Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag anhåller derföre, att 2:ne propos:r måtte framställas nemi. att första delen lägges till handlingarna och den andra bifalles.
Uppå härefter framställde propos:r lades Utsk:s hemställan, att K.
M:s i ämnet gjorda nåd. framställning må förfalla, till handlingarne, samt bifölls att anslagen lill skrifmaterialier, expenser samt ved och ljus m. m. oförändradt pä riksstaten upföras.
22:dra punkten, angide förändring af rubriken ”oförutsedda utgifter” till benämningen ”extra utgifter23:djc punkten, angide öfriga till ifrågavar. hufvudtitel hörande anslag; samt 24:de punkten, innefattande hemställan, att R.
Stis godkännande af denna hufvudtitel med bifogad tabell ej mä lägga hinder i vägen för verkställandet af de beslut, Rikets nu församlade
Ständer kunna fatta i fråga om allmän förenkling eller indragning af indelta räntorne och (londén. 62 Den 23 April e. m. R. o. Ad. biföll hvad Utsk. i dessa punkter yttrat och hemställt.
Till pröfning företogs Statslltsk:s d. 16 och 19 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 86 ang:de Regleringen af utgifterne under Riksstatens Femte hufvudtitel.
Om det äfven för den öfvade, i statens värf erfarne Statsmannen, må vara tillåtet att känna tillfredsställelse, och kanske för allmänna ärendernas gång önskligt, att han så måtte göra, då de åtgärder, hvilka han med full ansvarighet tillstyrkt och i hvilkas beredande han deltagit blifva af representationen gillade, så må det äfven kanhända vara ännu mera förlåtligt af mig, om jag skulle erfara en sådan känsla af tillfredsställelse, vid betraktande af det sätt, hvarpå K.
M:s nåd. propos. ang:de reglerandet af utgifterna under Riksstatens 5:te hufvudtitel, af StatsUtsk. blifvit behandlad.
Det borde således för mig endast återstå alt tillstyrka bifall till hvad StatsUtsk. föreslagit, men då i ett par punkter, om än icke af serdeles stor vigt, enl. hvad det vill synas, StatsUtsk. icke ansett sig kunna tillstyrka hvad K.
M. föreslagit, torde det tillåtas mig att framställa några anmärkn:r dervid, på det alt om, oaktadt den skyldighet, som åligger styrelsen, att söka på bästa vis ordna de göromål, som tillhöra den, sådant icke skulle lyckas till allmän belåtenhet, ansvaret då åtminstone måtte komma att ligga på dens skuldror, som bör bära detsamma.
Gr. von Platen upläste härefter följande:
Med afseende på den i 2:dra mom. afstyrkta tillökningen af officers-personalcn vid Flottan, så, och då något underkännande af ändamålets vigt icke blifvit uttaladt samt Utsk. blott funnit sig för närvar:de icke kunna tillstyrka bifall till den framställning K. M. i detta afseende gjort, torde detta ämne, efter en fullständigare och på en längre erfarenhet grundade upfattning deraf, som till ett blifvande riksmöte möjligen kan vinnas, med bättre hopp om framgång då kunna föreläggas R. St., sedan K.
M. blifvit satt i tillfälle, att, med de, enl.
Dess åsigt otillräcklige medel, som, för vinnandet af den för sjöförsvaret högst vigliga omorganisationen af Båtsmansliållet kunna inom beloppet af titelns nuvar:de anslag beredas, söka åstadkomma det sökta ändamålet, samt resultatet af detta bemödande då äfven kunna Ständerna meddelas.
Vid det uti 3:dje mom. af Utsk. tillstyrkta anslaget till förhöjd aflöning åt Irsta klassen Matroser, har jag blott ansett mig böra anmärka till förekommande af missförstånd i framtiden, att ett af de dermed, såväl af K. M. som StatsUtsk. afsedda ändamålen, eller förbättringen af Under-officerarnes löner, icke fullt vinnes, då den i förutnämnde mom. omförmälda tillökning af officerspersonalen icke beviljas.
