Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Alla fyra Stånden hafva stadgat den Grundlag, hvaruti 37 §. bestämmer Konungens rättighet; och nu vill Ridderskapet och Adeln, eller rättare en dess Ledamot, på grund af en §. i Riddarhusordningen, försöka att upphäfva hvad Konungen och Rikets Ständer stadgat.
Jag skulle förmoda, att försöket blir fruktlöst, och att det blifvit förekommit.
Jag har ej citerat fordna RegeringsFormer i annat ändamål, än att bevisa motsattsen af Herr Rosenblads påslående, att det varit Stan - 86 Den 3 Augusti f. m. derne kjelfve, som förordnat inskränkning1 i antalet af dem, hvilka fordom lingö upphöjas till Adelsmän.
Nu har jag i 1719 års RegeringsForm funnit det sökta stället, och anhåller alt derutur få uppläsa 35 §., så lydande:
Jtt upphöja någon till Grefve-, Friherre, och AdelsStåndet förblifver hos den Konungs - liga Högheten, såsom, en dervid af ålder hängande rätt: men så anhålla Riksens Ständer underdånigst, på sätt som vid 1660 års Riksdag skett, att endast de dermed måtte vilfaras , som om Fäderneslandet gjort sig välförtjente, och att sådant mycket sparsamt ske mätte.
Ehuru det således skulle ske mycket sparsamt, veta vi likväl, att 3oo nj'a Familjer tillkommo inom året.
Man har här yttrat farhåga, att Ridderskapet och Adeln skulle bilda sig till en sluten Cast.
Jag tror ej, att man i så liberala tider, som våra, behöfver frukta något sådant, ej eller att de Adeliga Ätternas antal skall blifva allt för inskränkt.
Snarare torde man hafva anledning att befara motsattsen.
Om det vore möjligt att förena sinnena vid så mottsatta åsigter, som här blifvit yttrade, skulle jag såsom lämpligast vilja föreslå, att Introductionens beviljande under Riksdagarna uppdrogs åt RiddarhusUtskottct.
Detta Utskott Den 3 Augusti f. m. 87 är en utgrening af sjelfva Ståndet; hvaremot RiddarhusDirectionen utgöres af Ridderskapels och Adelns antagne och aflönade Tjenstemän.
Jag tror det vara så raycket mindre passande, att åt desse öfverlemna Ståndets hittills utöfvade rätt alt bevilja Introduction, sorn det skulle kunna hända, att RiddarhusDirectionen redan förlorat Ridderskapets och Adelns förtroende, och alt Slåndet vore i begrepp att välja en Direction af nya personer vid samma tid, somen Inlroductions-fråga där skulle förekomma.
Friherre Boije j Fredrik:
I anledning af den purifications-junta, sora Herr Lefren omtalat, får jag blott förklara, att jag förenar mig med honom, med det tillägg, att jag hemställer, om icke protocoll därvid borde föras, med det uttryckliga vilkor, att ingen vid justeringen fick återtaga sin en gång afgifne mening.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att då förevarande 2 §. innefattade 2:ne momenter, och serskilde anmärkningar blifvit mot håda momenterne gjorda, hvilka alla svårligen skulle kunna uppfattas i en enda proposition, ansåg Hans Excellence sig höra framställa proposition serskildt å hvardera momentet, samt de dervid gjorde anmärkningar.
I enlighet härmed hemställde Hans E.%- cellence Herr Grefven och LandtMarskalken
Den 3 Augusti f. m. om Ridderskapet och Adeln behagade bifalla i momentet af 2 §. i Utskottets Förslag till nja RiddarhusOrdningen.
Jag anhåller, alt Herr Grefven och LandtMarskalken behagade framställa proposition till bifall af den redaclionsförändring som jag föreslagit 1 början af §.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, det Hans Excellence ansåg sig först böra göra proposition till bifall af Utskottets Förslag, och sedermera, i händelse detsamma ej bifölls, på de deremot framställde anmärkningar.
Hvarefter Hans Excellence förnyade propositionen till bifall å 1 momentet af 2 §. i Utskottets Förslag; hvilken proposition besvarades med starka
I anledning hvaraf flans Excellence förklarade, att som, enligt hvad Hans Excellence tyckt sig finna, Ja öfverröstat
Nej, Utskottets Förslag till 1 mom. i 2 §. af nya RiddarhusOrdningen blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallet.
Som här äro flera, hvilka sätta i fråga, huru långt 1 mom. sträcker sig, skulle jag önska, att Den 3 Augusti f. m. 89 derom erhålla bestämd upplysning.
