Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
(Artilleri-, Fortifikations-, Intendents- och Aflöningsafdelningcn), hvardera under sm chef med 2:ne föredragande ledamöter i Styrelsen och derunder lydande Militär-konlor, Kansli och Kammar-kontor; med undantag af Afiönings-afdelningen, som, under General-krigskommissariens chefskap med ett Krigsråd och en Kamererare till ledamöter, skulle hafva ett Kansli, ett Aflonmgskonlor, ett Pensions- och Fondförvaltnings-kontor, ett Boksluts- och Kontroll-kontor, eli Kassa-kontor och ett Advokatfiskals-kontor, de 3.ne sednare kontoren gemensamma för Armé-förvaltningen, men Boksluts- och Kontroll-kontoret likväl stäldt under General-krigskommissariens tillsyn och kontroll; — så har Landtförsvars-komitéen föreslagit samma Kollegii förändring till en Krigsförvallning under 3:ne embetsverk, hvartdera med en chef och 2:ne föredragande ledamöter i Styrelsen, nemligen Generalfälltygmästare-embetet, General-ingeniörs-embetet och General-inlendents-embetel — De 2:ne förstnämnda skulle hafva hvar sitt Militär-konlor, men gemensamt Kansli och Kammar-kontor; — General-intendents-embetet deremot delas i 2:ne afdelningar, nem Bih. till R.
Prot. 1802 åt 1863. 1 Sami. 1 Afd. 2 Band. 21 Baft. 4 26 Kongl. Majus Nåd.
Proposition JM 105. ligen:
Intendents-a/delnmgen och Aflönings-afdelningcn, den förra med ett Militärkontor, , ett Kammar-kontor och ett Kansli, den sednare afdelningen med 2:ne Kammarkontor och ett Kansli; hvarjemte
Komitéen föreslår gemensamt för alla tre embetena ett Advokal/iskals-kontor, ett Kassa-lcontor och ett Hufvudboks-konlor.
Härefter yttrade Departements-chefen: »Då Rikets Ständer, uti skrifvelse den 25 April 1857, i underdånighet anhållit, alt Kongl.
Maj:t täcktes förordna en Komité af sakkunnige personer, för att afgifva yttrande och förslag, huruvida och på hvad sätt en sådan förändring uti styrelseverkens och förvaltmngs-myndigheternas organisation skulle kunna åstadkommas, som, i öfverensstämmelse med de grunder, hvarpå den så kallade
Departemenlal-styrelscn hvilar, beredde en dylik organisations närmare samband med Stats departementen, äfvensom möjligaste enkelhet i ärendenas behandling i förening med nödig säkerhet; då Rikets Ständer dervid, bland annat, yttrat: att de väl icke vore i tillfälle alt ingå i närmare utredning om beskaffenheten af de organisationsförändringar, som kunde vara erforderliga och lämpliga, samt ännu mindre att derför uppgöra fullständiga förslag, men att det likväl icke undfallit Rikets Ständers uppmärksamhet att, för så vidt fråga kunde blifva om en förändring, åsyftande att införa en uti åtskilliga andra länder bruklig s. k. minislerstyrelse, hvarigenom förvaltningsärendena blifva a/gjorda af Departements-cheferne och
Departementen således organiserade med byråer endast för ärendenas beredande, en dylik förändring hvarken vore öfverensstämmande med rikets grundlagar, eller i öfrigt förenlig med den säkerhet att ärendena behörigen handläggas, som är afsedd derigenom, att denria handläggning är öfverlemnad åt embets- och tjenstemän, hvilka, sjelfständigt verkande, äro för sina åtgärder i laga ordning ansvarige; alt deremot ändamålet torde kunna vinnas derigenom, att de behofliga förvaltningsverken såsom särskilda afdelningar förenades under
Departementschefens högsta chefskap och inseende; samt att i sådant fall behandlingen af dithörande ärenden och rättigheten att derutinnan besluta likväl borde, under behörig ansvarsskyldighet, tillhöra der anställde embets- och tjenstemän, antingen kollektivt, då ärendenas vigt och beskaffenhet funnes böra dertill föranleda, eller, då frågan endast vore om verkstäilighetsåtgärder eller mindre vigtiga ärenden, af vederbörande Afdelnings-chefer; och då Rikets Ständer slutligen anhållit, att Kongl. Majit, efter frågans utredning, ville, med delgifvande af de förslag, som af Komiterade blifvit afgifna, framställa den nådiga Proposition i ämnet, som kunde af behofvet finnas påkallad; så visade sig häraf, att Rikets
Ständer för sin del anse en förändring nödig i nuvarande styrelseverks och förvaltande myndigheters organisation.
