Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
En lindring i Noteringen salunda, akt dä i den öfriga delen af Länet 2me Mantal utgöra Roten för en Karl, är de här z Mantal om Roten, hwarigenom uppkommer en minskning af ungefär Lz Soldater, hwUkas lön och underhäll efter Ridd sch Ad. prok. 5 B° t685 475 Den iO Januarit. 7685 ärs Reglemente emellan Mmogen och So dalerne i Westmanland, jamt i8oz ärö Markegäng gör 1029 R:dr. s o Att hwarje af de 16; Rotar i Sali bergö Fögderie för en Tunna Svannemäl under namn af Dagöwerks, Tunna lör Gruswe-DrängS hjelpsns ffull, lom tillsammans gjort t6z Tunnor; men hwaraf för bristande kllgäng pä Spannemä! utgör blott 22^ kappe in natura pä Roten, lvm pä i6z Rotargör 174 tunnor 22;kappar eller i penningarefkeriZo;ärsMarkegäng4^4 Rr 26 H- ror. och resten eller 48 Tunnor 72; Kappar betalas med Penningar efter Tre Daler Sllfwermynt Tunnan gör - - - 24: 9: 9. bela ersättnings swärdet för Grufwe-Drängs hjelpen utgör således - - , 7487 -' z6: 7. som dä Laga Hus och andra exprncer för 6; Soldater tillkommer, nogsamt kunna anses till fullo smara emot Gruswe - Drängs hjelpen - - - - - 7964: 4: — 7:0 Lönerne pä Rronans Stat till Tjenstemän wid Weckel utgöra tillsammans 719: 16: 8 0 Till inköp af Materialier wid ProberKammaren - ------ , 6: zr: 9:0 p,der Kronan förlust genom bewiljade Förmedlingar för uppdämningar, hwilka Förmedlingar till 7L Mantal, efter i8oz ärö Markegäng, utgjorde ----- 452:2:9. 70:0 Har Kronan mast lemna wedeclag till Enäkers Bys Frälse, Hemman för WartenffaLa, som efter r8oz ars M:keg:g gör 22; zz: 6.
Den ro Januarii. 475 no Njuter Sela Stad för Bergslagets skull, frihet för Tull och Accis jamt Bätsmanshätt. 12:0 Sro Enåkers och lTkora Allmänningar uppiätne Bergslaget utan någon Rkcognitlons-afgift- — Den förut Bergslaget tillkommande Mantals- och Kneckte- Weden utgöres ester 1802 ärs förening endast af Skogägande Hemman emot betalning ester ärlig Taxa eller Markegäng. — Och Knekte» Weden, hwllken sedan Allmogen ätog sig ständiga Knecktehället, bort helt och hållet upphöra är genom 1802 ärS förening eftergifwen.
Det samma har ocksä stedt med andra extra onera, frän hwilka Allmogen redan efter de wid 1652 ärs Riksdag faststäldte
Dags» werks-styldigheter hade bordt genast bltjwa befriad.
När nu oswannämnde för Sala Stad och Bergslag bestädde Krono - Föreningar och uppoffringar, jom kunna räknas till ett witzt ärligt b.iopo i penningar, sammanläggas, utgöra de en summa af ----- - n,6lo: 2z: ro. Hwarföre
Kronan erhäller i arrende för de Sex Nedre Socknarne - 1119: 8:-- Silfwerstatt af 2000 markers tillwerkning 16^9: ro: i.
Slagsta» och Myntare§ön af Bergslagets behällne Silfwer uppgifwes med afdrag af kostnaden till » ?85'« Tillsammans Z,i4Zr »8: s. Och 476 Den ro Januarli. blir fäledeö Kongl Majus vch Kronans ärliga förlust - 8,467: 5: 8.
Da likwäl de faknade Jnkomsterne af Grufrve-Jorden, Wäsby Kungsgärd, Wmänttlngarne, fullen, Accisen och BälsmanShäller äro oberäknade, äfwensom till denna förlust kommer Kronotionde» af de donerade Bonde-Hemman, hwitken enligt Rärenstcperne till Donations- uden utgält, men ivid Hemmanens öjrveriättwde till Bergslagen biiswit den famma estcrginven.
