Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Onekligt är, att vårt Rike genom Snilleis ansträngningar, fått ett utseende af välmagt och Politisk: inflytande, som tyckes b'6• ra smickra hvarje Svensk3 men dermed är ej en Nations lycka fullkorn; ad.
Den bör äfven inom sig känna verkningarne af lyckligare tider.
Frågan blifver: göra vi det?
På dessa senare fem åren hafva våra gränsor utvidgats, vår Utländska skuld blifvit ansenligen förminskad, och Landet*; fredliga tillstånd genom Alliancer tiyggadt:
Öfver all denna medgång har Nationen yttrat en värdig
Den 2 JänuariL enthousiasme, sorn aldrig skall slockna, så vida ej Foiket i en framtid, tryckt af armod, kallnar för en stund, för att ur sin dval8 låga så mycket starkare opp, hvilket alla tiders Historia bevittnar vara Svenska Folkets lynne.
Till ett mera upplyst omdöme än mitt, letnnar jag att afgöra, om vid förra Riksdagar vidtagne, måhända förhastade, beslut, otn underläten uppmärksamhet på väckta frågor, angående nodig3 och möjliga Indragningar, om Inrättningar af nya Embeten och nya Löner med minskade Ressourcer bidragit i sin moha till den närvarande ställningen.
Min mening är på intet sätt att vilja klandra det Embetsmännens löner blifvit ökade, då de till en del äro utsatte i Effecterj ty ju mera Embetsmännens Intcessen äro lörenade med Landets, dej sto lyckligare följder för alla Näringar och deras grenarp men så länge man ej utrönt, otn. icke en del af Statens Embetsmän kunna umbäras, och så länge Försvarsverket är stäldt på en kostsam och för Landet tryckande fot, är det kanske ursäktligt, om jag, vid eftersinmandet af allmänna ställningen, äfven blifvit ledd på detta ämne, och trott att våra tryckande Skatter till en del uppkomma af ett öfverflödigt antal Tjenstemän, men i synnerhet af missräkning i behofvet af våra Stridskrafter, jemfördt med Landets nuvarande ställning.
Utom de Provincer, hvilka ligga närmast Hufvudstadens så drages ur de flesta öfriga Landsorterna större delen af RörelseCapttalet, genom utprässande skatter; sora qvar - 52 Den 2 Jammrii. blifva i Stockholm , för att derifrån aldrig utgå annorlunda än till befrämjande af Finska handeln, eller indirecte Beskattning till Utlänningen. fcnd;.6t hvad jag nu anfört vore en tillräcklig anledning för bedömmandet af Län dets nuvarande belägenhet, rnen dermed är ej nog- Må det tillåtas mig ett afsteg från den allmänna öfvcrsiguen, till några dess delar» Hallands och Christianstads Län, för hvilka jag anser min pligt vara, att, näst Fäderneslandets väl i allmänhet, synnerligen- framlägga dess sanna tillstånd^ äga långt större orsaker till klagan Öfver den allmänna nöden.
Med Hallands
Län är förhållandet sädant, att man ej kan neka det d nna Province utgjort sina Kronoutskylder för det mesta utan utmätniOgstväng :
Detta oagtadt kan Land t sakna välstånd; ty sista skärfven utiemnas alltid till Utlagornaj och så länge de utgå, vill vederbörande gerna försvara att välmågan är i sin höjd; men det som tyckes bevisa Hallands snart instundande förlägenhet är, att behållningen af förra gynnande tiders vinst tages till bestridande af de flt-sta utgifter, intill dess Sandock Ljung-öknar äro enda återstoden, omöjlig att förvandla till frugtgifvande Fält, då, genom dryga Skatter, en stor del af RörelseCapi alet försvinner.
Några få Enskilta, hvilka äga både krafter och patriotisme att föröka Productionen, tröttna då de se att deras bemö. danden blott påkalla nya bördor.
Jag vill fråga: huru skall ett Land kunna äga bestånd, som i Fredsti - Den 2 Januarii.
53 der uppoffrar allt, och hvars Närings grenar äro ganska tå?
