Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj 179S, icke kan räknas till Stadens Garnison, då Eskadern på längre afstånd utom Staden är stationerad, härvid äfven förekommer, att Stockholms Stad icke vidkännes inqvartering för den härstädes närmare intill Staden förlagde Eskader af samma Flotta. — Riksens
Ständer finna likväl pröfnirigen och afgörander af förevarande fråga sig icke tillhöra utan på E. K. M. i Nåder bero; Men, på det Göteborgs
Stad må kunna ernå den befrielse, som pröfvas med billighet och rättvisa öfverensstämmande, ämna Riksens Ständer vid regleringen af Anslagen under Riks-Statens 3:dje Hufvud-Titel beräkna erforderlig tillgång för den ytterligare utsift, som i nämnda ändamål kan blifva för Sfats-Verket nödig, sedan den på E. K. M:s
Nådiga åtgärd ankommande närmare utredning af' behof* vet föregått.
Sådant allt hafva Riksens Ständer emellerBihang till Rikt-St.
Frei.
I817—ISlS- 10',de Sami. N:r *5, 16.
Underdåniga Skrifvelser'. tid bort hos E. K. M. i underdånighet anmäla; och Riksens Ständer framhävda Scc. N:r 55.
Uppl. och godk, hos Samtl. Riks-St, den 2 Mars 1818.
Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse angående medel till kostnaden för Högstsalig Hans Maj:t Konung CARL den Xllhdes begrafning, TJti Nådig Proposition till Riksens Ständers Stats Utskott den 10 i denne månad har E.
K» M. fästat deras uppmärksamhet på nödvändigheten att utse förskottsmedel till bestridande af lcostnaden för Högstsalig Hans Majit Konung CARL den XlILs begrafning samt flera dermed gemenskap egande utgifter^ intill dess Biksens Ständers Beslut om sättet för Begrafningshjelpens utgörande kan hinna meddelas och till verkställighet befordras; hvarjemte E. K. M. under-, lättat Riksens Ständer, att denna kostnad förmodas uppgå till en summa omkring 150,000 Riksdaler.
Ständer hafva, i anledning häraf, väl inhämtat, att tillförene uti dylikt beklagligt fall, som det ifrågavarande, en serskild Gärd eller Begrafningshjelp blifvit af Riksens Ständer beviljad; Men, som, enligt den af Kongl. SlatsKontoret meddelta uppgift, hvilken åtföljt Kongl".
Majus Nådiga Proposition om Stats-Verkets tillstånd och behof, ötats-Verkets intrader for ar Underdåniga Skrifvelser. 1816 gifvit ett ännu odisponeradt öfverskott af 503,947 R:dr 45 sk. 4 r., sorn alitsa lemnar tillgång för den summa, E. K. M. i Nåder äskat,' få Riksens Ständer å E. K.
M:s nu aflåtna Nå' diga Proposition lemna det underdåniga svar,’ att detta behof, emot behörig redovisning, må utaf nämnda öfverskotts-medel bestridas.
Riksens Ständer framhärda &c. N:r 56.
Uppl, o. godkänd hos Samt], Riks-St. d. 2 Mars 1818.’ Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse om kungörande af inskränkning i Specic-Mynts utvexling från Banken.
Sedan Riksens Ständer åren 1809 och 1810 funnit Rikets belägenhet fordra, att deras Banko-'
Verk ålitades i den man, hvaraf sedermera in-1 skränkningen tills vidare i utväxlingen af Silfver emot Rankens Transport-Sedlar blifvit en följd, -- samt alltså äfven Riksens Ständers Banko-Utskott å deras vägnar vid Riksdagarne åren.
18 to, 1812 och 1815 gifvit Banko-Fullmäktige dermed öfverensstämmande föreskrifter till ef-’ terrättelse, — hafva Riksens Ständer, som ansett denna inskränkning icke ännu kunna upphäfV vas, velat hos E. K. M. i underdånighet begå-1 ra, att Allmän Kungörelse om detta förhållande utfärdas, med tilIkännagifvande, att, intill dess annorlunda af Riksens Ständer beslutes och behörigen kungöres, kommer utvexling af Silfven mot Transport-Sedlar att hädanefter likasom de Underdåniga Skrifvelserl sednast förflutna åren, vara inställd, utom i de serskilda fall, hvarom Riksens Ständer låta till Banko-Fullmäktige nödige föreskrifter meddela.
