Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Derföre tror jag, att den anmälan, som sker hos domstolen, bör vara egenhändigt undertecknad af delägarne och hos domstolen qvarstadna; ty i annat fall kunde man blottställa sig för bedrägerier, hvaraf man, fastön de ej från början varit åsyftade, kunde begagna sig för alt undgå betalningen.
Jag nödgas således yrka, att 0111 man icke vill stadga, alt bolagscontractet i original skall hos domstolen förvaras, så skall den anmälan om bolagets 20 H. 39 3oG Den 16 Mars e. m. ingående, sorn der göres, vara af samtliga delägarne egenhändigt undertecknad och hos-domstolen förvaras.
I stället för 4 § * Utsk:ns förslag antog R. o. Ad. såsom 5 § i lagen den af Hr Stuart uppgifna redaction, så lydande:
M. utfärdade privilegium som ock bolagscontractet, för att i inteckningsprotocollet ordagrannt intagas.
Rätten late sedermera ofördröjligen, på bolagets bekostnad, i allm. tidningarna införa kungörelse om det ingångna bolaget. 5 § af Utskottens förslag.
Om nu 5 § i Utsk:ns förslag skulle företagas till afgörande, finge man söka det motsvarande stadgandet i Gr.
Frölichs förslag under 7 §.
Detta kunde väl gå an; men om Gr.
Frölichs förslag antages, bör detta stadgande i lagen föregås af bestämmelsen i hans 6 §, som icke nu skulle förekomma, om Utsk:ns 5 § först lomme att tagas under pröfning.
Jag skulle derföre anse nödigt, att Gr.
Frölichs 6 § företages, innan vi öfvergå till den nu föredragna 5 § i betänk.
Berörde 6 § bestämmer, hvad såsom grundfond i sedelbank måfå begagnas, hvarom Utsk:ns förslag icke innehåller något stadgande.
Som jag anser nödigt, att en sådan qualitication finnes i lagen, och då efterföljande §§, som kanske böra antagas, referera sig till densamma,, vågar jag föreslå, att 6 § i Gr.
Frölichs förslag må få komma under pröfning, när den nu upplästa § företages.
Sedan vi nu absolverat första classen af stadgandena i denna lag, så tror jag det vore nödigt att uppläsa flera §5 Utsk:ns förslag på en gång, innan något ytterligare beslut fattas. Om Hr Gr. o. Landtm, sådant tillåter, skulle jag önska, att uppläsning skedde fr. o. m. 5 t. o. ra. 10 § i betänk.; hvarom icke, instämmer jag med den siste talaren, och jag tror, att de, som mest kunna vilja försvara Utsk:ns förslag, icke lära kunna neka, att nu i ordningen bör följa en § af sådan lydelse som den 6:te i mitt förslag, hvilken endast innehåller en generel bestämmelse af de medel, som skola kunna användas till bildande af grundfond.
Derigenom, att ett särskildt stadgande derom intages, vinner man den lättnad vid behandlingen af de följande §§, att de kunna referera sig till detsamma, i stället för att man i Utsklns förslag varit nödsakad att nämna samma sak flera gånger.
Frölichs mening med uppläsningen af de många §§ endast är att erinra oss om deras innenehåll, för att sedermera bålla sig särskildt vid hvarje §, så har jag ingenting emot denna uppläsning; men är menin - Den 16 Mars c. m. 3oy gen, att efter uppläsningen discussionen skall lil breda sig till alla dessa §§, så motsätter jag mig den värde Grefvens begäran och anhåller att blifva tryggad vid den förhoppning, Hr Gr. o. Landtm, gifvit oss, att vi skola få hålla oss vid hvar § för sig.
Discussionen har i dag, på ett öfvertygande sätt, visat, huru benägen man är att öfvergå från ett ämne lill ett annat.
Skulle nu flera §§ på en gång föredragas, så skulle den ene tala om en och den andre om en annan §, hvarigenom vi skulle confuqdera hvarandra och lägga hinder i vägen för oss sjelfva.
