Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men den erfarenhet jag nyligen und^r denna Riksdag vunnit, har i detta al6eende ändrat m n öfvertygelse Jag har sett, huru det tillgått då Ståndet i mas1» förrättat val, oaktadt mot Riksdagens 6lut, då hvar och en väljande likväl borde känna Ståndets Ledamöter tillräckligt, för att kunna följa sin egen öfvertygelse, och sjelf bestämma sitt val.
Huru skulle det väl då tillgå, om Stån. det, nyss det vore organiseradt, skulle välja Electorer, innan Ledamöterne ännu hunnit lära känna hvarandra?
Det kan ofta falla sig svårt, att välja en Bänkman, emedan man ännu ej hunnit lära känna de 8 eller io, som likväl
Den 22 Junti t. m. 441 närmast omgifva sig; hvad skulle det val då ej vara, att välja en mängd Electorer ibland 500, hvilka nästan alla kunna vara obekanta?
De fleste skulle således vara nödsakade, att låta leda sig.
Bänkmännen nu afskaffas, är jag för min del öfvertygad, att det ej kan dröja länge, innan Ridderskapet och Adeln skulie önska att få dem åter införda.
I anledning af den upplysning Grefva Posse lemnat: ”att afsigten med den löreslagna olikheten i Riksdagsmannaaldern för Hufvudman och Ättemän varit att minska antalet af representerande Ledamöter,” får jag upprepa hvad j g t llförene anmärkt, nemligen, att minskning i Ståndets talrikhet alldeles icke skulle vara nyttig.
Men jag får derjemte anmärka, att detta besynnerliga stadgande ej en gång skulle uppfylla det åcyftade skadliga ändamålet; ty det gifves val få Ätter, i hvilka ej finnes någon, som uppnått den erforderliga Riksdagsmanna-åldern; och så länge FUllmagter få utgifvas, skulle detta stadgande så fullkomligt förfela ändamålet, att dess löjlighet ej en gäng skulle kunna ursägtas.
Om det tillätes mig, att uti en liknelse jemföra en Att med en person, så är det väl sannt, att det kropps, liga hufvudet på barnet visserligen växer och utvecklas hastigare än den öfrige kroppen: likväl uppnå kroppskrafterna gemenligen sin mognad förr än sjähkrafterna i hufvudet.
På samma sätt skulle det kunna hända, att mången Ättemän blef tidigare Riksdagsmogen, än sjelf - 442 Den 22 Junii e. tu. va Hufvudmannen.
I min tanka är det äfven oriktig', att förmögenhet skall blifva vilkor för en Adelsmans representationsrätt, så länge A«i delskapet är ärfteligt, 1 anledning af hvad jag nu anfört, får jag hemställa, ora ej Bänkmännen skulle kunna bibehållas, eller åtminstone frågan derom uppskjutas till nästa Riksdag, och Utskottets Betänkande i allt öfrigt alslås.
Grefve Posse":
Jag anhåller; att i anledning af hvad Herr Munck af Rosensköld nyss anfört, få upplysa, att det icke är något hinder, att, ehuru man låter frågan om represen-; tatlonsförändringen antingen hvila eller uppskjutas till nästa Riksdag, likväl nu företaga afgörandet om Bänkmäns afskaffande, ty uti det förslag till en förbättrad Riddarhusordning som af Riddarhusutskott blifvit upp-« gjordt, och i dessa dagar kommer att underkastas Ridderskapets och Adelns upplysta omg pröfning, är val af Bänkmän uteslutit, och redactionen uppgjord i öfverensstämmelse med Ridderskapets och Adelns vid sista Riksdag fattade beslut, att Bänkmännen borde lörsvin-i ra.
Jag tror således att det vore bäst, att med vidare discussion härom anstå, iatill dess Förslaget till Riddarhusordningen inkommer.
Herr Munck af Rosenskjöld-.
