Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det hander ganska ofta att sä berydeliga remisser pä en gäng sammanstöta, att någon tid ätgär innan de kunna npräknas och ä »vederbörliga ställen insättas; Och Contoirets Castello är nu den enda person som nr,der liden har penningarne under sin wärd.
Om någon stada härigenom hilli,ls ieke stedt sä bewisar icke det a att Controllen är nog pälitejig.
Alt gnförrro ät en enda person, hwil.en hänseende till uxbördens bestaffenhet icke kan älaggas att ställa någon borgen för sä högst betydeliga Summor, som ofra kunna komina uti fräsa, torde i sjelswa principen wara gansta wädligt, Wid igoo ärs Riksdag blef wäl förordnadt, att en ibland Fullmägtige i sänder skulle föra anno* ration öfwer alla ifrän Ränterierne ankommande penmnge-remister, samt kontrollera att Insättningsattesterne blefwo ordenteligen upwisade; och hwarwid tillika stadgades att, om hinder med penningarnes upräknande och infattande skulle möra, borde sädans till Fullmägriges Protokoll anmälas.
Denna Controll ehuru nyttig och nödwändig torde dock icke till alla delar upfylla ändamälet.
Om werkeliga eller föregifna hinder för Jnsältningsattesternes ordenteliga upwisande af Casteuren anmalas, sä mäste de närmare undersökas, och detta kan Dcn 14 Zebruarij, 643 icke stc pä annat satt, an genom inventering hos Eaffeuren, men hwilken förrättning, i anseende ti!l pe härmed förknippade beswarligheter, troligen icke lärer komma att företagas, sä framt icke de största anledningar kill misstänka om origtigt förhållande arv för handen, Den har i Stockholm influtne upbörd har hittills icke warit stöld under någon sadan Controll af Fullmägtige, som lefwereringarne ifrån Ranrerierne; och är uti det Betänkande om Niksgalds-Werket, som Staks-Utstottet under den 15 November förledit är afgifwit, med Exempel wisat, att influtne medel i flere mänaders tid icke blifwir för Conloirets räk? ping fnsatte Alla Utbetalningar till Inrikes Lunesten, sörfallp. e cbligationers inlösande, wäxel-upköp och andre Utgifter, stola af Fullmagtige serskilt utastigneras, och hwarwid mäste efterses och controlleras afbeta!? pingarnes ordentelighet, och att sadane Docume«ts, hwarpä de grunda sig och stola verificeras, icke sak? pag samt obligationer och Ränte-Coupons annulle? ras. — Jemwäl stola alla Expense - räkningar hoS Fullmagtige upwisas och godkännas m. m.
Om allt detta med wederbörlig noggranhet stall stötas, sä fordras härtill bade tid och tragen samt dagelig handläggning.
Ärender af större omfattning fordra kännedom af ärstillige detailler mom hwilken he icke rätteligen krum - bedömmas.
Men en sädan kännedom kan icke winnås utan genom en dagelig ych jemn upmärksamhet pä alt hwad sorn hörer till 644 Den 14 Zebrnarii.
Werkeks administration, och lärer det icke kunna förwänras, att äkminsione samtelige Fullmägtige stola anmanda den härtill behöflig» tio och möda.
Med tilläiupning pä Riksgälds-Werket af hivad nu blifwit anfört har Srais-Utstottet ausell desi styrelse och administration höra inrättas ester följande grunder nemligen. i:o Att Riksgälds-Werkers egenteliga administration under Fultmägtiges öfwerinstende updrages ät EmberSunan ener Commisiarier, pä lika sätt som uli Riksens Ständers Banque och hwilka Commissarier besörja merkställigheten af redan gifne författningar och hwad Fullmägtige bestuta. 2:0 Commisiarierne afgifwa utlåtande uti alla nial af wigt och betydenhet, hwilka till öfwerläggning hos Fullmägtige stola förekommas.
Och staude
Commisiarierne i lagligt answar för besia uklätanden sä wäl som för rigtigheten af deras meddelra upgifker.
Genom en sadan inrättning blifwa Fullmämige hwadcher rätteligen synes böra wara, neniligen Werkets Ofwer-Slyresmän.
