Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kurhus-inrättningen med full egande rätt tillerkända, samt Rikets Ständer medelst underdånig skrifvelse den 8 Februari 1860 till denna Kongl. Aloj:ts nådiga framställning lemnat bifall, men någon öfverenskommelse om vilkoret! för den af Kurhuset begagnade egendomens öfverlåtande till Barnhus-inrättningen icke kunnat åvägabringas, utan frågan derom numera förfallit; så bar Kong! Maj:'s Befallningshafvande i Stockholms Ian, som redan år 1856 i underdånighet framställt angelägenheten deraf, att länets sjuk värds-anstalter i hufvudsladen ordnades på ett sätt, som vöre mera ändamålsenligt än nu är förhållandet, uti skrifvelse den 15 September riäsllidet år. enar behofvet för länet of en oafhängig sjukvårds-anstalt inom hufvudsladen för så väl lazaretts- som kurhus-patienter ännu qvarstode och årligen allt mera onfvisligt gåfve sig tillkänna, i enlighet med deputerades från länet vid sammanträde den 29 Juli nämnda år fattade beslut, underdånigst anhållit om aflåtande af nådig Proposition till R.kels Ständer derom, att ofvanomförmalda af Rikets Stander fir 1815 till Kurhus-inrättning för Stockholms stad och bin öfverlåtna egendom å Kungsholmen måtte, med derå vid öfverlåtelsen befintliga åbyggnader, kunna af staden 20 Kongl. Maj.ls Nåd.
Proposition M 118. eller länet inlösas, eller ock, vare sig hel och hållen eller delvis, (ill annan allmän inrättning eller enskild person föryllras, under förbindelse för <len part, som sin andel deri sig afhändcr, att anskaffa och inrätta en behofvct motsvarande ändamålsenlig sjukvårds-anslalt för Kurhus-patienter.
Uti häröfver infordradt yttrande har Kurhus-direktionen undcrdånigst förordat Kongl. Maj:ls Befallningshafvandes berörda framställning, under förutsättning och med vilkor alt den gemensamma nyttjanderätt lill ifrågavarande faslighet, som genom Rikets Ständers beslut år 1815 blifvit
Stockholms stad och län tillerkänd, icke må upphöra utan ömsesidig öfverenskommelse, och försäljning eller fördelning af fastigheten således icke kunna ega rum, så vida icke de, som i förevarande fråga utöfva stadens och länets rätt, derom blifva ense; och har Öfverståthållare— Embelet, uti anbefaldt eget utlåtande i ämnet, detta Direktionens underdåniga yttrande bi träd t.
Efter öfvervägande af hvad sålunda förekommit, vill Kongl. Maj:t i nåder föreslå Rikets Ständer att, i öfverensstämmelse med Kongl.
Rcfallningshafvandes ofvanbcrörda framställning, medgifva, det ifrågavarande af Rikets Ständer år 1815 till Kurhus-inrättning för Stockholms stad och län öfverlåtna egendom ä Kungsholmen mätte, med derå vid öfverlålelsen befintlige åbyggnader, kunna af staden eller länet inlösas, eller ock, varö sig hel och hållen eller delvis, till annan allmän inrättning eller enskild person föryttras, under förbindelse för den delegare, som sin andel deri sig alliander, att anskaffa och inrätta en behofvct motsvarande ändamålsenlig sjukvårds-anstalt för Kurhus-patienter.
De till ärendet hörande handlingar skola vederbörande Utskott tillhandahållas; och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Konglig
Datum ut supra. CARL. C. J. Malmsten.
Proposition M 116. 21 Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiasli/e-ärenden, hållet inför flans Maj:t Konungen i Stats-Rddet ä Stockholms Slott den 3 Juli 1863.
Hans Excellens, Herr Justitie-Statsministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Statsministern för Utrikes Ärendena, Grefve Manderström, Statsråden: Herr Friherre Gripenstedt, Grefve von Platen, Lagerstråle och Malmsten.
Slutligen uppläste t. f.
Departernents-chefen, Statsrådet Malmsten till justering nedannämnda, enligt Kongl.
