Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
4:0 RiddarhuS-Fiscalen ar derjemte sä wäl R»d<s darhns-Castans som de öfrige under Riddarhus-Directionens wärd stäende Castors Ombudsman och äligger, att enligt hwad Utlänings-RegleMentet innehåller, bewaka desta Eastors och Fonders rätt, utföra de rättegångar som dermed gemenskap äga, bewaka Inteckningar och Fordringar, gransta och med sitt skrifteliga yttrande jemte Kammererare» päkeckna alla Läne-Documenter innan de i Directionen föredragas och Län dera bewiljas, utkräftva räntor och intresten, vm de uteblifwa, samt gä Riddarhus - Directionen tillhanda wid Juridiska frägor, som der kunna upkomma och till dest Utlåtande remitteras; och bör i sadant afseende ett rum ä Riddarhuset för honom utses till Fiscals-Contvir, hwarest han äger att förty ara alla till honom remitterade Handlingar, samt åligger honom att öfwer alla Remister och anförtrodda göromäl föra wederbörligt Diarium, Med an, teckning hwad i hivar och en sak bliswit tillgjordt och huru den blifwit afslutad och wid hwarje ärs stut till Riddarhus-Directionen häröfwer med berättelse inkomma. 5:0
Derjemte äligger honom att till »verkställighet befordra och, enar sä fordras, wid behörigt forum beifra hwad dels genom Kongl. Bref och Författningar, dels genom Ridderstapcts och Adels beslut kan wara till StändstS och Riddarhusets bästa stad» gadt och förestriftvit. s-y Den 14 Lebruani.
L79 6:0
När frågor som angä Ridderstapets och Adelns privilegier in Pleno förekomma, bör allid innan frägan afgöres, Ridvarhus-Fiscalen deröfwer höras och med strifteligr ullätande inkomma. §. '7.
Kamererare» äligger, akt noga rätta sig efter det för honom utfärdade och för della stad» fästade Utlänings - Reglemente, och i öfrigt upfylla hwad pä honom ankommer, samt af Dircclionen kan honom anförtros och äläggas; och bör wid Kammererarc-beställningens tillsättande hädanefter iagttagas, all ingen kill densamma anses för behörig sökande, som icke bifogat wederbörlig borgen för sin upbörd, till den summa Riddarhus-Directionen finner tjenligt akt utsätta. Z. 18.
Ingen af Riddarhusets Tjenstemän kan säsom Fullmagtig för annor ött inlaga säte pä Riddarhuset.
Är han fielf Hufwudman för sin ätt, dä kan hans rättighet i denne del honom icke beragas, liktväl hwad Riddarhus - Secreterare» angar, med den inskränkning här ofwanföre finnes stadgad.
682 Den 14 Zebru-r!i. Föredrogs ä nyoSlats-Ut,skottet den 12 Februari! pä bordet lagda Betänkande, i anledning as Kongl. Majus
Nädiga proposition om redogörelsen för de medel, som till kriget bliswit anwände.
Oe la 6arZie, ^acob- dtsiesior Lokantz, som förmodade alt detta mäl i dag pa förmiddagen, dä han sjelf war hindrad wara tillstädes, skulle förekomma, har anmodat mig, att uplasa ett af honom författadt Dickamen.
Herr Grefwen upläste derefter följande:
Uti swaret pä Konungens Nädiga proposition., angående revisionen af räkenskaperne för kriget, har Stats-Utfloktet yttrat:
Att Stats-Utstöttet anser Revisorernes ätgärd icke bära e er kunna widtaga förr, än a-a de till RrigS redogörelsen ?)örande rakenstaper aro afflyttade, samt med verificationer och qrvittencer försedde; oct) desie kunna ej erhallaS och meddelas förr än wederbörande för sine fordringar vlrfwit förnöjde.
Nil kommer enligt Finance-förslaget Lefweranteurerne ej akt erhälla full betalning förr än nästa ars sint och Banco-Utstotket har ej welat tillstyrka full betalning förr än med flutet af 1812, och således kunde Revisionen ej börja förr än 1813, hwilkct är aldeles livart emot Slandernes önskan.
