Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, yttrade, del han, i anledn. af de nn gjorde framslällningarne, finge ånyo hemställa om R. o. Ad. behagade bifalla K.
M:s ifrågavar:de nåd. propos. med den förändring att orden d. 1 Januari 1857 utbyttes emot orden d. 1 Januari 1862, samt förklarade efter denna propos:ns besvarande med starka nej blandade med ja, det han trott sig finna att nej öfverrösta! ja. Gr. Lagerbjelke:
Jag ber om ursäkt att jag ännu en gång kommer med en förfrågan om proposmas betydelse.
Genom R. o. Ad:s beslut är det visserligen bestämdt gifvet, att R. o. Ad. har afslagit LagUtsk:s förslag, äfvensom att R. o. Ad. har afslagit H. Ex. Hr Gr.
Sparres förslag om bifall till K.
M:s nåd. propos. med en förändring, men R. o. Ad. har icke afslagit K. M:s nåd. propos. helt simpelt.
Uppå härefter af H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, framställd propos. biföll R. o. Ad. den del af LagUtsk:s betänk.
N:o 29, hvaruti blifvit tillstyrkt, att K.
M:s ifrågavar:de nådiga propos. måtte förklaras icke kunna bifallas.
Justerades ett prot.utdr. ang:de R. o. Ad:s denna dag fattade beslut i fråga om Bevilln.Utsk:s mern.
Föredrogs ånyo LagUtsk:s d. 12 och 13 dennes på bordet lagda betänk.
N:o 45, i anledn. af väckte motioner om arfsrätt för oäkta barn.
Sparre vid detta betänk, fogade reservation uplästes på begäran af Frih.
Wilh., som derefter yttrade:
Jag har föga att tillägga till den nu uplästa reservation, i hvilken jag och åtskilliga ledamöter inom LagUtsk. oss förenat.
Hvar och en torde finna att antagande af LagUtsk:s förslag skulle verka till uplösande af familjen och att man dermed skulle kunna lien 15 Augusti. 245 rent af försvara skörlefnad under förebärande att ett sådant lagbud, sora det ifrågavar:de vore en helgd för en slik lefnad, hvadan jag får på det högsta motsätta mig antagande af Utsk:s förslag och vördsamt anhålla om afslag derpå.
Då nu H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. bifölle LagUtsk:s förevar:de betänk., ropades nej, hvarpå propos. lill afslag derå blef framställd och med ja besvarad.
Föredrogs ett från Välloll.
BorgareSt. ankommet prot.uldr.
N:o 353, innehållande inbjudning lill MedSlånden, att instämma i det af BorgareSt., vid pröfningen af Allm. Besv.- och Ekon.- Utsk:s utlåt.
N:o 131 fattade beslut, alt R.
Al. aflåta en underd. skrifvelse, uttryckande alt R.
St., öfvertygade om nyttan att, i afseende på ej mindre rikets mynt, än mått, mål och vigt införa ett enklare system, grundadt på decimal-indelningens konseqventa och vetenskapliga tillämpning, anhålla, det K.
Al. täcktes låta utarbeta och vid nästa riksdag i nåder förelägga R.
Palmstjerna, Carl Otto: R. o. Ad:s förra beslut i denna fråga var, såsom R. o. Ad. torde påminna sig bifall till Ulsk:s förslag att jemte en sådan underd. skrifvelse till K. AL, sora BorgareSt. har beslutat, jemväl bifoga en upsats på de grunder, som R.
St. skulle anse böra iakttagas vid upgörande af decimal-systemet för såväl mynt som mått, mål och vigt.
Vid den öfverläggningen var jag af motsatt mening emot den, som blef R.; o. Ad:ns beslut och min mening öfverensstämde i det alldra närmaste med den ordställning, som BorgareSt. begagnat för att uttrycka sitt beslut i ämnet.
Naturligtvis är jag således af den lanken att det vore lämpligast att nu instämma i BorgareSl:s beslut, hvilket äfven lärer öfverensstämma med ett annat Stånds beslut och derigenom kunde blifva R.
St:s, då K.
