Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Likaledes bör Commissaliatc t underrättas om de ombyten, som bland stadens Äldste eller ofvaabemälde Commitlerade inträffa. a3 §.
Sorn det, till återuppbyggande af den genom 1838 års eldsvåda ödelagda del utaf staden Wexiö, af Kongl. Maj:t beviljade och af Kongl. Stals-Contoret utbetaldla lån af 100,000 R:dr utgått af det vid sista Riksdag, å Riksgälds-Contoret anvisade så kallade mindre Creditit, så och enär detta
Verk följagtligen bör komma i åtnjutande af de å samma lån inflytande räntor och capital-afbetalningar, hafva Rikets Ständer för sin del beslutitj att, till undvikande af den med dessa medels öfversändande till Kongl. Stals-Contoret, för att derifrån lill Riksgälds-Contoret aflemnas, förenade omgång och tidsutdrägt, sistnämnde Yerk må öfvertaga den Kongl. Stats-Contoret, genom Kongl. Brefvet den 6 April i838, uppdragna befattning med emottagandet samt granskandet och controllerandet af de, vid ifrågavarande låne-underslöds beviljande, föreskrifna säkerhets-handlin» gar samt stadgade capital- och ränte-betalningar.
För verkställigheten häraf, , hafva Rikets Ständer alltså hos Kongl. Maj:t anhållit om Kongl. StalsConlorets anbefallande att till Riksgälds-Contoret aflemna cte, i sådant afseende, för det samma erforderliga handlingar, äfvensom att å RiksgäldsContoret i vederbörlig ordning öfverlåta alla de rättigheter och fordringsanspråk, som, genom åberopade Kongl.
Bref och låntagarnas utgifna skuldförbindelser, blifvit Kongl.
Stats-Contoret tillerkända; kommande deremot Riksgälds-Coutorets hos Stals-Verket egande fordran för den, i och för detta & Stats-Utskottet1:
Memorial, N:o 407t lån, lyftade creditiv-summa att anses härigenom till fullo godlgjord.
Dessutom hafva Rikets Ständer i underdånighet anhållit, att såväl Magistraten och Byggnads'Comitéen i Wexiö, som vederbörande låntagare måtte varda förständigade alt ej allenast behörigen iagttaga de, genom ofvanomförmälde befattnings uppdragande åt Riksgälds-Contoret, föranledda förändringar i förut meddelade stadganlen, angående lånehandlingarnes aflemnande samt lånemedlens redovisande och återbetalande, utan äfven noggrant efterkomma de ytterligare föreskrifter uti ifrågavarande hänseende, sorn Riksgälds-Contorets Styrelse, för vårdande och betryggande af Contorets rätt och säkerhet, kan finna lämpligt meddela.
Efter emottagandet af de Kongl. Stals-Contoret redan lillstälda handlingar, rörande förrberörde lån och erhållna öfverlåtelse af samma Verks på grund häraf nu egande fordringar, åligger del bemälde Styrelse att, jemte bevakandet af dessa Riksgälds-Contoret sålunda tillerkända fordringsanspråk, tillse, det de, vid lånets beviljande, af Kongl. Maj:t stadgade vilkor och förbehåll, varda behörigen iagttagna och uppfyllda.
