Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
§ 43 Förslag till ändringar i Regeringsformen och Riksdagsordningen och tillägg till grundlagarna enligt uppräknade memorial.
§ 44 Under Riksdagens förlopp har vi bevistat Carl XIII begravning den 20 mars och Carl XIV Johans kröning den 11 och 19 maj, samt utsett deputerade till hans kröning i Norge.
Den sorgliga händelsen har inträffat att änkedrottningen Hedvig Elisabeth Charlotta avlidit den 20 juni och Vi har bevistat hennes begravning den 16 juli.
Vi har bekostat hennes begravning och då Rosersbergs slott nu är ledigt, erbjudit Hans Maj: ts Konungen denna kungsgård att disponera under sin livstid.
§ 45 Kongl Maj: t har tillställt Oss en skrivelse där han förklarat sig ogilla de villkor som Vi fästat vid anslagen till understöd för allmänna magasinsinrättningen och manufaktur diskont fonden.
Dessa anslag har upphört.
Vi har dock genom skrivelse beslutat att dessa anslag skall utgå till tidigare beslutade belopp, dock utan de villkor som var fästade vid det tidigare beslutet.
§ 46 Sålunda har Vi fulländat de värv, som svenska folkets ålagt Oss representanter.
Vi har bestämt att nästa lagtima riksdag skall hållas i Stockholm den 15 januari 1823.
Till yttermera visso har Vi allt detta, beslutat, och beviljat och med samtliga Rikets Ständers ledamöter undertecknat med Våra namn den 21 juli 1818.
21 sidor namnunderskrifter.
Kongl Maj: ts tal till Rikets Ständer på rikssalen, då riksdagen slutades den 21 juli 1818.
Under de åtta månader Ni varit församlade, har jag följt Edra överläggningar.
Om än besluten varit fördröjda, kommer de som opartiskt skall bedöma Edra handlingar, erkänna, att uppskoven berott på ämnenas svårighet och betydelse samt bristerna i Vår samhällsförfattning.
Framtida riksdagar skall dra lärdom härav.
Under denna riksdag har jag sett folket och dess ombud utveckla en stor nationalanda.
Då jag nu hemförlovar Er, äger jag den tillfredsställelsen, att finna Er övertygad, att en nation som i politiskt avseende uppnått sin myndighetsålder, genom en rättvis vunnen ära, och genom lagar vunnit sin frihet.
Föreningen med Norge vinner för var dag i styrka.
Omständigheternas makt, Er helgd och gemensamma intressen är borgen för dess bestånd.
Passionerna försvinner, då folken vill leva i fred.
Förnuftet säger att upprätthållandet av frihet och självständighet vilar på ett orubbligt förtroende mellan nationerna.
Jag tackar Er, Gode Herrar och Svenske Män, för det nya bevis Ni givit norrmännen genom den lag som Ni, utan delade meningar antagit, som försvarar detta folks rättigheter.
Det visar Er vilja att bibehålla den politiska föreningen mellan halvöns två folk.
Innan jag skiljs från Eder vill jag än en gång uttrycka min djupa sorg över förlusten av en älskad konung som var som en far för Eder och som hedrade mig med namnet av sin son och sin vän.
Jag skall påminna mig vad han gjort och vad han ännu skulle utfört, om hans dagar blivit fler.
Hans förlust följdes av en annan, då hans gemål överlevde honom endast några månader.
Under deras långa förening, ägde hon sin makes sällhet som sitt enda mål.
Gode Herrar av Ridderskapet och Adeln!
Edra namn och sköldemärken skall alltid utgöra de skönaste minnen och de mest lysande efterdömen.
I spetsen för Edra Medständer skall Ni skynda till fäderneslandet försvar, och det behöver Edert mod och uppoffringar.
Om det kräver Edra rådslag, skall i lämna den med rättsinnig öppenhjärtlighet.
Gode Män av det Vördiga Prästeståndet!
