Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Som 11. o. Ad, vid behandlingen af 2:dra och 3:dje hufvudtiteln, bestämt aflöningen för Exp.- Cheferne i Just.- och UtrikesDep:ten till det belopp, som de f. n. innehafva eid. nu gällande riksstat, så förmodar jag att R. o. Ad., för att vara konseqvent, äfven vill bestämma lönen för Exp.Chefen i Landtförsv.Dep:tets expedition till 5,500 rdr, hvarå jag anhåller att Hr Grin och Landtm, behagade framställa propos.
Instämmande i det yrkande, som Frih. Åkerhjelm afgifvit, och i de skäl, han derför anfört, ber jag att få tillägga, att då Exp.Chefen i Lantförsv.Departem:tet har synnerligen trägen och maktpåliggande tjenstebefattning, som icke tillåter honom att ens någon dag af året åtnjuta ledighet, synes all rättvisa och billighet fordra att hans lönevilkor sättes i någorlunda förhållande till hans tjensteutöfning.
Detta är så mycket mera nödigt, som till denna befattning erfordras synnerligen skickliga personer, emedan landtförsvaret genom dess indelningsverk omfattar och ingriper uti en sådan mängd olikartade förhållanden.
Jag får således, i likhet med Frih. Åkerhjelm, hemställa att 11. o. Ad. måtte bestämma Exp.Chefens i Landtföisv.Departeimt lön till samma belopp som K. M. i Sin Piopos. föreslagit eller 5,500 rdr, och anhåller jag att Hr finn och Landtm, behagade derå framställa propos.
Exc. Hr Grin och Landtm, yttrat att derunder endast yrkats, att R. o. Ad., med afslag å StatsUtsk:ts uti förev:de mom. gjorda hemställan, måtte fastställa aflöningen för ExpeditionsChefen i LandtförsvarsDepartemeutets Kansli-expedition till 5,500 rdr rmt; framställde H.
Exc. först propos. å bifall till StatsUtskits hemställan, dervid svarades nej, hvarefter propos. å afslag derå samt den ifrågav:de aflöningens bestämmande till 5,500 rdr gjordes och besvarades med ja. 62 Deri 11 April f. ttt.
Mom. litt. B. Frill.
Då II. o. Ad. vid föreg:de tillfällen bestämt Exp.Sekreterarties löner till 4,500 rdr, anhåller jag att B. o. Ad., med afslag å StatsUtsk:ts hemställan i denna punkt, måtte bestämma lönen för Exp.
Sekreterarne i Landtförsvarets Kansliexpedition till samma belopp, samt att Hr Gr:n o. Landtm, behagade derå framställa propos.
Då Exp.Sekreterarne i samtlige
Departemrne äro uti K. M:s Propos. upförde till en aflöning af 4,500 r:dr, har detta skett icke allenast derföre att detta belopp för dem vid sisth Riksdag bestämdes, utan äfven i betraktande af det särskilda förhtde, som med afs:de på Konungens Kansli eger rum.
Det är nemi. att bemärka, att befordringarue derinom äro särdeles långsamma, så att den högsta löneinkomst, om hvilken en tjensteman derstädes möjligen kan göra sig förhoppning, är den, som tillkommer Exp.Sekreterarne och hvilken vanligen ej kommer honom till godo förrän han är mellan 40—50 å 60 år; intilldess får han åtnöja sig med en särdeles låg lön och hoppet att möjligen få en sådan, hvarpå han kan hafva sin bergning.
Enda utsigten att hålla kansliernas personal fulltalig torde således vara, att få någorlunda förbättrade lönevilkor för ifrågav:de tjenstebefattningar; och af sådan anledning samt det skäl, Frih, Åkerhjelm nyss anfört, anhåller jag att Exp.
Sekreterarnes lön måtte af II. o. Ad. bestämmas till 4,500 rdr.
