Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skulle uti en eller flere Kyrkor af et Pastorat Gudstjenst saknas ä den Söndag dä Kungörelsen borde upläsas, äligge det Presterffapet at genast, genom Kronobetjente i Pastoratet, besörja, det nästa dag et exemplar af Kungörelsen - Den 8 Augusti. 723 elsen ffyndsamt circulerar frän by til by uti sädane Församlingar eller Capell-Lag, medför, ständigande at deras Ledamöter hafwa at nästföljande Söndag sig wid Moderkyrkan infinna til Electors - wal, i händelse Gudstjenst icke samma Söndag bör hällas i egen Kyrka, dä walet derstädes ma för Socknen eller Capell-laget förrättas. l2.
Ridderffapet och Adeln infinner sig til Riksdag och representeras pä det sätt Riddarhus - Ordningen stadgar. §. -s Utom Ärke-Bifkopen, Bissoparne och Pastor Primarius i Stockholm, som äro sjelfkallade Riksdagsmän, wälje hwarje Stift, pä sätt desi Presterffap inom sig öfwerenskommer, följande antal fullmäktige, nemligen Kyrkoherdar:
Upsala Stift, för Stockholms Stad twänne samt för Stiftet fem, Linköpings Stift fem, Skara fyra, Strengnäs fyra, Westeräs fem. Weriö tre, Lunds fyra.
Borgo twä, Götheborgs tre, Calmare twä, Carlstads twä, Hernösands tre, Gotlands twä. Comministrarne i hwarje Stift, äfwensom Comministrarne i Stockholm, ware berättigade, om de det Åstunda, at inom sig wäija en fullmäktig, den de sjelfwe aflöne. §. 14. Hufwudstaden Stockholm äge at sända Tio Riksdagsmän, hwaraf twänne Magistratsperso ner, Den 8 Augusth ner, S Grosshandlare, i Fabriqncur, s Minuthandlare och z af Zimbeten och Handtwerkerier.
Walen förrättas af femtio Electorcr, utsedde ibland Borgerstapet, efter lika Classistctien som Stadens äldste.
Desse Electorcr wälje hwar för siq Riksdagsman inom sin Class, men atta samfäldt Fullmäktige af Magistraten.
För at blifwa Elcctor eller Riksdagsman för Stockholm fordras a t -hafwa warit 3:ne är Borgare derstädes, at en Grosshandlare betalar minst 80 Nd., en Fabriaucur eller Minuthandlare 10 Rd. och en Handtwerkare 3 Rd. til Staden i ärliga utstpider.
De öfrige Rikets Släder wälje fullmäktige af Stadens rätte Borgare elier ock sädane Stadens Magistratsperson^-, som borgerlig näring idka och för densamma borgerlig tunga draga, och Fahlu Bergslag af fjerde parts-ägare som tillika arv brukande Bergsmän, hwarwid de wäljande i Städe'.ne beräkna sina roster efter beloppet af hivad de til Staden statta, och Fahlu Bergslag efter fjcrdeparts Grufwedclarne.
Götheborg åge rätt at sända tre, Norrköping, Gefle, Carlscrona, Äbo, Malmö, Calmar, Westen'vik, Wisby och Uddewalla bwardera twa, samt alla öfrige Städer, jämte Fahlu Bergslag, hwardera en fullmägtig.
Af de ringare Städerne mä äfwen twä, högst tre, der dem sä godt spnes. förena sig om en person.
Ingen mä för Städerne Lil Riksdagsman utses, som ej minst tre är warit Borgare i Sta - Den 8 Augusti. 725 den, ej keller nägon för Fahlu Bergslag, som ej lika tid warit derstädes brukande Bergsman. §- -5.
Allmogen i hwart Härad wälje til Riksdagsman af Bonde-Ständet en inom Häradet boende och bofast man, hwilkcn icke tilförene hört til annat Riks-Ständ eller någon ordinarie beställning i Rikets tjenst innehaft; wilja flere Härad sammansätta sig om en Fullmäktig, ware sädant dem obetagit. §. 16.
