Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Man har med skäl mot våra riksdagar anmärkt den långa tid, som åtgått innan man kommit sig i ordning, och jag kan icke finna att vi, mera än andra korporationer, behöfva halva två anteckningar.
Men erfordras
Hera anteckningar, skulle de väl kunna ske på för- och eftermiddag samma dag, men icke på två olika dagar.
Utsk:ts förslag innehåller en förändring mot hvad förut egt rum.
I)å var det två upprop och två anteckningar, 1111 skulle det endast blifva två anteckningar; och jag lemnar derhän, om någon vinst skulle uppstå, ifall dessaa nteckningar skedde på för- och eftermiddag samma dag, såsom den siste värde talaren föreslagit.
Numera skall ordföranden väljas, och det är af vigt att så många som möjligt få vara med.
Och som dessutom hela vinsten endast blefve en dag, får jag fortfarande yrka bifall med den af Frih.
Klinckowström föreslagna förändringen.
Hr Björnstjerna: ■lag ber att endast få yttra ett pär ord.
Här står att man skall »sig personligen anmäla vid de anteckningar» etc.
Elter ordalydelsen skulle man kunna tro att man borde anmäla sig vid begge anteckningarne.
Jag får derföre anhålla att ordet »någon» måtte insättas mellan »vid» och »de,» så att meningen lydde »sig personligen anmäla vid någon af de anteckningar» etc.
Jagber blott få lästa R.o. Aduis uppmärksamhet på den tid, som enligt förslaget åtgår, innan man kommer sig i gäng.
Först blir det en anteckning en dag, så en annan på deri andra, och först den tredje dagen väljes ordförande.
Hvad skola då de ledamöter, som kommit tillsammans, göra under dessa dagar?
Ar det skäl att på detta sätt nöta bort tiden?
Hvilken annan korporation som helst använder icke två dagar till förberedelser.
På dessa grunder anser jag fortfarande att en anteckning är nog.
Ja! jag säger nu som förut, att jag tror det blifva ganska svårt för Riddarh.-Direktionen att medhinna dessa anteckningar på en dag.
Och om man nu första dagen inlemnade sina dokumenter och Direktionen icke hunne granska dem, så fick man ju i alla läll vänta lill dagen derpå, hvarföre någon tidsvinst icke uppstode af denna förändring. 134 Deu 11 April f. m.
Hvad Hr Björnstjernas anmärkning angår, så tror jag icke någon tvetydighet kan uppstå, om man jemför detta mom. med 13 §:n, hvarföre jag äfven vidblifver mitt förra yrkande.
Oxenstierna:
Jag måste vidhålla mitt förslag, på det apparaten måtte komma att förminskas i detta afseende.
Jag tror även att detta vore en real förminskning och icke en nominel såsom den förra.
Leuhusens invändning att man möjligen icke på en dag skulle medhinna att utlemna pollett till alla som anmälde sig och sålunda måste fortsätta följande dagen. så att det icke blef någon tidsvinst att hafva blott en anteckning, förenar sig icke rätt med Utsk:ts förslag.
Ty enligt detsamma skulle vid första anteckningen endast hufvudman och sådana närmaste ättemän, hvars hufvudman hade något juridiskt hinder, erhålla pollett.
Sålunda blef det, som nu, endast få som första dagen kunde expedieras, och hela den stora mängden, om någon mängd infann sig, qvarstod till andra dagen
Det är på grund häraf jag anser bättre att båda kategorierna slås tillsammans och blott en anteckning sker, hvarföre jag yrkar fortfarande återremiss på detta moni,, liksom jag kommer att göra med 13 §:n 1 monr.t.
Till det af mig förut anförda skäl ber jag nu få lägga det, att då R. o. Ad:ns första åtgärd är att välja ordförande, så bör man väl söka komma öfverens om hvilken person man dertill bör taga; och om anteckningarna skola ske på en dag, kan det hända att liela dagen härtill åtgår och föga tid således förefinnes att öfverlägga om valet af ordförande.
