Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I anledning af väckt motion om rättighet för hemmansägare i Herjeådalen till skatteköp å visse Kronofisken.
I anledning af väckt motion om rättighet för städernes Embets- och Tjenstemän, att deltaga uti CivilStatens PensionsInrättning.
Af den 12 sistlidne October: N:o ago.
Angående anslag af medel till utgifternes bestridande för Hennes Maj:t Drottningens höga kröning.
I anledning af vackt motion, rörande underhållsskyldigheten af Nyqvarns bro.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o ^5 förut meddeldte Betänkande, rörande frågan om underhållet af Hallsnäs bro.
Af den 14 sistlidne October: N:o 296.
Om verkställd granskning af 1825 och 1826 årens räkenskper öfver Hospitals- och BarnhusFonden samt Lazaretlsoch Kurhusräkenskaper ne för sistnämnde år.
Å nyo föredrogs StatsUtskottets den 3 sistlidne October under N:o 288 afgifne, och den 19 i samma månad e. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o i65 förut meddeldte Betänkande, rörande fördelningen af de, genom en med Kejserliga Byska Regeringen afslutad LiquidalionsConvention, influtne medel.
Friherre af Nordin, Carl Johan: Sedan StatsUtskottets i ämnet afgifne första Betänkande redan blifvit af trenne PiiksStånd bifallit, kan min mening ej vara att söka visa, det Utskottet origtigt uppfattat saken, en åtgärd, som till intet nu mera skulle gagna; utan jag anhåller endast, att till protocollet få afgifva min reservation emot det resultat, hvaruti Utskottet stannat; beklagande, alt
Utskottet ansett anmärkningarne ej ens förtjena att i sednare Utlåtandet upptagas.
De voro hufvudsakligen grundade på i3 §. i Fredrikshamns-traktaten, men intet Den 4 November. 207 orcl har Utskottet täckts yttra derom.
Derjemte får jag äfven i afseende på det formenliga mig reservera.
Jag tror, att Rikets Ständers rätt att sig yttra angående medel, sorn tillflyta Riket genom tractater, endast är bestämd genom 58 §.
RegeringsFormen; och jag tror, att det sätt, hvarpå Utskottet behandlat denna fråga, icke öfverensstämmer med Grundlagens föreskrifter.
Sluteligen får jag, såsom Ordförande i Stockholms BarnhusDirection, anmäla, att jag anser det vara en pligt, att, oaktadt Rikets Ständers fattade Beslut, hos Konungen söka göra BarnhusFondens rättigheter gällande, så vidt det med våra Grundlagar är förenligt.
Jag vill visserligen icke eller väcka en discussion, som skulle hafva för afsigt att ändra den mening Utskottet framställt; ty sedan tre Ständ bifallit Utskottets förslå Betänkande, lärer Ridderskapet och Adeln efter den nu antagna vanan visserligen göra på samma sätt.
Emellertid reserverar jag mig emot bifall till Utskottets förevarande Utlåtande, emedan Utskottet ej föreslagit, att de 80,000 R:drne böra i något af Rikets penningeförvaltande Verk nedsättas.
I fråga örn principen, att skyndsamt, afgöra sådane mål, hvilka af 3:ne Stånd äro deciderade, tyckes det vara mäst öfverensstämmande med pluralitetens önskan, att, sedan de till numerairen blifvit uppgifne, propo - 2o8
Den 4 November. sition till bifall å alla på en gång varder framställd.
Det är ej i an* ledning af de öfrige trenne RiksStåndens beslut, jag yrkar bifall å Utskottets Utlåtande, utan derföre, att jag tror, att Ridderskapet och Adeln icke kan ändra det, utan att upprifva det beslut Ridderskapet och Adeln för korrt tid sedan fattade, då Statsutskottets Utlåtande N:o 255 om medel till Försvarsverkets iståndsättande förevar och bifölls.
Bland de dertill påräknade tillgångar voro de nu ifrågavarande 80,000 R:dr.
