Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
När man nu föreställer sig, hvad i Norrlands kustland ofta inträffar, byar af 3o till 4° grannar och stundom deröfver, och man känner den luxe, som i dessa orter råder både i storleken och mängden af byggnader, äfvensom att Städerne deruppe temligen noggrannt efterfölja landsbyggdens exempel, så må man alldeles förvånas öfver vidden af den skada, hvilken årligen tillskyndas den vackraste delen af skogen.
Hos allmänheten råder den öfvertygelsen, att dessa nordligare orter hysa outtömliga sk^gs-tillgångar, men ingen besinnar, att undtr ett så liårdt klimat återväxteu skall vara högst trög; och det är likvist denna omständighet, som ger skogen i dessa orter ett större värde i deras ögon, som Den i5 December e. m. 263 se p8 en aflägsnare framtid.
Öfvertygad om rigtiglieten af denna åsigt och att det omtalade missbruket är af större skadlighet, än mången torde föreställa sig, blir den önskan högst naturlig, att genom en författning och kraftiga exempel detta onda i tid motarbetas.
Om det ock är troligt, att den större vidden hemmans-skogarne i desse orter äga, och att Krono- samt öfverloppsmarkerne, som öfverallt gränsa intill de enskildes områden, länge skola uppfylla behofven, så är skadan i alla fall lika betydlig, fastän dess stora inflytande icke fullkomligt låter beräkna sig, förrän all hjelp är förgäfves och försent att börja en förbättrad hushållning.
Lägger man härtill den skada löfskogen lider genom den högst betydliga näfvertägt, som måste anställas för dessa tak, då till ett enda af ofvan uppgifven längd ofta fordras 2000 st. näfver, synes klart, att dessa orters innevånare anställa en skogsförödelse, hvilken de troligen ej sjelfva skola erkänna eller blifva varse; och det är derföre så mycket nödigare, att detta ämne af Styrelsen handlägges.
Utur flere än en synpunkt torde således det öfverklagade onda förtjena afseende.
Hvad genom författningar häruti icke kan uträttas, torde genom exempel kunna vinnas, hälst om belöningar också derföre skulle bestämmas.
Blifver en förbättrad skogshushållning först i kustlandet tillvägabragt, 2 64 Den i5 December e. m. der behofvet, äfven i nu omnämnde fall, den högeligen påkallar, skall den nog sedermera sprida sig åt det öfre landet.
Vid uppställningen af en skogsordning torde detta ämne böra komma i öfvervägande, och i denna hänsigt har jag ansett mig böra fullgöra en sjelf åtagen pligt, den mången visserligen kunnat bättre än jag uppfylla; men jag hoppas dock, att de som känna dessa orter och begrundat följderne af det beskrifne missbruket, skola med mig dela öfvertygelse!! om nödvändigheten af dess hämmande, och jag anhåller derföre slutligen om Remiss å detta anförande till vederbörande Utskott.
Herr von Schéele, Franz, anförde skriftligen:
Det har icke blifvit min lott att begära Högloft.
Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet för något ämne af vidt omfattande egenskap, eller medförande en öfver hela Landet utsträckt nytta; men öfver tygad att hvarje mindre dels välstånd äger det största samband med det belas, vågar jag framställa en angelägenhet af vigt för en, i flera än ett afseende betydlig, ort i Riket, nemligen Philipstads Bergslag.
Inom en areal af omkring åtta qvadratrail uppbrytes malm och tillverkas, efter Den i5 December e. m., n65 de sednare io årens medium, årligen 43,5oo skeppund tackjern, hvaraf omkring 400° skeppund förädlas till stångjern inom samma ort.
Det är naturligt, att en så stor production skall fortdrifvas med en stor arbetsstyrka, som åter consumerar en större mängd lifsförnödenheter, än den som kan inom orten frambringas.
En lätt transport till afsättnings-orten af den tillverkade varan, god tillgång på arbetare och födoämnen för måttligt pris äro hufvudvilkoren för denna handterings och dess idkares välstånd och trefnad.
Men, ty värr, saknas mycket häraf.
Länge har man, inom denna Bergslag, klagat öfver höga dagsverkslöner och brist på arbetare, och denna klagan är ej utan grund.