För dem, som låta confundera sig genom ett eller annat föredragnrssätt, vet jag ingen hjelp; men säkert är, att om man vill fatta ett redigt begrepp om de ämnen, som i nästföljande §§ förekomma, så bör man betrakta dem i ett sammanhang, ty annars bänder, att, då man tager under pröfning en § i sender t. ex. i Utskrns förslag och söker upp det motsvarande i mitt förslag, der det icke finnes i en utan i flera §§, man antingen får lof att jurare in verba magistri, i förlitande på att allt förekommer på sitt rätta ställe, eller också nödgas man sönderdela §§, såsom vi gjort med den i:sta §.
Den erfarenhet, Frih.
Boye från f. m. åberopat, trodde jag skulle visat honom, att det varit bäst, att alla de 4 första §§ blifvit på en gång upplästa, och att man ej, förrän de alla blifvit discuterade, fattat något beslut.
Att man ej kan besluta öfver mer än en § i sender är riktigt anmärkt; men att icke en § af 6, som stå i nästan oskiljaktigt sammanhang, bör särskildt blifföremål för discussionen, hoppas jag, att Ilr Gr. o.
Landtm, finner och jemväl Frih.
Boye skall medgifva.
Jag förutsåg redan i förmiddags, då R. o. Ad. fattade sitt beslut om föredragn:ssältet i denna fråga, att confnsion vid dess behandling skulle uppstå.
Vi hafva redan tvistat om, huru det alternativa förslaget borde föredragas, äro nu åter på samma punkt, och jag tror, att vi ofta skola återkomma dit.
Jag bar ansett lämpligast att antaga det föredragn:ssätt, som af Gr.
Frölich blifvit föreslaget, men ville ej i förmiddags yttra mig derom, emedan jag ofta af Frih. Boye, som likväl sjelf ofta och ganska utförligt plägar framställa sin mening, fått den förebråelsen att jag uttänjt discussionen.
Det i förmiddags fattade beslutet kan dock icke hindra R. o. Ad. att emellan de i Utskrns förslag förekommande §§ intaga en §, sorn finnes nödig; och i fall R. o. Ad. finner nödigt att i lagen intaga 6 § i Gr.
Frölichs förslag, så hemställer jag, huruvida det kan låta förena sig med en systematisk uppställning af lagen att vid slutet deraf införa denna §.
För mig skall det vara likgiltigt, huru föredragningen sker; men jag nödgas yrka, att berörde §, om den godkännes, må blifva införd, der den konniio att sttå, i fall den nu Liefve föredragen.
En 3o8 D e 11 16 Mars e. ra. värt] ledamot föreslog för en stund sedan, alt vi skulle lemna numreringen af §§ oafgjord och, sedan alla §§ blifvit antagna, uppställa deni i systematisk ordning.
Skall det föredragnrssätt fortgå, som hittills blifvit föijdt, så tror jag nödigt, att detta förslag antages; ty eljest förutser jag, alt Jagen måste blifva alldeles osystematiskt uppställd.
Jag anser alldeles icke nödvändigt att bär uppläsa och till pröfning företaga flera §§ på en gång, då nästan hvarje § i Gr.
Frölichs förslag har en motsvarande i Utsk:ns betänk.
Så motsvaras
Hr Gr:s 7 § af den 5:te i betänk., den 8:de af den 6:te o. s. v. Det är endast 6 § i reservationen, som saknar motsvarighet i Utskrns förslag.
Jag tror derföre, att vi kunna fortsätta förslagets granskning §-vis såsom hittills.
Men man bör nu afgöra, huruvida 6 § i Hr Gr:s förslag eller dess motsvarighet här bör inflyta.
Jag tager mig då friheten fästa uppmärksamhet derpå, att dessa s. k. säkerhetshandlingar omnämnas på flera ställen i Gr.
Frölichs än i Utskrns förslag.
Jag tror dem vara tillräckligt afhandlade i Utskrns 19 §, som angår actiebanker; men jag anser, att denna 19 § lämpligast kynde få sin plats bland de allm. bestämmelserna och således der Gr.
