Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Unn har också sagt, att någon stentorsstämma ej skall verka på dem, Jag har ej åberopat någon annan stämma, än Grundlagens, som en hvar bör förstå.
Jag har endast velat rälta olagligheten af de andra Ståndens beslut, såsom otvifvelaktigt tillkommit af förhastande.
Hans ExceMence Herr Grefve af Wetterstedt:
Då jag förra gången yttrade mig i detta ämne, sade jag mig följa ett gifvet efterdöme,altuppskjuta yttrande om hufvudsaken, intilldess formfrågan blifvit afgjord, Jag trodde mig dermed hafva tillräckligen ådagalagt min mening, ali hufvudsaken skulle efteråt förekomma till öfverläggning och afgörande.
Men jag föreslog, alt derförinnan skulle ExpeditionsUtskotlets Memorial t So Den io Februari i f. m. läggas till handlingarne; hvarmed jag dock ej hade en så vidsträckt syftning, som Herr Munck af Rosenchöld tyckes hafva trott, då han sagt, att jag ansett ExpeditionsUtskottets öde böra först bestämmas.
Icke eller har jag yttrat, att Ridderskapet och Adeln skulle rätta sig efter de andra Ståndens beslut: det är ett uttryck, som med all äganderätt till Herr Hjerta af mig återlemnas.
Jag har blott proponerat, att, med afseende på de Tre andra Ståndens beslut, Memorialet måtte läggas ad acta.
Härigenom trodde jag mig, fastän utgående från andra prfemisser, komma till samma prasalabla beslut, som de värde Talare, hvilka yrkat proposition å Memorialets ogillande, utan afseende på de
Tre andre Ståndens beslut.
Jag trodde
Ståndet önska att denna fråga skulle afgöras, innan hufvudsaken discuterades; men om Ståndet nu vill ingå i pröfning af den sednare, så är jag beredd dertill.
Grefve Florn:
Med tillfredsställelse har jag hört Grefve af Wetterstedt yrka discussionens återgång till praeliminärfrågan eller pröfningen af ExpeditionsUtskottets åtgärd i denna sak.
Då Grefven yttrade, att man först borde besluta öfver ExpeditionsUtskottets Memorial och yrkade dess läggande till handlingarne, men tog till prsemiss för detta förslag, att det skedde med afseende å Tre Stånds beslut; trodde Den io Fe b mari i f. m. manga Grefven åsyfta Ridderskapet och Adelns begifvande till samma beslut.
Jag anhåller, att hufvudsaken, rörande utsättande af dagen för nästa Riksdag, ej må inblandas i frågan, huru ExpeditionsUtskottets Memorial skall behandlas, utan detta senare nu särskildt afgöras.
I delta ändamål anhåller jag om framställning af den, utaf flere Ledamöter föreslagna proposition, att Memorialet må läggas till handllngarne, såsom olagligt..
I an ledning af Herr Lefrens yttrande anhåller jag att få erinra,, att ExpeditionsUtskottet gjort ett ganska tydligt, men, oformligt förslag till dag för nästa Riksdags början, och att, då Utskottet sedermera hemställer eller förfrågar sig, om Ständerne vilja antaga dea dagen, eller bestämma någon annan, detta alldeles ej minskar framställnin-- geris egenskap af verkligt förslag.
Memorialet innefattar en fullkomlig motion, af samma beskaffenhet, som Eetänkanden från hvarje annat Utskott, hvilket ej äger afgöra saken, utan endast directe-eller indirecte föreslår beslutet.
Jag anhåller om proposition, att Ridderskapet och Adeln, utan afseende på 3 Stånds beslut, må ogilla ExpeditionsUtskottets
Memorial och lägga det lill handlingarne.
Herr Hjerta: Sedan Grefve Horn fullständigt framlagt skälet, hvarföre jag trodde i5a Den i o
F e b r u a r i i f. m.
Grefve Wetterstedt, genom dess förslag att ExpeditionsUtskottets
Memorial malte läggas till handlingarne med afseende å de andra Tre Ståndens redan fattade beslut, åsyfta, att Ridderskapet oeh Adeln skulle i samma beslut sig förena; så, och ehuru detta begrepp om Grefve af Wetterstedls yttrande är enligt med språkbruket, och jag, då jag häruti lärer hafva misstagit mig, börjar befara att jag icke mera kan rätt förstå Svenska språket, vill jag dock, i anledning af den förklaring
Grefven sedermera gifvit af sitt förslag lill proposition, så ändra den af mig yrkade proposition, att frågorne må skiljas åt och att nu endast må framställas: att med ExpedilionsUtskottets
Memorial må vidtagas den åtgärd jag föreslagit.