I anledning af den upplysning Grefve Posse nu lemnat, afstår jag ifrån allt yrkande i fråga om Bänk? männen, intill dess den nya Redactionen af Riddarhusordningen förekommer till gransk
- Den 22 Junii e. m. 443 ning.
Till besvarande af hvad Herr Cederschöld anfört, att, vid inträffande Electorsval, de fleste skulle vara nödsakade, att låta leda sig, får jag förklara, det jag för min del icke tror att någon låter i detta falt leda sig af andra än dem, för hvilka han har fullt förtroende.
Jag anhåller art få anmärka, att om man någon gång skulle vara mindre lycklig i sitt val till Bänkman, är skadan mindre betydlig, än om samma händelse inträffade i ett omedelbart Electorsval; ty i senare fallet af gåfve man en hel röst till Elector, men i det förra egentligen blott en femtiondedels.
De skadliga följderne af misstag och missbruk vid Bänkrnans- Och Electorsval skuPe således förhålla sig till hvarandra såsom x till 50.
Jag vill icke uppehålla Ridderskapet och Adeln med några ixrithmetiska uträkningar.
Herr Rothlieb, Carl Fredric, hade inlemnat följande, som upplästes:
Med den fullkomligaste aktning för HÖgloflige RiddarhusUtskottets bemödande, att gå Högloflige Ridderskapets och Adelns önskning gar till mötes, och med all vördnad för Utskottets yttrade öfvertygelse, nödgas jag förklara, att hvad Ingressen eller premisserne till Utskottets Betänkande om en förändrad representation inom Adein, och de uti 1 och 3 444 Den 22 Junit el tu. punkterne af samma Betänkande upptagne förslag angår, så äro de, enligt min tanka, af den beskaffenhet, att, i händelse jag försökt att en detaille granska och anmärka, skulle jag på denna väg låtit hänföra mig längre, än min vilja och min önskan mig föreskrifva, och utan ändamål upptagit en dyrbar tid,^dä detta vigtiga ämne synes mig alltför litet, beredt, för att nu kunna definitift afgöras.
Men beträffande det i första punkten innefattade förslag, torde det dock tillåtas mig anmärka, att, om Högloflige Utskottet, med fiamställning och utveckling af sina 6käl och grunder, fö* reslagit, att endast Egendom skulle till ett visst värde af Adelsman innehafvas, för att kunna representera; så ock i händelse Utskottet tillika kunnat utfinna, att bibehålla denna Egendom inamovible inom familjen och vid namnet, hade, enligt min öfvertygelse, dervid icke varit något att erinra ; men, på sätt förslaget nu är framställt, tror jag det icke vara antagligt, och ännu mindre, ätt löner och pensioner (Utskottet har glömt sportler, som kunna ägas för beständigt) skola kunna qualificera en Adelsman till Adelig representant, hvilket ännu är en ohörd sak i hvarje väl organiserad representativ Statsförfattning
Adeln blef icke då mera ett Adelsstånd.
Det vore icke mera Adelsmannen, sorn representerades, utan Embetsmannen och Pensionairen.
Adeln blef en representativ Corps af Embets- och Tjenstemän, saint Pensionairer.
Det vill säga: represente* tande tjenare; hvilket vöre stridande mot principen för -en representation , åtmindstone för Den 22 Jimii e. m. 445 Adeln, som härvid bör föreställa en slags oberoende balancerande mellanmakt.
Dessutom skulle representationsrättigheten, som alltid inom Adeln bör vara beständig ilrån en viss uppnådd ålder, blilva ambulatorisk, då man det ena året kunde äga lön eller pension, och det andra intetdera, och med detsamma i sin utöfning rakt stridande emot afsigten med Adeln» representativa egenskap. I öfrigt, hvarföre inskränka Adelns enda ännu återstående, fastän dyrbara rättighet, att utgöra en del af representationen, en rättighet, om hvars utöfning af Ridderskapet och Adeln våra Riksdagsaonaler vittna till Riddeiskapets och Adelns ära och beröm.
Uti tredje punkten göres skillnad emellan Hufvudman, Ättemän och Fullmägtige, i anseende till åldern för att kunna representera.
