Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sanden i förhand fartar, men för alla beslut bör wara ett nyttigt ända-- mä! 06) när wi nn känna, att de ändringar wi häe jikulle kunna göra, bleswe utan alt kraft och werknn, hemställer jag allenast, om Vek tjenar kill näzon tins/ alt fästa dem såsom wilkvr wtd beflutet.
Friherre (ils^srsrräm, ^acub.
Som enligt örn as Herr Gccfwen och Landt Mar^slke» gifna uplysning den nn förewarande sräga ckall wara as ke g öfriga Riks Sranven afgjord, och säledeS ingen ändring i sjel-wa saken mera kan äqa rum, sä finner jag ingen ting farligt Uti att b, lia den af Baron 8resl förestagna ändring, ehuru jag för min del sinner den aldeles onödig.
Herr Grekwen och L nidt-M«rfialkcn gjorde derefter propostkisn kill ''ali a Constlturions-Uu skottets sednast inlämnade först g !! Lag, hwareirer Ledamot as StttsRädet, Föredrag ndc samt den Embetsman Konungen allmän be »attin q med kommando» wäl uvdraqit, i?ola för E ndetsfönecljer af
Riks rätt dömas, med den enea förändring att ej blott i tvista, Utan i alla de fall, der Embetttö förlust i denna A" swäs «ghetS»Lag stadgar, den detsamma genom Riks-Rär» tens H48 Deli 19 Decenrbce. tess DomHförlorar icke mä kunna näzsr EmLekc widare bekläda.
Föredrogs a uyo Stars-Ltfforkets den 7
December pä börset tngde Betänkande, i anledning af etc af Friherre ^äc-Kvörä till berörde Utffott ingiswit Memorial, rörande sättet till redorviöning för allmänna medlen sedan är r§22, samt oni söccnrnge!» af styrelsen as dr minmira deraillerna uri en persons hand.
Herr 8Li,urLLi-2i a n kL, poli an lölsrman, Upläste ell Dictamen sä lydande:
Jag sar först uplysnmaswis tilckännagifwa det Amiralitets Collegrum läligt för deria blifwir nplöst, i hwars ställe
Förrvaltningen af sjö ärenderne blistpit inrälrav med lika answar och ffyldigheker dock med »vidsträcktare och »nera tillökt befattning, i anseende till AnneöuS stolta.
Beträffande äler hnswndsragan, är omfattningen af sjö-sörswarct och dest oeconomi as sä »vidsträckt och magtpaliggandc beskaffenhet, att der i min tanka erfordrar sin egen odeladr styrelse och hwarken kan eller bör lyda under någon annans befattning.
Skulle någon besparing med de i prsjecket nämn» Ha WnkS uplösning äsyfkas, tror jag näppeligen det» ka ändamål winner, det ankommer dock pä den plan som tvid upränningen häraf kan komma i beräknande.
Hwatz Den 19 December. 1,49 Hwad man framför a?r bär h-fwa för ögna, markr, är, ark cj för Hastig» tillstyrka nya projcekcr, urnan ordenrelige planer för omskapningen biiswit fram, lagde, och sörmaucrne jäntte olägenheterne deraf noga öfwenvägade, med iakttagande af nödig kontroll och rcdowisning.
Jag är derföre as den tanka, akt innan beflnt i en sä wigrig sak kages, cn ordentelig plan till den nya organisauon bör npgöraS försedd med fnllständige instructioner, dä man deraf llir i tillfälle, akt kunna bedöma om projecketS nytta och antagclighet.
Grefwe k.A^vsnkjsIm, Larl.
Dä Fri, herre /säolsveircl förcsiagit en förändring i militaira orgsnisationcn, instämmer jag fullkomligen deri, akten sadan förändring är nödwändig.
I den militairisika styrelsen har hikkilldags cj warit något sammanhang.
Den har warit iipdcagcn ät tre Embetsmän, hwilke ständigt korsta! hwarandra.
I all styrelse är enhet nödwändig, och Konung» nWten bör militaire ma!
Lga urwäg akt med kraft sätta sine bnd i werkställighet.
Pä der sätt militaire wasendet hittills warit sörwaltadk, finnes för detsamma ingen ensam Chef, knappast nä, gon hwilke!'. derföre äger en direkt answarighet och ingen, som af dest sämre eller bättre försel ripbär heder eliec wanära.
