Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För att undvika konfiskation, skall den som vill sälja sina husvävnader vid marknader på landet eller i städerna, efter gudstjänstens slut uppvisa sina vävnader och sedan grannarna vittnat, att de är förfärdigade i socknen, förses med en attest undertecknad av kyrkoherden, kyrkvärdarna och kronobetjänten.
Där skall stå tillverkarens namn och hemvist samt styckets bredd och längd.
Attesten fästes vid änden av stycket samt genomdragningen av attesten och stycket förvaras under kyrkoherdens eller kronobetjäntens sigill.
Mängden av vävnader som årligen avstämplas skall förtecknas i en särskild bok, där tillverkarens namn är utsatt.
Liknande stämpling av vävnader som tillverkats i städerna sker vid hallrätterna.
Stockholm den 31 mars 1819 A N EDELCRANTZ
Kungörelse angående flyttningstiden för tjänstehjon.
Stockholm den 22 april 1819.
Vid sista urtima riksdag har Ständerna anmält att flerfaldiga olägenheter uppstår för lantmannen genom den nu gällande flyttningstiden för tjänstehjon vid Mikaelitiden.
Med omtanke om jordbrukets bestånd och den vid flera riksmöten yttrade önskan att flyttningstiden hädanefter måtte var den 24 oktober, har Vi stadgat och förordnat.
Flyttningstiden blir den 24 oktober och i Stockholm, där två flyttningstider om året äger rum den 24 april och 24 oktober.
7 dagar efter flyttningstiden skall lagstagat tjänstehjon gå i tjänst på landet och efter 3-4 dagar i städerna.
Sker det inte, men husbonden vill behålla hjonet, låter befallningshavanden i orten genast ställa det i tjänst.
Vill husbonden inte behålla hjonet bötar legohjonet ett års lön.
Kan han inte betala får han arbeta av skulden.
Denna förordning träder i kraft den 24 oktober 1820 och husbönderna betalar för den förlängda tiden, som inträffar detta år.
Vi låter till lindrigaste pris trycka en ny legostadga med förändringarna, att tillhandahållas för så väl husbönder som hjon.
Prästerskapet bör vara försedda med de nya exemplaren så att församlingsborna får del av dem.
Dessutom skall vid de årliga uppläsningarna från predikstolen tilläggas utdrag av de lagrum och författningar och de ändringar som skett.
Uppläsningarna sker i mars och september.
Cirkulär till befallningshavande angående fordringars för utborgad spannmål verifierande med restlängder.
Stockholm den 27 april 1819.
Kungl Allmänna Magasinsdirektionen skall vaka över redovisningen av de medel som är tillställt dem.
För att redovisningssättet skall vara säkert och fullständig kännedom om låntagarens förhållanden och då förfallna fordringar för utborgad undsättningssäd inte blivit uppskrivna i restlängder, anser man nödvändigt att upprätta sådana längder.
Sedan magasinsinrättningens fond år 1815 förökades av ständerna har spannmåls undsättningarna ökat betydligt och en väsentlig del av fonden är utestående.
Den som har någon befattning med spannmålens utlämnande och indrivning av betalningen må fullständigt känna till vad som honom åligger.
Direktionen anser det lämpligt att med särskilda regler i avdelningar uppta både magasins uppbördsmannens och kronofogdens skyldigheter.
Art I Magasinsförvaltaren I Brev av den 7 november 1811 stadgas att magasinsförvaltaren levererar undsättnings spannmål efter sockenlistor.
Kronans säkerhet bör på det noggrannaste iakttagas, så att ingen som inte har jord som säkerhet eller kan ställa borgen, får undsättnings säd.
Befallningshavande skall pröva varje ärende innan order om leverans till magasinsförvaltaren sker.
Han skall sedan upprätta debiterings extract.
Magasinsförvaltaren skall ställa sig följande till efterrättelse.
§ 1 När undsättnings spannmål lämnas ut på kredit från magasinet, skall förteckning upprättas enligt formulär Lit A och insändas till landskontoret.
§ 2 Undsättnings säd får inte utlämnas utan befallningshavandes assignation.
Låntagaren skall kvittera och om han inte är skrivkunnig teckna sitt bomärke, som av någon ojävig person attesteras.
§ 4 Vid årets slut skall magasins förvaltaren infordrafrån landskontoret av kronfogdarna upprättade restlängder över obetalda spannmålslån.
