Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid indelt trupp: 1:0 Officerare, hvilka icke äro upförde för ständiga tjenstgöringspenningar (se tab. 17 och 18) eller innehafva befälet på roten (se tab. 26) eller annan med tjenstgöringspenningar förenad, kommendering, ega rättighet att, emellan de årliga sommaröfningarne, uppehålla sig hvarhelst de åstunda inom brigadens ständ. ' 2:o Officerare, hvilka i ofvan upgifna fall önska att vistas utom brigadens stånd, är sådant äfven medgifvet, efter förutgången anmälan hos Brigad-chefen, bifogad med upgift å den blifvande vistelseorten. 3:o Officerare och vederlikar, hvilka äro upförde för ständiga tjenstgöringspenningar (se tab. 17 och 18), kunna af Brigad-chefen permitteras på en månad om året; längre permission kan endast af chefen för Landförsvars-depart. meddelas. 4:o
Underbefäl och manskap kunna emellan sommaröfningarne icke lanna kompaniets ständ eller station utan permission.
Dylik permission kari beviljas på 14 dagar af hvarje kompani- och detalj-befälhäfvaré och på en månad af t. g. majoren.
Längre permission kan endast lemnäs af Brigad-chefen.
Vid värfvad trupp a): 1 :o) Officerare, under-officerare och manskap samt deras vederlikar kunna icke lemna station utan permission. 2:o Hvarje officer är emellan de speciella sommaröfningarne berättigad .till 2:ne månaders semestre, 3:0 Utom sommartiden kan Brigad-chefen bevilja så väl officerare som deras vederlikar en månads permission om året; längre permission kan endast af chefen för Landtförsvars-depart. meddelas. 4.o
Disponible men ej kommenderade officerare ega att vistas utom station, efter förutgången anmälan, vid Arl:s allmänna stab, a) Samma föreskrifter gälla äfven för Staberne.
Den 7 December. 95 hos General-fälttygmästaren och, vid Ingeniör-brigaden, hos Brigad-chefen, bifogad med upgift å den blifvande vistelseorten. 5:0 Underbefäl och manskap saint deras vederlikar kunna emellan sommaröfningarne och dä tjenstgöringen det i öfrigt medgifver, på längre eller kortare tid af Brigad-chefen permitteras.
De af manskapet, som äro i åtnjutande af aflönings-tillökning i följd af förlängd tjenstetid, fortfara under permission att den samma oafbrutet tillgodonjuta. 6:o
Rekryter permitteras icke förr än de i hvarje del af soldatens åligganden äro fullt kunnige.
Volontärer vid så väl indelt som värfvad trupp äro, med undantag då tillhörande kompani från rotarne eller station upbryter, endast förbundne att tjenstgöra under sommaröfningarne.
Dessemellan äro de lill sina studiers fortsättande tjenstfria och ega rätt att, efter förutgången anmälan, vistas antingen inom eller utom brigadens stånd eller station. sllrt. 19. bettsi önert itf/en a).
Rättighet till hel pension eger hvar och en som tillhör stående hären efter fullgjorda 30 tjensteår och uppnådda 50 lefnadsår.
Såsom tjensteår räknas inga andra än de, hvilka fullgjorts uti ordinarie befattning i K.
M:s och kronans tjenst.
Uti tjensteårsberäkning ingår äfven den tid man innehaft civil till pension berättigad befattning, med vilkor likväl att personen minst i 20 år vid hären varit anställd.
Officerares och under-officerares pensionering beslrides, såsom hittills, af Arméens-pensionskassa, manskapets åter direkte af Statsverket.
Årliga beloppet af hel pension för officerare, under-officerare och vederlikar bestämmes uti reglementet för Arméens-pensionskassa; årliga beloppet af hel pension för värfva dt manskap och för dem af indelt, som i följd af i tjensten erhållna kroppsskador blifva oförmögne att tjena, utgöres af: 40 r:dr för korporaler och vederhkar samt 30 r:dr för vice korporaler, soldater och vederlikar.
