Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den 15 December. förgäfves efterhört någon Charta på sitt Hem* inan och nogsamt visste, att ingen människa nu mera lefde, som kunde upplysa hurudant Torpet var i sitt ouppodlade skick, icke vidafe fullföljde saken, emedan ett fullföljande defaf nödvändigt skolat medföra ganska betydliga kostnader, utan att leda till något Resultat»
Men den ledsammaste följden af denna Resolution var den, att Strö-roten, som förut ärligen betalt en liten obetydlig Plan-afgift, nu rent af nekar att erlägga det minsta, förr än, enligt Kongl. Krigs* och Kammar - Collegiernas Resolution , Torpets primitiva beskaffenhet blilt uppdagad —* hvilken skada och orättvisa denna Collegiernas Resolution åstadkommit, hafva dess upplysta Medlemmar förmodligen icke insett.
Det är på alla dessa grunder jag högligen önskar och föreslår, att Riksens Ständer, bland sina underdåniga önskningar till Kongl Majit , äfven ville bifoga, den, om ett Nådigt stadgande, att alla Strö-rotar vid den Indelta Arméen , enär de ej i godo kunna öfverenskomma om en årlig Plan-afgift till Stam • rotarna , måtte åläggas att betala den, som, efter å Torpet i dess nuvarande skick verkstäld laglig besigtning och värdering, af Härads - Rätten i orten gillas och föreslås, samt af Landshöfdinge Embetet fastställes5 och synes mig denna Plan-afgift i Säd böra bestämmas.
Skälen tili detta högst billiga stadgande har jag i det föregående tydligt tillkännagifva, och 6kola sä* Den 15 December.
Kert af hvarje tänkande och upplyst Medbor» gare godkännas.
Jag anhåller att detta mitt Mamorfal må med de andra respective
Stånden communicejras samt till Allmänna Besvärs- och Oecono* mie Utskottet remitteras, Lades på bordet, Grefve Gyllenborg, Johan Henning, anförde skriftligen följande ; En längre tid har jag hyst den öfvertygelse, att, till betryggande af Medborgares rätt, borde vissa controllerande åtgärder, i afseende på Läns styrelsen, vidtagas, och dä jag går att föreslå sådane, väntar jag af Herrar Landshöfdingars nit för allmänt väl, att ett Förslag icke misstydes, som, icke föranledt af närvarande förhållanden, blott har framtida nyttan till föremål.
Vid våra många Författningars mindre tydliga och obestämda föreskrifter, och Landshöfdingars olika begrepp, huru långt, i vissa Sfseenden, deras Embets-myndighet lagligen kan utsträckas, kunde det möjligen hända , att åtgärder vidtogos, som föranledde till tvekan, huruvida de voro förenlige med det rätta och Jugarnes mening, och derföre önskade jag at£ Utvägar kunde bered3S till en skyndsammare pröfning och rättelse, derigenom, att dess åtgärder blefvo kände af JustititejCancelieren och Justitieombudsmannen, hvilka begge äro Vårdare af Medborgares rättigheter, till undviktm - J)en 15 December,. de af åklagade skyldigheten vid förment lidande, pcb ett beroende af den långsamma Collegiala pröiningen, som stundom, genom inflytelse, torde kunna, om ej undanhållas, åtminr $tone uppskjutas.
J*g tijistyrker derföre att, af aila, ifrån Konungens Befallningshafvande, utgående Kungörelser, som röra allmän och enskilt® rätt och skyldigheter, borde, vid hvarje månads urgång, ett hxeniplar till Justitire-Canpellerens och Justitia Ombudsmannens granskning öfversändas, och då jag härvid torde mötas af det inkast, att de blefvo allt för vidlöffiga att af desse Embetsman granskas , får jag förklara, att den större delen af Knngörelserne, $om blott innefatta tillkännagifvanden, såsom efterlysning af Rymmare och hcrisiulne saker $amt Auctioners utlysande m. m., borde serskilt tryckas, och icke afsända®, hvarefter ett öfverseende af de öfrige icke blef af den vidlöltighet, att det borde blifva ett hinder för ett nyttigt föremal.
