Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
; 3 Ö. q4 Den 28 November. liga bemödande att understödja Konungens nådiga afsigter, som ådagalägga sin underdåniga glädje deröfver, att Hans Kongl. Höghet ArfPrinsen upphunnit de år, då älven Han blifvit ett nytt stöd för Svenska Thronen, hvarjemte Borgare - Ståndet ansett Tacksägelse Adressens uppsättande böra till det blifvande ExpeditionsUtskottet öfverlemnas.
Herr Grefven och Landtmarskalben förklarade, att Ridderskapet och Adeln skulle med första företaga det af Vällofl. Borgare-Ståndet nu framstälda ämne under öfverläggningt samt sedermera lemna Borgare - Ståndet del af Ridder* skåpets Och Adelns beslut; hvarefter
Deputatiö» 'tien^ pä vanligt sätt utbeledsagad•> afträdde, Företogs Bänkmans-Val, vid hvars slut följande Ridderskapets och Adelns Herrar Ledamot ter befannos Vara till Bänkman utsedde: Bänkmans Afdelningen* För i:sta N:0 I.
Grefve Brahe, Magnus Fred.
En af Rikets Herrarm. m. —— 2tdra — 3S- Dolma, Fullm.
Grefve Gyllenborg, Fredr.
Justities* Stats Minister m. m. *** 3tdje •— 84. — Löwen, Fullm.
Grefve v. Schwerin, Fredr.
Logisk Broa t.
Den 3 8 November. 35 Bänkmans-Af delningen.
För 4:de N:d io8- Grefve Ruuth, Eril, Eri af Rikets Herrar, genord lottning med N:o iof j Grefve af Ugglas , Gustaf, Öfverste. y.-té -— ilg. _ Grefve vön Esseri,Dans Henric, En af Rikets Herrar nii iri. 6:te 57 Friherre Ulfsparre, Fulirti, Friherre Mörner, Otto, Öfveiste-Lieutri. ?ide —- 62 i— Mörner äf Morlanda ä Hampus, Öfverste, i-i 8:<le “■ IJ?
Hollstein, Cor fitz Ludvig, Capitaine. ~ g:de ^ ii i •— Cederström, Fullm.
Fri herre Cederström i Rudolfi Srats-Råd m. in. iO:de ä—- 24S> Adelsvärd, Johan Cart$ Cabirietts-Kanimarherre. iitfé 276 Löven, Axet. s J2:te —i 284 Örnsköld, Fullm.
Idefr Silfversparre, Isac Larii GeneralMajor, gedom lottning fried N:ö 277, Friherre Mannerheim j Lori August, Riks. Ständ.
Justi Ombudsman.
Si- I^:de _C 31Ö Carpelan i Wilh., Stats Secreterare.
. i^-de 324 •“ Ehrenheim, Fredr.
Pret» sidént. >.
Den s8 November, Bänlifflans-Af delningen.
För i5:de N:0 34c ». Friherre Lövensjköld, 8a* lomon, President, genom lottning med N:o 334, Friherre af Klercker, Carl — i6:de Ulric, Major. — 347 — Wirsen, Gust.
Fredr.'/ Stats-Secreterare. — i7:de ■ ■ ■ 3?4 .
Fock, Berndt Wilh./ Landshöfdinge. —■
I8:de *— 9‘ Herr Ulfsparre, Georg, Of- verste.
I£:de **** 100.
— Uggla, Göran Gustaf, Assessor. — 20:de — 167.
— Geete, Adolph Sebastian/ Öfverste, 2i:sta i83 Dufva, Fullm.
Grefva Cronstedt, Clas, Öfverste-» Lieutenant. 22:dra —« 272 *— Zelow, Christer, Hofmar- skalk. — 23:dje 431.
Järnsköld, Carl Johan, Capitaine. — 24:da f 02.
— Storckenfelt ^ aWtti. H:f af Sillén, Lars} v. AdV.
Fiscal. ajste . 687-.
— Von Post, Adolph Lud* vig, Öfverste, genom lott- ning med N:o Herr Eneskjöld , Frans Magnus , Öfverste- Lieuten. —■ a<J:te — 79» — Lagerhjelm, Pehr, As* sessor, - Den ? 8 November. Bankmans-Afdelningen.
För 27:de _ 28
Hr Tersmeden, Pehr Reinhold, Öfverste. — 1732. A. — Adlerbeth-, Jacob, Pro tocolls Secreterare. 1033- Hammarhjelm, Carl Tredr.
