Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Tilli a tror jag att man hos Kongl. Majrt borde anhälla om Nädig befallning till wederbörande Domstolar, atl till Rid. darhuSDireckivnen insända underrättelser om dem undergätt Concours, eller begätt sädane brott, hwari genom - 6^4 Den n November^ genom enligt RiddarhusOrdningen Riksdagsmanna rätt förloras. §. ro. Zerr lö7orclenstoIps:
Hrr matte ival menas, att någon af Famillen ager bäde i detta och alta andra fall rättigheten framför dem four sitta för Fullmagt.
Jag witte fräga om nägm som suttit för en annan Famille äger rättighet u i här nämnd casus att Ättens rum in aga, om ock icke Capusta, pet honom tillfallit.
Denna rättighet synes mig han bör fä ags sa wiva han icke genom E ecwrers mål någon commisiion säsom Riksdagsman sig ätagit. §. ii. Zerr kotkliels:
I denna ^ star Riksens Stan» ders Regeringsform.
Ehuru författad af Riksens Ständer ar den ival icke blott deras Regeringsform, och ej heller endast för deras stull tillstapad.
Detta ut ryck mäste således, enligt min tanka förändras till Rikets Regeringsform. Zerr vanckvaröt lilljeström, sacol, Malcom:
Riooerstapel och Adeln ej ernar göra någon förändring i ordningen med de Commendeurer som efter fordna bruket blifwi: uppstyltade i andra Claffen, fär jag allenast hemställa, om icke dems numror borde ändras, till undwikande af oreda wid alla upprop.
Herr Den r r November:.
625 Herr kotlstiob, utbad sig fä upplysa att redan wid >800 ärs Riksväg u'gifwandet af en nyHandMa riket blifwit befluten, hwari denna förändring af »umere'ingen skutte göras;,och äjwen komme att i ck agas uti de skrifna Matti lar som nyttjas wid h,varse Riksdag wid förefallande uprop. 12 z. Zerr ^otblieb- blifwer nägon Adelsman til!
Frihe» lctig wärdigpek up höjd dä ankage närmsste Hufwudman derest sadan sinnes, sate etc. här mäste m n wäl säga: blifwer nägon Zuswudrnan för Adelig Ätt upphörd etc-, ty en Adelsman kan bil Friherre och derföre icke wara Hufvudman dä ingen förändring kommer i fräga.
Dessutom får jag fräga om icke en till Friherre upphöjd AvelsmanS äldste Son, bör/ä bibehålla Hufwudmanna rättighet för Aveliga Ät en om Fadren den ägt, sä länge Fadrui lesiyer, och om Hufwudmanna rätten kan frälpännas honom förrän esler Fadrens död, da Sonen först blir Friherre, och dermed bör förhältas pä sätt denna tz stadgar.
Detta har na'urligtwis endast afseende pä de
Ätter som, pä sätt Z7 § i Regeringsformen föreskrifwer, blifwa lill högre »värdighet ipphöjde. Zeur Islorstenstolps:
Det tyckes som till laglig Hufwudman e», widjlräcktare rätt fordras än annars
De af Äilen som äro inom Riket synas dä snarare döra bade fä intaga Ätlens rum och Fullmagt asgiswa» äerp 606 Den n November. Zerr Silfverstolpe, 6uttak ^brskam:
I denna § siar, att om någon asiviker ur Riker och icke begär Konungens Lejd, fär han icke sura pä Riddarhuset.
Min anmärkning gar ut eadast pä en felaktig ordställning.
Jag hemställer huru det stu e tillgä att nägon som i egenskap af rymmare tvistades Utrikes kunde sitta här pä Riddarhuset. §. l4.
Herr kotlrlieb, dä u i denna z stadgas att den som aflagt tro- och huldhets-ed äc en främmande magt det oagtadt får härstädes utöfwa sin Rits' dagsmanna ratt, mäste härwid flere betänkligheter uppkomma.
Jag anser detta stadgande, sädant der har finnes framstäldt, kunna medföra äfwenlyrliga följder och wara stridande mot den försigtighet som i flitt fall bör iakttagas.
Det synes deflutom innefatta en contradiction emot föreskrifter: i nälla §, enligt hwilken en Adelsman som flyttar utrikes är silk säte pä Riddarhuset förlustig.
