Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den år generel, säger ingenting om sättet, utan inskränker sig blott till det stadgande, att
Discontskulderne inom 5 år skola vara indrifne.
Om Kongl. Majit och Riksens
Ständer sedermera skulle finna för godt att ändra allmänua Lagens föreskrift rörande utsökning, tror jag visserligen, att vågen dertill år lika fri, oagtadt vi nu utan förbehåll antaga ifrågavarande punkt af Betänkandet.
Jag kan alldeles icke instämma med Herr Mannerstam deruti, att Lånomsåttningsråttigheten endast skulle tillgodonjutas af dem, hvilka icke utan utmätning förmådde betala deras skuld i Disconterne, utan tror att det vöre för det allmänna nyttigt, om denna rättighet finge begagnas af Disconternes alla Gåldenårer, med undantag allenast af dem, 6o Den 2 Junii. som äga 200,000 R;d., eller derutöfver i fai stighet.
Hvad dea af mig föreslag ne Ränta och Capitalafbetalning beträffar, så medger jag gerna, att detta torde vara nog lågt beräknadt; och jag får således hemställa, att råntån må fast» stållas till två och en half procent, samt Capit.dafbetalningen till en och en half procent, allt! silfver.
Grefve Ds la Gardie, Jacob:
Det år mig okärt, att vid deli;; tilli ille vara af en annan tanka, ån de fyra vårde Ledamöler, sorn sist yttrat sig, Men jag tror att, om det fram™ stäldte förslaget antages, skola vi om 5 år befinna oss på samma punkt, som i detta ögonblick.
Om hvar och en äger hopp om rättighet att förvandla sina
Discontskulder till stående Lån, synnerligen mot låg ränta, så lärer ingen enda betala sin gäld till Ditconterne, och
Disconternes fordringsägare alltid i samma mån blifva lidande, som deras Gåldenårer vinna.
Jag vågar således för min del anhålla om bifall af Utskottets Betänkande, i hvad det denna punkt angår.
Då Utskotten sjelfve tillstyrkt, att 5 procents sedlar, som användas vid inbetalningar, få gälla till full liqvid af summan, hvarå de lyda, hemställer jag, om icke dylike inbetalningar lill
Disconterne äfven så mycket minska tillgångarne, aom de af mig föreslagne omsättningar till stående lån.
Hvad räntan vidkommer, bör den vara så hög, att den utgör, efter närvarande cours, uti sedlar Sex procent, men dess numeraire i silfver tor - Den 2 Junit, å* de först efter närmare pröfning kunna bestämmas.
Jag förnyar mia anhållan om proposition tiil bif il af Betänkandets i frågavarande punkt, med det tillägg jag haft åran föreslå.
Friherre Cederström-, För att undanrödja den farhåga, som möjligen kan uppstå, i anledning af hvad Grefve De la Gardie yttrat, får jag upplysningsvis nämna, alt det tydligen år bestämdt, det en femtedel af Dicsonternes fordringar årligen skall inbetalas.
Således om en person första året kunde praestera säkerhet i fastighet, finge han hela lånet derpå omsatt; men om han först det andra året vore i tillstånd att lämna en sådan säkerhet, biefvo endast fyra femtedelar af primitiva Lånsumman deri in.; tecknade, och så vidare, emedan, då inteckningen beviljades, endast så mycket återstod af Capitalet.
Derigenom tror jag, att ali fråga om oreda skall förfalla, helst man ej lärer kunna påstå, att någon osäkerhet uppkommer genom öfverflyttning på fastigheter af Lån, som hittills varit meddeldte på namn.
Hans Excellence Herr Grejven och LandtMarskalken yttrade, det han, i anledning af den förefallne discussionen, ansåg sig böra hera, ställa, om icke Ridderskapet och Adeln behagade gilla a:dra punkten i Utskottens Betänkande med tillägg, att de Gäldenårer, hvilka anskaffa fullgiltig och godkänd säkerhet, må åga, att få sina DiscontLån till stående
Lån föryandlade, 62 Ben 2 Junii, Bifölls.