N:r 57.
Uppl, och godk. hos Ridd. och Ad. d, 12 Mars 1818. — Fräste-Ståndet d. 12 — — — BorgareStåndet d. 12 — _ — Bonde-Ståndet d, i4 — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse om ändring i 2.
Kap. 5. §.
Kyrkolagen angående Författningars och Kungörelsers uppläsning uti Kyrkorna.
Nödvändigheten att från den offentliga Gudstjensten aflägsna allt, sorn under andaktstimmarne ofördelaktigt verkar på sinnet och vän. der uppmärksamheten på främmande föremål, har fört Riksens Ständer till betraktande af de menliga följder för andaktsöfningen, hvilka uppstå af det bud i Kyrkolagen 2.
Kapitlet 5. §., att Kongl, Maj:ts Författningar samt Embets- och.
Tjenstemäns
Kungörelser i åtskilliga verldsliga ämnen skola under Gudstjensten , efter Predikans slut, från Predikstolen afkunnas.
Allmänheten samlas i Kyrkan för att behörigen fira Sabbats- och Helgedagen, för att af Bäraren inhämta undervisningar och förmaningar och för att högtidligen begå Herrans Heliga Nattvard.
Det kan icke vara förenligt med så - Underdåniga SkrifvelseK 117 dana föremål, att de verldsliga inblandas på nämnda sätt, hvarigenom sambandet i andaktsöfningen före, under och efter Predikan afbrytes och rubbas samt Församlingens medlemmar störas från deras vigtiga förehafvande.
Ständer hafva trott sig fötenade hvar för sig nödiga förhållanden, att för Allmänheten lika säkert sorn hittills kungöra de Författningar och Påbud, den bör åtlyda, och från Gudstjensten skilja allt hvad för densammas oafbrutna fortsättning och en derunder hos Församlingen fortfarande andakt kan vara hinderligt, då Riksens Ständer för sin del antagit den ändring uti 2.
Kap. 5. §, Kyrkolagen: att, med undantag af sådana Kungöranden som hafva en bestämd Gudlig syftning, med hvilkas uppläsande må på lika sätt som hittills förfaras, alla öfriga till Kyrkorna ankommande Författningar, Beslut och Underrättelser skola, när Gudstjensten är fulländad, af Presten från Predikstolen afkunnas; dock att efter Predikan, och sedan bönerne äro läste, Presten lemnar Menigheten kännedom, att den till förberörda Handlingars åhörande bör vid Gudstjenstens slut i Kyrkan qvarstanna.
Detta Förslag till ändring i Kyrkolagen få.
Riksens Ständer hos E. K. M. i underdånighet anmäla.
N:r 58- Uppl. och godk. lios Ridd, och Ad. d. 12 Mars 181R» — Präste-Ståndet d, 12 — T7nderdäniga Skrifve!ser. — BorgareStåndetd. ra — — t- Bonde-StSndet d. i4 — Riksens Ständers under då niga, Skrifvelse om Skådespelens inställande på de större Högtidsdagarne och näst föregående aftnar.
Om i ett bildadt
Samhälle det är lofligt och nyttigt att med valda och anständiga nöjen uppmuntra de af den hvardagliga mödan nedtryckta sinnen och, genom framställningen af det sköna i dess bildliga skapnader, förädla det nationella tanke- och lefnadssättet, är det likväl nödigt, att denna omsorg sättes efter den högre omtankan för Samhällets religiösa och moraliska förädling, I betraktande häraf hafva Riksens Ständer velat i underdånighet utbedja sig att få leda EK. M:s
Nåd iga uppmärksamhet på det i sednare tider mera vanliga missbruk af de allmänna Skådespelen, icke blott på den hvarje vecka inträffande Sabbaten , utan ock på var Kyrkas större och märkvärdigare Högtidsdagar.
Otorn de Gudomliga bud , som anbefalla Sabbatens helgd, har äfven den veridslige Lagstiftaren j hvarje väl ordnad
Stat sökt genom lämpliga föreskrifter bibehålla dessa dagar i den vördnad, sorn deras vigtiga bestämmelse påkallar.