AL hade fria händer att låta upgöra det förslag till decimal-system, som kunde linnas vara lämpligt, ulan att bestämdt för detta system lägga de grunder, som i Utsk:s utlåt, voro framställda.
Jag vågar således vördsamt hemställa till R. o. Ad. huruvida icke R. o. Ad. skulle finna för godt att instämma i BorgareSt:s beslut, med frångående af den del af R. o. Ad:s fattade beslut, som är skiljaktigt ifrån BorgareSt:s.
Landtm, hemställde om R. o. Ad. funne för godt att antaga BorgareSi:s förevande inbjudning och således frångå de delar af sitt förut i ämnet fattade beslut, som icke uti BorgareSt:s beslut innefattas, ropades ja, blandade med nej, hvarpå H. Ex. förklarade det han trott sig finna att ja varit öfvervägande.
Wilh. begärde härvid votering, men anmälte sig ånyo, innan voter:spropos:n hann blifva upsatt, samt yttrade: 246 Den 15 Augusti.
Jag hade önskat att denna fråga hade blifvit bordlagd, på det alt man matte frångå denna princip, att så der handlöst och på stående fot uprifva ett förut fattadt beslut, men då sådant icke skett, så hade jag trott, all man bordt genom en votering uttala den åsigten att II. o. Ad. borde vidhålla ett beslut, som Ståndet förut fattat, för att undvika följderna af ett vacklande i besluten.
För öfrigt är min mening uti frågan på det alidia närmaste öfverensstämmande med det beslut, som BorgareSt. fattat och som detta Stånd nu inbjudit R. o. Ad. alt frångå, hvarföre jag inden synpunkten icke har något deremot, men det är för principens skuld, som jag funnit mig upmanad att nu begära votering, dock, om ingen annan derom förenar sig, så vill jag derifrån afstå.
Föredrogs StatsUtskis d. 13 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 291, ang:de inhägnande af den obebygda platsen emellan Iliksg:skonl:s hus och Riddarholmskanalen, samt anläggningen af en kaj- eller strandmur vid samma kanal.
För min del önskar jag visserligen att Sta(sUtsk:s nu föredragna betänk, måtte bifallas, men vid redaktionen af detsamma, har likväl en liten obetydlighet insmygit sig, hvilken jag skulle önska ali hafva undanröjd.
I punkten 3:o heter det nemi.: ”att mellan samma gata och den öfriga delen af nämnde tomt må, såsom stödjemur för jordvallen å gården samt tomtens inhägnande på denna sida upföras en mur af huggen gråsten, hvilken mur, på lämpligt ställe, hör genombrytas af en, med stängsel utaf jerugrindar försedd, nedgångstrappa från gårdsplanen till strandgatan”.
I den följande punkten slår omlaladt, alt tomten skall emot den öppna platsen vid Riddarholmsbron inhägnas genom ett jernstaket på lägre stenfot.
Moliverna synas visserligen utvisa att del varit Utsk:s mening att på muren utåt strandgatan äfven kunde få sällas ett lågt, jernstaket men ordalydelsen i sjelfva beslutet är icke tydlig utan det tyckes tvertom som, enligt detsamma, fullmäktige i Riksg:skont. borde inskränka sin åtgärd till att endast upföra en stenmur mellan strandgatan och den öfre delen af tomten, hvarföre jag vördsamt anhåller alt näst efter orden ”en mur af huggen gråsten” må tilläggas dessa ord: ”försedd, om så skulle erfordras, med ett lågt jernstaket”.
Under öfverläggningen rörrde denna fråga föreslogs just den ordställning, som Gr.
Lagerbjelke här har uttryckt, nemi. att, i följd af höjdskillnaden emellan gården och strandgatan icke skulle blifva tillräcklig, man skulle ofvanpå stenmuren upföra ett lågt jernstaket, och att det skulle bero på Riksg:skont:s Fullmäktige att, efter tagen kännedom om ritningen, bestämma detta och utföra ett sådant arbete.
Vid upsättande af detta betänk, har den åsigten blifvit förbisedd och jag skulle tro, att ett sådant tillägg, som Gr.
Lagerbjelke föreslagit vore nödvändigt.