Lifsmedlens dyrhet härleder sig från den långa landtransport, på hvilken de måste Bergslagen tillföras, och att det producerade taekjernet ej lemnar tillverkaren någon stor vinst, härrörer till en del af den stora kostnad, som är förenad med dess transporterande till nästa hamn i Wenern, eller Christinehamn.
Att dessa hinder för Bergshandteringens flor genom en enda åtgärd kunna i det närmaste afhjelpas, är hvad jag önskade kunna i det följande i korthet bevisa.
Öfver mängden af det tackjern, som årligen transporteras från Philipstad till Christinehamn, har jag ej haft någre ordentlige specialer att tillgå; men efter en på goda grunder fotad beräkning skulle det - a 66
Den i5 December e. m. samma utgöra minst 20,000 skeppund.
Det slång- och manufacturjern, som dels tillverkas inom denna Bergslag, dels dit ankommer ifrån Dalarne, för att vidare föras till Christinehamn, utgör omkring 5ooo skeppund; summan af det jern, som således utföres på samma väg, kan med temlig visshet antagas utgöra 25,000 skeppund.
En delaf samma väg måste äfven den malm passera, hvilken föres ifrån Finnshyltebergs och Persbergs Grufvor till Carlskoga Bergslag, för att der afverkas, och jag uppskattar derföre totalbeloppet af de från Philipstad och dess omgifning söderut gående varorne till omkring4o,oooskeppund; jag är åtminstone säker, att detta blifver dess belopp, om transporten underlättas.
Att återfragterne af spannmål, salt, sill, tobak och köpmannavaror skola vara ganska betydliga, är naturligt för hvar och en, som känner hvad en Bergslagsort kan af spannmål producera, och dess stora behof af de öfrige nämde varorne.
Hitintills har all transport varit verkställd med hästar, dels sommar- dels vintervägen; men de i sednare lider ofta infallande barvintrar hafva gjort sommartransporterne mera nödvändige, och jag vill derföre i synnerhet fästa mig vid dem.
Dessa hafva till största delen varit verkställde först sjöledes från Philipstad till Asphyttan, så landväg £ mil till Bjurbäcken, och derifrån åter Den i5 December e. m. sjöledes genom Öjvettern, Hyttsjön och Bergsjön till Sjöändans lastlageplats, hvarifrån är en mil landväg till Christinehamn.
Man finner lätt hvilka kostnader som skola vara oskiljaktige från dessa ofta inträffande omlastningar, och att det är en fullkomlig omöjlighet att bestämma tiden, då varan kan i Christinehamn vara afhämtlig, emedan sådant beror på en större eller mindre tillgång af forslare för landtransporterne.
För att afhjelpa dessa olägenheter och bereda landet flere andra förmåner, har man derföre varit omtänkt på en Båtleds öppnande emellan Philipstad och Sjöändans lastageplats.
De af den förtjenstfulle ÖfversteLieutenanten och Riddaren Hällström och Capitaine Ekenstam i detta hänseende gjorde undersökningar vitsorda ej allenast möjligheten af denna Båtfarts öppnande, utan äfven de ekonomiska fördelarne deraf.
Enligt förslaget skulle Båtleden föras från
Daglösens sydöstra ända till östersjön, derifrån förbi Storfors och Lillfors Bruk till Öjvettern, och slutligen följa den gamla ledningen till Sjöändans lastageplats.
Kostnadsförslaget för detta företag, då det skulle utföras med lutande planer i stället för slussar, uppgår till 78,700 R:dr B:co; men man har, vid betraktande af de ifrågakommande jordersättningarue, upptagit summan till 100,000 R:dr B:co.
Den 20 October e. m. kan blifva stor för Landshöfdingarne att ikläda sig samma ansvar, som ComittéernaB Ledamöter; skulle jag dock gerna vilja lära närmare känna Riksens Ständers rättighet, att ålägga Landshöfdingarne detta ansvar , blott med iöranledande af Kongl. Maj:ts förslag , att de skulle vara Ordförande i nämnde Comittéer Dermed är likväl icke åsyftad någon personlig ansvarighet, utan blott en ledning.
Det är ej till Landshöfdingen penningarne lemnäs; utan till Staden.
Väl har jig mig bekant, att Riksens Ständer då de bevilja ett låne-biträde, äfven kunna föreskrifva villkoren för detsamma; men endast för dem, som blifva delaktige af lånet.
Man skulle annars nog långt kunna utsträcka sina fordringar å Konungens Embetsman; och jag anhåller derföre om Herr Grefvens och LandtMarskaikens
Proposition till afslag på denna del af Betänkandet.
