Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag anhåller alt Herr Grefven och Landt-Marskalken täcktes inhämta Ridderskapets och Adelns mening, huruvida orden skola uppföras i Rikets Stat och böra qvarstå eller icke.
Jag underställer vörd samt HögloOige Ståndets bepröfvade den erinran jag nyss gjorde , att Grundlagen bör föreställas talande på den tid den stiftades , utan att dess innehåll får vittna om någon sedermera dermed vidtågen förändring.
Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde , om Ridderskapet och Adeln instämde 2<4o Den 3 December e. m. uti Herr von Hartmansdorff!? nyss gjorde anmärkning.
Ropades N e j. §■ 35.
Stats - Ministern för Utrikes ärenderne , Stats-Råden , Presidenter och Chefer för Collegier eller, i dessas ställe, inrättade verk, Expeditions Chefer i Stats-För valtnings-Departementen , Öfver-Ståthållaren , Under-Ståthållaren, Politiemästaren i Hufvudstaden , Landshöfdingar och Ståthållare i Landet ; Fält-Marskalkar - - - - finna sig dertill skäl äga.
ConstitutionsUtskottet häri denna §. begagnat ordet: StatsFörvaltnings-Departementer, hvilket förut är obekant i våra författningar.
Jag skulle tro , att benämningen , Stats-Expeditioner , som är känd, och hittills städse varit begagnad, äfven nu borde bibehållas.
Jag bör äfven anmärka , att Särskildta Utskottet föreslagit, det Öfverståthållare och Under-Ståthållare Embetena måtte förenas.
Denna omständighet är af Constitutions-Utskottet förbigången i förevarande redaction , hvilket måhända kommer deraf, att frågan icke blifvit upptagen bland de punkter , hvilka af Särskildta Utskottet uppgåfvös såsom öfverlaggnings-ämnen för Constitutions Utskottet.
Felet ligger väl således hos Särskildta Utskottet , men det är ej lätt att i ett så vidlyftigt - Den 3 December e. rn. tigt ämne icke glömma någon detail.
Jag har i alla fall nu velat anmärka förhållandet, pä det saken , i händelse Ivon ej förut blifvit a£ Constitutions-Utskottet pröfvad , mä varda det.
Till besvarande af den siste värde Talarens anförande , får jag blott påminna , att ett Embete icke nödvändigt måste i verkligheten bibehållas, derföre att det i Grundlagen är upptaget ibland dem , hvilkas Innehafvare Kongl.
Maj:t kan utan ransakning och dom entlediga.
Om Kongl. Maj:t indrager Embetet, så låter han ju endast sin rätt att derifrån afsätta'tills vidare hvila ; likasom Riksens Ständer gjort med rättigheten att bestämma Landttulls-afgifterna och Salu-Accisen, hvilkas omnämning i Grundlagen icke kunde hindra dem , att de samma i verkligheten tills vidare afskaffa Herr von Hartmansdorff':
Om man skulle i Grundlagen upptaga Embeten, som icke i verkligheten finnas, så blefve Regerings-Formen icke hvad den lärer böra vara ; nemligen en form för samhället, sådant det är.
Jag tror det således icke vara förenligt med Constitutions-Utskottets gransknings- och förslags-rätt , att upptaga möjliga embetsmyndigheter , som ännu icke blifvit verkliga.
Sådan är likväl händelsen med de i denna §, omtalade , i stället för Collegierna (möjligen) inrättade verk.
Hvar och en finner lätteligen, att Embetsverk , som i en framtid möjligen kunna komma att finnas \
Prot, XI Band. 16 242 , Den 3 December e. m. för närvarande äro detsamma som intet , och att de följakteligen ej böra omtalas i en Regerings-Form, som angår v-år tid, och som ej afhandlar inbillningens foster , utan de embetsmyndigheter, som hos oss verkeligen äro till.
Då det icke ålåg Constitutions-Utskottet att ingå i någon pröfning , huruvida en Under-Ståihållare är behöflig för Stockholms Stad , eller icke , så tror jag att Utskottet handlade rättast deruti , att bibehålla honom på förteckningen öfver de af Konungen afsättliga Tjenstemän.