Derjemte får jag hemställa att R. o. Ad., i händelse af bifall dertill, vill inbjuda de öfriga Stånden att äfven fatta ett lika lydande beslut, på det alt icke någon ovisshet
Den 15 Augusti. 247 ono R.
Sl:s meniDg må hos R.
St:s fullmäktige i Riksg:skont. kunna upsla' vid verkställigheten deraf.
Uppå härefter framslälld propos., biföll R. o. Ad. förevaride utlät, med det tillägg alt uti 3:dje mom. af Ulskis förslag, näst efter orden: ”en mur af huggen gråsten”, infördes följande ord: ”försedd, om så skulle erfordras med ett lågt jernstaketl”; hvarjemte beslöts att MedSiånden genom utdrag af prot. skulle inbjudas att i R. o.
Ad:s om detta tillägg fattade beslut sig förena.
Föredrogos och biföllos StatsUlsk:s d. 13 dennes på bordet lagde ullålm: N:o 292, i anledn. af erhållen återremiss af belänk.
N:o 130, ang:de befrielse för Magazinsförvallaren i Warberg, Anders Ohrvall, från honom ådömd ersättningsskyldighet till Statsverket; och N:o 293’, i anledn. af erhållne återremisser å belänk.
N:o 171, ang-.de K.
M:s nåd. propos. om tillåtelse för nya Trollhätte kanal-Rolags Direktion, att få till skatte lösa gamla slussen vid Lilla
Edet med tillhörande område.
Föredrogs StalsUtsk:s d. 13 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 294, i anledn. af vackt motion om statsanslag till bekostande af en upfunnen machin lill uträkning, sättning och tryckning af mathemaliska tabeller.
Del har visserligen blifvit upgifvit, att den idee, som ligger lill grund för ifrågavar-.de räknemaschin skall vara serdeles sinnrik och vacker, men den har ännu icke kommit till något fullständigt utförande och det torde vara ganska osäkert när den hinner dertill.
Att under sådana förhållanden afsätta eli penningebelopp för att, om så skulle inträffa att ideen låter realisera sig, tilldelas upfinnaren, synes mig vara en väl långt drifven förtanke.
Det visar sig äfven af betänk., att en hos K.
M. gjord framställning om bidrag för ifrågavar:de ändamål, i saknad af medel icke blifvit bifallen; och ehuruväl motionären just af detta förhållande hämtat anledning till sin framställning har jag likväl, då som sagdt är, sjelfva up finningen ännu är i betydlig mån, ofulländad, d. v. s. ännu hö rer tili ideer, som skola utvecklas, icke kunnat biträda Utsk:s pluralitets åsigt, att för det ifrågavar:de ändamålet afsätta något penningebelopp, så mycket heldre som R.
St. redan på Riksg:skont. anvisat större summor än derstädes finnas disponibla.
Vid eli sådant förhållande trodde jag ej, att man borde för ett ännu icke gifvet behof anticipera på en icke befintlig tillgång.
Jag yrkar återremiss af belänk.
Efter att hafva genomläst StatsUisk:s nu föredragna betänk., hyser jag för min del ingen tvekan, alt bifalla detsamma enär man deraf finner, att Vetenskaps-Akademieu funnit sig föranlåten, att på det högsta lill - 248 Den 15 Augusti. styrka afseende å Hrr Seheutz’s begäran, emedan deras u[dinning ansåges lända såväl vetenskapen lill gagn, som fäderneslandet till heder.
När man jemför dessa yttranden af en auktoritet, hvilken man bör tillerkänna full befogenhet alt häröfver med sakkännedom sig yttra, när man, säger jag, sammanställer desamma med hvad man också måste taga i betraktande, nemi.
Statsverkets disponibla tillgångar; — när man betraktar den ringa summa, som här är i fråga, och det försigtiga sått, hvarpå den blifvit anslagen, enär den endast finge utbetalas, om K.
M. skulle finna att den upfunna maschinen skutte motsvara det åsyftade ändamålet; så tror jag att det vore Sveriges R. St., i egenskap af Svenska folkets ombud, fullt värdigt att bevilja summan, på det af StasUtsk. föreslagna sättet.
