Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Denna Proposition, jemte den dermed ätföljande plan för organisationen af NationalBewäringen blefwo nu af undertecknad HofCantzler uppläste, pä sätt de wid detta Proiocoll finnas bilagde, och ä StatsNadets fainteliga Ledamöters enhälliga underdåniga tillstyrkande af Kongl. Maj:t gillade: och flulle Propositionen till Riksens Seander af undertecknad contrasigneras.
In kiäem krotocollc» 6. ak ^VettorKoät.
Prokoeoll hallit inför Hans Maj-t Konungen uti ScatsRädet pä Stockh. Slott d. 6 Nov. 1809.
När-varande Hans Excellens, StaksMinistern för utrikes ärenderne Herr Friherre v.
LnZeiiröm.
StatsRäden Friherre kotenblacl.
Friherre v. platen.
Friherre ^cklerbotk.
Wid justeringen af det inför Hans Kgl. Majit Mi StatsRädet nästledne dag förde Protokoll anför - Den 7 November- 4ZZ förd-: StatsRädet Friherre Uolenblaä i underdänig, het, afwensom undertecknad anmälte sig wara afHofCanlzleren Friherre af Metterstsät anmodad ä desi wagnar underdänigst anföra, att de instämde med ds öfrige StatsNädets Ledamöter, hwilka tillstyrkt Kgs. Maj:ts Nädiga Proposition till Riksens Stander angående kraftigare medel till Rikets försina^ och framtida säkerhet, i den underdåniga önskan, att det i StatsRädet d. zi sistledne Oct. sörda Protocoll matte till Riksens Ständer blifwa öfwerlemnadt, samt i det förklarande hwarpä denna önstan grunda, desi Och täcktes Hans Kongl. Masit i Näder tilllata att afwen detta Protocoll finge till Riksens Stander expedieras.
7n kictem krotocollc» Illans ^ärta. -Zerr Grefwen och LandtMarffalkcn, yttrade sig. at< dä Ridderstaper och Adeln nu, efter sin önstan, erhållit del af SkatsRadcts utlåtande, torde Konungens i förra Plenum pä bordet lagda Proposition aler till ventilalionsmmne fä företagas.
Herr LandtMarstalken wille derwid erindra, att enligt Regeringsformen, borde densamma till något Utstött remitteras, och hemstalde derföre till Ridderstapet och Adelns pröfning, hwart denna remisi borde göras.
Friherre Legerström, ^sacob, förklarade, att efter hans öfweriygelse wore Stats och OeconomieUtstotten de enda af de hittills.tillsätta, till hwilka denna fraga kunde iremilkeras.
Men dä desia Utstött redan wörö gansta mycket sysielfakte, wille han hems Fjerde Band'55, s§. ' stal; 4Z4 Den 7 November!. ställa/ om icke ett nytt Utskott kunde utnämnas son! med anstalterna till Rikets försmår ensamt kunde fä befatta sig och hwilket skulle kunna hinna fortare än nägot af de förra att bereda detta wigtiga mäl.
Grefwe De la 6ar6ie. ^acob- Jag skulle gerna bifalla detta Friherre Legerström» förslag, om icke redan BondeStändet hade alldeles afstagit den i fräga marande Konungens Proposition > och deraf således icke följde, att dä detta Ständ afgjort frägan, detsamma blefwe inaötivt, och det nya tillsatta Utskottet ej kunde arbeta.
Min tanka är deremot, att såsom en preliminaire fräga det först
Mätte hänskjutas till ConstltutionsUtskottet att yttra sig huru förhallas bör i denna högst owanliga caku8, och till hwilket Utskott ett mål bör remitteras, hwilket, åtminstone efter hwad jag funnit, pä intet ställe och i ingen § af Regeringsformen finnes nämdt. ^.örr V/inAurckj Lokatt Oieäric.
Herr Grefven skulle hafwa sagt att BondeStändet begätt ett olaglighet.
Grefwe De la Llaräie.
Jag tror ej att någon Ledamot här inom detta Stand äger rättighet att föreskrifva en annan hwad hatt borde saga.
Hwad jag yttrat är enligt min öfwertygeise, och den kan af ingen mig förestrifwas.