Vid den ännu återstående fördelningen af lånemedlen, äfvensom vid deras redovisande och liqviderande, komma nedanstående föreskrifter, som, med iagltagande endast af de, utaf Rikets Ständers ofvanberörde beslut, påkallade ändringar och tillägg blifvit uti åberopade Kongl. Bref meddelade, ali tjena till efterättelse. 1:0
Med byggnadslån understödjas företrädesvis de brandskadade, som vilja uppföra sten- eller kalkbruks-byggnader, samt i allmänhet de tomtegare, hvilka ämna uppbygga de vackraste och prydligaste husen, äfven utan inskränkning, till endast sten- och kalkbruks-byggnader; 2:0
Under de fem första åren, räknade ifrån och med den 1 Juli 1838, åtnjutes af låntagarne befrielse från såväl ränta som capital-afbetalning; men derefter erläggas å primitiva capitalet i 3:ne år, eller till den I Juli 1846, fyra procent årligen såsom ränta och ifrån sistnämnde tid, hvarje år, sex procent, intilldess hela lånet med ränta af fyra för hundrade om året blifvit till fullo återbetaldt; 3:o Lånemedlens fördelning tillhör Byggnads-Comitéen, under ordförande af Landshöfdingen i Länet, hvilken Comité alltså pröfvar och bestämmer - Stats-Utskoltets Memorial, N;o 497* 9 stämmer storleken af de lån, en hvar lånesokande må tilldelas samt beloppet, sorn i afräkning derå för hvarje gång lyftas; kommande Comileen alt för de af Kongl. Stats-Contoret lill densamma utbetalda medel redovisa, på siitt och i den ordning, här nedan stadgas; 4'o då lån hos Comitéen sökes, bör vid ansökningen fogas ritning och kostnadsförslag till den byggnad, som skall uppföras; och skall, innan något i afräkning å ett beviljadt lån får lyftas, till Comileen atlemnas låntagarens till Kongl. Stats-Contoret eller Riksgälds-Contorel ställda skuldebref å hela lånesurnman, innefattande förbindelse att lånet i stadgad ordning återbetala samt att, till säkerhet derför, lemna fjrsla inteckningen uti tomten och den byggnad, som derå kommer att uppföras; 5:o de uti nästföregående punkt omförmälda skuldebref böra förblifva under Comiteens vård och redovisning, intilldess ett beviljadt lån lill fulla beloppet är utgifvet, men i den inon detta eger rum och byggnaderne blifva brandförsäkrade, insändas skuldebrefven till ff iksgulds-Contoret, i hvars räkenskaper hvarje låntagare sedermera erhåller sitt sei> skildta conto; 6.'o om Comileen, vid något tillfälle, af förekomna skäl och anledningar, skulle linna sig föranlåten att inskränka den först beviljade lånesumman, och det intecknade skuldebrefvet, i följd häraf, kommer att innehålla en större summa, än det verkliga låne-beloppet, skall skillnaden afskrifvas på skuldebrefvet, innan detsamma lill Riksgälds-Contoret insändes; 7:o senast efter 5 års förlopp, räknadt från den 1 Juli r838, såall den byggnad, till hvars uppförande lån erhållits, vara i så fullbordadt skick, att försäkring derå i städernas Allmänna Brandstods-Bolag, andigt de för denna inrättning gällande föreskrifter, må kunna vinnas, vid äfventyr, att lånet i annat fall varder genast,
efter nämnde tids åtgång, infordradt; 8:0 så fort försäkring å en byggnad kan erhållas, bör densamma, genom låntagarens försorg och på dess bekostnad, anskaffas för minst 3 år, hvarefter till Comileen allemnas Brandförsäkringsbrefyet, jemte behörigt bevis derom, att låntagaren ,afsagt sig rättigheten att Brandslods-Bolaget frånträda, så länge någon delaf lånet är obetald; börandes dessa handlingar, Ulinka med låntagarens skuldebref å lånesurnman, lill Riksgälds-Contoret insändas; £ik> till R.