Helt annorlunda sörhäller dek sig när ärerr, verne stä under en Krigs, Ministerns styrelse.
Om han sköter dem wäl, njuter han heder: om hon dein rvanwärdar, skam, och kan till och med ställs till answar.
Jag fa/ derföre ten äran tillstyrka ' i ,--ll kE Friherre AäeTÄöiirsts motion, dock med det und-mr-H Herr Lcliuk^srersntL yrkar, em.edan jag tror att n§s Dm II December. ses, öfwer sjöwäsender swärligcn kai, förenas med land» esrendernas förwaltniug.
Herr von 8ckor i NA, ^usrns dl Kristoksso. tilkannagaf, att han as Herr 6s/!
IsnsLkjölä Larl mo ,'e anmodad upläsa följande af honom försaktudc dicron en kill Prolocollet:
Fullkomligt instämmer jag med O>'v rsten Fri» hrrre sä iväl i den öswertygeift, iUk kilsta,,det ar Rikets p. uninge werk kraswer den strängaste husMining med Statsmedlen som akt en wigng och wivsteäckr cdn.uijstlanoi!» sknnbsanmiare och keatftgare tttsöres as cn onda, med kilbärlig maut nrrnstad
Em» barnman än ge, om ett Collegiun,, cn Stnrclse, en För» waflnma samimcnsarr as flere personer, där hedern af den enskilda sörkjenstei, njures af alla en corps där sol malireter, stridiga meningar, derigenom uykommande dis cuöstoner, mäste sörorsaka omwagar och en rivs för» lust jon, ofta kan hafwa de wädligaste följder.
Det är fran den af nämnde wärde Ledamot gjorde, och i Högloft.
Statk
Urskogers betänkande gillade killämv» ning af dcfta principer, som min mening skiljer stg, och skyldigheten befaller alt den här tillkännagiswa.
Det Hö stoft.
Urikottct tilstmker att Rikets Landtmagr och Flotta!', under samma persons högsta insecn» de och befäl foienas.
Dä nästan e» half mennisko» alden algar för all bilda hwad man kallar en dugtig
Sjö nan, tä moni hwa» denne tilhör, synnerligen gynnande omständigheter, kännedom af de högre detatl» lenie jättne e» sörständs-krafl som hastigt och rigtigt öfwevler dek hela och sambandet emellan alla dest delar, dä alt detta oumgängeligen ersordras för att fka» p« Deri 19 December. 1151 pa cn fullkomlig
Chef för en Skars sjö magt, huru skola dcfa cgenskcpcr icke blott as cn frikostig narur erhällne, men hwanill en lang, mödosam erfarenhet ö.srven mäste bidraga, huru skola kesia kunna förenas med aila de hwilka scrdras hos cn wärdig styresman af Armöc och Landt»förswar?
Långt biiswc frän wäc ljusnade framtid den möjlia/cr, att någor af de wigtiga förtroenden, hwi-kas redliga och uoiysta fullgörande är vuplösligen förbundit meo der Allmännas wäst kunds öfwcrläninae är e» tiiulair förtjenst, ät någon som sjelf saknande nödiga insigter, skulle rmingas akt se med sins under haswankes ögon, döma med deras tankar för deras misstag blottställa Rikets wäk och sjelfbestånd!
En särskild högste
Styresman för hivar as re twänne huswudgrenarne af Rikets krigsmakt kill lande, el« ler till wakten, hwardera nied lika stort answar som en nred Regerings- formen enlig stor magt beklädd, och hwardera försedd med nödiga Bu reauer; militairiske redogörelse w-.uken kill korrrhet och klarhet bregte frän de mörka widlystighetcr som nu nptaga sa niycken tid och sä mänga personer.
— Dosis anstalter sörena möjlighet i utförandet, och upfyllande af det stora ändamål.
Rikets sörswac med desi inskränkta tillgångar pä bästa fält werkstäidt.