Meningen kan ej mot ordalydelsen tydas till liqwiden med obligationer, och mäste således rattas.
Gref - Den 14 Zebrnarlr. 68i Grefwe I)a ia Oaräie tilläde derefter:
Jenne det jag instämmer mea Herr von Sckantz, torde det tillalas mig anmärka, akt Ksnungens
Nädiga propo^sition lydde bade akt förwaitningen jknsic Kran» stas och de Commiilerade efterse art hwar och en singe sin betalning.
Detta blifwer ett mödosamt arbett, och jag tror alt 502 R:d. derföre blisiver en ak s.x ringa belöning.
Revisionen 0 er liqmidcrna ester 1756 ärs krig räkee annu 1762.
Den öfwer 1782 ärs lärer knappt annu wara afstuiav.
De som ataga sig detta beswär lära ej räkna pä nägon b n-de rg inkomst, men sa stor bör den wara, att man sinner sin räkning akt till arbeket anmanda rid och mida.
Stael von wolstein, Lortig Ivnavi!-.
Kongl. Majtts
Nödiga proposition lärer hofwa innehållit ej blott att en revision öfwer krig/redogörelsen stulle förrättas, uran afwen en granstning af alla Rikets Intrader.
Åtminstone har Stals-Utstottek-m sädan föreslagit, och Riks-Skänden hasiva bestuttt att till detta ändamål en Committé stulle nedsattas.
Om jag rätt fattat Kongl. Majtts
Nädiga proposition, torde denna Committé genast böra nedsättas ock begynna arbetet.
Herr källman, Otto bttaclric.
Sä wida jag rätt fairat in tthaller af Konungens Nädiga proposition, rörer den ailenast Krigs-redogörelsen.
Hwad den Committé angär som Slänberne beslutat stola nedsättas till granskning af Allniänna Medlens anwändning sedan är 1800, haswa twanne Ständ stivnat emot twänne, i sragan om sättet huru denna Com Z. te Band- 2tdra ?lfd. 47. 682 Den 14 Zebruarii.
CommiltL sta!! komma att nämnas och tillsättas.
Men denna Committé är något helt annat än den ifrägawarande.
Denna sär endast an befatta sig med Krigs-redowisningen.
Stats-Utstouet har trott att det more man nylla, alt göra denna revision, förr än ligwiderna med wederbörande fordringsägare more upgjord.
Derigenom lättas mycket Commiuerades arbete.
Stats»Mstotlek synes mig således hafwa gjort ratt, när det utsan deras arfwode till Zoo R:d. ett för all.
Mera bor ej utläfwas innan man sett nyttan af deras åtgärder.
Skulle den en gäng bliswa synbar, sä star det Riksens Ständer öppet att i nion af förrjensien öka belöningen.
Nog finnas de som ataga sig detta förtroende, och till och Med, om derom skulle blifwa fräga, utan arfwode.
Ltael von käolliuin.
Om jag misitagit mig om innehållet af Konungens Nådiga prvpo. sition, sä är det dock i alla fall af Riksens Ständer beslutat, akt en revision stall anställas öfwer Allmänna Medlens förwallning sedan ar igoo. Sedan nu är uplyst, akt i frägan om sältet au densamma wcrkställa lwä
Ständ slädnät emot twa, får jag i ödmjukhet hemställa, om nu denna sak aldeles stall komma att lemnäs i förgätenhet.
Grefwe körner, ^äolpk Loran.
I afseende pä Herr Lckantie,'.-; anförande torde det tillätas mig namna, ait liqwiden är gjord med Levcranteurerne i den stund de erhållit Stats-Werkets Obligationer pä sine fordringar.
Revisorerne behöfwa således icke dröja med sitt arberes företagande till desi Lefveran, keurerne fäkt dest Obligationer emot gängbart mynt ut.
Den 14 Februari!- 68z ullösta.
Meningen lärer således ej kunna wara annan än den, akt sä snart liqwiden ar upgjord, kan äfwen revisionen taga sin början.
Hwad arfwodet sör Revisorerne beträffar är det ouvifwelaktigt swart ntt delsamma i förhand sä noga bestämma, akt det blifwer jemt swarande emot mödan.
