Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Secreterare och annan betjening i detta Utstött jörordnas af Konungen. §- 3^- Utom förenämnde i Regeringsformens 5Z §. omfcrmälte och förestrifne Utstött, ägde Riksens Ständer at wälja och förordna et ErpeditionsUtstolt, bestående af Tels Ledamöter, för atupsätta ej nundre de Expeditioner kom under Riksdagen af Sländen gemensamt utfärdas, än äfwen Riksdags Beslutet, och alla salunda författade Handlingar til Riksens Ständers justering öfwerlemna; och äge Hof-Camzlern, eller den hans ämbete företräder, rättighet at i Utstcttet öfwerwara Riksdags Beslutets justering Ständcn kunna äfwen, der dem nyttigt synes, nedsatta k wart för sig et
Utskott til uptagaitde af deras enskilde beswär och angelägenheter.
Skulle Riksens Ständer finna flera Utstött wara af nöden mä de af Ständ-mue obehindradt tilsättas.
Sadane
Utskott ruä dock ej befatta sig med andra ärenden andem hwilka enligt Regeringsformen pä Riksens Ständers ätgärd ankomma.
A frägan om deras tilsättande gälle Ständs xluralit , men stadna twä Ständ emot lwä. öswerlemne Riksens Ständer härutinnan sin afgörande rätt Lil Constitutions-Utstottet.
Den 8 Augusti. 74!
Vlifwa göromälen inom något Utffott sä ökade, at de ej med det wanliga antalet af Deputerade kunna bestridas, stände
Utffottet fritt at anhälla om ytterligare förstärkning
Dockankomme bewiljandet deraf pä Riksens Ständers pröfning. 37- Alla Riksens Ständers Utffott, med undantag af Hemliga Utffottet, hwars göromäl och arbetstid af Konungen bestämmes, skola sidst inom ätta dagar frän den dä de utsedde blifwit, sammanträda och sättas i werksamhct.
Utffot en bora, iden mande remitterade ärenderne hinna utarbetas sä fort sig gora käler med infordrade yttranden til Plena inkomma. Z- 38.
Ej mä Utffott nä,got ärende afgöra, med mindre twä tredjedelar af Utffottets Ledamöter tilstades äro.
Alla omröstningar i Ulffotten ffer per Capita Är de närwarande Ledamöternes antal jämnt, dä votering med Sedlar anstalles, utlottas först en Ledamot.
Hwad bär för Pluralitetens utrönande stadgas, gälle dock ej för Banco - Utskottet, hwarest det hittills iaqttagne omröstningösättet ester Ständ warde bibehällit. §- 3'.
I alla Riksens Ständers Utffott före den bland Ridderffapet och Adeln närwarande Fullmäktige, ordet, som, genom dem emellan anstäldt wal, bertil blifwit utsedd. §. 40. 742 Den 8 Augusti. §. 40.
Landtmarffalken och Talemannen njute 0- förwägradt tilträde i Utffotten, dock utan rösteller deliberationsrätt
I Hemliga och Ban.oUtffotten, der tpstnads-ed fordras, afiägge afwen de en sadan. - §- 4l Tjenstgörande Stats-Ministrar, Stais - och Iustitiä-Räd, Hof-Can ellcr samt Stats Secreterare ware ej tillättt at personligen hafwa sate och stämma i Riksens Ständers Plena eller Utskott.
Ej mä någon, af hwilken Riksens ständer kunna fordra redo och answar, inwäljas i U liro t t der redowisningen för hans egna göromäl och Ämbets ätgärder kan förekomma, eller bewista Plena, enär sadane honom beträffande ärenden afhandlas; Börandes för öfrigt och i allmänhet ragttagas, at ingen Ledamot af et Stand mä uti dest Plena, eller Utffotten öfwerwara bestulen i mäl som honom enskilt röra.
Alternativ Tjenstgörande Stats Ministrar, Stats Räd, Hof Lancellern etc.
Ä 42- ^ Finner Utskott sig bebkfwa af någon Konungens Ämbetsman eller af nägot Publikt Nerk inhämta muntliga eller skriftliga uplpsningar, wände sig derom genom sin Ordförande til HofCancelleren, hwilken aligge at ffrndlaint bertil fin Ämbets - åtgärd, lemna.
