Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Mörner deruti att ett stadgande sådant som delta skulle medföra icke allenast osäkerhet för de lagsökande utan jemväl leda till flere andra förvecklingar, anhåller jag lika med honom alt betänk, må varda afslaget.
Uppå härefter först till bifall oell sedan till afslag framställd propos., a felög R. o. Ad. sednare delen af förevaride betänk.
Besv,- o. Ekon.» Ulsk:s d. 27 och 29 dennes på bordet lagda betänk.
N:o 39, i ani. af väckt fråga om förklaring öfver 2:dra mom. i 5 § af Kgl.
Förordn. om sockenstämmor i riket, d. 29 Aug. 1843, i fråga om grunden för rösträttighetens beräknande.
Föredrogs och lades till handlingarne Const.Utskis i gårdagens plenum på bordet lagda mern.
N:o 32, med anmälan om de uti Förstärkt Const.Utsk. anställda omröstningar.
Föredrogos och biföllos LagUtskrs i gårdagens f. m:s-plenura på bordet lagda betänkm:
N:o 65, i ani. af väckte motioner om föreskrifter derom, huru förfaras bör då någon öfvergifvit fäderneslandet eller försvunnit, men efterlemna! egendom; och N:o 66, i ani. af väckt motion, angule forum för handläggning af frälsemans konkurs.
Besv,-o.
Ekon.-Utsk:ns i gårdagens f. m:s-plenum på bordet lagda betänk.
N:o 4.3, i ani. af vackt fråga om ändringar i Exprditionstaxan.
La ger b j e I kes, Gust., i gårdagens e. m:splenum på bordet lagda förslag, att R. o. Ad. måtte ät Riddarh.»
Direktm updraga att under tiden intill nästa riksdag samla de statistiska uplysningar, hvilka blifva behöfliga i och för upgörandet af en Riddarh.Ordn. i enlighet med den föreslagna nya grundlagen.
Viglen af den framställning, sora Gr.
Lagerbjelke gjort lärer icke af någon förnekas, men för utförandet af det vigtiga updraget, är det angeläget, att grunderna hvarefter de statistiska uplysningaroe skola samlas, måtte blifva något närmare bestämda. 9 II. 39 610 Den 30 Augusti.
Jag skulle således anhålla att antingen motionären sjelf, sora närmast känner förslaget och hvad sora för dess genomförande kan vai a tjenligast, eller också Riddarh.Ulsk. anmodades att lemna någon ledning, hvarefter Riddarh.Direkt:s bemödanden kunde rättas, så ali icke del ändamål, som åsyftas, varder förfeladt.
Den enda grund som enl. mill förmenande kan af R. o. Ad. lemnäs för upställningen af de statistiska upgifter hvarom här handlas, ur sjelfva det hvilande förslaget lill uy grundlag.
Om bär på förhand skulle upstållas de grunder, som Gr.
Mörner önskat, så hade man i och med detsamma lill en viss grad upgjorl grunderna för den nya Riddarh.Ordnm, och i det fallet blefvo dessa statistiska uplysningar af nytta endast i och för detaljerne af Riddarh.Ordn.
I motsals dertill skulle jag föreställa mig att dessa statistiska uplysningar behöfvas just i och för upgörandet af alla de grunder för den nya Riddarh.Ordn. hvilka icke äro redan pä förhand af den nya grundlagen bestämde, och jag vågar derföre fortfarande yrka bifall till det förslag jag framställt.
Ganska riktigt har Gr.
Lagerbjelke anmärkt, att genom så beskaffade grunder, som jag ifrågasatt, skulle äfven grunderna för den blifvande Riddarh.Ordn. vara utstakade.
Det var just detta som jag med min framställning åsyftade, eller att sjelfva hufvudprincipen för densamma måtte blifva bestämd. iNu då Riddarh.Ordn. kan upgöras efter mångfaldigt olika grunder, och, så vidt jag har mig bekant, det hvilande grundlagsförslaget icke i det hänseendet lemnar någon ledning, vore del obestridligen af icke ringa vigt för Riddarh.Direktm att få, antingen Ståndets eller Riddarh.Ulskts yttrande i hvilken riktning dessa statistiska uplysningar böra anskaffas.
