Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
St. under loppet af 100 år 2:ne gånger förklarat, att ifrågavar:de hemman, icke böra roteras; men deremot endast en gång och det vid förra riksdagen genom omröstning i förstärkt Utsk. och emot de klaraste skäl och bevis ålagt hemmanen en sådan roteringsskyldighet.
Under sådana förhållanden, synas mig R.
St:s sisfnämda beslut skäligen böra och kunna underkastas en närmare revision, hvarföre jag förnyar min anhållan om återremiss af betänk.
Jag borde visserligen icke förlänga den långt utdragna diskussionen, men jag skall söka göra reda för skälen, på grund hvaraf jag hoppas erhålla R. o. Ad:s tillgift.
Ifrån år 1819 till 1841 hade jag en egendom inom Halland, och har varit å R. o. Ad:s vägnar ledamot i alla de kommissioner, som varit inom denna provins nedsatte i och för utredandet af della ämne, som nu kallas inveckladt eller intrassladt derföre, att man så vill hafva det, men hvilket enl. min åsigt är det enklaste i verlden, om man endast vill se det, sådant det är.
Vid alla dessa kommissioner har jag haft olyckan att blifva missförstådd, emedan jag likasom öfrige Ståndsbröder protesterat emot alla de försåtliga åtgärder man i ämnet sökt vidtaga.
Min egendom var icke af egenskap att vara rotering underkastad, i hvilket fall jag ur kommissionerne afträdt, utan den utgjordes af purt säteri eller insockne frälsehemman.
Om jag icke missminner mig nedsattes, den första kommissionen år 1825 under dåvaride Landsh. Wirgins ledning, och man upgaf då, att en jemkning af extra roleringen på utsockne frälsehemmanen var föremål för kommissionens verksamhet, likasom man upgaf att på åtskilliga ställen lill en rote sammanslagits flera hemman än som verkligen behöfdes, hvaremot på andra förhållandet skulle vara motsatt.
Vi medgåfvo en jemnkning härutinnan, men vi protesterade på det högtidligaste, att roteringen någonsin borde utsträckas till ordinarie rotering.
För denna åsigt hemtade vi så Den 22 Februari.
79 talande skäl från våra grannar inom Skåne, så alt jag icke kan inse huru man kunnat missförstå liela denna sak.
Jag har likaledes deltagit i förlikningskommissionerne inom Skäne, hvarest mången utsockne frälsehemmansägare åtagit sig ordinarie rotering, och jag minnes ganska väl, alt de, som vägrade att emottaga ett sådant onus å deras hemman, befriades äfven derifrån och hafva ännu i denna stund åtnjutit samma befrielse, men genom obegripliga, jag kan nästan säga förhastade beslut, hafva utsockne frälsehemmanen inom Halland af Konung och Ständer icke destomindre blifvit med ordinarie rotering betungade.
Inom Halland finnas liksom inom det öfriga Sverige en mängd hemman, hvilka icke blifvit förmedlade och den socken, inom hvilken jag var bosatt, utgjordes af 46 hemman, men hade dessa hemman förmedlats, hade de sannolikt icke utgjort 10 mantal.
Inom kommissionen fästade jag Landsh:s upmärksamhet härå, men, under åberopande af hvad, som ägde rum inom det öfriga Sverige, förklarade han, att afseende härå icke kunde fästas, hvarföre äfven den socken, inom hvilken jag bodde, måste åtaga sig att ställa 10 å 11 karlar.
Denna storm gick lyckligen öfver, och man hoppades, att alla de försåtliga tillställningar, som hitintills ägt rum, skulle försvinna eller uphöra.
Ar 1838 nedsattes ytterligare en kommission under ordf. af nuvarrde Landsh.
Gr. Patrik Lewenhaupt, och äfven af denna kommission var jag ledamot.
K. M. hade då befallt alt utsockne frälsehemman skulle roteras, men vi togo oss då friheten förklara, att sådant hvilade på ett misstag, ty vi ansågo åtgärden olaglig, men som kommissionen blifvit nedsatt ansågo vi oss pligtige, att ifrån början till slutet i den qvarsitta, oaktadt ordfrn ansåg den böra afträda, som ej gillade föreskrifterna i detta olyckliga påfund.