Han upprättar då på formulär Lit B ett ytterligare summariskt sammandrag, där hela utborgningen blir synlig år för år.
§ 5 Sammandrag över restlängder, där man ser den totala skulden.
§ 6 Alla medel för utborgad undsättnings spannmål skall i fortsättningen inbetalas av kronofogdarna till lantränteriet.
Redovisningen görs av magasinsförvaltaren.
§ 7 Om spannmål säljs kontant från magasinet förs särskild förteckning.
Art II Kronofogdarna § 1 Sedan landskontoret meddelat kronofogden de förteckningar som magasinsförvaltaren insänt, förrättar kronofogden indrivning på de tider då spannmåls understöden är till betalning förfallen.
Han skall ovillkorligen anteckna det kvitterade beloppet i de s k kvittensböcker på krono- och övriga utskylder, som allmogen och andra skattedragande är försedda med.
Detta sker i november - december och sedan upprättas restlängden för året, särskilt för varje socken enligt formulär Lit C.
Man uppmärksammar om innevånare i en och samma socken fått säd från flera magasin, då restlängder skall upprättas för varje magasin.
§ 2 Kronofogden skall så snart som möjligt efter slutad uppbördsstämma skicka förteckningar på restlängder till prästerna, som på sockenstämman uppläser dem och till riktigheten attesterar
§ 3 Restlängdernas författande bör ske efter formuläret: 1: o Kvantiteten och betalning samt när säden erhållits.
2: o Skuldbeloppet för varje år.
3: o Att förordnandet antecknas och tiden då lånet förfallit till betalning.
4: o Om lånen löper med ränta, tiden då den skall beräknas.
§ 4 I sammandragen får inte blandas levereringarna från olika magasin § 5 När kronofogdarna levererar inslutna spannmålsmedel till lantränteriet, skall det synas på reversalen från vilket magasin säden erhållits och vilket år spannmålen blivit utlämnad.
Art III Landskontoret § 1 Sedan magasinsförvaltaren vid varje kvartals utgång ingivit till landskontoret förteckningar över utlämnad undsättnings säd på kredit, granskas handlingarna i kontoret och ett intyg utfärdas.
Detta tillsänds magasinsförvaltaren som verifikation.
§ 2 Handlingarna skall inte innehålla säkerheten för lånet, utan de skall återställas till magasinsförvaltaren.
Förteckningarna lämnas till kronofogdarna som underlag för uppbörds- och restlängdernas författande.
§ 3 Då original restlängderna med upprättade sammandrag granskats skall de påskrivas enligt påteckningen av formuläret Lit D.
§ 5 När kronofogdarna inlämnat besked och leverering av säd och från vilket magasin det skett, får han en kvittens från landskontoret till sin säkerhet.
Lanträntmästaren sänder en kopia till magasinsförvaltaren.
Från och med 1818 gäller den ordning som cirkuläret föreskriver att med restlängder för utborgad spannmål verifiera.
Tillkommer det också landshövdingen att genom lämpliga viten eller anställda rest rannsakningar påskynda de mått och steg, som till ändamålets vinnande anses bidraga.
Vid verkställigheten av de skyldigheter, som i cirkuläret blivit föreskrivna magasinsförvaltare, kronofogdar och landskontoren, kommer landshövdingen att med sitt biträde understödja direktionens välmenta avsikter för det allmännas bästa samt att med dess kända nit kraftigt tillhålla envar att fullgöra sina åtaganden.
Stockholm den 27 april 1819 B W FOCK
Följer formulären.
A Förteckning på utlämnad undsättnings spannmål på kredit till nedanskrivna nödställda innevånare i N N fögderi B Summariskt sammandrag över avgivna restlängder på de för utborgad undsättnings spannmål år 0000 utestående och till betalning förfallna fordringar vid slutet av år 0000.
C 18 -- års restlängd över allmänna magasins inrättningens utestående fordringar hos nedanskrivna personer i N N fögderi för erhållen undsättnings spannmål från N N magasin, vilken spannmål är till betalning förfallen.
D Sammandrag över restlängder på allmänna magasins inrättningens utestående fordringar för utlämnad undsättnings spannmål från N N magasin till nödställda innevånare till betalning förfallna vid slutet av år 0000.
Förordning angående vad iakttagas bör vid förekommande frågor om Privilegia Exclusiva för nya i riket förut okända slöjdinrättningar, konster eller väsentliga konstförbättringar.
Stockholm den 28 april 1819.
