Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Salpetertillverkningen torde vara störst af alla Rikets Provincer, har productionen af denna vara, genom Kongl Maj:ts Nådiga Förordning af år 1812 samt öfrige i ämnet gifne föreskrifter, 1 sistledit år stigit från 1000 till 4000 Lispund, hvarföre Länet erhöll af Kongl. Maj:t och Kro* 78 Den 4 Maji, f. m. nan i betalning 30,000 R:dr.
Om nu dessa nyttiga Författningar skulle ändras, fruktar jag att den goda saken kominer att gå tillbaka, hvilket vore skadligt för denna ort; jag instämmer alltså uti Herr Grefve Mörners tillstyrkan att Betänkandet måtte bifallas.
Uppå derefter af Herr Grefven och Landt« Marskalken framställde serskälte Propositioner, blefvo StatsUtskottets den 11 sistledne Mars och den 22 sistledne April afgifne ifrågavarande tvänne Utlåtanden tili alla delar af Rid* derskapet och Adeln bifallne.
Föredrogs å nyo BancoUtskottets den 22 sistledne April aflåtne, samt den 27 i samma månad förmiddagen på bordet lagde Betänkande, i fråga om begärdt Lånebiträde af Banquen till Götheborgs Stad.
Grefve Mörner, Adolph Goran:
Jag menar att denna Motion, som gifvit anledning till ifrågavarande Betänkande, egenteligen härtill föremål att bereda understöd för de publique Byggn adernes underhållande i Götheborg.
I anledning deraf får jag ödmjukast gifva tillkänna, att sådana berättelser inkommit till Kongl. Maj.t om Götheborgs Stads belägenhet, som föranledt Kongl. Majit att nedsända personer för att om förhållandet på stället taga kännedom, och sorn dessa personer ännu icke återkommit, men det vore möjeligt att den berättelse, de komma att afgifva, skulle kunna för - Den 4 Maji, f. m. 79 anleda till ett vidare behof sf understöd , sl får jag hemställa, om icke detta mål ännu någon tid kunde få förblifva hvilande på bordet.
Uppå derom af Herr Grefven och LandtMarskalken framställd Proposition , fann Ridderskapet och Adeln för godt tillåta att ifrågavarande Betänkande finge tills vidare hvila på bordet.
Företogs till pröfning BancoUtskotfets deo 22 sistledne April afgifne samt deri 27 i samma månad, förmiddagen, på bordet lagde Betänkande, i anledning af väckt fråga om in-] rättande af en ny Fond för Sillfiskare.
Herr Ankarsparre, Ingemar August, anförde skriftligen: Att Sillfisket varit af en betydlig vigt för Sverige, är en erkänd sanning, och det lärer väl ej vara någon, som, med kännedom afsila de fördelar Landet kan draga af denna nai ringsgren, om den åter upplifvas, icke förenar den lifligaste önskan, att äfven med momentala uppoffringar söka återvinna hvad vi häruti förlorat.
För Coursen, Handeln, Statslntraderne, Handelsvågen och såsom ett födoämne, som nu måste importeras, har Sillfisket varit fördelagtigt och gifvit näring samt sysselsättning åt ett stort antal människor af den arbetande
So D i 4 A*aji, f m.
Classen, hvilka nu måst intränga sig uti andra handtenngar.
Nigra sednare års erfarenhet visar, att Sillen, sorn af ännu ej fullkomligt utredde skäl alvikit från Svenska skären, bör. jar återkomma oih visar sig årligen i allt större ovli större mängd, så att man nu kan hafva hopp att snart återvinna sammi betydeli. ga Sillstimm, som under den bästa fiske-perio.
:n , men utan understöd åt de mindre be. m dlsde t iske. och Salteri-ldkarne. blifva dessa förmoner onyttiga eller oanvändbara till vår fördel.