DL han äger egendom i 2 Riken och L bada aflagt huldheiSed sä kan han ju flytta af och ann och en rid tvistas i det ena och en annan tio i vet andra Riket hwarigenom det sall sorn i nästa K förUksättes, aldrig skulle inträffa, ehuru en dylik rerson sedan han utrikes aflagt trohetsed werkeligen är i samma predicament.
Om denna föreffrift stall bibehallas borde har killäggas r Gör nägon som i Raket bosatt Den n November' 607 bosatt är med RonungenS samtycke annor Vf» werhet huldhetsed.
Dä en Adelsman som aflagt huldhetsed ät främmande magt för att här fä bibehålla sin Riksdagsmanna rätt, bör härstädes wara bosatt, innefattade detta wilker en billig medelwäg och en i detta afseende nödig försigtighet.
Herr d^oräenstolxe.
Början af denna § in» nehäller, att man mä kunna wara i tjenst hos främ» mande Herrskap och andä sitta pä Riddarhuset.
Jag hemställer huruwida det kan gä an om wi skulle wara sä olycklige att för all id blrfwa af med Finnland, och med detsamma räka i krig.
Ärefrve körner, ^6oIp>li 6öran:
Jag tror att den som trädt i utländsk tjenst och swurit trohet ät en främmande
Magt ej pä nägot wis här bör kunna intaga säte, men vm någon utomlands har sin Ägendom och för den förbundit sig till trohet e» mot en annan Ofwerhek men är i tjenst här, ser jag ej nägot hinder hwarföre han ej skulle fä utöfwa sin medfödda representationsrätt.
Herr KotKUed, anförde att han just derföre i sitt förslag infört ordet: bofast, för att stilja desta begge olika omständigheter. Zrjherre Legerström, ^acob:
Efter de begrepp jag gior mig om tro- och huldhetsed innebär den, att den som den samma aflaggt förbundit sig att lyda alla 628 Den n November.' alla Ofwerhetens Befallningar.
En sadan förbindelse kari man ej hafwa mok Twenne Regeringar, dersföre mäste jag afstyrka att någon som swurit fram» mande Magt trohet, här matte njuta fäte och stämma» L§. '6. Zerr kotlstieb.
Dä fräga är om LandtMarftalken och Hans Staf, bör man utan twifwel nyttja olika uttryck hwarföre jag icke anser det wara passande säga: det Ronungen öfwerlemnar LandtMarskalken till de äldste närwarande Grefwar; utan hemställer jag cm icke följande törmer kunde nyttjas :
OH §f de twenne äldste närwarande Grefwar, hwilka wid utnämningen böra tillstädes wara, till Riddarhuset blifwit be» ledsagad; eller ock aldeles utesluta orden, till hwilka Rongl.
Nast honom öfwerlemnar Herr Grefwen och LandtNarflalken.
Pro ponerave Ridderfkapet och Adeln alt nu älstiljas för att ater i eftermiddag samlas och fortsätta öfwerläggningen om RiddarhusOrdningen.
Herr Klorstenstcstxe, hemställde om icke för atk förkorta Hr LandkMarstalkenS Ridd.och Aoelus keswär, förflaget till RiddarhusOrdning kunde i Cancelliet läsas, och hivar och en om Twa eller Tre dagar fä aflemna till NiodarhusUrffotcet stna anmärkningar, en procedure, hwil en, dä detta more blott ett enskildt Adelns Oeconomie mäl, han för fin de! anfag Makel ig. Zerx Den n November. 605, Herr Grefwen och LandtMarskalken, förklarade att della skulle wara elt sa stort afbrolt frän wänlig ordning och all praxis, att han trodde det ej kunna tillälas.
Ridderskapet och Adeln älskildes kl. Z 2.
In kiäem krotocolli 6. 8ilverliolxe.
Lördagen den n November.
Plenum kl. r s e. m° Fortsattes granskningen af RiddarhusUtskotteks
Förslag till RiddarhusOrdning. r? §.
Arv blorckenllolpe. /^näers.
