Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då nu Konungen öfverlåtit handlingarna i detta mål till SlatsUtsk., har sådant otvifvelaktig! skett, på det att nämnda Utsk. skulle kunna med full sakkännedom yttra sig i ämnet; och vid sådant förhållande, samt med afseende på de upplysningar som lemnats af en riksdagsman, hvilken fullt kände och kunde bedomina behofvet af denna tjensteman, hemställer jag, huruvida det kan sägas innefatta en mindre grannlagenhet, att uppgifva de skäl och grunder, hvarföre Ständerne icke ansett sig kunna bifalla Konungens proposition.
På det alt icke någon måtte kunna läg ga mig till last, att jag vill uppehålla statsregleringen, vill Den 31 December f. m. 399 jag ej motsätta mig bifall lill den föredragna skrifvelsen.
Jag vill blott i prot. hafva förvarad min åsigt om huru man bör skrifva lill sin Konung.
Uppå derefter framställd propos., blef Utsk:s förslug, med iakttagande af ofvannämnda rättelse af ordet Statsverket till Postverket, af 11. o. Ad. godkänd.
Fortsattes pröfningeu af Bevilln.Utsk:s utlåt.
N:o 3o, i anledn. af gjorda anmärkntr vid betank.
N:o 21 ang:de tullbevillningen.
T r ä d v a r o r j Å r t r ä d.
Flere ledamöter yrkade, att utförseln måtte blifva fri fiun tull, hvilket äfven af R. o. Ad. bifölls.
I öfvigt bifölls Utsk:s förslag.
Träd var or:
Alla, ej specificerade, iner eller mindre arbetade, derunder inbegripna ej specificerade Snickare- och Sva rfvare-ar beten, med eller utan betsning, målning eller lackering.
Emot detta förslag yrkades, dels att införselslullen, såsom hittills, måtte bestämmas till 33^- proc. af värdet, dels att åtminstone svarfvare-arbeten måtte från de öfriga afskiljas och med nämnda tull beläggas.
A en annan sida yrkades bifall till Utsk:s förslag.
Uppå derefter framställd propos. blef Utsk:s förslag af Pr. o. Ad. bifallet.
Tvål.
Tågvirke, nytt.
Emot Utsk:s förslag yrkades bibehållande af det i i835 års taxa stadgade förbud emot införseln; hvilket åter officia ledamöter bestreds. H. R. o. Ad. biföll Ulsk:s förslag.
Tågvirke, sådant, hvarmed Svenska fartyg varit nödsakade att, i stället för bevisligen förloradt, sig å utrikes ort förse, då samma tågvirke vid hemkomsten finnes ohrn k ad t.
Sedan R. o. Ad. bestämt tullen för nytt tågvirke lill alldeles enahanda belopp, sorn för denna artikel blifvit föreslagen, fann Ståndet, på derom af en ledamot gjord hemställan, den nu föredragna rubriken böra ur tulltaxan försvinna.
På flere ledamöters hemställan, men emot <yi ledamots afstyrkande, beslöt R. o. Ad., att pröfningeu af denna artikel skulle uppskjutas tills R. o. Ad. fattat sitt beslut ang:de väfnader. 3oo Den ai December f. m.
Ur:
Fick-, Af en ledamot yrkades för denna artikel bibehållande af i B >5 års tullbestämmelser, hvaremot en annan yrkade bifall till Utskts föislag, hvilken sednare mening äfveu af R, o. Ad. antogs.
Vägg- och Studsare- af bronz; andra slag; samt delar af Ur, ej specificerade.
Urband och Urkedjor.
På hemställan af en ledamot, fann R. o. Ad. att denna artikel, såsom hörande till slöjdevaror och med dem dragande lika tull, borde utur den egentliga taxan uteslutas och endast i nolen upptagas med hänvisniug lill ”Slöjdevaror, ej specificerade.”
V a n i 11 e.
Några ledamöter yrkade bibehållande af den i 1835 års taxa bestämda införselstull, hvilket åter af andra bestreds.
Violrot; Visitkort; Vitriol och Vadd.
Vagnar och Åkdon.