Den stagnation, som under flera års förlopp varit i denna rörelse, har gjort att
Fiskeri-[nrättningarne och redskapen blifvit förstörde , nödige förlager fattas att åter iståndsätta dctn, äfven hafva Sal etienne genom flerårig bristande förtjenst kommit utur stånd att hålla 'orl.ig, annan tillgång linnes ej i närvärande ställning, än den Staten kan gifva, och då biträden åt näringar anses så allmänt nyttiga , så lärer biträde åt denna Näringsgren otvifvelagtigt vara en b and de bättre utvägar att sprida penningar i Landet.
Det förslag Herr Hammarhjelm uppgifvit uti sin med Utskottets Betänkande åtföljande serskilta mening, anser jag vara det tjenligaste, ått, utan de af Utskottet fruktade olägen» heter, lemna ett högst nödigt bidrag åt den Näringsgren, hvars oberäkneliga nytta varit lika stor, som det aår varit smärtande, hvilket dess mistning gifvit åt vårt af alla nyttiga näringar uti största behof varande land.
Sorn Den 4 Maji, /. m. g i ■, . • ' - v uti första Motionen i detta ämnet blifvit föreslagit, att den högsta utlåniogssumman borde vara 200 R:dr,och sorn biand Låntagare endast Sillfiskare blifvit nämnde* men jag inhämtat, att de isynnerhet Lånebehöfvande äro Sillsaltare, för hvilka 200 R.dr vore alltför otillräckeligt, så föreslår jag att anslaget må blifva till hela Näringsgrenen och hogsta Lånesumman åt hvarje person åtminstone ej bestämmas under 1,500 eiler 2000 R:dr , hvilka Lånebidrag torde ktännå lemnäs blott åt mindre bemedlade samt på samma grunder, sorn åro brukelig» uti RiksBancODisconten5 men för större vighet besörjas af Konungens Belailningshafvande.
Om Sillfisket får urrdersiöd, lärer det otvifvelagtigt utvidgas äfven till Fiske på djupet, sorn är säkrare än det Vänliga inuti skären, tnen utan understöd skall det betydligt inskränkas
Och stadna endast i de förmögnare förlagsmännens händer} understöd blifver ett mål för de mindre bemedlades täflan att göra förbättringar och nya inrättningar i de gamla Fiskensätten.
Industrien skall befordra näringens utvidgande, lemna föda och sysselsättning åt en mängd människor, återskaffa oss en St^tsIntrade och en förlorad expoitartikel samt gif«j
Va ett betydligt lif åt Handel och Sjöfart.
Till följe af dessa Anmärkningar anhål. ler jag vördsamt om Betänkandets återremit* terande.
Ridd. 0, Ad, Prot, VI- B. I.
Afd. 11, 12.
Ss Den 4 Maji3 f. m* Friherre Cederström, Jacob:
De ständiga Näringarne i ett Land fordra mindre unders stöd än tillfällige, såsom SiIIfiskeriet.
Då sillen ankommer till våra stränder, är behofvet af låneunderstöd verkligt, om man annars af det«! ta Fiske vill draga ali den fördel, som är möj» lig.
Jag anser det vara lika så origtigt, att bestämma storleken af den summa, som till ett slikt understöd borde af Banquen användas , som det är omöjligt att bestämma, huru mycket Sill, sorn skall ankomma.
Jag tror derföre att summan bör vara obestämd, och vid utlåningen dtraf afseende endast hafvas på dets säkerhet, som för lånebiträdet kan fordras och 6tällas.
BancoUtskottet hade således, efter min öfvertygelse, långt i/rån att afslå den väckta klotionen, i stället bordt utsträcka sitt Utlåtande ännu längre än hvad d^ri var föreslagit, medelst tillstyrkande af et-oinskränkt bidrag; i öfrigt instämmer jag uti Herr Ankarsparres yttrande, och tror, att det ej kan med-: föra någon förlust för Banquen , om ett tempo» rairt lånebiträde, som blott varar några månader, för ofvannätnnde ändamål beviljades.