Stats-'Urstottet har derföre troll sig böra förestå en manlig Summa, dä, i fall den framdeles synes warit för rin a, tillkommande Ständer, som kanna arbetets widd, kunna öka densamma.
Med de knappa tillgängar SkatsWerket nn har att påräkna, har Iltstotlet ej wägat förestä mera, dä Summan af hwad som blifwit föreslagit redan kommer att gä lill 4000 Riksdaler.
Slnteligen hwad den allmänna revisionen belräffar, tror jag akt den med minsta omwäg och kostnad för Staren af Kammar - Rätten kunoe förrättas.
För framliden är det redan stadgadt, alt afwen SlarsWerlet hwartannat är af Riksens Ständers Revisorer kommer an öfwerses.
För der förflutna kan wisserligen en hemställan derom göras till Konungen, men jag inser ej hwilka stora fördelar genom Venna revision stola tillflyta Staten.
Ltael von wolstein.
Stander hafwa beflutit ait en säban revision stall förrättas. Twänne
Sränd hafwa öfwerlemnar omsorgen derom ät Konungen.
De twä andra Ständen hafwa fastställ. att den af Ständernes egna Ledamöter stall werkställas.
Jag trodde att denna revision kunde förenas med den öfwer Kngs-medlen, men jag hör nu att de arv twänne aldeles olika saker.
Jag fär derföre ä nyo hemställa hwad parti som bör ra - 684 Den i4 Zebruarir. tagas för akt bringa detta Riksens Ständers beslut lill werkställighet.
Herr PLlllman.
Den sednare frägan om en generel granskning af Allmänna Medlens förwaltning sedan ar 1800, har länge warit afgjord pä det fält som nu flere gänger blifwit anfördt.
Beslutets werkställighet har warit hindrad genom olikheten i Ståndets meningar, men jag har ej welat äkerwäcka den, na fräga sä lange Riksdags.Ordningen ej warit antagen och faststäld.
Nu sedan den wunnit all laglig kraft, finnes deri förestrifwir sättek huru dena rnäl bör behandlas.
Delta bör således i fin ordning komma att för fig gä och jag kror ej att Ridderstaxet och Adeln deraf hindras, akt öfwer förevarande fräga nu fatta ett beslut, ty hurudant befluket an rnä blifwa, star det al id Riksens Ständer fritt akt sedan afgöra, om den allmänna Revision stall werkställas genom förökning af Stats-Mstottek, eller om den bör öswerlemnas till Konungens ätgärd. —.
Hwad arfwodet för de nu ifrägawarande Revisorer beträffar, har jag önstat att det warit als intet.
Men dä det skulle kill någon Summa bestämmas, har jag. funnit INstottets förslag lämpligt, dä, såsom Grefwe körner rigkigt anmärkt, Riksens Ständer framdeles tunna pröfwa om det förstenar alt ökaS.
Herr Grefwen och Landtmarskalken gjorde proposition ä bifall till Stats-Utstonels Betänkande.
Grefwe la Laräie önstade för fin del alle, nass akt revisionen genast skulle börjas, och ej, såsom Stars-IUstoktet föreslagit, först sedan liqvjderne mors afl
68Z afgjorde.
Sadan rrodde han afwen akt Konungens och Ständerneä mening warit.
Grefwe körner hänwisade kill den uplysning han redan förut nreddeladt, det meningen warit a!L denne revision skulle begynnas nar liqviden more nygjord, hälst han ej infäge hwari den dessförinnan skulle bestå.
Herr LLäerllolps, Larl
Trodde i lik het med haad Grefwe Oe la 6aellis anfört, an med revisionen ej borde upstjutas.
Skulle det handa kunde manga saker bortblandas, och skere redowisande taga sina skälmstycken med sig i grafwen.
Beträffande hwad Herr ?alilman anfört om RiksdägsOrdningen, trodde han att den antingen ej för denna Riksdag borde wara retroactiv, elkr ock gälla i alt.
Huru dermed skulle förhällas wore den fräga hwaröfwer han begärde Herr Grefwens och Landrmarstalkens proposition.
