Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Reutersvärds förslag till den ändring i Ridd.Ordn., att andra uppropet vid val och voteringar må afskaffas, samt att, sedan uppropet blifvit börjadt, den vakthafvande under-officeraren icke må tillåtas insläppa någon annan än de till Riddarhuset hörande tjenstemän och vaklbetjente, har Utsk., efter tagen kännedom af hvad i detta ämne vid flera riksdagar blifvit anfördt, deröfver skolat meddela det utlåt., alt, då andra uppropet, hvilket icke hemtar sin anledn. från grundlagen, utan tvifvel borttager en, isynnerhet för ett så talrikt Stånd, som R. o. Ad., behöflig tid, detsamma synes vara destomera öfverflödigt, som, med nu gällande grundlags-stadgande, beslut lagligen kunna utan votering fattas af den inom Ståndet närvar, majoriteten, utan afseende på antalet; hvaraf föijer,- att de från varts tanke icke tages i beräkning, eller i ■annat fall kan komma att på resultatet äga inflytande, än att votering begäres, och de under debatten icke närvar, ledamölerne, derom underrättade, sig till votering infinna.
Ilen möjlighet af öfverraskning vid ärendenas föredragni °Sf som åberopats såsom skäl för andra uppropets bibehållande, har nu mera blifvit förebyggd genom det stadgande i 28 §:n Ridd.Ordn., alt för hvarje plenum en föredragnts-lista bör uppgöras, hvaraf en afskrift under påstående plenum bör vara i Riddarhus-salen uppsatt, derå de förändringar i föredragnts-ordningen , hvarom Ståndet, i enlighet med 47 §:n Riksd.Ordn., kan öfverenskomma, genast skola anmärkas; och torde i öfrigt afskaffandet af detta bruk föranleda mången ledamot att, då något ämne af vigt förehafves, Lellie qvarstanna för att afhöra discussionen, än derunder aflägsna sig, med anmodan till någon bekant att så tidigt underrätta honom om en blifvande votering, att han må kunna till andra uppropet sig infinna, hvilket nu, ej utan skäl, torde lemna rum för den anmärkning, att åtskillige R. o. Ad:s ledamöter lägga sin voter;s-sedel utan tillräcklig kännedom och pröfning af ämnet.
I öfverensstämmelse med dessa åsigter föreslår Utskottet, att andra uppropet vid voteringar och val må afskaffas.
Men då Utsk. icke i något hänseende finner lämpligt att åt den vid ingången till
Riddarhus-salen vakthafvande under-officer öfverlemna någon pröfningsrätt, vid hvilka tillfällen en med inträdes-pollett försedd ledamot af R. o. Ad. må förvägras att i sessionsrummet vinna inträde, har Utsk. ansett sig böra afstyrka den del af Hr Reutersvärds motion, som åsyftar att, efter börjad votering, ingen ledamot må uti - Riddarhus-salen insläppas.
Och liar Utsk., till förekommande af trängsel på gången vid val och voteringar, hvarigenom någon ledamot möj - Den i April. 35 ligen kunde hindras nit komma fram till uppropet, troll sig böra föreslå det tillägg i ordnts-sladgan: att under upprop till val och voteringar, utom ledamöterne på den bänk som uppropas, ej andre må finnas på stora gången, än de, sorn tillhöra den föregående eiler efterföljande bänken, vid det äfventyr af 32 sk. b:co, som i irsta punkten af nu gällande ordnrs-stadga utsattes.
Emot Utskrs afslyrkande af förslaget, att ingen ledamot må under voteringen i salen insläppas, har Hr Frih.
Raab sig reserverat.
Sedan Utsk. sålunda yttrat sig öfver de, angrde förändring i Ridd.Ordnrs innehåll, väckta frågor, tillhör det Utsk. att meddela sitt utlåt, jemväl öfver den af Frih. von Schwerin föreslagna formella förändring i Ridd.Ordn., alt nemi. den borde fördelas uti en represéntalions-stadga, som skulle underställas K.
Mts nåd. stadfästelse, samt en ståndsordn.