Underläter nägot Prosteri, Stad eller Hä. rad at ställa Fullmägtig, ware förfallit til det wile Ständet pröfwar skäligt utsätta, och som swara kan mot den omkostnad som et jamnlikt Prosteri, Stad eller Härad pä sin Riksdagsman göra mäste; skolandes et sädant wite uti Ständets CaHa inslpta.
Försummar äter, utan laga förfall den walde at sig til Riksdagen i rattan tid inställa, ware sit arfwode för den tid han uteblifwit förlustig och bote derutöfwer en lika summa, alltsammans Utfallande Ständets Casta. §. i7. Uti Niksdagsmanna walen mä icke nägon Ämbets - eller Tjensteman med sin Ämbetsmpn-- dighet obehörigen werka; gör han det, miste Sptzlan.
Beträdcs nägon annan at genom loc, kändt, tubbande eller hotelser hafwa stört wal fri. '726 Den 8 Augustt. friheten, mä han stt brott ej med penningeböter umgälla, utan staffas med tillämpning af 6 Cap. 4 §.
Straff-Balken, kroppsplikten swarande emot tjugufem till och med septio dalers böter efter omständigheterna.
Ingen obehörig, eho som hälst, äge at walförrattningen bewista; och ware Domhafwanden wid Riksdagsmannawal för Bonde-Ständct pliktig at sjelf föra Protocollet. Wid alla Riksdagsmannaval stall den wara Riksdagsman, som de fleste rösterne undfätt.
Dör den walde, eller bewisar laga förfall, anställes nytt wal.
Riksdagsman som wald blifwit, mä ej utan lagliga hinder kunna sig derifrän undandraga, och njute han af dem för hwilka han är fullmägtig, anständigt och tillräckligt underhäll och reskostnad, bäda före walet bestämda. §- 18- Till Riksdagsman mä ej i nägot Ständ godkännas en person, som icke sylt s5 ärs alder; ej den, som fastan äldre, stär under förmynderskap; ejden, som efter ingifwen Cetzionsaniokning och utfärdadt Proclama, icke blifwit frän sine BorgSnärers kraf genom laga Dom befriad; icke heller den, hwilken laga kraftwunnen
Dom förklarat owärdig medborgerligt förtroende, och at föra andras talan, eller den eljest nägot nesligt straff blifwit ädömdt.
Personer af nägon annan främmande lära, än den Reformerta kunna ej wara Riksdagsmän; men walrätt mä äfwen andra Christ, na trosförwanter ej förwägras. in. Dcn 8 August!. 727 §. rg.
Förmenar någon wäljande eller som under omröstning kommit, olagligheter rörd et Riksdagsmannawal wara begängne, och will deröfwer klagomäl anföra, äffe dä af Domhafwanden behörigt Protocolls Utdrag, hwilket sist inom nästa dags förlopp bör till klaganden utlemnas.
Den klagande, om han är af Borgare eller Bonde Ståndet, ingifwe inom ätta dagar derefter sine beswär till Landshöfdinge-Ämbetet, som genast infordre wederbörandes förklaring inom den för hwarje ort brukliga och möjligen kortaste tid, och meddele efter förklaringens inhändigande genast, eller sist inom nästa dags utgäng, sit Utflag i mälet.
Den med Landshöfdingens Utstag mitznöjde, äge at ätta dagar efter deraf erhällen del till Landshöfdingen inlemna sine beswär, stälde till Konungen, för at i Desi Högsta
Domstol skyndsamt uptagas och afgöras; och äligge Landshöfdingen at de§e beswär och tillhörande handlingar, jämte egen förklaring med först afgäende post öfversända.
Klagomäl öfwer Riksdagsmannawal för Preste-Ständet ingifwes till Consistorierne, och följes derwid i öfrigt lika ordning och enahanda grunder, som här ofwanföre finnas utstakade. §. 20.
Den Riksdagsman, som till Riksdagen och de derwid förefallande rädflag sig i rättan tid ej inställer, ätnöjcs med de närwarandes beslut, och hafwe inge» magt at derpä tala.
! L- orj §. 2l. Riksdagsmän af alla Ständ skola dagen efter den, hwartill Riksdagen pälpst blifwit, sine fullmagter upwisa.
