 46.
ConstitutionsUtskottet hade föreslagit, att §. må hörjås med följande mening: "Under Motionstiden böra minst tvenne Plena i veckan hällas, så vida ej Ståndet derom annorlunda beslutar.”
Uppå derom af Herr Grefven och LandtMarskalken framställd Proposition, blef denna nya Redaction af Ridderskapet och Adeln gillad, §. 56.
Vid §:ns slut var följande Tillägg föreslagit: ”Frågor rörande ämnen, hvaröfver Rik - Den i4 Martii. 451 sens
Ständer ensamt äga beslutande rättj få under loppet af hela Riksdagen väckas , och skola till vederbörande Utskott remitteras; men då sådana frågor efter den ofvannämnde MotionsMånadens utgång väckas, upptagas de ej förr till beredande af Utskotten, än vid nästföljande Riksdag Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde Proposition till bifall af den nya Redaktionen.
Bet föreslagna Tillägget åsyftar en större latitud för Motionairerne i alla Beskattnings-mål.
Men jag linner denna åsyftning annihilerad, derigenom, att samma §. säger det dessa väckta frågor ej förr än vid nästa Riksdag' af Utskotten upptagas till beredande.
Om de Motioner, hvarom i denna §. är fråga, sedan de efter MotionsMånadens utgång blifvit väckte, ej få till beredande af Utskotten förr än vid nästföljande Riksdag upptagas, inser jag icke någon fördel af denna Redaction.
Friherre Cederström, Jacob: Grunden till Redactionen är den, att under loppet af ett Riksmöte kunna anledningar förekomma till nya Motioner, hvilka, ehuru tiden icke medgifver deras pröfning, ConstitutionsUlskottet 452 Den 14 Martil. likväl ansett böra få väckas, för att vid den nästföljande Riksdagen undersökas och pröfvas, hvilken utsträckning af Motionsrättigheten synes mig åtminstone ganska nyttig.
Jag instämmer med den siste välde
Talaren i tillstyrkan af bifall till det föreslagna Tillägget.
Den föreslagna utvidgningen i Motionsrättigheten medför dessutom den stora fördel, att en Riksdagsman, som tilläfventyrs är osäker, att vid nästa Riksdag få deltaga i Öfverläggningarne om Rikets angelägenbeter, kan likväl redan vid den innevarande Riksdagen verka på den följande Riksdagens åtgärder.
Endast derföre, att jag icke kunnat inse naturen af den föreslagna Redactionen, har jag deremot gjort invändning.
Då 56 §. i Riksdagsordningen innehåller, att frågor, hvilka af redan fattade Reslut eller redan upptagne Ärenden föranledas, må väckas, och då alla sådane ämnen, hvaröfver Riksens Ständer äga beslutande rätt, jag icke finner något binder för framställandet af Motioner, hvilka alltid måste hafva sammanhang med andra förut väckta likartade frågor, finner jag san erligen icke något ändamål af det stadgande, att endast få framställa dylika ämnen, för qtt sedan låta dem till upptagande vid nästa Riksdag förblifva hvilande; hvaraf endast en onödig vidlyftighet skulle uppkomma.
Jag hemställer således, att Redactionen måtte ogillas.