, hvilken förmenas icke kräfva en dylik högtidlig sanctiön, så vidt den lörer sådana föreskrifter angtde val, voteringar &c,, hvilka dels äro i grundlagarna bestämda, dels eljest äro af fullkomligt reglementarisk natur, och hvarom de öfriga Stånden hvar för sig äga rätt att ensamme besluta.
Utsk. har härvid visserligen å ena sidan iakttagit, att åtskilliga bestämmelser finnas i nu gällande Ridd.Ordn., hvilka lämpligast synas tillhöra R. o. Ad:s ordnts-stadga, och Utsk. har således, enligt hvad nedan närmare utvecklas, ej tvekat alt föreslå en sådan öfverfly Ilning; men å andra sidan har Utsk. icke ansett delta böra , i enlighet med motionärens åsyflning, sträckt sig ända derhän, att från Ridd.- Ordn. utesluta sådana föreskrifter, angtde t. ex. ordningen för val inom R. o. Ad. till electorer och Utsk. m, m., som i en följd af riksdagar varit föremål för lifliga meningsstrider och olikartade beslut, hvarå K.
Mts sanction dels blifvit i nåd. meddelad!, dels vägrad; hvilka omständigheter synas ådagalägga behofvet af att omgärda dessa på riksdagens gång och karakter ej obetydligt inflytelseägande ordningar med skygd mot allt för täta förändringar, och derigenom förekomma deras beroende af dagens, ofta flygtiga, opinion — ett förhållande, hvilket inom R. o. Ad. desto snarare kunde vara att befara, som dess ledamöter äro, dels mera tillfälligt sammankomna, dels till antalet 4 till 5 gånger och, om alla ätter begagnade sin representationsrätt, kunna blifva mer än tiodubbelt talrikare, än någotdera af de valda Stundens, samt, i följd deraf, måste anses mera blotlstäldt för olägenheterna af möjliga opinions-söndringar i något ömtåligare ämne, som skulle vara öfverlemnadt lill Ståndet att ensamt afgöra.
Utsk. föreställer sig i öfrigt, alt, såvida II. R. o. Ad. skulle gilla de ofvan af Utsk. föreslagna förändringar uti åtskilliga af de stndganden, om hvilkas uteslutning från Konungens pröfningsrält fråga nu blifvit väckt, det torde finnas mindre tjenlig! för beredande 36 Den i April. af Konungens samtycke dertill, — hvilket dock, likmätigt 4l fin Ridd.Ordn., erfordras, derest förändringarna skola gå i verket, — att, i sammanhang med de förändrade förslagens öfverlemnande till Konungens stadfästelse, i und. framställa den anhållan, att R. o. Ad. för framtiden måtte tillåtas att, utan und. anmälan hos Konungen, få i samma delar ensamt lagstifta.
Af dessa skäl har Utsk. ansett sig icke kunna understödja Frih. von Schwerins motion att K.
M:s sanction icke skulle anses erforderlig för någon annan dej af Ridd.Ordn., än den, som afhandlar R. o.
Ad;s representation.
Deremot har Utsk. ansett följande stadganden i Ridd.- Ordn. vara af den minutiöst reglementariska beskaffenhet, att de lämpligast ansetts böra öfverflyttas till R. o. Adis prdn;sstadga nemi.; 9 §:n Angide numcreringen af bänkarna i plenirummet.
16 fin, lista punkten.
Angide skyldigheten att för vakthafvande under-officereu uppvisa pollett, innan inträde vinnes i Rjddarhus-salen.
26 fin, de 2ine sista meningarna Angide tiden för anslag till electorernes sammanträden samt till fortsättande af plena på eftermiddagarne. 28 fin.
Angide förandet af diarium, upprättande af föredragmslista m. m. 29 fm.
Angide stånds-ledamöternes skyldighet att skriftligen uppsätta sina motioner och yttranden vid återremisser, aflemna skriftliga anföranden till protocollet m. m. 31 fm.
Angide upprop vid val och voteringar, förandet af särskildta voterls-prot. 32 fin, 2ldra meningen. innefattande föreskrift, att tryckta votcrls-sedlar börg linnas under voteringen m. m, 34 fm.