På grund häraf och då, i hvad denna fråga rörer Krigs-kollegium, som liar den allmänna förvaltningen af Arméens angelägenheter sig uppdragen, jag helt och hållet instämmer i Rikets Ständers sålunda uttryckta åsigt, samt Landlförsvars-komitéen, med ledning af den utredning, sorn härutinnan vunnits genom 1858 års Komitées betän - Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition M 105. 27 kande och Krigs-kollegii dervid gjorda anmärkningar, efter ärendets ytterligare öfvervägande afgifvit ett förslag till Krigsförvaltningens organisation, hvilket, efter min tanke, i hufvudsakligaste delar kan motsvara den af Rikets Ständer framlagda och af mig delade åsigt, i afseende på anspråken å ett sådant styrelseverk, der, i förening med önskad säkerhet för ärendenas skyndsamma och noggranna behandling samt lagenliga afgörande, tryggheten för anslagsmedels rätta användande icke på något sätt minskas; — så anhåller jag i underdånighet att framdeles få till Eders Kongl Maj:ts bepröfvande framlägga förslag till ombildning af Krigs-kollegium i hufvudsaklig öfverensstämmelse med det af Landtförsvars-komitéen afgifna förslag.
Lika med Landtförsvars-komitéen, ehuru i strid med Krigs-kollegii åsigt, anser jag, att. då skyldigheten för embets- och tjenstemän, som tillträdt den af Rikets Ständer beviljade löneförhöjning, att underkasta sig den vidsträcktare tjänstgöringsskyldighet eller jemkning i åligganden, som vid embetsverkets förändrade organisation varder stadgad, är genom Kongl. Cirkulären den 23 Februari 1858 och den 9 November 1860 stadgad icke blott för dem, hvilka åtnjuta provisorisk löneförhöjning, utan äfven för de till sådan förmån på ordinarie stat uppförde, enahanda förbehåll borde, i hvad Krigsförvaltningen angår, gälla såsom vilkor för dithörande embetsoch tjenstemäns bibehållande på ordinarie stat vid de löneförhöjningar, som de hittills provisoriskt åtnjutit.
Genom den förändrade organisation af Krigsförvaltningen, som af Landtförsvarskomitéen föreslås, skulle följande embete och tjenster, jemte dermed förenad aflöning, kunna umbäras, nemligen:
På Krigs-kollegii stat:
Adjutants-befattningen i Presidents-expedition, med arfvode R:dr 800: — Kollegii-sekreterare-ljensten, med lön » 3,500: — Kamererare-tjensten i Boksluts-kontoret, med lön ... » 3,500: — Registrator? och akluarie-ljensten, med lön » 2,500: — Fyra Notarie-tjenster, med lön å 2,200 R:dr . . . . » 8,800: — En Bokhållare-tjenst, med lön » 2,200: — Två Kammarskrifvare, med lön å 1,000 R.dr » 2,000: — En Kammardräng, med lön » 450 23,750: samt dessutom: det nu af särskilda statsmedel utgående Presidents-arfvodet R:dr 3,000: — och den af Invalidhus-fonden bekostade aflöningen för Ombudsmannen och Kamereraren vid denna fond ...» 1.200: — 4,200: tillhopa R:dr 27,950.- 28 Kongl Maj:ts Nåd.
Proposition M 105. men deremot tillkomma:
En Adjutant i Intendents-militär-kontoret, med arfvode ....
R:dr 800 En Sekreterare å Intendents-embetet, med lön » 3.500
Två Sekreterare A de 2:ne andra embetena, med lön å 3,000 R:dr » 6,000 En Hufvudbokhållare, med lön » 3,000 Löneförhöjningar: för General-intendenten R:dr 2,000: — » Intendenten » 1,000: — » Advokat-fiskalen » 500: — » 4 Karamardrängar, å 50 R:dr » 200:— 3,700 samt tillökning i gratifikationsmedlen .
