Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade besluta, att sockennämnd, i enlighet med Utskms lör» i5a De n G Mars. slag, må äga att fordra sockenstämma, utan alt den kan vägras.
Då Hr Landtm, förklarade det han trott sig finna att ja öfverrösta! nej, begärde Frih.
Hr Fr i b. o. Land t m. yttrade, att fråga således nu uppkomme om bestämmande af contra-propos;n; som Frih.
Cederström begärt voteringen, förmodade Hr Landtm, att Hr Frildti önskade få sin mening till contra-propos., hvarföre Hr Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade till contra-propos. antaga Frih.
Upplästes till justering och godkändes följande voter:sproposition .
Den som antager Ulsk:ns förslag i 3 §:n om rättighet för sockennämnd att äska sockenstämma, voterar ja; den det ej vill, voterar nei; Vinner nej, utgår föreskriften om sockennämnds rättighet att äska sockenstämma utur i mom. af 3 §:n, och kommer början af 2 mom. i samma § att erhålla följande lydelse: krono betjente, sockennämnd och den, som etc.
Ulsk:ns förslag skulle anslås bredvid den uppspikade voter: s-propositionen.
Fortsättningen af detta måls pröfning uppskjöts till nästa plenum. H. R. o.
Ad. åtskiljdes kl. 4 e lii fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe.
Måll - Den 8 Mars f. m.
Måndagen den 8 Mars i84i.
Justerades 1 prot.utdr. för den 6 dennes.
Upplästes ankomna prot.utdr. från de öfriga RiksSt:n, nemi. från PresteSt. af den 24 och 27 sisll.
Febr. samt den 1 och 3 dennes; från BorgareSt. af den 27 sisth Febr. samt den 1 och 3 dennes; samt från BondeSt. af den 18, 20, 24 och 27 sisth Febr. samt den 1 och 6 dennes.
N:o 260, i anledn. af K.
M:s nåd. propos. angtde upphäfvande af hvad nu stadgadt är om lagförklaringars utfärdande af Högsta Domstolen; N:o 26r, i anledn. af K.
M:s nåd. propos. angtde lagtima riksdagars återkomst hvart tredje år, samt om föremålen för urtima riksdagar; N:o 262, i anledn. af K.
M:s nåd. propos. angrde ändring i 109 §:n Reg.F:n och 80 §:n Riksd.Ordningen.
Likaledes upplästes till justering nedannämnda förslag till §§ i Riksd.beslutet, nemi.:
N:o ii, ang. beviljadt anslag till bestridande af kostnaden för båtsmänners koj och täcken; N:o 12, ang:de statsanslag för inqvarteringskostnader ; N:o i3, ang:de anslag för skeppsbyggeri och navigalions-skolor.
Jag anhåller att Hr Frih. o. Landtm, måtte framställa denna propos., att StatsUtsk:s betänk. N: 4^5 må framflyttas främst på listan till nästa föredragning.
Jag anhåller vördsamt, att Bevilln.-, Lag-samt Allm.
Besvärs- och Ekon.Utsk:ns betänk., som nu står näst efter fattigvårds-belänk., och som handlar om oloflig införsel eller utförsel af varor, måtte på listan få behålla sin plats och således nästa gång ställas på föredraga listan näst före StatsUtskls betänk.
N:o 4^5.
Det kommer troligen att återremitteras, och som det skall handläg 21 H. 20 154 Den 8 Mars f. m. gas af trenne sammansatta Utsk., så erfordrar det lång tids handläggning och torde derföre ju förr dess hellre böra företagas.
Jag anhåller att ärendena må förekomma i den ordning de finnas på listan upptagna.
Om R. o. Ad. skulle besluta någon förändring i afseende på målens föredragning nästa plenum, så önskade jag likväl, att Const.Utsk:s mern.
N:is 29, 3o och 3i mätte förekomma i den ordning de på listan finnas upptagna, och att de ieke må skiljas åt.