Den Speciella werkstallighelen af författningarne blir mera rrygg dä den hwilar pä Embetsman, hwilka derföre stä riri answar.
Och nar alia saker tomma att framläggas uti deras rätta stick, blifwa Fullmägtige icke blottställde, att misiledas af origtiga upgifter, utan en hwar af dem försättes uti tillfälle, att ester det utredda förhällandet bestämma och stadga sina tankar.
Fullmägtiges åtgärder kunna äfwen med mera lätthet Controlleras af dem, Den 14 Zebruarii. 645 dem, hwilka stola gransta förwaltningen, da de ligga bpne och till alla sine omständigheter Utredde lili Pcotccoken.
Deremot instränkes icke pä något fatt Fullmägllges werknings - förmäga, i afseende pä det som tillhörer sielfwa styrelsen och förwalmingen af Merker.
Genom de upgifterEmbelsmännen stola meddela, iväckas och underhålles en jemn och oafbruten upmärksamhet pä Werlers särstilta styrelse.grenar, sä alt Fullmäglige ständigt äro uli tillfälle att taga en öswersigt af det hela och derefter lampa de åtgärder, hwilka kunna pröfwas nödige.
Fullmägnges answarighet blir också närmare än hittills afpastad ester hwad de möjligen kunna åstadkomma, dä Jnsiruckionens fordringar icke äro andre eller mera wid» sträckte, än cm de owillorligen kunna urkräfjas.
Stats-Mstolter har till närmare uplysning författat bilagde project till Jnstructton för Commitzalierne, hwaruti allmänna grunderne för deras blifwande befattning äro utstakade; och fär till Riksens Högloft.
Ständers granskning och gillande StaisUtstcttet detta alt »vördsammeligen öfwerlemna, och afwaklar Riksens Höglofl.
Ständers Beflut härom, pä det Skats-Ukstottet derefter mä komma uti tillfälle, att, i enlighet dermed, projectera det Reglemente som för Riksgälds-Coukoiret kommer att fastställas.
Wid första päseende skulle det wäl synas, som den förestagne förändringen af Riksgälds - Werkets administration ftulle medföra en tillökning i Riksgälds-Contoireks Utgifter; men om nägon tillökning i ukgifrerne stulle blifwa nödwäMg^ hwrlket Stats - 646
Den t4 Zebrttärir.
Utskottet likwät icke tror, bör den i alla fall blifwä högst obetyvelig, Nät öfwerwägande komMert 1:0
Att till Commissarie - beställningarne torde kunna flyttas Contoirets nu warande Embetsmanaf hwilka flere såsom i alla fall Umbärtige med större eller mindre Expectanee lönet skulle komma att gravera StateN s:ö
Akt en och annan Syfta, hwilken efter tili warande inrättning ak oumbärlig, kan aldeles indragas, Säsom en med Reglementet för Riksgalds-CoNtoiret gcmenstap ägande omständighet har Stats-Utskottet ansett flg böra wördsammeltgen anmäla hurtt sorn uti de af Högloft, Hemliga Utskottet Utfärdade Reglemen en Riksgälds - Comoiret bliswit försäkradt om nödig handräckning af sä wäl högre som lägre Embetsman och Betjente, Uti alla sädana Contoiret rörande mål, h,varom de kunde anlitas och pä deras ätgärd ankomma.
En sädan handräckning blir hädanefter säsom hittills oumgängeligen nödwändig, sä wida Contoirets rätt och säkerhet skall kunna wärdas och befrämjas.
Dä de af Högloft.
Hemliga Utskotttt utfärdade Reglementen altid af Kongl. Majlt bliswit sanetronerade, och sjelfwa Itcglemenket således kommit att innefatta den Nådiga befallning som »vederbörande skulle stalla sig till underdänig efterrättelse, sä har nägon särskild underdånig anhållan om handräckning för Riksgälds-Comoiret af Kongl. Collegier och Den 14 ZcbruariL. 647 Embetsman icke warit behöflig.