Det är just derföre, att
Betänkandet i denna del ej innehåller andra ord än de. hvilka finnas i Kongl. Majtts Nådiga Proposition, som jag anhåller att detta stadgande måtte få stå qvar.
Utskotten hafva icke tillstyrkt någon ansvarighet för Konungens Embetsman , som ej med samma ord finnes föreslagen i Dess Proposition.
Dt t är blott Grefve Posst-s farhåga, som vållat discussionen.
Hvar och en kan lätt ölvertyga sig, att Utskottens mening cj varit att föreslå någon ändring i Propositionen.
Har således Kongl. Majit åsyftat, att Landshöfdingarne skulle vara Ordförande i Comittéerne utan ansvarighet, lärer någon sådan ej kunna drabba dem; och tvertom, Här är blott fo* Bea 5» Btiober i. na. reslagit, att Landshöfdingarne skoja vsra Cuajittéemes Ordförande, och icke taladt om dera» ansvarighet, ehuru Utskottens Ledamöter inom sig varit öfvertygade, att en sådan ansvarsskyldighet nödvändigt är en följd af deras Ordförandeskap.
Jag vågar derföre anhålla, att Ridderskapet och Adeln måtte bifalla Betänkandes oförändradt.
Jag får vördssmt hemställa till Hans Excellence Herr Grefve af Wetterstedt» eget bedömande, hvad säkerhet des skulle vara för Riksens Ständer, att bevilja dessa anslag som lån, när det först är öfverlåta åt Städerne sjelfve, att välja Comittéer utan andra reglor, än att Landshöfdingarne i dem skola vara Ordföranden, och när sedermera icke
Städerne i massa skola ansvara för medlen* användande och återbetalningen deraf?
Det lärer derföre icke vara öfverflödigt, att någon del af ansvarig, heten jemväl drabbar en person, vid hvilken allmänna förtroendet genom det innehafvande Embetet redan är fästadt; och jag förnyar derföre mitt tillstyrkande af bifall å Betänkandet i hela dess vidd.
Herr Cederfchj åld, Pehr
Sa vidt ^ig kunnat fatta discussionen, äro Herr Hjerta och Grefve Posse fullkomligen Öfverens.
Den förre anser nemligen Landshöfdingen alltid böla vara närvarande i Comittéen, och att denna således ej får sammanträda, utan då Landshöfdingen dervid kan vara tillstädes.
Grefve Posse £air åter raedgifvit, att Landshöfdingen bör vara »«;; jo Oktober t. m. ansvarig för alia åtgärder, Comittéen i dess närvaro vidtager och beslutar.
Landshöfdingen kommer följaktligen au dela ansvaret för alla €)- mitiéens åtgärder.
Grefve af Ugglas, GuJtaJ:
Jag anser mig böra nämna, att de Utskott hvilka det ålegat att afse säkerhet för da beviljrd-» linén, i detta afteende, hufvudsakligen rakrs-it derpå, att Lands, böfdingarne skola vara Ordföranden i ela föreslagne Comitteerna.
Om Utskotten förutsett , att ansvarigheten ej skulle delas af Landshöfdingarne är det mycket möjligt, att lånen ej blifvit tillstyrkte att beviljas, Hvad beträffar svårigheten för Landshöfdingen att, ehuru ej alltid närvarande, dela Gomittéens ansvarighet, sa synes den mig icke vaxa sl stor, som man föreställer sig
Vid medlens utdelande måtte väl Landshöfdingen kunna •vara tillstädes; och i afseende på piöfningsn af Lånehandlingarne m. m., kunna ju dertill sådana terminer utsättas , som Landshöfdingen dertill sjslf pröfvar lämplige.
I afseende slutligen på sjelfva byggnadernas utförande synes det mig icke omöjligt att Landshöfdingen kan skaffa sig en person på stället för hvilken han hyser förtroende, och som genast tillkännagaf , om någre afvifeelser ifrån den anbefallte
Byggnads ordningen agde rum , då rättelse kunde meddelas.
Jag tror att ingenting bör xubbas i förslaget, hvilket åsyftar säkerhet i det |$ela, utan får för min d§l tillstyrka Högloft. i?o
Dtn io October e. m.
Ridderskapet och Adeln att bifalla Utskotten* Betänkande oförändradt.