Efter härmed slutad öfverläggning, framställdes först propos. å bifall till Utsk:ts hemställan, dervid svarades nej, och sedermera propos. på afslag derå och bestämmande af lönerna för ExpeditionsSekreterarne i LandtförsvarsDepartementets Kansli expedition till 4,500 rdr rmt, hvilken sednare propos. med ja besvarades.
C. Utsk:ts tillstyrkan bifölls.
2:dra punkten, LandtförsvarsDepartementets Kommando-Expedition.
Hr Björnstjerna: Hvad Utsk;t i denna punkt anfört eger i vissa fall sin riktighet, hvaremot det i andra icke är med verkliga förhållandet öfverensstämmande.
Det är nemi. fullkomligt riktigt, att vid sisth Riksdag expeditionens officerare erhöllo en löneförhöjning, som, jemförd med hvad de förut åtnjutit, kan anses ganska betydlig, isynnerhet för den förste af dessa officerare, hvilkens arfvode ökades från 525 till 1,200 rdr, hvaremot för de 4 öfriga aflöningen förhöjdes från 525 till 750 rdr; men man kan dock icke neka att de, detta oaktadt, hafva vida ringare aflöning, än tillbörligt är.
Hvarje officer, som kommenderas utom sitt regdes stånd till någon tjenstgöring, är nemi. berättigad till dagtraktamente enl. resereglemente!, och om detta traktamente finge tillämpas på Kom - D en 11 April f. in. mando-Expedms officerare, skulle det lioja deras löner till ett ganska betydligt belopp.
Då likväl sedan långliga tider den method icke iakttages, att officerare, i Kommando-Expedition till tjenstgöring beordrade, tillerkännas traktamente under sin härvaro, så hade varit nödigt att tillse, det dessa officerare icke blifva underkastade allt för stora upoffringar i och för sin tjenstgöring.
Utsk:t har visserligen ansett att någon ytterligare förhöjning i nämnde officerares aflöningsförmåner icke vore af behofvet påkallad, emedan de genom tjenstgöringen vid Kommando-Expedition vanligen kunna påräkna en hastigare befordran; men så är förhållandet icke i sjelfva verket, ty när de lemna Kommando-Expeditionen, återgå de till sitt regemente, der de befordras i vanlig tur; och den enda vinst, de deraf skördat, är att de, för att komma in i generalstaben, måst inhemta högre kunskaper än som för arméens officerare i allmänhet fordras, samt dessutom förvärfvat vana vid en mängd göromål, som i deras tjenst annars icke ifrågakomma.
Under det dessa officerare äro anställda i Kommando Expm, måste de nödvändigt hvartannat år inställa sig inom regementets stånd, och detta inställande föranleder en ganska stor kostnad, för hvilken de icke erhålla någon ersättning.
Dertill kommer äfven att åtskilliga officerare få inträde i Kommando-Expeditionen, som dock icke äro i staten för Exped:n upförde och således icke åtnjuta något arfvode.
Onskligt hade derföre varit, om en viss summa blefve ställd till DepitsChefens disposition att dermed upmuntra dessa officerare för deras tjenstgöring.
Visserligen säger Utsk:t, i afseende på de på stat nuvarande officerare, att de åtnjuta rationsersättning och stallhyra, men man må dervid erinra, att dessa aldrig varit afsedda såsom en löneförmån, utan ansetts såsom nödiga tillägg för att göra möjligt för officeren att vara beriden.
Att de i Kommando-Expedm tjenstgörande olficerare måste vara beridna för , att kunna deltaga i truppöfningar, är klart.
Jag anser således att med skäl det förslag blifvit, framstäldt, att den ringa summan af 1,500 rdr skulle ställas till
Dep.Chefens disposition för att användas såsom gratifikationer åt KommandoExped:ns olficerare, och får jag hos Hr Gr:n och Landtm, framställa min anhållan om propos. på afslag å Utsk:ts hemställan i denna del, men deremot bifall till hvad K. M. i sin Propos. föreslagit.
Ofverläggningen förklarades härmed afslutad, hvarefter framställdes först propos. å bifall till Ut,sk:ts hemställan, dervid svarades nej, och sedermera propos. derå, att R. o. Ad., med afslag å Utsk:ts hemställan, måtte bevilja den af K.