Maj:ts, uppå Stals-Rådets enhälliga tillstyrkande, förut fattade beslut, uppsatta förslag till Kongl. * Maj:ts nådiga Proposition till Rikets Ständer: om full dispositionsrätt för Stockholms stad och län till den åt stadens och länets gemensamma Kurhus-inrättning år 1813 upplåtna egendom å Kungsholmen; Och täcktes Kongl. Maj:t, uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, sådant det finnes delta Protokoll bifogadt, samt förordna att, i enlighet dermed, nådig Proposition skulle lill Rikets Ständer aflåtas.
Ex protocollo N.
Sander. frih. till fr. SI.
Prat. 1862 <k 1863. 1 Sami. 1 Afd. 2 frand. 24 Hafi. STOCK liom, TRYCKT HOS JOHAN BECKMAN, 1863.
Majt:» Nåd.
Proposition M 119. t N:o 119.
Ank. till Eip.-Ut»k. den 10 Aug. 1863, kl. 11 f. m. Kongl.
Majit» Nådiga Proposition lill Rikets Ständer, angående afsöndring af jord från majors-bostållet Hammar vid Wermlands regemente till begrafningsplats åt Hammarö för samling i Wermlands län; Gifven Stockholms Slolt den 7 Augusti 1863.
Hos Kongl. Maj:t har Hammarö församling i Wermlands län och Carlstads stift i underdånighet anhållit att af egorna till tredje majors-bostället vid Wermlands infanteri-regemente, Hammar, en jordrymd af två tunnland, eller efter det nya ytmåttet 11,20 qvadralrefvar, som, jemlikt en af vice Kommissions-landtmätaren E. A.
Hård deröfver upprättad karta och beskrifning, är nära intill kyrkan belägen, måtte från bostället få afsöndras och emot afgäld åt församlingen upplåtas, för att användas till ny begrafningsplats, hvaraf församlingen, enär dess nuvarande kyrkogård vore otillräcklig, hade behof, äfvensom till annat församlingens gagn, i händelse nämnda jordafsöndring till hela sitt omfång icke funnes nödig för nyss uppgifna ändamål Öfver denna underdåniga ansökning, uti hvilken då varande boställshafvaren, Majoren och Riddaren af Kongl. Svärds-orden Ernst Wilhelm Hård, instämt, hafva ej mindre utnämnde tredje Majoren vid Wermlands regemente, Öfverste-löjtnanten och Riddaren af Kongl. Svärds-orden Anders Theodor Wijkander, såsom tillträdande boställshafvare, utan äfven Lönings-direktionen och Cbefs-embetet vid samma regemente samt Landshöfdinge-embetet i länet afgifvit underdåniga yttranden och ansökningen tillstyrkt; hvarjemte Krigs- och Kammar-kollegierna inkommit med underdånigt utlåtande i ämnet och dervid, jemte upplysning att, enligt jordeboken, tredje majorsbostället, Hammar 1, i Hammarö socken af Carlstads tingslag utgör 2 mantal krono-säteri, med 49 R:dr 40 sk 10 rist anordnad och afkortad ränta, anfört att, enär församlingens behof af ny begrafningsplats vore af vederbörande vitsordadt och Bih. till R.
Prot. 1862 & 1863. 1 Sami. 1 Afd. 2 Band. 25 Haft. l 2 Kongl. Maj.-ts Nåd.
Proposition M 119. ifrågavarande plats, såsom landtmätarens karta och beskrifning utvisade, både för ändamålet lämplig och utan synnerligt värde för bostället, Kollegierna funno sig böra tillstyrka nådigt bifall till afsöndringen af omförmälda jordrymd och densammas upplåtande till församlingen, med förbehåll att behörig afgäld derför, i den ordning Kongl. Förordningen den 19 December 1827, angående grunderna och vilkoren för hemmansklyfning och jordafsöndring, stadgar, varder bestämd att af församlingen lill boställshafvaren årligen utgöras.
I anledning af hvad i detta ärende blifvit anfördt och upplyst, vill Kongl. Majit härmed föreslå Rikets Ständer att omförmälda jordrymd af 11,20 qvadratrefvar må från majors-bostället
Hammar afsöndras och till Hammarö församling upplåtas, för att såsom begrafningsplats användas, dock med förbehåll att behörig afgäld derför, i enlighet med hvad Krigs- och Kammar-kollegierna föreslagit, af församlingen till boställshafvaren årligen utgöres.
De till målet hörande handlingar skola vederbörande Utskott tillhandahållas, och Kongl. Majit förbiifver Rikets Ständer med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågen.
