Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Lifwadt af de sjelfständig» tänkesätt, hwilka, under alla de missöden och stormar som skakat detta uräldriga Nike, alltid blifwit SweriM Medborgar» säsom ett oför fast - oL8 Den ii. 2spril. falstadt arf af deras förfäder öfwerftmnade e har Utstot» tcj anstt det wara wärdigt Rikets Ständer, fikt genom-besia tänkesätts frastiga pttrand kröna flu et pä ctt Riksmöte, s-M rikt pä ädla och lpsande gcrpingar , pä stora företag och patriotjstg uppoffringar, cwigt stall hlifwa mästwär?
Histt t
Fäderrst eländets häfder, Utstprtet har derföre, såsom rinderdäniga sivar pä Kongl- M-rj:ts f amställda frågor, enhälligt erkänt bähe den owillkvrliga nvdwandighetep af Rikets förswar, och Ätt dep närwarande krigsmagtcn ej dertill ar tillräcklig.
Dä nu i sölje häraf nägot annat medel till förswar makt? utfinnas, öar Utstottet mgatr ifrän den enkla och naturliga g undsats, att hwarje Medborgare i Staten, som Hertill äger krafter och förmåga, owillkorligcn är pligtig Ät^ Utan gitt flags afseende pa ständ, börd eller willtor, geruensamt bidraga till ctt älstadt Fädern?Slands warjanHe, enär det gf fiender hytaA eller anfalles: och det ä>' * hepna Hfwertpgelse som Utstottet lcdt sin tfwerläggning
Ifll dt >d-ftr om sjelssiva sättet för werkställandet, hwilka Utstottxt hä,r nedanföre fär till Rikets Högloft, Ständers §gen granffning tpördsamligen framlemna, De fftr upp» rvsande Memorial i detta ämne, som till Utstottet sä wäl fr-n Höglofl.
Riddcrstapet och Adeln som Högwördiga Preske?
!Btändct och Hedcrwärda Bonte--Ständet äro remitterade, men hwilka Utffvttct dock, i <°.fseende pä den anbefallda ffpndfamheten, ansett sig, till undwikande astvid? lpfstghet och tidsspillan, icke böra bär kärflilt upptaga, hafwa bljswit tagne under en noga pröfning, och resulta? t?N deraf äro följande: 1:0 Ssisom det första medel till Rikets ökade förswar
Hör all nu inom desi gränser »varande oroterad jord, af Hwad namn och beskaffenhet den wara mä, de Boställen Mast undantagna, sorn af i tjenst rpargnde militära per?
sonck Den 11 Appi!. Z29 pner innehqfwas, sä snart Riket med krig hotas eller o» xvas, genast uppsätta och med beklädning förse det emot samina jord swarande Förstvarsmapstap, hwilket Kongl.
Maj:t äger att pä en gäng med yrhinära Armeen lätq uppbåda och utcommendera; dock byr denna extra rotering wid krigets flut alldeles upphöra, och aldrig ystare, än dä Riket hotas med anfall, kunna uppsättas, Till ett sädant ändamals stpndsammaste »vinnande lär hos Kongl. Maj:t böra i underdänighet anhällas, att Dest Bcfallningshafwande, sä fort möjeligen ste kan, i näder anbefallas e att, hwar i sitt
Län, genast och sist inom 6 mänaixr ifrän det en sädan Kongl- Majits nädiga befallning till bein an, kominer, med biträde af tillkallade i yrken boende kunnige personer af alla fyra Ständcn, »verkställa en provisionel extra rotering ä all inora Länet oroterad jo/d? efter den metod och de grander som med den förut i hwar p ovins pehan »verkställda ordinära regleringen och den vxoterade jordens kqn a sörhällande emot den roterade, närmaststär att förena-
Denna provmsionela rotering fär icke pppe-- hällas deraf att något Ständs medlemmar skulle, efter yrhällen kallelse, ifrän fhrrättningen uteblifiva, och öfwer densamma tord?
Rik ts
Ständer förbehälla sig att, enligt go §. af LkegeringSfonnen, »vid nästa Riksdag öfwe-lägga och befluta.
Men om, under des denna reglering pästär.
