Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Om Utskottets mening ännu är sådan, har jag ej något deremot att erinra; men skulle åter Utskottets mening nu vara den, hvartill det sista Betänkandet synes gifva anledning, att nemligen jemkning och rubbning i hela ExtraRoteringsveiket kunde verkställas, samt den deri föreslagna jemkning skulle af Kongl. Majit kunna fastställas, utan all pröfning af Riksens Ständer vid nästa Riksmöte så nödgas jag bestrida antagandet af Betänkandet och all förändring i sakens nuvarande skick.
D*n 7 Augusti.
Jag föranledes dertill af flera considerationer, hvaribland jag får nämna att följden af det förslag, att alla oroterade bemansägor skulle efter shattläggningsgi under betraktas , och alla uppodlingar till åker och äng komma i beräkning, kommer att blifva den att ExtraRoteringen i allmänhet, till srörre antal Rotar — otvifvelaktigt blifver förökadt, och de Extraroteringsskyidige derigenom blifva betungade med en högre rotering utöfver deras medgifvande vid Igro åis Riksdag, dä ExtraRoreringen infördes , och jemförelsevis till gamla Roteringen, för hvilken hemmantalet utgör grunden för Roteringens utgörande; hvarjemte uppmärksamheten derå bör fästas, att bemödande och kostnads användande til! odling och hemmans förbättring måste upphöra genom åläggande af ökade förbindelser för egendoms-förbättringar, som i alia tider man ansett förtjena allmän uppmuntran och allmän erkänsla, men icke, genom åläggande af förökade onera böra motverkas.
I ovisshet om Utskottets mening, gör jag detta förbehåll vid antagande af Utskottets Betänkande, att alla de ExtraRoteringsskyldige, som med nuvarande Extra Rotering åtnöjas, måga vara betryggade att någon förändring deri icke må äga rum; men om detta förbehåll icke medgifves, yrkar jag att Betänkandet må afslås.
Anledningen, hvarför Skåne blifvit ålagdt permanent Rotering, uppgifver Utskottet vara den, att Skåne för den orsaken blifvit från Utskrifningspenningarne befriadt; häruti har Utskottet miss - ♦
Den 7 Augusti. 213 tagit sig.
Dessa så kallade Utskrifningspenningar ålades hvarje Bonddräng i Skåne och Hahlund, sedan dessa provinser voro blefne tili Rusthåll och Båtsmanshåll indelta, och hvarigenom den förut brukliga utskrifningen , vid påkomamande krig, upphörde; mer» då denna frihet för utskrifning, genom Riksens, Ständers beslut, vid 1812 års Riksdag, upphörde, var en följd deraf att Utskrifningspenningarne borde upphöra, hvilka crlades för en förmon, som icke vidare kommer att åtnjutas.
Denna skatt var personelle och angick alldeles icke jorden , på hvilken likväl Roterjngsskyldigheten ar iaggd.
Man kan härom vidare upplysas af StatsUtskottets Betänkande rörande StatsregLeringen vid ofvannämnde Riksdag.
Herr Berghman, Ambrosius Magnus :
En jemkning i Extra eller Nya Roteringen är på många ställen nödig, och detta har gifvit anledning till härom väckta motioner.
Att jemka är annat än .helt och hållet upprifva.
Det förra påsyftar motionen; men Utskottet föreslår det sednare.
Om jag ej hört eiler fattat Betänkandet orätt, reslagna RotermgsCommittéen skulle uppdragas att rotera hemmanen efter affattnin-ggr och uppskattningar.
Sådant vöre stridande emot 18x0 års Riksens Ständers Beslut, sorn föreskrifver att ExtraRoteringt n bör ske till samma hemmantal som den gamla Roteringen;, — det vill säga, att det bästa hemman af Nya ej bor få högre Rotering än ett jemngodt af Gamla Roteringen.
Exempel af sådan obillighet har visat 214 Den 7 Augusti. sig i Wermland ; och ett oroteradt hemman fått högre Rotering än ett lika godt af gamla Roteringen.
