Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Aett Landt rNarstathen fSkmälte fig förs Moha- att uplysntng, i afseende pa denna anmärkning, st tille faS, När Stats.Alstottets betänkande ont Rtköääidswerkels tillstånd och förwaltning till Riksens Ständer hunne inkomma Friherre Legerström erinrade, att sä länge rit sadan Uplysmng icke More gifwen, knnde Riksens Siändet ej dömnia om hntiiwidä Stgtswer» werkets rcdoMiSnlNn More riklig eller est Herr Landt Narstälkett gjorde härefter dest proposition, om Nidderstapet och Adeln aNsäge dk «f Friherre Legerström gjerde anmärkningar hinder» - Dest 20 IunlL. berkiga för tisäll till sörsta delett af Gtats-Ukffottets betänkande.
Swarades
Aej och ^sg. Zekr Eandt Marfkalkest förnyade ater sams Ma proposition och föreställde Högloft.
Ridderffapet och Adeln akt älla Ständ redan förut bifallit den i fräga tvarandö suinMatts anwändande akt syll, ben Million soM till Armeens behöf blifwit anflagen» Erefrve förner^ ^clojpk, Loran:
A änleds Ving af Friherre Lcckerströms gjorda anmärkning, att af Bewillningen icke sä mycket influtit, som ivar anslagit, kan Mät ej sädant hindra Statswer, ker, akt hos Riksgälds-Eonloiret, äga ett fordran
När den möre grundad i Riksens Ständers beflur.
Stats - Corfloiret är ej förbundet att undersöka Riksgälds - Coytoirets tillgångar:
Desi rätt be rodde endast af Riksens Ständers föreskrift och dek den sinnes, more Skälö'Tonloirets fordrat, obe, sttidlig, om de äf Riksens Ständenanwisade medel funnits eller ej» Friherre
Letterström har sjelf för mycket pakriotifil nit för att icke inse migten deraf, att Stalswerkets behof upfylles, och derföre icke uppehålla ett i savattt afseende Nödigt beslut.
Friherre LeöerströMj ^gcöd:
Pä Herr Grefwe törners anmärkning, för jag endast äran Uplysa, ait han ej fattat
Min mening.
Det katt ej bestridas, alt Siatswerket kan disponera de Medel sou, as Ständerna till Statsbtistens fyllande bllfl tvit anflagne, inett de kunna aldrig anses såsom »disponerade, och om de begagnas rsik fyllande as andra behof, sa mäste be farraS wid Statsbristens fyl - ö§6 Deli 20 Iunir fyllande, eller ock Riköyälds-Cönloiret ga i ytttzrtigare förskott af de 406,000 R-dr som af de fä kallade odisponetade medlen Riksens StändeL uu anbefalt, dä Deras förskott mäste blifwa omkring I,S«O,BDO» Zriherre ak l4äKansoN, ^ntterS:
När matt erinrar sig huru Riksens Sländer disponerade l8oy ars beflurNa Bewillning/ redek man läkt denNa fråga.
Den disponerades till Riksgälds-Cortvirei för att betala ambrtitzeniettt i Banken» pa desi till StatswerkerS behof förskjutna Medel; En annaN del disponerades till Riksgälds-Coniöirets egnä räntor/ och vet öfriga- att sylla Stalbristen.
När en sadan summa en gäng af Riksens Ständer till detta ändamål är anflagen, är det Stäts-CsittoiretS owilkorliga rätt- att fä deNfamMa Utbetalt- utan att efterfråga hwarest RikSgälds.Cvntoitet dertill fäkt tillgångar, oM det ock skulle hafwä' nödgats derföre gä i förskott. Z detta fall Mille Herr BarvU Sfwen erinra, att det wäl icke egenteligett kunde erihälta Namn af förffokl som pä en gäng more ut-> gtfwet enär i den män bewillningen dagligen inflyter, Contoiret äfwen derföre dagligen erhäller ersättning.
Sert Landt Marffalken framställde derefter ben proposition/ huruwida Rioderskapet och Adeln ansäge den af Friherre Letterström gjorda anmärkning af egenskap, akt hindra gillandet af första delen af förewarande belänkande/ hwartill Swarades Nej. och fortfors med läsningen af det följande af samma betänkande rörande Slatswerkels utgifter.