Emot Ulskts förslag yrkades, dels antagande af förslaget i betänk.
N:o 21, dels bifall till sistnämnda förslag, med tillägg att äfven enskildes ur
Riket bevisligen utförda vagnar få tullfritt åter införas.
Äfven yrkades bifall till Utsk:s förslag i utlåt.
Ad. behagade bifalla Utsk:s i utlåt.
N:o 3a framställda förslag.
Hr Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla förslaget i betänk.
JN:o 21.
Hr Landtm, förnyade sin propos. till bifall å förslaget i utlåt.
N:o 3o. Ropades ja och nej.
Då Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna att ja öfverrösta! nej, begärdes votering.
Den som bifaller Bevilln.Ulskts i utlåt.
N:o 3o framställda förslag till tullbestämmelser ronde vagnar och åkdon, voterar ia; Den 21 December f. m. 3oi den det ej vill, voterar »ei; Vinner nej, bifaller R. o. Ad.
Ulskts i betänk.
N:o 9.i ronde ofvannämnda artikel framställda förslag, med tillägg deraf, att äfven enskildes ur Riket bevisligen utförda vagnar få tullfritt åter införas.
Efter voteringens slut, befunnos rösterna Lafva utfallit, som följer :
Hr Eden hjelm, Gillis, reserverade sig emot R. o. Ad:s nu fattade beslut.
Vatten; Vax; Vekar och Verktyg.
Emot Utsk:s förslag yrkades dels bifall till förslaget i betänk.
N:o 21, dels att vin, på buteljer, då det ankommer från Italien eller vid Medelhafvet belägna orter, bör beläggas med lägre tull, hvilken föreslogs till 29 proc. af värdet på produetionsorten; dels ock bifall å Utskts förslag i sin helhet.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, alt, då olika meningar blifvit framställda, lämpligast torde vara alt skilja frågorna åt, så alt frågan örn tullbestämmelserna för vin på buteljer först afgjordes, och sedan den om vin å fastager.
Hr Landtm, hemställde derefter, om R. o. Ad. behagade bifalla Utsk:s förslag till tullbestämmelser för vin på buteljer.
Då Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna alt ja öfverröstat nej, begärdes votering, under yrkande alt contra-proposm måtte innehålla, att vin, inkommet på buteljer från Italien eller vid Medelhafvet belägna orter, skulle beläggas med en tull af 25 proc. af dess värde på produclionsorten.
Sedan voter:s-propos:n blifvit uppsatt och till justering uppläst, afstod likväl den ledamot, som yrkat votering, från dess verkställande, i anledn. hvaraf den af Hr Frih. o. Landtm, sist framställda propos. ansågs vara af R. o. Ad. bifallen.
Då nu Hr Landtm, skulle till afgörande framställa frågan om tullbestämmelser för ’’Vin på fastager,” anmärktes af en ledamot, att flere ledamöter, i förväntan af votering, och i förmodan att således frågan om tullen för vin på fastager icke så snart skulle hinna förekomma, torde hafva bortgått, och anhöll således att den måtte till efter - 3o2 Den 21 December f. m. middagen uppskjutas, hvilket äfven, efter denna erinran, af Hr Landtm, ansågs vara riktigast och af R. o.
Ad. bifölls. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. -J till 3 e. m.
Måndagen den 21 December i84o.
Justerade p!eni-prot:n för den 1 1 sisth Nov. e. m. och för den |3 i samma månad.
Fortsattes pvöfningen af Bevilln.Ulsk:s utlåt.
N:o 21 ang:de tull— bevillningen.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att, sedan från förmiddagen hade blifvit uppskjuten frågan om tullbestämmelserna för vin på fastager, under discussionen hade blifvit yrkadt dels bifall å Utsk:s förslag i utlåt.
A':o 3o, dels å förslaget i betänk.
Hr Landtm, hemställde nu, om R. o. Ad. behagade bifalla Utsk:s i utlåt.
N:o 3o framställda förslag rörtde vin, alla slag, på fastager.
På samma sätt besvarades äfven den härefter framställda proposm till bifall å förslaget i betänk.
