Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Af den 14 dennes: N:o 5g4* Angående de af Riks-Stånden fattade olika beslut, i anledning af förekommen fråga om lånerätt uti Riksens Ständers Bank för Allmänna Brandförsäkrings Verket» Från Den 17 November e. m. ian Frän S t a t s - B a n co s a rn t a 11 m ä u n a Besvärs och O e c o n o m i e - U ts k o 11 e 11:
Äf den i5 dennes: N:o 606 Angående förslag lill jemn leli ingar i vissa delar af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, rörande Allmänna MagazinsInrälniugen.
Från S ta t s-B e vill n i n gs samt A liman 11a Besvärs och Oeconotilie
Ut-s skotten:
Af den 1 dennes:
N:o 5p5 I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldie Betänkande rörande Föringen i Riket Af den 11 dennes:
N:o 599 I anledning af vackt fråga om rättighet för Berjeådalens Allmoge, att tullfritt få hämta Salt från Röraas Koppar-Verk 1 Norrige till eget behof.
Från S tats-Uts k ot te t:
N:o 596 I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss på Enke-Fru af Wibelii un» Ridd. o.
Prot. lo B, 3.
Afd. 17 igo Den 17 November e. m. derdåniga ansökning att fA bibehålla hälft ca af den pension, hennes
Man på Allmänna Indragnings-Staten innehaft.
Af den *3 dennes : N:o 600.
I anledning af väckt Molion om ersättning frun Riksdags-koslnads-summan för Reparations-kostnaden A Storkyrko-Församlingens orgel-verk.
N:o 601.
Angående förändring i nu gällande föreskrift om Allmänna IndragningsStatens ulgifvande af trycket.
N:o Goa. Öfver väckt motion örn närmare bestämmande af Saltpeter-fondens utlåning.
N:o 6o3.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss uppå Credilorernes uti aflidne Öfver - Directeuren Kihlströms gäldbundna bo underdåniga ansökning , medförslag till förlikning i Rättegången, angående det med bemälte Öfver-Directeur ingangue Ärende om Ädelforss Guld-Yerk.
Af den 11 dennes: N:o Go/f- I anledning af vackt molion, dels om förhöjning i lönen för Justitias-Om - Den 17 November e. m. budsroans-Embetet, dels ock angående den Bang, som Justitia» - Ombudsman , sedan lian från Embelet afgått, må tillgodonjuta.
Af den i3 dennes: N:o Go5.
Angående förslag lill Instruktion för Fullmäktige i Riksgäids-Contoirct i afseende på de låne-biträden och anslag, hvilka ifrån nämnde Contoir skola utgå lill Canal- och andre Byggnader, samt till större eiler mindre del anskaffas genom upplåning emot Contoirets Obligationer med; 3 prC:ls årlig ränta.
.Från Banco-Utskottet:
Af den i5 dennes: y j N:o 73.
Om utarbetande af ett sammandrag utur den af framlidne Banco-Commissarien Fredric Silfverstolpe författade oms landel iga historia rörande Banco-Verket, jemte en ändamåls-enlig fortsättning för den efter år 1800 framflutne tid.
Åf den 17 dennes: N:o 74.
I anledning af räckt motion om vidtagande af sådan förändring i myntordningarne, att slagskatt blef uti sjelfva myntet inberäknacl. 15* D-’U 17 November e, m, N:o 75, I anledning af Riks-Ståndens fattade beslut i frågan om periodiske uppgifters meddelande om Banco-Verkets ställ-, ning.
Frän La]g-Utskottet:.
Af den iq dennes: N:o 237.
Angående förslag till jemnkning i Riks-Ståndens beslutt angående Rådmäns oeh Kämnärers befrielse från ansvar vid underlätet insändande af Kämnärs- eller Ridstufvu-Rätts Dom-Böcker och Protocoller m. 01.
N:o 233, Öfver väckt motion, angående yrkad ändring i i;sla Artikeln 4 §• af Kongl, Hall-Ordningen den 2 April 1770.