Årliga beloppet åter af hel pension för det indelta manskapet (korporaler, vice korporaler och soldater) utgör under vanliga förhållanden 8 r:dr eller oförändradt samma belopp som nu utgår b').
För erhållande af hel pension efter1 innehafvande grad fordras att hafva innehaft samma grad i 2:ne år, i annat fall utgår pensionen efter näst inunder varande grad.
Utan afseende pä tjensteliden, erhåller den hel pension, som kan bestyrka, att han under utöfning af sin tjenstebefattning genom blessyr förlorat synen eller någon lem (hand, arm, ben eller fot). a) Se Tab. 32. b) Då man tager i betraktande den vida trägnare tjenstgöring för värfvad än för indelt trupp, samt i öfrigt den hjelplösa belägenhet, hvaruti den värfvade soldaten vid afskedstagande! sig befinner, erhåller man en rättvis grund för bestämmandet af högre pension för det värfvade än för det indelta manskapet.
De;n 7 December.
Utan afseenden på tjenstetiden, bekommer den lialf pension, som under tjensteutöfning erhållit blessyrer eller ådragit sig bräckligheter, hvilka äro af den natur, att de förhindra qvarblifvandet i tjensten, och minska förmågan att sig försörja.
Pension med anledn. af blessyr utgår alltid efter innehafvande grad, utan afseende på den lid graden innehafts.
Anmälan om dylik af serskildt anvisade medel utgående pension bör ske innan man från tjensten afgått.
Hvar och en af härens stridande del, ifrån och med soldat t. o. m. kapten, anses från och med den dag han till pension är berättigad såsom från tjensten afgången, samt uphör att åtnjuta innehafvande befattning åtföljande lön, hvaremot han ifrån nämnde dag eger att sin pension beräkna; för major, som fortfar att vara tjenstbar, gäller deremot före g: de föreskrift ej förr än vid fyllda 00 lefnadsår; för Brigad-chefer och alla deni som hafva förtroendeembeten, är ingen ovilkorlig tidpunkt bestämd, då de på pensionsslaten skola öfvergå, utan är detta endast och allenast beroende på K.
M:s nådiga pröfning.
Hvar och en af arméens icke stridande del eger att å pensions-staten öfvergå vid fyllda 00 lefnadsår.
Utom det anslag af 50,000 r:dr, som Arméens-pensionskassa af Statsverket lillgodonjuter, tillfaller äfven nämnde kassa den besparing af tjenstgöringspenningar, som upkommer genom befälets permittering.
Utöfver den summa af 139,427 r:dr, som ut gifts-staten uptager för manskapets allmänna pensionering, finnes anvisad en summa af 10,000 r:dr till bestridandet af det värfvade manskapets pensionstillökning.
Dessutom skall till sistnämnde ändamål äfven användas de besparingar, som upkomma genom permittering af värfvadt manskap.
Såsom ytterligare medel att, bereda dem, hvilka under en lång och mödosam tjenstetid tillhört arméen, en för ekonomiskt bekymmer fredad ålderdom, skola, sedan samtlige inom riket befintlige postkontor blifvit, med hänseende till inkomsterne, fördelte i 3:ne lika delar, f deraf tilldelas från tjensten med pension afgångne officerare och underofficerare, hvilka ega familj och befinna sig i behöfvande omständigheter.
Af samma anledn. skola afskedade korporaler och soldater företrädesvis blifva, då de dertill äro förtjente, använde vid den lägre tullbevakningen.
Ang:de pensioneringen af militäre embets- och tjenstemäns enkor och barn blifva föreskrifterne oförändrade.
O Adömdt vanärande straff medför förlust af pension.
tShonomishn föreskrifter, r»räntie hefiitel vitt ilen st den lie hurén.
Officerares och under-officerares mathållning:
Så snart trupp är sammandragen skall vid hvarje brigad, då så ske kan, mathållningen för officerare och under-officerare ordnas på följande sätt.
Öfver - Den 7 December. 97 Öfversten och samtlige Majorerne skola spisa tillsammans.
