Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
§ 5 Infinner sig en elev med betyg från ett läroverk för att intagas vid ett annat, men blir ogillad, får han inom ett år utan avgift gå tillbaks till det förra.
§ 6 Om en yngling gått två år i samma avdelning och ändå inte uppnått tillräckliga kunskaper ges han rådet att lämna studierna varom målsman underrättas.
Begagnar yngling ännu ett år i samma avdelning, men ändå på grund av bristande flit eller naturgåvor inte når påbjudna insikter avskiljs han med vederbörligt betyg.
Prövningar § 1 Den som anmäler sig att intagas i någon skola prövas av rektor och den lärare som föreläser i avdelningen En provskrivning i kaligrafi, rättstavning efter diktamen, översättning från svenska till latin och tvärtom genomförs.
Med alla som anmäler sig till intagning till gymnasium, både de från rektorsklass eller enskild information anställs prövningsexamen vid terminens början.
Varje lärare examinerar sin vetenskap och avger omdöme om och var den sökande skall placeras.
Lärarna i latin och matematik måste ha lämnat godkända omdömen.
§ 2 Mellan läroverk som styrs av olika rektorer, även om de finns på samma plats får flyttning ske endast efter skriftliga betyg.
§ 3 Önskar elev avgå från skola utan att ha varit närvarande den senaste tiden och inte kunnat genomgå proven, sätts betyg efter den sista terminens prövningar.
Lärarna bestämmer omdömet i de ämnen de undervisat, men rektor i flit, uppförande och övriga omständigheter.
Yngling får inte tilldelas premier med mindre än att han är godkänd i minst hälften av de ämnen han undervisats i.
§ 4 När kollegiet bestämt flyttningsrättigheten kungörs den inför öppna dörrar.
I fall villkor är satt för uppflyttning, skall vid ny examen vid höstterminens början utrönas om eleven förkovrat sig tillräckligt under ledigheten.
Under läroårets lopp får under inga omständigheter någon flyttning äga rum.
Inför öppna dörrar och med alla elever samlade kungörs flyttningar, premier och fattigmedel som erhållits.
§ 6 Vid ombyte av rektor blir läroverkets medlemmar och stadens innevånare kallade till att bevista denna högtid.
Den avgående rektorn håller tal på svenska eller latin, vilket väljer han själv, över något ämne som hör till hans vetenskap eller till den allmänna uppfostran av ungdom.
Den tillträdande rektorn mottar sedan de till ämbetet hörande insignerna.
Den avträdande förklarar honom lagligen tillsatt rektor, lyckönskar honom och intager därefter sitt rum bland de övriga lektorerna.
Den tillsatte slutar akten med välgångsönskningar och böner.
Program och böner må alltid vara på det språk, varpå talet hållits.
§ 7 Efter akten blir eleverna ensam med sin rektor och terminen slutas, varvid ungdomen hemförlovas, sedan de blivit av rektor förmanade att i sedlighet och arbetsamhet använda ferierna sig till gagn.
§ 9 Alla lärare, som till ordinarie sysslor blivit lagligen förordnade insätts offentligen i sina ämbeten efter ett av rektor utfärdat program.
1: o En lektor avlägger ämbetseden enligt föreskrivet formulär, håller tal på latin över någon kunskapsgren som är hans och avslutar med bön.
2: o En rektor avlägger sin ed enligt formulär D, håller sitt tal i vilken kunskapsgren som helst som det undervisas om vid skolan, antingen på svenska eller latin och avslutar med bön.
4: o Samma ed gäller vid apologiskola som vid lärdomsskola.
Talen hålls på svenska med undantag av gymnasiets adjunkter som talar på latin.
Direktörer vid musiken, kantorer och lärare i gymnastik håller inget högtidligt inträde.
Dock skall vid deras första framträdande inför eleverna rektor vara närvarande och förmana eleverna att med lydnad och uppmärksamhet mottaga dess anvisningar.
Disciplin § 1 Varje lärare är skyldig att ställa sig till efterrättelse som instruktionen föreskriver.
Dessutom är han skyldig att iakttaga följande: 1: o att finnas vid skolan den dag terminen börjar.
2: o att passa tiden när lektionerna börjar och aldrig avsluta dem före timmens slut.
Häröver har rektor noggrann tillsyn och är alltid ansvarig inför Eforus.
3: o att då han har hand om morgonbönen vara där i tid och stanna så länge på aftonen, att han kan övervara aftonbönen.