Grefve von Raseri) Axel:
Jämte det jag instämmer uti hvad Friherre Ceders röm och Herr Ankarsparre yttrat, utbeder jag mig likväl att få omnämna några upplysningar i afseende på Sillfisket i Bohus Län, grundade på den localkännedom jag, likmätigt min pligt, om detsamma äger.
Under forledit är var väl ej S Wångsten betydlig, men dock så stor, att uppmärksamheten väcktes hos Sillfiskare och Sillsaltare - ben 4 Mn/i, /. m iit med mera drift än förut vinnlägga sig or» 'denna handtering.
Sistledne
Vinter återkom sillen i större mängd och fångsten kan med säkerhet beräknas till emellan 60 och 70,000 hinnor, hvaraf emellan circa 26,000 tunnor äro saltade och för inrikes consumtion tjenli* ga.
Om detta är ett lyckligt resultat, börjag, å andra sidan* ej underlåta att upplysa* det knappt hälften af denna sill blifvit fångad * och säkerligen ej tredjedelen saltad , så vidi ej Kongl. Maj;t * af vanlig Nådig oriivårdnad för sine betryckte undersåtare, anderstedt Fisket ined 20*090 R:dr Banco * som utlånades till Salteri-ldkaié och Fiskare; ty nöden i Götheborg, Uddevalla, Marstrand och Strömstad vaf så stör, att man, af bl ist pä petiningar då Sillen sorn mäst gick till, icke bjöd mera än 32 å 24 Sk. tunnan för den färska Sillen, och hade ej då den ofvannämnda Låneanstaltén rnellankommit, skulle Fiskarne varit nödsakade att tipphöra med Fisket; ■ Efter alla probabilitéter häfva
Vi ätt i höst åt rvänta Sillen i större mängd, än förut* då alla tecken gifva förhoppning att den skall återkomma lika talrik, sorn fördom under det mäst gynnande Fisket; men huru skall en för Sverige sä gagnande Näringsgren kunna begagnas, om ej till dess upphjelpande i sin böM jan något Capital förefinnes ?
Jag får således förena mig med Friherre Cederström och anhålla , att minst étt Creditiv af 200,000 R:df till Konungens
Disposition* i fall af behof* Éhåtte anslås 3 hvilka penningar sedermera *f 84 Den 4 Maji, /. m.
Landshöfdingen, emot godkände säkerheter, till Fiskare och Sillsaltare skulle utlånas emot 3 procents ränta på 4 å 6 månader, och där andra antagliga Hypothequer ej lunnos, kunde den saltade Sillen pantsättas, samt förvaras under KronoBetjeningens vård och ansvar.
På detta sätt vore ej någon förlust för Banquen att befara, biträdet endast temporairt, rantanen vinst för Banquen , och en välgörande utsigt för en af Sveriges dyrbaraste Näringsgrenar, den lyckliga följd, som vöre att förvänta.
Jag anhåller att dessa i korthet yttrade tankar måtte få åtfölja återremissen till Utskottet.
Då flere värda Ledamöter anfört de skäl, som böra föranleda till ändring af BancoUtskottets ifrågavarande Betänkande, till förmon för Si 11- fiskerierne, vill jag blott få tillägga ett enda skäl, hvilket bör i synnerhet verka på BancoUtskottet.
Utskottet har ej rosett annat medel till Myntets förbättrande kunna vidtagas, än förminskning af RörelseCapitalet, men jag håller före att export af många tusende tunnor
Sill skulle bättre än något annat verka förmonligt till nedsättning af Cours, Agio, med mera, och då tror jag, att man ej bör tveka att genom något understöd från Banquen befordra detta ändamål.
På dessa skäl yrkar äfven jag återxemiss af Betänkandet.
Herr Grefven och LandtMarslalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg de vid BancoUtskottets Betänkande gjorde Anmärkningar hindra detsaramas antagande, 6amt Den 4 Maji, f. m. 85 på sådan grund behagade Betänkandet, jemte Anmärkningarne, till Utskottet återremittera.