Riket stulle med fiendtlig härsmakt hota s eller anfallas, sä att ett större förftyar än af den ordinära Armeen erfordras, da »nä Kongl, Majit äga makt, att af dct i nästa punkt omförmalta Förstärkningsmanstap uppbäda och uttaga hwad Rikets förswar kräfwer, 2:0
Under förbehåll att ofwannämde extra rotering af den hittills oroterade jorden wid pakommande krig ofelbart blifwer »verkställd, samt»)cka Rikets Ständer, att pär Rikets gränser af fiendtligt anfall hotas eller oroas, Förs Den -ii April.
FörAärkningsmanskap m§ uppsattas, med följande willkor och ester nedanffrrfne grunder. a) Kongl. Majtt bestämmer r
Räder, efter behofwet för hwart krig antalet af detta Förstärkningsmanskap» hwilket dock aldrig fär öfwersiiga ZV,VQ0 man. k>)
Det antal sälunda nödigt priftvas, utgöres af »nan-kara personer mellan fyllda 20 och 45 ar: och utgår frän lhwar Stad, Socken eller Pastorat, sä manga som smara emot Stadens eller Socknens sökmängd af denna alder, proportion till hela Rikets folknummer, inom densamma, sedan hela den stående Armeens antal derifrän blifwitast räknadt; afwcnsom antalet af roteradt eller wärfwadtkrigs» folk inom hwarje Stad eller Socken frän desi folknummer wid beräkningen afdrages. c) Dä Kongl. Maj.tt hunnit genom wederborande Embetsman läta insamla nödig upplysning om antalet af stridbara personer mellan 20 och 4; är i hela Riket, samt i hwar särskild Stad eller Socken, och genom noggran uträkning således kan bestämmas, huru mänga ifrän hwarje Stad eller Socken böra utgå« lär Kongl. Majit, sä fort stg gora later, nädigst täckas härom läta kungörelse utfärda, pä det alla Städer och Socknar i Riket mä kunna r tid »vidtaga behörig anstalt, för att. pä hwad sätt Stadsboerne eller Socknemännen hwar för fig finna lämpligast, och helst genom friwilliga öfwercnskommelser, anskaffa sitt antal, och hafva detsamma för behofwet i beredskap.
Wid anskaffande af detta Förstärkningsmanskap tillägges Stär>erne och Församlingarne samma rätt till lösdrifwares anwärfning, som de indelte och warfwade Negementerne enligt Wärfnings-Stadgan af den 7 April igor §. 16 äga. rl) De omkostnader, som till anskaffande af besia Ri fsrswarare erfordras, sammarrstjrttas af Stadens eller Docks Den 11 April. ZZ1 Socknens Inwänarc, efter samma förlMande som Bemilln-ngen af dem utgöres. e) Till FörstärkningSmanstap antagcS hmarje feist och färdig karl af osman förest-isne alder, utan afseende pä någon wist längd, blott han äger de krafter, ssm för hans tjenstgöring behöfwaS.
De som friwilligt ingä i FörstärkningSmanstapet, njuta samma näringsfrihet, som den wärfwade Soldaten» samt frihet för sig och hustru för Mantalspenningar och personliga stydds-afgiftcr, ifrän och med det äret, dä de lätit sig genom öswcrenskommelse anteckna, och afhandlingen derom, jemte Fältstärsbetpg om tjenstbarhet, blifwik hoS Konungens Befallningshafwande uppwist och pätccknadt.
Till pensioner af> Krigsmanshus - kastan äge de lika rättighet som Soldater ! allmänhet samt företrädesrätt till tjenster, i händelse de för öfrigt med andra sökande äga lika sticklighct och förtjenst; hwarjcmte äfwen, om de, efter munnen fred, Lstunda att antaga Soldatlega, de borde, i händelse af NotehallarenS bifall, och om de äro duglige, framför andra dertill anses berättigade.
Maj:t lär allernadigt täckas bewilja dem alla sädana förmäner, som med Lag och gällande Författttingax öfwercnSstämma, och genom hwilka anskaffandet af friwilliga i möjligaste matto kunna underlättas. s)I händelse, genom dehär ofwannämda LfwerenSkommelfer, i Städerna och Socknarna, det erforderliga antalet stridbare man icke skulle kunna erhällas, kommer det bristande manskapet att anstaffas.