Herr Munck af Rosensköld, Eberhard anhöll , att de andre Stånden måtte inbjudas, att uti detta beslut med Eidderskapet och Adeln sig förena, hvilket, uppå gjord proposition, jemväl af Ridderskapet och Adeln bilölls.
Friherre Hjerta, Fredrin:
Genom Nej har jag förklarat mitt ogillande af FilialDisconternes
Låns öfverflyttande till stående, och saknar dessutom i den gjorde propositionen det uttryck, att den fullgiltiga och godkända säkerheten bör bestå i fastighet; hvilken omständighet, vid uppgörande Förslag till de
Reglementariska föreskrifterne möjligen eljest skulle sakna den grund, som äfven de Herrar, hvilka yrkat ifrågavarande förändring af Utskottens Betänkande, sjelfve uppgifvit.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att, då den nyss bU fallne propositionen innehöll, att ifrågavarande säkerhet borde vara fullgiltig och godkänd, ansåg Hans Excellence detta stadgande vara för ändamålet tillräckligt, helst ett närmare bestämmande af berörde säkerhet korinne uti det Reglementariska att inflyta.
Tredje punkten i Utskottens Betänkande lydde sålunda: 3:o Alla af Directionerne ofver Gotha CanalBolags- samt Malmo Disconter pä B an - Den a Junii, 63 ken dr agne, ordentligen b oljor de och bland Allmänheten utelöpande Assignationer skola, vid uppvisandet, till julla beloppet med Banco Sedlar inlåsas; sd snart Kungörelse härom blifvit utfärdad» Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemstålde, om icke, i likhet med BondeStåndets uti denna punkt fattade beslut, Ridderskapet och Adeln behagade gilla Utskottens förslag, endast med den förändring, att ifrågavarande Assignationer skulle vid uppvisandet till fulla beloppet med Banco eller deremot svarande RiksgäldsSedlar inlösas.
Uti fjerde punkten af Utskottens Betänkande var föreslagit, att: ”Götha Canal Bola gssamt Malmo Disconiers öfrige Cap i tala ku Ider y jemte dera till den 1 October 1817 upplupne räntor, borde liqvideras till Julla beloppet med RiksgäldsContoirets Obligationer, ställde på fem dr, med \.dels ärlig afbetalning, dock utan ränta”, Friherre Cederström, Jacob:
Ofver denna punkt hafva olika beslut i RiksSiånden blifvit fattade.
BondeStåndet har för dess del förordnat , att den ena hälften af Malmö- och Götha CanalBolags Disconters Capitalskulder, jemte derå till den 1 October 1817 upplupne rån* tor, skulle genast liqvideras med RiksgäldsContoirets sedelmynt, och att för den andra hålf - 64 Den 2 Junii. ten skulle utgifva,s samma Confoirs Obligationer , ställde på två och ett halft års betalningstid, dock utan ränta, och med rabatt af fern proCent å hela fördringsbel öppet.
Jag tror, att om Ridderskapet och Adeln antager detta beslut med några ytterligare modifioationer , skola de andra Stånden ej tveka, att äfven deri instämma.
I sådant afseende ber jag, att få föreslå, det'i fjerde punkten, efter orden fulla beloppet ■ må införås: på. det sätt, att hälften inlåses genast med Rlksg äldsSedldr, och för den andra hälften utgifva#
RiksgäldsConioirets Obligationer ej på högre ån ioo Rdrs valeur, kvilla sedermera inlåsas på fem Terminer under loppet af 2 och ett halft dr, med en femtedel, hvar sjette månad, utan, ränta.