Härefter uppkom NägoN oro, i anledning hwaraf Herr Grefwe» och LandtMar skalken erindrade cm »thdwändiZheten as stillhet och ordning
- Den 7 November 4 ZS Grefwe körner, ^clolxbt 6öraNi Den Mi!
Märkning Herr Grefwe 1)6 !a Oaräie gjort har wisserligen fikt warde.
Men nar Confkitutionen förestrifwer, att alla allmänna frågor ej fä i Riksens Ständers Plena företagas utan nödwändigt stola till behörigt Utstött först remitteras, och benna KongsMajlis Nädiga Proposition ej rörer tragott grundlagsfråga > ser jag ej pä hwad stal bett till ConstilutionsUtstottet katt komma att reMitteras.
Att afgöra huru i ett' sä omanlig catus som detina bör förhällas- att afgöra huru grundlagen bör förstasoch således att förklara densamma, vin det Uppdroges ät ConstitUtionsUtstottet, more döt att ät detsamma Itppdräga en Magt, som jag för min del ej Mille hafwä tillstyrkt eller med mitt bifall stadfästadt, Meb min öfwertygelse är det mest öfwerensstättimattde' att ttt särstildt Utstött matte sörordnas, till hwilket bettna Konungens Proposition mä retttitteras, hmarpä jäg anhaller om Herr Grefwens och LandiMarstal« tens Proposition, samt att de andra Sländen Mätts anmodas att pä lika satt förfara Ropades ^lej och Ig Zrihe. rre ^illjecrantir, sobatt VVilholm- Jäg är äf Herr Grefwe körner förekommen i anförandet af vett tanka, att förfrägan hos ConstLtutiottsUlstottet wore gansta betänkellg, inett skiljer Mig ifrän Herr Greswen deruti, att jag tror ämnets Natur afgöra till hwilket Utstött dek bör teinitterasZ hwarsöre jag icke inser nägon ordsak lill formerandS
Äf något nytt, i Regeringsformen icks omnämlldk 1m 4z6
Den 7 November. flott.
Jag får derföre wördsamt tillägga, akt under detta Riksmöte flera wigtiga frågor blifwit pä
Rid, dårhuset med lugn ventilerade, dä andre Ständ genom
Deputationer redan tillkännagifwit huru de dem afgjordt; BondcStändets, sä hastigt fattade beslut, bör således icke kunna afbryta Ridderstapeks och Adelns rådplägning. 8rlberre Ltael von IstoMmn, Lorsttx Luflvl§- Twrjleämnet lärer här sörmodeligen endast wara om de Utskott dit denna Proportion bör remitteras.
En wärd Ledamot har förestagit att det ställe ske till ett särskild Utstött; men dä frägan är om Swensta Medborgares frihet kan beröfwas, och om en sak sadan som en conscription, hwilken i Swerige förut är alldeles ohörd, och säledes om en grundlagssräga, ledande tilt att alldeles omforma förut gällande inrättningar, anser jag för min del rättast, att den Lill ConstitulionsUtstottet remitteras. Zerr Uotlflicb, Larl kreäric.
Det torde anses förmälii, alt jag wägar yttra mig uti denna sak, men jag anhäller ail deröfwer fä meddela mina tankar.
Om här wore fräga om Ridderstapet och Adeln enskildt, wore den i alla afseende!! snart afgjord- Swensta Riddersman hafwa aldrig twekat att gripa till wapen för Fäderneslandets sjelfständighet, att uppoffra sig, för dest frihet.
De stola aldrig upphöra att hysa samma tänkesätt, alt lifwas af samma nit för Fosterlandets ära och sjelfbestånd.
Men här är fräga om alla Medborgare af alla Clcister, om en vwilikorlig skyldighet för persöner af en wist alder att , bära Den 7 November. 43 ? bara wapen, här är pä wifft sätt fräga om dessas personliga srihet.
Detta är af sä mycken wigt, sä stort inflytande pä Statens imvärtes lugn och kanske framtida wälständ, att den största noggrannhet derwid bor iakttagas.
