Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet har väl grundat sitt sednare Utlåtande på en från GeneralAdjutanten erhållen Promemoria, men det vore vådligt, om man skulle följa den grundsatts, att af känsla för kameratskap, såsom här blifvit yttradt, frånträda en annan grundsatts, den nemligen, att ej bevilja högre löner, än dem Styrelsen profvat vara tillräcklige.
För öfrigt kan jag ej instämma i hvad en Talare för någon stund sedan yttrat, att Representationen ej vöre skyldig redo för Svenska Folket, och att Svehska Folket ej bunde beklaga sig öfver våra beslut.
Som jag icke kunnat dela denna åsigt, har jag velat fästa uppmärksamheten på oformligheten att utöfver hvad StatsUtskottet föreslagit belasta StatsVerket med utgifter, äfven utöfver Kongl. Maj:ts Proposition.
Jag är öfvertygad, att'Statens tillgångar ej medgifva ett sådant förfarande, och tror, att Statens förmåga måste i första rummet betraktas.
Herr Den 7 O c t o b e v f. m.
Herr Uggla „ Carl Wilhelm: Jag Vet, huru örntå 1 igL det ar, att tala, då fråga är om att höja anslaget för en eller annan plats; men ehuru jag hort, att det skulle vara oformligt för representanten, att ingå uti detaillerne af Statsbestyret, kan jag ej frångå, att visa oformligheterne af Utskottets förslag.
Lönen för en StabsCapitaine är föreslagen till 45o R:dr, och han gör tjenst hela året.
Jag vädjar till den siste värde talaren, huru Jägarne exerceras.
Då Capitainerne vid Hallands InfanteriBataillon hafva 600 R:dr, anser jag att Capilainer vid Wermlands Jägare böra hafva lika lön.
I annat fall beslutar man en oformlighet.
Jag tror, att fastän vi haft några års fred, då för krigaren ej varit tillfälle att utmärka sig, man likväl icke bör glömma bort militärren, sorn erfarenheten visat hafva uppfyllt sina pligter.
I Kongl. Majrts Nådiga Proposition står väl, att RegementsOflicerarne skulle aflemna Passevolancen; men det är tillika föreslagit, att Chefen skulle erhålla 2000 R:drs, irste Majoren 1200 Rrdrs och 2:dre Majoren 1000 R:drs lön.
Detta har StatsUtskottet nedprutat.
Contraproposition anhåller jag, att det måtte bestämmas , att StabsCapitainerne få lika lön med Capitainerne vid Hallands InfanterieBataillon; deröfver tror jag ej, alt någon i hela landet skall klaga.
Grefve Ridderstolpe:
Jag vill ej vidare 44 H. 16
Den 7 Ootobel’ f. rn. förlänga discussionen.
Ehuru jag instämmer i mycket af hvad Friherre Anckarswärd anfört, kan jag dock icke medgifva det vara oformligt af mig och Friherre Fleetwood, att yrka den ifrågaställa förhöjningen, enär det är vår skyldighet såsom ledamöter af detta Stånd att uppgifva Regementets ställning och behof, och jag vågar enskildt appellera till Ridderskapets och Adelns rättvisa, om icke detta bör komma i beräkning, lika så väl som 55o R:dr mer eller mindre i Statsutgift.
Friherre Fleetwood:
En värd Talare, Friherre Anckarswärd, har yttrat, att det vore obehagligt, att säga Nej till anslag af denna natur, och jag måste dertill svara, att det icke eller är behagligt, att begära anslag; men- jag har gjort det af pligt, så mycket heldre som det icke kunde hafva något inflytande på den grad, i hvilken jag är.
Grefve Ridderstolpe har för öfrigt besvarat hvad Friherren yttrat i afseende på det oformliga i detta ämne; jag vågar visserligen icke inlåta mig i någon disoussion deröfver, men då man så ofta här åberopat exempel från främmande Länder, vill jag blott erinra, att Representationen i Frankrike påtrugat Ministéren flere Millioner än den begärt, och då måtte det icke vara oformligt, om vi öka ett anslag med några hundrade Riksdaler.
