Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Friherre Boije: Med Friherre af Nordin tåflar jag i aktningsfullt förtroeode till Herr Grefven och LandtMarskalken, och skall begagna alla tillfållen att gifva råttåt det förtråffiga sätt, hvarmed Herr Grefven och LandtMarskalken intill denna stund behandlat Ståndets och hvarje dess Ledamots rått; men med Friherre af Nordin kan jag ej instämma uti, att till Herr Gref. ven och LandtMarskalken öfverlemna att afgöra molionens laglighet, emedan sjelfva mitt förlitande till Herr Grefvens och LandtMarskalkens rättskaffenhet, säger mig, att Herr Grefven och LandtMarskalken icke vill hafva till sig öfverleinnad en rätt, som hör Ståndet till.
Om Talmannen finner propositionen olaglig, så vågrar han den ; men åmnet hvilar då blott, och afgöras sedermera af en annan Auctoritet.
Herr Grefven och LandtMarskalken misskänner visserligen icke den ömtålighet, som åmnet har, och som synes tala emot all vägran på propo-' sition.
Herr af Uhr, Gujiafv I afseende på frågan, huruvida den föreslagna skrifvelsen icke år förenlig med Grundlagen, anhåller jag att genom ett exempel få framlägga min åsigt.
Om det nemligen stöde i skrifvelsen den önskan, att Ministrarne måtte blifva mera tolerante i fråga örn Tidningar, skulle sådant ofelbart gifva anledning till jemförelser, och dessa kunde naturligtvis ej hemtas från annat åa förflutna hån - I)en II Juli! f, m. delser, oell skulle sålunda lemna rum för ett indirect klander.
Om deremot skrifvelsen inne. håller, att Riksens Ständer önska, det Ministrarne icke må begagna indragnings-magten vid andra fall, ån då högsta angelägenhet den påkallar, så ligger deruti Alldeles icke någon jemförelse nied hvad som tillförene skedt, och jag kan ej eller finna något hinder för Riksens Ständer, att örn en sådan deras önskan underrätta Kongl. Maj:t.
Innan jeg går till sjelf;} va sakpn, skall jag söka undanrödja några miss. tag.
En vård Ledamot har trott, att Grefve von Schwerin borde eller kunde med sin motion vånda sig directe till ConstitutionsUtskottet, Jag kan dock ej föreställa mig, att detta Utskott år berättigad}, att omedelbarligen upptaga en sådan motion, emedan det endast år förslag tili Grundlags förändringar, som kunna af enskilde till Utskottet ingifvas.
Äfvenledes har en och annan Ledamot trott, att icke något annat Utskott än OeconornieUtskottet ägde föreslå underdåniga önskningar.
Denna rått år alldelea icke inskränkt till något visst Utskott.
Man har ej sällan sett Stats- och BeviliningsUXskoUtn begagna den.
Sedan emedlertid den tankan nu mera synes vara hos Ridderskapet och Adeln temligen allmän, att motionen år laglig, återstår det endast att undersöka, till hvilket Utskott densamma bör remitteras.
Det år vål sagdt, att den borde gä till OeconornieUtskottet, raerj 89 §. i jo en 11 Julli J. tn, SOS RegeringsFormen säger uttryckeligen, hvilka frågor höra dit
Der står nemligen: ”frågor om förändring, förklaring och upphäfvande af Lagar och Författningar, forn Rikets allmänna hushållning röra: om jädana nya Lagars Jtiftande, famt om grunderna för allmänna Inrättningar af alla Jlag,n Hår år således gränsen för OeconomieUtskottet3 befattning utstakad.
Frågor, som icke kunna hänföras till denna cathegorié, tillhöra också icke ovilkorligen Oeconomie- och BesvårsUtskottet.
Och om frågorne åro af den beskaffenheten, att de ej passa till något visst beståmdt Utskott, åga Riksens Ständer, såsom Friherre Cederström förut anmärkt, ostridig rått, att remittera den antingen till ett Särskildt Utskott, eller till hvilket af de redan tillsatta, som de behaga.