Som de Utffott dit denna fräga möjeligen skulle kunna hänwisas, äro sä sysselsatte med andra ärender, att de swärligen ffulle kunna derä lemna den uppmärksamhet, som ämnets wigt fordrar, kror jag att ett särskildt Utffott kunde san as för att gransta detta wigtiga ärende, och deröfver afgifwa ett utlätande, som kunde till Riksens Sianders egen och Allmänhetens tillfredsställelse bereda och grunda ett beslut, Grefwe Uövenbjelm, Larl, hade allenast en erinran att göra i afseende pä hwad en Ledamot nyst förut yttrat-
Han hade sagt att den föreflagns NationalVewäringm ledde till att beröfva Swensta Medborgare sin frihet, hwilket Herr Grefven ej kunde finna.
Widare hade han sagt, att den more en i Swerige förut alldeles ohörd sak, dä det- likwäl af älder warit en för hwar Swenff man gällande pligt att wäpna sig för Statens förswar.
För öfrigt wille Herr Grefven titt alla delar conformera sig med Herr kollllieb. -Aerr Lock., LorAx Iwiäviss, instämde med Grefwe Lövenkjelm, att pligten att wäpna sig till Fäderneslandets förswar, ej wore en i Swerige förut ohörd sak; men wille allenast erindra, att dä denna pligt war gällande, existerade ännu icke i landet nägot Indelningswerk.
Den 7 November friherre'
Leäerström, tillstyrkte ä nyo att xfi särskildt
Utstött till detta mflls utredande mätte fyxppdnas, Herr ^orcienliolps, kristers, instämde med Grefwe Os la LLrclis, att fragen till UonstitutionsUlstotlet matte förwisas, och fann de af Grefwe O? tfa Osrstie anförda stal fullkomligen bewisande.
I Herr Kotd!isb8 förslag kunde han för fin del all?
Pritz ingq, Zriherre siäHjencrLntL.
Dä jag icke kan fö? rena mig deruti, att ett nytt lUstott wäljes för detta Wals utarbetande, grundas mitt wagrande derpå, att jag anser alla förekommande frågor kunna hänwisas M Något af de i Regeringsformen stadgade Utstött, pch pgärng medger tillsättandet af flera 'än de derstädes uppräknade; hwart dey förewarande Kongl, Maj.ts fstädiga Proposition bör remitteras, tycker fag icke wara underk-.stadt föx nägon willrädighct, W första orden af den der ivid följande plan meh Uppmärksamhet läses, Jag hemställer hwart en Författning hörer som afgör ägandet af MedborgsmanNg rättf
Ian något annat än GonstilutionsUtstottet fomma i frgga, att öfwer ett sadans ämne sig utlåta d
Mäspm stöd för min tanka bör jag också erinra, sl't j de Stater som antagit Confcriptionen, utgörg Aörfattningarne derom en del af Grundlagen.
Herv 'Oakm, ?ssir, erindrade^ att om Ridder?
Wpet och dfdeln beflöt att nedsätta ett nytt Utstött, stM kgnffe den hädelsen inträffa, att ett helt Skäntz Den 7 November.' §39 deri aldeles icke deltoge.
Det wore således hans tanka att saken lill ConstitutionsUtffottet hänwistes, hwilket i sädant fall kanffe med nägra Ledamöter torde böra förstärkas» Herr 6nxenvalstt, ^zcob Lric, anmärkte att saken wore den samma i ett äldre som i ett nytt
Ut» skott, och att deri det fjerde Ständets Ledamöter, om de ansägo sig bundna af ett faktadt bestuk, kund? stiga upp och undandraga sig att i öswerläggningarne deltaga» Gref lVlörner, ^stolpil 6öran, yttrade sig att förewarande ämne wäl kunde delas, och att i sädant fall ConstitutionsUtffottet skulle möjeligen wara i stand att yttra sig öfwer en priliminaire fräga, huruwida NationalBewäringen wore en grundlagsfråga eller ej: men öfwer sjelfwa fåken trodde han, med all den aktning han hyste för detta Utskotts Ledamöter, att de ej med nägon stags sakkännedom skulle kunna afgifwa sitt ullätande» Herr UotKIieb, Sä wäl med anledning afhwad Herr Friherre viljsncrantr som af hwad Gref vs la (ZarälL anfort, instämmer jag deruti, att sä wida ej Ridderffapet och Adeln anser ett särskildt Utskott böra sättas, frägan om en NationalBewäring häldst kunde remitteras till ConstitutionsUtffottet.
