Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den går nu härifrån till Ystad, såsom egentliga öfver fartsstället till continenten; men en mindre paketpost går derjemte emellan Helsingborg och Ystad, hvilken, ehuru i mindre scala, erbjuder samma fördelar som den andra, och har äfven visat ett fördelaktigt inflytande på denna.
Af hvad jag nu haft äran anföra befinnes, att Postverkets alla utgifter efter den upprättade staten uppgå, på sätt StatsUtsk. i sitt betänk, äfven upptagit, till 3^0,6501 ai.
4*- Mm jemnlikt K.
M:s föreskrift i nåd. bref af d 8 Dec. i83i skola årligen till fond för nybyggnad af ångfartyg afsättas 7000 r:dr, hvilket är så mycket angelägnare, sorn ingen slitning på ångfartygen är i staten beräknad och Postverkets eria fartyg Constitutionen, som redan är 7 eller 8 år gammalt, troligen icke kan tjena mera än 3 eller 4 år ännu.
Ett nytt ångfartyg kostar minst 75,000 r:dr, hvartill ingen tillgång skulle finnas, om man ej på förhand vore betänkt på att dertill afsätta en fond.
Denna nybygga.fond utföres altså här med 7,000. — - Transport 377,600: 21. 4- Den 26 Maj e. m.
Transport 377,650: 21. 4 och när härtill lägges statsverkets påräknade inkomst af Postverket ......
100,000. — - uppkommer en summa af 477)65o: 21. 4- som först erfordras, innan något öfverskott kan äga rum.
Men jag har redan förut visat, att följande utgifter sannolikt tillkomma utöfver staten, nemi.:
Roteringsersättning 1,200. — - Inköp af en storbåt vid Grisslehamn . . 1,000.
— - Tillökade utgifter för sjöpostfarten mellan Öland och Gottland 5oo. — - Tillökning för Engelska correspondeneen . 6,000.
— - Nybyggnader och reparationer 2,000. — - eller tillsammans 10,700. — - hvilken summa, tillagd den nästföregående 477>85o: 21.
4- utvisar ett totalbelopp af 488,35o: 21. 4-
Om nu inköp af en seglande jakt emellan Ystad och Greifswald jemväl erfordrar, hvilket med säkerhet kan antagas, kommer dessutom sistnämnde summa att ytterligare ökas med 5 eller 6000 r:dr; och detta allt bevisar, att ett verk med sådan omfattning och vidsträckthet som Postverket omöjligen kan på förhand beräkna sina utgifter med den noggrannhet, att det öfverskott, som tilläfventyrs visar sig vid beräkr,ingen af inkomsterna, kan anses disponibelt.
Oberäknadt de förluster, Postverket kan möjligen göra genom poströfveri, behöfves det blott en sådan storm, som den vi hade i går, för att det Postverkets ångfartyg, sorn just då Loide färdas emellan Greifswald och Ystad, möjligen kan hafva lidit ett betydligt haveri, särdeles som detta fartyg ej har så starkt machineri, att det kan uthärda en storm, och följden kan blifva, utom betydliga kostnader för fartygets reparation, att ett reservfartyg, utan afseende på någon uppoffring, måste anskaffas.
Det är således klart, att då postcommunicationerna bestridas med ångfartyg, måste man alltid vara beredd på oföresedda utgifter.
Men om vi nu efterse Postverkets inkomster och beräkna dem, lika med hvad de utgjorde 1832, till 4.79,668: 47- 3. eller i jemn summa till.
. 48°,°oo. — ~ och härtill lägges paketposten, som sistlidet år inbringade r5,ooo. — — så uppkommer en bruttoinkomst af 495,000.