Alla Kaptener och vederlikar d:o d:o Alla Slibalterner och vederlikar d:o d:o Alla under-officerare och vederlikar d:o d:o Vid delacherade bataljoner spisar
Majoren tillsammans med Kaptenerne.
Gifta officerare och underofficerare äro icke inberäknade i föreg:de stadgande, då de befinna sig ä station.
Mathållning anskaffas antingen genom accord med enskild petson, elier derigenom alt befälet sjelf besörjer densamma.
Skulle officerare och under-officerare, flå de sjelfve besörja sin mathållning, önska uttaga af proviant in natura enl. provianteringsslaten, äro de dertill berättigade emot betalning enl. portionspriset.
Befälhafv; nen eger att tillse, det mathållningskostnaden för hvardera af de olika borden afpassas efter deus lön, som innehafver lägsta graden.
Hvad föreskrifterne om gemensam spisning vidkomma, gälla de ovilkorlig! endast för middagen.
Befälets rättighet att begagna soldater till uppassare:
Pä grund af frivillig öfverenskommelse, ega officerare och underofficerare, att till kallfaktorer begagna soldater.
Dylika kall faktorer få likväl icke tagas bland rekryterne; de äro under intet vilkor befriade från någon annan slags tjenstgöring än handräckningar. vt. 21. ti t t fffisml .v /; o Hett tinus 'örifiriiif/cn »).
Gottländska National-beväringen afser endast ön Gottlands försvar och kan icke, hvarken i freds- eller krigstider, kommenderas utom öns gränsor.
Skyldigheten att i National-beväringen ingå vidtager för hvarje vapenför man vitl fyllda 18 års ålder och fortgår till fyllda 50 lefnadsår.
National-beväringen utgöres dels af infanteri, dels af artilleri.
Infanteriet utgöres af 21 kompanier.
Artilleriet, som uteslutande består af fot-artilleri, utgöres af 4 aktiva och 2 reserv-batterier.
Af de aktiva batterierne äro 2:ne 12(7:ge och 2:ne ött:ge: båda reserv-batterierne äro Git:ge.
Angående kompani-indelningen vid infanteriet iakttages: att de vapenskyldige inom hvarje socken eller pastorat få blifva tillsammans inom samma kompani.
Artilleriet utgöres företrädesvis af Wisby stads beväring.
Hvad som brister i antalet uttages af närliggande socknar.
Öfver- och under-befälet erhåller årlig lön men inga tjenstgörings-penningar b).
Truppen, likväl endast då den till tjenst a) Se Tat). 29. b) Vid upgörandet af aflonings-staterne, har det misstag blifvit begånget, att nuvar. aflönigsstat för stadsbeväringen blifvit tagen till ledning i st. f. aflönings-staten för landtbeväringen.
1 följd häraf bär den årliga lönen i under-löjtnantsgraden blifvit beräknad tilt 133 1 H. ' 7 98 Den 7 December. göring är sammandragen, erhåller proviant eller deremot svarande ersättning (10 sk. per dag).
National-beväringen erhåller beväpning med hvad dertill hörer samt ammunition af kronan.
Officerare och underofficerare skola ä egen bekostnad vara fullständigt uniformerade.
Manskapet erhåller ingen beklädnad af kronan, utan nyttjar sina egna kläder, då det lill tjenstgöring är sammandraget.
Den eller de af manskapet, som likväl å egen bekostnad vill anskaffa och, under tjenstgöring, begagna följande uniformspersedlar (de enda som för manskapet vid Gottländska National-beväringen äro ansedda ifrågakomma), nemi. blå tältdufcsblus, blått och gult skärp samt mössa, allt enl. samma modeller, som för stående hären antagas, erhålla derföre i slitnings-ersältning 1 sk. 6 r:sl per dag.
Med hänseende till åldern består National-beväringen af: rekryter (från 18 till 19 års ålder); soldater (de från 19 till och med 26 års ålder, samt reserv-soldater (de ifrån 27 till och med 50 års ålder).