Ridderstapets och Adelns Ledamöter legitimere sig pä det sätt Riddarhus Ordningen förestrifwer; Preste - Borgare och Bonde Standens Ledamöter angifwe sig och styrka sin behörighet inför Justitiä - StarsMinistern, eller den Konungen i hans ställe förordnat, hwilken tillfälle, till uplysningars afgifwande, Fullmägrige i Banqucn och Riksgälds Contoiret för det Ständ, hwars fullmagter stola granstas.
Eädan granstning, hwars föremäl är at undersöka huruwida fullmagtcrna blifwit utfärdade i den form, som nästföljande §. förestrifwer, stall sist inom fyra dagar derefter wara fulländad; hwarje Ständ dest pröfningsrätt förbehällcn, sä wäl i afseende pä sädane medlemmar, bwilkas fullmagter ej blifwit godkänds, som dem emot hwilka till följe af r8 Z. nägon anmärkning äger rum, i hwilket sednare fall frägan, om den är klar och tydelig, hos Ständet af,gores, men dä nödige uplysningar saknas, till laglig åtgärd förwises; och bibehälle emedlertid ben under ytterligare pröfning ställde Ledamoten sin Riksdagsmans rätt. §. 22.
Fullmagterne böra, för at wara gällande, lyda salunda: — "Till den A/A Riksdag, som i . . .
. stall hällas och täger sin början den.... befullmägtigas härmed, efter föregånget ordentligt wal, dl. dl. at deltaga i RädFagen och besiuten om derstädes förekommande ären - Den 8 August?. 729 ärenden, hwarwid han owilkorli.qen förpligtas, at ställa sig til efterrättelse Sweriges Rikes beswurna Regeringsform af den 6 te Junti 1 09 jämte Riksdags.
Ordningen och öfrige gällande Grundlagar."
Fullmagterne underskrifwas:
För PresteStandct afBiffop och Consistorium; för^ Borgare Ständet af Stadens Magistrat ost) Äldste, och, hwad Fahlu Bergslag särskildt beträffar, af Gräfwe Rätten och Bergslagens deputerade; samt för Bonde Ständet af walförrattande Domhafwandea; börandes tillika för detta Ständ Wal Protocollet, af Electorerne undertecknadt, medfölja. §. 23.
Sedan Ständen hwart för sig sammanträdt, och förr än nägon öfwerläggniug företages, utnämne Konungen pä en och samma dag, Landtmarskalk samt Talemän för Borgare - och Bonde-Ständen.
Ärke-Biskopen ware alltid Preste Ständets Taleman Är han sjuk eller fränwarande eller hans Ämbete ledigt, blifwe
Ven honora efter Stiftens ordning nästföljande Biskopen Taleman 0. s. w.
Dä Landtmarskalk eller Talemän under Riksdagen af sjuklighet, eller andra anmälte laga förfall hindras at föra ordet, fföreträdes deras ställen, hos Ridderskapet och Adela af den efter Matrikeln förste närwarande Grefwe», i Borgare-Ständet af Hufwudstadens första Fullmägtig, och uti Bonde-Ständet af Riksdagsmannen frän Häbo Härad i Upsala Län.
Under -et Standen samlas och innan Landtmarffalk 7?0
Den 3 Augusti. och Talemän förordn-de äro, före hos Ridderstapet och Adeln Ordföranden i RiddarhusDirectionen tills widare klubban, samt uti Borgare- och Bonde-Etänden de här ofwannänmde Fullmägtige. §. 24.
Uti hwart Stand stall wara en Sc-reterare, som der före Protocollen och answare för wärdén af ingifne handlingar.
Hos Ridderstapet och Adeln Riddarhus Secreteraren, hos Preste- och Borgare <Ptänden de personer, hwarom Le sjelfwe öfwerenskomma, samt hos BondeStändet en sticklig, lagfaren och i Landthushällningen kunnig man af ofrälse Ständ, den Konungen dertill förordne. Hwarje Secreterare tilhör, at alt det som förefaller och beflutes ordentligen och noggrant upteckna och för Ständer justera, samt dä antingen hela Ständer eller någon Ledamot in pleno det fordrar, Protokollet upläsa; äfwensom i öfrigt alla Protokoll jämte Utdragen deraf understrifwa; Åliggande Secreteraren för Bonde Ständer särskildt at biträda Talemannen wid mälens behandlande, och göra päminnelser om nägot emot Grundlagarne stridande, skulle försökas, dock utan at l Ständet äga röst.