Vi har insett nödvändigheten att å ena sidan uppmuntra och skydda den, som använder tid och kostnad på uppfinning eller driver någon okänd slöjd, konst eller konstförbättring och å andra sidan för vissa idkare i redan påbörjade och utövande hanteringar om skydd mot försök att genom uteslutande privilegier beta dem större eller mindre del av deras lovliga näringsfrihet.
Därför förordnas följande:
1: o Den som uppfunnit eller här i riket först verkställt någon ny slöjdinrättning, konst eller konstförbättring och vill ha uteslutande privilegium, att begagna på viss tid, ansöker därom till Kommers Kollegium.
Skulle det visa sig att sådan verksamhet redan finns, avslås ansökan.
Kollegiet gör noggrann undersökning om de utan någons förfördelande kan bevilja ansökan, varefter Vi vilja Oss i nåder utlåta.
Privilegiet utfärdas sedan det 3 gånger i Stockholms Post- eller Inrikes Tidningar blivit kungjort.
Den som anser sig förnärmad har 3 månader på sig att anmäla hos Kommers Kollegium.
De skall efter förnyad undersökning lämna skyndsamt utslag om den klagande haft anledning till sina besvär eller ej.
Har han klagat utan anledning bötar han mellan 50 - 100 riksdaler och skall ersätta privilegieinnehavaren för hans förlust genom uppehåll och extra kostnader.
2: o Privilegie tiden fastställs beroende på den kostnad som den nya inrättningen behöver göra, dock aldrig längre än 15 år.
3: o Då en person får uteslutande privilegium skall han vara i gång med verksamheten inom efter omständigheterna lämpad tid.
Underlåter han detta eller verksamheten avstannar under 2 års tid upphör hans privilegium 4: o Sedan uteslutande privilegium blivit utfärdat, skall innehavaren genast avlämna fullkomlig beskrivning på sin slöjdinrättning, konst eller konstförbättring, liksom på arbetssättet.
Beskrivningen förvaras hos Kollegiet för att finnas om närliggande verksamhet blir aktuell eller om tvist vid domstol skulle uppstå.
5: o Den som på rätt sätt erhållit uteslutande privilegium skall njuta skydd mot intrång i den slöjd eller hantering som blivit honom på vissa år förbehållen.
Den som förfördelar honom bötar första gången 100 riksdaler och om det sker flera gånger dubbelt.
Den olovligt tillverkade varan eller om den är såld, värdet av den, tillfaller privilegie innehavaren i skadestånd.
6: o Uteslutande privilegium kan gå i arv eller förvärvas genom köp av svensk undersåte.
7: o Särskild förordning för nu gällande exclusiva privilegier skall utfärdas.
De böter som denna förordning kan ålägga någon delas mellan åklagaren och de fattiga i församlingen där den tilltalade bor.
Stockholm den 28 april 1819 CARL JOHAN
Kungörelse angående undantag i vissa fall från lagens föreskrift om landsvägarnas bredd.
Riksens Ständer har uppgivit att stadgan i Byggninga Balken, som säger att landsvägen skall var 10 alnar bred, på många ställen medfört stora svårigheter och kostnader.
Sedan Vi hört Vår Högsta Domstol har Vi förordnat följande: Våra befallningshavande skall hädanefter pröva, på de ställen som av ålder landsvägarna varit smalare än 10 alnar och utbyggnad är förenad med stora kostnader och svårigheter, om i varje särskilt fall undantag kan beviljas.
Vi har också tillåtit Våra befallningshavande att fördela kostnaderna på samtliga häradsbor, om vägens utvidgande och förbättrande ansetts ovillkorligen nödvändig och kostnaderna blivit alltför dryga för vederbörande väglottsägare.
Kungörelse angående begagnandet av den tullfria införseln av utländsk spannmål.
Stockholm den 6 maj 1819.
Den tullfria införseln av utländsk spannmål som är tillåten till juni nästkommande år, gäller hädanefter ej norska och främmande fartyg som anländer från andra än egna hamnar.
Stockholm den 6 maj 1819 SALOMON LÖFVENSKJÖLD
Kungörelse angående förlängning av tiden, från vilken Kongl Maj: ts förnyade förordning mot lurendrejeri och tullförsnillning bör tjäna till efterrättelse.
Stockholm den 13 maj 1819.
Förordningen kommer att gälla från nästa års början, vilken också är tiden för den förnyade Seglationsordningen.
De beslag som görs innan behandlas efter den hittills gällande författningen.