Det gifves ingen gräns för dem, då man förut icke har någou ledning med afseende pä den riktning, som bör gifvas ål förslaget.
Jag skulle således tro att en remiss lill Riddarh.Ulsk. jemte de nu gjorde anmärkntnes försändande dit blefve nödig.
Lika med den siste talaren anser jag att de delaljbestämmelser, hvilka skola blifva en följd af den åtgärd, Gr.
Lagerbjelke föreslagit skola vidtagas af Riddarh.Direkim, blifva så ingripande i Riddarhusets politiska rättigheter, alt jag för min ringa del icke gerna skulle vilja obetingad! updraga åt Riddarh.Direktm att, på fri hand, ulan några vidare förutskickade bestämmelser upgöra dessa statistiska tabeller och undersökningar.
Jag känner dessutom, att, jemförelsevis, ganska få af R. o. A:s ledamöter, öfver hela riket kringspridda, äro fullt hemmastadde med det hvilande grundslagsförslagel, och anser det vara allt för tidigt alt taga på handen att detta förslag skall blifva grundlag; viljandes jag att livar och en af Ståndets ledamöter må få tillfälle att laga kännedom derom förr än man täger något vidare steg.
På denna grund förenar jag mig med Den 30 A ugqjti. en Gr.
Mörner i begäran om remiss till Riddarh.Ulsk. af Gr.
Lager* bjelkes motion.
Den ifrågavande motionen är upställd i så allmänna ordalag att jag sannerligen icke vet livad Riddarli.-
Ditekim skall i ani. af densamma företaga.
Del är visserligen ganska lätt att anbefalla en embetsmyndighet att samla en mängd statistiska upgifter; men i hvilken riktning denna samling skall ske, det bar man icke upgifvit oell det lärer dä blifva temmeligen svårt för den verkställande alt ana hvad motionären åsyftar; hvaraf följer ail alla bemödanden som af embetsmyndigheten ådagaläggas, för att gå motionärens önskningar till mötes, kunna hell och hållet misslyckas.
Det är icke så, som denna motion utvisar, som man skal! gilva updrag, vare sig till embetsman eller euskilda korporationers representanter.
Man bör väl angifva i hvilken riktning de slalistska uplysningarne skola samlas; — delta saknas helt och hållet.
Dessutom är väl, på sätt
Hr Bråkenhjelm erinrat, liden än* nu icke inne att börja med samlandet af handlingar och inhysningar om de detaljbeslämmelser, sorti för upgörandet af den nya Riddarli.Ordn. erfordras och hvilka sednare deri skola inflyta.
Är väl motionären så säker på, alt det förslag till grundlag som han sjelf framställt och hvilket genom några fä rösters pluralitet blifvit lagdt på Ständernas bord, också skall som grundlag vid nästa tiksdag varda antaget.
Mig synes det vara bäst och mest öfverensstämmande med ett klokt och eftertänksamt handlingssätt, att icke ingå i vidtagandet af åtgärder, som kunna blifva en nödvändig följd af ny grundlag, innan man vet om förslaget dertill också blir antaget, så att några detaljer kunna af lagen påkallas.
Jag afstyrker helt och hållet Gr.
Lagerbjelkes motion; men skulle den erhålla remiss, så förenar jag mig med dem som yrka att den mätte till Riddarh.Utsk. remitteras.
Om jag icke missförstått näst den siste talaren ansåg han det vara vådligt att öfverlemna åt Riddarh.Direktm eller hvilken auktoritet som helst, att bestämma hufvuddiagen i den blifvande Riddarli.Ordn. och befarade lian följaktligen alt något sådant kunde bli en följd af de uplysningar, hvilkas inhemtaude åsyftades i Gr.