Fröt. 1840 och 1841 • 4 Sami. 1 Jfd. 3 Band. 21 Iiäft. 2 10 Stals-Utskoltets Memorial, N.o 497» 9:0 om en tomt, innan den blifvit bebyggd, ombyter egare, inträder den nya egaren i den förres rättigheter och skyldigheter; 10:0 senast den 1 Juli 1844 skola från Comiteen till RiksgäldsConforrt vara insända vederbörande låntagares skuldebref å hela det Jyftade lane1 ; kommande, derest något eller någia af dessa skuldebref skulle efter denna termin uteblifva, ersättning att från Comiteen i laga ordning infordras för det belopp, som icke genom insända skuldebref blifvit behörigen redovisadt, jemte fem procents ränta å samma belopp, beräknad från och med den 1 Juli 1843 och intilldes betalning följer; 11:0 sedan alla skuldebrefven blifvit, inom föreskrifven tid, till Riksgälds-Contoret aflemnade, upprättar Comiteen en allmän liqvidation öfver de frän Kongl. Stats-Contoret emottagna medlen; hvilken liqvidation i arne exemplar till Riksgälds-Contoret insändes, hvarefter Fullmägtige, i fall densamma varder af dem godkänd, å det ena exemplaret meddela sin decharge för Comitéen, i afseende på dess befattning med lånemedlens förvaltning; 12:0 för uppbörden af ränte- och capital-afbetalningarne öfversän des från Riksgälds-Contoret till Kongl. Majtts
Befallningshafvande i Kro nobergs
Län årligen en fullständig förteckning å hvad hvarje låntagare skall erlägga; skolande denna förteckning, genom Kongl. Majrts Befallningshafvande, tillställas Wexiö Magistrat, hvilken det åligger att, under enahanda redovisnings-ansvar, som för Kronouppbörden, medlen indrifva celi lill Riksgälds-Contoret kostnadsfritt leverera; j3:o om antingen förste låntagaren eller den, rom, genom köp, arf eller testamente, inträdt i hans rättigheter och skyldigheter, skulle afstå sin egendom till borgenärers förnöjande, eller ock, om, i anledning af årsproclama, fatalier skola bevakas, innan det för lånet utgifna skuldebref till Riksgälds-Contoret inkommit, bör Comiteen opåmint, vid ansvar, för Conto^et uppgifva det å lånet uttagna belopp, som skall bevakas; i4;o hvarje gång en för ifrågavarande lån intecknad tomt ombyter egare, skall Magistiaten bos Riksgälds-Contoret uppgifva namnet på den nya egaren, så att anteckning derom må i Contorets räkenskaper kunna verkställas. 24 §.
Det Upsala Academi af Rikets Ständer, år i8a3 beviljade lån af 5o,oco F;lr, för fullbordandet af Academieus nya bibliolheks-byggnnd återbetalas med » procent af capital-beloppet under hvarje år, räknad!
Stats U sko’tets Memorial, No 497* från flen dag, sisla andelen af länet Iyftades, dock med iagtlagande af def, vid sista Riksdag till i838 års slut med dessa afbetalningar medgifna anstånd, hvarjemte för den efter hvarje capital-inbetalning återstående lånesumman 3 procents årlig ränta erlägges. 25 §* Medelst enahanda årliga capital- och ränte-betalningar, godtgöres Riksgälds-Contorets återstående fordran af staden Ystad för det, till fullbordandet af hamnbyggnaden derstädes, vid 1823 års Riksdag, beviljade lån af 20,000 R:dr. . 2(5. §•
För staden Jönköpings, i följd af Rikets Ständers beslut vid 1828 — i83o årens Riksdag, erhållna låne-understöd af8,000 R:dr till utförande af stadens hamnbyggnad skall, inom hvarje års slut, jemte 5 procents ränta å det återstående capitalet, till Riksgälds-Contoret inbetalas 10 procent af lånets ursprungliga belopp, hvilket alltså, vid slutet af år 18_j4> bör vara lill fullo återbetaldt. 27 §•
Sedan, enligt Rikets sist församlade Stäöders beslut, ett lån af 120,000
R;dr under nästlidne och innevarande år från Riksgälds-Contoret utgått till utgifter för Fyr- och Båk-inrättningarnes förbättrande, så kommer det, lill ränta och amortissements-fond för delta lån, å Riis-Statens nuvarande Femte Hufvudtitel anvisade belopp äf 9,333 R'dr 16 sk. att till Contoret inbetalas under Januari månad hvarje år, intilldess hela lånet till både capital och ränta, den senare beräknad till 4| procent, blifvit godtgjordt. 28 > Rikets Ständer hafva medgifvit, att det till bildande och underhållande af en Pant-låne-inrättning bär i hufvudstaden, i f. d.
