Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Anckarsvärd ej är tillfredsställd af den förklaring jag afgifvit, så åger han vägen för sig öppen, att enligt Grundlagarne vånda sig till ConstitutionsUtskotfet, hvars bedömande jag med lifa lugn skall afvakta, som jag år öfvertygad att Friherre
Anckarsvärd kommer att uppställa och afgifva sjeltva anmärkningen.
I anledning af den anmärkning en vård Ledamot, Herr von Hartmansdorff, gjort vid mitt yttrande, anhåller jag blott att få upprepa mina egna ord.
Jag sade nemligen: att då Kronprinsen första gången besöker Norrige, åtföljd af sin Gemål, blifva troligen festiviteter der anställde, hvilka i förhållande till Norriges förmögenhet emot vår, blifva lika kostsamma som de, hvilka komma att hår vid förmäiningen tillvågabringas.
Jag år pä det högsta tillfredsställd öfver den förklaring Herr Grefve af Wetterstedt afgifvit i anledning af en del af mina yttranden.
Han har nemligen sagt att det var Konungens jörtroende till /svenska Folket, som verkat, att ingen proposition i detta ämne blifvit till Riksens Ständer framställd.
Jeg kr glad att af detta yttrande hämta en ytterligare anledning att icke förtjena någon liten andel utaf Konungens förtroende till Folkets Representanter.
Vilkoret för detta förtroende ar säkerligen ett noggrann! uppfyllande af Riks* Den n April e, m. dagsmannens pligter, och det år' med nöje jag emottager denna påminnelse, att uppfylla folkets fordran på min uppmärksamhet vid fråga örn en utgift för Folket.
Det borde då visa sig för mig sorn en billighet, som en rättighet, som en slutföljd af föreningen emellan Sverige och Norrige, att uppmärksamheten borde bästas äfven på Norriges deltagande.
Jag år mycket nöjd att denna idéa framställt sig för mig, och att jag ej af någon consideration uraktlåtit att framföra den såsom Representant.
Det år blott vid ett yttrande af Herr Grefve af Wetterstedt, som jag anhåller få göra en anmärkning, icke för den gemenskap det åger med detta ämne, men för den vidsträcktare omfattning det innehåller, hvilket gör att jag ej stillatigande kan förbigå detsamma.
Konungen har, efter Grefve af Wetterstedts yttrande, vid detta tillfälle tegat.
Just detta är för mig en anledning att tro, att Ministären borde hafva talat.
Den borde, hafva in« sett att ett sådant förhållande komme att äga rum, att Svenska Folkets Representanter nödvändigt skulle taga i öfvervägande den lättnad, sorn genom Norriges deltagande uti ifrågavarande utgift kunde uppkomma för Svenska Folket.
I* anledning deraf hade jag trott att Ministrarn» deruppå borde väcka uppmärksamheten.
Herr Grefve af Wetterstedt har sagt, att ef uti Grundlagen någon föreskrift finnes, att Ministrarne skola göra en sådan erinran.
Denna tanka kan jag icke dela, ty det är Mirusträrne» skyldighet att sjelfkraft påminna otn Rikets rätt och båsta.
Hår år frågan om en besparing, och således har det icke varit ur vågen att niotio— 52^ Den. ir April e, m. nen, med afseende å en billig besparing, kornmit ifrån Ministären* Herr Grefve af Wetterstedt har ytterligare sagt, att det ej finnes nå« got, sorn föi binder Konungen att fästa afseende på Sina Rådgifvares framställningar.
Jag kan ej dela denna tank», utan år fullkomligen Öfvert ygad derom, att intet nyttigt och godt kan af Ministéren .framställas, sorn ej fäster uppmärksamheten hos en vis Regent.
I afseende på hvad Herr Grefven yttrat om min rättighet att anmäla den klandrade åtgärden hos Co risti .ntionsUt skott et, får jag förklara, att jag ej tror mitt anförande hafva gifvit anled-^- xiing till den förmodan, att jag ansett Ministerens förhållande
\id detta tillfälle vara af dea natur, att ett direct åtal bord* i anledning deraf äga rum.