Men sedan enligt Rikets nn warande grundlagar Kongl. Majus
Nådiga sanetion ä Reglementet för Niksgälds-Contoiret icke torde komma uii staga, sä lärer Riksens Högloft.
Ständer finna nödigt, att hos Kongl. Maj:t i rinderdänighek anhätla om Nådig befallning till samtelige »vederbörande, att hädanefter/ pä lika sätt svin hittills, meddela Rirsgälds-Contoiret al! den handräckning som Styrelsen af Riksgälds-Merkel finner nödigt att afla och att till »verkställighet befordra sä wäl de redan stadgade förfanningar, soln de föreskrifter, Styrelsen af Riksgälvs-Werkek ytterligare till wederbörandes iaguagande meddelar.
Stockholm den 6 Februarii 1810.
Ridd. och Adelns Pä Högm. Prcste-Ständ.
Ledamöters »vägnar Llaes bfteminA. 'lttr.
Meiäman.
Pä Waltofl. Borgare-Stättd.
Pä Hcder»v. Vonde-Ständ» Ledainöters magnar Ledamöters »vägnar ^drast.
Lngel.
Trnäers Wilsson. kröäotius» Utkast till Instruction för Lommisiarierne utr ^ikSZäldS-Lontoiret. r.
Under Fullmagiiges öfwerinseende kommer administrationen af Riksgälds»Werket pä fält här nedanföre - 648
Dm r4 Zebruanl» före widare ar utstakadt, att handhafwas och besörsaS af fem Commistarier, hwilka för all dem ombetrodd penninge-uppbörd blifwa en för alla och alla för en answarige; afven sorn de för deras öfrige befattnin» gar
Kända till answar uri laglig ordning.
L. 2.
Deste Commistarier utses och tillförordnas af Fnllmägtige, och wäljas halst ibland Riksgalds-Contoirecs samt General Astistence - Contoirets Emberss och Tjenstemän, hwarwid afseende endast göres pä bepröfvad skicklighet, nit och- drift» L. 3- De befattningar, hwilka i allmänhet tillhöra Commistarierne arv' att iagttaga och bewaka RiksgZids-Conrvireks rakt och säkerher, i afseende pä dest Fonder och Inkomster: att emottaga och redowisa den till Conkoirer inflytande upbörd: att uti den ordning, som närmare stadgas, besörja Contoirets Utgifter: att sköta de befattningar tvid Credit-Sedel-Werket, hwilka hittills ar särMia Commistarier warit updragne: afgifva utlakande kill Fullmäktige uti förekommande mäl, uprätka försiag till alla systlor, utom dem hwilka kiähöra Fnllmagkiges Expedition samt Ombudsmans-systtan, förestå och till Fullmägtige hemställa hwad Commistarierne anse i någon matto kunna lända kill Contoirets säkerhet och förmän, hälla noga tillsyn öfwer Betjeningen samt stuteligen wärda Contoirets hus och öfrige tilihörigheter. r.o Ms - Den 14 Zebrnarii- 649 no jskom- Commistarierne äligga fördenstull, att uti alt h.vad, enligt Författningarne pä Riksgälds-Conkoiret ankonimer, noga och med upmarksamhet controllera och maka deröfwcr, akt de RiksgäldsContoirec lillstagne Fonder och Inkomster af h,vilken beskaffenhet som hälst, warda indrifne, redowisade och till Contoiret lefwcrerade.
Hwadan Commistarierne böra tillse, akt atla redogörelse - räkningar och förslag inom sörestrifwen tid ifrån wederbörande as» lemnäs, sann innestäcnde behållningar af Conroiretis medel i behörig ordning leswereras.
Och pä det Commistarierne mätte komma uti tillfälle atk sädant ali med skyndsamhet iagttaga, sä stola räkenstaperne ifrän Lands-Contoiren, Stockholms Stad och andra redogörelse-ställen, sä wäl soM mänadsförstagen ifrän Landt-Ränkerierne omedelbarligen lill Commistarierne insändas.
