Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sä ehuruwähl man alltid har till dem som äro Ständernas Fullmägtige det goda förtroende, att dhe sä lära dirigera Märket att det kan i sig sjelf wara förswarligt, dock likwäl som intet Wärk kan bestä utan ordningar och att dhe samma noga iaktagcs, sä häller man före alltid wara för Banque» nyttigast och för Herrar Fullmägtige säkrast att dhe följa Ordningarne efter, som tid efter annan äro gjorde, men där det genom tidernes ändringar eller andre tillfällen, sig sä skulle hända, att sjelfw» nbdwändigheten, och BanquenS ögonffenliga och märkeliga nytta eller skada, oundwikcligen fordrade andra Rädflag, och ändring uti nägot af det som härtill är för godt funnit, sä är wäl BanquenS wälfärd dä största Lagen, och hemställrS Herrar FullmägtigrS försigtighet och mogna betänkiande, att fatta det räd som är till Den M Ocdober. 48^5 kill BanquenS nytta och gagn; allenast allt sädant skjer Uppä goda skäl som benämt är, — —^ — — Afskrift.
R:o 4. af Dcdcrbörandes undcrdäniga Berättelser hafwa wi inhämtat, hurusom, af ben numera i det närmaste influtne första hälften af ben, till Credit» ScdlarneS Realiserande af Riksens Ständers bewiljade Förmögen» hels afgift, ej mer än omkring Sjuttiofem Tusende R:d. ingält i Werksilfwcr och wäxlar, Sex hundrade Tusende Riksdaler i Specie - mynt och Banco, Sedlar, samt deremot nära Twä millioner Etthundrade Tusende Riksdaler i Credit - sedlar, inbcräknad den förhöjning af ZZ-r Procent agio, hwarmed enligt tvär Nädiga kungörelse af den 12 Maj 1821 tillständ warit läm-> riadt, att till widare liqvid, äfwen med Credit - sedlar erlägga, hwad af benna afgift i Banco »Specie bordt utgöras.
Af det höga agio emellan Myntet och Credit» Scdlarne som ifrän flera är tillbaka, samt under hela uppbbrbstidcn af i fräga warand afgift, ägt och ännu äger rum är otillräckrligheten a^ ..st berörde betalnings» sätt nogsamt ädagalagd; och det skulle strida lika sä Mycket emot ändamälet, som billigheten i afseende pä dem hwilka afbbrdat stg afgiften i Silfwer eller Ban» co - Specie, att wid en sädan betalning läka bero.
Men dä just det ringa, som i Silfwer influtit jemte obetydligheten af de Silfwer»län Banquen erhällit, pä betz anbud, att derföre betala 4 Procent i ärlig ränta betager förhoppningcn att inom landet rrhälla Silfwer för 4816 Den zo October. för Credit - sedlar, sä framt ej Silfwerprisct ökas ut» öfwer det belopp, hvartill det efter gängbart agio kun, de bestämmas: och införskrifning af Silfwer frän
Ut» rike- Orter icke heller kan pätänkas, i anseende till närwarande höga Märel, Cours, hwilken wid Märel» köp för betta stora och owanliga Wäxelbehof, än widare, och kanske utan all gränte komme att upprasa, sä ssulle wid nyttjandet af endera, eller bägge dehe utwägar följden blifwa, att Förmögenhets afgiften i allmänhet borde tillökas sä wida det Qwantum Silfwer skulle kunna erhällas som för denna hälft af samma afgift bör anskaffas.
Wid sä fatta omständigheter, anse W! för det närwarande för Riket förmänligast att pä drägcligaste wilkor och beqväma ätcrbctalnings terminer, upptaga Utrikes län samt att löta samma län inkomma i Silfwer.