Herr Grefven och LandtMarjkalken pjorde proposition till bifall af Stats- och BancoUtskottens förevarande Utlåtande; hvilken proposition med Ja besvarades.
Upplästes till justering och godkändes följande ExpeditionsUtskottets insände förslag till Riksens Ständers underdånige Skrifvelser till Kongl. Maj:t : N:o 239.
Angående verkställigheten af RiksHufvudBoken m. m. N.o 240.
Angående beräknings-grunden för BiksMarkegängs-priset å den under Rikets Embets- och TjenstemannaStaten med Penningelöner uppförde Spannemål.
Om användandet af Djeknepenningame i Hernösands Stift. N.o 242.
Angående lindring uti Inqvarterings-besväret för Städerne i allmänhet, samt särskildt för Malmö, Warberg och Wadstena.
Angående SpannemåiS-anslag till lönefyllnad för Stockholms SkoieLärare.
Nio 244.
Angående biträde af Statsverket till Mossodlingar i Skaraborgs Län.
Oen 20 October c. m, N:o 245.
Angående påskyndan de af LagComittéens arbeten och granskning deraf.
Angående granskning och omar betning af de till efterrättelse nu gällande EdsFormulair.
Angående ett tillägg uti nu gällande StorskiftesFörfattningsr.
Om undsättning för rådane Jordbrukare, hvilkas växande gröda skadas af frost eller hagel.
Herr Grefven och LandtMarfkciHen anmodade Herrar Electorer att innan nästa Plenum sammanträda, för att utse en Ledamot i Lagutskottet efter Herr von Hausvolff, Ciri Gustaf* Reinhold, som, med Herr Grefvens och LandtMarskalkens tillstånd, från Riksdagen afrest.
Upplästes och lades på bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden ‘ Frän Conjiitutions VIskottet •.
Af den 16 dennes: N:o 68- Med föreslående af ett tillägg i 102 §.
RegeringsFormen. »o Geisler a, rn.
Frän.
Stais Utskottet: Af Hen 16 Hennes; Nm 542, Öfver gjord motion om nedsättning af Qvarantaines-afgifterne vid Känsö för Svenska Fartyg.
Frän Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie- Utskotten:
Af den 10 dennes: N:o 543.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande, angående Communications öppnande med Gellivare Jernmalinaberg i Luleå Lappmark.
Frän Stats- Jämt Bevillnings Utjkotten ; Af den 16 dennes.
Nto 544.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut afgifne Betänkande,, öfver Kongl. Majtts Nådiga Proposition om -Extra Grufvehjelpen i Stora Kopparbergs Län.
Från Stats- Banco- farnt Allmänna Bef v års och OeconomieUlfKotten'.
Af den 10 Hennes.
N;o 545.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut afgifne Betänkande, rörande Allmänna Magazinslnrättningen, *> m 9 o O et ober >**) Frän Lag Vtjkottet:
Af den 13 dennes.
N:o igg.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkan} de, angående yrkad föreirädes-rätt för Jordägaro till betalning af Brukares lösa egendom.
I anledning af gjorde anmärkning gar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, angående jordägares rättighet till Arrendators afbysande, när ArrendeContract ej uppfylles.
N:o sot.
I anledning af de utaf RiksStanden fattade skiljaktig© Beslut, i frågan om förbud för Ledamöter i HofRätt, att sig emellan byta lottade mil.
Utdrag af Protocollet, hillet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm förmiddagen den 20 October 1823. S, D. Föredrogs 3 nyo och Bifölls Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottets den 6 dennes under N;o 1 g 1 afgifne, samt den n derpåfoijde eftermiddagen pi bordet lagde, Utlåtande i anledning af vackt motion, om större frihet i Jerntillverkning och försäljning* Ut supra.
S, O, Vid förnyad föredragning af StatsUt - flért 2o October r. rrt.
8kottets den 6 dennes under N-.o 519 afgifne samt den 11 derpäföljde e, in. på hordet lagde, Utlåtande, i anledning af Kongl. Majus Nådiga Proposition, om ändring i de nu gällande föreskrifter om ArrendeSpannmålens utgörande af Kungsgårdar, samt derunder iydande hemman och lägenheter} blef samma Utlåtande på grund af dervid gjorde anmärkningar ti 1 f Stats-Utskottet återremitteradt.