Nägon kunde här uprepa dek inkast, att dä wi icke förmä bygga en stor Flotta, således icke mäta osi med den magt som nu beherjkar höfwen, böra wi ej under hälla någon, an styrelsen af wärl siö-förswar, således alrförwäl kan med Landtmagten förenas, men kair hända ej förr än dä ken sista af nu lefwande slägte gärt ur liden — dock skall en dag komina, dä Swerigeg läge och desi folklynne skola utöswa sina urgamla -- sprak, dä swenska matrosen ej mera skall utgöra kärnan ss en främmande Nations sjöfolk, dä han sä l! ull Hs2 Dm l§>
December till ege» handels urförande och stydd, till egen flaggs ära anwändag, dä allmänna opinionen och allmänna wälmägan skola förweckliga den ewiga sanning, att elt Rike kil! mera ä» twä tredjedelar omgifwik as haf, är af naturen ämnadt kill en stöniagt.
Till dest larsin ost »val warda, med klok omtanka öka de ännu wördnads, wärda, till wart försmår alriv nödwändiga lämningar, ne af wär fordna magt pä wattnet.
Det af StatS-Urstottet tillstyrkta yttrande, yrkar äfwen pä lika goda som allmänt bekanta stal, magaziners och sorradcrs tidiga och wederbörliga ankäggaiide.
Floktornes nitiske, omtänksamme Befälhafvare hofwa gjort lika osta förnyade som fruktlösa före ställ ning ar emot det under hela förra Regeringen, af Högsta magken iakttaga?, illa beräknade systeme, att i fredstider lämna förräderne romma , för att wid påkommande behof mångdubbelt betala, och till dålig kuapt duglig bestaff.mhrt erhålla de nödwändigaste artiklar.
Wi kunna wara öfwcrtygade akt de as stora förtjcnster utmärkte män, är hwilka Konungens nådiga förtroende updragik, att förestå de kraftigaste medle» kill Rikets förswar, icke underlåta att anföra nödwäu, digheren af att sätra i utöfning det i alla andra land längesedan antagna axiom?: att under fredens lugn stola krigssörrädcr samlas och fördelas.
Hos H. Herr Grefwe» och Landt-Marstalke» och Högloft.
Riddcrstapek ost) Adeln anhällcr jag ödmjukast, att vesta anmärkningar, till sitt huswudsakeliga innehall grundade icke blott pä min egen öfwer» tygelfe, men pä alla lands och alla kiders erfarenhet mätte sä ärfölja Högloft. Stars-Utskottets Vetän» De>» 19 December.
115g kande, dä det till samma Högloft.
Utskott återremitteras. 6.
L^Ilonskälä.
Herr lannerstjerna, Larl, Upläste til!
Protokollet följande:
Utan alt inga i nago» pröfning huruwida den af Herr Öfversten Friherre ^.äslsvarä föreftagne förändring med ähongl.
Krigs-Colleginm ma kunna anses blifwa nödig och nyttig i afseende pä de MUitaira Departementen, as hwilka jämte det Civila Departementet, Kongl. Krigs,Collegnim bestar, derom jag lämnar dem art döma, som, understödde af militaira kunskaper, dertill äga erforderlig skicklighet, är det blott i hänsigt till Civil Departementet, som jag ödmjukast utbeder mig, att öfwer den föreslagna förändringen sä yttra mina tankar.
De ärender som i delta Departement förekomma, äga i allmänhet nära gemenskap med indelnings-werket och bestå till stor del as rwistemal, hwilka genom beswär öfwer Herrar LandshöfdingarneZ Urstag, dragas under Kongl. Krig§,Csl!egii pröfning och afgörande.
Slike mål i andra instanticn, kunna ock fä like, efter wära nu gällande lagar och författningar af en person ensam bedömas och afgöra s.
De fordra on Collegialisk befallning.
Om derföre den af Herr ^siversten Friherre ääelrvärä föreftagne förändring med Kongl. KnqS, Col Fjerde Bandet tTls 74. H54 Den 19 December.