M. med 1,500 rdr rmt äskade tillökning uti anslaget till LandtförsvarsDepartementets Kommando-Expedition, hvilken sednare propos. med ja besvarades.
3:dje punkten, KrigsCollegium.
Då det är otvifvelaktigt att General IntendentsEmbetets många skyldigheter och vidtomfattande åligganden kunna fullt ut jemföras med GeneralFälttygmästarens och Den 11 April f. m. Fortefikations-Generalens erabetsförvaltning, synes mig vara rättvist, att lönen bestämmes till enahanda belopp för dessa, eller 6,000 rdr.
Men då nuvide ItiksStat bestämmer lönen för Gen Intendenten till 5,500 rdr, så anser jag för min del, att StatsUtskit icke egt någon rimlig anledning att göra någon nedsättning i deuna lön, utan snarare bordt föreslå någon förhöjning.
Af sådan anledning anhåller jag att R. o. Ad. matie, med alslag å StatsUtskits hemställan i denna del, bestämma Gen.Intendentens i KrigsCollegitim lön till samma belopp, som nuvide RiksStat uptager eller 5,500 rdr, samt att H. Exe. Hr Grin o. Landtm, behagade derom framställa propos.
En med afside på denna punkt vid Betänk, fogad reservation är till hela sitt innehåll synnerligen begrundansvärd.
Den redogör för Gen.Intendentens maktpåliggande befattning och jemför densamma med Gen.Fälttygmästarens och FortifikationsGeneralens embetsförvaltning.
Gen.Intendenten har, förutom sin särdeles trägna tjenstebefattning, dessutom en större ansvarsskyldighet än måhända hr mängden bekant.
Han har nemi. under sitt ansvar arméens hela förråd, som i värde upgår till oberäkneliga summor.
Det är visserligen sannt, att der iiro anstälde tjenstemän med hufvudsakligt afs-.de hör honom.
På anförda skäl får jag yrka alslag å Utskits törslag i denna del och bifall till hvad K. M. töreslagit.
Efter härmed slutad öfverläggning, framstäldes först propos. å bifall till Utskits hemställan, men besvarades med nej, hvarefter propos. gjordes om afslag derå samt bestämmande af General-Intendentens i KrigsKollegium aflöning till 5,5 00 rdr rint, dervid svarades ja.
Mom. litt. B.
Utskottets hemställan bifölls. 4ide punkten, GeneralitetsStaten.
Bifölls. 5:te punkten, GeneralstabsOfficerares bildande.
M. för danande af Generalstabsofficerare i den riktning, som är nödig, begärt ett anslag af 6,500 rdr, fördeladt i 3:ne poster, nemi 5,000 rdr till arfvoden åt lärare i Geueralstabsämuen, 1,500 till fältöfningar och 3,000 till resestipendier, har Utskit likväl icke ansett sig kunna förorda mer än de Sine första af dessa punkter.
Nu är dock förhållandet sådant, att de 3:ne ändamål, för hvilka anslaget blifvit hegardt, stå till hvarandra i oskiljaktigt sammanhang.
Om fältöfningar skola ega rum, så är det högst nödvändigt att lärarne i dessa ämnen få tillfälle att göra resor i främmande länder eller uppehålla sig på vissa Den 11 Ap ril f. m. t>5 vissa punkter inom fäderneslandet, för att deri inhemta kännedom.
Utsk:t har ansett, att de till K.
M:ts disposition för tillfälliga utgifter ställde medel torde lemna tillgång till betäckande af nämnde 3,000 rdr till resestipendier.
Jag vill då uplysa att K.
M. icke förbisett möjligheten att af dessa medel använda något till Generalstabsofficerares resor, men i betraktande af att 3,000 rdr, använda för en resa eller annat vetenskapligt ändamål, är en ganska ringa summa, har K.
M. föreställt sig, att, i den händelse R.
St:r bevilja densamma, borde hvad derutöfver erfordrades, kunna af särskilda medel anslås.