Grefve Spens, Carl Gustaf: Jag instämmer med Friherre Cederström deruti, att af ds föreslagne
Obligationerna en femtedel hvarje halft år bör inlösas, men tror tillika att ser-; skilta Obligationer för hvarje sådan femtedel böra utgifvas, och hemställer, om ej denna Reglementariska föreskrift år nödig till undvikande af de olägenheter, som afklippning medför.
Hems Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemstälde, att Götha CanalBolagssami MaimöDisconters Öfriga Capitalskulder, jemte derå till den i October 1817 upplupne Räntor, mätte liqviderfis till fulla beloppet, på Den 2 Junii« 65 det sått, att hålften inlöses genast med Riks* gåldsSedlar, och för den andra hålften utgifvas RiksgåldsContoirets Obligationer ej på högre ån roo R:drs valeur, hvilka sedermera in: lösas på feni terminer under loppet af två och ett halft år* med en femtedel hvar sjette inår: had* utan ränta* Ropades starka ja* jemte några Nej. Grefve Spens * Carl Gustaf'.
Jag anhåller, ätt få förnya niin förut gjorde hemställan, om icke serskilda Obligationer för hvarje förfallotid borde afgifvas. lians Exceltence Ilerr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att, då ilråga varande Obligationer skola inlösas på fern terminer under loppet af två och ett halft år med en femtedel hvar sjette månad i blef äfven det af Grefve Spens åsyftade ändamål derigenom vunnit.
Jag Vet ej, om jag misstager mig, då jag tror det vara mera instämmande med ordningen och vanlij ga bruket, att Utskottens Betänkande först frarnstålles till bifall eller afslag* Jag har nyss fått höra, att Ridderskapet och Adeln beslutat* att Discontlån skola till stående
Lån i fastigheter få förbytas.
Utskottens förslag stödjer sig likväl derpå, att de fordrande skulle liqvideras med de betalandes insättningar.
Men om nu Lånen ej ingå, måste antingen fordringsågarne Ridd. o. Ad.
Afd. å. 66 Den 2 Junii, sakna betalning, eller ock Summorne af Staten förskjutas.
Detta sednare åter står ej tillsammans med myntvärdets upprätthållande, ty det fidler klart, att Ridderskapets och Adelns nyligen fattade beslut icke kan sättas i verket, utan genom Sedelstockens förökande, och i och med detsamma år ock grunden för Financeplanen de facto undanryckt.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt»' Marskalken yttrade, att, då Betänkandet nu för andra gängen vore under pröfning, och borde slutligen afgöras, samt enligt 56 §. i RegeringsFormen kunde antingen oföråndradt, eller med förändringar antagas, eller ock alR deles förkastas, hade Hans Excellence trott sig böra framställa propositionen i enlighet med den i ämnet förefall ne discussion.
Då Stats- och BancoUtskotten sjelfve åtskiljt frågan om
Disconternes utredning från den allmänna Financeplanen, och sålunda fördelat dessa financiella ämnen, samt i det förra, rörande Discontutredningen, gifvit oss ett Betänkande, som gått långt framom det senare ämnet, så måtte vi, vid pröfningen deraf, äfven kunna utan klander följa Utskottens Exempel.
Nog har jag flere gångor hört, att ett föregående beslut kan lägga band på ett efterföljande; men att man af ett till-j kommande beslut, som ännu icke blifvit fattadt, skulle vara bunden, kan jag icke medgifva.
Friherre Wirsén har visserligen rått deruti, att i den mån
Disconterne$ lån varda förvandj Den 2 Junii, 6> lade till fastighetslån, i samma mån skall ock Rikets rörelseeapital komma att ökas, men det torde tillåtas mig årindra, att, oaktadt denna ökning, rörelsecapitaleUflikvål icke uppgår till det belopp, hvaraf det utgjordes kl g. den 27 September sistlidet år.
Då man vid denna Riksdag försäkrat, ött utsigten icke år att minska rörelsecupitalet, lur ju Ridderskap-^ och Adrin endast uppfyllt sin pligt.
