Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag tinner således - Den 2 Mars. 433 ledes allt skäl att bifalla detta Betänk., hvarigenom åtminstone någon lindring kan för de lånebehöfvande beredas.
Jag instämmer med Utsk. deruti, att jag anser det obilligt och otjenlig! om räntan för 12 månader på en gång förskottsvis skall aidragas; men å andra sidan kan jag icke finna, att B.
St:rs förut fattade och af E.
M. sanktionerade beslut om räntans afdragande förskottsvis står i strid med det beslut som nu föreslås.
Bet synes mig som skulle
Fullmäktige genom det förra beslutet vara alldeles oförhindrade att afdraga först ränta för 6 månader, och sedermera, när dessa fi månader äro förlidne, ånyo afdraga ränta för ytterligare 0 månader.
Ingen lärer väl neka att räntan för det lemnade lånet blir i alla händelser förskottsvis betald, antingen räntan ges ut på en gång för 12 månader eller först erlägges för C månader och efter dessas förlopp för återstående (i månader.
Bet ifrågav:de beslutet synes således alldeles onödigt, och det torde för öfrigt icke vara lämpligt att några dagar efter detta besluts lättande gå in till K.
M. med begäran om sanktion på ett annat beslut som står i full öfverensstämmelse med det förra, och innefattar en förklaring den der icke är behöflig.
Jag anhåller på grund häraf om propos. på alslag å Betänk.
Jagvar visserligen icke niirv:de inom Utsk. då detta Betänk, afgjordes, men hvad jag vet är, att det tillkommit på begäran af BankoFullmäktige, och det bevisar att BankoFullmäktige icke ansett sig kunna tolka de föreskrifter som förut blifvit lemnade på samma sätt som Hr Carleson.
Jag medger att Hr Carleson möjligen kan hafva rätt, men då verkställarne af beslutet äro af en annan tanke rörande nämnde tolkning, torde man, enär man i öfrigt är öfverens om att föreskrifterna äro riktiga, icke böra afslå utan tvärtom bifalla detta Betänk., hvarigenom man äfven säkrast vinner hvad man önskar.
Jag är hufvudsakligen af samma mfening som Hr Carleson.
Om man betraktar 2:dra punkten af de vilkor som BaukoUtsk. i sitt Betänk.
N:o 70 framstälde, så står der visserligen, att ränta och provision skola förskottsvis afdragas; men om Fullmäktige i Banken skulle vara pligtige att för en så obetydlig modifikation som den nu ifrågasatta begära auktorisation af B.
St:r, så skulle de med ännu mera skäl kunna tveka, huruvida de egde rättighet att utlemna någon del af lånet mot lägre ränta än som fordras för att betäcka alla omkostnader; och jag hoppas till Gud, att det icke må finnas tillräckligt många vinglare i vårt land, för att det stora lånet, skulle verkligen kunna placeras mot så orimligt hög ränta som den nu bestämda.
Vi måste betänka att, under det de utländska näringsidkarne få sina förlagskapitaler mot 3 å 4 proc., så måste de inhemska sora hafva att uthärda konkurrensen med de förra, för sina förlager betala till Staten 9 XI H. 28 Den 2 Mars. proc.; och jag fruktar att ganska få näringar kunna bära en så dryg ränta, och derjemte lemna den nödvändiga behållningen för lefnadskoslnaden; likasom jag hoppas att flertalet icke måtte vara nog mycket vinglare för att ej genast göra konkurs i st. f. att genom ett så ruinerande lån ännu någon liten tid uppehålla förstörda affärer.
Jag hoppas således, att oaktadt det kommer att medföra förlust för Statsverket, Fullmäktige snart skola blifva nödsakade att utlemna lånet mot lägre ränta; och jag fruktar då, likasom Hr Carleson, att om representationen anser en sådan förklaring som den ifrågav:de nödvändig för en så obetydlig modifikation, Fullmäktige skola ännu mycket mera frukta att nedsätta räntan.
Det är bedröfligt, att vilkoren lör det ifrågav:de lånet skola vara så dryga, och att så hög ränta behöfves för att betäcka Statens omkostnader; men detta är icke It.