GeneraLAssislance-Contorets ställe, utaf Riksgälds-Contorets medel anslagne ränUfria låne-understöd af 100,000 R:dr onder 10 års lid, från den 1 Juni i832, må, emot fortfarandet af den derför redan ställda säkerhet och med vilkor af Jåne-inrättningenS oafbrutna bedrifvande, enligt de för densamma stadgade grunder, under ytterligare fern års tid, att räkna från den 1 Juni 1842, *f Entrepreneuren för denna inrättning begagnas, dock med skyldighet för honom att, under berörde tid, för lånfesumman erlägga 3 procents årlig ränta, hyarS upplupna belopp skäll före slutet af nyss - 12 Stats-Utskottets Memorial, N:o 498. nämnde samt hvart och ett af de följande åren, till Riksgälds-Contoret inbetalas. 29 §•
De ännu utestående lånen af den till Riksgälds-Contoret öfverlcmnade f. d.
Skånska Hingstmedels-Cassao, äfvensom af Lappmarks Ecclesiastik-fonden liqvideras på det sätt och i den ordning, som de derför utgifna skuldförbindelser bestämma.
INT:o 498* Ank. till Exp. Utsk. den 24 April, kl. 5 e. m.
Memorial, i anledning af ett Riks-Stånds återremiss å Utskottets Utlåtande, N:o 44$* angående ifrågaställdt lån för återuppförandet af en genom (vådeld förstörd bro öfver JSissa-än.
Som detta af Borgare-Ståndet, på grund af deremot framställd anmärkning, återremitterade Utlåtande blifvit af de 3:ae öfrige Riks-Stånden bifallet, nemligen af Ridderskapet och Adeln, under den 3 innevarande månad, samt af Preste-Ståndek under den 29 och af Bonde-Ståndet under den i5 nästlidneMars; så anse» Sfeats-Utskottet sig förhindradt att, i anledning af förstbemälte Riks-Stånds återremis% afgifva något ytterligare Utlåtande, angående ofvanberörde, enligt 75 §.
Riksdags-Ordningen, redan afgjorda fråga.
Slockholm den Apjil i84«- STOCKHOLM, Elkcns och Granbergs Tryckeri. i84i« Förstärkta, Stats-Utskottets Memorial, N',o 499, 1 N:o 499.
Ank. till Exp. Etsk. dun 25 April 1841, kl. 12 midd.
Memorial, angående votering i anledning af Bevillnings-Uiskottets Memorial N:o 41, rörande besluten i fråga om TullTaxan.
Sedan, vid pröfning af Bevillnings-Utskoltets Memorial Nio 41, i anledning af Riks-Ståndens skiljagtiga beslut öfver förslag till Tull-Taxa, åtskilliga af de uti berörde Memorial uppgifne voterings-propositioner blifvit af samtlige Riks-Stånden godkända; så har Förstärkta Stats-Utskottet, jemlikt stadgandet uti 71 §.
Regerings-Formen, under den 20 och 22 innevarande månad samt denna dag, öfver dessa propositioner verkställt votering i följande ordning:
Första voteringen, enligt 21 punkten.
Den, sorn gillar Utskottets förslag i Utlåtandet N:o 30, att Blyertspennor böra classifitferas i Fina med ett Tullvärde af 3 R:dr per %, 30 sk. tull vid in- och tullfrihet vid utförsel, samt i Timmermans med 20 sk. värde ?t, 4 sk. införsels-afgift och frihet från utförselstull, voterar Ja den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, kommer artikeln Blyertspennor att delas i Timmermans med ett värde af 20 sk. per ll, 4 sk. införselstull och tullfrihet vid utförsel, samt i alla andra slag med 3 R:dr tullvärde per W, 30 sk. afgift vid införsel och frihet vid utförsel.
Voteringen har utfallit med 10 Ja och 109 Nej; och som Nej således vunnit, kommer fördelning att ega rum, på sätt contra-propositionen innehåller.
Andra voteringen, enligt 22 punkten.
Den, som, lika med Utskottet, anser, att Blår, Hamp- bör beläggas med en införsels-afgift af 6 R:dr per Skit, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, bestämmes införselstullen å Hamp-Blår till 2 R:dr Skit.
Bih, till R, St, Prot. 1840 och 1841.
4 Sami, 1 AJd, 3 Band, 22 Haft, 1 2 Förstärkta Stats-Utskoltels Memorial, N.-o 499.
Genom 71 Ja emot 48 Nej är Utskottets förslag i förstnämnde afseende bifallet.