Om, såsom jag förmodar, det röcker till och med orden: den försutna tiden återställa; så får jag anhålla om votering öfver den proposition Herr Grefven och LandtMarskalken framställt, med begäran att contra-propositiooen må blifva oförändradt bibehållande af den gamla 5o §. till och med orden: tillstånd gifvit; så att blott sista meningen varder utesluten.
Jag hemställer, om ej Herr von Hartmansdorffs anmärkning rätteligen tillhör det senare eller nya mom. af 2 §., och bör vid proposition derå förekomma.
För öfrigt då skillnaden emellan Utskottets och Herr Cederschjölds redactionsförslng är så obetydlig, vågar jag hemställa, om icke första momentet kunde bifallas.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, det han ansåg Herr von Hartmansdorffs tillägg hafva afseende å 2 Momentet af förevarande §.
Efter den utredning af frågan, som Herr Grefven och LandtMarskalken behagat göra, får jag förklara mig ej yrka votering i afseende på ifrågavavarande i moment.
Hans Excellence Herr Grefve De la Gardie: Sedan Herr von Hartmansdorff afstått från den begärda voteringen, har jag 9° Den 3 Augusti f. m. intet ?tt tillägga.
Jag hade ämnat yttra mig i saijma mening, nemligen att efter den utredning Herr Grefven och LandtMarskalken gifvit frågan, horde Herr von Hartmansdorlfs anmärkning ej föranleda till några betänkligheter emot antagande af i momentet.
Herr Lefren: Herr von Hartmansdorff har för närvarande afstått från votering, emedan han tror sig kunna göra sin satts gällande i det efterföljande momentet.
Detta moment måste således klart uppfattas, innan det första afgöres, för att ej äfventyra, att få det sednare momentet stridande emot 37 §.
RegeringsFormen; och jag får på förhand reservera mig deremot, med den förklaring, att jag ämnar opponera mig emot en sådan proposition, sorn skulle stå i rak strid mot Grundlagen.
Såsom jag fattat Herr von Hartmansdorlfs mening, åsyftar han icke något nytt tillägg i §. utan blott ett oförändradt upptagande af ett stadgande i den gamla §., sådan den förut varit; och således lärer den siste värde Talarens anmärkning om Grundlagsvidrigheten af en proposition i enlighet med denna mening komma att förfalla.
Hans Excellence Herr Grefve De la Gardie: Såsom jag fattat Herr Grefvens och LandlMarskalkens yttrande, är frågan nu Den 3 Augusti f. in. 9l endast om r momentet, och den röret* icke Herr von Hartmansdorffs anmärkning.
Jag tror mig således så mycket mindre här böra upptaga densamma, som jag får tillfälle alt opponera ntig deremot; då fråga bli r ora 2 momentet.
Den värde Talaren, som yttrat sig näst före den sista, har anmärkt, att Herr von Hartmansdorff endast har för afsigt att införa en mening ur den gamla §. i den nyare Redactionen, och att delta således ej kunde vara grundlagsstridigt.
Men jag får erindra, alt Herr von Hartmansdorff gifvit den gamla §. en tydning, sorn åsyftat, att göra den stridig mot 3^ §.
RegeringsFormen, och det är just denna mening, lagd uti de gamla orden, som jag bestrider såsom grundlagsvidrig.
På det ingen må vara i tvifvelsmål om min mening, skall jag nu framställa det tillägg jag önskar måtte göras vid det nästföljande 2 momentet.
Jag har trott mig böra omtala det bär, vid frågan om första momentet, emedan uti Utskottets nya redactions-förslag t momentet 2 §. säges motsvara 5o §. af nu gällande Riddarhusordning.
Det tillägg jag önskar innefattar föröfrigt samma ord, som finnas i den gamla §.
Min enskildta mening om detta tilläggs betydelse är såvida likgiltig, som det icke är den enskildta Le - 92 Den 3 Augusti f. m. damotens mening, som blifver gällande vid §:s tillämpning, utan ordalydelsen; och då denna, under så lång tid, kunnat stå tillsammans med 37 §.
RegeringsFormen, kan den ock göra det hädanefter.