Då uti ett föreg-.de plenum fråga om ärendenas gång förevar, så anfördes såsom skäl hvarföre man icke skulle taga beslut derom på förhand, att R. o. Ad. borde bibehålla sin rätt öppen att besluta vid hvarje särskildt mål om framflytlning deraf. Nu föreslår Hr Ribbing, att R. o. Ad. skulle en gång för alla besluta att målen skulle förekomma i den ordning de finnas på listan upptagna.
Deremot sätter jag mig, just på samma grund som af samma sidas talare förra gången anfördes för en olika åsigt.
Jag hyser visserligen betänkligheter vid Hr Prytz's anhållan; men att taga så generelt beslut, att ingen förändring i bordslistan skulle få ske under återstående delen af riksdagen, anser jag icke nyttigt.
Den siste värde talaren har misstagit sig om min mening, som ingalunda var den han förmodar, nemi. att förändring i bordslistan icke skulle få ske för den återstående delen af riksdagen; jag instämmer deremot med Hr Lefre'n i den åsigt, att inga sådana allmänna beslut böra tagas hvarken nu eller någonsin.
Milt yrkande hade endast afseende på hvad som nu är i fråga.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, i anledn. af de olika tankar, som här nu blifvit yttrade, om R. o. Ad. behagade uppskjuta med sitt beslut rör:de de nu väckta frågor, till dess öfverläggning 0111 tiden för frågornas behandling först ägt rum i Talmansöfverläggningen.
Fortsattes pröfningen af Lag- samt Allm. Besvärs.- och Ekon.Utskrns ytterligare betänk.
N:o 29, ang:de ändring af författningarna om sockenstämma samt om bildande af communal-styrelser.
Hr Fril), o. Landtm, yttrade, att, då den slutliga redactionen af 1 mom. i 3 §:n icke i sista plenum för R. o. Ad. blifvit uppläst, R. o.
Ad. torde tillåta, att detta mom. nu finge för R. o. Ad. till justering uppläsas. lindert.
Ridd.Secret. yttrade, att, enligt R. o. Ad:s i sista plenum fattade beslut, redactionen af 1 inom. i 3 Den 3 Mars f. m. r55 §:n borde blifva följande: ”Nar sockenstämma förordnas af "Konungens lief:h:de, biskopen, domcapillet eiler contracts"prosten, eller af vederbör, sockennämnd, eller i stad af "magistraten äskas, må kungörelse derom icke vägras.”
Då likväl genom denna redaction en otydlighet kunde äga rum, i så måtto som det kunde af redactionen synas som ägde sockennämnden att sockenstämma "förordna,’ då It. o. A:ds beslut likväl tydligen innehållit att sockennämnd skulle äga att den "äska," hemställde undertecknad, om icke, till förtydligande af meningen, ordet "äskas" finge uppflyttas näst före orden ”af vederbörande sockennämnd,” dä redactionen blefve följande:
"När sockenstämma förordnas af Kodningens ISef:h:de, biskopen, domcapitlet eller coulraets"prosten eller äskas af vederbörande sockennämnd, eller i ”stad af magistraten, må kungörelse derom icke vägras.’’
Uppå derefter framställd propos. blef denna sista redaction af R. o.
Ad. godkänd. 4 §:n. GrTaube, Gust. Joli.:
Den nu föredragna 4 §tn innefattar icke mindre än sju särskilda bestämmelser, nära nog om hvarandra sammanblandade, och deraf några eller åtminstone en, nemi. stadgandet att beslut om afgifter icke må fattas vid den sockenstämma, som hålles efter kortare kallelselid, rätteligen borde förflyttas till io §:n, sorn handlar 0111 hvad sorn till sockenstämmas handläggning hörer.