Derpå hvilade nemi. möjligheten att indraga några af de högre Befälplalserne, hvarigenom en del af den tillgång skulle upkomma som till förbättrande af Underbefälets löner erfordrades.
Återstoden i detta behof skulle åter vinnas genom reduction af Underofficerarnes antal, hvilken, genom anställandet af l:a klass matroser till deras tjenstgöring, skulle befordras.
I det sed - Den 23 April e. m. 63 nare afseendet verkar dock det tillstyrkta anslaget förmånligt, och det bristande torde vid ett annat tillfälle kunna fyllas.
Den saknad af horn-blåsare för signaleringen hvaraf Skärgårdsflottan fortfarande kommer att lida, genom Utsk:s uti 7 mom. afstyrkta bifall till K.
M:s propos. om anslag för detta ändamål, kommer att blifva känbar, ty ingen i ämnet erfaren inom detta Hus, lärer bestrida vigten af att under en batalj kunna hastigt och säkert meddela ordres, och för en skärgårdsflotta finnes intet tjenligare medel dertill, än genom horn-signaler.
Då emedlertid de för ändamålet erforderliga kostnader äro mindre betydliga, lärer någon annan utväg icke finnas, än att, åtminstone till den oundgängligasle delen deraf, söka tillgång inom titelns besparingar lill afhjelpande af den mest tryckande bristen, intill dess, vid ett blifvande riksmöte, Ständerna blifva i tillfälle, att taga ämnet i närmare skärskådande.
Emot den summa, som StatsUtsk. uti 8:de mom. tillstyrkt lill Reservstat vill jag intet anmärka, ehuru detta belopp upgår lill blott hälften af hvad K. M. äskat.
Utsk. är bäst i tillfälle att bedöma lillgångarnes omfattning, och derefter måste dock Statsmachinens behof rättas, vid fall då ej serdeles förhållanden göra undantag.
Deremot befarar jag att den af Utsk. föreslagna bestämmelsen för öfverflyttningen till denna Stat, att, nemi., ”de förtskrifter ”rörande alder och tjenstetid, sorn f. n för rättighet till pension ”är gällande, äfven böra tjena till rättesnöre”, icke vid tillämpningen skall finnas för vapnet och Staten medföra de fördelar, sorn K. M. med
Sitt nåd. förslag i detta afseende åsyftat.
Fråga om återremiss på denna punkt af Utsk:s utlåt, skulle af detta skäl och till vinnande af rättelse kunna upstå: men med kännedom om det stora antal officerare på Flottans Stat, som redan hunnit, och vida öfverskridit den, för rätt till pension stadgade ålder, och då man jemför detta med det till reservestat af Utsk. tillstyrkta belopp, och finner, alt då de förutnämnde ålderstigne officerarnes afgång ur tjensten i främsta rummet lära böra förekomma, det af Utsk. föreslagna bestämmandet ovilkorligen skulle komma, under den närmast liggande tiden, och sannolikt intill nästa riksdag, i alla hänseenden och utan att någon föreskrift behöfver stadgas, tjena till grund för öfverflyttningen på denna stat, anser jag mig ock böra afstå från yrkandet af återremiss, då framställning om den rättelse, som kan finnas af nöden, lätteligen kan, vid ett blifvande riksmöte, göras.
Jag får derföre tillstyrka att StatsUtsk:s nu föredragna utlåt. må, af R. o. Ad. blifva bifallet, men anhåller att, i händelse återremiss, i sin helhet eller lill någon del, af detsamma skulle beslutas, dessa nu gjorde anmärkn:r måtte få medfölja.
Jag hemställer vördsamt om icke denna hufvudtitel bör i likhet med den föreg:de, punktvis föredragas, ty om hela titeln företoges till afgörande på en gång, så lärer det blifva ogörligt att snart komma till slut dermed.