Om nu utgifterna för året härifrån afdra gas med 488,35o: 21. 4- utgör skillnaden 6,649: 26. 8. som således blir den enda behållning att använda till postnnstalternas förbättrande, och hvaraf altså visar sig , att brist i stället för öfverskott kan uppkomma genom Utsk:s förslag, att Postverket skulle gå i mistning af de i5,ooo r:dr eller Deli 26 Maj e. m. något derutöfver, sorn hittills varit att påräkna för Tullverkets brefvexling, isynnerhet som fråga jemväl uppstått om upphäfvande af Nummerlotteriet, deraf Postverket haft en årlig inkomst af omkr. 7000 r:dr.
Jag vill icke inlåta mig i någon undersökning, huruvida Nummerlotteriet bör bibehållas eller icke; men om det afskafifas, är förhållandet, att en inkomst af 7000 r:dr för Postverket försvinner, och i sådan händelse kan Postverket ännu mindre undvara den hittills påräknade inkomsten från Tullverket, såvida det med samma summa som hittills skall bidraga till statsverkets inkomster.
Emot sjelfva sättet för Utskts behandling af denna sista fråga kan dessutom den anmärkning göras, att Utsk. vid beräkningen af statsverkets inkomster upptagit af Postverket 100,000 r:dr såsom förut, med förklaring, att resten finge användas för postanstalternas förbättrande; men nu har Utsk. icke desto mindre i dess betänk, yttrat, att Postverket kunde bära sig jemväl utan de i5,ooo rtdr, som Tullverket betalt i postporto, och således rätteligen beräknat statens behållning af Postverket till n5,ooo r:dr.
I afseende härpå bör för öfrigt anmärkas, att statens vinst af Postverket icke ensamt består i de 100,000 r:dr, som ingå till Statscont., utan förnämligast deri, att statens hela brefvexling i alla förvaltningens grenar bestrides utan minsta kostnad.
Under sisth år utgjorde beloppet af betalta bref från samtliga postcontoren i Riket 2,166,767 stycken, och fribrefven 3i5,873 stycken, eller omkring i af totalbeloppet; men om fribrefven beräknas, icke efter mängd, utan lodtal, torde de hafva i vigt öfverstigit de betalta brefven.
Fribrefven hafva på sednare tider så tilltagit i tyngd, att isynnerhet för deras skull en förbättring i anstalterna visar sig nödvändig; ty posten är nu så belastad med fribref, att man på flera af de större vägarna nödgas nyttja tre hästar, i stället för två, till postens fortskalfandc, och beständigt inkomma nya ansökningar från postbönder, som begära att vid postens forsslande få använda en häst mera, än förr.
Man har väl hittills, så vidt möjligt, sökt afböja dessa ansökningar; men på åtskilliga ställen äro de af verkligt behof påkallade och måste af Poststyrelsen tillstyrkas, så snart medel blifva att tillgå.
Hvad slutligen beträffar en annan talares anmärkning, att Tullverket ej har egna fonder, och således ej är bland de verk, sora, enligt det i detta afseende citerade K. bref af d. 21 Juli 1752, böra erlägga postporto, får jag blott erinra, att då meningen tydligen är, att sådana verk, som hafva särskilda medel under sin förvaltning, böra betala porto ”till "vinnande af god ordning och så, att nogare uppsigt hafvas ”kan till missbruks och underslef? hämmande," som orden lyda, torde detta talarens skäl förfalla.
— Jag anhåller, att detta mitt anförande får åtfölja återremissen af Utskts betänk., i begäran hvarom jag instämmer med föregående talare.
Då jag nu går att yttra några Den 26 Maj c. m >9i anmärkningar emot Utskrs betänk, i den delen, som angår JustitieRevisionen, bör jag i främsta rummet reservera mig mot förebråelsen att tala i egen sak, enär jag sjelf tillhör detta embetsverk.
Men då det icke lärer komma i fråga, att R. o. Ad. i dag fattar något beslut i ämnet och Just.- Revisionens Chef är hindrad att vara tillstädes, har jag ansett mig pligtig att meddela några upplysningar, hvaraf jag förmodar, att Utsk. saknat kännedom.