Den har förr under denna Riksdag der blifwit wäk och af Utskottet med yttrande till Riksens Ständ?
Hswerlemnad» Grsf Den 7 November.
Gref körner.
Da denna fräga förra gången i ConstitutionsUtstottet förehades, war den wäkt af en Ledamot deraf som war Militaire.
Nu finnes i samma Utstött ingen Militaire, i följe hwaraf
Ut« flottet swärligen kan domina öfwer tjenligaste' sättet att förswara Riket. ^err RotKIwd.
Dä Friherre vonklaten uppgaf proiecket till en NationalArmering, gjorde han det icke såsom Militair, utan såsom Ledamot i ConstilutionsUtstottet, och förflaget blef af detta Utstött tili Riksens Stander öfwerlemnadt. Zerr'8ilkverllolxe.
6ustak ^brabam.
Utan att inga i någon undersökning huruwida ConstitukionsUtstottets
Ledamöter skulle aga skicklighet akt utreda frägan om en allmän NationalBewäring, tror jag mig endast i stöd af Regeringsformens ordalydelse, Lunna pasta att denna fräga ej till ConstititionsUtflottet kan remitteras.
Den Zz Z i Regeringsformen caracteriserar uttryckeligen detta Utstötts befattning, och dä deri heter att ConstitutionsUtstottet ager att wäcka och upptaga frågor, rörande förändringar i Grundlagarne, och yttranden Leröfwer till Riksens Ständer afgifwa, samt gransta de i StatsRädet förda Protocoller, kan wäl denna fräga omöjeligen förås ibland dem, hwilka af detta Utstött kunna upptagas. Zerr UotKIieb, uppläste den §z § Regeringsformen, och vä han medgaf rigtigheten af Herr Lil-, vLsstolpes anmärkning i anfeende till
Regeringsform mens Den 7 November.
44 r mens ordalydelse, erindrade han tillika det denna fråga lik» litet syntes honom höra till dem, som under Allmänna Beswärs- och OeconomieUtstottets handläggning kunye komma. Zans Excellens Herr Grefwe Uuutk», ikric.
Att denna sräga till ett Utskott bör remitteras, synes mig otwifwelaktigt, äfwensom det med discurserna här alldeles öfwerensstämmer: det twetydiga är allenast hwart den bör remitteras.
Kanske arv' mina tankar derom felaktiga, och det skulle wara mig okärt, men mig synes att Constitutionen i detta fall ar tydlig.
Den 7g § säger, att inga nya pälagor, ntstrifningar af manskap, eller af penningar och makör, mä hädanefter, utan Riksens Ständers fria wilja och samtycke, i den ordning föruknämndt är, päbjudas, uppbäras eller fordras.
Den 89 tz föreskrifter alt de mäl som röra Rikets allmänna Styrelse stola af Allmänna Beswärs- och OeconomieUtskottet upptagas och beredas hmaresker förfares pä det sätt, som angående Lagfrägor är stadgadt.
När wi återgå tillbaka till den 87 § sinne mi deri huru Lagfrägor böra behandlas, hwarefter dä äfwen detta mäl bör handteras.
Desta § § sammanlagde och sins emellan jemnförde synas mig således utwisa wägen huru med denna sräga bör förhällas; hwarföre, i sall jag icke misttager mig, jag för min del tillstyrker ast den till OeconomieUtstottet mätte remitteras.
Arr Ljörnsijerns, IckaZnus, utbad sig fä anföra, att säsom Gref förner anmärkt frägan kunde helas i twenne.
Han trodde att sjelfwa conscriptions, inrätt, 442 Den 7 November. inrättningen i afseende pä desi fördelning öfwer landet wäl kunde pröfvas och beredas af Allmänna Bcfwärs- och OecononueUtskottet, men akt den Mjlitairiska organisationen, såsom ej »varande ett hushålls mäl, till utarbetande qt ett särskildt
Utdött borde öfwerlemnass.
Grefwe klörnor, I anledning af Hans Excellens Grefwe kumb? yttrade mening får jag aller nast hemställa, huruwida den 89 L R'gerings-or, men här rätteligen kan och bör anwändas.