Commistarierne stola stelfwa gransta söljande till l!pbördén hörande räkenskaper, nemi.; 1:0 Restamie förslagen och ftrmmariste redogörelserne öfwer upbörden af Conkvirets Fonder, samt Med anledning af deste räkenskaper, hos Fullmäglige ti l widare handläggning anmäla förställandet af restantier, tö eller hwad eljest kan fordra någon äkgärd. 2:0
De förteckningar och rapporter öfver Bewillningen af testamenterad Egendom samt behällna förmögenheten uti sterbhus, hwilka frän Kongl. HofNätkerne sanrt Lands-Cvntoiren hwarje är stola af-- gifwas; tillse och conrrollera att sä wäl den contant inZ:te B-nd- 2:dra Afd- 4Z - 650 DmZelima ni. inffulne Bewillningcn warder till Contoiret lefwererad, som den Bcroillnings-afgift, för hwilken borgen blifwit siald, sä fort ste kan, infordrad och z:o De sirsing öfwer Npbörden. hwilka hwarjs Manad ifrån Landt-Ränlericrne stola asiemnas, hwarwid rillfes, att innestäende behåll ningar warda infordrade.
För den stada och förlust som Contoiret tillskyndas genom Commiffarieettes urakrlärenhek och försummelse, att påminna om felande räkenskaper och innestaeude behällningar eiler eljest ästdosatt Comroit ä redowisning och u-börden, staude Commistarierns till answar rni Leg lig ordning; hwarfvre och i händelse
Commisiarierne stulle erfara alt de af dem gjor« de påminnelser om felande räkenskaper eller upbörvens remiuerande, icke medföra äsyftad werkön, böra Commisiarierne kill und»vikande af egit answar, förhällandet hos Fuilmagtige genast lillrännatzitwa. 2w jklstom- Aila ifrän Nämerierne ankommande pettninge-remister jemte mitzivt-n, reversalen och penninge- fLrteckliingame addresieras l.ill Commiffarierue.
P nninge-P-quetten för »varas u>»der guie Cvmmistarieis gemenstnnma ward.
Till C.cheuren ritlemnas hwad för dagen kan hinna att upraknas och insattas; och ware Casieuren stylvig, att a hwad han ernottagit, antingen samma dag eiler senast den nästpäföljande förew insäiknings-aktefterne.
Och stola Reversalerne, sedan de af Casieuren aro gtvirrerade och ini Boksiuis-Conroiret annoterade, genom Comlnisiarierne öfwersandas till »vederböriig ort.
Alla Den 14 Februari!» 65 r
Asla attester öf ver andre insättningar för Riksgätds-Comoirers rakning böra jemwäl aflemnas till anteckning af Commisiarierne, sä att de alt jemt mage kunna controllera ralningarne med Banquen och Depositions-Contoiret.
Casteuren, sä ival som Kammereraren Uti Boksiuts-Contoiret, eller den,som i Kammererarens ställe annoterar qwitt ncerne, böra derföre, wid strängaste answar, tillse der icke någre qwittencer utfärdas, förrän de dertill hörande attester hos Commistarierne blifwit upwiste, annullerade samt med en Commistaries namn försedde, och anteckning till hwilken expedition artesten hörer.
Ä all tillfällig uobörd, som icke lefwereras efter Reversal, böra ll.pbörds-Ordres til!
Casteuren utfärdas. Z-'v Mom- Alta utgifter, hwilka arv bestämde och owilkorliga, såsom Inrikes räntebetalningar, inlösen af Conkoireks fvrfallne obligationer i Banco, m. m, besöries af Commitzarierne utan föregången anmäla hos Fullmagtige; hwarcmok utgifter lill aflöuingar, ljuspenningar och dylikt til!
Fullmägkiges bifalls hemställas.
Till Expcnser anordnas af Fullmägtige en wist och bestämd Summa, hwilken lill ett sädant behof mot ordentelig redo och räkning af Commistarierne fär disponeras.
Dock bör icke något nytt förskott härtill afgifwas innan det först erhälina blifwit redowisat.
Skulle nägra betydliga reparationer ä Conkoirets hus tarfwas, sä fä de icke företagas utan Fullmägtiges pröfning och bifall.
Alla 6Z2 Den 14 Zebruarii.