Och jag skulle, vid sådant förhållande, för min del tro, att icke något Utskott vore mera låmpeligt, ån det sorn från böljan handlagt frågan, det vill såga ConstitutionsUtskottet, Friherre
Anckarfvärdt
Då jag genom den omständighet,' som nu inträffat, finner, hvilket stort misstag jag i gårdagens plenum begick, då jag trodde en återremiss af ConstitutionsUtskottets
Betänkande kunna undvikas, anser jag mig böra i allo rättvisa deras omdöme, som påyrkade denna återremiss.
Hela denna discussion hårrör blott deraf, att Betänkandet ej återgick till Utskottet.
Jag finner det nu, men för sent.
Jag kan ej föreställa mig annat, ån att de anmärkningar, ConstitutionsUtskottet framlagt, bort påkalla någon påföljd och någon åtgärd å Rik - Den ii Julii J. m. sens Ständers sida; och genom en återremiss hade det förslag, som Grefve von Schwerin i sin motion nu väckt, icke kunnat förvägras att upptagas, och till ConstitutionsUtskottet öfverJemnas.
Då jag emedlertid misstagit mig om formerne, får jag förklara, att mitt misstag skett på den grund, att jag trott de af ConstitutionsUtskottet gjorda anmälanden komma att stå i isoleradt förhållande till sjelfva HufvudBetänkandet.
Herr Grefven och Landt-Marskalken yttrade, att som han redan sistlidne gårdag tillkännagifva, att
Grundlagen icke berättigade till en sådan underdånig skrifvelse, sorn den då ifrågaställde, samt Herr LandtMarskalken jemväl, i följd deraf, i dag ansett Herr Grefve von Schwerins motion icke eller öfverensstämma med 107 §. i EdegeringsFormen, utan innefatta en åtgärd, hvilken syntes medföra ett tillägg till nämnde §., och sålunda till formen icke vara med Grundlagen enlig ; alltså och enär Grundlagarne, enligt 83 §. i RegeringsFormen, borde efter deras ordalydelse i hvarje särskildt fall tillämpas, samt icke finge på annat sätt än i 81 och 82 §. §.
RegeringsFormen stadgas, förändras eller förklaras, fortfor Herr Landt Mar/kalken i dess öfvertygelse, det han icke lagligen kunde meddela proposition å remiss af ifrågavarande motion till ConstitutionsUtskottet; men om Ståndet det oaktadt yrkade berörde proposition, hvilket Herr Grefven och LandtMarjkalken uppriktigt sagdt, skulle önska, korn ConstitutionsUtskottet i tillfälle att pröfva frågans stridighet eller enligt Den II Julii J, m. 507 het med Grundlagen, och skulle Herr LandtMarftxalken med fullkomligt nöje mottaga en rättelse af ConstitutionsUtskottet, om det funne sig dertill befogadt.
I anledning af hvad Herr Grefven och Landt-Marskalken nu behagat yttra, anhåller jag, det Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes inhämta Ståndets tanka, huruvida det yrkar proposition å remiss af Grefve von Schwerins motion till ConstitutionsUtskottet.
Herr Grefven och LandtMarjkalken frågade derefter, huruvida Ridderskapet och Adeln yrkade den af Herr Cederschjöld omnämnde proposition.
Ropades starka Ja, jemte några Nej. Herr Grefven och Landt Mar/Kalken yttrade, att som, efter hvad han tyckt sig finna, Ja öfverröstat
I följd hvaraf Herr Landt-Marjkalken, under åberopande af dess redan tillkånnagifne vägrande af ifrågavaraode proposition, jemlikt 55 § Riksdagsordningen, förklarade öfverläggningen hvilande, och komme frågan att förvisas till ConslitutionsUtskottet, som borde inom korrt förelagd tid öfver densarnmas stridighet eller enlighet med Grundlagen, sig utlåta.
Hemställande Herr Landt.
Marjkalken, om icke den tid, inom hvilken Utskottets utlåtande borda tili Ridderskapet och &cn( i X: julli J' ni.