Huru skall ett sådant Land i tidens län.d kunna uthärd1, att, vid förefallande oundviijiga behof, medverka ti 11 Fäderneslandets sjeifbest.nd? Om Skåne, å ena sidan genom dess, Ciimat, jordmån och andra Naturens fördelar, age-r företräde framför de flasta Rikets öfriga Provincef; så äro deremot, å andra sidan , dess uppoffringar altför stora.
En del af detta
Land är enskihadt och ombygdt i följd af de i öfrigt välgörande Författningar, som derom äro utkomna de förflutna åren; Ptoductioncn ökad pä ett förvånande sätt, till hvars utförande medel erhöllos i Malmö
Discont, under förhoppning att genom en klok. och indragen hushållning godtgöra sina skulder med det productiva Capital de ägde i sin flit och sina mödor; men detta hopp försvann genom Roteringens Permanence efter tgl 2 års Riksdag, ett Onus, som af Skånska Possessionater i allmänhet bifölls, med full förtröstan att en del af Roteringen derigenom skulle minskas.
Utom några lå, har denna förmån ej vederfarits Skånes Invånare.
För att närmare upplysa, huru tryckande denna Beskattningar, oberäknad ofvannämnde förfelade förhoppningar; så vill jag framställa följande exempel:
En Egendom af 30 hela Hemman, värderad till 90,000 R:dr Banco, betalar i Bevillning * efter nuvarande Beskattnings-sätt, 180 R dr Banco, och enligt de grunder man vid Roteringen i allmänhet följt, håller 2:ne Hemman en Soldat, hvilken årligen kostar, efter minsta beräkning, i Vacance ■ afgift 60 R dr Banco, hvaraf 54 Dm 2 januarii. följer det Rotering-kostnaden för hela Egendomen belöper sig till 900 R:dr Banco eller fem gånger Beviliningen.
Dessa mina yttranden torde finna Motståndare} men är jag åt. minstone tillfredsställd, att mitt namn 1 en framtid skall af sjellständiga Medborgare, som fördomsfritt våga yttra sin mming, bedömm^s med rättvisa} och att jag ej för!edd at ensidiga planer, gjort danna framställning:
Allmänna röstens högljudda yttrande är en borge l för hvad jag anfört.
Af dem jag h.r <J n ät n vara känd, är jag öfvertygad, det mina als igter ej misstydas, då jag aldrig söker annai än mina Medborgares agtning och förtroende.
Lifvad af dessa känslor, vågar jag. i följd af alla nu upprepade orsaker , hemställa till Högloft.
Ridderskapet och Adeln, att inga nya utgifter, af hvad namn som helst, måtte bifallas, utan, i det stället, möjliga anledningar till nödiga Indragningar påtänkas.
I hopp att Höglofl.
Ridderskaprt och Adeln gillar denna min Motion , anhåller jag, att den med de öfrige RiksStånden må cornmuniceras, samt till StatsUtskottet remitteras.
Gr efye Hamilton, Axet, anförde skriftligen; Vördsamt Memorial!
Lagbunden Frihet , och dermed förenade rättigheter, hafva i alla tider utgjort Svenska Den 2 gunnarn. 55 Folkets förnämsta egendom:
De få mellantider, då Nationen varit i saknad deraf, hafva alltid varit korta och obetydliga, emot den mängd af århundraden, då den sjelf gifvit sig Lagar, ibland hvilka lättigheten att sig beskatta, onekligen äi en af de yppersta.
Denna rättighet är, genom den lyckliga Construtio , honung och RiKets Ständer år j3 9 antagit, på det kraftigaste försäkrad:
Således mäste det vara hvarje Medborgares pligt, att tillkännagifva da någon händelse inträffar , hvarigenom denna Grundlag kränkes eller lörtydes.
Oerfaren såsom Riksdagsman , och obekant med behandlingssättet af de ärender, sorn under ett Riksmöte förekomma, borde jag väl icke höja min röst vid ett sådant tillfälle.