Herr Grefwen och Landtm arstalken erindrade arc frägan nu wore blott om arfwode för kwan» ne Ledamöter, hwilka böra utwatjas akt revidera Krigs - räkenstaperne, samt om tiden för denna revision.
Herr Landrmarstalken gjorde derefter ä nyo proposition pä Utskottets Betänkande, sä förstäkt, att revisionen genast stusle begynnas.
Herr kälstman önstade att Grefwe öllörnsrs tillägg afwen mätte göras, att nästkommande Stander - 6§6
Den 14 Zebruarii. der mätte afgöra., huruwida desie Revisorer kunna förtjena ett föröka»! arfwode.
Uppä derom af Herr Grefwen och Landimarstallen gjord proposition blef afwen detta bifallit.
Stael von lkolstein.
Sedan jag mitztagit wig, och den nu afgjorda frägan warit en serskild ifrän den om almänna revisionen, fär jag nu onhalla om ett serskildt bestut huru med densamma stall förhällas.
Grefwe Dolma, ^u^ust, förenade fia med Friherre Stael, förmenandes att der ej more underligt om upstofwet med denna redowisning wackke allman . sensation.
Aerr Grefwen och Landtmarstalken förklarade, att han derom icke nu kunde göra proposition, uran wille upstjma frägan till nasta Plenum, dä alla dertill hörande Handlingar kunde wara till hands.
Stael von Ikolllein yttrade det han endast önstat rigtig uplysning om sakens stick, och att han för sin del wore nöjd om det blott i nasta Plenum kunde winnås.
Herr käklman uprepade de beslut Riks-Ständen öfwer venna fräga fal tak, i följe hwaraf sjelfwa saken wore enhällit afgjord, men meningarne stiljaktige i afseende pä sattet akt »verkställa revisionen.
Wid ett sädant förhällande förestrefwe Riksdags Ord - Den r4 Februarii. 687 Ordningen huru förfaras borde, och derefter trodde han alt man borde ratta sig. Zerr Grefwen och Landtmarfkalkm förklarade ä nyo, au hela frägan torde fa hwila till nasta Plenum, dä alta dermed gemenskap ägande handlingar kunde wara tillreds.
För sin del hade han för öfrigt ingen king emot att saken efter RiksdagsOrdningen behandlas.
Ja - .Föredrogs ä nyo Stats - Utstottets den 12 sistledne pä bordel lagda Betänkande rörande de Kongögärdar, hwilka till Konungens disposition warit öfwerlemnade.
Herr hloröenstolpe, Austers.
Sedan Utskottet uti en Betänkande, rörande KongSgärdarne m. m. hhwilket med anmärkningar blifwik äler remitterad!) tillstyrkt att en del, som icke enligt Förfaltningarns blifwit borrarrenderade, skulle äkergä för art bortauctioneras, fär jag ödmjukeligen hemställa, om icke pä enahanda sätt bör förfaras med de nu upräknade, hwilkas afkastning förut endast tillhört Konungen, men enligt Riksens Ständers nysi widlagne beslut hädanefter tillkommer Staten.
Billighet och rattwisa fordra en lika behandling med, alia fom uran auction elier 688 Den 14 Zebruaru. eller nägra talande eller ömmande orsaker, åtkommit någon af Kronans tillhörigheter,. Hwad Ulrichsdahl widkommer disponeras detta, enligt träffad öfverenskommelse, af Hennes Majtt Enke-Drottningen uli Hennes lifstid, men detta tror jag icke bör eller kan Hindra Riksens Stander, att Återtaga Bergshamra Hemman, som af förra Konungen blifvit för ewerdeliga ,ider bortarrenderat och nu snart roo är innehafts för ett gansta lägt arrende; och om detta nu genom anelien upläkes mätte säkerligen afgifen ansenligen ökas, hwilken dä af hwad förut är namndr, tillhör Hennes Maj:t Enke-Drottningen.
Grefwe Norner anförde, att deria Betänkande endast rörde sädane Kongsgärdar, hwilka det tillhörde Konungen att disponera.
Han trodde för öfrigt att Riksens Ottander deri ej skulle wilja göra rubbning.