Erfarenheten visar, att en aftynande och förlamad vördnad för Religionen nästan alltid först yttrar sig i liknöjdhet, som snart öfvergår till förakt för den yttre Gudstjenstem och de heliga bfhk, hvilka dermed äro förenade.
Sam - XJderdaniga Skrifvelse^ 119 hållet* medlemmar under arbete och verldsliga omsorger tillbragt den föregående veckan, samlas de Sondagen för att i Församlingens sköte påminnas om sina pligter emot Gud och men* luskor.
Ehuru förträffliga anstalter än kunna i en Stat vidtagas, och ehuru vi«a Författningar än kunna der påbjudas, skola de likväl alltid der förblifva fruktlösa så länge de ej verka r förening med känslan och öfveitygelsen om nöd. vändieheten af dessa pligters uppfyllande.
Då. den allmänna Gudstjensten är ett af de vigtigaste medlen att väcka och underhålla sådana dygder, på hvilka Samhällets bestånd hvilar, böra osirhligt alla hinder röjås ur vägen, som kunna försvaga eller motverka detta stora ändamål; Oclt ibland dessa hinder tro Riksens Ständer rättvist räknas de oordningar, att Skådespel anställas de större Högtidsdagarne och näst föregående aftnar, samt Skådespejs-repetitioner oell andra Göstharheter både tlå och på Söndagarne; under Gudstjensten.
Till E. K.
M. få alltså Riksens Ständer framföra den underdåniga önskan, att hädanefter Skådespel hvarken de större Högtidsdagarne eller näst föregående aftnar må tillåtas , repetitioner ej heller Söndagarne under Gudstjensten, samt andre offentliga Lustbarheter och Åskådningar icke på någondera tiden.
Ständer framhärda etc. N.r 59.
Uppl. och godk. hos Ridd. och Ad. d. 12 Mars 1818. — Piäste-Ståndct d, 12 -- rs 120 Underdåniga Skrifvelse.r. — BorgareStSndet d. 12 — — Bonde-Ståndet, d. i4 — -- Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse orri de i Riket brukliga Vigtsorter uterförande till enhet.
Nara tjugonio är äro förlidna sedan de af Högstsalig Hans Majit Konung Gustaf dea Tredje förordnade Kommitterade den 12
Maj 1789 afgäfvo underdånigt Förslag att til! enhet återföra alla de i Riket brukliga olika slags Vigter, Viktualie-Vigt, Stapelstads-Vigt, UpstadsVigt, Bergs-Vigt, Tackjerns-Vigt och Råkoppar yigt Riksens Ständer hafva inhemtat: att Korn-' niitterades lletänkande blifvit tillstyrkt uti Rikets Allmänna Ärendets Beredning den 9 September berörda ir, men att Kongl.
Majit under d. 24 Februarii 1790 i Nåder förklarat
Ärendet böra hvila intill slutet af då varande krig: att detsamma sedermera icke ä nyo hos Kongl. Majit förekommit förr än den 26 September 1806, då Kongl. Majit i Nåder täckts öfver Betänkandet infordra Dess och Rikets KammarBergs- och Kommerse-Collegiers underdåniga utlåtande! att sistnämnda aine Collegier stadgat sina tankar i ämnet och meddelat dem Kongl.
Kammar-Collegium: men att detta Collegium ännu icke fullgjort den Nådiga Remissens föreskrift, för uraktlåtande hvaraf hindret skall vara, att, sedan Kammar-Collegium lernnat de remitterade Handlingarne till Öfver-Direktöreu vid Landtrnäteriet, och Ofver - Direktören begagnat Underdåniga Skrif'velstr. 121 dem uti den Kommitté, sorn fatt sig uppdraget att utarbeta Förslag till en ny Eandtmäteri-Förordning och Taxa, de ännu icke blifvit från denna Kommitté återställde.
Emellertid har Betänkandet af år 178g redan vid Riksdagen åren 1809 och 1810 undergått en noga granskning hos Riksens Ständer, hvilka, på sätt deras till Kongl. Majtfc den 22 Mars 1810 aflåtne underdåniga Skrifvelse visar, funnit detsamma innefatta en fullständig, på sanna och rigtiga grunder bygd, afhandling örn "Vigterne i Riket med alla tillhörande delar, samt derför hos Kongl, Mäj:t i underdånighet anhållit, att en Författning i öfverensstämmelse med Kommitterades Förslag måtte i Nåder utfärdas.