Men då jag sjelf blifvit förfördelad , dristar jag, i förtröstan på Ridderskapets och Adelns alltid visade anseende och välvilja, nu framställa mina tankar inför ett så upplyst
Stånd, under förhoppning , att ämnets rättvisa beskaffenhet skall ersätta hvad i mitt framställningssätt kan brista.
Under loppet af år 18*3, klef öfver hela Riket påbudit, att Sammanträden i Länen, med de Exrra Roterings skyldige, skulle hållas, hvarvid dem borde visas nyttan och förmånen af antagandet af en beständig Grundskatt , bestående , antingen uti utgörandet af vissa Tunnor Spannmål årligen, eller under - Den 2 ganuariu lande af permanente Soldater, i stället för det tillfälliga biträde, de under krigstider lein* tiade.
Uti Skäne blef samma Nådiga Förslag kungjordt med det (örevändande och emot ali U£g stridande tillägg, genom Herrar Landshöf. dingars egen uppfinning tilläfventyrs tillkommit, att alla de Extra Roterings skyldige , sam antingen voro frånvarande, eller vid det utsatta mötet stillatigande, ansågos såsom förfallne till ständig Rotering Jag tror mig med säkerhet kunna sluta, det denna påföljd icke varit stadgad i de Nådiga Bref, rörande detta ämne, hvilka till Herrar Laodshötdingar afgått, emedan de kungörelser, som i Rikets öfrige Län emanerat, icke innehålla det*” •"'änga vitet.
Frånvarande, okunnig om berörde stad' gande, och inom mig öfvertygad , det jag skulle få förblifva vid Extra Roteringen intilldess jag åtog mig den perman n a, hade jag intet Ombud vid det utsätta Mötet, hvadan följden blef, att jag ålades den permanenta Roteringen, Uti frågor af mindre betydenhet, än antagande af en grundskatt, pläga Herrar Landshöfdingar påbjuda, att vid Sockenstämmor valde Fu Hmäg ti ge skola vara till tnötes å utsatt milo, och föreskrifva vitén för deri försumlige; Följaktligen väntade jag att uti en så betydlig fråga som den omnämnde, sådant bordt iakttagas, och ingen frånvarande blifva obördan dömd.
Men vid införandet af permanenta Roteringen , har Konungens Befallningshafvande i^ke fannit lör godt, att bruka det vara» Den 2 Jamarii. 57 liga behandlings-sätfef, utan genast ansett alla dem forfallne till ständig Rotering, som icke pä stäket yo o närvarande och uti bestridandet deraf i det aldrayttersta för tibro.
Stadd i den fasta öfvertygelse, det Riksens Ständers beslut och- en högtidlig n antagen Cynstitution omöjligen kunde Omintetgöras genom tvenne Landshöfdingars i Provhicen utfärdade Kungörelser, förmod de jag icke, att min Egendom kunde emot inia vilja och samtycke sä hårdt betungas j hvarföre jag också förafskedade mina Extra Soldater, så snart de hemkommo efter slutad Campagne i Norrige, hvarigenom jag ansåg mig handla enstämmigt med Konungens Nådiga Kungörelse af den ia J.nu.iii rörö, rörande Extra Roteringens upp. lösande.
Jag tror icke att den af mig omnämnde fråga hat någon gemenskap med Concoursmål, eller att den enligt I7y8 års Concoursstadga bör behandlas.
Således, ehuru från* varande, väntade jag att vara fri från permanent© Roteringen, iutiildess jag frivilligt d; n. antog, i synnerhet, som Riksens Ständer icke stadgat att något positivt svar vid ett d vi i kt Sammanträde genast kunde fordras, ännu mindre att de frånvarande, som sig ej yttrat, vore förfallne till permanent Rotering.
Detta af H errar Landshöfdingar i Skåne fattade beslut synes icke vara fästadt på säkra grunder, då uti en del af de öfrige Rikets Provincer, de frånvarande Extra Roterings skyldige varit vid 58 Den 2 Jantlarii, de utsätta Möten ansedda såsom nekande och fått förblifva vid Extra Roteringen.