Ni skall leda Edra bröder i uppövningen av de kristliga dygder, som utgör samhällsbildningens och den enskilda välfärdens förnämsta stöd.
Den Allsmäktige skall inge Er de tänkesätt, varigenom framgången av Edra heliga bemödanden skall beredas.
Tidevarvets upplysning vidgar mer och mer toleransens välde.
Gode män av det Lovliga Borgerskapet!
Den allmänna freden ger ny verksamhet år Edra yrken och åt handelsrörelse och bör därigenom öka statens tillgångar.
Då Ni alltid rikta Edra företag i bredd med det allmännas fördel, skall Ni öka Eder enskilda förmögenhet och genom Edra patriotiska tänkesätt försäkra Er om den ädlaste belöning en god medborgare kan eftersträva.
Gode män av det Hedervärda Bondeståndet!
Må himlen välsigna åkerbrukarens mödosamma yrke, och må det stånd Ni tillhör alltid leva fritt under lagarnas skydd.
Räkna på Eder konungs faderliga omvårdnad.
Behåll den kraft, mod och rättrådighet som utmärkte Edra fäder och Sverige skall aldrig inom sina gränser räkna andra än fria män.
Återvänd hem och njut av den lycka som Eder konung kan tillönska redliga medborgare.
Ni känner mina avsikter för Sveriges sällhet och förkovran.
De blir aldrig varaktiga förrän det representativa myntet återvunnit sitt värde.
Därpå vilar hela samhällsordningen.
Ingen uppoffring är för stor att nå detta mål.
Jag blir inte lycklig förrän det blivit uppnått och därför tvekar jag inte, att om så behövs, omge mig med Ständerna även före den av grundlagen bestämda tiden.
Jag förbliver Eder, Gode herrar och Svenske Män, alla samtliga och var och en i synnerhet, med all Kongl nåd och ynnest städse välbevågen.
Kongl Maj: ts och Rikets Svea Hovrätts Universal angående protokolls utlösande vid underdomstol i förlikta mål: Stockholm den 28 juli 1818.
Ständerna har i skrivelse till Hovrätten förklarat sig anse att lag och författningar utan förtydning eller missbruk ger anledning att låta kärande parter utlösa särskilda protokollsutdrag över förlikta mål.
Ingen skall dock mot sin vilja behöva utlösa något protokollsutdrag över stämning.
Stockholm den 28 juli 1818.
Ändrad författning angående stämplat papper.
Stockholm 31 juli 1818.
30 paragrafer om detaljerade föreskrifter i avseende på stämpel pappers avgiftens beräkning, tillsyn och kontroll.
Kungörelse angående tiden för vägläggning och vägsyner Stockholm den 4 augusti 1818.
Ständerna har i en skrivelse påtalat att tiden som är påbjuden i Kongl Brevet av den 13 september 1790 för sandning och grusning av vägarna, inte är den lämpligaste.
I oktober, då många väglottsägare inte kan få fram grovt grus, utan måste använda finare sand, händer att då vägen är uppblött av regn, den blir ännu djupare och svårare att begagna.
Då vägen vid denna tiden på året inte äger fasthet sjunker den på särskilda ställen för tunga lass och ojämnheter och gropar uppkommer.
Dessa hål måste sen lagas nästa vår, varigenom dubbelt arbete fordras.
Dagarna är dessutom korta på hösten och många dagsverken går åt.
Gjorde man arbetet på våren, är dagarna längre och det finare lagningsmaterialet tjänligare.
Den nu föreslagna tiden borde vara från våren och helt avslutat 1 juli.
Därigenom skulle arbetet utföras endast en gång om året.
Vägsynen skall då göras mycket omsorgsfullt och noggrant
Förslaget lämnas till landshövdingarna att tillsammans med väglottsägarna bestämma den lämpligaste tiden för väglagning, vilken kan variera från ort till ort.
Vägsynen skall annonseras och hur stor del av vägen, som skall synas varje dag meddelas.