Jag ser alldeles intet hinder emot Embetets anskaffande, ehuru det nämnes i Regeriogs-Formen bland förtroendesysslor.
Det torde vara klart, att, i händelse ett Embete indrages, det redac* tions-Förslag i Grundlagen, hvarest samma Embete finnes nämdt, bör i så måtto förändras , att det till benämning derutur kommer att utgå.
Jag tror lika med Herr Cederschjöld, att frågan om Under-StåthålhreEmbetets bibehållande icke tillhör ConstitutionsUtskottets pröfning , utan ingår uti den öfriga organisationen af administrativa myndigheter, samt att Kongl.
Majit i alla fall icke lärer vara bunden att bibehålla detta Embete.
Uti samma §. finnas äfven uppräknade Öfver-Adjutanter, Stabs-Adjutanter och Officerare vid LifDrabant-Corpsen , hvilka tjenster till en de! för det närvarande ej finnas, och deras uppräknande Den 3 December e. m. 243 på ett sådant sätt torde ej böra anses hindra deras indragning.
Herr Grefven och Landt-Marskalken frågade , om RiddersKapet och Adeln godkände Herr von Hartmansdorffs anmärkning , att det t förevarande §. befintelige ord:
Stats-Förvaltnings-Departemétiter borde utbytas mot ordett Stats-Expeditioner.
Ropades J a.
Hvarefter Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde , om Ridderskapet och Adeln instämde uti Herr von Hartmansdorffs mot förevarande $. likaledes gjorde anmärkning, att ordet: Under-Ståthållaren,, borde utur §, utgå.
Efter som jag fattat meningen med ifrågavarande Grundlags-förändringar, böra blott sådane nu beredas, sorn kunna sätta Konungen och Rikets Ständer i tillfälle att vid nästa Riksdag vidtaga de organisations-förändiingar, söm vi anse nyttiga och nödiga, hvilket icke kan anses ait obehörigt anticipera på kommande Ständers beslut.
Då dessutom, såsom Herr Mannerstam rätt anmärkt, flere Förtroende-sysslor finnas nämnda i Grundlagen, hvilka icke i verkligheten nu mera existera , så tror jag icke heller något äfventyr vara att bibehålla Undcr-Ståthållarens deribland. a44 Den 3 December e. m.
Om det nu vore ifrågasatt, att fatta ett beslut, huruvida UnderStåthållare-Embetet. skulle komma att i verkligheten bibehållas , eller icke , så vore förhållandet helt annorlunda, och Herr Cederschjölds anmärkning riktig; men frågan inskränker sig till en önskan , att vid nästa Riksdag , i händelse Under-Ståthållare - Embetet skulle upphäfvas, få detsamma uteslutet ur Grundlagens redaction , kan dervid omöjligen någon betänklighet uppstå.
Om Constitutions-Utskottet uraktlåtit, att föreslå uteslutandet ur Grundlagen af sådana Embeten , som ipke existera , bevisar detta endast, att Utskottet icke handlagt redactionen med den noggrannhet, som vederbort.
Det är för att söka afleda den beskyllning , hvilken den siste värde Talaren gjort Constitutions-Utskottet , som jag anhåller få erindra , att det åligger Constitutions-Utskottet, att granska Grundlagarne, men icke Hot- och Stats-Calendern.
Jag tror det icke vara lämpligt, att nu upphäfva möjligheten för Kongl, Maj:t , att bibehålla Under-Ståthållare-Embetet såsom förtroende-syssJa.
—Om händelsen gjorde , att äfven de öfrige Stånden återremitterade frågan med en dylik anmärkning , sä komme detta Embete att uteslutas ur redactionen , och då kunde lätt hända , att när Särskildta Utskottets Betänkande förekom, och man såg att Under-Ståthållare-Embetet behöfdes , hela §.s redactions-förslag måste förkastas, endast för att få den Sysslan bibehållen.