Det är likväl naturligt att dessa uplysningar icke kunna i någon män blifva bindande för Ståndets beslut, ulan endast tjena lill en ledning för detsamma, för den händelse att en Riddarh.
Ordn. skall vid nästa riksdag upgöras för att bringa del nu hvilande förslaget till verkställighet i fall det anlages.
Man bar också salt i fråga huruvida tiden nu vore inne alt samla sådane uplysningar, då fprslagel ännu icke vore anlaget, och ansell att det vore för tidigt att besvära auktorileterne med samlandet af uplysningar, de der måhända icke komme att Ijena lill något direkt gagn.
Jag medgifver, att dessa uplysningar möjligen för tillfället kunna blifva gagnlösa; men om del nu hvilande första se* - 612 Den 30 Augusti. get möjligtvis skalle blifva af R.
St. vid nästa riksdag antaget; då upslode en ännu vigtigare fråga: är det väl då möjligt att före elen riksdagens slut, inhemta de uplysningar, hvilka måste läggas till grund för en ny Riddarh.Ordn., och om i sådant fall det ej må anses som en pligt, att på förhand sätta sig i den ställning, att om det hvilande förslaget blir lag, det må vara R. o. Ad. möjligt att, utan allt för lång tidsspillan och upskof, uprätla förslag till en Riddarh.Ordn. i öfverensstämmelse med detsamma.
— Jag inser likväl vigten af den anmärkn. som den förste talaren gjort, nemi. att det torde blifva svårt för Riddarh.- Direktm att, utan närmare angifvande af riktningen, fullgöra det updrag som Gr.
Lagerbjelkes motion innehåller; dock torde det icke vara omöjligt, och sjelfva svårigheten får då betraktas blott som ett bevis på det förtroende, som R. o. Ad. hyser för Riddarh.
Direktms både omdöme och förmåga.
Att närmare angifva riktningen än hvad den kan vara antydd af det hvilande förslaget, anser jag icke vara lämpligt.
Berörde förslag innehåller att Adelns val böra ske distriktsvis: del bör sålunda ligga klart för Riddarh.Direktm att det för R. o. Ad. är angeläget att, vid upgörandet af ny Riddarh.Ordn. vela ungefärligen huru
Ståndets ledamöter åro spridda i landets serskilda delar eller provinser.
Detta är redan en antydan af riktningen för uplysningarnes inhemtande.
En annan antydan af denna riktning ligger i de vilkor, som för valrätt och valbarhet inom de öfrige
Stånden äro i det hvilande förslaget upgjorde.
Jag .tror nästan att dessa båda antydanden skola vara för direktm lillräcklige för att, efter någon serskild pröfning af sådane detaljer, som i afseende på Adelns nuvaride representationssätt kunna göra några uplysningar af nöden, uprätta sådane tabeller som, om de än icke alldeles fullständigt uplysa allt hvad R. o.
Ad, möjligen kunde önska veta, likväl voro tillfyllestgörande att leda Ståndets beslut.
På dessa grunder anhåller jag om bifall lill Gr.
Upriktigt tillgifven det nu hvilande grundlagsförslaget, jemväl i hvad det rörer detta Stånds organisation, med undantag hufvudsakligen blott af den del af sistnämnde afdelning, som innefattar valens verkställande distriktvis, en anordning, som jag sökt enl. öfvertygelse bekämpa, men livat uti jag ej varit lika lycklig som i det förstnämnda förhållandet, att nemi. se mina åsigter delas af flertalet, anser jag likväl hvarken ofvansagde tillgifvenhet eller den i det nämnda serskilda hänseendet, äfvensom i ett par andra delar, hos mig befintliga motvilja böra inverka å bestämmandet af mitt omdöme om nu ifrågakomne ärendes innehåll och rätta behandling.
Jag ser saken helt enkelt ur den synpunkten, att då R.