Hr Landtm, förnyade sin proposcn till bifall å förslaget i utlåt.
N:o 3o. Ropades starka ja, blandade med många nej.
Den sorn bifaller Bevilln.Ulsk:s i utlåt.
N:o 3o framställda förslag till tullbestämmelser för vin, alla slag, på fastager, voterar ja; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, bifaller R. o. Ad.
Utsk.s i ofvannämnda afseende uti betänk.
N:o 21 framställda förslag.
Den 2i December e. m. 3o3 Ja — ao.
Jag har ej förut ansett mig böra reservera mig i något fall, emedan jag ej ansett det tjena lill något; men denna fråga är så vigtig, att jag anhåller få nedlägga min reservation emot det nu fattade beslutet.
Hr Edenhjelm, Gillis, förenade sig i denna reservation.
Pehr, reserverade sig äfven emot beslutet.
Jag får också ä ran reservera mig emot ett beslut, som, fattadt efter några ögonblicks discussion, minskar Statens inkomst af tullen med (io,ooo r:dr, om min beräkning ur riktig, af en artikel, som egentligen endast begagnas af de förmögnaste i landet, och det sedan man ofta nästan hela förmiddagar tvistat om artiklar, hvarå den högre eller lägre tullen icke skiljer sig med mera an 60 å 600 r:dr. Hr Printzensköld, Carl, förenade sig i det yttrande, Hr von Hartmansdorff afgifvit.
Hr Rå fe It, Anton, anmälde äfven sin reservation emot det fattade beslutet.
Vindruf; Vindrufvor; Vinsten och Vinstenssalt.
V i s m u t.
Emot Utsk.-s förslag yrkades, att införselstullen måtte bestämmas till 2 sk., och att utförseln skulle blifva fri från tull, hvilket förslag äfven, efter flera framställda proposlr, dels å Utskrs förslag, dels å detaljerna af den yrkade förändringen deruti, af R. o. Ad. bifölls.
Helsiden, Alngods: Felb och Pe1 u c h e, samt Flor.
Helsiden, Alngods: Guld- och Silfvertyg, äkta.
En ledamot yrkade införselslullens bestämmande till 24 rtdr per skålpund, men R. o. Ad. biföll Utsk:s förslag.
Helsiden, Alngods:
Guld- och Silfvertyg, oäkta; samt Sammet.
Väfvader:
Helsiden, Alngods: Taft, Kypert eller Levantin, Satin eller Sidensarge, enfärga - 3o4 Den 11 December e. m. de eller skiftande, rutiga eller randiga genom olika färgadt silke, men ej genom väfnadssättet.
Under den långa oell lifliga discussion, som uppstod öfver denna artikel, yrkades emot Utsk:s förslag, att för densamma borde, i öfverensstämmelse med i835 års taxa och i enlighet med Hr Grapengiesser vid Ulskts betänk.
N:o 11 fogade reservation, förbud stadgas emot införsel deraf.
Den motsatta meningen yrkade bifall lill Utsk:s förslag.
Ad. behagade bifalla Utsk:s förslag till tullbestämmelser för den nu föredragna artikeln.
Vid den nu uppkomna fråga om conlra-propostns innehåll, yrkades, dels att den borde uppställas i öfverensstämmelse roed Hr Grapengiesser vid betänk.
N:o 21 fogade reservation; dels att den borde innehålla antagande af samma föreskrifter, som 1835 års taxa innehåller; hvarjemte äfven yrkades, att så väl i ja-propos:n, som i contra-propostn, ifall den ej komme att innehålla blott hänvisning till i835 års föreskrifter, borde införas ett stadgande, som gåfve sådana varor, som denna artikel innehåller, rätt alt, då de komma från Ostindien, få införas emot en tull af io proc. af värdet.
Sedan Hr Frih, o. Landtm, förklarat, att något tillägg i afseende på Ostindiska sidentyger icke kunde göras i ja-propos:n, då alldeles ingen fråga derom varit väckt innan R. o.