1,000 tillhopa R.dr 18,000:
— Den blifvande indragnmgsstaten synes mig kunna inskränkas till sådana beställningar, som blifva öfvertaliga och hvilkas innehafvare icke kunna till andra befattningar förflyttas, t. ex.:
Kollegii Sekreterare, med ordinarie lön R:dr 2,400: — och provisorisk förhöjning » 1,100:— 3,500: — Registratorn och Aktuarien, med ordinarie lön .
» 1,800; — provisorisk förhöjning » 700:— 2,500: — En Kammardräng, med ordinarie lön » 375: — provisorisk förhöjning b 75 — 450: — hvaremot innehafvarne af öfriga, vid organisationen indragna eller förändrade tjenster kunde antingen förflyttas till andra likartade beställningar i den nya förvaltningen, eller ock tillsvidare komma på öfvergångsstat. intilldess de i uppkommande ledigheter kunna vinna befordran; dock hemställer jag i underdånighet, att Eders Kongl. Maj:t täcktes om detta allt, likasom ock, derest vid den slutliga organisationen skulle erfordras någon förändring i Komitéens förslag till personal- och aflömngsstat, derom Sitt nådiga beslut framdeles meddela
Vid förevarande organisationsfråga bör icke lemnäs obemärkt, att till Krigsförvaltningen rätteligen hörer anskaffandet, vården och underhållet af sjukvårds-attiralj och i sammanhang dermed ordnandet af militära läkarevården; men då detta till en del ingår på Sundhets-kollegii nuvarande verkningskrets och förändring derutinnan icke i detta mål är i fråga, hemställer jag i underdånighet, att någon åtgärd i dessa afseenden nu icke måtte beslutas, helst bestyret med sjukvårds-attiraljen kan sedermera, om så erfordras, utan rubbning af Krigsförvaltningens af Komitéen föreslagna organisation, lätteligen dit öfverflyttas.
Af Komiterade är framhållen nyttan af en sådan anordning att, för ernående af den fördel för tjenstemännen att kunna vinna befordran eller transport från en till Kongl. Majus Nåd.
Proposition JV2 105.
29 till annan af Krigsförvaltmngens afdelningar, en och samma universitets-examen för inträde i de administrativa embetsverken öppnade vägen för ernående af hvilken plats som helst inom dessa afdelningar eller embeten, hvilken anordning väl, efter min åsigt, vore fördelaktig, men, såsom icke tillhörande detta departement att handlägga, bör endast omnämnas för den åtgärd, som framdeles kan för ändamålets vinnande finnas behöflig.
Krigs-kollegium har i sitt utlåtande, om det af 1858 års Komité afgifna förslag, yttrat betänklighet dervid, att, genom Presidents-embetets indragande, ledamöternes antal i Riksrätten skulle minskas, men då denna Rätt icke genom Krigs-kollegii Presidents afgång lärer komma att sakna det minimiantal af 12 ledamöter, sorn, enligt 102 och 106 §§ Regeringsformen, stadgas för att vara domför, så anser jag hinder häruti ej förefinnas emot den nu ifrågavarande förändringen.
Den åtgärd, jag i underdånighet föreslår för närvarande måtte af Eders Kongl. Majit vidtagas, är, att Eders Kongl. Majit måtte till Rikets
Ständer göra framställning
Om deras medgifvande, att Krigs-kollegium må förvandlas till en, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med de af Landtförsvars-komitéen föreslagna grunder, organiserad Arméförvaltning, derest Kongl.
Majit skulle finna skäligt att före nästa riksdag derom förordna, samt att i sådan händelse det för Krigs-kollegii aflöning nu på Riksstaten uppförda anslag må för den nya förvaltningen användas, intilldess en definitiv stat kan i sådant afseende varda i behörig ordning antagen.»