Den 3 December e. m, 245 Herr Grefven och Landt-Marskalken förnyade den af honom , i afseende pä ordet Under-Ståthållare, sist gjorde proposition } hvilken af Ridderskapet och Adeln bifölls. Herr von Hartmansdorff':
I förmiddags gjordes en Anmärkning , som då icke blef upptagen till öfverläggning ; men som jag nu anhåller måtte blifva det.
Den åsyftade att Chefen för Tull-Verket måtte upptagas bland dem, sorn innehafva Förtroendes-Embeten.
Jag har svårt att inse, huru en Fullmagt på Förtroende-Embete skulle kunna ge högre värdighet än ett Constitutorial på samma Embete ; hvarföre jag vördsamt hemställer, om någon anmärkning deiöfver skall behöfva remitteras till ConstitutionsUtskottet.
Otn ConstitutionsUtskortet för consequensens skull hade föreslagit, att alla Embetsman med FörtroendePoster endast borde tillförordnas genom Constitutorial , hade jag alldeles intet att invända emot hvad Herr Cederschjöld yttrat} men då detta icke skett, måste jag instämma med Herr von Hartmansdorff i dess anmärkning.
Herr Cederschjöld: Orsaken hvarföre Utskottet ansåg Chefen för Tull-Verket kunna umbära Fullmagt, var den, att alla andra Embetsmän , som hafva Uppbörd om händer, endast lära förses med Constitutorial.
Den 3 December e. m.
Herr von HartmansdorffJag fog mig i förmiddags den friheten anmärka olämpligheten af förordnande , i stället för fnllmagt, för en högre embetsman , som åtminstone kunde jemföras med en Landshöfding eller Regementschef.
Ännu origtigare synas mig förordnanden vara för Föredragande hos Kongl. Maj;t.
Så tänkte äfven Constitutions-Utskottet vid medlet af denna Riksdag , då anmärkning gjordes dervid , att de Föredragande hos Kongl.
Majit, under sistförflutne år, så ofta varit försedde endast med Constitutorialer.
Denna åsigt tyckes mig böra fortfara afven till Riksdagens slut , och ett handlingssätt , sorn så nyligen blifvit ansedt för missbruk, icke godkännas genom ett föreslaget Lagstadgande i Regerings-Formen.
Orden : eller någon för tillfället förordnad
Föredragande torde således böra ur Constitutions-Utskottets föreslagne redaction af 106. §. Regerings-Formen utgå.
Orsaken hvarföre Utskottet i början af Riksdagen fann mindre lämpeligt , att Stats-Secreterarne voro försedde endast med Förordnanden , var helt annan, nemligen den, att dessa Embeten utöfvades af personer, som i anseende till deras i sjelfva verket innehafvande Tjenster ej voro fullt ansvarige inför Rikets Ständer, helst ansvarighetslagen icke kunde på dem i hela sin vidd tillämpas.
Den siste värde Talaren yttrade förra gången, att anledningen till Den 3 December e. m.
Ai Utskottets förslag att förse Tull-Chefen med Constitutorial varit den upplysning
Utskottet erhållitatt alle Uppbördsman endast med sådana voro försedde.
Det kan i sanning kallas en sällsynt upplysning.
Till en början får jag blott såsom exempel på motsatsen anföra Kongl.
Räntmästare och Landshöfdingar, hvilka äro försedde med Fullmagt.
Herr Grefven och Landt-Mar skalken hem* ställde, om Ridderskapet orh Adeln instämde uti Herr von Hartmansdorffs anmärkning , att Chefen för Tull-Verket borde försesmed Kongl.
Maj:ts Nådiga Fullmagt, samt upptagas bland dem , som innehafva Förtroende-Embeten. Ropades J a. §• 42.
Orden : "och Stats-Secreterare” uteslutas.
Vid denna §. var icke något att erinra. §. 43- Går Konungen i Fält - . förordna han Justince-Stats-Ministem och Tre andre Ledamöter af Stats-Rudetj sorn der icke äga Föredragande befattningatt föra - - - - som 8 §. stadgar.