Adeln inkomma , kunde tili åtta dagas? bestårni mas; hvilket bifölls..
Herr Ehrenborg, Casperi Då målet nu kommer att afgå till ConstitutionsUtskottet, utber jag mig, ehuru jag ej var närvarande, då Grefve von Schive rins motion upplästes, att mia enskilda tanka må få till Utskottet medfölja, den nemligen, att så vidt denna motion innefattar något relatift till Konungens Rådgifvare, densamma efter mia öfvertygelse ieke är behörig, eller kan upptagas, emedan jag anser alla dem beträffande anmärkningar hafva genom gårdagens beslut förefallit.
Deremot, kan jag eji finna något hinder för Riksens Ständer, att besluta en Adress till Kongl.
Maj;t, om, de grundsatser, dem de önska se följas i Statshushållning m. m., endast denna Adress icke är affattad i form, att vara grundad på någon ConstitutionsUtskottets anmälan, eller att innehålla något förständigande för framtiden till.
Denna distinction anser jag högst nödig.
Friherre Cederfiråm ,* I anledning af Herr Ehrenborgs begäran,, att hans onskilta tanka måtte få till ConstitutionsUtskottet medfölja, vill jag endast fästa uppmärksamheten derå, att icke något annat kommer att til! nämnde Utskott afgå, än sjelfva motionen, samt Herr Grefvens. och LandtMarskalkens vägran, att derå framställa proposition.
Det är blott dessa båda, A eter, som behöfva underställas ConstitutionsUtskottets pröfning, I öfrigt och om hela dis* Ds» ti Ju/ii jK m* •evtssionen skulle Utskottet rneddelas, vöre det högst olämpeligt att bestämma en tid af åtta dagar för Utskottet att afge dess yttrande; ty Protoeollet kan icke gerna inom den tiden hinna uppsättas, utskrifvas, och Utskottet tillsändas.
I det fallet, att min be gäran år stridande emot formen; anhåller jag endast, att mitt yttrande må blifva i Protocollet förvara dt.
Herr Grefven och LandtMarjkalken föra klarade, att som han redan blifvit af Friherre Cederström förekommen, finge han, till svar å Herr Ehrenborgs nyssberörde anhållan, blott nämna, att endast Grefve von Schwerins motion, jemte Herr LandtMarskalkens derå framstålldte vägrande, men icke discussionen i ämnet, komme att till ConstitutionsUtskottet afgå.
Föredrogos å nyo och lades till handlingarna följande Constitutions-Utskottets den 3l sistlidne
Maj aflåtne, samt den 28 derpå följde Junii eftermiddagen på bordet lagde, Memorial; N:o 20.
Angående StatsUtskottets anmärkning mot dispositionen af Tullfrihets-medel till Stockholms innevånares förseende med groft bröd.
N;o 21.
Rörande StatsUtskottets antnårk - J10 ven il Julii f, 171. ning mot disposition af medel, influtne för ex^ porteradt krut.
Angående SfatsUtskottets anmärkning mot beviljade låneförsträckningar af Saltpetermedlen.
N:0 23.
Rörande StatsUtskottets anmärkning mot verkställde anticipationer på följande års anslag.
Angående Herr C. G.
Treffenberg» anledning till anmärkning mot Föredraganden af KrigsÅrenden.
Föredrogs å nyo Constitutions-Utskottets den 5i sistlidne
Maj under N:o 2 5 aflåtne, samt den 28 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, rörande Grefve C. F. Horns anledningar till anmärkningar mot Stats-Rådet och StatsSecreterarne.
Jag ber att få förnya hvad jag förliden gårdag hade äran framställa, att jag funnit ett högst besynnerligt förhållande skola uppkomma deraf, att ConstitutionsUtskottets Slut-betänkande blifvit pröfvadt, innan de särskilta anmärknings-motiverne förekommit.
Detta var ock orsaken, hvarföre jag yrkade återremiss af Slut-betänkandet, och detta yrkande ansåg jag mig så mycket mindre böra frångå, som jag trott Utskottet hafva bort myc - I)en II Julii f. /». jH ket utförligare, ån som nu skett, utreda hvarje anmärknings fråga.
Pa grund häraf får jag äfven nu reservera mig emot Ridderskapets och Adelns beslut, att ej bifalla den begärda återremis-sen.
Uppå derefter af Herr Grefven och LandtMarskalken gjord proposition, blef Constitutions.
Utskottets Memorial af Ridderskapet och Adeln lagdt till handlingarne.
Föredrogs å nyo ConstitutionsUtskottets den ai sistlidne Junii under N:o 3a aflåtne, samt den 5 derpå följde Julii eftermiddagen på bordet lagde Memorial, rörande en «f framlidne Grefve C. H.
Posse uppgifven anledning till anmärkning mot Hans Excellence Herr StatsMinistern för Utrikes Ärenderne.
Herr Hjerta, Gujlaj; Som Grefve Posses anförande icke finnes uti ConstitutionsUtskottets förevarande Memorial upptaget, och man således icke deraf kan inhämta annat, än hvad Utskottet kallar anmärkningens egentliga föremål, så anhåller jag, att Memorialet må återremitteras till Utskottet, på det hela anmårknings-skriften må få ett ruin i Utskottets Memorial.
Herr Grefven och LandtMarjkalken yttrade, att då ConstitutionsUtskottet afslagit den af Grefve Posse framställde anmärkning, ansåg
Sl* Den ii Ju lii f, m. Herr LandlMarskalken någon återremiss af Utskottets Memorial icke iåmpeligen kunna äg» rum? helst någonj pröfning af Memorialet icke erfordrades, utan det endast komme att låggas till handlingarne.
Det år ej emot ConstitutionsUtskottets beslut, som min invändning år riktad, utan endast emot Utskottets sätt att ber handla Riksens Ständer.
Jag anser det vara Utskottets pligt, att gifva tillkänna hvad anmärkningen innehåller, så att man tydeligen kan se och bedöma förhållandet, men icke blott hvad den ungefärligen kunnat handla om.
Jag tror också, att ett sådant Memorial, som Grefve Posses , kan innefatta saker af ganska stor vigt, och yrkar således, att det må intagas i ConstitutionsUtskottets betänkande.
Och för att erhålla denna förändrade redaction , men icke för att tillvägabringa någon jemkning af beslutet, har jag anhållit om återremiss af betänkandet.
Grefve von Platen, Baltzar Bogislaus; Då ConstitutionsUtskottet icke funnit något skäl till anmärkning, i anledning af Grefve Posses anförande, tror jag, och jag är bestämdt öfvertygad, att jag för denna tro har grund uti Constitutionen, att Utskottet icke behöft mer än gifva tillkänna hos Riksens Ständer, att Utskottet ej funnit anledning till anmärkning.
Något ytterligare utredande af målet lärer ej eller hvarken erfordras, eller böra gifvas j och jag instäm - j)cn il Julii J. m. 513 instämmer således i Herr Grefvens och LandtMarskalkens yttrande i detta ämne.
Det är icke något vidlyftigt utredande af saken, som jag begärt Jag har blott anhållet, att få veta hvad Grefve Posses anförande innehåller, på det sätt, att detta anförande införes uti ConstitutionsUtskottets betänkande , oell till denna anhållan tror jag mig ega full rätt.
Herr von Hartmansdorff, AugliJl:
Det ari anledning af Grefve von Flåtens yttrande, som jag anhåller att få anmärka, det ConstitutionsUtskottet uti dess öfriga utlåtanden, öfver alla andra dit remitterade Anmärknings-Memorial, nämnt, hvarom saken handlade.
Förfarandet med detta mål öfverensstämmer ej dermed.
Jag liar velat härom erinra, emedan jag anser Herr Hjertås påstående ganska grundadt, men icke för att befordra den begärda återremissen j ty den skulle säkerligen icke tjena till något.