I förhand fält jag rubedja mig Ridderskapet och Adelns tälamod, dä jag än ytterligare gör nägra wälmenta anmärkningar, som kan hända, af be mera kunnige och upplysts af Ridderskapet och Adeln, och synnerligen af de erfarne och aklningswärde män, som utgöra RiddarhusUtskottek, torde skäligen anses öfwerflödige.
Men jemte del jag hoppas att de förnämligast äskäda mitt uppsät, torde ock mig tilläras, att, utan widlyftige och granna discutzioner, blott i fä ord hänföra deras Zjerde Band» 77, 78. upp« 6ic> Den n November. 'uppmärksamhet och granskning wid nägra pars» grapher.
Den 17 8 stadgar, all Riddarhusutskott-! blott första mänaden stall träda listsummans en hals timme före Plena.
Manne icke delta bliswer likasä nödigt under heiss Riksdagen, häldst uti RiddarhusOrdningcn i flera fall, och,synnerligen om dödsfall inträffar, sörcfläs att Altemannen sielf, eller genom Fuilmägtig stall Ättens rum fa inlaga. 18. §. -Zerr diorZenstolxe.
I denna § talas om bitvis ur Kyrkoböckerne.
Detta kan hafwa stna olägenheter.
Kyrkoböcker kunna wara i konfusion, eller orten där de finnas sä aflägsen, att vefla betyg tan, jke aldeles icke kunna erhällas.
Om jag, till exempel more född i Finland, skulle kan handa en Attest ur Kyrkobok bliswa gansta swär att nu anskaffa.
Ämbetsmanna bclvg äter, hwilka dä i stället föresläs, lara ofta blif-va ej mindre svära alt bekomma.
Huru stall en Ämbetsman som i sednare tider kommit lill syfllan, kanhända uri en främmande ort, kunna intyga om en Adelsmans, födelse kanske hela 24 L 25 ar sönik, Manne icke de wid Riddarhuset wa, rande Tabester, det böra upplysa, och dä de saknas, tromärvige mans, ja till och med Slägringars betyg fä gälla?
Också tyckes det wara orättrådig! om Huswudmannens, försummelse att gifwa upplysningar hörande lil!
ÄkteTaflorne, stall betaga en annan af Famillm Riksdagsmanna rätt.
Omsider hwad angar
- Den rr November.
6ir gär stadgandes i flutet af T rörande dem, som blifwit ställde under Förmyndare, ställe jag ödmjukast hemställa, om ej hos Kongl. Maj:t kunde i underdänighet anhällas om befallning lill alla Domstolar mt derom tilfl RiddarhusDireetionen insända underrättelser. 19. §.
Herr ^Otblied, Larl kreäric.
Börjats af Formulairet till Fullmagter, anser jag böra förändras i likhet med det Formulaire för RiksdagsFullmagter» som i RiksdagsOrdningen för de ofrälse StänbenS Fullmagtige finnes förestriswit.
Herr d^orclonstolpe.
Att Fullmagt stall wara strifwen egenhändigt, eller hel och hällen utom Utgifwarens namn, med en styl, anser jag ofta icke möjligt, och äflvcn icke ledande till ett godt ändamål.
Det kan ju hända att Hufwudmannen eller den Fullmagt utgifwer är sjuklig och orklös, samt icke kan strifwa läslig styl, äfwensom att veste icke L orten hafwa någon, som de med fullt förtroende wilja lemna Fullmagtigstapet ät, men wäl wilja anmoda cn till Riksdag kommande redlig wän att sm Fullmagt at pälitekig person anwända. 30. §« Herr Norckenkojps: Suppofitionen Matte Här wara, dä Fullmagt utgifwes ät flere pä en gäng.
Detta torde böra göras tydeligare.
Det kunde ju hätLa alt man gäfwe
Fullmagt först ät en, sedan
St en 6l2 Den n November. en annan, häldst dödsfall och andra omständigheter kunna göra detta nödwandigt. äsrr Gottilieb:
Torde hända att en och annan foroel wunnes af den Bänkdelning, som Rid» darhusUstkot^t söreflagik; men jag tan ej anse dem sä stora att den gamla blnkdelningen derföre bör afskaffa Grcfwar och Friherrar hafwa ifrän Riddarhusets inrättande futlir pä högra sidan om Landt» Marskalken; samma ordning kan ock hädanefter bi» behällas, utan olägenhet, emedan om deras antal skulle ölas, kunna de pä samma sida nedflyttas.