Angide yoter;s-sedlarnas öppnande och uppsättande af val-protocoll.
Härförutan har Utsk. ansett 38 §in Ridd.Ordn., angide tillsättandet af Riddarhusets tjenstemän, lämpligast kunna inflyttas uti nuvar. 3y fin, samt j nuvar, 4o fin det tillägg äga rum, alt 1 exemplar af ordnings-slgdggn skall jemte Ridd.- Ordn. tilldelas en hvar ledamot af R. o.
Ad. vid pollettens Uttagande.
Den ■ April.
Och har Utsk. i enlighet härmed , dels förändrat paragraferingen och redactionen i Ridd.Ordn., dels författat en fullständig redaction af R. o. Ad:s ordn:s-stadga, uti hvars nuvar.
5:e punkt, ang:de ansvar för ”handklappningar, hviss”ling eller stötning i golfvet,” Utsk., med anlcdn. af förekomna omständigheter, jemväl föreslagit en från 2 r:dr b:co till 6 rtdr 32 sk. samma mynt förhöjd plikt.
Dock liar Utsk., för att förekomma oförberedda förändringar i ordnts-stadgan, trott sig böra hemställa: att uti 41 §:n Ridd.Ordn., som nu skulle blifva den 35, må inflyta, det ingen ändring i ordnts-stadgan må äga rum , innan Ridd.Utsk. deröfver blifvit hördt.
I sammanhang hvarmed Utsk. utur stadgandet i nyssnämnda §: ”att derest R. o. Ad. beslutar någon ändring el”1 e r tilläggning uti Ridd.Ordn., samma beslut öfver”lemnas till Konungens nåd. stadfästelse,” ansett sig böra borttaga orden ”eller tilläggning,*' såsom innefattade i ordet ”ändring,” äfvensom af samma skäl de i nästföljande mening befintliga orden, ”eller tillägg.” Hvilket dock allt till H. R. o. Ad:s ompröfvande vördsamt öfverlemnas. Stockholm den 3o Mars 1840.
På RiddarhusUtskoltets vägnar; Henning Hamilton. W. F. Dalman.
Utdrag af prot., hållet hos H. Ridd.Utsk. vid lagtima riksdagen i Stockholm den 3o Mars 1840.
D. Hr Gr. o. ordform aflemnade följande reservation vid Utsk:s tillstyrkande af ändring i 22 Jin Ridd Ordn., i afseende pA val af ordför. i Utskott.
Ehuru förmätet det måste synas af mig att vilja bestrida en förändring, som blifvit af Utsk. med så stor pluralitet gillad, samt vid sisth riksdag af R. o. Ad. utan votering antagen, och ehuru särdeles obehagligt delta i närvar, fall för mig måste vara, på den plats jag inom Utsk. innebar, kan jag likväl icke af någon consideration förmås att afvika från min öfvertygelse, och får således till prot. afgifva miti reservation mot Ridd.Utsk:s beslut, att tillstyrka den af Frih. von Schwerin föreslagna ändring af 22 §:n Ridd.Ordn.
Motionären har icke till stöd för sitt förslag åberopat den princip, som vid val af ordför. enligt detsamma skulle blifva gällande, och som otvifvelaktig! måste ligga till grund derför, att nemi., då skickligheten till ordför. icke är beroende af nummer på Riddarhuset, detta sednare icke heljer borde berättiga till ordför.platsens intagande.
Jag kan 38 Den :
April - likväl icke undgå att erkänna riktigheten af denna grundsats, och min reservation stödjer sig derföre hufvudsakligen på den inconseqvens, som, enligt min tanke, nu blifvit begången vid dess tillämpning, samt svårigheterna att tillämpa densamma vid alla förekommande fall; hvarföre Utsk. äfven, uti sitt förslag till ändringar i nu gällande Ridd.- Ordn., vid ganska många tillfällen nödgats taga sin tillflykt till det gamla stadgandet, ”att ordet föres af den R. o.