Tillägget skulle lyda som följer: Under Riksdagarna må likväl Introduktion ej beviljas förr^ än RiddarhusDirectionen hos RiddarhusUtskottet tillkännagifvitj och RiddarhusUtskottet hos Ridderskapet och Adeln anmält det vederbörliga prestanda blifvit fullgjorde j samt Ridderskapet och Adeln derefter till Introductionen in Pleno tillstånd gifvit.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalke?i förklarade, att sedan Herr von Hartmansdorff afstått från sin begäran om votering öfver 1 momentet i 2 §. af Utskottets Förslag, och någon annan Ledamot icke begärt votering, vore, på sätt Hans Excellence redan yttrat sig hafva fattat Ridderskapets och Adelns svar å den af Hans Excellence nyss gjorde proposition, berörde moment af Ridderskapet och Adeln antaget.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställde derefter proposition till bifall å 2 momentet i 2 §. af Utskottets Förslag.
Ja, blandade med Nej.
Jag anhåller om votering, samt att Contrapropositio - Den 3 Augusti f. m. 93 nen må innefatta, jemte Utskottets förslag, det af mig dervid föreslagne tillägg.
Nu är tiden inne för mig, att göra en framställning, för att försöka göra min förut afgifne reservation gällande.
Jag hemställer, om Herr von Hartmansdorff önskar att få det föreslagna tillägget insatt för ro skull, eller i och för befästandet af den sats han här drifvit.
I sednare fallet hemställer jag, om det kan låta sig göra, utan att bryta emot 37 §.
Att hittills stått en tvetydighet i vår Riddarhusordning, är en sak för sig; men då vi nu äro sysselsatte, att vidtaga förändringar uti densamma, är det vår skyldighet, att tillse, det den, enligt stadgandet i 12 §.
Riksdagsordningen, blifver öfverensstämmande med Grundlagen; ty det går icke an, att i RiddarhusOrdningen finnas Grundlagsstridiga momenter.
Jag anhåller, att få veta Herr Grefvens och LandtMarskalkens omdöme, huruvida ej Herr Grefven och LandtMarskalken anser sig förhindrad att meddela en proposition, som så uppenbart åsyftar ändring i 37 §.
Reger in gsFor men.
Då Herr Grefven och LandtMarskalken framställt proposition till bifall eller afslag af det nya moment Utskottet föreslagit, och denna proposition blifvit besvarad med Ja och Nej, samt vo - 94 Den 3 Augusti f. m. tering hegard, lärer det ork vara obestridligt, att voteringen bör för sig gå.
Jag tror för öfrigt, att Herr Lefiens reservation varit förtidig, och jag förstår icke ens, huru man kan reservera sig emot ett beslut, som ej är fattadt.
I hufvudsaken är jag af samma mening, som Herr Lefren, men kan ej finna något Grundlagsstridigt deri, att yrka bibehållande af ett stadgande, som förut finnes och af Konungen blifvit sanctioneradt.
Jag får likväl anhålla, att Herr von Hartmansdorff må skriftligen aflemna sitt förslag fill contra-proposition, på det man må kunna fatta det i eti sammanhang.
Jag tillåter mig ej den förgripelsen att förklara såsom Grundlagsstridigt, hvad så väl Grundlagens Stiftare Konung Cart. den XIlI:de, som Hans Efterträdare, Konung Cari, den XIV:de, sanctionerat och således erkänt vara öfverensstämmande med Grundlagen.
Jag ser således intet hinder för den contra-proposition, som Herr von Hartmansdorff begärt, och jag tror ej eller alt Herr Grefven och LandtMarskalken skall finna sig föranlåten att vägra proposition på bibehållande af ett stadgande, som, lill upprätthållande af Ridderskapets och Adelns heder, finnes i en Lag, hvilken Herr Grefven och LandtMarskalken besvurit.
Jag finnér väl icke Deu 3 Augusti f. m. 95 Grundlagsstridig!, alt det af Herr von Hartmansdorff föreslagne tillägg intages, helst RiddarhusOrdningen i alla fall alltid måste förklaras i enlighet med Grundlagen, men under åberopande af hvad jag förut anfört, får jag tillkännagifva, att jag lägger
Ja vid den förestående voteringen.
Jag tillåter mig ej något omdöme, huruvida Herr von Hartmansdorff med det föreslagne tillägget åsyftar en ändring i 3^ §.
RegeringsFormen; men det må tillåtas mig uttala min öfvertygelse om rätta meningen af det ifrågavarande tillägget, sådant det för närvarande finnes i 5o §.
Under Riksdagarna må likväl Introduction ej beviljas, förr än RiddarhusDirectionen hos RiddarhusUtskottet tillkännagifvitj ock RiddarliusUtskottet hos Ridderskapet och Adeln anmält j det vederbörliga prcestanda blifvit fullgjorde j samt Ridderskapet och Adeln derefter till Introductionen in Ple~ no tillstånd gifvit.