Detta werkstalles j hwarje Församling, ä allmän Socknestämma, pä det satt, att lottning, först emellan ogifta och de gifta som icke haf, ma barn, samt sedan emellan de öfriga, om någon af dem behöfwes, bestämmer hwilka som komma att utgår och r.juta säledcs utlättade samma friheter och i allt annar lik« Z32 Den 11 April. lika förmäner, som bliswit de friwilliga tillerkända.
Dek understöd af penningar eller waror, de pä detta sätt ut^ lottads af Staden eller Socknen anses behöfwa, till dest de tjll den samlingsplats ankomma, der Kronan kan dem försörja, tillffutes af Stadens eller Socknens innewänarc, med undantag af dem som sjelfwe utgå eller lemnat en eller flera Söner, efter samma grund, som Bcwillningen af dem utgöres.
Den utlottade ager rättighet, att satta tjenstbar karl i sitt ställe. b) Ifrän denna lottning frikallas alla de i publik tjenst »varande Embets- och Tjensteman; sädana Studerande, hwilka inom de twenne nästfö^egäende arén w!d Akade* mierna i Riket studier idkat, eller d-w bliswit efter bchö? rig examen ordentligen inffrifi-e, Åtminstone sex mänader förr an Konungens Nädiga befallning om Manflapets uppställande utgätt; Bruksägare, Fabrikanter, samt, med undantag af Krögare, alla rätte Borgare, som minst ett ör före Manskapets uppsättande wunnit burskap; alla de Jordägare ester Jordbrukare, sorn besitta och bebo större eller mindre Hemmansdelar, hwilka aro ordentligen hcbpgde, z:o
Sä ival de i första puncten nämde, nv-roterade Soldater, som det nu stadgade Förstärkningsmanskapctinförljfwas till alla delar med det Jnfariterie-Regemente, som närmast dem befinnes indelt, ställas under detta Rementets Befäl och njuta samma sold och fö plägning af Kronan, ifrän den dag dä de tvid Compagniets eller Regementets wantiga samlingsplats instä-as.
Ke fä beklädnad och bewäring rist godhet sch beskaffenhet alldeles lika med ben förut indelta Soldaten. Z de orter, der Bätsmanshällst finnes, och der folkets lynne och wana gifwa dem häg för sjöwäsendet, införlifwas de med de indelta BäLsrmns-Comp«g«ierna, och anwändaö framför andra lill D-n 11 April. till Skeppsbesättningar.
I Skäne komma Le att utgöra en särskilt t» opp.
Förstärkningsmanstapet pä Gottlan^ aNwai des pä sätt Kongl. Maj:t nyttigast pröfwan För Förstärkningsmanstapet anstaffaS hela munderingen, bade kläder och gcwär, genom Regeringens försorg pä Statswerkets be ostnad.
Skulle den oförmodade händelse in, träffa, att Riket blifwer af fie den anfallit förr än tillräcklig beklädnad för hela det erförderliga Förstärkningsmanstap t kunnat af den till Förswarsiverkets upprätthällande anst gna summan anskaffas- och Rikets Inbyg, gäre derigenom sägo fig nödsakade, att sina förswärares beklädnad förffottswis päkosia; stall denna kostnad, ge, nom äfräkning pä blifwai de allmänna utstylder- sä fort ske kan, ofelbart de förstjut.mde godtgöras.