Hvad Hr Björnstjernas anm. angår, så kunde den ega be tydelse, så vida icke 13 §:n talade om huru vid anteckningarne skall tillgå.
Jag kan icke begripa hvad alia dessa upp rop skola tjena till och ber blott få anmärka att f. närvalesker 2:dra anteckningens Lsta upprop på f. m. och det andra på e. m.
Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad, yttrade Hr Gr. o. Landtm., att derunder hade yrkats dels af Frih.
Klinckowström bifall till mom:t med de förändringar, att orden »Ridderskapet och Adelns sammankomster utbyttes emot ordet »adelsmöte,» samt att ordet »mötets» infördes i stället för ordet »sammankomstens;» dels af Hr Rjörnstjerna. att mom:t skulle antagas med de af Frih.
Klinckowström föreslagna ändringar och med insättande af orden »någon af» emellan ordet »vid» och orden »de anteckningar»; dels ock slutligen af Gr.
Oxenstjerna, att monr.t måtte till Utsk:t återremitteras.
Den i 1 April f. m. 185 Härefter framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till mom:t med de af Frih.
Klinckowström föreslagna ändringar, hvarvid svarades många nej, blandade med ja, sedermera propos. pä antagande af Hr Björnstjernas förslag till mom:ts lydelse, då svaren likaledes utföllo med många nej, blandade med ja, och slutligen propos. på mom:ts återremitterande, hvilken propos. besvarades med många ja jemte några nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. 2:dra rnom:t.
Jag hemställer till de Hrr, som röstat för bibehållande af benämningen ordförande, huruvida det icke vore skäl att benämna den i detta mom. förekommande ordförande — och hvarmed icke förstås den ordförande, som säges i 1 l:te §:n, utan den i Riddarh.-Direkt:n — för Riddarh.
-Direktms ordförande. 1 nu gällande Riddarh.-Ordn. har Landtmarskalken fört ordet vid dessa anteckningar, men Adelsmarskalken kommer icke att väljas förr än dessa äro afslutade.
Då den pluralitet, som bestämde utgången af voteringen angående 1l:te §:n, äfven sannolikt har denna §:s öde i sin hand, sä får jag till dem hemställa om den af mig nu föreslagna förändringen.
För min del kan jag icke finna att den af Frih.
Klinckowström föreslagna förändringen har någon giltig grund.
Här talas om Riddarh.-I)irekt:n och då denna naturligtvis har en ordförande samt den andre ännu icke ens är vald, torde ordställningen vara så klar och tydlig att man derom icke kan disputera.
Jag anhåller således om bifall till mom:t med den förändring att »sammankomsterna» utbytes mot »adelsmötena» Frih.
Ehuru jag icke kunnat tro att några tvifvel här kunde uppstå, så får jag dock, sedan sådana yppat sig, föreslå att ordföranden utbytes mot
Direktms ordförande.
Sedan ölverläggningen ansetts härmed slutad samt Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder hade yrkats dels af Frih. Klinckowström bifall till mom:t med utbyte af ordet ordföranden emot orden
Direktms ordlörande samt med ändring af ordet sammankomsterna till ordet mötet, dels ock af Gr.
Oxenstjerna, att mom:t måtte antagas endast med sistberörde ändring; framställde Hr Gr. o. Landtm, propos. på bifall till mom:t med de af Frih. Klinckowström föreslagna ändringar och, då dervid svarades många ja jemte ett eller annat nej, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande. § Gillsta mom. 136 Ben 11 April f. m. Gr. Oxenstjerna:
På grund af R. o. Adis nyss fattade beslut angående återremiss af 12:te §:ns lista moni., får jag anhålla att äfven 13:de §:ns lista mom. måtte återremitteras.
