Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utdrag af Protokollet, hällik i Högloft.
Ridderstapels och Adelns Plenum den z April igro. G. D. Föredrogs § nyo och bifölls Allmänna Be« srvärS- och Leronomie»Utstottets din 2 April pä dordet lagda Dr'N 6 Apdil. 16Z lagda Prvtocolls-Utdrag, innehällande berörde Utstötts, i anledning af äter-remisi ifrän Högloft.
Ridderstapct och Adeln och det Hedcrw.
Bonde-SLändet, förnyade För» stag rörande MarkegängS-sättningen, hwarom de öfrige Resp. Sanden genom Utdrag af Protocollet, vänligen skulle underrättas, vt Luprs.
Ridderstam pets och Adelns Plenum den z April r8r°.
S. D. Bcstöt Högloft.
Ridderstapet och Adeln, att »vänligen anmoda Stats-Utskottet. att med der snaraste inkomma med Dest, genom Remitz under den 2i ststledns Februari!, begärda Förflag öfwer beloppet af dett Summa, som ätergätt till Staten, genom Riksens StanderS rörande Pcnsivns-Staten fattade Beslut: och skulle de öfrige Nesp. Ständcn genom Utdrag sf Protocollet härom rvämigen underrattas.
Ridderstas pets och Adelns Plenum den z April igro. S. D. Föredrogs ä nyo och bifölls Stats-Utstottets den 2 April pä bordet lagda Memorial rörande Arswode till Stats '
Commisiaricn Widegren, för dest wid Riks» Statens upprättande m. m, kemnade biträde; hwarom de öfrige Resp. Ständcn gen m Utdrag af Protocollet, manligen skulle underrättas. Vt Suprs. Utdrag af Protocollet, hällit i Högloft.
Ridderstas pets och Adelns Plenum dett April rFio. S. D. Vestbt Högloft.
Ridderstapet och Adeln, alf till afgörande af Stats-UtskottetS Nämnd hänwisa den sräga rörande willkoren för Reductioncn af Lif-Eardet till häst, m. tn., som Stats-Utstottet genom sitt Memorial af 164 Den 6 Apcik. af den r April hos Riks - Ständen anmält; hwarom de öftige'Resp.
Standen genom Utdrag af Protocollet, wänligen stulle underrättas.
Ar Sui-ra.
Ridderstam pets och Adelns Plenum den z April rgo. S. D. Deflöt Högloft.
Nidderstapct och Adeln, att till Erpedilions-Utstottets handläggning remittera samte-- liga Niks-St ändens Beslut, rörande den Allmänna Bewillttingen, för att deraf sammans.-tta den fluteliga Rc-uctionen; hwarwid dock bcmälte Utskott stulle äligga, att deräst ibland de stiljaktigdctcr dessa Beslut kunna innehälla, nägon wäscntAig rörande saker stulle upptäckas, sädant till Riksens Ständers Plena tillkännagifva, men i afseende pä olika Anmärkningar och Beslut wid blotta ord och uttryck, den lämpeligaste Rcdactionen föreflä; om hwilkct allt de öfrige Resp. Ständcn genom Utdrag af Protocollet wänlig del stulle erhälla, tkr Luxrs.
Ridderstapets och Adelns Plenum den Z April igro. S. D. Föredrogs ä npo den af bat. L, af StatsRegleringen annu till afgörande äterstäende Puncten, angäende de Skänsta Cavallcrie - Nkegemcnterncs Wargering; och efter en noga anställd pröfning, beflöt Högloft.
Ridderstapet och Adeln, att till det af Stats - Utskottet gjorda Stats-Anflaget lemna sitt bifall, samt i allmänhet rörande denna Wargering och Contracter, hwilka om dess uppsättande blifwit ingängne, i underdänighct anhälla hos Hans Kongl. Masit om en laglig undersökning; i följe hwaraf, deräst wid denna Undersökning dessa Contract stulle befinnas wara olagliga; Kongl. Maj:t stulle ags, att dem upphäfwa; hwarom genom Utdrag af Protocollet de öfrige Resp. Ständen »vänligen stulle underrättas.
Luxr».
Herr Den 6 AprU - 165 Herr Grefwen och Landt-Marskalken tillkannagaf, att han ifrän Hanö Kongl.