Jag bör vördsamt fästa Ridderskapets och Adelns uppmärk - 248 Den 3 December e. m. samhet på det förändrade förhållarde, som kommer att aga ruin med en tillförordnad
Regering hädanefter mot hittills.
Inga andra än Stats-Ministrar och Stars-Råd eller Konungens icke Föredragande Rådgifvare hafva hittills kunnat vara medlemmar af en Regering, Nu skulle, efter Constitutions-Utskottets förslag, ej heller några andra blifva det.
Men skillnaden på de Föredragande är imedlertid den, att desse hittills, eller Stats-Secreterarne, endast hafva rösträttighet i de mål , som de sjelfva föredraga 5 hvaremot hvarje
Minister hädanefter skulle äga att yttra sig icke blott öfver föremålen för sin egen , utan för alla de öfriga Förvaltnings.
Chefernas föredragning.
Skulle nu 4 icke föredragande Stats-Räds - Ledamöter^ blifva ensamt afgörande : så skulle de föredragande Ministrarne, så länge Regeringen varade, återgå till Stats-Secreterarnes närvarande befattning , blott med sina egna mål , eller hafva ett ringare uppdrag inför sina kamrater, än inför Kongl. Maj:t sjelf; hvilket ingalunda synes vara lämpligt , och dessutom motarbetar det ändamål , hvarföre man velat att Ministrarna skulle taga kännedom af, och yttra sig öfver, hvarandrasärender.
Tilläte man dem det , men icke att deltaga i afgörandet, så skulle de,t förmodeligen gå , som om de fleste af Ridderskapets och Adelns Ledamöter vore blott utredare af målen , och tiilstyrkare af besluten , men icke finge deltaga i dem , hvilka deremot ensamt bestämdes af ett inskränktare antal , att nemligen de arbetande ledsnade vid att hafva mera göromål, men mindre inflytande , än sina vederlikar, samt Den 3 December e. m. 249 att arbetet och enigheten blefve derefter.
Jag tillstyrker derföre, att ändringen i denna §. endast måtte blifva den, att, efter orden: Går Konungen i fält - - - - i §. sättes : föres Re> ge ringen, i de mål Konungenför eskrifver, af Stats-Rådet.
Finner man nödigt , att stadga ett visst antal Stats-Råd , af färre än hvilket Regeringen icke måtte bestå : så kunde man utsätta 7.
Då funnes 1 man för hvardera förvaltningsgrenen , och ändock lika mångå öfriga, hvaraf Kongl. Maj:t kunde välja sig följeslagare på resan , eller lemna några suppleanter åt de hemmavarande., som möjligen finge förfall ; emedan det är troligt att han, om han än kunde medtaga alla 7, ej skulle vilja göra det.
Jag anhåller ödmjukeligen , att Herr Grefven och Landt-Marskalken behagade underställa detta förslag Ridderskapets och Adelns bepröfvande.
Herr Cederschjöld :
Jag anser det vara af högsta vigt , att de Stats-Råd , som sitta i Regeringen , och äro förordnade att föreställa Konungens person, icke böra sjelfve vara Föredragande , emedan de då icke kunna vara nog op3rtiske att afgöra målen: ty manar naturligtvis partisk i, bedömmandet af sin egen ide'.
Herr Grefven och Lan dt-Marshalk en hemställde , om Ridderskapet och Adeln instämde i Herr von Hartmansdorffs anmärkning, att red. rctionen af ifrågavarande §, rttåtte erhålla följande lydelse: Går Konungen i Fält - -- - föres Regeringen, i de mål Konungen för eskrif•vet', af Stats-Rådet etc.
Om denna, af Pierr voti Hartmansdorff föreslagna, redaction godkändes , så skulle Konnngen helt och hållet blifva betagen möjligheten, att, under en Resa hålla Stats-Råd på annan ort.
Jag hoppas , att Ridderskapets och Adelns öfrige Ledamöter, om också icke Herr Cederschjöld , erindra sig hvad jag nyss nämnde , att nemligen då sju Ledamöter utgöra Regsringeo , tillgång dessutom finnes på 7, för att kunna åtfölja Konungen , eller annorlunda användas.