Alla Utbetalningar werkställas genom anordning pä Caheuren och bokföras sä wal af Kammereraren uti Bokfluts-Contoiret som Casieuren, sä atk någon stående Casta as conkanle medel icke sär hällas, med undantag af den Summa, som till expenser är anslagen. 4§.
Commiflarierne stola lill Fullmägtige aflemna köljande upgifter: 1:0 H varje Sefiionsdag anmäla Commisiarierne förestående utbetalningar ä Utrikes orter till bestaffenhet och Summor, förestå de uklvägar, hwilka till bekalningames >verkstäi!ande synes mest lämpeliqe, hwarwtd stalén för deras tillstyrkanden noga och oMstandeltgen böra utredas.
De beflut, Fnllmägtkge i anledning häraf fatta, kungöras genast Commistarierne till efterrättelse, med undantag af sädane som röra Wexel-handeln, och hwilka sistnämnde komma att werkställas'af den person, ak hwit en Fultmägtige hwarje gäng finna för godt updraga en sadan befattning.
Köpes Wcxlar, anordnas betalningen af Commistarierne, och midén raoport om Utrikes betalningarne, som itästpäsöljande Setzionsdag stal! astemnas, anmäla Commistarierne de wexlar, bwltka blis- it köpke, md upgift af hwena de äro draone eller endotzerade och pä hwilken de äro stälde, och till hwad Cours samt Summorne, som bliswil Ukbetalte.
Ltv
Den r4 Zebruarii. 6Zz 2:0 Första Sessionsdagen i hwarje werka aflemna-; en af Kammerera en Utt Bokfluks-Contoirer och Casseuren bestyrkt rapporr öfwer inkomster och utgifter, under stna behöriga Tittlar, den nästförflukna weckan, hwilken rapport bör wara sä inrättad att den tillika urwisar Conroirets behällningar i Vanquen, z:o Hwarje qwartal afgifwcs en berättelse om Werkets gäng de näliförflmne z:ne mänader, om Betjeningen sine styldigheler fullgjort och i hwad tillständ Contoiret sig befinner, i anseende till betz stulder och tillgängar, hwaröfwer bifogas ordenteliga Calculer, hwilka särstilt ukwisa, sä wäl beloppet af inlöste obligationer, som dem, hwilka i de päföljande z:ne mänader till betalning förfalla; Skolandes wid detta tillfälle de inlöste obliganonerne tillika aflemnas, för akt af Fullmägtige fluteligen annulleras. 4:0
Inom den 1 Februarti hwarje Zr författas och ingifwes en fullständig berättelse, om alt hwad under del nästframflutne äret förefallit jemte förteckning fippä alla till ^ommissarierye frän Fullmägtige remitterade mäl eller af Fullmägtige meddelte besiut, med anteckning öfwer de derwid fogade åtgärder.
Likaledes böra Commissarierne till hwarje Revision aflemna en fullständig berättelse om Werkets Administration.
Commistarierue sammanträda till Session, sä ofta någor förefaller, som kräfwer deras gemensamma hfwerläggning och ätgjärd.
Witz 654 Den 14 Zobruaril.
Wid desta sammanträden hålles ordenteligt Prolocoll öfwer alla förekommande mäl.
Skulle stridiga meningar upsla, i afseende pä de uklätanben eller förslag, hwilka till Fullmäg ige skola afgifwas, bör det hällne Protokollet in extenlo ätfölja Expeditionen.
Commistarierne stalla sig till noga och ofelbar efterrättelse förfarmingarne och den Jnstructivn svin af Fullmägkige utfärdas, jemte de Beslut, hwilka as Fullmägkige sä-rftildt widtagas.
Uplästes ett ifrån Stats«Utskottet ingifwit sa lydande: Wördsamt Memorial!
Wid en nu anstäld närmare granskning af Wadstena Krigsmanshus-Castas inkomster och Utgifter, samt med anledning af Herr Krigs-Rädet och Riddaren Uorick8 frän Högloft.