Den fruktan, att de genom RiksgåldsContoiret inkommande nya Riksgäld-Sedlar skulle f li i B rnken till last, kan jag icke dela.
RiksgåldsSedlarne äro endast GredifS- diar.
O i man för öfrigt vill spara Banken från all choque, kan man ju lå« ta RiksgåldsContoiret, då Bevillningen ingår, till StatsContoiret afl hnna de nya RiksgäldsSedlarne, samt StatsContoiret derefter sätta dem i omlopp, genom deras lifgifvande till Vederbö-. rande löntagare.
Herr Pdillman,, Otto Fredric:
Om jag icke ansåg det vara af för mycken vigt, att genom ett pepxidrrig öka sedelstock en nied 3 å 4 Millioner, och om jag icke vore öfvertygad om det stovä afseende närvarande fråga förtjenar, skulle jag icke längre uppehålla med något yttrande derom, Men jag nödgas underställa, om ej samma method nu sorn förr må följas, att nemligen proposition först framställe» i enlighet nied hvad Utskotten föreslagit.
Det ät? vissel ligen RiksStåndens rättighet, att deri göra ändringar, och jag plstår icke, att för pro. positionens uppställning någon viss föreskrift ås? stadgad, men det är en vanlig praxis, att pro» 68 Den 2 Junii, positionen snarare göres till bifall eller afslag af ett Utskotts Betänkande, ån till antagande af de dervid gjorde anmärkningar.
I afseende på Eders Excellences sista proposition om
Discontskuldernes liqviderande, kan jag ej underlåta, förklara, att jag helt och hållet bestrider den, och begår, att genom framställning af en ny proposition må utrönas, om Ridderskapet och Adeln till denna punkt i Betänkandet lämnar bifall eller icke.
Hans Excellence Herr Grefven och Eandli Marskalken förklarade, att då Hans Excellence , utan att yttra sin mening i sjelfva saken , endast i öfverensstämmelse med discussionen, till Ridderskapet oell Adeln framstålt proposition, ansåg Hans Excellence sig hafva fullgjort den enligt Grundlagen honom åliggande pligt, och ågde de Herrar Ledamöter, hvilka icke vil.' le bifalla propositionen, att antingen reservera sig till Protocollet, eller ock begära votering.
Till den framstälde propositionen har jag svarat .Nej, och an_ målt mig att deremot anföra mina skål, hufvudsakligast bestående deruti, att genom så be2 skaffade förändringars antagande, rubbas väsentligen de grunder, hvarpå Sammansatta Utskottens Betänkande angående FinanceRegleringen stödjer sig.
Oin emedlertid, sorn mig nusåges, i fråga varande proposition anses bifallen, yrkar jag ej beslutets upphålvande, utan reserverar mig endast mot det sammas innehåll.
Den 2 Junii.
Hans Excellence Herr Grefven och handtMarskalken yttrade, att, då endast BondeStåndet uti denna punkt vidtagit enahanda beslut med Ridderskapet och Adeln, torde denna fråga, i händelse någon jemkning emellan RiksStåndens beslut icke inträffar, komma att till det förstärkta StatsUfskottets afgörande öfverlemnäs, Herr Påhlman:
Om Eders Excellence anser saken vara afgjord, så åtnöjes jag med min enskilta reservation, men att den ej år afgjord, det vågar jag påstå, under åberopande af ett dylikt förhållande, som hår för några dagar sedan inträffade, då, under det propositionen framståldes, flere anmälte sig att tala, och vid hvilket tillfälle jag yttrade, att det vore öppet för dem, sorn svarat Nej, att genom votering Utröna pluralitetens tanka.
För min del tystnar jag nu, och viker för Eders Excellences lämnade förklaring, att frågan år afgjord; men jag skall hädanefter ej underlåta, att genast begära votering, på det Ridderskapet och Adeln må få en sådan proposition, som Ståndet kan vilja bifalla.