Zflrk De» so Jun».
Efter flutad läsning gjorde Herr öandt-Käk» Maiken proposition till bifall ä denna del af böläN» kander, hwilkett med allmänt beswaradeS» 8diherde8tsel von tko!!stein,(Ic)r6t!r k^trjviS» titbad sig Ridderfkaper och AdelnS lälainvd, om hatt Sn widare erinrade arr hatt äiintt icke funnit uplyst den anmärkning hän gjort; hatt itbdde dett wära äf wigt, hän wille högtidligen förklara att det ej wore hans Mening, att Riksdagen skulle förlängas eller UppehallaS i afwäktatt af Vett revision svitt till benna nplysnings winnandr wore nödwändig.
Hatt förbehöll sig allenast, ätt delina revision Mätte werkställas och för Riksens Ständer wid nästa Riksdag framläggas; om derföre N» bestöteS, ätt SraisberedniNgeN derMed skulle sysielsätta sig, kunde ett sadan redowisniNq da erhallas, NieN dcsiför» inttätt kunde ingen decharge för förwältningen under de senare ären bewiljas, innan man erhällit redöwisnittg för de föregående.
Httr Ländt» tNarffalkest erinrade- ätt hatt redan för Herr Baron och Ridderfkaper öch Ädeltt Upgifwik förhållande^
Det wore säkert att Nägott widare ätgärd wid den bcsiutNa revisionen ei wore lagd.
Ordsakerna dertist sytttes wäl tydligen af Statsberedningens betänkande, Mtn widare uplys» NiNg derom wöre ännu ätt WäNtä direkte frän Konungen.
För öfrigt wille han pämiNna, alt dek ej wode Statsbekedningrn utan en särskild förordnad
Cömilö som borde förrätta denna revision. friherre 8tae1 von ktoilstLltt wille allenast hemställa llll Högloft» Niddcrskapkt och Adeln huru» 8«rS« -vit w» ... 658 Den 20 Juni». ruwida det nu iakttagna förfarande wore enliD med grundlagarna.
Han medgäfwe, akt det icke wore SratSberedningenS sak att förrätta denna revifion, men trodde. att det nu tilkomn.e Skats-Utskottek.
Han wille i korthet berätta huru det med hela fåken sig förhöll.
Wid 1809 ars Riksdag näs Stats-Ulskottet skulle företaga revisionen öfwer Stars» werket, förklarade Stais Utskottet, alt det wore ali för mycket svsieljatt nied utredande af de för ögna, blicket nödigaste ärender för att medhinna en fullständig revision öfwer StatSwerkets förwaltning än» da ifrän sist förflrxne Riksdag; det förestog derföre, att Riksens Ständer antingen mätte föröka StatS-Ulffoltet med flera ledamöter hwilkaS befattning blefive, att endast revidera detza ars räkenskaper eller ock anhälla hos Kongl. Majrt art en särskild ComikL af embetsmän dertil mätte förordnas; wid denna propositions afgörande stadnade twä
Ständ emot twä, och saken mäste genom nämd afqöras.
Besiutrt blef dä, att sädan ComiiL skulle tilsättas, hwilken hade att granska räkenskaperna isrän i8oc> Lrs Riksdag inkil desi dä Stats, Utskottet började sin revision och det wore denna granskning Friherre
Ltael von hollstein trodde borde en gäng werkftällas och för StatS-Utskottet upwisas.
Grefwe kl örner, ^-äolstk 6öran, kunde e) medgiswa art den jpcciella revision Friherre Stael von Illoilliein nu omtalade enligt grnndlagarne tilhörde Rlk'ens Ständer att sörrärta.
I zo §. af Rrksdagk-Ordningen igensinnes Slats-UlskottetS instruckion, - deraf sinnes, att det tilhörde detta Utskott, att undersöka huruwida de gjorda eller för - Den 20 Jim». 6Z dtknade utbetalningar af Statsmedlen icke öfwersii>c hit beloppet af tze hufwudkMlar, hwilka i Riksens Ständers ivid Nästförflntna Riksdag npgjörde Ståls» peglering blifwit faststälde och äro grundade pä be» hörigeN uprärrade Stater eller Konungens
Med vederbörlig kontrasignation Utfärdade anordningar, samt styrkte med behörige qviktencer af dem som Medlen emottagii.