Då frågor om anmärkningar emot Konungens Rådgifvare icke äro af den natur och beskaffenhet, att här få väckas eller kungöras, utan Regeringsformen stadgar, att de skola, under en bestämd enkel ordställning nämnde, öfverlemnas till ConstitutionsUtskottet, ' hvilket eger att, om dertill finnes anledning, tillämpa föreskrifterna i 106 eller 107 §. §.
Regeringsformen, så, och i hän - Ilidd, 0.
Ad, Pr, VI.
Band. 53.
Den ii Julli f. m. delse en sådan anledning icke skulle gifvas, anser jag, för min del, det vore högst otillbörligt af Utskottet, att till RiksStånden inkomma med en handling, som icke kunde uppläsas, då deri i Ståndet anmältes-.
Herr Cederjchjöld, Pehr Gujiaf: 1 an ledning af den siste Talarens yttrande har jag begärt ordet.
Det står i RegeringsFormens 107 §. att frågor i detta amne kunna i Riksens Stånders Plena väckas, men icke af Riksens Stander afgöras förr, ån ConstitutionsUtskotlei deröfver blifvit hördt.
Det är således ConstitntiönsUtskottet, sorn skall yttra sig öfver frågan , och utreda deri, rilen det är Riksens Ständer som skola afgöra den.
Omöjeligt lärer det dock vara för Riksens Ständer, att afgöra ett mål, utan att kärinä det, och det måste således ovilkorligen åligga Utskottet, att derom lemnå ailä erforderliga upplysningar.
Jemte det jag förenar mig med Herr Cederschjöld derom , att det icke är irrig inöjeligt, att stadga mitt omdöme öfver eri sak, innan jag känner den, får jag tillika , under öfvertygelse att förevarande fråga icke bör så lättsinnigt behandlas, erinra, att Constifu. tionsUtskottet erkänt sanningen af förberördö
Satts i alla andra utlåtanden utom det nu ifrå— gaställte.
Således har Uskottet i dess yttran - den olver Grefve Hörns och StatsUiskottets Särskildta anriiärkningar, fullständigt underrättat Riksens Ständer om deras innehåll.
Det är eri» dast i afseende på Grefve Possfes anmärkning} Ben 11 Juli i f m.4 ‘som ett undantag blifvit gjordt; och (Jet är derföre jag yrkar, att betänkandet derom må återremitteras, på det att styliseriijgéit deraf må blifva så Fullständig} soiii nödigt är.
Herr Grefven och Landt Mar falken yttrade, att då ConstitutionsUtskottet uti dess förevarande Memorial anmält, att Grefve Posse framställt, fåfom anmärkningens egeriteliga j år ema t, Hans Excellence Utrikes Stats MmiJierris den 28 Octoher 1S22 till Kongl. Maj:Is Befallningshafvande aflåtne Circillaire HaridBref angående sär/kil ta fårejkrifter, med hänsigt till i Riket inkommande Utlåndfe Resande, syntes Utskottet alltså fullständigt hafva uppgifvit den ifrågavarande anmärkningens beskaffenhet och föremål.
Der står äfven: att Grefve Posje uti anmärk tungsjkriftén vidrört, ätjkillige andra ämnen; och det är just öm dessa jag önskar undfå upplysning.
Herr Munck af Rofenjkjolcl, Eberhardt Jemte det jag instämmer med de värde Ledamöter, sorn yrkat återrémiss af ConstitutionsUtskottets förevarande betänkande , får jag tillägga den erinran , att då alla andra motioner i ärihlarknings-väg förmått
CortstitutionsUtskottet att afgifva fullständig underrättelse om deras innehåll, men Utskottet endast i afseende på Grefve Posse» gjort ett undantag, man uiöjeligen skulle förmoda att Utskottet, till detta förfarande hemtåt anledning deraf, att motionai - Den ir J ulft f. m. ren, under det målet varit i Utskottet till pröfning, aflidit; men detta kan visserligen icke minska anledningarne för Riksens Ständer, att om motionen begära fullständig upplysning.