Detta mäl, ym det efter densamma behandlas, skulle komma ibland dem öfwer hwilka Riksens Ständer ägg att till Konungen öfverlemna sina underdåniga önstmngax, hwilket was ej, i en sräga af sä mycken wigt, wore rättwist och billigt, Den 82 § som handlar om ändring i roteringar, reeruteringar m. m. d, synes mig deremot förestrifwa att detta mäl fordrar Konungs och Ständers sammanstämmande beslut, och wara den rätta som wid detta tillfälle böx anwändas, Herr Qripenvalät, Lric, förenade sia med Grefwe förner.
HanS Excellens Herr Grefwe Kuuttt.
Jag kan för ingen del förena mig med Grefwe IVlörner i den mening, att d, 89 Z rörer endast sädane mäl hwari Riksens Ständer aga att till Konungen yttra sina Anderdäniga önskningar.
Sädane äro de hwilka i början af Z omtalas.
Men sista Momentet lyder; Will Konungen ät Riksens Ständer öfverlemna att gemens Den 7 November.
44Z gemensamt med honom nägot afgöra, som Rikets allmänna Styrelse rörer, dä sörsares dermed, pä det sätt, som angående Lagfrägor ar stadgadt.
Detta Moment synes mig innehålla ett undantag ifrän §:s öfriga föreskrift, och berättigar Riksens Stander att wid sädane tillfallen utöfwa sin beslutande ratt.
Sä förefaller fåken wig, men min öfwertygelse kan maxa felagtig, Grefwe körner.
Uppläste derefter den 89 pch erindrade att deri tydligen, enligt hans tanka, more utsatt att Riksens Stander öfwer sadane mäl endast kunde yttra sina underdäniga önskningar, hwad det sista Momentet anginge, rörde det allenast
Kos nungens förhållande wid de tillfallen han med Riksens Stander gemensamt derom wills rädfräga.
Hans Excellens Herr Grefwe UuutK.
Om sa ar sär jag allenast beklaga akt Constitution äc sä otydlig, att man om rätta förståndet af en § kan hysa fä stridande meningar, Friherre ^lannerkeim, Uars ^uZust.
Den har yltrade skiljaktigheten i meningarne tyckes wisa akt hufwudfrägan ej ar alldeles klar.
Det, är ej min tanka gtt deri inga, Jag will allenast wända Högloft.
Ridderskapet och Adelns uppmärksamhet derpå, att alla'hittills nedsatta Utskott aro sa systelsatte, att dy swärligen kunna medhinna de göromål
Ve redan äga.
Att äter förstärka desta Utskott, more ytan ändamål, i sall hela Utskottet skulle i arbetet Maga work, äler meningen att de till nägot rusko-'! 444 Den 7 November. lijlagde Ledamöterne skulle utarbeta detta ämne pä en särskild division, sä more det i sjelfwa werket detsamma som att tillsatta ett nytt Utskott.
För min del tillstyrker jag derföre att ett särskildt Utskott mätte sättas, dit benna sräga om en allmän NationalBewäring ma kunna remitteras. Friherre 8taLl von IkoIIlkein, (lorsst? l^uäJag will allenast göra en anmärkning wid Gref lVlörnerg yttrande, att de mäl som i 8y § Regeringsformen nämnas ej annorlunda, än såsom Riksens Ständers underdäniga önskningar kunna till Kongl. Maj:t underställas.
Detta ar utan twifwel rigtigt när frägorne bliswa wäckte hos Ständerna; men när siclfwa Propositionen kommer ifrän Konungen blifwer det wäl ej den formen. Zerr Uotblieb.
Utan att frängä hwad jag redan ansört, instämmer jag med Hans Excellens Hr Grefwe kuutk, att denna sräga skulle kunna innebegripas under dem hwilka i den 8y 8 omtalas; utan att den derföre bör afgöras, pä sätt denna tz före. skrifwer.
Den egenskap denna sräga äger enligt 7g ^ch 80 Z Z Regeringsformen kan densamma aldrig fränkännas.
Friherre I^ilhoncrantL, polian Willielm.