Af den |5 dennes; N:o a34> Öfver väckt motion om tillägg i AnSvarigbets-Lagen för Fullmägtige i RiksgäldsContoiret, med afseende å utbetalning af mindre Creditivei.
Frän Lag- samt Allmänna Besvärsocb Oeconomie-Uts kotten:
Af den 15 dennes ; N:o 23o.
Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens förut .meddeldte Be - 1 Den 17 November e, m. 133 tänkande , angående Sjö - Lagens öfverse - ende ra. m, N:o a3i.
Angående förslag till jemnkning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i frågan om uppbäfvande af Kongl.
Förordjiiiigenj den 7 December 1787, angående lifs-slralf för obehörige omdömen öfver de af Kongl. Maj:t vidtagne författningar.
N:q 23a, I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut afgifne Betänkande, angående yrkad frihet till svedjande å Skatte-bemmans ägor, samt begagnande af Masleträd och Ekar.
Af den (4 dennes:
Med hemställan , huruvida Riksens Ständers beslut i anledning af Stats-Utskottels Utlåtanden N:ris 200 och 2o3 må expedieras.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Ilögloflige Ridderskapet och Adeln, vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, förmiddagen den 17 November 1823.
Uplästes till Justering Expeditions Utskottets under N:o 3o3 insände förslag
T34 De[n 17 November e. mi till Riksens Ständers nuderdånige Skrifvelse till Kongl.
Majrti anledning af väckt fråga om en vidsträcktare tillämpning af Stadgandet i 27 Cap. p § Rättegångs Balken, rörande lagvadda Sakers lottning emellan HofRätts Ledamöter; Och Lief berörde förslag, på grund af Herr af Ekenstams , Israel, dervid gjorde anmärkning, lill Expeditions Utskottet återremitteradt.
Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs och Oeconomie Utskottets den 5 dennes under N:o 209 allåtne, samt den i o derpåföljde e. m. på bordet lngde, Memorial, rörande RiksStåndens serskildta Beslut, i frågan om en Köpings anlågggande i Fryxände Socken af Vermlands Län; fann Ridderskapet och Adeln, att samma Memorial, som icke erfordrade någon åtgärd af Riderskapet och Adeln, borde läggas till haudlingarne.
Ut Supra. S. D. Föredrogs å nyo och Bifölls Banco-Utskottets den 20 sisth October under N:o 63, afgifne, samt den 3i i berörde månad e. m. på bordet lagde, Betänkande, öfver äcskilligc motioner, i afseende pa Banco Discont Styrelsens sammansätning, och det Reglementariska för samma Discont-Verks förvaltning.
Ut Supra. S. D. Föredrogs å nyo och återremitterades, pu grund af dervid gjorde anmärkning
Den 17 November e. m T35 gar, Baneo-Utskotlets den 5 dennes under K:o C8 afgifne, samt den jo derpåföljde e. m. på bordet lagde, Utlåtande, öfver 4:de §. uti Riksens Ständers Revisorerers Berättelse af år 1822, jemte en och annan hos BancoUtskottet serskildt förekommen fråga , rörande Götha-Canal Verks angelägenheter.
Ut Supra. S. D. Föredrogs Presle-Slåndets Protocolls Utdrag alden 10 dennes, innefattande Ståndets beslut att, till fortskyndande af Expeditions-Utskottets göromål, de öfrige Utskottens Cancelliet’ borde dervid biträda , uti hvilket beslut de öfrige Riks-Stånden blifvit inbjudne, att sig med Presle-Ståndet förena; Och lann Ridderskapet och Adeln för godt alt för
Dess del uti Preste-Ståndets berörde beslut instämma.
