Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Att det förra förslaget fallit, kan icke vara en sådan händelse; ty dä skulle hvarje fråga som fallit, kunna ånyo uptagas utan ända. horst måste, efter min tanka, någon sådan händelse inträffa som den, att Const.Utsk. föreslår en representalions-förändring, hvilken kan föranleda R. o. Ad. alt upgöra förslag till en dermed öfverensstämmande Riddarh.Ordn.
På grund af hvad jag nu haft äran anföra, hemställer jag. vördsamt till R. o. Ad. att Gr. af Ugglas’s och öfriga förslag (ill ändring i Riddarh.Ordn. malte hvila intill dess sig visat, om Const.Utsk. vid denna Riksdag ingifver något och hvilket förslag till represenlations-förändring.
Då nu öfverläggningen förklarades vara fulländad, framställde Hr Gr. o. Landtm., att yrkanden blifvit gjorde, dels om remiss af Gr. af Ugglas’s motion lill Riddarh.Utsk , dervid Hr Brakel och Frih.
Cederström serskildt yrkat, att jemte motionen måtte remitteras de förslag till förändringar, sorn af dem i dagens plenum blifvit framstäldte, dels af Hr Flach, att samma motion jemte de föreslagne amendementer mätte läggas till handlingarne, och dels af Hr von Hartmansdorff, att motionen och öfriga förslag till ändring af Riddarh.Ordn. måtte hvila intill dess sig visat om Const Utsk, ingifver nugot och hvilket förslag till ny representation.
Efter sedermera till bifall å dessa serskildta yrkanden framställde, med blandade Ja och Nej besvarade, propos.T, yttrade Hr Gr. o.
Landtm., att han ej bestämdt kunnat urskilja majoritetens mening och derföre nu finge förnya den propos. han trodde hafva vunnit mesta bifall, nemi. om R. o. Ad. behagade lägga ifrägavar:de motion och de i anledn. deraf nu väckta förslag till handlingarne.
Ja, blandade med många Nej, hvarpå Hr Gr. o.
Landtm, förklarade det han nu funnit
Hr Brakel begärde votering och yttrade derefter:
Då jag begärt votering, så torde jag fä anhålla att contraproposm mätte blifva remiss till Utsk. af Gr. af Ugglas’s motion jemte det dervid af mig föreslagna amendement.
Il/ von Hartmansdorff:
Jag har icke kunnat fatta hvad som skulle blifva contra-proposm mot Ja-propos:n, som var att motionen skulle läggas till handlingarne.
Landtm, förklarade i anledn. häraf, att contraproposm alltid, då icke serskildt beslut derom fattades, blefve hvad som blifvit yrkadt af den, som begärt votering, hvilket i detta fall vore remiss till Riddarh.Utsk. j; 60 Den 1 Mar; e m.
Då anhåller jag att vi måtte få rösta om contra-propos:n och den blifva mitt förslag.
Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att han, sedan äfven Hr von Hartmansdorff hegart votering samt yrkat att det af honom framstalidia förslag mätte antagas lill contra-propos., torde först fä inhemta R. o. Ad:s lanke om conlra-proposm, dervid svaret måhända kunde blifva så afgörande, alt votering om contra-propos:n ej komme i fråga, hvarjemte Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. till contra-propos. vid den blifvande voteringen behagade antaga Hr Rrakels yrkande, att Gr. af Ugglas’s motion jemte de i anledn. deraf 1111 afgifua yttranden remitteras till Riddarh.- Utsk.
Ja och Nej och då Hr Gr. o. Landtm, sedermera hemställde om R. 0.
Ad. behagade till contra-propos. antaga Hr von Hartmansdorffs förslag, att Gr. af Ugglas’s motion och öfrige nu väckta förslag lill ändring i Riddarh.Ordn. må hvila intill dess sig visat örn Coust.Utsk. ingifver något och hvilket förslag till ny representation, blef äfven denna propos. besvarad med blandade
Mörner, Carl, anmälde sig och yttrade Till förekommande af 2:ne voteringar, och då jag tror att förslagets läggande till handlingarne möjligen skulle kunna ur propos:na uteslutas, så vill jag hemställa till Hr Gr. 0. Landtm, och R. 0.