Genom dessa Kungörelser borde förenämnde Embetsman kunna vinna den upplysning, som i alla fall borde dem meddelas om då arbitraira vitén, sam af Konungens Befallningshafvande föreläggas, pa det att et£ ensrämmigare förhållande i sådant afseende kunde beredas, och, då jag nyligen i egenskap af R-.visor haft tillfälle i Stats-Conroiret inhämta , att Vites-böfer i ett och annat
Län uppgår till flera gånger högre belopp än i andra , och jag icke kan antaga en större benägenhet till åsidosättande af skyldigheter i ett Län än i ett annat; sä har jag trott mig finna orsaken der. till i olikhet af Principer för bestämmande af Den i 5 December. 343 Vitén, som torde förtjena uppmärksamhet.
— Vidare får jag vördsamligen tillstyrka, det Landshofdjngarnes obestämda rättighet att till LandsCancelliet inkalla Läns-Innevänare till Sammankomster och muntliga förhör måtte inskränkas.
De förra synas nästan vara utan allt ändamål, enär hvarken elen frånvarande elier till någon proposition nekande, bör på sådant ställe kunna af Pluralitetens beslur förbindas, och hvarom, till Landshöfdingars efterrättelse och LänsInnevånares trygghet, jag yrkar ett bestämdt Stadgande; de senare eller muntliga förhören åter, synas icke, utan i få händelser, böra tnedgifvas, helst samma Princip?, sorn endast j; brottmål fordrar personlig inställelse vid Domstolar, älven synes böra lämpas till mål, som höra till Konungens Befallningshafvandes afgörande.
Jag kanner väl, att en del Landshöfdingar ganska varsamt begagnar denna dem til. kommande rättighetj men hvarföre skall den existera, då den ansvarslöst kan missbrukas?
Sora exempel må nämnas, att blott en Resandes klagomal i en Dagbok, stundom utan skäl, föranleder till Gästgifvarens och Hållkarlens inkallande till Landshöfdinge-sätet, och får han. göra kanske en resa af tjugu mil fram och åter, utan att han derföre, eller för tidsspillan, njuter någon, ersättning, då ändamålet lika vunnits, om han. fått lemna skriftlig förklaring till pärmaste
Krono-betjent att till Landshöfdingen Öfversända, och i sammanhang härmed får jag äfven föreslå, att alla förklaringar, sorn i grund af allmänna skyldigheter kunna Läns Innevånare affordras, måga till oärmaste Krono betjent till 344 Deri 15 December. afsändande till Landshöfdingen, få aflemnas. 'X vissa fall torde mnntliga förhör icke alltid kunna undvikas, men sädane torde kunna bestäm» snas, och då de i Skuldfordrings - mål någon gång nödige anses, borde den Sökande förskjuta kosinaden för Debitorn, till beräkning vid Målets slutliga afgörande; och i Mål, sorn innefatta oloflig Bränvins-försäljning och Fylleriförbrytelser, bqrde äfven personliga inställelsea undvikas, då förbrytelsen skrift'-ligen erkännes.
Om > pä sätt nu är föreslagit
Sammankomster och muntliga förhör hps Landshöfdingen blefv-Q sällsamme, skulle det för honom icke blifva besvärande, att äfven om förhållandet i dessa afseenden meddela justities •
Cancelleren och Ju? stiti® Ombudsmannen underrättelse, för att kunna fästa deras uppmärksamhet vid behörigheten af dessa åtgärder, och i synnerhet synes mig, det
Landshöfdingen borde gifva dem tillkänna de anledningar, som föranledt till Vittnens af» börande vid Landshöfdinge-sätet, helst det kunde hända, att Kongl. Kungörelsen den ro Mars IBIS"
, som tillåter Landshöfdingen atthöra Vittnen i Police-mål. och i hvilken Författning, genom serskilt Motion hos Lag-Utskottet, en mera bestämd föreskrift bör sökas, kunde allt för mycket utsträckas, så att möjligen på en obestyrkt angifvelse, Läns - Innevånare kunde besväras, äfven såsom Vittnen, att på Lands» Cancelliet sig inställa, och då Landshöfdingen är berättigad att låta dera afhöra, anser jag, s| fänge det är obestämdt hvad till Police-mål bör hänföras, att Justitia-Cancelleren och Justin®.