Ut Supra. S. D, Föredrogs ånyo Lag-Utskottets ej mindre den i5 sistlidne Augusti under N:o i 03 afgifne samt den 37 i berörde månad e. m. på bordet lagde, Betänkande, angående föreslagne ändringar uti Concurs Lagen af den 18 Julii 1818.; än ock den 25 sistlidne October under ,N;o 213 medeldle samt den 6 dennes på bordet lagde, Utlåtande, Öfver de vid förstnämnde Betänkande gjorde anmärkningar; I sammanhang hvarmed äfven uplästes Preste-Ståndets Protocolls Utdrag af den 10 dennes innehållande Ståndets 136 Ben 17 November e, nt» i detta ämne fattade sersltilde .beslut, uti hvilka de öfrige Riks-Slånden blifvit inbjudne, att sig med Preste-Ståndet förena; och fann Ridderskapet och Adelil, som ansåg sig icke kunna antaga Preste Ståndets inbjudning, för godt, att Lag-Utskottets berörde Utlåtanden i allt öfrigt afslå, utom hvad angick Utskottets yttrande, rörande formulair för Borgenärs Ed, Som af Ridderskapet och Adeln godkändes.
Ut Supra S. D. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs och Oeconomie-Utskottels den 5 dennes under N:o 208 afgifne, samt den io:de derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Memorial, angående förslag till jemkning af Riks-Ståndens olika beslut i frågan, rörande nödvändigheten af krönta kolskrindor och angående kolmätare; fann Ri iderskapet och Adeln förgodt tili alla delar instämma uti Högvördige Preste Ståndets och Hedervärda Bonde-Ståndets rörånde detta ämne fattade beslut.
Ut Supra. S. D. Föredrogos å nyo och gillades följande Allmänna Besvärs och Oeconomie
Utskottets den 5 dennes afgifne samt den 10 derpåföljde e. m. på bordet lagde Utlåtanden, N:o nio I anledning af väckt motion om byggnader å Soldate-Torpen vid Öster - Btea 17 November e. m; gölhlands Lif-Grenadier Regementen, saint desse Regementens befrielse fran bevakning
Vid Wadstena Corrections Innrättning.
N:o 211, I anledning af Herr TreHenbergs, C. G, Motion örn stadgande af vissa föreskrifter , sorn böra iakttagas vid upprät • tande af förslag till Civile och Mili tah e tjenster.
Uld rag af Protocollet, ballet bos Högloflige Ridderskapel oell Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm eftermiddagen den 17 November 182 3. §.
D. Vid Förnyad föredragning af Revi 11» niugs-Lag samt Allmänna Uesvurj och Oeconomie-Utskollens ej mindre den 8 sistlidne Julii under N:o 124 afgifne, samt den 22 i berörde månad e. m. på bordet lagde, Bctänkande, öfver det af Comiterade till utarbe*- tande af plan för en förbättrad
Fallig-vårrl undcrdånigst inlämnade förslag lill en allmän Stadga för fattig*-vården i Riket oell Tiggeriers hämmande, jemte någre Riksdags» Fullmägtiges i samma ämne ingifne serskildte Memorial; än oek deri a5 sistlidne Oclober under N:o 209 meddeldtc, samt den 3i der]>å följde e, 111. på bordet lagde, Utlåtande öfver de vid förslnämdc Betänkande gjorde anmärkningar; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att Utskottens berörde Utlåtanden alsia, med tilläg, att Riksens Ständer borde hos Kongl. Maj:t i un» Ridd, o Ad, Prot. 10 B, ?, Afd, itt en i 7 I'?