Harn Excellence Herr Grefven och handt* Marskalken upplåste 53 §. i Riksdagsordningen, samt hemställde, oru icke, enär Votering ej blifvit begärd sfraxt efter propositionens framställning, den af Hans Excellence för en stund sedan gjorde proposition borde anses bfg fallera 7» Den 2 Junit, Ropades ja.
Jag var ännu icke uppkommen å Riddarhuset, dä E fers Exeelience framställde ifrågavarande propo» siiiou, o< h kunde således icke genast deröfver yttra mig. flade jag då afhöit den, hade jag dertill svarat Nej.
Sedan jag nu af andra hört omtalas dess innehåll; får jag mot Ridderskap pets och Adelns beslut anmäla min Reservation.
Herr Männerstam, Johan : Om Eders Excellenre oell Högloflige Ridderskapet och Adeln anse frågan redan vara afgjord. återstår för mig endast, att till Protocoflet förklara, att dä den sf Eders Exeellenee gjorde proposition, hvilken icke ens, enligt RiksdagsOrdningens föreskrift, förut ver justerad, blifvit både med Ja och Nej besvarad, och då jag med flere Ledanlöten, hvilka dertill sagt
Nej, kort derefter anmält oss att tola, och således icke försummat vår rått att yrka votering, eller afståit derifrån ån mindre bifallit propositionen, frågan efter min tanka icke Iean anses vara rätteligen afgjord
Om jag kunnat föreställa mig, att beslut ud en af de vigtigaste frågor, som vid denna Riksdag förekomma, skolat på ett sådant sått fattas, hade jag visst icke underlåtit, att genast utsäga det ordet votering, för att åtmindstone derigenom förekomma, att detta beslut, sorn rubbar hela den föreslagne financeregieringcu, icke utan närmare eftersinnande, och af en genom vetering utrönt verkelig pluralitet, blifvit taget.
Min reservation deremot får jag på nämnde grunder anmäla.
Den 2 Junii, Herr Schiitz erc rantz, Johan Herinan, anmälte älven till Protocollet sin reservation emot Ridderskapets och Adelns beslut.
Herr Nauckhoff, Carl Ulric-.
Så framt beslut skall anses vara fattadt i denna fråga; reserverar jag mig deremot.
Det år orimligt att nu säga sig skola öka en sedelstock, den man sedermera, då financeplanen kommer under Öfverläggning, torde fä såga skola minskas.
Femte punkten i Utskottens Betänkande var af följande innehåll; 5:o
De uti näst föregående punct omförmalda Obligationer fä utan åtskillnad, begagnas uti liqvider af Dan, hvilka fran GöthaCanal Bolags- saint Malmö Disconter blifvit meddeldte; och anmårkes härvid, att enligt hufvudbetänkandet (pag. 10J, hafva förenade Utskotten instämt deruti, att Rabatt borde beräknas d Obligationer ne, vår de på förenämnde sått användas-, men att vid anställd votering öfver den fråga om Rabatten skulle Å omma att beräknas efter Sex eller Feni procents ränta, Två
Stånd slädnät emot Två Ständ-, äfvensom, att sedermera, vid skedd omröstning öfver den fråga, hvartill anmärk, ningarne föranledt, om nemligen Obligation nerne skulle till fulla beloppet eller med rabatt beräknas uti Låntiqvider, Två Ständ slädnät emot Två Ständ; sd att till Rikets Håglöf, Ständers omedelbara afgörande måste öfverlemna*, om ifrågavarande för Gö* 73 Den 2 Junii. thaCanal-Bolags samt Malmo
Discon» fe/-* skulder utgijna Obligationer, rzäg de begagnas till liq vide rån de af Lein, hvilka fr än endera af dessa
Disconter blifvit me ddelte, md beräknas till julla beloppet, hvarå de lyda, el~ ler med rabatt: för deras åter st de tule förfallotid, samt i éenare händelsen, om denne rabatt skall beräkas efter Sex eliev Fern proenfs ränta om året.