Och härmed anser jag Herr Gref-r ve af Wetterstedt yttrande vara af mig be^- svaradt.
Herr Grefven och Landt Marskalken erinrade, det öfver läggningen nu syntes afvika från det egentliga ämnet, hvarefter Herr Grefven och LandtMarjkalken låt upplåsa ett Memorial, som Grefve Gyllenborgr Johan Henning, inlemna!,. så lydande:
(ÖSe Bilagan N:o 4.) Grefve von Schwerin:
En vård Ledamot, Herr Grefve von Platen, har tiflkånnagifvit den önskan, att Ridderskapet och Adeln genast inåt, Den ii April e, ml 527 te afgöra frågan och ej återremittera Betänkandet.
Jag åter vågar hoppas, att Ridderskåpet oell Adelnr tillåter äterremiss.
Jag är öfvertygad att pluraliteten hellre' ser, att anslaget utgår såsom gård, ån på sätt StatsUtskottet föreslagit.
Men härtill kommer afven ett annat skäl.
Hins Excellence Herr Grelye af Wetterstedt har nämnt, att till SlatsUtskottet blifvit aflernnad en specifique räkning öfver omkostnaderne vid Hans Kongl Höghet Kronprinsens utländska resa.
Jag anhåller att Utskottet måtte anmodas meddela Riksens Ständer denna räkning, visst ej såsom behöflig för att bestämma deras beslut, mea emedan det kunde blifva nyttigt i framtiden för kommande Rådgifvare att känna huru det fordom tillgått, för att kunna med upplysningar och råd biträda, då fråga uppstår att fatta ett beslut af enahanda beskaffenhet.
Hans Excellence Herr Grefve af Wetterstedt :
Ifrån den egentliga frågan har det emellan Friherre Anckarsvärd och mig öfvermått tili en enskild discussion om uteblifven proposition i ämnet från Regeringen, hvilken discussion, då man fäster sig vid andan af Grundlagen, snarast torde kunna kallas en ordtvist.
Jag vill således ej långe härmed uppehålla Ridderskapet och Adeln.
Jag skall blott, i anledning af hvad Friherren yttrat, såsom antithese mot hvad han anfört, att StatsRådet bordt tala, då Konungen tegat tillkännagifva , att jag visserligen kunnat såga, att ifrån Kongl. Maj:t ingen proposition ankommit, om också StatsRådet talatj Den 11 April e, m. »y oiik StatsRådet ån yrkat att proposition måtte afgifvas, men Konungen icke veJat låta någon sådan utfärda, så hade det i alla f<dl stad nät dervid, att ingen proposition hade kommit.
Anckarsvärd åter liar sagt, att om StafsRådet talat, så hade Kongl. Maj;t säkert låtit utfärda proposition.
J >g delar ej denna mening; men förbigår att närmare utveckla skålen för min öfvertygelse , emedan sådant skulle föranleda till en lång öfverläggning, sam troligen skulle slutas med, att hvar och en stadnade vid ein förut hafde Öfvertygelse.
Jag har sagt» att StatsRådet ej talat, emedan det ej bardt tala , och att derifrån den tystnad häri ed t sig, som i afseende på deri utehiifna propositionen inträffat.
Anckar-»- svård förklarar, att han ej fåstar så stor vigt vid denna omständighet, aft i anledning deraf någon anmärkning borde hos CoostitutionsEtsKottet göras, på sått jag i förbigående yttrat.
Jag har ej eller sagt, att Friherren så korda förfara, utan blott, att om han icke funné sig tillfredsställd af den förklaring jag afgifvit, ägde han sjelf bedönrma, om han ansåg propositionens uteblifvande vara af den beskaffenhet, att StatsRådet derigenom åsidosatt
Rikets sannskyldiga nytta och fördel, i hvilken händelse Friherre Anckarsvärd ägde vända sig till ConstitutionsUtskottet, Efter de särskilda meningar, som , i afse^ ende på sjelfva saken bår nu blifvit yttrade, misströstar jag alldeles, att Höglofl.