St;rs fel, och den som bär skulden får väl också bära ansvaret.
Om den nämnda åtgärden sammanhänger med det lättsinne hvarmed man vid denna liiksdag beträdt statsskuld-systemets bana, är det så mycket värre.
Emellertid anser jag, såsom jag redan förut förklarat, något särskildt bemyndigande för BankoFullmäktige ej erfordras för att göra denna lilla modifikation andt ' ‘ ‘ 'orde de vidsträckta före - Frih.
Det är ej tvifvel underkastadt, att ju Hrr BankoFullmäktige ega rätt att nedsätta räntan, om de finna behofvet påkalla en sådan åtgärd.
De hafva dervid att fästa afsrde i första rummet å penuinge-efterfrågan, och. i andra rummet å Statens förlust.
Skulle det visa sig, att man efter den nu bestämda räntan ej blir af med penningarne, så måste naturligtvis räntan nedsättas för att skydda Staten mot den ännu större förlust som skulle upkomma om penningarne läge räntelösa.
— Hvad nu detta förslag beträffar, så innehåller den en gång lemnade föreskriften, att ränta och provision skola förskottsvis afdragas.
Det torde då ej vara något att ondgöras öfver, att Fullmäktige kunna tvifla huruvida de ega rätt att för ett lån, lemnadt på år, taga räntan och provisionen i flera repriser.
Det är för att kunna gå billigare tillväga som de begärt denna förklaring, och jag finner således icke något skäl hvarföre Betänk skulle af B. o. Ad. afslås.
Till svar på den siste talarens yttrande får jag förklara, att jag alldeles icke ondgöres öfver Utsk:s framställning och att det ganska litet bekymrar mig hurudan Utgången än må blifva; men det har förefallit mig, på skäl jag anfört, såsom vore det ifrågav:de förslaget öfverflödigt, emedan det beslut som är föreslaget att fattas, inbegripes i det af R.
St:r redan förut fattade och af K.
M. sanktionerade.
Det har aldrig i sistnämnde beslut intagits att räntan för det afslutade lånet skulle afdragas för hela tiden lånet är beviljadt, utan endast att vid lånets beviljande skall ränta och provision förskottsvis betalas.
Dessa blifva väl förskottsvis betalade om de först erläggas för 6 månader och efter den tidens förlopp för följande 6 månader.
Om det af BankoUtsk. nu före - skrifter som lemnats alldeles tillräckliga.
D e> n 9 Mars.
435 slagna beslutet innefattas i det förra, och R. o. Ad, samt de öfriga Stånden just på sådan grund afslå ifrågav:de Mein., synes mig deri ligga cn anvisning så tydlig som R.
St:r kunna ge Fullmäktige, att K.
M:s och Ständernas i delta ämne redan fattade beslut bör förstås såsom BankoUtsk. ansett det böra förslås, men trott det böra förklaras.
Med den åsigt jag hyser förefaller det stötande att biträda Utsk:s nu gjorda hemställan, hvarföre jag fortfarande yrkar afslag.
Tersmeden, att jag i detta fall icke har något att ondgöras öfver, ty jag har med denna låneaffär intet att skaffa och kommer icke att blanda mig deri; men jag hade till min sist gjorda framställning skäl som jag ber att ytterligare få förklara.
Det kan icke vara BankoUtsk. obekant, att hos en och annan upstått tvekan om behörigheten, jag kunde t. o. m. säga lagligheten af den bestämda provisionen, och det kunde hända att BankoFullmäktige finge se sig om huru de kunde fä ut densamma.
Man borde då icke hafva på förhand bestämda föreskrifter, utan lemna detta att upgöras af låntagare och långifvare.
Det är i allmänhet ett fel med vårt bankväsende, att allt är genom minutiösa föreskrifter på förhand bestämdt; och jag anser li.
St:r ej böra visa sig anse sådana behöfliga åtminstone i detta fall.