Maj:k erhållit en Nädig Skrifwclse röranoe RiddarehUvsLrdningen, hwilken nu upplästes sä lydande: med Gudö Nädc, Swcriges, Göthes och Wendes Konung, rc. rc. rc. Arfwinge till Norrige, Hertig till Schleswig, Holstein, rc. rc. Wär synnerliga Ynnest och Nådiga benägenhet, med Gud Allsmäktig, Troman, Herr Grefwe, Landt-Marffalk, Riddare och Commcndeur af Wäre Orden!
Uti underdånig skrifwclse till Ost» under den z» innewarande Manad, hafwen I, ä
Rid erstapets och Adelns magnar till Wär Nädiga Stadfästelse insändt undcrdänigt Förflag till en Niddarehus-Ordning.
Sedan Wi härvfwer inhämtat Märt Stats-Räds underdåniga
Räd och tankar, mele Wi till detta nnderdäniga Förflag lemna Wärk Nädiga Bifall med iagttagande i anseende till 2 Momentet, Z7 §. af denna Riddarehus-Ordning, hwaruti stadgas, att LandtMarstalkcn med Ständets samtycke kan affluta Plenum, af den Anmärkning, Wi under den 7 Februarii redan gjort, dä Riksdags-Ordningen af Ost antogs, wid denna Grundlags 46 §.
Detta hasme Wi härmedelst welat, Eder uti Nädkgt Smar tillkännagifwa, och ägen I att härom Nidderffapet och Adeln underrätta.
Wi befalla Eder, Gud Allsmäktig synnerligen, NäLeligen.
Stock» holms Slott den Zi Mars r8iv. 0 I< I. . 166 Den 6 Aprik.
Företogs ä npo Stats - Utstottcts den L April pä bordet lagda Memorial rörande tiden, inom hwilkcn Inrikes Länen böra upptagas och hwarom Ventilationen i förra Plenum afbröts och till denna dag uppstöts.
Friherre Istljsnaismr, sollsn ^Vllllelw, Anledningen till dek nu under pröfning warande Memorial, war de Anmärkningar jag gjorde i Plenum den 2 Mars, och hwaraf Hans Epcellence Herr Grefwe KuutK, dä begärde Rcmist kill State-Utstottct.
Ständer hade bestulit, att Inrikes Län af ?:ne stag stulle fä upptagas.
Det ena stagct bestod i Bokförda Län eller Annuiteter L 7 Procent, det andra i wanliga Län för > Procents
Ränta till att äterbctalas efter 6 är.
Bcflutct war lig sin esprit klart, men pä det ingen twctydighct stulle uppsta witz Erecutionen, och någon möjligtwis kunna pä 5 Procents Länen lämpa den korta antecknings-tid af 6 Westor, som ensamt pä Bokförda Länen kan hafwa afseende, sa prkade jag, att med tydeligare ord mäste bestämmas att 5 Prycents
Länen stulle utan förcstrifwcn Termin fortfara», intill dest de 4 000,000 hunnit inflyta, som Riksens Högloft.
Ständer uppå Stats--Utstottcts Förslag bifallit, att Niksgälds-Contyirct stulle söka att erhälla, I anledning af denna Remist har Stats» Utstottet afgifwit dest sivar, som nu är under vfwerlaggning
Detta sivar innehäller att Utskottets mening warit, det den utsatte tiden af 6 Westor skulle gälla för bägge Län-slagens upptagande.
Utstottet ha? likwäl förklarat, att fräga endast wore om antestnings-tiden, och att det stulle stä hwar och en fritt, som inom denna tid sig anmälte, att framdeles, dock pä bestämdt ögnablick aflemna sina Penningar.
Som jag et fann denna Förklaring nöjaktig, uppläste jag derom i förra Pleno ett Memorial, hwilkct jag anhäller akt nu ä npo fä uppläsa.
Fri - Den 6 Apcik.
Friherre lllilsencisntr upläste härefter samma yttrande, sop; i Protokollet för den z April finnes uptagit, hwsr» efter han fortfor: Sadan war den Anmärkning :ag dä gjorde, hwarcmot Grefwe IVlörner sedan anförde ätstillige inwändningar.