Denna inflrueriön här ^sköller fusikoM» ligen fö!jt> och bet har icke aNnat åliggande, ä« att aflemna berättelse öfwed hwad det enligt denna föreskrift funtiii och anmärkt, Hwad revisionen öfwer 1828 och 1829 ars förwalining widkomMer, hade den aldrig kunnat koMmä i fräga a t förrät» tas enligr samma lagar som nu hälla.
Regerings»
Formen antogs ej förr än i 829 och kunde ej wara detroactis.
Det kunde e) npstä Någon fräga oM förwalrning enligt anslag eser hufwudtiitlar ö. s. w.
Det war säledcs tämpeligast alt en särskild Comité till denna revision förördnades, och denna Comité blef en följd af Sländernas särskilda begäran och Konungens derut! kemnade särskilda nådiga bifall. Zriherr^ ätsel vyn klyllflein pämstike flh också alt Riksens Ständer amoge Regeringsformen är I82Y innan Slars anflaget npräktades.
Detta Stats anslag hade äfwen blifwit gjordt eonfonnt med RegeringSlormen, Icke desi mindre änsäh har» onekligt, att innan en riklig granskning kunde ske, en punkt matte finnas hwarifran den kunde begynnas, och art derföre den af honom yrkade revision nödwändigt borde werkställas och enligt HMS önskan för kommande Ständer framläggas. Zriherre ak kkaXaalon, Det h>2 re - -ö» Den 20 Junit. redan af Herr kandt-Marskalken och en annan Iväktz Ledamot blifwit rigtigr anmärkt, att ingalunda Stars dereVMngen plan en särffild Comité borde förrätra den i fräga »varande revisionett.
Det worellfwemyrligt an denna ytterligare revision ej kunde werkstälias fört än något besiut om ComttLens or^anlsation och någon instruttioN för desi arbetssätt blifwit fattadt.
Om allt detta tvore ytterligare up» lysningar isrän Kongl. Majit ännu att förwäntll.
Alt hwaö som rörde revision af besia föregäende ärens förwalening, berodde således helt 06) hällit af denna Combes tillsättande och Stats-Utskoktet kunde ej böria sin granffning före an
Med »8»» eller den tid dä för förwaltningen de grunder bles»vs stadgade, hwilka bero af samma lagar som Stalswerkets gransknings rätt.
Den revision StatsUtskottet nu förrättat more äfwett aldeles enligt med desia lagars föreskrift.
Zriherre 8tse1 von hollstein i
Det har aldrig warit min mening att denna revision, af Statsberedningen skulle förrättas, jag har altiv hälli* »nig wiv
Comiteen och jag will icke ens tro atk
Len tillhörde Kammar-Rätten emedan Revisorer emellan RiksdagarNe äro tillförordnade.
Jag haller nng allenast dertill att 58 tz i Regeringsformen föreskrifwer, art tvid hwarje Riksdag läte Konungen uxwisa Stalswerkets rillständ i alla desi delar till inkomster och utgifter för det Staie-Utskotk som Riksens Ständer utwälja.
Skulle genom traktater
Med främmande Magter några medel
Riket tillflyta ffail för dem pa lika fält redowisäs.
Dek är » anledning af denna Z jag wille fräga huru, när Den 20 Jun!!. 6tr när ett StatS-Ukskott ej sekt l8oZ och 1809 ärS räkenskaper, det för det samma kan wara möjligt att öfwer de följande gren anställa en fullständig revision och huruledes nn RegerinSglagarneS afsigt Wä kunna anses upfylld.
Friherre ak k^LKanlon Austers:
Om StatS'M« skottek hade gatt längre tillbaka än I8to hade det wisserligen gjort orätt.
Det har ej haft någon iSreffcift om annat.
Alt hwad här redan widlyftigr blifwit anfort om en ytterligare revision af re föregående arén beror af den allmänna frägan om EommitHens nedsättande.
Friherre 8taLl von hollstein yrkade hwad han förut anfört, anseendes den meddelta bcräktelsen om Starswerkets inkomster och ut,ister icke sa fullständig enligt Reqeringslagarnee fvroringar.