Gälle likwäl e; detta stadgande i afseende pa Stats Contoiret. bwilket, likasom Banco- och Riksgälds - A rrkén är inför wederborande Riksens Ständers Utffott och Re - Den 8 Augusti. 743 Revisorer för medlen redowisande, och bör således alla, i frägor om sjelfva redowisningen om medlen, äskade uplysningar omedelbarligen meddela. i- 4Z Skulle et Utffott anse nödigt at til öfverläggning om nägot ärende af särdeles wigt med annat eller andre Utskott sammanträda, ware det tillåtit pä satt Utskotten öfverenskomma, antingen in Plenis eller fast häldre genom deputerade, de sammanträdande Utskottens öfrige Ledamöter dock obetagit at utan deliberationsrätt rädplägningarne bewista.
Finner Baneo-Ulffottet de ämnen hwilka utgöra föremälen för desi sammanträde med annat eller andre Utffott, ware af sadan beffaffenhet at de for- ! dra Tpsthets-Ed, aflägge sammanträdande Ledamöter af andra Utskottet densamma.
Emellan Hemliga Utskottet och annat Utffott äge ej sammanträde rum. i- 44- I Konungens propositioner, äfwensom allmänna frägor, hwarmed förstäs sädane, som kunna eller böra komma under samtelige Riks-Ständens öfwcrläggning och pröfning, mä ej i Riksens Ständers Plena tit omedelbarligt afgörande uptagas, utan ffola öfwerlännäs til utredande af behörige Utffott, hwilkas yttranden, hwaraf alltid et exemplar mä hwarje Ständ tildelas, böra enligt hwad här ofwanföre samt widare i Regeringsformens 46 Z. stadgas, fö - 744 Den 8 Augstk. regä Riksens Ständers Beslut, och kunna Riksens Ständer genom Ständens pluralitet, när sä nödigt pröfwas, förelägga Utskotten tid til deras Betänkandens afgifwande.
Hwarje RiksStänd ware obetagit at utan de öfriaes hörande til wedcrbörligt Utffott hänförwisa et i desi Plenum framstäldt Förflag, dock inä alltid MedStänden underrättelse härom meddelas. Will Utffott återlemna något frän et eller flera RiksStänd til detsamma remittcradt mål sälvin til des befattning ej börande, äligge Utskottet at sidst inom ätta dagar afgifwa sit utlätandc med deruti anförde skäl, til det eller de Ständ, som remitterat; hwareftcr samtelige Stånden, ester erhällen communication, böra ffyndesamt yttra stg under hwilket Utffott de anse mälet höra.
Äro de fleste Riks-Ständcn härom ej ense, eller stadna twä Ständ mot twä, afgöre Constitutions-Utskottet hwarthän frägan bör förwisas. §- 45.
Landtmarffalk och Talemän ware berättigade at hwar för sit Ständ utfärda kallelse til Plena, deltaga i Beredningen til Mälens föredragning, dem i Ständen föredraga, urtaga, framställa och reda de yttrade meningar, göra propositionerne och widmagthälla ordning wid sammankomsterne; alltsammans efter de föreskrifter som här nedanföre stadgas; men äge >ej sjelfwe någon röst i deliberation eller vote. nng, och kunna ej nägot annat föreflä än hwad som fordras til werkställighet af dct Grund-La§arrie eller Ständcns beslut föreffrifwa. I . §. 46.
Den 8 Augusti. 74g §. 46- S ändens Plena böra, dä de angä allmänna Riksdagsmäl, sa ofta sig göra läter, hos alla Ständen pä samma tid hällas.
Skulle et Stand tarfwa flere Plena än de öfriga, ware det Ståndet obctaget at innan flutet af et Plenum utsätta dag til det nästföljande; börandes Ständets Landtmarskalk eller Taleman, de andre Talemännen i tid derom underrätta, samt med dem om timman öfwerenskomma, hwilken sä bestämmas bör, at Utskottens manliga sammanträden icke derigenom hindras.'