Grefwe Dövenlrjelm, Larl.
Majtt har förut warir berättigad att göra Donationer af Kongsgärdar.
I följe af en fädan rätt har han pä innehafvarens lifstid borrdonerat Bergshamra, och af sadan grund lärer i denna donation icke heller någon ändring kunna äga rum.
Grefwe Dalrna, ^uZuli.
För detta Konungen har wal bortarrenderat Bergshamra, men wär nu warande Constimtion säger, att den är Rikets Egendom, och jäledes har Konungens rätt uphört, och Riksens Ständer kunna deraf disponera.
Herr LIurZlxor, 6erclt, trodde akt nar Kongl. Majtt cedem sin disposmons-ratt, tillhörde det afven Rik - Den !4 Zebruarii- 689 Riksens Stander att determinera, att Kongsgärdarne pä auction kunde försäljas.
Herr Grefwen och Landtmarffalken erin, drade att hwad bergshamra anginge wore derom icke nu fräga.
Herr kLKIman trodde ej att något derom funnes i detta Be ankande. utan an det. jemte flere dylika casus, förekommer i en serstilvt Betänkande, som snart ifrän Utflonet lärer anlända.
Herr Grefwen och Landtmarskc.lkcn gjorde proposition ä bifall till Skals-Utflottets Betänkande, hwilken med Ja beswarades - Uplastes följande: Riksens Höglofl.
Ständers Allmänna Beswarsoch Oeconcmie-Utflolters Utlåtande, i anledning af ätfl-llige anmärkningar wid Urflottets Betänkande den 9 September sistl. är, angående ändring i flyllnings-tiden för Tjenstehjon.
Sedan Utflottet genom berörde Betänkande tillstyrt, att den hittills antagne tid för Tjenstehjons ombyte kunde, enligt hwad i de till Ulflotter remitterade - 690 Den 14 Zebruarii. terade Memorialer war förestagit, andras och hädanefter den i6 Junii dertill fastställas för Landet samt i Staden, der anie Sämmorider nyttjas, den ena utsänes, i likhet med Landet, till den ,6 Junii och den andra till den 16
December, med undantag likwäl af Landsorterna i Rikets Södra och Norra delar, eller Prowincn Skäne samt Gefleborgs, Westernorrlands och Westerbottens
Län, der förra flyttningstiden, af anförde orsaker, ansetts böra bibehållas, hafwa följande anmärkningar derwid blifwit gjorde och till Utskotkeis widare yttrande remitterade nemligen:
Ridderskapet och Adeln, i:o Af Herr Hof-Rätts-Rådet läe^kentkölä, all flyttningens utsättande för serskilte orter i Riket till olika tid skulle medföra den olägenhet, att
Tjenstehjon icke kunde flytta frän den ena orten till ben an. dra, och att flyttningslidens bestämmande till den i6 Junii skulle wara underkastad manga swärigheter, i anseende till byggnad, stängning och dikning, med mera. 2:0 Herr Hofmaxskalken m. m.
Friherre knäbeck, att de sörestagne undantagen för nägra fä prowincer efter hans tanka wore olämpelige och opolitiske samt att de dertill anförde anledningar syntes nyttigare alt häfwa an bibehålla-, och z:o Af Herr Ofwersten m. in. keoclor Aminoff, som egenteligen haft till syftemål att fä granska fötjderne af bet sjelfswäld, Tjenstehjon i sednare tider irokl sig äga genom Handels-Valkens 14 Cap. 4 §., fom stadgade, att sju dagar efter Michelsmäsio-dag ä Landet wore sista tiden dä Tjenstehjon utan answar och ersättning kunde inställa sig i tjenste,,.
