Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Allt hvad jag önskade var alt inför R. o. Ad. tillkännagifva den Den i5 Maj e. m. 9 <len känsla, med hvilken jag upptog den tvekan, som inom detta ruin förspordes om behörigheten af den hyllning folden store, om veltenskapen så högt förtjent* mannen, som StatsUlsk. så förträffligt framställt, jag för min del är fullkomligt tillfredsställd och skulle skatta mig lycklig, om den idee jag vågat framställa för R. och Ad. skulle så gillas, att, när omsider beslut öfver hela delta utlåt, kommer i fråga, och åter remiss, som jag förmodar, derå beviljas, äfven min framställning eller s. k. motion dervid finge åtfölja.
Jemte del jag i allo förenar mig i Hr Hjertås åsigter, får jag anhålla om propos. till bifall å betänk., emedan det skulle kunna hända, att hvad man nu åsyftar, nemi. en förhöjning i anslaget till Frih.
Berzelius, icke blott förfelades, utan ufven att majoriteten inom StatsUtsk., vid afgörandet af den väckta frågan om ett högre anslag, gick ifrån sitt förra beslut.
Jag tror således det varn bäst att bifalla denna punkt, sådan som den är.
Hamilton Henning Ludv. Hugo:
För att öka hindren för framställning af propos. till bifall, hvilket jag tror icke skulle medgifvas af många anledn:r, och synnerligen sedan så många ledamöter yttrat sin önskan att pensionen för Frih Betzelius måtte förhöjas, och för alt tillika uttrycka min önskan i detta fall, får jag helt och hållet föi-ena mig med Hr Lagerhjelm.
Med afsky för alla förföljelser för samvetssaker, har känslan hos mig blifvit väckt genom Hr Munck af Rosenschöids begäran om uppläsning af de reservationer, hvilka åtfölja detta betänk, i punkten rörtde Frih. Berzelius.
Jag förenar mig med Hr Lagerhjelm, begär återremiss af betänk., och hoppas alt StatsUlsk. skall lemna R. o.
Ad. tillfälle att visa, det vi äga Europeisk känsla för Europeisk ryktbarhet.
Då en väld ledamot yrkat bifall å 17 punkten af StatsUtskts utlåt.
N:o 61, så får jag motsätta mig en sådan framställning, enär det redan är beslutadt, att utlåt, skall punktvis föredragas och discuteras, men till sin helhet afgöras till bifall eller återremiss-, och jag får så mycket mera yrka delta, som anmärkntr både vid den I7tde och de öfriga punkterna blifvit gjorda, sorn föranleda till återremiss af betänk, i sin helhet.
För öfrigt fat- jag förklara, att jag ingalunda anser, lika med 2tne värde talare, att den af Hr Lagerhjelm gjorda framställe, rörtde ökandet af nationalbelöningen för Frih.
Berzelius till 4°°° *':dr vara någon ny motion, enär just densamma bragtes å bane af StatsUtskts ordföl-, vid det tillfälle, då motionen om en belöning lill bemälte Hr Friherre väcktes af Frih. Tersmeden. 6 H. 92 Den i5 Maj e. m.
Ilr Munck af Rosenschöld: Jag beklagar Frih.
Riddarstolpes afsky för samvetssaker, om denna känsla blifvit vackt derigenom, att Frihtn trott, att jag velat fästa mig vid sådana, och får förklara att orsaken, hvarföre jag begärt uppläsandet af de vid 17:de punkten af förevar, utlåt, bifogade reservationer, icke varit någon annan, än den, ali jag ansåg att saken borde ses från mer än en sida.
Jag båticke något emot StatsUlskts utlåt., deri det tillstyrkt beviljandet af ett anslag af 2000 rrdr b:co till en pension åt Frih. Berzelius, såsom en gärd af Svenska nationens erkänsla mot den store vettenskapsmannen; jag vill blott hafva anmärkt, att jag hade önskat, att detta anslag kunnat beviljas jemväl såsom en belöning åt den store medborgaren.
En värd talare har nyligen ansett kraf ten af de anmarkntr, som blifvit gjorda vid StatsUtsk:s betänk.