National-beväringens årliga öfningar utgöres af: l:o Tio dagars befälsmöte, hvaruti allt öfver- och underbefäl samt spelet deltager; 2:0 Fjorton dagars rekrytmöte. hvaruti öfver- och underbefälet, spelet samt alla beväriugs-rekryterne deltaga; samt 3:o Sex dagars be värings-m öte, hvaruti öfver- och underbefälet, spelet samt alla bevärings-soldaterne deltaga.
Befäls-mötet sker för hela National-beväringen på ett ställe.
Rekryt- och beväringsmötena ske kompanivis vid infant.; vid art. ske de på samma ställe för alla batterierne.
Reserv-soldaterne äro under fredstid befriade ifrån allt upbåd till tjenstgöring; dock böra de 4 gånger om året sockne vis vid kyrkorna sammanträda, för att efter slutad gudstjenst vapenöfvas.
De å Gottland varande socken-skjutföreningar böra med all möjlig omsorg vidmakthållas.
De erhålla äfven sin andel i det lill premier å stat upförda anslaget.
Vid National-beväringen tillgår befordringarne på följande sätt:
Vice korporaler och korporaler ega kompanierne (batterierne), att inom sig sjelfve utse, hvarefter valet af militär-befälhafvaren sanctioneras; Underofficerare och vederlikar utnämnas af Militär-befälhafvaren; Underlöjtnanter, Löjtnanter och Kapten-löjtnanter samt deras vederlikar föreslås af Militär-befälhafvaren, i enlighet med de föreskrifter, som för befordringar inom den stående hären äro gifna och utnämnas af K.
M. r:dr 16 sk. i st. f. 166 r:dr 32 sk., hvilket äter inverkat pä Iönebestämmelserna i Löjtnants-och Kapten-löjtnants-graderna.
Som tiden icke tillåter omskrifning af alla de tabeller, å hvilka nämnde misstag inverkar, inskränker man sig att endast här uplaga den förändring, som i Tab. 29 bör ega rom.
Årliga lönen bör nemi. utgöra: för Kapten-löjtnant 250 r:dr, för löjtnant 200 r:dr och för underlöjtnant 166 r:dr 32 sk.
Detta föranleder en årlig utgifts-tillökning för Gottländska National-beväringen af 2,916 r:dr 32 sk., hvarmed äfven total-beloppet af Landtförsvarets kostnader, tab. 32, bör förökas
Den 7 December. 99 Till Kompani-chef medgifves kompaniet, att föreslå den ibland samtlige Kapten-löjtnanterne, som de önska till denna befattning, hvilket val derefter erhåller K. M:s nådiga sanction.
Befordran lill Major sker utom tur ibland Infanteriets (så väl stående härens som National-beväringens) samtlige Kaptener, på Militär-befälhafvarens underdåniga förslag.
Befordran till Milil är-befalliafvare sker på chefens för Landtförsvars-deparl. underdåniga förslag.
Ang:de entledigande från en eller annan beställning, gälla enahanda föreskrifter, som för stående hären.
Officerare och vederlikar vid National-beväringen ega fortfarande pensionsrätt af Arméens-pensionskassa.
Slutligen yttrade Hr Stjernsvärd:
Att de nu af mig afgifne förslag måtte blifva communicerade med de öfriga BiksStin, får jag äran anhålla med öfverlemnande af det för detta ändamål erforderliga antal exemplar.
Med en känsla af tvekan i hvad det angår att lägga mina ord, men med en sann öfvertygelse om riktigheten af de åsigter jag hyser, upträder jag för första gången på detta rum för att yttra några anspråkslösa ord.
Jag är en varm anhängare af det svenska indelningsverket och är således beredd att med all den ringa förmåga jag eger bekämpa det af motionäien inlemnade förslaget N:o 1.
Ju längre jag haft tillfälle att lära känna detta indelningsverk, ju högre har min aktning för detsamma stigit.