Ad. om icke man kunde förena sig derom, att Japroposm måtte blifva remiss af Gr. af Ugglas’s motion till Utsk: och Nej-propos:n det af Hr von Hartmansdorff framställda förslag.
I anledn. häraf yttrade Hr Gr. 0.
Landtm, att Ja-propos:n redan var bestämd, derigenom att han förklarat sig hafva ansett propos:n om motionens och de i anledn. deraf väckte förslags läggande till handlingarne vara besvarad med öfvervägande Ja.
Votering hade derföre endast kunnat begäras af dem, hvilkas mening var stridande deremot, och således måste votering anställas mellan deras sinsemellan stridiga åsigter, derest icke R. 0. Ad:s beslut kunde annorlunda inhenitas.
De af Hr Gr. 0. Landtm, nyss framställde propos:r till contra-propos:s bestämmande blefvo härefter förnyade och åter besvarade med blandade
Ja och Nej, hvarpå Hr Brakel anmälde sig och yttrade:
Till följd deraf att motståndet inom detta hus egentligen tyckes vara nktadt emot Gr. af Ugglas’s motion, att R. 0.
Ad. skulle representeras genom val, så afstår jag för min del ifrån voteringen, men anhåller deremot hos Hr Gr. 0. Landtm, om serskild propos. på min motion, som gick derpå ut att R. 0. Ad., såsom Svenska folkets sjelfskrifne representanter, skulle inför samma folk lemna en slags borgen, att de skulle utöfva sin representations-rätt.
Jag anhåller i detta fall att Hr Gr. af Ugglas’s motion måtte skiljas ifrån min.
Den 1 Mars e. m. 61 Hr Flach:
På det att icke någon tvist nu vidare må upsla- 0111 Hr Brakels motion och möjligen äfven Frih.
Cederström», så begär jag dem båda på bordet.
Gr. af Ugglas: Då Hr Brakel förekom mig i begäran om votering, så mäste jag, då han nu derifrån afstätt, begära votering öfver min motion.
Jag får hemställa till Hr von Hartmansdorff, huruvida icke lian skulle finna det vara skäl att frångå sitt yrkande, då nemi. hvad han framställt, att motionen skulle få.hvila på bordet intill dess Const.Utsk. ingifvit ett nytt represenlations-förslag, är fullkomligt identiskt med ett förslag om alt lägga motionen till handlingarna, enär, i händelse ett förslag ifrån Const.Utsk. inkommer, det icke kan ifrågasättas alt icke ovilkorligen ett förslag i enahanda syftning med min motion måste framläggas till R. o. Ad:s afgörande.
Således blir det precist identiskt, hvilketdera kommer att antagas till contra-propos.
Hr von Hartmansdorff» förslag eller motionens läggande lill handlingarne, och derföre hemställer jag till Hr von Hartmansdorff om han icke vill afstå från den af honom begärda proposm, då den propos., som llr Gr. o. Landtm, trott sig finna med Ja besvarad blifver Ja-propos:n och Are/-propos:n blifver remiss af loin motion till Riddarb.
Som jag tror öfverläggningen vara förklarad slutad, hemställer jag huruvida det, efter ett sådant förklarande, kan vara tillåtet att begära en motion på bordet, med den verkan, att densamma der skall blifva livilande.
Jag har för öfrigt icke afgifvit någon motion, utan blott ett amendement till Gr. af Ugglas’s motion och anhåller således att det måtte komma att tagas i betraktande uti oskiljaktigt sammanhang med densamma.
Jag skall gå Gr. af Ugglas lill mötes och afstå från min anhållan om votering.
Men hemställer till öfrige ledamöter, som gjort förslag, om de icke skulle vilja låta dem åtfölja Gr. af Ugglas’s motion antingen lill Ulsk. eller lill handlingarne.