Mig synes, sorn jag i denna sak handlat enstämmigt med mina öfriga Medborgare.
Och då jag icke uraktlåtit något åliggande å min sida, inser jag icke, på'hvad laglig grund min Egendom kan belastas för evärdliga tider med en tunga af circa 8 o Riksdaler Banco årligen.
Uti ett och samma Land, och under skydd af samma Lagar . böra vi val af Embetsman lika behandlas
Oih beskattas enligt af Worning och Ständer antagna grunder j men icke at d s Embetsmäns sjelltagna förklaringar
För att vinna ett så hälsosamt ändamål, drisfar jag nu i största ödmjukhet öfverlemna denna fråga till Riksens Högloft.
Ständers upplysta bestämmande, under säker förtröstan- isom Medborgare äga trygg- och säkerhet under samma Lagar, Konung och Ständer tor samtlige af Rikets Inbyggare stiftat, och hvilka utgöra grundvalen för den fria Svenska Na ionen, af hvilken jag alltid ansett för en lycka och heder att utgöra en Medlem j och såsom följd deraf , hoppas jag bliiva frikänd från permaneme Roteringen, om ock det sker med uppoffring af de vitesböter , mig orättvist blitvit ålagda och uttagna för förment försummelse uti fullgörandet af Konungens BelallningshafvandcS på ingen Lag grundade Åläggande.
Vöre jag den ende i Skåne, som i detta ämne blifvit förnärmad , skulle jag knappast ansett mig berättigad att leda Riksens Ständers uppmärksamhet häruppå ■, men då en lika 9- Dm 2 Jaimaru.
59 förrätt öfvergått flere , och drabbat en hel Province, hvaraf många endast genom stränga Befallningar och förelagda Vitén blifvit förmådde att åtaga sig den ständiga Roteringen, så lärer det vara hvarje Riksdagsmans pligt, att behjerta en fråga , som så mycket sårat våra förbehållna rättigheter.
Jag har den tillförsigt till nu församlade Ständer, det de låta undersöka huruledes vid upprättandet af ständiga Roteringen i Skäne tillgått, på det rätta iö bållandet må u'rönas, helst vakandet öfver inbördes rättigheter utgör egenskapen af en sjelfständig fri Nation, och sätter den i agtning hos andra Nationer.
I anledning häraf, vågar jag ödmjukast föreslå, det en ny Extra RoteringsCommission i Skåne tillsättes , hvars Ledamöter böra af alla Stånd i hvarje
Domsaga serskilt väljas, som under en af Konungen tillförordnad Pras. ses, likväl utan rösträttighet, upptager och afgör följande ämnen: 1:0
Att, efter inkallande af alla Roteringsskyldige, hvilka vid ofvannämnde Möten varit frånvarande, å nyo höra dem, huruvida de vilja förblifva vid Extra Roteringen, eller uti den permanenta ingå.
2:0 1 samma ämne höra de Förmyndare , hvilkas Pupiller äga Roteringssskyldig Egendom , äfvensom Ägare af så beskaffad Jord , hvilka efter dessa Möten uppnått myndig ålder } och 6 Q Den a 3-anuaril. 3:0 Innehafvare af Privilegierad Jord.
Denna Commission bör äga rättighet, att, efter Vederbörande* hörande, granska förra Cora» missionens åtgärder 1 de' delar, som öfverklagas , och efter beskaffenheten dtm ändra och rätta ; äfvensom att befria deni från ständiga Roteringen , som uttryckligen sig densamma icke åtagit och önska att fä vid Extra Roteringen förblifva- Likväl, i handels, nå^on i och för åtagande af permanencen dervid vunnit lindring , bör en sådan förmån af h*nom icke tillgodonjutas, om Extra Roteringen för honom bifalles.