Ridderskapet och Adeln till Stats - Utskottek remitterade Memorial, deruti upgifwes, huru otillräckelige denne Castas inkomster arv för att kunna med nödtorftigt underhall förse åldrige förlamade eller i kriget särade Krigsmän, Hwilkas antal efter senaste krigsåren ansenligen ökats, och Den 14 Zebruarii. 655 och huru som Cassan dessutom med ökade utgifter får »vidkännas förlust af dess frän Finland tillförene upburne inkomster, har Stats-Utffottek ansett vetta ämne förtjena Riksens Högloft.
Gränders ömma behjertande , och får derföre af sädane anledningar söreftä de fair till förökande af denna Cassas inkomster, scin, i Nlsiottets tmrka, aro enlige »ned rälkwifa och pä det minst kännbara sätt kunna utgöras.!
Bland de förbindelser som äligga ett samhälle, är onekeligen den en af de heligaste och ömmaste, att draga försorg för de olycklige
Medborgares nödiga utkomst, som. sedan de i hälsans och muMerhetens dagar upoffcar sine krafter i Rikets tjenst och till Fäderneslandets förfwar, blifwit urständsat e akt sjelfwe genoin egit arbete kunna försörja sig; som dä de pä stridsfältet icke funnit döden, oftast ärerwända med stympade lemmar, och mäste i sjuklighet och nöd framsläpa äterstoden af ett uselt lif, dubbelt olyckligt om det skall uppehällas genom andras medlidande eller frikostighet; tungt för den werksamma, svin, wan att sjelf förtjena sitt uppehälle, ser sig nödsakad, efter att pä ett ärofullt satt dertill hasina blifwit urständsait, att mot astonen af en mödosam lefnad tigga ett bröd, hwilket han af erkänsamma medborgare äger lika rättighet som billigt anfpräk, att ulan förödmmkelse fa emottaga.
Da det a ena sidan är »ned den högsta grad af rattwisa och medborgerlig skyldighet förenligt, att lett wäl organiferadt samhälle
Staten underhaller dem, sorn, sä länge de förmådde, moro dess försvarare, är del ä den andra icke allenast grymt, ulan till och 6Z6
Den 14 Zcbruarii. och med ogolitistt, ait ät sitt egit öde öfwerlemna dem, dä de icke mera hafwa förmåga att dermed fortfara.
Eic sadank förfarande skulle i längden afwen hos den tappraste
Näston förminsta hägen för ett desiutom sä mödosami yrke, fom Krigs-Ständet, och stnlle småningom förkolna Soldatens warma känsta för krigiska dygder.
Stats-Utstoilet tror sig ej widlyftigt behöfwa nanina ofullkomligheten af de i detta afseende i Swerige widtagne anstalter, de äro långt för dena af hwar och en tillräckeligen insedde, för att öfvertyga Stars-Utstortet, att Riksens Höglost.
Ständer med nöje skola begagna detta tillfälle för att mildra de under »vapnen gränade eller i striden särade Krigsmäns mäst tryckande nöd och bekymmer.
Med erkännande af den sanning, akt hwarjs medborgare, i män af förmåga, böra till denna wäl> görande styrelse lämna en starf af hwad de hafwa umbärlig!, har dock Stats- Utskottet, under Rikets mangfaldiga behof air icke härtill welat förestä medel af ten blifvande Bewillnings?
Summan; Men Utstött har trott, att, med bibehätlande af de kill Wadstena Krigsmanshus hittills utgäende afgifter, en billig jemkning emellan öfrige häruti icke dcltagange Rikets inwänarr pä annar sätt kunde winnås.
Ehuru Penninge^Löntagare, som, efter sednare tiders upjagande warupriser med atr skäl kunna anses »vanlottade, aro skyldige, att af sine, till egen bärgning ofta okillräckclige löner betala en procent i Centonal, har denna afgift böck af Jndelnings-hafvars em Den i4 Fehruarij' 6Z7 endast blifwit erlagd efter Krono-wärdie med g R:d, Sunt pä R:d.