De bestämmelser, sorn denna § innehåller, äro: hvarest sockenstämma skall hållas, då den endast utgör föremål för en sockens öfverläggning; hvarest den skall hållas, då den rörer ämnen, som tillhöra flera socknar inom samma pastorat; vidare, huru pålysning om sockenstämmas hållande skall ske; inom hvad tid derefter den skall hållas; såsom jag nyss nämnde, hvad som i visst fall icke får utgöra föremål för dess öfverläggning; vidare, huru kungörelsen derom bör vara beskaffad; och slutligen, huru förhållas skall, då ämnen, soln röra flera socknar inom samma pastorat. skola behandlas.
Jag finner förslaget i denna § sakna den bestämdhet och tydlighet, som hvarje författning bör äga.
Jag finner det icke lemna den garanti mot möjlig öfverrumpling, som hvarje ledamot i en församling liar rättighet att fordra.
På dessa skäl har jag uppgjort ett förslag lill förändrad redaction, uti hvilket jag utelemnat det stadgande, som bör höra till 10 §:n, och hvilken redaction skulle blifva följande.
Taube uppläste derefter följande förslag:
Sockenstämma skall hållas i socknens kyrka eller å annat lämpligt ställe, som vid November månads stämma af socknemännen dertill utses.
Är föremålet för stämman af den beskaffenhet, att det fordras gemensam öfverläggning af 156 Den 8 Mars f. m. tvänne eller flera socknar inom samma pastorat; måge socknarne sammankallas till gemensamstämma i den socken, som den, hvilken utfärdar kungörelsen, pröfvar lämplig.
Kungörelse om stämma skall alltid innehålla bestämd uppgift om tid, ställe och öfverläggningsämne för sammankomsten samt uppläsas å helgedag från predikstolen i den eller de kyrkor, hvars socken eller socknar den angår, första gången fjorton dagar, och sedan hvarje helgedag , som inträffar förr än den hålles.
Endast för ärenden, som fordra så skyndsam handläggning, att kallelse icke medhinnes så tidigt, som nu är föreskrifvet, må stämma hållas efter kortare kallelsetid, och äfven å samma dag då den pålyses; dock skall det i sådant utomordentligt fall åligga vederbör, prestman alt tillställa hvarje ledamot af sockennämnden en afskrift af kungörelsen, genast efter det ändamålet med stämman af honom blifvit kändt och alltid så tidigt före densamma, att nämnden må kunna sig dervid infinna.
Påkallas öfverläggning i ämnen , som gemensamt röra flera socknar af olika pastorat, äger hvarje socken att utse deputerade, som för sådan öfverläggning sammanträda med deputerade från öfriga socknarna , å tid och ställe , som Konungens Bef:h:de eller domcapitlet förordnar.
Sannolikt bör sockennämnden i vissa fall äga rättighet att bestämma det ställe, hvarest sockenstämma skall hållas, såsom t.
ex. då eldsvådor eller öfversvärnningar inträffat, eller andra olyckshändelser timat på någon viss local, i hvilket fall samma local är lämpligaste stället till sockenstämmas hållande, emedan beslutet, som skall fattas af sockenstämman, blir beroende af undersökning på stället.
1 sådana fall bör sockennämnden äga rättighet att bestämma det sockenstämman skall hållas på stället och icke i sockenstugan.
I följd häraf bör redactionen blifva följande:
''Sockenstämma skall hållas i sockenstuga, såvida icke sockennämnden dertill bestämmer ett visst ställe i och för något gifvet fall, eller der förut vanligt” etc.
Om ingen förfaltnings-§ vore mera besvärad af otydlighet än denna, så skulle jag låta den vara i all fred.
Denna § är hufvudsak ligen öfverensstämmande med gällande författningar.
Under min fleråriga befattning med dessa ärenden, har jag icke funnit skäl att göra anmärkn. deremot, aldraminst i detta fall.
I afseende på hvad en föreg:de talare anmärkt rör:de tiden, så får jag upplysa, att det är nödigt att ett undantag äger rum och att sockenstämma må kunna hållas samma dag den utlyses.