Som jag var för hindrad att vara här närvarande då 7:de §:n afgjordes, ber jag få reservera mig mot R. o. Adis då fattade beslut, och detta al följande skäl: jag skulle l:o icke hafva biträdt detta beslut derföre att — — — — — — — — — — — Talaren afbröts här al Hr Gr. o. Landtm., som erinrade, att då, på sätt Hr Tham tillkännagifva. han ej varit närvarande vid det ifråga vide beslutets fattande, finge han. till följd af stadgandet i 20:de §:n R. O., ej derå tala.
Sedan öfverläggningen härefter förklarats slutad, gjordes först propos. på bifall till det förevarande momit, hvartill svarades nej, och sedermera propos. på återremiss deraf, som med ja besvarades.
2:dra morn Bifölls. § 14- lista moni.
På skäl som jag förut anfört får jag anhålla att ordet »sammankomst» måtte utbytas mot »Adelsmöte.»
Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos., bifölls momit med ändring al orden den sammankomsten till orden det adelsmöte. 2:dra mom.
Bifölls. § 15- Gr.
På grund af de återremisser, som re dan blifvit beslutade, får iag anhålla att äfven denna § måtte återremitteras.
Ceder ström:
Jag kan icke inse att denna § be höfver återremitteras derföre, att så skett med en föregående.
Oxenstjerna har nemligen förbisett, att R. o. Ad. godkänt Den 11 April f. m. 137 13:de §:n, hvarföre ock »anteckningar» förekomma, vare sig på samma eller olika dagar, .lag tror således att §:n bör godkännas, hvarå jag anhåller orri propos.
Min begäran om återremiss var ett förhastande, hvarföre jag afstår från detta mitt yrkande.
Ofverläggningen ansågs härmed slutad och §:n bifölls. § 16- Bifölls. § 17. Frih.
Afven vid denna § får jag an hålla att ordet »sammankomst» måtte utbytas mot »adelsiriöte».
På grund af R. o. Ad:s föregående beslut, får jag anhålla att denna § måtte återremitteras.
Med vidhållande af milt förra yrkande, får jag förena mig med Gr.
Oxenstjerna i anhållan om återremiss.
Efter härmed slutad öfverläggning, framställdes först propos. på bifall till §:n, hvartill svarades nej, och sedermera propos. på återremiss deraf, som med ja besvarades. § 18. l:sta mom.
Hr von Strokirch, Johan Paul Fredrik Otto:
Det nu löredragna mormt torde böra förändras i hvad som angår stadgandet om revision af Riddarhusets och derunder stående fonders förvaltning m. m.; jag anser nemligen att alla dessa göromål, hvilka enligt föreliggande förslag tillhöra RiddarhusUtsk:t, lämpligare skulle utföras af några genom val vid ett föregående adelsmöte utsedde revisorer, hvilkas berättelse om verkställd granskning af nämnda fonders förvaltning äfvensom angående Direkt:ns prot:r m. m. skulle, åtföljd af Direktms deröfver afgifna utlåtande, framläggas till pröfning och afgörande vid början af hvarje näst derpå sammanträdande adelsmöte.
Om man jemför Utsk:ts förslag med hvad jag nu vågat föreslå, skall fördelen af mitt yrkande lätteligen finnas.
Enligt hvad af R'. o.
Ad. lörut är beslutadt, skall R. o. Ad. sammanträda den 15 Februari och först 6 dagar derefter kan Riddarh -Utsk:t lörsta gången sammankomma för att börja denna revision, som äfven omfattar läsning af Riddarh.-Direktms prot:r, hvilket arbete jemte 138 Den 11 April f. m. berättelsens uppsättande och justering samt
Direktms utlåtande ej kan, äfven om (Jtsk:t arbetar på afdelningar, medhinnas på mindre tid än 6 arbetsdagar; först efter 12 å 14 dagar från mötets början är det således som R. o.
Ad. kan till bordläggning få emottaga detta Utsk:ts Betänk., hvars behandling och afgörande sålunda inträffar på tredje veckan från mötets början.