Det blir gansta swart för mig, att kom* nia ihog alla besia inkast — men det ar ändä swärare, att, med samma lätthet och redighet som han, framföra och befwara dem; det hufwudsakligaste deraf war, att
Grefwe körner ansäg denna fräga redan sä afgjord, att ingen widare förändring deri kunde aga rum.
Härwid will jag allenast anmärka, akt när jag, dä de'samma förewar, der» wid gjorde Anmärkning, dä den af Riddcrstapet och Adeln nptogs och sjelfwa saken till Stats-Utskottet äter-rcmitterades, och dä det just är swaret pä denna ätcr«remisi, som nu är under wär pröfning, kan wäl fåken icke anses säsom redan afgjord.
Dernäst anförde Grefwe lASrner nägot, hwarigenym han sökte bewisa, att mitt anförande were stridande mot förut fmtadt beflut.
Jag bör derföre förklara, att jag ej söker uphäfwande af något förut fat« taht beslut, m n ästar, att ereccutionen ej matte blifwa sadan, att den uphäfwer Beslutet.
Stats-Utstottet har sjelf yttrat, att det endast wvre i yttersta nödwändighet, som Banquens ytterligare biträde bord- anlitas, och att de summor som sednast till utbetalning af Banqucn begärdes wörö nödwändiga, sedan Riksens Ständer cj i tid 'bislutat att uptaga Inrikes Län.
Nar ststen sig sälunda förhällcr, är det en solklar följd, att Riksens Ständers önskan är att erhälla
Län, och äfwcn lika solklart, att för besia Läns uptagande inga willor böra sättas, som hin, dra att Län erhallas, Detta gäller nemligen om de Jn« rikes 5 procents Länen.
Riksgälds-Cyntoiret uptager förut Inrikes
Län mot 5 procent och med 5 ärs återbetalningstid
Dcsia nya Län till BanqucnS ersättning stullc löpa med samma ranta, men böra ej äterbelalas förr än om 6 är. 16Z Ven 6 Fpki!. 6 är.
Jag ar öfwertpgad, akt pä dessa '.vilkor oj en enda stilling stall inflyta eller antecknas under de utsatte 6 wec^orne.
Hwar mennista insätter täldst sina penningar pä korrtaste äterbetalnings-terminen.
I början nar det swa^ ^ades mig, att Riksgälds-Contojret fick fortfara, att som förut uptaga Län, war jag dermed nöjd, men nu, när jag finner, att Fullmägtige ej sa anwanta de medel, som sä, lunda inflyta, tili annat än Contoirets egna behof, och säledcs icke eller till BanquenS insättning, kan jag ejder» Nied wara tillfredsställd.
Widare yrkade Grefwe Norner, att förlänga',idet af tiden skulls medföra wada för gäld' bundna.
Jag har sjilf uägon gäng inför
Ridderstapet och Adeln förklarat, att om jag skulle döma ester mitt eget interesse, säsom innehafware af gäldbunden Egendom, borde jag ej lagga mig emot hwad som kunde bidraga till myntets försämring; men sädant ar altför mycket emot mina grundsattsor och jag tror, cm det kunde förekvmmas, borde man haldre till sädant ändr.mäl upläna penningar mot 6 procent.
Jag kan ej se, hwarföre
Let är större fara, att »plana penningar pä 6 an pä 5 är, och för gäldbundna finner jag ej eller nägon annan wäda möjlig, än att de kanske kunde komma att betala fina skulder med ett nägot mindre förswagadt mynt.
Grefwe telörner anförde ytterligare, att genom dessa Läns uptagandc kill en altför stor Summa, Banque» skulle kunna komma i mistning af de inbetalningar , som af Staten till henne böra göras»
Jag har ofta och af mänga hört sagas, att det skulle wara en förde! för Banquen, att tillwerka och utläna Sedlar för Ranta.
Men jag har aldrig wäntat att emot en sä uplyst man som Herr Grefwe kelörner, behöfwa framställa bcwrs för motsatsen.
Om Banquen icke utbetalar de 4 Millionerne, sa får Banquen icke eller räntan dcrä, det ät sant, men skulle sädant mai wara en förlust?