Den mening Herr von Hartmansdorff nu sednast framställt, låg icke i Herr Grefvens och Landt-Marskalkens Proposition.
För öfrigt får jag förnya min anmärkning om äfventyret deraf, att lemna Regeringen i händerna endast på Föredragande Stats-Råds-Ledamöter.
Som det skulle kunna hända, art en Föredragande af första intryckets liflighet förleddes till ensidighet i sina betraktelser, så anser jag bäst att de beslutande blifva icke Föredragande, hvilka böra kunna skärskåda saken ifrån flera sidor, och bedömma den med mera lugn.
Herr Grefven och Landt-Marskalkan förnyade den af honom , till antagande af Herr von Hartmansdorff^ berörde anmärkning, sist gjorde proposition.
Den 3 December e, m. 2S1 Ropades starka Ja, jemte några Nej. Herr Grefven och Landt-Marskalken förklarade , att som, efter hvad han tyckt sif» finna , Ja öfverrösta!
Herr Cederschjöld begärde votering, samt tilläde :
Uti 8 är stadgadt, att Konungen icke må fatta något beslut, derest ej g;ne icke Föredragande Stats-Råd äro tillstädes.
Jag hemställer då, om det är lämpeligt, att lemna en större rättighet åt Ledamöterne i den tillförordnade Regeringen ?
Herr von Hartmansdorff: jag tror icke att det ena Stats-Rådet bör anses mindre skickligt, att fatta ett beslut, än de öfriga, och minst de , åt hvilka Kongl. Maj:t anförtrott föredragningen af någon styrelsegrens arlander.
Herr Grefven och Landt-Marskalken framställde följande Voterings-proposition:
Den som anser, att, i händelse af Konungens bortvaro, Regeringen skall i de mål Konungen föreslcrifver föras af Stats-Rådet, samt att denna anmärkning, såsom utgörande Ridderskapets och Adelns gemensamma tanka , i följd deraf, bör till Constitutions-Utskottet remitteras , voterar
Ja; 252 Deri 3 December e. m.
Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer berörde mot Constitutions-Utskottets Redaction af 43 §.
Friherre Cederström : Jag understa!ier, huruvida man icke i Ja propositionen borde, efter ordet Stats-Rfrletj göra det tillägg: på sätt Herr von Hartmansdorff föreslagit.
Oradalydelsen i mitt förslag tili §:S förändring skulle blifva följande - - - - Fores Regeringen i de mål _, Konungen före skrifver* _, af Stats-Rådethvaraf minst 7 Ledamöter böra vara tillstädes.
Jag anhåller att få fästa Herr von Hartmansdorffs uppmärksamhet derpå, att, om i Stockholm minst 7 Ledamöter skulle vara närvarande, och de öfrige åtfölja Konungen på resor, det kunde bända , att StatsRådet hemma blef inactivt , om en Ledamot sjuknade.
Jag hemställer derföre, om icke, såsom hittills, Stats Rådet kunde anses fulltaligt att fatta beslut, när 4 Ledamöter, utom den Föredragande, äro närvarande.
Mitt förslag går endast ut på att förekomma , det icke 2 slags Stats-Råd, med olika till groll föranledande befattningar, nemligen af ensamt föredragande och rådande , samt af allena beslu - Den 3 December e. m. a53 tande, må sitta tillsammans i Regeringen.
Skulle icke mitt förslag anragas, så borde man åtminstone stadga , att icke flera skulle vara närvarande i Regeringen, än de fyra Regerande Stats-Råden , jemte den får tillfället föredragande j hvarigenom Ministrarne , eljer de föredragande Stats-Råden icke oftare behöfde vara i Regeringen tillstädes, än då de föredrogo sina egna mål.
Harr Cederschjöld:
Med den siste värde Talarens framställning borde jag vara särdeles nöjd , emedan just dess orimlighet skulle utan tvifvel beveka mångå , att blott derföre öfvergå på min sida.
