Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För hvarje år upprättar sockennämnden förteckning på alla de personer, som inom socknen njuta underhåll, och insänder densamma till districts-näinnden, hvilken åter, efter de grunder som för fördelningen inom socknarna blifvit antagna, fördelar sammanslagna beloppet på samtliga underbållsskvldiga personer inom districtet och derefter genom sockennämnderna besörjer uppbörden och utgifvandet af det stadgade underhållet.
Dervid skulle således hända, att den ena socknen, som hade färre fattiga, komme att lemna bidrag till den som hade flera; och denna åter, lill fyllnad i det bidrag, sorn inom socknen utgjordes, erhölle medel från en eller flera andra socknar. 6:0
För de fattiga, som under årets lopp tillkomma, bör förskott kunna göras till ersättning det kommande året, hvaremot afdrag sker för de afgångna. 7:0
Då fattiga barn finnas, hvilkas föräldrar sakna vilja eller förmåga att meddela dem nödig vård oell uppfostran, bör sockennämnden draga försorg att de komma till beskedligt folk, som vårdar sig om dem och låter dem gå i skolan.
Underhållet derför intages uti det; i 5:te punkten nämnda förteckning. 302 Den 9 September e. m. 8:0
Har en socken särskild fattigcassa, sorn lemnar tillgång till utgifters bestridande, kommer sådant att iakttagas vid utgifternas fördelande, så att blott bristen uti det underhåll socknen åligger att bestrida, kommer af socknemännen att utgöras.
Kan detta förslag, närmare utveckladt, bringas till verkställighet, är det att hoppas, att barnen skola blifva bättre vårdade än hitintills, samt att mödrar, som genom vården af deras barn nu hindras att taga tjenst, blifva i tillfälle dertill; äfvensom i öfrigt ökandet af fattighjonens antal motarbetas.
Jag anhåller vördsamt, att detta mitt anförande måtte få åtfölja återremissen till Utsk:n.
Remitterades till Lag- samt Ailm.
Besvärs- och Ekon.- Ulsktn.
Hr Frih. o. Landtm, tillkännagaf, att Gr. Sandels, Samuel Aug., ledamot i Ridd.Utsk., anmält sig vara nödsakad att från riksdagen afresa och således afsagt sig sitt rum i Ridd.Utsk.; och hemställde Hr Landtm., om R. o. Ad. behagade tillåta honom att det oaktadt blifva vid sjn riksdagsmannarätt bibehållen.
Hr Frih. o. Landtm, tillkännagaf äfven, att Frih. Hermelin, Aug.
Söderling, ledamot i Const.Utsk., och Hr Ribbing, Arvid, ledamot i Allm.
Besvärs- och Ekon.- Utsk., erhållit 3 veckors ledighet, den förre från den 5 och den sednare från den 14 dennes; och anmodade Hr Landtm.
Hrr Electorer att innan nästa plenum sammanträda för att välja ledamöter, så väl i den afgångnes ställe, som i de permitterades.
Justerades 1 prot.utdr. för denna dag f. nr.
Justerades pleni-protrn för den 26 sistl.
Aug. f. och £• nili. R. o. Ad. åtskiljdes kl. ^ till 11 om aftonen.
In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe, Lördagen den 12 September i84o.
Justerades i5 prot.utdr. för den g dennes e. m.
Den 12 September f. n. 3oS justerades pleni-prolm för den 29 sistl. Aug. f. och e. m.
Upplästes till justering och godkändes nädannämnda från Exped.Utsk. inkomna förslag till R.
N:o 75, i fråga derom att enskild äganderätt bör vika för allmänna ändamål; N:o 78, ang:de ändring i cavalleri-reg:tenas uniformer; N:o 83, ang:de ifrågaställd lönereglering för landtstatens tjenstemän och betjente samt landtmäleri-slaten i provinserna ; N:o 84, i anledn. af R.
St:s åren i835, 1837 och 1839 församlade revisorers berättelser, ang:de granskningen af de under K.
Commerce-collegii förvaltning ställda fonder; Nio 85, angtde en ansökning af arrendatorerna utaf Nyqvarns qvarn och bro att bibehållas vid arrendet af dessa lägenheter; N:o 86, angide rättighet för enkan efter afl.