D å, oaktadt alla dessa förberedande åtgärder, ännu i denna stund någon förändring af Vigterne icke kommit till verkställighet, utan deras mångfaldighet fortfar att tillskynda Rikets Invånare de länge erkända och öfverklägade betydliga olägenheter, föranlåtas Riksens Ständer hos E. K. M. i underdånighet förnya sin förut framförda underdåniga anhållan, att E. K.
M. må i Nåder täckas antaga och genom allmän Författning till efterrättelse kungöra en sådan förändring med Rikets Vigter, som Kommitterade år 1789 föreslagit och Riksens Ständer vid Riksdagen åien 1S09 och 1 810 godkänt.
Eikval, och enär något rådrum torde böra lemnäs innan en förden allmänna handelsrörelsen så högst vigtig förändring blifver till efterlefnad gällande, hoppas Riksens Ständer, att, i händelse denna deras förnyjde anhållan vinner Nådigt afseende, E. K. last Underdåniga Skrifv elser i M- lärer i Nåder pröfva och bestämma ifrån hvil
Iren tiel den nya Författningen, efter utfärdandet, må ega sin gällande kraft.
Ständer framhärda &c. N:r 60.'
Expedition;'
Utskottets Memorial till Riksens Ständer, angående förvaringsrum för öfverblifvande exemplaren af Bihanget till Riks-Ständens Protokoll.
Då afsättningen af Bihanget till Riks-Slåndens Protokoll icke ännu hunnit längre, än att en mängd exemplar tills vidare behöfver något serskildt förvaringsrum, har ExpeditionsIJtskottets Sekreterare anmält sig att aflemna des,a exemplar i Kongl. Stats-Kontoret, der, enligt Riksens Häglof!. Ständers Beslut, redovisning för de öfverblifvande skall ske; men Kongl. Stats
Kontoret har vägrat att dem emottaga.
Vid sådant förhållande, och emedan hvarken Boktryckare eller Bokhandlare kunna belastas med ifrågavarande exemplar, saint det synes i sin ordning att hela upplagan af hvarje ark ifrån Buktryckarne lefveréras innan tryckningskostnaden för samma ark dera godtgöres, föranlates Expeditions-Utskottet vördsamligen utbedja sig Riksens Höglofl.
Ständers förordnande hvarest, antingen i Kongl. Stats-Kontoret eller tilläfventyrs i Riksens Ständers RiksgäldsKoutor, Boktryckarne må anvisas att efter hand Underdåniga Skrif v el Serl och i den inån, tryckningen skall betalas, lefverera de exemplar, som icke lemnäs till Boklådan.
Protokolls- Utdrag.
Från Håg vörä.
Prest-Ständet d. 1 April \818. S. D. Remitterades till Riksens Högloft Ständers Stats-Utskotts Utlåtande ExpeditionsTJtskotrets Memorial af d. 23 nasti.
Mars, angående förvaringsrum för öfverblifvande Exemjilaren af Bihanget till Riks-Scåndens Protocoll» Ut supra.
Ridd. och Adeln d. 4 April 1818< S. D. Vid förnyad föredragning af Expeditions-Utskottets den 2 3 sisth Mars aflåtne samt den 1 dennes e. m. pa bordet lagde Memorial, angående förvaringsrum för öfverblifvande Exemplar af Bihanget till Biks-Ståndens Protokoll, blef samma Memorial till Stats-Utskottet remitteradt; med anmodan att med Herrar Fullmägtige i Biksgälds-Contoret öfverenskomma så väl om förvarande som försäljning af nämnde Bihang.
Från Hederv. Bonde-Ståndet d. 4 April 1818. S. D. Expeditions-Utskottets uti ankommit och nu uppläst Memorial af den 23 sisth Martil gjorde anmälan om nödvändigheten af förvaringsrum för öfverblifvande Exemplaren af Bihanget till Riks-Ståndens Protokoll; fann Bonde-Ståndet för godt till Stats-Utskottets
Yttrande remittera.