cr v e rn b c* r. e, m - derdånighet tillkännagifva* ali, sudin Kongl1, 'Majit genom öfverlämnunde vid dem a Riksdag al' Comiterudes Betänkande och förslag till en förbättrad fatlig-vard i Nåder uppfyllt Riksens S landers unde» dä niga begäran härutinnan , och Riksens Sländer af CoUdlerades undersökning iubämtatv att Fultig-vården inora Riket allt elter olika sedvanor , Local och lilgångar på mångfaldigt olika sätt besörjes, vid hvilket förhållande Riksens Ständer funnit, att en allmän fa t • tig-vårds Stadga för bela Riket ovillkorligen skulle åstadkomma rubbning i den mi lydande ordning och till någon del ingripa i den rätt och phgt, allmänheten hilmlills baft att sj elfve vårda och besörja sine Fattiges underhåll; Riksens Ständer alisa på grund häraf, och med underdånig erkänsla för Kongl. Majlis
Nådiga omsorg att genom ilen föregångne undersökningen sätta Riksens Ständer i tillfälle alt med sakkännedom bedöma ett ärende, der misstag äro af så vådliga följder, ansett någre andre författningar, angående den allmänna fattig-vården än de nu gällande, för närvarande icke böra utfärdas.
Ut Supra. S. D. Föredrogs fi nyo och bifölls l.ag-samt Allmänna Besvärs och Oeconomie Utskottens den 4 dennes under N:o afgifne samt den 12 derpå följde e. m. på bordet lagde Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande angående yrkadt utvidgande af de så kallade privilegia exclusiva.
Den 17 November e. m S. D. Föredrogs å nyo «1\ bifölls BnncoUtskoltets den 1 s dennes under l\:o
Gg afiåtue, samt den 12 derpå loljde e. m. pä bordet higde, Memorial, i anledning af gjord.
Motion om livad Utskottet, i afseende på de Reglementoriske Föreskrifterna för BaneoFdrvjdtniHgen, bör iagttaga.
Ut Supra. S. D. Dn nu ånyo föredrogs Stals-snmt Alhnänua Besvärs och Oeronomie tils! ollens den 4 dennes under I\’:o 5g 1 afgifne, samt den 12 derpåföijde e. nr. på bordet lagde Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid sistnämnde Utskotts förut serskildt meddeldte Betänkande, rörande nedsättning af Lots octi Båkafgift er ne för Ångfartyg t allmänhet, sami andre inrikes orter emellan seglande fartyg under Sex löts djup gående; lann Riddcrskapet och Adeln för godt, att Utskottens Utlåtande i afseende å Ångfartyg i så motto gille, att Lots och Båkafgifterne må ifrån nästkommande års början och tills vidare för Svenska Ångfartyg, ehvad de segla på In- eller Utrikes orter, nedsättas lill hälften emot hvad andre fartyg af lika djupgående enligt gällande författningar erlägga; hvarjemte Utskottens Utlåtande äfven i öfrigt af Riddersbapet och Adeln godkändes; Uti hvilket beslut de.öfrige Riks-Slånden skulle inbjudas att sig med Riddcrskapet 00I1 Adelli fot;- ana.Ut Supra.
Den 17 November e m S. D. Vid förnyad föredragning af Lagsamt Allmänna Besvärs och Oöconomie Utskottens den 4 dennes under JN:o 218 afgifne, samt den 7 derpå följde e. m. på bordet Iagde, förslag till jemnkning emellan de al Riks-Slånden fattade beslut öfver frågan om den af Kongl, Maj:t i Nåder proponerade författning om utrifning eller ändring af Vattenverk, som, genom updämning, skada jord eller hindra dess odling; Fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, under förbiifvande i öfrigt vid dess i detta mål förut fattade beslut, likväl nu förena sig med Högvördige Presle-Ståndet och Hedervärda Bonde-Ståndet deruti, att större Bruk och Bergverk samt större fabriks anläggningar må från författningens tillämpning undantages, Ut supra.
Ilögloflige Ridderskapet och Adeln åtskildes Klockan e« (jvart till om aftonen.
In Fidem Protocolli O. J. Lagerheim, ;j
Den 19 November f. m* iU Onsdagen den 19 November.
Upplästes till justering och godkändes följande Expedilions-Utskoltets insände förslag till Riksens Ständers underdånige skiifvel§er till Kongl. Majit; N:o 32f).
I anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition om Stals-Verkcts tillstånd och behof, i hvad den rörer Riks Statens 3:dje Hufvud-Titel.