Hr Frih. o. Landtm, att 04 Den 23 April e. m. det varit hans afsigt att hemställa, det ifrågavar. utlåt., likasom StatsUtsk:s redan pröfvade utlåt:n ang:de statsregleringen måtte behandlas punktvis, men att Gr. von Platen tillkännagifvit sin önskan, att innan en sådan hemställan skedde, blifva upropad för att afgifva ett generell yttrande ronde hela 5:te hufvucltiteln, och II.
Ex. ansett sig icke böra vägra denna Gr. von Plåtens begäran, samt att II.
Ex. nu linge hemställa om R. o. Ad. behagade punktvis till afgörande företaga Utsk:s utlåt., hvilket bifölls.
Esta punkten, ang:de åtskillige under anslaget lill flottans underhall och nybyggnad uptagne utgiftsposters öfverföra 1/de till andra anslag; 2:dra punkten, ang:de anslag till förökande af flottans 0fficerspersonal; 3:dje punkten, ang:de anslag till förhöjd aflöning åt Usta klassen matroser; 4:de punkten, ang:de anslag till arfvoden för artilleri-båtsmän, och vice korporalcr; 5:te punkten, ang:de anslag till förhöjning af ordinarie korporalers arfvoden; 6:te punkten, ang:dc anslag till resepenningar för på båtsmanskompanisrne placerade underofficerare; 7:de punkten, ang:de anslag för inrättande af en hornblåsare-korps vid skärgårdsflottan; 8:de punkten, ang:de anslag till bildande af en reservstat för flottans officerare och under-officerare; samt 9:de punkten, ang:deöfverflyltning till 9:de hufvudtiteln af den Amiralitets-krigsmanskassan anslagna ersättning för förlorade last- och arm-pcnningar. R. 0. Ad. biföll hvad Utsk. i dessa punkter hemställt yttrat och tillstyrkt.
10:de punkten, ang:de anslag för lönetillökning åt 4 ordinerade skollärare, mot afsägande af dubbel tjenstårs-beräkning.
Som förslaget i denna punkt endast synes vara beräknadt att så mycket hastigare befria presterskapet från medtäflan af de presterliga skollälare vid flottan, som nu äga dubbel tjenstårsberäkning, men det åtminstone synes mindre vara afsigten med anslaget af flottans stat, så, och då Lektor Wallman har rätt deruti, att afsigten med anslaget varit att åt innehafvarne af dessa skolläraretjenster för framtiden bereda ersättning för den uphörda förhöjda tjensteårsberäkningen, så tillstyrker jag återremiss för beredande af en förändring i denna syftning.
Till kompletterande af de uplysningar, som Lektor Wallman i sin reservation lemnat, anhåller jag alt fä tillägga, att genom den ifrågavar. tillökningen skulle skollärarena vid flottan blifva högre aflönade än Reg:tspastorerne.
Detta torde icke för framtiden vara ett förhållande, som är fullt öfverensstämmande med billigheten, hvarföre jag skulle tro att ett bifall till Utsk:s förslag kan på detta ställe utan olägenhet äga rum.
Jag tillstyrker bifall till Utsk:s
Den 23 April e. m. '11 05 Utsk:s förslag.
De 166 neli' 32 sk., som här föreslås, utgöra ersättning för cle skolelärare, som afsäga sig den förhöjda tjensteårsberäkningen, och komma sålunda att uphöra vid dessas afgång.
Dessutom innehafva de redan så stora löner, som jag tror att behofvet påkallar. H. o. Ad. biföll hvad Ulsk. i denna punkt tillstyrkt lide punkten, ang:de tillökning i flottans Medicina/slat.
Den näst efter denna punkt förekommande anmärkn., om beloppet af den tillstyrkta tillökningen af aflöningsstaterne, ansågs icke erfordra annan ålgärd än att läggas till handlingarne.