Då synen är genomförd skall nästkommande söndag resultatet meddelas och om det finns brister skall tid utsättas, då felen skall vara åtgärdade.
Kongl Maj: t har beslutat i enighet med Ständernas förslag.
Stockholm den 4 augusti 1818.
Kungörelse angående den under Kongl Maj: ts resa till Norge, i nåder tillförordnade regeringen.
Stockholm den 5 augusti 1818.
Denna dag kommer Vi att företaga en resa till Vårt konungarike Norge.
Med på resan följer Vår kärälskeliga son, kronprinsen.
För att regeringsärendena inte skall hindras under Vår frånvaro har Vi förordnat 4 ledamöter av Vårt statsråd, nämligen: Justitie stats ministern greve Fredric Gyllenborg, En av rikets herrar, greve Mathias Rosenblad, Statsrådet, friherre Rudolph Cederström, Statsrådet, greve Adolph Göran Mörner att i enlighet med instruktion i regeringsformen föra regeringen.
Vi bjuder och befaller härmed samtliga ämbetsmän och tjänstemän och övriga undersåtar, att lyda och efterkomma deras beslut.
Vi har med egen hand underskrivit detta.
Stockholms slott den 5 augusti 1818 CARL JOHAN
Kungörelse angående böter för rusthållare, som efter Mikaeli tiden utsläpper ryttarhäst på gräsbete: Stockholm den 7 augusti 1818 Enligt förordningen av den 11 februari 1695 förbjuds rusthållare att släppa rusthålls hästar på bete efter Mikaeli tiden.
En del rusthållare har inte ställt sig denna förordning till efterrättelse och hästarna har blivit sjuka, till skada både för Kronan och rusthållaren.
Nu fastställs ett vite på 10 riksdaler för den rusthållare som vansköter sina hästar.
Böterna tillfaller krigsmanshuset.
Stockholm den 7 augusti 1818 JOH AUG SANDELS
Kungörelse till rättande av en misskrivning i den till fredstraktaten i Fredrikshamn med Hans Maj: t Kejsaren av Ryssland avslutade additionnelle act den 10 september, 29 augusti 1817.
Stockholm den 13 augusti 1818.
Står att staden Kristiania i Norge har blivit uppförd som nederlagsplats för ryska handelsvaror istället för Kristiansand, vilken är den rätta platsen.
På dragande kall och ämbetets vägnar.
Nils v Rosenstein, J W Lannerstjerna, W Carpelan, E Bergstedt, C G Kökeritz, Ehrenborgh, Quiding, Lagerheim.
Universal angående omedelbar skriftväxling mellan ämbetsverk och ämbetsmän i Sverige och Norge.
Stockholm den 18 augusti 1818.
Olägenheter har uppstått, då gemenskapen mellan Sveriges och Norges ämbetsverk och ämbetsmän endast uppehållits av ståthållaren i Norge och statsministern för norska ärenden i Sverige.
För att i framtiden påskynda ärendena har beslut tagits att vederbörande ämbetsverk och ämbetsmän omedelbart i alla ämbetsärenden med varandra skall skriftväxla.
Stockholm den 18 augusti 1818 H A v STROKIRCH
Kongl Maj: ts och Rikets Svea Hovrätts universal, angående lysnings utfärdande efter den som övergivit sin maka.
Stockholm den 24 augusti 1818.
Skrivelsen av den 4 i denna månad, angående lysnings utfärdande efter den som övergivit sin maka, är återkallat på grund av felskrivning.
Missförstånd har kunnat uppträda, då ena makan givit sig till annan föga avlägsen ort, låtit sig efterlysas och genast till skilsmässa blivit dömd, när han ansökt om skiljebrev.
Meningen var att efterlysning skulle ske, då man inte vet var maken finns och han givit sig av på grund av ondska och motvilja till den kvarlämnade makan i uppsåt att aldrig mer vilja bo med densamma.