Hr von Stahl uppläste följande:
Justilie-expeditionen utgöres för närvar, af 8 revisionssecret. -, 8 protocollssecret.-, 11 cancellist- och 10 copistbefattningar jemte 3 registratorer.
Redan år 1828 förklarade K. M., i anledn. af ...
St:s derom gjorda underd. framställning, Sig i nåder vara betänkt på en förändrad organisation af detta verk.
Sedan den tiden har ej någon befordran inom Expeditionen ägt rum, hvaraf inträffat, att de flesta tjenstemännen derstädes bestrida högre befattningar än dem, hvarå de innehafva fullmagter, äfvensom att en del ordinarie tjenster nu mäste skötas af den extraordinarie betjeningen.
För verkets ofvannämnda 4° embets- och tjenstemän finnas endast 24 löner på stat anslagna, så att cancellist- och copist-tjenstgöringen , äfvensom en del af protocollssecreteraregöromålen verkställs, snart sagdt, för intet.
När man från statsanslaget afräknar, hvad som tillkommer Just.Cancellersexpeditionen, föredraganderna samt några tjenstfria tjenstemän inom Just.-expeditionen, hafva protocollssecret.-, cancellist- och copisttjensterna, d. v. s. den egentliga expeditionen af alla de mål och ärende!', som förekomma i Konungens Högsta Domstol och genom Just.-expeditionen föredragas i Statsrådet, bestridts af tjenstemän, 29 till antalet, hvilka derför sammanlagdt uppburit endast omkring 2Öoo r:dr, som, då ljuspenningarna, såsom ungefärligen, ehuru ej fullt, motsvarande pensionsafgifterna, derifrån afdragas, utgör för hvar och en af dessa tjenstemän omkring go r:dr.
Han är således ej att jemnföra med daglönaren.
Nej! statsverket har ej ens bestått honom för hans mödor, hvad fästningsfången och correctionisten kosta.
Huru föga uppmuntrande detta tillstånd är för tjenstemännen torde lätteligen inses.
Revis.-secreterarne, hvilka, så länge befordran inom verket var att vänta, hade att påräkna biträde af extraordinarie betjening, äro deraf nu i saknad, och ej sällan händer, att revis.-secreteraren sjelf måste besörja de minsta detailler, t. o. m. renskrifning.
Det torde vara tid, att denna oreda må upphöra. — K. M. har också, till afhjelpande af dessa oformligheter, beslutat en inskränkning i personalen inom Just.-expeditionen, för att medelst redan ägande anslag och en förhöjning deri af circa 4600 r:dr kunna förse embetsmännen med en löneersättning, någorlunda svarande mot deras mödosamma arbeten och, gé - Den q6
Maj e. m. norn den föreslagna minskningen i tjenstemännens antal, ökade göromål.
Ofta hör man upprepas, att rättvisans jemna, säkra och skyndsamma handhafvande utgör ett bland statsförfattningens vigtigaste föremål; och då man å ena sidan måste medgifva detta, hör man också å den andra tillse, att de embets- och tjenstemän, som handlägga göromålen, äro så tillräckligt lönade af staten, alt deras befattningar ej försvåras af bekymmer för tarflig bergning, helst deraf beror möjligheten för dem att, jemte odeladt uppoffrande af tid och krafter åt tjensten, hafva uppfyllda sina lefnadsbehof med hänsigt till deras ställning i samhället.
Att StatsUtsk., i fråga om det för Just.-expeditionen begärda ökade anslag, helt och hållet förbisett detta angelägna föremål anhåller jag att kortligen få ådagalägga.
En Revis.secret:s embetsbefattning är, utan all gensägelse, bland de vigtigare i samhället.
Honom åligger att bereda och hos K. M. i Dess Statsråd och Högsta Domstol, således i sista instansen, föredraga alla de mål och ärender, som röra medborgarens vigtigaste rättigheter, hans lif, hans ära, hans egendom.
På denna tjenstemans handläggning beror således, hvad som är medborgaren dyrbarast.