Efter min tanka bör den provisionel Roteringen blifva oförändrad , der den ej öfverklagas, och en viss tid föreskrifvas, inom hvilken den , som tror sig vara lidande, bör anföra besvär.
I öfrigt tror jag att en mera utarberad plan till allmän jemkning i Extra Roteringen, än den Betänkandet innehåller, bör författas och af Riksens Höglofl.
Ständer fastställas, innan en sådan företages, hvilket icke kan medhinnas denna Riksdag.
Friherre Cederström , jfacob:
Det är svårt, om icke omöjligt, för Riksens
Ständer att nu ingå i pröfning och bestämma alla de små detailler som böra iakttagas vid en rigtig reglering af Roterings-besväret.
Jag instämmer derför med dem som vilja uppskjuta afgörandet af denna reglering till nästa Riksdag.
Det bör likväl lemnäs öppet för den som det önskar att under tiden i laga ordning söka en partiel rättelse.
Den gamla Roteringen inom hvarje provins kan icke antagas såsom en billig grund för regleringen af Extra Roteringen inom samma ort; ty vi hafva provinser som blifvit belagde med straff-Roteringar, och det lär icke nu finnas anledning dertill, att dessa provinsers innehafvare af sådan jord , som skall utgöra Extra rotering, skola straffas för brott begångne af deras förfäder.
Jag kan icke heller instämma med Öfverste Berghman deri, att hemmantal Den 7 Augusti. 21? bör läggas till grund för Extra Roteringen; I de provinser, som voro bäst odlade då indelningsverket infördes, äro hemmanen, i allmänhet, mindst, ehuru hemman äfven i dessa provinser äro sins imellan mycket olika.
Då således ordet Hemman icke utmärker ett bestämdt qvantum Jord, eller någon viss inkomst, blir det en följd att en Rotering, som rättades efter hemmantal skulle blifva den mest ojemnt fördelta.
Tunnland Jord och afkastning blir, enligt min tanka, den enda billiga grund för en jemn fördelning af Roteringen.
På grund af hvad jag nu haft äran anföra, får jag tillstyrka afslag på Utskottets Betänkande.
Grefve Lilljencrantz, jhhan Wilhelm:
Jag är fullkomligen af den tanka, att det är bättre uppskjuta en närmare reglering af Extra Roteringen, än att någon ofullständig åtgärd skulle vidtagas.
Ehuru det medgifves, att vid Indelningsverket afseende gjordes icke endast å hemmantalet utan ock å hemmanens Rentor och beskaffenhet, står det likväl fast, att i flera provinser Extra Roteringen är upprättad enligt strängare grunder än den gamla.
I Uppland, t. ex., inträffar detta förhållande, hvilket synes vara så mycket obilligare, som den Extra Roteringen var ett frivilligt åtagande.
Så länge Chartor öfver samtliga hemman i Riket icke finnas att tillgå, blifver bedömandet af ägovidd och ägomas godhet äfvenväl en opålitlig grund , heldst vid förrättningatne, hvilka så skyndsamt 216
Den 7 Augusti. för sig gå, att en noga undersökning omöjligen kan medhinnas.
Jag tror det vara särdeles angeläget att påtänka förberedande ansralter, innan någon jemkning företages, som skall äga bestånd för framtiden.
Jemte det jag instämmer med de Herrar Ledamöter, som tillstyrkt att afgörandet af förevarande Betänkande må till en annan Riksdag uppskjutas, vill jag, såsom skäl för denna min tanka , nämna. att StatsLitsknttet, med anledning af flera dit remitterade Motioner, afgifvit ett Utlåtande, som af Riksens Högloft.
Ständer blifvit bi* fallet och som är af följande innehåll:
Att i underdånighet hos Kongl.