4: o att finnas vid det rum som iordningställts för eleverna vid den allmänna Gudstjänsten och efteråt leda predikoförhöret.
5: o att besöka eleverna i deras kvarter och övervaka sedlighet och snygghet.
Lärarens uraktlåtenhet straffas första gången med varning från Eforus, andra gången inför kollegiet och tredje gången inför konsistorium.
Dessutom förlorar han en sjättedel av lönen, som går till fattigkassan.
Händer det oftare besluts om suspension eller avsättning.
§ 2 En yngling, som med sitt uppförande gjort sig förtjänt av att utmärkas, utses till Eforus morum.
Han väljs av eleverna, men rektor har rätt att tillsätta någon annan.
Han får bära ett särskilt distinktionstecken.
Hans plikter är att föregå sina medlärjungar med gott föredöme i sedlighet, flit och ordning.
Att i lärares
frånvaro varna dem, som fela mot lagarnas föreskrift, anteckna de frånvarande såväl vid läsningen som gudstjänsterna.
Försummar han sina plikter eller missbrukar sitt uppdrag blir han genast skild från sin rättighet.
Den medelev som inte lyder Eforus morum vad lagen bjuder straffas av läraren.
§ 3 Till ytterligare biträde vid ordningens och hushållningens handhavande, tillsätts för varje vecka efter tur 1: o en yngling som förrättar bönerna och upptar psalmerna eller om han i brist på röst inte kan, ansvarar för att någon annan gör det.
2: o en som håller ordning på inventarierna, sköter eldning och städning samt där vaktmästare inte finns låser salen.
Det finns tre bestraffningsgrader vid alla elementarläroverk.
1: o bestraffningar som varje lärare kan utfärda utan anmälan eller vidare påföljd.
2: o bestraffning som beslutas och utdelas av rektor inför hela läroverkets ungdom.
3: o bestraffningar som kollegiet utfärdar och upptas i protokoll.
Den ledande rannsakningen kungöres och verkställs i kollegiet inför hela skolan.
Vid alla dessa tillfällen i elementarläroverk är varning den lindrigaste formen.
Svårare förbrytelser straffas med nedflyttning av lärare med en timme, av rektor med en vecka eller av kollegiet för hela eller delar av terminen.
Vid skolorna är lindrig aga av läraren tillåten för mindre förseelser.
Strängare aga beslutar rektor och kollegiet om.
Vid gymnasierna kan läraren bortvisa eleven för timmen och anteckna honom som frånvarande.
Vid större förseelser fråntas eleven förtroende- och företrädesrättigheter och kan förklaras som ovärdig att komma ifråga vid permiernas utdelande.
Han skall också be målsägaren om tillgift.
Skulle elev vid upprepade tillfällen genom osedlighet eller svår förbrytelse visa sig inte blott ovärdig att njuta undervisning vid läroverket utan även vara farlig eller skadlig för sina medlärjungar döms han till förvisning från läroverket, utan annat betyg än domens avskrift och ynglingen mottas därefter inte vid något i stiftet beläget läroverk.
§ 5 1: o ungdomen brister aldrig i vördnad för något av det som hör till en sann gudsfruktan, allmän lag och fastställd ordning eller i aktning för lärare, världsliga ämbetsmän och ålderdomen.
2: o ungdomen visar ovillkorlig lydnad för sina lärare och mottar utan motstånd deras föreskrifter, varningar och aga.
3: o djärves någon lärjunge att med ord eller gärningar förolämpa sin lärare, straffas skolpilt med strängare skolaga och gymnasist med nedflyttning för återstoden av terminen och förklaras ovärdig att komma ifråga vid premiernas utdelning samt göra offentlig avbön.
Gör någon det av ont uppsåt eller är flera inblandade skall ledaren förvisas och de övriga straffas.
Brister någon av obetänksamhet eller lättsinnighet gör han avbön och straffas av läraren.
4: o lärjunge skall infinna sig när terminen börjar, annars blir han nedflyttad för hela terminen, om han inte kan bevisa laga förfall.
Blir han borta hela terminen anmäls det hos rektor.
Blir han frånvarande över ett år förlorar han de skydd och privilegier som studerande njuter och behandlas vid ankomsten som om det var första gången han intogs vid läroverket.
5: o lärjunge inställer sig i lärorummet på det utsatta klockslaget, snygg och hyfsad och med sina läroböcker försedd.
Kommer han för sent riskerar han att bli antecknad som frånvarande utan laga förfall.