Utskott mä ej sammanträda pä samma tid dä i et eller flera eller alla Ständ Plenum hälles:
Ej stall Plenum för nästföljande dag sednare anfläs än klockan 6 eftermiddagen, eller til Utstött sednare än klockan 8 eftermiddagen den förcgäende dagen.
Landtmarskalk eller Taleman hafwa ej magt at utan Ständets samtpcke åtskilja et Plenum. §- 47.
Uti Plena föredrages först de för RiksStänden gemensamma
Ärenderne och sedermera hwarje Ständs enskilda, alla i den ordning de hwart stag för sig inkommit, sa framt ej Ständer: derom annorlunda förordna; BörandeS Landtmarstalken och Talemännen, sedan de för* ut inhämtat huruwida nägon Konungens Proposition til öfwerläggning kan förekomma, sam- I fält, i närmare» utaf twänne af bmarje Ständ I utsedde Ledamöter, häldst sädane som wid nä- I 746 Den 8 Angust?. gon föregäende Riksdag warit i Stattdct Riksdagsmän , samt med biträde af Ståndens Secreterare, dagen förut i et särskildt rum ä Riddarhuset sins emellan öfwerenskomma om följande dagens föredragningsämncn, pä det de samma ma i möjligaste matto hos alla Standell tillika afgöras.
L- 4 - Föredragnings - ämnen äro desta och inga andra: i:o Konungens Propositioner som a Riks-Salen eller sedermera under Riksdagens lopp blifwit til Ständen eller Stats-Utskottet Lfwerlemnade. 2:o Mäl som genom ProtocollsUtdrag eller Deputationer frän Med-Standen communiceras. zw Utffottens betänkanden och Förslag, a-.o Motioner gjorde i Plena af nägon i Ständcn dä närwarande Ledamot. §- 49- Hwar och en allmän fräga, som för första gängen i nägot Stand förekommer, skall, sä wida ej Ståndet enhälligt genast densamma til wederbörligt Utskott förwisar, ligga pä bordet til nästa Plenum dä Remist bör ske.
Dock staude ywarje Ledamot öppet at öfwer samma mäl sig yttra, hwilket hans yttrande äfwen skall lil Utskottet remitteras.
Om cn genom muntligt anförande gjord framställning lägges pä bordet, bör anförandet til Protocollet dieteras och afskrift til bordet aflemnas.
Upstär fräga vm eller hwart remitteras bör, kan denna frästa - Den 8 August?. 747 ga blott för den Pleni-dagen läggas pa bordet; men i nästa Plenum stall beslut owägerligen fattas.
Dä Saken frän Utstött äterkommit, blifwe den efter första upläsandet liggande pä bordet.
Den kan wid nästa föredragning, ehwad öfwerläggning ägt rum eller ej, pä flere Ledamöters förenade begäran, äter hwila; men dä saken tredje gängen förekommer, stall den til afgörande företagas.
Hwar och en srägrmaf annan än allmän beskaffenhet, äfwensom prellmina ira hemsiällanden och förfrågningar ifrän Utskotten, mä genast kunna afgöras, sä wida den eller de af någon Ständets Ledamot ej begäras pä bordet.
Uti Ständens Cantzlier bör alltid finnas en öppen förteckning öfwer alla pä bordet lagda mäl. §- 5°. Hwarje Ständs Ledamot ägc rätt at i Plenum, stäende och frän sin plats, fritt tala och utläta sig i alla frågor som under öfwerwägande komma, och om laglighctcn af allt som inom Ständct sig tildrager.
Hwar en yttre sig öfwer et ämne i den ordning han dertil sig anmält; och mä ej nägon wara berättigad attala utom Protoeollet.
Ingen tilläte sig personliga förolämpanden eller oanständiga uttryck.
Sker det, pröfwe Ständer buruwida den Ledamot, som sälunda sig förgätt, mä afLandtmarstalkcn eller Ständets Taleman erhälla tjenlig föreställning och murning , eller om saken bör behandlas enligt 77 Z. eller ock alldeles förfalla. §. 51- 743 Den 8 Augusti. §- 5l.
I en skrift böra ej flera mäl sammandragas af sä olika beskaffenhet, at de ej til et och samma Utskott kunna förwisaS.