.Ridderska - Den 11 April e. m. pet och Adeln vill an laga Betänkandet, ehuru jng för mirj, del fullkomligen instämmer uti den å-igt Herr Grefve von Platen härutinnan framställt.
Jag anser mig dock kunna böra fästa Bidderskapets och Adelns uppmärksamhet på en omständighet.
Det har varit mycken fråga om medlen och sättet att tillvägabringa den utgift, örn hvars, nödvändighet någon strid icke synes vara för handen; men så vida jag ej misstagit mig om ordalydelsen i Stats,Utskottets Betänkande, står der, att
Utskottet icke bestämdt kan uppgifva den tillgång, som för behofvetsfyllande erfordras, innan Stats regleringen blifvit denitift uppgjord.
Denna premiss synes våi stå i någon stridighet med det bestämda stadgande, att 5oo,ooo R.dr skola förskjutas af Sdlpetterfbnden och 000,000
R;dr af RiksgäldsContoiret, Men då det börjas med en sådan premiss och ordet förskjutas, kari tillämpas på båda summorna, så kunna Riksens Ständer nu bifalla anslaget, för att, när Betänkandet återkommer, anvisa utgiften på hvilken Cassa som helst.
Denna tanka har fallit mig in i anledning af premisserna i Betänkandet.
Den kan närmare upplysas af sjelfva ordställningen deri, och jag underställer detta för öfrigt Ridderskapets och Adelos hedömmande.
För min det, kan jag ej annat ån på det högsta afstyrka det af Herr Grefve von Sehwerin tillstyrkta meddelandet tili Riksens Ständer af räkenskaperna för kostnaden lör Hans Kongl. Höghets resr^.
Hvartill skulle det tjena, då summorna åro gif - 330 Dm 11 April c. m. na, och de Ipmnrs ju med glädje, att efterse dctaillerne?
Hvad sorn ingifves till RiksSfånden skall tryckas.
Om ej Protocollen komma längre än till våra grannar Danskarne, hvad skulle de vål säga, örn de i allmänt tryck fingo läsa. att den dosa eller d n rir.g, sorn Hans Kongl.
Högh* t gi» vit a t den eller den Embetsman elier Officer, sorn uppvaktat KronPrinsen, kost t så elEr så mycket; elier att betjeningen i det hus, hvarest Hans Kongl.
Höghet hvilat öfver natten, fått det och dV-t i drickspenningar.
Jag anser det vara under Ilikst-ns Ständers värdighet, att taga kännedom af sådane småsaker, och j g år förvissad örn, att i afse. ende derå, mötas af en lika känsla hos Högloft, Ridderskapet och Adeln.
Åtskiliige yttrade härtill deras bifall.
Friherre ylne k ar svard’ Herr Grefve af Wetterstedt har sjelf anmärkt, huru den discussion, som förefallit mellan honom och mig aflågsnat sig från ämnet.
Jag skall således deraf låta tillrättavisa mig att ej gå längre.
Jag inskränker mig derföie att, i anledning af hvad Herr Grefven yttrat, blott tillägga dessa ord: att effecten af StatsRådets tystnad år detaiiler* na af denna discussion.
Herr Lagerhjelm, Pehr- I afseende på den tvetydighet sorn blifvit ifrågasatt, rörande meningen af StatsUtskottets Betänkande, huruvida ordet förskott skulle användas på hela anslaget, eller blott på en del deraf, anser jag mig
Den ii April e. m. böra tillkännagifva, att pluraliteten inom Utskottet bestämdt varit af,den tanka, att det ä Sdtpetter-fonden anvisade belopp borde derA ordentligen utgå.
Herr Grefven och LancftMarskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåge öfveriäggningen fulländad Ropades Ja.
Hvarefter Herr Grefven och Landi Marskalken lät uppläsa 2:ne från Preste- och BondeStånden ankomne ProtocoilsUtdrag af denna dag, hvaraf inhämtades att PresteStåndet bifallit Stats» Utskottets ifrågavarande Utlåtande, samt att BondeStåndet funnit sig icke kunna antaga nämnde Utlåtande oförändrädt, ehuru Ståndet i allmänhet ansett den ifrågaställde summan böra ofördröjeligen förskottsvis utbetalas; vid hvilken be. skaffenhet Utlåtandet blifvit, jemte^ de dervid gjerde anmärkningar', till Utskottet återremitteradt.