Sä wäl Ständens som Utskottens Secreterare, jämte den under Riksdagar biträdande nödiga betjeningen i Ständens Cancelliet samt Riksens Ständers Utstött, njnte samma säkerhet med Riksdagsmän, och srhälle wid Riksdagens stut en efter göromälens wigt och mängd lämpad wedergällning af Statsmedlen, hwilken af Stats-Utstottet, efter öfwerläggmng med Landtmarstalken och Talernännen sörestäs, och i sammanhang med den öf - Den 8 Augusti. 7si öfriga Stats regleringen af Riksens Stander bestämmes.
Till nämnde Betjening räknas, hos .
R.dderffapet och Adeln fpra Can ellisier, i Preste Ständet en Notarie och Lwä Cancellister, i Borgare-Ltändet sammaledes och i Bonde-Ständet twä Notarier och tre Cancellister.
I hwardera af Utffotten för hwarje Division en Cancellist, hwilken jämte Secreterare» förordnas af Utskotten sjelfwe med det undantag, som i 35 §. finnes stadgadt. §. 25.
Riks-Ständen utnämne utan drojsmäl sine Deputerade, hwilka med Landtmarffalken och Talemännen, hwart Ständ för sig, inför Konungen mä nedlägga Ständcns wördnad och lyckönffan, samt likaledes upwakta Drottningen och de Kongl Personcrne.
Standen utse derjämte
Deputationer, at inbördes hwarandra hälsa och lyckönska. §. 26.
Konungen eller, i de fall 4, 5, 6 och 7 §. §. omröra, Stads-Rädet, läte genom en Härold, under hittils öflige Ceremonier, utlysa dagen, dä Ständerne, efter förrättad Gudstjenst mä sammankomma pä Rikssalen.
Gudstjensten, hwartil alla Standen böra enhälligt infinna sig, förrättas af en Biskop i Stadens Storkyrka.
Efter desi stut upträde ä Rikssalen först Bonde Ständet, deruppä Borgare Ständet, widare Preste-Ständet, alla bwart för sig anförde af deras Takemän, och sisi Riddcrffapet och Adeln, anförde af Landtmarskalkcn, intagande de dem anwiste ställen.
För 7^2 Den 8 Augusts.
För Konungen stal längst fram i Salen sta en Thron, omkring hwilken Kronprinsen och de öfrige Kongl. Prinsarne hafwa sina platser.
Dernäst intage framför alla andrake twänne ^tote Minisirarne deras rum, och förhällts i öfrigt enligt det Ceremoniel, Konungen later för tillfället utfärda.
Härefter före Konungen sjelf, eller der Konungen är frånvarande> eller han sä för godt finner, Stats Ministern för Utrikes Arenderne ordet till Riksens Ständer, och läte dem afhöra Berättelsen, om hwad sedan sista Riksdag uti Rikets styrelse sig tilldragit.
Ständerncs
Talemän träde sedermera inför Konungen , och framföre i Ständens namn deras underdäniga wördngd Sluteligen och när Konungen lemnat Rikssalen, förfoge
Ständen sig äter till deras samlingsrum, och läte samma eller nästföljande dlenl dag för sig upläfa Regerings formen.
Konunga Försäkran och denna Riksdags Ordning, pä det ingen mä til sin undskyllan okunnighet derom förebära. §. 27. Propositionen angäende Stats-Werkets tilständ och bebof, hwaraf Ständen hwartdera et exemplar tillställes, mä Konungen öfwerlemna antingen wid det tilfälle dä Riksdag, enligt föregäende Z.
Lpnas, eller ä Rikssaleu annan dag, der honom sä godt synes, eller ock omedelbart til Riksens Ständers Statsutskott.
Riksdagens början räknes altid frän den dag, dä berörde Proposition af Riksens Ständer eller nämde Utskott emottagen blifwit.
Och som Riksens Ständer, jamnlikt Regeringsformens 65 H., ej öga at i Konungens öfwerwaro nägot besluta, mä ingen rädplägning härom ä Rikssalen häl - Den 8 August?. 735 las.
