Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Boye i början af sitt anförande yttrade, rörtde -svårigheten för Utsk. att fatta beslut i anledn. af ett Stånds föreläggande, flan har dock sedermera sjelfl bält denna svårighet genom förslaget om en inbjudn. i ämnet till de andra Stånden, och jag förenar mig i begäran om propos. derom.
Ad. behagade ålägga BaneoUtsk. att inom kortaste tid, och senast inom instundande fredag, inkomma med berättelse och anmälan om förhållandet med ifrågavar. mål.
Jag tror den propostn vara bäst, att R. o. Ad. genom utdr. af sitt prof. förständigade Utsk. att inkomma med svar inom 3:ne dagar.
Uppå förnyad framställning blef den af H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, nyss gjorda propos. af R. o.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade inbjuda de öfriga RiksStm att i detta beslut sig med R. o. Ad. förena.
Bifölls. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att plenum skulle komma att förtsättas på e. m. kl. 7.
Den 20 Maj f. m. 243 Upplästes och Jades pä bordet nedannämnde inkomna memor. och utlåtrn från Constit ut ion s Utskottet: N:o 124. till BorgareS.t., med ytterligare hemställan om deltagande i voteringen öfver den i memor.
Nro 54 uppgifna propos.; IV:o 125. angrde utgången af inom förstärkta Conslit.- Utsk. anställda voteringar; BancoUtskottet: N:o 148. i anleda, af de inom H. R. o. Ad. framställda anmärknrr vid Utskrs under Nro 148 afgifna betänk.
N:o r49- > anledn. af ett RiksStrs uterremiss å Utskrs memor.
JVro 145; Expedit ion sUtskottet:
N:o 3o. i afseende på förekommande af omtryckning utaf vissa till hillänget till RiksStms prot. hörande handin'; N:o 3r. angrde särskilda arfvoden i afseende på fullgörandet af åtskilligt arbete, som efter riksdagens afslutan->- de återstår och tillhört Exped.Utskrs befattning.
St. till plenum plenorum, afgingo H, Ex. Hr Gr. o. Landtm, samt R. o. Ad. kl. till 1 lill rikssalen, hvarest Fi. Ex. F!jr Statsministern för utrikes ärenderna, å K.
Mrs höga vägnär, uppläste K.
Mrs nåd. tal till R.
St,, innehållande svar å åtskilliga af dem till K. M. i tind. öfverlemnade skrifvelse)-, lör:de Jagfrågor; hvarefter H. Ex. Hr Gr. o. J_,andtm., å R.
Strs vägnar, uppläste R.
Strs lind. skrifvelse i anledn. af K.
Mrs nåd. propos., angrde lag för inrikes vexlar. R. o. Ad., som före afgången från Riddarhuset beslutat att åtskiljas vid utgången från rikssalen, åtskiljdes kl. £ till 2 e. m.
In fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe, Onsdagen den 20 Maj 1835.
Plenum kl. 7 e. m. Från H.
Ex. Hr Gr. o. Landtm, hade till underteekn.
Ridd.secret. ankommit följande skrifvelse, som upplästes:
Som jag är hindrad uppkomma vid början uti det till i dag på e. ra. utsatta plenum, torde Hr Ridd.secret. anino - Den ao Maj e. ra. da den äldste närvar, ledamoten att emottaga klubban och föra ordet hos R. o. Ad.
Stockholm d. ao Maj i835.
I anledn. häraf emottog Gr. Horn, Claes Fredr., klubban och öppnade sammankomsten.
Företogs till pröfning Exped.Utskrs d. 17 dennes på bordet lagda mentor.
N:o 29 till R. o. Ad. i anledn. af gjord framställning om en grundlagsförändrings intagande i riksd. beslutet.
Exped.Utskrs yttrande, att samtliga RiksSttns eller förstärkta Constit.Utsk:s beslut erfordras, för att en grundlagsförändring ina kunna såsom fullständigt beredd antagas att hvila till nästa riksdag, är tvärtemot grundlagen, hvilken säger, att ett af Constit.Utsk, afgifvet betänk., dervid inga anmärkntr göras och således beslut icke af något
Stånd fattas, skall hvila till grundlagsenlig behandling vid nästföljande riksdag.