Prof. Secret. — 1227. — Tigerstedt, Fullm.
Fri herre Koskull, Gust.
Ad, Capit.
Lieutn. 1314.
- Veidenhjelm, .En^Major. — 1412.
Danckvardt, Carl, Prof. Secret.
, genom lottning med N:0 143I, Hr Lliljenberg, 1‘llllm.
Hr Danckvardt, Gust. M. Assessor.
I507. — de Silentz, Fullm.
H:r Heykensköld, Adolph, Capitaine.
_ 1)92.
— Lannerstjerna, Johan Wilhelm, Stats-Secret., genom lottning med N:o 1582, Herr Steuch, Joli.
Henric, Kammarherre.
_ 1612, „ Grundelstjerna, Julius, Kongl. Secret. 1749. — von Ehrenheim, Johan Ludv., Vice - President,, Den ? 8 November, Bän!tmans-Af ' ^telningen. genom lottning med 1678, H.r Estenberg, Pehr, HofConducteur. för 38;de N:o 1786- Herr Blomstedt , Johan Christian, Capitaine. 39:de *— 188T"
— Amell, Lars, Landshöfding. -— 40:de — 1922. — von Platen,, Aug.Carl, Öfverste- Lieutenant.
55* flista — j584' — Schilt zercra ntz, Johan lierman, Contre-Amira), genom lottning med N:q I93Ö) Herr Spaldencreutz^ Arvid, Kammarherre, ser 43-dr^ —— 2C04) — v. Schultzenheim, Da vid, President. —■ 43;dje — 2043.
— Ihre, Albrecht, Canzlu.
Råd. 5— 44’de 5-* 2071. —af Petterssens, Herman , Lieutenant — 47:te *— 2122.
— Lilljenheim, Johan Glim staf, Kammarherre.
— 4^de —- 21^2. — af Uhr, Carl David ^ Directeur. -— 47;de ■— 2lSÖ. 1— von Wahrendorff, An ders, Bergs-Råd. r— 48:de *— 2218- 5— von Weigel, Ehrenfried, Archiater. sf! 49:de —— 2224.
Palmsvärd, Johan Erik, Justitiae Råd. wa yptde — 2249.
— Qviding■ Bernh, Chri stoffer, tillförord.
Statss Secreterare, Den 28 November. 39 Herr Grefven och Landt Marskalken anmodade Hans Exeellence Herr Gretve Brahe, atf, $äsom Ordförande bland Bänkmännen, låta genom anslag sammankalla dem till klockan half fem i eftermiddag å Riddarhuset, för att, enligt 21 §• af Riddarhus-Grdoingen, Electors-Val förrätta» Högloft.
Ridderskapet och Adeln, åtskiljdes klockan half till Tre eftermiddagen. ]n fidem Protocolli , Q. J. Lagerheim
Lördagen den 29 November, Piennm kl. xo förmiddagen.
Börjades justering af Pleni •
Protocollet för den 28 dennes.
Vid uppläsning af det Vallöf!, BorgareStåndets å samma dag till Ridderskapet och Adeln framstäldte inbjudande, atr genom eu stor Deputation underdånigt uppvagta Hans Maj:t Konungen, Hans Kongl Höghet Kronprinsen och Hans Kongl. Höghet; Hertigen af Södermanland, fpr att så väl b tyga Riksens Ständers underdånigsta vördnad och tacksamhet för Kongl. Ma jsts Höga och Landsfaderliga omvårdnad för Riket 4© JUm 29 November. och Hans Kongl. Höghet
Kronprinsens outtröft» liga bemödande att understödja Konungens nå-* diga rifsigtera som ådagalägga Riksens Ständers underdåniga glädje deröfver , att Hans Kongl. Högh t Arfprin.M-n upphunnit de år, då äfveq
Han blifvit étt pvrt stor! för Svenska Thronen, h inställde Herr Grtfven och Landi Marskalken, örn icke Ridderskapet och In b.hagulv i enahanda beslut med Borgare Ståndet sig förena, samt om icke Tacksägelse - Addressens upp? sättande finge, på sätt Borgare - Stånds t föreslagit, till det blifvande Expeditions •
Utsko,tet öfverlemnas.
— Bifölls.
Friherre Staél von Hollstein, Corfitz Ludvig:.