Domaren får inte avgöra fallet utan att ha hört prästerskapet och andra, så att säkra upplysningar nåtts om den tilltalade verkligen har förlupit hemmet.
Stockholm den 24 augusti 1818 H A v STROKIRCH.
Kungörelse angående beloppet av recognitions avgiften för skedvatten, som utföres till utrikes ort.
Stockholm den 7 september 1818 Skedvatten må till utrikes orter utföras mot erläggande av en fjärdedels procent av värdet på recognitionen (tillerkännandet).
Stockholm den 7 september 1818 A N EDELCRANTZ
Kungörelse angående särskilt givna tillståndsresolutioner före den 4 oktober 1815, till varors uppläggande i nederlag i Stockholm.
Stockholm den 10 september 1818.
Alla tillstånds resolutioner till uppläggande av varor i nederlag i Stockholm som den 4 oktober 1815 och tills vidare stoppades och nederlagsfriheten av förordning den 5 maj 1813 skulle gälla istället, har nu upphört Stockholm den 10 september 1818 M ROSENBLAD
Kungörelse angående tillåtelse, att till slutet av detta år begagna sig av finska och åländska skutor, till varors transporterande inrikes orter emellan.
Stockholm den 19 september 1818.
Kongl Maj: t har i nåder tillåtit att till årets slut finska och åländska skutor får begagnas till transport av varor inrikes orter emellan, med samma frihet och villkor som hittills.
Som en följd av fredstraktaten med Kejsaren av Ryssland av den 19 oktober förra året, kommer dessa skepp från nästa års början att vara förbjudna för all inrikes frakt.
Alla svenska varor som transporteras med finska eller åländska skepp räknas som finska och skall förtullas.
Stockholm den 22 september 1818.
Då Vi nu återkommit till huvudstaden från Vår resa till Norge, kommer den tillförordnade regeringen att upphöra.
Detta har Vi med egen hand undertecknat.
Kungörelse angående en viss preskriptionstid, inom vilken så väl de av direktionerna över Göta Kanal Bolag, Malmö och Göteborgs Diskonto inrättningar på banken dragna assignationer, som dessa inrättningars övriga skulder, bör till erhållande av likvid anmälas.
Stockholm den 29 september 1818.
Fullmäktige i riksgäldskontoret har anmält, att för vinnande av visshet angående Göta Kanal Bolags och Malmö och Göteborgs Diskonto Verks skulder, vilka skall likvideras enligt Ständernas beslut genom Riksgäldskontoret, tid angives inom vilket detta skall ske.
Från den 1 december skall de som vilja njuta betalning anmäla sig.
Kungörelse angående förhöjd belåning i banken på guld- och silverpanter.
Från och med 1819 och så länge Hamburger kursen är 96 skillingar eller mer, tillåts belåning på panter med 40 skillingar per lod arbetat kontrollerat silver och 184 skillingar på dukaten av kontrollerat dukatguld.
Om kursen sjunker skall utlåningen rätta sig därefter.
Omsätts inte lånen inom ett år tillfaller panten banken.
Stockholm den 29 september 1818 CARL JOHAN
Kungörelse angående förlängning av körtiden för kronoskjutsar.
Stockholm den 7 oktober 1818.
Bondeståndet har vid 1815 års riksdag anhållit att man ser över körningstiden för kronoskjutsar.
Körningstid av 1 ½ timme gällde endast håll- och reserv skjutsar.
Resande har begärt av allmogen att de med yttersta skyndsamhet skall verkställa skjutsningen, fastän kronoskjutningar inte borde verkställas med större skyndsamhet än för annan skjuts.
Då allmogen blivit betungade av dessa snabba kronoskjutsar, särskilt när stora och vidlyftiga transporter skall göras, har Kongl Maj: t föreskrivit att kronoskjutstiden förlängs till 2 timmar per mil.
Efter att Krigs- och Kammarkollegierna blivit hörda har förordnats att vid truppers transporterande och då mindre lass transporteras gäller tiden 1 ½ timme på milen.