Ut supra. 124 Underdåniga Skrifvelser'.
Fran Vallo fl. Borgare-Ståndet d. 8 April 1818 S. D.
Med bifall till Höglofl.
ExpeditionsUtskottets den agMars aflåtne Memorial,angående lefvereringen af dé Exemplar af Bihanget till RiksStåndens Protokoll, hvilka icke till försäljning i Bokladan aflämnas, ansåg Borgare-Ståndet: att Stats-Utskottet borde anmodas med RiksgäldsContoirets Herrar Fullmäktige öfverenskomma om något i detta afseende tjenligt förvaringsrum hvarest så väl återstoden af Bihanget kunde, på sätt föreslagit blifvit, få Iefvereras, sorn ock till någon utsedd person ibland RiksgäldsContoirets tjenstemän, därstädes lämnas de vid Riksdagens slut öfverblifne Exemplar af Riksståndens Protokoll, och hvilken, jämte vården, af emottagne handlingar, det skulle åligga, att icke allenast under Riksdagens fortgång utan ock sedermera uppå skeende reqvisitioner utlämna nödige Exemplar till de Bokhandlare som försäljning sig åtaga, hvarefter de inflytande medlen böra uti Kongl.
Stats-Contoiret redovisas, och behållningen på trycknings-kostnads-räkningen godtgöras.
Och skulle om detta BorgareStåndets Beslut så väl de Resp. Med-Stånden sorn Stats-Utskottet vördsamt och vänligen underrättas.
N:r 61, Uppl, och godkänd hos Ridd. och Ad. d, 24 Mars 1818. Prest-Ståndet d, 24 — — — BorgareStåndet d. 24 — — Bonde-Standet d. 3i — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse om Underdåniga Skrif vel ser.
125 ytterligare bidrag till Söder- Telge Kati al- Inrättnings fullbordan de.
I anledning af en lios Riksens Ständer väckt motion om ytterligare bidrag till Söder-Telge Kanal- och SlussVerks-Inrättnings fullbordande, hafva Riksens Ständer tagit kännedom huru detta arbete sedan sista Riksdag framskridit, oell dervid inhämtat, att, sedan, med begagnande af anskaffade Ang-Machiner, försök blifvit gjorda att genom pumpning befria Sluss anläggningsstället från det ovanliga vatten-tillopp, som hindrat Slussbyggnadsgrundens planmässiga anläggning, men denna dittills såsom det kraftigaste medel erkände utväg, i anseende till vattnets starka tillopp så väl ifrån sidorna som utur sjelfva bottnen, icke medfört den åsyftade verkan, har Kanal-Bolagets
Direktion funnit sig föranlåten till det kostsamma och än vågsammare företag, att uti en pråm af 190 fots längd, 60 fots bredd och 10 fots höjd låta mura sjelfva Slussen och nedsänka den på förut jemnad botten, hvilket mot slutet af Oktober månad nästlidet år fullkomligen lyckats.
På nämnda sätt finnes således ifrågavarande Kanal- och Slussverks-Byggnad med betydliga kostnader, och deribland ytterligare utöfver den kontanta tillgången upptagna lån, fortsatt efter den uppgjorda planen, och oaktadt alla mötta svårigheter, med den framgång, att Inrättningen synes otvifvelaktigt inom få års förlopp vinna fullbordan.
Riksens Ständer, som, enligt sin underdåniga Skrifvelse de» 17 Juli 1815, i betraktande Untlerdaniga Skrifvelser'. af den från Kanal- och Sluss arbetet beräknade nytta samt den genom oförutsedda naturhinder dertill vållade större kostnad, medgifvit det på Aktier grundade Kanal- och Sluss-Verks Bolaget af Stats-Verkets medel under Riks Statens Nionde Hufvudtilel ett understöd till och med ar 1820 af Fem procent årligen pn Aktie-ägarr. es för
Verkets bedrifvande gjorda och skeende tillskott, hafva i följd häraf, och då Bolaget, afven i den händelse Kanal-Inrättningen kan fullbordas innan nästa Riksdag, icke lärer kunna så snart af densamma få någon behållen inkomst till ersättning elier ränta förderas använda penningar, ansett sig böra till E. K. M. i underdånighet öfverlemna om icke nyssberörda understöd må intill nästa Riksdag af Bolaget få påräknas och uppbäras utaf de medel, som under gule Hufvudtiteln å Riks-Staten äro till E. K.