Man talar om revolutioner som jag visst icke är vän utaf; men om någonsin en sådan är förlåtig, vore den det inom Halland, om den framkallas genom de stränga roteringar, synnerligast då man som jag, känner hemmanens svaga beskaffenhet.
Jag vill icke anföra flera skäl utan blott nämna, att, hvad Hr von Hartmansdorff yttrat, som skulle under detta motstånd ligga i en försåtlig afsigt att uprifva hela indelningsverket, aldrig förefunnits och att provinsen Halland endast söker rättvisa, och skulle detta kunna tydas som ett indelningsverkets uprifvande, må det stå för dens räkning, som yttrat sådant.
Jag hvarken vill eller kan längre yttra mig i detta ämne, utan anhåller att vid den återremiss af betänk., som jag "anser nödig, R. o. Ad. måtte såsom sin gemensamma tanke uttrycka: ”att SlatsUlskrs betänk.
N:o 46 återremitteras, dervid R. o. Ad. uttrycker den önskan, att utsockne frälsehemmanen inom Halland måtte åtnjuta nedsättning med hälften af den rotering, som ålades dem vid sista riksdag, och den delen deraf som är oförmedlad, endast rotera hälften mot de förmedlade.
Hr Bildt: Sedan Frih.
Palmstjerna besvarat det anförande, som Hr von Hartmansdorff dels sjelf upläst och dels låtit upläsa, har jag i hufvudsaken intet att tillägga, men jag har begärt ordet för att bemöta ett yttrande af Hr von Hartmansdorff, hvilket, ehuru det 80 Den 22 Februari. egentligen icke rörde ifrägavar. ämne, likväl är af den beskaffenhet, att det icke bör med tystnad förbigås.
Han liar nemi. yttrat, att indelningsverket, hvilket så väl förtjenar sympalhier inom detta hus, skulle genom bifall till motionen i mera eller mindre mån äfventyras eller, om jag rätt fattade samma talares mening, uphäfvas.
Hrnne torde dock ihågkomma, alt detta indelningsverk hade funnits mer än 150 år innan de Halländske utsockne frälsehemmanen blefvo ålagde ifrågavar. afgifter, och att beloppet häraf, som utgör omkring 10,000 r:dr ingår till Statsverket men ingalunda till 5:te hufvudtiteln.
Dessutom ber jag att få fästa upmärksamheten derpå, att frågan nu egentligen är, huruvida R. o.
Ad:s privilegier af 1723, sådane de finnas i dess 10 § och under loppet af 100 är blifvit tillämpade, skola cga någon betydelse eller icke.
Visserligen äger R. o. Ad. numera icke uteslutande rätt till besittning af privilegierad jord, men jag tror likväl, alt privilegier, hvilka åtfölja jorden äro lika heliga som privilegier, de der åtfölja R. o. Ad. såsom Stånd, och åtminstone skall jag upbjuda hela min förmåga till förekommande af sådane beslut, hvilka pä något sätt kunna rubba eller rättare orättvist betunga den privilegierade jordens be skaffenhet, hvilket uti förevar, fråga just varit händelsen.
Jag har yrkat ålerremiss af betänk, för atl kunna åstadkomma en lindring i följderne af R .St:s vid sista riksdag fattade, enl. min tanka förhastade beslut, och jag tror, att man bör behjerta detta, ty här var verkligen fråga om uphäfvande af den privilegierade jordens rättigheter, och således en beskattning, som man har svårt att kalla rättvis.
Sedan jag begärde ordet hafva så många och så goda skäl för en återremiss blifvit framdragna, att jag behöfver föga dervid tillägga.