St. på grundlagsenlig! sätt vid innevande riksdag antagit till hvilande ett förslag, isynnerhet när det är af den vigt och den omfattning, som här verkligen är händelsen, så böra de också, i följdriktighet af sina åsig - Den 30 Augusti. 613 ter härom, söka bereda erhållandet af alla de uplysningar och upgifier, sorn, tillförlitligen inhemlade, kunna bidraga till den desto sakrikare och grundligare utredning, som synes erforderlig för verkställighet af den återstående delen af Ståndens tillämnade nya organisation.
Det är här icke fråga om med huru mänga rösters öfvervigt eller om afgörandet skett inom Stånden eller genom Förstärkt Utsk. m. m.; allt nog, ärendet är lagligen behandladt och för denna riksdagen till det resultat bringadt, som vi känne, och som säkerligen lärer böra af enhvar, men i främsta rummet af 11.
St. och RiksSttns ledamöter sjelfve, utan afseende å individuella meningsskiljaktigheter, i ord och handling noga respekteras.
.lag tror derföre att hvarje RiksSt., och icke minst R. o. Ad., har skäl att till förberörde ändamål i lid vidtaga alla Ijenliga åtgärder.
Sådant synes mig också Gr.
Lagerbjelkes nu gjorda framställning åsyfta.
Med erkännande häraf, beklagar jag endast ali denna hemställan ej blifvit tidigare väckt; ty som riksdagens slut nu synes vara helt nära förhanden, tvingas jag af denna omständighet att afstyrka all remiss lill Riddarh.Utsk., en omgång, som, ehuru ej i min tanke egentligen behöflig, ej ens i formellt hänseende, än mindre i sak, jag likväl, af aktning för mina värde motståndare i denna fråga, väl hade velat eljest medgifva; förvissad, som jag är, att Riddarh.Utsk., i enlighet med sina i hufvudämnet nyligen tillkännagifne åsigler, aldrig hade kunnat annat än tillstyrka berörde hemställan, hvilken R. o. Ad. derefter egt tillfälle besluta.
Nu åter, då riksmötets åtskiljande inom få dagar emotses, skulle ju en remiss till Utsk., (hvarmed förmodligen åtföljde hela denna diskussion, utskrifven och justerad, hvilket ej kan genast låta sig verkställas, äfven med den bästa vilja dertill) nästan påtagligen medföra ett föt qväfvande af del i sig sjelft nyttiga och riktiga förslaget; alltså bör ärendet nu fastheldre företagas.
I betraktande af hvad ofvan sagdt är, bifaller jag ifrågavar:de af Gr.
Lagerbjelke gjorda framställning. llr Bråkenhjelm:
Må man, så mycket man behagar, påstå att Riddarh.Direktm i detta fall endast skulle hafva att uplysa och framdraga fakta, så återkommer jag i alla fall till den invändningen att derigenom updrager Ståndet på sätt och vis åt Riddh.Direktm att tolka den blifvande grundlagen.
Det beror nemi. på hvilka fakta och i hvilken riktning dessa samlade fakta skola antecknas.
Riddh.
Direktm kan antaga åtskilliga hypotheser, emedan förslaget till den nya grundlagen lemnar Riddar.Ordn. nästan obeslämd, föreskrifvande endast att val skola ega rum, hvilka skola ske distriktvis, samt bestämmande antalet af ledamöter som skola väljas.
Allt annat är obestämdt och färgen af denna Riddarh.Ordn. för öfrigt bestämmes af Riddh.Direktm.
Med all den aktning, allt det förtroende jag för den nuvartde Riddh.Direkt, hyser, undandrager jag likväl densamma mitt votum, när det gäller att i mina, eller Ståndets vägnar tolka grundlagen.
Detta vill jag förbehålla åt mig sjelf i min ringa mån så länge jag är riksdagsman, och jag motsätter mig således nu så godt jag kan afgörandet af frågan; begärande ytterligare remiss till Riddarh.Utsk. «u Keit 30 Augusti.
Jag medgifver riktigheten af Frih.