— För ott Kronan stuve hajma en ersättning lwarande emot detz uppoff-ingar fordrades omkring 6,Loo Markers högre tillwerknina än den som Gruiwan hittills gifivit.
— Elter detz de sednare io ären per medium warande afkastning af 1974 marker har ej allenast Kronan »öriorak, uran alwen Bergs lagen genom de w:d Wast - Malmens afstNjande anwände kostnoder, och är denna Bergslagens förlust beräknad till omkring 4726
R:dr ärligen, fastän de Körslor och Hö lewerasitter, hwilka Tomt, ägare i Staden j>e'fwa till Grufwan utgöra icke i denna räkning ingall.
Med en fädan sakernas ställning, dä Kronans förlust är bttydelig, dä arbetet icke synes löna den derpä nedlagde kostnad, lärer endast akerstä att jökg utreda den fräaan, huru en förändring enligt med Statens fördel och ulan rubbning af enstildeö wästärv mä kunna ulföraS.
Huru wida den öfwerensstämmer med Statens förbindelser emot Enstildta och huruwida ortenS dessaffenhct mcdgifwer andre ulwägar kill näringsfäng.
Att med Grnswans närwarande bestaffenhet och möjeliga utsigter för framtiden dek icke kan löna - Den iO Ianuark'.
477 na sig för det Allmena, ott läka dufwa densamma för Statens räkning synes af det föregäende wara ädaga!--gdt, och det lärer wäl icke eller kunna nekas Staten att förklara att den ej widare kan in-gä i en sadan befattning.
Da äterstär endast, att afgöra huruwida Staten kan Zterkomma i Åtnjutande af sine gjorde
Förläunigar utan att bryta emot sina ingängne förbindelser Efter hwad Skars-Utskottet kunnat finna, sä wal af innehället af Sala Stads Priwtlegier, som af 174! ärs Transport vä) det l följe deraf ar 174Z emelian Bergslagen och Kronan offlutade A rende-Lontract, äro de derigenom ak Kronan vtwerlätne förd lar alltid förenade med wista wilkor af arbete och biträden w>d Grufwe dritlen och Silfwer » Werket; enar detze skulle upphöra eller genom Grufwans öswerlemnande till Bergslagens fria disposition det komme alt bero af hwars och riis fria wilja, huruwida han will densamma fou» sikta, kan wjkottet ej annat finna, än alt ocksä med detsamma de rättigheter böra upphöra, hwilka endast i och för drste förbindelsers skull wörö Bergslagen lemnade, och att Kronan således emot befrielse frän de till Grufwe-driften hörande skyldigheter bör äkerträda i besittning af dest för G-ulwe-dristen och konstwerkenö underhall aistädde Förläningar.
— Om i grund af ett sä kalladt ewärdeligt Conlract om Kronans Hemmane-Räntor, Sala Bergslags Jnt-restenter skulle yrka fortfarandet af inkomsters ötnjlttande, för hwilka de icke kunna skaffa Staten någon nöjakng ersättning, more det att anse som en beskattning pä hela Samhället, till hwarö åtnjutande Sala Bergslags-Jnreretzenter icke mera ä» andre kunna wara 478 Dott lo Januani berätttgade
Att likwak harwid bör jkiljas e» mellan de Förräningar hwilka genom sättet as deras öfwerlätande och besittning kunna anses som Bergslags-Jnkeretzenternes egendom och de afgikter eller onera, hwilka oj andre Medborgare utgöroS och hwars öfwerlälonde derföre egenttligen kan anses lvm en minssning i Samhällets inkomster, förmodar Srote - Utskottet lika mycket bör wara en följd af sakens natur s-m af btllighetens jökrssrifter.
De sörre af d-ste flagg Förläaingar besia uti den sa kallade Grufwe, Lrono-Grads och Bergsmans.
Jorden med sine tillhörigheter, hwilken ehuru fran böljan uppiäien blott under nottjande ratt, mi.mera insörliswad med sjeifwa Tomterne, jä wä! igenom egenskapen af dek alflutcrde perpetuella Contracket, som i synnerhet igenom besittningens iängwarighel, hwilk-n, till desi öfrvcrlätande l
Ars och Köp gistvik ja till sägande urminnes häfd, kan och bör anses såsom Enskiltts egendom och bör as Staken under full ägande rätt till dem upUätas.