Friherre ak Wettsrsteät, (Zustaf:
Jag tror -et finnes maen Ledamot bland Höglast, Ridderssapet och Adeln, som i det minsta sätter i fräqa huruwida Regeringslagarna böra följas.
Jag finnér icke eller uti Srats-Utskottets förfarande nägot deremot stridande.
Jag tror mig under disronrserna haswa funnit, att hela denna stridighet beror pä den hufwndfrägan huruwida revisionen öfwer de 18 ro föregående ären kunnat göras efter nu gällande lagar.
Det torde rillätas mig att sä fragg, hwar gränsen wyce för en revision om icke den lagen som henne påbjuder, och ym när ,7a7> ärS Regeringsform gälde, enligt densammqs söreffrifter, id84 ärs förwaltning kunnat granskas, Friherre 8taei von käoUkein:
Att granskningen öfwer dessa räkenskaper mäste ske efter nu roa - 662 Den 22 Junis. roarande lagar och icke efter sädana ftin genom Regeringsformen bsiiwik afskaffade borde icke kun» pa säkias i fragg.
Sländer haswa också redan wisar sädanr igenom den method som blift wik iakttagen wid 1829 ärs Riksdag, dä Skarshltskoltet till Riksens Ständers afgörande hemstälde, om.
Riksens Sländer wille genom egna leda. möter eller pä annat sätt granska besia.
Del mae icke något band ys äldre lagar som föranläe dem till delta hemställande, uran dek ivar blott mängs hen as andra göromål som hindrade Siats-Utffottet att sjelf förrätta della.
Af detta skäl masts således wal de rwenne senare arens revision pä ena» hagda sätt behandlas och wara nödiga. friherre Wetterstedt, Lustaf, yrkade, att Riksens Ständer ej efter de nya lagarna behandlat räkenskaperna frän 1800 till 1807.
Fördes
Kjkade revisionen more redan en bestämd försattpinq ^vidtagen, och Skals-Ulftottet som wörehult, dek af den nya grundlagen hade således ej kunna; sträcka sin befattning längre tillbaka.
Som Riksens Ständers beslut att en Eomi» 1« skulle gransta de
Sä sramlagde räkenskaper icke sträcker sig widare än tili desia, och der således är Riksens S:änder wid nu warande Riksdag obeta» gil, att pä aynaz satt med de senare räkenskaperna försyra, sä hade jag krodt, ari det bordc wära Riksens Stander och. icke den tillförordnade
Tom i lön som med i 328 och t 829 arens räkenskaper bort befatta sig Äreswe klettner, .^ckojph Loran, instämde härr, s-stgiftes, gil tzckfä
xg denne grund sädaul icke eiler - Den 20 Junti. 66z l r inträffat.
Eftee upläsning af 58 § Regeringsformen wisade Herr Grefwe» akt hwad Leri' nämnes om Statswerkets tillsränd kunde lämpa» pä annar an det närwarande.
För öfrige anförde Herr Grefwen 76 § af Riksdagsordningen, kill bewis, att alt hwad Rikfens Ständer ester granling godtkänt elier lemnat oanmärkt, bör anses hofwa wunnit "Lcharge.
När ivid begge Riksdagarne ej någon till answar ledande anmärkning blifwit gjord, wore således decharge wunnen och ingen annan granskning
Återstående än den speciella revision som »vederbörande
Embelsmän i kraft af deras embets befattning tillkommer, hwilken i afseende pä de i fräqa warande ären enligt Ständernas beslut bör af en af Kongl. Majit tillsatt Comité förrättas.
Alherre
Lrnel von Istollstein:
Nu sedal» jag fatt denna uplysning, tar >aq tillstå att jag inom mig hyst den lankan akt afsigten skulle wara att winna decharge derigenom, akt mgen anmärkning af Sländerua skulle göras wid Räkenskapcrne.
Af der skäl har jag wäckt denna fräga och får i anledning deraf ytterligare yrka att ingen dL. charge för förra och närwarande räkenskaper mä erhällas förr, än de för de saknade ären warit Uptviste och granskade samt godkände.
Utom desi kunde de icke wid förra urtima Riksdagen granskas, emedan Konungen i sin proposition qaf tillkänna, att icke något af Statswerket kunde framläggas emedan Riksdagen kommit sä nära uppå den förra.