De Talare, som yttrat sig uti ifråga varande ämne, hafva å ömse sidor j?rkat, att ExpeditionsUtskoltets Memorial måtte läggas till handlingarne, men en del har ansett det böra ske med, och de öfrige utan, ogillande af de andre Ståndens beslut i frågan.
Om någotdera af desse tillägg skulle inflyta i Voteringspropositionen, vore det oformligt och ovanligt.
Ridderskapet och Adeln bar förut alltid fattat sina beslut utan att dervid omnämna Medståndens; men hvartdera af ifrågasatte tillägg innebär deremot ett klander eller gillande af hvad Tre Stånd
Den 10 Februarii f. m. i5 i saken redan beslutit.
Jag hemställer derföre, att Proposition helt enkelt må blifva den, om Memorialet bör läggas ad acta eller ej.
Grefve af Wetterstedt har misstagit sig, om han trott sig hafva hort mig föreslå Memorialets läggande till handlingarne, utan afseende på de öfrige Ståndens beslut.
Jag anhåller, att mitt förslag, hvilket jag skriftligen uppsatt och till Herr Grefven och LandtMarskalken aflemnat, måtte till upplysning härom blifva ytterligare uppläst.
I anledning häraf upplästes det af Grefve Frölich gjorda och till Protocollet skriftligen aflemnade förslag till proposition i förevarande fråga.
Ridderskapet och Ådeln torde således finna, att jag, i niitt förslag till proposition i denna fråga, ej inblandat någonting om hvad de andre Stånden deri beslutit.
Tvertom anser jag, lika med den siste Talaren, det icke vara oss tillständigt att förklara, det vi göra något med eller utan afseende på öfrige Ståndens beslut.
Yäl kan man under discussionen säga, att afseende ej bör hafvas å ett grundlagsvidrigt beslut af MedStånden, men i Expeditionen får det ingalunda inflyta.
Kanske har också något sådant undfallit mig under öfverläggningen; dock har jag alldrig 154 Den io Februarii f. m. haft för afsigt att det skulle i beslutet intagas såsom ett slags skrapa eller tillrättavisning åt öfrige Stånden.
Helt annat är deremot förhållandet med Utskotten.
Oss tillkommer att bedöma, huruvida desse rigtigt förfarit; och om ett Utskott inkommer med ett Memorial eller förslag i olaglig ordning, är det angeläget, att vi förklara vårt ogillande deraf, för att sålunda vinna rättelse för framtiden.
Utskotten äro endast Ståndens Ombud, och få derföre hålla till godo principalernes omdömen och tillrättavisningar, om än aldrig så hårdsmälte.
För öfrigt får jag förklara, att då flere Talare, hvilka åsyftat samma resultat i saken, som jag, förenat sig i anhållan om den af Herr von Troil och Herr Munck af Rosenschöld föreslagne proposition, och skillnaden emellan den och min ligger endast i orden, så är jag ej emot att milt förslag ändras i enlighet dermed, ehuru jag ej finnér de af mig nyttjade uttryck vara för skarpa; men framförallt måste antydas den omständighet, att det icke är i följd af ExpeditionsUtskottets förslag Ridderskapet och Adeln fattar beslut om tiden för nästa Riksdags början.
Herr Munck af Rosenschöld; Jag har visserligen yrkat, att Ridderskapet och Adeln måtte, utan afseende på de Tre öfrige Ståndens beslut i denna fråga, ogilla ExpeditionsUtskottets Memorial; men jag
Den io Februari i f. m. 155 vill visserligen icke, att något sådant yttrande, om hvad MedStånden beslutit, skall inflyta i Proposition.
För min del är jag nöjd, om Ridderskapet och Adeln förklarar sig helt enkelt ogilla ExpeditionsUtskottets åtgärd, det må ske i de ordalag Grefve Frölich projecterat, eller med andra uttryck.
Då Grefve Frölich sjelf medgifvit, alt han kanske under discussionen låtit undfalla sig det uttryck, att Memorialet borde läggas till handlingarne utan afseende på de tre andre Ståndens beslut i saken, torde Ridderskapet och Adeln finna det förlåtligt, att jag trodde Grefvens mening vara, alt detta uttryck skulle inflyta i propositionen.