Hos honom har man följaktligen rätt att företrädesvis fordra redbarhet och upplysning, skicklighet och nit för dess vigtiga kall.
Embete! är också det högsta inom verket, hvartill man befordras.
Det innefattar ett chefsskap, emedan hvarje revis.secret. har sin egen expedition.
Det torde lämpligen ej kunna jemnföras med någon annan befattning än statssecreterarens.
Begge föredraga de inför Konungen och expediera Dess beslut; begge äga de i 38 §.
Reg.formen uttryckt deras pligt i afseende på skyldigheten att vägra contrasignation etc.
Det skiljer sig från hofrättsråds-embetet ej mindre deruti, att det är åtföljdt af högre rang och trägnare göromål, utan äfven deri, att då hofrättsråden arbeta med collectivt ansvar, utöfvar revissecret. dess befattning med ensam ansvarighet.
Hofrättsråden hafva utsigten att blifva ordförande på sin division och att derigenom komma i åtnjutande af hvila från föredragning och följaktligen från det besvärligaste af tjenstgöringen, då deremot Revis.- secret:s göromål äro lika, antingen han är den äldste eller han är den yngste.
Hofrättsråden hafva hoppet att vid en mera avancerad ålder uppnå vice-presidentsplatsen och dermed förenad högre inkomst.
För revis.secret. åter gifves inom verket ej något vidare avancement.
Härjemte är revis. secret. jemväl ledamot af en öfverdomstol, nemi. K, Cancellirätten.
Den jemnförelse med ett hofrättsråd, som StatsUtsk. sökt tillegna honom, är således oriktig, utom i allt annat, äfven deri, att hofrättsråden, genom deras andelar i revisionsskillingar, redan äga en högre inkomst än Revis.- secreteraren.
, Den afi Maj e. m. T sednare tider hafva målen i Just.-expeditionen dessutom tilltagit ej allenast i mängd, utan äfven i vidlyftighet, och detta i det förhållande, att antalet af sådana mål nu åtgör mera än dubbelt mot den tid, då Sverige ännu ägde Finland.
Hvarje rättegångsmål af större vigt och omfattning vandrar vanligen till Kungs, innan det afstadnar.
Begäret att skrifva vidlyftigt, särdeles i rättegångar, har också tilltagit i en förvånande grad.
Således förekomma ofta exempel, att mål inkomma, deri handlingarna väga flera lispund, och någon gång sådana, som i egentligaste mening kunna sägas utgöra hästlass.
Det är väl sannt, att dessa roal förut passerat
Rikets öfverdomstolar, hvilka deraf äfven fått vidkännas tyngden; men fördelade på ledamöterna inom Hofrätterna, Krigshofrätten, Kammarrätten, Öfre Borgrätten med de flera öfverdomstolar, från hvilka mål fullföljas genom Just.- revisionen till K. M., torde tyngden deraf hafva varit mindre känbar för dessa ledamöter, än den blir för Revis.secreterarne, som, nu 8 till antalet, få dela dem sig emellan.
Derigenom att Högsta
Domstolen förvandlats till en instans, i stället för att vara en revisionsdomstol, inträffar också, att parterna först, då målet fullföljes till K. M., finna nödigt skaffa sig verkligt skickliga rättegångsombud, hvaraf åter den följd uppkommit, att här framdragas skäl, bevis och omständigheter, hvarå förut under rättegången ej varit fästad någon vigt; hvilket förhållande åter leder till vidlyftiga skriftvexlingar, förhör och ökade göromål.
Att alla dessa förenade omständigheter göra revis.secret.- embetet lill ett bland de mest mödosamma torde vara klart, likasom att för arbetets gång en större tjenstemanna-personal i Just.-expeditionen inom alla grader är behöflig. K. M., som städse gått R.
St:s billiga önskningar till mötes, synes äfven deri velat uppfylla dem, att K. M., med bifall till hvad R.