Af sådan anledning får jag vördsamt anhålla att H.
Exc. Hr Gr:n o. Landtm, behagade till R. o. Ad. framställa propos. på bifall till hvad Utsk:t föreslagit ronde anslaget till arfvoden åt lärarne i Generalstabsämnen samt fältöfningar, men derjemte äfven hemställa till R. o. Ad. om bifall till det af K.
M. äskade anslaget å 3,000 rdr för resestipendier.
Hr Montgomery, Rob. Nils Germund:
För General stabsofficerares bildande hade af K.
M. blifvit hegardt 6,500 rdr under trenne särskilda poster.
Af detta anslag har Utsk:t tillstyrkt bifall till arfvoden åt lärare i Generalstabsämnen 2,000 rdr, och till fältöfningar 1,500 rdr, men deremot alstvrkt 3,000 rdr till resestipendier.
Det kan visserligen icke vara min mening att yttra mig mot nyttan af sådana stipendier, tvärtom; och jag tror att Svenska arméen har derom en särskild erfarenhet, då de 2:ne utmärktaste Svenska generaler, som senast funnits, Stenbock och Lewenhaupt, fingo resestipendier af Carl XI och derigenom kunde utbildas i Nederländerne hos Prinsen af Oramen.
Sedermera blef det vanligt under förra seklet att Svenska officerare gingo i utländsk tjenst; men det var på egen bekostnad; och vi veta att på det sättet Stedingkarne och flera utmärkta militärer erhöllo sin bildning.
Jag tror således att sådana resestipendier äro särdeles nyttiga, men det återstår att tillse, huruvida dylika icke redan finnas, eller om icke K.
M. utan särskildt anslag har medel härför till sin disposition.
I detta afseende får jag fästa upmärksamheten på den upgift, som StatsUtsk:ts Betänk, innehåller, eller att, utom den tillgång, som finnes på extra medlen till sådana mindre utgifters bestridande, anvisade R.
St:r vid förra Riksdagen ett anslag af 9,000 rdr till resesl,ipendier åt officerare.
Jag tror att detta anslag bifölls af R.
St:r icke på grund af K, M:ts Propos., utan på grund af enskild motion, och R.
St:r visade således ett ganska stoet intresse för denna fråga; men dermed är också efter min åsigt tillräckligt gjordt; och dä man tar i betraktande dels att ett anslag redan finnes för detta ändamål, dels att möjlighet finnes att fylla dessa ringa utgifter från annat håll, synes StatsUtsk:t icke hafva saknat skäl att afstyrka de begärda 3,000 rdr.
Ett misstag är naturligtvis ganska ofrivilligt begånget af den talare, som sist hade ordet, då han hänviH.
V. 5 Den 11 April f'. m. sar på hvad längre fram i Betänk, förekommer, nemi. om anslag för officerares anställande i utländsk krigstjenst.
Detta är någonting helt annat än hvad som nu ar i fråga. B. St:r anslogo nemi.
9,000 rdr rmt årligen för officerares anställande i främmande makts krigstjenst, dock ined förbehåll att denna makt skulle vara med Sverige i vänskapligt förhållande, och fördeltes dessa stipendier så att hvartdera af arméens hufvudvapen skulle derigenom beredas öfning.
Här är deremot fråga om generalstabsofficerares resor, hvilkas ändamål äro helt olika de förutnämndes.
De gå nerol, derpå ut att bilda generalstabsofficerarne under freden för generalstabs sysselsättning.
Sverige saknar helt och hållet en generalstab, hvilket ej är händelsen rned något annat land.
Ett förslag om dess bildande vid förra Riksdagen biet’ afslaget.
Det nu förevide innefattar endast ett sätt att bibringa dessa officerare de kunskaper, som fordras för att såsom verkliga generalstabsofficerare tjenstgöra.
De resor, som de skola företaga, kunna vara af olika slag.