, så stor, ali han ej ens trott propos. till bifall å betänk. kunna framställas.
I anledn. häraf tager jag mig friheten fästa talarens uppmärksamhet på det mom. af 56 §:n Reg.Fm, som säger:
''Utskottens förslag skola först i Slån”dens plena framställas till antagande eller förkastande utan ”förändringar eller tillsatser.”
Hvad beträffar det motiv en annan värd ledamot, Frih. Cederström, Jaeob, framställt, i anledn. hvaraf Hr Lagerhjelms nu här i e. m. gjorda anförande borde betraktas såsom ny motion, så erinrar jag endast att de anmärkntr, som här blifvit gjorda, icke innefatta någon ”under riksdagen inträffad händelse.”
Detta hindrar visserligen icke återremiss, men kan icke leda till förslagets betraktande som en ny motion. 1 anledn. af den 3:dje talaren, Frih.
Ridderstolpes anmiirkn.
, får jag nämna, att jag icke tror det behöfvas någon Europeisk, utan endast en Svensk känsla, för att erkänna Frih. Berzelii förtjenster. 2 o : d e punkten.
Jag yrkar vördsamligen, att den pension, som Prosten Ödman för Capellmästaren Haiffners enka begärt, nemi. 200 r:dr, och hvilken af Utsk.
Protocoll, hållna hos Högloflige Ridder.skåpet och Adeln vid Urtima Riksdagen i Stockholm, År 1854.
Tryckta hos Johan Hörberg, 1834- Måndagen den 3 Juni 1834- Plenum kl. 9 f. m.
Justerades 1 prot.utdr. för d. 28 sistl.
Maj e. in.
Justerades pleni-prot. för d. 24 sistl.
Upplästes ett från Exped.Utsk. inkommet memorial af d. 29 sistl.
Maj, i anledn, af återremiss af Utsk:s förslag tilL underd. skrifvelse N:o 33, angrde de af K.
M. vid sistförUutna riksdag föreslagna ändringar uti ig, 21 och 88 §§. Reg.F., äfvensom det af Utsk, i sammanhang dermed insända förändrade förslag N:o 4o.
Upplästes till justering och godkändes Exped.Utsk:s under N:o 41 afgifna förslag till R.
St:s underd. skrifvelse till K. M. i fråga om rättighet för hemmansägare på Gottland att få erlägga penningelösen för deras räntetjära.
Cederström, Jac.: Emot R. o. Ad:s fattade beslut, ronde bifall till StatsUtsk:s utlåt. ang:de g:de hufvudtiteln, får jag anmäla min reservation, emedan af Utsk. på denna titel blifvit uppförda indelta räntor och indelt spannmål.
Då jag icke känner, huru och när dessa indelta räntor kommit att tillfalla titeln, anser jag nödvändigt, att Utsk. borde utreda förhållandet, helst sådana räntor ej kunna disponeras utan R.
St:s samtycke.
Öppnades och upplästes följande protocoll:
År i834 d. 3o Maj sammmanträdde den Nämnd, sorn äger att döma, huruvida Högsta
Domstolens samtliga ledamöter gjort sig förtjenta att i deras vigtiga kall bibehållas, då öfver följande proposition röstades:
Den, som anser omröstning böra på det i io3 Jj. Reg.F. och 64 §•
Riksd.Ordn. föreskrifna sätt anställas till uteslutande af någon bland Högsta Domstolens ledamöter, voterar ja; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, blifva Högsta Domstolens samtliga ledamöter bibehållna.
Och befunnos efter voteringens slut, sedan en voterings - 4 Den 2 Juni f. m. sedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfriga voteringssedlarna öppnade, rösterna hafva utfallit sålunda:
Nej — 24- I följd hvaraf Nämnden ansåg Högsta
Domstolens samtliga ledamöter böra vid deras embeten bibehållas.
Ut supra Carl Clas Piper. C. F. af Wingård. G. Holm.
Nils Månsson.