Wi hafwa ock, pä sädana grunder, biträdt de anstalter som dertill blifwit gjorde; men dä wi icke äge anledning förmoda, att Silfwer skall inflyta, mer för senare än förra hälften af förmögenhets - afgiften; och wi dcrjämte finna den utwägen, att genom Utrikes län söka anskaffa Silfwer äfven för beloppet af berörde senare hälft» blifwa betänkelig, om icke omöjclig att verkställa; sä har hoS ost i ömt betraktande kommit, hwad känbart lidande wäre trogne Undersätare skulle ädragas ä ena stdan, af ben äterstäcnde fbrmö, genhets afgiftenS erläggande med sädan förhöjning att erforderligt Silfwer efter den wid Riksdagen pä dä förekomne skäl antagne Realisations - Planen derföre kunde uppköpa-, och pä dea andra stdan, af den tidt utdrägt med Realisationen som denna operation i flere afseenden oundwikrligen skulle förordsaka, och hvilken om»
Den zo October. 4817 omständighet allena, är desto bekymmersammare, som dröjsmäl med Realisationen hivar dag ikar olägenheterna och förwärrar orcdorne i Rikets penninge wäsende.
Desse tvid Riksdagen oförutsedde omständigheter tillika med en i Nationen fbrspord allmän farhäga för de tillärnade Courant-sedlarncs gängbarhet och tvärde i omlopp med myntet, hafwa föranlätit oss att i anledning as Riksens Ständers nnderdäniga anhällan i. fkrifwelse af d. 15 Iunii iFoo i nädcr wara betänkte pä widtagande af sädana mätt och steg, till Realisationens befrämjande, som med bibehällande af Riksens Ständers Bcwillningsrätt och Banco - FörfattningarneS hclgd, wi kunne finna blifwa de lämpeligaste och fbr de skattdragande de lindrigaste.
Derwid har
Oss icke undfallit, huru som Banco - Utskottet i dess till Hemliga Utskottet ivid sista Riksdag, i detta ämne afgifne underdäniga Betänkande, föreslagit Creditscdlarncs Realiserande, med Rabatt af R:d.
p. ioo:de säsom ett wärde emot Cgcndommar, Waror och jämwäl Rcöla myntet som de dä i det närmaste ägde, och hwilket de i Rörelsen sig sjelfwe iklädt samt ivid hwilket förhällande de sedermera fdrblifwit, änskönt en hwar ägt anledning förhoppas att desse sedlar efter hand skulle närma stg till det wärde emot Banco - myntet, som för deras Realisera», de blcf utstakadt.
När Credit - sedlarnr sälunda liksom stadgat stg tvid berörde Rabatt, eller Femtio procent- agio, och Wi med Banco - Utskottet finne, att en Realisation till högre wärde än de werkeligen äga, skulle öka tyngden fbr de fattigare som utgöra största antalet af Rikets In, 43:3 Den M October.
Jnwänarr kill förmän egentcligen för nägra fä, hwil, ka mera förstätt och ägt widsträcktare förmäga, att begagna sig af de tillfällen Myntets ostadiga wärde beredt, och till äfwentprs Utländste män, som uti Mane operationer ingätt; men deremot, med anledning af berörde Banco-lltffoktets Betänkande möjlighet sig företer, att genom det evalvationcn efter femtio procents agio blifwcr faststäld, Realisationen kan af Banque» »förlöf, wadt wärkställas, ulan att den andra hälften af Förmögenhets afgiften behöfwer infordras, ben Wi i Mant fall, till Wäre trogne Undersätares billiga lindring kunna eftcrgifwä, dä äfwcn de som afbördat sig andra hälften af Förmögenhets»afgiften böra anses berättigade att ben älerfä.
Sä hafira Wi i Räder beflutit» att Realisationen af de Femton Millioner Cre, dit-sedlar, som Banquen äligger att verkställa, kommer att skje med Trettio Tre och En tredjedels Rabatt pä Etthundrade.
I följe deraf, skola dcsie Femton Millioner Credit, sedlar, Realiseras med Tio Millioner Riksdaler Specie, men pä det sätt, att Twä tredjedelar deras eller Sex Millioner Sexhundrade Sextiosex Tusende Sexhundrade Sextiosex Twätrcdjedcls Riksdaler, genast ivid Realisationen inlöses med klingande mynt eller Banco-sedlar, och En Tredjedel eller Tre Millioner Trehundra Trettiotre Tusende Trehundrade Trettiotre och En Tredjedels Riksdaler, med Banqucns obligationer för fyra procents
Ränta, stälde pä Tio är, att betala.