Stats-Urskortet förestår derföre: i.o
Att deste sednare maga erlägga denna afgift hädanefter med en procent utaf werkeliga beloppet af deras lön, uträknad efter förwandling och LänctS ärliga markegång, 2:0
Att af alla ärliga arfwvden och lractamen» ten, för hwilka Bevillning erlägges, Centonalen Ma innehällaö, säsom för werkeliga löner pä Stat, Z.-o Änser Stats - Utstottet wara med billighet enligt, akt da alla andra Löntagare i Riket betala en procent af lönen i Centonal, denna afgift äfwen bör sträcka sig till Presterjkapet, hwilka hitintills endast wid befordringar, efter en faststäld Taxa, till denna inrättning bidragit, och att denna hädanefter
Utgörande en procent af lönen bör beräknas efter hwad de wid Bewillningen blifwa ansedde, att i löne - inkomster ätnjura och hwanill Stats - Utskottet förmodar det Högwördige Preste.Skändet sä mycket häldre skall lämna bifall, som detta Ständ under påstående Riks-möte lemnat flere osivikelige prof af sjelfförsakelse list det allmänna bästa.
Dä en wist afgift till Krigsmanshus-Castan mäste utgöras wid alla befordringar till Embeten och Tjenster, wid Nädebewisningar och Adelskap, Friherrlig» och Grefliga di plomer, sä synes en sadan afgift äfwen kunna aläg gas wid öppet bref pä wärdighet af Rikets Herre, pä Commendeurs och Riddare »värdighet; och föresiäs i sädant afseende, att: 4:0 6z8 Den i4 Zcbruarii. 4:0
Dä någon blifwer utnämd till Rikets Högsta wärdighet, betalas gz N:d. 16 st.
Till Seraphimer-Riddare eller Riddare och Commendeur as K. M. O. 25: Till Commendeur med Stora Korstet Hwarunder likwäl icke inbegripes Riddare af Sivards Ordens Skora Korst, hwilka för all asgifts erläggande arv fritagne.
De hittills upraknade afgifter komma i synnerhet akt träffa Rikets Tjensteman, men pä det, enligt den prinstp som förut omnämd ar, afwen medborgare af andre Clastec mäge i sin mohn till denna nytliga inräitning bidraga, sä förefläs: Z:o Att wid köp af all fast egendom, sä i Stader som pä Landet, en per mille af Köpestillingen bör kill Krigsmanshus-Castan inbeialas, för hwilken afaift, fördelad till hälften pä köpare och säljare, köoaren answarar och erlagger den hos wederbörande Upbördsman, hwars qwittence derä bör företes, innan g:dje upbudet kan pä Egendomen meddelas. 6:0
Att den som löser Krono-Hemman till Skatte bör i Centonal erlägga 6 procent af SkatteKöpesti. lingen; dock med undantag ej allenast af de till Båtsmans - Indelningen i Blekinge och Söder, möre anslagne Hemman, som redan stola till Ami, raliksltts Krigsmaris-Castan erlägga en flik afgift i alla Ordens grader Till Commendeur Till Riddare utan IDen 14 Zebruarn - 659 utan ock atla andre Hemman som en dylik afgift förut ätföljer. 7:0 Att dä Bewillnings-rätt erhälles ä Kronohemman en afgift mä stadgas af 2 R:d. för ett halst mantal och i proportion derefter för mindre Hemmansdelar hwilka af tillträdaren bör erläggas. 8:v Tror Stats - Utskottet att någon afgift till denna Inrättning äfwen bör kunna päläggas dem som winna burskap i Städerne, och förestäs i detta afseende, att den som erhäller burskap utom handtverk, bör i Städerne af Zlle Classen erläggas i6ss. som ökes med 8 ss. inom hwar Class, sä akt de af första kommer a» betalas 1 R:d.
Dä Burskap winnes inom Handtwerk förestäs en afgift till hälften emot hwad för de förre blifwil tillstyrkt, men uti Stockholm och Götheborg dubbelt emot den som för första Classen belöper.
Som ändamälet med hwad nu blifwit tillstyrkt, icke är alt öka ArmLens Pensions-Cassas inkomster, har Stats-Utskotket stokat hemställa, att den andel som är tillstagen Armens Pensions Cassa icke ina beräknas af de nu förestagne afgifter och tillökningar uti Wadstena Krigsmanshus-Cassas inkomster.