Under hela denna tid af väntan skulle R. o. Ad. således vara tillsammans utan att ha några ärenden att behandla; skulle deremot min mening vinna understöd, erhölle R. o. Ad., genast efter verkstäld konstituering, något att sysselsätta sig med och skulle sannolikt vara färdig att, efter slutadt arbete, åtskiljas vid den tid då arbetet enligt Utsk:ts förslag egentligen skulle taga siu början.
På grund af hvad jag anfört, får jag yrka återremiss på ifrågavarande mom.
Medan jag har ordet, får jag äfven påpeka en oegentlig ordställning; här står på första raden; »sedan ordförande under sammankomsten vald är», det bör val vara: »sedan ordförande är vald.»
Jag anhåller att äfven detta, vid en möjligen blifvande återremiss, måtte tagas i öfvervägande.
Jemte det jag instämmer med den siste värde talaren deruti att ordet »under sammankomsten» på första raden böra uteslutas, får jag anhålla att »allmän sammankomst» måtte utbytas mot »lagtima adelsmöte».
Jag skulle äfven instämt i hans yrkande om val af revisorer, men har frångått detta på den grund att jag vid § 21 ämnar föreslå några ändringar, och i hopp att dessa blifva a K. o. Ad. antagne, tror jag man kan godkänna 18:de §:ns Usta mom.
Gederström: 1 det jag instämmer med Frih. Klinc kowström, måste jag sätta mig emot Hr von Strokirchs åsigt.
För det första tror jag, att härvidlag någonting liknande Statsrevisorer sväfvat för hans tankar; men dervid visar sig i verkligheten en stor skilnad.
Dessa skola jemte granskning af Stats-, Banko- och Riksgälds-verkens vidlyftiga räkenskaper, egna en öfverblick åt statsförvaltningen i dess helhet; man ser dem, förmodligen till stort gagn för det allmänna, begifva sig ut på resor, än till Carlskrona, än till Carlsborg, Ultuna o. s. v.; de torde framgent besöka än det nu så lifligt omordade Alnarp, och än lära till Åminne, ifall nämnde anläggning skulle blifva hugnadt med något statsbidrag och Stats-revisorerne ville genom egna ögons intyg förvissa sig om landtbruksinstitutens tillstådd i rikets nordligaste så väl som sydligaste delar.
Kan väl med så vidt omfattande bestyr jemföras R. o. Ad:s enskilda revisioner?
De hafva ju endast till föremål att granska förvaltningen och tillståndet af Riddarhus kassor; och må det ske på aldra grundligaste sätt, det kan ej fordra lång tid.
Bäkenskaperna äroej inveck - Den II April f. m. 139 iade.
Och för det andra anser ja?, att då vi endast komma tillsammans hvart tredje år, så kan 15. o.
Ad. väl hafva anledning att vara tillsammans en 12 ä 14 dagar eller högst dubbelt så mycket, och icke liksom på en bolagsstämma skynda sig att få slut, ju förr desto heldre.
Jag inser således icke fördelen af Hr von Strokirchs förslag, utan förenar mig med Frih. Klinckowström, hvars förslag är följdriktigt med hänseende till K. o. Ad:s förut fattade beslut.
Den enda olägenhet eller påföljd af denna § är att R. o. Ad. skulle blifva nödsakad att vistas några flera dagar vid Ådelsmöte, men om ock revision härigenom något fördröjes, så kan det deremot i annat afseende vara en vinst för R. o. Ad. att få tillfälle att något längre vara tillsammans.
På dessa grunder förenar jag mig med Frih.
Klinckowström och yrkar afslag på Hr von Strokirchs förslag.
Hr von Strokirch:
Jag vill endast med några ord svara Frih.
Cederström, sorn vände sig lill mig med den förmodan att jag misstagit mig på Stats- och Riddarhus-Revisorer, men detta är ingalunda förhållandet.
I mitt förslag framställde jag äfven anledningen till detsamma och har ej heller gjort mig skyldig till det af Frilr.n ifrågasatta misstaget, enär jag, som genom R. o. Ad:s förtroende haft äran inneha en plats inom Riddarh.-Utslct, nogsamt känner vidden af detta Utsk:s göromål samt att de ej äro af samma art som inom en statsrevision.