Jag önskar dock få fästa Hrnnes upmärksamliet derpå, att huru man än må bedöma den serdeles invecklade och olika upfattade rällstvisten i förevar, fall, är det likväl ett obestridligt factum, alt dessa hemman, då de vid sednasle riksdag blefvo ålagde ordinarie rotering, aldrig tillförene hade utgjort någon annan roteringsbördan motsvarande skyldighet eller skatt, än här omnämnda inskrifningspenningar, hvilka, under den tid de erlades, upginge till omkring 4 r:dr b:co per hemman.
Då således hemmanen, sedan urminnes lid verkligen varit frie från all annan roteringsskyldigliet, än som kan anses innefattad i utskrifningspenningarne, och man nu velat ålägga dem betala mer än dubbelt så mycket som genom denna skatt af dem förut utgjorts, anser jag en dylik åtgärd, hvarken vara rättvis eller billig; synnerligast, dä det endast är dessa Halländska hemmanen, som man pålägger en dylik extra skatte-tillökning, och icke på samma gång alla andra hemman i riket dermed betungas.
— Skulle likväl en dylik åtgärd vidtagas, borde väl sådant hafva skett på sätt förut tillgått vid likartade tillfällen, eller genom ordentligen ingångna och uprättade kontrakter emellan kronan och vederbör, jordegare.
Jag tror således att, om man än måste låta R.
St:s vid sednaste riks - Den 22 Februari. 81 riksdag fattade beslut blifva beståndande, enl. hvilket dessa hemman skola vara ordinarie rotering underkastade, nien dock, såsom på andra ställen har skett, bör söka träffa öfverenskommelse!- med jordegarne härom, samt dervid följa något mera billiga grunder, än vid sednaste riksdag t. ex. på sätt här nu blifvit föreslaget, så att 8 å 10 hemman förenas till en rote, och åsältas deremot svarande vakans-afgifl.
Slutligen måste jag uttala den öfvertygelse, att, om vid sisth riksdag, detta ärende icke förekommit midt i högsommaren, då de af R. o. Ad:s ledamöter, ”sorn sjelfve landtgods ega,” voro ifrån riksdagen bortreste, hade R. o. Ad., lill den utsockne frälsehemmanen i Halland pålagda roteringsbördan, säkerligen icke ”lenmat sitt goda ja och samtycke”.
De talare, som yttrat sig efter mig, hafva egentligen framdragit ett skäl nemi.
Palmsljernas, att ifrågavar. hemmans rotering vore stridande emot 10 § af R. o. Ad:s privilegier.
Detta skäl hafva mina öfriga motståndare funnit så förträffligt, att de efterskänkt alla andra, som blifvit emot bifall till Utsk:s betänk, anförda.
Hr Bildt har med skicklighet begagnat sig af detta medel för att göra frågan lill en Ständssak för R. o.
Han har sökt visa vigten deraf, dels att skydda eganderätten för en hvar, som innehar privilegierad jord, dels deraf att R. o. Ad. icke måtte efterskänka något af sina privilegier.
Dessa invändningar har jag väntat mig, emedan de framställdes äfven vid sisth riksdag.
Jag har R. o. Ad:s privilegier i min hand.
Låtom oss efterse, huru härmed sig förhåller.
10 § lyder sålunda: ”Och när Riksens tarf och lägenheter förefalla, som uti lagen förmäldte äro, att någon kontribution och gäld måste utgöras, dä skall icke något påläggas Adlens landlbonde!- och utsockne frälsehemman utan menige R. o. Ad:s, som sjelfve några landtgods äga, goda ja och samtycke.
Och skola alltid i sådana hjelper blifva räknade 2 hela besutna frälsehemman mot ett helt besutet kronoskatte, frälseskatte och kronohemman; item två halfva mot ett halft och £ hemman mot [.
Således skall ock hållas, om någon utskrifning hos allmogen till Riksens värn och försvar samtyckt och beviljadt blifver etc.”