CARL. A. F. Z.
Utdrag af Protokollet öfver Landtförsvars-Arenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådet, å Stockholms Slolt den 7 Augusti 1865.
Hans Excellens Justitie-Statsministern, Herr Friherre De Geer, Hans Excellens Statsministern för Utrikes Ärendena, Herr Grefve Manderström.
Lagerstråle, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld och Carlson.
. Chefen för Landtförsvars-departementet, Statsrådet Reuterskiöld, uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts förut fattade, af Stats-Rådet en - Kongl. Maj:ts Nåd.
M 120. 3 hålligt tillstyrkta nådiga beslut, uppsatt förslag till Kongl. Majis nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående afsöndring af jord från majors-bostället Hainmar vid Wermlands regemente till begrafningsplats åt Hammarö församling i Wermlands län; Och täcktes Kongl. Maji, enligt Stats-Rådets underdåniga tillstyrkan, i nåder gilla nämnda förslag, samt förordna att. i likhet dermed, nådig Proposition, sådan den finnes vid detta Protokoll bilagd, skulle till Rikets Ständer afgå.
Ex protocollo M J.
Bandelin.
Alik. till Exp.-Utsk. ilen 10 Aug. 1863, kl. 11 f. m. Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående pension å allmänna indragnings staten åt aflidne Navigalionsskole-inspektören m. m. C. 4.
Petterssons enka, Hilda Amanda Catharina I;undberg; Gifven Stockholms Slott den 7 Augusti 1863.
Sedan f. d.
Kapiten-löjtnanten vid Kongl. Majis Flotta, Inspektören vid Rikets Navigationsskolor, Riddaren af Kongl. Nordstjerne-orden, Carl Anton Pettersson den 23 Juni innevarande år aflidit, har hans enka, Hilda Amanda Catharina Pettersson, född Lundberg, uti en af Kongl. Majis och Rikets Kommers-kollegium till Kongl. Maji öfverlemnad ansökning, i underdånighet anhållit, det Kongl. Maji måtte till Rikets
Ständer aflåta nådig framställning om beviljande af någon årlig pension till hennes och hennes fyra minderåriga barns uppehälle.
Framlidne Kapiten-löjtnanten Pettersson, född 1818 och år 1840 utnämnd till Sekund-löjtnant vid Kongl. Majis Flotta, derifrån han år 1858 på begäran undfick nådigt afsked, har sedan år 1847 varit ordinarie Navigations-skollärare, först i Göte - 4 Kongl. Maj.ts Nåd.
M 120. borg och sedermera i Stockholm, hvarjemte han år 1858 erhöll nådigt förordnande att vara inspektör öfver navigations-skolorna i riket Dessutom har Pettersson från trycket utgifvit åtskilliga vid undervisningen allmänt begagnade arbeten i navigationsvetenskapen och jemväl, enligt dertill erhållet nådigt uppdrag, verkställt astronomiska ortbestämningar i Norrbottens län, att tjena till grund för det under utarbetning varande ekonomiska karteverket öfver nämnda län.
Vid öfverlemnandet af berörda ansökning har Kommers-kollegium i underdådighet anfört det Kollegium, beträffande Petterssons verksamhet såsom navigationsskole-lärare och inspektör öfver navigationsskolorna, ansåge för en dyrbar pligt att vitsorda ej mindre den framstående skicklighet och det oförtröttade nit han såsom lärare städse ådagalade, än ock den oaflåtliga omsorg och det redbara allvar hvarmed undervisningen vid ifrågavarande läro-anstalter af honom öfvervakades, på det att dessa skulle kunna tidsenligt uppfylla sitt ändamål; att, om dessa hans egenskaper i och för sig syntes innefatta anledning för det allmänna att lemna något vedermäle af erkänsamhet åt hans efterlemnade enka och fyra barn, af hvilka det äldsta nyss uppnått tolf år, en verklig förbindelse härutinnan förefunnes vid betraktande af den nödställda belägenhet, hvaruti, på sätt den efter Pettersson hållna bouppteckning utvisade, den aflidnes familj kommit, genom hans alltför tidiga bortgång; samt att Kollegium, med afseende å dessa förhållanden och då Petterssons enka icke vore berättigad till pension efter sin man, på grund af någon af de befattningar, han i lifstiden innehaft, funne sig böra hemställa det Kongl. Majit måtte för sökanden och hennes oförsörjda barn af Rikets Ständer äska årlig pension från allmänna indragningsstaten.