De härefter först till bifall och sedan till afslag å förev:de Mern. framstälde proposme besvarades med blandade Ja och Nej, och då sedermera förstnämnde propos. förnyades ropades starka
Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af flera ledamöter, StatsUtsk:s nedannämnde d. 1 dennes på bordet lagde Mern. och Utlåt.:
N:o 281, med förslag till de stadganden som i Riksg:sKont:s Reglemente böra införas, rörande under nuv:de Riksdag beviljade och till utgående från nämnde
Verk anvisade statsutgifter; N:o 282, ang:de de i Reg:sF:ns 63 § föreskrifne kreditivsummor; N:o 283, i ani. af väckt motion om vedergällning åt vice ILäradshm
Möller för en af honom verkstäld öfversättning; och N:o 284, med förslag till stadganden i Riksg:sKont:s nya Reglemente, aug:de anslagen för folkundervisningens befrämjande och de ordinarie statsregleringen tillhörande utgifter samt kreditiverne.
Vid föredragning af StatsUtsk:s d. i dennes på bordet lagda Mern.
N:o 289. med förslag till voter:s-propos:r i ani. af RiksSt:ns skiljaktiga beslut, i fråga om lönevilkoren för Riksg;sKont:s 436 Den 2 Mars. tjenstemanna-personal oell vaktbetjening, blefvo de i detta Mern. föreslagne voter:s-propos:r af R. o. Ad. godkände.
Föredrogos, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, Sammansatta Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon.Utsk:s d. 1 dennes på bordet lagda Mern och Betänkm: N:o 53, i fråga om särskildt arfvode åt den person, hvilken i egenskap af Sekret, biträdt Utsk.; N:o 54, i ani. af väckt motion om ändring i vissa delar af K.
Förordna om KyrkoRåd d. 29 Aug. 1843 samt i K.
Kungörelsen om Prestmöte d. 7 Mars 1855; oell N:o 55, i ani. af väckte motioner om FörlikningsKomittéers inrättande samt om föreskrifter för deras och gode mäns eller s. k. skiljomäns verksamhet.
Föredrogos och biföllos Exped.Utsk:s d. 1 dennes på bordet lagda Mern.:
N:o 11, angrde medels anvisande till gratifikationer åt extra biträden vid Utsk:s Kansli; och N:o 12, ang:de rättighet för Utskrs Kansli-personal och vaktbetjening att upbära aflöning någon tid efter Riksdagens slut.
Anmäldes och lades på bordet nedamiämnde från Utsk:n inkonme Mern. och Be tank: n, nemi. från SlatsUlskollet : N:o 290, med förslag till voter:s-propos:r i ani. af RiksStrns skiljaktiga beslut i fråga om bränvinsbevillnings-medlens omedelbara ingående till Riksg:sKont.; Sammansatta Stats- och Lagutskottet: N:o 02, i ani. af återremiss af Utskrs Betänk.
N:o 51; N:o 03, i ani. af väckt motion om förbrutet dömdt gods och böters ingående till Staten, m. m.; Sammansatta Banko- och Lagutskottet:
N:o 7 , med förslag till sammanjemkning af de inom RiksSt:n fattade skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskrs Utlåt.
N:o 0, i ani. af gjorde anmärknrr emot vissa delar af Utskrs Betänk.
Kro 4, i fråga om lagstiftning för Enskilda Banker; ExpedilionsUlskotlet:
Nro 13, angrde acceptering efter Riksdagens slut af räkningar å tryckning och häftning af Bihanget till RiksStms Protokoll. Högloft. R. o. Ad. åtskiljdes kl. £ 4 e. m.
Ben 3 Man.
Onsdagen den 3 Mars i858.
Justerades 4 pröt:s-utdr. för d. 2 dennes samt pleniprot. för d. 16 sistl.
Uec. e. m.
Uplästes till justering ett från Exped.Utsk. under N:o 254 inkommet förslag till It.
Skrifvelse till K. M., i fråga om tiden 'hvarunder ranta och provision å försträckningarne från statslånefooden må förskottsvis afdragas.
Äfvenledes uplästes och godkändes nedannämnde från Exped.- Utsk. inkomne förslag till §§:r i Riksdagsbeslutet: N:o 42, ang:de vilkoret! för erhållande af 4:de profpredikant i regalt pastorat-, N:o 43, ang:de ändring i 4 Kap. 2 §:n ByggningaB:n; N:o 44, angrde ny författn. rörande stängselskyldigheten; N:o 45, om utarbetande af förslag* till författn. rörande kommunal-styrelser, m. m.; samt N:o 46, om antagne grundlagsförändringar.