Härmed hördeS ätstillige conformera sig. (fircfrve körner, ^clolk 6örgn, utbad sig allenast fä anmärka, att wid början af denna Riksdag, Gcefwar ochFciherrar warit sä talrike, att de ej pä sina manliga bankar kunnat rymmaS.
Herr Grefwen trodde derföre wara bast att göra en sädan för» delning af Bänkarne att alla kunde fä rum.
Häri HördeS flere instämma. 22. §.
Arv Kotlilieb:, Det är utan twifwel nödigt a't ftrvane mait och steg widtagas, som förhindra obehörige personer a t pä Riddarhuset inkomma; men det, som här förestäs nemligen: att hwarje Ledamot owilkorligen stall utanpä kläderna synbart bärs Den n November- 6iz bära deras Polletter, stusle enligt min tanka kunna wäcka åtlöje, och gäfwe Ridderstapet och Adeln, åtminstone pä asständ, iwg mycket utseende af wista midre behaglige, ehuru till ordningens bibehållande nödwändige personer.
Dä ingen blir pä
Riddarhusek inläien, ulan akt wid dörren uppwisa sin Pollet och deta med stränghet tillbörligen iakttages, anser jag ändamälet tillräcketigen wunyit, häldst om någon stumle intränga eller insmyga sig u an att med Pollet wara försedd, sä kunde en sädan person wid en votering aldrig komma i sräga dä uppropslistan följes, och dä de' aldrig är art förmoda det en, som icke more antecknad, eller icke ens wore Adelsman, men iikwal blisivit pä Riddarhuset insläppt, skulle wäga akt upphöja sin röst kill annat an ett
Ja eller N^j som alltid wore likgiltigt i etr sä talrikt Samfund som det Rioderstapet och Adeln utgör.
Destutom mätte en sädan obehörig person snart blifwa känd, dä hwarje Bänkman lätteligen kan igenkänna sina Bänkkamra er och dä RiddarhusFiscalen uppsy er sina skyldigheter.
Jag hemställer således att hivad i of,vanberörde mätto bliswit förestagit, mätte utgä säsom ej ledande till nägot werkeligt gagnande ändamäl, och innefattande en föreskrift, som sällan eller aldrig blefwe efterföljd.
Herr ^lorstenstolxe.
Jag skulle gerna wilja wara ense med den warde Ledamoten som nu yrtrat sig; men olyckligtvis har jag en äldre erfarenhet som derisrän hindrar mig.
Dä mänga mäl afgöras endast genom rop af Ja eller Nej och man ofta ej wet hwilken scm ropar högst, är det sä mycket ange - 6r4 Den n November. lägnare att wäl urstilja det obehörige personer icke kunna pä Riddarhuset fä inträda. Zrrherre Lsäerllröm, stscob.
Dä ej mängden a> de personer som pä en proposition ropar
Ja eller Nej, kan afgöra Beflutet, utan en enda perion äger rättighet att pä sin enskilda begäran fä Voretering, sä finner jag ej att Herr Capitaine» l>lor> Zenliolxos farhäga i detta afseende är grundad.
23- §- Zriherre käsnnerkeim, I^rrrs ^UAull.
Af egen erfarenhet öfwertygav om de utomordenteliga sivärtgheter, hwilka sig förete wid uppställandet af nya Reglementarista förestrifier, hembär jag wiliigt de agrningswärde Herrar af RiddarhusUtstoltet tacksamhetens och erkänslans gärd för deras osparda möda »vid författandet af det Förslag till RiddarhusOrdklingen, hwilket nu är under öfwerläggning.
Men Lä hwar och en lär erkänna huru omöjligt det är att uppnå fullkomligheter, lara ocksä anmärkningar ej kunna wara af dcsie Herrar owänkade; Jag stall åtminstone bemöda mig att ifrän de fä jag arnar anföra, stilja ädagaläggandet af inbillning om egen klokhet, otacksamhet och kitslighet, innefattande ironisk» uttryck och endast sölja wälmeningens impulsion . atr medwerka till winnande af ett godt ändamäl.