Van att söka uppfylla min pligt, ansåg jag mig böra reservera mig emot Utskottets beslut.
Jag ansåg, att då Utskottet är pligtigt tillse, det Statens medel användas.till deras rätta ändamål, ålåg det mig äfven i egenskap af Utskottets Ledamot, att söka afvärja Saltpetter-fondens bortryckande från sin bestämmelse.
Detta var grunden till nfin reservation, och för att ytterligare uppfylla denna pligt, an'håller jag nu att Betänkandet må vara återre - Den u April e. m. mitteradt till StatsUtskottet, orh att ej någon ändring måtte ske, medelst omflyttning af ordet förskottsvis, såsom ett i min tanka icke lärn— peligt förfarande.
Jag anser detta endast vara ett medel att komma ifrån saken, men ej att rätta det felaktiga deri, och anhåller derföre om Herr Grefven och LandtMarskalkens proposition. på återremiss af Betänkandet, Herr Grefven och Landt Mar/kalken förklarade, att då 56 §.
RegeringsFormen uttryckligen stadgade, att ett Utskotts första gången a*gifne
Betänkande borde utan förändringar eller tillsatser, antagas eller förkastas, eller ock, f händelse anmärkningar dervid blifvit gjorde, hvilka hindrade antagandet, till Utskottet återremitteras, ansåg Herr Grefven och LandtMarskalken , enär åtskillige anmärkningar emot StatsUtskottets f örevarande Utlåtande blifvit framställde, sig först böra inhämta Ridderskapets och Adelns tanka, huruvida Ridderskapet och Adeln fann berörde anmärkningar vara af den beskaffenhet att Utlåtandet borde, på grund deraf,, till Utskottet återförvisas.
Då Ridderskapet och Adeln nu beslutat återremiss af StatsUtskottets förevarande Betänkande, vill jag visserligen*ej
Sätta mig deremot; men sorni tiden framskrider och ej mindre utrustningen af den Hscadre, som bör afgå för att afhämta Hennes Kongl. Höghet Prinsessan, än ock iståndsättandet och möb - Den i j jipril e. m, 333 leringen af de rum i Kongl. Slottet, eler Hans Kongl.
Höghet Kron-Prinsen med sin Gemål kommer att bo, måste fortskynda?, alltså och då den nu beslutade återremissen likväl torde orsaka mycken tidsutdrägt, innan hufvUdfrågan sluteligen kan af Ridderskapet och Adeln pröfvas, tar jag mig friheten hemställa, om Ridderskapet och Adeln täcktes förena sig i BondeStåndets nysa uppläste beslut, samt, vid återremissen, bifoga den önskan, att StatsUtskottet må anvisa tillgångar, hvarutaf den ifrågaställde summan Goo,ooo R:dr, genast må kunna förskottsvis utgå.
Jag kan icke förena mig uti den framställning Herr Grefve von Platen nu gjort; ty jag befarar ej, att en sådan penningebrist är för handen, att några dagars uppskof kunna verka inställelse i nödiga förberedelser till den förestående förmälningen.
Grefve Lövenhjelm'.
Ehuru den sista talaren ej synes befara några olägenheter af ett uppskof med afgörandet af denna fråga, kan dock jag, med den kännedom jag åger om förhållandet, försäkra, att allt Uppskof verkar menligt på tillstållningarne.
Då olika meningar Uppstått om sättet, men ella åro ense om ändamålet, synes mig detta sednare kunna vinnas om Ridderskapet och Adeln instämmer uti Hr Grefve von Plåtens förslag.
Grefve af Ugglas, Gustafi Jag anhåller att få fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på nödvändigheten af att bifalla Herr Dzn 11 April e, 7iit ' Grefve von Flåtens framställning, sedan Ridderskapet och Adein nu beslutat, att till StatsUtskottet återremittera Betänkandet.