Cederström* anmärka, i afseende på den långt framskridna tiden på riksdagen, och de svårigheter som deraf kunna blifva en följd; men någon ledning för Riddarh.Direkt, är alltid bättre än ingen och skulle motionen nu direkte lill Riddarh.Direkt, öfverlemna*, skulle jag anse det vara mindre formenlig!, då grundlagen föreskrifver, alt innan något ärende till slutligt afgörande förekommer, skall det af behörigt Ulsk. granskas; så tror jag äfven att nu bör förfaras med detta mål.
R o. Ad. har i många, mycket mindre vigtiga frågor, än denna, beviljat remiss till Riddarh.Utsk, Jag kan således icke frångå denna min anhållan.
Skulle R. o. Ad. förpassa Gr.
Lagerbjelkes framställning lill Riddarh.Direkt., utan någon föreg:de utredning, så kommer Direktm under liden intill nästa riksdag alt sväfva i samma mörker i afseende å hvad, som är R. o. Ad:s mening, som Hr Bråkenhjelm nu befinner sig pä sin ouplysta plats, i jemnförelse med oss andra som fått fördelen af lampornas ljus.
Jag skulle således vördsamt anhålla alt R. o. Ad, ville tillåta alt Riddarh.Ulsk:s ljus måtte få upgå för Riddarh.- Direktm.
Det torde för en hvar vara klart, att om detta ärende remitteras till Riddarh.Utsk., så blir detsamma, efter all sannolikhet, icke behandladt vid denna riksdag; men då, efter min öfvertygelse, det är ganska nödigt, alt, vid nästa riksdag, innan R. o. Ad. fattar sitt beslut i den vigliga fråga, som hvilar på R.
St:s bord, ang:de national-representationens ombildning, R. o. Ad. må ega de uplysningar alt tillgå, hvilka Gr.
Lagerbjelke i sin motion åsyftat, så instämmer jag med de Hrr, som önskat att R. o. Ad. mätte öfverlemna berörde motion, sådan den nu befinnes till Riddarh Direktm.
Mörners anmärka, om nödvändigheten att gifva Riddarh.
Direktm någon instruktion, någon hänvisning på hvilka Statistiska uplysningar sorn skola inhemlas, eger visserligen sin vigt och bevisar den samvetsgrannhet, hvarmed han såsom ledamot af Riddarh.-
Direktm vill ställa sig Adelns mening och tanka lill noggrann efterrättelse i de åtgärder, som af honom bero; men R. o. Ad. har med den omtanka och urskilning valt sin Riddarh.Direktm och hyser till den det förtroende, att en hvar af delta Stånds ledamöter är fullt öfvertygad att Direktm väl sjelf inser hvilka statistiska upgifter sorn i detta ämne kunna erfordras att vara tillgänglige vid öfverläggningen af den Vigtiga frågan på detta rum, så att allt yttrande i förevaride hänseende från Riddarh.Utsk. visserligen är öfverflödigt.
Den urskilning, det omdöme och den skarpsinnighet, som linnes hos Direktms ledamöter, behöfver ingen ledning genom ett af R. o. Ad. fattadt beslut; tvCrtom är det säkert, att en så talrik församling som R. o. Ad. skall få svårt att gifva en instruktion, ingående i sådane detaljer, hvarom här är fråga.
Icke heller kan jag finna formvidrigheten däruti ätt saken icke remitteras till Ridd:h.Ulsk. enär det icke är något sora skall verkställas, inverkande på R. o. Ad:s ställning, eller beslut, i afseende på något Den 30 Augusti. som rörer andra, m. e. o. då endast nplysningar skola inliemtas, då det icke heller är någon allmän fråga, utan rörer R. o. Ad. enskildt.
Remiss lill Riddarh.Utsk. af denna motion anser jag följaktligen icke nödig och anhåller att Riddar!)
.Direkt:ns
Hrr ledamöter icke målte vägra att emottaga ett updrag, hvilket, jag är fullt öfvertyga)! derom, de skola fullgöra till R. o. Adis fulla belåtenhet, i denna, lika väl som i andra frågor.