M:s Nådiga disposition anslagna.
Riksens Ständer framhärda etc. N:r. 62.
Uppl. och godk. hos Ridd. och Ad. d. a4 Mars 131 g. — Prästc-Ständet d. ai — — — BorgareStåndot d. 24 — .— Bonde-Ståndet d. 3l — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, till Kongl. Maj:t i anledning af ankomne Nådiga Skrifvelser om den ärliga ränta, som är Hans Maj:t och Dess Arfvingar tills lagén.
Af Riksens Ständers Stats - Btskott är hos dem anmält, att, sedan Högstsalig Hans Moj:st Konungen uti Nådig Skrifvelse den 23 X>e - Underdånigt!
Skrifvelseri 117 cenaber förlidet år sökt fästa Utskottets uppmärksamhet på nöidvändigheten att i Metalliskt mynt för framtiden fastställa beloppet af den årliga ränta 200,000 R:d Svenskt Banko , som énligt Riksens Ständers vid 1815 år Riksdag fattada Beslut är tillslagen E. K. M:t och Dess Arfvingar såsom ersättning för E. K.
M:ts enskilda uppoffringar till afbördande af Rikets utländska skuld, har E K- M:t genom en deri 24 nästvekne Februari till Utskottet aflåten skrifvelse, i betraktande af de flera oumgängliga utgifter , som kräfva Nationens bidrag, i Nåder återtagit Högstsalig Hans Majas nyssberörda Nådiga Proposition samt tillåtit all åtgärd dermed förfalla* Och, då Riksens Ständer uti denna återkallelse finna ett ytterligare dyrbart bevis af E. K. M:ts Nådiga tänkesätt och ömhet för Nationen , fä. Riksens Ständer derför i underdånighet hembära E.
K.Mtt sin undersåtliga vördnad och tacksamhet.
N:r 63.
Uppl. och godt. hos Ridd. och Ad. d. 24 Mars i8t8, — Präste-Ståndet d. 24 — — BorgareStåndet d. 24 — — Bonde-Ståndet d. 31 — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse om ett ärligt anslag för Bergs-Rådet Friherre Hermelin.
Bland män, sorn på ett utmärkt sätt gjort sig af Fäderneslandet förtjenre, räkna Riksens Ständer med rättvisa Bergs Rådet och Riddaren af E. K. M.ts Nordstjerne-Orden, Friherre Sa - 12g Underdåniga Skrifvelserl maei Gustaf Hermelin.
Det är under en lång följd af ar, som lian gagnat med sina kunskaper både såsom Embetsman och.
Vetenskaps-idkare.
De Statistiska, Geografiska och flera andra arbeten, han utgifvit af trycket, vittna tillräckligt om hans sanna nit att sprida kunskap oell upplysning.
Tillförlitliga underrättelser saknas icke om hvad han såsom Medborgare af kärlek till Fosterlandet uppoffrat på allmänt gagnande föremål, huru han , med osparad kostnad och möda, i de Norrländske orterne företagit anläggningar af Berg-Verk och Odlingar , som ländt till Näringarnes förkofran och lernnat vigtiga upptäckter af okända Malmtillgångar för Bergshandleringen, och huru han, vid utförandat af dessa företag, som tilläfventyrs öfverstigit den enskilda förmågan, mindre beräknat egen båtnad och vinst, än allmänt bästa, samt såmedelst ådragit sig betydliga förluster af sin förmögenhet.
Då, vid detta förhållande, Friherre Hermelin icke utan bidrag af Staten skulle kunna fortsätta utgifvandet af sina arbeten, förena sig till hans understödjande de dnbbla skäl af Nationens sannskyldiga åliggande att belöna hans förtjenst, och hoppet, som derigenom vinnes, alt han vidare må kunna vara verksam på den nyttiga bana, han sig föresatt, och hvartill han, oaktadt sin höga ålder, finnes af varmt nit lifvad.