Åferremissen kan ej komma Utskottet tillhanda förr, ån alla nu afgifna muntliga yttranden blifvit uppsatta och justerade, och jag har haft någon erfarenhet af hvad uppehåll, som derigenom åstadkommea.
Om således skyndsamhet för medels anvisande år af nöden, i anseende dertill, att Hennes Kongl. Höghet blifvande IvronPrinsessans ankomst till Lybeck redan lårer vara fixerad, så tror jag, att hvad Herr Grefve vora Platen föreslagit icke år stridande mot formerna , och att ändamålet derigenom blifver uppfyildt.
Hans Excellence Herr Grefve Mörner'. jag utber mig endast att få fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet derpå, att då bland alla de yttranden som nu blifvit hår i detta ämne afgifne, ingen skiljaktighet mellan de flere talarne yppat sig i afseende på bejoppet af den summa, sorn för ifrågavarande behof kommer att användas; man således ingen ting risquerar vid att antaga det af Herr Grefve von Platen nyss gjorde förslag, i likhet hvariped BondeStåndet ock redan fattat sitt beslut.
Då man vet, att Konungen ej åger rättighet att taga penningar från ett anslag och använda dem till ett annat och det således år lått att finna, det några medel för ifrågavarande ändamål icke finnas att tillgå; då tiden fortskyndar, och den dag snart år inne, att Prinsessan kommer till Lybeck och då anstalterna till Hennes emottagande således
Dea 11 April e. lii. 355 böra vara fullbordade; så hemställer jag om ej Höglofl.
Ridderskapet och Adeln skulle hnna för godt att instämma uti Herr Grefve von Plåtens förslag, t Friherre Anckarsvärd:
I anledning af hvad Grefve af Ugglas anfört, vili jag medgifva, att Ridderskapet och Adelil rnå bifalla ett förskott af summan, likväl med det uttryckliga vilkor* att detta förskott endast sträcker sig till hvad som erfordras för rummens meublerande och Prinsessans emottagning.
Jag är således ej emot att äfven detta i återreinissen intages.
Beträffande åter Herr Grefve Mörners sista yttrande, har jag tyckt mig finna en stor olikhet i tankarna, huruvida den summa sorn skall anslås bör utgöra 45o,ooo eller 600,000 R:dr Banco; det förekommer mig derföre åf~ ventyrligt, att på förhand bevilja hela summan, utan lärer vara bäst att förfara på samma sätt som BondeStåndet.
Grefve De la Gardie, Jacob: Instämmande i den motion Herr Grefve von Platen nu gjordt äfvensom i de skål Grefve af Ugglas anfört för nödvändigheten att fatta ett skyndsamt beslut, anhåller jag att få fästa Ridderskapet® och Adelns uppmärksamhet på en annan nödvändighet, nemligen tiilrustningarne i Carlscrona och de som skola ske hår i Hufvudstaden för Hennes Kongl. Höghet
Prinsessans hämtning och emottagande, Af dessa skål anhåller jag om återremiss af Betänkandet* på sått Bonde - 556 t t) en 1 i April e. m.
Ståndet redan beslutat, emedan jag anser det vara omöjligt lör RiddcrhusSecreteraren eller talarne sjelfve, att så fort, som med ändamål let år öfverensstämmande, kunna uppsätta deras yttranden.
<L Grefve von Platen:
I anledning af de upplysningar Grefve af Ugglas lemnat, och då angelågenheten synes fordra att, i anseende till den allt mer och mer annalkande tiden af Hennes Kongl, Höghet Prinsessans hitkoinst, påskynda utbetalningen af de till Hennes Kongl* Höghets resa och den derpå följande höga förmålningen utgående medel, får jag den äran i så måtto förändra min nyss förut gjorde hemställan, att jag nu mera tar mig friheten väcka en sårskild motion derom, att Höglofl.