Herr Grefven och LandtMarskalken till* kännagaf, att Plenum kommer klockan half till 5 i eftermiddag att fortsättas.
Föredrogos ä nyo och gillades till den be; handling 56, §.
RegeringsFormen stadgar, följande från ConstitutionsUtskottet inkotnne samt den 27 sistledne April och den 2 dennes på bordet lagde Memorial:
Af den 20 sistledne April: 1:0 Innefattande Förslag till åtskillige Riksdagsordningens §§:s fördelning i numererade Moment, Af den 24 sistledne April: 2:0
Med tillstyrkande af ändring uti åtskillige Grundlagarnes §§. hvad angår föreskriften om en Voteringssedels afläggande.
Af den 20 sistledne April: 3:0
Angående ett föreslagit tillägg uti 29 i Riksdagsordningen. 26 Dm 4 Maji, f. m, Viri förnyad föredragning af RiddarhusUtskottets, den 20 sistiedne Februarii aflåtna , samt den 27 i samina månad, förmiddagen, på bordet lagda Memorial , med förslag till Ridderskapets och Adelns underdåniga Skrifvelse till Kongl. Maj:t , angående utfärdande af cn Kungörelse, sorn förklarar de Ätter, hvilkas Stamtafior äro ofullständiga , deras Representationsrätt förlustige, till dess Genealogier-; na blifvit complettevade ; blef berörde förslag af Ridderskapet och Adeln godkändt.
Förecjrogos, å nyo så vål Allmänna Be; svärs- och OeconomiteUtskottets, den 26 sist-' ledne Januatii afgifna , samt den 17 sistiedne Februarii af Ridderskapet och Adefn återremitterade Betänkande, i anledning af vackt; fråga om befrielse från skyldigheten att afska». la Barken å utsynte Ekar, som ock Utskottets den 2 sistiedne April meddelta och dea So i samma månad på hordet lagda yttrande,, i anledning af de vid Utskottets, torra Betan* kande gjorda anmärkningar.
Herr Manner st arn r Johan’.
Af d?t nu upplästa Betänkandet har jag inhämtat, att OeconomiaeUtskottet, uti sitt förra i ämnet afgifna* Utlåtande , såsom alternativ tillstyrkt fri Export af Ekbark emot behöriga Tullafgifters erläggande; men jag finnér nu , att Utskottet pti förevarande Betänkande frångått detta tillstyrkande, och i stället föreslagit, att en Jorc^ Den 4 Maji, /. m. 87 ågare eller Hemmansinnehafvare, som bevisligen erbudit närmaste boende Garfvare, den å utsynte Ekar afskalade Barken, men ej derföre kunnat erhålla skälig betalning, bör helt och hållet ifrån afskalmngs-skyldigheten och allt laga ansvar befrias-
Tåg för min del tror, att det ej är rätt att endast tillåta försäljning af en inhemsk vara innom vårt eget Land, till förmån för några enskilta Näringsidkare, och derigenom b taga Landtmannen ett tillfälle att genom Export af Ekbark erhålla en större afsättning och bättre betalning.
Då således detta förbud är en monopolisk Författning , anhåller jag om Herr Grefvens och LandtMarskalkens Proposition till bifall af för. sta Alternativet i förra Utlåtandet, eller fri Export rättighet af Ekbark Uppå derefter af Herr Grefven och handtMarskalken framställd Proposition, fann Ridderskapet och Adeln för godt bifalla Utskottets, i dess första Betänkande, gjorda hemställan , att utförsel af Ekbark, emot den Tull, som Kongl. Majrt i Nåder kan pröfva skäligt derföre bestämma , jemte fri disposition vid försäljningen deraf, hädanefter må blifva tillåten.