Obligalionerne som ej fä utgifwas pä mindre summa än Tio Riksdaler, sanet jämna Fem och Tiotal deröfver komma lika med Banco« Specie att i Wäre och Kronans uppbörder, samt Stora Sjö - Gräntseoch Landt-Tullen, rmottagas och gälla, samt i dea allmänna rörelsen att med m-ntet omlöpa.
Den 30 October. 4819 Till Fond för denna Realisation tillfaller Barr, quen. 1:0
Den Amorkihemcnts - Fond af Trehundrade Tusende Riksdaler ärligen i Femton är, som till Courant sedlarnes inlösen, wid sista Riksdag blef anslagen, och Wi, emot ersättning af Riksgälds - Contoiret pä dertill föreskrifwik sätt, läta tillställa Banqucn af stora Sjö - Tullen, i Specie - mpnt eller goda Växlar, och L:o
Oen redan päbudne, och till största delen influtne första hälften af förmögenhets afgiften med en tillökning af Sexton Twä Tredjedels proccns utaf alla dem, som med säbane sedlar och zz-^- procents agio, betalt ben afgift, de i Banco, Specie bordt erlägga:
Och som större delen af denna afgift bör förwandlas i Silfwer, till hwars anskaffande frän Utrikes Orter nödige anstalter blifwit fogade; fä förmode Wi att Banqucn derigenom skall ätkomma, och pä sätt med Fullmägtige i Riksgälds - Contoiret blifwit afhandladt, fä tillösa sig omkring En Million Ättahundrade Tusende Riksdaler Hamburger Banco, samt att denna summa till Realisationens fortskpndande kan wara wid detta ärs flut för Banqucn att päräkna.
Hwarfbrukan: z:o Tanqucns winst af Riks - Discont - Verket äfwcn utgör en del af Fonden till Credit - SedlarneS Realisation. Hwad Wi sälunda, om grundcrne till den förcstäende Realisationen, i näder funnit godt att stadga och förordna, wele Wi Eder härmed i Näder meddela; förwäntande Wi Edert underdäniga utlätandc.
Om icke 4820 Den Zo October.
Icke Realisationen af Riksgälds - Sedlarne med förbcrörde tillgängar kan enligt de för Banco - Förwaltnin» gen i allmänhet stadgade Författningar och Jnstructio» ner werkställas, samt dcrjämte: Wid hwilkcn tid inom första hälften af nästkommande
Är 180Z, samt det ju förr desto heldre, samma Realisation kan af Banque» företagas?
Till närmare upplysning hasme Wi härhos welat tillsända Eder (N:o 4^) sä wäl en afffrist af Riksens Ständers Banco« Utstötts ofwapnämndc utlätande som en Promemoria och Calcul till närmare ut» redning af de omständigheter, hwilka wid denna Rea, lisatio as werkställighet förekomma.
Drottningholms Slott d. 5 October 1802. 6v81'^k' N. ^olsndlaö, N:o 4^.
1800 Ärs Baneo-Utstotts Förslag angtiende Reaiifationen af Riksgäids-Sedlarne:
Äberopad uti Longi.
Maj:ts (Tradiga ftrifweise af d. 5 October 1802.
Gtormägtigsts Allernädigste Konung!
Med Eder Kongl. Majus Nädkgste tillständ, har Riksens Ständers Hemliga Utskott i Protocolls»Utdrag under ben 19 uti innewarande mänad dos Banco-Ut, stöt - Den zo October. 4821 skottek anmält, dek hade Eders Kongl. Wajtt r betz nZdiga föreställning kill Hemliga Utskottek täckts förklara ej mindre de stadeliga följder, som oredorne i Rikets Mynt-väsende medföra, än att Eders Kongl. Majtts
Nädiga sstundan och bastan wore, dek sädane medel mäge pätänkas, utfinnas och vidtagas, hvarigenom Rikets fastställde Specie-Mynt äter mä blifva det en» da gängbara i Riket, samt Credit-Sedlarne afstaffas, och utur rörelsen försvinna.