I anledning af förekommen fråga om rättigheten att utfärda Invisningar, ställde på enskild Man m. rn.
Angående förändring i förfaltningarne om Afrads- och Kreno-Tionde Spannemålens, samt andra Indelta räntors utgörande, N:o 338.
Rörande åtskillige förändringar i Brotttnåls-Lagarne.
x|'>
Do n November f. m F;'redrogos ånyo och gillades följande från nedannämnde Utskott inkomne, samt den 12 dennes eftermiddagen på hördel lagde, Utlåtanden: Från Stats- och Bevillning* -Uts k o 11 e xi:
Af den a5 sistlidne Octoher: N:o SSq.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande, rörande en af hvarje Mantals-skrifven person årligen intill nästa Riksdag utgående afgift till Veneriska smittans hämmande.
Från Siats-Utskottet:
Af den 1 dennes: N:o 5t)o.
Öfver ■ gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande om Redogörelsen för de till Veneriska smittans hämmande anslagne medel.
Företogs till pröfning Stats-TJtskottets den xi dennes under N:o 5p3 afgifne, samt den 13 derpåföljde eftermiddagen på hordet lagde, Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Uultoltets, förut tneddeldle Betan - D n ij November f. m‘ »43 lande, rörande pension,s anslående åt förre Justia?-Ombudsmannen Herr FriLerre L. A. Mannerheim.
GrefvevonPlaten, Ballzar
Bog i s 1 a ns:
Ehuru jäg finner, att de af mig förut anförde skäl ej haft någon verkan på Utskottet, nödgas jag åter fästa Ridderskapels och Adefns uppmärksamhet på denna sak.
Jag vill ej åter upprepa, hvad jag förut haft tillfälle nämna om Friherre Mannerheims förtjenster sedan iSof), för alt icke upptaga en dyrbar tid.
Jag vill blott påminna om vigten af Justini® Ombudsmans Embelet.
Ora detta verkeligen är så vigtigt, sorn jag anser det vara, om Justilia:
Ombudsmanen är att alise såsom Folkets ombud, såsom Folkets controll på Fmbetsmanna-Corpsen , så är det ock viglligt, alt Folket uttrycker sin mening, huru detta Embete varit förvaltadt Derföre, långt ifrån att delta Embete ej skulle vara delaktigt af de förmåner andra åtnjuta, borde det snarare vara framför dem.
Vidare vill jag båga, om man kan vänta, att en oberoende och skicklig man vill åtaga sig detta besvär, kanske det ledsammaste af alla, med det förutseende, att, sedan han dervid kanske ffrvärfvat sig mångå ovänner, få träda tillbaka bland medborgare, och kanske risquera det förhållandet, alt få lida nöd.
Della är ej casus för Friherre Mannerhejm men lian kunde blifva ett efterdöme.
Med »ilin vanliga uppriktighet får jag tillägga, att M4 Den 19 Jlovetaebr f* m. om någon med motyatte qvaliteter af dem, som fordras till delta Embete, skulle erhålla det, vore lian där i den belägenhet, att lian snart kunde sätta sig 1 den ställning som gör eli pension öfverflödig.
Således af dessa klokhets skäl, om ej af erkänsla för Friherre Mannerheim, hvilken jag likväl för min del högsta grad hyser och i synnerhet för efterdömels skuil anser jag, alt en pension bör lämnas åt honom.
Jag förslår att, med förkastande af Utskottets-Belänkande en pension af i5oo R;dr B:o åt honom måtte anslås.
Friherre Hjerta, Fredric."
Jag har tvänne gånger fruktlöst försökt i StatsUlskottet, att vinna pluralitet för min mening, och jag har tvänne gånger reserverat 311 ig.
Det är öfverflödigt, althar upprepa de skäl som finnas i reservationerna upptagne, men dertill kommer ett, hvartill jag hämtar anledning af Professor Fröbergs yttrande.