Eöredrogos ånyo och biföllos StatsUtskrs nedannämnde d. 1 och 2 dennes på bordet lagde Mern. och Utlåt,: N:o 281, med förslag till de stadganden som i Riksg:sKont:s Reglemente böra införas, rörande under nuv:de Riksdag beviljade och till utgående från nämnde
Verk anvisade statsutgifter; N:o 282, aug:de de i Reg:sE:ns 63 § föreskrifne kreditivsummor; N:o 283, i ani. af väckt motion om vedergällning åt vice Häradsh:n Möller för en af honom verkställd öfversättning; samt N:o 284, med förslag till stadganden i Rikg:sKont:s nya Reglemente, ang-.de anslagen för folkundervisningens befrämjande och de ordinarie statsregleringen tillhörande utgifter samt kreditiverne.
Föredrogs ånyo och bifölls Sammansatta Lag- samt Allm. Besv.- o.
Ekon.Utsk:s d. 1 och 2 dennes på bordet lagda Mern.
N:o 53, fråga om särskildt arfvode åt den person, hvilken i egenskap af Sekret, biträdt Utsk. 433 D e it 3 Mars.
Föredrogs ånyo Sammansatta Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.- Utsk:s d. 1 och 2 dennes på bordet lagda Betänk.
N:o 54, i ani. af väckt motion om ändring i vissa delar af K. Förordna! om KyrkoEåd d. 29 Äng. 1843, samt i K.
Kungörelsen om Prestmöte d. 7 Mars 1855.
Detta Betänk, företogs punktvis till afgörande, hvarvid Utsk:9 först gjorda tillstyrkande att åtskilliga af motionären framstälda förslag icke måtte godkännas, bifölls utan discussion; men då sedermera förekom Utsk:s hemställan om aflåtande af en underd. skrifvelse i ämnet till K. M., yttrades af Hr Gar 1 heim-Gy 1 lenskjöld, Henrik Adolf Oscar:
Detta förslag är behäftadt med thue formela origtigheter.
Den första består deri, att då motionären föreslagit en förenkling af Kyrkollådels organisation, har Utsk. deremot tillstyrkt B.
St:r antagandet af prestmöten.
Den andra origtigheten består deruti, att Utsk. tillstyrkt lt.
St:r att uti underd. skrifvelse hos K.
M. anhålla om authorisation för IfyrkoRAdet att utse ledamöter för att deltaga i prestmöten.
En sådan authorisation lärer dock vara obehöflig.
En annan fråga är, huruvida dessa af KyrkoRådet valde ledamöter möjligen skulle kunna tillåtas att i prestmötenas förhandlingar deltaga så att de tillerkännas yttrande- och beslutanderätt; derom talar Utsk. icke det ringaste.
Författnin om prestmöten är likväl en allmän författn.. hvilken bör på helt annat Sätt, än det af Utsk. föreslagna, förändras.
Betänk, utvisar äfven okunnighet hos Utsk. om betydelsen af prestmöten.
Utsk. kallar hertil, prestmöten stiftssvnoder; men emellan dessa och prestmöten är likväl den väsendtligt skillnad, att å stiftssynoder afhandlas ämnen sorn röra stiftet, och å prestmöten endast de hvilka angå presterskapet såsom Stånd.
Det är visserligen sannt; att på sista dagen af prestirlötenä skola af Biskopen föredragas ämnen som röra kyrkotukten, men detta är blott till hans uplysning.
Jag anser den föreslagna skrifvelsen obehörig och anhåller derföre om afslag å Betänk* Den härefter först till bifall å Utsk:s ifrågav:tle hemställan framstälda proposin besvarades med starka
Nej jemte några Ja, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, hertastälde om R. o. Ad. behagade afslå Utsk:s Betänk, i denna del, samt sedan härvid svaren utfallit med starka Ja och några
Nej , förklarade det han nu funnit
Föredrogs och bifölls Sammansätta Lag- Samt Allm. Btsv.- o.