Ånyo föredrogs Hr von Troils, Emil, d. 10 sisth Maj e. m. på bordet lagda memorial, med anhållan om förklaring öfver råtta förståndet af It. o. Ad:s vid sista riksdag fattade beslut, rör:de hans val till suppleant för Ståndets Fullmägtige i Banken. Gr. Cronhjelm, Otto Au g.:
Historiken af detta mål är följande.
När Gr. v. Sehwerin aflidit, skrefvo Bancofullmägtige till Ridd.direct. med anhållan , att Direct. ville inkalla ledamot i hans ställe.
Då Direct., enligt sin instruction, ej äger befattning med att inkalla ledamöter bland Fullmägtige annorlunda, än om de tre suppleanter, hvilka Ståndet valt, redan äro utgångna, kunde Direct., som likväl, jag tror, var fullt öfvertygad om Hr y.
Troils rätt att inträda i Bancostyrelsen, ej taga någon annan befattning, lin att lemna sådant till svar.
Då nu Hr v. Troil funnit sig föranlåten att hemställa, huruvida hans val endast vore gällande intill nästa riksdags början, är min enskilda öfvertyg geise, grundad på valprot., att han varit vald ej allenast till nästa riksdag, utan till den tid, då nytt val af Fullmägtige kommer att äga rum.
På denna grund anser jag, hvad jag äfven ansåg inom Piidd.direct., ehuru formen hindrade Direct. från att sådant förklara, att ingen tvist i denna fråga kan uppstå.
Jag anhåller om Hr Gr. o.
, att R. o. Ad. må anse klart, att Hr v, Troil skall i Banco-* styrelsen inträda efter Gr. v. Schwerin.
Hr B.osenblad, Bernh.:
Jag anser mig äfven skyldig gifva tillkänna de orsaker, som föranledde Bancofullmägtiges åtgärd att vända sig till Ridd.direct. för att få bestämdt, hvilken som i Bancostyrelsen borde inträda efter Gr. v. Schwerin.
Fullmägtige hade förut, vid den första ledighet, sorn inträffade efter sista riksdagen, ansett sig böra, på grund deraf, att valprot. var ovilkorligt, så att ingen tvifvel kunde uppstå, att jag ju vore kallad att främst bland suppleanterna inträda i Bancostyrelsen; och då derjemte ordföranden bland Fullmägtige hade rätt att, då några af de andra Fullmägtige voro frånvarande, inkalla en suppleant, hade han ansett såsom sin pligt att, utan att gå till Ridd.direct., inkalla mig till Fullmägtig.
Men då, vid en sedan inträffad händelse, fråga uppstod 0111 ordförandens rätt att inkalla en Den i Juni f. m. 5 suppleant, utan att Bancofullmägtige fått tillfälle att återkalla ett beslut i ämnet, och Revisorerna vid deras sammanträde förklarade sin tanke vara, att Fullmägtige ej borde sjelfva inkalla suppleant, utan vända sig till hvarje Stånds Direction, ansågo Fullmägtige sig böra ställa sig en sådan föreskrift till efterrättelse och att vända sig i detta fall till Ridd direct., sorn äfven var bättre i tillfälle att veta, om suppleanten emottagit det honom lemnade förtroende.
Sedan Fullmägtige fått svar från.
Direct., aflåta Hrr Fullmägtige en kallelse till Hr v. Troil att inträda i Bancostyrelsen-
För min enskilda del är jag af samma tanke som Gr.
Cronhjelm, att han är dertill berättigad.
Ri dd.
S ecre t.:
Till upplysning i delta ämne får jag äran vördsamligen tillkännagifva, alt de af Hr von Troil uti dess memorial omtalade ord: till nästa riksdag, icke finnas upptagna hvarken uti det öfver hans utväljande lill suppleant förda särskilda prot. eller i R. o. Ad:s prot. för den dag, då hans val verkställdes. R. o. Ad. beslöt, att Hr v. Troil, till följd af Ståndets vid sista riksdag förrättade val, borde såsom Fullmägtig in-» träda i Banken efter Gr. v. Schwerin.
Företogs til pröfning
StatsUtskjs den 21 sisth Maj på bordet lagda utlåt.
N:o 88, ang:de regleringen af utgifterna under Riksslatens tionde hufvudtilel.