Ty Sverige bör häfda sin gamla ära att vara en kultur-stat; och då man af kompetente domare inhämtat att den ifrågavartde npfinningen är af stort värde, så vore det ur alla dessa synpunkter icke rätt gjordt, att neka erforderliga medel för densammas tillvägabringande.
För min del får jag tillstyrka bifall lill Utskts betänk.
Då man besinnar att England har upoffrat 30,000 Pd. St. eller 360,000 r:dr b:co för att upnå det med ifrågavande maschin åsyftade ändamålet, ehuru det ännu icke lyckats, och anledning är all förmoda alt den af Hrr Scheutz framställda ideen skulle kunna verkliggöra det åsyftade ändamålet, så skulle det vara alltför snålt af R.
St. att icke ställa 3,333 r:dr 16 sk. b:co till K.
M:s nådiga disposition, synnerligen då dessa medel icke komma att utbetalas förr än ideen är bragdt till verkställighet.
Med de vilkor, som StatsUtsk. fästat vid detta anslag, anser jag att det icke kan komma alt utbetalas förr än maschinen är färdig, och då har problemet blifvit löst till heder för Sverige.
Mörner har, såsom skäl för afslag eller återremiss anmärkt att medel redan vore anvisade till högre belopp än lillgångarne kunna medgifva.
Det är en sak, som jag icke äger kännedom om, men det måtte väl icke vara sådan brist i kassan att 3,333 r:dr 16 sk. kunna vara af någon betydenhet.
Jag har verkligen anledn. ali tro alt med de öfverskott, som innevarande är komma att äga rum på Tullinkomsterna skola säkerligen äfven tillgångar finnas lill dessa 3,333 r:dr 16 sk. II.
Ex. Hr Frih. o. Landtm:s till bifall å StatsUlskts förevartde utlåt, framställda propos. besvarades med starka ja, blandade med nej, hvarefter H. Ex. förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande.
Föredrogos och biföllos StatsUtsk:s d. 13 dennes på bordet lagde ullåltn: N:o 295, i anledn. af väckte motioner, ang:de förändradt användande af den till skolorne i städerne inom Lunds stift utgående Helgonskyld samt om denna afgifts uphörande m. m;och N:o 296, angtde Militiae Boställs-kassan.
249 Vid föredragning af StatsUttsk:s d. 13 dennes på bordel lagda utlåt .Nio 297, i anledn. af väckt motion, ang:de ett årligt anslag af 1000 r:dr åt Byggnadsföreningen i Stockholm, yttrade sig Frih. Cederström, Rud.:
Det är rätt beklagligt, attStatsUtsk.
, i anseende till öfverhandtagande göromål icke hunnit att förr än nu vid riksdagens sista timma befatta sig med delta ärende.
Det hade i min tanka varit ganska önskligt alt StalsUtsk. inkommit med detsamma något tidigare, hvarom jag mågfaldiga gånger på enskilt väg gjort erinran.
Hade saken då likväl kommit in i dess nuvarande skick, så hade jag sökt tillvägabringa en återremiss, på det Ulsk. måtte taga i närmare öfvervägande de goda skäl för bifall, dem motionen innehåller, och hvartill ännu kunde läggas flera andra, dem förmodligen motionären af blygsamhet förbigått.
Nu finner jag mig af denna riksdags snart föreslående slut Jorhindrad att, med något hopp om framgång söka att vinna ändring i detta Utsk:s afstyrkande.
Jag är dock, i sakens närvarande skick, åtminstone nöjd dermed att Utsk. icke har beslridt det förtjenstfull i syftningen af motionen, och att Utsk:s hemställan om afslag å motionen grundar sig derpå, att ovisst vore huruvida det ändamål, som åsyftades, kunde med det begärda beloppet upnås.
Således om ifrågavarrde Byggnads-Förening skulle hos K. M., af de medel, K.
M. kan hafva att för sådana ändamål möjligen disponera, begära något anslag, så synes det som derest
Föreningen bättre lyckades å högre ort tydliggöra att det åsyftade ändamålet verkligen kunde befrämjas genom Statsanslag, StatsUtsk:s förevar:de utlåtande, af R.
St. godkändt, icke innebär något skäl för K.
M. att afslå en sådan hemställan.
Ur denna synpunkt är det som jag vill låta vid StatsUtsk:s utlåt, bero, ehuru jag är fullt öfverlygad alt det rättaste hade varit att R.
St. redan nu, medelst
Statsanslag,upmuntrade ifrågavar:de förtjenslfullaassociation. R. o. Ad. biföll StatsUtsk:s utlåt.
Lagerbjelke, Gustaf och Gr. Gyldenstolpe, Ant. Gabr., StatsUlsk:s d. 13 dennes första gången bordlagda utlåt.
N:o 298, ifråga om sältet, ordningen och vilkoren för utbetalning af anslag och lönebidrag till befrämjande af allmänna arbeten.
Föredrogs och bifölls StalsUtsk:s d. 13 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 299, ang:de dispositionen af den å ackordsförskotter och ersättningar reserverade behållning.
Föredrogos och lades till handlingarne StatsUtskis d. 13 dennes på bordet lagde mern.:
N:o 300, i anledn. af erhållen ålerremis å utlåt.
N:o 254; och N:o 301, i anledn. af erhållen återremiss å utlåt.
N:o 255; 250 Den 15 Augusti.
Föredrogos och biföllos Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.- Utsk:iis nedannämnde d. 13 dennes på bordel lagde utlåitn: N:o 40, i anledn. af väckt förslag om inrättande af en paketpost emellan Sverige och vissa utländska handelsplatser; N:o 41, i anledn. af väckte frågor om linding i rust- och roleringsbesväret, dess utgörande medelst vakansafgilt m. m.; N:o 42, i anledn. af väckt fråga om förhöjning å legan för kungsskjuts m. m.; samt N:o 43, i anledn. af väckt fråga om förflyttning af Navigationsskolan i Calmar till Westervik m. lii.
Föredrogs och lades lill handlingarne Stats- samt Allm. Desv.- och Ekon.Utskms d. 13 dennes pä bordet lagde mern.
N:o 44, i anledn. af ålerremiss af Utsk:ns utlåt.
N:o 12, ang:de förändradt löningssätl för Preslerskapet, samt om S. M. Adjunkters aflönande till en del af Statsverket.
Stats- samt Allm. llesv. och Ekon.- Utsk:ns d. 13 dennes på bordel lagde ut!åt:n: N:o 45, i anledn. af väckt fråga, all de rotevakansafgifter, som utgå af vakanta rotar vid Jönköpings regtte, mätte bestämmas lill lika belopp för alla sådane rotar; N:o 46, i anledn. af väckt fråga om uphörande af den s. k. terminsafgiften som af skolungdomen vid rikets Elementarläroverk erlägges; och N:o 47, i anledn. af väckt fråga om skolungdomens undervisande i de allmännaste reglorne för kroppens och helsans vårdande m. m.
Föredrogs Bevilln.Uiskts d. 13 dennes på bordet lagda mern.
N:o 26, med förteckning på varuarliklar, derå tullvärdena böra, jemte de i 1845 års tulltaxa utsatta, tjena till efterrättelse med afseende på föreskriflerne i 22 och 26 §§me Tulltaxeunderätlelserne, myntberäkningen af städernes tolag och andra efter lull värdet utgående allmänna utgifter.
Uti delta betänk, har vid tryckningen det misstag inträffat, pag. 3, i afseende på artikeln ”Hudar och Skinn, ej hänförlige lill pelsverk, beredda; finare skinn för tillverkning af handskar och portefeuille- och elui-arbelen .,.. 1
Ä”, att den siffra, som skulle stå i riksdalerskolumnen, icke der blifvit införd.
Alt densamma troligen vid ombrytningen utfallit synes deraf, att i kolumnen här icke står något streck såsom på andra ställen der icke någon siffra bordt införas.
Det skall vara 3 r:dr 16 sk. i st. f. 16 sk., som här står.
Jag anhåller således att R. o. Ad. ville bifalla betänk, med rättelse af detta tryckfel.
Den 15 Augusti. 251 Uppå härefter framställ! propos. biföll R. o. Ad. förevar:de mern. med rättelse af det, genom tryckfel med 16 sk., i st. f. 3 r:dr 16 sk., utförde tullvärdet för 1 få finare skinn.
Vid föredragning af Bevilln.Utsk:s d. 13 dennes på bordet lagda mern.
N:o 27, i ani. af väckt motion om beredande till nästa riksdag af detaljeradt förslag till tulltaxa, yttrade Frih.
Vanligtvis plägar man icke vara mycket belåten, alt se sina förslag underkända och intet afseende på dem fästadt; men Bevilln.Ulsk. har i detta fall afgifvit så förträffliga skäl, alt jag icke bör påyrka något vidare afseende på mitt förslag; ty grundtanken och syftningen af detsamma har Utsk. rätt väl upfallat, det har erkänt mina åsigter vara de segrande, och det har insett huruledes sjelfva förslaget egentligen blott kunde åsyfta en utväg att om möjligt modifiera eller neutralisera verkan af motsatta nationalekonomiska ide'er, derest de nemi. synts på väg att vinna öfverhanden.
Riksdagens utseende vid annalkandet af dess slut är emedlertid i detta fall vida mer tillfredsställande än hvad under motionstiden kunde med någon säkerhet förutses; Utsk. har insett andemeningen af min motion; dess bokstaf må gerna sättas å sido, allenast den förstnämnda råder.
Nöjd med den förklaring jag haft fägnaden härom från Utsk:s sida framkalla, skall jag af dessa anledningar gerna se att Ulsk:s förevaride betänk, varder af mina värda Ståndsbröder godkändt. R. o. Ad. biföll Bevilln.Utskrs förevande mern.
Föredrogs, men bordlabes ånyo, då begäran af Frih.
Stjernstedt, Aug. Wilh., och Frih.
Cederström, Rud., StatsUtsk:s i gårdagens plenum första gången bordlagda mern.
N:o 308, med öfverlemnande af förslag till de 2:ne första afdelmne af Reglementet för Riksg:sKonl. Vid föredragning af BankoUtsk-.s i gårdagens plenum på bordet lagda mern.
N:o 71, ang:de förändringarne uti bokföringen och redovisningen vid Tumba bruk, blef detta mern. ånyo bordlagd! på begäran af Frih. Klinkowström, Rudolf Mauritz, och Frih. Stjernstedt, Aug. Wilh.
Föredrogs och bifölls BankoUtsk:s i gårdagens plenum på bordet lagda utlåt.
N:o 72, i ani. af väckt fråga om anställande af en Kanslist till biträde åt Ombudsmannen vid LåneKont. i Götheborg.
Föredrogos, men bordlädes ånyo, på begäran af Frih.
Stjernstedt, Aug. Wilh., och Frih. Klinkowström, Rud. Mauritz, BankoUtsk:s nedannämnde i gårdagens plenum första gången på bordet lagde utlåt, och mern.
252 Den 15 Augusti. N:o 73, i anledn. af väckt fråga om anställande af en Kassör vid LåneKonl. i Götheborg ; N:o 74, med förslag till åtskilliga förändringar uti l:a, 2:dra och 3:dje artiklarne af BankoReglementet; och Nio 75, angide vissa föreskrifter i BankoReglementets 5:te artikel.
Föredrogs och lades lill handlingarne Allm. Besv.- o.
Utsk:s i gårdagens plenum på bordet lagda mern.
Nio 132, i ani. af RiksStms olika beslut, ang:de Ulskts utlåt.
Nio 120, i fråga om Oresundska lullafgiftens uphörande för Svenska fartyg.
Föredrogs och lades till handlingarne Exped.Utskis i gårdagens plenum på bordet lagda meni.
N:o 9, i ani. af återremiss ä skrifvelse-förslaget
Nio 130, och förslaget
Nio 8 till § i Riksdagsbeslutet.
Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Utskin inkomne mera., utlåtm och betänkm, nemi. från Constitutions-Utskottet:
Nio 28, med voler:spropos:r röride det uti Coust.Utskis mera.
Nio 11, afgifna förslag om val af Ordföride i Ulsk. och andra delegationer af R.
St.; N:o 29, om voterisproposir ronde Const.Utskis, uti dess mern.