Professoren Fries att retroactivt beräkna en henne tillagd pension ; N:o 87, ang:de ersättning till nämndemän och fjerdingsmän för syner och värderingar m. m.; N:o 88, ang:de s. k. undantags-contracters intecknande } N:o 89, i anledn. af väckt fråga om förtydligande af 2 §:n i 41 caP- Missg.-b:n. Hr Rappe, Joh, Axel Gust.:
Då min militära tjenstebefattning icke ger mig tid att deltaga såsom ledamot uti Ekon.Utsk., får jag undanbedja mig detta förtroende, och derjemte vördsamt anhålla att vid min riksdagsmannarätt i öfrigt varda bibehållen.
Denna begäran blef of R. o. Ad. bifallen.
Hr Frill. o. Landtm, anmodade Hrr Electorer, då sålunda en ledighet i Allm.
Besvärs- och Ekon.Utsk. uppkommit, att innan nästa plenum sammanträda, för att densamma ersätta.
Derjemte tillkännagaf
Hr Landtm., att hos honom blifvit anmäldt, det Electorerne, vid det sammanträde som förliden gårdag hållits till förrättande af de val, hvarom i sista plenum blifvit tillsagdt, ej så talrikt inställt sig, att val kunnat äga rum; i anledn. hvaraf han fästade Hrr Electorers uppmärksamhet, dels på vigten deraf att utsktsledamöterne i ordentlig tid väljas, enär Utskms göromål måste bero deraf, att verksamma ledamöter i Utskm finnas, och dels derpå, att örn Utskms göromål afstanna, riksdagens förlängning äfven i betydlig mån deraf måste blifva en följd; anmodande Hr Landtm, derföre Hrr Electorer att fulltaligt infinna sig vid det blifvande sammanträdet. 3o4 Den la September f. m.
Hr af Ström, Israel Adolph, hade inlemnat följandet
I likhet med hvad jag i mitt anförande vid Lag- och Ekon.Utsktns betänk.
IN:o 6 haft äran föreslå, får jag, med anledn. af detta betänk., såsom ny motion till R.
St:s bepröfvande hemställa, om icke, då så olika åsigter vid denna riksdag gjort sig gällande, så väl i Utsk:n som i RiksStm, rörtde härads-allmänningsskogarnes skötsel, vård och behandling, den utväg kunde tagas, att, till undvikande af de många omvägar och besvärligheter, som äro förenade med de nu brukliga former för utsyning af skogsförnödenheter från allmänningarna, den tidspillan och besvär, som denna omväg förorsakar de sökande, häradsrätterne och slutligen Konungens Bef:h:de, som skall jemka och repartisera de knappa tillgångarna på så många händer, ofta så att ingen blir rätt belåten och mången utsyningstagare nödgas färdas långa vägar efter en för honom ändå otillräcklig utsyning, då han på närmare håll kunnat mot samma betalning erhålla fulla beloppet, hvarför hans anpart blifvit såld åt en närmare skogen boende, — om icke, till undvikande af alla dessa olägenheter, samma grnnder kunde följas vid allmänningsskogarnes behandling, som nu i flera år varit brukligt, och med stor förmån begagnats med kronoparkerna, nemi. att den skog, som, efter skedd uppskattning, för året borde huggas, sorterades i sågstockar, timmer, gärdsel, ved och stör, och på öppen auction såldes till den mestbjudande inom häradet, och beloppet derför sedan utdelades på de till Utsyning inom häradet berättigade.
Derigenom skulle alla oredor och tvister försvinna, mycket besvär undanrödjas, och mången, som haft behof af t. ex. 100 stockar till husbyggnad, men vid repartitionen skulle fått nöjas med 10 stockar om året, kunna på en gång fylla sitt behof och slippa förnya sin ansökning 10 år å rad, då de först erhållna i o stockar kunnat vara till hälften förmultnade, innan fyllnaden erhållits, och då deremot huset vore färdigt i o år förr än efter nu brukliga ulsyningsmetoden.