Dk Den 6 April. 16g
För cn sjuk är wisit nödigt, att erhålla botemedel, men om nägon wistte utwäg, att aldeles förekomma sjukdomen: borde i sädant fall, patienten assia anbudet, för att icke gä miste om Medicgmenterne?
Grefwe ltts-ner^ sista anförande rörde den af mig yrkade
Län» rakt i Dis» conken pä Rikögälds-Contoirets Obligationer.
Det swarades äswen, att denna Läne-rätt, stulle leda till att ifrån enskildt» borttaga biträdet af den för Discontens rörelse fsstsiallda Summa.
Denna Anmärkning kan ej komma af annat- an att man ej riktigt markt eller fattat mina ut, tryck.
Zag har ej önffat nägon uteslutande belanings-ratt för besia Obligationer, blott att de likasom andre Pubkique papper mätte antagas när de till beläning kunna komma i fräga och hwilkct ej ofta lärer inträffa, dä ingen gerna länar ut sina penningar för 5 procent och sedan länar sjelf för 6.
Herr von Z-bultrenbsim, vavill.
Till hwad jag i förra !Z)lcno anförde rörande detta ämne, har jag ingen ting hufwudsakligt att tillägga.
Jag kan ej frångå, att den Anmärkning Friherre Illiffncrsntr gjorde, blott rörcr förklaringen af Stats-Utstottcts mening, i afseende pä tiden inom hwilken Inrikes Länen bora uptagas.
Niederffapet och Adeln har öfwer della ämne redan siadgat sitt beslut, men i Stats-Utssottet har det tid efter annan bl-fwit olika behandlat.
När Utffottct gas sitt första betänkande^ föreslog det inskränkt tid af en manad.
I dess andra Betänkande förcflogos sex Wecker, och detta har flur teligen blifmit sä förklarat, att dermed endast gjordes afseende pä den tid, inom hwilken Anteckningen, till besia Län kunde wärksiällas.
Jag ser icke eller nägot hinder för nägon, att inom denna tid anteckna sig, om han och icke stulle kunna aflemna pcnningarnc förrän ett halft eller helt är efteråt, Det som gör besia siags
Län behagliga är 170 Den 6 April. är att de fä stallas pä s-nä Summor emedan det ej är förestrifwit till hwad belopp insattningarue behöfwa göras.
Den begärda belänings-rätten i Disconten kan ef^ ter min Lfwcrtygelse knappast afRikftns
Ständer tillstyrdas, men omöjeligen anbefallas.
Den rörcr bäde Manguens ech Discont-Wcrkets privata Actie-agare.
Destutom stulle följden deraf wara antingen att Banco-Sedclstocken ökades hwilkct more emot ändamälct, eller ock, om Disconr "ten ej finge öfwcrffga ett wist faststäldt Maximilin och besia Obligationer, stulle hafwa företrädes »rätt, att tillgängarne för enstildke Läntagare blefwe förminssade.
Eli:» teligen hwad angar att Riksgälds-Contvirct endast för dest egna Lirecta behof stulle fä uptaga Län, har man trott att Contoiret derigenom stolle äga tillräckeliga tillgängar i fall nägon omsäitning af Länen ifrän Utländska till Inxändsta kunde blifwa möjlig.
Utan att röj<x nägon hemlighet kan jag likwäl saga, att i den hemliga Instruktion Stats-Utstottet till Riksgälds - Contoixet aflemnar , detta ämne är widrörht.
Grefwe Mörner, srlkolyb Oorsrr: yttrade stg:
Till styrka för hwad jag förleden Pleni-dag hade äran anföra torde jag nu fä upläsa följande Utdrag utur StatsUtskottets gure Betänkanden i detta amne.
Det första af den 1-1 Augusti innehåller följande:
Transumt ak Riksens Högloft..'Ständers Stats-- Utstötts Protocolls Utdrag af den 14 Augustt 180g, angäcnde Inrikes Läns uptagande.
— — Dcsia enie förcftagne satt till penningars an skaffande, anser Stats-Utstottet dock icke böra begagnas widare eller längre, än under nu warande Riksdag, och af cn Ultimat-Termin af en Mänad, ester kungörelsens ut - Den 6 April» lyr utfärdande härom, bör utsättas, inom hwilken Länet pä heste willkor icke emottages? — — —'
Dcruppä gjordes den inwandning, att ett sädant
Län system ställe stada Naringmne och Industrien genom rubbande af cnstildtas Löne - tillgängar.