Herr Grefven och LandtMarfkalken förklarade, att, efter dess Öfvertygelse, Utskottet, på sätt Herr LandtMarskalken nyss anfört, fullständigt upptagit och besvarat Grefve Posses anmärkning.
Det är just det i ConstitutionsUtskottets
Memorial förekommande uttrycket: med vidrörande af åtfkilliga andra ämnen, hvarpå jag stöder min begäran.
Enär Grefve Posse nu är död , är det icke möjeligt, att i annan väg än från Utskottet få kunskap om hans anmärkningar.
Jag anser det vara min ovilkorliga pligt, då Grefve Posse icke mera tillhörer oss och icke sjelf kan underrätta oss om beskaffenheten af sina anmärkningar , att yrka att få se dem, och det är derföre jag förnyar min vördsamma anhållan, att jemlikt 56 §. i RegeringsFormen, proposition till återremiss må af Herr Grefven och LandtMarskalken framställas.
Herr Grefven och Landt Marfkalken yttrade, att då han sistlidne gårdag förklarade ConstitutionsUtskottets Memorial, i följe af StatsRådsProtocollens fulländade granskning kunna till Utskottet återremitteras, hade sådant härledt sig derifrån, att berörde Memorial innefattade ämnen, hvilka blifvit till Ridderskapets och A - Den 11 Julii /. m '. 51? delns pröfning och afgörande öf verlemnade; men sorn ConsiitutionsUtskottets nu förevarande Memorial innehöll afslag å Grefve Posses anmärka ning, och således icke eller kunde föranleda till någon åtgärd eller påföljd, ansåg Herr Grefven och LandtMarskalken för dess del någon återremiss af samma Memorial ej eller kunna äga rum; utan hemställde Herr Landt-Marskalken, om ieke Memorialet endast finge läggas till handlingarne.
Ja och Nej. Herr Hjerta-.
Mig synes, att vi nu åter åro i den förvillelse, hvaruti vi råkade vid förra Riksdagen.
Det år verkeiigen påkostande, då man hade anledning tro, att 106 och 107 §. §, voro rått förstådde.
Jag år inom inig så full-r komligen öfvertygad, att, hvad 107 §. angår, den beslutande rätten ej tillhörer ConstitutionsUtskottet, att jag aldrig kan anse detta Utskott annorlunda, ån som en beredande auetoritet, och Riksens Stånder såsom ensam afgörande, i mål af denna beskaffenhet.
Jag hade på grund häraf trott, att återremiss i sådana mål kunde och borde åga rum, i fall saken ej blifvit lillråckeligen utredd; och jag tror, att den ej år utredd, förr ån Utskottet, efter att hafva framlagt alla förhållanden, bestämdt yttrar sig, huruvida det anser 106 eller 107 §.
§. böra tillämpas, eller ock tillstyrker, att anmärkningen må förfalla.
Detta måste, efter mitt begrepp, vara det enda råtta; och jag begår, pä anförde skål, att Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes, i fall 518 Den jl. Julii f, ni. pcopo*ition?n, i,eke. kan efgöras utan votering, hvarom jag nu anhåller, framställa återremiss i contra-propositionen.
' ' 1 "
' Herr Ehrenborg, Coaper:
Då. jag i gårdagens plenum yrkade återremiss af ett Cons tit utionsUtskott. ets Betänkande, gjorde jag en bestämd skillnad emellan de anmärkningar, sam göras efter iob §. och de, sou» framställas enligt 107, I afseende på de förra, kan jag ej annat fi ina, ån att ConstitutionsUtskottet har full beslutande rätt.
I: afseende åter på anmärkningar edligt 107 §. år förhållandet helt annat, ehvad de göras innom Utskottet, eller, grundas på dit inlemnade motioner.
J\u har, såsom jag tror, Grefve Posse icke i flen ordning 107 omtalar, väckt ifrågavarande motion, och.
Utskottet kunde således icke eller i deri mening, som i nämnde innefattas, ö.fv^r motionen afgifva yttrande^; utan Utskottet måste, på grund of 106 pröfva, huruvida den framställda an. märkningen påkallade tilltal inför RiksRått eller icke.