Då af handlingarne inhemtas, att f. d.
Kapiten-löjtnanten Petterssons efterlemnade qvarlåtenskap betydligt understiger boets skulder, samt Pettersson genom sin gagnande verksamhet i de honom uppdragna befattningar gjort sig så förtjent af det allmänna, att hans i behöfvande omständigheter efterlefvande familj ej bör lemnäs utan det understöd, som för dess tarfliga utkomst är behöfligt, vill Kongl.
Majit härmed i nåder föreslå Rikets Ständer att Petterssons enka, Hilda Amanda Catharina Lundberg, måtte å allmänna indragningsstaten tilläggas en årlig pension af Ett Tusen Riksdaler Riksmynt, samt att Rikets Ständer, med afseende å härvid förekommande ömmande omständigheter, måtte medgifva att denna pension finge beräknas från och med månaden näst efter Petterssons död, och således utgå från och med sistlidne Juli månad.
De till ärendet hörande handlingar skola tillställas det Utskott, till hvilket frågan varder af Rikets Ständer öfverlemnad, och Kongl.
Proposition M 120.
5 Utdrag af Protokollet öfver Civil-Ärenden, hållet inför Hans Maji Konungen i Siats-Rådet å Stockholms Slott den 7 Augusti 1863.
Hans Excellens Justitie-Statsmimstern, Herr Friherre De Geer, Hans Excellens Statsministern för Utrikes Ärendena, Herr Grefve Manderström, Statsråden: Lagerstråle, Bredberg, Thulstrup, Reuterskiöld och Carlson.
Departements-chefen, Statsrådet Lagerstråle föredrog derefter i underdånighet: 1:o.
Kommers-kollegii underdåniga skrifvelse af den 22 nästlidne månad, deruti Kollegium, jemte eget yttrande, öfverlemnat en af framlidne f. d. Kapiten-löjtnanten, Inspektören öfver rikets navigationsskolor m. m., C. A. Petterssons efterlemnade enka, Hilda Amanda Catharina Pettersson, född Lundberg, till Kongl. Maj:t ställd, af åtskilliga handlingar åtföljd skrift, innefattande underdånig anhållan, att Kongl.
Majit, med afseende å hennes aflidne mans förtjenster och den nödställda belägenhet, hvaruti hon med fyra minderåriga barn sig befunne, måtte af Rikets Ständer äska någon pension för hennes och hennes barns nödtorftiga uppehälle.
Departements-chefen yttrade i underdånighet: »Då af handlingarne inhemtas — — — — — — — — — — :— Denna af Stats-Rådets öfriga ledamöter biträdda hemställan O täcktes Kongl. Maj:t i nåder gilla, samt befallde att, i enlighet med ett af föredragande
Departements-chefen nu till justering uppläst förslag, nådig Proposition i ämnet, af den lydelse bilagan Litt.
A. till detta Protokoll utvisar, skulle till Rikets Ständer expedieras.
Ex protocollo Axel Hegardt. 6 Kongl. Majlis Nåd.
M 121, N:o 121.
Ank. till Exp.-Utsk. den 10 Aug. 1803, kl. 11 f. m.
Majlis Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående anvisande af medel till betäckande af kostnaden för iståndsättandet af åtskilliga broar å den så kallade Carl Johans vägen i Jemtland, m. m.; Gifven Stockholms Slott den 7 Augusti 1863.