Sedan Nat:onalBevärngen nu kommit till stadga hos oss. hvarigenom Krigsmagten vinner en fördubplad styrka, torde tillökning af ständiga Troupper kunna anses för mindre behöflig } men att den är mera tryckande lör Landet än alla öfriga utskylder , känner en hvar af erfarenheten , och då densamma förnämligast drabbar den närande Landtmannen, som utomdess får vidkännas så mänga tyngder, så medtager denna dryga skatt en stor del af dess krafter , som han i annat fall kunde använda på odlingen och förbättringen af sin jord
Om jag varit nog lycklig att amställa detta ämne på ett sätt , sorn i når an mohn tillvinner sig Höglofl.
Ridderskapets och Adelns, samt de öfrige MedStåndens uppmärksamhet, är mitt åsyftade ändamål vunnet, nera - Dm 2 januarii. ligen att hafva medverkat till en god ock nyttig sak.
Slutligen får jag anhålla , att detta Memorial må till StatsUtskottet remitteras, samt med de öfrige Respective MedStånden coin^ municeras.
Friherre Staet von Hollstein, Corfitz Ludvig, Uppläste följande; Vördsamt Memorial!
Af Kongl. Majus Nådiga Berättelse , om hvad sig i Riket sedan senaste Riksdag till* dragit, finnes, att tvenne nya RoteringsRegementer blifvit upprättade i Skåne, En kort Historisk Berättelse om tillkomsten af dessa Regementer, torde vara upplysande.
Vid 1809 Års Riksdag åtogo sig Ständerne , å all oroterad jord i Riket, Extra Rotering, det vill saga, att hålla Soldat endast under krig.
Vid 1812 Års Riksdag i Örebro, väcktes af en Ledamot bland Ridderskapet och Adeln den frågan , att förvandla denna Extra Rotering till Permanent.
Detta Project vardt icke upptaget i Ståndet och med stor Pluralitet afslaget.
Derefter fattade några vid Riksdagen varande Skånska Possessionater det be« slut, att hos Konungen i underdånighet erbju.; Den 2 Janmrit. da sig att hålla Roteringen Permanent, om deil-J samma deremot kunde blifva till en tredjedel förminskad , samt jemkning af den År i 8 r £ verkställde Roteringen medgifveh.
Häröfver hördes de från Skåne vid Riksdagen varande Ledamöter af de andra Stånd , n, och Resultatet blef, att de Hemmans ägare, som besuto oroterad Jord, skulle öfver projectet , om de deruti ville ingå eller icke, höras I anledning häraf voro alla samtlige Roteringsskyldige kallade att yttra sig (hvarvid det är anmärkningsvärd!, att de frånvarande förklarades jakande, då, efter hittills bruklig slutkonst, då det rörde en serskilt öiverenskommelse med hvarje enskilt, de frånvarande snarare bordt anses såsom nekande).
Konungens Proposition upplästes och innehöll det oväntade, att utom Permanencen , hvilken endast och allenast blifvit erbjuden Konungen, dessutom äskades 8 R:dr Banco årligen i Mötes- och Passevolans penningar, samt hvart tredje år Mundering åt Soldaten, som minst kan årligen beräknas till 14 å t5 R:dr Banco, således en ny årlig utgift af 22 R dr Banco, ett Onus vida öfverstigande den minskning man hade begärt och hoppades.
Häremot erbjöds, att, såsom motsvarande ersättning för denna nya utgift, en femtedel i Roteringen skulle varda förminskad.
På sådant sätt, heter det i Kongl.
Propositionen , att den, som hållit 5 Soldater, skulle hädanefter blott hålla 4, och så i proportion för dem som hade mindre and dar i Rotehållet, så att en och hvar skulle njuta en femtedels minskning.
Ehuru hårdt det varatt ingå i så svåra Couditionerj hvarigenom icke Ben g Janmrii. 63 allenast den förväntade lindringen i Roteringsbesväret alldeles försvann, utan densamma i det stället försvarades, så lät
Mängden förmå sig att underkasta sig vilkoret, en del af nit att gå Konungens önskan till mötes, andra af far« håga för den gjorda föreställningen, att de, som icke ingingo , kunde blifva drygare roterade än förut andra åter alldeles uteblifvande: Endast Landshöfdingen, Friherre Gyllenstjerna, Landshöld ngen Friherre Nolck- n, KammarHerren Friherre vlackLan, Öfv rstinnan, Friherrinnan Gyll nstjerna samt några af Allmogen förklarade , att de icke ansågo sig kunna gå ifrån det af R.ksens Ständer la talle beslut, att Extra Roteringen borde efter krig upplösas, och förblefvo sålunda dervid.