Det har således bordt wara wid denna som desia bäve arens räkenskaper bork blifwa sramlagde^för Riksens Ständer, emedan inge,» gra nff - SK4 Den 2?
Iunlf, granffning eq?nftkigen kqn äga rnm sök?
An tz§ först blifwik för Ständerna upwrstc, ZerrLanht Nqrffalhen förestälde Herr Ba, ron 8fr>ej von k!o.!lst>-'in «kt han NN kymmik myr?
ket längre bort än hqn > börjaittriktal stna anmärk, niygar, fqinl att, sedan Wffotkeks betänkande redan yf RidderlVavet Adeln wotze bifastit, han NN Mäll? täta derhid bero, Friherre Lrae! von blaustein medqaf, att discoucserne hade ledt honom kgnffe nog långt, MN tzltbqh sig gtt närmare fq bestämma stn mottonKorteligen warö del hans mening, att Ridherstapet ost) Adeln mätte bestulq akt den i fräga warandtz reviston mätte me-kstästas, sa, ask den M>d nästq Riksdag för dä kom ni a »ve Ständer kan framläggas, och ast ett stillatigande mid en af KonglDiajst gjord yroposttion, ej Mätte kunna qnfts jä< som dö harge, ^err ^.andt-Narffalken förnyade hen föreställning att RicsenS G.ander redan förutz hade bestNtgt henna reyiston, gtt orsaken hwgrshre hen ej fkett redan m-re npgiftyen och att han more öf? tzygad att fa snart berörd?
reyiston hnnne förrättas, den äfmen för NstsenH Gländer kommer gtt fram? lägga-.
(8roftve ^6 la tzarstie^ ^gcob:
När öfwey dosta Amne redan sa mycket är ördahl, torde hetz tyistt wgrq öfwerffödigt, glt Nägot ytkerligarc hermid tillägga, men i anledning af Friherre 8ktzef VON fgcrUsteins yrkande, mill jag allenast kraga vin lek? stl>ksenS Ständer wid Riksdagen i Stockholm rtziZ heMs^ gst genom en Comittz läka revidera räklst Den 20 Juni;.
L6Z öäkensifgperna till och med är r 809, och om således ^ tars-Ulsikottet »siän flatön gunan lidepnnct kunnat börja sin granffnjnq, Hwad förfarandet wid Arebro Riksdag hecräffix, stod det Riksens Ständer fritt, qlt, om de ej mant nöjda med Konn», Aens proposition, assia den samma, Jaa föresläsnför Höglost.
RidderfPqpet och Adela alt det mätte blifwa etk stut pä denna endast tida t^oan Z hiseusion, och får derföre af Herr hand.
Adarik, tken gnhällq
PM proposition pä ett suljkomUqk giilaude yf StqlS-UlffottelS förfarande, Härefter hördes yiängq röster begära propp, sition, Arr Laudt-Varstälkcn gjorde proposition om bifall tili ven lörklarma, an Stais-Utskotte; Npfyllk sin skyldighet wto den granffning detsamma öfwer SratSwerkelS förwaltning anstalt och till R>kfens Ständer pfwerlemtM för arén i8l<a och ;8ii. hwartilf Ropades Ist' Avlästes trenns Prvtocosis-Utdrag ifrån dö fre öfrige respective Standen allesammans af den 4? sistledne Jn»ii innehållande bemalte Ständs fartqde bestur, i anledning as Stato-Utffotketo in? komna berankqnden rörande Statswerkers inko>nsier och utg-fter; rörande R'ksWratcns första, andra, tredje och atton e hnfwndtiltlar; rörande tillökning i Höns Kongl. Höghet Krvn.PrinsenS Statösiunmai rörande upförande pä
Sak af i6,6bsi R:dr Z2 tz ärligen för H, K, H. 2l t-Fnrsten Hertigen af Godermgnkand; och gtggaende be lill Institutet föy 6«S Den -o IuM. blinda och döfstumma anslagna medek§ upförande pä Ekar.
Föredrogs ä nyo State-UtskottetS, den rz sistk.
Junit pä bordet lagda, betänkande, angående de qf Kongl. Maj:k äffade Stats anflag under Riksstafens färsta hnfwudtikrel. friherre Legerström.