Sedan Kongl. Majit, under den 27 Mars 1858, till reparation eller ombyggnad af flera, å den på Statens bekostnad inom Jemtlands län, melian Ostersund och Norska gränsen, anlagda så kallade Carl Johans vägen befintliga träbroar, beviljat nödigt auslag, att af den då sednast anvisade vägbyggnadsfonden utgå, anmälde Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader under den 17 Februari 1860 hos Kongl. Majit i underdånighet: att, oaktadt enligt den fastställda planen för berörda reparationsoch ombyggnadsarbeten beräknats endast 817 Riksdaler för erforderliga smärre lagningar och underhållsarbeten å de två broarne öfver Hjerpeström, öster om Undersåkers kyrka och öfver Bådsjösundet, vester om Åhre kyrka, hade likväl under den tid som förflutit sedan ofvanberörda plan uppgjordes, omförmälda två stora träbroar, till följd af vårflöden och isgång, lidit så betydliga skador, att, enligt ett af extra Adjutanten i norra väg- och vattenbyggnads-distriktet, Kapitenen E. T. F. Nordbeck, efter noggrann lokalbesigtning upprättadt kostnadsförslag, till fullständigt iståndsättande af ifrågavarande broar, skulle erfordras, för bron öfver Hjerpeström, inberäknadt anläggandet derstädes till framtida skydd för bropelarne, af tre isbrytare af sten, 12,535 Riksdaler, samt för bron öfver Bådsjösundet, inberäknadt anläggning af en dylik isbrytare, 8.840 Riksdaler, eller tillsammans 21,375 Riksdaler utöfver de smärre underhållskostnader, som i förutnämnda förslag beräknats; och hemställde Styrelsen vid sådant förhållande, ätt sistnämnda summa måtte af Kongl. Majit i nåder anvisas, i ändamål att berörda två broar, på hvilkas bestånd trafikens fortgång genom Jemtland till Norrige vore beroende, måtte med görligaste första kunna iståndsättas.
Då dessa, till allmänt underhåll icke indelade, utan genom
Styrelsens för allmänna väg- och vattenbyggnader försorg samt på Statens bekostnad vidmagthållna broar, genom de Kongl. Majus Nåd.
Proposition JM 121. 7 vid 1859 års vårflod derå inträffade skador, kommit i det bristfälliga skick, att, derest icke dessa skador ofördröjligen afhjelptes, fara vore för handen, att broarne helt och hållet skulle rasa, hvarigenom allmänna rörelsen mellan Jemtland och Norrige komme att på ett kännbart sätt hämmas, uppdrog Kongl. Majit, under den 9 Mars 1800 ål bemälde Styrelse att, på det för ändamålet lämpligaste sätt, skyndsamt gå i författning om verkställandet af ifrågavarande reparationsarbeten, jemte öfriga åtgärder till broarnes skyddande mot isgång; och erhöll Stats-kontoret befallning alt de härtill erforderliga medel, dock ej öfver den beräknade kostnadssumman, 21,375 Riksdaler, af under händer varande tillgångar utbetala.
Sedermera och med anledning af Styrelsens för allmänna väg- och vattenbyggnader hos Kongl. Majit gjorda underdåniga framställning om nödvändigheten att snart vidtaga åtgärder, dels för ombyggnad af bron Nio 34, öfver Buttersbäcken, å Carl Johans vägen, och, i sammanhang dermed, omläggning af närmast derintill befintliga vägdelar, dels ock för anbringande af ny farbana å broarne öfver Staa-elfven och Bådsjösundet, hvilka företag, enligt två särskilda, af Kapitenen Nordbeck upprättade förslag, beräknats tillsammans erfordra en kostnad af 10,299 Riksdaler, har Kongl. Majit, under den 7 Februari 1862, uppdragit åt bemälde
Styrelse att skyndsamt gå i författning om utförande, på det för ändamålet lämpligaste sätt och så snart årstiden det medgåfve, af ofvanberörda reparationsarbeten, samt anbefallt
Stats-kontoret att de härtill beräknade medel med högst sistberörda utanordna.
Genom tid efter annan meddelade Kongl, beslut, sednast den 26 Maj 1854, hade blifvit bestämdt, att den ifrågavarande vägen skulle underhållas på entreprenad med fortfarande af vägafgift, enligt fastställd taxa, under förbehåll likväl att, i händelse ny vägdelning inom provinsen skulle komma att försiggå, i laga ordning borde pröfvas huruvida vägen kunde å de vägbyggnadsskvldige till underhållande indelas.
De inflytande vägafgifterna hade dock städse visat sig vara otillräckliga för bekostande af betydligare reparationer å de större broarne i väglinien.