Ehuru jag medgiswer det af Baron lVlannerlreim gjorLa anförande, att nuwarande Ukstolten förut arv tillräckeligen sysselsatte, tror jag att om det erfordras, Constitu-ionsUtjkottet förstärkt med flera Ledamöter i alla afseende wore mera lämpeligt, än wäljcmdet af ett Den 7 November- 445 Ltt nytt Utstött.
I förra fallet deltaga säkerligen alla Ständen i öfwerläggningen; i sednare alternativet! skulle kanske saknas medlemmar af det Hederwärda BondeStändet, som anser sig hafwa afgjordt fåken; De nywalde Ledamöterne, hwilke säsom en särskildt Beredning inom ConstitutionsUtstottet sysflosane sig med Conscriptionsfrägan, kunde, hwad Rivderskapet och Adeln beträffar, komma att bestå af ^ personer nied full kännedom af amner.
Och dä re. sultarer af deras öfwerläggning undergått granskning af de upplyste Herrar och Man, hwaraf ConstimliomUlstottet redan bestär, ar ingen twifwel att ämnet likamäl blefwe wäl utredt, och fran rigtig syn» punct bekraktadr, som att constitutionela formaliteter pä vetta fält äro bäst iaknagne. Zerv Lilverllolps, 6ullak /rbrakmm, Utbad sig fa anmärka, att ehuru man ej alldeles kunde neka att icke förevarande fräga skulle kunna hänföras till dem som höra till ven 89 Z, är det likwäl helt och häller tydligt att den efter ordalydelsen hörer till den 80, som rörer förändringar i rotering, recrutering och utskrifning af manskap.
När det sednare more klart insäg han ej hwarföre genom en unyd. ning mäler skulle dragas under den 89 §- Dä således denna fräga borde enligt hans öfwertygelse behandlas helt annorlunda än de som till nägot af ds nu befintliga Utstött manligen remitteras, wille häri tillstyrka art ett nytt Utskott till dest beredande förvrdnades. 8n - 446 Den 7 November. Zrrhekre Leckorllröm, facod.
Till hwilket Utflott -om häldst denna fräga remitteras, sa är det sammansatt af fyra Ständ.
Skulle BondeSländer fortfara i del beflut det saar sig fatta, sä kunde ju lika lätt hända arc BondeStändets Ledamöter i ert Utflott derifrån astkadde, som art Stander nekade/ att till ett nytt Ukflott sända Ledamöter.
Olägenheterne art förstärka ett gammalt Utflott med nya Ledamöter äro redan rillrackeligen bewisade, hwarföre jag förnyar mitt tillstyrkan att ett nytt Urflott Mätte nämnas.
Cfleftve öe la OarZis.
Dä meningarne ärö fä delade art irenne Alternativ här förekomma, nemligen dels att frägatt skulle remitteras till ConstitulionsUtflottet, dels att den borde ga till Allmänna Befwärs- och OeconomieUtfloktet, och dels att till desi beredande ett nytt Utflott borde tillsättas, sä siykkes deraf deras tania, hwilka anse Constitutionen i detta afseende icke nog klar, och derföre önsta att prelin,inaire-frägan om remisien till ConstitutionsUtfloktet mätte hanwisas, som dä agde akt förklara hura grundlagen borde för,läs.
Utom det förtroende jag hyser för detta Utflotts Upplysta Ledamöter, will jag sä mycket mera förmoda att det ej kunde wara uägoN wada i uppdragandet af detta förtroende, som Utflottet i alla fall ej äger någon beslutande rätt/ utan ftägan i alla fall till Riksens StäNderS yttersta afgörande återkommer.
, Ropades
Nej och I-, Den 7 November'- 44?
Herr GrefweN och LandtNarskalkcn-.
Äf hiscur,crna har jag tyckt mig finna att de fleste af Höglofl.
Ridderstapet och Adeln önsta tillsättande af ett nytt Utstött, hwarföre jag får göra Ridderstapet och Adeln proposition till bifall a detta förslag.
Ja blandade
Med nagra Nej och Votering Herb Grefwen. och LandtNarffalken hemställde in mvida Ridderstapet och Adeln, om det ej wille förena sig om att tillsatta ett nytt Utstött, skulle wi ta bifalla Hans Excellens Herr Grefwe Kuutkw sörsta g att fragan till Allmänna Besvärs» och OeconomieUrstottet singe remitteras.