Uti 2Z Z förestas att till Bänkman wäljes"p)ä z af hwilka en genom lottning till Bänkman utses.
Deraf följer att ödel är mera bidragande wid detta wal förtroende.
Detta blir ändä tydligare genom exem- , Den n November.
K15 exempel.
Om en Banks individuer äro 12 sä delave till tänkesätt att 6 rösta pä g, och de kfnqa 6 rösta pä andra z. följer deraf att 6 lotts till Bänkman.
I sadan händelse ankommer allt pä en stump, in et pä förtroende.
Sakens natur talar dock heil och hältet för det sednare..
Pä Bänkmanswalet bersr ant.
Detze wäl>a Electorer, Eleclorerne UtskottsLedamöter.
Det blir dä cumgängeligt att förtroende ensamt werkar wid Bankmans ulwäljande, hwarfö^e jag förestär att walet ställes endast pä en, och att lottning ej oftare mä äga runi, än dä Utslag mäste sökas emellan flere, som undsätt lika mänga röster.
Uti samma § dar der heter att den fränwarande haf.ve sin rätr lill dettaganve i detta wal förwer» kat, torde, för mera tydlighet, den ändring kunna äga rum: till deltagande i walet för den gängen förwerkat.
Sä wal wid ElectorS wal, som wid . utseende as Ledamöter i Utskott är i denna Riddarhusordning stadgadt att -M böra rågås ibland G efwar och Friherrar.
Uti detza mätt och steg witt jag igenkänna en qwarlefwa af den upphäfna Classisicalion.
Det är alt förmoda att Grefwar och Friherrar hädanefter likasom hittills täfla med hwilken Medborgare som häldst uti upplysning uti tillgifwenhet och kärlek för Konung och Fädernesland och således ej behöswa nägon exclusiv försäkran att intaga platser, hwilka ett obundit förtroende pä ett mera hedrande sätt erbjuder.
Jag hemställer derföre att ingen rättighet till wiflt antal Ledamöter ibland Eleclorer och i Utstött mätte för Grefwar och Friherrar stadgas. äerr 6l6
Den n November. Zerr !>lorlienlloIxe.
Det project, att wid bör, jan af en Riksdag, fördela Ridderstapet och Adeln vti 5o> lika delar till Bänkmänswal, kan ju med hivarje dag förändras.
Den af den wärde Ledamoten förkastade lottningen anser jag icke stadlig; Det ar ju förtroendet som utnämnt de irenne; Jmngen kan hafwa ett mindre och osäkrare fällt, da lottning fluteligen deciderar utgången. 24.
Friherre ecäerkwm, ^cc>b. Herr Friherre AlamiLrKeirns anmärkning torde wid denna sa wäl som wid alla andra Z §. där proportionen af Gref. rvar och Friherrar i förhällande till öfrige Ledamöter af Skändet inom Utstött nämnes, blifwa gällande.
s Z. §° Friherre Nsnnerkoim. Hwad L denna § nämries om Ordförande i Utstött, lärer referera,ig till nägon § i RiksdagsOrdningen.
Det är mig sagt att IemnkningsUkstottet redan stall förchast denna A och att det rättaste torde wara att ingenting nu der »vid widare göres till dest underrättelse binner ost meddelas om samma U stotts åtgärd derwid.
Friherre lälljc-ncrsntr, polian Förs min del finner jag icke stal att pä en gäng ogilla en grund och af densamma hämta stöd till ett resultat.
Att den förste Adelsman är Ordförande i Ut* flörten härleder sg ifrän Adelns egenskap alt wara första RiksSlHrM, och den företrädes rätt inom Stän - Den n November» 617 Ständet, som tillkommer sörsta Adelsman, kan den» ya rättighet borrttagas, äterstär ingen anledning att den Ordförande exklusivt bör mäkjas ibland Ridderstapel och Adelns Ledamöter, ty största sticklighetcn kan likaså mäl finnas hos någon af de andra Slän» dens Medlemmar. Zerr kablmsn, Otto kroäric.
Nar RiksdagOrdningen lill granskning, föremar, bestöts, att saktet huru Ordförande i Utstött stall tillsattas, stulle i RiddarhusOrdningen bestammas.