Det är den af några ledamöter framställda villosats, hvartill grundlagen aldrig gifvit anledn., att en grundlagsförändring skulle erfordra 2:ne efter hvarandra följande riksdagars bestämdt uttryckta beslut am densammas antagande, som vållat denna villomening af Exped.Utsk. och som föranledt Utsk. att icke iakttaga, hvad som verkligen ar R.
Utsk. har rätteligen, på sätt
Hr Cederschjölds anmärkn. jemväl innehåller, anfört, att 3:ne Stånd gjort anmärkntr mot Constit.Utskts förslag och att dessa anmärkn:r innefattat Ståndens tanke, att förslaget borde delas och icke, såsom bestående af oskiljaktiga delar, hvila till nästa riksdag; men vid granskningen af dessa anmärkn:r har Constit.Utsk. funnit sig förbindradt af sitt förut fattade beslut att skilja förslagets delar.
Sedan detta svar ankommit från Constit.Utsk., hafva 3:ne Stånd, utan att lagen dertill lemnar någon anledn., ansett sig kunna undanrödja den ena delen af förslaget och besluta, att en annan del deraf skall hvila till nästa riksdag, och det under rubrik af vidblifvande af deras förra beslut, hvilka s. k. beslut dock endast varit Ståndens såsom gemensamma tankar uttryckta anmärkn:r.
Inom PresteSt. vägrades af talmannen denna olagliga propos., hvilken i de 3 öfriga Stånden, på derom gjord begäran, af deras talmän framställdes.
PresteSt;s yrkande af den vägrade proposm föranledde, att frågan förklarades hvilande och öfverlemnades till Constit.Utsk. i enlighet med grundlagens lydelse.
Sedan nu Constit.Utsk. afgjort frågan med den Utsk. i grundlagen tillerkända myndighet, att fatta sitt beslut med R.
St:s rätt, så är frågan slut, utan afseende derpå, huruvida Utskts majoritet haft rätt eller orätt.
Frågan har blifvit slutligen afgjord derigc - Duii jo Maj c. ni. 245 norn, att Utsk. gillat Hr Ärkebiskopens vägran, och förslaget måste således, sådant det af Constit.Utsk. är afgifvet, så framt grundlagen skal! efterh-fvas, antagas såsom hvilandc till nästa riksdags afgörande.
Samma förhållande, som i denna fråga äger rum , inträffar i många andra frågor, deri II.
St:s ratt att besluta öfverlåtes till en delegation eller ett förstärkt Utsk.
Här sker denna öfverlåtelse icke till förstärkt Utsk., utan, till följd af grundlagens bestämmelser, till det oförstärkta Constit.Utsk. Erkännes icke RiksSttns skyldighet att i sådant fall låta saken bero af Constit.Utskrs afgörande, så kan man med samma skäl påstå, att om, på sätt 71 § lleg.F. afhandlar, ett Stånd ville undandraga sig att deltaga i allm. bevillningen och genom nämnd blefve ålagdt alt deri deltaga, så kunde Ståndet dock förklara, att sådant ej finge inflyta i riksd.beslutet.
Jag tror, att der lagen talar, mäste allt annat vika och får man ej afse Ståndets förut fattade meningar och individuella åsigter.
Den eftergifvenhet, Hrr Talmän i 3:ne
Stånd haft att göra den propos., som yrkades, har medfört, att dessa Stånd vidblifvit sina anmärkntr och sökt genomdrifva sin vilja; men i samma ögonblick, som en talman vägrar denna propos. och Constit.Utsk., med den rätt grundlagen detsamma tillerkänner, förklarat denna vägran öfverensstämmande med grundlagen, kan icke vidare någon fråga uppstå derom, att icke de öfriga talmännens opinion skall anses stridande emot lagen och de i följd af denna opinion fattade besluten således äfven måste vara olagliga, och då ingen anmärkn. emot sjelfva termerna i förslaget blifvit gjord, mäste äfven förslaget, såsom det i Utsk. blifvit uppfattadt, i riksd.beslutet intagas.