Nu har jag funnit, att det ej är intaget i det nyss upplästa förslaget till proposition, hvilket jag ej har något emot, blott Grefve Frölich ville derutur borttaga den om Utskottets Memoriel införde mening: ”såsom ej i Grundlagsenlig form tillkommet.”
Jag skulle icke tro denna mening behöfvas.
Om jag kunde föreställa mig, att hvad nu blifvit i denna sak taladt kunde förekomma dylika discussioner i framtiden, så skulle jag ej vara emot borttagandet ur propositionen af de ord Grefve af "Wetterstedt önskar få uteslutne.
Men nu kan jag det ej, helst der - i56
Den ro Februarii f. m. igenom skulle försvinna sjelfva grunden för mitt förslag, som på detta sätt Lief lemHadt så naket, att dertill kunde construeras hvilka motiver, som helst.
Jag vill ej tro, att man å motsidan anser mitt omdöme öfver Utskottets memorial så anstötligt, att man vill tvinga till votering, om det bör qvarstå eller ej.
Man skulle då förmodeligen endast vilja visa sin öfverlägsenhet i allt, äfven deri, att icke ens medgifva oss rättighet att motivera våra förslag, Men det måtte väl en gång lyckas oss att åtminstone få anföra motiverne, hvarföre vi anse oss hafva rätt.
Då jag förut instämt i begäran af den proposition Herr von Troil föreslagit, men nu hört Grefve Frölichs förslag till proposition uppläsas, får jag förklara, att jag destohellre- antager detta senare, som det hufvudsakligen är öfverensstämmande med Herr von Troils project.
Hans Excellence Herr Grefve af J-Vet» terstedt:
Då Grefve Frölich sjelf förklarat;, alt ej något för de andre
Stånden stötande bör i propositionen inflyta, hemställer jag till Grefven, om icke den af mig anmärkte meningen i Grefvens förslag, derest den står qvar, är anstötlig för MedStånden, enär de ansett ExpedilioasUtskottcts
Memorial vara i Grundlagsenlig form tillkommet.
Den 10 Febr ivari i f. ro. Grefve Frölich:
Jag mäste besvara den siste Talarens framställning.
För min tiel kan jag ej finna, att (ie andre Stånden kunna finna sig förolämpade deraf, att Ridderskapet och Adelil förklarar ExpeditionsUtskoltets förfarande ej vara grundJagsenligt.
Det är sannt, att de derigenom kunna föranledas till reflexioner, att de misstagit sig; men i annat fall är ett sådant förklarande endast uttryck af en motsatt tanka; och jag kan ej gå så långt i undertryckande af min mening, att de ej skulle kunna genom slutledning hringas att inse sitt misstag.
Då dessutom den siste värde Talaren nyss, på ett så frappant sätt, ådagalagt ett misstag böra rättas, anser jag honom hafva föregått med ett ganska vackert exempel för de andre
Stånden att göra rättelse i hvad de misstagit sig om, utan att finna sig förolämpade af en aflägsen antydning dertill.
Jag kan destomindre anse det i Grefve Frölichs förslag till proposition anförda . motiv innefatta något stötande för MedStånden, som det endast rörer ExpeditionsUlskotlet.
Men om Ridderskapet och Adeln sedermera besluter en annan tid för nästa Riksdags början, än år i835, så kan ej något resultat i denna fråga vinnas, utan genom inbjuning till de öfrige Stånden; och då måste väl motiverne för beslutet 158 Den 10
F e b r u a r i i f. m. anföras, hvilka ej kunna blifva andra, än alt den af dem beslutade tid för början af nästa Riksdag icke är enlig med Grundlagen.
Jag anhåller om framställande af den proposition Grefve Frölich föreslagit.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att, enär fråga blifvit väckt om ExpeditionsUtskottets behörighet, att till RiksSlånden inkomma med förevarande Memorial, ansåg Hans Excellence sig böra i denna omständighet gifva dess tanka tillkänna; och som icke allenast 36 § Riksdagsordningen stadgade, att Rikets Ständer böra välja och förordna ett Expeditionsutskott, för att uppsätta de Expeditioner, som af Stånden gemensamt utfärdas, samt Riksdagsbeslutet, utan ock § Riksdagsordningen medgifver hvarje Utskott, att till RiksSlånden inkomma med pradiminaira hemställanden och förfrågningar; alltså, och enär frågan om tiden för nästa Riksdags början innefattade ett ämne, som, enligt 49 § RegeringsFormen, och 2 § Riksdagsordningen måste uti Riksdagsbeslutet upptagas, ansåg Hans Excellence, till följd af de utaf honom först åberopade Grund lagsStadganden, ExpeditionsUtskottet hafva ägt laglig anledning, att, på sätt som skett, inkomma till RiksStåuden med förfrågan uti nyssnämnde afseende.