Men då det gäller foror och tyngre kronotransporter skall tiden hädanefter utsträckas till 2 timmar per mil.
JOH AUG SANDELS, O E LAGERHEIM
Förordning om edsformulär i konkursmål.
Stockholm den 22 oktober 1818.
Jag N N svär vid Gud och hans Heliga Evangelium, att den av mig, i N N konkurs vid N N domstols vägnar, i egenskap av förmyndare, god man eller syssloman anmält fordran varav jag varit innehavare, förr än gäldenärens ansökning att få sin egendom avstå och ingen annan tillhör o s v Stockholm den 22 oktober 1818 CARL JOHAN
Kungörelse angående vad iakttagas bör av svenska undersåtar, som vill mottaga konsulsbefattningar i svenska hamnar för utländska makter.
Stockholm den 29 oktober 1818.
Svenska undersåtar skall söka tillstånd om de vill bli konsuler för främmande makt i svenska hamnar.
Stockholm den 29 oktober 1818 L v ENGESTRÖM, G v WETTERSTEDT.
Kungörelse angående immisioner i de till Kongl Maj: ts Hovstat hörande ämbetsmän och betjänters löner.
Stockholm den 30 oktober 1818.
När de till Kongl Maj: ts hovstat hörande ämbetsmän och betjänter inte vidare innehar lön från Rikets stat utan avlönas av hovhållning, meddelas inte längre immissions (införsel) resolutioner som löneförmåner, även om kungen benådat dem tidigare.
Gäller endast om personen lyder under riksmarskalks ämbetet och finns upptagen på rikets allmänna indragnings stat.
Stockholm den 30 oktober 1818 CLAES FLEMING
Kungörelse om förändringar i vissa delar av Kongl Maj: ts den 17 maj 1814 utfärdade förordning om järnvräkeriet i riket.
Stockholm den 3 november 1818.
Järnkontorets fullmäktige och rikets Bergskollegium har begärt ändringar angående järnvräkeriet, varför Vi stadgat följande: Jämte exportförbud skall böter erläggas till en fjärdedel av järnets värde om det är av dålig kvalitet.
Bultjärn och knippjärn skall vara väl smitt med jämna och hela kanter, annars är det förbjudet att exportera.
Är det beställt för inrikes behov, tar tillverkaren det åter, om beställaren så önskar.
Är det riktigt dåligt, så att det brister, skall förutom exportförbud även böter betalas.
Allt manufaktursmide som är lagt i fat, kistor, lådor eller buntar, skall var rätt sorterat.
Om innehållet är annorlunda än vad som står på omslaget, bötar ägaren 1 / 8 av värdet och ersätter all kostnad.
Böterna blir vräkarens ensak.
Allt gods kvarhålls vid vågen tills godset blivit utbytt mot felfritt och böterna betalda.
Misstänker vräkaren att något osynligt fel finns på godset, begär han besiktning.
Instruktion varefter cheferna för flottornas indelta och roterade båtsmanskompanier har att sig i underdånighet rätta.
Stockholm den 17 november 1818.
1 § Cheferna för båtsmanskompanierna skall bo inom kompaniets area för att kunna övervaka båtsmännens uppförande och tillse att de får sina lagliga rättigheter.
Flyttar han inom kompaniet skall han meddela både befälet och landshövdingen.
Hans nya bostadsort skall uppläsas från predikstolarna i de kyrkor som är belägna inom kompaniet.
2 § Kompanichefen får inte begiva sig utanför kompaniet utan order eller permission.
Permission ges endast under högst 6 veckor 3 § Varje båtsmanskompani indelas i korpralskap om 25 man i vardera.
De skall bo nära varandra.
Korpralerna utses bland dem som gjort sig kända för nykterhet och pålitlighet.
De ansvarar för kyrkparaden och har inseende över båtsmännens uppförande, hushållning och sysselsättning.
I land befrias de från släp- men inte sjömansarbete.