12:te punkten, ang:de rid gra under rubriken ’''flottans underhåll och nybyggnad” upjorde anslags öfnerflyttande lill rubriken ”diverse anslag.” Bifölls. 13:de punkten, ang:de fördelning af anslaget till flottans underhåll och nybyggnad samt bestämmande af dervid ifrågakommande ansia g srubriker jemte deras belopp.
De under denna punkt uptagne 4 serskildte morna företogos hvart för sig lill afgörande.
Mom. litt. a, ang:de förhöjning i aflöningarne, till handtverks- och timmer m ans st ulen; mom. litt. b, ang:de tillökning uti upfordrade bdtsmansstyrkans portionspris; och mom. litt. c, ang:de tillökning i Jungmans portionspris. R. o. Ad. biföll hvad Utsk. i dessa morna- tillstyrkt och hemställt.
Mom. litt. d, ang:de anslags upförande serskildt för flottans underhåll och serskildt för dess nybyggnad.
Den ifråga om denna punkt af Gr.
Mörner vid Utsk:s utlåt fogade reservation uplästes af Hr Råfält, Anton, som derefter yttrade:
Jag uther mig att få instämma i den af Gr.
Mörner afgifna, och af mig uplästa reservation; tilläggandes endast att, så länge det icke är afgjordt, hvaruti flottans materiel består, så är det icke möjligt, att precist bestämma, huru mycket, som skall gå till underhållet och huru mycket, som skall lemnäs till materielen.
Jag nödgas deremot anhålla om bifall, enär jag befarar att en återremiss icke kan medföra de goda följder, som den siste talaren dermed trott sig vinna.
Om, på sätt Hr Råfelt framställt, hela anslaget skulle erfordras till flottans underhåll, så ser jag icke något hinder för Konungen att dertill använda det, enär alla de besparingar, som på en del af denna ti6 H. 5 Den 23 April e. m. tels anslag, kunna npkomma, af Konungen kunna bestämmas till användande för en annan del af samma materiel.
Om nemi. K. M. finner, alt på nybyggnadsanslaget 108,000 r:dr, besparingar upkommit, så är det ingenting, som hindrar Konungen alt med dessa besparingar öka anslaget för flottans underhåll.
Det är redan för flere riksdagar sedan af Ständerna och fördenskuld alltid erkändt, att Konungen äger dispositionsrätt öfver de besparingar, som upkomma inom hufvudtiteln, med undantag endast, hvad denna titel angår, att af anslaget till materielen icke något må användas såsom tillökning i flottans atlöningsstat.
Detta är ett erkännande af R.
St., som för fäderneslandets bästa är nödvändigt, och vi torde kunna med säkerhet påräkna, att dispositionen af anslagen på denna hufvudtitel sker bäst efter Konungens nåd. bedömmande.
Jag vore således för min del icke emot att hela summan 502,115 r:dr 8 sk. stöde uptagen under en enda rubrik, men dess fördelning kan icke hindra dispositionsrätten, det hafva Ständerna förr och nu erkännt.
Emedlertid skulle det möjligen kunna hända, i fall R. o. Ad. beslutade återremiss, alt förenämnde summa, vid en ny omröstning, nedsaltes till det belopp, som Konungen i Sin propos. ansett behöflig, för blotta underhållet af flottans ordinarie stat, och hvad StatsTItsk. nu föreslagit sålunda blifva beroende af den extra stats-regleringen; och ett sådant resultat skulle åtminstone strida tvertemot den grundsats jag anser böra följas vid regleringen af staten.
Jag anser att af anslagen till flottans samtlige permanenta behofver, så mycket som möjligt bör upföras på ordinarie stat, samt följaktligen, så litet som möjligt vara beroende af en blifvande extra statsreglering; anhållandes af sådan anledn. det R. o. Ad. behagade bifalla förevar, utlåt, i denna punkt, sådant det sig befinner.