Den åberopade 9 § är af denna lydelse: ”Så skola ock Adelns landlbonde!- och utsockne frälsehemman fria vara för alla kronodagsverken, körslor, skjuts, resor och gästning, som dc förr varit betungade med, sä att ingen befallningshafvare eller fogde skall härefter hafva makt något sådant
Adelns landtbönder ock utsockne frälsehemman att pålägga, undantagandes de tillfällen, då låg och större marcher ske genom landet, eller proviant, ammunition och beklädningar till arméen, fästningar och magazinerne skola framföras; thå böra såväl frälse med utsockne frälse som krono- och skattebönder både med skjutsresor, gjärder och andra pålagor för betalning thertill hjelpa.
Dock skola uti alla inqwarteringar, gjärder, samt kronoskjutsningar och hjelper blifva räknade 2:ne fräl4 II.
C 82 Den 22 Februari. sehemman emot ett krono-skalte,- frälse-skatte- och kronohemman, två halfwa emot en halft, och twå fjerdingshemman emot ett fjerdedel, med mindre i Krigstider högsta nöden en jemlikhet erfordra, eljest skola icke Adelns landtbönder och utsocknehemman med några andra gjärder och hjelper, skjutsresor eller ock i andra fall blifva betungade, än som förbemäldl är”; etc.
Betyda nu orden: kontribution och hjelper detsamma som ordinarie rotering.
Ingen, sorn är något bevandrad i Svenska kameralväsendet, lärer vilja lemna ät dessa ord en sådan betydelse, utan, såvidt jag vet, förstås dermed extra bidrag och utskylder, såsom t. ex. skjutsningar, kronodagsverken m. m. d. som 9 § uptager, och hvarigenom han förklarar orden kontribution och hjelp, som i den 10 förekomma.
I dessa begge §§ stadgas äfven att vid dylika hjelpers utgörande skola räknas 2 hela frälsehemman emot ett kronoskatte d. v. s. att frälsehemmanet utgör hälften mindre än kronoskattehemmanet.
Roteringen inom Halland kan jemföras med roteringen inom ett annat landskap, som jemväl är eröfradt nemi.
Bohus län, hvarest utsockne frälsehemman äfven finnas.
Enl. hvad jag har mig bekant (och om på detta rum finnes någon Bolmsländning, lärer han kunna vitsorda det) utgöra 2:ne utsockne frälsehemman inom Bolms län en båtsmans-rote hvaremot 3 kronoskattehemman derstädes utgöra en sådan.
På frälset har alltså blifvit lagd en drygare rotering än på kronoskattet, hvaremot förhållandet är omvändt i fråga om hjelperne, så att kronoskattet utgör dem högre än frälset.
Detta mätte väl bevisa, att kontribution och hjelper icke äro detsamma, som rotering.
Hr Bildt, sorn lärer vara född i Bohuslän torde kunna säga oss, huru det förhåller sig med roteringen derstädes.
Vitsordar han min upgift så har han äfven afkunnat förkastelsedom öfver sin adopterade mening, att kontribution och hjelper äro detsamma som rotering.
Hr Ekenstéen har illa uptagit mitt yttrande, att uprifvandet af B.
St:s vid sista riksdag fattade beslut, skulle åsyfta indelningsverkets uplösning.
Men jag kunde härmed desto mindre mena honom, som han då hvarken begärt ordet, eller yttrat sig.
Hans åsigter och deltagande i saken voro mig följaktligen obekanta.
Men jag har utom Riddarhuset förvärfvat mig någon erfarenhet om detta måls behandling, emedan jag sett hvad, som dermed förefallit i embetsverken.
De personer, som der varit verksamma i sakens bedrifvande hafva väckt mina misstankar.
Hvad roterings-commissionerne i Halland beträffar, så torde Hr Ekenstéen erinra sig (jag tror nästan att han sjelf omtalade det, ehuru jag icke tydligt hörde om så var) att desse commissioner tillsattes för att ordinarie rotera utsockne frälsehemmanen, men alt de förstodo sin instruktion så förvändt, att hemmanen belädes med extra rotering i likhet med det ypperliga frälset.
Commissionerne uphöjde alltså hemmanens natur en grad.
Jag vill icke påstå, att detta gjordes med flit, men säkert är, att hemmanen derigenom ålades mindre rotering, än dem bort påföras.