Sedan denna Förrättning på sådant sätt aflupit, täcktes Hans Majit tili Landshöfdingen, Friherre Edelcreutz, jemte en tillförordnad Comité, uppdraga verkställigheten häraf, sorn slutades i November månad 1815, då den nya Indelning vardt till allmän kännedom afkunnad.
Hade de Roterings? skyldige blifvitfbestörte , då de afhörde Konungens Proposition, hvarigenom den af dem väntade lindringen i Roteringen blef i stället hårdare tryckande} så blefvo de nu alldeles förvånade, då de erforo, att, tvärtemot Konungens uttryckliga tillsägelse, det hvar och en skulle åtnjuta en femtedels förminskning, derest de nya Onern åtogos, en del Rotehållare icke erhöllo fullt en femtedel, och ganska många alls intet, och detta allt i grund af en serskilt Instruction för 64 Den 2 yatmar ii.
Comitterade, hvilken, för de Rofeskyldige alldeles okänd, innehöll helt andra grunder och vilkor än d n Proposition, som tjenat tili grund för ölveren kommelsen, samt att dessutom i i i Numror blifvit mera inroterade än som bordt vaia.
I full förtröstan derpå, att Konungens nådiga vilja aldrig varit att återkalla sitt löfte och ändra de vilkor han Föreslagit, och hvarpä ett ömsesidigt Comract blifvit ingått, hafva ganska mångå Rotehållare- besvärat sig öfver Comitterades förhållande, öfvertygade att något misstag och origtigt begrepp hos Embetsmännen gifvit anledning härtill, och i underdånighet anhållit, att antingen komma i åtnjutande af sin femtedels förminskning ellef också att återgå till Extra Roteringen.
Med bekymmer, som väckt misströstan och nedslagenhet, hafva likväl Rotehållarne erfarit att
Konungen icke täckts göra något afseende på de skäl de till ändrings vinnande anfort, med få undantag, ehuru Kongl.
KammarCollegii Utlåtande , som blifvit infordradt , varit till deras förmån.
Detta är kortligen Historiska Berättelsen om dessa RoteringsRegementcrs tillkomst.
Huru ojemförligt tryckande detina beskattning är, ernet all annan till Staten utgående , och huru hardt denna Province är behandlad, emot de öfriga Rikets Landskapsr, kan inhämtas af följande Calcul: En Egendom på Slättbygden , som , bestående af 20 hela Hemman, skall hålla 10 Soldater, mäste, årligen - Den 2 Januarii. 65 gen erlägga till hvarje Soldat 5 tunnor Spannmål, dilo årligen 8 R:dr i Mötes- och PassevolanceMedel, samt hvart tredje är Mundering, beräknad å i4 R:dr årligen på hvarje Rote, gör i Spannmål . . . 5o T:r. å io R:r Tunnan . . 5oo R:d Passevolance ... 8o Mundering . . . f4o Summa 720 R:dr.
En dylik Egendom, taxerad å 4000 R:dr per Hemman, är vid Uppskattningen värderad till ..... 80,000 R:dr Härå i Bevillning 2 R:dr per mille gör 160 R:dr.
Således hafva Skånska Roterade Egendomarne fått en ny Beskattning, nära 5 gånger drygare än sjelfva Bevillningen; och som 720 'R:dr är ränta å 6 procent för ett Capital af 12,000
R:dr; så har hvarje ägare af en dylik
Egendom förlorat nära sjettedelen af sin förmögenhet.
Enär nu många äro i skuld förut, och Egendomarne säljas till vanpris, så lärer mången få åtnöjas med ett ganska litet öfverskott.