Collegium pröfwas nödig och skall kunna ,verkställas, mäste antingen alle stike mål skiljas ifrån Kongl. KrigS-Collegii befallning och flyttas kill något annat Collegialiskt Werk, eller ock förändringen sä inskränkaS, att Kongl. KrigS-Colleginm pä Civil-Dcpartementet bestående af Presidenten och 2:ne röstägande KrigS-Rädcr förblifwer oförändradt. ä)ch dä det för, ra, i anseende till de dithörande Militie, Husesyns och Krigsmanshus-ärendernas omförmälte sammanhang ej mindre med indelningswerket och Kncckte-Coi.traccerne, hwilkas ward och handhafwande Krigs-Collegium i detta Devartement åligger, än med Husesyner, General Möi-skrrnllor, aflöningslistor och förflager, af hwilka alla handlingar ester malens beskaffenhet, grunden skall hämtas för deras afgörande, icke lärer kunna ske mera nu än är 1792 lä sräga wäktes om Civii-Deparlementekö skiljande frän Kongl. Krigs, Collegium, men hwilken fräga i anledning af Kongl. Krigs - Collegii drn ig Febr.
1794 derom sfgifne underdåniga Betänkande, blef as Kongl. Maj.k genom Nådigt Bref as den 7 Iunii samma är, således afgjord, att Krigs» Collegii Jnstruction i den delen borde blifwa oförändrad, hwilket ock i den af Kongl. Majit för Krigs, Collegium sist utfärdade nädiga Instructionen af den 4 April iZOA blef iakttagit, sä alerstär för mig, blott att i ödmjukhet tillstyrka dek senare, nemligen, alt ehwad förändring med Kongl. Krigs-Collegium j alt öfrigt ock mä beslutas och widtagas, Kongl.
Krigs-Collegium pä Civil-Departementet, sä organiserad! som del uu är, dock ma blifwa oförändradt.
Herr 8iI>verslc>Ix>s, 6ue tak ^brabsm.
I ett ämne där jag narurligkwis saknar all kunskap, kan jag ej yttra mig öfwer hufwudsaken.
Jag anhällcr alle - Den 19 December. nz; allenast fä anmärka, att den warde Ledamoten Friherre ^klelsvärc! föreslagit, att den person hwiiken såsom Chef skulle förwalia krigs-wäsendct, af Konung» i SratS-Nadet skulle kunna tillkallas.
Del torde wara anqelägjt att noga bestämmes, i hwad egenskap en sadan Krigsminister i Stars.Rådet kan fä tillträde, och hwilka bliswa hans förbindelser och hans answarighct m. m.
Friherre ^.äelgvarä, Lric 65ran, uplyste det hans mening wore, att denne Embetsman der skulle äga tillträde, endast när Konungen honom kallar, blott för att lämna uplysningar och utan rösträttighet.
Herr Grefwe» och Landt,Marskalken gjorde derefter proposition att ifrägawarande Stats» Utskottets Memorial äkföljdt af de derwid gjorda an» märkningar mätte till SlatS-Utlkoltet äterremicteras.
Föredrogs ä nyo Stats.
Utskottets den 7
December pä bordet lagda memorial med afstyrkande ä Landshöfdingen och Riddaren ak 8cdsnboms anhällan, att Läns-Bskhällare lönen i Stockholms Län mätte, sädan den nu utgår, till en del indelt och en del contant, fä bibchällas och pä ordinarie stal upsöras.
Hwarefter föredrogs ä »yo SlatS-UtskottetS de» 7
De - nz6 Den 19 December.
December pä bordet lagda memorial, i anledning af Landshöfdingen och Riddaren ak 8c!,enliom8 anhållan, att som den indeldle Landshöfding lönen i Stockholms Län, med resepcnningarne samt hushyremcdlen äro till Kongl. Maj:r och Kronan indragne, samt till Kongl. Stars, Contoirct inga m. m. han mätte sä komma i åtnjutande as den werkeliga Lands» höfdinge lönen med äcsöljande sörmäner.
Hans Excellence Herr Grefwe äVaLktMeisrer 6 lass, ansäg wara bäst att Hans Excel» lence Herr Greiwé ak Ozgl.as erhölls Prcsidentslönen, och Herr ak Ledenkom Landshösdinge lönen.
HerrGreswen och Lan dt-Marff alten förmälte, att dcsta bägge löncr lara wara disponerade pä annat sätt, men att denna sak ej kunde asgöras, utan i sammanhang med ett annat dermed gemcnffap ägande betänkande frän Stats-Utffstt-t, hwilket Herr Landt>Marffalkcn nu wille föredraga; hwaresrer SratS-UtffotkctS den 7
December pa bordet lagda memorial, i anledning af en af Riksdagsmannen Lric kruse gjord anmärkning wid Hans Excellence Herr Grefwe aL blyglas innehafwande löner ä nyo föredrogs.