Då nu Grefve Frölich, under förmenande, alt ExpeditionsUtskoltels Memo - Den 10 Februarii f. m. rial icke i Grundlagsenlig form tillkommit, yrkat, att samma Memorial borde lemnäs ulan afseende, och derå begärt proposition, fann Hans Excellence sig icke berättigad, att en slik proposition meddela, men fick dock fråga, om Ridderskapet och Adeln yrkade, den af Grefve Frölich sålunda begärda proposition.
Jag hemställer, om icke Propositionen kunde blifva sådan, som Herr Munck af Rosenschöld först föreslog den, nemligen att, med ogillande af ExpedilionsUtskottets Memorial, detsamma må läggas lill bandlitigarne.
Jag måste tillstå, att ett RiksStånds förklarande, att ett Utskotts förslag grundlagsvidrigt tillkommit, synes mig comprometlera icke blott Utskottet, som förtjenar det, utan äfven de andre Stånden, som antagit förslaget, och deras Taleman, som derå gjort proposition.
Om propositionen blifver sådan jag densamma nu föreslagit, så undveks frågans öfverlemnande till ConstitutionsUtskottets afgörande.
Jag tycker, att man ej bör drifva striden om blott en formfråga så långt.
Jag tror Herr Hjertås jemnkningsförslag ej kunna komma i fråga förrän Ridderskapet och Adeln besvarat Herr Grefvens och LandtMarskalkens sista framställning.
Jag anhåller, att den måtte i6o Den io Februari i f. m. förnyas, och att, om elen icke med Ja besvaras, vi få votera derom så snart som möjligt.
Jag instämmer i Herr Hjertås förslag och skulle önska, att den proposition ej vidare yrkades, som Herr Grefven och LandtMarskalken förklarat sig ej kunna framställa; ty jag ser från alla håll svårigheter för ändamålets uppnående, i den händelse, vid votering, den meningen skulle vinna.
Hans E.rcellence Herr Grefven och LandtMarskalken frågade å nyo, om Ridderskapet och Adeln yrkade framställning af den utaf Grefve Frölich föreslagna proposition; hvilken fråga åter med Ja och Nej besvarades.
Hvarefter Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken föreslog följande Voteringsproposition: ”Hen som yrkar Proposition derå, att Ridderskapet och Adeln, utan afseende å Expeditions Utskottets Memorial, såsom icke i Grundlagsenlig form tillkommet, må anse sig icke kunna på grund deraf företaga bestämmandet af tiden till sammanträde för Rikets Ständer vid nästa Lagtima Riksdag, voterar Ja; den det ej vill voterar Nej; Vin - Den 10 Februarii f. in. 161 Vinner Nej, anses Ridderskapet och Adeln icke yrka berörde proposition, samt ExpedilionsUtskoltets
Memorial endast böra läggas till handlingarne.” Friherre Boye, Fredrik:
Jag hemställer, om, med uttrycket att ExpeditionsUtskottets
Memorial skall läggas till handlingarne, meningen är, att sjelfva frågan kommer att förfalla utan vidare discussion derom.
Herr Cederschjöld: Till Grefve Frölichs egen besinning hemställer jag, om han väl vidare önskar framställning af den Proposition han föreslagit, då han har anledning hoppas, att ExpedilionsTJtskottets Memorial ogillas, derest ur Propositionen uteslutes clausulen om Memorialets grundlagsvidrighet.
Då den siste Talaren, som är Ledamot i ConstitutionsUlskotlet, uppträdde för att yttra sig, väntade jag af honom en helt annan erinran, än den han framställde.
Jag trodde nemligen, att han skulle hänvisa till 55 § Riksdagsordningen, som säger, att när LandtMarskalk vägrar en Proposition, men Ståndet yrkar den, åge LandtMarskalk att förklara öfverläggningen hvilande 'och målet förvisas till C011- stitutionsUtskottet.
Detta har den värde Ledamoten ej gjort, och jag nödsakas derföre göra det, till förekommande af ytter61 H. i ( Den 10 Februari i f. m. ligare ett grundlagsstridigt steg genom antagande af den föreslagna NejPropositionen.