Ad. förklarat öfverläggningen fulländad, och åtskilligt, dels i anledn. häraf, dels i fråga örn contra-propos:ns innehåll, ytterligare blifvit yrkadt, förenade sig R. o. Ad. slutligen om att godkänna följande voter:s-proposition:
Den som bifaller Bevilln.Utskts förslag lill tullbestämmelser i afseende på taft, kypert eller levantin, satin eller sidénsarge, enfärgade eller skiftande, rutiga eller randiga genom olika färgadt silke, men ej genom väfnadssättet, voterar ia; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, antager R. o. Ad. de föreskrifter, som i i835 års taxa i afseende på ofvannämnda artikel finnas stadgade.
Den 18 Februari e. m.
C01 varande prorenten skulle utgå, äro ganska små och gifva mycken liten ranta, hvilken utdelas åt fattiga, och det vöre derföre snarare lämpligt att, derest fonderna stego, nedsätta förvaltningsprocenten, hvilken jag tror ändock är högre, än hvad som betalas från andra tönder.
Jag skulle säl. föreställa mig, att ifrågavarande punkt borde förändras till följande lydelse: »att för sådana nya fonder, som sedan sednaste riksmöte blifvit öfverlemnade till
Direktionens förvaltning, Riddarh.-Kamereraren må, derest donatorerna icke särskildt till förvaltningskostnaden afsatt en bestämd summa, (å såsom arfvode beräkna samma procent årligen af fondernas belopp, som i allmänhet utgår af Riddarhusets fonder.»
Jag tror det vara nödigt att utbyta siffran Vedels proc. mot det obestämda ordet »samma», på det man i framtiden icke må vara bunden.
Jag anhåller att till alla delar få instämma med den siste värde tal.
Det är nemi. ganska gifvet att, ifall fonderna mer och mer förökades, skulle den provision, som enligt Utsk:ts förslag tumme att utgå, bereda Kamereraren en alldeles öfverdrifven lön.
Om det å ena sidan är alldeles riktigt att denne tjensteman är väl aflönad, så är det å andra sidan äfven riktigt att denna lön icke höjes öfver höfvati på pensionstagarnes bekostnad.
Om derföre emellan två Riksdagar ytterligare fonder skulle tillkomma, af hvilka det kunde vara tjenligt att Kamereraren åtnjöte någon provision, så anser jag, att det vöre tillräckligt att vid följande Riksmöte derom bestämma.
Jag anhåller om bifall till Hr Björnstjerna* förslag.
Efter härmed fulländad öfverläggning och uppå framstäld propos. lemnade R. o. Ad. sitt bifall till det af Hr Björnstjerna framställda förslag: »att för de nya fonder, som blifvit sedan sistförtlutne Riksdag till Direktionens förvaltning öfverlemnade, Riddarh - Kamereraren ina, derest donatorerne icke särskildt till förvaltningskostnaden afsatt en bestämd summa, såsom arfvode beräkna samma procent af fondernas belopp, som i allmänhet utgår af Riddarhusets öfriga pensions- och stipeudiifonder.» 16 och 17 §§.
Lades till haudlingarue. 18 §.
Slutligen förekom Utskotlets hemställan om decharge för Rid* darli.Direktionen, och sedan H.
Exc. Hr Gr. och Landtm, anmodat de ledamöter af nämnde Direktion, som möjligen voro närvarande, att sig aflägsna, blef propos. å bifall til! föreniimnda hemställan framstäld och med ja besvarad.
Med tillkännagifvande att Hr Kuylenstjerna, Carl Johan Garn - 002 D en 22 Feb mari. mai, denna dag återlemnat den till honom såsom fullmäktig för adliga ätten Muhl N:o 1351 utlemnade pollett, till följd hvaraf hans ledamotskap uti Allm. Besv.- och Ekou.Utsk:t uphört, anmodade H.
IL o. Ad:s Hrr Elektorer att utse en ny ledamot i nämnde Utsk. efter Ilr Kuylenstjerna.
Slutligen anmäldes och bordlädes Riddarh.Utsk:ts Utlåt.
N:o 8, ang. ifrågasatt godtgörelse af Statsmedel för kostnaderne till Riddarhussalens inredning, anskaffande af värminrättning samt införande af gaslysning m. m. R. o.