Uti Riksdagsordningen är åldern bestämd till fyllda 25 år.
Utan att vilja ingå i undersökning, att det just är den rätta åldern, eller om den icke snarare borde i allmänhet bestämmas till 30 år3 tror jag, att icke någon ändring i detta fall kan äga rum uti Riddar. husOrdningen, innan den i Riksdagsordningen, aom är Grundlag, förutgått.
Detta förslag, sorn i allt fall synes innefatta en obillighet, lärer således af sig sjelf förfalla.
I Nyttan af att förminska Adelns representativa personal är ännu icke på något sätt be- 9 visad, och torde mera kunna anföras emot än för en sådan förminskning på en gång ibland I 440 Den a a Junii e. m. den så kallade äldre Adeln, då den inotn A« deln i det hela nödvändigt likväl skall med tiden inträffa, genom det nya sättet att Adla, eller att värdigheten och namnet blott åtföljer en enda person, och tvänne eller flere personer af samma
Ätt således aldrig kunna vid samma Riksdag representera.
Hvad Utskottet i öfrigt uti 2, x och 5 punkterne föreslagit, anser jag deremot för min del vara väl grundadt. och ledande till nyttiga ändamål; hvarföre, enligt min taaka, de deruti föreslaene stadgand e genast kunna antagas, och i RiddarhmOtdningen införasj likaledes 6 punkten må atgörae, såsom innehål-- lande en särskilt vid sista Riksdag väckt fråi ga; men deremot tår jag ödmjukast hemställa, att Utskottets Betänkande i allt öfrigt, utan återremiss, genast må afslås, eller ock lill nästa Riksdag uppskjutas, på det ämnet må blifva mera utveckladt och beredt, än det nu är. och förekomma till afgörande, då Ridderskapets och Adelns Led möter mera mangrannt äro församlade än nu, då de till största delen hafva lemnat Riksdagen, C. F- Rothlieb.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt-' Marskalken frågade, om Ridder skåpet och Adeln ansåg öfverläggningen fulländad?
Hvarefter Hans ExteUenct hemställde, om ,Den a2 Jmii e. m. 447, icke Ridderskapet och Adeln behagade tillåta; att, med undantag af frågan om Bänkmännen, hvilken kunde, i sammanhang med den af Utskottet uppgjorde förändrade Redaction af RiddarhusOrdningen , till afgörande förekomma, ämnet i öfrigt måtte i hela dess vidd, i anseende till Riksdagens annalkande slut, och då större delen af Ridderskapets och Adelns Herrar Ledamöter redan bortrest, intill nästa Riksdag uppskjutas.
Bifölls; Justerades följande:
Utdrag af Protocollet hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, förmiddagen den 22 Junii 1818. S. D. Då nu å nyo föredrogs Bevillningsutskottets den 19 dennes afgifne, samt den 20 i samma månad på bordet lagde, Betänkande, angående Bränvinsbrännings-afgifternes utgörande} blef samma Betänkande af Ridderskapet och Adeln gilladt.
Vid förnyad föredragning af Bevillnings-Utskottets den 17 uti innevarande månad afgifne, samt den 20 derpå följde på bordet lagde, Memorial om ett arfvode af 400 Riksdaler Banco åt ÖfverCommissarien D, Ek, 443 Den 22 Junti e m. för det han, vid författandet af förslaget till den blifvande BevillmngsFövordningen och andra dermed gemenskap ägande ärenden, biträdt Utskottet; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att dertill lemna bifall.
Utdrag af Protorollet, hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln , vid Urtima Riksdagen i Stockholm, eftermiddagen den 22 Junii 1818- S D. Remitterades till Lagutskottet Kongl. Majds
Nådiga skrifvelse till Riksens Ständer af den 18 dennes, angående Dess Nådiga proposition den 2i sistlidne Maji om en Lag, i aL seende på vidtagande anstalter, för att anhålla och tilltala sådane personer, hvilka begå förbrytelser i ett af de förenade Riken Sverige och Norrige, samt derefter afvika till det andra.