Sedan jag nu i korthet framlagt upphofvet, fortgången och slutet af Skånska RoteringsYerket, inhämtas tydligen, att den icke grundar sig på en frivillig öfverenskommelse, utan på en af Konungen utfärdad Instruction, som är alldeles afvikande från den första Propositionen.
Det synes alltså, sedan de BesväRidd. o. Ad.
Prot. II. B. g, 10. 66
Den 2 Januarii: rande fått afslag på sina underdåniga ansökningar, som vore allt hopp om ändring förloradt; men en gnista deraf återstår ännu:
Det är en möjlighet, att rätta förhållandet af detta Ärende icke blifvit riktigt framstäldt.
Uti en Despotisk Stat, der Regeringen icke känner annan
Lag än sin vilja, kan han regera väl och göra sitt Folk lyckligt* om lian är god och mild; men i en Constitutio nell Stat är förhållandet annorlunda:
Han är hunden genom Lagarne; derefter bör han inrätta Styrelsen.
Men intet hör man vänta att en Konung skall känna alla Författningar i de mångfaldiga Brandler af RegeringsÄrenderna; Han måste derföre höra Embetsmännen, och huru ofta har icke erfarenheten visat, att Konungar, de hästa och mildaste, genom oriktiga framställningar förfelat sin önskan att göra Folket lyckligt?
Rättvisan har ofta saknats och billighetens gräns blifvit öfverträdd.
Det är i anledning af denna Reflexion, jag inser det vara en möjlighet, att vår milde Konung och den Furste, som är hitkommen för att bereda Svenska Folket lycka, icke fått en riktig upplysning om detta Ärende.
Omöjligen kan jag tro, att Deras afsigt varit att återkalla sitt en gång gifna löfte, samt att pålägga sitt Folk en så dryg beskattning, som bereder mångfaldigas undergång.
Jag får derföre föreslå, det Höglofl.
Ridderskapet och Adeln måtte inbjuda sina MedStänder, att i underdånighet hos Konungen anhålla, det Kongl. Den 2 Januarii. 67 Majit täcktes låta denna sak komma till en ny undersökning och handläggning, på det densamma måtte blifva mera lämpad i enlighet med 73 och 80 §§. i RegeringsFormen.
Detta torde så mycket mindre böra kunna möta hinder, som en ny undersökning i vissa omständigheter redan är anbefalld, och denna underdåniga ansökning blott åsyftar en mera utsträckt gräns för denna undersökning, så att ändamålet, som är att en hvar måtte komma i åtnjutande af de rättigheter, hvarföre de nya Onera blifvit åtagna, måtte vinnas.
Friherre Stael von Holstein anhöll, att dess Memorial måtte till StatsUtskottet remitteras.
Såsom en följd af hvad Grefve Hamilton och Friherre Stael von Holstein yttrat, får jag äran tillägga, att man med rättvisa bör kunna hoppas, det Skånska Roteringens Permanence försvinner; ty i följd af 80 §.
RegeringsFormen, kan ingen ny eller tillökad Rotering, utan genom Konungs och Ständers sammanstämmande beslut, tillkomma, hvarföre, likmätigt den rättighet Svenska Folket äger, jag tror sådant bör i underdånighet hos Konungen framställas, samt om ändring deruti 63 Den 2 Januarii. anhålla.
Min önskan är, att detta mitt anförande äfven måtte till StatsUtskottet blifva remitteradt.
Herr Heykensköld, Adolph Detlof:
Vid den yppade Discussion om Extra Roteringen i Skåne, tager jag mig friheten omnämna förhållandet dermed uti Nora, Lindes och Ramsbergs Bergslager.
Enligt Riksens Höglofl.
Ständers Beslut af år 1810, blefvo dessa Bergslagar, hvilka förut, enligt Privilegier, voro från Rotering fria, roterade på enahanda sätt och vilkor med de Lägenheter uti Landslaget, som, förut ej roterade, då Extra roterades. För Bergslaget var det svårt, att genast uppsätta en Styrka af circa 3oo man, genom hvilken minskning af Arbetare, Bergsbruks-rörelsen skulle lida.