Icke heller mä et Memorial som flera än en Ledamot unoerffrifwit, emottagas, med mindre det är tecknadt af Ståndets Ledamöter fran nägot Stift, Stad, eller Län, och sädan Orts angelägenheter beträffar. §. 52.
Inlemnar någon Ständs-Ledamot et Memorial , bwarmed han will wända sig til de öfriga Ständen, tilkännagifwe han hos det Ständ, hwartil han hörer, denna sin afsigt, och äligge honom efter upläsandet deraf i Plenum, at sjelf draga försorg om communication med de andra Ständcn medelst aflemnande til hwartdcra af et Exemplar, hwarä Communications tilständ blifwit antecknadt. §- 5Z.
Enär et ämne fluteligen skall afgöras, böra alla bertil hörande Handlingar upläsas, sä framt ej Ständet enhälligt sädant icke Dunbar.
Ej mä något mäl til flutligt afgörande företagas förr än Landtmarskalk eller Taleman först inhämtat huruwida Ständet anser öfwerläggningen fulländad, hwarefter Propositionen, justerad, framställes. Beswaras
Propositionen med Ja, mä wäl erinringar derwid i tjenliga ordalag göras, men ingen försöka at beslutet ge-.
Dea 8 Augusti. genom ny öfwerläggning upriswa.
Besivaras
Propositivllen nied
Ja blandadt med nägra Nej, eller twäetom, och de som öfwerröstade äro ej begära votering, läte de, om dem sä godt synes, sin särskilda mening i Protocollet antecknas, kunnandes sädant dem ej i nägot fall forwägras.
Begäres af en eller flera votering, och han eller de ej wilja derifrän afstä, dä stall Voterings - Propositionen, jamte tydlig contraproposition, genast författas, justeras och anfläs, samt sträft derefter voteringen för sig gä; Och rnä Proposition ej göras, om det voteras flall, ej heller votering derom tillätas.
Wid omrösiningarne, som alltid skola med tryckte och omärkte, flutna och enkla Sedlar werkställas, beräkne hwarje Ledamot blott en röst, änskönt han ock more Fullmäktig för flera til wal berättsoade corporationer. §- §5- Da Proposition til fattande af et beslut öfwer en Konungens framställan, eller et betänkande, eller en af enskild Riksdagsman wäckt fl äga är med Ja och Nej bcswarad, och auli ärkningar i saken under discurserne gjorde, ber propositionen inrättas i enlighet med dem; och skulle wälet under discurserne skiljas uti flera delar, bwaröfwer särskilde anmärkningar göras, dä stall, enär sädant äskås, Proposition öfwer kwardera delen särskildt anställas.
Pä lika satt förha^es, om första Propositionen pä nägon Konungens framställan eller et betänkande - 750 Den 8 Augusti. kande esser annat mäl, som flera deflrr innefattar, blifwit med Ja och Nej beswarad. §- 54- Da Proposition til fattande af et beslut öfwer en Konungens fr amsta llän , eller et betänkande, eller en af enflild Riksdagsman wäckt fräga ar med
Ja och Nej bewarad, och anmärkningar i saken unter diseurscrne gjorde, bor propositionen inrättas i enlighet med bein.; och skulle malet under disourserue skiljas utr flera delar, bwaröfwcr särskilde anmärkningar göras, dä skall, enär sadant äflas, Proposition öfwer hwardera delen särskildt anställas.
Pä kika sätt förhälles, om första Propositionen pa någon Konungens framställan eller et betänkande eller annat mäl, som flera delar innefattar, blifwit med Ja och Nej beswarad. §- 55- Landtmarskalk eller Taleman ma kunna magra proposition i det fall dä han finner en wäckt fräga bokstafligen strida mot Grundla garnas lydelse.
Skulle ej
Ståndet med honom instämma i begreppet härom, utan ändock yrka proposition, åge han at förklara öfwerläggningen smilande, och förwiser malet til Constilutions-Utskottet. hwilket åligger at inom korrt förelagd tid inkomma med motiveradt och bestämdt utlåtande öfwer frägans stridighet eber enlighet med Grundlagen. Hwad Utskottet förI klarar icke wara deremot stridigt, deramapro I - position Den 8 Augusti. 7^1 proposition sedan icke wägras.