Stockholm den 13 maj 1819 CARL JOHAN
Kungörelse angående städernas rätt till våg- och mätarpenningar.
Stockholm den 26 maj 1819.
På ställen där mätarpengar nu erläggs får beloppet inte höjas.
Befallningshavande skall hålla allvarsam hand över, att varken de våg- och mätarpengar som får uppbäras i städer, som är berättigade till det, är för höga eller att allmogen där sådan avgift äger rum får betala för mycket.
Ständerna har menat att våg- och mätarpengar i rikets städer i allmänhet inte skall finnas för inrikes orter mellan transporterade varor.
Undantag då köpare eller säljare begär vägning eller mätning samt Stockholms stad som är berättigad till denna avgift.
Stockholm den 26 maj 1819 A N EDELCRANTZ
Förordning angående sättet, hur förfaras skall med sådana personer som begår brott i ett av de förenade riken Sverige och Norge och därefter avviker till det andra; Stockholm den 1 juni 1819.
I konungariket Norge antogs en lag den 11 september, där det stadgas hur brott begånget av Norsk undersåte i Sverige bör bestraffas, då han återbegivit sig till fäderneslandet.
För att vinna säkerhet för bägge rikenas undersåtar har Vi förordnat följande:
1: o Svensk undersåte, som begår brott i Norge och därefter avviker till Sverige, skall antingen på begäran av norsk amtman vara efterspanad, gripen och utlevererad, eller instämmas och ställas tillrätta inför behörig domstol i Norge och straffas efter norsk lag.
2: o Har någon deltagit i förbrytelsen, genom handlingar utövade i Sverige och för vilka efter svensk lag offentligt tilltal bör äga rum, skall han dömas här i riket.
Om omständigheterna fordrar att den domstol i Norge där huvudbrottslingen är under tilltal, behöver pröva, skall medbrottslingen höras där.
3: o Begäran om förbrytares häktande och utlevererande görs hos landshövdingen.
Erfordras skyndsamhet kan begäran göras hos kronofogde eller magistrat.
4: o Landshövdingen är inte skyldig att verkställa utleverering om namn, kännetecken och beskrivning inte finns eller att ett undersökningsprotokoll från vederbörande ämbetsman i Norge är utfärdat.
5: o Kostnaden för utlevereringen betalas av närmaste lantränteri.
Räkningen sänds till amtman i Norge.
6: o Är förbrytaren redan under tilltal här i riket på grund av brott han begått i riket, skall landshövdingen var berättigad att uppskjuta levereringen tills anmälan gjorts hos Kongl Maj: t och tillstånd givits.
7: o Den brottslige skall senast 3 månader efter gripandet, inställa sig hos norsk domstol.
Stämningen kungörs här i Sverige genom krono- eller statsbetjänter utan betalning.
8: o Den som genom slutlig dom i Norge blivit från äran dömd, fridlös förklarad eller landsförvist är det även i Sverige.
9: o Den, som i Sverige efterapar eller förfalskar norskt mynt eller papperspengar, eller utprånglar dem blir tilltalad och straffad på samma sätt som om det gällt svenska pengar.
10: o Samma föreskrifter gäller för norsk undersåte som för svensk, då de begår brott i varandras länder.
Stockholm den 1 juni 1819 CARL JOHAN
Kungörelse angående den under dess resa till södra orterna av riket tillförordnade regering.
Stockholm den 2 juni 1819.
Under den resa till södra delarna av riket som konungen och kronprinsen gör förordnas 4 ledamöter av statsrådet att sköta regeringsärendena.
Justitieminister greve Fredric Gyllenborg, En av riket herrar greve Mathias Rosenblad, En av Rikets herrar greve Carl Lagerbring och Statsrådet greve Adolph Göran Mörner samt i händelse att de insjukna Statsrådet greve Claes Fleming.
Stockholm den 2 juni 1819 CARL JOHAN
Kungörelse angående förbud mot införsel av utländskt vitt bomullsgarn Nr 1 - 25 efter engelsk beräkning.
Stockholm den 8 juni 1819.
Förbudet gäller inte garn som redan finns i riket, där det får kvarbliva mot hittills fastställda avgifter om ägaren bevisar att han införskrivit garnet innan förbudet blivit kungjort.
Spinneri inrättningar skall lämnas tillfälle att för bevakandet av deras rätt tillse att utländskt bomullsgarn av grövre slag förtullas.