Frölichs 6 § förekommer.
Jag är i det närmaste förekommen af Hr Nordenanckar, men ber att dock få tillägga några ord.
Jag kan icke finna, att jag kommer till redigare begrepp derigenom, att jag sammanblandar frågorna och hoppar från den ena till den andra.
Jag anhåller hos Hr Gr. o. Landtm., att vi måtte få följa serien af Utskrns §§, hvar och en ledamot dock förbehållet att, då någon § förekommer, Iivari han önskar ändring, föreslå, att den må sammansättas tued en annan eller sönderdelas: det skall qvitta mig lika; men ordningen fordrar, att vi följa uppställningen i betänk.
Nu förekommer 5 f i Utskrns förslag, och om då Hr Hjärne vill hafva in 6 § i Gr, Frölichs förslag, så få vi diseutera derom.
Ilr Hjärne har föreslagit, att man nu skulle i lagen intaga 6 § i Gr.
Frölichs förslag, emedan derstädes på ett ställe stadgas, hvad slags hypotljeker må begagnas till grundfond för sedelbanker i allmänhet, och man derigenom skulle förkorta och förtydliga redactionen.
Detta kunde visserligen ske; men jag tror, att samma ändamål vinnes på det sätt, som i Utskrns förslag är iakttaget, nemi. att i 19 § stadgas, hvad slags säkerhet eller grundfond skall finnas i en actiehank, och i den 28 § samma stadgande åberopas, såsom gällande äfven för solidarisk bank.
Men i Gr.
Frölichs förslag saknar jag deremot en ganska väsendtlig omständighet, som är bestämd i Utskrns förslag, nemi. huru stor grundfonden i en solidarisk hank skall vara, da banken träder i verksamket.
En sådan bestämmelse anser \
Den 16 Mars e. m. 3og jag nödig, och jag tror inan saklöst kan följa Utskrns förslag samt elen ordning, detsamma uppgifvit.
Skulle dock Gr.
Frölichs 6 § nu komma under öfverläggning, så utber jag mig att särskildt få yttra mig ror:de pröfningen af de säkerhetshandbr, han uppgifvit.
Gr. Frölich; Det skulle verkligen vara ett behändigt sätt för Hr Nordenanckar att genom 19 §:s inflyttande bland de allm. bestämmelserna få en sats, som han i Utsk:n drifvit, att gå igenom, nemi. att delägare af solidarisk bank äfven skulle förbindas till en deposition i allm. vård af 25 procent utaf teckningssumman.
Här torde vara nödigt att litet närmare ingå på en principfråga.
Det har redan blifvit af II. o. Ad. antaget, att 2:ue slags banker skola finnas, den ena, hvars säkerhet blott hvilan på den tecknade summan, och den andra, hvilken derutöfver har en säkerhet i lottägarnes ansvarighet en för alla och alla för en.
När man således finner, hvilken himmelsvid skillnad ligger emellan ansvarigheten, så bör också någon skillnad vara emellan pligterna.
Utsktns majoritet har också iakttagit denna skillnad medelst förklarande, att endast delägare i actiebank vore skyldiga alt deponera en viss summa, hvilken bolaget ej skall få disponera i annan mån, an det visat sig hafva infriat sina förbindelser.
Nu är det Hr Nordenanckars mening att få cn sådan deposition ålagd äfven för solidarisk bank, efter han yrkar delta stadgandes införande bland de allm. bestämmelserna.
Hr Cederschjöld har sagt, att han linner min redaction i C § sakna ett åläggande för bolaget i 'en solidarisk bank att hafva insatt någon grundfond, innan rörelsen öppnas.
Jag får då upplysa den värde ledamoten derom, att om han behagar läsa de efterföljande §§ i mitt förslag, skall han finna omöjligt för banken att börja sin rörelse, innan någon insättning skett; ty der står, att banken ej får utsträcka sin sedelrörelse längre, än som motsvaras af dess cassa, återstoden å deposition i It.