Huruvida det är rätt, att tillgångssumman är 80,000 R:dr, eller om
Barnhuset bör hafva större delen deraf, lärer vara svårt att afgöra, sedan Utskottets i detta ämne afgifne första Betänkande nu mera är bifallit.
Jag vill ej motsätta mig Ridderskapets och Adelns beslut till bifall eller afslag å StatsUtskottets förevarande Utlåtande, emedan det är likgiltigt, då 3 Stånd redan bifallit Utskottets första Betänkande; men deremot kan jag icke underlåta att bestrida den grund, som Herr
Tham för detta beslut vill göra gällande, nemligen att, emedan StatsUtskottet i dess Utlåtande N:o 255 calculationsvis beräknat dessa 80,000 R:dr, Ridderskapets och Adelns rätt att besluta derom skulle vara afskuren.
Jag Den 4 Nnve tn b e r.
Jag kan destomindre förena mig deruti, som orden i sistnämnde Utlåtande lyda sålunda:
Till gångarnej dem Utskottet beräknat kunna begagnas till ofvan uppgifne särskilte ändamål, äro följande &c. Utskottet liar ej sagt skola utan kunna.
Dessa tillgångar bestå för öfrigt till en stor del uti besparingar, hvilka ännu ej äro kände.
Således är det klart, att hvad Utskottet då yttrat, endast angått calculationssummor, och icke kan under någon synpunkt hindra Ridderskapet och Adeln att nu fatta det beslut i förevarande ämne, som kan finnas mest ändamålsenligt; men deremot då hufvudsaken redan är i sjelfva verket afgjord, kan det ej falla mig in, att yrka någon ändring derutinnan.
Uppå derefter af Hans Ex cellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställd proposition, hlef StatsUtskottets ifrågavarande Utlåtande af Ridderskapet och Adeln bifallit.
Företogs till pröfning StatsUtskottets den 12 sistlidne October under N:o 291 afgifne, och den 19 i samma månad e. m. på hordet lagde, Utlåtande angående understöd till beredande af communication medelst Ångeller Trampfartyg emellan Stockholm och städerne vid Bottniska Viken.
Den nu af StatsUtskottet tillstyrkte åtgärd 48 H. »4 210 Den 4 November. iir cn af de nyttigare, som förekomma, och jag är af den öfvertygelse, att saken ej behöfver någon vidare argumentation, hvarföre jag endast derå tillstyrker bifall.
Hvarefter StatsTJtskottets ifrågavarande Utlåtande, uppå framställd proposition, af Ridderskapet och Adeln bifölls.
Föredrogs å nyo StatsUtskottets den 17 sistlidne October under N:o 298 afgifne, och den 3o i samma månad e. m. på bordet lagde, Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o 217 förut meddeldte
Betänkande i fråga om föreslagen afskrifning af Bruksldkaren S.
Owens skuld till ManufacturDiscontFonden, samt ett ytterligare låneunderstöd för honom å 5o,ooo R:dr B:co.
Utan att vilja vidare tvista med StatsUtskottet, huruvida det öfverskridit sin rätt, eller ej, då det föreslagit en sak, hvarom motion ej blifvit väckt; i hvilket afseende jag hoppas, att detta ej blir något prejudicat, bestrider jag lämpligheten att gifva en årlig pension åt en näringsidkare.
Det är obehagligt att upprepa, hvad förut blifvit sagdt; men Ridderskapet och Adeln torde förlåta det, emedan jag ej har några nya skäl att anföra.
Det är ej lämpligt, att på sådant sätt uppmuntra näringsföretag.
Äro de af beskaffenhet att bära sig, äro lättare betalnings vilkor tillräcklige förmoner, och det har Ut - Den 4 November.
?. i i skottet föreslagit.
I annat fall böra äfven de afslås.
Jag tillstyrker således afslag å pensionen, men att Utskottets första Betänkande i öfrigt må bifallas.