När JaPropositionen endast innefattar frågan om den vägrade Propositionen af Ståndet yrkas, kan ContraPropositionen ej blifva någon annan, än att den ifrågasatta Proposionen ej påyrkas, eller att LandtMarskalken ej ålägges alt densamma till Ståndet framställa» Herr Hjerta:
Jag instämmer i Grefve Frölichs mening, alt ContraPropositionen ej bör eller får innefatta mera, än att Ståndet icke yrkar den vägrade propositionen; ty annars skulle mången utestängas från möjligheten att besluta i sjelfva hufvudsaken.
Då Herr Grefven och LandtMarskalken frågat, om Ridderskapet oell Adelil fordrar den proposition, lian vägrat, är det blott deröfver Ståndet nu har att besluta och votera, utan hufvudsakens inblandande.
Jag bade önskat, att Herr Grefven och LandtMarskalken icke så hastigt framställt denna fråga, innan utrönt blifvit, om ej
Ståndet vore mera benäget för en annan proposition, såsom jag den föreslagit; men sedan framställningen skett, och votering derom blifvit begärd, återstår för mig blott att begära den rättelse i ContraPropositionen, att deri innefattas endast ett icke yrkande af livad Herr Grefven och LandtMarskalken vägrat proponera.
I anledning af Den io Februari i f. in. i63 hvad här blifvit yttradt om ContraProposilionen, torde jag få påminna, att det är Talemannen, som äger förklara målet hvilande, och att något derom således ej kan inflyta i någondera propositionen.
För öfrigt får jag reservera mig deremot, att ExpeditionsUtskottets Memorial kallas ett Betänkande.
Det är ej något sådant, utan innefattar blott en förfrågan.
Jag vill blott, i anledning af det utaf Grefve Frölich origtigt nyttjade uttrycket att NejPropositionen skulle innefatta ett icke åläggande för LandtMarskalken att göra den vägrade propositionen, erinra, att ingen häraf må förledas att tro, det man, genom votering af Ja, ålägger LandtMarskalken att göra propositionen; ty sedan beror frågan på ConstitutionsUtskottet.
Jag erkänner villigt det anmärkta misstaget i uttrycket, men jag hoppas Ridderskapet och Adeln, detta oaktadt, förstått min rätta mening, som endast var, alt bestrida en NejProposition, hvilken afgjorde saken, och i stället få frågans hvilande enligt Grundlagen.
Jag anhåller, att få uppläsa 55 § Riksdagsordningen, som föreskrifver, huru i dylika fall, som det ifrågavarande, bör förfaras.
Den lyder sålunda: ”LandlMarskalk eller Tale61 H. u* >64 Den 10 Febi » arii f. ra. ”man må ej kunna vägra proposition, utom ”i det fall, då lian finner en viickt fråga ”bokstafligen strida mot Grundlagarnes ly”delse; börande förut hafva skälen till sitt ”vägrande anfört.
Skulle ej Ståndet instäm-» ”ma i begreppet härom, utan ändock yrka ”proposition, äge han att förklara öfver”läggningen hvilande, och förvises målet till ”ConstitutionsUtskottet, hvilket åligger, att, ”inom kort förelagd tid, inkomma med mo”tiveradt och bestämdt
Utlåtande öfver frå”gans stridighet eller enlighet med Grund”lagen.
Hvad Utskottet förklarar icke vara ”deremot stridigt, derå må proposition se”dan icke vägras.
Pröfvas det vara af motsatt beskaffenhet, må den, som motionen ”gjort, vända sig, der honom så godt s}*-- ”nes, till ConstitutionsUtskottet, på sätt som ”RegeringsFormens 84 § föreskrifver.” Hans Excelletice Herr Grefven och Lan dt Mar skalk en framställde härefter följande Voteringsproposition: ”Den som yrkar proposition, att Ridderskapet och Adeln, utan afseende på ExpeditionsUtskottets Memorial, såsom icke i grundlagsenlig form tillkommet, må anse sig icke kunna på grund deraf företaga bestämmandet af tiden till sammanträde för Rikets Ständer vid nästa Lagtima Riksdag, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej; Den jo Fe b r u a r i i f. m. 165 Vinner Nej, anses Ridderskapet och Adeln icke yrka berörde proposition.’* Och blef denna Voteringsproposition af Ridderskapet och Adeln godkänd; hvarefter den anslogs.