Departements-chefen sålunda angående detta ärende yttrat och hemställt, förenade sig Stats-Rådets öfriga ledamöter, med undantag af Statsrådet Bredberg, som i underdånighet anförde: »Då jag, efter sorgfälligt öfvervägande af Landtförsvarskomiléens förslag till Krigsförvaltmngens organisation, jemte Krigskollegii deröfver afgifna utlåtande, icke funnit mig öfvertygad derom, att de vid Kollegii förvaltning anmärkta brister, hufvudsakligen bestående i långsamhet och onödig omgång vid ärendens behandling, skulle så fullständigt, som Komiterade föreställt sig, afhjelpas genom den föreslagna nya organisationen, der ärendena ändock blefve föremål för öfverläggning mellan flera personer, hvar och en med förbindelse att derom bilda sig en mening och afgifva ett yttrande; men en sådan öfverläggnings förnämsta ändamål, nemligen förekommandet af ensidiga och förhastade beslut, lätteligen kunde förfelas, om, älven i de icke militäriskt tekniska, utan rent administrativa frågor, till hvilka en betydlig del af de inom Krigsförvultningen förekommande måste hänföras, all delaktighet Bih. till R.
Prot. 1862 & 1863. 1 Sami. 1 Afd. 2 Band. 21 Haft. 5 30 Kongl. Maj:ts Nåd.
M 105. i beslulande-rätten frånkändes den civile ledamoten, hos hvilket företrädesvis kunde väntas kännedom om gällande författningar och lagliga former, samt afgörandet blefve beroende af den militäre Förvaltnings-chefen ensam; och då härtill kommer, att sjelfva sättet för ärendenas behandling i den blifvande Krigs- eller Armé-förvaltningen, hvars tre afdelningar skulle verka, än hvar för sig, än två tillsammansoch än alla tre gemensamt, icke synes vara af Komiterade så genomtänkt och utveckladt, att en på deras förslag grundad plan för ordnandet af denna vigtiga gren utaf statsförvaltningen kan anses lemna full säkerhet om en ändamålsenlig, för allmän och enskild rätt betryggande handläggning af dithörande frågor; kan jag, för min del, icke tillstyrka den af
Departementschefen föreslagna nådiga framställning rörande Krigs-kollegii upplösning, utan vågar i underdånighet hemställa, alt Eders Kongl. Majit, med bifall till Kollegii förslag om förhöjning af Generalintendentens rang och utsträckning af hans embetsbehörighet, måtte anbefalla Kollegium att inkomma med underdånigt utlåtande såväl rörande de nya föreskrifter, hvilka till följd deraf må finnas erforderliga, som ock beträffande de förändringar, hvilka i afseende på bokföring och målens formela behandling inom Kollegium och dess afdelningar må kunna vidtagas till förenklande af göromålens gång och förekommande af större tidsförlust, än deras noggranna behandling oundgängligen medföra Kongl. Majits täcktes i Nåder gilla och bifalla den af Departements-chefen och Stats-Rådets pluralitet i detta mål afgifna mening: — i följd hvaraf förslag till Proposition i ämnet till Rikets Ständer borde Kongl.
Majits pröfning underställas.
Ex Protocollo J. II.
E. von Knorring.
STOCKHOLM, tryckt hos E. Westrell, 1863, 1858 års Komiterades förslag: pag, 69 i det tryckta Betänkandet.)
Artilleri-afdelningen.
General-fälttygmästareD.
Fälttygmästaren och 1 Krigs-Råd [Jltl 1).
Militär-kontor. 1 Adjutant.
Kansli: 1 Sekreterare, 1 Kanslist.
Arm ée-F örvaltningen.
Fortifikations-afdelningen.
Intendents-afdelningen.
Fortifikations-geueralen.
General-intendenten.
Öfversten vid Iogemör-korpsen och Intendenten och Kammar-kontor: 1 Kammarförvandt, 1 Kammarskrifvare.
1 Krigs-Råd (JVI 2).
Militär-kontor.
1 Adjutant.
Kammar-kontor: 1 Kammarförvandt. 1 Krigs-Råd (J\2 3).
Militär-kontor: 1 Adjutant.
Kansli: 1 Sekreterare, anslag till Kanslist-aflöning och renskrifvare-biträde.
Kammar-kontor: 1 Kammarförvandt, 2 Kammarskrifvare.
Bilagan 1.
Aflönings-afdelningen.