Att nu ingå i specialiteterna af detta förslag
N:o 1 och angifva oriktigheten af de grundprinciper, hvarpå detsamma hvilar, skulle här uptaga för mycken tid; men jag tror, att det skulle för högst fä icke behöfvas något annat skäl att afslå delta förslag, än att se och under en kort tid följa en bataljon af den indelta arméen och en bataljon af beväringsmanskap, sammansatt af 20 års och några och 20 års gossar.
Jag betviflar icke att, efter en kampanj af 2 till 3 år, denna beväringsbataljon kan vara ganska användbar; men det torde vara ganska osäkert om någonsin så långa krig hädanefter förekomma.
Hvad förslaget
N:o 2 angår, så känner jag det icke tillräckligt, men efter hvad jag hört, så hyser jag i några fall sympatier för detsamma.
Der är indelningsverket bibehållet och till och med fullkomnadt, och min högsta önskan skall vara att indelningsverket, som, enl. hvad motionären sagt, fordom varit omgifvet af en nimbus, måtte kunna göra sig förtjent af att bibehålla denna nimbus i oförminskad och obestridd glans.
Palmstjerna, Carl Otto, begärde att de af Hr Stjernsvärd nu väckte motioner måtte få hvila på bordet.
Föredrogs men lades, på begäran af Gr.
Lagerbjelke, Gusfaf, på bordet Allm.
Besv. och Ekon. Utsk:s mern.
N:o 1, angule tillökning af Utsk:s tjcnstemanna-personal. 7* 100 Den 7 December.
Landtm, tillkännagaf att vid höljan af nästa plenum komme alt företagas val af en Bänkman inom hvartdera af 4:de, 9:de och 20:de Bänkmans-afd:ne.
Uplästes och lades till handlingarne inkomne prot.-utdr. från PresteSt. af d. 20, 26 och 29 sistl.
Nov., från BorgareSt. af d. 4 dennes samt från BondeSt. af d. 25 och 28 sisth Nov. samt d. 4 dennes. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 1 e. m In fidem protocolb, Albert Munck.
Onsdagen den Ii December 1850.
Justerades ett prot.-utdr. för d. 7 och Pleni prot. för d. 4 dennes.
Företog H. R. o. Ad. val af Bänkmän efter följande Hrr, nemi.: inom 4:de Bänkm:s-Afd.: N:o 57.
Frih. Posse af Sähy, Carl Fredrik. inom 9:de Bänkm:s~Afd.: N:o 11.
Frih. Bonde, Knut Philip. inom 20:de Bänkm:s-AJd.:
N:o 1940.
C. Hr Tersmeden, Jakob Johan, och hefunnos efter valförrättningens slut, till Bänkmän hafva blifvit utsedde: inom i:de Bänkm:s-Afd.: N:o 154.
Bennet, Carl Steffan, med 5 röster. inom 9:de Bänkm:s-Afd. : N:o 9.
Hr Ulfsparre, Sigge med 3 röster. inom 20:de Bänkm:s-Afd.: N:o 1912. B. Hr Nordenskjöld, Adolph Otto med 5 röster.
Hrr Electorers lista vid val af en ledamot i BankoUtsk.
, efter N:o 86 Gr. Hamilton, Jacob Essen; och befanns, vid valförrättningens slut dertill hafva blifvit utsedd: N:o 145.
Stjernstedt, Jacob Theodor.
Den 11 December. 101 Öpnades Hrr Electorers lista vid val af de utaf R. o. Ad. d. 7 dennes beslutade Suppleanter i R.
St:rs Utskott; och hade dertill blifvit utsedde uti Con sti tu tio ns- Utskottet.
Gr. Wachtmeister Alarik, med 19 röster. — 370.
Frih. von Paijkull, Johan Gustaf med 19 röster, mellan hvilka ordningen genom lottning blifvit bestämd. Stats-Utskottet: — 9.
Hr Ulfsparre, Sigge, med 17 röster. — 262.
Frih. Klinkowström, Rudolf Mauritz, med 16 röster.
Bevillnings-Utskottet: — 812.
Hr Goes, Axel Wilhelm, med 18 röster. — 358.