Voteringen börjades klockan i eftermiddagen; och befunnos, vid voteringens slut klockan 2 eftermiddagen, sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad samt de öfrige voteringssedlarne öpprliade, rösterne hafva utfallit, som följer:
I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen serskildt förda Piotocoll blifvit uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att Ridderskapet och Adeln således icke jukat framställning af den utaf Grefve Frölich föreslagna proposition.
Ja — g5.
Nej — 1*4.6..
Lagerheim i66 Den u Fe bru a lii f. m.
Thorsdagen den i i Febr. i83o.
Upplästes till justering och godkändes 12 ProtocollsUtdrag, innefattande Ridderskapets och Adelns den 5 dennes för- och eftermiddagen fattade beslut, samt 5 ProtocollsUtdrag, innefattande Ståndets den 8 dennes fattade beslut.
Upplästes till justering och godkändes följande från ExpeditionsUtskottet inkomne Förslag till Rikets Ständers underdåniga Skrifvelser till Kongl. Maj:t:
Nro 376.
Angående förklaring öfver Kongl. Maj:ts Nådiga Förordning den 18 December 1823.
Nro 377.
Angående förändrad redaction af 62 § i Kongl. Förordningen om Skogarne i Riket deri 1 Augusti i8o5.
Fortsattes den i sista Plenum började pröfning af ExpeditionsUtskottets under Nro 354 afgifne Memorial, an^ende kallelse till nästa Riksdag.
Jag skulle önska, att man ville förena sig* derom, att lägga ExpeditionsUtskottets Memorial till Hand - Den ii F e b r u a r i i f. tn.
167 lingarne, för alt derefter, i anledning af Friherre Boyes motion i sista plenum, få skrida lill öfverläggning om tiden för nästa Riksdags utsättande; och jag anhåller, alt Herr Grefven och LandtMarskalken läcktes framställa proposition derå.
Jag instämmer i Herr Hjertås förslag, men med tillägg, att Memorialet må läggas till handlingarne, såsom icke föranledande till någon åtgärd, Hans Exeelfence Herr Grefve af Wetterstedt, Gustaf:
För min del har jag intet alt invända emot en framställning af Herr Grefven och LandtMarskalken att Memorialet må. läggas till handlingarne, dock utan det tillägg Herr Munck af Rosenschöld föreslagit.
Hans E.rccllcnce Herr- Grefven och LandtMarskalken yttrade sin tanka om ExpeditionsUlskottets ifrågavarande Memorial och dess grund tagsen liga behandlingssätt vara den, att, enär såväl 4<> § RegeringsFormen, som äfven 2 § Riksdagsordningen stadga, att Rikets Ständer skola hvart femte år sammankomma, och Rikets Ständer vid innevarande Riksdag sammankommo den 4 November 1828, samt häraf följde att de böra under loppet af det näst derefter inträffande femte år åter sammanträda; alltså och då tiden för denna sammankomst, ef - i68 Den ii Februarii f. m. ter Hans Excellences omdöme, infälle under loppet af år 1833, ansåg Hans Excellence för sin del Rikets Ständer väl äga att, å hvilken tid som hälst under loppet af nyssnämnde år, utsätta deras nästa sammankomst, men icke att utsträcka liden derutöfver; och kunde Hans Excellence, af sådan anledning, icke heller meddela proposition å ExpeditionsUtskottets förevarande Memorial, i hvad angår den af Utskottet föreslagne utsträckning af tiden för nästa Riksdags utsättande, utan hemställde att Memorialet måtte läggas till handlingarne.
Herr Munck af Rosenschöld: Sedan Herr Grefven och LandtMarskalken nu i sjelfva verket förklarat, atl ExpeditionsUtskottets Memorial ej föranleder till någon åtgärd, ehuru denna förklaring icke skett i samma ordalag, som jag yttrat, afstår jag från det begärda tillägget.
Då Herr Grefven och LandtMarskalken nu behagat för Ståndet tillkännagifva sina skäl, hem tade från sjelfva ämnet, hvarom man skall besluta, icke från den i går ifrågasatte formen, finner jag väl, å ena sidan, att skäl blifvit anförde för Ståndets vidtagne åtgärd att lagga ExpeditionsUtskottets
Memorial till handlingarne; men för min del kan jag icke tillfyllest instämma deri, att de anförde Pen ii Februaiii f. m. 169 skälen, hämtade uteslutande från sak, äro de, som bordt anföras, såsom "rund för åtgärden att lägga Memorialet till handlingarne, hvilket endast är en fråga om form.