Onsdagen den 22 Febrnari 1860.
Justerades 3 Prot.utdrag för d. 18 dennes e. m., samt Pleniprot. för d. 7 sisth Januari.
Öppnades Hrr Elektorers lista vid val af en ledamot uti Allm.
Besv. o. Ekou.Utsk:t efter N:o 1,351 Hr Muhl, Eullin.
Hr Kuylenstjerna, Carl Johan Gammal, samt en ledamot i Riddarh.Utsk. efter N:o 2,115 Hr Stjernefeldt, Claes Ferdinand, ^ooh befunnos hafva^blifvit utsedde till ledamot i Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:t: N:o 1,304, Hr Kuylenstjerna, Carl Johan Gammal, samt till ledamot i RiddarhusUtskottet: N:o 817, Hr Tigerhjelm, Emil.
Anmäldes och bordlädes: StatsUtskottets Utlåtande N:o 59, i ani. af väckt motion om befrielse från Den 22 Febr uari. 603 räntor och onera för Komministers-bostället N:o 1, ett halft mantal, Rätansbyn i Jemtlands län; Memorial .Nio 60, med hemställan att RiksgäldsKontorets Embets- och Tjenstemän samt Vaktmästaren vid detta verk måtte för är 1860 bibehållas vid dem beviljad tillfällig löneförhöjning; och Memorial N:o 61, i ani. af erhållne återreinisser å Utlåt.
N:o 9, ang:de K.
Propos. om användande af en del utaf de till fångars vård och underhåll anslagne medel för nödige nybyggnader vid fästningsfängelset i Landskrona; samt Bevillningsutskottets Betänkande Nio 18, ronde Postbevillningen och dermed sammanhängande ämnen.
Eöredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande BankoUtskottets d. 11 och 18 dennes bordlagde Mern.
N:o 16, i ani. af RiksStåndens beslut öfver Utskits Utlåtande N:o 11.
Utskits första yttrande, i ani. af R. o. Adis återremis3 af lista punkten i Utlåt.
Nio 11, lades till handlingarne.
Utskits i sednare delen af Mern. gjorda inbjudning och förslag till voteringspropos. Ur Lilliehöök, Bertili Då den ifrågavide punkten innefattar två alternativa förslag, det ena en inbjudning och det andra ett förslag till voteringspropos., så får jag först och främst föreslå, att R. o. Ad. måtte vidblifva sitt en gång fattade beslut, i afs. på punktens lydelse, samt instämma i BankoUtskits i afs. på den föreslagna voteringsproposin gjorda framställning.
Äfven jag, för min del, tror att R. o. Adis beslut i ifrågavide punkt är riktigare än det, hvartill Utskit afgifvit förslag och, efter gammal praxis, äfven gjort inbjudning.
Men om R. o. Ad. vidblifver sitt beslut, så vågar jag, för att undvika möjligheten af att frågan skulle blifva remitterad till förstärkt BankoUtsk., vördsamligen föreslå, att Högloft.
Ståndet täcktes göra inbjudning till de andra RiksStånden att om sitt beslut sig förena, hvilket jag äfven tror icke skulle möta stora svårigheter, ty egentliga orsaken, hvarföre R. o. Adis beslut icke af de öfriga Stånden genast blifvit antaget, kan man antaga vara derföre, att man icke tänkt sig nog in i det verkliga förhållandet.
Utskits förslag innehåller: — »börande Fullmäktige tillse att prägladt silfvermynt af alla faststälda sorter städse finnes i förråd.»
Det är tydligt och klart, att det understundom kunde vara förenadt med stora kostnader, att af hvarje sorts silfvermynt hafva så stora förråd, att brist ej skulle kunna upkomma. R. o. Adis beslut, som åsyftar samma ändamål, som Utskit sannolikt afsett, är, enligt mitt förmenande, bättre, derföre att orden »så vidt ske kan» i detsamma influtit.
Jag förnyar derföre min anhållan, att <•04
Den 22 Februari. R. o. Ad., med vidblifvande af sitt en gång fattade beslut, matte inbjuda de öfriga 2:ne RiksStånden att deruti instämma.