Ridderskapet och Adeln behagade anmoda StatsUtskottet, att, så fort sig göra låter, anvisa hÖdige tillgångar, hvaraf 5oo,ooo Rdr må kunna förskottsvis utbetalas, till bestridande af de i och för Hans Kongl. Höghet KronPrinsens förestående förmålning erforderliga kostnader* safnt att de öfrige RiksStånden måtte inbjudas, att uti detta beslut med Ridderskapet och Adelö sig förena.
Herr Tham, PFollrath:
Utan att fästa mig vid ordalydelsen i BondeStåndets ProtöcoIIsUtdrag, som jag anser vara tvetydig* instämmer jag med Herr Grefve von Platen, att såsom ett Bihang till återremissen* StatsUtskottet måtte antnodas inkomma med förslag till ett för - Den ri April c, >n. förskott 'if 000,000 R:dr Banco och med tillägg, att de öfrige RiksStånden inbjudas att deltaga uti enahanda beslut.
Friherre gjerta, Fredric:
Framställningen i BondeStåndets ProtocolisUtdrag synes rnig något tvetydig.
Deremot har Herr Grefve von Platen väckt en ny motion, som Ridderskapet och Adeln, enligt 4g §.
Riksdagsordningen, åger rättighet att upptaga och genast remittera.
Då har saken tagit en ganska formlig vändning och denna nya fråga ej blifvit sammanblandad med åtterremissen.
Jag skulle till och med vilja tillstyrka, att de 4oo,ooo R;dr Banco, utgörande minimum af de summor, om hvilkas anslående fråga varit, fingo förskottsvis anordnas.
Jag har vål å ena sidan alldeles icke något emot den gjorda hem* ställningen om förskottets utbetalande, men jag kan å andra sidan ej inse hvarföre mera skall utbetalas, ån som för de ögonblickliga behofven erfordras.
Det blef ej nödigt att föreskrifva något, hvarken om 5oo,ooo Riksdaler, eller 4oo,ooo Riksdaler, så vida man stadnade vid att såga, att den summa som erfordras, skall förskottsvis utgå.
Det år således blott emot beloppets fixerande jag opponerar mig, och önskar, att StatsUtskottet sjelf måtte lemnäs tillfälle att utlåta sig i denna omständighet, såsom bäst kännande beskaffenheten af de mest trängande behofven.
Ridd, o. Ad, Prof. 5 Band; 22, 358 Den ri April e, m, Grefve von Schwerin:
Jag kan icke instäm* ma i den mening, som Herr Friherre Anckarsvärd sist yttrat.
Det torde föranleda till för stor tidsutdrägt.
StatsUtskottet dessutom ut betalar ej, det blott anordnar.
Jag skulle tro, att det af Herr Grefve von Platen föreslagne förskott af 5oo,ooo Riksdaler icke borde bestridas} och jag föreställer mig, att det bör vara Ridderskapet och Adeln angenämt att finna ett tillfälle att hjelpa ur förlägenhet.
Herr Grefven och LandtMarjkalken förklarade, att något tillägg till den af Ridderskapet och Adeln, i förevarande mål, redan beslutade återremiss icke kunde, emot den af Herr Grefven och Landt-Marskalken nyss åberopade 56 §.
Regerings-Formen, äga rum; men då Grefve von Platen väckt en ny motion, ansåg Herr Grefven och Landt Mar/kalken sig böra hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln behagade samma motion till StatsUtskottet remittera, med anmodan derjemte till Utskottet, att, så fort sig göra låter, anvisa nödige tillgångar, hvaraf 5oo,ooo Riksdaler må kunna förskottsvis utbetalas till bestridande af de i och för Hans Kongl. Höghet
Kronprinsens förestående förmälning erforderliga kostnader.
Hvarefter Herr Grefven och Landt-Marskalken föreslog, att de öfrige Riks-Stånden måtte inbjudas, att uti denna remiss med Rid - Den 11 April e, ni. 333 derskapet och Adeln sig förena; hvilket bifölls.