Om det icke kan vara annat än tillfredsställande, alt vara rådgifvare hos en Konung, som rättvist åtnjuter det förtroende, att representationen vill utsträcka eller vill göra Hans rättigheter så vidsträckta som möjligt, så innebär det dock en ännu högre grad af tillfredsställelse, att vid en så ansvarsfull plats, som den jag bekläder, tjena en Konung, hvars åsigter i hämsta rummet föreskrifva Honom att införa ordning och stadga i Statens värf.
Det är också detta, som blifvit afsedt då den ifrågasatta fördelningen föreslogs.
Visserligen har en reservant anfört (jag är öfvertygad i den bästa mening för statens väl, men, som jag tror, grundadt på ett misstag, då jag hört i den reservation, som blifvit upläst, citeras en af mig afgifven rapport till Konungen, den jag för min del visserligen icke ansåg vara ett dokument af den officiela beskaffenhet att kunna uphöjas till värdighet att böra komma under R. o. Ad:s pröfning, under hvilken jag ansett att man endast bör dels hålla sig till hvad Konungen i Sin nåd. propos. föreslagit, dels till det yttrande, som till Statsrådets pröt. blifvit afgifvit) det han trodde att det gjorda förslaget vore oriktigt på den grund, att under benämningen underhåll måtte förstås icke blott reparationer af de nuvarande fartygs-skråfven, utan äfven vidmakt - Den 23 April e. m. 67 hållandet af sjelfva flottan, med allt hvad dertill hörer.
Någon oriktighet ligger dock icke häruti men misstaget kommer derifrån, att han citerat en upgift, som redovisar kostnaden att underhålla den flotta som nu existerar, under det att K.
M:s propos. naturligtvis uptager den kostnad, som är beräknad för att underhålla flottan, sådan som den af Konungen är föreslagen att blifva under de första 10 åren.
Beräkningen är gjord efter så noggranna upgifter, som kunnat erhållas, och byggd på offentliga handlingar, och man har åtminstone anledn. att tro, att den derföre bör motsvara ändamålet, alldeles så som reservanten tyckes mena det, icke allenast för att underhålla hvad, som bör finnas, utan också för att kunna i mån af behof ersätta åtgången af 1111 befintlig materiel med ny i den förras ställe.
Detta är orsaken hvarföre, då jag tror det skulle leda till ordning, och då det skulle förvissa så val Konung som Ständer derom, att hvad som skall underhållas också verkligen blefve underhållet, jag tillstyrker den åtgärd, som blifvit föreslagen.
Till stor del äfven på de skäl, som af Frih. Palmstjerna anförts, önskar jag att Ståndet måtte bifalla, hvad i denna fråga af StatsUtsk. blifvit föreslaget.
Hr afPuke, Folke Magnus:
Jag har visserligen inom Utsk. reserverat mig mot den i denna punkt föreslagna delning, hufvudsakligen af skäl, alt jag ansåg det vara orätt alt åtskilja dessa utgiftsposter, som äro med hvarandra så nära förenade, att gränsorna mellan dem nära nog löpa in i hvartannat.
Men jag anser, lika med Frih. Palmstjerna, att en återremiss icke skulle tjena till något, hvarföre jag, oaktadt den reservation jag nedlagt, nu icke vill yrka återremiss.
Deremot skulle jag om det läte sig göra yrka på att hela anslaget i en helhet uptages, men om R. 0.
Ad. anser att det icke låter sig göra, så afstår jag äfven derifrån och anhåller om bifall på denna punkt.
Då jag i min afgifna reservation tog mig friheten att ordagrannt åberopa ett stycke af Gr.
Plåtens rapport till K. M., trodde jag mig icke i någon mån träda grannlagenheten för nära, då titelbladet på samma rapport innehåller, att den är med K.
M:s tillstånd till trycket befordrad, och således i allmänhetens händer lemnad, trodde jag icke att dess åberopande stred mot grannlagenhetens fordringar.