Friherre Cederström •'
Jag tror att det vore nyttigt för utredningen uf Disconterne, att ifrågavarande Obligationer fingo, efter det ena alternativet i 5:te punkten, till fulla beloppet beräknas; sådant skulle åtminstone medföra mycken lätthet i liqvjden.
Friherre Hjerta, Fredric: T anledning af Öpt nyss fattade beslutet har jag, rörande np, förevarande punkt, fått en helt annan tanka, ån den jag föret ägde.
Då nemligen nian beslutat, att den ena hälften af hela
Discoiitskulden skall genast utan rabatt inlösas, anser jag för min del, att RiksgåJdsConfoirtts blifvande Obli. gationer , enär de i I qvid af Lån användas, må med vissa procents rabatt beräknas; hade Utskottens förslag i föregående punkt blifvit gil— ladt, skulle jag visserligen önskat, att desse Obligationer utan någon slags rabatt blifvit roottagne, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMdVSfcdken hemstålde, om icke Ridderskapet o dt Den 2 Junii, 7i> Arleln behagade gilla det af Utskotten föreslagna usta Alternatif, eller att de för Götha CanalBolags- samt Malmö
Disconters skulder utgifne Obligationer, när de begagnas till liqviderande af Lån, hvilka från endera af dessa Disconter blifvit meddeldte, må beräknas till lulla beloppet, hvarå de lyda.
Sjette punkten lydde sålunda; 6:0 Alli 1 hittills vid Götha Canal Bolagssamt MalniöDisconter uti Lånliqvider, endast såsom Hypothek, emottagne DiscontPapper, så vål Assigriationer, som Tre procents Reverser och på Götha CanalDisconts (ifskrifnings Räkning st allde Invisningar, hvilka aj
Directionen i Stockholm liro attesterade, ina vid slutlig liqvid beräknas till julla beloppet, hvarå de lyda, med tillagg af den d Tre Procents Reverser ne till den j:,s te Oclober 1817 upplupne ränta', Och för hålles på. enahanda sätt med dy like DiscontP apper, hvilka hädanefter i förberörde ändamål ytterligare varda deponerade, intill den dag, dä Rikets tioglojliga Ständers definitiva Beslut härom fattas.
I fall gite punkten bifölls, skulle den svårighet möta, att, sorn. j
Disconterne i deponerade papper dels in-r gått i liqvid genom
Domarens utslag, och dels btstå af olika slag, nemligen Assignatiouer och Dsn 2 Junii, Obligationer, det icke är möjligt numera utreda, hvem sorn deponerat Obligationer, och hvem soni insatt Assignatäoner, samt att således icke eller kan utredas, hvilka sorn skola årsåtta den beräknade vid depositionsdagen uppiupne räntan.
Då Sfyrelserue för Discontverken hvarken blifvit anbefalla, att anteckna namnet på hvar och en, sorn deponerat
Disconlpapper, med specification af upplupne räntans belopp, eiler åro i stånd, att, sorn redan nåmndt år, nu kunna urskilja den råtte ägaren, så mäste nödvändigt balance j råkenskaperne uppkomma , i fall ieke räntan å desse
Discontpapper beräknas intill depositionsdagen, ty intill den stund DiscontStyrelserne få sig uppdragit, att ej beräkna ränta, skall
Domaren ålägga dem , att den beräkna ; och det år af sådan anledning jag till Ridderskapet och Adeln hemställer, om icke det är angeläget, att vid denna punct göra ett undantag för de Discontpapper, som nu äro deponerade.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemstälde, om Ridderskapet och Adeln behagade gilla, hvad Utskotten i denna punkt föreslagit, angående de vid Götha Canal Bolags- samt MahnöDisconter uti Lånliqvider endast såsom hypothek emottagne Discontpäpper.
Ja och Nej. Friherre Wrangel, Henning', Man kund® ju sälta Depositionsdagen.