Delta bestvarades af Stats - Utstottet igenom följande, af dcn 9 September samma ar, Transumt af Riksens Högloft.
Ständers SratSUtstötts Protoevlls Utdrag af den 9 September 1309, angäende samma amne, — Dä dcn af Stats - Utstottet föreflagne korta tid af en mänad fastsialsis till antecknings - termin, med förbin» belse, att den tecknade Summan stall inom manadens stut wara lefwcrcrad, sä ar det ej deraf att befara nägon olä« genhet för Närings - Idkare, Jordbrukare eller Fastig etsägare, emedan troligen intet Capital, i sadan wäg place^ rädt ar sialldt pä sä korrt uppsägnings tid, — — Dch efter detta Utskottets swar blcf proicetet af Högloft.
Nidderstapet och Adeln gilladt, men i de andra Stän^ ben förklarades, det böra blifwa hwilande till dest den Allmänna Finanee-planen kunde pa samma gang komma under öfwerläggning.
Det war sedan Utstottet ätcrfätt sitt första project j detta ämne, som Utstottet af de gjorde Anmärkningar, och i synnerhet af Friherre UUjencrsnr^
Financc-projeet fann sig söranlätit förnya sin hemställan till Standerne om Läns uptagande pa samma grunder som det förut framstalldte.
Detta Utskottets Betänkande af den 27 Januari! och som blifwit utan förändring bifallit, innchällcr i anseende till.
Läne-tidcn följande Träns - L72 Dm 6 April.
Transumt af Stats - Utffotttts ^ Betänkande af dcn 27 Januari! 13ro, angående Inrikes Läns Uptagandc.
„ — Atl den olägenhet, som häraf förmodats kunna upkomma för Närings - Idkare, Jordbrukare eller Fastighets-ägare, har Stats - Mskottet Uti desi Betänkande af dcn 9 sistledne September tillräckes ligen wisat icke wara att befara, dä anteckningstiden till stikå Läns uptagando blifwcr inffrankt mom den korrta tid af ffep Wecksr efter Kungörelsens datum, hwilken antcckningstid Stats-litffvttet nu funnit sig föranlätet, att projectera, i stället för den förut till en mänad föreflag» Detta Utffottets Betänkande klef till alla delar utaf samkelige Niks-Ständen gilladt.
Dä detta nu war afgjordt, war det endast förfrägnings-wis som Herr Friherre Illlzencrsnt^ begarte fä weta, huruwida nägon skilnad pä
Läs uingstiden för de sure olika slagen
Län kunde aga rum, eller war uti Utffottets Betänkande äsystad.
Det är der» öfwer, icke nägon förändring uti beslutst, som Utskottet nu afgifwit sitt yttrande.
Det hanför sig helt och hällit till Utffottets Betänranden i detta amne, emedan Utskottet ej ansett sig tillständigt, att ändra om hwad fyra Ständ, redan bsffutit.
Ridderffapet och Adeln af hwad följder det kunde wara,, att sedan ett amne blifwit z:ne särskildta gänger granffadt och 2me gänger bifallit, dä fluteligsn r följe af någre begärdte Förklaringar, ändra om hwad man förut fastställdt.
Jag *?or ej heller att för Ridderffapet och Adeln dermed nägst Aulls Den 6 Apri!. 17Z stulle winnås, dä g:ne Stand redan bifallit beflutct och hwatz Nidderffapet och Mein skulle förändra komme alltför sent.
Skulle det oaktadt Högloft.
Riddcrstapct och Adeln tro sig kunna widtaga den af Baron Dil^ncrsntr föreftag, ie förändring, fär jag likwäl hemställa, huruwida sadant werkeligen more nyttigt.
Det är otmifivclagtigt en god afsigt, att sörja för Banquens säkerhet -igenom ökande af inbetalningarne till densamma; men jag tror att detta minnes säkrast igenom iagttagande af hwad uti den redan gillade Financc-plan är föreslagit, da man derigenom wisst fär weta hwad Banquen ärligen i intersse och afbetalningar erhäller.