De får själva rätt att vid tullkamrarna inhämta kännedom om varans beskaffenhet samt om missbruk förevarit anmäla det.
A N EDELCRANTZ
Kungörelse angående förändring i författningen, rörande ryttarhästars utsläppande på gräsbete efter Mikaeli tiden.
Stockholm den 26 juni 1819.
Åtskilliga rusthållare anhåller om ändring eller upphävande av Krigs Kollegiums vitesförbud att ha ryttarhästar på gräsbete efter Mikaeli tiden.
Kongl Maj: t har förklarat, att på grund av provinsernas olika läge i norr och söder stor skillnad i väderleken kan uppstå.
Ändring i stadgan gäller att efter 1 oktober inga hästar får vistas utomhus på nätterna.
I övrigt skall landshövdingarna i sina län bestämma den tid, då hästarna skall hållas i stall, beroende på hur väderleken är det året.
Stockholm den 26 juni 1819 VILHELM BENNET
Kungörelse angående upphörande av den genom Kongl Kollegii Kungörelse den 17 juli 1810, bruksägare lämnade rättighet, att tills vidare få nedlägga stång- och ämnesjärnsmiden, emot befrielse från därå under tiden belöpande kronoutskylder.
Stockholm den 12 juli 1819.
Den 17 juli 1810 utfärdades en kungörelse med anledning av brukssocietetens anhållan, att i avseende på järnhanteringens ofördelaktiga konjunktur och bristande avsättning för järnet, skulle man ha rätt att nedlägga privilegierade smiden tills vidare, mot befrielse från hammarskatt och övriga utskylder till kronan under nedläggningstiden.
Då dessa orsaker inte längre föreligger upphör kungörelsen.
Skulle någon bruksägare med tillstånd ha smidet inställt är han befriad från kronoskyldigheter till den bestämda tiden är ute.
Stockholm den 12 juli 1819 B SANDELS, B F ROTHOFF, P LAGERHJELM
Kungörelse att den under Kongl Maj: ts frånvaro, i nåder tillförordnade regering kommer att upphöra.
Stockholm den 27 juli 1819.
Då vi nu lyckligen återvänt från Vår resa till södra delarna av Riket, kommer den under Vår frånvaro, tillförordnande regeringen att upphöra.
Stockholm den 27 juli 1819 CARL JOHAN
Reglemente för apotekare och dem, som med apotekarkonstens lärande och utövning sig befatta vill.
Rosersbergs slott den 11 augusti 1819.
Det apotekare reglemente från 12 februari 1799 behöver efter förändrade omständigheter i åtskilliga delar ändringar och förbättringar.
Efter Sundhets Kollegiets förslag har Vi upphävd hittills gällande reglemente och stadgar följande:
§ 1 Den yngling, som till lärling i pharmacien vill antagas, bör vara omkring 15 år.
Vara grundligt i kristendomen undervisad, ha goda seder och röja håg till arbetsamhet, kunna skriva och läsa stil och räkna, samt vara i latinska språket så kunnig att han väl känner grammatiken och kan någorlunda översätta latin till svenska.
§ 2 Mellan apotekaren och föräldrarna skall ett tydligt kontrakt upprättas, men inte avslutas förrän lärlingen varit på prov hos apotekaren i 6 månader.
De inräknas dock i lärotiden som är mellan 3 och 6 år.
§ 3 Lärlingen är sin husbonde skyldig lydnad, trohet och flit i vad honom till apotekarkonsten vederbörliga inhämtande och utövning anbefalles.
Apotekaren skall enligt kontraktet tillhålla lärlingen att öka sina kunskaper i latin, men också lära tyska och andra språk.
Under första hälften av lärotiden skall lärlingen undervisas i kännedom om Simplicia (enklare läkemedel) och samla ett herbarium vivum.
Han skall flitigt öva sig i de handlag som till Simplicia hör och i laboratorium vad som förefaller vid varjehanda operationer.
Den senare halva lärotiden bör husbonden själv undervisa lärlingen och ge honom tillfälle att av vederbörande lärare inhämta de kemiska grunderna till de operationer som förekommer i apotek och laboratorier.
Han bör under sista året få bevista föreläsningar om historia naturali och pharmacien.
Skulle lärlingen visa sig vanartig och försumlig och inte bättra sig efter förmaning, har apotekaren rätt att avskilja honom från sitt apotek.
Orsakerna skall genast inberättas till Sundhets Kollegium, där lärlingen också kan klaga om han anser sig fel behandlad.