Jag har i min reservation äfven uttryckligen framställt, hvad som äfven af rapporten bevisas, att den kostnadsberäkning, som der är gjord, har afseende på den närvarande materielen, icke på den föreslagna nya, i afseende på hvilken en annan beräkningsgrund är upgjord.
I min reservation är äfven antydt att flera sådana beräkningsgrunder finnas, och jag tror att trenne beräkningsgrunder äro upslällda i rapporten.
Ämnet om flottans reorganisation var naturligtvis för mig helt och hållet främmande, innan jag under loppet af riksdagen började att ' studera på de handlingar, som blifvit StatsUtsk. meddelade.
Det var derföre för mig så mycket svårare att bestämma gränsorna för huru mycket som torde användas till underhållskost 5* - 68 Den 23 April e. m. nader och huru myeket, som borde gä lill nybyggnader, då jag icke visste, i hvad beslut i denna del, Ständerna kunde stanna.
Nu bar Frih.
Palmstjerna uplyst, att oaktadt den gjorda fördelningen, K.
M. vore oförhindrad att använda de anslagna medlen vare sig till underhåll eller till nybyggnad.
Skulle detta vara förhållandet, då får jag säga alt jag anser tvisten nära nog angå påfvens skägg, men ligger det en mening i beslutet, och är det gifvet att sedan Ständerna anslagit en viss summa till nybyggnad, densamma icke får användas lill underhåll, och alt hvad, som skulle vara till underhäll äfven hör lill delta ändamål användas, och icke nedläggas i nybyggnad, då ligger en stor vigt pä den upgjorda delningen, äfvensom deruppå, att gränsorna blifva på behörigt ställe updragne.
Huruvida Utsk. har haft lyckan att rätt träffa denna gräns, det är för mig svårt alt bedomina, ty det afgjordes genom votering inom Utsk., och jämkades sedermera.
Jag har nu hört att de som äro sakkunniga anse denna delning för tillfredsställande, och i sådant fall kan jag icke annat än trygga mig till hvad de mera sakkunniga i denna fråga hafva yttrat.
Det skulle göra mig ondt, om hvad jag yttrat, skulle kunna tolkas så, som skulle jag dermed hafva åsyftat, att den siste värde talaren hade sårat grannlagenheten och hrutit mot dess fordringar.
Detta har varit så långt från min mening, att jag tvertom med tacksamhet erkänner, så väl hans arbete, om jag så må säga, att sätta sig in i hvad man förut icke sysselsatt sig med, som ock alla andras, som velat taga kännedom om den vigtiga styrelsegren för hvilken jag har den äran att vara Deparhs chef.
Jag har endast velat säga, att jag tror, alt man icke bör fästa sig vid olikhelen i de resultater, som hvar och en, som tagit kännedom om handlingarna måste inse, linnas i det ena eller an dra af desamma, i K. M:s nåd. propos., jemförd med min underd. rapport, utan att man till grund för sina bedömmanden af nu under behandling varande förhållandet, måtte fästa sig vid de handlingar, som illgöras af K. M:s nåd. propos., och Statsråds-prot. och hvilka väl ändock lära vara de enda med rättmätiga anspråk att anses fullt olficiela.
Jag torde äfven få begagna tillfället att sedan min underd. rapport nu blifvit citerad få förklara ett uttryck af Gr.
Mörner, som jag tror icke vara oriktigt menadt, men som möjligen kunde missförstås.
Han sade nemi. att 3:ne olika beräkningsgrunder voro uti densamma följde.
Det skulle deraf tyckas, som man vore särdeles osäker på sin sak då man hade beräknat på olika vis på olika ställen.
Då tror jag icke heller att hans mening var, lika litet som förhållandet i verkligheten varit sådant utan att dessa olika beräkningar upkomma deraf att man, för att fullständigare uplysa och leda omdömet, gått ut från olika punkter, byggt på olika baser, och då fråga är om en materiel af större eller mindre utsträckning så måste också slutsummorna med anledn. deraf böra blifva olika.