Chef: 1 General-krigskommissarie (ny).
Ledamöter: 1 Krigs-Råd (JV2 4 ny) och Kamereraren för Pensions- och Fondförvaltnings-kontoret.
Aflönings-kontor:
Pensions- o.
Fondförvaltnings-kontor:
Boksluts- o.
Kontroll-kontor: 1 Kammarförvandt, 1 Kammarskrifvare.
1 Kamererare, (tillika Ledamot å Aflönings-afdelningen), 1 Kammarförvandt, 1 Kammarskrifvare.
1 Kamererare, 3 Bokhållare (hvaraf 2 för medels- och 1 för persedelss-räkenskapen), 1 Kammarskrifvare, (för revision:) 3 Revisorer, 3 Kammarskrifvare.
Kassa-kontor: 1 Krigs-kassör, 1 Kammarskrifvare.
Advokat-fiskals-kontor:
Advokatfiskal (tillika ombudsman för kassor och fonder), Kanslist.
Hör till Kongl. Maj:ts Nåd.
Prop., 1862—1863, JYi 105.
Anm.:
Ofvanstående 3 Kontor äro gemensamma för Armé-förvaltningen; men Boksluts- och Kon. troll-kontoret står likväl under General-krigskommissariens tillsyn och kontroll.
(Landtförsvars-komitéens förslag.)
Krigs-F öryal tningen.
Bilaga M 2. 1.
General-fälttygmästare-embetet.
Artilleri-afdeimngen.
General-fälltygmäslaren.
Föredragande ledamöter:
Fält-tygmästaren, Ett Krigs-Råd (AG 1).
Militärkonlor. 1 Adjutant.
Kammarkontor.
\ Kamererare 1 Kammarförvandt. 1 Revisor. 1 Bokhållare. 3 Kammarskrifvare. 2.
General-ingeniörs-embetet.
Fortifikations-afdelnineen.
O Chef:
Fortifikations-generalen.
Föredragande ledamöter: öfversten vid Ingeniör-korpsen, Ett Krig-Råd [Als 1).
Kansli. 1 Sekreterare (jemväl för gemensamma ärenden inom Krigsförvaltningen, samt med ansvarsskyldighet för dess arkiv), 1 Kanslist. 3.
General-intendents-embetet, Intendents- och aflomngs-afdelningarne.
Intendents-Afdelningen.
Intendenten, Ett Krigs-Råd [A/s 2).
Militärkonlor.
\ Adjutant.
I Kamererare.
1 Kammarförvandt. 1 Revisor. 1 Bokhållare. 2 Kammarskrifvare.
Kansli. \
3 Kanslister.
Aflönings-ajdelningen.
Ett Krigs-Råd [Als 3), Ett Krigs-Råd [JVi 2) eventuelt.
Kammarkontor. (för Aflönings- och Indelnings-iirenden) I Kamererare 1 Kammarförvandt. 1 Bokhållare. 2 Kammarskrifvare.
Kammarkontor. (för Pensions- och Fondförvaltnings-ärenden) \
1 Revisor och Kammarskrifvare.
Kansli 1 Sekreterare. 1 Kanslist.
Advokatflskals-kontor.
Kassa-kontor.
Hufvudboks-kontor. ^ Advokatfiskal.
Krigskassör. 1 Hufvudbokhållare. 1 Kanslist. 1 Kammarskrifvare.
Hör till Kongl. Maj:ts Nåd. Prop., 1862—1863, 105.
(Nuvarande Krigs-kollegium.)
Bilaga JW 3. 1 Adjutant (vid Presidents-expeditionen).
Fortiflkations-afdelningen.
General-fälttygmästaren och Krigs-Råd. 1.
Chefen för Ingemör-korpsen o. Krigs-Råd.
General-intendenten och Krigs-Råd. 2.
Kammar-kontor. i Kamererare.
Kammarförvandt. 1 Revisor. 1 Bokhållare.
3 Kammarskrifvare.
M ilitär-konlor.
Intendent.
Kammar-kontor.
1 Kamererare 1 Kammarförvandt. 1 Revisor. \ Bokhållare.
2 Kammarskrifvare.
(Gemensamma Kontor.) Regislralors-kontoret.