Sedan en motionair föreslagit, att Herr Owen skulle, för sina förtjenster emot Sverige, få en afskrifning af dess skuld, bar Utskottet, afstyrkande denna motion, sjelf gjort en ny om pension åt honom, tvärt emot 3^ §.
Riksdagsordningen, som ej tillåter andra Utskott, än Constitutions- och BancoUtskotten, att framkomma med nya motioner.
Enär man dessutom vid detta tillfälle bör ej blott göra afseende på Herr Owens och hans familles nytta, utan äfven, såsom jag vid återremissen yrkade, sätta honom i tillfälle, att genom tillräckliga penningeförlag fortsätta sina bemödanden, bar, såsom jag då framställde, beviljandet af en pension icke den nyttiga verkan för det allmänna, emedan pensionen på intet sätt ökar hans förmåga, att fortsätta och utvidga sina försök och allmänt nyttiga företag.
Jag får derföre, af dessa tvänne skäl, att motionen derom blifvit obehörigen väckt, och att det allmänna ej deraf har nytta, afstyrka pensionen.
Deremot skall jag alldeles icke hafva något emot, om motionairens förslag rörande afskrifning hlifver bifallit.
Men som det svårligen lär kunna vinnas, tillstyrker jag, att, med af48 H. - i4* -2 12 Den 4 November. slag å pensionen, Herr Owen må tillerkännas den lindring i betalningsvilkoren för skulden, som Utskottet föreslagit.
Herr Munck afRos en scb öl ds oda min mening lärer vara att, med undantag af pensionen, Utskottets första Betänkande i öfrigt må bifallas.
Herr Munck af Rosenschöld förenade sig med Herr Crusenstolpe.
Halis Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken frågade om Ridderskapet och Adeln biföll StatsUtskoltets i dess första Betänkande gjorde hemställan om en årlig pension åt Bruksidkaren Owen.
I anledning hvaraf Hans Excellence gjorde proposition till afslag å Utskottets Betänkande i denna del.
Uppå derefter framställd proposition, blef berörde Betänkande i allt öfrigt af Ridderskapet och Adeln gilladt.
Föredrogos å nyo och biföllos följande StatsUtskottets den 17 sistlidne October afgifne, och den 3o i samma månad e. m. på bordet lagde, Utlåtanden: N:o 299.
I anledning af väckt motion om anskaffande af en mera tjenlig lokal för RiksArchivet.
Den 4 November. 213 N:o 3o5.
Rörande Kronans hus och byggnader.
Vid förnyad föredragning lades till handlingarne följande StatsUtskoltets den i^sistlidne October afgifne, och den 3o i samma månad e. m. på hordet lagde, Berättelser: N:o 3oo.
Om verkställd granskning af Kongl. MyntVerkets Räkenskaper för år 1826.
Om verkställd granskning af 1826 års upprättade Redogörelser för Kongl.
Invalidinrättningen på Ulricsdahl.
Föredrogs å nyo StatsUtskoltets under N:o 221 afgifne, och den 28 sisllidne September e. m. på bordet lagde Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets i åtskillige ämnen meddeldle, och af 3:ne RiksStånd godkände, Bctänkanden; och fann Ridderskapet och Adeln, att berörde Utlåtande borde läggas lill handlingarne.
Föredrogos å nyo och biföllos följande från StatsUtskoltet inkomne, och den 28 sistlidne September e. m. på bordet lagde, Utlåtanden: N:o 222.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss å handlingarne, rörande Herr Landshöfdingen m. m. Ax.
Adlersparres besvär i frågan om afträdandet från arrendet af Ottenby KungsLadugård på Öland. 21 4 JU e ii 4 lN o v e m b e r. N:o 233.
Fribergs underdåniga anhållan om fortfarande af den nedsatte arrendeafgiften för Lunda Kronohemman på Lofön. N:o 224.
I anledning af föreslagen förändring i författningarne angående lefverering af Kronans Tionde Tackjern i Bergslagen.