Hos Den 14 Abruarii. 691 Hos Wälle fl. Borgare-Ständer, af hwars Ledamöter de fleste, som ytlrat sig i ämnet, gillat Utskottets Betänkande, i afseende pä flyrlningstidens ändring lill den 16 Jnnii, dock utan något undantag af wista orter, är för öfrigt yttradt, af en del: att gamla flyttningstiden mätte oförändrade bibehällas, af en del äter, att om tiven skulle, ändras, den i November dä more mäst lämpelig; Afwen som det bliswit föreslagit, att en flyttningstid, den 16 Junii, marle fasiflällas bäve pä Landet och*i Städerne, hwartfrän Herr Astestvren ?ayualin serflildt undan» ragir Stockholm:
Och hos Hederwärda BonderStändet arv trnme Memorialer ingifne af Riksdagsmännen joban IvlaANU8 ^VeslinZ frän Wesieräs Län, Ensteri Lettorslon frän Skaraborgs
Län och flan Cliston frän Stockholms Län; som sökt wisa flere med den föreflagne nya flyttningstiden upkommande olägenheter, i afseende dels pä Tjenstehjonens aflöning och dels de huShällssörrättningar, hwilka nämnde lid förefalla.
Hvad således blifwit anmärkt och erindrat har Utskottet med behörig upmärksamhet öfwerwägat, men icke funnit anledning till afwikelse fran dest förut yttrade tanka, att den 16 Juuii bör anses wara den i allmänhet mäst lämpelige och tjenlige tiden för ombyte af Tjenstehjon pä Landet.
Med wördsamt Åberopande af de ffäl förra Betänkandet härom innehåller och hwarpä Ukflottet äswen nu orubbadk grundar sin nystberörde öfwertygelse, torde endast den erindran fä göras i anledning af anmärkuingarne i denna del, art hwilken annan t,d pä 692 Den 14 Zebruarli. pä äret halst förefloges till Tjenstehjon-? flyttning, skulle derwid otwifwelaktigt, likasom wid den annu gällande, flere inkast förspörjas i anseende kill serskild orters olika förhållande i Riket; Och mäste omförmalte Oeconomista sörflaa således nödwandigt hafwa det gemensamt med de fleste andre as enahanda widsträckt omfattning, att ömsom gilias och örkastas, intill dest en afgörande uplysning stadgai det mast nyttiga och detta äter Lrowärdigt bekräftas af liden.
« I afseende pä Siäderne, har Gtaks - "tfkotlet trott, att gamla bruket af rwenne flvttningsiidcr der kan med förmän bibehällas, halst något niistnöje härutinnan icke föranledt till annat resultat.
Beträffande slutligen anmärkningarne deremot att Skäne samt Gefleborgs, Westernorrlands och Westerbottens
Län blifwit frän förändring i flyltningsliden undancagne, anser Iltstottet de omständigheter, som förre Betänkandet härom upgifwer, wara skäligen talande för veste undantag; och när härtill kommer, i anseende kill Skäne, ari alla flyttningar, hwilka stola göras efter enstiften i nämnde province, öfwer alt mäst beredas i Junii manad, dä nya husbyggnader ä de längre korrt belägne skiftena ensamt fordra flere personers trägna arbete för att i rid blifwa fullbordade, samt det förhållande äfwen betraktas, att de för Riket stadeliga utflyttningar af Tjenstehjon frän Skäne till Dannemark i synnerhet företagas sommartiden, hwartill en lastare urwäg onekligen skulle upstä om Tjenstehjonen denna tiden icke här wvre bundne af en ännu fortfarande Legostämma, Dcn 14 Zebruarii.
693 som i Dannemark in ne faller den 16 Junii; Och hwad Nilgär Rike-s Norra del, att de der brukeliga för orten nödwandiga fäbodeställen i Junti mänad för ra beständig .illfyn af Tjenstehion, hwilkas hemkallande för flyttningen, ofta pä flere mils afstånd, synes utgöra en märkelig olägenhet, fom ännu längre skulle erfaras genom det i stället nykomna Tjensiehjouels saknade kännedom om Husbondens tillhörighet, hwars wärd komme att Hjonet anförtros, förmodar Utskottet fig äga alt stal art jemwäl i denna del förblifva ivid dest förra tillstyrkande, hälst sädant undantag icke lärer kunna förändra eller förringa nyttan i det hela, i fyune-het fom, om man får döma efter erfarenheten hittills, den af Herr Hof-RätisRadet I^L)'KenLvlä anförde frihet för Tjenstehjon att flyta fran en provin cs till en annan, ej syn ner. ligen begagnas aldraminst frän Södra till Norra orterna.