St:s Bank ,och insatta hypotheker.
Således, i fall banken ville öppna sin rörelse, utan att något blifvit insatt, kunde den åtminstone icke utgifva några creditsedlar, och då hoppas jag, att de förskräckliga spådomarna ej skola uppfyllas.
Man torde följaktligen finna, att ett verkligt system blifvit följdt.
I mitt förslag har jag börjat med att förklara, hvad slags materialier få begagnas till byggande af banker i allmänhet.
Då detta stadgande står i 1 cap., så bör det omfatta både actie- och solidariska banker, och del gör min 6 §.
Utskrn, sorn icke infört någon deremot svarande allm. bestämmelse, hafva sedermera varit tvungna att upprepa samma ord om grundfondens beskaffenhet såväl i 19 som i 28 §, hvilket jag undvikit genom ett stadgande på detta ställe.
Jag tror också, alt den logiska ordningen fordrar, att det står der.
Sedan man sagt, huru banker kunna uppkomma samt be - 3ib Den 16 Mars e. m. slämt deras forum och local, bör man säga, hvaraf de få hildas, och sedermera på hvad sätt de få öppna sin rörelse, saint derefter, hvilka controllerna äro.
Att detta är den logiska ordningen synes Hr Nordenanckar ej vilja förneka; men jag kan ej misstaga mig derom, att hans intention är att få de solidariska bankerna i samma förhållande som actiebanker, enär jag äfven inom Utsk:n hört honom yrka, att de, oaktadt den solidariska ansvarigheten, skulle lemna en viss del af deras grundfond i allmänt förvar.
Detta torde R. o. Ad. linna icke vara behöfligt, och jag anhåller derföre, att propos. till bifall å 6 § i mitt förslag nu måtte af Hr Gr. o. Landtm, framställas.
Jag är förekommen af Hr Cederschjöld genom den anmärkn., att 6 § i Gr.
Frölichs förslag har sin motsvarighet uti a:ne §§ af Utskrns förslag.
Vill man nu företaga den ena af dem, så bör man äfven företaga den andra för att jemnföra dera.
Jag har intet emot, att 6 § i Gr.
Frölichs förslag nu tages under pröfning, emedan jag har den öfvertygelse, att den skillnad, som såväl Utsk:n som Gr.
Frölich velat göra emellan actie-och solidariska banker, ej bör äga rum.
Jag tror, att man ej bör lemna solidariska banker större rättighet än actiebanker
;i afseende på sedelntgifning, och att skälet, hvarföre man skulle ingå i en solidarisk bank, endast borde vara, att man då kunde få större credit och i följd deraf med mera framgång drifva bankrörelsen.
Jag har derföre icke något emot ett generelt stadgande om grundfonden och tror, att det kunde uppgöras på sätt här är i fråga, nemi. så, att man sedermera kan, om sådant anses nödigt, stadga hvad som skall deponeras af teckningssumman, särskildt för actie- och särskildt för solidarisk bank, Hr Lefre'n:
För min del tror jag, att hvarken Hr Nordenanckar eller Gr.
Frölich vid dessa discussioner har något i bakhåll eller söka att under hand negociera in någor* favoritide'.
Jag tror det icke om någon och tror äfven, att det vöre fåfängt; ty vi skola väl hafva ögonen öppna, så att man ej skall kunna lurendreja in något.
Jag får i sjelfva saken förklara, att jag förenar mig med Gr.
Frölich i fråga om nödvändigheten att här intaga en sådan §, som hans förslag under N:o 6 innehåller, utan afseende på hvad man sedermera må vilja stadga om den ena eller andra bankens skyldighet att deponera fonder i publik vård.
Frågan, huruvida dessa fonder skola deponeras i allmänt förvar eller få disponeras af vederbörande bankdirectioner, är alldeles oberoende af hvad som föreskrifves i 6 §; ty den innehåller blott hvad som får betraktas såsom grundfond, men icke någon bestämmelse, huruvida den skall sättas i taka händer eller disponeras af directjn, Men nu hafva vi egentligen före 5 § af Utskrns förslag.