Då Riksens Ständers Deputation pä sätt nu blifvit afgjort, uppvagtar Kongl.
Majit, torde detta tillfälle böra begagnas för, att derjemte inför Kongl. Majit i underdånighet framställa Rikets, Härvarande inre bekymmersamma ställning . hvilken särdeles, hvad Folkets enskilta förmögenhet vidkommer, genom hvarjehanda tillfälligheter* blifvit af dea vådliga pch äfventyrliga beskaffenhet, att bo ket icke mägtar betala de varn, liga utsky Idei ne, derest detsamma icke skall bringas tili fullkomligt obestånd , med underdånig anhåilan., att Kongl Majit täcktes derå fästa en nådig uppmärksamhet, samt med första vidtaga de mått och steg hvarigenom Folkets lind igång må föreko ninas.
—- jag är öiver.ygac att vår nådiga och milda Konung, som icke lärer känna rätta förhållandet, ej skall taga sådant illa. utan i - tället med nådigt afseende, hära afhöra sanningens öppna och ok otis t ladö
Den 2 g November. 41 språk, hvars framförande inför Thronell jag anser vara Rik ens Sränders ovilikoiliga pligt, på jag hoppas att Högloft Ridderskapet och Addn täckes gilla det mig nu löreslagne Tillägg får jag anhålla m ri. rr Grefven och LandtMarskalkens Proposition till bilall delå Uppå derom af Herr Grefven och LandrMarsialhen gjo.d Proposition bifölls Friherre Stael v. Hollsteins berörde Tillägg, och beslöts derjemte det sk lie Riddersk lpets och Adelns Beslut, så väl angående Tacksägelse- Addressen som Friherre Stael von Holhteins nu bifallne Tillägg, ined de öfrige Riks-Sranden commumceras, Grefve Anckarsvärd, Michaell Jag anser det af Friherre Staél von Hollstein föreslagna samt af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln gillade i frågavarande Tillägg så mycket nödvändigare, som Rikets närvarande inre finnanciella tillstånd knappast någonsin varit vådligare; PenningeVäsendet i den största oordning, massor i landet kringspridde af flere slags Mynt- Rf-presentativer, som af ingen emottages, Folket fördjupal i skulder, all Credit förstörd så att den ena Medborgaren ej kan komma ifrån den andra och deraf, såsom en naturlig följd , stockning i alla Rörelser och i alla Näringar, och hvad ärr saken :11 allt detta?
Måhända förra Ständers i största välmening gjorde och af nöden påtrugade misstag, att för mycket öita Bankens löpande Sedelmassor, att bitalia Discont - Inrättningar, hvilkas skadlighet nu på ett bedröfligt sätt viS^r sig och att företaga en på illa och förledan - 42 Den 3 g November. de grunder beräknad Canal - byggnad, sqm nu femi meligen allmänt anses öfverstiga Rikets förmåga, jemte en mindre stadgad confroll och efterlåten tillsyn å desse Verks Styrelser och Directioner, hvil; a. enligt Herrar Revisorers nu uppläste Berättelser, dels företagit sig d,e djcrfvaste afyikei,- ser från Reglemente* och föreskrifter samt de brottsligaste tillgrepp, såsom i Malmö , dels i landet kringspridt n oerhörd mängd egne sedlar såsom (lötha Canals hvarå Assignationer å Banken, då de der uppvisas, öfversilddas och casseras. -- Aldrig påkallade N,ationen af sina Representanter mera klokhet, oegennytta , sjelfförsakelse, sann Fäderrieslandskända. enighet och samdrägt under öfverläggningarne än nu och. aldrig mer försigtighet, billighet, rättvisa, kraft och styska i besluten.
Dessa tänkesätt hoppas jag skola gillas ej mindre af pluraljteten inom detta Riddarhus än. af hvarje redlig och Fäderlandet upprigtigt till», gifven Medborgare.
Mångå höides härtill yttra deras bifall.
Fortsattes till slut justeringen af Pleni Pro,- tqcollet för den 28 dennes.
Öppnades Herrar Bänkman' Lista til! val af Electorer och befunnqs följande Herrar hafva, blifvit dertill utsedde; Den g g November. 43 H:Q I.
Grefve Brahe , Magnus Fredric , En af Rikets Herrar. N.O 35, Gretve Gyldenstolpe, Carl Edvard, Öfverste Kammarejunkare. >f:0 46.