Jag tror alt detta tillstånd ej har afseende på någon inskränkning i Konungens rätt, att nämna Adelsmän, och således ej på någon rättighet för Ståndet alt vägra Introduction, ulan blott på pröfningen, huruvida vederbörliga praestanda blifvit fullgjorda.
Jag tror således icke, att momentet någonsin haft för afsigt att göra ändring i 37 §.
RegeringsFormen; men då jag nu af discussionen funnit, alt 90 Den 3 Augusti f. m. andra slutsater derifrån kunna dragas, och att det blifvit uttydt till en mening, motsatt den, som efter min öfvertygelse är den rätta, tillstyrker jag för min del, att det må borttagas, och voterar således Ja till Utskottets förslag i denna del.
Som jag aldrig kan misstänka min välde vän, Herr von Hartmansdorff, hvars rättskänsla och grannlagenhet jag känner, att vilja genom surpris bringa en sats å bane, som han för sin del älskar, hemställer jag, om icke det rättaste yore, för att undvika all tvetydighet, alt till det af Herr von Hartmansdorff föreslagne tillägg må bifogas följande mening:
Dock utan att Ridderskapet och Adeln må ega rätt att af slå Introductionen i fall prcestanda rätteligen blifvit fullgjorde.
Bifaller Herr von Hartmansdorff detta tillägg, så har han ådagalagt, att hans afsigt ej är att lägga någon mot 3^ §.
RegeringsFormen stridande mening uti den gamla §:ns ord.
Men vägrar han deremot detta tillägg, är en sådan afsigt klar.
Jag instämmer med Herr Crusenstolpe, att det föreslagne tillägget ej är Grundlagsstridig!, då det redan finnes i den af Konungen sanctionerade RiddarhusOrdningenj men jag har trott, att då man nu före - Den 3 Augusti f. m. 97 företagit en granskning af denna Riddarhusordning, i ändamål att göra den så fullkomlig och tydlig som möjligt, borde det ifrågavarande stadgandet heldre uteslutas, såsom tvetydigt, ty jag anser med Herr Tham, att det endast har afseende på pröfningen, huruvida prestanda blifvit fullgjorde.
Jag kan ej finna det förenligt med 3^ §.
RegeringsFormen, att Ridderskapet och Adeln skulle äga rätt att neka introduetion åt Ledamöter, som Konungen nämnt till Adelsmän.
Jag instämmer således i bifall lill Utskottets förslag, oell om det är nödigt, alt afgifva någon försäkran, huru jag ämnar votera, så får jag förklara, att jag ej eller kan annat än votera Ja.
Herr von Hartmcnisdorff':
I fall jag kunde förmoda, att Herr Lefréns afsigt med sin till mig slälde uppmaning vore den, alt, sedan jag uttalat mitt uppsåt, begagna sig deraf, för att förnya sin anhållan om propositionens vägran; så skulle jag draga i betänkande att efterkomma hans begäran.
Men då jag både anser Herr Lefren för ädel, samt Herr Grefven och LandtMarskalken för rättvis att så göra, vill jag utan förbehåll förklara min h jer tans mening vara den, att Ridderskapet och Adeln må äga rätt att säga
Nej till introduetioner, i fall någon adlad dertill skulle finnas ovärdig, såsom i Drottning Chri36 H. 7 oS Den 3 Augusti f. no. stinas lid, eller otn öfversvämningnr af nyadlade, såsom 17 ip, skulle inträffa.
För öfrigt har jag begärt votering öfver en viss Contra-proposition, och min rätt lärer således vara alt inhemta Ståndets tanka deröfver; Herr Lefren dock öppet lemnadt, att derjemte föreslå andra propositioner med hvilka tillägg han behagar.
För min del afstyrker jag det af Herr Lefren förestagne tillägg till Herr von Hartmansdorff® Contra-proposition.
Jag linner den nuvarande 5o §. fullkomligt tydlig, och kan icke med Herr Tham deruti se någon tvetydighet.
Första punkten medgifver ej RiddarhusDirectionen någon rättighet att vägra introduetion; men den andra delen af §. stadgar tydligen, att under påstående Riksdag introduetion kan af Ridderskapet och Adeln nekas.
Orden, att introduetioneil ej må äga rum förr, än Ridderskapet oell Adeln dertill tillstånd gifvit, skulle eljest vara utan mening.