Huru många dagsverken skulle icke derigenom besparas för den som bor långt från allmänningen, men kunde för sin anpart i utdelningen af penningarna köpa på närmare håll sina skogsförnödenheter, kanske bättre passande för behofverna, än dem han kunde få från allmänningen?
Skulle sedan någon stridighet uppstå om fördelningen af penningarna, så är den mycket lättare sliten, än den om utsyningen; och om en mtinicipal-styrelse skulle sättas öfver denna cassa, vore detta mycket mera passande, än en municipal-styrelse öfver skogen.
Det förstås af sig sjelft, att af den inflytande summan skogvaktarnes löner först skulle utgå, och äfven något afsätlas till frösådder, då sådant kunde behöfvas, och huggnings kost - Den 12 September f. m. 3o5 kostnadens förskjutande, men det öfriga blifva häradets tillhörighet.
På detta sältet skulle alla stridiga åsigter kunna sammanjemkas och alla tvister förfalla.
Någon aflöning till den förvaltande personalen behöfdes icke; ty afkastningen af kronoparkerna bestrider desses aflöningar.
Af sig sjelf förstås dock, att lill denna åtgärd, örn den antages, fordras K.
M:s nådiga sanction, ti vilken troligen icke förvägras, då K.
M äger kännedom om att resultaterne af en lika behandling med kronoparkerna visat sig ganska fördelaktiga, och ådagalagt alt skogshushållningen derigenom gjort ganska betydande fram steg här i landet på en icke längre tid än från år 1825.
Den fördel, som genom häradsallmänningarnes förvaltning af instruerade ansvarige och driflige personer beredes, skall med tiden blifva den, att skogarne skola gifva minst dubbel afkastning emot förr, och deras utseende vara en nyttig prydnad för landet, hvilket redan visat sig på de kronoparken allmänningar och enskildes skogar, som kommit under skicklige förvaltares händer, hvilka obehindradt fått verka eldigt antagna rationella grunder.
Jag vågar vördsammast anhålla, att detta såsom ny motion måtte få åtfölja återremissen af Lag- och Ekon.Utsk:ns betänk, N:o 6, för alt i sammanhang dermed upptagas och besvaras.
Remitterades lill Lag- samt Allm.
Besvärs- och Ekon.- TJtskrn.
Ånyo töredrogs StatsTJtskts den g dennes på bordet lagda mein.
N:o 3oi, med förslag till sammanjemkning eller voterts-propostr, i anleda, af skiljaktiga beslut, angtde statsreglertn.
Jag anhåller, alt detta Stats Utsk:s mein.
N:o 3oi måtte få ytterligare hvila på bordet till nästa plenum, och då blifva R. o. Ad:s första öfverläggningsämne.
Tersmeden, Wilh. Fredr., förenade sig med Hr Lagerhjelm. R. o. Ad. beslöt att detta mål skulle blifva det första på föredraga.listan i nästa plenum.
Vid förnyad föredragning af StatsUtskls den g dennes på bordet lagda memorialet' och utlåt:n : N:o 3o2, med förslag till sammanjemkning och votertspropos:r i anledn. af RiksSt:ns olika beslut, i fråga 0111 beräkningen af statsverkets inkomster; N:o 3o3, med förslag lill voter:s-propos. för omröstning, i3 H, 3g 3o6 Den 12 September f. m. j anledn. af skiljaktiga beslut, i fråga om löne-ersättning lill adjungerade ledamöter i Götha Hofrätt; och N:o 3o4, i anledn. af återremiss å utlåt.
N:o ig5; blefvo de ånyo på bordet lagda af Hrr Lagerhjelm, Pehr, och Bråkenhjelm, Axel Georg; hvarjemte, på hemställan af den förre, R. o. Ad. beslöt, att dessa Irenne memorialer och utlåt, skulle i den ordning de här ofvan finnas upptagna, uppföras på föredragn.listan för nästa plenum näst efter mein.
Upplästes och lades på bordet StatsUlskts mein.
N:o 321 med en rättelse uti mein.
N:o 3ot. R. o. Ad. beslöt att detta mein. skulle till pröfning företagas i sammanhang med och på samma gång som mern.