Detta roterings-commissionernes missförstånd måste Konungen slutligen afhjelpa genom en bestämd befallning.
Den 22 Februari. 83 Hr Ekenstéen, som deltagit i commissionernes förhandlingar, kan uplysa om jag misstagit mig.
Det förslag till R. o. Ad:s beslut i ämnet, Hr Ekenstéen framställt, är af beskaffenhet, att icke kunna af Ståndet antagas i frågans nnvar. skick.
För den händelse, att R. o. Ad. återremitterar betänk., lärer derföre förslaget böra åtfölja remissen till Utsk. såsom Hr Ekenstéens serskilda yttrande.
Jag hoppas och anhåller emedlertid att R. o. Ad. måtte bifalla betänk.
Hr von Hartmansdorff har beklagat sig deröfver, att hans motståndare uplagit blott ett af hans argumenter, nemi. det sorn nyligen blifvit för Ståndet upläst; men han måtte icke hafva hört den hemställan här blifvit gjord, alt icke endast hans yttrande vid sista riksdag mätte genomläsas, utan äfven hvad derå svarades: och jag hoppas frarfiför allt, alt SlatsUtsk., i händelse af återremiss, i noga öfvervägande tager hvad dess utlät: 11 förra riksdagen sub N:ris 22 och 63 innehålla.
Jag vet sannerligen icke hvilket svar man skall lenina Hr von Hartmansdorff å dess i dag andragna, serdeles egna ai gumenter, såsom t. ex. att en återremiss af betänk, skulle innebära tendensen till en vådlig rubbning af indelningsverket o. s. v. Det vore väl besynnerligt om en dylik rubbning skulle kunna åstadkommas derigenom, att utsockne frälsehemmanen inom Halland, hvilka de facto aldrig utgjort någon rotering, skulle befrias från erläggandet af vakans-afgift, eller denna pålaga för dem i någon män mildras.
Den värde talaren har emedlertid på ett fintligt sätt sökt inverka pä Ståndets sympathier och antipalhier, men som båda ligga tämmeligen på sidan om ämnet, hoppas jag, att el t vädjande till dem blir i detta fall ändamälslöst.
Medan jag har ordet, vill jag ock begagna tillfället att, i anledn. af Frih.
Palmstjernas anmärkm vid mitt anförande jemte hvad han i öfrigt till frågans uplysning framställt, förklara, alt, som den värde ledamoten synes benägen till åstadkommande, så långt numera sig göra låter, af lindring i roteringsbesväret å de utsockne frälsehemmanen inom Halland, i enahanda mån, som jag den åsyftat så vill jag, i afseende å sättet, gerna antaga, alt det af Frilen förordade sätt äger företräde framför mitt; förenandes jag mig alltså uti den af honom, jemte öfriga ledamöter, gjorda anhållan om återremiss.
Uti denna fråga har så mycket redan blifvit ordadt, alt jag icke vill längre uplaga R. o. Ad:s lid.
Jag har blott begärt ordet för att erinra R. o. Ad. i allmänhet och Hr Bildt samt Frih.
Palmstjerna i synnerhet, hvilka sistnämnde yttrat, att R.
St:s vid senaste riksdag fattade beslut i denna fråga vore orättvist derföre, att detsamma strider emot R. o. Arks privilegier, alt, när vid förra riksdagen fråga förevar om grundskatternes förvandling i penningar, just desse Hrr då yttrade, att denna fråga ej var privilegiefråga, att den rörer Statsregleringen, att den inverkar på Stalsinkomsterne, och att den förthy borde afgöras genom vote 6* - 84 Den 22 Februari. ring i förstärkt SlatsUtsk., men sorn det icke är en bevilln.-fräga utan en grundskaltsfråga så fordrar den dessutom Konungens sanction.
Nu är det besynnerligt, att just samme
Hrr, när samma fråga nu åter förekommit, {ty att öka eller minska skatten på ett hemman eller att förändra hemmanets ränta, mätte väl vara enahanda) nu åberopa de Adliga privilegierne och säga: vi kunna icke göra det eller det, emedan det strider mot samma ptivilegier.