Ombudsmannen icke böra sakna kunskap om hvad Den 15 December, 34 i i sådant afseende kan förefalla.
Slutligen , och då det torde kunna inträffa, vid denna tiden icke sällan förekommande utmätningar för utgifter, sorn i grund af allmänna förbindelser, Jordbrukaren affbrdras, att utmätningar, oakradt den debiterades bestridande , verkställas , och svårigheterne att efter en längre tid återfå hvad man orätt utgifvit, äro allmänt kände 5 så tror jag mig icke sakna anledning tillstyrka, det Kronobetjeningen, då jäf göres emot behörigheten af en debiterad afgift, böra vara ovillkorligen förbundne att innehålla med utmätningens verkställighet, och jemte anmälan, begära Landsnöfdingens förhållnings-ordres, som sedan, i fall den afgih-skyldiges skäl icke godkännes, får behörigheten af den executiva åtgärden , ikläder sig ansvar.
Jag anhåller ödmjukligen att detta Anförande må till vederbörligt Utskotts Utgärd remitteras.
J-ades på bordet, Upplästes följande från de andre Stånden ankomne Piotocolls-Utdrag, jFran Prdste- Ständet:
Af den 13 December, angående godkännande af den af Expeditions-Utskottet uppsatte Tacksägelse-Adressen till Kongl.
Majit, JJen 15 December.
Fran Bunde - Ståndet:
Af den io December, angående Remiss:. Till Stats- Utskottet af Eric Svenssons från Bohus Lån Memprialer, det ena angående Allmänna Magazms - Inrättningen , och det andra rörande anvandandet af de på Riks • Statens p:de Hufvud Titel anslagneMedel; till Banco Utskottet.- 1:0, af Ok f Gudmundsson Bagges Memorial, rörande Discont - Assignationers och Obligationers användande vid omsättningar och inbetalningar af Discont- Lån; samt till Lag. - Utskottet af J.
M Wessiogs Memorial, angående dels allijiant deltagande i Tingshus - och Prestegårds-byggnad, samt Säteriers skyldighet att deltaga i Vådelds släckande, dels och straffets skärpande lör Tjufvar; och 2:o Anders Danielssons Memo?_ rial], angående de af Konungens Beiallningshah*. yande utfärdade Vites - förbud.
Lades till Handlingarne, Justerades följande:
Utdrag af ProtocoUet, hållit hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln vid Urtima Riksdagen i Stockholm den iy December 1817*. S. D.
Föredrogs å nyo och bifölls SiatsUtskottets den 13 December på bordet lagd® Den 15 December. 347 Memorial, af föregående dag, rörande Krono LJppbördens verkställande.
S. D. Remitterades till Danea - Utskottet.- Tvänne Dictamina af Herr Steuch, Johan Henric, och af Herr Herr Heykenskjöld, Detlof, angående en högre Belånings-rätt i Banquen på Bruks - Effecter, Allmännq Besvärs• oph Qecanomie- Utskottet.
Ett Memorial af Herr Svedenhjelm , Hans Leonhard, pm någre Medel till förekommande af allt för höga Spannmåls - pris och till befordrande af Spannmåls-productionen.
Ett Memorial af Herr Estenberg,* Pehr, angående inskränkning i Bränvins - bränningen till förekommande af för mycken stegring i Spannmåls-priserfie, Ut supra, Anmältes och emottogs på vanligt sätt HofCancelleren, Riddaren och Commendeuren af Kongl. Maj:ts Orden, Herr Friherre Gustaf af Wetterstedt, hvilken å Kongl. Mäj:ts Vägnar afy k mnade Nio Kpngl.
Maj:ts bär nedanföre anfexknade Nådiga Propositioner.
Herr Grefven och Landt Marskalken anmodada Herr Hof - Cancelleren att till Kongl. Majrt framföra Ridderskapets och Adelns underdåniga 348 Den 15 December. vördnad jemte försäkran att Kong!.
Maj:ts Nådiga Propositioner skulle med första varda till pröfning töretagne.
Sedan Herr Hof-Cancelleren på vanligtvis blifvit utbeledsagad, upplästes och lades på bordet, nedannämnde Kongl- Maj:ts Nådiga Pro* pdsitioner till Riksens Ständer: 1:0 Angående en stadgad Afgift ^af hvarje Mantalsskrifven Person till den Veneriska Smittans hämmande, samt utvidgande af de dertill nödige Cur • ansraltsr, och fortfarande af det vid sistledne Riksdag till samma ändamål gjorde anslag; Gifven Stockholms Slott den 2,9 November 1817. s:o Angående bevilljandet af vanliga Pre* Ste» Bols-frihet åt några nya Preste-Boställen» samt i allmänhet för de Kyrkoherde- och Ca» peiians-Boställen , hvilka, i anseende tili skeende r\ya Pastorats- och Capell - Inrättningar, framdeles kunna tillkomma ; Gifven Stockholms, Slott den 29 November I8i?- 3:0
I afseende på den vid 1815 års fJr* tima Riksdag yrkade rättelse i Författningarne om Afdrag till Statens förmån å Civile Embefs-*. ock Tjenstemäns indelta Löner; Gifven Stockholms Slott den 3 December igi7» 4:0
Angående sökt befrielse från Bränvins» Bevillningens utgörande för åren 1810, igri j8J3 af Personer å landet; som ej ags elle?
Den 15 December: 349 besitta jord; Gifven Stockholms Slott dea 3 December i8i7- y:o Angående uppförande af en Minnesvård öfver Svea Rikets utkorade Krons-Prins Carl August, på Qvidinge Hed i Skåne; Gifven Stockholms Slott den 9 December 18*7* 6:0
Angående användande af de inom Södermanlands
Län befintelige sä kallade jag-backar; Gifven Stolms Slott den 9 December xg 17, 7:0 Angående inrättandet af Allmänna Arbets- och Corrections - Hus på Borgholms Slott och i Vadstena; Gifven Stockholms Slott den 10 December 1819. 8:0 Angående nödige' Medel och Utvägar' till Hjelmare Sluss- verks ombyggnad oell vid tnagt-hållande; Gifven Stockholms Slott den 10 December igi7* 9:0 Angående Allmänna Fenninge - rörelsens öch Mynt-värdets upprätthållande; Gifven Stockholms Slott den ro December 18i7- Ridderskapef och Adeln ansåg ej nödigt, ätt de vid hvarje Proposition bifogade Utdrag, af Stats-Rådets Protocoll, elier de vid några Propositioner bilagde Handlingar upplästes, med undantag endast af det vid ofvanberörde Nionde Proposition bifogade Utdrag af Stats-RådsProtocollet för den 10 December i8*7> hvilket upplästes.' 3S° Den I5 December.
Ridderskapet och Adelfi åtskilj. des klockan half till 3 eftermiddagen. lii fidem PrötocollI Ö. J.
Lagerheirtii Thorsdagen den 18 December'.- Plenum kl. half till ii förmiddagen.
Herr Grefven otti Ländt Marskaiken tillkännagaf, att som Hans Kongl. Höghet Hertigen af Södermanland vore opasslig * hade Hans Maj:t Konungen och Hans Kongl. Höghet Kron-Piin. sen uppskjutit empftagaindeé af Riksens Siänderg Stora Deputation intill dess Hans Kongl. Höghet biefve till hälsan återställd 5 och förklarade Herr Grefven och LahdtMarskalfcen, art så snart Hans Maj:t Konungen samt Deras Kongl. Högheter bestämt dagen till emottagande af berörde Deputation, skalle Herr Grefven och LandtMarskalken hafva äran derom underrätta Rid-; derskapet och Adeln; och kunde Anteckningeri hos Riddarhus-Fiscalen till deltagande 1 Depiitationen emedlertid fortsättas.
Den 18 Eecember. 3Ji Börjades justeringen af Pleni - Protocollet för den 13 dennes.