IS':o 3oi.
Ånyo föredrogs Const.Utsk:s den 2 och 9 dennes på bordet lagda mern.
N:o 29, i anledn. af tre Stånds återremisser på mern.
N:o 1 1, angtde riksdags återkomst hvart tredje år.
På begäran af Frih. Cederström, Jacob, upplästes ett prol.ntdr. från BorgareSt. af den 5 dennes, af innehåll, att Ståndet antagit Const.Utskts uti meni.
N:o 29 gjorda inbjudning att foga sig efter MedStånden, och alltså godkänt till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag Utsk:s förslag i mern.
N:o 11, rör:de riksdags återkomst hvart tredje år; i följd hvaraf Ståndet funnit den uppgjorda voter:s-propostn förfalla; äfvensom Ståndet låtit bero vid Utskts yttrande, att någon vidare grundlagsändring icke påkallas af Ståndets i anledn. af mern.
N:o 1 1 förklarade gemensamma tanke.
Cederström, Jacob: Genom BorgareSt:s in stämmande med de öfriga Stånden har förfallit den eljest olagliga händelsen, alt vi finge votera om ett nytt förslag, väckt inom BorgareSt, i stället för Coust.Utsk., och som af Const.Utsk. olagligen blifvit till votering framstäldt.
Enligt 2 morn. af 56 §:nReg.F:n får väl jemkning uti ett afgifvet förslag äga rum; men att genom gemensamma tankar göra nya förslag till grundlagsförändringar är ingalunda tillåtet, och derom är likväl här fråga; ty då Const.Ulsk. föreslagit riksdagarnes återkomst hvart tredje år, så innefattar BorgareScs gemensamma tanke, att riksdagarne borde återkomma hvartannat år, ett nytt förslag, och hade derföre bort af Const.- Utsk. afvisas.
Detta har jag velat hafva i prot. antecknadt, för att visa, all det ej undfallit uppmärksamheten inom R. o.
För öfrigt är vid denna punkt af Utskts betänk, intet vidare att tillgöra, sedan BorgareSt. förenat sig med de öfriga Stånden, och förslaget sålunda är genom 4 Stånds beslut såsom hvilande antaget.
Sedan Borgare St. antagit Coust.Utsk:s inbjudning, torde i frågan ej vara Deli 12 Sept em ber f m. något vidare att tillgöra.
Jag vill derföre blott besvara Frill.
Cederströins anmärkt!., sorn är så till vida riktig, att Stånden ej äga rättighet att väcka några nya motioner 0111 grundlagsförändringar; men bär bade Utsk. föreslagit en förändring af liden mellan riksdagarna.
Det var således framstäldt till R.
St:s öfverläggning, att bestämma hvilken tid de ansågo lämpligast.
På sådan grund anser jag den af BorgareSt. till Const.Utsk. aflåtna gemensamma tanke icke innefatta någon ny motion, och att Utsk. således varit p
I i g - tigt att densamma upptaga.
Jag ber att få instämma uli den siste värde talarens yttrande; ty jag finnér den stränghet, som en annan talare här ådagalagt, vara oförenlig med 56 $:n Reg.Fm.
Jag anhåller att Ridd Secretm mätte upplysa, om icke K.
M:s nådiga propos. i samma ämne, som detta betänk, angår, har blifvit lagd på hordet till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, och alt jag sedan mätte få yttra mig.
Vid föredragning af Coust.- Utsk:s mein.
N:o 27, med utlåt, öfver K.
Rits nåd. propos. till R.
St., ang:de lagtima riksdagars återkomst hvart 3:dje år, saint örn föremålet för urtima riksdagar, beslöt R. o. Ad., alt den nåd. proposln komme att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag.
Hos Preste- och BorgareStm har Gunst.Ulsk.‘s mern.
]M:o 27 blifvit godkäpdt och af BondeSt. bifallet.
Sålunda ligger till grund lagsenlig behandling vid nästa riksdag ett förslag, som åsyftar detsamma som detta, med den skilnad, att efter den K. proposln skulle tiden för lagtima riksmöten ej rubbas af urtima riksdagars mellankomst; meli enligt Coust.Utsk:s förslag, som nu är under öfverläggning, skulle ingen skilnad göras emellan lagtima och urtima riksdagar, likasom hittills.