Den innehåller 3:ne Den iG Mars e. m. 3n saker: 1:0 hvilka assignationer få utgifvas, 2:0 huru de skola vara underskrifna och 3:o huru uppgift skall lemnäs på de personer, som skola underskrifva dem.
Frölichs förslag har en^§, som upptager dessa ämnen och icke flera, nemi. den 7:de.
Jag tror derföre, att om R. o. Ad. jemnför den förevar. 5:te § med Gr.
Frölichs 7:de, och tillåter, att, sedan det blifvit afgjordt, hvilkendera af dem är bättre, vi få diseutera Gr.
Frölichs 6 §, emedan den innehåller en allm. materia, som bör angifvas just der den af Hr Gr. blifvit införd, så komma vi ett godt stycke fram; och medan jag nu har ordet, anhåller sjag att få yttra mig hvilken af de förenämnda mot hvarandra svarande 5 och 7 §§ Förtjenar företräde.
Frölichs redaction till alla delar är bättre.
För det första har han, i fråga om hvad slags assignationer skola få utgifvas, tydligare uppgifvit dem i 2:ne från hvarandra skiljda mom.
I fråga 0111 t de personer, hvilka skola underskrifva assignationerna, skiljer Hr Gr. sig från Utskm hufvudsakligen deri, att Utskms förslag lemnar fritt, att assignationerna må underskrifvas antingen af 3 directörer eller 2:ne directörer och en bankens tjensteman, men Hr Gr. icke lemnar denna frihet, utan säger, att de alltid skola underskrifvas af 2:ne directörer och bankens kamererare eller annan tjensteman.
Jag tror, att det här, såsom i hvarje administrativt verk, är nyttigt, att, på sätt Hr Gr. föreslagit, en af de constanta tjensternännen, som hafva bokföringen om händer, skrifver under, och att det således ej bör tillåtas, att, enligt Utskms alternativa förslag, assignationerna underskrifvas af 3 directörer, af hvilka möjligen ingen haft att göra med bokföringen och således ej heller med den controll, som öfver assigneringen fordras.
Jag har således skäl att äfven föredraga andra punkten af Gr.
Frölichs förslag framför Utskms.
Hvad 3:dje punkten, eller kungörelsen om hvilka personer skola meddela underskrifterna, beträffar, så säga Utskm, att den skall ske i allm. tidningarna, men Gr.
Frölich säger derjemte, att den skall utgå inom i4 dagar från bankinrättningens öppnande, hvarföre
Hr Gr:s förslag är bestämdare och förtjenar företräde.
Dessutom innehåller
Utskms redaction ett språkfel, då den nämner förändring med underskrifterna, hvaremot Hr Gr. säger förändring med underskrifvandet.
Underskrifterna kunna ej förändras; men med underskrifvandet kan genom ombyte af personer förändring inträffa.
Således tror jag, att Gr.
Frölichs förslag till alla delar äger företräde framför Utskms; isynnerhet är det bättre i hvad sorn rörer invisningar på R.
Han säger nemi.: ‘”anvisningar å R.
St:s Bank, i enlighet med derför gällande författningar.”
Utskm nämna deremot endast: ”invisningar på R.
St:s Bank,” likasom ett privilegium för dessa privatbanker funnes att, utan afseende på gällande författningar, utställa assignationer på R.
Ilr Gr. har så - D c n 16 Mars e. m. lunda bestämdt nämnt, att de författningar, som gälla i afseende på R.
St:s Dank, måste iakttagas i afseende på privatbankernas assignering.
Jag linner således många skäl att gifva Gr.
Frölicbs redaction i y:de § företräde framför 5 § i Utsk:ns förslag, oell anhåller derföre om propos. till förkastande i allo af Utsklns förslag och antagande af Hr Gr:s 7 §•
Jag trodde mig icke tydligare, än jag i mitt förra yttrande gjorde, kunna angifva, hvad som var min verkliga mening, nemi. att äfven för de solidariska bankerna en deposition i allm. vård borde ske.