Lika klädd och utrustad med den indelta Soldaten, stall den nya krigaren, sä snart han hunnit i exercisen tvinna nägorlun a färdighet, genast inträda i ledet, med den gamla wanda Soldaten - ivid hans sida blifwa förd ; striden, under marcher och i qwärtdren erhälla af hans ers sannhet mogna räd och underwisningar för sin egen wärd^, hwarigcnoin hans helsa bibehälles och hqN blifwer sitt kall wuxeni Dä, genom denna betydliga tillökning äf manskap det i fredstider wanliga Be»älet för de indelta Infanters Negementerna blifwcr otillräckligt, lär Kongl. Majit
Nädigt draga försorg, att desia Rkgeistcnten med nödigt Försiärkningsbefal förses; hwartill för det närwarände en tillgäng utan kostnad finnes, i de pä cxpectaNs stat uppförda käcka och förfarna Officerare af den oförgätliga Finsta Arm-cn. 4w Genom denna anstalt försm;uner under krig ostfä lange
Let fortfar för Rust - och Notehällare, sanit Bäts Nians - 334 Den ii April. rnamZhäll, sa wal af gamla ssm nya rotcringen, all stylLighct att rekrytera, sedan de en gäng, ivid krigets början, aflemnat tjenstbar nummerkarl, äfwensonr all Wars goring och Fördubbling, utom pä dc orter, der den, efter särskilta nu gällande Författningar eller öfwerenskommclser, som en stående corps anses.
Den rote-afgift, som Skällsta hemman för roteringsfrihct hittills erlagt, kom* rner att hädanefter under krigstider upphöra, och ingen annan rotering af dem utgöras, an den här osman stadgade som träffar all i Riket oroterad jord.
FörstärkningZrnanstapet hemförlvfwas och ätergär till sin hembygd sä snart kriget upphört, samt behåller dä sin beklädnad, men aflemnar enligt wederbörandeS anwisning bewarings-- och remtygs-persedlar.
Under fredstid kan Förstarkningsmanstapet aldrig uppbädas tillepercis, an mindre till något Kronans arbete, af hwad beskaffenhet som halst. 5w Ehuru tidhwarfwcts mildrade tänkesätt och seder ynbart ädagaläggas i den hos Swensta Officerare mer §,ch iner rädande princip, att hellre genom förwäriwad aktning och tillgifwcnhct, än genom sträck och hårdhet, försäkra sig om Soldatens lydnad, tror Utskottet sig dockwid förflagets uppgörande till ett pä ofwan anförda sätt orzaniseradt Fosterjordens förswar, böra bifoga den hem» ställan, om icke Rikets Högloft.
Ständer skulle begagna Lenna anledning, för akt hos Kongl. Mast i underdänigHet auhälla, det täcktes Kongl. Majit lata Krigs-Artiklarne och öfriga KrigsdMiplinen rörande stadgar unberg^
Len förändring i afseende pä Soldatens behandlings-sattsvm
Han pröfwar leda till wäckande, lifwande och underhällande af hederskänsla hos den lydande, utan att minsta fällts styrka, till ordning och ntdig krigstukt; sifwert» som att Befälets skyldigheter wid manskapets wärd, för.- skrjning och seder, mätte noggrant förcstrifwas och uppfyllas ; nödiga magazin, lasarett m. m. anstaffas och in» rät - Den 11 April. rättas; med ett ord: allt i nader beredas, som kan bidra^ ga till KrigsmanmnS conservation, tnfnad och förädling.
Den ädla pligten att förswara Fäderneslandet, skal! derigenom wisa sig mindre tung för ynglingen, och äfwerr ömma föräldrar stola med mindre bekymmer sefina barn gä att dem uppfylla Alla de omständigheter, som tillhöra detta ärendes werkställighet och öfwer hwilka Rikets Ständer icke finna lämpligt att uttryckelig en besluta, böra till Kongl.
Majus egen höga pröfning pch afgörande hanwisas, med förbe» häll, att de här utstakade hufwudgrunder orubbligen blifr ma iakttagne Sluteligen fär Ulstottet, i anledning af derom hoS Högloft.
Ridderffapct och Adeln wäckt motion, wördsam» ligen förcflä, att en underdånig orrhällan hos Kongl. Maju mätte göras, att Kongl. Mant i Räder täcktes genom Dest Befallningshafwandc i Länen, höra Rust - och Rotchällarne i Riket, öfwer de ändringar och förbättring gar som wid det redan »varande Zndclningswerket kunna finnas nödige, samt att deröfwer i nädcr täta upprätta en sädan plan, som till Rikets Högloft.
Ständer wid nästa Riksdag öfwerlemnas, för att dermed enligt 82 §.
Regeringsformen fortfara Hwilkct allt, jemte en Ledamots pä pttrpcklig begäran derom medföljande särskilta tanka, till Rikets Högloft.