Som jag anser Gr. af Ugglas’s motion hafva fullkomligt lika rättighet som min att blifva remitterad lill Riddarh. Utsk., så bar jag för min del ingenting emot alt min motion remitteras såsom ett amendement till Gr. af Ugglas’s motion, och i det fallet, så afstär jag ifrån min anhållan, att denna motion skall serskildt behandlas.
I fall den begärda bordläggningen af min motion icke lägger något hinder i vägen, så antager jag således mycket gerna Hr von Hartmansdorff» inbjudning i detta afseende.
Härefter uplästes följande förslag till votens-propos.:
Den, som anser Gr. af Ugglas’s motion, ang:de åläggande för Riddarh.Utsk. att inkomma med förslag till vallag för R. o. 62 Den 1 Mars e. m, Ad., jemte de i anledn. deraf nu väckte förslag, böra läggas till handlingarne, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, varder förenämnde motion, jemle de i anledn. deraf nu afgifne yttranden, remitterad till Riddarh.Utsk.
Jag hemställer vördnadsfullt om icke milt yrkande mätte få intagas i voler:s-propos:n helt och hållet såsom det af mig framställdes.
Härvid hördes många ledamöter ropa Nej, hvarpå det upläsla förslaget lill voler:s-propos. godkändes.
Vid voteringens slut befunnos rösterne hafva utfallit, sålunda:
Dä jag icke hade tillfälle att vara tillstädes pä f. m., när Allm.
JV° 51, i anledn. af motionen om vidtagande af åtgärder för nya krigs-artiklars utarbetande m. m. föredrogs, så anhåller jag alt få reservera mig emot det beslut, som då af B. o. Ad. fattades.
Då jag var närvande i förmiddags men icke öfver nyssnämnde beslut, så anhåller jag alt emot detsamma fä nedlägga min reservation.
Föredrogs, men bordlädes ånyo, uppå flere ledamöters begäran, Riddarh.Utsk:s d. 25 sisth Fehr. f. m. på bordel lagda Mern. 5, med utlåtande öfver Riddarh.Direkhns Riksdagsberättelse. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. | till 10 på aftonen.
Den 4 Mars. 63 Lördagen den 4 Mars 1854.
Plenum kl. 10 f. m. Justerades ett Prot.-Utdr. för d. 1 dennes e. m. samt PleniProt. för d. 9 sistl. Februari.
Hrr Elektorers lista vid val af Utsk:s-ledamöter, hvartill blifvit utsedde i Banko-Utskottet: efter JVs 1284.
Hr Rappe, Jan Axel; — 1871.
Hr Ehrenpohl, Fullm.
Gr. Posse, K. A. Riddar hus-Utskottel: efter 272.
Hermelin, Fredrik; — 3111.
Frih. Adlercreutz, C. G.
Opnades jemväl
Hrr Elektorers lista vid val af en ledamot i Bevilln.Utsk. att inträda under den tid af fjorton dagar, räknad från och med d. 5 innevar:de Mars, ordinarie ledamoten JV2 1741, Hr Wolffelt, Mauritz Constantin, erhållit tjenstledighet; och befanns dertill hafva blifvit utsedd:
JVs 195.
FYih. Gyllenkrook, F. G. Föredrogs ånyo K. M:s d. 1 dennes ankomna och på bordet lagda Nåd.
St:r, ang:de ett anslag af 25,000 R:dr till upförande af en ladugårds- och en mejeri-byggnad vid Ultuna Landlbruks-Institut.
Med aniedn. af i Hederv.
BondeSt. gjorda anmärkn:r vid den nu föredragna Kongl. Proposm, utbedjer jag mig att få afgifva några genmälen, och anhåller vördsamt, att detta mitt yttrande må fä åtfölja remissen till StatsUtsk.
Man lärer nemi. sagt: l:o Ali en mejeri-byggnad är öfverflödig vid Ultuna.
Jag anser åter alf just vid ett väl ordnadt, allmänt Landtbruks-Institut är af högsta behof päkalladt, att en mejeri-inrättning der finnes, så fullständig som möjligt, så att ost- och smörberedning der må kunna inläras efter förbättrade methoder; helst i en tid, som nu i Sverige, dä allmänna upmärksamheten blifvit så alfvarligt fästad pä denna vigtiga del af Landthushållningen.