Jag har således ej velat insmyga något, och kunde så mycket mindre hafva en sådan afsigt, som jag skriftligen i min reservation framställt samma förslag.
I anledri. af den ordning för frågornas afgörande, som Hr Lefreåi föreslagit, och de anmärkningar, han gjort, tager jag mig friheten fästa uppmärksamheten derpå, att Utsktn föreslagit, det sedlarna kunde få underskrifvas af 3:ne directörer, under den förutsättning att möjligen någon af directörerna tillika kunde göra kamereraretjensten, och att det ej var gifvet, att en särskild tjensteman dertill komme att antagas.
Frölichs förslag förekommer, att ”genom bankbolagets försorg skall, inom 14 dagar från bankinrättningens öppnande, uppgift å de personer, som komma att underskrifterna meddela, ej allenast tillställas K. M:s Bef:h:de i länet, utan äfven i allm. tidningarna kungöra^.”
Här är icke stadgadt, huruvida denna uppgift skall meddelas före eller efter bankens öppnande.
Utsk:n hafva deremot sagt, att det skall ske före bankens öppnande.
Jag tror derföre, att Utsk:ns redaction i denna del är bättre.
Frölichs tillägg, att invisningar å R.
St:s Rank skola utfärdas i enlighet med derför gällande författningar, så lärer det falla af sig sjelf, att de ej på annat sätt kunna utfärdas, och Ut$k:n hafva derföre icke ansett behöfligt att nämna något derom.
För resten finner jag skillnaden emellan förslagen i denna § så obetydlig, att jag anser likgiltigt, hvilketdera antages, och vill ej bestrida, att Gr.
Frölichs §, med ändring endast i de delar jag nu omnämnt, må antagas.
En värd ledamot har upplyst mig derom, att han missförstått min mening, då jag yttrade, att jag till en del var förekommen af Hr Nordenanckar, och jag har då kanske blifvit missförstådd äfven af andra.
Jag afsåg dervid endast frågan om ordningen vid ämnets behandling, som då förevar; men min mening var icke att understödja Hr Nordenanckars begäran, att 19 § nu måtte införas.
Helt annan måste den fråga vara, i hvilken ordning föredragningen och pröfningen skall ske, och helt annan frågan om företrädet emellan §§ i de olika förslagen.
Jag är glad att va - Den iG Mars c. m. 313 vara ifrån den förra frågan; och då jag nu ser mig inne på den sednare, får jag förklara, att jag lika med Ilr Lefren anser Gr.
Frölichs 7 § vara bättre än Utsktns 5:te, och anhåller jag om propos. till bifall å Gr.
Hr Cederschjöld; För att icke ingå i någon nu kanhända onödig pröfning af Gr.
Frölichs 6 §, skall jag anhålla att först få veta, huruvida Hr Gr. o. Landtm, samt IL o. Ad. vill låta den vid detta tillfälle komma under pröfning; och 0111 Hr Gr. o. Landtm, tacktes inhemta Ståndets beslut derom, så torde jag, för den händelse, att IL o. Ad. beslutar, att den nu skal! profvas, få utbedja mig att derom få yttra mig.
Hr Gr. o. Landtm, yttrade, det han ansåg, alt man måste följa ordningen i Utskrns betänk, såsom grund för föredragningen, hvar och én naturligtvis obetaget alt yrka de förändringar och tillägg, som kunna anses nödiga.
Efter den upplysning, Ilr Gr. o. Landtm, nu lemnat, anhåller jag blott alt få yttra mig öfver 5 § i Utskms och 7 § i Gr.
Jag instämmer med deni, som yrka bifall till den sednare; men jag hemställer, 0111 icke deruti kunde göras den ändring, att man i likhet med Utsktns förslag stadgar, att anmälan om de personer, som skola underskrifva sedlarna, bör ske före bankens öppnande.
Jag kan ej inse, hvarföre den bör ske efteråt, oell anhåller, att Gr.
Frölichs 5 § med denna förändring må antagas.