Jag ber att få instämma i det af Gr.
Lagerbjelke gjorda förslag om inbjudning till de öfriga Stånden att i E. o. Ad:s beslut instämma, och anhåller jag tillika att få afstå från mitt yrkande på bifall å den af Utsk:t gjorda framställning i afseende på voteringsproposm.
Exc. Hr Gr. o. Landtm., att i den nu föredragna delen af mom:t först förekom en inbjudning till E. o. Ad. samt PresteStändet att instämma uti Utsk:ts i 3:dje punkten af Utlåt.
N:o 11 framstälda samt af Borgare- och BondeStånden bifallna förslag till en § i det blifvande Bankoreglementet; och hade, i afs. härå, endast blifvit yrkadt att R. o. Ad. skulle vidblifva sitt förut i frågan lättade beslut.
Efter framstäld, men med nej besvarad propos. å bifall till Utsk:ts il'rågav:de inbjudning, gjordes propos. derå, att E. o. Ad., med vidblifvande af sitt förra beslut, skulle afslå Utsk.-ts inbjudning; och blef denna sednare propos. med ja besvarad.
Härefter yttrade H. Exc., att Gr.
Lagerbjelke hade föreslagit, att Borgare- och BondeStånden skulle inbjudas att förena sig uti E. o. Ad:s, af PresteStåndet numera jemväl biträdda beslut ronde den förut omnämnde g:ns ordalydelse, och hemstälde, huruvida R. o. Ad. behagade till detta förslag lemna bifall.
Slutligen hemstälde H. Exc., att E. o. Ad., för den händelse att dess nyss beslutade inbjudning icke skulle af någotdera utaf de förutnämnde RiksStånden antagas, behagade godkänna den af Utsk:t föreslagna voteringspropos., hvilken hemställan jemväl bifölls.
Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande BankoUtsk:ts den 11 och 18 dennes bordlagde Utlåt.
N:o 17, i ani. af väckta förslag om Bankoviusteus användande, samt om Bankens deltagande i ett utländskt låu. lista punkten.
Hr Lefrén, Johan Pehr, anförde skriftligen: BankoUtsk:t medgifver (sid. 8) l:o, som orden lyda, »att hufvudsyftemålet med Hr Lefréns förslag att genom Bankovinstens kapitalisering bilda en för betryggande af Bankens vexlingsförmåga tillräcklig reservfond, bestående af sådana räntebärande papper, hvilka när som helst kunna i silfver förvandlas, är fullt riktigt; men då motionen, såsom redan blifvit antydt, förutsätter, att Bankens år efter år hopsamlade vinst skulle under alla förhållanden användas till anskaffande af dylika papper, föranlåtes Utsk:t erinra om de hinder och betänkligheter, som deremot möta och som, efter hvad Utsk:t Ilen 22 Februari.
605 tror sig utan svårighet kunna ådagalägga, äro af den beskaffenhet, att förslaget, om det, sådant oaktadt, utfördes, icke skulle leda till Hankens eller landets fördel.» Utsk:t säger vidare 2:o: »under en tidpunkt, då, i följd af gynsamma handelsförhållanden eller andra orsaker, vexelöfverskott förefinnes.
Hr Lefréns förslag att använda Bankens årliga vinst uteslutande till inköp af vexlar och att för dem anskaffa goda räntebärande papper, hvilka lätteligen kunna på utrikes ort i silfver realiseras, onekligen är en ändamålsenlig och verkställbar utväg till Bankens konsoliderande, emedan Banken i sådant fall för sina vinstmedel beredes en tillgång, som representerar motsvarande metallisk valuta, utan att sedelstocken ökas med mera än just det i sedlar, hvilket förut såsom vinst till Banken indragits.» Utsk:t säger vidare 3:o: »annorlunda blifver deremot förhållandet, om det skulle såsom ovilkorlig regel föreskrifvas, alt de ifrågasatte operationerna skola ske under alla förhållanden och i en lång följd af år, icke blott då vexelöfverskott, utan äfven då vexelbrist är för handen.