HerrGreswen och Landt-Marskalken upläste härefter oen nys; antonina bulletinen, rörande Konungens hälsa.
Herr von ZcliantL, Ikvsr ^reörie L »briel, ansäg de bägge sist uplästa Skats<Ut« stok - Dm 19 December.
"57 skottets Betänkanden äga sä mycken gemenskap med den allmänna Stars Regleringen, att de borde hwila kill afgörande i sammanhang med densamma.
Friherre 8taLl vnn klöis lo in. förr enade sig har med Herr von Sckantz.
Grefwe O o kng, /fuZusr.
Det har wid detta tillfalls warit fiera frågor om indragningar.
Derföre har jag andragit om w.rkeligen Militairen borde reduceras.
Hwad detta ämne angär rörande halfwa Presidents lönen för Hans Excellcnce Herr Grefwe s5 kl§§Ig§, anhäller jag fa äga min rätt öpen, likasom alla andra, ait säga Ja, om jag sä will, och Nej om jag ej will, ty jag finner ej rätt att en och samma person njuter 2, Z löner.
Derföre conformerar jag mig med hwad Hans Ejccelleuce Herr Grefwe Wacktmeister behagat anföra.
Herr U okk lieb, Larl Krsäric, uplyste, att enligt Utskottets Betänkande, ätnjöte Hans Epcellence Herr Grefwe sk OZ^Ias endast Landshöfdinge lönen till det belopp, hwartill den, enligt uträkning efter ett medium af 10 ars markegång sig belöper, och alt ena hälften af Presidents lönen gar till Stats» Wreket och den andra upbäres af Hans Excellence Friherre Kurck såsom för detta President i KammarCollegio.
Herr Grefwen och Landr-Marskalken föreslog, att Lefia bägge Stats»Utskottets Memorialer mätte hwila till befi Stats,Utskottet återkommer metz sitt nya förslag till StatS-regleringen.
Bi - Den 19 December.
Friherre konäs, 6srl.
Som Allmänna Vcswärs- och Oeconomi?
Ukssoklet ännu ej lärer tili asgöruiide hofwa företagit den genom ätj?i!uge memorial, dit remitterade frägan om bytesbristcrna. anhäller jag art fa upläsa mina tankar deröswec, hwaraf jag anhäller om rcmifi till samma Urj?o!t.
Lanäs upläste derefter följande: Wärdsamt Memorial!
Till Högloft.
Ridderskapet och Adeln, har Landshöfdingen och Commendkurcn, Herr Grefwe Oarl 8rellan kvl^rnsr uti ingifwit memorial hemställt, huruwi» da tid och sätt mä utfinnas, att läka det uti Kongl. Kammar Colleqio warande Bytes» Contoir snart kunna uphöra, och alla der anhangiga bytcs lwifter och liquidalioner med det snaraste förswinna.
Detta Memorial har, utaf Högloft.
Riddersikapet och Adeln, bliswit remitkeradt till Oeconomi?, och B-swärs.Ulfkoltetö utlåtande, jämte ett annat Memo, riol as Herr K'mmererarcn 8 räls, hwilket widare utwecklar denna f:k.
Ehuru jag icke äger tillräcklig kunskap i ett ämne af sadan angelägenhet som detta, wagar jag ödmjukast Iikwäl utbedja mig Högloft.
Ridderssapet och A elns ktllärelse, att dcrukinnan sa yttra mine tankar.
I alla tider hafwa bylen af jord och räntor Kronan och enskilde emellan warit tillatne, och efter min ranka, ändamälek egenteligen warit, att derigenom befor.
Dm 19 December» 1159 befordra den allmänna Hushållningen och enskildes be» qwämiightt.
Dä Kronan äger ekt bestämdt belopp af räntor, har dek warit likgiltigt af hwilka Hemman och i hwilka Landsorter räntorne blifwik upbnrne, allenast Kronans inkomst icke bliswit derigenom det rin» gaste färn.inland.