Ekort.Utsk:s d. 1 och 2 dennes på hordet lagda Betänk.
Nio 5 5, i ani. af väckte motioner om FörlikhingsKomittéers inrättande samt om föreskrifter för deras och gode maus eller s. k. skiljomäns verksamhet.
Föredrogs StatsUtsk:s d. 2 dennes på bordet lagda Metö* N;o 290, med förslag till voteris proposir, i atil. af RiksStåndens skiljaktiga beslut i fråga om bränviusbevillnings-medlélis
Omedelbara ingående till Riksg:sKont.
Don i Mais. 48» Hr Printzensköld, Carl:
I likartade frågor vid föreg:de Riksdagar stannade likasom nu 2 Stånd emot 2 i hufvudsaken.
Utsk. upgjorde då voter:s-propos:r, men då de kommo till de 2:ne Stånd som afslogo Utsk:s framställning i hufvudsaken, blefvo de af dessa 2;ne Stånd äfven afslagne, och jag är öfvertygad att så skall ske här.
Det måste vara en naturlig följd af R. o. Ad:ns beslut i hufvudfrågan, att R. o. Ad. icke godkänner en voter:spropos. sora är fullkomligt grundlagsstridig.
I motsatts till siste tala ren anser jag Utsk. hafva förfarit rätt, hvarföre jag anhåller om bifall till Betänk.
Med ani. af Hr Prinfzenskölds och Frih.
Raabs nu afgifna yttranden, anser jag mig skyldig att, innan discussionen vidare fortgår, förklara min åsigt om de föreslagna voter:s-propos:ne.
Sedan StatsUtsk. i Utlåt.
N:o 248 tillstyrkt R.
St:r att besluta om bränvinsbevillnings-medlens omedelbara ingående till Riksg:sKont., var det klart att StatsUtsk. måste anse en sådan åtgärd öfverensstämmande med Grundlagen, och då RiksStms prot:s-utdr. endast innehålla de beslut Stånden fattat, men icke motiverne derföre, och således prot:s-utdr:n från R. o. Ad. samt PrésteSt. endast innehållit, att dessa Stånd afslagit Utsk:s förenämnde Utlåt., var det i full konseqvens med Utsk:s föregide handlingssätt och dess derigenom uttryckta åsigt om betydelsen af Reg:sF:ns 64 §, som Utsk måste inkomma med voter:s-propos:r i ämnet; men lika klart förefaller det, att om det beslut StatsUtsk. förra gången understälde Ståndens pröfning var stridande emot nämnde §, hvilket jag då uttryckte vara min åsigt och således ej kunde då af Ståndet bifallas, bör det ej heller genom votering i Förstärkt StatsUtsk. kunna blifva R.
En sådan oformlighet och, i min tanke, olaglighet kunde genom den föreslagna voteringen inträffa, och anser jag mig således, i följd af den vid behandlingen af Sta(sUtsk:s Utlåt.
N:o 248 af mig framstälda åsigt, nu äfven hindrad att framställa propos. till bifall å de nu föreslagna voter:s-propos:ne. Hr Printzensköld:
Efter detta Hr Gr. o.
Landtm:s yttrande återstår för mig icke annat än att förklara min farhåga, att man på detta sätt är på väg att trampa Grundlagen under fötterne.
Raab: Emot Hr Gr. o. Landtrms upfattning af 64 § Riksd:sOrdn:n får jag härmed nedlägga min protest.
Hr Bildt, Didrik Gillis: Enl. Hr Gr. o. Landtrms för klarande kan propos. på bifall till ifrågav:de prqposjr icke framställas sedan förra Betänk, blifvit afslaget.
Denna åsigt hystes äfven inom Utsk., som ansåg sig endast böra upställa voter:s-propos:ne. Då nu R. o Ad. för icke längesedan ansett hufvudfrågan I) c n 3 Mars. grundlagsvidrig, måste R. o. Ad. för konseqvensen skull äfven afstå detta Betänk.
Sedan öfverläggningen härmed ansetts fulländad, samt Hr Gr. o Landtm, framställt, hurusom Frih.