Grefve Piper, Carl, Capitaine - Lieu tenant, N:o 51.
Grefve Posse, Claés Fredric, Hof Marskalk.
N:o J16.
Grefve Anckarsvärd, Michael, GeneralLieutenant, Nio II8- Grefve von Essen, Hans Henric, Eli af Rikets Herrar.
N:o <52.
Friherre Mörner, Hampus, Öfverste.
]Sho 88- Friherre Fovisin, Carl, Öfverste.
N.o 217.
Friherre Reuterholm, Ful|m Grefve Frölich, David Harald, Öfverste.
N:o. 305.
Friherre von Lingen, FuJim.
Friherre Cederström, Jacob, Lapdshöfdinge, N:o 327.
Friherre af Wetterstedt, Eric, President.
N:o 304.
Friherre Fock, Pehr Adolph, FlofMarskalk.
N:0 338.
Friherre Tersmeden, Fredric x President.
N:o 167.“Herr Geete, Adolph Sebast, Öfverste.
N:o 473.
Herr Coyet, Carl Fredric, Contre A {pirål.
N:0 501.
Herr Pahlman, Otto, Fredric, Öfver ste- Lieutenant.
N:0 519.
Herr Trafvenfelt, Carl, Professor.
N:0 8Ö2.
Herr Gyllenkrok, Göran, Major. 16)9 Herr Svedenstjerna, Eric Thomas3 D{« recteur. 44 Den 19 November.- N:0 18 24.
Herr von Törne, Michael, Stallmä® stare.
N;0 188T- Herr Arnell, Lars, Landshöfdinge.
N:0 5,004.
Herr von Schultzenheim , David, President.
N:o 2072 Herr Lorichs, Nils, Landshöfdinge, N:o 2221.
Pierr af Wirsén, Carl Johan , Coll* tre •
Amiral.
N;0 2224.
Herr Palmsvärd, Johan Eric, Justi* tite.Råd, Herr Grefven och Latult Marskalken anmodade Hans Excellence Herr Grefve Brahe, att, så-, som Ordförande bland Herrar Electoier, låta genom anslag sammankalla dem, för att innan nästa plenum, utse Ledamöter uti Riddarhusoch Expeditions-Utskotten , hvarefter Ledamöterne i de öfriga uti Grundlagarne föreskrifne Utskott borde inom den tid 2 8 §> Riksdagsordningen föreskrifver, utväljas. Friherre Staél von Hollstein, Corfitz Ludvig, uppläste följande: Vördsamt Memorial.
Som Electorer nu äro utsedde och de skola skrida till val af Utskotten täckes Herr Grejven och LandtMarshalken, samt Högloft.
Ridderskapet och Adeln tillåta mig få väcka uppmärksamheten derpå, att man rigfigt begagnar de stora Prerogativer, Svenska Folket" äget Deri 2Q November.
45 framföre de flesta andra Nationers — Det första Prerogativet, som är att sjelfva få beskatta sig; att föreskrifva dispositionen af Statens medel; att granska om verkställigheten instämmer med föreskriften samt att rätta det som vore stridande mot densamma, innefattar en del af det vigtiga värf. Stats-Utskottet får sig uppdragit att behandla. —- Härutaf synes vara en naturlig följd, att intet den, som haft styrelsen eller någon befattning med Stats-Verket, och således sjelf Redovisare, kan såsom Ledamot i Stats - Utskottet väljas.
Det vore detsamma som att vara part och domare på en gång. 4r §. i Riksdags-Ordningen stadgar äfven sådant; det oaktadt valdes vid i8i2års Riksdag, framlidne Presidenten i Stats Contoiret Baron Lagerheim till Ledamot uti Stats-Utskottet; härvid gjordes
Väl sedetmera anmärkningar, men af considerationer lät man det för den gången dervid bero.
— I anledning häraf hemstälies om icke mera bestämt måtte förklaras, det alla Embets- och Tjenstemän i Stats-Contoiret, Commerce-Collegium, Riksgälds-Contoiret ooh Allmänna Magazins-Directionen, hvilka alla hafva Medel af Staten under förvaltning, måga uti detta undantag inbegripas, —- Så mycket nödvändigare synes upplysning för Ridderskapet och Adeln härutinnan vara , som vid Electors - valet i går , flera val-listor blefvo casserade derföre att på dem voro uppförde Justitire- Råder och StatsSecreterare, hvilket strider emot nämnde § — Den andra ännu vigtigare rättigheten, och öfver hvilken Svenska Folket bör vara lika så stolt som nitiskt att bibehålla uti helgd och verksam kraft, 46 Deri 2 g November. är den, att genorh sitt Constitufions-Utskott kunna granska Regeringens åtgärder.