Jag begär således af Hr Gr. o. Ordföranden den propos. , att, med ogillande af Exped.Utskts utlåt., Utsk. måtte åläggas att i riksd.beslutet intaga förslaget om tryck fr:slagens återbringande i dess primitiva skick, med åberopande af Constit.Utskrs i ämnet afgifna betänkrn.
Cederströms föreläsningar i detta ämne icke hittills i något med det nu ifrågavar. likartadt fall rönt någon sympathi hos It. o. Ad., så skulle jag tro, att de ännu mindre i dag kunna göra åsyftad verkan, då jag tror 11. o. Ad. vara vederbörligen utledsnade vid de discussioner, som röra denna fråga, och således roed mindre uppmärksamhet afhöra de talare, som derom yttra sig.
Jag skulle hålla före, att det vore olämpligt och framförallt öfverflödigt att nu vidlyftigt utbreda sig öfver detta ämne.
Discussionen derom hade redan i går fortgått öfver 2:ne timmar, då frågan begärdes pä bordet, i detsamma den var nära att blifva afgjord.
Jag ser, att de flesta nu närvar, ledamöter äro desamma, som i går voro tillstädes, oell skulle derföre tro, att man utan särdeles vidlyftig discussion kunde komma lill slut.
Då det numera 246
Den 20 Maj c. m. ej är möjligt att genom bordläggning förorsaka tidsutdrägt, skall man kanske dock genom långa tal uppskjuta frågans afgörande och sålunda begagna samma medel, som jag påminner mig att Tribunen Cato i Rom begagnade, att nemi. en hel dag tala till folket, för att hindra en valförrättning till utnämnande af en Consul.
För min del vill jag endast med åberopande af den diseussion, som här i går föreföll, anhålla om den propos., att Exped.Utsk. måtte åläggas i liksd.beslutet intaga de delar af Constit.Utsk:s ifrågavar. betänk.
, som af alla 4 Stånden äro bifallna, hvaribland äfven frågan om indragningsmagtens afskalfande förekommer, och att, sedan detta beslut blifvit fattadt, R. o. Ad. måtte inbjuda de öfriga Stånden att deri deltaga, på det Exped. ^ Etsk. ej må underlåta att ställa sig beslutet till efterrättelse.
Cederström liar ånyo yrkat, att hela Constit.Utsk:s förslag skall intagas i riksd.beslutet, såsom livilande till nästa riksdag.
Lika med den siste värde talaren anser jag öfverflödigt att ingå i någon vederläggning af Hr Frih:s yttrande, helst jag förmodar, att knappt någon enda ledamot finnes, som på sådant .sätt, som han, förstår grundlagen; men det återstår ännu att häfva det tvifvelsmål, sorn några ledamöter tilläfventyrs kunna hysa om riktigheten deraf, att 3:ne
Stånd kunna besluta åtskiljandet af ett förslag, som Constit.Utsk. sammanbundit.
Jag har sökt bevisa, att något hinder derför icke finnes i grundlagen, utan att deremot ett sådant beslut af 3 Stånd måste blifva gällande; men om någon vill bestrida det, måste han åtminstone medgifva, att hela det af Constit.
Utsk. afgifna förslag icke är så till fullo beredt, att det kan i riksd.beslutet intagas.
Och hvad fattas?
Jo! votering i förstärkt Constit.Utsk., för att sammanjemnka PresteStts med de öfriga Ståndens mening.
Således måste ett af två äga rum: antingen måste målet återskickas till Exped.
Utsk., med anmodan att i riksd beslutet intaga de a:ne loista af alla 4 RiksSt:n antagna mom:n af Conslit.Utsk:s förslag, eller också måste det återskickas tili Constit.Utsk. med förständigande att upprätta voter:spropos:r till sammanjenmkande af PresteSt:s beslut med de öfriga Ståndens.
