Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Emedlertid och då konsumentens rätt, efter att förut med alla andra artiklar städse hafva varit åberopad såsom grund för nedsättning af tullsatserne, i fråga om nödvändighets-varan, socker, icke vunnit det ringaste afseende, så kan jag ej afhålla mig alt anmärka att ett dylikt förfarande synes mig lindrigast sagdt inconseguent och jag kan ej inse hvarföre ömheten emot de 19 Socker-raffinaderiernas intressen numera skall vara större än emot andra näringar i vårt land, hvilka iiro långt vigtigare, men som kanhända ej förstått att alltid så väl som egarne till Sockerraffinaderierna bevaka sina fördelar, utan att skygga för ansträngningar.
Man må upställa calculer och deductioner huru som helst, så synes mig det vara ett faktum som ej torde kunna bestridas, att tull-lagstiftningen för denna näringsgren hvarken varit eller ännu är serdeles tillfredsställande, dä den stora allmänhetens anspråk på nedsättning i priset för renadt socker och sirup, helt och hållet äfven vid denna Riksdag blifvit åsidosatt, ty de höga tullsatserne derå af 5 sk. för socker och 3 sk. för sirup pr U, verka under vanliga och lagenliga förhållanden alldeles detsamma som ett absolut förbud för införsel.
Att emedlertid under sednaste liden här i riket införtullats ett ganska ansenligt belopp af nämnde varor, hvilket haft till följd ali priserne å dessa för hvarje hushåll numera ovillkorligen nödvändiga artiklar blifvit något modererade, det kunde ej bestridas, men härföre har allmänheten att tacka företagsamhets-andan hos våra bröder Norrmännen, som ej långt från riksgränsen anlagt ett större Socker-raffinaderi, kanhända med beräkning på afsättning af dess produkter hufvudsakligen lill Sverige, och det är ingen omöjlighet att detta blir än ytterligare utvidgadt och kanske flere dylika utefter riksgränsen anlagda; men om under slika förhållanden en önskad och C * 84 Den 10 Maj f. m. efter mitt omdöme ovilkorligen nödvändig Svensk-Norsk (allförening kan komma till stånd, det torde väl med skäl kunna betviflas, då Norrmännen hittills åtminstone icke visat den oklokheten att blindt åsidosätta egna fördelar.
Jag hade derföre trott att vid denna Riksdag rätta tidpunkten varit inne att genom en nedsättning af tullen å Socker och Sirup äfven häri närma våra förhållanden lill de Norrska för att lättare upnå målet: en gemensam tull-förening, och att om äfven sådant icke kunnat ske utan någon liktidig nedsättning på tullen å råsocker för att derigenom icke för hastigt ändra eller minska de inhemska raffinadörernes vanliga goda behållningar af sin rörelse, denna för Statsverket visserligen afsevärda eftergift att tull-intraderne likväl varit mindre skadlig än fortsättningen af de gamla förhållan derna i detta afseende emellan de båda rikena, tullkriget vid hela den länga riksgränsen icke att förgäta.
På de anförda skälen reserverar jag mig emot det fattade beslutet om den gamla höga socker-tullens bibehållande.
Hrr Elektorers lista vid val af Utsk:s ledamöter;' och befunnos dertill utsedde i Constitutions-Utskottet: att inträda under den ordinarie ledamoten JYS 1506 Hr Stjerngranat, Georg Gustaf Henrik, från och med den 14 dennes beviljade 3:ne veckors ledighet; JYS 2145.
Bevillnings-Uts kottet: efter JYS 177.
Frih. von Knorring, Wolrath; — 1976.
Hr von Knorring, 0. Banko-Utskottet: efter JYS 1871.
Gr. Posse, Knut; — 2090.
„ Adelborg, A. 0. Allm. Besv.- o. Ekon.-Utskottet: efter JYS' 226.
Hr Silfverstolpe, Fredrik Otto, M 227.
Frih. Rudensköld, Fullm.
Hr Adlercreutz, Axel Gustaf, samt JU 1671.
D. Hr Lilliehorn, Fullm.
Raab, Carl Adam; JYS 302.