§ 4 När lärotiden är slut och lärlingen vunnit försvarlig kunskap i språk, känner Simplicia och är övad att tillreda salvor och plåster samt har handlag med de allmänna kemiska operationerna, må husbonden anmäla honom till Pharmaciae Studiosi examen vid Sundhets Kollegiet.
§ 5 Vid examen, om den hålls i Stockholm, bör någon medlem av Sundhets Kollegium utröna om lärlingen har tillräckliga kunskaper.
Han skall också visa att han behärskar laborationer.
Berättelse över examen insänds till Sundhets Kollegium som prövar om lärlingen kan godkännas och förklaras för Studiosus Pharmaciae.Han tillåts då avlägga sin Studiosi ed.
När examen sker i landsorten bör provincial medicus eller annan tillhörig person till Sundhets Kollegium närvara.
Lärlingen som avlagt sin examen bör stanna hos husbonden under ett år i kondition och mot arvode, om han uppfört sig så att husbonden vill ha honom kvar.
Äger lärlingen inte tillräcklig kunskap förlängs lärotiden efter omständigheterna.
§ 6 Ett år efter fullgjord examen har Pharmaciae Studiosus rätt att ta kondition någon annanstans.
Skriftligt kontrakt upprättas och konditionen tillträds.
Den kan upphöra vilken tid på året som helst, men med uppsägningstid på 3 månader från båda sidor.
Studiosus bör arbeta vidare på latin, tyska och andra språk.
Bor han i huvudstaden bör han hos Historiae-Naturalis, Kemi och Pharmaci professorerna söka förkovran i dessa vetenskaper.
Bor han i landsorten söker han undervisning, där den är möjlig att tillgå.
En Studiosus bör med trohet och flit biträda sin husbonde i alla de göromål som apotekskonstens utövning tillhör.
I laboratorium skall han visa varsamt uppförande i de där förekommande beredningarna.
I apoteket pålitligt utdela medicin efter läkares ordination.
Han skall för övrigt visa husbonden tillbörlig hörsamhet och undergivenhet.
Brister han i dessa delar och är vårdslös och uppvisar elaka seder har apotekaren rätt för sin egen och allmänhetens säkerhet av genast avskilja honom.
Berättelse insänds till Sundhets Kollegium, där Studiosus också kan klaga om han anser sig för strängt behandlad.
§ 7 De Studiosus, som kommer utrikes ifrån, försedda med trovärdiga betyg och söker kondition bör ges 1 månads provtjänst.
Berättelse sänds till Sundhets Kollegium, där han senare kommer att avlägga tro- och huldhetseden.
§ 8 Då Studiosus tror sig ha grundlig kännedom om apotekarkonstens teoretiska och praktiska del kan han begära hos Sundhets Kollegium att få undergå Provisors (föreståndar) eller Apotekar examen.
Denna examen sker inför Historiae Naturalis och Kemi professorerna vid Medico Chirurgiska Institutet samt inför två av stadens apotekare, den ena äldre och den andra yngre.
Dessa får inte försumma kallelsen utan giltigt skäl.
Den examinerade förhörs av den yngre apotekaren i Pharmaca Simplicia, deras uppsamling och förvaringssätt, jämte de prov som kan anställs för att undersöka att droger inte är förfalskade.
Den äldre apotekaren examinerar i Medicamenta Praeparata och Composita (sammansättningar) efter antagna Pharmacopoéer, deras tillredningssätt och de tecken som utvisar att preparatet är riktigt.
Vidare förhör Historiae Naturalis professorn i örtkännedom, kulturen av medicinalväxter samt de delar av zoologien som en pharmasept bör känna till.
Kemi professorn förhör i den teoretiska pharmacien och användandet av den kemiska teorin på de pharmaseptiska operationerna och i latin, där studiosus får förklara någon utländsk pharmacopoée.
Sedan examen är avslutad avger examinatorerna var för sig sitt utlåtande, vilket intas i protokollet.
Skulle en av dem finna att den examinerade inte haft fullgoda kunskaper, måste han förkovra sig ytterligare och i de övriga examinatorernas närvaro på nytt undergå förhör.
Dessa förhör är offentliga i Sundhets Kollegiets rum.
Efter godkänd examen meddelar Sundhets Kollegium honom diplom.
Ingen som åligger apotekaransvar får dispens från denna examen, som förrättas inför de nu anförda personerna.