Ut supra»
S D Vid förnyad föredragning af StatsUtJ skottets den 17 dennes afgifne , samt den 2® i samma månad på hordet lagde, Utlåtande öfver tjorde anmärkningar vid Utskottets den 3 dennes meddelte Betänkande öfver Riksens Ständers Revisorers anmärkningar vid StatsVerkets Räkenskaper ch Förvaltning åren 1812 till och med 1815 ; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af de öfrige trenne Respective RiksStånden gilladt, äfven för sin del dervid låta bero.
S. D. V .
Den 22 Junit é. m. 44$ S D. Föredrogos å nyo och gillades följande ftån nedannämnde Utskott inkomne, samt deri 18 och 20 dennes på bordetlagde, Utlåtanden* Frän StatsUtskottett
Af den 17 dennes i 1) I anledning äf gjörde anmärkningar Vid Utskottets den 26 sistlidne
Maj aflåinä hemställan om Revision af de under Kongl* KrigsCollegii disposition stående Cassörs Föra Vältning och Räkenskaper. 2) I anledning äf Deputerades af RiksStånden Berättelse , rörande Revisionen af KrigsRäkenskaperne för 1810 och följande åren.
Frän Bevillningsutskott et i Af deii dennes: öfver en del äf de emöt Utskottets författade förslag till en blifvande Bevillnings-Förördning gjorde anmärkningar; hvarjemte Ridderskap^! och Adelö fann för godt anmoda BevillningsUtskottét* att, i händelse någre skiljaktigheter emellan RiksStåndens rörande Allmänna Bevillningert fattade beslut skulle förefinnaSj berörde skiljaktigheter sammanjem^ ka i för att derefter kunna författa en ny redaction af den blifvande BevillnitigsFörordnifigtru
S. D. Då nu å rtyö föredrogs Serskilta Ut-“ Skottets så välden 6 sist!.
Maj aflatne Betänkande, angående grunderne tor en allmän fiy reglering af Statens Embeten och Tjenster, söm ock Riid, 0. M Prat. VII* B. II.
Afd. 29.
Den 23 Junii e, »».' den 17 dennes afgifne, samt den 20 derpå följde på bordet lagde, Utlåtande i anledning af de vid Utskottets nyssnämnde Betänkande gjorde anmärkningar; beslöt Ridderskapet och Adeln, att underdånig anhållan borde göras hos Kongl. Maj:t, det en Comittée, i afseende å en ny reglering af Rikets Embeten och Tjenster, jemte en förbättrad arbetsrnethod, samt utarbetande af ett sammandrag och förbättrad redaction af de Rikets Allmänna hushållning rörande Författningar, inå af Kongl Maj:t i Nåder förordnas, för att genast och verksamt företaga arbetet, så att detsamma vid nästa Riksdag kan för Riksens Ständer framläggas; i förening med hvilken underdåniga önskan Riksens Ständer skulle till Kongl. Maj;t i un» derdånighet öfverlemna Särskilta Utskottets i detta ämne uppgjorde förslag, jemte alla dervid inom RiksStånden gjorde anmärkningar, utan att Riksens Ständer för närvarande anse sig deröfver något Utlåtande böra meddela.
Ut aupra.
Föredrogs å nyo och bifölls Särskilta Utskottets den 17 dennes aflåtne, samt den 20 derpå följde, på bordet lagde, Memorial, deruti hemställes, att en af Utskottet till biträde vid renskrifning antagen extra Cantzlist måtte erhålla arfvode frän antagningsdagen efter den grund, som blifvit följd vid andra Ut-, skotts Cantzlier, der ett lika förhållande inträffat.