De kunna t. ex. begifva sig till något främmande lands krigsskolor, der det finnes särskilda afdelningar för bildande af generalstabsofficerare, genomgå dessa och återvända till fäderneslandet med en nyttig erfarenhet.
De kunna likaledes resa till främmande land, för att genom studerande af deras inrättningars natur och beskaffenhet förvärfva nödiga insigter.
Sålunda finner man att det anslag, som B.
St:r beviljat för Svenska officerares anställande i främmande länders krigstjenst, icke har samma ändamål som det nu ifrågav:de.
Jag anhåller således fortfarande om bifall till hvad K. M. i denna del föreslagit.
Exc. Hr Gr. o. Landtm,, att för GeneralStabsOfficerares bildande hade K.
M. äskat ett sammanlagdt anslag af 6,500 rdr, hvaraf skulle användas: till arfvoden åt lärare i GeneralStabsämnen 2,000:' till fältöfningar 1,500: till resestipendier 3,000:
Utskottet hade uti förevide punkt endast tillstyrkt beviljandet af ett anslag, motsvarande de två första af nyssnämnde poster, eller 3,500 rdr, till hvilken hemställan Hr Montgomery yrkat bifall, hvaremot Hr Björnstjerna begärt propos. derå, att Utskits framställning i alside å de två lörsta posterne väl måtte bifallas, men att deremot afstyrkandet utaf det af K.
M. äskade anslag till resestipendier, eller 3,000 Rdr, måtte ogillas och samma anslag beviljas; och förklarade H. Exc. sig skola, med anledning af dessa yrkanden, framställa särskilda propos:r, nemi. först å de två poster, Utsk:t tillstyrkt, och sedermera å den 3:dje posten, som Utskit ansett ej böra beviljas.
Härefter framstäldes propos. å bifall till Utskits hemställan i afseende ä de två första ofvanberörde anslagsbeloppen, samt besvarades med ja; hvarefter propos. gjordes derå, att R. o. Ad., med afslag å Utskits tillstyrkan att den 3:dje anslagssumman å 3000
Rdr till resestipendier ej skulle beviljas, måtte bifalla hvad K. M. I>en 11 April f. tu. 87 i afseende derå föreslagit; och då dervid svarades många ja jemte ett eller annat nej, förklarades ja hafva varit öfvervägande.
G:te punkten, Topografiska korpsen Mom. litt.
A. Frih.
Som StatsUtsk:t här endast yttrat, att det anser någon nedsättning af denna lön vara påkallad, utan att derföre anföra ett enda motiv, hvilket icke eller i verkligheten förefinnes, tar jag mig friheten hemställa, att R. o. Ad., med afslag å Utsk:ts framställning i denna del, måtte bestämma Chefens för Topografiska korpsens lön till enahanda belopp, sorn uuv:de Riksstat uptager, eller 6,000 rdr, derå jag anhåller om Hr Grins och Laudtm:s propos.
Hr Björnstjerna: Chefen för Topografiska korpsen har otvifvelaktig! med skäl blifvit vid sisth Riksdag upförd till ett belopp af 6,000 rdr.
Han är nemi.
Chef för Geniekorpsen, hvilkens arbeten äro af synnerlig vigt.
Den berättelse om dessa arbeten, som i åtskilliga exemplar blifvit R.
St:r företedd, ådagalägger, huru väl desamma blifvit utförda, och det är att antaga, att så äfven framdeles skall blifva förhållandet.
Jag får således förena mig i Frih.
Akerhjelms yrkande att Chefens för
Topografiska korpsen lön må bestämmas till hvad nuv:de RiksStat uptager, eller 6,000 Rdr.
Efter härmed slutad öfverläggning, framstäldes först propos. å bifall till Utsk:ts hemställan, men besvarades med nej, hvarefter gjordes propos. derå, att R. o. Ad., med afslag å hvad Utsk:t tillstyrkt, måtte bestämma aflötiingen för Chefen vid Topografiska korpsen till 6,000 rdr rint; och blef denna sednare propos. med ja besvarad.