Då för några månader sedan betänk, om djeknepenningarna hos R. o. Ad. förevar, yrkade jag, att de borde upphöra, emedan jag ansåg det va-» ra ett både oriktigt samt till kostnad och besvär ledande uppbördssätt att upptaga en summa af omkring 400° r:cb' b:co, hvilken utginge med en å en half skilling af hvarje betalande person öfver hela riket.
Hartmansdorff be-» stridde djeknepenningarnas afskaffande, emedan det kunde hända, att man vid statsregleringen glömde att för dem gifva någon ersättning.
Jag förklarade då det vara min pligt att derom påminna; jag betalar således nu Hr v.
Hartmansdorff en skuld, då jag anhåller, att StatsUtskts nu föredragna betänk, måtte återremitteras på grund deraf, att jag förmodar, det StatsUtsk. frångått sitt förra beslut om djek-, nepenningarna, och att anslag, motsvarande desamma, måtte uppföras ti l(»förmån för det med djeknepenningarna afsedda ändamål.
Hr af Sillem, Lars Gabr., uppläste följande:
I anledning af väckta motioner hos R. o. Ad., Presteoch BorgareStm om tillökning i nuvar. anslag för gymnastiska centralinstitutet, så att föreståndaren dervid erhöll en bestämd lön af i5oo r:dr samt nuvar. föreståndaren, Hr Professor Ling, personelt åoo r:dr, en öfverlärare 1000 r:dr 6 Den 2 Juni f. ra. och ett tillökadt antal lärare förhöjda löner, har StatsUtsk. uti dess angrde utgifternas reglerande under Riksstatens io:de hufvudtitel afgifna utlåt, förmält sig icke kunna tillstyrka någon ytterligare förhöjning uti det vid sista riksdag från 1000 till 2000 r:dr ökade anslag till beredande af tillökning i lärarepersonalen eller till lönförbättring för den redan varande; men deremot, med afseende å Hr Professor Lings utmärkta förtjenster såsom grundlaggare af den gymnastiska undervisningen här i landet samt å hans i och för inrättningens förbättrande ådagalagda oegennytta, då det vid sista riksdagen beviljade tillskott blifvit disponeradt allenast till andre lärarnes och institutets bästa, för honom, såsom ännu icke åtnjutande högre aflöning å institutets stat än de 5oo r:dr, som vid institutets stiftande år i8i3 honom tillädes, föreslagit en personel tillökning af 6oo rtdr, att å allmänna indraga in gsstaten uppföras. l)å Utsk., förmodligen för att undvika vidlyftighet, icke gifvit den utveckling åt frågan, som likväl synes nödig för att sätta R.
St. i tillfälle att fatta ett på sanna förhållandet grundadt beslut, har jag trott mig böra vördsamt meddela några upplysningar, syftande till detta ändamål, icke att söka afleda R.
St:s uppmärksamhet från de stora förtjenster, Hr Professor Ling äger såsom grundläggare af den gymnastiska undervisningen här i landet och såsom utmärkt författare.
Uppå Professor Lings und. ansökning tillät K.
M. under d. 4 Maj 18r 3, att i hufvudstaden ett institut för undervisning i gymnastik finge, af honom inrättas, och tilläde honom till inköp af nödig attirail 4°° rtdr och ett årligt arfvode af 5oo r:dr jemte ioo r:dr till hushyra, att tillsvidare utgå af 3:dje hufvudtitelns besparingar; hvarefter K. M. d. ir Sept. 1816 i nåder förordnade, att en medhjelpare finge af Ling antagas, med åtnjutande af 200 r:dr i årligt arfvode jemte fria boningsrum uti den emedlertid för inrättningen upplåtna styckgjutaregården, äfvensom att de Ling i hushyra dittills bestådda 100 r:dr finge af honom fortfarande uppbäras såsom ersättning för utfodring af en häst, hvilket, jemlikt K. brefvet d. 16 April 1817, utbetalades af öfverskott å statsverkets inkomster.