Ständers egen pröfning wördsamligen öfwerlämnasStockholm den ro April egren W Högloft.
Nidd-rstapcts och Adelns »vägnar Joki- 6.
Oxeri8tgLrn3.
Pä Högivördige Prcste-Ständcts Ledamöters »vägnar LArI I o kr.
L n -2 ». ZZ6 Ven 11 Sprik.
Pä Wällofl. Borgare-Ständets magnar L. 8 c k ö n k e r r.
Pä Hcdcrwärda Bonde-Ständecs wägnar LrL r i c L s o n. ^ I. dletrel.
Friherre Uuäbecll, ^lexsnller och Friherre Ztfernstsätj Larl ^ustsk, anhöllö att i anledning af denna fräga fä uppläsa följande yttranden- som kunde jemte Betänkandes fä hwila pä bordet.
Friherre !'nclde< i<, som LedaMot ut, Oeconomie-Uts skottet och den öfwer detta grannlaga anine walda Bereds ning, räknar jag för en skyldighet att till Högloft.
Rids derstapet och AdclnS upplyste granskning öfverlemna de föranledande skal som w -> kat pä min öfwertygelfe, att den hittills öroterade jorden borde hädanefter i Rikets wäda - och dä det af ett anfallskrig oroas, deltaga uti roteringss beswaret.
Swensk mannafrihct har i alla tider warit ett symbolum för Swensta Folkes Helgdcn och begagnandet <if en lagbunden frihet önskar jag alltid mätte wara ett lika sä ömt som g ranlnga ögnamarke för Swensta Nationen och Dest Ncprestntamcr Att förswära Riket' och dest omräde, är sälunda dct enda Möjliga sitt att bibchäl ä wär frihet, wär sjelfständighet- Detta Riksmöte har pä ett oivanligt och utmärkt satt grUndlagt denna wär sjelfständighet , och säledes uppfyllt NationenS enstan.
Desi framtida åtnjutande och förswar mot Utländskt öfwerwälö och inflytelse, mätte wara detta samma Riksmöte förbss hältet och skyldigt att bereda.
Den 11 April. 337
Der skulle wara rika sä orimligt, som öfwermo, digt fordradt, att den nu »varande Swensta Armeen stulle kunna motstä och hindra en mäktig fiendes inträng pä Swens? botten.
Dess förstärkning och tillökning blifwer derföre en nödwändighot, och dä efter min öfwertygelse förswars skyldigheten bör äligga hwarje Medborgsclass lika owillkorligt, sä tror jag för min del, att sä wida hwarje Medborgare mellan 20 och 45 är förklaras förbunden att i Rikets fö-fwar deltaga, dock med de billiga undantag Utskottets Betänkande för» anledcr, mätte äfwen all ford till ett sädant deltagande anses skyldig, ja, jag ,vägar säga berättigad, ty jag räknar
Rikets frälsning och försmak ej allenast för en skyldighet, men wida mer för en ära.
Jag tror »visserligen att nägon skulle kunna inwända det i dest tanka talande motstälek, att sädan privilegierad jord hitintills blifwit man och man emellan betald, i följd af dess uråldrig» fri - och rättigheter, och att den nu fbreflagne roteringen were stridande mot den säkerhet man hade päräknat.
Jag skulle äfwen nu och alltid instämma uti dessa tänkesätt, om meningen wore eller förslaget innefattade en lika förbindande skyldighet, ocksä i fredlig tid; men dä Utskottets Betänkande före,kär, att en sädan uppsättning och rotering endast och allenast stall blott för en gäng under kriget inträffa, samt med den ätcrwundna freden alldeles upphöra och äter upplösas, hwilkct jag härmed högtidligen yrkar och för framtiden reserverar, sä finner jag för min del hwars ken wäl betänkt eller billigt, att kör den hittills oroterade jorden »vägra ett pä de förcflagne grunder skyldigt del» tagande till Rikets förs,var, enär och sä wida dermed älföljer hwarje Medborgares förbindelse, att inom de projecterade äre» wara till förswarct sjelfstrifwen.