Sådant skall icke medföra öfverrumpling, ty i vigtiga fall eller i fråga om beskattning hafva Utsk:n föreslagit nödiga åtgärder deremot, och i alla andra fall lärer icke någon maktpåliggande öfverrumpling äga rum.
Den 8 Ma r s f. m. Gr. af Ugglas, Ludv.: T afseende på Frih.
Nauck hoffs yttrande, att det ifrågavar. undantaget boide finnas i denna §, får jag förklara, det jag såsom bestämd förbättring betraktar Gr.
Taubes förslag, att i de mål, som röra flera socknar gemensamt, öfverläggning bör ske genom deputerade från socknarna.
Jag vill dock tillägga en sak i Gr.
Taubes förslag, der det beter: ”Påkallas öfverläggning i ämnen, som gemensamt röra flera socknar af olika pastorat, äger hvarje socken att utse deputerade, somförsådan öfverläggning sammanträda med deputerade från öfriga socknarna å tid och ställe, som Konungens Bef:h:de eller domcapitlet förordnar.”
Dertill ville jag hafva det tillägget: ”dock må vid sådana stämmor, när ett ärende första gången förekommer, intet beslut om afgifter fattas, utan skola desocknarne, som ärendet rör, först deröfver höras, och sedan genom sina deputerade, fjorton dagar efter det sockenstämman blifvit hållen i delta mål, sina beslut meddela.”
Då uti de mål, som röra sockennämnd, sockenstämman skall höras i fråga om afgifter, hvilken princip jag anser vara riktig, så håller jag före, att uti sådana mål, som röra flera socknar, det icke må ankomma på socknarnes deputerade att bestämma afgiftcrna, innan sockenboerne derom sjelfve yttrat sig.
Jag hemställer, om icke den af mig nu föreslagna förändringen bör äga rum.
Nauckhoff är jag af den tanken, alt restriction i afseende på beskattningsfrågan bör stå i denna §, nemi. att vid extra-ordinarie sockenstämmor beslut derom icke må fattas; men jag får göra en erinran vid Gr.
Hr Grefven bar deruti antagit möjligheten utaf behof af sådan skyndsamhet, att sockenstämma behöfde hållas samma dag den utlyses; men han har dervid fästat ett villkor, som gör tillåtelsen till intet.
Vi böra komma ihåg, att sockenstämman hålles samma dag den utlyses.
Presten skulle då meddela afskrift af kungörelsen till sockennämndens ledamöter, och presten sattes då i belägenhet att antingen bryta mot förordningen eller icke verkställa meddelta order.
Det går således icke an att hålla sockenstämma samma dag den utlyses, så mycket mindre, som presten oftast icke får kungörelsen förr än han går till kyrkan; och huru är det då möjligt att han skall kunna medhinna afskrifterna deraf, som böra meddelas sockennämnden.
Jag finner en contradiction emellan tillåtelsen och villkoret, och motsätter mig derföre villkoret.
Hvad angår den anmärkn.
, som blifvit gjord mot denna § , i di t afseende att Utsk:n bestämt hvar sockenstämma skall hållas, tror jag det är bäst att vidblifva hvad Utskm föreslagit.
Jag kan tänka mig att en sockennämnd kunde hafva intresse utaf alt genera en del af församlingens ledamöter genom att utsätta socken - i58 D«u 8 Mars f. m. stämman aflägse i församlingen.
Derföre anser jag den böra hållas pä vanligt ställe.
I Skåne saknas på flera ställen sockenstuga, men de hafva likväl rum för sockenstämmans hållande.
Om ledamöterne under öfverlaggningen så finna för godt och nödigt, så kunna de förflytta sig till det ställe, som anses böra tagas i betraktande innan beslut fattas; men det bör vara i författningen bestämdt hvar de skola sammanträda.
Hvad angar den fråga, huru lång tid förut sockenstämma bör utlysas, så skulle jag önska att den kortaste tiden blefve fjorton dagar, och att följaktligen orden ”och minst en vecka,” måtte utgå.