Det andra stagrt at F ttänmaar utgöres as HcmmaiisTxänrorne jftän de Sep Nedre Socknarne och af des sä kollade GrufweDrängs h,espen.
Dche bada strgs inkomster som utgöra eg-ntestgen hwod Staten förlorar, borde vcksä helt och häller indragas, för att i Stats-Catzan ingä.
LLncrne till Emdcrsmännerr wid werket blefwe också, enär detze Embetsman asginge eller dlefwe annorstädes emptoyerade, en besparing för Let Allmänna, dä de wid Gruf ve-bristens upphörande icke mera behöfwa äterbesättas.
Räu - De» io Januaris.
4^9 sänkan af AyUmge Mjäkswarn kunde af» wen, t hörte och förlamade
Arbetare således icke borte supponeras, framdeles indragas.
Det gifwes witzerligen ännu ett slags uppoffringar som Staten gör igenom te oswannämnde för uppdämrimgarne bewiljate Förmedlingar och Wederlag, men da ä andra siban är ädagalagdt a t igenom watmeks astappningar ur Sjön Hallaren som är Dam-Slö och hwarisrän SagÄn bemtar sitt förråd, wattendrist stulle uppkomma för i r Qwarnar jemte ett Jern ManufakturWerk i Westmanland samt z ne Qwarnar i Upland, lärer man medgifwa art Kronan igenom Rantorne af detze ätffillige Weck erhällit rikelig ersättning för demäldle uppoffringar och att den genom uppdämmngarne nu sörsämrade Jorden icke pä längre tid, om äfwen wattnet aftappades, stuve kunna gifwa någon afkastning.
— Att läta förblifwa wid det närwarande, synes således i detta fall närmast förenligt med bade Statens och Enskildes fördel.
Hwad nu de öfrige Hemmans, Räntorne angär, dä wärdek deras blir olika efter olika Markagäng , kan wäi icke eller en oföränderligt bestämd wl, st af deras indragning beräknas; men uppta» gen ester i8vz ärs Markegäng enligt den i 1804 ärs Comrr-ltzions - Handlingar gjorde ewaluarwn af detze Räntor, skulle den utgöra en inkomst tor det Allmänna af 9616 R.dr. — Dertill kunde räknas ännu 719 R:dr för den pä Kronans Stat uppförde Werkets Betjening och de 6 R:dr som ätgä til! inköp af Materialter för Probe» Kammaren.
Mr della utgjorde lo,;4l R:dr hivap - 480 Deri 10 Ianuarii. hwarilrän likwäl j händelse
Grufman ffulle hell och häller nedläggas inkomsten af 200 Marker S>lfwer!katt, wärderad till - - - i6z9 R.r samt Mynkare - Lön och Slagskatt för det öfriga räknadt kill - , - , - . - - R:x semke BergsLagens arrende. afgift för H mmanäRänkorne utgörande - - - , - rny: bör afdragas, hmilket gör tillsammans ^14; Rm Som ifrän ofwannämnde fumma af 10^41
R:dr oör atgä och äterstär säledes en behällning för Kronan af 7198 R-dr Banco, utom kwad för de upphörande skyldigheter af Grumme» Jorden och efter N?cognil»ons
Allmännmgarnes indelning och fkättläggning till hemmantal kunde i Ränta erhällas.
Sädant blefwe Refultatet, dä Riksens Ständer skulle anse Grufwe-.drifken helt och hällit döra upphöra och att Staken säledes emot befrielse för Bergslagen ifrLn de den samma hittills älagoe skyldigheter borde äterträda i ätnjulande af sina fordna rättigheter.
Men dä Sala Silfwer, Grufwas bearbetande, i fall det kunde ske med mindre förlust för CtatsCassan alltid blefwe en winst för det Allmänna, och dä en sadan rörelses upphörande alkid för den menighet som den samma hittils idkat, skulle medföra en betydlig rubbning i utwägar till l äring och uppehälle, torde bet ännu närmare böra undersökas, om icke igenom en annan förwaltnings-method, eller igenom andre närinas-orenärs öppnande en tillräckligare utkomst skulle för Bergslagen kunna - Dett ro JamrarLk.