Fris Liöö. och prof. 6lte Vatch. r-tzra Afö. n»s 2?. 338 Dcn ri Apri!.
Ltjernrteät: Wördsamt Memorial' I sammanhang dermed att Wargeringen upplöses lärer wara nödigt, akt Rikets Ständer uppgifwa andra utwägar till Landets förswar, hwilkct ocksä med Kongl.
Majus senast framställda nädiga proposition äsyftas.
Denna för Samhället wigtiga fraga blir det, äfwcn för hwarje enskild Medborgare, som pakallaS att utse medel kill räddning för ett hotadt Fosterland, och ehuru jag ar osäker huru min öfvertygelse härom möjligen kan instämma med pluralitetens, mä ickekänflan deraf kufwa föresattsen att efter bästa wilja söka befordra allmän rätt och nytta, ett ämne, ssm fordrar tid att moget pröfwas och afgöras.
Nägon hufwudsakclig ätgärd att rubba Indelningswerket eller akt oroterade hemman för närwarande kunna aläggas knektehåll anser iag mot meoborgelig rättighet, mot ordning och Constitutionens helgd wara stridande att tillstyrka, sä wida ny rotering är en sräga af Constitutionel beskaffenhet, hwarom i 80 §. af Regeringsformen handlas och i nästpäföljande §. förestrifwcs huru dermed förfaras mä, hwartill kommer, att förändringar i privilegier, som Regeringsformens Iltj. §, vmnäniMr icke kunna, som hushZllsmäl anses, att förtiga det Posthemman och Lotsars lägenheter hwarken böra eller kunna roteras, samt att ibland Land Stats Boställen förekomma sadane, hwilka utgöra hela Lönc-Indelningcn och som rokeringsbeswäret underkastade, skulle fränkänna sina Innehafware all Löne,inkomst, ja stundom derutöfwcr, utom det att resning och skattläggning, p8 sätt Författningarna utstaka, och Högloft.
Nidderskapet och Adeln under detta Riksmöte dccreterat, inmhällcr det enda möjliga och rätta Der» 11 Aprik. 339 rätta wilkoret för siik ätgärd, r hwilkct fall icke utur» aktlätas ma, att all Rikets iord, der sä tarfwaS, ä n»o warder refwad, och efter förekommande omständigheter skattlagd, hwarmeo en billig och jämn fördelning i ulstpldar winnes och stprka för Staten beredes.
Men dä för det närwarande uppoffringar för Statens bestånd tarfwas, wore deremot ester min tan, ka att proponera: 1:o Dct hwarje oroteradt Mantal, undantagna sä, dana, som med wista förestrcfne utffpldcr beswäras, sä» som fnwillig afgift ärligen erlade ifrän 8 L 10 kill och med 16
Nd. allt efter hemmanets godhet, akt af Kongs. Maut anwändas till Wärfning och uppsättning af manskap, säsom med Wärmlands Jägare och Lreukrisica Regementet tillgått, hwilka troupper säledes, icke frän Jordbruket och Wergwerken ensamt uttagna, skulle som öfwade och tilldanade krigsmän, under wiZ» sa tider wara Landtrulturen npttige, hwarjemte de nä, ringar, som icke widkännas roteringsbeswäret komma atc deltaga i kostnaden till nämde uppsättning, hwar, till Herrar Lfficcrare af den Fäderneslandet sä wäl förtjenta Finsta Arnwen torde wara att päräkna: kun, vandes destlikes under tiden goda gewär förfärdigas samt beklädnads- och Utredningspersedlar till förberörde behof anskaffas.
S:o Att Knekte-Conkractet samt Indclningswerket i allmänhet efter hand ätcrställes i det stick derom frän början afflutadt blifwit, om ocksä nägon rättelse deri nu mera gnsäges billig, i hwilken händelse Warge, ringens bibchällande af mig proponeras sä, som den samma hittills utgätt och afsigten dermed warit, dock att för en sädan nummer, utom stuga till boningsrum och anwiöning derinmid pä 1 eller L fjerdingöland till Jord, Den ri April.