S. D:
Vid förnyad föredragning af Rid - Den 22 Junit. 45* darhusUtskottets den 20 dennes afgifne, och samma dag på bordet lagde, Memorial, innefattande förslag till allmänna grunder för ett förbättradt representationssätt inom Ridderskapet och Adeln j fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, med undantag af frågan om Bankmannen, hvilken borde, i sammanhang med den af Utskottet uppgjorde förändrade redaction af RiddarhusOrdningen, till afgöran» de förekomma, ämnet i öfrigt skulle i hela dess vidd, i anseende till Riksdagens annalkande slut, och då största delen af Ridderskapets och Adelns Herrar Ledamöter redan bortrest, intill nästa Riksdag uppskjutas.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtr skiljdes kl. half till 11 om aftonen.
In fidem Protocolli O. J, Lagerheim, Thorsdagen den 25 Junii* Plenum kl* *o förmiddagen.
Upplästes till justering och godkändes följande från ExpeditionsUtskottet insände förslag 452 Den 2 5 Junti. till Riksens Ständers underdåniga skrivelser till Kongl. Maj:t : 1) Om RiksHufvudbokssluts-arbetet. 2) I anledning af nådig proposition om en ny ConcursLag. 3) Om Lag för sådane personers anhåU lande och tilltalande, som begå förbrytelser i ett af de förenade Riken Sverige och Norrige samt derefter afvika till det andra. 4)
Om en förbättrad reglering i afseende på de från Banken utgående lånbiträden till understöd för nyttiga odlingar. 5) Om inrättning af Arbets- och Förbättringshus på Borgholms Slott och i Wadstena. 6) Om ändring af 8 Cap. 1 §.
GiftermålsBalken, om Äktenskaps förord. 7) Om ändringar i 7 Cap.
RättegångsBal ken angående Inteckning i fast Egendom. * 8) Om medel till inrättningen af en Berg-i verksSchola. 9) Om KrigsFonden samt särskilta Cornmitterades förvaltning af Allmänna medel. 10) Om StatsReg leringen i allmänhet sami Den 25 Jitnii. 453 Riksstat för år 1S19 och de följande år intilf nästa Riksdag.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Hög-: loflige Ridderskapet och Adeln , vid Urtima Riksdagen i Stockholm, eftermiddagen den 22 Junii 1818. S. D.
Vid förnyad föredragning så val af RiddarhusUtskottets den 26 sistlidne Maji aflatne Memorial , innefattande förslag till ny Instruetion för RiddarhusDirectionen, jemte Riddarhusets Embets och Tjenstemän, samt till Reglemente för låns meddelande af de under RiddarhusDirectionens förvaltning ställde Cassör, som ock af Utskottets den 19 dennes afgifne, samt den 20 derpå löljde på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af de vid ofvannämnda förslag gjorde anmärkningar; fann Rid-: derskapetoch Adeln för godt, att, med uteslutande af 3 Art. 2 §. angående RiddarhusSecreterarens representationsrätt, ifrågavarande förslag till Instruction och LånReglemente skulle till RiddarhusDirectionen öfverlemnas, för att provisoriskt lända till efterrättelse intill nästa Riksdag, då RiddarhusDirectionen uti dess RiksdagsBerättelse borde Utlåtande deröfver till Ridderskapet och Adeln afgifva.
Hant Excellente Herr Grefven och Landt9 $54 Den 25 Junii, 'Marskalken hemställde, om icke, i händelse betänkligheter eller svårigheter vid verkställigheten i några delar af ofvannämnde förslag till Instruction och LånReglemente under tiden skulle uppstå, RiddarhusDirectionen måtte äga, efter att hafva berörde betänkligheter till Frotocollet anfört, då tillämpa den hittills gällande Instructionen.
Bifölls, Hvarefter ofvannämnde ProtocollsUtdrag, uppå gjord proposition, af Ridderskapet och Adeln godkändes, med införande vid slutet af följande tillägg: agander likväl RiddarkusDirectionen, att, i händelse betänkligheter eller svårigheter vid verkställigheten i några delar deraf under tiden skulle uppstå, efter att hafva deni till Protocollet anfört, då tillämpa den hittills gällande Instnutionen.