För deras besvär bestås de med 2 skillingars ökning av lönen vid tjänstgöring vid stationen eller till sjöss.
4 § Då ett korpralskap utgörs av flera socknars båtsmän, bör korpralen om det är möjligt, turvis bevista gudstjänsten i de inom området befintliga kyrkorna.
Annars utses en vicekorpral.
5 § Så ofta som möjligt och minst en gång om året skall kompanichefen infinna sig till gudstjänsten i de kyrkor, som är belägna inom kompaniet.
Efter gudstjänsten skall han hålla kyrkparad, underrätta sig om att korpraler och manskap efterlever order, uppta klagomål och bilägga dem.
6 § När halva kompaniet uppbådas skall kompanichefen följa den till stationen, men sedan genast återvända till kompaniet 7 § Följer han inte kommenderingen, skall han infinna sig på Rendez-vousplatsen (mötesplatsen) för att besiktiga båtsmännens beklädnad och överlämna dem till anföraren.
Han skall föra rulla över deras
beklädnad och persedlar både då de ger sig av och då de återkommer.
Han skall ta tillvara de dödas saker.
Skulle någon båtsman sålt eller förstört sin mundering skall han straffas vid återkomsten.
8 § Chefen har ansvar för att ingen båtsman lämnas hemma utan laga förfall, som skall styrkas av sockenprästen, edsvuren läkare eller kronobetjänts skriftliga intyg.
9 § När chefen är vid stationen skall han föra rulla över kompaniet efter särskilt formulär.
Är han i landsorten gör den officer som har vården om båtsmännen samma rulla.
10 § Namn- och nummerlista på de båtsmän, som står på tur att tjänstgöra skall upprättas.
Listan sänds till sjömilitär kontoret vid stationen.
12 § Alla ämbetsrapporter och brev som skall avgå med posten, förs av båtsmannen till närmaste kronobetjänt, som sänder dem till landshövdingeämbetet, där de införs i fribrevsboken och sedan avlämnas på postkontoret.
13 § Under marsch ställer sig kompanichefen till noggrann efterlevnad av tågordningen och gällande författningar.
14 § Om någon båtsman blir sjuk under tåget och inte kan följa med, skall anföraren med hjälp av kronobetjänten låta föra honom till något ställe där han kan få vård och skötsel.
Han skall underrätta landshövdingen i orten, som sedan tar över ansvaret för den sjukes skötsel och förplägnad.
15 § När båtsmännen är hemma i landet, bör kompanichefen straffa dem, som begått förseelser och skall dömas efter extrajudiciel.
Undantag för den som förolämpat någon.
Över alla bestraffningar föres rulla.
16 § De brottmål som inte kan försonas med extrajudiciel, utan tas upp vid krigsrätt skall inrapporteras till landshövdingen som begär undersökning av närmaste domstol.
Övriga brottmål avgörs av domaren på orten.
18 § Rekryteringsmöte skall hållas på tid och ställe enligt gällande författningar.
Kompaniskrivaren bifogar rullan följande:
1: o Den skall ingivas till landshövdingen på vid mötet inte bilagda klagomål.
2: o Förteckningar på permissions och legopass avgifter, alla antagna rekryter, sexöresavgiften till amiralitetets krigsmanskassa, inskrivningspengar till berörda kassa, bötespengar för dem som uteblivit från mötet, alla hos sina förra husbönder i tjänst varande rekryter, vilkas löner och rättigheter av roten tillfaller kassan, även de båtsmän, som för brott varit i häkte eller rymt och sålunda förverkat lönen tillfaller kassan.
20 § Godkännande av rekryter till båtsmän skall hädanefter även vid Blekinge indelnings kompanier liksom vid alla andra båtsmanskompanier tillhöra kompanichefen.
Han skall anta endast välfrejdat, ungt och felfritt manskap.
Den av kompanichefen antagna rekryten skall av rust- och rotehållare visas upp hos landshövdingeämbetet för att inskrivas i landskontoret.