För alt kunna fullgöra ett updrag, utgör, efter min öfvertygelse, första vilkoret att man vet hvaruti uprlraget består.
Nu har jag visserligen hört Frih.
Palmstjerna en god stund bortåt tala om det förtroende som han, likaväl som öfrige ledamöter af R. o. Ad., hyser till Riddarh.Direktm, huruledes lian antager för gifvet alt bemälda Direkt:)) skall gå allas önskningar till mötes lör att samla erforderliga nplysningar, huruledes urskillning, omdöme och skarpsinnighet finnes hos Direklms ledamöter — men af alla Hr Frih:ns vackra ord, har jag ej kunnat finna ett enda, som haft till syfte hvaruti uplysningarne skola bestå.
Det går nog an alt säga, att en embetsmyndighet skall samla nplysningar för att sedermera kunna anmärka; det var icke dessa nplysningar som menades; det hade bort vara de och de.
Det må förlåtas den, sorn önskar ali kunna upfylla ett updrag på så sätt alt den som lemnat updraget må blifva belåten, alt äfven vilja veta hvad det är, som han skall göra och icke derom lemnäs i fullkomlig ovisshet.
Sådant är likvist förhållandet, om Gr.
Lagerbjelkes motion i dess nuvande skick öfverlemnas till Riddarh.Direktm, ty Direkt:n har af densamma icke den ringaste ledning för sina forskningar.
Palmstjernas eller någon annan ledamots här nu afgifna yttranden innefatta för Direktm en så beskaffad ledning och således måste Riddarh.Direktm ovilkorligen och ofelbart komma alt sväfva i mörker och ovisshet, hvad lian har att göra; och jag tror ej, att del kan vara riktigt att en principal, som updrager något åt den, hvilken lian valt till ombud för sig mellan riksdagarne, skall kunna ega rätt att fordra det denne representant skall kunna intränga i principalens önskningar och begripa dem, utan att desamma blifvit uttryckte hvarken i tal eller skrift.
Jag förblifver således vid den åsigt jag yttrat, att motionen är af beskaffenhet att sätta Riddarh.Direktm i en förlägenhet ur hvilken den omöjligen kan reda sig och att följaktligen
Direktms alla bemödanden skola echouera, enär man vid nästa riksdag kan anmärka att den och den uplysningen hade Riddarh.Direkt, bort anskaffa och meddela, och att Direktm, som underlåtit detta, således icke motsvarat det förtroende som R. o. Ad. densamma egnat.
För att kunna bibehålla förtroende, så bör den som förtroendet lemnat, så förfara, att det blir möjligt för den, sora förtroendet emotlagit, att kunna detsamma upfylla.
Men så inträffar icke i förevande fall, hvarföre jag afslyrker remiss till Riddarh.Direktm af motionen, under anhållan att densamma må till Riddarh.Utsk. öfverlemnas. 61C
Den 30 Augusti.
Att Hr Printzensköld nu afstyrker bifall till motionen, är ganska konsequent, ty han stridde mycket mot det beslut, som R. o. Ad. fattade i fråga om förändring af delta Stånds representationssätt, och således är det, sorn sagdt är, ganska konseqvent å hans sida att medverka dertill att denna fråga icke kommer till något sä bcskaffadt slut, som afser framtida verkställighet, utan måste falla eller sjelfdö.
Det må ej förtänkas den värde ledamoten alt hafva handlat som han gjort; men vi andre, som önska att saken må behörigen utredas, för att kunna komma lill verkställighet framdeles, vi önska motsatsen, att nemi.
Riddarh.Direkt. måtte erhålla det updrag motionen uptager.
Visserligen tycker jag att man lätteligen skulle kunna upslälla ett schema för de serskilda statistiska uplysningar, som jag önskade mätte varda anskaffade; nteu jag kan ej ega anspråk uppå att en framställning ifrån mig derom, så oberedd som saken nu är, skulle vinna R. o. Ad:s bifall, fruktande dessutom äfven i detta fall att heslutet lätteligen kunde blifva ofullständigt.