Hans Excellcnce Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att sedan Ridderskapet och Adeln vid pröfningen den 1 sistlidne April af RiddarhusUt9kottets Utlåtande öfver RiddarhusDirectionens RiksdagsBerättelse, funnit för godt förklara HofMarskalken Friherre Klingspor Ridderskapets och Adelns aktning och välvilja för dess nitfulla befattning vid Riddarhusets reparation, men tillika ansett något yttrande öfver RiddarhusDirectionens åtgärdera Den 25 Junti, 455 såsom då ännu icke tillfullo granskade, ej kunna äga rum, så ansåg Heins Excellence, efter det berörde granskning nu mera blifvit af RiddarhusUtskottet fulländad, sig böra hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln behagade förklara förra RiddarhusDirectionen Ridderskapets och Adelns tillfredsställelse ocd välbehag öfver det sätt, hvarpå RiödarhusÅrenderna blifvit sedan sista Riksdag af Directionen förvaltade.
Bifölls-' Hant Excellence Herr Grefven och Landi"
Marskalken hemställde derefter, om icke Ridderskapet och Adeln behagade i nästa Plenum utvälja den Direction, bestående af 7 Ledamöter, som enligt 50 §, i RiddarhusOrdningen komme, att intill nästa Riksdag förvalta Riddarhusets angelägenheter.
Vid förnyad föredragning af ConstitutionsUtskottets den 17 dennes aflåtne, samt den 22 derpå följde förmiddagen på bordet lagde, Memorial, angående åtskilliga med Representationsförslaget gemenskap ägande Grundlagsändringar; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att till den behandling 56 §.
Regerings 456 Pen 25 Junii. men stadgar, berörde Grundlagsändringar god?
Känna.
Föredrogos å nyo och gillades följande från nedannämnde Utskott inkomne och den 22 dennes förmiddagen på bordet lagde, Be^ tänkanden; Från Allmänna Besvärs- och Ekonomie-* Utskottet; Af dm 19 dennes, i anledning af vackt fråga
Pm en ny allmän vägddning, samt utvidgad fånighet till grushämtning.
Från Särskilta Utskottet; Af dn 17 ämnes, angående föreslagen förändrad reglering med aflöningen, för Krone?
Uppöördsmännen i Rikets Städer, Då nu å nyo föredrogs Serskilfa Utskottets den 2 sistlidne April aflåtne, samt den 1 t i samma månad ehermiddagen på bordet lagde Memorial, innefattande upplysningar om de hittills vidtagne åtgärder, i hagan om indragning och sammanslående af öfvetflödiga Embeten och Tjenster, fann Ridderskapet och Adeln, att, sedan Ridderskapet och Adeln den 23 dennes, vid_ pröfningen af Serskildta UUt
Den 25 Junit, 467 skottets Betänkande, rörande en allmän ny reglering af Statens Embeten och Tjänster, beslutat att detta ämne i hela dess vidd borde öfverlemnas till en af Kongl. Maj:t i Nåder tillförordnad Comitté , Utskottets ifrågavarande Memorial numera endast borde läggas till hand; lingarne. Ju?terades PleniProtocollerne för den 8 sistlidna
Maj för- och eftermiddagen, samt för den 9, 11 pch 13 i berörde månad.
Upplästes och lades på bordet följande från nedannämde Utskott inkomne Memorial pch Utlåtanden: Från Conitiitilions- Utskottet’.
Af den 19 dennes; l) Angående gjorde erinringar vid Utskott tets förslag, i anledning af Kongl. Maj.ts proposition om ett Additament till Riksacten. s) 1 anledning af Ridderskapets och Aj delns återremiss på Utskottets förslag vid 102 §.
Af den 2i dennes:
I anledning af de hos RiksStinden t '458 Den 25 Junit. gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande om de under Kongl. CommerceCoHegii förvaltning stående Fonder.