Pröfwas det wara af motsatt beskaffenhet, mä den som motionen gjordt wända sig, der honom godt synes, til Conffitutions-Utskottet, pä sätt som Regeringsformens 84 L> föreskrifwer. 8- Z6.
Intet ärende mä nedläggas utan Ståndets uttryckliga beslut, ej hetter något uptagas elter föredrag, s sä sent at beslutet derom kunde biifwa frugtlöst. 57.
De allmänna beslut som uti et Ständ fattas, äfwensom hwad et helt Stand i egenskap af Riksstånd beslutit och annars rätt röra kan, meddelas de öfrige Ständen genom Utdrag af Protocollet.
Mitt Ledamot, som ej i Ständets fattade besiut instämt, sin särskilta tanke hos de öfriga Ständcn anmäla, stände det honom fritt genom särskildt Memorial elter Dietamen. til Protocoltet, hwilkct mä Ständets besiut åtfölja.
Lag samma ware dä nägon remisi gär frän RiksStänden til Utskott eller utlätande frän Utskott til Riks-Stand.
Af Prolowlls Utdragen bora alltid fyra exemplar utskrifwas, af hwilka de irenne äfgä til Med - Ständen för at derstädes qwmblif.ra, och det fjerde eller sä kallade löpare, kringsändes, pätecknas i hwarje Stand af Secreterare!!, sanrt stadnar slutligen hosNidderffapet och Adeln för at i desi Archiv förwaras.
Ständen mä jämwäl, i de fall dem lämpligt synes, genom utskickade
Deputationer sina besiut bworandra tilkännagifwa; dock bör ProtocollsUtdraget derom antingen tillika ätfölja eller sedermera ofördröjligen^öfwerlcmnas. §. 5S. 752 Den 8 Augusti. §. §8- Wid justering eif Protocoll eller ProtoeollsUtdrag, kan et beflut ingalunda andras, men wäl sädane tillägg göras, hwarigenom ingen ändring i beflutet upkommer.
Utur et Protocoll mä wid justeringen, med Ståndets bifall och pä den talandes eget begifwande, uteslutas dest egne uttryck och äfwen deliberationer som deraf följt; dock kunna ej sädane uttryck uteslutas, pä hwilka befluret tydligen sig grundar. 8- 5 - Alla bos Riks-Ständen hällne Protvwll ssolg, sä tidigt ffe kan, genom trycket utgifwastil deras fullständiga innekäll, med undantag blott af sädant sorn Ständens enffilda Oeconomie beträffar. 8- 6o. Milja Rikens Ständer til Konungen framföra nägon deras allmänria önffan, t hwuket ämne som häldst, förhälles dermed pä det satt Regeringsformens 8g §. utstakar; och gore derä Konungen, sedan Stats Rådet blifwit hördt, det afseende han för Riket nyttigt finner. §. 6i.
Skola Riksens Stander för en omyndig Konung Utsätta Förmyndare, sammanträde de sist dagen efter den dä Riksdagen ä Riks iL-alen öpnad blifwit, och utwalje genom Ständens Eleetorcr til en Nämnd, Sexton af hwarje Ständ, som, efter det en utlottas, röste per c-rpita och icke Ständswiö om de af Plena til antalet be ^ chlämde Den 8 Augusts. 763 stämde Förmyndare, hwilka stola wara antingen En, Tre eller Fem. Hwarje Ledamot af Nämnden upteckne ä en stuten Lval-Lista de Män, som han anser fortroendet wärdige, och sä mänga, at de med en person öfwerstiga det utaf Ständerna utsatta antalet.
Af dem, som derwid kommit t ätanka, ställes först den som flesta rösterne erhällit, under ny omröstning, dä Nämndens pluralitL gifwe utflaget.
Pä samma sätt fortfares med den som näst honom af de fleste blifwit kallad, och sä widare, til de§ det förestrifna antalet af Förmyndare warder upfylldt; kunnandes Nämnden ej ätstiljas, förr au walet gjordt och fulländadt är.