Konuni gens Persön, är inviölablej genom Regeringaformen äro
Hans gerhingar undagtagne fråri allt åtal, det viii säga, Han kan icke direct eller i laglig form, ställas till ansvar lör Sidsi Beslut. folket har likväl förbehållit sig, att på ett indirect sätt granska och pröfva Hans Styrelse, derigenom att Stats-Rådet och Föredragande kunna ställas till attsVar lör de rådslag de gifvit eller ock underlåtit att gifva.
Jag upprepar det än en gårig, Nationen bör Vata stolf öfver denna rättighet och derföre förvara densamma , som en helgedom.
Den ära oell kärlek för Fosterlandet, soin lif var Eidderskapet och Adeln, gör väl denria uppmaning öfverflödig sä väl som alla andra väckelser härtill, meri det må mig tillåtås, tili minnet återkalla j att då Norrige hotat af en öfverlägsen Armée* anföfd af en Segerrik Fältherre, dc-riria ädla Nation i det ögonblick deri äivelityrade att förlora sin frihet, genOm sin ståndaktighet och patriotisme, förvärf vade sig sådane rättigheter $ soni näppeligen någon annan Nation i Europa äger.
Konungen och Hans Kongl. Höghet Kronprinsen förklarade, att de icke utan stör högaktning kunde anse ett Folk, för hvilket ingen uppoffring var för stor för att försvara sin frihet; Svenska Folket, i ädla tänkesätt icke eftergifvande det lörenade Erodia Folket, skola vissetlU gen visa, att de utaf samma skäl skola bibi hålla deri nåd och den kärlek , hvarom de h:ttiilå blifvit försäkrade af sin Öfverhet.
— I anledning häraf lår jag hemställa
Om icke Vid ValeÉ Den g 9 November. 47 'till Ledamöter i Constitutions - Utskottet det måtte iagttagas, att ingen väljcs dertill, som haft hagon Eftrbets - befattning i Konungens StatsRåd inom den tid, sorn tillhörer granskningen, äfvensom sådane Embetsman, hvilka innehafva tjehster, hvarifrån de utan dom och ransakning kunna skiljas.
Utom ett sådant stadgande, för att få oberoende Ledamöter , är ConstitutionsUtsköttets förnämsta befattning ett intet, och frihetens palladium förlorat; dervid bör också i betragtande komma, att en sådatt Embetsman Sättes i förlägenhet: att afsäga sig förtroendet är lika äfventyriigt, som att vid sädane tillfällen , då till äfventyrs någon anmärkning kunde äga rum, följa sin öfvertygelse.
Friherre Wirsén, Guslaf Fredrik:
Ibland de föremål, som fästat den sista värda Talarens uppmärksamhet, var en Vid igxä års
Riksdag inträffad händelse, ätt nu meia aflidne Presidenten i Kongl. Stats-Cohtoiret, Friherre Carl Erli Lagerheim, då utsågs till Ledamot i Stats Utskottet.
Jag anser visSerligeh lika fried Friherre Staél von Hollstein, att Grundlagarhe förbjuda de inför Ständerne redovisande Embetstfrän att vara Ledamöter i de Utskott, der deräs åtgärder skola granskas; men om. någonsin afvikelse från Lagarnes tydliga föreskrift, ellet åsidosät* tandet af deras bokstaflig» innehåll skulle kunna ursägtasj tror jag detta hafva inträffat, då inan ville begagna en så nitisk, redlig och insigtsfull Embefsmahs kunskaper, som aflidne presidenten Friherre Lagerheim, åt hvars mihne ^3g för min del anser mig skyldig att inför 48 t)en 29 November.
Ridderskapet och Adelli hembära
Én lika billig sorn offentlig gard af tacksamhet*
Då jag för närvarande, i kraft at rmtt Embete* är redovisande inför Ständerne, begagnar jag detta tillfälle att förklara* det jag fullkomligt gillar Friherre Stael von Hollsteins grundsats * att Grundlagarnes tydliga föreskrift, i afseende å de personer, hvilka till Utskorts-Ledamöter kunna väljas, alltid bör noggrannt efterkommas.