Friluns motbevisning var i öfrigt ej heller särdeles bindande, enär den egentligen endast innefattade ett tillkännagifvande af hans personliga smak för att R. o. Ad. skulle hvart.
3:dje år här sammanträffa i ändamål att: »om ej annat så dock för att råkas», genom hvilken sin uppfattning ilen ädle Frihm visserligen misstagit sig på rätta betydelsen med ett Adelsmöte.
Jag vidhåller mitt yrkande om återremiss.
Gr. af Ugglas: I nuv:de Riddarh.-Ordning, 23 och 24 §§:ne, finnas stadganden, som äro uteslutna i det nu föredragna mom:t, och som dessa väl kunna vara af behofvet påkallade, förstår jag icke hvarföre denna uteslutning skett, i 23:dje § stadgas nemi. vilkor för rätt att afsäga sig plats i Utsk. och i den 24:de talas om ansvar för den som förfallolöst uteblifver.
Men då dessa båda §§ nu äro uteslutna, kan man antingen icke afsäga sig plats eller ock förfallolöst uteblifva.
Då Hr von Strokirch fortfarande för ordar sitt förslag, hvars nytta fortfarande icke af mig kan inses, ville jag framställa den förmodan, att blifvande Adelsmötens Riddarh.-Utsk. kan dela sig på i.
ex. tre sektioner för att granska räkenskaperna, ett års böcker och prot:r, å hvarje sektion; lil) Den 11 April f. rn. dä måtte väl granskningen ej kräfva alltför lång tid, förutsatt att papperen äro någorlunda i god ordning, och förvaltningen ej blifvit mera invecklad eller svårlättlig än hittills.
Besigtningen af Riddarhusets gård och lägenheter tyckes vara snart undangjord.
Således kan jag ej finna de årliga mellanrevisionerna nödiga’; meri väl finner jag dem skadliga, emedan Adelsmötena, då allt vore på förhand undangjordt, »klappadt och klart,» som man säger, skulle förlora uti interesse, och lätteligen blifva mindre besökta, än som, för det af Hr von Francken i dess motion så förtjenstfullt åsyftade sammanhållande hand af personlig bekantskap och ömsesidig inflytelse af fosterländskt ridderlig anda, riddersrnännen emellan, vore önskvärdt.
Hvad åter Gr. af Ugglas yttrande beträfiär, torde det vara Riddarh -Utskits ledamöter, snarare än Direktionens, hvilka böra derå i svaromål ingå, enär initiativet till förslaget från fJtsk:t utgått och af oss endast pröfvats.
.lag lemriar således åt dem, att i detta afseende sig yttra.
Leuhusen: 1 afseende på Gr. af Ugglas’ anmärk ning får jag nämna att kommitlerade icke förbisett detta, men de hafva föreställt sig att om afsägelser skulle få ske, komme detta att draga ut på tiden innan Utsk:t blef fulltaligt.
Deremot har Utsk:t föreställt sig att om man utelemnade detta stadgande, så skulle R. o. Ad:ns ledamöter i alla fall fullgöra sina åligganden.
På dessa skäl har Utsk:t uppställt §:n, sådan den är, och iag tror äfven att den i detta skick bör bifallas.
Vid uppgörande af förslag till Riddarh.-O. hafva kommitterade ansett att icke flere reglementariska stadganden bibehöllos än som al behofvet påkallades.
Jag hemställer äfven, huruvida de uti 23 och 24 §§:rie af gamla Riddarh - 0:n uti ifrågav:de afseende förekommande föreskrifter kunna anses erforderliga för R. o. Ad:ns verksamhet under den korta tid af kanske högst en månad, som R. o. Ad. hädanefter kommer att vara tillsammans Jag får således anhålla om bifall, med den af Frih.jKlinckovvström föreslagna förändringen.
Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad samt Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder hade yrkats dels af Frih. Klinckowström bifall till mond med uteslutande af orden »under Sammankomsten» samt med ändring af orden »allmän Sammankomst» till orden »lagtima Adelsmöte.» och dels mom:ts återremitterande; framställde Hr Gr. o.
Landtm, först, propos. på bifall till mom:t enligt Frih. Klinckowströms förslag, hvarvid svarades många ja jemte några nej, och sedermera propos. på återremiss af rnom:t, då svaren utföllo med många nej och några ja; hvarefter och sedan propos. på antagande af Frih. Klinckowströms förslag förnyats samt besvarats med många ja jemte
Den 11 April f. m.
Hl några nej, Hr Gr. o.
2:dra morn.
På grund af H. o. Ad:ns förutfattade beslut, enligt hvilket icke två, utan endast en anteckning skulle ega runi, anhåller jag, att ordet »andra» måtte ur mom:t uteslutas.
Jag tror icke att en återremiss skall vara erforderlig, utan att R. o. Ad. nu genast kan lätta beslut om mom:ts lydelse.
Icke heller jag tror att återremiss be höfver ega rum, men jag hemställer, om icke lämpligast vore att mom:t erhölle följande lydelse: »Detta Utsk., som benämnes Riddarh.-Utsk:t, eger äfven att, på sätt i § 13 förmäles, utlemna polletter till dem, som elter Adelsmötets början sig anmält.» Frih.
Klinekowström: Enligt Gr.
Oxenstjernas uppgift, skulle IL o
Ad. redan hafva beslutat, att icke två anteckningar skola ega ruin.
Så är emellertid icke händelsen, ty något bestämdt beslut i deri frågan har ännu icke blifvit fattadt, utan har den §, hvari nämnda fråga behandlas, blifvit till Utsk:t återremitterad.
Jag vill icke motsätta mig en återremiss af det föredragna mom:t, då eri sådan åtgärd, i min tanka, bör föranledas af beslutet i afseende ä 13 §:ns l:a mom.
Afven jag får anhålla om återremiss, på det Utsk:t må kunna gifva detta moni. den lydelse, som kan blifva en följd af det beslut, hvari Utsk:t kan komma att stadna med afseende å 13:de §:ns l:a morn., hvilket blifvit till Utsk:t återremitteradt.
Jag förenar mig med dem, sorn yrka återremiss, och jag medgilver, att min uppgift om beslutet i afseende å anteckningarne tillkommit af förhastande.
Afven jag afstår från mitt yrkande, och förenar mig med dem, som anhållit om återremiss.
Fifler härmed slutad öfverläggning, framställdes först propos. på bifall till morn:!, hvartill svarades nej; och sedermera propos. på återremiss deraf, som med ja besvarades. 3:dje mom.
Bifölls. 4:de mom.
Anrep:
När 17:de §:n förevar till behandling, hade jag ernat föreslå, att en vice ordförande i Adelsrriötet skulle utses genom val, så att, i händelse af ordförandes frånvaro, icke främsta närv:de ledamot ovilkorligen skulle föra ordet.
Jag kom då att försumma mig och förslaget hlef således icke framställdt, men i öfverensstämmelse med den antydda åsigten, tager jag mig friheten föreslå, att förev:de mom. måtte komma att lyda:
I Utsk. föres ordet af den, som dertill blifver af R. o. Ad. vald.
Fördelen deraf, att ordförande väljes, torde ligga i öppen dag, så att jag icke behölver derföre närmare redogöra.
Jag vill blott nämna, att det kan inträffa, att t. ex. en medlem af de efter 1809 uti grefligt stånd upphöjda ätter skulle vara särdeles lämplig till ordförande, och då vore man, om Utsk:ts förslag bifölles, tvungen att, om man ville hafva honom till ordf:de vid Utsk:ts tillsättande, förbigå grefvar med högre nummer, icke passande att föra ordet i Utsk:t, men deremot att vara ledamöter i detsamma.