Jag tror således, att Ridderskapet och Adeln har rättighet att neka tillstånd till introduetion under påstående Riksdag; och ehuru jag hoppas, att denna rättighet aldrig skall komma i fråga att utöfvas, önskar jag likväl, sedan votering blifvit begärd, att lära känna, huru stor den pluralitet bland Ridderskapet och Adeln är, som vill afstå från denna rättighet, och jag förenar mig således i begäran 01x1 votering.
Den 3 Augusti f. m. 99 Hans Eoccellence Herr Grefven och Landt Marskalken hemstälde, om icke discussionen nu syntes hafva gått ifrån det verkliga ämnet.
Herr von Hartmansdorff hade endast önskat ett tillägg, hemtadt från nuvarande Riddarhusordning, hvarå Hans Excellence, enligt dess öfvertygelse, icke kunde vägra proposition.
Jag kan icke anse RiddarhusOrdningen för annat än en sanctionerad och besvuren Ordningsstadga, som bör vara öfverensstämmande med Grundlagen.
I denna, som i alla menniskoverk, äro misstag, och förbiseenden möjlige; men just derföre bör man också begagna hvarje tillfälle att rälla dem, och alt bringa denna Riddarhusordning till största möjliga likhet med Grundlagen.
Jag nödgas bekänna, att orden i 5o §.
RiddarhusOrdningen : samt Ridderskapet och Adeln, derefter till introduetionen in pleno tillstånd gifvit, sammanslälde med 37 §.
RegeringsFormen för mitt omdöme icke erbjuda den öfverensstämmelse, som borde finnas emellan desse §§.; och jag har således trott, att ordet tillstånd endast kunde hafva afseende på fullgörandet af prestanda, ehuru denna i min tanka nödiga reslrictiva tolkning nogsamt utvisade behofvet af en klarare redaction; men då nu en Ledamot bestämdt yttrat, att dessa ord borde tydas på ett sätt 36 H. 7 * IOO Den 3 Augusti f. m. sorn jag anser stridande emot Kongl. Maj:ts i 37 §.
RegeringsFormen förvarade rättigheter, så har jag derigenom funnit mig uppmanad, att äfven yttra min öfvertygelse i denna del, och tillstyrker vördsamt bifall å sednare Momentet 2 §. af Utskottets förslag.
Herr Lejrén:
Jag afstår naturligtvis ifrån att yrka, det Herr Grefven och LandtMarskalken skall vägra den begärde propositionen, sedan Herr Grefven och Landt?
Marskalken förklarat sig dertill icke finna skäl; men om Herr von Hartmansdorff har rätt, att få Contra-propositionen sådan han begärt; är också min rätt ostridig, att få göra de tillägg jag önskar, för alt få propositionen tillräckligt tydlig.
Yi böra viii vela, hvad vi mena med orden: tillstånd g/f vit; ty det är ej längre skäl, att famla i mörkret.
De ord jag begärde att få tillägga voro:
Dock utan att Ridder skåpet och Adeln må äga rätt, att afslå introductionen, ifall prcestanda rätteligen blifvit fullgjorde.
Då blir uttrycket öfverensstämmande med 37 §.
Jag har begärt ordet i anledning af Friherre Palmsljernas tolkning af 5o §.
Friherren har trott, alt denna §. berättigar Ridderskapet och Adeln, att under Riksdagarne vägra introduction.
Jag för min del åter tror, att någon sådan rättighet af Ridder - Den 3 Augusti f. m. i n i skåpet och Adeln icke äges, och att Inlroductionens införande uti 5o §. härleder sig ifrån den tid någon RiddarhusDirection icke fanns under Riksdagarne.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken föreslog följande Voterings-proposition:
Den, som bifaller det af Riddarhusutskott föreslagna 2 Moment i 2 §. af nya RiddarhusOrdningen, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner
Nej, bifalles berörde förslag, likväl med tillägg, vid slutet af Momentet, af följande mening utur nu gällande Riddarhusordning: ”Under Riksdagarne må likväl ”introduction ej beviljas, förrän Riddarhus”Directionen hos Riddarhusutskott tillkän”nagifvit, och Riddarhusutskott hos Rid”derskapet och Adeln anmält, det vederbörliga praestanda blifvit fullgjorda, samt Rid”derskapet och Adeln derefter till introduc”tionen in Pleno tillstånd gifvit.” Herr Lefren:
Om det är medgifvit, att utur gamla RiddarhusOrdningen bibehålla några ord; måtte det också vara medgifvit, alt till förtydligande tillägga några nya ord.