Propositioner, rörande Grundlagars eller öfriga Lagars och Oeeonomista Författningars stiftande eller förändring, jämte andra mäl, den:
Konungen under Riksdagens lopp will Ständerrie meddela, titlställcs genom Hof-Caneellercn hrvarje Ständ i desi Plenum.
Jamte alla Propositioner i fran Konungen til Riksens Eländer eller deras Utstött böra Stats-Nädcts deröfwcr kemnade yttranden tillika meddelas; kunnandes likwäl, da desia yttranden anga hemliga mäl, Riksens Ständer endast sörwänta del af Stats - Rådets tilstyrkan eller afstag. §. 28. Hwart Niks-Ständ wälje genom Electorer^ genast och sist inom ätta dagar, sedan Riksdagen bliswit öppnad, Ledamöter, lika mänga af hwarje Ständ, ide Utskott, hwilka stola ärcnderne bereda och utarbeta.
Sadane i Grundlagen stadgade Utstött äro:
Constitutivns - Stas - BewillningS^aneo - Lag - samt Besvärs- och OeeonomiäUtstvtten.
Hemliga Utstottct wäljes dä Konungen sadant ästar. 29.
Utskottet, som utgöres afTolf Ledamöter, tilkommer at i den ordning Regeringsformen förestrifwer, grairsta Rikets Grundlagar saint uptaga frägor och til Plena afgifwa Förflag om ändringar, förbättringar och förklaringar derutaf; bwarföre Ständens Ledamöter ware obetagit, at in Pierro yttra sina tankar, men Rikwns Ständer ej förr än ä den nästföljande Riksdagen, mu besluta. Hfwcrlcnarar Konungen ät Riksens Ständer nägon proposition rörån» 'de Grund-Lagar, updragc Stäläerns genast, utarr 734 Den 8 August?. utan at derom förut öfverlägga, ät Constitutions Utffottet, at desi utlätanöe afgifva, och förhälles dermed, som i Regeringsformens Lr L. stadgadt är.
Da Utffottet icke funnit ffäl, at gilla och til Riksens Ständers profning öfwerleinna nägot förflag til ändring eller förklaring af Grundlagarne, som Utffottet af en Riksdagsman emottagit, ware Utffottet ffyldigt, om Författaren det yrkar, at meddela honom sitt ntlrande, med tilständ, at detsamma, jämte Förflaget, genom Trycket allmänt göra, dä han för det sistnämndas innehäll, sjelf L egenffap af Fö.fattare mä lagligen anfvara. (konstitutions - Utffottet ägc, at assa de uti Stats Rädet förda Protoeoll, utom dem, som angä Ministeriel^ ärenden och Commandomäl, hwilka endast i hwad som rörer allmänt kända och af Utffottet upgifna händelser mä kunna kordras.
Finner Utffottet af desia Protocoll, at nägon Ltats Minister, Stats Räd, Hof Cancelleren, Stats-Secrctcrare eller annan Ledamot af StatsRädet eller den Ämbetsman, som i Commandomäl Konungen räd gifvit, uppenbarligen handladt emot
Regeringsformens tydliga föreffrift eller tilstnrkt någon öfverträdelse deraf och af andra Rikets gällande Lagar, eller underlåtit, at göra föreställningar emot sädane öfwerträdelker. eller dem wällat och befrämjat genom upsäteligt fördöljande af någon uplysninq, dä äge Constitutions Utskottet, at ställa en sädan under tilta! af Zustitiä - Ombudsmannen inför RiksRätten.
Skulle Den 8 Augusti. 755 Skulle Utskottet anmärka, at Stats-Rädets Ledamöter samfält, eller en eller siere af dem, uti deras rådslag om allmänna mätt och steg, icke iagtagit
Rikets sanstyldiga nytta, eller at någon Stats-Secrelerare icke med owäld, nit, skicklighet och drift sitt förtroende Ämbete utöfwat, äge dä Utskottet, at sädant för Riksens Ständer lilkännagifwa, hwilka, om de finna Rikets wäl det kräfwa, kunna hos Konungen skriftligen anmäla deras önskan, at han wille ur StatsRädet och frän Ämbetet skilja den eller dem, emot bwilka anmärkning blifwit gjord.
Frägor uti detta ämne kunna i Riksens Ständers Plena wäckas och af andra Riksens Ständers Utstött än Constitutions-Utstottet hos Ständen andragas, men icke af Riksens Ständer afgöras, förr än sistnämnde Utstött dcröfwer blifwit hördt.
När frägor uti Riksens Ständers Plena eller andra Utskott än Constitutions-Utstottet wäckas, huruwida Stats Rädets eller nägon dest Ledamot, eller nägon föredragande stt Ämbete pä obehörigt sätt utöfwat, böra bertrud följande ordalag och inga andra nyttjas:
"Det är anledning til Anmärkning emot StatsRädet (eller den och den Ledamoten eller Föredraganden), hwarom Rcmrst begärcs til Constitutions-Utstottct, inför hwilket anledninaarns upgifwas skola."
Oell stall en sadan Remisi genast owägerligen werkstallas.
Under Riksens Ständers öfwerläggningar derom stola icke Konungens beslut i mäl, som röra enskilte Personers eller Corporationers rättigheter och angelägen - 736 Den 8 Augusti. lägenheter, kunna ens nämnas, ännu mindre nägon Riksens Ständers pröfning underställas.
Dä hos Riks - Ständen olika meningar upstä, rörande npa Utskotts tilsattande eller, til hwilket Utskott upkvmne frägor ost) ämnen böra remitteras, och Ständen ej genom bestämd pluralitet kunna stiljaktigheterne afgöra, äge da Constitutions - Utskottet , at med Rikstns Ständers rätt och i deras ställe derom besluta. §.
Zo. Stats - Utskottet, hwilket stall bestä af Trettio Sep Personer, bör gransta, utreda och lil Riksens Ständer upgifwa Stats-och Riksgälds-Werkeus tilständ, förwaltning och behof.
För detta Utstött läte Konungen upwisa StatsWerkets tilständ i alla dest delar, til inkomster och utgifter, fordringar och skulder, med bertil börande verifieationer, samt läte til dctsammas öswerläggning framställa, hwad Staten utöfwcr be wanliga inkomsterne tarfwa kan och genom Bewillning mäste anskaffas.
Dä sädan Proposition blifwit af Utskottet emottagen, bör Utskottet genast derom samtelige Ständcn underrätta , och derjämte tilställa hwarje Stand et epemplar deraf Detta Utskott aligger säledes, at efterse och gransta huruwida Statens medel, sedan sista Riksdag blifwit, i enlighet med hwad Riksens Ständer faststäldt, wederbörligen anwände; at utröna, pröfwa och förestå det som til Stats - Den 8 Augusts. 7Z7 Stats- och Riksgäldswerleus upratthällande fordras, äfwenfom beloppet af be summor, hwilka jämnlikt 6Z §. i Regeringsformen skola för särskildte händelser afsättas, och at slutligen upgifwa huru mocke t genom Bevillning bob utgöras, sedan alla föreslagne nödige indragningar, besparingar och förbättrade anstalter, sä i anseende til upbörden som medlens anwändande, blifwit iakltagne.
I händelse ho^ Rikwns Ständers Plena gemensamt eller uti något af Riksstånden betänkligbeter upstä emot antagande as hwad Utskottet tilstyrkt, utr der, som rörer antingen Statens reglerande eller Ben i unngens derefter lämpade hela belopp, eller hwad til Riksgälds - Contoirets utgifter och inkomster hörer, eller grunderne för Riksgälds-Cvntoirets styrelse och förwaltnrng, til komme Utikvttet den befattning, ledande at bringa fäderne ämnen til sluteligt afgörande, bwilken 6r-Z. afRegeringsformen, jämte sättet bertil foreskrifwer.
Vpparsigsadan skiljaktigbetomgrunderna,sät- ' ten asderus tillämpning och fördelningen tilBewillningens utgörande, hwaromyi §- afRegeringsformen förmäler, förfare Utskottet, förstärkt til det antal af Ledamöter som Regeringsformens föreffrifwer, dermed pä det sätt npsinämnde 2-ne Z.
Z. utstaka. ?- 3'. Bewillnings
Utskottet skall bestä af Fyratio Ätt-a Ledamöter, walde frän särskilda och sä widt möjligt är, frän alla Rikets Provincer.
Detta Utskott tilkommcr, sedan Summan af den Bewillning wm Riksens Ständer wid hwarje Riksdag sig ätagit, blifwit faststäld, at författa Förslag til berörde summas fördelning til utgöranAndra Band. tTl:-) 9Z, 94. de, 738 Den 8 Augusti. de, upgifwa grunderne derföre och utreda jätten, huru desamma böra i hwarje särskildt fall tillämpas, samt allt sädaut l et sammauhauq Riksens Ständers Plena underställa.
Alppar sig den i Regeringsformens 71 ^ omförmälte stiljaktighet, eller skulle nägot Ständ söka undandraga sig det af Utskottet föreslagna deltagande uti Bewillnings beloppet, da skall, enar skälen til den äsiundade ändringen och sätten ti! minnande deraf blifmit upgifne och de öfrige Ständen meddelte, Bewillnings Ulskottct deröfwer höras, hiva re ttcr förfares såsom i berörde tz stadgadt är; Åliggande det Bewillnings Utskottet, dä desi Förslag i en eller flere delar sälunda blifmit förkastadt, at förestå en annan fördelning eller andra grunder och satt för utgörandet blott af den andel i Bewillningssumman, bwaruvpä den ogillade delen i Utskottets förra Förslag har afseende; och förhälles, i händelse äfmen en sadan ny fördelning ej antages, pä det sätt ofwanföre ffrifmit är. §. '2. Banco Utstottet, som utgöres af Trettio Sex Ledamöter, stall öfmcrse Banguens Styrelse och tilständ, och gifwa förestrifter om desi förwaltning, enligt den särstilta Instruction, som af Riksens Ständer wid hwarje Riksdag kommer för Utstottet at utfärdas. §. 3Z. Lag-Utstottet, bestäende af Tolf Personer, äger at jämnlikt 53 och 87 §- §. af Regeringsformen utarbeta Förslag til stiftande, ändring, förklaring eller uphäfwande af Allmän Civil-och Crimi - Den 8 Augusti. 7A9 Criminal- samt Khrks Lag, och uptaga de i sadane ämnen af Konungen meddelade Propositioner eller i Riksens Ständers Plena wäckte frågor Under Civil och Criminal Lag'böra äfwen förstas de delar af Krigs Lagar och Författningar, rörande Krigswäsendet, som äga tillämpning til medborgare utom Krigs Staten.
Riksens Ständers Justitiä Ombudsman äligge, at wid hwarje Riksdags borgan, jämte iakttagande af hwad Regeringsformens 100 Z. stadgar, ingifwa en noggrann upgift pä atla de fräri Konungen genom desi Högste Domstol sedan näst föregående Riksdag utgangne Förklaringar af Lagens rätta mening, Hwarefter Justitiä Ombudsmannens anmälan til Lag-Utskottets handläggning remitteras. §- 34- Reswärs - och Oeconomiä Utskottet, sammansatt af Fyratio Ätta Medlemmar, skall enligt och -0) § Z. i Regeringsformen, anmärka brister i de allmänna Hushällnings anstalterne och förändringar deruti förestå, samt uptaga alla hos Riksens Ständer upkomnc frägor, om förändring, förklaring och uphäfwande af Lagar och Författningar, som Rikets allmänna hushällning röra, om sädane nya Lagars Vtiftande och om grunderne för Allmänna Inrättningar af alla stag.
Ständer äqe dock endast magt at i desin ämnen besluta -föreställningar och Önskningar at hos Konungen anmälas. Will Konungen nägot Oeonomiskt mäl gemensamt med Riksens Ständer afgöra, förfares dermed pä det satt, som för Lag frägor är stadgadt. 740 Dcn 8 Augusti. §- ZZ> Hemliga Utstottet, som utgöres af Tolf Ledamöter, äge at med Konungen öfwerlägga em de ärenden, hwilka icke til andra Utstötts befattning höra, och dem han pröfwar böra hemliga hällas; dock hasme detta Utstött ej magt at fatta något begnt, utan endast at til Konungen afgiswa yttranden öfwer de mål Konungen detsamma meddelar.