Jag yrkar fortfarande bifall till betänk.
Ilr Brakel har missförstått mig, ty jag har icke sagt, att R.
St:s vid sista riksdag fattade beslut vore orättvist, derföre att detsamma strider emot R. o.
Ad:s privilegier.
Jag har åberopat dessa privilegier endast för att visa, att det beslut R.
St. vid 1823 års riksdag fattat icke afsäg utsockne frälsehemmanen inom Halland, enär desse voro inbegripne i R. o.
Ad:s privilegier, och således måste anses såsom privilegierad jord och följaktligen icke enl. författningarne ständig rotering underkastade.
Hr von Hartmansdorffs senaste yttrande, får jag uplysa, att förhållandet med roteringen inom Bohus län är helt annorlunda än inom Halland.
Inom det förra länet har roteringen tillkommit dels genom Konungs och Ständers beslut och dels genom öfverenskommelse med roteringsskyldige inom provinsen.
De vid roteringen följde grunder hafva ömsesidigt blifvit erkände såsom gode och allmänt antagne, hvaremot så icke är förhållandet med roteringen inom Halland.
Det uti 10 § af R. o. Adis privilegier förekommande ordet kontribution anser jag i fråga om roteringen å utsockne frälsehemmanen inom Halland fullkomligt tillämpligt, enär det innefattar afgifter i penningar, som utgöras af dessa hemman.
Den af Hr von Hartmansdorff omnämnda proportion emellan frälse- och kronoskatte hemman inom
Halland i fråga om kontributioner ansåg jag böra uti förevar, fall vinna tillämpning och föranleda dertill, att 8 i st. f. 4 hemman inom Halland sammanslås till en Båtsmansrote.
Jag erkänner villigt, alt jag är obekant med de termer, hvilka förekomma eller blifvit antagne inom Kameral-vetenskapen, men jag tror på facta och således, att när det uti 10 § af 11. o.
Ad:s privilegier förekommande ordet ”kontribution” hitintills kunnat skydda de
Halländske utsockne frälsehemmanen från erläggandet af rote-vakans-afgift eller frän ständig ordinarie rotering, detta ord kontribution mätte äga den betydelse Frih.
Palmstjerna deråt lemnat.
Jag har egentligen begärt ordet, för att, i anledn. af Ilr von Hartmansdorffs upmaning till mig såsom Bohuslänning, besvara frågan, huruvida med roteringen inom Bohus län förhåller sig så, sorn han upgifvit.
Jag beklagar att jag. ej kan besvara densamma, emedan jag, som ej sedan mänga år tillbaka bott i Bohus län, förgätit huru härmed sig förhåller.
— Uti Ulsk:s vid sista riksdag afgifna betänk.
N:o 63 inhemtas något, som kastar ljus denna fråga, och hvilket jag torde få upläsa. ”Att R. o. Ad. i Halland ej var i detta kontrakt inbegripet synes bestämdt af sjelfva kontraktets och den derå meddelade stadfästelsens ordalydelse, äfvensom deraf, alt i elt annat, d. 6 Januari Den 22 Februari. 85 1739 stadfästadt kontrakt om provinsen Bohus läns rotering, R. o. Ad. serskilt nämnes såsom varande inbegripet i samma kontrakt.” — Häraf synes klart, att Halland ej kan i detta hänseende jemföras med Bohus län.
Orsaken, hvarföre Adeln i Bohus län ingick på kontraktet, har Frih.
Palmstjerna redan uplyst.
Hr Brakels anmärkmr, så får jag lemna honom den uplysning, att det är en väsendtlig skillnad emellan begreppen skalteförenkling och skattejemkning, äfvensom att jag aldrig yttrat, att beslutet om den ifrågavar. roteringen vore olagligt; detta, tillsammans med hvad Frih.
Palmstjerna sednast yttrat må vara ett tillräckligt uplysande svar på hvad den talaren yttrat.