Frih. Lagerbring, Fullm.
Lars Fre drik med 18 röster, mellan hvilka ordningen, genom lottning blifvit bestämd. Banko-Utskottet; — 1675.
Hr Adlerbjelke, Fullm.
Hr Bogeman, Johan Ludvig, med 18 röster. — 1991.
,, Skjöldebrand, Carl Fredrik, med 18 röster. mellan hvilka ordningen genom lottning blifvit bestämd.
Lag-Utskottet: — 2183.
Hr Gripensvärd, Jacob Olof, med 19 röster.
Besvärs- och Ekon.-Utskottet. — 140.
Leuhusen, Axel Reinhold, med 19 röster. — 2025.
Hr von Heidenstam; Johan Fredrik, med 18 röster.
Expedition s-Utskott et. — 2268.
Hr af Wännqvist, Fredrik, med 19 röster.
Landtm, yttrade, att han, innan han upropade de talare, som redan anmält sig, eller föredrog de ärenden som hvilade på R. o. Ad:s bord, ansåg sig böra redogöra för de förhandlingar, som i gårdagens Talmans-konference egt rum, oell derföre nu finge tillkännagifva att, under förutsättning att Const. Utsk:s Mern.
N:o 2, ang:de det hvilande förslaget till ny RiksdagsOrdn. och ny Regeringsform, i dag komme att ånyo bordläggas ej mindre hos R. o. Ad., än ock hos de resp. Medstånden, och då deraf skulle följa, att denna fråga, jemlikt tydliga föreskriften uti 49 § Ridd.Ordn., borde till afgörande företagas uti nästa plenum härefter, eller Lördagen d. 14 uti innevarande månad, derest icke RiksStm enl. 47 § Riksd.Ordn. derom annorlunda förordnade; men med afseende tillika å de flere olägenheter, som framstälde sig emot behandlingen af en så vigtig och vidtomfattande fråga på en Lördag, då öfverläggningen och den derpå följande voteringen möjligen kunde komma att utsträckas långt frampå natten, måhända ett 102 Den 11 December. godt stycke
In på sjelfva Söndagen, jemte det att Lördagen, såsom en ordinarie plenidag, borde uteslutande användas för behandlingen af redan bordlagde ärenden och till väckande af nya motioner; bade de Heste uti Talmans-konferencen deltagande, lika med 11.
Ex. ansett, det borde Landtmarskalken och Talmännen uti denna dagens plenum, hvar och en i sitt stånd, göra den hemställan, att Const.
Utsk:s Mern N:o 2 med dervid fogade förslag till ny [liksd.Ordn. och ny Regeringsform må företagas till afgörande uti det plenum som inträffar näst efter Lördagen d. 14 uti inne v. December månad.
När frågor af synnerlig vigt skolat till pröfning hos It. o. Ad. förekomma, har det alltid varit vanligt, alt, några dagar innan en sådan fråga skulle afgöras, 11. o. Ad. fattat serskildt beslut om dagen då ett sådant ärende skulle Ståndet föredragas, pä det att en hvar mätte, ända in i sista stunden, hafva lid att bereda sig till behandlingen deraf.
Alt följa en slik praxis anser jag vara nyttigt, synnerligast i en fråga som denna, hvilken så djupt ingriper i hela statsskickets grundvalar och tror således lämpligast vara, att, på sätt Hr Frih. o.
Landtm, föreslagit, någon viss tid, och den icke alltför kort, bestämdes, dä målet borde till afgörande företagas.
Vi se huru vid hvarje plenum antalet af R. o. Ad:s ledamöter ökas; flere torde ännu anlända — alla dessa bör äfven lemnäs några dagars tid att bereda sig på denna vigtiga frågas pröfning.
Jag tror således att bäst vore, om R. o. Ad. behagade upskjuta representations-frågans afgörande till det plenum som inträffar först i nästa vecka, således icke företaga densamma nästa Lördag, hvilken eljest vore den dag, å hvilken den till följd af sin innehafvande ordning på föredrag:s-listan borde förekomma.