Nio 16, afgifna förslag till ändring i 49 § Riksd.Ordn. och 56 § R.F., angide motioner; Stats-Utskotteti Nio 313, med förslag lill sammanjemkning eller volerispropos. , i ani. af RiksStins skiljaktiga beslut, rör-.de StatsUtskis utlåt.
Nio 263, angide anslag lill inköp af en Kanslirådet Krutmeijer tillhörig gravyrsamling; Nio 314, i ani. af erhållen återremiss å utlåt.
Nio 269; Nio 315, i anledning af erhållne ålerremisser å utlåt.
Nio 274, angide bildandet af en fond till understöd för afskedade folkskole-lärare; Nio 316, i aul. af erhållen återremiss å utlåt.
Nio 276, i fråga om nedsättning uti eller befrielse frän arrendet å indragna bostället Astorp; Nio 317, i ani. af erhållen återremiss å utlåt.
Nio 283, angide begärd afskrifning och restitution af anmärknings-medel, ådömde Fältkamereraren P. U. Arell; Nio 318, i ani. af erhållen återremiss å utlåt.
Nio 290, angide väckt fråga om afskrifning af en upbördsbrist hos numera aflidne Kronofogden J. M. Huss; Den 15 Augusti.
253 N:o 319, i ani. af väckt motion, rör:de sättet för komplettering af vakante nummer vid Häst-Jägare korpsen och Fält-Jägare reg:lel i Jemtland; N: 320, i ani. af ålerremisser å utlåt.
N:o 194, ang:de ytterligare understöd för Enke- och Pupill.kassan vid RiksgäldsKontoret; <•
N:o 321, ang:de föreslagen lindring i betalningsvilkoren för det lill upbyggande af Stiftskyrkan i Hernösand beviljade lån; Stats- samt Allm. Besv.- o. Ek o n.-U ts ko 11 e n : N:o 48, i ani. af K.
M:s nåd. skrifvelse, ang:de den tillökade ordinarie Soldat-roleringen i riket; N:o 49, i ani. af erhållen återremiss af Utsk:ns betänk.
N:o 18, ang:de väckte förslag till en förändrad organisation af Landtförsvaret; N:o 50, i ani. af erhållen återremiss å utlåt.
N:o 20; IN:o 51, ang:de RiksSlms beslut i ani. af betänk.
N:o 35; N:o 52, i ani. af väckte frågor om indragning af Biskopsembetena, reglering af Biskoparnes löner samt de af dem innehafvande prebende-pastorats förseende med egna Kyrkoherdar m. m.; Bevillnings-Utskottet: N:o 29, ang:de beräkningen af Tullmedlen, Saluaccisen, Postmedlen, Charla-Sigillata-afgiften och Husbehofsbrännerimedlen; N:o 30, ang:de de till den blifvande nya Bevillningsstadgan hörande formulärer ; Bevil In.-, Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utskotten: N:o 5, med förslag till redaktion af vissa stadganden i förordningen, ang:de vilkoren för tillverkning och försäljning af bränvin; Lag-Utskottet: N:o 46, i ani. af väckt motion alt 1 § af 9 kap. Ä. B. måtte tillökas med ett nytt stadgande för bestämmande af hvad egendom i boupteckningen bör uptagas och värderas; N:o 47, i ani. af väckt motion, ang:de Kronofogdes och Landtmälares rätt att såsom rällegångs-fullmäktige begagnas; N:o 48, i ani. af väckt motion om ändring i lagens stadganden om tiden då hemman å landet och hus i staden skola afträdas; N:o 49, i ani. af väckt motion om ändring i 21 kap. 3 § R.
B-; N:o 50, i ani. af väckt motion om bestämmande af vissa 254 Den 16 Augusti. dagar för lifgifvande af domar och utslag i Hofrätt och Rådstufvurätt; samt N:o 51, i ani. af gjorde anmärkn:r mot Utsk:s i 3:dje punkten af dess under J\:o 25 afgifna betänk, framstäldta förslag till förordning om vissa bestämmelser i afseende på fullföljden och behandliDgen af mål i Hofrätt.
För att så mycket som möjligt bidraga till förkortande af riksdagen och komma till slut med de ärender, som ännu äro oafgjorda, får jag anhålla att Bevillu. Utsk:s betänk.