Det ar dessutom i synnerhet de bokförde eller 7 procents Länen, som kunna bidraga att minsta Sedelmpntet, men om dessa ar nu ingen fraga att utsträcka tiden inom hwilken de kunna uptagas öfwer den föreflagne Perioden af 6 wecker- Hwad de 5 Procents Länen pä 6 ärs äterbctalningstid angär, sä kunna de pä intet satt hafwa en lika fördelagtig werkön som de förstnämde.
Enär de kunna delas i Sedlar ända till 52 Rd. och äro ställde pä Sedelhafwarcn ,. säledes kunna löpa man och ruan emellan, blir det egentligen intet annat än ett slags Pappers mynt som kommer att i samma mähn det utmidgas, göra det auloriserade Sedelmyntct mindre behöfligt och följaktligen att öka tilloppet till Banquen för att realisera det.
Skillnaden blir hufwudsakeligen, att Staten för Obkigationerne kommer att betala interesse, dä den för Baneosedeln betalar intet.
Dessutom förlorar det Allmänna genom Länens obestämda mwidgande ärligen Z Procent, emedan till Banquen betalas endast 2 Procent r interesse och 5 Procent i afbetalning pä stulden, i stället att till Priwata erlägges 5 Procent i interesse och endast 2 Procent afsättcs till Amornsscmcnts Fond.
Jag kan säledcs under ingen synpunkt sinna förirelagtighet för det allmänna, att de sa kallade Stats-Lancn till 5 Proreut skulle utsträckas till cn obestämd tid.
Det bara komme att Den 6 April.
Ott förlänga samhällets allmänna uppoffringar, utan atk göra annat än krångel och oreda, sä i Wanquens som enstiltas Penningcstallning.
Herr kri-iiezcbölll, ^Lul.
Niddcrstapet och Adeln, w.d början af denne Nitsdag, decrcterads att, för Statens behof skulle upplänas penningar, emot L Procents Ränta och med Längiswarens befrielse frän Bewillnings-afgift ä dessa Län, war jag en,am af skiljaktig tanka, af det stal, att jag befarade, ber sä förmänlige utlänings-willtor stulle föraniäta Eapitalisteme, att, till kär,bar förlust för Närings - Idkare och PosscSs sionater, uppsäga hos dessa ststnamde stäende Läne-sum» mor och de samnia till Staten utlåna; och befarade jag desto häldre en stik följd, som, ehuru swagt Rikets Penriistge-Werk dä synles wara, man dock icke hade anledning till tmifwclsmäl derom, det ju Staten alltid flulle wara sorgfällig om ett fullkomligt uppfyllande af Statens eller wedcrbörandcs, för Statens Rakning, ingängna Afhandlingar och Förbindelser; eller sedan
Sas kerna numera sätt ett annat förhällande i sä mätto: att de Personer, som, uppä strifteliga Försäkringar, em till erhållande contant betalning, för deras gjorda Lefverats ser sf hwcnjehanda krigs-behof, ännu sakna deras betalning; att Riksens Ständer ansett sig berättigade stadga, när och huru desse LefveraNteurer stola bliswa betalte, samt jämwal eu gäng bcflutit, att de borde ätnöjas, med ifrägawarande betalning, inom 16 Lrs tid, och nit stuteligen, med ändring af sistnämde Bestut, bestämdt betalnings-tiden inom 1812 ärs fluk, med allena 5 Procents Ränta; och sedan, bwad märkeligast är, en ock annan, as meranämde Lefvcranteurer, kunnige derom, art <N stor del af deras lesvercrade Naror, ännu wörö odisponerade, pä derom gjord Ansökning icke kunnat, i afräkning, pä deras Fordringar, fä Återtaga, sagde odisponerade W«rsr, med crbudcn 50 Procents förhöjning, pä deras Den 6 April. 175 deras försäljnings-priscr.
Sä, och enär ett dylikt förhållande iche annat kan an werka mindre förtroende, och rwilwelaktighet om Statens framgena löften och förbin» L'llser, kan äkmiststone jag för min de! icke finna nägon anledning, att befara, det, säsom jag horten ward Leda, mot omförmäla, nägon Capitalist, som ager Penningar, emot nöjaktig Säkerhet och Ränta, hos Närings-Idkare Eller Postesfionater placerade, stall återfordra samma Penningar för att deni, blott emot Z ProceNts Ränta, pä 6 ärs tid, till Stats - Werkct och emot Statens Förbindelser, utläna; utan fruktar jag lwärtom, att detta Läne, Project, i bctydclig matto, warder förfeladt.