St. vid flera föregående riksdagar begärt, i allmänhet sökt att, genom inskränkning i tjenstemanna-personalen, inom embeisverken tillvägabringa förbättrade löneinkomster med redan ägande statsanslag.
Samma nåd. afsigt har afven blifvit följd vid den beslutade reorganisationen af Just.Revis.-expeditionen.
Ehuru personalen blifvit minskad till nära hälften af hvad den enligt nuvar. organisation utgör, har dock statsanslaget ej varit tillräckligt att för detta, framför andra, vanlottade embetsverk bereda en reform, som uppfyller det billiga anspråk, embetsmännen inom Just.-expedit:n i anseende till vigten af deras plats ostridigt äga att åtminstone ej vara i saknad af hvad för tillfredsställande af lifvets nödvändigaste behof erfordras: ett anspråk, som ej synes vara för högt stegradt och hvilket nu så mycket hellre måste anses böra fyllas, som dessa tjenstemäns befattningar, i anseende lill den inskränkta personalen, hädanefter blifva ännu mera betungande.
StatsUtsk., som ej fun7 H. 25 Den 2G Maj e. m. nit sig kunna tillstyrka det för detta ändamål begärda ökade anslag, har uppgjort förslag till aflöningsstat för Just.- ftevisionen, sorn slår så ut, att någon tillökning skulle kunna nied det närvar, statsanslaget bestås åt prot.secret.-, cancellistoch copist-graderna.
TJtsk. synes dock ej hafva beräknat, att den föreslagna tillökningen icke står i något förhållande till de ökade göromål, som genom reformen åtfölja dessa tjänster; och ehuru det K. förslaget åsyftar en inskränkning af revis.secreterarnes antal från 8 till 6, och deras befattningar derigenom blefve ännu mer besvärliga, än de redan äro, har dock Utsk. funnit dessa embetsman böra uteslutas från all lönetillökning.
Denna obillighet i Utsk:s betänk, var oväntad, och derest den vinner framgång, befarar jag, att ärendernas gång inom Just.-expeditionen kommer att lida af den visserligen annars berömvärda sparsamlietsandan.
Men ej endast i förenämnde omständighet igenfinnes det obilliga i Utskts förslag.
Utsk. har ansett exped.secreterarnes i Cancelli-expeditionerna aflöning böra bestämmas till likhet med revis.secreterarnes eller 1600 r:dr, och derjemte föreslagit en förhöjning af 600 r:dr derutöfver för den exped.secret., som biträder statssecreteraren med föredragning.
Jag frågar hvar och en, som äger minsta kännedom om verkliga förhållandet, om icke en revis.secret:s embetsbefattning är till det minsta så magtpåliggande, så ansvarsfull och så mödosam, som den med föredragning biträdande exped.- secretts.
Denne sistnämnde tjensteman föredrager endast de mål och ärender, hvarmed statssecreteraren sjelf ej vill sig befatta.
Dessa mål bestå vanligen endast af en del s. k. beredningsmål, d. v. s. sådana, som föredragas i Rikets allm. ärenders Beredning och derefter förekomma i Statsrådet.
En sådan föredragning inträffar för den biträdande exped.secret. öfverhufvud taget endasten förmiddag i månaden, högst hvar 3:dje vecka.
Hans göromål synas således ej motsvara mer än ungefärligen en åttondedel af revis.secretts.
Utsk. har dock funnit revis.secret. ej böra i löneväg mätas med denne tjensteman och vara förtjent af aflöning endast till lika belopp med öfriga exped.secreterares i Statsexpeditionerna.
Rättvisan fordrar likväl, att denna inconsecjuens rättas; medel dertill torde först böra sökas i nedsättning af biträdande exped.secreterares arfvode till 400 r:dr, och att medelst de härigenom besparade 800 r:dr, jemte hvad som i öfrigt kan vara skäl att genom en billig jemnkning anskaffa, upphöja revis.secret.- lönen till de af K.