Den som upprepade gånger kommit för sent kommer inte ifråga vid premiernas utdelande.
6: o lärjunge uppträder i lärorummet med stillhet och sedlighet samt oavbruten uppmärksamhet 7: o all skada och åverkan på inventarier eller lärorummets snygghet ersätts genast av den vållande.
Är det flera förbrytare och man inte hittar en upphovsman, ersätts skadan av sammanskott av hela avdelningen.
8: o varje lärjunge infinner sig i kyrkan och bevistar gudstjänsten till slut, sedan genomgår han predikoförhöret.
Äger han förfall, är svag till hälsan eller så fattig att han är mindre väl klädd vid sträng köld eller oväder anmäles detta hos rektor före gudstjänsten 9: o vid gudstjänsten uppträder eleverna med vördnad och stillhet, som är anbefallt vid en helig akt.
10: o ungdomen skall vara i sina kvarter under vintern klockan 9 och under sommaren klockan 10 om aftonen.
11: o lärjungarna håller städat och snyggt i sina kvarter samt vårdar egna och värdfolkets tillhörigheter.
12: o allt vistande på krogar, värdshus, källare, biljarder är förbjudna.
Undantag för middagstimmen om elev har sin ordentliga spisning där.
13: o allt spel och innehav av kort, tärning och dylikt är förbjudet i ungdomens kvarter och på allmänna ställen.
14: o den yngling, som vill bevista baler, assembler och andra allmänna nöjen skall ha tillstånd av föräldrar och rektor.
15: o den yngling som påträffas överlastad av starka drycker döms av kollegiet.
Upprepas förseelsen blir lärjungen förvisad från skolan.
16: o ynglingar får inte föra oljud på gator och gränder, ofreda eller skada någons hus eller tillhörigheter.
17: o ungdomen lever sins emellan i vänskap, fördragsamhet och enighet.
Har någon hårt och trätgirigt lynne avskiljs han från skolan efter tre varningar.
19: o all traktering eller allmänna kalas i samband med flyttningar eller avgång är förbjudna.
21: o anklagas yngling för grövre brott antingen målsägaren nedlägger målet eller ej, förvisas målet till allmän domstol att rannsakas och dömas.
22: o skulle alla ynglingarna i en avdelning förklara sig lika skyldiga i någon mot denna disciplinlag begången förbrytelse och inte vilja ange upphovsmannen verkställs straffet genom lottning.
§ 6 då lärjungen av lättsinnighet och vanart bryter mot de till sedligheten och ordningens bibehållande och här givna föreskrifter, döms de efter de tre bestraffningsgrader och lärare, rektor och kollegiet bestämmer graden av straff inom de angivna graderna beroende av omständigheterna.
§ 7 alla dömda bestraffningar blir genast verkställda med undantag av förvisning, som alltid underställs Eforus, som kan stadfästa eller upphäva domen.
Ekonomisk stadga Om lärohus och ämbetsgårdar § 1 Städerna skall bygga och underhålla lärohusen, där denna skyldighet åligger dem.
På övriga ställen skall lärohusens byggnad och underhåll ombesörjas av stiftets byggnadsfonder under biskopens och konsistoriets tillsyn.
Städerna är dock alltid skyldiga att utse fria, sunda och välbelägna platser så att också rymliga gymnastiska inrättningar må kunna anbringas.
§ 2 Vart och ett lärohus skall vara inrättat att det svarar mot behovet.
Lärorummen skall vara tillräckliga för varje avdelning och en större sal för att kunna samla alla eleverna, när offentliga förrättningar skall hållas samt ett rum för inventarier och instrument.
§ 3 Lärohusen skall vara brandförsäkrade, lärosalarna ljusa och försedda med eldstäder, bänkar, pulpeter eller bord och vad övrigt kan befordra bekvämligheten vid läsning och skrivning.
§ 4 Nybyggnad särskilt av trä får inte uppföras så nära skolhuset, att ljus och fri tillgång till huset hindras eller vid eldsvåda sätts i fara.
Magistraten och borgerskapet skall alltid ge lärohusen förmåner vid behov av utvidgning och reparationer, planteringar och annat som kan tjäna till nytta och nöje för ungdomen.
§ 5 När lärohus i städerna, som står under stiftets byggnadskassa skall på nytt uppföras eller genomgå en större reparation, som förändrar husets form och utseende skall anmälan göras till Kongl Överintendents kontoret.
När ritning och kostnadsförslag erhållits och så snart kassan tillåter verkställer konsistoriet.