Företogs till pröfning Allmänna Besvärsoch OeconomiaeUtskottets, den 16 sistledne April afgilne, samt den 30 i samma månad på bordet lagda förnyade Utlåtande, rörande väckt fråga om rättighet för Lumpsamlare att om» 88 Den 4 Maji3 f. m. kringresa i Landet , samt om sättet till Lumpors anrkaffände för Pappersbrukens behof., Grefve Kallinge Pehr : I andra Länder, i synnerhet i Holland, samlas med yttersta sorgfällighet Lumpor , för att till Pappersbrukens behof användas.
Hos oss finner man sådant ligga öfverallt i rännstenar, på vägar, i torp och kojor och på alla sophögar, utan att någon vilt göra sig mödan att taga vara derpå
Om sådant skedde , skulle man erhålla en stor mängd Lumpor, som, använda till Papper , skulle göra priset derå mindre dyrt i en tid, då papperet behöfves så mycket och alldeles med öfverflöd användes, såsom , till exempel , man skall hafva ett Pass , skrifves det på ett helt ark, i stället för att det kunde vara tillräckligt på ett halft ark.
Herr Grefven och Landt Marshalk en hemställde, om icke, enär Utskottets i detta ämne först afgifna Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallit , Utskottets ifrågavarande Utlåtande nu endast borde läggas till Handliugarne j hvilket bifölls, Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs- och OeconomiasUtskottets , den 16 sistJedne
Aprii a tgl file, samt den 30 i samma månad på hordet lagda Utlåtande, i anledning af gjorda Anmärkningar vid Utskottets förut meddelta Betänkande, angående väckt Motion.
Den 4 Maji, f. m. 89 om en friare Tackjernshandel, fann Ridderskapgt och Adeln, att enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af RiödersKapet och A* deln bifallit, Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde läggas till Handlingarne, Föredrogs å nyo ConstitutionsUtskoftets , den 16 sistledne April afgirna, samt den 27 j samma månad förmiddagen , på bordet lagda Memorial, angående föreslagna ändringar i 14. §.
Riksdagsordningen, Herr Munch af Rosenschöld, Eherhard; Jag får blott anmäla den Reservation jag gjort i Utskottet emot den del af ifrågavarande Memorial, hvarigenom blifvit föreslagit, att i händelse en eller flera Classer, således äfven i händelse blott en Class bland en Stads valberättigade Innevånare hos Konungen anhålla om ett nytt valsätt, så kan sådant af Konungen egenmägtigt meddelas.
Jag anser farligt och emot all constitutionel principe, att Styrande Magten inblandar sig i en Samfällighets valförrättningar till Riksdagsman* Herr Grefven och LandtMarshalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade, till den handläggning 56. §.
RegeringsFormen Stadgar, antaga den af ConstiiutionsUtskottet föreslagna nya Redaction.
Ja och Nej, 9° Den 4 Maji, f. m.
I anledning hvaraf Herr Grefven och Daneli Mar skalken föreslog , att ConstitutionsUtskottets Memorial måtte , tillika med Herr Munck, af Rosenschölds dervid gjorda Anmärk» wing, till ConstitutionsUtskottet åteiremitteras, Ropades äfven Ja och Nej. Herr Munck af Rosenschöld :
Då jag gjorde min Reservation , tilläde jag derjemte den Anmärkning, att jag ansåg det vådligt, att medelst ett stadgande i RegeringsFormen, sådant som det nu föreslagna, lemna Regeringen ett di» rect tillfälle att inblanda sig i Nationens Riksdagsmannaval.
Jag tror derföre, att Memorialet bör till ConstitutionsUtskottet återremitteras» Herr Grefven och Landt Mar kalken förnyade sin först gjorda Proposition om antagande af den föreslagna Redactionen.
Ropades starka Ja, blandade med Nej. Herr Munck af Rosenschöld anhöll, det Propositionen om Återremiss af ConstitutionsUtskoUets
Memorial måtte å nyo framställas, och då , uppå derefter af Herr Grefven och Landt Marskalken förnyad Proposition om Å terremiss , åter ropades :
Ja och Nej , yttrade ; Herr Munck af Rosenschöld :
Om ifrågavarande förslag oförändradt antages, så skul' Den 4 Maji, f m. 9* Je deraf följa, att om blott en Class af någon iStads Innevånare hos Konungen anhåller om förändring uti det förut brukliga valsättet, gkutle Konungen genast kunna sådant hevilja.