Det kan visserligen icke bestri das, att det i flera fall kan vara fördelaktigt, om ordf:den i Utsk., nämnder oell sammankomster utses genom val, och R. o.
Ad. har, på sätt denna Riddarh.-Ordn. visar, icke varit obenägen för en sådan sakernas ordning, enär vi redan beslutat, att den, som vid Adelsmöte skall föra ordet, skall väljas; men jag anser dock, att Utsk:ts förslag i denna del bör bifallas, ty har under de tider, då vida vigtigare angelägenheter, än hädanefter torde blifva händelsen, ålegat Utsk:t, ordf:de-platsen intagits af främste närv:de ledamot af R. o. Ad., torde samma förfarande äfven hädanefter kunna iakttagas.
Jag tror, att om man vill vara rättvis, måste man erkänna, att ingen haft skäl att beklaga sig öfver detta förfaringssätt, och då i detta afseende hittills bestämd lag torde böra bibehållas, hemställer jag att R. o. Ad. behagade bifalla Utsk:ts förslag.
Då vid uppställandet af lörev:de för-, slag den helsosamma grundsats blifvit af Utsk:t följd och sedermera af R. o. Ad. i de flesta fall godkänd, att inga andra förändringar borde ega rum, än sådana, hvilka föranleddes af de förändrade förhållandena, hvari R. o.
Ad. inträdt, önskar jag, att samma grundsats äfven härvid måtte iakttagas.
På sätt en värd Frih. redan nämnt, hafva inga olägenheter uppstått af det hittills gällande stadgandet och desto mindre torde ett motsatt förhållande vara att befara lör framtiden, då R. o. Ad:ns verksamhet, i dess egenskap af Stånd, icke lär blifva särdeles omfattande.
Jag anhåller derföre att R. o. Ad. behagade godkänna mom:t.
Hr Anrep: Af Frih. Klinekowströms anförande vill det synas som om jag klandrat de hittillsvarande Utsk:ts-orförandena.
Den 11 April f. m. 143 Det har jag icke gjort, utan endast antvdt, att de, sorn kunnat vara lämpliga till ledamöter, men icke till ordförande, måste förbigås, på det Utsk:t skulle få den ordförande, man med detta uppdrag ville hedra.
Sedan öfverläggningen ansetts härmed slutad samt Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder hade yrkats dels bifall till mom:t oförändradt och dels af Hr Anrep, att detsamma måtte erhålla följande förändrade lydelse: »I IJtsk. föres ordet af den ledamot, som dertill af R. o. Ad. vald blifvit»; framställdes propos. på bifall till mom:t oförändradt samt besvarades med talrika ja. § 19- lista mom:t.
Det vill synas mig som omordet »vordet» i uttrycket »i denna Riddarhusordning är vordet föreskrifvet» är öfverflödigt och derföre bör utgå.
Gr. af Ugglas: 1 detta mom. föreskrifves, bland annat, att Ordföranden skall utfärda kallelse till R. o. Ad:s sammanträden, men någon bestämmelse finnes icke här, såsom i gamla Riddarh.-Ordmn, intagen derom, att anslaget till sammanträde skall utfärdas viss tid före sammankomstens början. 26:te §:n gamla Riddarh.-Ordmn innehåller, att »ej skall till plenum för påföljande dag sednare anslås än kl. 6 e. m. eller till Utsk. sednare än kl. 8 e. m. den föregående dagen, och bör anslag till fortsättande af plenum vara gjordt innan kl. 1 på dagen.»
Dessa stadganden äro uppenbarligen tillkomna för att före komma öfverrumpling.
Det får visserligen förutsättas, att ordföranden med samvetsgrannhet utöfvar sitt kall, men då stadgandet hittills ansetts nödigt och det i allt läll är nyttigt, att man på förhand bestämdt vet om plenum skall ega rum eller ej, kan jag icke anse att det varit välbetänkt att borttaga detsamma och anhåller derföre att det måtte i Riddarh.-Ordmn fortfarande qvarstå.