Grefve V. Schwerin, Fredrit
Jag anser det af Friherre Staél v, Hollstein framstäfde ämne icke kunna under form af någon Proposition upptagas till pröfning och afgörande < utan att samma Motion endast innefattar en önskan, — en önskan blott* hvaruti Ridderskapet och Adeln visserligen lärer instämma.
Då Ledamöterne uti Riksens Ständers U-skott först skola utarbeta och pröfva de till deras handläggning öfverlemnade ärender, torde man deraf lätteligen finna, att Riksdagens h pp och slutliga utgång ofta bestämmes ai de personer, hvilka af Electorerne vid Riksdagens början till Ledamöter i Utskott a förordnas,- Constitutions-Utskottet, som ager den dyrbara rättighet att meddela omdöme öfver Rikets allmänna styrelse och administration, skall alltid genom det sätt, hvarpå Urskoftet utöfvar denna rättighet, bereda Nationen ofka följder.
Denna Constitutions - Utskottets befattning är i högsta måtto helig, ty om äfven för närvarande något omdöme öfver Constitutions Ufc* skau Den 2 9 November* 49 skottets åtgärder ej skulle af samtiden yttras, återstår likväl alltid en framtid, då Historien, utan alla considerationer j oförställt framställer sanningen.
Att den värde Talaren, Friherre Stael v. Hollstein, må hända med oro motser denna framtid, torde finnas mindre un ier hgt, då man i minnet återkallar, att af de frenne sistförflutne Riksdagars Constitutions Utskott tvenne, efter granskning af Rikets Administrativa Styrelse, icke framställt någon enda anmärk* ning, samt sista Riksdags Constitutions-Lbskott endast fäst sig dervid, att Målens Rubriquer saknats i några Protocoller. — Serskildta Utskottet hade likväl vid sista Riksdag riktadt Nationens uppmärksamhet på d;t kort före Riksdagen? början stiftade, men af de fleste Medborgare både före och under Riksdagen ogillade Östersjö-Compagniet.
Andre omständigheter förekommo äfven, ledande till bekymmer och oro.
Alia de Personer, som varit Ordförande i de fram färne Constitutions - Utskotten, hafva sedermera blifvit upphöjde till Ledamöter i Konungens Sfats-Råd.
Samma Secreterare har jern* väl alltid blifvit af Utskottet begagnad.
Riksens Ständers Revisorer hafva nyligen förnummit, det en del af Statens Cassör, emot hvad Liarne i denna omständighet tydligen innehålla, varit insatte i Götha Calral-Discont. hvaraf lätteligen skulle kunna hända, att Staten komme att deltaga i Concurs.
Jag tystnar, under förmodan, att de vid denna Riksdag valde Electorer, skola, under utöfvande af deras befatt.
Ridd. oeh Ad, Proti 1 U. 7> 8.
Den 29 November. ning, ihågkomma hvad de äro ej mindre Fäderneslandet än framtiden skyldige.
F riherre Mannerheim, Lars August.
Då fråga oin serskilt föreskrift för Electorerne, i afseende å det föresrående
Val af Utskotts-Ledamöter, uppkommit, anser jag Grundlagens stadgande i 41 §. af Riksdagsordningen vara i denna omständighet tillräckligen tydlig.
Grundlagen föreskriiver nemligen: ”Ej må någon, af hvilken Riksens Ständer kunn3 fordra redo och ansvar, inväljas i Utskott, der Redovisning för hans egna göromål och Embets-åtgärder kan förekomma”.
Något tillägg till detta stadgande, eller derutöfver sträckt speciel föreskrift, är aldeles icke nödig.
Stael von Hollstein, Corfitz Ludvig:
Den Motion jag i dag haft äran framställa, kan väl icke föranleda till något Beslut hos Ridderskapet och Adeln; men dock innefatta en önskan, att Eiectoreme vid de blifvande Utskottens tillsättande på en gång iakttaga Grundlagens föreskrifter, och afse Fäderneslandets sanna väl; och då jag är öfvertygad, att de fleste bland Ridderskapet och Adeln skola med mig hysa en lika önskan, hoppas jag, att Herrar Electorer derå skola fästa ett billigt afseende.