Jag hemställer, om Nationen bör, man att eng dertill vara föranledd af någon Kongl? Maj:ts proposition i ämnet, sjelfviiligt gkva anledning filf inskränkning af sina rättigheter.
Friherre af Wetterstedt, Gustaf : Jag är fullt öfvertygad, att Kongl.
Majit är tillräckligt helåten med den Constituhonella Magt , gom Regeringsformen honom tillagt , för att vilja eftersträfva att få den ökad på det sätt, Herr Rosenschöld befarar.
Men om de val. berättigade Innevånarne sjelfve i en Stad skulle finna sig föranlåtne att hos Kongl.
Maj:t anhålla om någon förändring till större eller mindre del af den Valordning, sorn förut inHom samma Samhällighet tjenat till efterrät. telse, tror jag ej, att sådana hinder böra i Constitutionen läggas, hvilka skulle kunna afhålla Konungen , att å en så beskaffad begäran fästa det afseende, densamma kan förtjena.
Någon ensid g ändring, på bio t en Class Medborgares begäran, kan så mycket mindre vara att frukta, sorn den nya Redactionen innehåU ler , att ändring i Valsättet endast kan äga rum, enär antingen någon Stads samtelige valberättigade Innevånare, eller ock en elier dera Classer bland dem hos Konungen anhålla om fastställande af en ny Valordning förstaden, och Konungen, efter Vederbör andes höpnde, finnér skäl att härtill samtycka; och, 93 Hen 4 Maji, f. m. derest Konungen således , med iagttagande af ' dessa former, skulle finna för godt att bifalla någon förändring, sä vore sådant endast en å Konungens sida visad benägenhet att vilja foga sig efter de fles»e Valberättigades yttrade önskan j ett vilkor, sorn jag anser nödvändigt för helgden af de Röstandes rättigheter , och derigenom ett fortfarande föremål för Konungens omtanka och afsigter.
Jag förenar mig således, men endast af detta skäl , i begäran om Återremiss , på det att
ConstitutionsUtskottet må närmare kunna bestämma Redactionen af den föreslagna §., och undanrödja de farhågor, som nu af Herr Rosenschöld blifvit yttrade.
Friherre Cederström, Jacob; Då en Lei danrot gjort anmärkning emot ifrågavarande Memorial, och anmärkningen är af den beskaffenhet, att det torde vara behöfligt der. öfver inhämta Utskottets förklaring och närmare bestämmande så anhåller jag att Memorialet må, på grund af Herr Munck af Rosenschölds anmärkning, till Utskottet återremitteras.
Jag får till alla delar förena mig med HofCancelleren Friherre af Wetterstedt och Landshöfdingen Friherre Cederström.
Jag kan härvid ej underlåta att tillägga den anmärkning, att, så vidt min Riksdags - erfarenhet sträcker sig, har hvarken vid denna eller sistledne Riksdag , något förslag till inskränkning i Nationens Den 4 Majly /. m. 93 rättigheter kommit ifrån Konungen, men väl flera från Nationens egna Representanter.
Uppå derefter af Herr Grefven och handtMarskalken gjord Proposition , blef ConstitutionsUtskottets Memorial} i anledning af de dervid gjorda anmärkningar, till ConstitutionsUtskottet återremitterade.
Allmänna Besvärsoch OeconomiasUtskottets , den i 6. sistledne April afiåtne, saint den 30. i samma månad på bordet lagda Utlåtande , i anledning af Väckt Motion om frihet för Landtmannen, att mot låg elier ingen Tull få exportera sina Producter.