Jag tycker icke om surpriser, hvilka skulle kunna inträffa om en kortare tid i detta fall antoges.
Det kunde nemi. hända , att man icke vore i kyrkan en Söndag, och icke heller fick veta hvad som der passerade; men har man fjorton dagar på sig, och kungörandet sker Lvänne gånger, så får man skylla sig sjelf för bristande kännedom om hvad som tilldragit sig.
Såsom undantag, men icke som generel regel, må det gälla alt sockenstämma utsättes inom kortare tid.
Uti sista mom. af denna § heter det: ”Påkallas öfverläggning i ämnen, som gemensamt röra flera socknar af olika pastorat, äger hvarje socken att utse deputerade, som för sådan öfverläggning sammanträda med deputerade från öfriga socknarna.”
Sedan fattiglagen och skollagen medgifvit att fattigförsörjningen och skolundervisningen kan få ske gemensamt för flera socknar, så funno Utsktn nödigt alt tillägga nyss citerade mening, hvilken likväl är ofullständig, emedan den hvarken bestämmer hvem som skall vara ordförande lili sådana gemensamma sammankomster, eller hvem som skall bestämma stället för sammanträdet.
Denna brist anser jag likväl kunna afhjelpas genom antagande af en på följande sätt förändrad redaclion; ”Påkallas öfverläggning i ämnen, som gemensamt röra flera socknar af olika pastorat, aga socknarne, sedan Konungens Bef:h:de eller domcapitlet, uppå derom gjord anmälan, ut.ett ordförande och bestämt stället för sammanträdet, att genom deputerade till öfverläggning och beslut i uppgifvet afseende sammanträda.”
Härigenom är det bestämdt hvem som skall utse ordföranden och stället för sammanträdet.
, som gjordes i detta afseende, att uti sådana större stämmor inga afgifter borde beslutas innan församlingsboerne deröfver blifvit hörde, kan jag icke gilla, såsom endast föranledande till onödig omgång och tidsutdrägt.
Sockenboerne känna utan tvifvel föremålet för sammanträdet och kunna då gifva sina deputerade nödiga instruetioner.
Örn deputerade icke hafva beslutanderätt , måste de sammanträda flera gånger, hvilket medför större kostnad än sjelfva den i frågas t ä llda afgiften.
Enl. våra nu gällande communalstadganden finnas afgifter, som utgå häradsvis , såsom till broars byggnad och underhåll, hvilka afgifter socknarne åtaga sig genom deputerade, med hvilkas beslut sock - Den 8 Mars f. m. neboerne måste ålnöjas.
En sådan omgång, som den värde talaren föreslog, kunde gifva anledn. till fem sex stämmor för en sak, som eljest kunde afgöras på en enda.
Jag afstyrker derföre antagande af det föreslagna tillagget. flr von Hohenhausen, Michael Silvius: Sedan Hr von Rosen slutat sitt anförande med ett tillägg, som jag ernat föreslå i afseende derpå att flera socknar blefve sammankallade från olika pastorat, så har jag ingenting att aniola emot §:n; och skulle jag tro, atl de farhågor, som af en och annan ledamot blifvit anförda, i ett eller annat afseende äro öfverdrifna.
Jag anser icke någon olägenhet uppkomma deraf, att tiden för pålysning af sockenstämma bestämmes till fjorton dagar.
Så tillgår för närvar., utan att någon olägenhet deraf förspörjes.
I öfriga delar synes mig §:n vara tillräckligen lydlig och öfverensstämmande med hvad som nu är gällande.
Jag får således endast yrka det tillägg, som af Hr von Rosen blifvit föreslaget ronde sammanträde med deputerade från liera socknar, tillhörande olika pastorat.
Manbar såsom skäl för den ifrågar. 4 §:ns förträfflighet anfört, att densamma är öfverensstämmande med motsvarande stadgande uti nu gällande författning.
Jag skulle tro, att om det gamla stadgandet hade varit tillfyllestgörande, så hade det icke varit mycket skäl att besvära sig med uppgörande af förslag till ett nytt.
Del är just derföre att man icke varit nöjd med det gamla stadgandet, sorn man uppgjort förslag lill ett nytt, och följaktligen kan jag icke anse det anförda skälet innefatta stöd för den åsigt, hvars riktighet derigenom velat ådagaläggas.
Man har sagt, alt Utsk:n hafva försäkrat mot all möjlig öfverrumpling, då de stadgat, att beslut örn afgift er icke vid en sådan inom kortare tid utsatt sockenstämma finge fattas.
Det finnes mycket annat än afgifter, som kunna vara tryckande; det finnes nemi. besvär, som kunna medföra mycket större olägenhet, än en eller annan riksdalers utgift.
Dessutom förmodar jag, att, när en sockenstämma utlyses inom så kort tid , meningen måste vara alt utaf församlingen erhålla nödiga upplysningar; men jag hemställer, huruvida sådana kunna lemnäs, med visshet att de äro tillförlitliga, utaf blott några få t i 11 — städesvarande ledamöter, och säkerligen skulle det ofta inträffa, atl endast få personer vore tillstädes vid den sockenstämma, som blefve hållen samina dag den vore utlyst.
Boye har sagt , att då jag medgifvit att sockenstämman må hållas samma dag den pålyses , under förbehåll att församlingens pastor meddelar hvarje ledamot af sockennämnden en afskrift af kungörelsen, så skulle detta villkor sätta presten i belägenhet att möjligen komma alt bryta emot order eller emot denna författning, och har Hr Frihm derföre funnit en slags contradiction emellan tillåtelsen och villkoret.
Jag föreställer mig, alt den myndighet, som för - Den 8 Mars f. m. ordnar om sockenstämman, äfven måste känna hvad denna författning föreskrifver och följaktligen icke utfärdar kungörelsen så sent, att det klefve presten omöjligt att tillräckligen tidigt meddela nämndens ledamöter underrättelse om den förestående sockenstämman.
Dessutom torde, i de flesta fall, iedamöterne i nämnden kunna erhålla del af kungörelsen, äfven om den icke kommer presten tillhanda förr än straxt före gudstjenstens början, emedan Iedamöterne i de flesta församlingar troligen icke bo aflägsnare, än att budskickning till dem kunde medhinnas så tidigt, att de kunde infinna sig innan sockenstämman böl jades.
Jag anser högst angeläget, att åtminstone sockennämndens ledamöter, hvilka förmodligen blifva de mest aktade och ansedde personer inom församlingen, äro närvarande vid sockenstämman.
Gr. af Ugglas har directe till mig ställt en förfrågan, huruvida jag icke skulie vilja i mitt förslag intaga det af Hr Grefven föreslagna tillägget.
Det gör jag så mycket hellre, som jag deruti finner en ytterligare garanti mot möjligheten deraf, att någon församling emot sin vilja skulle komma att belastas med besvär och utgifter.
Beträffande det uti 4 §:n förekommande stadgandet, enl. hvilket sockenstämma skulle få hållas en vecka efter pålysningen dertill, så får jag förklara, att jag anser fjorton dagar icke vara för lång tid för pålys— ning till sockenstämma, särdeles om afgifters påläggande eller andra vigtiga frågor skulle förekomma; hvadan jag motsätter mig bibehållandet af uttrycket och minst en vecka — så mycket mera, som efteråt är medgifvet att hålla sockenstämman inom kortare tid, då fråga är om sådana ärenden, som fordra skyndsam handläggning.