Ty att neka de 4 Regerande Stats-Råden all möjlighet till råd och upplysning af andra, än den föredragande, skulle märkvärdigt contrastera med den sorgfällighet, hvarmed man funnit sig böra omgifva Konungen med icke föredragande Rådgifvare.
För tidens vinnande vågar jag till Herr Cederschjöld hemställa, om man icke skulle kunna antaga Herr von Hartmansdorff^ förslag, såsom Ståndets gemensamma tanka ; ty den kan i alla fall icke hinda Constitutions-Utskottet i dess afgifvande svar.
Helt annat vore , om man genom en votering kunde alldeles förekomma målets återremiss, men den är ju redan gifvep.
Jag hemställer således till den värde Talaren , om man icke kunde lemna anmärkningen obestridd. a 54 Den 3 December e. m. Herr Cederschjöld:
Örn det vore en arre nan ailmän fräga,och icke en Grundlags-fråga , hvarom vi öfverlade, skulle jag gerna följa den vink Herr Munck af Rosenskjöld g i f vit mig; men då Constitutions-Utskottet icke äger den makt han tyckes förmoda, utan måste, i svaret på återrerriissen, lampa redactior.en efter de i Stånden yttrade anmärkningar , så tror jag mig böra försöka det yttersta, för att förhindra ett sådant beslut, som det Herr von Hartmansdorff yrkat.
Jag understäl ler å nyo Ridderskapet och Adeln, huru det skulle gå, om ibland oss, somlige Ledamöter för det arbete och det besvär de haft att genomgå och utreda målen , endast skulle äga att gifva råd; men icke få deltaga i afgörandet med dem, sorn endast haft den mödan att höra på de förras framställning af sakerna?
Godkännes Herr Cederschjölds mening , så blifver förhållandet sådant i Regeringen , att de föredragande Stats-Råden , som i sjelfva verket äro de vigtigaste, icke få under Konungens frånvaro deltaga i besluten med de icke föredragande , som under hans närvaro äro mycket mindre betydande än Förvaltnings-Cheferna.
För att fullfölja den siste värde Talarens liknelse, får jag vördsamt erinra, att om han och aldrig så manga andra väcka motioner i Constitutions-Utskottet, så tillkommer det Utskottets 24 Ledamöter att pä Riksens Ständers vägnar derom rådpläga; men Den 3 December e. m. 255 af dessa 24 Ledamöter fordras endast 13, för att fatta beslutet.
Herr Grefven och Landt-Marskalken frågade , om Ridderskapet och Adeln önskade att, på sätt Herr von Hartmansdorff sist föreslagit, Ja-propositionen skulle innehålla, att, i händelse af Konnugens bortovaro , Regeringen borde, i de mål Konungen föreskrifver, föras af Stats-Rådet, bestående af fyra Regerande Ledamöter och den Föredragande, Herr Cederschjöld:
Endast för att fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på betydelsen af den nyss framställda Proposition, skall jag utbe mig att få visa, hvaruti den skiljer sig ftån Utskottets Förslag.
Utskottet har sagt, att Regeringen borde bestå af 4 icke Föredragande Stats-Råd.
Enligt denna Proposition skulle det deremot stå Konungen öppet, att kunna förordna äfven Föredragande till Le, damöter i Regeringen.
Jag anser för olämpligt, om man vill binda Konungens förtroende endast inom de icke Föredragande StatsRåden.
Det är, att liksom nu icke vilja erkänna Stats-Secreterarnes vigt i jemnföielse med Konungens öfriga Rådgifvare, ehuru man upphöjt de föredragande till namn af Ministrar.
Herr Grefven och Lands-Marskalken Uzeaställde derefter följande voterings proposition : a56 Den 3 December c. m.
Den som anser , att , i händelse af Konungens bortovaro, Regeringen skall , i de mål Konungen, föreskrifver, föras af Stats-Rådet, bestå* ende af 4 Regerande Ledamöter och den Föredragande, samt att denna anmärkning, såsom utgörande Ridderskapets och Adelns gemensamma tanka , i följd deraf bör till ConstitulionsUtskottet remitteras , voterar, Ja; Den det ej vill, voterar N ej; Vinner
Nej; kommer berörde, mot Constitutions Utskottets redaction af 43 §.