Dessa äro alisa de skäl, pä hvilka Riksens Ständer fattat det Beslut, som de nu hos E. K. M:t i underdånighet anmäla, att utöfver den Eonepension, Bergs-Rådet Hermelin innehar, tilldela honom för sin lifstid en årlig Summa af Ett Tusen Underdåniga Skrifvelger . ljg Tusen R:d Banko på Indragnings-Staten , att quartaliter uppbäras.
N:r 64.
Uppläst o. godkänd hos Ridd. o.
Adeln d. 24 Mars 1818.
Prestc-Ståndet d. 24 — BorgareStåndet d, 24 Bonde-Ståndet d. 3i — — jRiksens Ständers underdåniga Skrifvelse om Förklaring öfver 12 Kap. 1 och 2 Giftermåls - Balken angående afvittring.
Då fråga hos Riksens Ständer blifvit vackt huru 12 Kap.
Giftermåls-Balken bör förstås i afseende på beskaffenheten af de betyg, hvarmed för
Prestön må styrkas att afvittring är lagliga skedd, när Enkling eller Enka skall träda i annat gifte, hafva Riksens Ständer väl å ena sidan funnit nödvändigheten af de stadganden, i:sta §. innehaller, att Enkling eller Enka ej får ingå nytt giftermål förr än den aflidna makans arfvingar blifvit afvittrade, oell att, till öfverträdelsers förekommande emot denna Eag, vigsel ej må tillåtas innan afvittringen kari bevisas, men ock å andra sidan antagit, att det af Lagstiftaren nyttjade ordalag, det afvittringen skall vara lagliga skedd , så inycket mindre kan åsyfta, att den Prest, hvilken viger Enkling eller Enka till nytt Giftermål, dessförinnan bör pröfva afvittringens laglighet, som en sådan pröfBihang lill Biki-St.
Pret. 1817-181S JC:J* Sam'.
A':r 17, ig. Underdåniga.
SRrifveiseri liing och utredning hade öfverskrider hans
Em« betes befattning och jemväl ofta blifver för honom omöjlig.
Ständer tro Rågens kraf och' ändamål i berörde föreskrift fullkomnadt och vunnet, då Enkling eller Enka för Presten, som förrättar vigseln, med behöriga handlingar -visar, att qvarlåtenskapen efter hans eller hennes aflidna maka är upptecknad och boet emellan den efterlefvande och den dödas arfvingar deladt, utan att Presten behöfver ingå i forsk ning om uppteckningens och delningens laglighet, eller huruvida, på grund af den sistnämnda, hvarje arfvinge utfått hvad honom dervid blifvit tillagdt; äfvensom Riksens Ständer anse, att, i händelse om delningen uppstått tvist, som ej kunnat genom förening bilnggas, Giftermålet och [Vigseln icke böra dymedelst uppehållas och hindras, enär Enklingen eller Enkan hos Domaren eller Konungens Befallningshafvande ställer godkänd borgen för hvad som omtviscas.
Af dessh skäl, och emedan Lagen icke sa fullkomligen bestämmer hvad Prest vid ifrågavarande tillfällen bör iakttaga, att ju ovisshet hos honom kan uppstå huru vidt hans pligt må sträcka sig, finna Riksens Ständer en härmed enlig förklaring öfver 12 Kap. i och 2 §§.
Giftermåls-Lälken vara af nöden, och få alltså hos E. K. M. i underdånighet föreslå, att en sådan förklaring må meddelas.
Underdåniga Skrifvelseri N:r C5.
Uppl. och godh', hos Ridd, och Ad, d. 24 Mars i8x8« — Präste-Standct d. 24 — — — BorgaroSlåmlct d. 24 — Bonde-Ståndet d. 3i — Riksens Stunders underdåniga Skrifvelse angående stället till val af Kronoskj nts-sky 1 di ges Dep u te rade.
För de lill kronoskjuts skyldige HemmansEgare och Aboer, sorn vilja begagna den i 4ide punkten af Kongl. Förordningen den 28 Juni 1809 dem förunnade rättighet att uti hvarje Länsmans-Distrikt årligen utvälja sine De puterade till den der bestämda befattning, är det utan tvifvel, åtminstone i vidsträcktare
Distrikter, svårt att på lämpligt sätt sammankomma.