Jacob, anmärkte, att höet altför högt i detta betänkande tvore »prägel lill 16 st banco.
Detta pris more kanske icke tillräckligt om det npköptes i Stockholm, men om sä-> som det bär,—»phandlingen—skedde pä sina rätta »ider i landsorterna more det altför mycket.
Om Hvfstallangarne utarrenderades, wore del w>stl en allmän winst för lander; men Friherre Legerström önskade, att detta dä mätte ske efter Ständers förut fattade beslut igenom fördelning i mindre lotter. O>« KammanCollcginm antyddes alt för
Ställets räkning föranstalta om upköp af hö i landsorterna, skulle det leda till mycken besparing, Friherre 8tjsrnsteär, st,ar8 Willielm, instämde deruti alt priset för hö bllfwit för högt uptaget.
Det hade wist fnynitö auctioner hwarwid bestå prisnpstigit till r8 st, men detta har warit en aldeles omanlig följd af den i är inträffade sädesbristen.
Pä de siesta auctioner i §r hade dock höet icke kostat mer an 13 H 4 r, och Hofstallet hade upköpr större delen af filt hö för ra st.
Friherre kläkrnfon erinrade, att den i betänkandet upgifna summa endast wore upförd pä förslag, all det sedan ankomme pä Embetsman, wid answar, att hushålla med Kronans medel, att
Den 20 Junit. 667 att det ej more Kongl.
Kammar.
Eolkegium som hade sig updrqglk att förse Kong!, Hofstallet
Nied hö.
Friherre Legerström fwarade, akt honom more likwäl ganska wäl bekant akt Riksens S änders beslut 1810 äkade Konal. Kamlar - Collegium akt genom auctioner anskaffa Kongl.
Hofsigllets behof.
Friherre ^VranZel, b^enmnA, förenade sig Med Friherre Legerström. Zerr Landt Marskalken srägade om Ridherskapet och Adeln ansage de gjorde anmärkningarne hindra antagandet af Urffokteö betänkande, Swarades Ja och Nej.
Men pä förnyad propsikion till bifall ä heta Let n» föredraane Staks-Ukffottets betänkande blef Detsamma af Riddcrskapet och Adeln gilladt och Föredrogs ä nyo Stats-UtskottotS, den i z sistlInnu pä bordet lagda, betänkande, angående de af Kongl. Mai-t äsikade Stats anslag under Riks-Sra» tens andra hnfrvudtittel: Civil-och Landt-Slaterna.
Bifölls, Föredrogs ä nyo Staks-UtffoktekS, den ig
Junst pä hörder lagda, Memorial, angående de af Kongl. Maj:r äffgde Stats anflag under RlksStatens tredje husmudtiklel.
Föredrogs a nyo och bifölls Stats Utskottets, Den ;3 Annil pä bordet lagda, betänkande, angående - HH8 ZPm -o Iunii^ ende Ve af Kongl, Maj:r Wade Stqksanstag un« der AkikS-StalenS Altonde husymdtittel.
Föredrogs ä pyo Slats - Utskottets. under den iz sistl, Junit pä bordel lagda» hetänkan, Pe, sngäende tillökning i H. K, H, KrvNsPrin, ftns Skqlsmyma, j anseende till den sammas otill, ^äcklighet att Afwen deras kunna bestrida de till» Akke /estkostnader som tvid Stålens uxgörande icke funNat beräknas.
B.sölls, Föredrogs A nyo Stats-Utstkhttets, ven rZ Junii^pn bordel lagda, betänkande, angående upfö-, rande pä Stat af en summa af 16,666 R:dr z?
H ärligen för H, K, H. Ars-Fucsten Hertigen af Södermanland,Prins Oscän, Högloft, Ridderffapet och Adeln gaf häriill sitt hisqll.