Jag ber att få tillägga, att jag numera icke strider för sjelfva sakens skull, ty jag har öfvergifvit allt hopp, att få den bifallna delen af förslaget intagen i riksd.beslutet, isynnerhet som den derför erforderliga beredningen numera knappast lärer medhinnas, utan jag strider nu blott för R. o. Ad:s värdighet, eller för att förekomma, att det första Ståndet ej vid denna riksdag må spela samma fö^a hedrande ro], som det sista Ståndet spelade vid sista riksdagen.
Den siste värde talarens yttrande har uppmanat mig att ytterligare begära ordet.
Han har Den 20 Maj e. ui. 247 nemi. yttrat, att derest icke 3 Stånds beslut skulle af R. o. Ad. anses tillräckligt, för att derpå grunda ett grundlagsförslags intagande i riksd.beslutet, så borde denna fråga nu remitteras till Constit.Utsk., för att genom sammanjemnkn:sförslag och omröstning i förstärkt Constit.Utsk. afgöra skilj— aktigheterna emellan PresteStrs och de öfriga Ståndens beslut och sålunda komma till slut.
Den värde talaren har genom oriktiga rubriker kommit lill ett oriktigt resultat.
PresteSt. har nemi. icke fattat något beslut, utan bar genom talmännens vägran att gifva propos. och denna vägrans gillande af Constit.Utsk. funnit sig af grundlagen hindradt att besluta om förslagets antaglighet.
Detta är det enkla förhållandet af saken, och några beslut kunna icke lagligen af RiksSt:n fattas i sådana ämnen som detta.
RiksStrn få endast göra anmärkntr, sorn förklaras för deras gemensamma tankar; men de äga ingen rätt alt besluta oin grundlagsförslag vid den riksdag, de inkomma.
Här talades i förmiddags om ynglingaåren och den värma samt den omogenhet, som med dem ofta äro förenade; men jag kan icke annat än förundra mig öfver, att en man (ty man måsteman vara, då man inträdt i representantkallet), då han har lagen framför sig, möjligen kan misstaga sig om lagens tydliga ord till den grad, att han af förkärlek för en sjelftagen ide vill åsidosätta, hvad lagen i allmänhet bjuder, för ögonblickets ingifvelse!- och jemväl med förbiseende af de följder, sådant kan hafva i framtiden.
Öfver träder man sjelf den ena dagen de förmer, som grundlagen stadgat, så får man också bereda sig på, att dessa former en annan dag från en annan sida skola trotsas, och det leder icke till frihet.
Der. apostroph, som den siste värde talaren egnat mig eller jag vet icke hvem, såsom ungdomlig, är icke väl tillämplig på mig.
Jag tror, alt jag temligen väl kan med den värde talaren jemnföras i ålder; men det är icke åldern, som här gäller.
Jag minnes härvid en anekdot om en person, som presenterade ett artificiell körsbärskart under en tidig årstid och sade, att det var rart i anseende till årstiden, men ännu rarare derföre, att det var ett 5o-årigt kart.
Cederström bar vid detta tillfälle fortfarande yttrat den mening, som lian under riksdagen i allmänhet förfäktat.
Ingen bör förtänka honom det, emedan det öfverensstämmer med hvad han förut anfört.
Hvad mig beträffar, så har jag äfven förut yttrat, att jag hvarken tror Constit.Utsk. å ena sidan eller RiksSt:n å andra sidan kunna, oberoende af hvarannan, framtvinga ett förslag till grundlagsenlig behandling vid en påföljande riksdag.
Min mening var således, att i händelse af stridiga meningar mellan Utsk. och Stånden skulle frågan förfal - Den ao Maj e. m. la, oell alt ingen påföljd uppkommer af ett sådant förslag.
Denna mening har likväl ieke blifvit af li. o. Ad. gillad.
Om jag lemnar denna mening derhän och blott håller mig till den, som synes lios li. o. Ad. hafva under denna riksdag varit rådande vid dylika frågors behandling, så kan jag likväl icke finna annat, än att, huru
Ståndet än må uttrycka denna mening, den likväl ej kan innehålla annat, än att blott det, hvarom alla 4 RiksSttn hafva gemensamt öfverenskommit, eller det, som förstärkt Constit.Utsk. genom omröstning beslutat, kan blifva hvilande till grundlagsenlig behandling vid en påföljande riksdag.