Grefve Posse, Carl Henrics uppläste följande : (Se Bilagan N:o 5.) Remitterades till Lag- samt Allmänna Be^ Bvårs- och OeconomieUtskotten»
Upplästes ett från RiddarhustJtskottet inkommit, så lydande:
Hörsamste Memorial f Genom Protocolls-Utdrag af den 22 sist!»’ Pebruarii har RiddarhusDirectionen hosRiddarhusUtskottet anmält, att Herr Förste Lif-Medicus Johan Petter Westring, hvilken under den 2 Maj 1822 blifvit af Kongl. Maj:t i Adeligt Stånd upphöjd, med bibehållande af sitt förra namn, låtit, i ändamål att vinna introduction å Riddarhuset, till Directionen ingifva icke allenast betyg från Kongl, Kammar-Expeditionen derom, att han under sistnämnde dag blifvit till Adelsman utnämnd; att Kongl» Majit i Nåder gillat projectet till hans blifvande vapen; attalia till Kongl. Canzliet derföre belöpande afgifter åro vordne behörigen erlagde, samt att Diplomet yore under arbete; utan ock Riddarhus - 54o Ven ii April t. m, Kamraereraren3 qvitto, att alla de Riddarhuset för en slik värdighet tillkommande afgifter blifvit till fullo inbetalte, hvarjemte fullståndige bioa graphiska och genealogiska anteckningar för Hr Lif-Medicus Westrings person äro vordne till RiddarhusCanzIiet inlemnade; och hade RiddarhusDirectionen vid granskning af de ingifne hand. lingarne icke funnit något hinder, att bemålte Herr LifMedicus må den sökte Introductionen å Riddarhuset erhålla, hvilket RiddarhusDirectionen, jemlikt stadgandet i 5i §. af RiddarhusOrdningen, hos Utskottet tillkånnagifvit.
Och #om Herr LifMedicus Westring sålunda så vidt på honom ankommit fullgjordt alla de för Introductions erhållande, såsom Adelsman föreskrifne prsestanda, får RiddarhusUtskottet sådant hos Ridderskapet och Adeln vördsamt an. måla, med hemställan, om icke Herr LifMedicns Johan Petter Westring må beviljas introduction å Riddarhuset, under N:d 2,291 bland Ridders- och Adelsmän; samt kungörelse derom på vanligt sätt i Allmänna Tidningarne införas, sedan likväl hans Diplome jemte Vapenplåten, förut blifvit inför Riddarhus-Directionen före. tedde.
På Riddarhus-Utskottets vägnar, C. G. Spens. N. SkoilskyJ Herr Grefven och Landt Marskalken gjorde proposition till bifall af RiddarhusUtskottet»
Den 11 April e. m, 3^1 berörde Memorial, hvilken proposition nied Ja besvarades.
Justerades Pleni - Protocollen för den 17 sistledne Mars.
Upplästes och lades på bordet följande från nedannåmnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden: Från Stats- och Banco-Utskotten:
Af den ag sistlidne Martiii N:o g4.
Angående deis förment origtig tiU låmpning af hvad uti Riksens Sländers Reglemente för utredningen af f. d. FilialDisconterne stadgas, i afseende på öfverråntan å förfallne lån i desse Disconter, dels ock på grund deraf yrkad rått för gåldenärerne att återfå hvad de i öfverrånta skola för mycket utbetalt.
Från Stats-, Banco- samt Allmänna Befvårsoch Oeconomie-Utskoiteu:
AS den 2 dennes:
N:o g5.‘5Rörande väckt fråga om bestäm- /> mande af allmänna grunder för ett Statshushåll* nings-system. 34a Den 11 April t, m. Från Allmänna Besvärs- och OeconomiUtskottet: ' '•V t
Af åen s4 sistlidne Martil', N:o g4.
Öfver våckt motion angående den äfventyrliga hastigueten vid de så kallade Kungsskjutserne.
Af den 36 sistlidne Martil; N:o 25.
I fråga om sättet till utgörande af den till Upsala Academie anslagne samt annan K-rono-tionde-spannemål, som ånpu icke genom tionde-sättningar blifvit till beloppet bestämd.
N:o 26, Om sårskildte Markegångars bestämmande för öfre och nedre Dalarne.
Af den 8 dennes: N:o 49.