Frölich; Jag bör kanske först besvara den sista anmärkn., eller hvarföre jag frångått Utsktns förslag, att uppgift å de personer, som skola underskrifva bankens assignationer, bör lemnäs före bankens öppnande.
Orsaken dertill är den, att troligen, innan banken öppnats och sisla conslitutiva bolagsstämman föregått, det ej lärer kunna vara afgjordt hvilka personer skola vara directörer och komma att underskrifva sedlarna.
Om samma method skulle följas, som blef iakttagen vid Wermländska bankens öppnande, så vore det lämpligast att kort före bankens öppnande få hålla en bolagsstämma och dervid välja directörer, oell 0111 då 14 dagar derefter, innan sedlarna hunnit sprida sig, det kimgöres, af Hvilka de blifva underskrifna, så tror jag ej, att någon våda kan uppstå.
Hvad dernäst angår sjelfva föredragn:ssättet, så har Hr Gr. o. Landtm, redan förklarat, huru lian ämnar till väga— gå.
Jag vågar dock hemställa, 0111 icke för dem, sorn lika med mig yrka, att framför den nu föredragna § må inflyta, hvad sorn finnes i min 6 §., det må vara tillåtet att, sedan Ilr Gr. o. Landtm, gjort propos. på Utsktns 5 § och dm, som jag förmodar, blifvet afslagen, yrka den propos., 20 II. 4° 3.4 Den iG Mars e. ro. att näst efter de redan antagna §§ må inflyta min 6 §.
Delilia begäran skulle jag dock icke göra, såvida icke redan såväl Hr Stråle som Hr Nordenanckar hört, att det är fullt tillfälle för dem, när vi komma lill de särskilda stadgandena för actie- och solidariska banker, att tala om den deposition, ' sora tiar kommit i fråga, enär 6 § endast uppger de materialier, hvarpå banker få byggas.
Jag anhåller således, att Hr Gr. o. Landtm, först måtte gifva oss propos., pä Utsktns 5 §, hvarigenom jag kan få höra, huruvida sedermera blir tillfälle att få 6 och 7 §§ i mitt förslag antagna.
Medan jag har ordet, ber jag att få tillkännagifva, det jag helt och hållet instämmer i den förklaring öfver min 7 §, som Hr Lefren framställt.
Jag hemställer dock, om den ej skulle ytterligare förbättras derigenom, att man tog bort orden och in vis ni 11 gar i 4;de perioden, enär det är onödigt att säga, huru invisningarna böra vara underskrifna, då det i mom.
Nio 1 säges, att de skola utfärdas i enlighet med gällande författningar.
Jag hemställer, huruvida det kan vara en formenlig behandling af frågan att först afslå 5 § i Utsk:ns förslag, utan att besluta något deremot svarande stadgande, och sedan ingå i pröfning af Gr.
Frölichs 6 §, för alt åter komma tillbaka till Ilr Gr:s 7 § eller hvad som förekommer i Utsk:ns 5 §.
Jag hemställer, om icke ett ärende i sender måste afgöras och man således, då man pröfvar Utsk:ns förslag i afseende på sedelutgifning, äfven bör taga i / betraktande, hvad Gr.
Frölich derom föreslagit.
Hvad beträlfar den anmärka., jag gjorde, att den här ifrågavar. kungör. borde ske före bankens öppnande, så tyckes Gr, Frölich om hvad som förstås med bankens öppnande hafva ett annat begrepp än jag.
Det beslut, som bolaget tager derom, att banken skall öppnas, lärer ej kunna kallas bankens öppnande, utan anser jag, att banken ej kan sägas vara öppnad, förrän den träder i verksamhet och utger sedlar, och kan ej frångå, att ordningen tyckes fordra, att uppgiften på (lern, sorn skola underskrifva sedlarna, allmängöres, innan dessa till en del aro utgifna.
Hr flosen bl ad:
Jag ber om ursägt, om jag kommer att göra en anmärkn., som måhända blifvit framställd, innan jag varit i tillfälle att deltaga i discussionen.