Herr Cederskjöld , Pehr Gustaf:
Jag för ödin del kan ej annat än vägra mitt bifall till OeconomiasUtskottets Betänkande.
Jag finner hemligen i högsta grad obilligt att hindra utförseln af Landtmanna-producter , under det samma slags varor äro till införsel tillåtna.
Jag tror , att om utförseln och införseln voro lika fria, skulle Handelsbalancen säkrast bibehållas i jemnvigt
Då skulle dessutom aldrig så stor skiljagtighet i prisen kunna äga ram s som man nu ofta ser inträffa, såsom till exempel , att ett Lispund Oxkött måsts säljas
I Skåne för r R:dr R:g:ds, under det att i Stockholm betalas inemot 4.
Om Sveriges södra Provincer finge till
Dannemark* Hufvudstad 94 Den 4 Maji, f. ni. utföra sina Producter, skulle' också Sveriges Hufvudstad, utan tunga för handelsvågen * kunna från det närbelägna Finland hämta fyllnad i sina behof.
Jag får således ödmjukast anhålla, att Betänkandet måtte, jemte denna min anmärkning, till Utskottet återremitteras.
Grefve Kalling, Pehr: f)e Anmärkningar Herr Cederskjöld framställt äro ganska grundade.
Hvarföre skall det ej Vara hvarje Svensk man tillåtit att få exportera hvad man vill?
Jag skulle högtideligen önska att ProductPlacatet måtte upphäfvas, Herr Munck af Rosenschöld: jag tagef’ mig friheten att i anledning af det nu förevarande ämnet omnämna, det jag under Motions* tiden framställt en Motion, angående åtskillig® correåtiv mot Finska Handeln.
Och som vederbörande UtskoU , till hvilka samma fråga bli (vit remitterad, ännu icke deröfver afgifvit något Utlåtande, får jag anhålla, det Ridderskapet och Adrin täcktes låta ert påminnelse derom till dessa Utskott afgå Jag önskar för min del -å mycket mera att detta ämne snart må till pröfning förekomma . sorn jag är sinnad att till ett ytterligare correctiv' mot Finska Handeln föreslå en tillräckeligen utsträckt Nederlagsfrihet för Stockholms Stad* i afseende å de varor hvilka Fmnarne tillförene upphandla» härstädes, men hvilka, sedan efter 1815 års Riksdag Tullen på en vara blifvit förhöjd och en del af de6sa till Införsel förbudna, de Den 4 Maji , f. nt.
95 nu mera för det masta afhämtas från Köpens hamn, Hamburg och Lubeck.
Herr Grefven och LandtMar&kalken hem* ställde, om icke Ridderskapet och Adeln ansåg
QecooomiteUtskottets Betänkande böra, i anled* ning af de dervid gjorde Anmärkningar , till Utskottet återförvisas, Bifölls.
Då OeconomiieUtskottets ifrågavarande Betänkande nu blilvit af Hogloflige Ridderskapet och Adeln till Utskottet återremitteradt, får jag begära, det Utskottet måtte anmodas, att vid Återremissens besvarande närmare uppgifva, på hvad sätt och med hvad vilkor en fri Export af Landt* manoavaror ina kunna befordras.
Efter hvad jag kan finna, utvecklar ej Friherre Wrangel Memorial, som gifvit anledning till Betänkandet, detta ämne på ett nog tillfredsställande sätt, och har derföre vållat att ej Utskottet närmare yttrat sig i detta ämne.
Uppå derefter af Herr Grefven och LandtMarskalken gjord Proposition, fann Ridderskapet och Adeln lör godt tillåta, att Grefve Mörners anmärkning finge åtfölja den redan besluiade Återremissen till OeconomiaeUtkottet.
Herf Grefven och Lan dt Marskalken frågade , om Herr Munck af Rosenschöld kunde uppgifva, till hvi.ka Utskott dess Motion, angående correctiv mot Finska Handeln, blifvit remitterad. 96
Den 4 Maji, /. w. Herr Munck af Rosenschöld: