Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Redan innan Kongl. MasitsNädiga Proposition om Hypothequeför de förskott hwarmedBanque» gär Regeringen tillhanda, ankom til Ständer, hade siere förflag blifwit ingifne om Kongsgardars samt öfrige Kronans Lägenheters försäljning, och dä Kongl. Maj. t uti Högstberörde Nädiga Proposition ä ena sidan med erbjudande af Pgnträttighet ä desie ägendomar, til Banquens säkerhet, likwäl ä den andra uttryckeligen förbehällit Riksens Ständer deras i 77 § af Regerings - Formen stadgade rätt at desamma anivända, hafwa ätskillige bland Ständets Ledamöter trott at Banquens säkerhet för sine förskotter långt ifrän at minstas twärt om ffulle ökas genom ägendomarnes och öfrige lägenheters totala försäljning.
Flere Den 8 Augustt. 635 Flere Ledamöter af Ständet hafwa jemwäl stästae veras upmärksamhet derä at större eller mindre delar af Kongsgärdar, eller ost til och med hela sädane lägenheter tilförene stola blifwit dels bortstänrte til everdelig ägo ät enststdre män, dels uplätne pä lifstids besittning utan all flags afgäld til Kronan.
Da Kronan genom dylike
Donationer sätt »vidkännas en be tydelig mindstning af sine behörige inkomster, synes desie åtgärder fordom af styrande magten widtagne icke böra hindra ägendomarnes anwändande til Kronans förmon eller stydda innehafwarne wid en besittningsrätt som levt til andre Medborgares betungande.
Det har ej undgätt ätstillige Ledamöters upmärksamhet, at de sä kallade Reeognitions-stogarne, bwilke i sin natur äro at anse för Kronans ägendomar, blifwit til wisie Bruk öfwerlemnade emot en afgift som icke ens widöfwercnskommelsens ingäende, fast mindre nu swarar emot desie lägenheters wärde.
Om nu ocksä för Brukens beständ besittningsrätt til desie skogar kan anses oundgängeligen nödwändig, torde dock
Statens behof lika omngängeliaen päkalla en förhöjning i afgiften som nägorlunda more lämpad efter jördens afkastning."
Utom det alla Pastorer i Riket pä lön fätt sig anstagne et eller flere Hemman säsom Boställen, har bertil ännu understundom lagts sä kallade Stomhemman, hwilka, om ock nödwändigheten, med afsönde ä Boställens swaghet, til Lönernes reglering likwäl numera ätmindstone pä mänga ställen storde kunna indragas, manat Lärarne 636 Ver, 8 Augusti.
Lärarne derföre saknade det anständige underhäll, sorn för uplysningens bibehällande "och är nödwändigt.
Genom arrenden pä längre uder och ater wid arrendetidens flut pä femtio, sextio til och med Ethundrade är förlängde, hast wa Kronans ägendomar gatt i privates häfder mot en sä oformligt liten afgift, at endast öst werlätelse af arrende rättigheten ofta betalts med en summa som öfwerstiger de fleste personers hela förmögenhet; om någon gäng förtjensten derigenom blifwit belönad, har det likwal atmind, stone lika ofta händt. at de lemnats at sädanö som ägde intet anspräk pä underhäll af Staten, men äfwen i förra fallet synes en sadan förtjenst hafwa njutit sin lön genom en längre tids besittning, och ätmindstone torde det wara nödvändigt, at genom nägon Författning möjligheten af en sädan misthushällning för framtiden förekom mas.
Biand Kronans inkomster, hwilka under hwarjehanda titlar blifwit bortförlänte, utgöres en betydande del af den tionde som til DomKprkors behof samt Contract-Prostars aflöning ätgär.
Om, i afseende pä första puncten,hwarje annan Socken är skyldig at sjelf underhälla sin Kyrka, synes egenskapen af en Dom-Kyrka icke böra medföra et undantag för wiste fä Församlingar och Kronan med dest underhällande belastas; äfwensom fräga likaledes blifwit wäckt, om behörigheten af den inkomst som blifwit anflagen lil Kyrkornes underhäll i Skäne, Halland, Blekinge och Bohus Län. Hwad ater Contract Prostarnes tjenste besättning angär, torde den icke kunna anses af större Den 8 Aug' stk. 687 större swärighet eller omfattning, än at den ntan arfwode touiwis kan bestridas af Kyrkoherdarne, och den sä kallade Prvstetunnan till Kronan indragas.
Pä ätskillige ställen i Ftikct, hafwa Pastor terne sä kallad Wederlags spannemäl, hwars allmänt bekanta grund, genom Gästgifweriernas inrättning förswunnit, hwadan ocksä sjelfwa inkomsten rättvisligen torde böra förfalla. Wid wiste Regemente^ hafwa gemenskaper, af Kronobonden erhälljt pålön en tunna Spannemäl hwardera, men dä en sädan inkomst för alla Regementet icke blrfwit stadgadt, synes densamma sä som icke förenad med motswarande större förbindelse, icke eller för somliga böra äga rum.
Allmänt torde det wara erkändt, at RiksStaten är belastad med aflöning för en mängd Ämbeten, hwilka antingen äro alldeles öfwerflödige, eller ock lätt kunna förenas med andrs.
Om Bonde-Ständet under medgifvande af den högre uplysning, som till ett rigtigt bedömmande af detta granlaga ämne erfordras, icke tilltror sig kunna upgöra säkra grunder för en sädan indragning, utan at dest kännedom af Statens mängfalldiga behof kanhända skulle föra det till inskränkningar, skadeliqe för ärendernes jemna och obehindrad handhafwande, synes dock wiste af veste ämbeten wara afven beskaffenhet, at deras umbärlighet ligger för öppen dag.
Under sädan rubrik hafwa mänga bland Stan - 688 Dcn 8 Augusti.
Ständets
Ledamöter trott sig kunna föra AdelsfaneMegementet, hwars alldrig päkallade biträde bewisar at lönernc kunna anwändas.
Om vcksä det häremot mä inwändas, at Kronan genom Rusttjenst markcrnes upbärande in n-uui2, har större förmän än genom Regementets upsättare synes det dock wara säkert, at dä Rusttjenst markerne säsom dcn enda afgift til Krigsmaktens underhäll, hwarmed Ridderskapet är belastad icke gensm Regementets indragning stäligen böra for winna j dcn inkomst som genom Officers Boställens försäljning kan winnås, utgör en ren behållning för Kronan och Staten wunne i fä mätto derwid, svin underhäll indrogcs för personer, de der i annan wäg genom arbete eller kunstaper kunna gagna.
En gansta betydelig winst för Staten ställe härflyta genom indragning af Bistops ämbeten.
Med lika nit och lika lycklig werkan stall underwisningen, uplysningen och Religionen befrämjas af Domprostarne, hwilka med bibehällande af sine nu innehafware inkomster, och stundom med någon tilörning deraf torde finna sig tilräckeligen lönte.
Och om ocksä Kyrkan och Församlingen r det hela skulle behöfwa en Styresman torde Ärke - Bistops Ämbetet kunna bibehällas, dock med skälig jämnkning i inkomsterne äfwensom Lärarne wid nägre af Rikets underwisningswerk i ätstillige af Bonde-Ständets Ledamöters tanka ätnjuta Löner, hwilka, i jämnförelse med större delen af Rikets öfrige Löntagande Ämbetsmäns, kunde täla nägon förmindstning.
Nöd - Den Z Augusti. 68A Nödwändigheten eller ens nyttan af Åtskilligt beställningar inom Regementerne, säsom Ofwerste - Lieutenanters m. fl. torde med lika skäl kunna sättas i fräga som vice Presidenternes i Collegierne, ätffillige Ledamöters samt Bestentes och äfwen understundom hela Corporationers.
Om penningelöntagande Ämbetsmän i allmänhet icke för Staten medföra nägon särdeles tunga: om Medborgares egen säkerhet fordrade at de, som bomma öfwer deras wälfärd och ägendom blefwo försatte ur et tryckande be. hos til en anständig utkomst, om det widare med billigheten instämde, at icke tjenstemän, säsom nu händer, först efter upvffrande af sin halfwa lefnad ät
Statens tjenst af denna ringa lön komma i åtnjutande, torde^ en sädan förbättring i deste wanlottade Ämbetsmäns wilkor snarast kunna ffe genom förenämnde indragning af indelte löner, och all aflöning derefter bestämmas i Spannemäl, säsom den enda säkra och af förändringar i Rikets penningewerk oberoende inkomst.
Bonde-Ständet twiflar icke at flere af dests ämnen redan fästat Stats - Utskottets uplysta upmärksamhet : det gör sig förwistadt at Utskottet med lika noggranhet som Ständet up-i söker och omfattar alla möjlige sätt til inkomsters erhällande samt til hushällning med Statens Medel, och om af de förslag Vonve-Ständet nu upgifwit Stats - Utskottet skulle kunna Andra Band. k?:o 87, 33. häm?
Lgs Den 8 Augusti. hämta nägon nytta widsine arbeten , stall BondeStändet altid finna sig tittfredsstäldt, at derigenom hafwa til det stora andamälet, Fäderneslandets uprätthällande och beständ medwerkat.
Af detta Protocoll stola de respective MedStänden äfwensom Stats - Utskottet erhälla del.
Ux krotOLvllo, L. L.
IrÄZZrclb.
Företogs til afgörande följande utur Stats.
Utskottets Protocolls-Utdrag för den L9 Julli: ^i:o At Riksens Ständer förklara sin fasta och oföränderliga föresats at ät hwarje af Statens creditorer försäkra upfyllandet af dest af det allmänna erhällna förbindelser, jämte ränta til dest de kunna inlösas. 2:o At pä denna grund alla de som i och för kriget hos Kronan hafwa fordringar stola, sä snart deras fordran är godkänd, derföre erhälla Stats - Contoirets benus, hwilka wid en framdeles Utgörande Finance-plan stola til sit fulla warde honoreras, och säsom Statens skulder erkännas.
Utskottet, som til dest en General Finance-plan hinner iipgöras, endast haft för afsigt, at genom Riksens Ständers högtideliga och förnyade försäkringar stärka crediten utan at bestämma andra afgörande mätt och steg, fär til Riksens Ständer - Den 8 Augusts. 691 Der hemställa, at om fordringar af Soldaten och gemenskapen skulle gifwas, besia icke härnad kunna komma i fräga, utan anses böra med reda penningar liguideras."
Herr krint28k.ölä, kriui, upläste följande:
De bekymmersamma mälningar af Rikets Drätsel-Werks olyckliga tilständ, som wid alla tilfällen, stä för ost til äskädande, kunna icke annat an wäcka hwarje tankande
Medborgares bäde upmärksambet och hjerteliga önffan, at, efter dest begrep och förmåga, kunna föreflä Medel och utwägar til winn ande af allmänna sakernes bättre skick och utseende, i denna wigtiga del.
— At detta angelägna och magtpäliggande Werk rätteligen tilhörer dem, som dels dertil wunnit Riksens Höglofl.
Ständers förtroende, dels, säsvm Rikets Ämbetsmän, hafwa egenteliga befattningen dermed, och såmedelst kunna äga närmaste kännedom, af alla de omständigheter, som derwid böra komma under nogaste granskning och öfwerwägande, är wisierligen en obestridelig sanning; Men det torde likwäl icke warda misitydt, hwarom jag jämwäl beder, om ocksä jag, ehuru icke warande innom nysiberörde befattnings-krets, tager mig friheten ödmjukast fälla nägot omdöme, angående för handen warande sakernas förhällande.
Statens Casia eller Drätsel-Werk är icke allenast aldeles utblottadt, utan ock dsröfwer med högst betydeliga skulder belastadt: krigets fortsättning fordrar mera penningar än manliga.
692 Den 8 Augusti. liga utstplder och bewillningar kunna inbringa; och Landets Jnwänare äro i allmänhet, af det hittils förda krigets bördor, öfwer deras förmäga trpckte.
Hwad är wäl i sadan belägenhet, ti! görandes?
Icke gär det an, och huru vrättwist wore det icke, at lemna dem som redan hafwa at fordra hos Kronan, utan all betalning eller otilfredsställde?
Och huru wädeligt wore icke det ä en annan sida, at, med åsidosättande, af alla möjelige penninge-ressorrrcerS sökande, för bristande penninge-tilgäng, nedlägga Swensta Wapnen och sämedelst förmindfka den wigt, som manligt motstånd och siridbarhet, troligen kan och-bör tilstpnda Riket wid nu a färde warande Freds-underhandlingar ?
Jag har redan för mer än 2:ne mänader sedan wägat tilstprka:
At, af de först blifwande tilgängar, de Herrar och Män af Swensta Armeen, som ägde fordringar för Fält-Tractamente och mera dplikt, mätte genast undfä hälften af samma fordringar betalte och sedan Återstoden med möjligaste första:
At private fordrings-ägare för förut lefwererade krigsförnödenheter, mätte i brist af penningetilgängar, undfä sädane försäkringar, pä samma fordringar, nied derä löpande ränta, hwarä de möjeligen kunde negoeciera egne behof: AL med npa LefDeranteurer som icke kunde betalas, pä enahanda sätt, stulle afhandlas och förhällas; samt ot Län mätte nptagas pä Kongl, Stats-Con toiretS - Den ?
August». 698 toirets Reverser, »ned Riksens Ständers Garantie, och rättighet för Längifwarns, at derä, dä sä nödigt blefwo, uptaga Län ffti Riks - Disconten.
Hwad afseende Högloft.
Stats - Utskottet, hwarthän denna min framställning blifwit remitterad, derä behagar göra, kanner jag icke:
Och lika litet känner jag, om under förflutna tiden, större eller mindre del af Rikets ofwancmförmälte fordrings-ägare, blifwit, pä det enr eller andra sättet förnöjde.
Det blef wäl, för nägra dagar sedan, pä detta rum, offentcligen upgifwit, icke allenast at wista äldre skulder af betydlighet blifwit betalte, utan ock at anledning wore bertil, det Fält-Tractamenten, hwilkas behörighet är twifwelaktighet underkastad, under tiden oafkortadt utgätt:
Och jag bör samt will jämwäl sätta tro, til denna upgift; men hwad slutsats bor jag deremot, pä en annan fida, göra frän den nyligen inträffade och allmänt bekanta händelsen, dä Swea Lif-Gardes gemenskap, obetalt för sina kan hända mindre betydelige fordringar, mäste med twäng och mistnöje embargueras, samt skiljas frän HufwudStaden, frän hustrur och barn, som de wisterligen warit willige, at tildela nägot af samma fordringar?
En rättskaffens omtanka:, billighet och ordning , hade obestrideligen fordrat, af dem, som äga besörja flika utbetalmagar, at lemna i fräga »varande Tropps företrädes-rätt, för merberörde dest ringa fordrings-summa, fram för §94 Den 8 Augusti. för Lcfveranteurer:
Dä hade icke allenast Trouppen, med nöje och nit gätt i dest kall, utan oc§ det af Trouppens mistnöje följande beklaganstvärda men igenom Chefens kloka förhällande, ifrän en möjel-g höjd hindrade upträde uteblif. wit.
Mätte nu denna händelses ihugkvmst föranleda, til förekommande af flere dylika!
Emedlertid mäste jag i alla fall taga för afgjordt, at, uppä krigets rakning, bäde til sjelf, iva Armeen och flere
Lcfveranteurer oberäkneliga skulder ännu äro obetalde, samt at, om nägon äldre skuld blifwit liquiderad, en np tilkommit.
Det duger icke, at möta desta fordringsägare, med ordspräket:
Dcr intet fins, har Kejsaren förlorat sin ratt, det will säga, med kallsinmnghet läta dem gä obetalte, utan hopp, om och enär betalning kan eller ma erhällas.
Sädant förhällande är stridande emot rättwisa och allmänna säkerheten; men det är ock tillika förorsakande cn total förstörelse af Stats - Werkets sä ofta pä wägspel satte Credit.
Staten bor i stikå fullgöra , hwad hwarje privat man, til sin Credits bibehällande, gör, bör nemligen antingen utse tilgäng, til Contant betalning, eller i brist deraf pä det möjeligaste söka, pä annat sätt tilfridsställa sina Creditorer och förekomma deras Lidande.
Den F Augustt.
6gz
Pä sädane grunder kan jag icke underläta, at ännu en gang yrka och tilstyrka, at Swensta Armeäns fordringar mätte med görligaste första, warda betalte, med Contante penningar, sä längt tilgäng gifwes:
Och hwarwid synes billigt wara, at gemenstapens fordringar, säsom mindre betydande, böra först utgä, samt at wid liguiden med Befälet och i händelse, af en til befinnande brist, alla ste likarätt.
Det blir wäl också, af mycken angelägenhet, atjämwäl återstoden warder styndsammeligen liquiderad; n:en stulle någon under tiden finna sig nögd dermed, at erhälla Wcderbörandes reversal pä dest äterstod, stäld pä wist tid och med löpande ränta; sa finner jag icke nägon betänkelighet wio, at stikå reverser, dock icke under 50 Rd.
Banco, men altid pä jämna Tio. tal, mä utgifwas; blifwandes för öfrigt och i anledning af hwad vfwannämndt är, härwid noga til iaktagande, at, om wid granstningen af fordringarnes bestaffenhet, fraga sinnes äga rum, o>n gägra Fält - Tractamenters mer eller mindre behörighet, med all utbetalning deraf upstjutcs, til dest samma fraga blifwit utredd.
Widare, och hwad angär ännu obetalde skulder, för hwarjehanda krigs - förnödenheter; sä innehöll wäl mitt förra här ofwan äberopade tilstyrkanve, at deste fordrings-ägare stulle njuta 6 ProCents ränta pä deras fordringar, intil dest de blifwit liquiderade ; Men denna foreflagne ränte-betalning grundade sig dä 6--6 Den F Zlugustf. pä foljderne af en supponerad obestämd betalnings-tid; deremot och enar jag nu sedermera fört mig til minnes, afbetalnings - sattet, med förra Utrednings-Commistonens reverser, samt at deras innehafware, med samma betalningssätt blefwo tilfridsstälde; sä häller jag före, at vu t fräga warande fordrings-ägare stola sinna sig mera belätne, med en wist stadgad belalnings-tid, och något mindstad ränta, än, såsom berördt ar, nied 6 ProCents ränta och obestämd betalnings-tid.
Mitt ödmjuka förslag blifwer jämwal, i anledning häraf, at desta Statens skulder mä warda liquidcrade, genom reverser pä mindst 50 Rd. och jämna Tiotal, med löpande
Fyra eller högst Fem ProCents ärlig ränta, och stälde til betalning pä
Fem ärs lid, salunda nemligen, at en Femtedel, hwarjo är, tillika med dä förfallne räntan betalas; Och torde icke eller wara obilligt, at, til fordrings. ägarcns desto mera tilfridsställande, uppä flike reverser, mä, uti Riks-Discontcn kunna erhällas län pä stadgad tid, högst til 75 ProCents belopp; uti hwilket sednare fall det spnes billigt wara, at hela werkeliga winsten, gf denna förut icke päräknade Discont. rörelse, ensamt tilfaller antingen och häldst Kongl. Maj:t och Kronan eller Banquen.
Om wid än widare t-laö^ande uphandlingar, af krigsbehof, Säljar brist af con tante penningar, tilbjudase a betalningssätt, med det npst omförmä ä är jämwäl til Den F Augusti. 697 til förmodandes, at flere Lefveranteurer, angelägne, at pa försäljningen af ägande Lager, hämta paräknad winst, haldre ätnöjas med sagde betalnings-sätt, än äfwentyra förlust pa samma Lager, äfwen genom dest försämring.
Genom en sadan operation lider icke Rikets Credit:
Men besparing kan göras af Medel som, til Contante utgifwer, äro oumgängelige; och tid winnes, til pennings behofwets lämpeligare fyllande, än nu warande omständigheter mcdgifwa, hwarä oförnekcligen mycket afseende mäste ha fwas.