Jag vill blott, i anledning af det utländska exempel Fri - Den 7 Öctober f. m. 24^ herre Fleetwod anfört, erinra, att, om jag ej bedrager mig, skulle de Millioner, hvilka Deputerade Kammaren erbjöd utöfver Ministérens förslag, användas lill Hästafvelns förbättrande; men som detta anslag blef refuserad t af Regeringen, blef det icke eller användt.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition lill bifall å i6:de Punkten.
Hvarefter Hans Excellence hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade bifalla berörde punkt, med det tillägg att RegementsChefens lön borde ökas till 2000
R:dr, de frenne StabsCapitainernes till 600
R:dr för hvardera, samt RegementsQvartermästarens till 5oo R:dr allt Banco årligen.
Det ar obehagligt, att med votering upptaga tiden, men jag kan ej utan det aldrayttersta motstånd tillåta ett sådant sätt att reglera Staten, att man skulle förhöja Löner på en enda Ledamots förslag.
Det förundrar mig dessutom, att ej StatsSecretgraren yttrat något till stöd för Kongl. Maj:ts Proposition.
Då votering blifvit begärd, måste jag förklara, att jag icke 44 Den 7 October f. m. ämnat forcera saken dertill; men på det icke liela förmiddagen må upptagas, anhåller jag, att man måtte stadna vid den obetydliga förhöjning jag begärt eller 55o R:dr.
Jag repeterar ännu en gång, att lika sorn jag anser det vara en orubblig pligt att betrakta Statens tillgångar, måste man äfven afse rättvisan af det anslag man begär, och jag hemställer till de här närvarande, hvilka jag har äran kalla Kamrater, lika som till alla öfrige, om det är billigt, att en Capitaine vid Wermlands Fältjägare skall hafva i5o R;dr mindre i lön, än en Capitaine vid Hallands InfanterieBataillon, som har blott 12 dagars BevätingsExercice årligen.
Jag har börjat med att förklara, att det kanske är mitt fel, som ej vid första Betänkandet gjort dessa anmärkningar, och jag vidhåller hvad jag förut begärt.
Friherre A nekar swärd har yttrat sin förundran, att jag icke försvarat Kongl.
Maj;ts Proposition äfven i detta afseende.
Jag får härpå endast svara, att ehuru jag ej kan hafva något att anmärka, om Kongl.
Maj:ts Proposition äfven i detta fall låta enskilta Riksdagsmän att deruti föreslå ändringar, icke kan bestrida dem rättigheten att göra sina skäl gällande; öfverlemnande åt Ridderskapet och Adeln, att väga skälen och fatta beslutet.
Jag vill blott
Dea 7 Octo ber f. m. 245 yttra, alt det förundrar mig, att en BrigadGeneral kan adressera sig till Ridderskåpet och Adeln i ändamål alt tala för en Corps, som står under hans befäl, synnerligen när fråga är om ett ämne, deruti BrigadGeneralen haft tillfälle att vända sig till Kongl. Maj:t, och säkerligen äfven gjort det.
Jag är ledsen, att nödgas för fjerde gången uppträda.
Jag vill blott svara Herr Ribbing, som förutsätter alt jag gjort underdånig anmälan om denna sak hos Kongl. Maj:t, att jag icke gjort det, och alt, om detta är en försummelse af mig, jag nu åtminstone åsyftar att godtgöra densamma.
Då Herr Grefven och LandtMärskalken sist framställde proposition i ämnet, tyckte jag mig höra, att såsom lön blott var föreslagit 5oo R:dr för RegementsQvartermästarn.
Jag har dock begärt, att han måtte erhålla lika nied de öfrige Capitaiherne.
Jag begagnar delta tillfälle att upplysa, det 1000 R:dr afgå från Befälets löner, till aflönande af Musiken.