Alströmer, 0. J. — 1606.
Hr Flach, J. F. — 1884.
Hummelhjelm, Fullm.
Hr Ribbing, A. .
Hrr Elektorers lista vid val af en Suppleant i Const.Utsk. efter JYS 2024.
Gr. von Rosen, Carl Pontus; och befans dertill hafva blifvit utsedd:
JYi 1786.
Hr Blomstedt, C. R. 1) en 10 Maj f. m. 85 Fortsattes pröfningen af Bevilin:s-Utsk:s Betänk.
N:o 3, ang:de Tullbevillningen; och förekommo härvid nedannämnde artiklar.
Spanmål.
I fråga om denna artikel yrkades dels bifall lill Utsk:s förslag, dels att införsels-tullen måtte till hälften af dess nuvar:de belopp nedsättas å spanmål alla slag, med undantag af Hvete, hvarå tullsatsen ansågs höra förblifva oförändrad; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, hemställde om B. o. Ad. behagade bifalla Utsk:s förslag och, efter denna propos:s besvarande med starka
Ja, blandade med Nej, förklarade sig hafva funnit
Sedan härvid votering blifvit begärd, uplästes till justering och godkändes följande voter:s-propos.:
Den, som bifaller Bevilln:s-Utsk:s hemställan ifråga om införsels-tullen å Spanmål, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, anser R. o. Ad. alt införsels-tullen bör till hälften af dess närvarande belopp nedsättas å Spanmål, alla slag, med undantag af Hvete, samt att å sistnämnde sädesslag nu stadgade införsels-tull må bibehållas.
Vid voteringens slut, befunnos rösterne hafva utfallit, som följer: Ja — 72.
Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att Plenum komme att fortsättas kl. 6 e. m.
Speglar och Lampeller.
Stearin. R. o. Ad. ansåg pröfningen af Utsk:s förslag böra upskjutas till beslut blifvit fattadt ifråga om artikeln Talg.
Strumpor.
Sedan en talare yrkat den förändring i Utsk:s förslag att införsels-tullen å Bomullsstrumpor måtte bestämmas till 1 R:dr 8 sk. pr It, men denna förändring af en annan ledamot blifvit bestridd, blef Utsk:s förslag af R. o. Ad. bifallet.
Slrumstickor, Strängar och Stål.
Härefter företogs till pröfning och bifölls Utsk:s i afseende på artikeln Fjudrar afgifne förslag, hvarom R. o. Ad. hade inskjutit att besluta, tills artiklarne Jern och Stål blifvit behandlade. 86
Stålarbelen, ej specificerade.
Sedan en talare yrkat bibehållande af nu stadgade införselstull, men en annan förordat bifall till Utskrs förslag, blef propos. lill bifall å sistn. förslag framställd och besvarad med starka Ja, jemte ett eller annat Nej; hvarpå Hr Gr. o.
Sågblad och Såpa.
Talg.
I fråga om denna artikel yrkades dels bifall lill Utsk:s förslag, dels 16, dels 12 sk. införsels-tull pr LH, hvarpå propos. till bifall å Utsk:s förslag blef framställd, och efter densammas besvarande med starka Ja, blandade med Nej, Hr Gr. o. Landtm, förklarade det han funnit
Sedan härvid votering blifvit begärd, uplästes till justering och godkändes följande voter:s-propos.
Den, som bifaller Bevilln:s-Utsk:s förslag i fråga om införsels-tullen å artikeln Talg, röstar
Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, anser R. o. Ad. införsels-tull å denna artikel böra nedsättas till 16 sk. pr IM.
Fortsättningen af förevande ärendes pröfning upskjöts till eftermiddagens plenum; och II. R. o. Ad. åtskiljdes kl. { lill 4 e. m.
Den It) Maj e. m. 87 Onsdagen den 10
Maj 1854.
Uplästes ett af Piili.
Stjernstedt, Fredrik, inlemnal sälydande Mern.:
Af tjenstegöromål nödsakad att afresa från Riksdagsorlen, får jag härmed vördsamt afsäga mig förtroendet alt vara Bänkman för 8:de Bänkmans-Afdelningen, med anhållan att fortfarande vid min Riksdagsmanna-rätt få våra bibehållen. R. o. Ad. lemnade härtill sitt bifall.
N:o 3, ang:de Tullbevillningen; och förekommo härvid nedannämnde artiklar: Stearin.
I afseende på denna artikel, hvars behandling blifvit upskjtilen, tills R. o.
Ad. ifråga om artikeln Talg, fattat sitt beslut, yrkades dels bifall till Utsk:s förslag, dels att införsels-tullen måtte nedsättas till 4 sk. pr Propos. å bifall lill Utsk:s förslag blef först framställd och besvarad med starka
Nej, blandade med Ja; hvarefter Ilr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. ansåge införsels-tullen ä Stearin böra nedsättas till 4 sk. pr fi, samt efter denna propos:s besvarande med starka
Ja jemte åtskilliga Nej, förklarade att han härvid funnit
I fråga om denna artikel, hvarom beslutet blifvit upskjutet, tills R. o. Ad. pröfvat Ulsk:s förslag rörande artiklarne Stearin och Talg, yrkades dels bifall till Ulsk:s förslag, och dels att införsels-tullen mätte nedsättas å Talg-ljus till 3 sk. och å Stearinoch Margarin-ljus till 6 sk. pr äfvensom en talare ansåg införsels-tullen å Stearin- och Margarin-ljus böra nedsättas tilf4 sk. pr %.
Till afgörande företogs först frågan om införsels-tullen å Talg-ljus, och dä, efter med blandade Ja och Nej besvarade propos:r till bifall å de derom gjorde olika yttranden, förnyad propos. till bifall å Utsk:s förslag i denna del, hemställdes, ropades åter Ja och Nej, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade, alt han nu ansåg
Efter härvid framställd begäran om votering uplästes till justering samt godkändes följande votens-propos.:
Den som bifaller Bevilln.Utsk:s förslag ifråga om införselstullen å Talg-ljus, röstar 88 Den 10 Maj e. ro. <J il: den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, anser R. o. Ad. införsels-tullen å nämnde artikel böra nedsättas till 3 sk. pr
Vid voteringens slut befunnos rösterne hafva utfallit sorn följer Ja — 34.
Beträffande sedermera Stearin- och Margarin-ljus blef den först till bifall å Utsk:s förslag framställda propos. besvarad med starka Nej, jemte ett eller annat Ja, hvarpå Hr Gr. o.
Landtm, hemställde om R. o. Ad. ansåge införsels-tnllen å dessa slag af Ljus böra nedsättas till 6 sk. pr 8f, och efter denna propos:s besvarande med starka Ja, jemte åtskilliga
Vidkommande slutligen Vax- och Spermaceti-Ijus samt andra slag, blef Utsk:s förslag, utan deremot gjord anmärkning, af R. o. Ad. bifallet.
Tenn och Ther niometrar.
Utsk:s i afseende på dessa artiklar gjorde förslag blefvo af R. o. Ad: bifallne.
Efter någon discussion, hvarunder såväl återremiss, som införselstullens nedsättande till 1 sk. pr U ifrågasattes, blef Utsk:s förslag af R. o. Ad. bifallet.
Tobak, Tryffel sami Träd, jern- och stal-, saint kopparoch messings Utsk:s i afseende på dessa artiklar afgifne förslag biföllos.
Träd, bomulls I fråga om denna artikel yrkades dels bifall till Utskrs förslag, dels bibehållande af nu gällande tullsatser, och sedan propos: till bifall å Utsk:s förslag blifvit framställd samt besvarad med starka
Ja jemte några Nej förklarade Hr Gr. o. Landtm, sig hafva funnit Ja öfvervägande.
Träd, linne Ulsk:s förslag bifölls.
Efter någon discussion biföll R. o. Ad. hvad Utsk. i fråga om denna artikel föreslagit.
Den 11 Maj. 89 Ull. Utsk:s förslag blef, efter någon discussion, ang:de motiverna derför, af R. o. Ad. bifallet.
Sedan nu R. o. Ad. fattat beslut i fråga om artiklarne Hampa, Lin och Ull, förekommo de förut upskjntne artiklarne:
Garn, kamulls-, kardulls-, streich-, Unne-, segel- och bind Ulsk:s i afseende på dessa slags Garner afgifne förslag biföllos, Ur.
I fråga om denna artikel yrkades dels bifall till Utsk:s förslag, dels den förändring deri, att införselstullen å Skepps-chronometrar måtte bestämmas till 30
R:dr pr stycke; och då, efter med blandade
Ja och Nej framställde propos:r å dessa yrkanden, förnyad propos. till bifall å Utsk:s förslag blef framställd, ropades starka Ja,-jemte åtskilliga Nej, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade, att lian härvid funnit
Urband och Urkedjor samt Uerktyg.
Utsk:s i fråga om dessa artiklar gjorde förslag biföllos.
Härefter upskjöls fortsättningen af förevar:de måls pröfning till nästa plenum, samt åtskiljdes H. R. o. Ad. kl. 10 på artonen.
Thorsdagen den 11 Maj 1854.
Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr,: anförde skriftligen:
För föga mer än 2:ne månader sedan atled här i Stockholm, uti sitt 80:de lefnadsår, Samuel Owen, född i England och sedan 50 år i Sverige bosatt.
Han tillhörde vårt fädernesland icke blott genom de medborgerliga rättigheter, han här förvärfvade, och de familjförbindelser han här knöt, utan fastmera genom sitt snille, sin ihärdiga arbetskraft och liela sin mannaålders gagnerika verksamhet.
Hans namn skall i Svenska National-industriens historia länge forllefva.
Det var pä frami.
Presidenten, Frih. Edelcrantz’s föranledande, som Owen är 1804 ankom till Sverige med en redan då förvärfvad kunskap och skicklighet i mekanik, serdeles för ångkraftens användande.
De utmärkta prof han, redan de första 90 Den 11 Mjaj. ren af silf vistande här, deruppå aflade vid Elgviks klädesfabrik, vid Dannemora grufvor och den s. k. Eldqvarnen i Stockholm, fäste honom vid Sverige; och de 5 derefter följande decennier hafva sagt, att han för detta land var omistelig.
Det torde icke vara behöfligt att inför Svenska National-representälionen framhålla en teckning af hvad Owen här åstadkommit för ångmächineriets fullkomnande, för jernets förädling och användbarhet til! förut okändt bruk — det torde icke vara behöfligt i ett land, der han sjelf rest sina minnesvårdar i schaktens djup, vid verkstädernas ugnar, eller utsändt dem att kringsväfva floderna, sjöarna och håfven.
Om vårt fäderneslands förbindelser till Owen vittna icke blott de arbeten han här utfört och eflerlemnat, utan fast melodi egentligast de flerfaldiga, förut okända riktningar han här gifvit åt industrien, de kunskaper och den arbetsskicklighet han spridt vidt omkring i landet, flan var sjelf vår förste modellarbetare, vår förste formare, vår förste gjutare; och han inlärde derjemte andra, han danade inom sina verkstäder arbetare, som från dem utgingo lill provinserna, att meddela förvärfvade insigter och färdigheter åt närvande och kommande slägten.
Det har ofta blifvit anmärkt, att sådana män som Owen vanligen arbeta mera lill gagn för det allmänna och fyr andra, än för sig sjelfva.
De anstränga sig för verkliggörandet af den idée, sorn föresväfvar dem; beräkna icke så noga, kunna kanske icke alltid beräkna erforderliga tillgångar och medel för utförandet; de försöka, misslyckas, begynna och fullfölja på annat sätt, och måste anse såsom enda vinsten, om problemet slutligen kan lösas.
Någon gång stöta äfven oförutsedda olyckor lill.
— Allt detta var förhållandet med Owren.
Det var en tidpunkt af hans lefnad, då äfven han egde en sparpenning i behåll efter fleråiiga mödor.
Denna, jemte uplånade bidrag, använde han för byggande och utrustande af ångfartyget Josephine, hvilket, såsom bekant är, inom kort tid af vådeld förstördes.
Owen ansåg sig sjelf derigenom hafva förlorat 54,000
R:dr b:ko; och denna förlust, i förening med de dryga omkostnaderna för en talrik familjs uppehälle, för 13 barns upfostran, hvilkas fader han var i 3:ne giften, tvingade honom slutligen att åt borgenärer afstå sin egendom.
Rikets år 1840 församlade
Ständer behjertade dessa ekomiska bekymmer på samma gång som de uttalade sitt erkännande af ådagalagda förtjenster genom anslag af 2,000 R:dr b:ko såsom årlig pension för Owens återstående lefnad.
Denna utgjorde i hans ålderdoms dagar bergningsmedlet för honom sjelf, en åldrig maka cch tvenne oförsörjda döttrar.
Sedan mannen och fadren är borta, sakna dessa honom eflerlefvande alla bergningsmedel, alldenstund de blifvit nödsakade att i hans efterlemnade skuldsatta, ännu efter konkursen outredda, bo söka urarfva förmån.
Då jag icke kan föreställa mig, att Rikets Högh St:r skulle utan behjertande låta enkan och de 2:ne barnen efter en man med redan förut erkända förtjenster af fäderneslandet lefva i brist och saknad af lifvets oundgängligaste förnöden - Den 11 Maj. 91 beter, har jag ansett mig, på grund af Riksd.Ordn:s 56:te §, hos llikets Högh St:r böra hemställan göra om anslag af Jredjedelen (606 R:dr 32 sk. b:ko) af den pension, hvilken Hr Samuel Owen under sin lifstid af Statens medel fått upbära, såsom årlig pension åt hans enka under hennes återstående lefnad.
Jag anhåller om remiss af denna min motion till Högh StatsUtsk.
Fortsattes pröfningen af Bevilln:sUtsk:s Relänk. J\a 3, ang:de Tullbevillningen; och förekommo härvid ncdannämnde artiklar:
Vin, Vinsten, Vismulh och Väfnader, helsiden Utsk:s i afseende på dessa artiklar afgifne förslag biföllos.
Väfnader, halfsiden I fråga om denna artikel yrkades dels bifall lill Utsk:s förslag, dels ock att införsels-tullen måtte bestämmas å ”Alngods, andra slag” (än Fell) och Peluche) till 2 R:dr 24 sk., å ”Shawlar, Shawletter och andra Dukar, äfvensom genom faconering till Förkläden utmärkte tyger”, lill 3 R:dr, samt å Felb och Peluche till 1 R:dr pr U; hvarförutan föreslogs att tullvärdet mätte bestämmas till 12 R:dr 24 sk. å den forsla och till 15 R:dr å den andra af förenämnde rubriker.
Till afgörande företogs först frågan om införsels-tullen å ”Alngods, andra slag” (än Felb och Peluche), och efter framställde, med blandade Ja och Nej besvarade propos:r, först å bifall till Utslcs förslag, samt sedermera å införsels-tullens bestämmande till 2 R:dr 24 sk. pr , förklarade Hr Gr. o. Landtm., att han ansåg den sednare proposrn besvarad med öfvervägande Ja.
Efter härvid begärd votering, uplästes till justering och godkändes en sålydande votens-propos.:
Den, som bifaller Bevilln:sUtsk:s förklag i fråga om införsels-tullen å ”Helsiden-Väfnader, Alngods, andra slag” (än Felb och Peluche), röstar Ja 5 den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, anser R. o.
Ad. att för nämnde Väfnader bör bibehållas nu stadgade införsels-tull af 2 R:dr 24 sk. pr U.
Vid voteringens slut befunnos rösterna hafva utfallit som följer: Ja— 39.
Härefter förekom frågan om tullvärdet å det slags HalfsidenVäfnader, hvarom votering nu försiggått, men yrkandet om detta tullvärdes bestämmande till 12 R:dr 24 sk. blef nu, på grund 92 Den 11 Maj. af voteringens utgång, frånträdt, hvarpå Utskrs förslag äfven i denna del af R. o. Ad. godkändes.
Beträffande sedermera införsels-förbudet och tullsa'tsen å ”Shawlar, Shawletter och andra Dukar äfvensom genom faconering till Förkläden utmärkte tyger”, blef, efter först till bifall å Utsk:s förslag, och derefter till införsels-tullens bestämmande till 3 R:dr pr U framställde, med blandade Ja och Nej, besvarade propos:r förnyad propos. till bifall å Utsk:s förelag besvarad med starka
Ja jemte många Nej; hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade, att lian ansåg
Äfven härom begärdes votering, hvarefter följande votenspropos. uplästes till justering och godkändes:
Den, som bifaller Bevilln:sUlsk:s förslag i fråga om införsels-förbudets uphäfvande och införsels-tullens bestämmande för artikeln ”Halfsiden-Väfnader, Shawlar, Shawletter och andra Dukar, äfvensom genom fasonering till Förkläden utmärkte tyger”, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, bifalles Utsk:s berörde förslag med den förändring att införsels-tullen bestämmes till 3 R:dr pr U.
Det under discussionen gjorda yrkande att tullvärdet å det slags Ilalfsiden-Väfnader, som nu varit föremål för votering, blef nu på grund af densammas utgång, återkalladt, hvarefter Utsk:s förslag äfven i denna del af B. o. Ad. godkändes.
Vidkommande slutligen Felb och Peluche, framställdes först propos. till bifall å Utsk:s förslag, och ropades dervid starka Nej, blandade med Ja, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. bifölle att, införsels-tullen å Fell) och Peluche bestämdes till 1 R:dr pr g", och efter danna propos:s besvarande med starka
Väfnader, Bomulls
I fråga om denna artikel yrkades dels bifall å Utsk:s förslag, dels ock införsels-tullens bestämmande å ”Corderoy, Jeon, Manchester, Parkum, Sammet och Satin” till 20 sk., å ”Alngods, andra slag, ej specificerade, tryckte eller pressade”, till 1 R:dr, samt å ”Shawlar, Shawdetter och andra Dukar, äfvensom genom faconering till Förkläden, utmärkte tyger” till 36 sk. pr få, hvarjemte ifrågasattes, huruvida icke af ofvannämnde ej specificerade slag af Alngods, de tryckte och de pressade borde hvar för sig och med olika tullsatser i tulltaxan uptagas.
Den 11 Maj. 93 Propos. lill bifall ä Utslcs förslag i fräga om Corderoy, Jeon, Manchester, Parkum, Sammet och Sattin, blef först framställd och besvarad med starka
Ja jemte ett oell annat
Nej; hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade att han funnit
Beträffande sedermera Alngods, andra slag, ej specificerade, tryckte eller pressade, blef propos. lill bifall å den derå af Utsk. föreslagna gemensamma rubriken besvarad med starka Ja, jemte några Nej; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, förklarade att han äfven nu funnit
Vidkommande åter införsels-tullen å pressade eller tryckte, ej specificerade slag af Alngods besvarades den först till bifall å Utsk:s förslag framställde proposrn med blandade Ja och ,Nej, hvarefter Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. behagade bestämma ifrågavande införsels-tull till 1 R:dr pr &, samt, efter det svaren härvid utfallit med starka
Ja jemte åtskilliga Nej, förklarade att han funnit
Då nu votering begärdes, uplästes till justering samt godkändes följande votens-propos.:
Den, sorn bifaller Bevilln:sUtsk:s förslag i fråga om införsels-tullen å ”Bomulls-Väfnader, Alngods, andra slag, ej specificerade, tryckte eller pressade”, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, anser R. o. Ad. införsels-tullen å förenämnde slag af Väfnader böra bestämmas till 1 R:dr pr Sf.
Vid voteringens sint befunnos rösterne hafva utfallit, som följer: Ja — 15.
Sedan härefter propos. till bifall å Utsk:s förslag i fråga om införsels-tullen å Shawlar, Shawletter och andra Dukar, äfvensom genom faconering till Förkläden utmäkte tyger, blifvit framställd, men besvarad med starka
Nej, jemte ett eller annat Ja, biföll R. o. Äd. att ifrågavande tullsats skulle bestämmas till 1 R:dr pr fö.