Adis ''ledamot, som bland de närvar, har främsta sätet på Riddarhuset. ” Sådant är t. ex. förhållandet i ordforms frånvaro, såvida icke ledighet blifvit honom af Landtm, beviljad; sådant måste förhållandet blifva med orförandeskapet i Utskms afdelningar, såvida ej, enligt Utsk:s förmodan, ledamöterne af R. o. Ad. sig emellan öfverenskomma om en annan ordning; och slutligen qvarstår oförändrad 35 §:n Ridd.Ordn., som stadgar, att fullmäktige i R.
St:s Bank och Riksg.contor, samt revisorer till de i Riksd.Ordn. anbefallda gransknings-förrättningar taga sina säten efter de ätters ordning på Riddarhuset, hvilka de tillhöra.
Medgifvas bör, att mången visserligen kan vara en skicklig ledamot i Utsk., utan att derföre hafva de för en ordför. nödvändiga, ehuru till följe af sin natur ickejSsärdeles sällsynta, egenskaper, men derjemte, att ordform i allmänhet icke ovillkorligen behöfver äga, framför de öfriga ledamöterna, någon öfvervägande insigt eller erfarenhet i förekommande ämnen.
Delta kan blott fordras under de omständigheter, att ordform, i händelse af paria vota, äger afgörande röst, emedan beslutet då ofta kan blifva beroende af hans personliga omdöme, hans oberoende och fasthet i karakteren; och sådant är, enligt 66, 67 och 68 §§ma Riksd.- Ordn., förhållandet endast i de fall, för hvilka motionären icke funnit någon förändring behöflig, enär lian, hvad nyss omförmäldes, icke föreslagit någon förändrad redaction af 35 (jin Ridd.Ordningen.
Man har anmärkt, att icke heller den nu i afseende på ordförandeskap gällande grundsats inom Ståndet i allo tillämpas, emedan Landtm, och ordform i Ridd.directionen icke intaga sina platser till följe af deras nummer på Riddarhuset, och har man förmodligen velat säga, att då full conseqvens nu icke äger rum, skulle den icke heller hädanefter vara nödvändig.
Förhållandet roed nyssnämnda personer är likväl ingalunda jemförlig! med ordförandeskapet i Utskott.
Hvad Landtm, beträffar, stadga 52 §m Reg.Fm och 23 §m 1 mom.
Riksd.Ordn , att Konungen dertill nämner, hvarföre det icke beror af R. o.
Ad. alt bringa detta utnämnande under den i allmänhet inom Ståndet gällande princip, hvars tillämpning ofvannämnda § i Riksd.Ordn. befaller, så snart Landtm, af sjuklighet
('Hermandia anmäldta laga förfall hindras att föra ordet, och hvilken således icke kan utan grundlagens förändring fullkomligt upphäfvas.
Dessutom
39 skulle rättigheten för elen enligt matrikeln äldste grefven att vara Landtm., blifva af helt annan beskaffenhet, an den födseln gifver atti Utsk. föra ordet, emedan denna sednare är ingen , savida icke electorernes förtroende gör den verksam; och det är således icke att befara, att en fullkomligt oskicklig blifver ordför. i Utsk., hvilket äter med Landtm.platsen skulle kunna hända, om denna uteslutande tillhörde en viss slägt.
Hvad äter angär ordförandeskapet i Ridd.directionen, så är detta egentligen att anse såsom ett enskildt ekonomiskt förtroende, och har Ii. o. Ad. måhända förbehållit sig att directe utse den person, åt hvilken detta uppdrages, just derföre, att It. o. Ad. åt honom öfverlemnat afgörande röst, då directionens ledamöter blifvit delade mellan tvänne stridiga meningar.
Förhållandet mellan ordform och de öfriga ledamöterna i Ridd.direetm får också en olika karakter, derigenom att de, men icke han, åtnjuta ett honorarium för sitt besvär att äfven mellan riksdagarna besörja Ståndets gemensamma angelägenheter.
Öfver svårigheterna att conseqvent tillämpa den princip motionären önskat göra inom Utskrn gällande, behöfver jag så mycket mindre yttra mig, som Utsk. nogsamt insett dem och derföre icke heller försökt någon sådan tillämpning, hvarjemte detta ämne af åtskillige talare under föregående riksdag, då frågan äfvenledes förevar, utreddes, ehuru man då icke uti bristande conseqvens fann något skäl till förslagets förkastande.