— Hemliga Utstottet förmäler, att detta wigtiga ämne och de derutinnan ifrän flere upplyste män till Utstottet ingifnc Förslag hittills utgjort föremälct för betz bekymmersamma granstning och öfwerläggningar; men hvarunder den öfwertygelsen för Hemliga Utstottet vunnit än mera stadga, att titan ett kraftigt biträde af Riksens Ständers Banque ingen möjelighct fig företett akt Realisera Credit-Sedlarna: ett sädant biträde likväl icke finge ästaS eller meddelas annorlunda än att detta angelägne Werks äterwundne sjclfbeständ derunder bibebälles:
Af hvilken anledning, och änskönt Hemliga Utstottet än ej sett stg i ständ att härutinnan stadga dess sluteliga tankar, ett Förslag wore upprättadt, hvaröfver med Eders Kongl. Majtts Nädiga bifall, Hemliga Utstottet ästlmdar Banco-Utflottets pröfning och utlätande.
Banquen skulle sm följande blifva försäkrad: 1:0 Att
Disconkerings-rätt i Riket med blott undantag af Manufaktur-Discont-inrättningen under Kongl. Commerce-Cvllegii disposition, Banqucns General-Discont-Werk i Stockholm borde äga en Fond af i Million Riksdaler och private deruti fä interneras för en Tredjedel, men wara pliktige att i Bavqucn ilis sätta Verksilfver till dubbelt belopp emot Ackic-Capita!et och för hälften erhälla fyra procent i ärlig
Ränta, och 4823 Den ZO Octsber. och borde räntan pä Discont-WerketS utlän, blifwa fem procent.
I aflägsne näringSfullare och folkrikare städer torde serskildt Discont-Jnrättningar, pä anhällan derom, af Private Atzociationcr fä anläggaS; men med wilker, att i utbyte emot Banco-Sedlar i Banqucn insätta Werksilfwcr för hela SubscriptionS-Capitalet.
Dctze inrättningar borde emot fullgod och antagelig säkerhet, samt tre a syra procent ränta, understödjas af Banqnen med lika Summa under Discont - wilker, som Actie-capikalet, men hwaremot ock en tredjedel af Actie-ägarncs ärliga revenäe bfwcr sju procent skulle Banquen tillfalla. 2:do Till Realisations-Fond komme Banquen, emot accepterade obligationer och fem procent ärlig ränka att erhälla en tredjedel af ben summa hwarmed Creditsedlarne kommo att Realiseras, oberäknadt det Silfwer, som igenom Oiscont-inrätkningarna inflyta.
Ärliga räntan för berörde obligationer, skulle Banquen utbetala, samt Capitalet wid förfallotiden; men att till undwikande af Jnterctze-utgift Silfwer hälst borde upphandlas, emot Banco,sedlar, och skulle Banqucn i öfrigt z:o säsom säker inkomst ärligen fä uppbära 6 a 700,000 R:d. intill dep derigenom, jemte winsten af Discont - Werket, BanquenS engagement till CreditsedlarneS Realisation, blifwit till fullo godtgjord.
Wangsén skulle deremot ätaga sig att realisera en Credit-sedelstock af 15 Millioner med 11,250,000 Riksdaler.
Dock sä att högst fem Millioner Riksdaler i Credit - sedlar kunna indragas emot obligationers ställde pä femton är med fyra procents ränta utan rabatt.
Obligationerne komme att accepteras af Banquen som för dem betalte Räntan och Capitalet efter rs ärs förlopp, dä, i händelse 5 Millioner pä detta sätt Den M October. 4323 sätt ifrän Credit-Sedelstockm afgä, skulle äkerstoden, 10 Millioner, komma att Realiseras med 7,500,200 R:d.
Om och inom hwad tid Banquen uti desse nu uppgisne wilkor möjcligen skulle kunna ingä, eller un. der hwad andra wilkor Riket, till winnande af förstnämnde högst wigtiga ändamäl, af Riksens StänberS Banque skulle kunna biträdas, därom förwäntade Hem. liga Utskottet Banco»Utskottets yttrande.