M. begärda 2000 rtdr.
Att i löningsväg jemnföra honom med en vanlig exped.secret., är att vilja så till sägande degradera embetet.
Exped.secreterarnes i Statsexpeditionerna embetsbefattningar motsvaras inom Just.-expeditionen af cancellisttjensterna; ty likasom exped.secreterarne i Statsexpeditionerna åligger att efter protocollet uppsätta de derifrån utgående K. beslut m. m., likaså tillkommer cancellisterna i Just.-exped:n Den 16 Mii j e. m. att der förrätta samma tjenstgöring; hvarom jag hänvisar Utsk. att Jäsa Cancelli-ordn. och instructionen för Just.Revis:s expeditioner.
Jag vågar derjemte försäkra, att en ca ned listbefattning i Revisionen kräfver så stor arbetssamhet och sä mycken skicklighet, som någon exped.secret.-tjenst i Statsexpeditionerna.
Med skäl skulle det kunna betraktas såsom en bristfällighet i reformationen af Just.-expedtn, att icke cancellistgraden der upphöjts till exped.secret.-värdighet.
Prot.secret.-tjensterna i Just.-expedtn bestridas nu af 8 personer.
Dessa tjenster anses redan nu för mödosamma.
Inskränkta till 4; på sätt K. M. föreslagit, blifva deras göromål följaktligen fördubblade; att fordra dubbelt arbete, men endast anslå i5 procts förhöjning i lönen, är ej väl beräknadt.
Jag föreställer inig ej heller, att personer finnas, som i längden kunna stå ut med att mot endast 1000 rtdrs lön besörja prottsföringen i Statsrådet och Högsta Domstolen, d. v. s. författa (i digra prot. i veckan, emedan Högsta
Domstolen har session 5 dagar och conseil inträffar en gång hvaiv je vecka.
För att göra dessa tjensteinäns arbete mera åskådligt, har jag här lill hands en veckas dylika protocoll.
Denna massa utgör ungefärligen lika mycket som en dombok för ett vanligt häradsting, och jag kunde citera en mängd råd stufvu-rältcr, der domboken för hela året ej motsvarar den 1 ^ na votum.
Att prot.secret.-graden är försedd med skickliga män, är af största vigt ej blott för föredraganden, men äfven för .Statsrådets och Högsta Domstolens ledamöter.
Embetet har också hittills alltid varit jemnfördt med Hofrätts-assessorsgraden, med hvilken det varit stäldt lika i löningsväg.
Att nu, sedan dessa sedhare tjenstemän vid sisth riksdag fingo förhöjning till 1200 r:dr, vilja nedsätta prot.secreterarnes i Just.-revisionen till endast 1000 r:dr, då likväl deras göromål, enligt den föreslagna förändrade organisationen, blifva bland de mest mödosamma, hvarpå exempel kan anföras, är ej särdeles väl betänkt.
Statsexpeditionerna hafva äfven här blifvit i så måtto bättre lottade, som der föreslagits 3 prot.secreterare för hvarje Expedition.
Då nu, såsom förut är nämndt, conseil endast inträffar en gång i veckan, inskränker sig dessa tjenstemäns göromål till ett prot. för hvarje 3:dje vecka, eller om man antager 46 arbetsveckor på året och 6 tjenstgöringsdagar i hvarje vecka för Just.-expcd.n, men 1 tjenstgöringsdagar i veckan för hvarje Statsexpedition, föredragningen i Rakets allm. ärenders Beredning inberäknad, och om man på detta sätt uppställer jemnförelsen arithmetiskt, utfaller den sålunda, att då på hvarje prot.secret. inom Just.-exped:n belöper 69 dagars protrsföring om året, har deremot en prot.secret. inom de egentliga StatSexpedittna endast 3o| dagars prottsföring årligen alt bestrida.
Den stora skillnad i besväret af tjenstgöringen torde följ - Den 26 Maj t. m. akliigen kräfva, att åtminstone prot.secrettne inom Just.- exped:n må anses vara förtjenta af de 1200 r:dr, K.