Man ansåg nemi. olägenheten deraf obetydlig, jemförd med dem, som åtfölja nuvar. bestämmelse för ordför.platsernas besättande.
Det torde derföre vara nödvändigt att närmare betrakta dessa sednare.
Såsom sådana har motionären uppgifvit, att, enligt hans egna uttryck, ”detta s. k. privilegium är både ett väsendtligt hinder för Utsktns behöriga sammansättning, samt län”der dessutom till skada för dem, hvilkas fördel blifvit der”med ursprungligen afsedd.”
Bestämmandet huruvida ett Utsk. är väl eller illa sammansatt, beror naturligtvis af hvars och ens enskilda opinion.
Säkert har vid föregtde riksdagar många ansett Utsk:n mycket, andre mindre väl sammansatta; och så är troligen äfven nu förhållandet.
Erfarenheten är derföre svår att i detta hänseende åberopa.
Emedlertid vet hvar och en, att ordform i Utsk:n äfven hittills i sjelfva verket blifvit valda, och, såsom jag tror, utan särdeles stor svårighet för electorerne.
De considerationer, hvaröfver man klagar, hafva således först börjat vid valet till de öfriga ledamöterna.
Att sådana gjort sig gällande kan jag icke bestrida, men tror, att hela vinsten af det nu gjorda förslagets antagande skulle blifva, att förhållandet omvändes, så alt de öfrige ledamöterne temmeligen lätt kunde väljas, hvaremot considerationer af belt annan art skulle försvåra valet af ordför.; och i ovisshet om stor - un Den i April leken af denna vinst har jag icke vägat tillstyrka ett utbyte.
Den sednare delen af molionärens ofvån citerade anmärkning, nemi. att stadgandet i 22 §:n Ridd.Ordn. länder till skada för deni, hvilkas fördel blifvit dermed ursprungligen afsedd, förmår jag icke besvara, då jag ingalunda kan föreställa mig, att några vissas fördel ingått i beräkningen vid detta stadgamle, utan är det blott att anse såsom en qvarfenining efter class-fördelningen inom Adelil, bibehållen till förekommande af rang-tvist och ett slag af consideration vid utsk:s-valen, hvarmed så mycket mindre någons personliga fördel kunnat vara afsedd,. som ingen sådan med den ifrågavar. rättigheten är förenad.
Hittills har jag åtminstone icke kunnat upptäcka någon dylik, och förklara!' mig beredd, att, så snart jag kan öfvertygäs att någon sådan finnes, ofördröjligen hos R. o. Ad. anhålla om befrielse från det förtroende jag fått emottaga, utan afund åt någon annan öfverlemnande alla de fördelar, han af sitt riksdagsmanna-kail tror sig kunna draga, och hvilka jag ined mitt aldrig skall åsyfta.
Af större vigt är hvad motionären vidare i sill motion anfört, att så länge ordförandeskapet är ovillkorligt fästadt vid den högsta Hummern, kanen representant af de aldre ät terna endast då förvärfva sig erfarenhet vid handläggningen af de vid Utsktn förefallande målen, när så väl ordförtn i Ulsk., som i dess afdeiningar innehafva högre nummer, eller ock när han sjelf, på grund af fullmakt , innehafver ett lägre.
Båda fallen bero af händelsen, och derigenom kan det förhållandet uppslå, att man aldrig kommer att blifva invald i Utskotten.
Jag kan visserligen icke bestrida detta ali grund, men mäste likväl deremot göra följande anmärkningar.
Hvad först angår ordförandeskapet i Utsktns afdelningar, så har Ridd.Utsk. antagit såsom visst hvad jag äfven tror mig veta, att icke nummer-ordningen på Riddarhuset följes viii dessa platsers besättande, då ej öfriga omständigheter förena sigalt göra detta lämpligt; oell olägenheten af en hög nummer sträcker sig således ej längre, än att den som ej kan väljas till ordför., måste hafva en framför sig i Utskottet.