481 na beredas och Gruswe- driften ändock till nägsn del kunna fortfara: ortens läge och klllgängar synas härtill guma anledning.
De innom Salbergs Fögderiasmättr Skogsoakker äro as Förste Landtmätaren köken 2 är 1^04 uppgilne till ett belopp of iz6,8oz Tunneland, hwarförutan enligt hans munteliga tillkännagifwande inför Commiesionen, enskifta Hemmans Skogar skola st inas till ett belopp af omkring 40,000 Tunneland, sä att desse innom Sala Fögderi belägne Socknar kunna anses innefatta en omkrets al nära 200,000 Tunneland Skogsmark. — Derjemte äro wio CommisstonenS är 1804 jörrättade undersökning ätta stycken wattenfsll Ugpaifne säsvm tjenlig? tstl Smides'Hamrars och M^s UanarS anläggning, hwaraf 4 stocken blifwit af Comneen godkände och läglighet i sölje deraf funnen till 4020 Skeppur.ds Smides anläggning.
Wld en sädan Sala Stads belägenhet, omgilwen af stora Skogar och bredwid sädane dels of naturen dels a» konsten danade W^ttenfall samt med en mindre aflägsenhet frän dlorks,A8 outödelig? och wälartade I«rnmalms
Fält jemte de anledningar dertill, som pä närmare häll stola wisa sia, hofwa sä wäl ä ena sidan de till undersökningens förrättande urs dde Commikkerude funnit stal tillstyrka, som Bergslaos Znteresftnterne funnit sig söronätne, att är 1804 instämma i anhällan om tillstånd till anläggande ok en Jerntjllwerkmng, ge^om hwars afkastning de skulle sättas i ständ alt fortfara med arbetet i Silfwer'Grufman vchott ändock till Krokan ärerlemna dest afstädde Hemmans, Räntor.
Ridd. och Ad. proe, 5 B.
Det 52 s - 482 Den ro Jarmar».
Detta förslag med derwid kort ester gjorde tilläggning»» bestär huswudsakligen i.följande puncrer: , o
Att till Stars -Werket indragas alla i Räder fvriänie Kron»-Räntor af Socknarne. 2:0 Att Bergslaget säsom en statt af Silfwer-Werket ärligen beralar 200 Lödig Marker Silfwer. zw Att Bergslaget häremot Nädigst mätte förunnas 4500 Skeppund Stångjerns Smide, med dertill hörande Tackjerns bläsning emot enkel Hammarsta» e-'ler procent, fritt frän o!l Be, rvillmng och Tionde afgift af Tackjern», och Bergslaget under ewärdelig nyttjande rätt upvläkas Kyllinge Mjöl och Sägqworn, sä att TLatrenfallen i samband med O.warnarne kunna upptagas till Bergsbruk. 4:0 Alt fä wäl Bergsmans som Grufwejorden stuile förklaras för Bergslagets enstiidta egendom med ewärdelig ägande rätt och ort Staden sä wäi i anseende till jorden tom andre frioch rättigheter mä oqwald njuta sine Priwrlegier ech de genom flere Kongl.
Resolutioner förunte förmäner tillgodo 5: Att Smidet mä i sä mätta sammanbindas med Silfwer-tiilwerkniugen att det blifwer Tvmtewls förde», utan alt sedermera wara widare förbundet med Tomterne, än att d.t kan till dwem som hälst innom Bergslagen i likhet med Lotter i Fahlu Grufwa öfwerlätas. 6:0
Att Silfwer-Werket mä öfwerlemnas till Bergslagets egen disposition, i likhet med andre pri - Den ro Ianuarii. 48Z priwate Werk i Riket och akt när Embeksmanna styrelsen uppfört, säsom Byggnads-Fond för de noa Jern, Werten, Bergslagen mätte förunnas, ott i trenne är uppbära de Räntor det nu för Silfwer-Werket innehafver. 7:0 M Silfwer- och Jern - tillwerkningm mä stäilas under Bergmästaren i orten och att all den Betjening Bergslagen finner nödig till Mertens drift mä af dem ijelfwa fä till och afsattas. 8:0
Att tvid nu warande Pastors afgång Tomtägarne finge eftergift för den hwarje Pastor i Upsala hittills personell tillagde Kronans andel uti Sädes-Ttonbrn utaf Bergslagets Jord. 9:0
Att sedan Krono - Räntorne bliftvit till Stats-Werket indragne och Bergslaget således urständfatt att gifwa desi nu warande Tjenstemän underhäll, Bergslagen mä derifrån warda defriadt. io:o Att Enäkers och Nora Allmänningar hädanefter som hittills mä af Bergslaget utan afgift fä behällas» n:o Akt Bergslaget af de detta Werk underlagde Socknar mä framför andra bruk, emot full betalning i mon af wägens längd, äga förmonsrätt till Kohl- och Med» handel säfom en 0- umbärlig wara för de nu i underdänighet sökte Jern-tillwerkningar, och stuteligen att sörstaget i hela sin widd oförändrat mä antagas eller förkastas.