Hans Eoccellence Herr Grefven och Landt Mar skalken yttrade, att ehuru en Le-? damot yrkat afslag å det af StatsUtskottet tillstyrkte nya anslag, ansåg Hans Excellence sig likväl böra hemställa om icke vid den förestående voteringen Ja-propositionen kunde, såsom vanligt, få innefatta bi - 246
Den 7 Octoher f. m. fall till StatsUtskottets tillstyrkande, och den ytterligare tillökning i anslaget, som blifvit ifrågasatt, intagas i Contra-propositionen.
Jag är fullkomligt nöjd med Herr Grefvens och LandtMarskalkens förslag, och vill göra concession af mitt tycke för afslag.
Friherre Fleetwood och Grefve Ridderstolpe äro dock af olika mening i afseende på Nej-propositionen; hvadan de torde komma öfverens om densamma.
Jag gör fullkomlig rättvisa åt Friherre Fleelwoods nit, men hoppas att Friherre Fteetwood vill inskränka sig till den lönetillökning jag föreslagit för StabsCapitainerne och RegementsQvartermästarn.
Jag ingår gerna derpå, men hemställer, om icke Herr Grefven och LandtMarskalken först täcktes föreslå min mening till Contra-proposition; besvaras denna framställning med Nej, torde Grefve Ridderstolpes förslag blifva Contra-proposition.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Rid-derskapet och Adeln biföll, att Friherre Fleetwoods förslag finge vid den förestående voteringen utgöra Contra-proposition.
Den 7 O c to ber f. ru. 2^7 I anledning hvaraf Hans Excellence frågade, om Ridderskapet och Adeln behagade antaga Grefve Ridderstolpes förslag till Contra-proposition.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken framställde derefter följande Yoterings-proposition:
Den, som bifaller det af StatsUtskottet i- i6:de Punkten tillstyrkte nya anslag af Två Tusende Sju Hundrade Sjuttiofem Riksdaler 4<> sk.
Banco årligen för Wermalands FältJägareRegemente, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, anses Ridderskapet oell Adeln gilla StatsUtskottets berörde Utlåtande med det tillägg, att de Irenne StabsCaptenerne derutöfver må i årlig lön hvardera erhålla Ett Hundrade Femtio Riksdaler, och RegementsQvartermästaren Ett Hundrade Riksdaler Banco årligen; hvarigenom en ytterligare tillökning i ofvannämnda anslag af Femhundrade Femtio Riksdaler Banco kommer att äga rum.
Hvilken Voterings-proposition af Ridderskapet och Adeln godkändes, samt anslogs» Voteringen böljades klockan ett qvart 248 Den 7 October f. m. till i e. m.; och befunnos efter dess slut, sedan en voteringssedel blifvit undantagen ocb förseglad, samt de öfrige voterings-, sedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit sålunda:
Ja — no.
I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen särskildt förde Protocoll blifvit uppläst, Hans Eoccellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att Ridderskapet och Adeln således bifallit i6:de Punkten af StatsUtskottets Utlåtande.
Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan half lill 2 eftermiddagen.
Onsdagen den 7 October 1829, Plenum klockan half till 6 Eftermiddagen, Herr Franc Sparre, Bengt Erland.*
Sedan det blifvit bekant, att Kongl. Maj:t skall befinna sig mycket illamående, vågar jag vördsammast hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln skulle finna lämpligt att, genom en Deputation, i underdånighet
Den 7 Octo b er e. m. ^49 göra sig underrättad om Kongl. Maj:ts hälsotillstånd.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln biföll Herr Franc Sparres berörde framställning.
I anledning hvaraf Hans Excellence föreslog, att Deputationen måtte utgöras af 8 Ledamöter, utom Ordföranden j hvilket bifölls.
Hans Excellence anmodade derefter Grefve Mörner, Carl, att anföra ifrågavarande Deputation, äfvensom Hans Excellenee tillkäunagaf, att de Herrar Ledamöter af Ridderskapet och Adeln, hvilka önskade deltaga uti samma Deputation, ägde att anmäla sig hos RiddarhnsFiscalen.