Hvad åter beträffar dea första af motionären åberopade svårigheten, tror jag, att den till en del skulle afhjelpas, oni eleetorerne vid sina val fästade tillräckligt afseende på redan utom Utskln förvärfvad erfarenhet i de förekommande målen , då jag äfven tror, alt vana vid arbetssättet inom Ulsktn temmeligen lätt skulle förvärfvas.
Att båda de omständigheter, motionären omnämner, bero af händelsen, kan ej förnekas; och viglen af hans deri anlinda skäl mot nu. gällande ordning beror således på sannolikheten af dessa händelsers inträffande.
Vid Undersök - nin - Den i A p ril.
4« ningen derom befinnes, att den förra händelsen nästan alltid måste inträffa för största delen af R. o. Ad:s ledamöter; och huru ofta den andra lan ske, torde bäst upplysas af erfarenheten.
Under innevar. riksdag är nemi. förhållandet sådant, att af de 6i4 adelsmän, som uttagit polletter, 166 varit försedde med fullmakter; och då Svenska Riddarhuset för närvar, räknar 1124 lefvande ätter, af hvilka således 5to icke äro representerade, är det sannolikt, att ett ganska betydligt antal fullmakter ännu äro att tillgå.
Från möjligheten att begagna sig deraf äro väl de capita alldeles uteslutna, som äro ensamma af sin ätt, men af dessa äro troligen de fleste sjelfve adlade, och komma således, till följe af sin nummer, sällan att besväras med ordförandeskap i Utsi.; och jag kan icke anse det såsom en olycka, om för dem, hvilka ärft en hög nummer på Riddarhuset, en uppmaning qvarstår att förvärfva sig äfven de egenskaper, som för en ordför. äro behöfliga, samt det anseende, |sotn är ett villkor för valet dertill, särdeles då vi äro nog lycklige att lefva i en tid, under hvilken adelskapet utan personligt anseende icke äger nägot värde.
Vid nedskrifvandet af denna min reservation har jag ingalunda förglömt, att jag för närvar, är den ende ordför., som icke af R. o. Ad:s electorer blifvit dertill utsedd, emedan jag intagit min plats till följe af en annans afsägelse; och jag är förvissad, att åtminstone de, hvilka sjelfve varit ordför. i Utsk., ej skola misstänka, att bland mina motiver ingått den på stor sannolikhet grundade öfvertygelsen jag nödgas äga, att jag icke framdeles skall erhålla ett sådant förtroende, derest Ridd.Utskts förslag af R. o. Ad. antages samt af K. M. sanctioneras.
Stockholm den 3o Mars 1840.
Henning Hamilton.
Uti denna reservation instämde Hr Gr.
Och skulle densamma genom utdr. af prot. åtfölja Utsk:s denna dag afgifna betänk.
Ut Supra Ex protocollo, AV. F. Dalman.
Förslag till Riddarhus-Ordning. SS 1-8.
Ribehållas oförändrade, så- (§:n g flyttad till ordn.stadsom uti 1835 års Ridd.Ordn. gan.) S 9- Så snart Landtmarskalk — Svarar emot §:n 10 i i835 —• — sig förklarat. års Ridd.Ordn. § to. Sådana anteckningar — — Svarar mot §:n 11 i i835års denna Ridd.Ordn.
Ridd.Ordn. 5 H. 6 4* Don i April. S «'•
Häfver Stteman — — — af högre värdighet. § 12.
Don, hvilken första gången — — — vederbörligen styrkt. § <3.
Uppvisas vid en — — — rättvist pröfva. § 14.
Den livars anhållan — — — kominer att bero.
S i5.
Utlånar ledamot — — — in pieno afgöras. § 16.
Innan andra — hvil ka tåla uppskof. § !7* Sedan riksdagen blifvit af Konungen å Rikssalen öppnad , bör nästa söcknedag derefter, såvida plenum plenomni icke å samma dag är anliefaldt, electorsval verkställas.