Nu är likväl förhållandet i detta fall, att hvarken 4 Stunds sammanstämmande beslut eller förstärkta Constit.Utskrs beslut finnes öfver frågans hviJande tili grundlagsenlig behandling, på sätt Hr Cederschjöld påstått.
I går tvistades här om hvad i detta fall blifvit beslutadt; jag har derföre till upplysning derom skaffat mig prot.utdr. från PresteSt.
Det är dateradt d. 12 Mars innevar. år och lyder, som följer; "Ståndet, som nu såg sig af formerna förhindradt" (d. v. s. af talmannens vägran af propos. och Constit.Utsk:s gillande deraf) "att vidtaga annan åtgärd, lät dervid bero, att Constit.Utskrs förslag må hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag."
Således är frågans skick sådant, att 3 Stånd beslutat söndringen af Constit.Utskrs förslag och att 1 Stånd låtit dervid bero, att Utskrs förslag må hvila till grundlagsenlig behandling.
Ii. o. Ad. täcktes deraf finna, att det ej finnes mer än 3 Stånds beslut för Ilr Cederschjölds mening, och att, om R. o. Ad. skulle i följd deraf vilja till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag antaga blott en del af förslaget såsom hvilande, skulle man komma derhän, att, endast med skillnad af tidsutdrägten från den ena riksdagen till den andra, grundlagsfrågor behandlades alldeles på enahanda sätt som den ringaste fråga i oeconomiska mål, hvari 3:ne Stånds beslut är afgörande.
Sådant lärer dock en hvar finna vara stridande mot grundlagens föreskrift och anda.
Jag kan således ej finna annat, än alt, då på ena sidan finnas 3 Stånds beslut och på den andra sidan ConstitiUtskts förslag och ett Stånds beslut, man ej kan komma längre, än Exped.Utsk. bar framställt.
Jag betviflar dock, att Exped.Utsk. haft rätt att ingå i den utveckling af frågan, som Utsk. afgifvit, utan anser det hafva varit både tillräckligt och rättast, om Utsk. blott sagt:
Vi hafva icke prot.utdr. om delning från flera än 3 Stånd; det 4:de Ståndet har ej fattat något beslut, hvaraf följer etc.
Jag förmodar således, att Hr Gr., o.
Ordföranden icke kan göra propos. på den begäran, Ilr Cederschjöld framställt, utan att Exped.Utskrs betänk, blott måtte komma att läggas till handhna.
Ur Dalman, Willi.
Ehuru jag fullkomligt gil - Den a» 3Iaj e. m. 249 gillar Hr Cederschjölds åsigt, att nemi. de 4 AiksSttn i sjelfva verket beslutat, att indragningsmagten skall upphöra och att detta således är ett II.
St:s beslut, och ehuru jag således tror, att Hr Gr. o. Ordföranden kan grundlagsenlig! framställa propos. derpå, att Exped.Utsk. må åläggas att i riksd.- beslutet införa såsom ett hvilande grundlagsförslag det af alla 4 Stånden fattade beslut, att indragningsmagten skall upphöra, skulle jag likväl, då man i alla fall, för att döma efter förmiddagens discussion, icke har någon förhoppning, att riksdagen ännu innan 4^5 dagar kan taga slut, tro, att man kunde gå den medelväg, att nemi. R. o. Ad., i anledn. af Exped.Utsk:s memor., uppdrager Constit.Utsk., att upprätta votertspropos. till omröstning i förstärkt Constit.
Utsk. öfver den fråga, huruvida förslaget om indragningsmagtens upphörande skall förfalla eller i riksd.beslutet införas, såsom hvilande till grundlagsenlig behandling.
Om då förstärkta Constit.Utsk. beslutar, alt det skall hvila, så linnes icke ens någon skenbar förevändning att undvika förslagets införande i riksd.beslutet.