Efter uppläsning af Friherre Ludvig BoyeSj uti berörde Protocoll intagne yttrande, tillkäntiagaf Herr Grefven och LandtMarskalken, det Friherre Boye låtit i dag inlemna ett skrifreligt Anförande med anhållan att detsamma måtte vid •justeringen af Protocollet för den 13 dennes 'varda uppläst, hvadan detta Anförande nu uppå Jästes , så lydande:
Af sjukdom hindras jag, att kunna i dag bevista Högloftige Ridderikapets och Adelns Protocölls - justering af den i3:de i denna månad:
Och ehuru jag ej drager i tvifvelsmål att ju berörde Protocoll, söm snart lärer från trycket till Allmänheten utgifvas, befinnes innehålla så väl Herr Stats-Rådets m. m.
Friherre Skjöldebrands Täl> som mitt deraf föranledda Yttrande, sådane som de uttalades; anhåller jag dock ödmjukast, att få erinra om det verkeliga sammanhang och förhållande , som mitt yttrande ägde till Herr Friherrens och Stats-Rådets
Tal, då de båda afgåfvös, besannadt äfvert deraf, att någon påminnelse deremot icke genast gjordes, I öfrigt utbeder jag mig, att få vördnadsfullt anmärka, att jag talade endast till försvar för de Allmänna Grundsatser af en Patriotisk Opposition, hvilka ännu i denna dag, erkännas i alla Constitutionella Monarkier, der en ^Representativ
Magt existerar, såsom England, Deri 18 December i Holland och Frankrike, samt jehiväl varit i Sverige, äfven under Säkerhets - Aetens tid^ godkände.
De voro af Grefve Schwerin framställde, Och dä jag ansåg dem vara uti Herf Frihetré Skjöldebrands Tal misskände, trodde jag defäs Värde påfordra ett forsvar.
— Annat är likväl gtliodsatsernd i sig sjelfva}
Och helt annat är sättet att dem tillämpa, dem begagna.
Jag hade icke bevistat Debatterne på Riddarhuset, angående Tacksägelse-Adressen; och jag borde föl jagte! igen icke tillåta mig att yttra ett ord om dem, hvarken till bifall eller Ogillande åt någon Ledamot, väre Sig af Ministérefli eller Oppositionen.
Jag gjorde det icke heller:
Och det omdöme, sorn, till äfventyts gifvit åf mitt yttrande en sådan utsträckning, har föl/ag* teligen brOstit lika i sanning,- sorn i rättvisa.
Fortsattes justeringen af Protokollet för deli 13 dennes intill slut.- Éörjades justering af Pleni-Protöcollet föf flen iy dennes.- Efter uppläsning af Herr Spaldencreutz’®,•
ArVid, ä samma dag afgifne sknfteliga Anförande, förande Plan- penningars erläggande för Soldat- Torp . yttrade Herr C'nn Heynne,- Georg.- 1 anledning af Herf Spaldencreutz^ Memorial torde fä upplysas, atf vkt Den 18 December; vid 1812 års Riksdag i Örebro väcktes af Hedervärda Bonde - Ståndet fråga om Plan-penningars förhöjande för Soldat-Toipen, i följe hvaraf Kongl Maj:t i Nådigt Bref af den 13 October 1812 anbefallt Herrar Landshöfdingar att befordra frivilliga öfverenskommelse? emellan Stam- och Strö-rotarne örn dessa Plah-penningar; men i stället för öfverenskommelse^ Uppkommo efter kungörandet af detta Nådiga Bref, en mängd af Rättegångar, som, i brist af bestämd föreskrift huru dé borde afgöras, behandlades på olika sätt vid olika
Domstolar eljer ock icke kunde afgöras; hvarföre jag till vinnande af någon bestämd
Författning föreslog
Vid sistlörflutne Riksdag iglf , att de Planpenningar sani 1 bestdmdes Vid Indelningsverkets början, borde förvandlas till SpafinmäÉ efter det årets Krönd- pris och fördelad på Roten utgöra Torp - skatten.
Detta mitt förslag gillades af då varande OecOnomie- Utskott, och antogs af alla fyra Riks •
Standert såsom deras underdåniga önskan grundad på Indelnings verkets Principe; röen efter hvad jag underrättat tnig af flere härvarande Herrar Landshöldmgar; hat en sådan Författning icke ännu kommit till deras kunskap.
Detta är ganska olyckligt för Så många tusende Människors^ om ej välfärd, åtminstone lugn och fred för obehagliga och långvariga Rättegångar, och kan gifva anleda ning till den frugtan, att Riksens Ständers un-' derdåniga önskningar uti Mål sorn icke rörer Kongl. Mapts och Kronans rätt eller något Stånds enskilta interresse icke lage Herrar föredraganHidd. och Ad, Prot, 1, B, 45 5 4®* 3T4 \JDen de så ömt otti hjerta t, som Riksens Ständer torde hafva skäl att vänta.
För att återkomma till Herr Spaldencreutz^ Memorial,. torde jag tili Herr Grefven och LandtMarskalken samt Höglofl.
Ridderskapet och Adeln få hemställa, om icke med Herr Spaldencreutz^ bifall dess Motion såsom redan afgjord kunde förfalla, och deröfver begära Högvälbotfie Herr Grefven® och LandtMarskaikens Proposition.
Herr Grejven och Landt Marskalken förklara* de, det han hade sig bekant, att Kongl. Majitför omkring frenne veckor sedan i Nåder profVat och afgiort ifrågavarande ämne, samt hemställde således, om icke* med afseende så val derå sorn å hvad Herr v. Heynne yttrat, Ridderskapet och Adeln behagade tillåta, att Herr Spaldencreutz^ den iy dennes på bordet lag-- de Motion mrande Plan - penningars erläggande finge, så vida Herr Spaldencreutz sjelf det med* gaf, förfalla. ' •
' Bifölls.
Fortsattes justeringen af Pleni-prötocollet för den 15 denfles intill slut.
Vid förhyad föredragning af Kongl. Maj.-ts den 29 sistlidne November aflåtne och den 1$ i denne måtiad på bordet lagde Nådiga Proposition till Riksens Ständer, angående en stadgad Afgift af hvarje Mantalsskrifven Person till Den i 8 December. 5 j j den Veneriska Smittans hämmande, samt utvidgande af de deit.dl nödige Cor anstalter* och fortfarande åf det vid sistlidne Riksdag till samma ändamål gjorde Anslag, bief Högrfbeförde Nådiga Proposition, uppå derom af Herr Grefven och LaridtMärskalkeu gjord, samt af Ridderskapiet Och Adeln efter en kort öfverläggning bdalleri framställning, till Stats- oeli Bevillning*1 Utskotten remitterad; Friherre Stael von Holstein, Corfitz Ludvigs Sorti enligt Riksdags-Ordningen ingen Riksdagsman får i ett Memorial sammanfatta flere ämnen ; alltså och ehuru detta stadgande visserligen icke kan lämpas till Kongl.
Majtts Nådjgå Propositiöner, får jag likväl hemställäöm icke* enär ifrågavarande Proposition innefattar tvänne ämnen, det ena om fortfarande af det vid kista Riksdag gjörde anslag till Veneriska Smittans hämmande, och det andra örn en hy Afgift af hvarje Mantalsskrifven Person till samma ändamål, Utdrag boide göras af Propositionen, på det hvarje Utskott matte erhållå den del deraf, som till dess Pröfning hörer.
Grefve MörnerAdolph GöranDå Riksens Ständer vid sista Riksdag icke allenast beviljat étt årligt anslag af 8000
K:dr att utgå till nästföljande Riksdag, utan ock derjemte ansett deni fjenligaste utväg blifva, att Innevänarne i hvarje Län åtogo sig en efter Länets behof lampad afgift af hvarje Mantalsskrifven Person, till deri Veneriska Smittans botand ; sä hafva i anledning deraf Länens Sammanskott såsom frivilliga 3SÖ JDe n 18 December; dels blifvit olika Länen emellan, i <3et fingra åtagit sig 3 sk. för hvarje Mantalsskrifven Per-» son, andra mindre, linda till blott en skilling, dels ock olikhet inträffadt inom ett och samma Län, så att någre Socknar ingått i en större, andre i en mindre och somlige åter vägrat all afgift.