Hr Bildt har upgifvit att kontrakt blifvit afslutadt ronde roteringsskyldigheten för de R. o. Ad:s medlemmar, hvilka iuom Bohus län ega jord.
Däremot får jag anmärka, att denna såsom annan roteringsskyldighet blifvit bestämdt efter kontrakt emellan kronan och vederbönde jordegare, autingeh desse varit Adelsmän, Prester, Borgare, Bönder, eller något annat.
Denna fråga kan följaktligen icke blifva någon Ståndssak, emedan roteringen skall utgöras i hvilkens händer jorden än må befinnas.
Derföre heter det äfven i 80 § R.F. ”Krigsmagten lill häst och ”fot, såväl som båtsmanshållet af rotering och indelning, förblifver ”vid de med landet och städerne uprältade kontrakter.”
Hvad så väl Hr Bildt som Frih.
Palmstjerna rör:de dessa konlrakter yttrat behagade R. o. Ad. finna icke höra till saken.
Ex. Hr Frih. o. Landtm, propos. till bifall å StatsUtsk:s förevarande utlåt., men denna propos. besvarades med starka nej, blandade med ja, hvarefter II.
Ex. hemställde om R. o. Ad. ansåge de emot Utsk:s utlåt, gjorda anmärkmr föranleda lill återremiss, samt, sedan svaren härvid utfallit med starka ja jemte många nej, förklarade det han trott sig finna denna sednare propos. besvarad med öfvervägande ja.
Hr von Troil, begärde votering.
Uplästes till justering och godkändes följande votei':s-propos:
]\T:o 46, i anledn. af väckt motion, ang:de befrielse för utsockne frälsehemmanen i Halland från skyldigheten att erlägga rotevakans-afgift voterar Ja; den det ej vill voterar Nej; vinner nej, anser R. o. Ad. de emot förenämnde utlåt.- gjorde anmärkmr föranleda till detsammas återremitterande. 86 Den 22 Februari.
Vid voteringens slut befunnos röslerne hafva utfallit som följer: Ja — 56.
Föredrogs ånyo SlatsUtsk:s d. 15 och 19 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 47, i anledn. af K.
M:s nådiga propos., ang:de eftergift af Kronans rätt till dana-arf efter Enkan B. H.
Mörner vid delta utlåt, fogade reservation uplästes på begäran af Gr. Liljencrantz, Gust. Fredr., som derefter yttrade:
Vid behandlingen af denna fråga har, som mig synes, StatsUtsk. kringgått sjelfva hufvudsaken, nemi. huruvida Enkan Sandelius efterlemnade tillgångar, i händelse de en gång blifva erkände såsom dana-arf, böra i enlighet med K. M:s nåd. propos. tillfalla Nortelje stad eller stads-kassa.
Utsk. har synbarligen undvikit eller sökt frånkomma denna väsendlliga del af ämnet och stannat i ett slut, som intet betyder, eller ock kan betyda, att frågan i framtiden får bero af en ny Kongl, propos.
Skillnaden emellan det ifrågavar. dana-arfvel och de StatsUtsk. redan under innevar. riksdag tillstyrkt R.
St. alt, i enlighet med derom afgifven nåd. propos., öfverlemna till vederbör, komuner, består deri, att beloppet uti förevar. fall är många gånger större, än det R.
St. vid andra tillfällen öfverlemnat till kommunerne.
Men, under medgifvande att det må vara af mindre vigt för Staten, om några 100 r:dr bortskänkas, än om desse eftergifter upgå lill några 1000 r:dr, förefinnas här flera anledmr att medgifva, hvad som blifvit sökt, än hvad händelsen i likartade fall förut varit.
Jag bör icke trötta R. o. Ad. med uprepande af hvad Utsk. tydligen ådagalagt, nemi. det rättsanspråk, att jag så må säga, Nortelje stad i detta fall kan ega, eller att, åtnjuta någon välvilja af R.
St., enär staden är i behof af hjelp i och för dess fattigvård, till hvilket behof innevånarne egentligen icke gifvit anledning.