Att detta mål icke i dag förekommer, derpå kan man vara ganska säker och om ingen annan begär dess ytterligare bordläggning, så skall jag göra det.
Om R. o. Ad. „behagade, på sätt Frilen o. Landtm, föreslagit, besluta, att detta mål ställes främst på föredragms-]istan till afgörande i först inträffande plenum i nästa vecka, så har hvarje ledamot af R. o. Ad. det rådrum som kan önskas, för att åter genomgå denna vigliga, synnerligen ingripande fråga, hvilken säkerligen för hvar och en af detta
Stånds ledamöter varit föremål för en noga granskning under de sistförflulna 3:ne åren.
Jag vågar derföre tillstyrka R. o. Ad., att bifalla det förslag som Hr Frih:n och Landtm, i detta afseende gjort, på det sätt jag nu tagit mig friheten framställa.
Frih. Tersmeden, W i 1 h. Fred r. upläste följande mern.
Den egna och i flera hänseenden invecklade ställning uti hvilken frågan ang:de ombildning af representalions-sättet vid denna riksdag kommit, måste äfven leda tanken på egna och ovanliga medel för att rädda denna fråga ur en sådan, icke blott för henne sjelf utan för Fäderneslandet, vådlig position.
Under tänkesättens nuvar. splittring torde något annat medel för det ofvannämnde ändamålet icke linnas, än att söka genom upskof bereda tillfälle för de skiljda meningarne att närmare begrunda samt sorgfälligare och mera moget pröfva det förslag lill förändrad representation, hvilket Ko - 3>]e n 11 December.
103 nungen, för att förlika stridiga åsigter, inför Svenska folket framlagt och hvilket nu afbidar R.
St:rs beslut, för att antingen, genom deras bifall, blifva en grundlag, som, efter mångas öfvertygelse, skulle utgöra en lycka för Sverige och en säker borgen för utvecklingen af de konstitutionella förhållanderna och de deraf, i så högst väsentlig mohn, beroende nationella krafterna; eller ock, genom dess förkastande, till en oviss framtid hänskjuta ända lill hoppet att någonsin upnå en så länge efterlängtad och till dess behöflighet af alla insedd reform, samt dymedelst göra landet till föremål för ett tillstånd af oro, missbelåtenhet och agitation, hvars följder visserligen kunna här, lika litet som annorstädes, beräknas.
Ett medel alt undvika båda de nyss nämnde alternativerne erbjuder också den nu gällande grundlagen uti sista mom. af 81 § II.
F. hvilket förutsätter att grundlagsfrågor, äfven då de vid andra riksdagen till afgörande förekomma, kunna erfordra än ytterligare upskof, hvarom likväl då Konungen och alla fyra RiksSt:n skola fatta sammanstämmande besiiit.
Under vår nuvar.
Konungs första regerings-år har en af dess ministrar, här på detta rum, yttrat, alt denna fråga icke kan falla.
Ett betydligt antal af den nuvar. representationen och de mångtusende uplysta medborgare, hvilka nu sakna all rättighet ali deltaga i landets lagstiftning, hafva uprepat dessa ord, hvilka alltsedan gen!jadit inom nationen och numera gjort denna fråga lill landets lifsfråga; — Jag hemställer (ill Eiler Mine
Hrr vore det klokt, vore det välbetänkt att låta en sådan fråga dö bort? och död blir han, åtminstone för en tid, om det af Konungen högsint erbjudna förslaget tvärt förkastas, samt det sedan, af den förseglade sedeln i Const.Utsk., får bero, om något nytt förslag erhålles och huru beskaffad! det kommer att blifva.
Det troliga är, att ett, medelst resultalerna af dylike voteringar mellan skiljda partier, hopplockadt förslag icke tänkbart kan blifva bättre, mera antagligt, och stridiga^ meningar mera försonande, än det af Konungen framlagda.
Annu mindre lärer det på förhand kunna vara lika försäkradt om Konungens eget bifall, som det Hans M:t, efter mogen pröfning, Sjelf proponerat.