Jag hemställer till Ilr Cederschjöld, som bättre än jag känner förhållandet med denna sak, huruvida icke en sådan medelväg kunde begagnas.
Ehuru jag icke tror, att den propos., som Hr Cederschjöld och jag begärt, leder till något resultat, tror jag ännu mindre, att det af Hr Dalman gjorda förslag kan leda till åsyftadt ändamål; ty jag torde få erinra Hr Dalman om hvad han troligen glömt, nemi. att vi a:negånger förut communicerat oss med Constil Ut,sk. i denna fråga och att precist samma begäran, som Hr Dalman nu önskar framställd till Constit.Utsk., förut blifvit till Constit.
Utsk. framställd, men icke af Utsk. beviljad.
Den definition af PresteStts beslut, som Hr v. Hartmansdorff gjorde, kan jag för min del icke godkänna.
Hr v. Iiartmansdorlf har ansett, att PresteStts beslut, hvari Ståndet förklarat, att det ansett sig af formerna förhindradt att vidtaga annan åtgärd, än att låta vid Constit.Utskrs betänk, bero, bar innefattat ett slags afslag på en af de deri förekommande frågor.
Jag anser tvärtom, att det beslut, PresteSt fattade, innebär ingenting annat, ehuru andra termer blifvit begagnade, än att PresteSt. ansåg Constit.Utsk:s förslag i sin helhet böra hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag.
PresteSt. har således godkänt hela förslaget.
De öfriga 3 Stånden hafva partielt godkänt vissa delar af förslaget, och då befinnes det, nar man gör ett öfverslag af alla 4 Ståndens beslut, att 2:ne frågor af de 3, som i betänk, förekomma, äro af älla 4 RiksSttn godkända.
Det är på denna grund jag tror, att den propos., hvarom jag vågat hos Hr Gr. o.
Ordföranden anhålla, vore den, som Ståndet rätteligen borde bifalla. 22 H. 3a Den ao MVj e. m.
Den siste värde talaren har förmenat, att någon votering i förstärkt Constit.Utsk. ej kunde komma att äga rum öfver denna fråga.
Jag får blott erinra, att saken nu är i helt annat skick, än den var, då den från ConstitUtsk. andra gången återkom.
Då hade alla 4 RiksSt:n gjort den anmärka., att sista mom. eller det, som angår jury inrättningen, borde förfalla, och således kunde icke då någon propos. till votering uppgöras, hvarföre också jag i min reservation afstyrkte det.
Men helt annat är förhållandet nu, då PresteSt. godkänt 3:dje mom. och de 3 öfriga Stånden ogillat detsamma.
Vid sådant förhållande kan en votering deröfver äga rum, såvida R. o. Ad. väljer den utvägen framför den, jag först föreslog, att anmoda Exped.- TTtsk. att i riksd.beslutet intaga de 2.’ne första mom:n af Constit.Utskrs förslag.
Jag tror, att båda sätten äro fullkomligt lagenliga, och det beror på R. o. Ad:s godtfinnande att välja, hvilketdera Ståndet behagar.
För mig är det likgiltigt, hvilketdera antages, ty jag ser förut, att icke något annat mål kan vinnas, än att R. o. Ad. fritages från obehagligheten att nödgas uppbära all den smälek, som det 4:de
Ståndet vid sista riksdagen fick vidkännas.
Det har blifvit yttradt, att PresteSt. godkänt hela det af Constit.Utsk. afgifna förslaget; men denna uppgift är oriktig.
PresteSt. har icke godkänt förslaget, att hvila till nästa riksdag, utan det är utredt, att, sedan Constit.Utsk. gillat proposrns förvägrande, PresteSt. förklarat sig vara af formerna förhindradt att hindra förslagets hvilande till nästa riksdag; ty PresteSt:s opinion har, lika med R. o. Ad:s och min enskilda, varit, att de i Constit.
Utsk:s betänk, förekommande förslag bort vara åtskiljda; men då PresteSt. blifvit genom lagarna förhindradt att få sin opinion fram, har PresteSt. varit nog upplyst att lyda lagen och icke tro sig komma under smälek genom sin laglydnad.