M. vid i8a3 års riksdag hos R.
St. i nåder föreslagit, att förenämnde sammanlagda 800 r:dr måtte på dåvarande 4;de, numera io:de hufvudtiteln öfverflyttas, samt till StatsUtsk. tillika i nåder öfverlemnat
Lings und. ansökning, att, utom berörde 800 r:dr till inrättningens upprätthållande och fullkomnande, ytterligare 1000 r:dr finge användas till lönförhöjning för första underläraren och det öfriga till arfvoden för 4 andra underlärare med 200 r:dr till hvardera; så läto R.
St. af skäl, som i deras und. skrifvelse d. 18 Sept. i8a3 anföras, å stat uppföra 1000 r:dr ari., hvaraf 5oo r:dr skulle utgöra arfvode för institutets Den a J ii 11 i f. m. 7 föreståndare, och alne medlärare vid institutet hvardera erhålla 200 ridr, samt 100 r:dr heslås föreståndaren lili utfodring för en voltigeringshäst; men ytterligare anslag funno R St. sig då icke höra bevilja härtill , emedan det egentliga ändamålet äfven utan en sådan större utsträckning, som Ling föreslagit, borde kunna vinnas och de afgifter, hvilka erläggas för undervisningen, syntes böra till hufvudsaklig del bidraga till lärarnes vedergällning.
Vid sista riksdag anmälde R.
St. hos K. M. genom und. skrifvelse af d. 7 Dec. 1829, att de, med fästad! afseende å vigten och nyttan deraf, att det gymnastiska centralinstitutet icke saknade nödiga tillgångar för dess underhållande i det skick och i den utvidgning, som erfordras föl' att kunna åt alla delar af Riket bereda skickliga lärare i gymnastiken, beviljat en tillökning af 1000 r:dr i det förut befintliga årliga anslaget för bemälda institut, att på stat uppföras, så att samma anslag derefter komme att utgöra 2000 r:dr årligen, äfvensom att, enär angeläget vore att åt efterkommande förvara de kunskaper, centralinstitutets föreståndare, Professor Ling, i gymnastik samlat, genom deras afhandlande på ett sätt, som till gymnastikens fullkomnande och vidare utbredande kunde medverka, R.
St., för att sättå bemälde Professor i tillfälle att författa en lärobok i de theoretiska och practiska delarna af gymnastiken, funnit godt bevilja honom i ett för allt en summa af 2000 r:dr, att af Riksg.cont. utbetalas; och blef detta af K.
M. gilladt och antaget, enligt nådigt bref af den 23 Jan. i83o, deruti tillika förordnades, uppå R.
St:s derom i und. framställda önskan, alt gymnastiska centralinstitutet skulle ställas under uppseende af Direct. öfver Stockholms stads undervisningsverk, som i följd deraf ägde att om fördelningen af de för inrättningen beviljade anslag förordna.
Om nu StatsUtsk. förskaffat sig tillförlitlig kännedom derom, att Hr Professor Ling enskildt icke njutit någon förmån af den tillökning, som vid sista riksdag beviljades i statsanslaget för gymnastiska centralinstitutet, och detta förhållande sålunda måste antagas, ehuru jag föreställer mig möjligheten, att Hr Professorn deraf har en indirect fördel, om han, i följd af den högre aflöning lärarne genom det ökade statsanslaget vunnit, kunnat behålla för sig större andel i den betalning, som vid institutet erlägges för gymnastikens begagnande, och hvilken betalning lärer hafva blifvit snarare förhöjd än nedsatt, sedan statens bidrag blef större; så är Utskrs uppgift öfver de fördelar, Hr Professor Ling vid institutet för öfrigt njuter, likväl icke fullt tillförlitlig.
Hr Professorn uppbär nemi., utom de uppgifna 5oo r:dr, ytterligare 100 r:dr till utfodring för en voltigeringshäst, hvilken, såsom varande af trä, lärer lemna Hr Professorn hela detta anslag oförvandladt, och Hr Professorn disponerar hela den s. k. styckgjutaregården, deruti tillräckliga rum 5 Deri 2 Juni f. ni. finnas för Hr Professorn sjelf, då han befinner sig i staden, och för lärarne, samt mahanda derutöfver till upplåtande emot hyra, och uppbär dessutom 400 r*dr årligen i pension såsom f. d. gymnastiklärare vid K.