Mindre reparationer som inte tål uppskov ombesörjer rektor och förskott tas ur skolkassan.
§ 6 Så fort kassan tillåter skall en uppassare eller vaktmästare anställas, som sköter eldning och städning.
Kollegium tillsätter.
Skulle flera läroverk begagna samma skolbyggnad tillsätts vaktmästaren av det förnämsta kollegiet, men avlönas av deras samfällda kassor.
§ 7 De ämbetshus och gårdar, skolhemman, ägor och andra lägenheter som blivit anslagna till lektorer eller lärare antingen av kronan, städerna eller donation skall behållas.
Skolans rektor skall ofördröjligen ha bostad i någon ämbetsgård eller i skolhuset om utrymme finns.
Om inventarier § 1 Varje skola skall ha ett inventarium på all fast och lös egendom.
Även på privilegier, husesynsprotokoll, donationer, testamenten, förordningar om löner m m.
De skall överses vid byte av rektor eller vid biskopens visitationer.
Rektor ansvarar för vård av fastigheter och inventarier.
§ 2 Finns bibliotek vårdas det av rektor.
Bibliotek skall alltid finnas vid gymnasium och vårdas där av adjunkten eller särskild tillsatt bibliotekarie.
Finns flera läroverk tillsamman slås biblioteken ihop under det förnämsta läroverkets benämning och med tillsyn av rektor.
§ 3 Naturalie samlingarna vårdas av den som undervisar i ämnet.
Kartor, glober och instrument vårdas av den som behöver dem i undervisningen.
Utlåning är inte tillåten.
Om kassor, avgifter och redovisning § 1 Varje stift skall ha: 1: o sin särskilda byggnadskassa, som får följande inkomster, a) de från staten utgående medel, b) två årliga kollekter över hela stiftet, c) ett års behållen avlöning efter tjänsteman som dör och inte efterlämnar änka eller omyndiga barn, d) frivilliga gåvor.
2: o en allmän premie och fattigkassa vars inkomst är: a) allmänna medel som av Kongl Maj: t kunna blivit anslagna till böckers kartors inköpande till fattiga ynglingar b) de åt ungdomen anslagna djäkne medlen, helgonskylds medel, prosttunnor och kollekter.
Fördelningen mellan de olika läroverken sker genom konsistoriet, som tar hänsyn till antal elever och andra omständigheter.
3: o en kassa Emeritorum varur förtjänta avskedade skollärare får viss pension.
Dessa tre kassor förvaltas av Domkapitlet.
§ 2 Varje elementarläroverk skall ha: 1: o sin egen kassa vars inkomster kommer från a) en fjärdedels tunna råg av var och en som skrivs in, b) lösen för testimonier (betyg), c) frivilliga gåvor, vartill förmögna barns föräldrar bör uppmuntras att skänka.
Denna kassa används till inköp av kartor, glober, instrument, ved, ljus och annan hjälpreda i undervisningen samt till vaktmästarens avlöning.
2: o en till läroverket enskild premie- och fattigkassa har inkomst av a) den andel av allmänna kassan som blivit bestämd av konsistorium, b) frivillig avgift av varje yngling som skrivs in, dock inte mindre än en sextondels tunna råg som rektor infordrar.
Beloppet av inkomsten skall med hälften tillfalla de ynglingar som gjort sig förtjänta därav.
Den andra hälften tillfaller fattigas ynglingar i mån av behov som visat flit och fallenhet för studier.
Ingen får för endast fattigdom komma ifråga.
Sjukvård och begravningshjälp kan efter kollegiets beslut tas ur denna kassa för de mest behövande.
Rektor har ansvar för kassan.
§ 3 Vid varje gymnasium skall finnas en biblioteks kassa vars inkomst kommer från: a) en avgift från varje eklesiastik tjänsteman som får befordran.
Två tunnor råg av biskopen, en av domprost eller kyrkoherde i första klassen pastorat o s v i fallande skala efter tjänstens betydenhet.
Finns dubletter i biblioteket skall de säljas.
Vid donationer uttages de som inte har större värde i anseende på bruk, sällsynthet och innehåll till försäljning.
Bibliotekets föreståndare får anställa allmänna auktioner på böcker, kartor instrument, naturalie samlingar.
Han har också rätt att sälja för enskild ägare.
§ 4 Alla behållna inkomster som genom tvister kommer att stå lediga disponerar konsistorium och fördelar på ovannämnda kassor.