Innan Banco.Utskottet ser stg i tillständ att ingä uti beswarandet af Hemliga Utskottets i förberördmätto uppgifne fräga, har Banco - Utskottet funnit nödigt och utbeder sig den nädcn, att till grundwal för Veiss yttrande sä följande undcrdänigst framlägga. 1:0 Jemlikt hwad redan af Hemliga Utskottet finnes antagit och hwad i synnerhet äligger Banco-Ut. skottet att ej uraktläta, kan och för nägot slags Banqnens engagement i förenämnde fall icke äga rum, utan full säkerhet derom, att Realisationen af dest re» dan ute »varande eller framdeles till utgifwande sedlar oafbrutit bibchällas. 2:0
Enda grunden för en sädan säkerhet bör sökaS uti bibchällandct af den proportion emellan Ban. quens reela tillgäng och dest utelöpande sedlar, som 1778 och 1786 ärcns Banco - Utskottcr i sädant afseende fast. ställt och hwars pälitelighct sjelfwa erfarenheten stadgat. z:o Mösclighcten för Banquen, att uti Realisa, kioncn af Riksgälds - Sedlarne kunna ingä och densam» ma underhälla, grundar Banco - Utskottet pä det uktryckeliga förbchäll, att Credit - Sedlarne pä en gäng och ej efter hand göres i rörelsen, utan ett faststäldt y. om« 4324 Den zo Oktober. ombykcligk »värde, obrukbare.
I annat fall kunna Banqucns Sedlar med dem omöjcligen circulcra i allmänna rörelsen.
Riksgälds - Scdlarne blifwa ensamme allmänt gängborr; Banco - Scdlarne deremot samlas cf« ter hand hos ben delen as Nationen som antingen af naturlig böjelse, af farhäga, eller spcculation pä winst har Contcmtc medel liggande; de realiseras utan uppe» häll, och det rccla, antiugen kistlägges, eller anwändcs i annan för rörelsen onyttig wäg, och kommer ej tiibaka, sä länge det wacklandc myntet är gängbart: erfarenheten bewisar betta lika sä säkert, som wcrkan pä näringsrdrklscrne genoin försämrade Credit-Scdlars succetziva förbättring eller amortlssement bäst upplyses af de följder som 1765 ärs sä beskaffade plan till dä »varande KvpparmpntS-Scdlarncs succehiva ä^erbringande uti deras primitiva wärbe pä Rikets Näringar den tiden medförde: dä deremot deras realisation är 1776, efter det wärde, de samma tid ägde, »verkstäldes utan minsta skakning för rörelserne. 4:0
Till ben pätänkte operationens framgäng och beställd, anser Banco - Utskottet hufwudsakekigcn bidragande, att RiksgäldS-Sedlarnes inlösen icke sker efter en cvalvatiorrs-grurrd utöfwer det wärbe, som de emot egendomar, waror och äfwcn rcela myntet i det närmaste nu äga, och hwarigcnom rabatten ä dem determinerar sig sjelf till R:d. per iOO:de.
En evalvation efter högre wärde än be i rörelsen sig iklädt skall nödwändigt göra päkänningcn pä reela Fonden i syn, nerhet wid Realisations början wida starkare.
I öfrigt, och som Riksgälds - Sedlarnes Realisation endast genom en pä längre tid fortfarande Brwillning af Rikets undersätare kommer att ersättas, anser Banco - Utskottet ej billigt, att igenom en Realisa - Drn zo Octobec. 48'-5 sa tron till högre ivärde, än Credit-Sedlarne nu merkell, gen äga, öka tyngden för de fattigare som utgöra största antalet af Rikets Jnwänare och sorn iunehafwa föga, eller blott ringa del af berörde Sedlar, till förmän rgenteligen för nägre fä Capitalister, Agioleurer och tilläfwentyrs jemwäl Utländffe
Män, sorn af dem kunna äga stora Summor: — Skillnaden emellan ZZ^-, samt 2s Riksdal, rabatt pä ioo:de gör pä is Millioner 75 Tunnor Guld, samt pä IQ Millioner 50 Tunnor Guld; en till wärdct försämrad ideal pennlngestocks förwandling ut! reel kan omöjcligen werkställaS utan att nägon derwid mäste blifwa lidande.