Regerings-Formen gjorde, anmärkning att förfalla.
Hvilken Voterings-proposition af Ridderskapet och Adelö godkändes samt anslogs.
Sedan 43, 44, 45 och 46 §. §. i RicldarhuS-Ordningen blifvit uppläste, börjades voteringen klockan ^ till 1 om morgonen deri 4 December, och befnnnos, vid Voteringens? slut, klockan l om morgonen berörde dag , sedan En Voterings-sedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige Voterings-sedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit sålunda: J a — IS - Nej— 33, I följd ' Ben 3 December e. m.
I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen särskildt förde Protocoll blifvit uppläst, Herr Grefven och Landt-Marshalken förklarade , att ofvanberörde anmärkning således komme att förfalla. §• 99* Orden : ”Bikets Allmänna A renders Berednings” uteslutas.
Vid denna §. gjordes icke någon anmärkning, §• 102.
Denna Domstol, som Riks - Rätt kallas - - - - deruti före ordet, Fyra de äldsta StatsJRädj
Presidenterne uti alla Bikets Collegier Högsta Befälhafvaren - - - - Escadren af Arméens Flotta, Fyra de äldsta Paid i Svea Hoj-Rätt
Två de äldsta Råd i Kammar-Collegitim och Kammar-Rätten samt det äldsta Råd i hvarje af Rikets öfrige Collegier.
Di antingen - - - - om Tolf deruti sitta- Är Presidenten i Hof Rätten af laga förfall eller jäf hindrad, företräde dess ställe det äldsta Civila Stats-Råclet.
Denna Domstol äge - - - - åter insättande i Rikets tjenst.
Då det lärer vara en nödvändighet, att Grundlagens stadgande måste bokstafligen efterlefvas, och det grundlagsenlig! be Ridd. o. Ad.
Band, 17 ^58 Den 3 December e. m. för på Konungens godtfinnande, huruvida någöB särskild Arméens Flotta linnes, eller ej 5 vigar jag vördsamt anhålla om Proposition på den ändring af Constitutions-Utskottets förslag till denna , att i stället för orden; Högste Befälhaj varén - - - - Escadreh aj Arnle'ens Flotta j sätteS:
Högste Befälhafvaren viel den i Stockholm fört agde •Escadre af Kongl. May.ts Blotta j så vida man icke hellre * i stället för denna Ledamot och Befälhafvaren för Stocka holms Gärnizon, skulle vilja sätta Högste närvarande Generals- och Amirals-personerne.
Herr Grefven och Landt-Marskalkeh hem. ställde om Ridderskapet och Adeln godkände Herr Rosenblads anmärkning, att uttrycket i förevarande §< : Högste
Befälhaf varén för den vid Hufvudstaden förlagde Escadern af Arméens Flotta borde förändras till: Högste Befälhaf varén för den i Stockholm förlagde Escadre af Kongl» Maj:ts Flotta.
Herr Rosenblad: jag vågar anhålla om Herr Gréfvens och Landt-Marskalkens
Proposition på den sednare af mig gjorde anmärkningen.
Jag fruktar, att det af Herr Rosenblad sist framställda förslag icke är rätt lämpeligt , ty derigenom kunde lätt hända , att Sedan Riks-Rätten en gång blifvit organiserad , en högre Militaire - person kunde komma och uttränga den, som redan tagit sä*5 Den 3 December e. m. te i denna Domstol.
Sådant underställer jag likväl de Lagklokas bedömande.
Lika med Herr Cederschjöld tror jag , att det af Herr Rosen-, blad först framställda förslag är mera lämpligt, än det sednare, för att undvika, det icke ett Ledamotskap i Riks-Rätten må blifva en ambulatorisk befattning ; hvarföre jag, för min del, vågar tillstyrka bifall å förstnämnde förslag.