Det fordras någon tid att närmare begrunda denna sak, och ibland Riddarh.Direkt:ns ledamöter finnas visserligen män, hvilka utan svårighet finna hvad i detta afseende behöfves.
Hr Printzensköld:.
Palmstjerna, att den motvilja jag både yttrat och ännu hyser mot det på Ständernes bord hyllande förslag till representationens ombildning icke utgjort det ringaste motiv till den protest jag har nedlagt mot Gr.
Denna protest härleder sig helt enkelt derifrån alt jag, såsom tjensteman har lärt mig att inse den stora vigten af att veta hvad jag skall göra när mig något anbefalles, med mindre jag eger rättighet att ex proprio motu upträda och handla efter egen öfvertygelse och egna åsigter.
Lagerbjelke i sin motion endast i de allmännaste ordalag begärt att Riddarh.DirekUn skulle anskaffa en hel hop uplysningar i och för verkställighet af grundlagsförslaget, men icke sagt hvaruti de skullfe bestå; och äfven med den hästa vilja i verlden att verkställa updraget, skall det mota svårigheter och bli t. o. m omöjligt, under det den, som skall besörja verkställigheten är i största förlägenhet och utsättes möjligen för ett oblidt omdöme i utbyte mot del beröm och alla de vackra ord som bär i förväg blifvit yttrade.
Man bör ej sätta embetsmyndighetcr i förlägenhet, då man updrager dem något; den, som lemnar ett updrag, hans pligt är det ock att gifva ledning för detsammas utförande, eljest får den som Iemnat updraget skylla sig sjelf om det blifver ofullständigt uträttadt, och jag vill ej annat än att mau ej må blottställa någon för obehagligheter.
Den ledning, som Gr.
Hamilton sökt gifva åt Riddarh.Direkt:n med afseende å det hvilande förslagets innehåll, är långt ifrån af beskaffenhet att upfylla sitt ändamål, ty icke lärer det vara möjligt att indela R. o. Ad. i distrikter.
Skulle Riddarh.Direkt. tillåta sig något sådant tviflar jag alt den derföre skulle få upbära serdeles mycken tacksamhet; och huru vill man då taga denna del afgrund - Den 30 A ugusti. 617 lagsförslaget lill ledning för uplysningars inheratande.
Är meningen att skaffa uplysningar om R. o.
Ad:s ekonomiska ställning, besittningsrätt af fast egendom m. m , så äro sådane uplysningar långt förut samlade med vida större fullständighet än Riddarh Direktm skulle kunna göra.
Huru man än betraktar saken, så står det dock fast att man lemnar Riddarh.Direktm i sådan villrådighet, att man mot densamma handlar i största måtto oriktigt; hvarföre jag anser motionen icke böra bli föremål för behandling af oftanämnda
Direktm utan öfverletnnas till Riddarh.Utsk., som väl må kunna på ett par dagar meddela ett utlät, som kan blifva till någon ledning för hvad Riddarh.- Direktm bör göra.
Det har blifvit sagdt att det vore lätt att upgifva ett schema, hviket skulle innefatta den riktning i hvilken de statistiske uplysningarne borde vara upställde.
Då det hvilande grundlagsförslaget innehåller, att R. o. Ad. till utseende af riksdagsmän skall komma att välja distriktvis, så skulle man tycka att Riddarh.Direktm endast hade att pricka ut på Svenska kartan punkter efter någon viss princip, antingen efter Socknar, Härader, Län, Landskaper och Släder, samt derefter undersöka, enl. de inkomna upgifterne huru mänga adelsmän med representationsrätt, som funnos inom hvarje sådant distrikt; men ingenting hindrar R. o. Ad. alt vid nästa riksdag i fall det hvilande förslaget antages, bestämma att t.
ex. så och så många af de 60 ledamöterne böra vara Grefvar, så och så många Frih:rr, och att resten uplåtes åt den öfriga Adeln att fylla.
Intet hindrar