Derigenom kunde ock, till en del åtminstone, den brist afhjelpas, som så mycket öfverklagas i vårt land, bristen nemi. på skicklige personer att förestå mejerier och ladugårdar, sålunda att tidtals till Institutet kunde sändas sådane som, visa fallenhet 64 Den 4 Mars. för befattningen att inhemta kunskap häri, och äfven på så sätt, att den tjensle-personal, som vid Institutet härtill användes kunde ofta ombytas, och derigenom komma andra Landthushållare till gagn. 2:o Att den nu vid Ultuna befintliga ladugdr ds-by g gnallen bör kunna repareras.
Denna förmodan är ett misstag.
Ladugårds-byggnaden vid Ultuna är till den grad bristfällig, hvilket Revisorerna flere gånger vitsordat, att, till förekommande af dess instörtande, åtskilliga försigtighetsmått mäst vidtagas, och fara är ändå att genom en sådan olyckshändelse den der inrymda vackra boskap kan skadas.
Ladugårdens läge är dessutom så sumpigt och osundt, ali dödande sjukdomar bland ungboskapen ofta upkommit, hvarföre styrelsen blifvit tvungen vidtaga den åtgärd, ehuru förenad med betydliga svårigheter, att låta flytta densamma till schäfferibyggnaden. 3:o
Alt kostnads-jor slaget är för drygt upgjordt; att anslaget bör kunna nedsättas, och alt Institutet bör kunna af egna medel bestrida erforderliga nybyggnader m. m.
Det först upgjorda kostnads-förslaget för upförande af ny ladugårdsbyggnad och ett mejeri, båda af sten, upgick tili omkring 33,000 R:dr b.ko; men med anledn. af de anmärkmr, som inom detta Stånd gjordes vid föredragning af en enskild motion, har styrelsen närmare låtit granska detta förslag, och lyckats enl. några förändringar och nedsättningar i prisen, att förminska kostnaden till 25,000 lLdr Inko, eller den summa, som K. M. i Dess Nåd.
Propos föreslår.
Detta kostnadsförslag har sedermera blifvit granskadt af Ofver-Intendents-Embetet, utan att dervid någon anmärkning blifvit gjord.
Af de anslag
Institutet erhållit hafva åtskilliga byggnader blifvit uplörde och inventarier anskaffade, hvilkas värde ensamt, nemi. inventariernas, svarar nära nog emot beloppet af erhållne direkta anslag, som äfven kan inhemtas af Revisions-berättelserna.
Man bör härvid icke förglömma, att Ultuna Kungs-ladugård är en Statens tillhörighet, och att således alla de anslag som lemnäs, icke komma någon enskild till gagn, utan tillfaller Staten sjelf. Att Institutet skulle kunna af egna medel cipföra dessa nybyggnader är omöjligt, dels derföre att det, öfverskott, som möjligen kan af egendomens afkastning upkomma, utöfver utgifterna, hvilket likväl ännu icke inträffat, måste reserveras till år då mindre gynnande skördar erhållas, dels derföre att R.
St:r bestämdt föreskrifvit, vid en föreg:de Riksdag, att Institutet icke får skuldsättas, hvarföre ock man med säkerhet kan förutse, att den tidpunkt först möjligen i en aflägsen framtid inträffar, då besparingarne kunna blifva så betydliga, alt ifrågavar:de byggnader dermed kunna upföras.
— Det återstod således ej annat, än begära anslag härtill af R.
St:r — ty vill man ändamålet, måste man vilja medlen.
Det Den 4 Mars. G5
Det är till följd af hvad jag nu i korthet anfört, som jag anhåller att StatsUtsk:s uplyste ledamöter måtte bevilja det af K.
M. äskade anslaget 25,000 R:dr b:ko, och icke deri föreslå någon nedsättning; ty styrelsen har sanningsenligt icke till vägagått såsom vanligen sker i vårt land, att skära till i vesten, för att bereda prutningsmån.