I händelse nu R. o. Ad. samt de öfriga Stånden skulle till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag antaga äfven Const.Utskls förslag, så skulle R.
St. vid nästa riksdag hafva tvänne motsatta förslag att afgöra.
Likaväl sorn R.
St. nu bordlägga dem begge, kunde de då möjligen bifalla beggedera, af hvilka det ena tillintetgör det andra.
Är det rimligt att på det sättet behandla grundlagen?
Jag öfverlemnar delta lill ledamöterna i Const.Utsk. och till detta Stånd att bedomina.
För mig kan det visserligen vara likgiltigt, men det synes mig ej förenligt med Ståndets värdighet att på det sättet gå till väga.
R idd. S ecr e t.:
Då Hr von Hartmansdorff, i följd af dea upplysning jag meddelat ur diarierna, trott sig linna, alt det i K.
M:s nåd. propos, framställda förslag korn - 3o8 Den ia September f. m. iner att hvila till nästa riksdag, får jag äran nämna, alt Const.Utsk:s mein. j\:o 27 innehåller afslyrkande till den nåd. propos:n, oell alt detta afstyrkande är godkändt af tvänne
Slånd och bifallet af ett tredje.
Jag beröm ursägt för mitt misstag.
Uppå derefter framställd propos. lät R. o. Ad. bero vid <1 Consl.Utskts yttrande i mern ]N:o 2g.
Föredrogs ånyo Const.Utsk:s den 2 oell g dennes på bordet lagda meni.
N:o 3o, i anleda, af återremisserna på meni.
N:o 14, rörsde liden för riksdags fortfarande. j Hr Frih. o. Landtm, hemställde, 0111 R. o. Ad. behagade antaga Const.Utskrs i detta mein. framställda förslag ' till förändring i 10g §:n Reg.Fm och 80 §:n Riksd.Ordn., 1 att hvila till grundlagsenlig behandling vid nasta riksdag.
Ånyo föredrogs Const.Utskts den 2 och g dennes på hordet lagda meni.
N:o 3i, ang:de erhållen återremiss af Utsk:s mein.
I Hr Lefre'n, Joli.
Jag är också af den tanke, som Hr Frih. o. Landtm, nyss framställt; men ber att få göra en liten anmärkn. till protocollet.
Ilar säges, alt då ”H. Ex.
Statsministern för utrikes ärendena, Frih.
Stjernelds afskedsansökning är af K.
M. bifallen, samt i betraktande af de emot Stats-* råden, Frih. J. Lagerbjelke, Ihre och Törne bladh framställ- 1 da anmärkningars antal och beskaffenhet, finnér Cnnst.Utsk. för sin del någon und. anmälan, enl Reg.F;ns § 107, numera icke af omständigheterna påkallad.” 107 §:n Reg.Fm ålägger Coust.Ulsk. att att vid sina anmärko:rs afgifvande taga i betraktande 0111 Rikets sannskyldiga nytta kräfver en anmälan.
Jag är ej af den tanke, alt dessa anmarkn:r bort vara gjorda, men vill anmärka besynnerligheten deraf, att Const.Utsk. nu sålunda erkänner, att dess anmärkn:r ej förtjena något afseende.
Jag instämmer tili Const.Utsk:s nu yttrade tanke, men hade önskat för landets värdighets skull, att Ulsk. betänkt detta, innan det gjorde anmärkningarna.
Gr, Anckarsvärd, Carl Henr.:
Med anledn. afHr Lefre'ns framställda anmärkn. torde jag få fästa Ståndets uppmärksamhet på det förhållande, att aldrig någon speciel anmärkn. blifvit gjord emot någondera af Statsråden lilie, Törnebladh och Lagerbjelke; och att de anmärkn:r, sorn blifvit riktade mot deni samfäldt med de öfriga rådgifvarne, röra så beskaffade rådgifvare-åtgärder, i hvilka de varit delaktiga, alt, efter Utsk:s förmenande, då de lösryckas ur sitt sammanhang med anriiarkntna mot ett helt reger jngs-systöme under loppet af 6 år, för att användas särskildt einert individer, som blott under 6 månader hade varit deltagare uti Den ia -September f. m. 309 fådplngnlngarnade icke k mide föranleda någon anmärka
:s framställande till det resultat, sorn 107 §:n Reg.F:n antyder.