Med de i sörsta puncten omnämnde Förläningar hwilka Bergslaget ffulle afstä, ffulle förstäs endast de arrenderade Hemmans-Räntorne jem - 484 Den ic> IWiuarkl. jemte Daqswerks-pennmgarne i de 6 Nedre Socknarne jamt Grufwe - Drängs hjelpen of alla i r Gvcknorne, som efter i8oz ärs Markagäng räknades lill 9,457 R:dr 29 st. 2 r-st.
Statens winst om detta förslag gätl i werkställrghet skulle hofwa blifwit följande: i-o Wardet af de för-arrenderade Räntorne i de Sex Nedre Scckn.arne - - - - 7487: 25: 2. 2.0
Dito as Grufwe - Drängs hjelpen i de Tolf Socknarne 1964: 4: — zro 2oo Marker Silfwerstatt ehwad lilirverkningen är större eller mindre - , - - - 16^9.' io: r» 4:0 Enkel Haminarskatt af 4500 Skeppunds eller 45 Skeppund Jern a 9 R dr - - - 405: — — 5:0 SjöTullof45OO Skeppund a 2iz hr » - , - 2002: — —- 6:0 Wid nu »varande pä Kronans Stat upp ö de Tjenstxmäns afgång besparas deras Höner ---- » , » , 719: 16:
Summa 14,215: 7: z.
När härifrån afdrages hwad Staten för det närwaraode njuttr af Silfwer - Werkct och Bergs - Den ro Ianuarii 485 Bergslaget utgörande Mammans ------ - - zi4z:r8:L.
Hade Kronans winst om detta Förslag gärt i »verkställighet skolat biltwa - - - - - noyrr zy-l.
Att det säledes wore werkeligen förmånligt jones vbestrideligt och att dä örkene lage, tillgänSar 06) förut idkade handtering synes till en sädan anstalt föranleda, det äswen bör wara dea samma fritt och Mätit, art, wid sig företeende omständigheter en säoan anläggning företaga, lärer erkännas lika billigt som »verkställigheten wore för det Allmänna gagnelig.
Men dä Jern «till, werknmgens fördelar, sedan 1804 ansenligen före nnnskats och dä wrd en för äldre Werk bekymmersam ställning, det wore oräktwist och wädeligk ark emot deras,vilja försöka pätruga Medborgare alt ingä i nya handläggningar utan molswarande fördel läre Riksens Ständer icke i detta oiseende kunna sträcka sitt tillstyrkande längre än att hos Konungen anhälla, att enär Sala Bergslags JntereHenter derom med ansökning inkomma, till» ständ till en sädan Jern - Werkö anläggning mä dem i Näder blifwa bewiljad.
Emedlertid och dä Staten, t »väntan pä möjeligheten cf en sädan anläggnings^ »verkställighet, icke bör underkastas att pä obestämd tiv wara i mistni"g af sina Förläningar och HemmansRänkor i synnerhet dä, oakt.idt den är 1741 asstutade transport, dct blifwit ädagalagdt, alt änLamälet dermed.