Nu händer, at Riks Ständen eji inom tre dagar, sedan de ä Riks - Salen afhört den i 26 §. mnförmälle berättelse, äsämjas om Förmyndarnes antal, förordne dä genast, genom stna Electorer, til et Utstött Sexton af hwarje Ständ, at medelst votering pLr c-ipU-r, sedan en blifwit utlottad, denna fräga, med samma kraft och werkan som Riksens Ständers Beslut, inom twä dagar afgöra; skolandes sedermera den utsedde
Nämnden likaledes inom twä dagar hafwa walet förrättat, sä at i alla händelser Förmyndaren eller Förmyndarne mä inom sju dagars förlopp frän Riksdagens öpnande ä RiksSalen kunna tilsättas. §. 62.
Til följe af Regeringsformens 96 stola Riksens Ständer wid hwarje Riksdag förordna en för Laakundstap och utmärkt redlighet känd man, at säsom deras Ombud, hafwa tUsyn öfwer Lagarnes efterlefnad af Domare och Ämbetsmän, Andra Band. l77:s 96, 96. 764 Den 8 Augusti. män, samt at inför den Riks Ratt, somibemälte Grundlags 102 §. til desi inrättning och göromäl besirifwes, eller wid andra wederbörliga
Domstolar, i laga ordning, tiltala dem, som i sina Ämbetens utöfning, af mäld. mannamon eller annan orsak anses' haswa någon olaglighet begätt, eller underlåtit, at sina Ämbetspligter behörigen fullgöra.
Denne Riksens Ständers Justitia Ombudsman, hwars rättigheter och äligganden ytterligare sä wäl uti Regeringsformens 99, 100, Ml och 102 F. §., som genom särsiiloJnsiruction utstakas, wäljes af Riksens Ständer, genom Electorer, Tolf af hwarje Ständ nämnde.
Sedan ibland desia Electorer en genom lottning utgätt, siola de öfrige, samfällt och icke efter Ständ först medelst siutna sedlar, bwar för sig upgifwa den man, som de finna bora komma under omröstning.
Falla derwid rösterne til mer . än hälften af de röstande Electorerneö antal pä en man, ware han behörigen wald.
Äro äter rösterna sä delade emellan'flera, atén sädan full pluralitet för någon icke äger rum, anställes ny votering med siutna sedlar til antagande af den, som de flesta rösterna erhällit, eller om han icke antages, af den, som näst honom utaf de fleste Electorer blifwit kallad och sä widare
Enär nägon af de i denna ordning under omröstning ställde blifwit af Electorernes pluralitet antagen, uphöre Walforrättningen, och warde han af Riksens Ständer til Ämbetet förordnad-
Den, ät hwilken detta Ämbete blifwit anförtrodt, kan wid päföljande
Riksdagar i den nu föresirifne ordningen dertil äterwäljas.
Justitiä-Ombudsmannen njute til godo sä wäl under som emellan Riksdagarne, samma säkerhet för sin person och tjenstebefattning, som genom 1.11 §. af Regerings for- ^ Den 8 Augusts. 753 formen för Riksdagsmän i allmänhet stadgad är; och anses under sin tjenstetid och intil desi han ifrän Ämbetet skiljes eller ti! utöfningen af sin förut innehafde beställning äterträder/i alla afseende» lika med Konungens Justitia-Canceller.
Electorerne böra wid samma tilfälle, da Justitiä Ombudsmannen utses, och pä enahanda sätt wälja en man af de egenskaper, som hos denne Ämbetsman erfordras för at honom efterträda, r fall han, innan nästföljande Riksdag skulle med döden afgä. §. 6Z. Wid hwarje Riksdag stola Riksens Ständer wälja Tolf Ledamöter af hwardera Ståndet til en Nämnd, som äge at döma, huruwida Högste Domstolens samtlige
Ledamöter gjordt sig förtjente at i deras wigtiga kall bibehällas, eller om wisie af dem, utan bewisligen begängne fel och brott, hwarom Regeringsformens 102 tz. handlar, likwäl ädragit sig den misitanka för wäld eller osticklighet, at de kunde anses hafwa förwerkat det allmänna förtroendet och borde förthy fran utöfningen af Konungens Doms-Rätt stiljas.