I väckt fråga om rättighet för innevånare i visse orter, att med spannemål afbörda sig Kronoutskylder.
I anledning af begärd upplysning om hvad som blifvit åtgjordt, i afseende på den af Kongl. Maj:t anbefallde undersökning i Rikets äldre Handlingar, angående upprinnelsen af den så kallade PresteTaxan.
I anledning af Arrendatorns utaf i af Kungsöhrs KungsLadugårds södra del C. U.
Ahlboms underdåniga anhållan om nedsättning af Arrendeafgiften för samma Kronolägenhet.
N:o a3o.
Kurhusafgiftens användande till understöd för hälsobrunnar.
i Den 4 N o v|e m b e r. 2i5 Företogs till pröfning StatsUtskottels under N:o 228 afgifne, och den 28 sistlidne September e. m. på hordet lagde, Utlåtande angående utgörande in natura af de visse Räntetagare anslagne kohlräntor inom Stockholms Län, af hemman under Ortala Bruk och Norrtelje Gevärsfaktori, eller samma räntekolds godtgörande till löningstagarne efter markegångspris.
Ehuru jag tror, att Utlåtandet är antagit af de öfrige Stånden, anser jag dock Friherre
Palmstjernas reservation vara vida ändamålsenligare, i följd hvaraf jag anhåller om afslag å Utlåtandet.
Jag deremot tillstyrker bifall af Utskottets Utlåtande.
Det innehåller ej annat än förslag, att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla; det saken måtte blifva undersökt och sedan af Kongl. Maj:t pröfvad.
Det resultat kan visserligen uppkomma, som Friherre Palmstjerna förutsatt; men jag anser det ej vara olämpligt, att administrativa makten pröfvar, om förhållandet verkligen är sådant Friherre Palmstjerna uppgifvit, innan saken definitift afgöres.
Jag förnyar min begäran om bifall af Utlåtandet.
Uppå derefter framställd proposition, blef StatsUtskottets ifrågavarande Utlåtande af Ridderskapet och Adeln bifallit. D e q 4 November.
Å nyo föredrogs Stats- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottens den 6 sistlidne October under N:o 78 afgifne, och den 19 i samma månad e. m. på bordet lagde, Utlåtande angående yrkadt behof af lindring eller understöd för Rotehållare inom Jemtland» Friherre af Nordin„ Carl Johan:
Det torde tillåtas mig, att i korthet få göra framställning om förhållandet med detta Regemente från äldre tider.
Det uppsattes af Konung Carl XI under vilkor, att ej nyttjas till annan tjenstgöring än inom provinsen och emot Norrige; men det commenderades redan i Konung Carl XII:s tid utom provinsen, och äfven sedermera, såsom 1741 uti Ryska och 1787 uti Pommerska kriget, samt åren 1788 och 1808 uti de dåvarande Ryska krigen.
I sistnämnda krig led Regementet betydliga förluster vid Wasa och Hörnefors.
Regementet undergick ingen ändring, förr än Kongl. Maj:ts Nådiga Bref af den 2 October 1806 anbefallde, att ny rotering skulle verkställas, och samma grunder följas, som de, hvarefter hela det öfriga Sverige var roteradt.
Härpå följde dock icke någon verkställighet.
I anledning äfen enskild Riksdagsmans motion beslöto Rikets Ständer 1808 en underdånig anhållan till Kongl. Maj:t, att Kongl. Majrt ville intill nästa Riksdag meddela Rikets Ständer en fullständig plan till Jemtlands jemnare ro - Den 4 November. 2I7 terande.
I anledning deraf beslöt Kongl. Maj:t den i5 December 1820, att nedsätta Regementet från rooo till 800 man.
Detta kom dock ej Rotarne i allmänhet till godo, utan blott de 200, som af en händelse voro, eller blefvo vacante.
Den 21 Julii 1825 fattade Kongl. Maj:t emedlertid beslut om en interims-reglering och anbefallde en RoteringsCommission inom
Länet, att verkställa densamma efter då vid samma tillfälle stadfästade grunder.