Uppå sedermera framställd propos. biföll R. o. Ad. hvad Utsk. för öfrigt i fråga om Bomulls-väfnader föreslagit.
Fortsättningen af förevande måls pröfning upskjöts till nästa plenum, och H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 11 på aftonen.
In fidem protocolli, Albert Munck. 94 Den 13 31aj f. m.
Lördagen den 13 Maj 1854.
Upläsles lill justering och godkändes Exped.Ulskrs under JM 52 afgifna förslag lill II.
St:rs underd. skrifvelse lill K. 51. ang:de eftergift af Kronans rätt till dana-arf efter aflidne enkan B. II.
JM 3, ang:de Tullbevillningen; och förekommo härvid nedannämnde artiklar:
IVäfnader, bomulls-, med blandning af Lin eller Hampa.
Väfnader, Ylle Etter någon discussion, hvarunder yrkades, dels alt införsels-tullen mätte nedsättas å Doffel, Fris, Frisad och Kalmuck till 20 sk. 8 r:st., samt å Filtar och Mattor till 13 sk. 4 r:st pr 0, dels att Utsk:s derom afgifne förslag måtte bifallas, företogs frågan om dessa artiklar först till afgörande, och blef den till bifall å Utsk:s förslag i denna del framställda propos:n besvarad med starka
I fråga om de derefter förekommande artiklarne Pressduk och Sigtduk, biföll B. o. Ad. Utsk:s förslag.
Beträffande sedermera öfrige Ylleväfnader, blef, efter någon discussion, hvarunder yrkades dels bifall till Utsk:s förslag, dels återremiss pä det tvåskaftadt, valkadt
Alngods måtte blifva under serskild rubrik uptaget, dels ock att införseln af hittills förbudna Yllevaror måtte inskränkas till vissa städer, Ulsk:s förslag af R. o. Ad. bifallet, och ansågs frågan om berörde inskränkning i. införselsfriheten böra upskjutas till Utsk:s förslag om de kontrollföreskrifter, som, i följd af införsels-förbudens uphäfvande, kunde anses behöfliga, förekomme till pröfning.
Väfnader, linne- och hamp- samt Zink.
Angmachiner och Ångpannor.
I fråga om dessa artiklar yrkades dels bifall till Utsk:s förslag, dels införsels-tullens bestämmande till 10 proc. af värdet; hvarpå, efter först till bifall å Utsk:s förslag framstäld med blandade
Ja och Nej besvarad propos., Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. behagade bestämma ifrågavande införsels-tull till IO proc. af värdet, samt, sedan denna propos. blifvit besvarad med starka
Den 13 Maj f. m. 95 Efter det härvid votering blifvit begärd, uplästes lill justering och godkändes följande voter:s-propos.: o Lien, sorn bifaller Bevilln:s-Utsk:s förslag, att införsels-tullen å Angmachiner och Ångpannor må bestämmas till 5 proc. af värdet, löstalja ; den det ej vill, röstar
Nej, vinner Nej, bestämmes för nämnde artiklar en införsels-tull af 10 proc af värdet.
Sedan numera beslut blifvit fattadt i afseende på de artiklar, hvilkas behandling R. o. Ad» ansett böra föregå pröfniugen af Utsk:s förslag i fråga om artikeln Fartyg och Båtar, förekommo nu Fartyg och Botar.
Efter någon discussion beslöts alt, med B. o. Ad. förbehållen rätt att efteråt pröfva redactionen eller indelningen af denna rubrik, äfvensom Utsk:s förslag till undantag från den införselstull, som i allmänhet borde erläggas, lill en början och hvar för sig skulle bestämmas tullsatserna l:o å osegIande Fartyg af träd, 2:o å seglande Fartyg af jern och 3:0 Ångfartyg.
Då således nu först förekom frågan om införsels-tullen å seglande Fartyg och Båtar af träd, gjordes icke någon anmärkn. emot Utsk:s förslag i denna del, utan blef detsamma af R. o. Ad. bifallet.