Det är enligt min öswerkygelse att detta bestämmande ensamt tillhör Ridderstapet och Adeln; men af ve stal jag redan förut anfört, kan jag ej deri inga, att ordning inom Ständer till regel derföre stulle antagas.
Jag wille deremot förestå, att Eleclorerne när de wäija UtstottsLedamöter, afwen ibland dem utwalja en till Ordförande. 26. §. 27. T. 28. §.
Herr kotklwb.
Har trsr jag borde tilläggas efter orden:
Utstött Regeringsformen utstakar: esler af Riksens Ständer särskildt sättaö; ly Jnstructton torde snarare för dylika Utstött komma i fräga än för någor af dem som i Regeringsformen äro vwilkorligen bestämde. 29- §- Zo. §.
Grefwe Norner, Astolpki (-öran:
Jag är Mycket af den tanken att Ledamöter i U skott ej bö. ra fä resa bom: men hemställer om icke under en tid 618 Den r l November tid af z L 4 mänader, sadane famille angelägenhet?
kunde inträffa , som ehuru icke medför-ande kraft af laga förfall likwäl kunna fordra en Husbondes eller enskild mans närwaro pä »agra dagtm.
I detta afseende stulle jag önsta, att icke stadgandet wore sä aldeles owilkorligk, utan att det mä -vara tillåtit att efter gjord anmälan i U stöttet, fä absentera sig för nägon korrt tid som 8 a 14 dagar.
Zerr biorstLnliolps, trodde ait en Fullmägstg icke borde äläggas större skyldighet än en Ättemän. Zi. §- ' Z2. §.
Grefwe dlörner, 6öran:
Jiq torde härwid fa sraga, om meningen är, alt den som fitger för fullmagt ej mä kunna afsäga sig sitt rum uti ett U. skott det han blifwit wald?
Jag sinner dct aldeles rigtigt alt en Ledamot som intagit säte och stämma i ett Utstött ej utan laga förfall mä draga jlg derifrån, men jag finnér, att wid walets kungörande, eller innan Utskottet sammanträdt, bör det wara den som ar Fullmägtig för en Ätt, sä wäl som den hwilken ar Caput tillåtit att efter egit omdöme pröfwa, om han will och kan i Utskottets öfwerläggriingar deltaga.
Herr k^oräenstolps, ^nstLl-8, instämde häri pä den grund, att en olönt Fullmägtig ej kan fa ett större åliggande an hans principal.
Herr UotKIieb conformerade sig med Grefwe körner. friherre I^IIjencrrmtr.
Rättigheten till afsägelse innan Functionen är börjad, lärer icke kunna wäg - Den ii November- 6i§ wägras; chunrwäl Electorer kunna känna sine medbröders sticklighet tyckes dock wara ostridigt att hwax och en sielf mätte wara den säkraste
Domare om förmägan akt upy sylla ett lemnadt förtroende. Zerx ?äklma«.
I allmänhet ^ror jag den princip wara ratlwis och bi.,ig, att styldigheterne ma te wara de samma för Ciout som för Fullmägtig.
Att ej kunna u gä ur ett Utstött utan laga förfall, tror jag wara nyttigt för Ridderstapet och Adelns Ledamöter, häldst sedan Ridderstapet och Adeln lemnat sitt dubbla "antal af Utstoltens medlemmar, och de af de andra Ständen sällan äga samma kännedom och mana wid affairerne som Ridderstapet och Adelns. §. Zerr Lllkverstolpe, krestric, hemstälde om icke denna Z:s stadgande, alt den som tre gängor warit borta ifrån ett Utstött, skulle anses säsom derifrån utestuten, torde wara alltför hardt.
Herr kotbliok:
Jag får sä mycket häldre instämma uti hwad Utstottet här föreslagit, som jag tror det wara nödwandigare hädanefter än hittills, att UtstottsLedamöter icke afhälla sig frän UtstotteN/ dä ett wisst antal antingen af hela Utstottet eller af hwarje Ständ enligt RiksdagsOrdningen bör tillstädes wara dä ett Beslut stall fattas, emedan etL Utstött skulle annars kunna i förra fallet afgöra ett ärende, oagtadt ett helt Ständ more fränwarands och i det sednare möjligen bliswa inackivt.