Med detta val förhålles sålunda, att, enligt antecknings-listan, R. o. Ad:s samtlige ledamöter, med undantag af de i 4' §:n Riksd.Ordn. uppräknade, från val till utskotts-ledamöter uteslutne embetsman, delas uti fem lika afdelningar, hvarvid, om någon eller någre ledamöter skulle öfverblifva, desamme på de sisla afdelningarna med en person på hvardera fördelas.
Sedan detta blifvit verksteldt, uppropas, på sätt ordn.stadgan om val i allmänhet föreskrifter, hvarje afdelning för sig, att förrätta electors-val, Svarar emot §:n 12 i i835 års Ridd.Ordn.
Svarar emot §:n i3 i i835 års Ridd.Ordn.
Svarar emot §:n 14 i i835 års Ridd.Ordn.
Svarar emot §:n i5 i 1835 års Ridd.Ordn.
Ändrad §.
SvaraY emot 16 §:n i i835 års Ridd.Ordn.
(Första meningen flyttad till ordn.stadgan.) Svarar emot §:n 17 i 1835 års Ridd.Ordn.
Svarar emot §:ra 18 i i835 års Ridd.Ordn.
I Ben i April. hvarvid hvarje ledamot aflemnar en enkel, sluten och hoprullad sedel, tecknad med 5 af de personers namn, som i afdelningen finnas; och äro derefter de fem, hvilka de flesta rösterna erhållit, behörigen valde electorer.
Hufva flere undfått lika antal röster, så skall dem emellan lottas, ehvad de äro närvar, eller ej.
Är någon borta, då hans afdelning uppropas, håfve lian sin rätt till deltagande i valet för den gången förverkat.
Afgår elector under riksdagen, välje den afdelning, till hvilken han hört, en annan i hans ställe, på sätt stadgadt är, hvilket nya val, efter dagen förut derom gjordt särskildt anslag, alltid in plcno bör ske.
Älla andra electorer och nämnder, som till särskilda befattningar, enligt Reg.F. och Riksd.Ordn., erfordras, väljas, efter derom dagen förut skedt anslag, af Ståndet samfäldt in pleno. § 18.
Electorerne åligge att, inom Ändrad §. den tid Riksd.Ordnts 28 § fö- ig i i835 års reskrifver, välja ordför. och öfriga ledamöter till samtliga der omnämnda Utsk., samt till Exped.- och Ridd.Utskm.
Innan detta val skett, må ingen elector afsäga sig denna befattning.
Derefter må det vara tillåtet, under enahanda villkor, som för utsk:s-ledamot stadgade äro.
Electorerne åligge äfven att tillsätta ordför. och ledamöter af R. o. Ad. i alla de Utsk., hvilka R.
St., med anledn. af36 §:n Riksd.Ordn., finna vara af nöden, samt att, vid in— 4* Svarar emot 5:11 Ridd.Ordn. 44 Den > April. träffande ledigheter, välja andra ledamöter i de afgångnes ställe.
De. kunna ej till ledamot i Utsk. kalla annan person, än den, som till säte och stämma antecknad samt å liksd.orten närvar, är, och som af 41 S"11 Riksd.Ordn. icke hindras att förtroendet emottaga.
De förrätta "deras val särskildt för hvarje Utsk. med slutna sedlar, hörande hvarje sedel innehålla namn på så många personer, som antalet af de platser, hvilka för tillfället skola besättas; hvarefter en af de sålunda valde, genom särskild omröstning med slutna sedlar, utses till utskrs-ordför.
Electorerne må ej sammanträda till val, utan föregången anmodan derom af Landtmtn in pleno, samt derefter gjordt anslag; och böra minst tretton närvar, i valet deltaga.
Valprot. bör genast, af minst samma antal electorer undertecknad!, till Ridd.Secret. försegladt aflemnas. § '9- Varder elector till utskts- Ändrad §.
Svarär mot (j:n ledamot vald, upphör hans 20 i i835 års Ridd.Ordn. förra befattning, och väljes ny elector, på sätt 17 §:n stadgar, så framt han ej befattningen i Utsk. sig afsäger.
Elector, som kallas till ledamot i förstärkt Utsk. eller nämnd, bibehå lie sitt uppdrag såsom elector. § 20.
Tillstånd att på högst 3:ne Ändrad §.