Slutligen får jag erinra vederbör:de, på ett populärt mejerispråk uttaladt: att Landtbruket, eller rättare Svenska jorden är den ko som mest mjölkas, och att man derföre bör omhulda densamma, så alt den icke behöfver läggas i sin, utan må lemna en jemn och förökad afkastning.
Det är obestridligt, att ett Landtbruksinstitut med den utsträckning, som Ultuna nu har, är af högsta vigt för hela landet, serdeles sedan Landtbruks-skolan vid Degeberg nu mera kan sägas nästan hafva uphört.
För ett land, såsom Sverige, hvars förnämsta näring är jordbruket, är det högst nödvändigt, att en anstalt finnes, der sådana personer, hvilka egna sig åt detta yrke, kunna med förmån hemta undervisning i allt hvad till jordbruk och ladugårds-skötsel hörer.
Att Institutet vid Ultuna upfyller detta vigtiga ändamål, synes bäst derutaf, att ynglingar snart sagdt från alla delar af riket, ja ända ned ifrån Skåne, anmäla sig att derstädes vinna inträde.
Att söka fullkomna denna inrättning, som numera beklagligtvis är den enda, der skickliga rättare och inspektörer kunna danas, är föremålet för K.
M:s nu under öfverläggning var:de Nåd.
Propos. , och jag anser att IL St:r böra beiedvilligt understödja Regeringen i detta sannt fosterländska sträfvande.
Jag, som på det högsta intresserar mig för ifrågavande läroanstalt, kan således icke annat än förena mig med Frih. von Kramer och anhålla, att det Ilögl. StatsUtsk. måtte tillstyrka och R.
St:r sedermera bifalla hvad K.
M. för denna inrättnings fulländande föreslagit.
Jag instämmer helt och hållet i Frih. von Kramers yttrande, men jag ber att få tillägga några ord.
Taubes motion i detta ämne remitterades, framställde jag några anmärkn:r deremot, men de rörde icke sjelfva hufvudsaken, eller huruvida en mejeri-byggnad vid Ultuna var nödvändig eller icke.
Jag intresserar mig allt för mycket för jordbruksnäringen och isynnerhet för Landtbruks-Institutet vid Ultuna och våra Landtbrnks-skolor, för att kunna vara likgiltig för de åtgärder, hvilka för detta Instituts fulländande anses vara af behofvet påkallade.
Det var för mig serdeles tillfredsställande att höra, att de anmärkmr, som pä detta rum gjordes emot det allt för stora anslag, hvilket till en början i och för frågavar:de ändamål begärdes, föranledt
Institutets styrelse att företaga en ytterligare granskning af det upgjorda kostnads-förslaget samt att denna granskning haft till följd, att kostnadssumman blifvit nedsatt från 33,000 till 25,000 R:dr b:ko.
Utan att hafva varit i 5 H. 5 66 Den 4 Mars. tillfälle att taga kännedom .af kostnads-förslaget, förefaller det mig dock, som om äfven den sist upgjorda beräkningen är något för liög, ehuru jag af nämnde orsak är förhindrad att uttala ett bestämdt omdöme, huruvida den äskade summan är för ändamålets vinnande oundgängligen nödvändig.
Jag vill derföre endast anhålla, att StatsUtsk:s ledamöter måtte noga fästa sin npmärksamhet vid de speciella delarne af kostnads-förslaget samt tillse, att all onödig lyx från byggnaden bannlyses, ty eljest torde det dermed afsedda ändamål ej fullkomligt vinnas.
Jag anser nemi. det vara af största vigt för de allmogens söner, hvilka skola erhålla undervisning vid ifrågavar:de Institut, att de icke på något sätt bibringas den föreställning, att man vid landtbruks-näringens bedrifvande bör afse något annat än den verkliga nyttan.
I sådan syftning och i ändamål att så mycket som möjligt befrämja ändamålet med K. M:s Nåd.
Propos. vägar jag hemställa, huruvida det icke skulle vara lämpligt, att StatsUtsk., i fall det, såsom jag hoppas, tillstyrker bifall till den K. Propos:n, derjemte föreslår, att, i fall den äskade summan skulle efter byggnadens upförande befinnas1 hafva varit för högt tilltagen, öfverskottet måtte blifva till Statsverket återbetaldt.