Krigsacademien på Carlberg.
Då härtill kommer, att Hr Professorn uppburit 2noo r:dr b:co för manuscriptet till en afhandling öfver gymnastiken, lärer icke med skäl kunna påstås, att Hr Professorn saknat uppmuntran och belöning.
Det torde följaktligen icke kunna anses innefatta ett misskännande af Hr Professor Lings utmärkta förtjenster, men en fortsättning af R.
St:s vid sista riksdag antydda goda afsigt med beviljandet af 2000 r:dr för utgifvandet af en lärobok i gymnastiken, om R.
St. vid denna riksdag, i fall den personelt för Hr Professor Ling föreslagna tillökning af 600 r:dr årl. bifalles, fästa det vilkor, att denna tillökning ej får lyftas, förrän läroboken blifvit från trycket utgifven och hålles allmänheten tillhanda.
Då jag således icke yrkar återremiss i ändamål, att StatsUtsk. skall i öfrigt förändra sitt utlåt, i afseende på det tillstyrkta anslagets belopp, anhåller jag om återremiss för att sätta Utsk. i tillfälle att pröfva och R.
St. att besluta det af mig vid anslagets åtnjutande föreslags na vilkor.
Vid forsta punkten i förevar, betänk, anhåller jag att få göra följande anmärkningar.
Hr v. Hartmansdorff uppläste derefter följande: io:de Hufvudtiteln.
StatsUtskrs betänk.
N:o 88, punkten 1.
StatsUtsk. har väl föreslagit, att 18,000 r:dr skulle för universiteten och tillämpningsskolorna samt 42,000 r:dr för elementarläroverken hädanefter uppföras på stat; men Utsk. har ej yttrat sig öfver åtskilliga consistoriers anspråk på hvarjehanda undantag från den af K.
M. gjorda löneregleringen för elementarläroverken, genom hvilka anspråks medgifvande förhöjning i de anslagna 42,ooo r:dr skulle behöfvas, hvadan R. AL, enl.
EcclesiastikExpedts prot.utdr. s. i3, beslutat foga dessa framställningar vid propos. om anslagets upptagande såsom ständigt.
Utsk:s ’ stillatigande är visserligen att anse såsom ett allmänt afslag, enär endast 42,ooo r:dr blifvit utan tillägg eller förbehåll medgifna.
Likväl finnes bland de således förbigångna punkterna äfven en, Lit. C., hvilken ej omedelbart verkar på anslagssumman, emedan ersättning för den ifrågaställa afsöndringen från Jönköpings skola af ett prebendepastorat skulle kunna af en särskild uppgifven fond godtgöras, men dock fordrar ett uttryckligt beslut, emedan afsöndringen rörer presterskapets privilegier.
Enär nu denna afsöndring blifvit af stiftets consistorium samt
Öfriga vederbörande tillstyrkt såsom förmånlig bå - D en 2 Juni f. m. 9 både Fdi' skolans och församlingens rätta vård,‘synes TJlsk. icke hafva bort underlåta att genom en bestämd framställning i detta hänseende föranleda R.
St. att fatta ett bokslut, hvarigenom K.
M. blefve obehindrad att i detta fall
Agå vederbörandes önskningar till mötes.
Hr von Hartmansdorff muntligen tilläde: Ang:de en motion äf Frih. Hermelin, att utöfver det förut " beviljade anslaget 2000 r:dr b:co för Vexelundervisningsällska, pets normalskola i hufvudstaden 2000 rtdr måtte ytterligare anvisas för att, under stadgade föreskrifters iakttagande, utgå, så länge denna skola ansåges behöflig för bildandet af skickliga lärare, har Utski yttrat sig sålunda: ”Men då, ef”ter de upplysningar, Utsk. inhemtat, tillfälle äfven gifves ”att vid undervisningsverken i särskilda orter inhemtat, hvad ”sorn erfordras för att blifva en skicklig vexelundervisnings”lärare, och någon klagan öfver brist på sådana lärare i a 11 — ”mänhet icke förspörjes, anser Utsk. något utöfver de till ”normalskolan redan anslagna 2000 r:dr icke böra beviljas.” Detta Utsk:s betänk, är dateradt d. 3
Maj innevar. år.