Han sorn äfven vägrat denna pension , finner Justities-Ombudsmannens lön för liten, och föreslår, att den, i stället för a8oo I»:dr , mindst måtte blifva 4°00 R.‘dr , B:co.
INär man nu betraktar detta, och att Friherre Mannerheim tjent 14 år så har han besparatStalen 16,000 R.*dr.
Äfven ur detta skälanserjag högst billigt att han nufåri5oo Rrdrs pension, om han ock icke precist behöfyer den, su är det dock sannolikt att 1 för Bea i 9 November f» ta, 145 för Friherre Manner heim, som hiltils nödgats bo i Stocholm, vore det påkostande alt se sig nödsakad hädanefter vistas på landet och att vid dess höga ålder afbryta det lefnads sätt dess i4 åriga befattning härstädes medfört dag anhåller således om bifall till den af Grefve von Platen föreslagne pension.
Grefve von Schverin, Fredric Bogislaus: Ett Embete, sådant som det Svea Rikets Ständers Justitia?
Ombudsman bekläder, är mera än något annat af den beskaffenhet, att opinionen örn personen har rätt att yttra sig; och denna
xnå äfven fritt yttra sig, då fråga är om att välja och tillsätta mannen.
Annat är förhållandet, då fråga är om alt bedomina honom efter frånträdandet af Embetet.
Man bör ihogkomma alt Friherre Mannerheim var den, som vågade mest, när fråga var att bereda oss en Constitution.
Blir Constitutionen varaktig, så kommer ock Friherre
Mannerheims minne att samfäldt med den gå till aflägsnaste efterverld.
En man, som innehar detta Embete, kan ej tillfredsställa alla.
Det är gifvit, att af somlige skall han anses göra för mycket, af andra för litet.
Här är ej fråga om, huruvida ideen af Embetet blifvit fullt motsvarad, utan huruvida man beträdt den väg på hvilken dess realiserande förr eller senare blir möjligt.
Detta i afseende på Fri - KidcU 9, Ad, Prof. i#
B, s. Afd. »9 Den 19 November f, na. herre Mannerheim.
För rbin enskilda det hyser jag den öfvertygelse, att. om han ej gripes under armar ne af Nationen, mäste han afbryta sina vanor, flytta på landet, och tillbringa sin tid skild från de njutningar han hittills ägt.
Vi åro inga Greker, inga Romafe; vi få ej begära för mycket.
Jag hemställer derföre, om icke åt den Man, som öppnat den constitutionella banan som till Ständernas nöje bestridt sitt Embete, som nu står nära sin graf, och hvars återstående dagar derigenom skulle förljufvas, Nationen boide bevilja en pension.
Jag tillstyrker bifall å Herr Grefve von Plåtens framställning.
Herr Hjerta, Johnn Gustaf:
Det ar altid ledsamt att behöfva yttra sig uti personliga fall , men jag kan ej undgå , att här yttra samina mening som i Utskottet.
Jag har ansett, att Friherre Mannerheim ej bör med pension förses.
Detta är ej af personlig afsigt, att hindra honom åtnjuta pension, om den skall anses såsom en belöning för hvad lian gjort 1809, men då det bär varit fråga om pension för Justitieombudsmannen har jag nekat.
Jag anser detta Embete vara af den beskaffenhet, att alt, hvad sorn har afseende på timliga fördelar , bör derifrån afiägsnas.
På denna grund har jag trott, att det för den afgående blott vore ett fall, då pension borde honom Den 19 November f, n*. 147 lärnn:ts, nemligen dä Jhan vore A nyo vald, och af ålderdoms bräcklighet afs ide sig förtroendet.
I alia andra fall bevisar det, när han icke omväljes att lian icke varit så till det allmännas nöje.
Jag anser således bäst, att ingen pension gifves.
— Man säger, att Embelet är svårt och vådligt; jag tror, att en sorn fyller sitt kall, ej skall äga några fiender.
Strängheten sjelf skall ej misskännas.