Efter någon stunds förlopp afgeck bemälte Deputation.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken tillkännagaf, att Friherre Stjerneld, Algernon, i och för enskildta angelägenheter, afsagt sig sin plats i ExpeditionsUtskottet; och anmodade Hans Excellence Ridderskapets och Adelns Herrar Electorer, att å nästkommande Fredag sammanträda, för att utvälja så väl en Ledamot i ExpeditionsUtskottet efter Friherre Den 7 October e. m.
Stjerneld, som ock en Ledamot i Bevillningsutskottet efter Friherre von Essen, Fredrik.
Fortsattes pröfningen af StatsUtskottets ej mindre den 16 sistlidne April under N:o 132 afgifne, och den 7 derpåföljde Maji e. ro. på bordet lagde, Betänkande, angående regleringen af utgifterne under RiksStatens Tredje HufvudTitel, än ock under N:o 289 meddeldte, och den 29 sisth Augusti f. ro. på bordet lagde, Utlåtande öfver de vid berörde Betänkande gjorde anmärkningar. iy:de Punkten.
Svea, Götha och Wendes ArtilleriRegementer.
Friherre AnckarswärdCarl Henrik: Mot Utskottets förslag i i^rde punkten får jag göra den anmärkning att, då Konungens Eget värfvade Regemente, som nu blifvit reduceradt, lemnar tillräckliga tillgångar, hade man bordt på ArtilleriStaten öfverflytta hela anslaget för detta Regemente.
Man hade då undgått den partiela fördelning, som nu ägt rum.
Den spannmål af 1900 tunnor, som här är omnämnd, hade då äfven blifvit öfverflyttad, och vi sålunda kommit från igrde punkten, alt med nytt anslag
Öka utgifterna för Artilleriets hästar.
Jag vågar derföre hemställa, om det ej skulle vara bäst, för att erhålla en ökad Artilleristyrka, att öfverlemna hela Sta - Den 7 October e. m. ten för Konungens Eget värfvade Regemente till Artilleriet, och jag får derpå anhålla om Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition.
Friherre af Nordin } Carl Johan'.
Jag tillstyrker bifall till Konungens proposition, såsom Utskottet föreslagit.
Af den Nådiga propositionen inhämtas,att ytterligare 27,000 R:dr erfordras för att uppsätta 3ooo man Artilleri med nödigt Befäl.
Genom detta anslag besparas ej blott den omnämnde spannmålen, utan äfven beklädnad för 200 man; emedan tillökningen af Artilleriet blott är 600 man, men Konungens värfvade
Regemente deremot erfordrade beklädnad för 800 man.
Om ej oreda skall uppstå i den uppgjorde planen, är det nödvändigt att lemna bifall till Utskottets Utlåtande, och jag vågar derföre tillstyrka bifall derå.
Långt ifrån att göra oreda, skulle reda vinnas derigenom, att Staten för Konungens värfvade Regemente helt och hållet öfverflyttades på ArtilleriStaten; derigenom skulle till och med uppkomma större tillgångar, än Kongl.
Majrt fordrat, och Kongl. Majit skulle då kunna använda öfverskottet såsom tillgångar för Artilleriets hästar.
Maj:t begär ett nytt anslag af 2800 tunnor
Säd för sistnämnde behof.
Jag tror, att man kunda
Den 7 O e t o b é t e. m. stanna vid de 1900 tunnor, som inflyta från Konungens Regemente, synnerligen som äfven Beklädnaös-besparingen för 200 man då blir tillgänglig.
Jag kan ej se, att någon oreda deraf kan uppkomma.
ArtilleriStaten blir då ökad, ehuru ej för ögonblicket med alldeles så stor summa, som Konungen begär.
Friherre af Nordin: Som Artillerivapnet är det vigtigasle, och mest i behof af att i fred beredas till krig, tror jag man bör löna Befälet så, att det har en tarflig utkomst.
Hvad Kongl..