Här vill man deremot vinna sin afsigt genom olagliga beslut, såsom det att Constit.Utsk. skulle åläggas uppgöra voter:spropos. i frågan; men då Utsk. gillat PresteSt:s talmans vägran att gifva propos., så är det mer än otillbörligt att vilja ålägga Utsk. att derom uppgöra voter:spropos., och jag finner obegripligt, att man emot lagens tydliga föreskrift vill begära det.
Mot den siste värde talaren retorquerar jag just hvad han nu yttrat, att det är obegripligt, att en menniska vill sätta sig emot grundlagens tydliga ord, endast med den skillnad, att han är ensam om sin mening, då jag hoppas att för min mening hafva såväl detta som de andra Ståndens opinion.
Jag vädjar dessutom til! det på bordet liggande prot.utdr. från PresteSt., deri Ståndet förklarat sig förhindradt att skilja frågorna åt, men derföre godkänt liela förslaget att hvila till grundlagsenlig behand - D c n ao M a j c. m. ling vid nästa riksdag.
För öfrigt får jag nu afsäga mig ali rätt att vidare yttra mig i detta ämne.
Frill. Rantzou, Joli. Alb., förenade sig med Hr Cederschiöld.
Jag anhåller, att Hr Ridd - secret. måtte uppläsa sjelfva slutmeningen i Exped.Utskrs hemställan.
Exped.Utskrs förevar, memor. slutar sålunda: ”så har Exped.Utsk., såväl i följd af dess redan yttrade åsigt, att samtliga RiksStns eller förstärkta Constit,Utsk:s beslut erfordras för att en grundlagsförändring må kunna såsom fullständigt beredd antagas att hvila till nästa riksdag, ansett sig icke böra upptaga ifråga\ar. 2:ne mom. till införande uti omförmälde § af riksd.- besl utet.”
Jag finnér nu, att Exped.- Utskrs förslag åsyftar att låta frågan förfalla, hvilket är öfverensstämmande med den mening, jag förut yttrat.
Jag har således ingenting emot Utsk:s framställning att invända.
Ordföranden yttrade, att enligt hvad han uppfattat, hade 4 meningar sökt att göra sig gällande.
En ledamot har begärt först, att Exped.Utskrs mentor, skulle läggas till handbna, och nu sednast, att det måtte bifallas.
En annan ledamot hade yrkat återremiss af mentor., med åläggande för Exped.Utsk. att till grundlagsenlig behandling i riksd.beslutet upptaga, hvad Constit.Utsk. i sin helhet föreslagit rör:de tryckfr.förordnrs återbrigande tili sitt ursprungliga skick.
Andra ledamöter hade yrkat, att Exped.- Utsk., till följd af 4 Stånds sammanstämmande beslut om antagande af t och 2 mom:n af Constit.Utskrs meinor.
N:o 4° till grundlagsenlig behandling, skulle upptaga dessa 2:ne mom. bland de hvilande grundlagsfrågorna, och 2 andra ledamöter hade yrkat, att R. o. Ad. skulle anmoda Constit.Utsk. att i öfverensstämmelse med Ståndens beslut upprätta voterrsproposrr.
Hvad den sista meningen anginge, ansåg Hr Gr. grundlagarna förhindra en sådan forms iakttagande i närvar. fråga.
Hvad åter de öfriga meningarna anginge, och då först bifall till Exped.Utsk:s memor. blifvit yrkadt, hemställde Hr Gr., om R. o. Ad. behagade godkänna Exped.- Utsk:s nu föredragna memor.
Hr Gr. o. Ordföranden yttrade, att i fråga om contrapropos:n vore det 2:ne opinioner, som sökte göra sig gällande: den ena, som önskade, att Exped.Utsk. skulle åläggas att såsom hvilande till grundlagsenlig behandling upptaga de 2:11c första moram af Constit.Utskrs memor.
N:o4o; Deli ao Maj c. m. den andra, sorn ville, att alla tre moram skulle fa upptagas.