§ 5 Stipendiemedel skall noggrant användas efter testators vilja § 6 Räkningarna löper från 1 juli till 30 juni påföljande år.
Verifikationer insänds till konsistoriet före 1 oktober.
§ 7 De årliga räkenskaperna för kassorna skall revideras och underskrivas av läorverkets kollegium.
Kollegie ledamöterna är ansvariga för bristerna.
§ 8 Alla i råg bestämda avgifter erläggs i gångbart mynt efter föregående års markegångspris i det län eller landskap där läroverket är beläget.
§ 9 Utom de stadgade må även frivilliga avgifter, varifrån de medellösa är befriade, kunna ges av varje yngling efter råd och lägenhet till vederbörande lärare vid inskrivningar och betygs meddelande.
§ 10 Med uppbörden av de s k terminations pengarna i städerna må förhållas efter vanligheten, dock så att skollärarna inte själva utan genom utskickade insamla dem.
§ 11 Då läroverken är belägna i olika provinser, vars tillgångar och levnadssätt är så olika kan ingen ekonomisk författning utfärdas som gäller alla.
Det är Eforus rättighet att vidtaga de tjänligaste utvägarna att vinna den yttre bekvämligheten vid undervisningen.
Befordrings lag Om ansökningsrätt § 1 Sökande till syssla vid Elementar läroverk skall: 1: o bekänna sig till den rena Evangeliska Läran och vara väl känd för gudsfruktan, rena seder och ett oklandrat leverne.
2: o äga allvarligt och stadgat uppförande, så att han bevarar sitt anseende hos ungdomen, fogligt lynne så att han genom sitt överlagda handlingssätt må vinna aktning, kärlek, och tillgivenhet.
3: o äga grundlig insikt i de vetenskaper och språk som den sökta sysslan kräver.
4: o ha ett redigt uttal och naturlig gåva att med lätthet och tydlighet kunna meddela sina kunskaper.
5: o någon övning och erfarenhet av andras undervisning.
§ 2 Ansökning till lärartjänst på stat upptas inte om: 1: o den sökande är under 23 år.
2: o om åldersbevis, akademiska betyg och bevis från tidigare tjänster saknas.
3: o den sökande skall vara född och uppvuxen inom det stift han söker, om inte kungen ger infödslorätt
§ 3 Till lektorat och adjunktur vid gymnasium samt rektorat vid lärdoms- och apologiskolorna skall sökande ha magistergrad eller visat sådan skicklighet, lärdom och erfarenhet att biskop och konsistorium anser honom kompetent.
Konungen utnämner i så fall.
§ 4 Till de övriga lärarsysslorna kan den antas som inte är promoverad, men genom vikariat visat sig skicklig i allmän undervisning och har fallenhet för yrket.
Om prov och betyg § 1 För att biskop och konsistorium skall kunna välja bland de sökande anställs alltid 1: o en disputationsakt på latin vid stiftets gymnasium där den sökande presiderar om han är Promotus Magister, i annat fall eller försvarar (responderar) en av honom utgiven avhandling eller teser i de ämnen som den lediga sysslan kräver.
Avhandlingen skall vara tryckt 11 dagar innan ventilationen och i överensstämmelse med Tryckfrihets Förordningen och gillad av konsistorium.
Utom de två vanliga ordinarie opponenter bör biskopen pröva den sökandes kunskaper och gåvor.
2: o den sökande skall föreläsa för någon avdelning av ungdomen vid det läroverk där stiftets konsistorium är beläget.
Detta sker så att ynglingarna först undervisas sedan förhörs och rättas.
3: o någon yngling framkallas till tavlan och av rektor föreläggs en mening på svenska att översätta till latin, den sökande skall sedan rätta.
§ 3 Alla prov sker för öppna dörrar och tiden kungörs genom offentliga anslag.
De bevistas ovillkorligen av biskop och konsistorialis.
§ 4 Den, som söker en tjänst inom det konsistorie, som han har avlagt godkända prov inför, behöver inte prövas på nytt.
Såvida han inte önskar bevisa att han nu är lärdare och skickligare.
§ 6 Det viktigaste sättet att få en skicklig skollärare, är att begära upplysningar om hans tidigare tjänster.
§ 8 Sökande till musikdirektörstjänster skall inlämna skriftliga intyg från Kongl Musikaliska akademien, att de genomgått harmoniens teoretiska grunder samt äga tillräcklig praktisk färdighet att spela klaver och violin efter noter.