Men det gör icke tilfyllest af wara betänkt pä ofwannämnde Rikets ffuidcrs betalande:
Efter nu warande utsigt, fordras äfwen derutöfwer oberäkneliga summor.
Frägan om utwäg til erhällande deraf, är af desto mera wigt, som Rikets Drätsel-Werks Credit, genom hittils manqucrade betalningar, för närwarande icke gifwer särdeles förhoppning derom, at kunna, genom tilgörande private
Län, erhälla någon betydelig undsättning; och den resource som Riksens Ständers Bangue hittils gifwit, mäste snarligen uphöra, om icke Banquens Soliditet stall blifwa blottstäld och sämedelst, efter ordspräket, den sista willan blifwa wärre än den föregäende.
Enär nu säledes för otwifwelaktigt synes böra antagas, at hwarken sä hastigt och ännu mindre til ärfordelig myckenhet, Län, uppä Kongl.
Stats- Contoirets reverser, säsom förut warit 698 Den 8 Augstk. warit föreflagit, kunna wara at päräkna; och Bangucus biträde icke troligen längre kan fortfara, än til desi de sednast bcwiljade Twä Millionär R:dir utgätt, utan fast häldre gagneligt torde wara, om nägon mindstning i sistnämnde Summa kunde äga rum; sä kan jag för min del icke utfinna annan utwäg, til afhjelpande, utaf i fräga warande trängande stora penninge-behof, än at Riksens Ständers Riksgalds-Contoir antingen pä desi Credtt och emot desi, pa wisia är, med 5 L 6 ProCents ränta, stälde reverser, pä ifrån och nied 50 Nd.
Banco och derutöfwer, til den Summa hwarje Längifware affar, uptager Län, i mohn af det til befinnande bchvfwct, eller ock (om icke för mig okända binder i wägen ligga) later en förnyad Sedelstock, för meranämnde behof, blifwa at tilgä och komma i omlopp.
Icke utan största twehugsenhet har jag wägat framställa desia sidst anförde tankar; men af L:ne onda bör det mindsta wäljas.
Penningar mäste anffaffas:
Och nar walet til erhällande deraf, mäste, af ofwananförde skäl, stadna emellan Banguen och Riksgälds-Cvntoiret, kan ätmindstone jag för min del ej finna annat, än at Riksgälds-Contoirets anlitande, är et mindre ondt och mindre äfwentyr medförande an Banquens.
När för öfrigt härwid utt betragtande kommer, at, pä hwad sätt som häldsi, penningar warda upnegocierade, samtelige Rikets Inbyggare, och med det samma Rik Stander Kola, för betalningen wara och blifwa Den 8 Augusti. 699 blifwa anlwarige, samt Länen ofelbart Jola betalas; Sä tyckes Länens uptagande sa mycket häldre böra tilhöra och ffe, genom Riksens Ständers Riksgälds - Contoirs atgjärd och pä dest Credit, som juft derigenom ändamälet säkraft mäste kunna winnås; warandes jämwäl härutofwer til förmodandes, at i den mohn genom denna operation, Rikets Credit äterwinnes, penninge - Län, om de sedermera behöfwas, kunna, af Kongl.
Stats-Contoiret warda uptagne,och såmedelst Niksgälds-Contoirets tillitande mindffas eller uphöra.
Hwilket allt Högloft.
Nidderftapets och Adclns mera uplysta granffning och ompröfwande ödmjukast underställas.
Efter upläsningen häraf yttrade
Herr skolä sitt önskan at detta hans anförande mätte til Stats-Atskottet remitteras, hwilket, uppä gjord proposition, Bifölls.
Herr Leäersteät, siobn, hwad angärdeN utur Stats Utffottets Betänkande upläste punct rörande dem, som i och för kriget äga fordringar hos Kronan, sä är min enfaldiga tanke, at som Stats - Utskottet yttrat sin Åstundan at erhälla et Finance - project, sä kunde denna punek blifwa hwilande til dest Utskottet kommer atsig med Finance - planen befatta, hwilket Högloft.