Dessa casus bör man icke förmoda: men de äro möjlige. 34. §> 622 Den n November. 34- §.
35- §- Zerr k^orstenstolps. Wid denna!! får jag föreslå att deri mätte ustättas att förmiddags plenum bör dagen förut wara anslagit sist ksi 6, och eftermiddags plena sist kl. i samma dag de stola hällas. 36. §. Zcrr Uotblied:
Som enligt RiksdagsOrdninZens 2i §.
G.undlagarne nu mera icke stola uppläsas; Ulan wid anteckningen och dä inträdes P llet erhälles, ert exemplar tillställas hwarje Ledamot, anser jag samma förhällande böra iakttagas med RlddarhusOrduingen, sä mycket häldre som den innehaller en mängd smäsaker, hwilka man i annat sall lätt skulle förlora ur minnet och den utgift som härigenom tillskyndades RiddarhusC isian blefwe gansta obetydelia.
Jag anhätler således att denna z förändras i likhet med hwad RiksdagsOrdningen i flikt fall föreskrifwer. 37. §. Zerr Uotblieb:
Jag får till Utskottets närmare pröfning hemställa, huru vida denna § är öfwerensstämmande med 46 § i RiksdagsOrdningen, och vm allt här är iakttagit som af berörde § synes wara en följd 38. §. 39.
L Zerr k^oräenkolps. önskade att i RiddarhtrsOroningen mätte utsättas, att eftermiddags plena - Den ii November- 62» na böra slutas kt. y, sä wida icke Ridderstapeks och Adeln innan kl. 7 derom annorlunda Lfrverenskoinmer.
Friherre I»1snnerkeim:
I T finnes föreslagit stt Pie.mm ej bör flutas förrän det till öfwenvägande foretagne mätet blifwit afgjordt; Förfigkigheten torde fordra att nägok sädant icke stidgas;' emedan framdeles, likasom denna Riksdag handt, flera mål skulle kunna förekomma hwillas afgörande lämpligast borde uppskjutas.
Friherre I^MsoncrantL:
Uppläsning af ett långt Betan lande mä wäl afbrytas dä Z ar flutad och timman infaller, som är utsatt till flutande af ett Plenum; Men om efter flutad uppläsning
Deliberanonen redan är börjad, mä saken afgöras genom bifall eller afflag innan Ridderfkapet och Adeln ätstiljes. 40. tz. Zerr Kot^lieb. r:sta Puncken: till winnande af bättre mening kunde orden att der mgä; gtdje puncter: af samma skäl och såsom öfwerflödige kunde orden:
Der säsom (Ordförande uteslutas.
Efter ordet att, borde fanste tilläggas: med iakttagande af hwad 42 H stadgar; Ztste puncten mäste wäl redigeras i enlighet med 42 § i RiksdagsOrdningen.
Någon olikhet med denna grundlag bör med största noggranhet undwikaö.
Herr 622 Dm n November.
Herr i^orckenllolxe:
Ridderstapet och Adel» täcktes
Mäta mig att här göra en anmärkning för framtiden, i anledning af aldre händel jer och farhåga för hwad som wid 1789 ärs Riksdag inträffade.
Dek wore önsteligt att LandiMarstalken ej mätte kunna bestämma hwad som hörer kill en fräga eller ej.
Det tredje Momentet torde något litet lunna ändras sä nemligen, att detta äfwen kunde tillhöra Ridderstapet och Adeln a t beoömma:
Wi böra icke förgäta huru instängda wära tankar eller uttryck och Beslut under förra regeringen warit. « 41. §. Zerr k^oröenstolxo:
Det bör determineras huru wro Rcksdagenö början skall förhällas om m Friherre eller Adelsman genom bekommen fullmagt sutte kill exempel för äldste G.efliga Familier,.
Ehuru denna harmvnie hitintills icke warit mellan äldre och yngre Familier, är den dock åke förmoda och kanske att hoppas.
Skall i ett sädant fall denna Fullmagtig föra ordet i LandtMarskalkens främvaro, eller stall den äldste narwarande Grefwen göra der?
Zerr kotbliek erindrade, att derom redan förut e