Mom. litt. B. Hr Björnstjerna:
Det är visserligen sannt, att StatsUtsk.-t här har i at's:de på summan bifallit hvad K. M:t i sin nåd.
Propos, föreslagit, enär denna summa blifvit upförd till 3,200 Rdr, och Utsk:t dessutom utlofvar att vid behanliugen af 9:de Hufvudtiteln taga i öfvervägande frågan om renritaren Akrells upförande på indraguingsstat med 800 rdrs lön, hvadan således 4,000 rdr vore att påräkna tor de personer, hvilka af Chefen blifva föreslagna att användas för karteverkets skyndsamma fullbordan.
Deremot har Ut3k:t icke ansett sig vilja eller böra ingå i pröfning af, huruvida Underofficerare borde vid Topografiska korpsen anställas, utan öfveriemnar summan till K.
Mits disposition, för att derigenom det arbete må kunna påskyndas, som erfordras för det militära karteverkets utförande.
Det skulle visserligen kunna anses att det icke är så väsendtligt att uttrycka, det anslaget skall utgå till Underofficerare, endast detsamma beviljas; men så är likväl alldeles icke förhidet; I)cri 11 Aprii f. m ty om icke summan uttryckligen beviljas under vilkor att Underofficerare skola vid Topografiska korpsen anställas och på stat upföras, så blir följden den, att dera bör tillerkännas beklädnadsersättning, som också finnes af K. M:t i dess nåd.
Propos. begärd.
Då det dessutom för utförande af korpsens arbeten är nödigt att dertill använda personer, som man bestämdt kan påräkna till tjenstgöring och inöfning under vissa tider af året, allt efter som Chefen finner dem lämpligast och bäst, samt att icke vara underkastad den svårigheten att behöfva dertill använda civila personer, hvilka icke ega den skyldighet, som åligger militärer, att hörsamma och lyda Chefens befallningar och hos hvilka icke heller samina nit och drift att utföra arbetet kan påräknas, anser jag att bäst och rättast vore, att det blefve uttryckt, det dessa medel skola anslås till Underofficerares anställande vid Topografiska korpsen, på det arbetet måtte hastigare kunna utföras; och anhåller jag att Hr Gnn o. Landtm, behagade å denna min mening framställa propos. på bifall.
Efter härmed slutad öfverläggning, framstäldes först propos, å bifall till Utskits förslag, dervid svarades nej, hvarefter gjordes propos. derå, att E. o. Ad. skulle bifalla Utskits förslag på det sätt, att den af K.
M. äskade och utaf
Utskit tillstyrkta anslagssumma, 3,200 rdr rint årligen, ställdes till K.
Mits disposition för att användas i och för det af K.
M. dermed afsedda ändamål, eller anställande af Underofficerare vid Topografiska korpsen; oell blef denna sednare propos. med ja besvarad.
7:de punkten, KrigsAkaderaien.
Utskottets hemställanden i båda momenten af denna punkt bil ollos. 8:de punkten, Allmänna Garnisonssjukhuset, och 9:de punkten, angående anslagen för Jemtlands Roteriugskassa samt MilitieBoställskassan.
Utskits hemställanden biföllos. 10:de punkten, angående väckt förslag om tillökning i befälet vid LifRegeinentets Grenadierkorps. / Hr Bergenstråle, Alexander:
Ehuru jag för ingen del hyser den ringaste förhoppning att kunna inverka på R. o. Adis beslut i förevide fall, och hvilket beslut troligen blifver öfverensstämmande med Utskits, måste jag dock med några ord uptaga R. o. Ad:s dyrbara tid.
Det gifves nemi. tillfällen i lifvet, då man är skyldig att strida, om man ock är öfvertygad om en olycklig utgång. »Utskit säger att — »Då K.
Mit icke aflåtit någon framställning om medels anvisande för de i denna motion omförmälda behof, kan Utskit icke antaga detsamma vara af den angelägna beskaffenhet, att R.
Stir böra dervid fästa afseende, och hemställer således att motionen ej må till vidare åtgärd föranleda.»