Denna Commission kallade Rotehållarne, och öfverenskom med dem om jemkningsåtgärderne, hvarigenom så väl Nyhemman, som öfrige icke roterade Hemman, skulle lemna bidrag till Roteringsbesväret.
Det belöpte sig förut på 800 man 2,325§ Skattetunnland, men efter det nu uppgjorde nya förslaget 3,331 tunnland, således till nytta för 800 Rotar, å 8 R:dr på hvarje tunnland, 8,048 R:dr.
I sammanhang härmed upprättades ett nytt KnekteContract.
Vid föredragning deraf inför Kongl. Maj:t, afslog Kongl. Maj:t detsamma, och förklarade i nåder, att hela den vinst, som uppkom genom den verkställde interims-roteringen, skulle ensamt komma Rotehållarne till godo, och den nya Roteringen blef ej beståndande längre, än till afvittringen i provincen för sig gått, eller tills vidare, som orden lyda i den Kongl. Resolutionen.
Vid denna Riksdag har ny motion i ämnet blifvit gjord, och Utskotten tillstyrka, att en ny Rotering skall för sig 2l8
Den 4 November. gå på samma grunder, och i likhet med de hårdast roterade provinser i Riket.
Jag tror det vara något för tidigt, att fastställa en grund, innan man, genom afvittringens fullbordande och en noggrann undersökning i alla dess detailler, kunnat beräkna resultatet af denna grunds tillämpning.
Jag anser det vara lämpligare, att Rikets Ständer stadna vid samma beslut, som år 1818, att nemligen Kongl. Maj:t ville intill nästa Riksdag låta framlägga grunder för denna Roteringsjemkning.
Skulle deremot Rikets Ständer nu fatta beslut, att provinsen skall varda lika roterad med de hårdast roterade i Riket, så fruktar jag, att den betänkliga omständighet inträffar, att Jemtland som nu ej äger mera än 800 man, får större Rotering än den, hvaröfver provinsen klagat, helst då i beräkning måste tagas, att provinsens räntor utgå utan förvandling.
Jag anhåller således om återremiss, på det Utskotten må blifva i tillfälle att taga i betraktande, om ej ändamålet säkrare vinnes genom en framställning enahanda med den 1818 års Ständer i underdånighet afgåfvo.
Herr von Törne, Michael, uppläste föl Ledd af den pligt, som tillhör tjenstemannen och medborgaren, anser jag mig böra yttra några tankar i den för Jemtland så vigtiga Roteringsfrågan.
De sammansatta Utskottens Utlåtande, Den 4 November. 219 angående yrkadt behof af lindring eller understöd för Rotehållare inom Jemtland upptager så fullständigt förhållandet, att jag har ganska litet att tillägga i detta afseende, utan åberopar Utlåtandets innehåll.
JBehofvet af lindring för Jemtlands Rotehållare är derigenom fullständigt utredt, i likstämmighet med RoteringsCommissionens underdåniga Utlåtande af den 17 December i8a5.
Maj:t har med landsfaderlig omsorg omfattat denna fråga, och redan vidtagit flera preliminaira åtgärder, som lättat Rotehållarnes bördor, intilldess en närmare eller slutlig handläggning kan ske, i likstämmighet med hvad Rikets Ständer vid 1818 års Riksdag i underdånighet hos Kongl. Maj:t anhållit.
Maj:t har derföre, uti Nådig Skrifvelse af den 21 November 1827, anbefallt Dess Befallningshafvande, att inkomma med förslag till en ny ordinarie rotering i Jemtland, så att samma rotering, genast efter afvittringens slut, må kunna företagas.
Allt är således beredt för att vinna det åsyftade ändamålet, och då Roteringsförslaget hinner fullbordas, är Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Rikets Ständer att förvänta, hvarföre det dessförinnan synes vara nog tidigt, att ingå i närmare pröfning af hufvudfrågan; men då de sammansatta Utskotten yttrat sig rörande grunderna för Jemtlands rotering, anser jag mig äfven skyldig att dervid afgifva några erindringar. 120 Den 4 November.