Friherre Anckarsvärd, Carl Henric: Långt ifrån att finna Friherre Staels Motion öfverflödig, obehörig , kan jag ej annat än till alla delar förena mig om dess innehåll.
Stael har med exempel styrkt, att vigten af den fråga Den a 9 November, han framkastadt, vid förra Riksdagar undfallit de Väljandes uppmärksamhet.
Han har således haft full anledning att fästa allmänna uppmärksamheten vid ämnet.
Stael har med mycket skäl anmärkt, att sådane Personer, som i och för sine Embeten äro under en direct inflytelse af Stats-Rådet, ej borde kunna väljas till granskare och åtalare af dess åtgärder; och Han har tillräckligt bevisat, att ett annat förhållande vore stridande, åtminstone emot Constitutionens esprit.
Jag går längre, då jag anser Stats-Rådets egen värdighet och dess interesse fordra, att Constitutions-Utskottet utgöres af sådane Personer, hvars oväldughet genom en fullkomlig oafhängighet är påtaglig.
Äro, som jag alltför gerna ville förutsätta, Stats-Rådets Embets-åtgärder fria ifrån all anledning till klander, så är det angelägit, att granskarenas stränghet ej för allmänheten göres tvifvelaktig, hvilket ofelbart händer, om sä qvalificerade personer i Constitutions- Utskottet inväljas, som Friherre Stael v. Hollstein velat förekomma.
Skulle, oaktadt den väckelse Friherre Stael gifvit i ämnet, samma händelser inträffa , som man vid förra Riksdagar ansett såsom misstag, så bevisar det nu den rådande viljan, och Fäderneslands-vänpcn får i så fatta om-; ständigheter vara nöjd att hafva yttradt sin öfvertygelse, längre kan hän ej sträcka sin åtgärd.
Ett rum ibland
Ridderskapets och Adelns Den z 9 November.
Protocoller är mitt enda anspråk för mine yttranden vid detta tillfälle.
Herr Grefven och LandtMarshalhen hemstälde, att 4r §. i Riksdags - Ordningen, såsom i denna omständighet bestämd och tydlig, måtte anses innefatta tillräcklig grund och ledning för Electorerne i afseende på de blifvande UtskottsLedamöternas val.
Upplästes Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Riksens Ständer, angående Hans Kongl. Höghet Hertigens af Södermanland uppnådde myndighets-ålder, gifven Srockholms Slott den 27 November i8t7- Lades till Handlingarne.
Upplästes Kongl, Maj.ts Nådiga Berättelse om hvad sig i Rikets Styrelse tilldragit, sedan sista Riksdag, gifven Stockholms Slott å Riks* Salen den 27 November 1817.
Upplästes Riksens Ständers Revisorers den 19 i denna månad afgifne Berättelse, angående d* under Kongl.
Gommerce-Collegii Förvaltning
Den 2 9 November. 53 stående Fonder och Medel} och beslöts, det samma Berättelse skulle med de öfrige RiksStånden communiceras.
Företogs till öfverläggning den af Friherre Jacob Cederström den 25 dennes väckte Motion, angående rätta förståndet af 7 §. i Riddarhusordningen.
Sedan berörde Motion blifvit utur Pleni Protocollet för sistnämde dag uppläst, anförde Friherre Anckarsvärd} Carl Henric, skrifteligen:
Vid en fråga af så ömtålig beskaffenhet, som den, att utesluta en Medlem af Ridderskapet och Adeln ifrån utöfningen af sin Riksdagsmanna-rätt, anser jag såsom i högsta måtto vådligt att nyttja annan ledare för sine åtgärder, än Lagens bokstafliga innehåll. — 7:de §. uti Riddarhus-Ordningen innebär, att Hufvudman, som lagligen förvunnen är till Brott, som ej med Penningeböter kan försonas, må icke å Riddarhuset inträda, förrän han fullkomlig befrielse vunnit.
— Lagstiftaren har således förutsatt, att en lagligen till brott förvunnen, kan vinna fullkomlig befrielse, och härutinnan igenkännes den Rättsgrund, som innebär, att brottet emot Samhället, försonas genom straffet.
Lydelsen af den 7 §. i Riddarhus-Ordningen, hvarom nu är fråga, visar sig för min tydning ej annorlunda, än att Hufvudman, som för här i frågavarande brott är dömd, emellan Domen och Domens verkställighet ej å Riddarhuset må in - 54 Den 29 November. taga säte.