Då jag anmälte mig, hade ännu icke hvarken Hr von Hohenhausen eller Hr von Rosen yttrat sig; och då jag af dessa talare till största delen är förekommen, får jag blott tillägga, att jag icke inser någon fara deraf, att orden ”och minst en v e c k a” qvarstå, ehuru jag visserligen med Hr von Rosen instämmer deruti, att de ärenden, hvilka påkalla skyndsammare handläggning, de facto kunna erhålla den, fastän derom ingenting blifvit i lagen stadgadt.
Hvad det angår, att Utsk:n sagt att sockenstämma skall hållas i sockenstugan eller der förut vanligt varit; så får jcg förklara, att jag icke anser lämpligt att bestämma hvar den skall hållas, emedan man derigenom endast pålägger ett onödigt band.
För Skåne, der sockenstugor icke finnas, kan föreskriften att hålla sockenstämma i sockenstugan icke gälla.
Uti Hr von Rosens föreslagna tillägg om hvad som bör iakttagas i fråga om sammanträde med flera socknar instämmer jag fullkomligen.
Hr af Sille'n, Georg Axel:
Min öfvertygelse är, att sockenstämman alltid bör utlysas i4 dagar förrän den hålles, Den S Mari f. m. 161 les, på det att icke genom öfverrumpling och intriger saker må kanna genomdrifvas, hvarom de fleste socknens ledamöter icke vore ense. §:n innehåller, att om helgedag är till sockenstämma bestämd, skall å stämmodagen derom påminnas.
Jag anser att sådan påminnelse från predikstolen äfven hör ske å helgedag, som inträffar emellan Söndagarna, å hvilka sockenstämma kungöres och förrättas.
När man ville lemna sockennämnd rättighet att sammanträda, så ofta den sjelf fann för godt, så lade man sig deremot, emedan man befarade, att dessa nämnder ktlnde företaga sig, jag minnes icke hvilka riksförderfliga öfverläggningar; ehuru det förhåller sig alldeles tvertora
Så länge nemi. ett folk får röra sig fritt och ledigt, så länge har man ingenting att befara; men då folket känner att det vid hvarje steg till förkofran hindras än på ett, än på ett annat1 sätt, då skall det snart gifva an!edn:r att frukta utbrottet af den kraft , som blir fruktansvärdare i samma mån den varit hämmad.
När fråga är att lemna sockenstämmorna tillfälle alt sammanträda just på det ställe, der de kunde uträtta något nyttigt, så ville man icke förunna dem sådant, emedan man föreställer sig att de kunna falla på den tanken alt vilja chicanera de öfriga sockenboerne genom att utsätta sockenstämman på en ifrån deras hemvist alltför aflägsen ort, ulan man vill ålägga dem att sammanträda på ett gifvet ställe, äfven om ändamålet med sammankomsten der icke kunde vinnas.
Om man på detta siitt vill hindra menigheter uti deras förrättningar, då må man hellre låta det vara såsom det är; ty då väcker man åtminstone icke förargelse, såsom händelsen blir då man inbillar dem, att man vill låta styra dem sjelfva, men i sjelfva verket icke gör det.
Hvad den anmärkntn angår, att förevar, stadgande icke är öfverensstämmande med det gamla lagstadgandet, så har Gr.
Taube redan visat, att det just är derföre, att det gamla icke är tillfredsställande, som man vill hafva ett annat.
Då så beskaffade skäl framdragas, torde man hellre låta det blifva sådant det är, emedan det nya blir sämre än det gamla.
Jag har ingenting emot, att de utaf Hr von Rosen uti denna § föreslagna förändringar göra sig gällande.
Likväl har jag funnit en obetydlighet, som föranleder mig alt fråga: skall Konungens Bef:h:de och biskoparne gemensamt utse ordföranden och bestämma samlingsorten, eller skola de hvar för sig göra det?
I sednare fallet frågar jag ytterligare hvem som skall hafva afgöranderätt, i händelse de stanna i olika meningar.
Detta visar huru man kan utsträcka specialiteterna i det oändliga, oell hvilka svårigheter man derigenom iråkar.