Jag förenar mig derföre med de yårde Ledamöter, sorn anse en åferrerniss icke leda till något ändamål, ehuru j ig vissejdigen lern,nar derhän, om ConstitutionsUtskottet, vid besvarandet af Grefve Bosses motion, förfarit lika som vid andra dylik.» mål.
Jag år äfven ibland dem, som yrka återremiss af Betänkandet.
Jag erkänner icke, och. kati ipke tillhöra deras antal, sorn anse, att en hemlig domfiol och en Constitutionel RegeringsFonn kun - Ben I-I Julli f. m. 5ig ra på en gång jemte hvarandra vara till finnandes.
Herr von Hohenhaufen, . 'ichael:
Jag utheder mig att få utveckla den åsigt jag hyser i detta ämne.
Jag tror, hvad sjelfva saken befråfiar, att den icke år i behof af någon återremiss och jag yrkar den ej för min del.
Men jag år deremot, hvad denna återremiss angår, innerligen öfvertygad, att uti Grundlagens helgd ligger för Riksens Ständer förvarad fullkomlig rättighet, att en sådan återremiss beslu,ta. 2:dra morn. af 107 §. i RegeringsForrpen innehåller: att frågor i detta, amne kunna i Rik fens
St anders plena våckas, och af andra Rikfens Stan» ders Utfatt, ari Strinden andr agas, meri icke af Rikfens Stan(ler af göras, Jörn, ån JiJtnämnde Utfatt deröfver blifvit hordt.
Når således en fråga, år inom ett Rikets Ständ väckt och derifrån remitteras till ConstitutionsUtskottet;, för att deröfver höras, måste Utskottet ofelbart återskioka frågan till Ståndet, ty det måste nödvändigt utlåta sig, för att kunna blifva hördt.
Har Utskottet då icke funnit anledning till den framställda anmärkningen, så bör Utskottet ostridigt ej, framställa annat ån desse ord; det har icke funnits anledning till anmärkning.
Finner Utskottet åter anmärkningen grundad, anser jag, i motsats med Friherre Gederström, Utskottet vara skyhjigt- att utveckla sin, tanka.
Nu då,Grefve Posse i sitt Memorial skall omnämnt andra ämnen, ån det, hvilket utgjort anmärkningens egenteliga töremål, år jag, med det förtroende 5*0 Den x i Julii f. rn, jag äger till ConstitutionsUtskottet, förvissad, att dessa ämnen varit sådane, som ej med hufvudfrågan hafva någon gemenskap.
Jag yrkar således icke återremiss af Utskottets Betänkande, ehuru jag tror mig ha laglig rått, att, med Ståndets begifvande, erhålla den, om jag fann skål, att en sådan begära.
Jag uppträder icke för att tala öfver ämnet, som innehåller salig Grefve Posses anmärkning} men uppkallas af det behandlingssätt, som ämnet synes få.
Vid sista Riksdag gjordes försök att förtyda 107 §. i RegeringsFormen ända derhän, att göra ConstitntionsUtskottet till Förmyndare för Stånderne, så att Utskottet, men icke Stånderne, skulle äga, att afgöra anmårkningarne emot Ministeren; men sedan detta sått att förklara Grundlagen blifvit, på Constitutions-enligt sätt, vid denna Riksdag förkastadt, så skulle det likväl vara, att de facto ändock göra förtydningen gällande, om man nu tillerkände Utskottet någon afgörande rått, i frågan huru Grefve Posses anmärkning bör behandlas.
Deremot protesterar jag högeligen, och utber mig den lifligaste uppmärksamhet för den^ na anmärkning.
Åtskillige värde Ledamöter hafva erkänt Ståndets rättighet, att återremittera Betänkandet, men ansett något föråndradt re* sultat icke vara behöfveligt.
Äfven jag har icke yrkat återremiss för att tillvägabringa ett föråndradt resultat, men blott i det ändamål, att jag måtte kunna hafva någon bestämd tanka i Ben 11 Julii f. m, 521 målef.