Efter ett högre Realisations-wärde, än sädana Crcdit-Sedlar uti rörelsen sig iklädt, skada- närings-idkaren; efter ett lägre äter lider Capitalrstcn och Fordrings-ägaren, hwilket i stg sjelf icke heller är rättwist; men dä nägondera nödwändigt mäste lida torde de sistnämndes lidande för Riket wara mindre skadeligt än om näringarne räka i wanmagt. 5:0
För att deremot lemna Credit-Sedels-Jnnehafwarne öppet tillfälle, att fä dem inom en witz determinerad tid till deras fulla numeraira belopp Realiserade, och hwarigenom Riksens Ständers garantie för samma Sedlar jcmwäl förblifwer i sin fulla helgd, anser Banco--Utskottet det böra wara tillätit för hwar och en som det ästundar, att utan rabatt fä njuta sine innchafwande Credit-Sedlar, emot Reverser pä 15 är, med z procent ärlig ränta, säsom hwartill räntan ä detza Sedlar strän början war determinerad, och hwarbfwer ej synes billigt att tillökad gradation för Rikets fattigare Inbyggare densamma bewilja.
Om 5 Millioner Credit-Sedlar supponeras pä detta sätt blifwa omsatte, betyder en procents tillökning i räntan ä denna Summa under en tid af 15 är 750,200 R:d.
Att äter blott en witz determinerad summa i förberörde mätta skulle emot Reverser fä ombytas synes ej rättwist, 4826 Den M October. sedan htvarje Innehafware äger lika räll, alf af cn s-!- ban förmän fä siq begagna, men hwilkct med summandeterminerande icke kan förenas; pä det ock möjligheten af denna förmäns begagnande mä kunna sträcka stg äfwen till mindre SummorS innehafware, fordrar billigheten att obligationer fä utgifwas till och med pä sQ Riksdaler. 6:0
Sä länge penning?-rörelsen i Riket drifwes med Credit-Sedlar utan stadgadt wärde, kan Banque» af en Discont-rörclse icke draga nägon fördel, icke enS utan wäda för betz Realisation deruti ingä.
Discont°Län i Banco-mpnt wägar ej nägon under den tiden utan högsta nödfall upptaga, hwilka- äterbetalning wid förfallotidcn ofelbart mäste leda till Länetomsättning.
Att under Nistont-wilkor uppläna ett mynt, som i rörelsen icke allmänt nyttjas, men man nödgas bortwäxla till hwad derföre bjudcS under nödrvändighek, att samma Summa jemte räntan inom witz» mänader äter inwäxla, efter ett till äfwentyrs dä wida högre Agio, kan omöjligen bära stg.
Sä länge Banqucns Sedlar icke äro i rörelsen allmänt och ensamt gängbarc, händer med alla dä möjligtwis utgäende Viscont-Län i Banco-mynt som uti z:dje puncten i un, derdänighct är omnämndt: de Realiseras, och det reel» kistläggcs, Läntagare» deremot, nödgas under omöjelighcten att utan odrägelig förlust kunna inbetala Länen, ukwcrka sig flera resor, deras förnyade omsättning:
Banquens mycket ringa utläning i temporaira
Län pä de framflurna ären ehuru bcwrljade till blott z procentränta bestyrker denna sats tillräckeligen, mea bebädar ock beklageligcn detta Werkö mer och mer tillagande 0- werksamhet, samt deraf förestäende wanmagt, om Rikets penninge-rörelse än längre ffulle förblifwa i dc§ närwarande skick.
Icke förr än sedan BanquenS Sedlar ensam - Den zo October. samme, Zemke Specie» myntet, fä uppfylla rörelsens alla behof, kan en Discont-rörelse blifwa för Banque» mö» Zelig och nyttig; men om tvid betz inrättning nägon subskription i Silfwer skall af private personer kunna päräknas, mäste Discont - räntan för Län pä enskilde personers Reverser och accepter bibehällas wid 6 procent. ^ procent ränta för alle dylika Län lofwar ej sä stor revenäe för private Actic-ägare som för det närwarande kunde locka till nägon bctydclig subskription i silfwer.
Till bcwis härutinnan tjenar förra OiscontCompagniets i Stockholm wägrande akt uti räntans nedsättning till s procent pä CompagnietS Län i allmänhet wilja ingö, oaktadt flera af Banque» under ett sädant förbehöll till Compagniet skedde sörmänlige biträdes anbud, hwilka Medes derigenom förfbllo.