Silfwer - tillwerlningens uppdrifwande till en molswarande etkastning icke rvunuitS, anser Stais- Utskottet för sm del sig döra 486
Den ro Januari!. R'k!ens Ständer wördsammeligen söresiä och förklara: i:o Det Sala Gruswa dä den icke kan ge en afkastning fwarande emot kostnaden bör icke längre för Statens räkning drittvas, ulan ötwerlemnas kill Bergslags - Jnlercsientecnes wärd och disposition om de kunna och wista densamma eill sia och det Allmännas nytta bearbeta. 2:0 Att dä Kronan icke mera ålägger Bergslaget Grufwe. driften som någon stadighet, anser sig
Kronan icke heller böra för densamma göra uppoffringar ulan 3 mager de för Gruiwans bearbetande och konst-byggnadernes underhäll borrtarrenderade Hemmans-Räntor i de Sex Nedre Socknarne och Gcufwe - Drängs hjelpen l alla Tolf till Sala Fögderi hörande Socknar z:o Att om Sala Bergslags - Jnteresienter sinna sin fördel uti, att t mer eller mindre mon drffwa Grut-arbetet, ock sä länge derföre till Slaten erlägga de 2vO Marker Silfwer fom hittills utgjort Kronans winst af detta Werk, stall denna afgift anses swarande emot Räntan af Gruft we-Jorde,, samt den till Staden donerade Brono, Srads och Bergsmans , Jorden och Staben densamma nied olla hittills ägande fri, och rättigheter oqwald behälla och besitta.
Att alf denna jord stoll i allt fall till vest närwaronde ägare under full ägande rätt till ewärdelig tid uppläkas och ö"verlemnas; men att derest Grufarbete! helr och hällek upphör och Kronan blir t mistning af desi olwonnämnde ärliga inkomst af LvO Marker Silfwer, stoll den ifrän de med Gruf-arbete Htföljande yrma således befriade Jorden, Den ro Januaris. 487 den, statlkäggas till en emot detza sednare prästanda svarande MM.
Dä enligt 24 § af Sala Stads priwillgker af ten 24 Aprils td24, hwarje Tomt tör betz lilldelka Äster och Äng, undantagande endast Trädet af 6 lotz Äng, stulle halla Folk 06) Hästar lör Grufwe-drstlcn samt d.Hucnn betala 2:ne lod godt fint Silfwer/ hmflannat til Kronan och ett halft till Staden, men denna lenare afgift i följe of de är 1667 fvrlänte Bergslags- ftiheterne kommit alt upphöra; synes StatsUtstoller alt ivid GrufwanS nedläggande statlläggningen i förhällande till ofwannämnde afgift och ffyldigheler dör bcräkiios. 4:0
Art den Stads- och Grufwe-Jorden ätsöljande Skog bör rcfwas och hwod som tillkommer hwarje lott drnsamma bestämt tilldelas, samt hwad till odling är ljenligt och ej os Tomtägarne kan begagnas, till anläggande as Torp eller Nybyggen upplätas. 5:0
Att sä länge som Silfwer - Grufwan as Bergslaget arbetas och Kronan derföre ätnjuter den utsatte
Räntan stola de Bergslaget onllagne Recognilions Wmännmoar med samma rätt och friheter sam hittills af Bergslaget begagnas, i anseende till de alla ädlare Werk förunie frihet för Recognitions-afgift; mm att derest Grufman helt och ballet nedlägges / sto-a dctze Allmänningar till Hemmantal indelas och till Skatteköp upplätas. 6:0
Att om Bergslaget finner fig i ständ akt i Jern - Werks an'äggning ingä/ stall anhållan derom wara Bergslaget osörwägrak; sä mycket som al ofwannämnde Recognitions Allmänningar för Brukens behof rrforbras, be samma vwäger 1i - 488 Den t O Januarri. iigeii anfläs.