Hmiltet dock Riksens Högloft.
Ständers egen pröfning mördsammeligen underställes.
Stockholm den Zv Januarii »812.
N-dd. och Adclns Pä Högm.
Prestc-Ständ.
Ledamöters wägnar Ledamöters magnar ^okr. 6.
Irlagn.
LtaZnellus.
Pä Hederw. Bonde-Ständ.
Ledamöters wägnar
Ledamöters magnar L. ^s. Lclrönlierr. ' L.
Lricskon. k. fs. l^etLLl.
Ut - 694 Den rg Zebruarii.
Utdrag as Prokocollek, hällic i Riksens Höglo^.
Ständers Allmänna Besvärs- och Oeconom e-Utfkott den zo Jan. 1810.
S. D. - - - Herr Borgmästaren ViÄorin äberopade sin i Utjkotteis första Beredning yttrade tanka, att den förestagna nya flyktningstiden för Tjenstehjon borde wara lika öfver hela Riket, men om delta icke sunde ffe, uran nägra locala stät gafwe anledning till undantag deruti för wista orter, ansäg'
Herr Borgmästaren det wara nyttigast, att den hittills brukliga styttnings-terminen blefwe bibehällen.
Härmed förenade sig Herr Borgmästaren Istnst. ström. - - - - Riksdagsmännen ston storwkon frän Södermanland och LenAt kestrston frän Halland, yrkade hwar för sin orr art den hittills faststälde tid för Tjenstehjons ornbyte, mätte derstädes oförändrad bibehällas. ssss sssss
Pä derom gjord uttryckelig begäran skulle desta serskitte meningar åtfölja Uttskotters Betänkande lill de Refpective Ständen. k)t Luxra.
Lx krokocollo k. st. k>let2e1.
Begärdes pa Bordet.
Den 14 Zebruarii. 69 Z Uplästes ett ifrån Stats - Utskottet ingifwit sä lydande: Wördsamt Memorial! Wid Bilagan Litt- L. till Stats - Utskottets Betänkande, angående Skals-regleringen, innefattande Allmänna Indragnings-Seaten, hafwa rui de Respective Riks-Ständen ärskillige anmärkningar blifwit gjorde, alle äfyftande dels total indragning och dels förminskning af de dera, till framtida indragning och besparing wid innehafwarnes afgång, transport, befordran eller afsked, upförde extra löner, pensioner, arfwvden, gransica Loner och tractamenten m. m.
Huruwida någre af defte löner och pensioner m. m. kunna wara af den beskaffenhet, an anledning more till indragning deraf genast, antingen till någon del. eller oek till deras totala belopp, ansäg Stats-Utssortet i desi förra Betänkande wara ett sä granlaga och ömtåligt ämne, att Utskottet icke tilltrodde sig kunna detsamma bedomina eller tillstyrka, utan understälde det Riksens Högloft.
Ständers egil uplysia och öma ompröfivande wördsammeligen.
Dä nu Stats - Utskottet äligger att öfwer de gjorde anmärkningar sig utlära, har Utskottet fästat en förtjent upmärksamhet wid det af Herr Grefwe sfacol) ksntuslon Os la Laräis till Högldst.
Ridderskapel och Adeln ingifne samt derifrän till StarsUtskonet reinirterade Memorial, angäende minskning af Beneficii- och Bcnädnings-Slaten samt bestämmandet af grunder för sädane framtida utdelningar.
Stats - 696 Den !4 Zebruaru.
Stats - Utskottet, som gerna med Herr Grefwe Oe la Oaräie instämmer i hans yttrande om skadan för S alen as en för wida utsträckt Pensions-Stat, samt behofwet för nödlidande och föttjeme Embetsman af etr skäligt understöd, utbeder sig endast, att fa föra Riksens Hoglofl.
Ständers upmärksamhee uppå swärigheten, att förena bada besia fordringar, att med noggranhet bestämma hroarest öfwerdrift ä ena sidan börjar, och hwarest behofwet, grundadt pä billiga anfpräk, ä den andra sidan inträffar.