Tredje voteringen, enligt 23 punkten.
Den, som gillar den af Utskottet till 10 R:dr per
Sk® föreslagna införselstull å Lin-Blår, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, blir införselstullen å Lin-Blår bestämd till 5 R:dr för Sk®.
Voteringen har utvisat 73 Ja och 4G Nej, hvadan den af Utskottet föreslagna tullafgift å Linblår blifvit godkänd.
Fjellie voteringen, enligt 43 punkten.
Den, sorn godkänner Utskottets förslag, alt å Drefmat bör bestämmas 30 sk. införselstull per Sk®, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, kommer införselstullen å Drefmat att antagas till 6 sk.
Sk®.
Vid volerings-sedlarnes öppnande hafva befunnits 65 Ja och o4 Nej, i följd hvaraf Utskottets förslag i denna del är vordet gilladt.
Femte voteringen, enligt 48 punkten.
Den, som godkänner den införselstull af 1 sk. 8 r:st. per ®, Utskottet utsatt för Fikon, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej; bestämmes införsels-afgiften å Fikon till 2 sk. ®. Voteringen har utfallit med 38 Ja och 81 Nej, i följd hvaraf införsels-afgiften å Fikon blifvit bestämd till 2 sk. ®. Sjette voteringen, enligt 49 punkten.
Den, som gillar Utskoltets förslag till redaction, värdes- och tullbestämmelse å denna artikel, nemligen:
Fisk: saltad eller inlagd: Ancliovis, Sardeller och Thon fisk, 30 sk. värde och 6 sk. införselstull per ®, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, så införes i Taxan följande stadgande:
Fisk: saltad eller inlagd: Fransk Anchovis, Sardeller och Thonfisk, värde 32 sk. och införselstull 8 sk. ®. Som voteringen utvisat 32 Ja och 87
Nej, så är det uti Nej-propositionen intagne stadgande godkändt.
Förstärkta Stats-Uiskottets Memorial, JV:o 499.
3 Sjunde voteringen, enligt. 67 punkten.
Den, som anser, att till contra-proposition i hufvudsakliga voteringen om införselstullen å Fläsk bör antagas Ridderskapets och Adelns beslut, att sagde tull skall bestämmas till 1 R:dr per IM, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, blir Borgare-Ståndets beslut, att införselstullen å Fläsk bör utsättas till 36 sk. IM, contra-proposition.
Voteringen har utvisat 85 Ja och 34 Nej, hvarigenom Ridderskapets oell Adelns beslut blifvit till contra-proposition antaget.
Derefter bar i hufvudsaken, enligt 68 punkten, företagits följande votering:
Den, som bifaller Utskottets förslag, att Fläsk bör vid införsel draga 1 R:dr 16 sk.
Lull per IM, voterar Ja; den, det ej vill, voterar
Nej; vinner Nej, bestämmes införselstullen å Fläsk till 1 R:dr IM.
Genom 78 Ja emot 41 Nej har Utskottets förslag blifvit gilladt.
Åttonde voteringen, enligt 74 punkten.
Den, som instämmer i den af Utskottet å Fernbock, raspad eller malen, föreslagna införselstull 3 sk. 4 r:st. per %, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner
Nej, kommer införselstullen å raspad eller malen Fernbock att utsättas till 4 sk. %.
Vid volerings-sedlarnes öppnande hafva befunnits 54 Ja och 65 Nej, i följd hvaraf inlorselstullen å raspad eller malen Fernbock blifvit bestämd till 4 sk.
Nionde voteringen, enligt 75 punkten.
Den, som gillar Utskottets förslag, alt införsels-afgiften för Indigo bör bestämmas till 4 sk. W, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, antages införselstullen å Indigo till 2 sk. per %.
Voteringen har utfallit med 77 Ja och 42 Nej, hvarigenom Utskottets förslag är vordet bifallet.
4 Förstärkta Stats-Utskottets Memorial, IV',o 499.
Tionde voteringen, enligt 77 punkten.