Raab, som ensam yrkat bifall till de föreslagna voter:s-propos:ne, sedermera afstått från detta yrkande, samt
Hr Printzensköld yrkat afslag å ifrågav:de votenspropos:r, och Hr Bildt föreslagit att R. o. Ad. med ogillande af samma propos:r måtte lägga Utsk:s Mern. till handlingarne, blef propos. till afslag å de af StatsUtsk. föreslagne votens proposme framstäld och besvarad med starka
Ja jemte några Nej; hvarpå Hr Gr o. Landtm, förklarade att han funnit
Föredrogs oell lades till handlingarne Sammansatta Stats- och LagUtsk:ns d. 2 dennes på bordet lagda Mern.
N:o 62, i ani. af återremiss af Utsk:s Betänk.
Föredrogs och bifölls Sammansatta Stats- och LagUtskms d. 2 dennes bordlagda Betänk.
N:o 63, i ani. af väckt motion om förbrutet gods och böters ingående till Staten, m. m.
Föredrogs, men bordiades ånyo, på begäran af flera ledamöter, Sammansatta Banko- och LagUtskms d. 2 dennes på bordet lagda Mern.
N:o 7, med förslag till sammanjemkning af de inom RiksSt:n fattade skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskms Utlåt.
N:o 6, i ani. af gjorde anmärku.r emot vissa delar af Utskms Betänk.
N:o 4, i fråga om lagstiftning för Enskilda Banker.
Föredrogs och bifölls Exped.Utsk:s d. 2 dennes på bordet lagda Slem.
N:o 13, ang:de acceptering efter Riksdagens slut af räkningar å tryckning och häftning af Bilumget till RiksStms Protokoll.
Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Utsk:n inkomne Mern. och Utlåtm, nemi. från StalsUlskotlel : N:o 285, ang:de verkstäld omröstning i ani. af RiksStms skiljaktiga beslut i fråga om anslag eller lån till staden Christianstad lör dess kostnader till följd af kolera-farsotens härjande derstädes under sisth års höst; N:o 286, ang:de verkstäld omröstning i ani. af RiksStms skiljaktiga beslut i fråga om återlyftande af de till säkerhet för jernvägsanläggningen mellan Köping och Hult i K.
StatsKontoret deponerade medel; N:o 287, ang:de verkstäld omröstning i fråga om låneunderstöd för anläggandet af en bibana från Borås till vestra stambanan; Den 3 Mars.
N:o 288, ang:de medels anvisande till odlingslån åt enskilda personer; N:o 292, ang:de särskilda gratifikationer till åtskilliga af StatsUtskjs tjenstemän; Sammansalta Stats- samt Allm. Besv.- o.
N:o 59, i ani. af erbållne återremisser å Utlåt.
N:o 4, ang-.de ordnandet af pensionsväsendet; N:o 60, i ani. af återremitterade Utlåt.
N:o 7, i fråga om förändrade grunder för användandet af den från SerafimeiOrdensGillet utgående upfostringslijelp; N:o 61, i ani. af återremiss å Utlåt.
N:o 12 i ani. af väckte motioner derom, att kronobrefbäringen dels måtte öfvertagas af Postverket och bestridas på Statens bekostnad, dels verkställas af enskilde, men kostnaden derför ersättas af Staten efter bestämmande af HäradsRätt och Koms Beflnde, dels att all i mantal satt jord skall efter hemmantalet lika deltaga i kronobrefbäringsskyldighetens utgörande, dels ock slutligen att ett förslagsanslag måtte anvisas och ställas till K.
M:s disposition för att användas till bestridande af kronobrefbäringen; BankoUlskottel:
N:o 87, öfver väckt motion, att Banken, utan hinder af det för dess behållningar å utrikes ort nu stadgade maximum, må inköpa det silfver Riksg:sKont. kan i Hamburg och Altona hafva att aflåta; Lagutskottet ; N:o 87, ang:de verkstäld omröstning i ani. af de hos RiksSt:u fattade skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utsk:s Utlåt.
N:o 62, i ani. af framstälde anmärkmr mot Utsk:s under N:o 47 afgifna Betänk, öfver väckt motion om stiftande af lag ang:de allmäut kyrkomöte. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. half 8 om aftonen.