Ett sådant beslut kan icke anses innefatta något misstroende, enär man vet, att ett kostnads-förslag icke är annat än en approximativ beräkning, hvilken alltid bör göras snarare för hög än för låg, och jemväl vid verkställigheten nästan alltid bcfinnes i mer eller mindre mån ofullständig.
Jag för min del ämnar lala emot det begärda anslaget till vissa byggnader vid Ultuna Landtbruks-Institut, ehuru man måhända deraf tager sig anledn. att beskylla mig för inkonseqvens, eftersom jag en gång tillförene yttrat, alt landets modernäring, jordbruket, icke så omhuldas, som det förtjenar.
Denna beskyllning torde likväl förfalla, om jag lyckas ådagalägga, att ifrågavande Institut borde genom de Statsanslag, det hittills åtnjutit, och årligen åtnjuter, vara iståndsatt att sjelft påkosta upförandet af de ifrågasatta byggnaderne.
Ar förhållandet sådant och skulle K. St:r finna, att de anslag, som beviljats Ultuna Landtbruks-Institut, icke fullt medfört de dermed afsedda ändamål, befarar jag, ' att den frikostighet, hvarmed de inrättningar, som afsett jordbrukets theoretiska utveckling och förkofran, af R.
St:r omfattats, komme att uphöra samt att således ett bifall till K.
M:s förevande Propos. möjligen skulle skada i st. f. att gagna jordbruket i sin helhet.
Vid 1840 och 1841 årens Riksdag beslöto R.
St:r, att åt ett Landtbruks-Institut, som skulle anläggas på Ultuna kungsgård, så snart det dåvande arrendet af kungsgården år 1848 uphörde, bevilja ett årligt anslag af 4,000 R:dr b:ko, hvilka sum mor borde kapitaliseras för att, då Institutet skulle träda i verksamhet, användas till upförande af byggnader m. m., som derföre erfordrades. Enl. de räkenskaper, som finnas, upgingo dessa summor d. 14 Mars 1848 till 37,444 R:dr b:ko.
Dertill kom - Den 4 Mars. 67 mer, att Institutet fick tillgodonjuta det beviljade Statsanslaget äfven under sistnämnde år, men trädde ej i verksamhet förr än hösten 1849.
Då var kapitalet således ökadt till omkring 41,000 R:dr, hvarmed, såsom det åtminstone för mig vill synas, de beliöfliga byggnaderna kunna åstadkommas.
Byggnaderna upfördes äfven enl. ett af Hr Chiewitz uprältadt kostnadsförslag, hvilket, ehuru af Institutets Styrelse godkändt, dock ^ar så lågt tilltaget, att arbetet med 60 proc. öfverskred förslaget.
På sätt ett till Styrelsen öfver Institutet af d. 15 Dec. 1849 aflåtet K.
Bref utvisar, hade
Institutets utgifter öfverstigit inkomsterne med ej mindre än 22,744 R:dr 18 sk. b:ko, hvilka Styrelsen enskildt förskjutit. K. M. lät af under hand vande medel för Institutets räkning utbetala 11,785 R:dr s. m.
Återstoden, eller 10,215
R:dr, skulle å serskilda terminer gäldas af Institutets inkomster.
I nyssnämde K.
Bref heter det, att K.
M. var förvissad derom, att Styrelsens ledamöter icke skulle i framtiden vidtaga några åtgärder, för hvars utförande Institutets tillgångar öfverskredos, hvaraf synes det K. M. ansett
Institutet hädanefter böra så ordnas att det bär sig med de ”tillgångar, som Statens anslag och '"egendomens afkastning medgifva".
— I Institutets stadgar står att det bör ”följa Landtbrukets utveckling och framsteg i andra ”länder, samt genom försök, i den mohn som tillgångar och ”öfrige förhållanden medgifva pröfva” etc.