Den, sorn bifaller Utskottets förslag, att
Sumack vid införsel belägges med 10 r:st tull per W, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, antages införselstullen å Sumack till 6 r:st W.
Vid voteringen hafva befunnits 78 Ja och 4-1 Nej, hvadan Utskottets förslag är godkändt.
Elfte voteringen, enligt 80 punkten.
Den, som godkänner Utskottets förslag, att hvitt Bomullsgarn bör delas i 2:ne rubriker, omfattande, den ena, dylikt garn, ”under N:o 26 efter Engelsk beräkning” med 32 sk. värde och 8 sk. införselstull W, och den andra sådant garn ”af JY:o 26 och deröfver”, med derå bestämdt värde af 40 sk. och införsels-afgift 5 sk. per %, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, kommer Garn:
Bomulls- hvitt, att införtullas efter ett gemensamt värde af 40 sk. och tull af 6 sk. per %.
Voteringen har utfallit med 58 Ja och 61 Nej, i följd hvaraf den uti contra-propositionen intagne tullbestämmelse blifvit gillad.
Tolfte voteringen, enligt 86 punkten.
Den, som godkänner Utskottets förslag, att Garn:
Linne-: ofärgadt må åsättas ett gemensamt värde af 36 sk. och införselstull af 12 sk. %, voterar Ja, den, det ej vill, voterar
Nej; vinner Nej, kommer att, jemte nyssnämnde rubrik och bestämmelser, införas en ny så lydande rubrik:
Linne-: finaste, hvaraf 4,000 alnar väga högst 3 lod, tullvärde 2 R:dr och införselstull 32 sk. per Tt.
Voteringen hår utfallit med 70
Ja och 49 Nej, hvarigenom Utskottets förslag blifvit godkändt.
Trettonde voteringen, enligt 95 punkten.
Den. som instämmer i hvad UtskotLet föreslagit och af två Stånd blifvit godkändt, att införselstullen å glas, andra slag, hvita eller färgade, ej specificerade, bör utsättas till 16 sk. per W, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; FÖrstdrkta Siats-Utskottets Memorial, N\o 499. 5 vinner
Nej, kommer införselstullen å hvita eller färgade, ej specificerade glas, andra slag att bestämmas till det af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet stadgade belopp 12 sk. W. Genom 72 Ja emot 47 Nej har Utskottets förslag blifvit gilladt.
Fjortonde voteringen, enligt 113 punkten.
Den, som godkänner Utskottets förslag, att införselstullen å Humla bör antagas till 1 R:dr 12 sk. IM, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, bestämmes införselstullen å Humla till 1 R:dr 24 sk. per IM.
Voteringen har utvisat 59 Ja och 60
Nej: och som Nej således vunnit, har införselstullen å Humla blifvit bestämd till 1 R:dr 24 sk. per IM.
Femtonde voteringen, enligt 127 punkten.
Den, som anser, att, med godkännande af den utaf Utskottet föreslagna redaction för denna artikel, nemligen:
Inventarier, Skepps- nya, för byggnad, tackling eller utrustning, men ej hänförliga till husgerådssaker eller beklädnads-persedlar, å artikeln, så lydande, bör bestämmas 10 R:dr införselstull för hvarje 100 R:dr varuvärde, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, kommer sagde afgift af 10 R:dr för 100
R:dr värde att anlagas såsom införselstull å samma artikel, sådan den blifvit af Borgare-Ståndet till sin lydelse bestämd, nemligen:
Inventarier, Skepps- nya, i Taxan ej specificerade, för byggnad, tackling eller utrustning behöflige, men ej hänförliga till husgerådssaker eller beklädnads-persedlar.
Vid voterings-sedlarnes öppnande hafva befunnits 25 Ja och 93 Nej, hvarjemte en sedel blifvit casserad, och är således den uti contrapropositionen intagna tullbestämmelse godkänd.
Sextonde voteringen, enligt 133 punk len.