Maj.t begäres en sådan generell undersökning och utredande af de olika förhållanden, som är imellan Roteringen i olika orter, hvarigenom kommande Ständer må blifva i tillfälle att, gemensamt med Kongl. Majit, vidtaga sådana förändringar, som kunna pröfvas rättvisa och nödvändiga.
Då häruti innefattas så val Extra som Ordinarie Rotering, tror jag det ändamål, som med förevarande OeconomieUtskotters Utlåtande åsyftas, redan vara vunnet genom förutnämnda Riksens Ständers fattade beslut.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken frågade om Ridderskapet och Adeln tilläfventyrs skulle anse detta mål böra hvila till nästa Riksdag.
Den 7 Augusti. 217 Många ropade härtill Ja.
Det är icke formligt att låta Utskottets Betänkande hvila till afgörande vid nästa Riksdag; ty alla vid en Riksdag väckta frågor, som icke innefatta Con* stitunonsförslag, skola, enligt Grundlagen , yid samma Riksdag upptagas och afgötas.
OeconomieUtskottets Betänkande bör derföre, dåtiden icke nu medgifver att fullkomligt utarbeta frågan, efter min tanka, aisiås.
Herr Landt Marskalken proponerade afslag å Betänkandet, och trodde, må hända, förbehåll kunna göras, att det vid nästa Riksdag skulle åter upptagas.
Friherre Mannerheim , Lars August:
Jag tror, för min del, ett sådant förbehåll icke vaTa formligt.
Det skulle innefatta ett, af Grundlagen icke medgifvet, band på nästkommande Ständer, att med ämnet sig befatta; och å en annan sida är ett sådant förbehåll så mycket mer öfverflödigt som det, enligt Constitutionen, beror' af hvilken Riksdagsman som heldst, att vid nästkommande Riksdag äter upptaga frågan.
Herr Grefven och Landt Marskalken proponerade härefter enkelt afslag å Utskottets Betänkande!]; hvilken proposition med Ja besvarades.
218 Den 7 Augusti.
Upplästes å nyo ExpeditionsUtskottets , den 5 dennes på Bordet lagda, Memorial rörande en tilläggning i den föreslagna underdåniga skrifvelsen till Kongl. Maj:t, angående SpannmalsMagazinsInrättningen i Riket.
Gr tive Lilliencrantz, Johan Wilhelm:
För min del kan jag ej inse hvarför Allmänna MagazinsDirectionens Extra biträde skulle skiljas i 2:ne summor af 500,000 R:dr hvardera.
Det var på grund af OeconomieUtskottets tryckta Betänkande i detta ämne, som BancoUtskottet, tili vinnande af tiden , erböd ett Extra biträde af 1,000,000 R:dr, att använda till uppköp af Spannmål vid ymnigare år, till förekommande af vanpris.
Ehvad sorn må vara yttradt i afseende a de flera Utskotts Betänkanden, som med detta ämne ägt befattning, kan väl ifrån Banken icke utgå annat bidrag än det, som BancoUtskottet, vederbörligen hördt, medgifvit och tillstyrkt.
Det genom ExpeditionsUtskottets Memorial anmäldta tillägg är, om jag ej misstager mig, alldeles enligt med Grefve Lilliencrantzs mening.
Summan 500,000 R:dr förekommer 2 gånger, emedan frågan är om 2:ne olika anslag till alldeles stridiga ändamål $ likväl med vilkor, att när det sednare fallet inträffade, skulle bägge summorna till det derunder supponerade ändamål få användas.
Jag medgifver att i Den 7 Augusti. 219 Expeditionen torde böra omnämnas det verkliga förhållande, att BancoUtskottet, vid besvarandet af Höglofl.
StatsUtskottets första så kallade Financeplan, biföll det deruti för Allmänna MagazinsDirection äskade extra biträde , af 500,000 R:dr; men som detta åtagande förändrades till och innefattades uti det anbud af in summa 1,000,000 R:dr, såsom Extra Disconträtt til! det ändamål och efter de formaliteter, som förbcrörda Höglofl.