Den 2 Junii, 75 Friherre Boije: Allmänna Lagen bjuderj af t gäld må mot gäld qvittas, och de i förevarande frågor emellan Dicontverken och deras Gåldenårer af
Domstolarne meddeldte laga kraftvundne utslag kunna icke ändras, utan att Kongl.
Maj t dåruti på nya sk<jf meddelar resning.
Jag öfverlåmnar till Ridderskapet och Adeln, om det må vara lämpeligt, att för da obetydliga sunimor, som nu åro i fråga, uppoffra Svenska Lagen; för min del anhåller jag, att Friherre Cederströms förslag må vinna Rid' derskapet och Adelns bifall.
Grefve von Platen, Baltzar Bogislans’ Med åberopande at hvad Friherrarne Cederström och Boije i förevarande fråga yttrat, anhåller jag blott att få göra Ridderskapet och Adelil uppmärksam på omöjligheten, att verkställa Liqviderne på annat sått, ån som Friherre Cederström föreslaget.
Åmnet år i öfrigt obetydligt; ty de papper, som ännu icke inkommit, må vål underkastas det vilkor Utskotten beslutat, men de, sorn redan blifvit deponerade, måste nödvändigt behandlas efter den föreslagne förändringen af 6:te punkten, så vida man vill tega någon reda på sakerne.
Jag nödgas till en bör jan begära få veta, om frågan år afgjord eller icke, och om, såsom förra gången då propositonen blifvit med Ja och Nej besvarad, och ingen yrkat votering, beslut anses vara fattadt.
I sådant fall kan jag lika litet nu, som då, undgå förklara, att dc personer5 hvilka ropat Nej3 ?6
Den 2 Junii, i min tanka hafva full rått till votering.
För Öfrigt får jag underställa, huru vida meningen år, att den, som redan med Discontpapper inbetalt sin skuld i Disconten, och tillgodo råknat räntor ne } skulle för dessa Discontpapper, de må vara af hvad slag som helst, njuta ytterligare ränta intill depositionsdagen; en sådan förändring i Utskottens förslag lärer svårligen kunna verkställas; och enligt Utskottens Betån* kande skulle å deponerade
Discontpapper ränta icke beräknas längre ån till den I October 3817, Friherre
Hvad först den frå^ gan angår, om förevarande punct år afgjord, så, enär prppositionen endast blifvit med
Ja och Nej besvarad, kan vål något beslut ännu icke anses fattadt.
Hvad åter sjelfva saken beträffar, hemställer jag om, då flere olika sUg
Discontsedlar blifvit i Disconterne deponerade, det år möjligt, att nu mera urskilja, om den eller den deponerat dem.
Huru skall man kunna uppgöra liqviden emellan dem, som hypothicerat Assignationer, och dem, som lemnat Obligationer.
Ett underligt förhållande skall uppkomma emellan dem, sora anlitat Lagen, och dem, som icke gjort det.
De förra hafva fått ränta till depositionsdagen, och de sednare skulle, efter Utskottens förslag, ej tillgodonjuta den längre, ån till den 1 sistlidne October.
Jag underställer om sådant, i fall det vore i verkställigheten möjligt, år billigt, och förnyar miq anhållan, att, i stället för orden: *Den l Oc* Den 2 Juni i t 17 t ober 1817” må införas:
"depositions dagen?’ med tillägg, att för de Discontpapper, sorn efter den dag då Riksens Ständers definitiva beslut härom fattas, varda deponerade, räntan endast må beräknas till den 1 October 1817.
Grefve von Platen förenade sig med Friherre Cederström.
Att i den liqvid, som redan genom
Dotnstolarnes beslut tillkommit, rubbning skulle äga rum, har jag aldrig påstått; men huruvida Utskottens förslag, att de, som i deposition lämnat
Discontsedlar, vare sig förr eller sednare, skola för räntebärande