En enhild man aker, som bosatt sig i någon as Rikeis Provmcer, och ägt hemman sprid» da i öfciaa delar af landet, har genom vesta byken wunnik tilsälle, att samla sin egendom pä ett ställe, hwilket ostridigt medfört b-qwämlighet för ägaren, samt gifwit lättnad och framgång at dest enskilda hushållning.
Sadan föreställer jag mig första anledningen haswa warit till de ingängne byten med Kronan och har mig icke bekant, att Kronan någonsin påyrkat sädane, om ej i äldre tider, wid nägra fä tilfällen antingen i ändamål att befrämja oeconomiffa anstal» ter, eller till militiae indelningens fullkomliga reglerande.
Dä nn sädane byten bliswit beqärdte och bifall? ne, har wäl en upstattning af ömsesidiga räntor, i de fleste fall bliswit gjord, men dek pä endera sidan upkommandc öfwerffokt eller brist, har icke genast som wederbocdt, bliswit liquideradt utan bytet satt i tverksiällighet, men liquidarionen förblifwit outredd eller upstjucen.
Hwilka orsaker som wällat detta upskof, wägar jag icke bedöma, men det synes icke otroligt, att, dels någon efrerlälenhet sär sättas pä de enskild» S räkning, som i detta sall försummat att wärda egen och sina efterkommandes säkerhet: dels hastigt päkomna dödsfall, sou, efterlämnat omyndiga barn, hwilkaförmyndare warit okunnige om desta ingängna ashand» ri6» Dm II December. lingar: dels siukeliggn de atrid ki!! en större mängd sammanstötande göromål i Kongl. Kammar-Collcgio, Utöfwer hwad möjeligen kunnat till utarbetande medhinnas, ha siva warit de förnämsta hinder för dessa angelägna måls afgörande.
Den langa rids nrdrägken har gjort botes!>riskernas ersättande för enskilde fä känbar och bcswarrnide. -—> Ett byte som utfallit med en brist as uägra Daler silswermyitt vä den enlrildes sida, bewisar, att han af Kronan cmottagit ett öswetfkotc sorn bör Kronan godkgöras.
— Denna eciälrrring hade lätteligen af honom sjelf kunnat ä den tid bytet blcs bifallit, med mattelin kostnad betalas, Men dä han och hanö efterträdare innehaft full besittning och njutit hela inkomsten af detta Kronan tillhörige öswerfkorc, sa är ganska naturligt, att ej allenast detta öswcrfkott bör Kronan betalas, uran äfwen Kronan hällas skadeslös för den länga tiv, hon as sin egendom warit i mistning; och pä detta sednare sätt hwilka gjort byies-bristernas betalande sä dryga och kostsamma.
Sadant har efter min ranka förhållandet warit, och en lika ratt till ersättning, a ömse sidor förbehållen, sä för Kronan som för echkilda.
Till wilmane af snarare sink pä dessa byteSnial, har Kongl. Majtt befallt
BylesConrsiret onwända yttersta flit kill bykesmälens afgörande, och tillagt wederbörande §mbeksmän 25 procenrs arfwode för detta arbete.
— G'noin denna ukwäg har äfw m ByttsWerkst wunnit den fram'äng, att antalet af sädane oafgjord» mål, hwarwio Kronan äger något att fordra, Den 19 December. n§i dra, lärer icke wara rakt betydcligt.— Andra bytesmal aker, som möjeligen kunna utfalla till enstildeS fördel, lära äfwen finnas, men dels har icke riden warit tilitäckelig för wedrrbörande Embetsman, akt klinna medhinna dcfia smara arbeten, dels lära de fleste enskilds wara okunnige om deras förfaders ingängne afhandlingar, och de dermed formade förmäner etter förluster, och stafwa as sadan anledning icke kunnat päyrka bestå bytesmais snara utarbetande.
Akt i sadant sakens skick, i likhet med hwad atlkillige synes öncka , rilstyrka BnteL-Conkoir-tS uphäfwande samt alla liquidstioners uphörande nu genast, wägar jag för min del sä mycker mindre, som jag derigenom skulle beröfwa bade Kronan och enstilde, hwad de af stwarannan med räklwisa ägde akt fordra, Och ehuru Riksens Högloft.
Ständer aga en oinskränkt rätt att förordna öfwer Kronans jord och egendom, hafwa likwäl Riksens Sranderö grannlaga räktwisa och öma omwärdnad om sä wä!