M. ansett dessa tjenstemän böra ätnjula.
Af den skildring, jag nu sökt göra af Just.Revisionens vanlottade tillstånd och af det behof, verket har af det förhöjda anslag, K.
M. för detsamma af R.
St. fordrat, tviflar jag ej, att R. o.
Ad. skall erkänna, att Just.expedtn blifvit alltför styfmoderligt behandlad.
Det enda skäl, StatsUtsk. åberopat för afstyrkande af den nåd. proposm, synes mig vara, alt statens tillgångar ej medgifva detta ökade anslag.
Huruvida detta skäl bort användas här, der fråga är att medelst en alltför ringa uppoffring å det allmännas sida förhjelpa en hel domare-corps från oecouomiskt bekymmer för tarilig bergning och tilldela den en mot trägna och ansvarsfulla mödor svarande löneersättning, derom vill jag ej vidare yttra mig; nien att detta skäl ej alltid fått galla lika mycket, inhemtar man, när man bläddrar några blad längre fram i betänk.
I anledn. af den revue af samtliga civila embetsverken, som Utsk. i nu förevar, betänk, framställt, hafva dessa embetsverk nästan alla haft någon, som här höjt sin röst till deras fördel; men jag har icke hört någon tala för CommerceCoIhm, och jag begär således, föranledd af rättskänslan, att för detta veik få söka hos Utsk. utverka ett billigare omdöme, hvilket jag förglömde, då jag förra gången hade ordet.
Utsk. yttrar sig angrde den af Konungen fastställda nya staten för CommerceCollrro:
Ehuru genom denna reglering en besparing, åtminstone framdeles, för statsverket befedes, kan Utsk. dock icke undgå yttra den öfvertygelse, att personalen inom detta embetsverk, hvars verkningskrets blifvit så betydligen inskränkt, kan ytterligare förminskas.
Detta tål någon närmare granskning.
CommerceCoIhm bestod före dess reorganisation af en President och 2
Divisioner med 6 ledamöter i hvarje, och sedan Just.-divisionen derifrån afskiljdes, återstod Ilandelsdivisionen, hvars göromål snarare blifvit ökade, än minskade.
Nu åter består CommerceCoIhm blott af 4 ledamöter, så att-J:del äfven på Handelsdivisionen blifvit indragen, och af dessa ledamöter är det blott 3, som njuta lön af staten; ty deri 4;de aflönas af Manufact.disconten, Jag respecterar visserligen Utsk:s öfvertygelse, men jag hyser äfven min, grundad på mera kännedom om förhållandet, än de flesta ledamöter af StatsUtsk. varit i tillfälle att inhemta; och min öfvertygelse är, att det i sanning fordrades en så kraftfull President, sorn CommerceCoIhm ägde, då organisationen skedde, för att åtaga sig att med 4 ledamöter uträtta lika mycket, sorn förut med 6; ty förutsättningen, att göromålen inom den förut s. k, Handelsdivisionen blifvit förminskade är alldeles falsk.
Jag klandrar likväl icke Utsk., tvärtom anser jag ett misstag
Den 26 Maj e. m. '97 helt naturligt, då jag besinnar, att Utsk. är sammansatt af personer, bland hvilka de flesta icke kunna känna förhållandet närmare och nu äro för mycket sysselsatta för att söka alla små detailunderrättelser; men jag önskade, att Utsk. ville fästa afseende på denna framställning, och jag begär derföre, att detta mitt yttrande afven får åtfölja återremissen.
Då jag nu ämnar tala för högre anslag, än dem Utsk. tillstyrkt såväl i afseende på Konungens Cancelli som åtskilliga andra ändamål, bör jag först söka undanrödja de hinder, som blifvit framställda mot beviljande äfven af de ringare belopp, Utsk. föreslagit, särdeles sorn jag sjelf möjligen torde vara ett bland dessa hinder.