21 § När en båtsman anhåller om avsked, skall kompanichefen höra roten och sedan översända handlingarna jämte sitt utlåtande till befälhavaren vid flottans station.
Den båtsman som erhållit hemmansbruk och vill leja karl i sitt ställe, skall inhämta rotens yttrande över personens lämplighet.
23 § Då kompanichef åtföljer båtsmansmarsch erhåller han traktamente enligt resereglementet av år 1807, dock inte högre än kaptens grad.
Han får resa efter 2 hästar och får traktamentspengarna i förskott.
24 § För att kompanichefen alltid noga skall känna varje karls vandel och egenskaper skall en kunskapsrulla enligt särskilt formulär hållas.
25 § Kompanichefen skall vaka över att båtsmännen är försedda med sådana torp, som ortens båtsmanskontrakt föreskriver och att dess byggnader och hägnader är väl underhållna.
Syn skall hållas vid avträde och innan ny båtsman tillträder.
Båtsman har inte rätt att överlåta torpet på någon annan.
26 § Då handräckning i tjänsten behövs skall kompanichefen begära det hos närmaste kronobetjänt, som har att avhjälpa oordningar bland båtsmännen.
28 § Blir kompanichefen sjuk vid möten och uppfordringar, så att han inte kan delta, anmäler han sig hos stationschefen, som förordnar annan officer.
29 § För övrigt har kompanichefen att iaktta och efterleva de författningar som inom båtsmanshållet till efterrättelse tjäna.
30 § Vid tillfälle då en officer sänds till landsorten att företräda kompanichefen eller kommenderas till stationen, skall denna instruktion lända honom till ofelbar och fullkomlig efterlevnad.
CARL JOHAN Formulär Nr 1 Kommendeur rulla för N N kompani 1819-1823.
Formulär Nr 2 Straff rulla för N N kompani från och med år 1819.
Formulär Nr 3 1819 års första kvartals förslag över det mig anförtrodda kompaniet.
Formulär Nr 4 Kunskaps rulla.
Kongl Sundhets Kollegiet av Kongl Maj: t i nåder fastställda Allmänna Stadgande, om vad iakttagas bör vid Medico Legala Besiktningar på döda Kroppar.
Stockholm den 18 november 1818.
På förekommen anledning och för vinnande av ordning och bestämdhet i uppgifterna vid laga besiktningar av döda kroppar och vägledning till vederbörande läkare, har Sundhets Kollegiet fastställt följande föreskrifter, som vid ansvar bör iakttagas.
Vid varje tillfälle skall så mycket som tillämpas kan och nödvändig upplysning kräver, införas i besiktningsbetyget.
Läkaren skall när betyg om besiktningen insänds till domstol, en avskrift genast sändas tillsammans med obduktionsprotokollet till Kollegiet.
Kap I § 1 Inga andra än Medicine Doktorer och Medicine Licensiater samt Kirurgie Magistrar och legitimerade läkare utgiva lagliga läkarintyg.
§ 2 Sedan läkare blivit kallad att göra besiktning på en död kropp, beger han sig till stället försedd med nödvändiga instrument.
Han skall komma så skyndsamt som möjligt, för att inte kroppen må taga röta och besiktningen därigenom blir svårare, obehagligare och opålitligare.
Not I den händelse ett redan begravt lik måste uppgrävas till undersökning eller en död kropp återfinnes så sent att förruttnelsen övergått i stinkande upplösning, kan visshet om beskaffenheten av de mjuka kroppsdelarna inte slutas.
Närmare undersökning kan vara vådlig för läkaren och de kringstående.
Endast benbrott eller krossningar på huvudskålen kan till äventyrs undersökas.
De närvarande vittnena skall bestyrka sådan höjd av förruttnelse och läkaren frikallas från undersökningen.
Man bör inte nalkas ett sådant lik utan att först ha använt mineralsura rökningar omkring detsamma.