Aj den 23 dennes: 2) I anledning aP de anmärkningar, som i RiksStånden blifvit gjorde vid Utskottets berättelse angående verkställd granskning af Allmänna Magasinslnrättningens Räkenskaper och Förvaltning, jemte förslag till grunde? för denna Inrättnings Organisation. 3) Öfver Kongl. Maj:ts, under den 23 December 1817, till Utskottet aflåtne Nådiga skrifvelse om liquiden af Rikets Utländska Gäld. 4) Angående RiksSfåndens särskilta beslut, i frågan om understöd för Theaterns underhållande Från Bevillningsutskottet; Af den 23 denne st 1) Angående RiksStåndenssärskilta beslut, ä frågan om projectet till en förnyad ChartasSigillatasFörordning. 2) I anledning af gjorde anmärkningar iemot Utskottets Betänkande, angående grun* dero* för de blifvande Tullafgifterne.
Den 25 Junti, 459 Från Stats- och Banco-Utskotten'.
Af den 23 dennes, öfver Kongl. Maj:(sNådiga proposition af den 12 Junii, rörande behofvet af särskilda penningetillgångar till upp, handling af Spannemål.
Af den 23 denne 1: 1) Angående val af Deputerade för RiksStånden, till förrättande af de årliga Revisio» nerne öfver Riksens Ständers BancoDiscontVerk. 2) Angående förslag till Insfruction för BanColJtskottet vid nästinfallande Riksmöte.
Af den 23 dennes, öfver väckt motion om ett förändradt sätt uti KronotiondeSpannemålens utgörande till Stockholms Stora Barnhus.
Från Ser skilta Utskottet:
Af åen 17 dennes, angående föreslagit antagande af ett ökadt antal Betjening vid LandsCancellierne och LandsContoiren.
Upplästes följande från Riddarhusutskott tet inkomne I 46o Den 25 Junti.
Hörsamste Memorial! v Genom särskilte Remisser under loppet af denna Riksdag, har det behagat Högloflige Ridderskapet och Adeln uppdraga RiddarhusUtskottet, att föreslå ändringar i den hittills gällande Riddaihu'Ordningen, nemligen den 29 Nov. förlidet år5 att utarbeta, och till Ridderskapets och Adelns pröfning öfverlemna, ttt förändrad Redaction af 7 § af RtddarhusOrdningen, j öfverensstämmelse nied 18 § i Riksdagsordningen; den 10 Dec. samma år, då Utskottets ingifne förslag till andungar af s6 och 52 § i nämnde författning, tillika med de, i anledning deraf, ingifne anföranden återremitterades, att i ett sammanhang afgifva yttrande öfver 311 a de ställen i Riddarhu;Ord* ningen, hvilka Utskottet ansåge erfordra en ny Redaction; och den 3 Junii detta år, att i anledning af Herr Påhlmans då väckte motion utlåta sig rörande föreslagit anslående uti Rid darhus-salen af en lista å alla de mål, som hvarje Plenidag komma att löretagas
Till följe af de sålunda erhållne uppdrag, har Utskottet utarbetat det förslag Utskottet nu får äran till Högloflige Ridderskapets och Adelns upplysta granskning öfverlemna.
Utskottet har, utom de anledningar, som hämtats af de erhållne Remisserne, äfven begagnat de förslag till ändringar af vissa §§ , som af Riddarhusutskott 1815, mot slutet af det årets Riksdag utarbetades, men icke hunno att till pröfning hos Ridderskapet och Adeln fös Den 25 Jitnii, 461 rekomma, äfvensom hvad åtskillige Utskottets Ledamöter anmärkt, såsom , dels bristfälligt och saknadt i förra RiddarhusOrdningen, dels nödigt att deruti förändra eller tillägga, med afseende å de, så vd denna, som förra Riksdagen af Konung och Ständer antagne förändringar uti Grundlagarne; och är det hufvudsakligen af sistnämnde anledning, som Utskottet nu törst sett sig i tillfälle, att kunna ett fullständigt förslag afgifva.
Vid jämförelse af den föreslagna nya
Re^ dactionen med den förut gällande, förmodar Utskottet att de grunder, hvilka lcdt