Föredrogs å nyo och befölls Bevi'1- uingsUtskottets deri 2 dennes under
Nio 44 afgifrie samt den 4 derpäföljde eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, angående en förnyad ChartseSigillataeFörordning.
Föredrogs å nyo och återremmitterades, på grund af dervid gjorde anmärkningar, Lag- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottens den 17 sist 1.
September under N:o 193 afgifne samt den 11 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, öfver Kongl. Majus Nådiga Proposition, med förslag till Författning otn Fast Egendornsförsäljning å Lotteri.
Ut supra. S. D. Föredrogos å nyo och gillades följande, från nedannämnde Utskott inkomne, samt den 15 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtanden: Från Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie- Utskotten:
Af den 24 sistledne Semtember: N:o 527.
I anledning af gjorde anmärk - gtn SO fictabtr t. nu.
Ty 5 ningar vid Utskottens förut meddelte Betänkande,' angående en förändrad reglering af HospitalsInrättningarne i Bikel» Från Stcits-Utskottet; Af den 10 dennes; N‘.o 530.
I anledning af gjorde anmärkuingar vid Utskottens förut meddelte Betänkande, i frågan om Skånska Roteringen.
Från Bevillnings- Utskottet:
Af den 10 dennes: N:o 47.
Angående aflöning för a:ne Extra Cancellister.
Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets den 10 dennes under Nlis 53a och 533 afgifne, samt den 15 derpåföljde e. rn. på bordet lagde, Utlåtanden, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte Betänkanden ; 1:0 I frågan om Grefliga Gyllenstjernska Eamillens påstådde fordran hos Staten, 2:0 O m uppgift öfver hvad Staten påkostat Götha Canal; fann Ridderskapet och Adeln för godt att, enär sistnämnde Betänkanden redan blifvit af de öfrige 3lne RiksStånden bifallne, för Dess del låta bero.
Ut supra, S. D. Vid förnyad föredragning af Stats* ®#w 50 öcfabcr «. ;>*■, Utskottets
Jen lo dennes under N:o 535 »fgifnej samt den 15 derpåföijde eftermiddagen pä bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte Betänkande, angående vackt fråga om Revision af Lästafgifts.
Foncens förvaltning ; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, med förkastande af samma Utlåtande, besluta, det underdånig anhållan borde hos Kongl. Maj:t göras, derom, att LäsufgiftsFonden mätte hädanefter i vanlig ordning så väl af KammsrRätten som af Riksens Ständers Revisorer granskas; uti hvilket beslut de öfrige RiksStånden skulle inbjudas, att sig med Ridderskapet och Adeln förena.
Ut supra* S. D. Då nu å nyo Föredrogs "Bevillningsutskottets den 8 dennes under N:o 46 afgifne samt den 15 derpåföijde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte förslag till en förändrad Tariff för Husbehofsbränvins-brännings-afgiften; fann Ridderskapet och Adeln , att, enär berörde förslag redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallit, Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde läggas till Handlingarna.
S. D. Vid förnyad föredragning af LagUtskotteis den 29 sisth September under N:o 196 afgifne, samt den 15 derpåföijde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte Betänkande, angående mildring i Straff*lagarne; fana Wrn sa Ocieber e. m. finn Ridderskapet och Adeln, alf, enär sistnämde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Alein bifallet, Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde läggas till Handlingarne.
Då nu å nyo föredrogs Allmänna Besvärs- och EoconomieUtskottets den 6 dennes under N'.o
I g 6 afgifne, samt den 15 der påfölj — de eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, i frågan om yrkad rättighet till utvidgande af Stångjerns- och Amnessmidet i Riket; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallit, Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde läggas till Handlingarne.
Vid förnyad föredragning af För - Stärkta StatsUtskottets den 16 dennes under N:o 536 aflåtne, samt den 17 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde , Memorial , angående åtskillige anslag för FörsvarsVerket; fann Ridderskapet och Adeln, att samma Memorial borde till StatsUiskottet öfverlemnas.
Utdrag af Protocollet, hållet ho* Högloft.
Ridderskapet och Adeln vid Uagtima Riksdagen i Stockholm eftermiddagen den 20 October 1825. S. D.
Vid förnyad föredragning af Consti-v Ridd, o. Ad.
Prat, IX. B. And.