OeconomieUtskottets tryckta Betänkande innehåller, så mäste väl Expeditionen så böra ställas, att detta sista ensamt gällande anbud varder tydligen uttryckt.
Det i BancoUtskottets
Betänkande gjorda tillägg, att för den spannmål, som med Extra Discontbiträdet uppköpes, marte erläggas de i orten gångbara priser, uttryckes illa och emot Urskottets intention, om icke tydligen visas det uppköpsprisen väl kunnat vara öfver men icke under de i orten gångbara 5 ty dessa aro i ymnige år alltid nedfallne och ändamalet deremot att förekomma vanpris.
Herr Silverstolpe, Gustaf Abraham, uppläste verba formalia i BancoUtskottets Betänkande, och anmälde att de ord för ord voro afskrifne, tilläggandes att ExpeditionsUtskottet icke hade kunnat expediera annorlunda än beslutet hade blifvit fattadt, och hade ofullständigheten uppkommit deraf, att beslutet om det sednare icke blifvit taget förr än det förra redan hade hunnit tili expedition. 220 Den 7 Augusti.
Uppå härefter gjord proposition blef ExpeditionsUtskottets Memorial bifaller, och tilläggningen i den underdåniga skrifvelsen sålunda godkänd.
Vid förnyad föredragning af OeconomieUtskottets, i Memorial, sorn den y dennes upplästes, gjorda anmälan, rörande mål hvaröfver RiksStånden stannat i skiljaktiga beslut, blef samina Memorial, såsom icke kräfvande någon åtgärd, lagdt till Handlingarne.
Upplästes å nyo Stats- och BancoUtskottens, den 5 dennes pä Bordet lagda, Utlåtande, hvaruti förmäies att
Utskotten stannat i paria vota vid frågan om jemkning i RiksStåndens beslut, huruvida Bankens biträde vid Götha Canalarbetet skulle räcka bestämdt till och med år 1820, eller äfven till näst derpå följande Riksdag.
Herr Grefven och Landt Matvkalken tillkännagaf att alla 3 de öfriga Stånden numera hade förenat sig om det sednare af dessa alternativer.
Grefve Lilliencrantz, Johan Wilhelm, erinrade att BondeStåndct, som begifvit sig tjll detta af Prest- och BorgareStånden förut fattade beslut, likväl gjort det med ett förbehåll , nämligen: att i händelse Urtima Riksdag före år Den 7 Augusti. 221 1820 inträffar, Rikets då församlade
Ständer skulle äga ovilkorlig rättighet att förordna huruvida Lånbiträdet efter 1S20 må fortfara eller icke.
Upplystes medelst uppläsning af BondeStåndets ProtocollsUtdrag, af förlid ne gårdag , att förhållandet verkligen varit sådant , som Grefve Liljencrantz det anmärkt; men derjemte, medelst uppläsning af ett ProtocollsUtdrag, af denna dag, att BondeStåndet, för att undanrödja alla anledningar till hinder för Riksdagens slut, funnit för godt att ännu närmare jemka sig till Högvördiga Prest- och Vällofl.
BorgareStåndens beslut uti frågan om tiden för Lånbiträdet till Götha Canalarbetets fortgång , och sålunda utesluta förbehållet, som i sista Protocollet är upptaget} hvaraf följer att BondeStåndets beslut blir alldeles lika lydande med nämnda 2:ne Stånds.
Härefter gjorde Herr Landt Marskalken proposition, att Utskottens Memorial, såsom icke vidare gifvande anledning till någon åtgärdf skulle läggas till Handlingarne.
Företogs till afgörande RiddarhusUtskottets, den y dennes på Bordet lagda, Utlåtande öfver gjorda anmärkningar vid Utskottets första Memorial rörande Herr Munck af Roscnskolds 222 Den 7 Augustt. motion om förändring i den nuvarande Bänkmanslnrättningen ni. m.