Om Jemtlands Regemente skall kunna användas lika som den öfriga Svenska Arméen, måste det gamla vilkoret för dess rotering, eller manskapets användande endast inom landskapet, upphäfvas, och Jemtlands soldater följakteligen åläggas samma skyldigheter, som Kronans indeldta manskap i det öfriga Riket.
Men enär således Contractet med Rotehållarne måste, å Kronans sida, hrytas, synes ingen annan billig grund för det nya förhållandet dem emellan kunna af Konung och Ständer fastställas, än den Kongl. Maj:t redan år 1806 uppgifvit, eller jemnlikhet med Roteringen i det öfriga Riketj hvilken princip Rikets Ständer genom deras underdåniga skrifvelse till Kongl. Majit den 27 Maji 1818 äfven synes hafva godkänt.
Detta torde vara den rätta grunden för Jemtlands rotering, men ingalunda hvad de sammansatta Utskotten föreslagit, att ifrågavarande
Rotering hör jämkas till likhet med de hårdast roterade Länen.
Väl hafva Utskotten, såsom motiv till delta tillstyrkande, anfört, att om medeltalet af nuvarande rotering för hela Riket tages såsom grund, skulle åtskilliga landskaps gamla rotering blifva ofördelaktigare än Jemtlands nya, och föranleda dem att i sin ordning begära nedsättning, hvarigenom en betydlig minskning i den indeldta Armeens styrka skulle förorsakas; men Utskotten tyckas hafva förglömt, att inga Rotehållare inom fäderneslandet äga ett sådant Contract som Jemt - Den 4 November. 221 lands, emedan Regementet mera varit att anse som landtvärn, än som roteradt manskap, hvarföre intet prejudicat af de öfriga torde kunna åberopas, örn Jemtlands rotering, vid Contractets förändrande, jämkas på sätt redan blifvit nämdt, serdeles som ingen province, i anseende till Roteringen, varit så vanlottad som denna.
När hvar i^rde mantalsskrifven karl i Norrbotten är soldat, hvar 2i:sta i Westerbotten, hvar 3o:de i Westernorrland, hvar i6:de i Gefleborgs Län, så är, efter den verkställde Interims-Rotejämkningen, hvar cpde mantalsskrifven karl soldat uti Jemtland, utan att räkna conscriptionen.
I flera af Rikets provincer finnas 3- till ^ooo personer på qvadratmilen, men endast q3 uti Jemtland.
Denna utomordentliga folkbrist gör, att ett karldagsverke betalas ofta mer än dubbelt emot i andra orter, serdeles under bergningstiderna, hvarföre de dagsverken, som bortgå från jordbruket, der medföra större förlust än på något annat ställe i Riket.
När härtill kommer i betraktande de vådliga nattfrosterna, som ofta inträffa, och då merendels förstöra hela sädesgrödan; när vederbörlig uppmärksamhet lem4 nas deråt, att de 20 Daler Silfvermynt, som under Konung Carl XI:s tid, då Roteringen verkställdes, anslogos till hvarje Rote, efter den tidens mynt och varuvärden, svarade emot 10 SilfverRiksdaler eller nära 10 tunnor korn, men 1111 deremot endast utgöra 6 222 Den 4 November.
B:oo, eller circa T^:del af dess primitiva belopp, sa synes mig af allt detta ostridigt följa, att Jemtlands Rotering bör verkställas efter enahanda grunder_, som för xlen öfriga Svenska Roteringen lagda blifvit.