Ty det är uppenbart att i sednare fallet, eller då vexelbrist eger rum och tillfälle att köpa vexlar således saknas, Banken icke kan förvärfva sig utländska statspapper utan att dertill, vare sig direkt eller indirekt, använda sin egen reela fond; hvadan ock under en dylik för Banken och landet ofördelaktig period, då den metalliska kassan redan befunne sig i ett sjunkande tillstånd, denna kassa skulle för inköp af omförmälte värdepapper behöfva att af Bankostyrelsen sjelf ytterligare anlitas.» Utsk:t säger vidare 4:o: »och då derföre en sådan åtgärd under ogynsamma handels- och penningeförhållanden icke kunde till Bankens fördel vidtagas, så och enär vinstmedlens användande i Bankens lånerörelse, enligt motionärens åsigt, ej eller borde få ega rum, återstode icke annan utväg än att i Banken reservera berörde medel intilldess måhända först efter lång tids förlopp tillfälle till vexelköp återkomme och vinsten då kunde på föreskrifvet sätt till det afsedda ändamålet användas.
Men det torde icke behöfva bevisas, att vinstmedlens reserverande i Banken under en längre tidrymd, ehuru ett kraftigt medel att betrygga Bankens egen säkerhet, deremot genom minskning af landets rörelsekapital, just då penningeställningen snarare behöfde uphjelpas än underkastas en ytterligare tryckning, skulle verka skadligt på allmänna rörelsen och sålunda utöfva ett särdeles menligt inflytande på landets hela näringslif.
I betraktande häraf anser Utsk:t ett stadgande om Bankovinstens framtida användande under alla förhållanden i den af Hr Lefrén angifna syltning icke lämpligen kunna eller böra meddelas.»
Be tvänne första af mig nu, utur Utsk:ts Betänk, anförde punkterne innehålla ett otvetydigt gillande af hufvudsyftemålet och verkstälbarheten i allmänhet af mitt förslag; hvaremot de tvänne sednare punkterne framställa anmärkningar, som skola lägga hinder i vägen för dess antagande.
Dessa äro: a) att förslaget icke kan utföras under alla förhållanden; b) att det icke kan utföras då vexelbrist är för handen, utan att tillgripa Bankens reela kassa; 000 Den 22 Februari» c) att, som motionärens åsigt är att Bankens vinstmedel icke få aDvändas i Bankens lånerörelse, så skulle dessa, under de år, då vexelbrist egde rum, hopas i Banken och minska rörelsekapitalet.
Det är sannerligen forundransvärdt och sorgligt, att Utsk:t, sedan det erkänt förslagets hufvudsyfte såsom godt och ändamålsenligt, kunnat antaga, att motionären skulle åsyftat, att förslaget kunde och borde tillämpas under alla omständigheter, äfven då vexelbrist vore förhanden, ja äfven derhän, att Bankens reela fond skulle då anlitas, samt att, enl. motionärens allmänna åsigt, att vinstmedlen icke, såsom nu, skulle användas i lånerörelsen, ett sådant användande ej heller skulle få ega rum de år, då vexelbrist eger rum.
Men antagöm, att motionären varit nog kortsynt och enfaldig att hysa sådana klena åsigter i fråga om förslagets utförande, som honom af Utsk:t benäget tillägges, men hvartill motionen, läst i sitt hela sammanhang, visserligen ej gifver anledning, antagom, säger jag, allt detta, så hade man kunnat förvänta, att Utsk:t rät tat alla dessa motionären tillagde fel, under tillstyrkande af förslagets antagande med dessa rättelser, emedan Utsk:t otvetydigt förklarat detsamma vara ändamålsenligt och ledande till Bankens konsoliderande, i stället att, som nu skett, förkasta detsamma på den enda lösa grund att det icke under alla förhållanden kan utföras, förbiseendes att nu, då Staten är sinnad uptaga ett betydligt utländskt lån, riklig tillgång på vexlar upkommer.
Jag hade ämnat begära återremiss af denna punkt, men som detta numera vore utan allt ändamål, återstår för