§ 9 Som utmärkt prov på kunskap må anses och även gälla som befordringsskäl, om den sökande från trycket utgivit någon väl utarbetad och godkänd avhandling eller lärobok.
Om sysslors tillsättning § 1 Sedan alla de sökande avlagt sina prov, föredrager biskopen sina skäl och ger sitt utlåtande till protokollet, varefter ledamöterna i konsistoriet röstar efter vanlig ordning och uppger sina skäl.
Den som får de flesta rösterna blir utnämnd, biskopen har två röster.
§ 2 Ingen får lärarsyssla utan att ha uppfyllt de egenskaper som nämnts.
Även om han äger större kunskaper än vad som krävs, men i övrigt inte har gåvor, nit och skicklighet att undervisa, lämnas hans ansökan åt sidan.
§ 6 Direktörs sysslan för musiken tillsätts efter att ha anmälts ledig i Allmänna tidningar.
Den som har de största musikaliska talangerna väljs.
Skulle ingen lämplig sökande finnas blir tjänsten obesatt.
§ 7 Kollegium får ta vem de vill till kantor, som befinns skicklig att undervisa ungdomen i koralsång.
Han kan med varje läsårs slut avskiljas, om han inte befinns lämplig.
§ 8 Den som vill anföra besvär över lärartillsättningar gör det enligt författningar som gäller andra eklesiastika befordringar.
§ 9 Sedan utnämningen vunnit full kraft, utfärdas fullmakt lydande på de förmåner som sysslan medför.
§ 10 Ingen får ha mer än ett på stat uppfört lärarämbete, utom musikdirektören och kantorn, som kan ha annan tjänst vid sidan om.
§ 11 Duplikanter, som tillsätts, då mängden av ungdomar är stor och vikarier som tillsätts vid sjukdom och ledigheter utses av biskopen och kan inte överklagas.
Konsistoriets övriga ledamöter har rätt att avge erinringar till protokollet.
Då den orsak varför duplikanten och vikarien är tillsatt, upphör, blir de från tjänsterna med åtföljande förmåner entledigade.
Om tur, löneförmåner och befordringsrätt § 1 Vid befordran inom elementar läroverken räknar alla ordinarie lärare sins emellan lika tjänsteår, oberoende om de inneha högre eller lägre sysslor.
Om alla andra fordringar är lika vinner den befordran som haft tjänsten längst.
§ 2 Alla gymnasie- och skollärare är i besittning av den lön och de förmåner som tillhör sysslan.
Vikarier får en fjärdedel av lönen och den ordinarie behåller tre fjärdedelar.
Gäller även lärare, som på grund av ålder eller sjukdom fått avsked.
§ 3 Vid gymnasium är lektorernas löner och inte lektionerna ombytliga, så den yngste alltid har den minsta lönen och de övriga i ordning efter tjänsten i verket.
§ 5 Varje ordinarie lektor är gymnasierektor ett år, först den äldste och sedan i ordning efter ålder i tjänsten.
§ 6 Vid ansökningar till prästlägenheter beräknas dubbla tjänsteår för alla på ordinarie stat uppförda lärarna vid elementar läroverken.
Den sökande skall dock visa ämbetsbetyg, årligen ha övat i predikande, erbjuda sig att utföra prästerliga förrättningar.
§ 7 Ingen tjänsteman som inte uppnått 25 års ålder får räkna dubbla tjänsteår och aldrig vikarier § 10 Vid förslag till pastorer, vid tjänster där inspektion över något elementar läroverk ingår, skall biskopen helst välja bland dem som vid läroverket med heder och beröm använt sin tid.
§ 11 Har lärare oklanderligt verkat för ungdomen som ordinarie i 10 år skall biskopen ha deras befordran synnerligen om hjärtat
Tillsyn över Elementar läroverken, samt instruktioner för därvid varande kollegier och tjänstemän Instruktion för lärare i allmänhet § 1 Varje lärare vid uppfostringsverk fäster en oavbruten uppmärksamhet på det ansvarsfulla kall, som han av fri vilja uppoffrat tid och möda för.
Sann och oskrymtad gudsfruktan, sedlighet, lydnad och ordning, självverksamhet, flit och ihärdighet samt naturkrafternas regelbundna utveckling till förvärvande av redbara egenskaper, vare de syftemål för uppfostran han ytterst söker att upphinna.
§ 2 För att i barnens och ungdomens sinne kunna fästa ett djupt intryck för vad som tillhör sann gudsfruktan och dygd, måste läraren okonstlat röja, att han själv livas av dessa känslor.