St:rs StatsUtsk. vid sistförflutne Riksmöte, då detsamma, jemte tillstyrkande af då begärd förhöjning i kontanta årliga anslaget från 4 till 8,000
R:dr b:ko, hemställde ”att R. ”St:r ville hos K. M. i underd:het begära att Styrelsen öfver ”merberörde Institut varder i Nåder förständigad att för framtiden undvika större utgifter, än tillgångarne medgifva” äfvensom till kontroll härå eller för att "granska användandet räken”skaperna öfver Landtbruks-Institutet vid Ultuna må varda till ”R.
St:rs Revisorer öfverlemnande”.
— Ar 1851 erhöll Institutet ytterligare 2,000
R:dr b:ko till upförande af en eldria.
Om jag sammanlägger de summor, hvilka, utom årliga anslaget, blifvit lemnade till Institutet efter dess trädande i verksamhet, med den summa, som Institutet år 1849 hade samlad, eller (41,000 + 11,758 + 2,000), blifver totalsumman ungefär 55,750 R:dr b:ko.
(I Utsk:s Betänk, slår det väl 62,000
R:dr, men jag har ej kunnat få ihop denna summa och vet ej hvarifrån den är hemtad.) Räntan härå, omkring 2,800 R:dr, är att. anse som ett årligt anslag, och om man till detta lägger egendomens afkastning, samt det ordinarie årliga Statsanslaget, upkommer en icke obetydlig summa, som hvarje år tillfaller Institutet och hvarmed erforderliga reparationer och nybyggnader borde kunna bestridas.
Storleken af denna summa kan beräknas deraf, att under den tid Ultuna kungsgård var utarrenderad, betalades i arrende 603 T:r spanmål, hälften råg och hälften korn, hvarjemte arrendatorn naturligtvis var skyldig att underhålla de å egendomen befintliga byggnaderna.
Om jag nu antager, att 5 * 68
Den 4 Mars. kungsgården år 1848 åter blifvit utarrenderad och arrende-afgiften bestämd till 800 T:r spannmål, hvilken afgift vid betraktande af egendomens godhet icke torde vara för hög, upkommer ea årlig inkomst i penningar, efter 6 R:dr 32 sk. b:ko per T:a, af 5,333 R:dr 16 sk. b:ko.
Det årliga anslaget är 8,000 R:dr h:ko, och om till dessa summor Rigges räntan af Institutets erhållne kapital, 2,800 R:dr, så blifver slutsumman 16,133 R:dr 16 sk. b:ko.
Denna summa synes mig vara ganska artig och borde vara tillräcklig för fullgörandet af den förbindelse, Institutet sig åtagit, eller att på egen bekostnad gifva underhåll och undervisning åt 24 Rättare-lärlingar och 4 elever, till hvilken förbindelse ock hörer att underhålla de för egendomens skötsel och bruk nödvändiga byggnader.
Tager man härjemte i betraktande att, enl. den för Institutet utfärdade Instruktion af d. 18 Febr. 1846, Landtbruks-Iärlingarne skola genom ”deltagandet i alla ”landtmanna-göromäl, hvarifrån de icke få sig undandraga, i ”betydlig mohn godtgöra kostnaden för sitt underhåll och sin ”undervisning”, så finner man, att de fyra fri-eleverna hufvudsakligen åro de, hvilka skola födas och undervisas, och dertill måtte väl ej 16,000 R:dr om året åtgå!
Under sådana förhållanden tror jag att Institutet, ändamålsenligt organiseradt, borde allt för väl kunna på egen bekostnad upföra de byggnader, hvarom här är fråga.
Propos. säges, att Styrelsen önskar göra byggnaderna så beskaffade, att de kunna tjena såsom mönster för den enskildta landthushållaren.
Men hurudan a skola då dessa byggnader blifva?
Böra de icke afse enkelhet och godt pris?
Detta är alldeles nödvändigt, ty om man upförer dessa byggnader i en storartad stil, så lärer icke den enskildte, för hvilken Statens kassa ej är tillgänglig, våga att följa det gifna föredömet, utan får nöja sig med enkla och mindre kostsamma byggnader.
I afseende å Ultuna Landtbruks-Instituts organisation, tager jag mig friheten att åberopa en reservation af numera StatsRådet Gr.