Jordfrukter samt r Sommarlasi hö och i t.jog halm Ärligen, Rotarna härtill i öfrigt icke betungas med nägre utgifter af hivad namn de wara mande; äberopande jag mig hwad en af Nidderstapets och Adelns Herrar Ledamöter Friherre linnde ä detta ruin sörledit. är rörande rustning och roteringsbeswäret till wycken upplysning anfört.
Z:o Skulle Conscribtion eller utskrifning icke äga rum annars än uti högsta nöd, samt dä recrutering icke pä annat sätt stod för Fosterländers frälsning och bestånd att »verkställa, hwilka anstalter till Rikets förswar, Riksens Högloft.
Ständer .jemlikt fZ §. i Regeringsformen äga att widtaga, och som i 10 §- "k Riddcrffapets och Adelns privilegier desto kraftigare päfordras, som man utur huset mäste i trängande nöd wara redo alt utgä.
Detta är nu hwad jag i korthet har att underställa Högwälborne Herr Grefwens och Ordförandens samt Högloft.
Nidderstapets och Adelns nitiffa sch upkhsta pröfning, derwid jag sökt ädagalägga mina tänkesätt såsom mcdborgsinaii/ säsom Frälse - och Skatte Jordägare.
Herr von 8cknlt2snl,elin, Daviä, anhöll att, det i dag upplästa Betänkandet ifrån Leconomre«Utskottet i Bewäringörrugan mätte, säsom för allmänheten gansta upplvsande, genast befordras till trycket, samt en dag utsattas, dä Ridderstapet och Adeln kunde detsamma till öfwerläggning företaga.
Herr ceäersleät, Ion, Mlsäg rriSrgon-agen härtill wara den lämpeligaste.
Herr Den ii Apxjk.
Herr ?rint26r>8ckö1ck, (larl, började uppläsa ett flrifkeligt anförande, rörande Bewäringsfrägair, men afbrösS af Herr Grefwe» och Ordföranden, som yttrade, att det more honom okärt att tillkännagifwa, det har» frän Riddarhus-Utffottet sätt den anmälan hos sig fram, förd, akt den Ledamot som nu börjat uppläsningen af sitt yttrande, icke ännu hade erhällit anteckning och be, horig polet till inträde pä Riddarhuset; ! anledning hwaraf Nidderffapet och Adeln lätteligen funne, det han icke kunde wara berättigad att nägot anförande afgifwa.
Nidderffapet sch Adeln instämde häruti.
Friherre Hamilton, Oarl, yttrade sig gerna för sin del instämma uti Herr von Z-eliulcrmnlioims mo» tion angäende tryckning af Occonomie, Utskottets Be, tänkande, me» fruktade, att tryckningen deraf ej skulle medhinnas sä fort, som detta mäls företagande fordrade, och i sädant fall ett försök till tryckning deraf snarare Åstadkomma uppehäll, än fortffyndande af öfwcrläggningen af mäler; och att mälets fortffyndande more sä mycket angelägnare, som Friherre Hamilton hade sig bekant, att Bonde-Ständer icke ärnade det samma afgöra förr, än de andra Ständen hade yttrat sig öfwer första puncten, rörande Klagande af rotering i krigStider.
Mea om Betänkandet, som förmodcligen komme att hwila pä bordet öfwer morgondagen kunde hinna tryckas lill i öfwermorgon, sä hade Friherre Hamilton för sin del derwid ingenting att päminna.
Herr Grefwen och Ordföranden föreställde,? likhet med hwad Friherre Hamilton yttrat, att tryck, ningen ej tordt sä fort medhinnas, som angelägenheten af mälcts företagande fordrade.
Herr 342 ven 11 Apell. Herr Vsklman, Otto lbrsckric, önskade, att rj ' nägot beslut om märets företagande nu i förwäg mätte fattas, som skulle lägga hinder i wägen för möjligheten af en äterremist, emedan da fräga more om ingenting mindre, än Rikets sjelfständighet, ett sörhastadt afgörande lunde medföra stadliga följder.
Herr Grefwe» och Ordföranden yttrade sig tro, att Herr von LckultLsnKbims mening icke warit ans nan, än att malek i nästa plenum mätte företagas till ventilation, ej att nägot om dest afgörande nu i förhand skulle bestutas.