Jag ber om ursäkt att jag ej kan finna det fullt sanna uti denna sats.
Jag vet, ty Den 11 April f. m. jag känner det bestämdt, att ingen kim vara varmare tillgifven vår Ridderliga Konung och hans utmärkta Konselj, fin jag, men det kan icke hindra mig anse den andra Statsmakten eller R.
St:r ega full rättighet, ja, ofta skyldighet att taga initiativet uti frågor af den beskaffenhet som denna.
Fräta sednaste
Riksdag hafva vi äfven ett färskt exempel på riktigheten af min sats uti den vigtiga frågan om Stockholms befästande. K.
M:t äskade då ingenting för detta ändamål, men glädjande för mig och många med mig liktänkande väcktes motion derom af enskild man, och vi minnas med hvilka följder.
Det är således icke så alldeles öfverensstämmande med praxis, att, på grund deraf att K.
M:t icke afiåtit, någon framställning i ett anslagsämne, icke göra sig den mödan att ens taga kännedom af frågan.
Hade Utskit gjort detta, så kunde detsamma erhållit alla möjliga uplysningar.
Sfi t. ex. kunde Utskit fått vela att då kringliggande Regementen med 12 Kapitener hafva sin Beväring organiserad på 4 kompanier, har Grenadierkorpsen, med endast 4 Kapitener, så stort Beväringsområde, att, om de nåd. föreskrifterna för Beväringens öfvande skola tillämpas, Beväringsmanskapet måste organiseras på 3 kompanier.
Om detta kunnat låta sig verkställa förut, då blott en klass exercerats, hemställer jag till hvar och en om det numera är möjligt, sedan det är beslutadt att en af Beväringsklasserna skall exerceras under Regementsmötet.
Jag beder R. o. Ad. vara öfvertygadt derom att hvad jag yttrat icke kommer af ett begär att knota eller klandra; den dåliga andan finns icke inom den korps, jag har äran tjena vid.
Nej, Mine Hrr, mitt upträdande kommer af begär att verka i Fäderneslandets sanna intresse, att påpeka brister, som måste förr eller sednare afhjelpas.
Det förefaller mig tem ligen naturligt att StatsUtsk:l icke gerna kunde på en enskild motionärs framställning föreslå en tillökning af befälet vid ett Reg:te, enär K.
M:t icke hade sådant begärt, men jag kan icke neka att det väcker min förundran, att synnerligast nu, sedan beväringsexercisen blifvit fördubblad, man icke afhjelpt en brist, som onekligen förefinnes i organisationen af förevide korps.
Föregående talare har uplyst, hvilket äfven af motionen synes, att denna bataljon har 2 Kaptener mindre, än motsvarande bataljoner i den öfriga arméen.
Denna brist tror jag har länge känts och nu naturligtvis starkare än förut.
Jag kan således för min del icke annat än uttrycka den önskan att K.
M;t måtte vid en blifvande Riksdag härå fästa upmärksamhet och ställa så till att, befälet inom de niia korps blir organiseradt i öfverensstämmelse med hvad för arméen i allmänhet är stadgadt.
Jag vill icke bestrida möjligheten af att en sådan förändrad organisation eller tillökning i befälet vid LifRegds Gren.korps vore af behofvet påkallad, men jag hemställer till hvar och en, om det vore lämpligt och om man kan begära att StatsUtskd skulle ingå uti eller besluta öfver frågor, som angå arméens organisation, utan föranledande af K. M:s TO I> e n 11 April t. m - Propos., blott på enskildas motioner.
Jag åtminstone kan icke finna detta lämpligt och har derföre inom StatsUtsk:t afslagit dylika motioner.
Det är otvifvelaktigt fullkomligt sanet att LifReg:ts Gren.korps är i ett påtagligt behof af ett större antal befäl, och att detta befäl borde tillsättas derigenom att fl:dre kaptener blifva vid korpsen anställde.
Detta har också K.
M:t behjertat och en framställning derom hade säkerligan skett till 11.