Den, som bifaller Utskottejts förslag, att Jern: gjutet:
Bomber och kulör, lianoner, Stycken, Nick hakar och Mörsare samt finare och gröfre
Lavetter skola vid utförsel vara fria från lull, voterar Ja; dea, det ej vill, voterar Nej; 6 Förstärkta, Stats-Utskottets Memorial, JV-.o 499. vinner Nej, kommer den ifrågavarande artikeln att beläggas med 32 sk. ulförsels-afgift per Sk® Stapelstads-vigt.
Voteringen har utvisat 46
Ja och 73 Nej, hvarigenom utförsels-afgiften uti förevarande fall blifvit bestämd, i enlighet med contra-propositionen.
Sjuttonde voteringen, enligt 137 punkten.
Den, sorn godkänner Utskottets förslag, till värde och redaction å denna artikel, nemligen: det förra 5 R:dr 16 sk.
Sk® Stapelstads-vigt, och den senare casserade kanoner och Bomber samt Mörsare, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, bifalles Borgare-Ståndets beslut, alt artikeln bör lyda: casserade kanoner och Bomber samt Mörsare och kulör, samt värdet antagas till 8 R:dr Sk® Stapelstads-vigt.
Vid voterings-sedlarnes öppnande hafva befunnits 38 Ja och 81 Nej, hvarigenom uti förevarande fall Borgare-Ståndets beslut blifvit godkändt.
Adertonde voteringen, enligt 151 punkten.
Den, som gillar Utskottets af Preste- och Bonde-Stånden godkända beslut, alt Jeni: smidt eller valsadt:
Stäng- platt-, | tum tjockt och deröfver, under n tunis bredd och öfver ~ tums fyrkant, bör beläggas med 32 sk. utförselstull per Sk® Stapelstads-vigt, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, atitages Ridderskapels och Adelns samt Borgare-Ståndets beslut, att den ifrågavarande artikeln bör vid utförsel draga endast 16 sk. tull per Sk Stapelstads-vigt.
Voteringen har utfallit med 58 Ja och 61 Nej, hvadan utförselstullen för ifrågavarande artikel blifvit bestämd lill 16 sk. per Sk® Stapelstadsvigt.
Nittonde voteringen, enligt 152 punkten.
Den, som gillar Utskottets förslag, att bland Jern: smidt eller valsadt, bör upptagas artikeln Smältstycken med 14 R:dr värde, 3 R:dr 24 sk. in- och 32 sk. utförselstull per Sk® Stapelstads-vigt, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; Förstärkta Siats-Utskottets Memorial, N.-o 499, 7 vinner Nej, kommer rubriken Smältstycken att ur Taxan uteslutas.
Med 81 Ja emot 38 Nej bar Utskottets förslag blifvit gilladt.
Tjugonde voteringen, enligt 157 punkten.
Den, som gillar Utskottets förslag, att Jern: smidt eller valsadt:
Plåtar oförtennte, under | tum tjocka: af till och med 6 L% vigt stycket, skola åsättas 14 sk. 3 r:st. utförselstull per Sk® Stapelstads-vigt, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, blifver denna artikel fri från afgift vid utförsel.
Voteringen har utfallit med 80 Ja och 39 Nej, i följd hvaraf Utskottets förslag är godkändt.
Tjugonde]örsta voteringen, enligt 158 punkten.
Den, som godkänner Utskottets förslag, att å Jern: smidt eller valsadt:
Plåtar oförtennte, under | turn tjocka: öfver 6 L% vigt stycket, bör bestämmas 9 R:dr införselstull per Sk® Stapelstads-vigt, voterar Ja; den, deL ej vill, voterar Nej; vinner Nej, antages å denna artikel 5 R:dr tull Sk® Stapelstads-vigt vid införsel.
Vid voteringen hafva befunnits 71 Ja och 48 Nej, hvarigenom Utskottets förslag är vordet godkändt.
Tjugondeandra voteringen, enligt 159 punkten.
Den, som gillar Utskottets förslag, alt vid utförsel af Jern: smidt eller valsadt:
Plåtar oförtennte, under g tum tjocka: öfverö
L% vigt stycket bör erläggas 16 sk. per Sk® Stapelstads-vigt, voterar Ja; den, det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, kommer denna artikel att afgiflsfritt kunna utföras.