Maj:t begärt i detta afseende, tål ej någon nedsättning; och då Friherre Anekarswärd medgifvit, det hans förslag åsyftar någon nedsättning, anser jag mig böra bestrida detsamma och yrka bifall till Kongl. Maj:ts proposition.
Friherre Silfverskjöld ^ Carl: Friherre Anekarswärd j^rkar, att Artilleriet ej skall Ökas i större förhållande, än upplösningen af Konungens Regemente medgifver; detta är dock alldeles otillräckligt.
Herr Friherren har ej utvecklat möjligheten, att organisera Artilleriet, och jag är således i denna del ej i stånd att vederlägga honom.
Jag fruktar likväl, alt en organisation under sådana förhållanden snarare skulle blifva en desorganisation.
Friherre Anekarswärd:
Jag har ej ännu lyckats att göra mig begriplig, och deraf Den 7 October e. in. a53 liar säkerligen missförstånd uppkommit hos mine motståndare.
Jag har, så mycket möjligt varit, sökt undvika alt ingå i någon pröfning af detaljerna, hvilka ej ligga inom Ständernas omdömesförmåga.
Friherre af Nordins senaste anförande måste jag möta med det svar, att min mening ej varit att inskränka Personalens löner.
Jag har ej nämnt någon afkortning af de 27,000 R:dr B:co som erfordras.
Jag har blott velat genom en totalsummas anslående slippa att ingå i Specialiteter.
Mitt förslag innehåller endast en nedprutning af några 100 tunnor spannemål, som skulle verka på anslaget till liästarne.
Att afpruta på Konungens Proposition, är dessutom ej något ovanligt.
Här är endast fråga om sättet, antingen vi skola ingå i detalj-undersökningar, eller tvista om totalsumman.
I stället för att på ena hållet öka med 27,000 R:dr B:co, och lemna 2800 tunnor spannemål för Artilleriets hästar på ett annat håll, önskade jag, att man helt och hållet öfverlemnade behållningen af Konungens Regemente till Kongl. Maj:t, hvarefter man må organisera bäst man vill, och använda anslaget antingen till löner, eller till hästar.
Vi tvista således, om någon minskning kan ske; ty någon oreda af att öfverlemna behållningen från Konungens Regemente till ArtilleriStaten kan ej uppkomma.
Friherre Anckarswärd har väckt fråga om 2 punkter; den I 254 Den 7 October e. m. ena om lonerne för Artilleriets Personal, hvilken punkt na är af Herr Grefven och LandtMarskalken föredragen; den andra, huruvida 3800 tunnor spannemå) skola anslås till ersättning åt de Rusthållare, som vilja hålla hästar för Artilleriet.
Om Friherren anser detta anslag kunna nedsättas, blir tillfälle att derom öfverlägga, när denna fråga förekommer, men nu hör den alldeles- ej till närvarande öfverläggning*
Att frågan om span hemålen under denna öfverläggning blifvit inblandad, härrör deraf, att Utskottet onödigtvis sagt, att den spannemål, sora här besparas, ernar Utskottet anvisa lill Artilleriets hästar.
Detta yttrande var öfverflödigt, , och binder alldeles ej Ridderskapet och Adeln i afseende å det beslut Ståndet kan komma att fatta om Artilleriets hästar.
Jag, anhåller således att Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes framställa proposition å den förevarande,Punkten.
Grefve Mörner > Carl ^ återkom med Ridderskapets och Adelns ofvanömförmälte
Deputation och tillkännagaf, att Hans Maj:t sofvit hela eftermiddagen; att Hans Majrt vore mycket matt, och haft lindrig feber både i går och i dag.
Herr Tham„ Wolrath:
Friherre Anckarswärd har föreslagit, att de 1900 tunnor spannmål, som inflyta från Konungens Regemente, skulle användas till Artilleri - I Ben 7 Oc tober e. m. 255 Staten.
Om jag ej misstager mig, liar Utskottet redan fördelat dem till andra ändamål.
Att åter nedsätta anslaget för Artilleriet, tror jag icke går an, och hemställer, huruvida någon organisation af detta vapen då skulle komma att verkställas.
Jag får således anhålla om bifall å Utskottets Utlåtande i likhet med livad Friherre af Nordin yrkat.
Bland de frågor Utskottet handlagt, är denna ensam i sitt slag i så måtto, att remissen derom ifrån alla fyra Stånden var beledsagad med ett enhälligt bifall."
Utskottet har således vid öfvei läggningen härom icke allenast haft nöjet af sin egen öfvertygelse om nyttan af denna åtgärd, utan äfven motsett, att Utlåtandet skulle inom Stånden vinna bifall.
Friherre Anckarswärd liar vid remissen af den Kongl, propositionen behagat tillstyrka den på ett sätt, som ej litet lättat Utskottets arbete.
Jag tillstyrker bifall till Utlåtandet i denna punkt, öfvertygad att Artilleriet, för att komma i det skick det bör vara, liar behof af det tillstyrkta anslaget.
Grefve Horn, Claes Predrik:
Jag biträder Friherre Anckarswärds förslag, och får i anledning af Friherre af Nordins och Herr Thams yttranden nämna, att i Staten för Konungens värfvade Regemente finnas uppförde 2600 tunnor spannmål.
Det är a56
Den 7 Octo ber e. m. således föga brist uti de 2800 tunnor, som för Artilleriets hästar behöfvas.
Om man nu vid samma tillfälle ej får afgöra båda punkterna, hemställer jag, att, med uteslutande af spannmålen, man måtte inskränka sig dertill, att åt ArtilleriStaten öfverlemna Konungens Regementes contanta anslag, som ensamt utgör 49>53o R:dr R:co. Grefve Brahe* Magnus:
Såsom redan bär blifvit yttradt, är den i Kongl. Majrts proposition begärdte summa oundgänglig för att sätta Artilleriet i det skick det bör vara, och jag vill sålunda blott förena mig med Friherre af Nordin i anhållan om proposition till bifall å Kongl. Maj:ts proposition, såsom Utskottet föreslagit.
Hans Excellence Herr Grefve Löwenhjelm* Carl Axel:
I förhoppning att kunna för en stund förlika de olika opinionerna, bar jag begärt ordet.
Jag tviflar ej, att Friherre Anckarswärd delar öfvertygelsen om nödvändigheten af att fullkomna Artilleriet.
Erfarenheten under de senaste krigen vittnar om värdet af detta vapen.
Jag är öfvertygad att Friherre Anckarswärd ej bestrider det.
Men bär äro 2 olika begrepp om kostnaden.
Herr Friherren har anmärkt olämpligheten af att här ingå i några detaljer om högre löner &c. Jag anser äfven, att detta ej tillhör en rådslående - Den 7 Octo ber e. rn. ende Församling, oell är dessutom nu ej i tillfälle att kunna utreda dessa d e ta il 1 er.
Herr Friherren har sägt det ej vara ovanligt, alt Representationen söker afpruta på Konungens propositioner.
Jag medgifver detta, och vill ej bestrida hvarken Representationens rätt dertill, eller praxis.
Mea bär uppstår fråga, hvarföre vi nu skola omarbeta Utskottets uträkningar; hvarföre vi skola förvandla oss till ett Statsutskott?
Om man blott vill gifva en rund summa för att afpruta, må man då säga, hvilken summa man vill afpruta, i stället för att tvista om spannmålen.
Om någon tror, att Kongl. Maj:t fordrar mera, än som behöfves, eller Statens tillgångar medgifva, må man uttrycka hvad minskning man önskar i penningar; man behöfver ej evalvera på annat sätt.
Jag ber Ridderskapet och Adeln om tillgift, alt jag ännu en gång tar ordet; det har endast skett, för att bemöta ett yttrande af Grefve Horn, hvilket visar, att Herr Grefven ej granskat förhållandet.
Han har sagt, att 2600 tunnor spannmål äro tillgänglige från Konungens Regemente, och att således en ringa difference uppstår, för att erhålla de erforderlige 2800 tunnor.
Jag vill då fästa uppmärksamheten derpå, att som Ar til le 44 H. ,7 Den 7 Octo ber e. m. riet skall ökas med 600 man, och hvarje man om året förtär 3 tunnor spannmål, afgå derigenom genast 1800 tunnor, om de skulle tjena hela året, hvilket dock ej är afsedt.
Detta är orsaken ■, hvarföre ytterligare fordras 1900 tunnor.
Grefve Cronlijelrrij Otto August' Jag hade tänkt upplysa de olika uppgifter om spannmålen, hvilka finnas i Utskottets Utlåtande och Grefve Horns anförande; men detta har Friherre af Nordin redan fullständigt utvecklat.
Grefve Horn har förenat sig med Friherre Anckarswärd i anhållan att åtskilja punkterna om spannmålen och det contanta anslaget, samt endast bestämma detta -sednare till 49»000 R-dr, som från Konungens Regemente inflyta.
Jag får då äran påminna, att en stor del af dessa 49,000 R:dr icke måhända på många år inflyter, emedan de användas till Befäl och Underbefäl vid det upplösta Konungens Regemente.
Den öfriga delen af summan måste till största delen användas för underhållet af de 600 man Artilleri, som skola uppsättas, men hvilka ej äga Befäl, emedan löner för detsamma ännu saknas.
Om Grefve Horns och Friherre Anckarswärds proposition skulle segra, komme Artilleriet ej att erhålla de 27,000 R:dr Utskottet föreslår; d< t vill säga, Artilleriet skulle ej erhålla det ringaste tillskott, utan tvärtom sakna tillgångar till löner för det nya er - Den 7 O c t o h e r e. m. forderlige Befälet, och en ny ändamålsenlig organisation blifva omöjlig att verkställa.
På dessa grunder anhåller jag örn proposition lill bifall å allt hvad Utskottet i förevarande punkt af sitt Utlåtande åt Artilleriet föreslagit.
Till bemötande af Herr Lefrens inkast, får jag säga, att jag ingalunda kan återkalla i milt minne, det jag vid remissen af den Kongl.
Propositionen yttrade, att hvad för Artilleriet anslogs, vore bäst användt.
Men om jag äfven skulle hafva yttrat detta, kan väl deraf ej dragas den slutsats, att summan skulle vara gränslös och öfverstiga Statens tillgångar.
Hvad frågorna beträffar, vill jag gerna ingå derpå, att åtskilja punkterna, och nu ej namna om spannmålen.
Frågan blir då blott, om vi kunna gå längre i det contanta tillskottet, än att anslå hvad som inflyter af Konungens Regemente, och hvilken summa Utskottet uppgifver till 49,000 R:dr.
Utskottet tillstyrker ytterligare en utgift af 27,000 R:dr, men upplyser icke, hvartill kostnaden för hela beklädnaden vid Konungens Regemente är använd.
Jag tror det derföre hade varit redigast och bäst, att då man ej på en gång kan tillvägabringa allt för Artilleriet, man hade stannat vid att helt enkelt öfverflytta hela Staten för Konungens Regemente på ArtilleriStaten. 44 H. 17* 2Ö0
Deo 7 Octo b er e. m.
Mea jag vill nu frångå detta yrkande, oell endast inskränka mig till att bestrida de 27,000 R:dr, sorn Utskottet ytterligare föreslagit.
Herr Nordenfalkj Johan: Till hvad Friherre af Nordin om anslagets nödvändighet yttrat, har jag intet att tillägga.
Jag vill blott fästa uppmärksamheten derpå, alt Utskottet med 3a3o R:dr nedsatt hvad Kongl. Maj:t i Dess proposition begärt.
Det är visserligen ej min mening, att nu fullfölja den Kongl.
Propositionen; jag har endast velat anmärka detta.
Anckarsvärd har talat om beklädnaden för Konungens Regemente och sagt sig ej veta, om den är inbegripen i de här uppgifne 49>ooo R:dr.
Förhållandet dermed är sådant, att de 49.000