Det är på grund häraf jag vågar tro, all Coust.Utsk., långt ifrån att efter Hr Lefre'ns förmenande hafva begått någon inconseqvens eller handlat mot Rikets eller Utsk:s egen värdighet, handlat i full conseqvens och i fullkomlig öfverensstämmelse med fordringarna af det kall, soni det haft alt uppfylla.
Jag anhåller också att dessa an|närkn:r måtte få stå i prot. för min räkning, i bredd med Hr Lefrens, till den kraft och verkan, hvartill de kunna göra sig gällande. R. o.
Ad. fann detta mern. icke erfordra någon annan åtgärd än att läggas till handlingarna.
Till pröfning företogs Const.Utsk:s den 2 och 9 dennes på bordet lagda mein.
N:o 33, ang:de ytterligare framstallda antnärkn anlednrr, med afseende på Statsrådets bristande fulltalighet.
Tiden för de an märk n:r, som uro upptagna i detta memor., ingär inom denna riksdags böljan.
Jag känner intet enda rum i grundlagen, som tillåter Const.Utsk. att yttra sig öfver Statsrådets handlingar under pågående riksdag.
Jag tror, att då sliltarne af våra grundlagar haft den grannlagenhelen att icke tillåta sådant , har grunden dertill varit, att passionerna under påstående riksdag skulle kunna åstadkomma mycket mera ondt än godt.
Jag bestrider således, att Const.Utsk. någonsin haft rätt att inkomma med detta förslag.
Jag grundar denna tanke äfven derpå, att, då grundlagen gifvet'
Const.Utsk. rätt till anmiirknrr, så förutsätter densamma kännedom af Statsrådsprotocollerna före riksdagen.
Const.Utsk. har således ingen fält att blanda sig uti hvad som sker under riksdagens lopp, och jag tror att denna anmärkn. ar Högst vigtig att vidhålla, så framt vi ej skola gifva anledn. dertill, att Const.- Utsk. förvandlar sig till ett Välfärds-utskolt.
Jag bestrider all öfverläggning härom, och tror, att Hr Frih. o. Landtm, icke är berättigad att framställa någon propos. på ett så olagligen tillkommet memorial.
Hr Ribbing, Bengt, uppläste följande: Const.Utsk. har väl i det nu föredragna mein.
N:o 33 och i anledn. af de inlemnade anmärka.anledn:na lillkännagifvit och antyd t de betänkliga följder, som igenom Statsrådets ofullständiga sammansättning redan lill en de| inträffat, och vidare, om delta förhållande får fortgå, i ännu större tillvexl blifva oundvikliga, men icke utlåtit sig hvarken huruvida det anser Statsrådets ledamöter, i afseende på hvad som blifvit anmärkt, hafva iakttagit Rikets sannskvldiga nytta, ej heller bestämdt föreslagit R.
St. någon utväg att vinna den rättelse härutinnan, sorn synes vara af högsta 3io Den 12 September f. m. behof påkallad, till upprätthållande af statsförvaltningens ostörda gång.
Till följe häraf får jag anhålla 0111 återremiss af detta memorial och yrka den åtgärd, som Hr Prosten Hallström, understödd af Gr.
Spens, i sin reservation föreslagit, den nemi., att Utsk., efter uttalande afsina åsigter i detta maktpåliggande ämne samt af de bekymmer, som under betraktelser af närvar, förhållanden troligen bemäktiga sig hvarje fosterländskt sinne, måtte, med stöd af Riksd.Ordn:s 37 § 2 morn., hemställa till R.
St., huruvida de må finna Rikets väl kiäfva att i sådant afseende göra en und. framställning hos K. M. Frih.