I Registrator och Aktuarie.
\ Kanslist.
Advolcatfiskals-konloret.
^ Advokatfiskal.
1 Kanslist.
Krigskassörs-kontoret.
Krigskassör. 1 Kammarskrifvare.
Ledamöter: Krigs-Råd. 3. och Krigs-Råd. 1.
K ammar-kontor.
\ Kamererare.
I Kammarförvandt. 1 Bokhållare. 2 Kammarskrifvare.
Krigsmanshus-konlo r. \
1 Revisor. 1 Kammarskrifvare. (för Invalidhusfonden) Ombudsman och Kamererare.
Boksluls-konloret.
I Kamererare. 1 Bokhållare. 1 Kammarskrifvare.
Eansliet. \ Sekreterare (Pleni-ärenden).
4 Notarier (af hvilka 1 för Artilleri- och Fortifikations-ärenden, 2 för Intendents-ärenden och 4 Kanslister. 4 för aflönings- m. fl. ärenden).
Hör till Kongl.
Majus Nåd. Prop., 1862—1863, M 105.
Maj;ts Nåd.
Proposition N:o 106. 1 JXo 106.
Ank. till Exp.-Utsk. den 18 Maj 1863, kl. 11 f. m.
Majcts nådiga Proposition lill Rikets Ständer, angående afsöndring af jord från Häradshöfdingebostället Hvetlanda Thomas- och Kullagården i Ostra härad, Jönköpings län; Gifven Stockholms Slott den / 4 April 1865.
Hos Kongl. Majit hafva åtskilliga å häradshöfdingebostället ett mantal krono, N:ris 4 och 6 Hvetlanda Thomas- och Kullagården, i Hvetlanda socken, Östra härad och Jönköpings län, bosatte handlande och andre näringsidkare, jemte utsedde koiniterade för nämnda härads innevånare, i underdånighet anhållit, att enär den lifliga varuomsättning och tilltagande rörelse, som på sednare tider vid Hvetlanda tingsställe uppstått, föranledt uppförandet derstädes af en mängd nya och kostsamma byggnader, såsom för apothek, postkontor, handelsbodar, fabriker och handtverkerier, hvilka byggnader, i anseende till egarnes af angränsande hemman vägran att afstå för ändamålet nödig jord, måst till största delen anläggas på egorna till häradshöfdingebostället, hvars innehafvare för sin tjenstetid upplåtit dertill erforderlig mark, men byggnadernas egare skulle äfventyra sin ekonomiska tillvaro, derest en blifvande boställshafvare fordrade en oskälig planskatt eller påyrkade åbyggnadernas bortflyttande, hvarigenom dessa skulle komma att förlora sitt egentliga värde, hvilket nu i brandförsäkring uppginge till en summa af 51,395 Riksdaler Riksmynt, Kongl.
Majit måtte, för att bereda dels nämnda byggnaders egare framtida säkerhet i besittningen af byggnadsplanerna, dels tjenlig plats för uppförande af bostad åt distriktets i Hvetlanda staBih. lill B.
Prol. 1862 & 1863. 1 Sami. 1 Afd. 2 Band. 22 Hdft. 1 2 Kongl, Majlis Nåd.
Proposition N:o 106. tionerade Provincialläkare, till hvilken häradet hittills icke kunnat anskaffa annan än för tillfället hyrd lokal, till Rikets Ständer göra nådig framställning, att ej allenast sökandernes nu innehafvande, på ifrågavarande boställes utmark belägna och bebyggda tomter, deri inberäknade de tjugotvå ref sjutio stänger, hvilka, genom Kongl. Brefvet den 6 Februari 1851, blifvit från bostället upplåtna för en tid af femtio år till plats för en apotheksbyggnad, utan äfven den till bostad åt Provincialläkare!! afsedda jordrymd, fem ref sjutiofem stänger, utgörande tillsammans, enligt en af Kommissions-landtmätaren W. Widéen upprättad karta med beskrifning, nittiofyra ref femtio stänger eller omkring en tjugoåttondedel af boställets hela egorymd, Två tusen sexhundrafyratio qvadratref fyratio stänger, finge från bostället afsöndras och af sökanderne, antingen hvar för sig elier gemensamt, till skatte lösas efter den för skatteköp i allmänhet stadgade grund eller eljest efter den lösningsgrund, som kunde varda föieskiif— ven, äfvensom sökanderne voro villige att, jemte skatteköpeskillingen, till bostället utgöra den årliga afgäld, som kunde blifva i laga ordning bestämd, och med åtaget äfventyr, för underlåtenhet att afgälden erlägga, att jorden skulle anses till bostället återfallen.
Öfver denna af nuvarande boställshafvarcn, Häradshöfdingen Friherre Malte von Liewen, förordade ansökning äro yttranden afgifna af Kronofogden och Häradsskrifvaren i orten samt af Kongl Maj:ts Befallningshafvande, hvilka, med vitsordande af uppgifterna om den lifliga rörelse och varuomsättning, som vid Hvetlanda eger rum, tillstyrkt den ifrågavarande markens upplåtande under egande- eller ständig besittningsrätt, såsom medförande fördel icke blott för sökanderne utan ock för orten i allmänhet genom industriens vidare utveckling pä denna af sitt läge gynnade plats, hvarvid likväl Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, som ansett mindre lämpligt, att en så betydlig egorymd som nittiofyra ref femtio stänger, eller sexton tunn- och tjugoåtta kappland, blefve för alltid upplåten ät det inskränktare antal personer, som för närvarande deraf äro innehafvare, hemställt, att den begärda afsöndringen måtte bifallas med det vilkor, att marken på sökandernes bekostnad indelades i byggnadstomter af, så vidt ske kunde, någorlunda lika rymd och att sedan en sådan reglering vunnit behörig stadfästelse, dessa tomter, allt efter som någon anmälde sig att dem emottaga och bebygga, finge, med tillämpning af de för åbocrs antagande å kronohemman i allmänhet gällande stadganden, upplåtas under ständig besittningsrätt, emot skyldighet för innehafvarne att till boställshafvaren erlägga skälig jordskyld eller så kallade tomtören, hvilken afgift borde, i sammanhang med tomtregleringen, af Kongl. Maj:t,s Befallningshafvande fastställas; dock att vid första upplåtelsen nuvarande innehafvare borde ega företrädesrätt till de tomter, hvarå de hafva byggnader uppförda, samt att tomt för läkareboställe särskildt beviljades.
Maj-.ls Nåd.
Proposition N:o 106. 3 Vidare har Kongl.
Maj:ts och Rikets Kammar-kollegium, öfver ofvanbelörda ansökning hördt, derom anfördt: att då, enligt hvad af Kommissionslandtmätaren Widéens förrättade undersökning inhemtades, deri till afsöndring från nämnda boställe ifrågaställa mark, till jordmånen bestående af grusblandad sand, befunnits af beskaffenhet att icke kunna lemna ringaste afkastning, Kollegium funne sig böra desto hellre understödja ansökningen, som genom bifall dertill underlättades bildandet af en köping, hvilken syntes uppstå af särskilda i orten dertill verkande förhållanden; hvadan Kollegium, — som, med hänsyn till fördelen af rymligare tomter dels för trädgårdsanläggningar och dermed förenade flera förmåner samt dels till förekommande af större förödelser af möjligen inträffande eldsvådor, ansåge en sådan tomtreglering, som Kongl. Maj:ts Befallningshafvande föreslagit, lämpligen icke böra ega rum såsom ledande till inskränkning i den dispositionsrätt, ej mindre innehafvaren af lotten N:o 3 om tjugotvå qvadratref sjutio stänger genom Kongl. Brefvet den 6 Februari 1851 erhållit för en tid af femtio ar, än äfven öfriga sökanderne. med indelningsinnehafvarens begifvande för det närvarande åtnjuta och först vid hans afgång torde kunna dem fråntagas, — för sin del tillstyrkt, att sökanderne måtte förunnas eganderätt till de af dem innehafvande nu ifrågavarande jordlotter emot erläggande af vanlig skatteköpeskilling eller tio års räntor, sedan, på sökandernes bekostnad, räntebeloppet för jordlotterna blifvit efter skattläggningsrnethod och i öfrigt gällande författningar uträknadt och faststäldt.