En af samtelige Ledamöterne utlottes först, hwarefter de öfrige roste, man för man och icke Ständswis med slutna sedlar öfwer den frägan:
Om alle Högsta Domstolens Ledamöter äga Riksens Ständers förtroende och böra wid deras sysilor bibehällas?
Beswaras denna fräga enhälligt eller af de fleste röstande med Ja, blifwe dä Högsta Domstolens samtelige Ledamöter bibehällne. Beswaras 756 Den 8 Augusti. den äter med Nej, sa upgöre hwar och en af Nämnden en fluten lista pä dem af Högsta Domstolens Ledamöter, flere eller färre, som han anser böra entledigas.
De trenne bland desta, som dä sätt det största antal af röster emot sia, ställes derefter, hwar efter annan, under ny omröstning, hwarwid twä tredjedelar af rösterne fordras emot den eller dem, som skola anses wara fran Riksens Ständers förtroende uteslutne, och gänge derefter, som i Regeringsformens io3 §. widare föreskrifweö. §. 64.
Til Tryckfrihetens wärd ssola Riksens Ständer wid bwarje Riksdag förordna
Sep för kunskaper och lärdom kände Män, jämte Justitia-Ombudsmannen, som bland dem före ordet Deste Committerade, af hwilka twä, utom JustitiäDmbudsmannen, ssola wara Lagfarne, wäljes af Riksens Ständer genom
Sep af hwarje Ständ bertil utsedde Electorer, som efter det en blifwit utlottad, röste samfält och icke Ständswis, Afgår emellan Riksdagarne någon bland de Committerade, wälje de öfrige til det lediga rummet en behörig man. §. 65.
Riksens Ständer wälje wid hwarje Riksdag genom slutna sedlar, hwart Ständ för sig, samfält och ej medelst Electorer, sine Banco-Fullmägtige, Tre af hwarje Ständ; börandes walet förrättas, sä tidigt, at deste Fullmägtige mä kunna, medan Riksens Ständer ännu äro församlade, sin befattning tilträda.
Dem äliager at, jämnlikt wid hwarje Riksdag utfärdad Jnstruc tion, Den 8 Augusti. 787 tron, förwalta Banguens medel och tilhorigheter, samt inför Riksens Ständer eller af dem förvrdnade Revisorer redowisa.
Med Banco-Fullmägtiges röstberäkning förhälles som för BancoUtstottet stadgadt är. / §. 66.
Cfsier förenämnde grunder, sä i afseende pä »valsätt som tid, ma wid alla Riksdagar Fullmägtige i Riksgälds Contoiret af Riksens Ständer utses.
Fullmägtige derstädes stola likaledes wara Tre af hwarje Niks-Ständ.
De böra, wid yppad skiljaktighet, til Protocollet afgifwa sina röster, hwilka per Capita beräknas.
I de fall dä rösterne äro lika, äge Ordföranden afgörande röst. §. 6-.
Derjämte stola Riksens Ständer i den ordning Ständen hwart för sig lämpeligast finna, wid hwarje Riksdag förordna om Revisorer, at emellan Riksdagarne öfwerse och gransta StatsWerkets, Banquens och Riksgälds Contoirets Lilständ, styrelse och förwaltning.
Detze Revisorer, som stola wara Sep af hwarje Riks-Ständ, bora emellan Riksdagarne sammanträda sä ofta, at hwarje Revision mä kunna omfatta s:ne ärs afflutade Räkenstaper, och tage derföre alltid Revisions-förrättningen sin början den 15 Sept.; ffolandes sä wäl Riksens Ständer, som afgäende Revisorer, i likstämmighet härmed, utsätta tiden til nästföljande Revision.
Ingen Revision mä öfwerstrida en tid af Tre Mänader. §. 68.
De genom dödsfall eller af andra tilfällig heter - 753 Den 8 Augusti. heter upkomme ledigheter af Fullmägtige eller Revisorer ma, när sä fordras, emellan Riksdagarne ersättas genom npa wal af de Stand der ledigheterne inträffat, pä det sätt Standen hwart för sig lämpligast finna. §. 6g.