Kronans,- som den enjMdeS rätt, aldrig någonsin tillätit sädane bestut hwarjgenom desin ömsesidiga rättigheter blifwit pä rin, gaste sätt angripne.
D t lärer wara öswersiödigt att uprepa de skäl, som kunna anföras lill grund för den önffan, att se byteS» malen snart asgjorda, och i sammanhang dermed Bytes-Contoirer upföra, de äro redan allmänt kända, och denna åstundan
,a mycket mera räkkwis och billig, som säkerhet kör egendoms iesittning huswudsakeligen dcrpa beror; Men jag anser icke omöjeligt, att erna detta ändamål med bibehälland^ as den i förfaktmngarne söreffrifna ordning.
— Jag wägar i följd af denna n6s
Den ry Deceinber. min yttrade tanka, derför.: i ödmjukhet förestå föl, jandr: i:0
Art alla de bykSmäl, som ännu återstå till Utarbetande i Bytes>Conteirek, mä inom rwänne eiler högst frenne ar, fran denna Riksdags stut bliswa connnuniceraLe med deln, som i desta uvisier äga någon talan. 2!v Att cn p!Xscriptiolis rid nrsäkteS, inom fiwilken det aligaer Bvkcs-Contoirel anmanda ja mycken flik 06) arbetsamhet wro bykcsmalen, att de niöjeligen kunna medhinnas, att af Kongl.
Kammar, Coliegio pröswas och lii!
Kongl Majus Nådiga bifall undcrstästeg innan benna p--Lfcnytions tid tiilända gär.
Rrbderlftapet och-Adeln finna, ott deli allmänna prTscriotioiiS lid af tro är, som är gällande enffiide persöner emellan, wore förläng anser jag minst hälben eller fern ar »jordras för detta arbelelö full» bördande.
Men da alla de åtgärder som äro utom BykeS?
Conlcnreis befattning, äfwen kiinna medföra dröjsmål och ändamäler dcrigenom förlelas, sä wäg.r jag än ytterligare förestå, att hov Kongl.
Majit underdänig anhållan gorrö. im Akt
Nådig befallning ma utlärdas, altman upffos alla bytesmäl, warda Kongl. M->jtt klll fluie» ligt afgöratide, i underdänighek föredragne, sä fork de i sädant ändamål till wcderbörande Elkpeditioner in» kommit. 2:0 Alt lika Nådig befallning meddelas Konqk Kam» De» iZ December. n6z Kammar - Collegio akt företaga sädane bykeSmal kill pröfning, inom witz förclknswen lid, räknad frän den dag, bytes-mälck blnwit frän Bykes Eontoire! tig Kjongl.
Coliegium inkämnadk, och scdcrMira efter
Ecdd pröfning detsamma rikan upjkof kill Kongl. Majit i underdånighet insända. z:o Akt Konungens Besallmngshaswandc undla Nådig befallning, att med n kersta l^yndsamhet lala kringsända de fran Kongl. Kammar Collcqio ankommande oft) bykeömäl angående communientioner, till förklarings afgftwande af enjVrlde personer; Och bär Krono-Betjeningcri äläggas, akk till Landshöfdinge
Enr» betet inlämna egenhändigt qnikko af den person, som tillhört att communicalionen emottaga. 4:0 Att Nådig Kungörelse utfärdas, att dek åligger hwarje enhild person, att sin förklaring inom den af Kongl.
Kammar-Collegio sörejkrisna lid, inlämna witz äswentyr, ark i annan händelse ulan förklaringens afwaktande mäler af Kongl.
Kammar-Collegio bltfwer pröswadl och afgjordt.
Med den goda wilja och oafhrutna werksamhet som utmärka högre och lägre Konungens EmbekSmän, synes mig alt hopp wara för handen, arr genom d.tza anstalters widtagande detta angelägna ärende skal! kunna bringas till ett snart flut.
Utan att fästa uägot förtroende til! mina egna insigter, i detta wigtiqa ämne, har jag dristat framställa mine tankar till Högloft.
Ridderstkapet och Adclnä högst uplysta granskning i den fulla förtröstan att Högloft.
Ridderffapct och Aöeln täckeö wisa ett benägik öfwer»