Afd. 12 178 Ben 20 P< löher r, m. fntionsUtskottets elen 8 dennes under N:o 5S aflaine, satnt den 11 derpäföljde eftermiddagen på bordel lagrie, Memorial, i anledning af Herr C. G. Trfffenbergs från Ridderskapet och Adela remitterade anledning lill anmärkning mot Konungens Rådgifvare i Commando-mål för Arméen; fann Ridderskapet och Adeln, ait samina Memorial borde läggas till Handlingarne.
S, D. Föredrogs å nyo och bifölls Statssamt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottens den 6 dennes under N:o 528 afgifne, samt den 15 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, öfver åtskilliga motioner, dels om all jords lika beskattning, dels om förändring i sättet för skatternas utgörande.
Vid förnyad föredragning af LagUtskotteis den 29 sistlidne September under N.'o 194 afgifne, samt den 15 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottet förut meddeldte Betänkande, om upphäfvande af de Författningar, som hindra Sakägares fria val af Rättegångso mbud; blef samma Urlåtande af Ridderskapet och Adeln afslaget.
S. D. Förtdrogs å nyo och gillades LagUtskottets den 6 dennes under N:o 195 afgifne, samt d. I 5 derpåföljde eftermiddagen pä bordet lagde, Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte Betänkande, rörån - f)cn 20 flrtnher r, rt. de> u(mätning och försäljning af fast Egendom.
S. D Föredrogs å nyo och återremitterades på grund af dervid gjorde anmärkningar, Ali manna Bssvärs- och OeconornieLTisiottets den 6 dennes under N;o 195 afgifne, samt den 15 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagda, Betänkande, om Allmänna Författningars utgitvande från Trycket pi ett för Allmänheten mera tillgängligt sätt.
S. D. Då nu å nyo föredrogs Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskotiets den 6 dennes under Nio 197 afgifne, samt den 15 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, öfver väckt fråga, angående förändring i allmänna Skjutsnings*anstalterne, Postvagnars inrättande och Skjutslegans nedsättning ; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att samma Utlåtande gilia, endast med undantag af Utskottets tillstyrkande, att Bonden måtte förklaras berättigad, att sjelf köra, då man begagnar hans åkdon; hvilket tillstyrkande af Ridderskapet och Adeln förkastades.
Vid förnyad föredragning biföll Statsoch BancoUtskottens den 14 dennes under N:o 541 afgifne, samt den 17 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddelte Betänkande, i anledning af Kongl, Majus Nådiga IJo Dt» sa Öctober e. m.
Proposition, angående Låne-understöd för Städerne Norrköping och Borås.
In fidem Proloeolli O. J.
Öppnades Herrar Electorers Lista till val af en Ledamot i Lagutskottet efrer Herr von Hauswolff, Carl Gustaf Reinhold; och befanns dertill hafva blifvit utsedd :
Njo 1563, Herr Cederstråle} Fullmägtig Herr Kuylenstjerna, Eric Magnus. Föredrogs 3 nyo
Exeyedition*Ulsko(tet* den Ben 25 October f. nt. lO denne* aflåtuc, samt den 11 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, i anledanledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets under
Nto 170 meddedlte Förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl.
Majit, angående Riksens Ständers granskningsrätt af Tullverkets Räkenskaper rn. ra.
Emot Expeditions-Utskottet nu upplästa Memorial kan jag naturligtvis ej hafva något att invända ; men önskar att händelsen med denna expedition måtte föranleda Utskotten, i allmänhet att hädanefter icke inlåta sig i raisonnementer, sorn ej tillhöra förslagen ; äfvensom att man häraf matte vid en kommande Riksdag hemta anledning att antaga något förslag, liknande det, jag vid början af den innevarande gjorde, men hvilket då förkastades , att nemligen Utskotten böra vid slutet af deras Betänkanden i bestämda resuméer sammanföra hvad som bör blifva Riksens Ständers beslut i de behandlade ärenderna, och föremål för Riksens Ständers underdåniga Skrifvelser derom till Kongl. Maj:t, hvilket ock af BevillningsUtskottet redan vid denna Riksdag blifvit iakttaget.
Herr Grefven och LandtMarfkalken hem. ställde, om icke, enär ExpeditionsUtskotrets ifrågavarande
Förslag redan blifvit af de öfrige 3\ne RiksStånden godkänd!, Ridderskapet och Adeln behagade för dess del dervid låta bero.
Bifölls, Den 20 Odolf er j. m.