— Sedan Kongl. Majit, genom nådig Resolution den 27 Juli 1860, förordnat, att ny allmän vägdelning inom provinsen Jemtland borde ega rum samt väghållningsbesväret fördelas gemensamt på samtliga vägbyggnadsskyldiga hemman, anförde Kongl. Majits Befallningshafvande i underdånigt memorial af den 16 Februari 1861, hurusom åtgärder för att bringa denna vägdelning till verkställighet då vore under förberedande handläggning; att fråga uppstått och snart förekomme till behandling vid allmänt landsting, huruvida de väg hållningsskyldige kunde förena sig om någon gemensam verkställighet af vägunder hållet, så att åtminstone de från vägen alltför aflägsna hemmanen blefve befriade från vägunderhållet in natura oph i stället finge lemna ersättning i penningar till den, som åtoge sig underhållet; att ehuru väsendtliga lättnader genom den nya vägdelningen vore att emotse, farhågorna för nya vägars intagande i vägdelningen likväl vore så starka, att Kongl. Majits Befallningshafvande, på grund af flera i det underdåniga belopp under förskottstitel 8 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition JVf 121. memorialet uppgifna skäl, befarade, att någon förening om gemensamt vägunderhåll icke kunde till vägabringas, derest äfven ifrågavarande fjällväg skulle komma att i vägdelningen ingå; att, om åter en sådan förening icke komme till stånd, qvarstode i sin fulla giltighet de skäl, som föranledt det nådiga beslutet af den 26
Maj 1854 om fjällvägens underhållande på entreprenad och mot vägafgifter, enär vägen icke kunde fördelas på de få i trakten belägna hemmanen och deremot vägunderhållet skulle för flera mil aflägsna hemman utgöra en alltför tryckande börda; samt att, enligt en af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande framlagd beräkning, vägafgifterna, hvilka blifvit på arrende upplåtna och under de sednare åren lemnat en årlig inkomst af 1,518 Riksdaler, voro fullt behöfliga för vägens underhåll så väl sommar- som vintertiden och troligtvis komme att förminskas samtidigt med öppnandet af den nya kommunikationsleden mellan Jemtland och Norrige, som då var under utförande, hvadan någon nedsättning i dessa afgilter svårligen kunde ega rum; hemställande Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, på dessa skäl, att Kongl. Majit täcktes tillåta, att den ifrågavarande fjällvägen finge från den nya vägdelningen inom Jemtland undantagas och de under den 26
Maj 1854 i nåder meddelade föreskrifter angående underhållet af samma väg och afgifterna för dess begagnande fortfarande och tillsvidare lända till efterrättelse.
— Vid underdånig föredragning häraf den 1 Mars 1861 fann Kongl. Majit, med afseende å hvad Dess Befallningshafvande lill stöd för sm framställning anfört, godt tillåta, att ifrågavarande vägsträcka för det då närvarande ifrån allmän vägdelning inom Jemtland undantoges, samt att de i nådiga Brefvet den 26
Maj 1854 meddelade föreskrifter, angående underhållet af samma väg och afgifterna för dess be gagnande, finge tillsvidare fortfarande lända till efterrättelse; och anbefallde Kongl. Majit derjemte Sin Befallningshafvande, att hvart femte år inkomma med underdånig anmälan, om och till hvad belopp nedsättning i de fastställda vägafgifterna skulle kunna ega rum.
— Den häri omförmälda vägdelning, som. efter hvad upplyst är, afser en tid af endast tio år, har sedermera kommit till stånd.
Under den tid, som numera förflutit, hafva af ofvanberörda, vid särskilda tillfällen anvisade belopp, blifvit från Stats-kontoret på Styrelsens för allmänna väg- och vattenbyggnader reqvisition utbetalade och för de afsedda ändamålen disponerade ej mindre 8,840 Riksdaler till islåndsättande af bron öfver Bådsjösundet och anbringande af en isbrytare derstädes, än äfven de för ombyggnad af bron öfver ButtersEäcken jemte dertill hörande vägförbättringar samt anbringande af nya farbanor å broarne öfver Staa-elfven och Bådsjösundet bestämda 10,299 Riksdaler.
Deremot hafva, enligt hvad Stats-kontoret anmält, de för reparationen af bron öfver Hjerpeström afsedda 12,535 Riksdaler ännu icke blifvit från Stats-kontoret reqvirerade, af anledning, efter hvad särskildt blifvit meddeladt, att i sammanhang med inom orten väckt fråga om ett annat läge för bron öfver Hjerpeström, de nödvändigaste reparationerna å gamla bron blifvit verkställda, utan det beviljade anslagets anlitande.
Enär Kongl.
Muj:ts Nåd.
Proposition M 121.