Maj.-t, sorn till ändamålets vin* nande ansett lämpeligt, bade att dessa många olika åtaganden blefvo jemnade och till en ali* män Afgift förvandlade, samt äfven att det vid sista Riksdag gjorde Anslag ytterligare fortfor, har icke kunnat uti ifrågavarande
Proposition åtskilja frågan om anledning till det hegärta Sammanskottet från frågan om sättet huru detta sammanskott bäst må kunna tillväga bringas.
Det är för öfrigt enligt både med GrundUgarne , med alla föregående Riksdagars praxis och med sunda förnuftet, att en så beskaffad Proposition utan all styckning pä en gång remitteras till ivänne Utskotts handläggning.
Friherre Stad von Holstein.- Som Grefva Mörner sjelf medgitvit, att de til! ifrågavarande ändamål skedde Sammanskott hittills varit frivillige , och en ny fråga följaktligen uppkommit, huruvida' denria frivillighet skall föfvandlas till Ständig skyldighet och verklig beskattning 5 så anser jag för min del denna senare fråga först böra serskilt afgöras, innan sättet, huiu denna Skatt fäjrrphgast må kunna utgöras, till pröfning företages.
Herr Silfverstolpe, Gustaf Abraham : Angående sjelfva ämnet, kan någon öfverläggning J)en 18 December fcke aga rum, utan bör endast frågan om Re, miss nu komma under pröfning.
Och då, en, ligt min öfvertygelse, de uti Kongl. Majits Nådiga Proposition framställde ämnen tillhöra både Stats- och Bevillriings-Utskottens upptagande , lärer samma Proposition böra till båda Utskottens handläggning öfverlemna*, hvarefter Utskotten äga att antingen hvar för sig, eller ock på sätt äfven är tillåtit, med hvarandra sammanträda, samt. efter föregången gemensam pröfning, deröfver afgifva ett samfält utlåtande, Grefve v. Schwerin, Fredr.
Bogislaus.-
Jag finner för min del Friherre Stael v. Holstein®
Motion vara ganska rigtig , och tror, att innan de redan ingångne frivilliga öfverenskommelser varda till en ständig
Skatt förvandlade, borman först afgöra, huruvida en sådan beskattning må vara ovillkorligen nödvändig eller icke.
Jag är visserligen af den öfvertygelsen, att Riksens Ständer icke skola afslå den föreslagne afgiften, men anser likväl, till undvikande af ett farligt prejudicat för framtiden, Formerne böra iakttagas, samt att i följd deraf, Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition först bör till Stats - Utskottet remitteras.
Jag kan för min del icke finna, att Kongl. Majit kunnat vidtaga någon annan åtgärd, då fråga är omen för ett allmänt behof nödig utgift, än att till Riksens Ständer framställa både vigten och nödvändigheten deraf samt sättet huru ändamålet lämpeligast kan vinnas.
Ständer äga Den 18 December. således tillfälle att öfverväga och pröfva ämnet i hela dess vidd.
Då nu fråga endast är ort) Remiss, vill jag för min del, för att förena tankarne, allt för gerna medgifva, att Propositionen i hela dess omfattning till Stats- pch Beyillnings-Utskotteu öfverlemna?.
Herr Påhlman, Otta Fredric.- Då föreva. yande fråga, pm erforderliga Medel till hämmande af den Veneriska smittan, under Senaste Riksmöte endast var till Stats ■ Utskottet remitterad, skedde sådant af den qtsak, att af gil terne icke voro bestämde, utan borde genom öfverenskommelse!' inom hvarje Län uppgöras, Detta, sorn ufn svårighet skett uti Kronobergs
Län, trodde man älv n kunna med lätthet verlcr 6fällas i de öfrige.
Erfarenheten har dock beyLat modsen, och att denna anstalt nmdfort pnänga olägenheter.