U1 Den 4 Mar» f, ra.
Thorsdagen den 4 Mars 1858.
Justerades 7 prot:s-utdr. för d. 3 dennes och pleni-prohn för d. 18 oell 19 sistl.
Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande Sammansatta Banko- och LagUtsk:s d. 2 och 3 dennes på bordet lagda Mein.
N:o 7, med förslag till sammanjemkning af de inom RiksSt:n fattade skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utsk:s Utlåt.
N:o 6, i ani. af gjorde anmärkmr emot vissa delar af Utsk:s Betänk.
N:o 4 i fråga om lagstiftning för Enskilda Banker.
Usta punkten, innehållande inbjudning lill instämmande i Borgare- och BondeShns i afs-.de på ifrågav.de Förordms 7 § {aliade beslut jemte förslag lill votcrs.s-propos, i ämnet.
Den till bifall å Utsk:si denna punkt gjorda inbjudning frarnstälda proposm besvarades med starka
Ja jemte några Nej; hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade det hau funnit
Ja öfvervägande; och fann R. o. Ad. att till följd af det sålunda fattade beslutet den i denna punkt ifrågaställa voter:s-propos. hade förfallit. 2:dra punkten, innehållande inbjudning lill instämmande i Borgare- och BondeSt-.ns i afs-.de på ii§:n fattade beslut, jemte förslag lill voler:s-propos. i ämnet.
Jag anhåller att Borgare- och Boude St:ns härutinnan fattade beslut måtte upläsas.
Sedan i anledn. häraf Hr Gr. o.
Landtm, låtit upläsa den af Utsk. föreslagna samt af Borgare- och BondeStm antagna redaktionen af 14 §:n, yttrade Gr.
Då thue Stånd, Borgare- och Bonde sen, gillat Utsk:s beslut derom, att
Bankens sedel-emission skall bestämmas i förhållande till Bankens hela grundfond, och det, enl. min öfvertygelse, skulle leda till en alltför stor inskränkning i Bankens sedelutgifningsrätt, derest utgifningen endast skulle bestämmas till 75 proc., vågar jag för min del anhålla om propos. på bifall till ifrågav:de af Borgare- och BondeStm gjorda inbjudning.
Den 4 Mars f. ftt. 44:1 Hr Hjerta* Det kan visserligen sägas, att det beslut som Borgare- och BondeSt-n fattat icke afse något annat jin den rättighet som Banken hittills haft, men jag tror likväl att R. 0.
Ad. haft godt skäl för det beslut som förut blifvit fattadt, och då det i aila fall väl kommer att voteras öfver någon punkt, hemställer jag om icke R. 0.
Ad. vill vidblifva sitt beslut och låta frågan öfverlemnas till votering.
Jag ber blott att få erinra derom, att det enl. all sannolikhet endast blir denna punkt hvarom votering i Förstärkt
Utsk, kommer att ega rum, i fall nemi. inbjudningen icke antages.
De härefter först till antagande af ifrågävule inbjudning och sedan till Vidblifvande af R, 0.
Ad:ns förut i ämnet fattade beslut framstälde proposme besvarades med blandade
Ja och Nej; hvarpå förstnämnde propos, förnyades, samt efter dess besvarande med starka
Ja jemte åtskilliga Nej, Hr Gr. o.
Ja härvid hafva varit öfvervägande; och i följd af det sålunda fattade beslutet fann R. o. Ad. äfven den i förevide punkt framStälda voter:s-propos:n förfalla. 3:dje punkten, ang.-de redaktionen af 2/ §:n.
Denna puukt bifölls.
Föredrogos och lades till handlingarne StatsUtsk:s nedannämnde d. 3 dennes på bordet lagda Mern.:
N.o 285, ang:de verkstäld omröstning i ani. af RiksStms skiljaktiga beslut i fråga om anslag eller lån till staden Christianstad för dess kostnader till följd af kolera-farsotens härjande derstädes under sistl. års höst; N:o 286, ang:de verkstäld omröstning i ani. af RiksStms skiljaktiga beslut i fråga om återlyftande af de till säkerhet för jernvägsanläggningen mellan Köping och Hult i K.