Sä länge arbetet i Silfwer, Gälfwen stuile förköra och Kronan deraf erhälla sina 200 Marker Sllfwer, stall ocksä för Jern-till, werknmgen endast enkel Hammarskatt erläggas och TackJerns-blädninge» wara lfrän Tionde-afgift befriad
Men skulle Grufman helt och hället ned, läggas och Kronan icke echälia si» ärliga inkomst af 20 ) Marker lödigt Silfwer, stall för det Smft de Bergslager degagnar, samma afgitter erläagas sam för gamla Jern - Werk af samma egenskap, och som är i älnjutandet af enahanda förmoner. 70 Akt för all lemna Sala Bergslag möjligheten att samka tillgängar till sädane wecks anläggning och för att i alt fall lemna denna Bergslag nägon ersättning samt tillfälle att binda sig lill den förestäende förändringen, tillstyrker Ut< stoltet att Riksens Ständer dä möieligen af en sädan anlägg -mg är obestämd och förlusten derföre kan olliwa för Bergslagen sä mycket mera känbar; mätte läta Sala Bergslag fä behälla alla sina nu ägande förmöner och rättigheter under en tid af 5 är eller kill nästa lagtima Riksdag ester hwars förlopp Kronan först kommer i ätnjutande af de nämnda Hemmans»Räntorne och Grufwe-» Drängs hjelpen, hwilka således med är 1^5 komma att till Stats-Werket inga 8w Till denna tid förblikwer, sä wäl hwad Kronans himls ägande inkomster som hwad utgtlterne för aflöningen af Grusm ns Tjenstemän angär wid det som hitirls warit brukeligt, endast med det förbebäl-, att inga nna Tjenstemän tillsättas och att de närwarande sia icke med G-ufweLriften widare befatta, än sä wida BergslogS-Jnttretzentemg det ästundg. 9» Den lo Januarti. 489 9:0
Att hwad angar, sä tväl Regleringen af detzä Tjenstcmälis Löner, dä de rvid HemmansräntorneS äter^agande stola pä Allmänna Indragnings- eiler Pensions-Skaten uppföras, sorn de mera detarllerade stadgande» hwilka i händelse af en Jernroerkö-anläggning erfordrat, Riksens Ständer mätte hos Konungen anMa det Kongl. Maj t, med afseende pä de förändringar sig företeende omständigheter kunna erfordra, täckes taga til! grund «öe sina Förordnanden i detta ämne de uti 1804 ärS Commissions Betänkande uppgifne sörflag och omständigheter.
IO!0
Att fä lange Silfwer-Giufwe driften fortfar, eiler derest en Jern - Werks anläggning ägt rum, Kyllinge Säg» och Miöl-O.warnak stela af Bergslags Jntrchenterne allt framgent som hittills under ewärdelig nutsande rätt begagnasx och Räntan till understöd wr olycklige eller förlamade och orklö e Grus-Arbetare anwändas; mert ett deräst Grufwe-Arbetet helt och hällit kymme ett upphöra, uran att någon annan Smides- eller Järnwerks anläggning ägt rum, stall räntan af Kyllinge Mjöl Qwarn owäzeriigen till StatsMerkel indragas.
Cuteligen hor Stats-Uistotttt trott sig böra till Riksens Högloft.
Ständer hemställa, om icke mid den tillgörande iöränvrwgen « antingen en ny ZernwerkS anläggning »vidtages eller med Arbe»ek t Silfwer«Grusw m l mer elier mindre mohn stal! forrlaras, d-l icke blir nödigt, ott till Reglerande af fä wäl Staters fördelande'till Bergslags-ZnkreSseiikerne som deftes sins emellan en Comprömch Ridd. och Ad.
5 D- Rätt 4yo Den ro Januaril.
Rätt under ledning af nägon sticklig
Embete man mä pä stället lättås och äga magt att der< städeö afgöra alla mindre betydeliga twisteämnen Herr Bergs-Rädet kochotts särskildta yttrande följer tärjemte, och förenar Stals-Utstottet sig med Herr ko,kott i den omständigheten, att en wctkenstapelig underlökning af uti Bcrgs-wettensta» pen kunnige
Män mä innan nästa Riksdag in loco werkställas.
Hwilket allt Riksens Högloft.
E» git vmpröfwande wördlammeligen hemställes.
Slockholm den 22 December 1809.
Ridderstam Pä Högwördige Preste» pet och Adelns Ledamö» Släudus Ledamöters kerö wägnar wägnar Llse5 kl^minA. 1k. VVeiclmrm, Pä Wällofl.
Borg re- Pä H 'derwärda Bonds StäudelS Ledamöters Sländets Ledamöters wägnar wägnar Larl I.Ln6ber§. ^n6ers vilsson. dl. kröttelias.
Till Protocollet:
Utan att arje med närwarande tids upplysning och de t Stats Hushållnings, läran gjorde framsteg 5'wereriestämmande det lätt hwarpä man hos