Föredrogs ä nyo och bifölls Stats-UtffottetShen iz Junti pä bordet lagda, betänkande, angående de Ml Institutet för blind» och.chöfstumma arrsiagne medels upförande a Stat, Fsredrogs ä nyo Slats-UtffottetS, den iz
Juni» pa bordel lagda, utlärande, i fräga om de unter sista kriget längne Officerares och Unver-Offieerares till Kronan indrague Halftyg löner- Utbes kalande, Hkkk Dett s» 2utt!i. 66- ^err^ 8x>sI6encreutr, Arvill ^okstt anförde följande:
Emot Gtats.Utffottets betänkande öfwer Herr Capiten sk L^erlcöns motton om fängna Officerares och UnderOff cerares Underhäll, fär jag anma» ka, alt Stats Urfforttt till grund för sitt Mag äberopat Kongl. Brefwet af den 21 Mm 1743 och fäledes glömt att i saltstaten gifwett Gripehslm den 29 Maji 1808 L 789 stärr att alla de Officerare och Under-Officerare, som räka i fängenffap, sä njuta hela lönen, men ej fälttractamente, portioner och rationrr, likmätigt Kongl.
Bkefwen af den 5 Maji 1761 och den l6 Mars 1762, samt förklaringen deröfwer af Ven 2t Sept. 1762
Här sinnes således 4 författningar as senare Lrtat än den af Utffottet äberopade.
Sä länge författningar finnas 06) ej ärö äterkallade, böra de esrerlefwas, och en praxis, som strider deremot, är i min tanka, atrid origtig.
Jag får således anhälla att denna Mitt anmärkning ma tjena till vptysning och rättelse, hwilket den i flera afseende» torde förtjena.
Grefwe kUstäerstolxez Oart, ttpläsie söts jandr:
Med fullkomligaste högaktning för Herrar Ledamöter af Högloft.
Stats-Utffottet och styldigt bedömande af de hushållnings principer som för» anlcdt deras fwar pä Herk Capten sk Ljorköns diktamen, anhäller jag att fä deremot gora anmärkning.
Jag är dertill berättigad såsom aldeles opartisk emedan för mig icke en enda styfwer blifvit innehallen i grund af den samma författning som 670 Den 20 Junit' som frätttaglt fängne Officerare och iinderOfficergs rr en högst beböffig inkomst, och jag tror min skyldighet såsom befälhasware för nägre af dem äfwett utsträcka sig derhän, att aldrig stilla tigande täta dem förnärmas, men jag är derför pä intet annat sätt i jemförelst med deste olycklige kamerater ätt att jag som de blifwit upoffrade och förlorat wida Mera än hwad nu genom halfwa lönernes atcrfäende för dem skulle ersättas»
Jag anser mig således utan misttydninq af mina afsigter, kunna i berta ämne yttra
Mig och gör del med sä mycket Mera tillfredsstalllse, som icke i wart land den grundsattS är admittekav att straffa oskyldige dä matt aldeles öfwerser med de som fela, utan twärrom den regeln ofta anwändes, att heldre fria en brottslig än tillfoga en oskyldig något lidande; följderna deraf i wista falt höra icke till förewarande ämne och jag förbigär detailler för att icke återkalla minnek af SweriqeS bedröfweljgaste tidehwarfKänd sak för öfrigt är sä god som wittnad.
De lydande af Lanenburgske och Preusisk Pomerske eorpserne, utom hwilka mig icke ar tillständigt utwidga mitt wittSord hafwa pä intet ställe näqot oblidt omdöme öfwer sitt förhällande alt befara, men de manta sig deremot akt, ehuru pilleradc dä de öfwerlemnadeS, bibehällas hemma i fäderneslandet wid de päräknade inkomster som de med sine creditorerö penningar betalt, och kunna icke förmoda aktman skall anse som en näd det fransyska traktamente af 29, z7 och 50 Livrés mänattiaen efter graderna till föda, kläder och husrum, som icke fredat dem för nöd, om icke en i Paris boende rättskaffens Landsman den sam - Dett 20 Zunw 6 7 t samma fSrekygt.
De käntta Mycket tbäk Kongl» Brehmer af den i Martii 180F, men dewänrasig att dä mot hwarandra stridiga författningar finnas, skulle sältstaten af den 9:de i samma mänad 789 § samt Kongl. Brcfwen af den Z Martii samt 21 Sept. 1762 snarare hänföres pä-dem, än det
Konunga bref som tjen» till grund för det förstnämde och de äro styrkte i denna tanke af den mera nplysning, billighet och frikostighet som i när, »varade tidehwarf utmärka Riksens Högloft.
Jag känner att med den lätthet man altid bedömer andras omständigheter, torde i synnerhet