Det är detta jag velat uttrycka och tror alt Gr.
Mörner menat, samt hoppas jag att R. o. Ad. icke illa uptagit den förklaring jag ansett mig för min egen skuld höra afgifva.
Den 23 April e. m. 09 Gr.
Det förhåller sig sä som Gr.
Platen uplyst att, nemi. med afseende på de olika beståndsdelar, hvaraf materielen enl. det ena eller andra förslaget skulle komma att bestå, så har äfven slutsumman af underhållskostnaden blifvit olika.
Det är just derpå jag velat lägga vigt, alt man med olika materiel, kommer till olika underhållskostnad, och att således det nu är för tidigt att bestämma underhållskostnaden, innan man bestämt beskaffenheten af den materiel, som skall underhållas.
Det är just från denna grund jag utgått, och det är för den åsigten jag hämtat stöd derutaf, att Ilr Statsrådet, med afseende på materielens olika sammansättning, kommit till olika slutbelopp af underhållskostnaden.
Då bu H.
Ex. Hr Frih. o. Landtm., hemstälde om R. o.
Ad. bifölle hvad Utsk. i förevar, mom. hemställt ropades starka ja, blandade med nej; hvarefter H. Ex. förklarade det han ansåg ja hafva varit öfvervägande.
Mule punkten, ang:de rättighet för K. 31., alt vid de tillfallen, då stegradt fris u froviantartiklar kan göra den förhöjda portionsskillingen otillräcklig, till bristens fylland e disponera det på 4:de hufvudliteln upförda anslag till durchmarsch-kostnader; 15:de punkten, ang:de anslaget till båtsmannens förseende med kojer och täcken; och 16:de punkten, ang:de förslagsanslaget till båtsmans beklädande. R. o. Ad. biföll hvad Etsk. i dessa punkter hemställt och tillstyrkt.
Utsk:s näst efter 16:de punkt gjorda anmälan, om 60,160 r:drs ajföring från anslaget till flottans underhåll och nybyggnad samt upförande under titeln beklädnad åt mariner, kämmerer, matroser och skeppsgossar, ansågs icke erfordra annan åtgärd, än att läggas till handlingarne.
17:de punkten, ang:de förhöjning af anslaget till exercis för flottans bemanning; och 18:de punkten, ang-.de förändring af anslagsrubriken ”oförutsedda utgifter” till benämningen ”extra utgifter”. R. o. Ad. biföll hvad Utsk. i dessa punkter tillstyrkt och hemställt.
Utsk:s näst efter 18:de punkten förekommande anmälan, om från anslaget för flottans underhall och nybyggnad till hufvudrubriken diverse anslag, öfverflyttade anslagssummor, ansågs icke erfordra annan åtgärd, än alt läggas till handlingarne.
19:de punkten, ang:de reglering i afseende på de s. k.
Lades till handlingarne. 20:de punkten, ang-.de förhöjning af anslaget till lolserioch fyringsstaterna; 21:sta punkten, ang-.de öfriga under ifrågavar. hufvudlitel upjörde summor; och 22:dra punkten, innefattande hemställan alt 11.
Sits godkännande af denna huf - 70 Den 23 April e. m. vudtitel vied bifogad tabell, ej må lägga hinder i vägen för verkställandet af de beslut, Rikets nu församlade
Ständer hunna fatta i fråga om allmän förenkling elfer indragning till Statsverket af indeldta räntorne och tionden. R. o. Ad. biföll hvad Utsk. i dessa punkter tillstyrkt yttrat och hemställt. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 110 e. m.
In fnleni protocollr.
Albert Munck Thorsdagen den 24 April 1851.
Justerades 2 prol. utdr. för gårdagen samt plenrprot. för d. 2 dennes.
Uplästes elt af Frih. Cederström, Carl Emanuel, inlemnadt sålydande mern.:
Genom en, för min hälsas sktdd, snart förestående resa till Tyskland hindrad, att längre än till d. l:a