Jag vet cj, hvarifrån StatsUtsk. hemtat sina underrättelser derom, att ingen brist på skickliga lärare förspörjes; de äro åtminstone stridande mot den erfarenhet, Vexelundervisningssälskapets
Direction under den förflutna tiden haft och ännu äger, såsom ett ganska färskt exempel intygar.
Uti cn skrifvelse frän Prosten Lindberg i Arvika inom Carlstads Stift, d. i3 .Maj, till nämnde Direction säges: ”En stor ”brist äger i allmänhet rum på skickliga vexelundervisnings”lärare.
Jag tror mig kunna försvara den satsen, att på ”landsbygden förstå de flesta ännu icke mera än mechani ”ken eller handgreppen.
En bonddräng tillgriper psal ”modicon, reser in lill biskopssättet, afhÖr sången i skolan ”någon vecka och tager dessutom privat undervisning af ”cantor, får bevis om skicklighet, besöker på 3 ä 4- dagar ”en vexelundervisningskola, samt skördar der ett ampelt be”tyg, men af sådan stil, stafning och sammansättning, altman ”solklart finner, hurusom bär en blinder leder en blindan.
”Jag har sett flera sådana betyg, och med dem taga sig ”candidater 11a väl fram både till klockare- och vexelunder”visningslärare-sysslor.
Frukten blir ock lika mager som ”sädet.
Här finnas tabeller af åtskillig form och nummer ”både för stafning och renläsning.
Men när den ena bör ”aflösa den andra vet ingen.
Ingen bok upplyser derom.
”Ingen egen erfarenhet har läraren derom samlat.
Hans ”gång blir derföre pä styltor.
Oss fattas centralskolor äfven ”för vexelundervisningen.
En sådan borde finnas vid hvarje ”biskopssäte; sjelfva presterna skulle deri examineras, och in”gen vexellindervisningslärare få antagas, förrän lian från ”en dylik centralskola medförde ett hedrande betyg.
Nå 8 H. 2 * IO Den i Juni I.
tu. ”gon kunskap inåtte nödvändigt ligga till grund såväl för ”denna lärarepersonal som andra.”
Dessa underrättelser äro alldeles öfverensstämmande med den erfarenhet, jag såsom föredragande haft, då besvärsmål inkommit öfver vederbörandes oskicklighet i undervisningen.
Jag hoppas, att R. o. Ad:s ledamöter, åtminstone hvar och en af dem, som sjelf gjort sig den mödan att efterse någon folkskola eller att stifta en sådan, och jag vet, att flera med denna berömliga förtjenst äro här, ingalunda skola finna detta omdöme öfverdrifvet.
Efter denna framställning af behofvet anhåller jag att närmare få yttra mig öfver sjelfva anslaget.
För hvar och en, som begär ett sådant, är det nödigt: 1:0 att visa, huru han användt de medel, han redan fått, och 2:0 huru han ämnar begagna dem, han ytterligare begär.
Hvad irsta frågan beträffar, har vexelundervisningssälskapet af staten fått begagna byggnaderna å Mariae f. d. bränneri på Södermalm, har fått aooo r:dr en gång för afla till inredningen samt ett årligt anslag af 2000 r:dr.
Huru sälskapet användt byggnaderna och byggnadsbiträdet torde tillräckligen vara kändt af de ledamöter, som besökt skolan, der ett läsrum finnes för 220 barn, arbetssal för flickorna, gymnastiksal för gossarna, åtskilliga köks- och boningsrum, dem Direct. upplåter åt Prins Carls läroinrättning mot verkstäders begagnande i hennes hus, samt boningsrum för lärare och lärarinna.
Reparationskostnaderna hafva gått till 12,295 r:dr.
När derifrån afdragas de 2000 r:dr, sälskapet fått af staten, har det af egna medel användt io,2g5 r:dr.