Undertecknad Silverstolpe , Axel Gabriel :
Den fråga , som af Herr Munck af Rosensköld blifvit väckt och ai RiddarhusUtskottct behandlad, är af en icke ovigtig beskaffenhet, och är värd att öfvervägas, för att föranleda till nödig rättelse j men jag tror derjemte, för min del, att dess afgörande förutsätter en afvägning af flera grunder och slutsatser, än man i hast kan föreställa sig: och då jag å ena sidan anser icke nog tid för Ridderskapet och Adeln återstå, att under atla sina synpunkter betrakta detta ämne, och å d.-m andra Grundlagens föreskrifter icke tillåta att ett slutberedt mål hvilar oafgjord!; så får jag den äran vördsamt föreslå att RiddarhusUtskottets project måtte, för formens iakttagande skull, denna gången afslas ; dä det i alla fall står hvar och en ledamot af Ridderskapet och Adeln öppet att väcka samma fråga vid nästkommande Riksdag, med förhoppning att få densamma med mera mogenhet afgjord.
Herr Mannerhjerta, Ulric Emanuel, uppläste ett så lydande
Den af en värd Ledamot, Herr Professor E. Z.
Munck af Rösmskold, väckta motion, om ett förVndradt val al Electorer, förmedelst Bänkmäns afskaffande, har för mig synts utgå från så rigtiga äsigter, att jag visserligen hade trott det Höglofl, RiddaihusUtskottec skulle derå t
Den 7 Augusti«, 223 gjort afseende, i synnerhet sedan grunderna för denna motion blifvit ännu mera utvecklade genom de anmärkningar Friherre Stael von Holstein och Friherre Jac.
Cederström dervid behagat göra, hvilka föranledde till återremiss af Utskottets första Betänkande.
Utan att tro mig behöfva stärka de redan anförda grunder för motionens framgång, vågar jag blott vördsämast göra några anmärkningar.
Om det anses som en fördel, att resultaterna af Riksens Ständers öfverläggningar innebära uttrycken af den individuella viljan, då måste det vara en vinst att den väg, som leder till detta ändamål, må framgå så rakt eller direct som möjligt.
Om man sjelf framställer sin tanka, lärer den otvifvelaktig! blifva bestämdare, än om en annan anmodas att välja en tredje för att tolka densamma.
Då likväl det skulle föranleda till alltför mycken vidlyftighet, om hvarje ledamot sjelf valde sina committerade i Utskotten, så torde det rådande fullmägtigskapet af Electorer vara nödvändigt; men deremot blir bruket af Bänkman en omväg, på hvilken Rid. derskapets och Adelns vilja svagare uttryckes , under det hvarje enskilds närmare och lagliga inflytande förmindskas.
Då bruket af Bänkman å nyo vid 1809 års Riksdag uppkom, sedan det förut varit afskafFadt, torde sådant mindre hafva härledr sig från minnet af det kanske ensidiga gagn detsamma vid Riksdagarne under de så kallade 224 Den 7 Augusti.
Partitiderna, än af särskilda vid denna Rikstlag sig företeende omständigheter.
En Revolution var da för handen, och Riddarhuset säg inom sig, af denna anledning, en talrikare samling Ledamöter, än vanligt.
Den längre mellantid som ägt rum , sedan Ridderskapet och Adeln rådpläga! tillsammans, gjorde denna samling mera främmande för sig sjelf, och omdömet af ömsesidiga förmågor och tänkesätt, såsom Lagstiftare, mera obestämdt.
Det fordrades likväl att kraft och styrka snart yttrades i Rådslagen , och art, sä till sägandes, blott en enda rådde.
Att uppleta densamma stod snarare i femtio personers förmåga, än i åttahunclrades; och endast ur detta skäl kan jag förklara att man då fann för nyttigt att å nyo införa bruket af Bankman.
Då den fördel i göromålens mindre uppehåll, som valet af Electorer genom Bänkman medförer, kan ersättas derigenom, att ett tillräckligt antal Suppleanter väljes jemte Electorerna, så anser jag mig finna skäl att, för min del, afslå Utskottets Betänkande, och vördsammast anhålla hos Högvälborne Herr Grefven och Landt Marskalk*n om Bifalls proposition' å Herr Munck af Rnsenskölds ifrågavarande motion.
Friherre Roye, Luduig:
För de Ledamöter, hvilka tilläfventyrs antingen anse Herr Munck af Rosenskölds Motion böra alslås eller anse densamma tvåtydig, har uppskjutandet till nästa Riksdag mycket skäl5 men för mig, som ser i denna Den 7 Augwti,. 225 denna Motion ett steg till förbättrande af våra Riksdagsformer , är visserligen ingen anledning, att afgörandet uppskjuta.
Uppå de af Herr Munck af Rosensköld och Herr Manner hj rf a andragna skäl, understöder jag denna Motion, såsom utgörande, efter min tanka , en med Lagbundna frihetens anda fullkomligare utveckling af sättet att uttrycka Ridderskapets och Adelns förtroende och vilja.
Med aktning för Herr Friherre jacob Ctd rströms Anmärkning, kan jag likväl icke, för mindel, tillstyrka det, vid blifvande ledigheter inom Electcrerna, desse skulle äga att sjelf ve anställa val till deras completterande , emedan jag anser sådant strida emot sjelfva den princip, som hufvudsakligen talar för Motionen. jag vågar deremot föreslå att S’åndet väljer, jemte Electorer, Suppleanter ät deni, till så stort antal att de afgående Electorerne kunna at Suppleanter ersättas.
H-^rr Pahlman . Otin Fredrik, yttrade sig anse Herr Mannerhjerta och Friherre Roye haiva så väl utredt skälen för Herr Munck af Rosenskölds Motion, att han, för sin del ej funné nödigt att någon ting tillägga, utan åtnöjde sig med att på berörde motion tillstyrka bifall.
C/d rström , jfacob , yttrade sig ej hucvudsakligen håfva någon ting deremot; m
Jtj ansåg allenast förslaget om Suppleanter åt Eiectorerna behöfva tydligare bestämmas.
Grefve Lilljenerantz, ffohan Wilhelm : Jag Ridd. 0, Ad.
Prat. C te Del.
Nkj 29. 30. 326 Den 7 Augusti. instämmer alldeles med Herr Mannerhjerta att valet af Bänkman är en onödig, snarare skadlig än nyttig , omväg.
Om Electorsval göres af Höglofi Stån et duecte. och halten sä mångå petsoner, vid Riksdagens början, väljas till Suppleanter, samt efter Utskottens formerande ett nytt val fö' artas till ersittande af de Electorer och Suppleant r som blifvit UtskortsLe* damöter, torde änd makt med mmdsta tidspillan kunna vinnas.
Men hmuvida en så beskaffad förändring må kunna veikställas vid nästa Riksdag, torde behoiva att näimare eitersinnas.- Herr Lngerhiim Olof Johon :
Under fullkomligt gillande af de grunder Herr Mw.ck of Rosensköld och Herr Movnnhjrta framställt, i afseende pi Bankmännens afskaffande , \ägar jag, f.ir mm del, vördsammast understöda Herr Roten skölds Motion.
J g utber mig tillika att, i anledn af hvad Gre fve.
Lil jencrantz och Friherre Jacob Cmer t’öm nyss behagat yttra, fa framställa ett förslag, hvaiigenom Ridderskapet och Adeln, äfven med antagande af Herr Rnrenskolds motion, skulle kunna undgå att, vid inträffad brist på Electorer, oftare under «n Riksdag välja dem.
Om Ridderskapet oell Adeln vid böljan af hvarje Riksdag valde 25
El ctorer och 12 E1* ctorers Suppleanter; och om, sedan Elec:ofetne utsett led moter i Utskott, och detvid intratfat att en eller ff.re Electorer eller Suppleanter äfven biifvir till Utskot'sle<; möter förordnade, de återstående Sup^ieanterne genast till Den 7 Augusti. 227 Electorer uppfördes, och Ridderskapet och Ådeln ännu en gång straxt derefter genom sam* fäldt val utsåg de sålunda felande Suppleanter, eller, örn så behöfdes, äfven felande Electorer, båda till fulltaligt antal, så skulle, genom detta vid Riksdagens början Blott 2:ne gånger anställda Electorsval, all farhåga för brist på Electorer under samma Riksdag, efter min öfvertyg geise, troligen vara försvunnen.
Vid en sedermera, under Riksdagens lopp, af hvarjehanda omständigheter inträffad Electorsledighet, borde alltid den förste i ordning varande Suppleanten till Elector uppföras, och dermed sedermera fortfaras, intill dess alla 12 Suppleanterne blifvit tili Electorer uppförde ; hvarefter, och i den oförmodade händelse att ytterligare Electorsledighet, under samma Riksdag , ändock skulle uppstå, Ridderskapet och Adeln åter borde genom val göra Electorernas och Suppleanternas antal fulltaligt; men, för min del, är jag öfvertygad att denna sistnämnda händelse högst sällan, elier kanske snarare aldrig, skall inträffa.
Om Ridderskapet och Adeln skulle behaga antaga Herr Rosenskö ds Motion med de af mig nu föreslagna tillägg, tror jag både att det dermed åsyftade ändamål skall Vinnas och äfven att Ridderskapets och Adelns dyrbara tid, som egentligen bör ägnas åt öfverläggningar och beslut, ej skall komma genom många Electorsval att förspillas.
Jag vå tar således härå vördsamt utbedja mig Eders .xcellences proposition.
288 Den 7 Augusti.
Då, igenom de anmärkningar som nu blifvit framställda, synes mig vara-inemot utrönt, att en närmare utredning af detta ämne torde behöfvas: då den återstående korta Riksdagstiden alldeles icke medgifver att Hans Maj:ts Nådiga sanction kan erhållas: och då häraf blifver en följd att det nu i RiddarhusOrdningen stadgade Valsättet måste ännu under nästkommande Riksmöte förblifva gällande; så får jag vördsamligen hemställa om icke detaillerna af denna fråga måtte, så mycket möjligen medhinnes, utarbetas, för att då kunna under pröfning och öfvervägande komma.
Grefve Lilliencrantz hemstälde om icke åt RiddarhusUtskoftet skulle kunna uppdragas att uppgöra Redactionen efter de af Herr Munck af Rosensköld föreslagna grunder.
Herr Friherre of Wetterstedt:
Då det är Högiofl.
Ridderskapet och Adeln bekant att Riksdagen i morgon afblåses, är det påtagligt att, med all möjlig skyndsamhet, kan Kongl.
Maj:t icke hinna att, vid detta Riksmöte, meddela sin Nådiga sanction.- och då meningarne icke torde vara sä alldeles enstämmige om sättet att afhjelpa olägenheterna af Bänkmansinräftningen; synes det mig icke något vara vunnet vid att nu afgöra, men mycket vid att uppskjuta, frågan.
Om jag trodde att detta ämnes utredning skulle fordra någon vidlöftig
Den 7 Augusti. 229 handläggning , så skulle jag också anse den omöjlig att medhinnas till i morgon; men mig synes att Utskottets åtgärd kan lättligen meddelas; och då torde det icke vara omöjligt att ju ärendet kunde vid denna Riksdag hos Kongl.
Herr PahlmanHvad först angår fråganatt erhålla en bestämd lydelse i Redactionen, tror jag, för min del, att den lätt kan uppgöras, i enlighet med Herr Lagerheims tillstyrkande; att RiddarhusUtskottet visserligen kan till i morgon hinna uppsätta och justera den, samt med densamma till Ridderskapet och Adeln inkomma.