Man talar oni Friherre Mannerheims enskilda ställning.
Jag ville gerna derpå göra afseende, men jag har ej trott 111ig kunna göra det, då det är fråga om en allmän sak.
Så fort det är fråga om erkänsla lur Friherre Mannerheim, såsom 1809 års man, så finner 'jag visserligen, att han har anspråk derpå, men icke bör han få pension för det att han innehaft en tjenst, soln under en tid af j3 år varit hans pension.
Grefve Platen; Jag skall icke hafva emot, om den himmelska varelse finnes ibland oss, som den värde lala ren ensam anser passande till Justisia? ‘ Ombudsnians-Embele, men då jag vet, atl jag siejf är ofullkomlig, och alt jag vistas bland dylika varelser, så vill jag i mina omdömen hålin mig vid den spiner, där jag finnes.
Del är sagdt, att Friherre Mannerheim ej förvaltat sitt Embete, som han borde, .lag kan, ej bedöm ma detta så noga, men jag har gjort mig den mening derom, att det är svårt så allmänneligen bedomina denna sak, icke är Ben 19 November f, m. det med skrytande anklagelser, eller hvad man kallar väsende, soin Justitie Ombudsmannen skall verka.
Han skall söka 1 tysthet rälta de felaktiga, och förekomma det onda.
.lag vägar tro, att detta ofta skett, ehuru det ej kommit till allmänhetens kundska]).
Jag äger denna tro af egen erfarenhet.
Äfven jag har tvänne gånger haft Friherre Mannerheim till min vederdeloman.
Han har infodrat min förklaring, ej varit nöjd med den första, utan ytterligare infordrat en ny, men som jajrsluteligen rätt förklarat saken, låtit den stadna emellan honom otdi mig.
Kär delta skett uti en allmän, befattning, tror jag alt det äfven skett uti ardra.
Acterne kunna lör öfrigt upplysa detta men man är ej hugad att genomgå oeter, dag kunde anföra mångå andra omständiheter, men det passar ej här.
K’og af, jag får yttra den öfvertygelse jag äger, att Friherre Mannerheim i utöfningen af sitt Embete varit i andan 'af Constitutionen.
Jag tror, att Friherre Mannerheim uppfyllt sitt kall, som lagstiftaren åsyftat det.
Vidare har det blifvit sagdt, att Sländerne derigenom att de ej återvalt honom skulle hafva bedömt honom, dag får dervid minna, att Friherre Mannerheim ibörjanafRiksdagenförklarade, att han ej ville återtaga detta Embete.
Detta har han åtminstone yttrat åt mig.
Men dessutom tror jag att ett annat skäl hade kunnat linnas att ej återvälja honom, ty det kunde väl hända , att Ständerne af sjelfkänsla veta hvad 70 års ålder vill säga.
Jag för min del känner
De« 19 November f. m mig vid den åldern ej blifva duglig till en post af vidsträckt Omfattning, och det bör ej anses såsom något klander , om man då ej erhåller samma uppdrag, som vid en kraftigare ålder.
Jag skall lungt underkasta mig det allmänna omdömet, och icke tro, att jag uppfylt mina pligter illa derföre, att man ej finnér en man af y5 år vara densamma, som vid 45- Min tröst skall vara att åldern är eu sjukdom, som vi alla äro underkastade.
Jag vill deremot hoppas, alt jag skall äga den urskilning alt känna, när min klocka slår, och då undandraga mig , om ej andra göra det.
Under sådana förhållanden kan jag ej frångå mitt förra yrkande, ulan skulle snarare begära någon tillökning om jag ej trodde mig icke böra gå öfver hvad i motionen blifvit yrkadt.
För Staten gör denna pension ej något objet, då det «ij är fråga om mera än en enda Embetsman.
Jag anhåller således, att lliderskapet och Adeln måtte instämma deruti, alt lämna Friherre Mannerheim en pension af i5ooll:dr Banco.