Ridderskapets och Adelns närmare ompröfning underställes.
En och annan hördes häri instämma.
Herr 700 Den 8 Augusts.
Herr Grefwe» och Landtmarffalken:
Kanske torde Ridderffapet och Adeln behaga ingä deruti, at denna punek til Stats - Utskottet äter remitteras, men at likwal den delen, som rör Soldatens och gemenskapens fordringar, bifalles.
Mänge ropade härtil
Ja, men nägre Nej hördes.
Friherre Legerström, Dbure, yttrade sig förmoda, at Under - Officerarena äfwen mätte wara inbegrcpna bland dem som skulle utbekomma sin fordran i reda penningar.
Herr Grefwe» och Landtmarffalken upläste de ofwanuptagne punctcr utur Stats-Ut-- ffottets Protocolls-Utdrag, ock gjorde derä proposition til bifall, hwilken med mycket
Ja bo° swarades; men Herr prints sköl 6, yttrade sig at första puncten, rörande garantien för upfyllandet af Statens förbindelser, wore wisisrligen af egenffap at genast böra bifallas; men afgörandet af den andra, rörande bewis af Stats Contoiret för dem, hwilka i och för kriget äga fordringar hos Kronan, ock hwilken punct hans
Dictamen egentligen äsyftade, anfäge han böra upffjutas, emedan denna fräga syntes i anledning af remisien utaf bans Dictamen pä Utskottets widare öfwerläggning böra ankomma.
Herr Grefwe» och Landtmarffalken anmärkte at Ridderffapets och Adelns bifall til Stats - Utskottets förslag icke hindrade, at ifall .
Herr Den 8 Augusts, 701 Herr krintrsköllls godkändes, bcwisen dä kunde ombytas emot reverser.
Grefwe l.ökven kjelin, Larl (Znstkk, erhindrade at Under Officerarena äfwen mätte ät?
njuta samma förmän som gemenskapen.
Herr Grefwen och Landtmarffalken gjorde härpä proposition, hwilken Biföllö.
Friherre 8 tact von Holstein, Oorlltr I^näviz;, yttrade sig förmoda, at Officerarena äfwenwäl borde härunder inbegripas.
HerrGrefwen och Landtmarffalken förmälde at sädan wore ej nu Stats-Utskottets hemställan.
Friherre 8t.iLi, ansäg i sädant fall denna punct böra äterremitteras.
Herr Grefwen och Landtmarffalken yttrade derwid at saken wore afgjord.
Maj : ts Nädiga Proposition til Riksens Ständer, angäende bestämmande a§ en witz underhälls Summa för Konung dest Gemäl 702 De» 8 Augusti.
Gemäl och närmaste Bröstarfwingar: Elfwen Stockholms Slott den Z Augusti 1809.
Med rättwist förtroende Lil Rikfens Stän-- ders kända tänkefätt samt med öfwertygelse om destas enlighet med dem Kongl. Majtt Sjelf hyser ,öf>veriemnar Kongl. Mast nu til Riksens Ständers ompröfwande och ätgard et ämne, ej mindre wigligt dä det utur en a l l m ä n n a r e synpunet betragtas, än af egenskap at kräfwa Kongl. MajttS ensk ildt a nära deltagande.
Den tidepunet tyckes nu allt mera nalkas, dg en ej längesedan öfwer Swerige regerande Furste torde jämte Dest ätt, hwars anspräk pä Kvnunga-Thronen genom Riksens Siänders enhälliga beslut blifwit kraftlöse, böra aflägsna sig srän detta Rikes gränsor.
Dest egen friwisliga önffan förenar sig i detta afseende med hwad Statens närwaranve lugn, med hwäd densammas tilkommande säkerhet syneS fordra.
E>fwer detta ärende, som kräswer det mest afmätta och grannlaga behandlings - sätt, har Kongl. Mast äfwen redan inhämtat Hemliga - Utskottets förberedande råd och tankar:
Omständigheterna mcdgifwa dock icke ännu at desamma til Riksens Ständers pröfning öfwerlemna.