Nej och Ig.
Arv förklarade sig tycka att dessa beg» ge propositioner, antingen ett nytt eller ett gammalt Utskott, aldeles more det rätta, sedan votering blifwit begärd.
Harwid ropades
Ja och Rej, och mycken oro iippkom, hwarunder åtskilliga hördes yrka proposition pä Grefwe la Laräies förslag.
Grefwe Norner, hemställde om ej Meningarna sa kUnde sörenas, att mälet remitterades till ett af begge, Lonsiitutions- och OeconomieUlstott samman, satt Ui stolt.
Nej och ett eller amal Ja. 44» Den 7 November:.
Herr Ltjernelä, Lamuel, trodde atk det ej kunde ventileras, om någon annan proposition än Len som af Herr Grefwen och LandtMarstalken redan blifwit framställd.
Friherre Uannerkmmi.
Dä Ridderskap^ och Adelns tankar gro delade, och ä den ena sidan begäres ett nytt Utstött, ä den andra ärer förestås remisi till flera Utskott, lärer voterings propositionen, som mätte wara stålh endast pst twenne alternativ, ej kunna bliswa annan an den: att om Ja winner, tillsättes ett nytt Utstött: winner Nej, sä tageS i öfwerwägande till hwilket af de redan fatta U: stolt mälet bör remitteras.
Nej och Ja, samt uppstod för en stund något buller.
Herr krmtxtckölä, kaul.
Under den nu förelupna öfwerlaggningen har egenteligen frägan warit derom, till hwilket Riksens Högloft.
Ständers Utstötts Utlärande Konungens Nädiga Proposition, angående en sä kallad conscription, skulle hanwisas; Herr Gref» .we
Oe la 6aräie har derwid, säsom jag will minnas, först förestagik hänwisningen lill Höglofl.
Con» stittttionsUlstottek, och det Uppä, efter mitt begrepp, gällande stal och grunder; hwaresrer jemwäl är worLet tillstyrkt, dels akt ett nytt Utskott skulle wäljas för isrägawarande wigkiga frägas beredning, dels ock atr högstberörde Nädiga Proposition matte remitteras till Högloft. Beswärs- och OeconomieUtstotkek, Efter hwad jas kunnat fatta, hap utaf sist berörds twenne
Den 7 November 449 ttvännc olika meningar, den förre eller förslaget otti ett nytt Utstötts wäljande warit mera allmän an den sednare; hwadan jag också i ödmjukhet häller före, att ofwanberörde fräga, för närwarande endast matte instränkas, inom den gräns, antingen mer högstberörde
Nädiga proposition ftulle hänwisas till ConsiitutionsNtstottet eller till ett nytt forMeradt Utskott.
Och wid sädant förhällande, sam med fästad! afseende sä wäl dera, akt Herr Grefwe Os la 6aräia såsom ofwanberördt ar, först föreslagit förwisningen till ConstitutionsUtstottet, som pä de derwid snförde stal, tror jag än widare mig hafwa suled» ning ödmjukeligen hemställa, vin icke efterföljande votcrings-proposikivn mä aga rum, nemligen:
Den som bifaller, att Konungens ifrägawarande
Älädiga proposition hänwises lill Högloft.
Constitu ionsUkstottets utlätande strifwer
Ja; att den dek ej will strifwex Nej; samt «tt, om Nej winner, ett nytt u. stort waljes och merhögstberörde Nädiga proposition till samma Utstött remitteras.
Grefwe ttlörnor.
Jag har för min del aldrig kant nägon prioritet för någon persons meningar : men om sä stulle wara har Friherre <le6erkttöur först wäckt frägan VM tillsättande af ett nytt Utstött.
Af sadan anledning borde denna motion blisiva hus» wudproposition. ^Zerr tillstyrkte att
Voterings-proposi tion mätte blifwa sadan den af Herr Grefwe» och Zjerde Band.
Nw 57, Z8.
Landt - 4Z0 Den 7 November.
LandtMarstalken förut blifwit framstäld, samt contrapropositionen efter Friherre Ivlannerkeims förflag Zriherre Dilljencrantr:.