Om rättigheten dertill medgifvcs 102 Den 3 Augusti f. m. så inåtte det vara omöjligt, att få in de ord jag föreslagit, utan upprifvande af ett redan fattadt beslut, så vida de ej nu införas i Contra-propositionen.
Jag anhåller derföre, att Herr Grefven och LandtMarskalken ville inhemta Ridderskapets och Adelns yttrande, huruvida icke mina ord må, i sällskap med Herr von Hartmansdorffs, få införas i Contra-propositionen.
Herr Elben:
Det är mig verkligen okärt, att i en preliminair fråga behöfva yttra mig mot en person, med hvilken jag i sjelfva hufvudsaken ämnar votera lika; men jag måste hemställa till Herr Lefrén, om icke i händelse de ord, lian åslundar insatte i Contra-propositionen, der verkligen blefvo införda, han just hade tillvällat sig den rättighet, som han för några dagar sedan bestred Herr Rosenblad, den nemligen, att dictera båda propositonerna.
Jag vet aldeles icke, hvarifrån den värde Ledamoten tagit sin kunskap, huru jag ämnar votera; jag bar aldeles icke yttrat mig derom, utan endast för förtydligande begärt ett tillägg i Contra-propositionen, för hvilken jag, i fall sådant medgifves, voterar.
Herr Riben: Herr Lefrén bar yttrat sin förvåning öfver, huru jag kunde veta för hvilken mening han ämnade votera.
Med serdeles tillfredsställelse hastar jag, Den 3 Augusti f. m. alt meddela honom, att jag hämtat denna kännedom af den värda Ledamotens egna yttranden.
Herr Lefren har nemligen under hela discussionen talat i samma anda, som jag; jag har derföre trott, att han äfven ämnade votera lika med mig; han liar talat i motsats af Herr von Hartmansdorff; jag har derföre trott, att han ämnade votera emot honom.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att då Herr von Hartmansdorff begärt votering, ansåg Hans Excellence Contra-propositionen böra innefatta den mening Herr von Hartmansdorff önskade genom voteringen göra gällande; hvarefter Hans Excellence ånyo framstälde den af honom förut gjorde Voteringsproposition, hvilken af Ridderskapet och Adelli godkändes, samt anslogs.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken tillkännagaf, att Plenum komme klockan half till 6 i eftermiddag att fortsättas.
Sedan 41» 43> 4^ oc^ 44 §§•
Rid darhusOrdningen blifvit uppläste, börjades voteringen klockan tre qvart till i e. m.; och befunnos vid voteringens slut, sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit sålunda: •Ta — io5.
Nej — 56.
I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen serskildt förde Protocoll blifvit uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att RiddarhusUtskottets förslag till 2 Momentet i 2 §. af nja RiddarhusOrdningen således blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallit.
In fidem Protocoll i, O. J. Lagerheim.
Fortsattes pröfningsn af RiddarhusUtskottets den 6 sisllidne Junii allåtne, och den 22 i samma månad e. m. på bordet lagde, Memorial, innefattande förnyadt förslag till Riddarhusordning. §. 3.
Ej må någon upptaga annan lefvande eller utdöd
Ätts namn eller vapenj med mindre han dertill undfått Konungens Nå - Den 3 Augusti e. m. io5 diga. tillstånd, efter att j i händelse Ätten ännu lefver, hafva inför Kongl. Maj:t uppvisat
Ättens samtlige medlemmars samtycke.
Till den upplysta och välkände majoriteten af detta
Hus vågar jag hemställa, om det icke är skäl att låta de döde hvila med fred, och om icke således det stadgande i förevarande , som medgifver upptagandet af utdöd ätts namn eller vapen, bör undanrödjas.
Det skulle verkeligen vara besynnerligt, om det vore tillåtit för någon af nu tidens unga Militairer, han må för öfrigt vara så skicklig som helst, att upptaga namnet Torstensson, hvilket så innerligt är förenadt med Svenska Historien.
Något dylikt kunde äfven hända inom den civila vägen; och det skulle så väl i historiskt som i genealogiskt afseende medföra svårigheter och oreda, serdeles sedan slägtförhållanderne i allmänhet efter 180g blifvit mera invecklade.
Jag tillstyrker derföre, alt man åtminstone må hafva den skonsamheten, att tillåta de utslocknade
Ätterna att fortfarande förblifva det.