Wid öf, wcrwägande sa wäl häraf, som angelägenheten atti fräsa warande Län, Fvra Millioner R-d. mä kunna erhällaS och sä medelst jemwäl det stora ändamälet winnås, att Wanguen mätte undgä bestrida bchofwet, med ätergif» mandet af en förökad S-delstock, blifwer det jemwäl, efter min tanka, af högsta wigt, att de hinder och betänkligheter, som finnas i nägvr mätto möta i fräga warande Penninge-negociatioN, warda pä det möjeligaste undanröjde och afhjelpte.
Och som jag lika med Herr Friherre lstljenerknttr, icke allenast anser den stadgade tiden af 6 Weckvr för Lämnö insättning wara alltför kort och otillräckelig, utan jämwa! finner olämpeligheten deraf, att, pä en och samma tid, hos Högloft. Niksgäids-Contoiret, stall uptagas sa wäl i fräga warande Län, för Stats-werfets behof pä 6 ärö tid, som särskildt
Lä» för NiksgäldsContoiret pä 5 ärs tid mot lika eller 5 Procents ränta, etwdan det synes otwifwelaktigt, akt den fisinämde Uplärnugcn, säsom pä kortare tid ställd, stall winna företräde och hwaraf följden mäste blifwa, att ten förre, eller för Stats-Werkcts behof, manquerar; aktsä förenar jag mig helt och hällit, uti Herr Friherre hemställ rande och förslag, att nemligen upläningstidcn, för mer »Ma 176
Den 6 April. omförmälte
Län af fyra Millioner, för Stats-Wcrkets behof, mä fä oafbrutet fortfara, sä länge och intill betz hela denna Summa erhätles samt att, för det andra, under samma tid den för RiksgäldS-Contoircts behof pä 5 ars ättrbetalnings tid, tillgörande Penninge-Negociation malte warda inställd.
För öfrigt har jag wäl, under DiScutzionerne, detta ärende rörande; hört omförmälas, säfom nägvn slags förklaring, öfwer ofwannämde bestämde Uplaningstid, af 6 wecker, att det skulle kunna wara tillfyllest görande, ä Längifwarens sida, om han, under sagde tid, blott anmälte sig, fhr nägon wist Summa, och att han sedermera efter skeende incastcring, kunde göra sjelfum inrättningen; Men för min del, tror jag att, »vid betraktelsen afofwanomförmalte bctänkclighetcr, till blotta beslutets tagande, uti en sä wigtig fraga, för mänga Capitalistcr ffulle fordras längre betänketid än 6 wcckor, sä mycket häldre, som flere swärighcter kunna möra, för en päräknad incasiering, säsom grunden för bestämmandet af tiden, till insättningen af Läncsumman.
Slutcligcn och hwad angär det, emot den af Herr Friherre IlllMcrE och mig förcflagne och yrkade förändring eller förklaring, gjorda inkast, att berörde förändring säsom stridande emot samtclige Niks-Ständens härom en gäng fatrade cnhallige beslut, förty icke kunde eller borde kunna aga rum eller tillätas; sä utom tet jag, för min del, i allmänhet tror det wara Ständens rättighet, att uti Oeconomifle frägor, pä förekomne skäl, rätta och förklara tagne beslut, innan de sammankommit till expedition ; får jag jämwäl ödmjukeligen erindra och äberopa, säsom ett likstämmigt Prejudikat och grund för osman anförde min tanke och framställning, huru som Riksens Högloft.
Ständer, uppä Högloft.
Stats,Utstottets till - Derr 6 Aptit. 177 tillstyrkande, säsom och förberördt ar. först enhMigt bes slutit, att de sä kallade Lefwerantcurcr icke stulle »rhälla deras betalning, förrän inom rL
Lrs utgäng, men nu sed rinera derutinnan gjort en total förändring, saint stadgat betalningens werksiällande inom röta LrS flut.
Herr dlorllen^tolxc, /talle,s, förenade fig med Herr printrsckölll.