Det förevar, memorialet, såsom alldeles otillbörligt, har efter min öfvertygelse blott af en ledamot inom Utsk., Hr Cederschjöld, blifvit rätt uppfattadt.
Grundlagen är ganska bestämd och tydlig.
Del är på grund af de uti Statsråds-prot:n införda yttranden, som, vid granskningen af dessa prot. inom Const.Utsk., anmärkntr der lagligen kunna göras och anmälas mot den eller dem af Statsrådes ledamöter, som Utsk. finner uti sina rådslag icke hafva iakttagit
Här har icke något Statsråds-prot. legat till grund för Utsk:s memorial, och således vet Utsk. icke här hvilken eller hvilka af Statsrådets ledamöter, som sig i frågan yttrat, vet icke om de till- eller afstyrkt completteringen af Statsrådets ledamöter.
Sådant är för Utsk. okändt, men Utsk. har trott sig kunna göra en anmälan på sidan om formerna, för att möjligen kunna inverka på blifvande beslut hos K. M. och hos R.
St.; ty att R, St. skulle kunna bifalla den framställning, som Utsk. gjort, och finna Rikets väl kräfva a11 begära entledigande af Statsrådets samtlige ledamöter, derföre att deras antal icke är fullt, ehuru kanske sedermera styrkas kunde, att en och hvareviga en så yttrat sig till prot., att frågan måste förfalla, — detta lärer väl ej vara tänkbart. ■—•
En annan ledamot, här har likväl tagit frågan ur en annan synpunkt, nemi.
Hr Ribbing, som på grund af Hr Prosten Hallströms reservation föreslagit, att betänk, må blifva återremilteradt för att efter piotocollets infordrande återlemnäs.
Jag ber att få fästa Ståndets uppmärksamhet derpå, att Const.Utskrs functioner äro i detta fall uti 107 §:n B.eg.F:n och 29 §:n Riksd.Ordn. bestämda.
Utöfver denna gräns må Utsk. ej försöka alt komma, eller måste Utsk:s åtgöranden af R.
St. ogillas.
I den ställning har Utsk. här ställt sig, att R.
St. ej kunna upptaga hvad Utsk. framställt, och således Rikets väl icke kräfva annat, än att ogilla betänkandet.
En värd talare har anmärkt emot Const.Utsk. all det ej varit behörigt att upptaga denna fråga, efter sorn den inträffat under riksdagens lopp.
Den 12 September f. m. 3i * Jag är af samma tanke som denne talare, nemi. att Utsk. ej kan grunda denna sin åtgärd på något bestämdt stadgande liti grundlagen; men deremot är likväl intet förbud, och jag tror derföre att en sådan åtgärd kan vidtagas.
Hurti lämplig den är i förevar, fäll, öfverlemna!' jag till hvar och en att bestämma; men då sjelfva frågans natur är sådan, att anledntn till den gjorda anmärkningen möjligen kan vara förbi uti detta ögonblick, så synes mig denna öfverläggning ej vara lämplig.
Härvid bör äfven tagas i betraktande ett annat förhållande, som kunde blifva en följd af under riksdagens lopp möjligen inträffande händelser.
Man kan ganska väl föreställa sig ett Coust.Utsk., som hade samma åsigter i allmänhet, som ett Statsråd.
Om detta inträffade under en riksdag, kunde man ganska väl vänta sig åtgärder af detta Statsråd, hvilka vore i öfverensstämmelse med Const.- Utskts åsigter.
Dessa åtgärder kunde vara af en ganska rask beskaffenhet i afseende på grundlagen.
Anmärkntr deremot kunde göras, hvilka öfverlemnades till Const.Utsk., som kunde ogilla dem och således bekräfta åtgärderna.
I tidens lopp kommer en annan riksdag med ett Const.Utsk. af helt andra åsigter.
Detta Utsk. granskar då, i föl jd af grundlagens föreskrift, just denna fråga, men ser densamma ej blott i det ögonblick, då den uppkommit, utan äfven alla dess följder.
Detta Const.Utsk. finner, att anledn. förekommer till anmärkn., och att denna åtgärd strider emot Reg.- F:ns klara ordalydelse.
Hvad kan då göras?