Enär Banco - Utskottet, uppä dcfle i underdänighek anförde grunder och considerationcr till behörig granskning förehatt de af Hemliga Utskottet uppgifne wilkor för BanquenS engagement till Credit»Sedlarnes indragning utur rörelsen, har Banco - UtskottctS öfwerty» gclse ganska otwungit blifwit derom stadgad, akt ett dylikt BanquenS engagement pä sätt Hemliga Utskottet föreslagit, icke möjeligen, med be här ofwansörc uti första och andra punklerne omnämnde, samt för BanquenS sjclfbeständ fastställte grunder stör att förenas.
Mera ömtäligt och bekymmersamt har bet deremot förekommit i Banco - Utskottet att med full pälitelighct och utan farhäga för niihtag kunna stadga och l underdänighet yttra sina tankar öfwer Hemliga Utskottets till Banco - Utskottet ställde senare fräga: "under hwad andre wilkor Riket, till winnande af det om, nämnde högst wigtiga ändamäl af Riksens Ständers Banque skulle kunna biträdas!"
Ban» 4823 Den Zo Ocrober.
Banco-Utskottets oinskränkta nit och öhöga, att till Eders Kongl. Majus höga nöje och ett kärt Fäderneslands hjelp kunna bidraga, inöste här pö det nogaste afmätas efter DanqucnS wcrkeliga fbrmöga, att utan minsta rubbning i betz äkcrvunna sjelfbcständ, kunna ett sädant biträde meddela.
Med oafbrutit afseende härö, har Banco - Utskottet fortsatt och fullbordat dess nogaste undersökning, granskning, öfverläggning och fluteliga decision uti detta, ej mindre för Riket r gemen än jemwäl för Banco-Werkct i synnerhet, högst wigtiga ämne.
Efter en derigenom vunnen och stadgad full bfwcrtygclse, för ock Banco«Utskottet den nöden att nu i underdönighct uppgifva de vilkor och uttryekeliga förbehöll, hwarundcr Banco - Utskottet anser DaNgum kunna till Riksgälds-Sedlarnes Realisation biträda.
Härwid för Banco - Utskottet likväl i underdönighct ej förtiga, att till Banquens werkeliga cngage, mcnt i denna delen, äfir-en under deas Banco-Utstottet fdrbehällne vilkor, vin de ö Hemliga Utskottets sida befinnas antageliga, de z:ne Stundens bifall bör förcgä.
Uppö ett sädant erhällit bifall inser Banco-Utskottct möjelighctcn för Banqucn att utan nögoa best risque, men deremot med äfven dest egen dermed förknippade fördel, under följande vilkor och förbehöll kunna sig till Credit - ScdlarnrS Realisation engagera. 1:0
Att samma Realisation vid dm tiden sädant befinncs kunna äga rum werkställes pä en gäng. 2:0 Att Realisationen werkställes efter ZZ-^dclSkrb. rabatt pö 100. z:o Den M October. 4829 Z:o Akt Banquen erhåller all Disconterings, Rött i Riket, med undantag af blott Mannfactur-Oiscont-Jnrärtningen, samt Jern - Cvntoircts förlags Län till Bruksägare af dest egen samlade Fond.
Stadgade Fonden för ett sädant Banquens General DiscontContoir anser Banco - Utskottet kunna blifwa §n Million Riksdaler, hwaruti private skulle äga frihet att fbr en tredjedel deltaga, dock under wilkor, att för deras subscriptions - summa i Banquen insätta arbetadt silfwer.
Wid denna Subscription anser Banco-Ut, skottet den utwäg blifwa fbr ändamälct närmast tjenande, att den, som deruti kuskar fä deltaga, inom wist utsatt tid fbrbinder sig att i Banquen inlämna Werksilfwer till sä stort belopp i R:d.
Specie, som harr ästundar att i denna wäg fä anwända, men under förbchäll att allt hwad deraf' öfwerffjuter denna summa, som i jämförelse af hela Subscriptioncn uti actier list minst Femtio Riksdaler pä dest Subscriptions - summa belöper', icke fär ätertagas, utan qwarblifwcr, emot Banquens förskrifning pä