Härigenom finge vederbörande fria händer vid förslagets uppgörande, och, sedan allt blifvit behörigen på stället undersökt, och Roteringsproject derefter uppgjordt, vore Kongl. Majit och Rikets Ständer bäst i tillfälle, att bestämma Roteringen för Jemtland, utan att, på sätt de sammansatta Utskotten föreslagit, dervid fästa ett förbehåll, hvars efterföljd skulle leda lill den största orättvisa, och i verkställigheten dessutom möta en mängd svårigheter genom granlaga undersökningar i andra Län, hvilka för Konungens Befallningshafvande i Jemtland skulle borttaga en dyrbar tid, som kunde och borde bättre användas.
Ett annat sätt, hvarpå denna fråga kunde afgöras, vore, att Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse till Kongl. Majit, endast åberopade hvad de i ämnet år i8i8sig utlåtit, och, utan några vidare yttranden om grunderna för Jemtlands Rotering, i underdånighet anhöllo, att Kongl. Majit i Nåder täcktes, efter alla vederbörandes hörande, och sedan Roteringsförslaget blifvit uppgjordt, vid nästa Riksdag meddela Rikets Ständer en fullständig plan för denna Roterings framgena utgörande, på det ärendet, bebo - De» 4 November.
223 rigen utredt, då må kunna af Rikets Ständer till pröfning företagas.
Af nu anförde skäl anhåller jag vördsamt om återremiss af Utlåtandet, samt att dessa anmärkningar måtte få åtfölja.
Under åberopande af min vid Utlåtandet bifogade reservation, förenar jag mig med de Ledamöter, hvilka begärt återremiss deraf.
Det utdrag af Statistiska Tabellerne, som är bilagdt min reservation, visar tydligt, att, om den grundsats skulle blifva gällande för roteringen af Jemtland, hvilken Utskotten föreslagit, skulle provinsen, långt ifrån att vinna någon lindring, blifva vida hårdare roterad, än den nu är.
Då fråga är, att bereda lindring i roteringsbördan, icke förhöjning, så mycket mera billig, som afseende bör göras derpå, att ett så föga uppodladt land som Jemtland icke kan upphjelpas, om det är med allmänna onera för liårdt belastadt, anhåller jag om återremiss af detta Utlåtande.
De Riksdagsmän, som gjort motionen, och låtit afspisa sig med Utskottens förslag, kunna jemväl derigenom blifva bättre upplyste, samt finna, att afdelningens förslag till Betänkande, upptagit i min reservation, innefattar allt hvad för närvarande billigtvis kan fordras och beviljas.
Herr Nordenfalk jjohan:
På skäl, som af de 2:ne föregående Talarne blifvit lill - 224 Den 4 November. räckligt utvecklade, instämmer jag så mycket häldre i yrkandet om återremiss, sorn man genom förtidigt fastställande af grunder skulle möjligen kunna förfela det ändamål, som åsyftas.
Derjemte får jag hemställa om nödvändigheten, att i ett sammanhang företaga och behandla Utskottens i nummerordningen nästpåföljande Betänkande, hvilket med det förra står i ett så nära sammanhang, att båda måste få en alldeles lika behandling, hvarföre ock, såsom en följd af hvad i förevarande ämne blifvit yttradt, jag vördsammeligen yrkar återremiss å det påföljande.
Herr Boijj Johan Fredrik, uppläste följande:
Det har länge varit min öfvertygelse, att om ny Rotering, i likhet med de hårdast roterade Regementer, skulle uppgöras för Jemtland, skulle denna province få flera soldater än den nu innehafver.
Jag har således sökt afböja detta missförstånd af allmänna förhållandet, och är nöjd med, alt Utskotten liksom insedt det, samt förenar mig för öfrigt med Friherre af Nordin uti anhållan, att det må öfvérlemnas till
Regeringen att uppgöra återstående nödige föreskrifter i detta ämne.
Emedlertid är det en skyldig gärd af mig, att här ånyo förklara, det Regeringens åt - Den 4 November. åtgärder i detta ämne varit högst välgörande; och försatt provincen uti ett tämmeligen rigtigt förhållande, samt åstadkommit en betydlig lindring uti utgifter för Rothållarne.
Herr von Törne: