Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksdagsordningen omför - mäldte Revisionsförrättningarne, och att Revisorerne till den andra Revisionen nödvändigt skulle utses genom ombud, likasom det hittills skett; men sådant är i bestämd strid med Grundlagen, som uttryckligen förmår att Riksens Ständer äga, i den ordning Stånden hvart för sig lämpligast finner, förordna Revisorer, hvilka ord Utskottet ansett endast böra åberopas.
Varan» des U iskottet öfvertygadt, att ett stadgande i RiddarhusOrdningen, som skulle befinnas inskränka Ståndets i Grundlagen försäkrade rätt, så mycket mindre bör bibehållas, som det icke ens i sitt närvarande skick, enligt Utskottets tanka, har någon lagligen bindande kraft. §§, tö, 17 och 48.
Om den särskildta
Den 18 Augusti e, m, 22g ordningsstadgan , om RiddarhusUtskottet, och om RiddarhusDirectionen, äro i det närmaste lika med 48 ,| 4g och 5o §:ne i närvarande Riddarhusordning.
Tillägget vid slutet af 47 §. åsyftar bland annat, att undvika alternativa framställningar från RiddarhusEtskottet, sorn åtskillige af Riddarskapets och Adelns Herrar Ledamöter i Ståndet klandrat.
Stadgandet, att en af RiddarhusDirecteurerne icke åtnjuter honorarium synes lika med alla öfrige föreskrifter om Directionens lönevilkor böra införas uti Instructionen. §. 4<).
Om RiddarhusSecreterarens tillsättande af Ståndet, eller stadfästande i Embetet, samt huru förhållas bör, då RiddarhusSecreteraren är af sjukdom hindrad, att sin tjenst förrätta, utgör ett af Utskottet gjordt tillägg till RiddarhusOrdningen.
Dessa sjtadganden hafva förut haft ett runi i RiddarhuifcDirectionens instructiön, men då, vid öfverläggning härom, Utskottet .ansett, att ett så vigtigt embete som det, att vara Ridderskapets och Adelns Protocollsförande, aldrig bör annorledes, än tills vidare och det blott i nödfall, tillsättas af någon annan Un af Ridderskapet och Adeln sjelf in Pleno, och stadfästandet i Embetet af en tills vidare förordnad Riddarhus-Secreterare, eller utnämnandet af en ny, således kan bli ett öfverlägga ningsänme, har Utskottet ansett ett stadgande härom böra i RiddarhusOrdningen införas. §. 5o.
Om förändringar i RiddarhusOrd - Dtn 18 -Augusti e. m, ningen, motsvarar nuvarande §.
5jj med följande rättelser; 1) Att hädanefter inga förslag till jemkningar i RiddarhusOrdnirrgen skola få föreslås af Utskottet, så vida de ej grunda sig på stadfästade Grundlagsförändringar. 2) Att sanctionerade ändringar i RiddarhusOrdningen böra blifva gällande genast efter den Riksdagens slut, då de beslutats, på det att ej, emellan Riksdagarne, ett upphäfvet stadgande må behöfva, följas; och 5) Att RiddarliusOrdningen icke må åberopas i sådane mål, der den möjligen genom ett misstag vid redactionen, kan befinna» vara i strid med Grundlagarna. §. 5i.
Eller om ceremonierne vid Ridderskapets och Adelns åtskiljande, innefattar utom den nu gällande paragraphen 55, ett tillägg, hvarigenom Utskottet sökt undanrödja den stridighet, som hittills i visst afseende ägt rum emellan denne paragraphen och Grundlagarne.
Slutligen får Utskottet härjemte bifoga ett förslag till ordningsstadga, som utom tilläggning af ett moment, är af enahanda lydelse med de år ]8io stadfästade.
Stockholm den 27 Juni 1825. yi » , På RiddarhusUtskottets vägnar, C, G.
Ven 18 Augusti e, rn, 271 'Andra Afdelningen af RiddarhusOrdningen.
Ordning, på det sätt, att första GrefveBänken blifver till höger om L and tMarskalksb o r«i det, den andra till vänster, och så vidare.
Sedermera uppslås en Bänklista vid hvarje Bänk, hvarpå de Riksdagsmäns namn uppföras, som derå erhålla sina platser; åliggandes y RiddarhusFiscalen, att öfver verkställigheten häraf noga handhålla. §. 8 2.
Ingen ^må på Rid- Svarar mot 20 §/ dårhuset inträda innan han förut för vakthafj §. 21.
Innan anteckningarne förrättas, skola Bani karne i RiddarhusSalen vara af RiddarhusSecreteraren och Fiscalén indelte, hvarvid iakttages den för Ätterne här ofvan uti 1 §. stadgade Svarar mot t g (JJ. i RiddarhusOrdningen. 2;2 Den 18 Augusti e, m, * hafvande UnderOfficeraren uppvist den honom lejnnade inträdespollet.
RiddarhusFiscalen"åligge att, efter egna anledningar, eller uppå erhållna underrättelser tillse, det ingen obehörig, öfverläggningarne bivistar.
Utlånar någon Le-damot sin pollet till annan person för att honom såmedelst inträde förskaffa, vare den, som polletten utlånt, säte och stämma den Riksdagen förlustig, hvarom, efter RiddarhusFiscalens anmälan , i Riddarhus-Utskottet undersökas bör, för att sedermera af Ridderskapet och Adeln in Pleno afgöras. §• ^3.
Vid hvarje Riksdag skall första gången, då Ridderskapet och Adeln sammanträder in Pleno, den - Svarar mot 3i §.
Otti i| Aaguth c, m, «W denna RiddarhusOrd - jning uppläsas, äfvensom den särskildta OrdningsStadgan för Ridderskapets och Adeina sam. mankomster.
Ett tryckt exemplar af RiddarhusOrdningen bör sedan ständigt vara att tillgå, så val å LandtMarskalksbordet som i RiddarhusCanzliet.
Icke må något beslut fattag * Ståndet i ämnen, hvilka tåla uppskof, innan andra anteckningen för ®ig gått. §. 24.
SedanRiksdagenblil- Svarar mot a4 §• vit af Konungen å Riks. •Salen öppnad, feör nästa Söcknedag derefter så Vida Plenum Plenorum icke å samma dag äf anbefalldt, Electorsval verkställas.
Med detta Val förhålles sålunda, att efter det Ridderskåpets Och Adelns samtlige valberättigade Ledamöter enligt anteck - Bil. lill Ridd. o. Ad.
Pt. VII.
Band. 18 Den 18 Augusti e, m. ningslistan blifvit, genast eftér andra anteckningen, af RiddarhusSecreteraren delade i 25 särskildta, men till beloppet lika delar, hvarvid, om något mindre antal skulle öfverblifva, detsamma med , en person på hvardera af de sista afdelningarne fördelas, bör en förteckning upprättas, som visar hvilka Ledamöter, som tillhöra hvarje afdelning , hvilken förteckning skall tryckas och å Riddarhuset vara att tillgå sednast om morgonen dagen före den, då valet skall ske.
Hvarje afdelning kallas särskildt inom skranket, och uppropas Ledamöterne efter anteckningslistan, då hvar och en framträder och i sin ordning öfverlemna*- till Landt-Marskalken en sluten sedel, innehållande namnet på en person, vald inom hela Ståndet, då den, som de flesta röstern e er - Den 18 Augusti e. w» 3?
S I hållit, är behörigen vald Elector, och bör hans namn högt utsägas och genast uppskrifvas på en tafla, uppsatt vid skrauket.
Hafva tvenne eller flere af de sorn fått de flesta rÖsterne, erhållit ett lika antal, då skall lottning dem emellan genast verkställas af den första Ledamoten inom afdelningen.
På lika sätt Förhålles med valet för de öfrige afdelningarne, hvarvid dock bör iakttagas, att en efterföljande afdelning icke får rösta på den person, som utaf en föregående afdelning blifvit till Elector utvald, samt att LandtMarskalken lemnar ettfkort rådrum åt hvarje afdelnings Ledamöter, att innan upprop sker, författa deras voteringssedlar.
Afgår Elector under Riksdagen, välje den afdelning, som utvalt honom, en annan i dess Dtn |8 August i ställe på satt redan stadgadt är, hvilket nya val, efter der om dagen förut gjordt anslag alltid in Pleno ske bör.
Skulle vid sådant tillfälle antalet af en Afdelnings Ledamöter finnas vara mer än till hälften förminskadt mot det som varit antecknadt vid första valet, fylles bristen i primitiva antalet utaf den nästföregående och näst efter följande afdelningen, som hvardera lemnar hälften af det felande antalet utaf sådana Ledamöter, hvilka i en nummerföljd närmast föregå och efterfölja den afdelning, som välja skall.
Börandes i händelse en sådan brist skulle uppstå i den 25 Electorsafdelningen, densamma ersättas från den 24:de och första afdelningen, äfvensom, då Ledamöter saknas i första afdelningen, det felande antalet af Ledamöter tages ur den a5:te och andra afdelningen.
Dtn ig Augusti e, m. 27? §. 25, Electorerne åligger, Början af a 2 §. att inom den tid RiksdagsOrdningens a8:de föreskrifver, välja Ledamöter till samtelige der omnämnde Utskott samt till RiddarhusUtskottet.
Innan detta Val skett, må ingen utvald Elector afsåga sig denna befattning.
Derefter må det vara tillåtit under enahanda vilkor som för UtskottsLedamot stadgade åro.
Electorerne tillhörer äfven, att tillsätta Ledamöter af Riilderskapet och Adeln i alla 4 de Utskott, hvilka Riksens Ständer med anledning af Riksdagsordningens 56 §. finna vara af nöden, samt att vid inträffande ledigheter välja andra Ledamöter i de afgångnes ställe.
De kunna ej till Ledamot i Ut« skott kalla annan person 5n den ? sorn till >1 Dm S&
Augusti e. c*». såte och ståmma antecknad, samt i Riksdagsorten närvarande är, och som ej, enligt stadgandet i 41 §, Riksdagsordningen, år hini drad att förtroendet e* mottaga.
De förråtte deras
Val särskildt för hvarje Utskott genom slutna sedlar, hörandes hvarje Sedel innehålla namn på så många personer som antalet af de platser, hvilka för tillfället skola besättas, Electorerne må ej sammanträda till Val, utan föregånget in Pleno fattadt beslut ; och böra minst Tretton närvarande i Valet deltaga.
ValProtocollet bör genast af minst Tretton r Electorer nnderteknaa och försegladt till RiddarhusSecreteraren aflemna». §. 26.
Varder Elector till Svarar emot a4 •§.
UtskottsLedamot vald, upphöre han att vara Ven 18 Augusti c, m.
Eleclor, så framt han ej en sådan befattning på sått, 29 §. omförmåler, sig afsåger.
Elector, som kallas till Ledamot i förstärkt Utskott, eller Nämnd, bibehålle sitt uppdrag såsom Elector. §•
27- Tillstånd att på två högst tre veckors tid från Riksdagen afresa, * inå LandtMarskalken bevilja fyra eller fem af Electorerne i den ordning de sig derom anmäla. §. 28.
Den bland Ridderskapet och Adeln närvarande Fullmågtige i Utskotten, sorn intagit Såte å Riddarhuset för den efter Matrikeln äldsta Åtten, bestämmes till följe af 39 §, i Riksdagsordningen att vara x Ordförande i Utskott.
(Slutet af 26 §.)
(Svarar emot a5 §.) / / '/ ■' . * ■ i ■ ;■ Den ig AuguitU e m,. § 2 9- Adelsman, 'vald till (Svarar mot den 37 Ledamot i Utskott, dge §. och i:sta Momentet rätt, att innan han den- af 20.) na befattning utöfvat eller utöfva kunnat, densamma sig afsåga.
Sedermera må han ej „ utan laga förfall med sin befattning .såsom UtskottsLedamot upphöra; dock må Ordförande i Utskott kunna bevilja Ridderskapets och Adelns Ledamöter derstädes i den ordning ^ de sig derom anmäla ^ två högst tre veckors ledighet, dock så, att alltid två tredjedelar af dém qvarblifva.
Ifrån befattningen i Hemliga Utskottet kan, sedan detsamma blifvit i verksamhet satt, icke någon,, utan Konungens tillstånd, alldeles eller på bestämd tid endtledigaa.. ' s ^ §. 5o. Uteblifver Elector eller UtskottsLedamot 3 :ne veckor öfver den be»
Den 18 Augusti e. ra, 281 viljade ledigheten utan styrkt laga förfall, eller försummar han utan (Slutet af 25 samt laga förfall trenne på §• 28.) hvarandra följande sammankomster, eller bortreser han utan erhållit tillstånd, vare han sin Riksdagsmannarätt för den Riksdagen förlustig} börandes sådant af Utskottets Ordförande genast för Ridderskapet och Adeln in Pleno till-, kånnagifvas, och i Protocollet der antecknas. §. 3i.
Med laga förfall Svarar mot 29 §. förstås hvad allmänna Lagen stadgar i 12 Capitlet 1 §.
RåttegångsBalken.
Skulle andra synnerliga, der icke nårnde, orsaken till förfall anmälas och styrkas , må pröfningen deraf på Ridderskapet och Adeln in Pleno ankomma. §• 32.'
Anslag till Plenum Svarar mot 3o §, 282 Den 18 Augusti e. m. bör ske dagen förut, sist klockan 6, samt till Electorers och Utskotts sammanträden, sist klockan 8 om aftonen.
Göres anslag senare, vare Plenum, Electorers eller Utskotts sammanträden ogiltige.
Om under varande Plenum , fortsättning pröfvas nödig på eftermiddagen , bör anslag dertill innan klockan i på dagen vara gjordt. § 53.
Landt- Marskalken, eller, om han låtit tillkännagifva, att han ej kan tillstädes komma den närvarande, efter Matrikeln, äldste Ledamoten, åge, att vid samlingstimman, efter med klubban äskadt ljud, låta börja öfverlåggningarne.
Denne senare bibehålle dack alltid sin yttrande och röstande rått, utom i de fall, då han, med anledning af a3 §.
RiksdagsOrd - Syarar mot 52 §.
Den 18 Augusti e• m. 283 ningen, efter af LandtMarskalken anmält laga förfall, företräder hans ställe, och deltagit i de Talemans öfverläggningar, som i 47 § Riksdagsordningen orriförmålos, eller Plenum sammankallat.
Dör LandtMarskalk afvaktas i underdånighet Konungens Nådiga utnämnande af en annan. §. 54.
LandtMarskalk, el- >arar ,not 55 «• ler den hans ställe företräder, äge; 1:0 att hos Ridderskapet och Adeln all Konungsligan rätt styrka, och likaså inför Konungen, Ridderska_ pets och Adelns, i enlighet med den i 23 §.
Riksdagsordningen intagne LandtMarskalksi Eden. 2:0
Att till verkställighet befordra allt hvad Ridderskapet och Adeln lagligen beslutit.
Den 18 Au guei ii c, m. 5:o
Att varna dem som sig otillbörligen förhålla, hvilken rättighet likväl ej må sträcka sig dertill, att göra varningen allmän för hela Ståndet. §. 55.
Vid hvarje Riksdags början skall ett
Diarium upprättas med 2;ne ,columner; uti den ena införes alla inkomna
Mål af hvad beskaffenhet som helst, jemte Namnet på den Ledamot, som ingifvit ett Memorial, innefattande sådan ny fråga, som, enligt Regerings-Formen Riksens Ständers öfverläggning och pröfning tillkommer, och bör äfven innehållet i korthet anföras : uti den andra coluranen åter, antecknas, när något Mål blifvit in Pleno föredragit, när det blifvit lagdt på bordet, eller till något Utskott remitteradt; när Utskottets Utlåtande inkommit, och når der - Svarar mot den 54 $.
Ven 18 Augusti e, m. 1 285 efter frågan blifvit af Ridderskäpet och Adeln afgjord.
Detta Diarium, som i RiddarhusCanzliet skall föras, bör vid hvarje Plenum ligga å LandtMarskalks-bordet, och dess emellan alltid vara utiRiddarhusCanzliet att tillgå.
Efter ordningen af detta Diarium böra målen föredragas, i fall icke äudring deri sker på sått 47 §.
Riksdagsordningen medgifVer.
Förekomma propositioneroch remisserfrån Konungen, <eller ärenden från de andra RiksStånden till communication och afgörande, böra sådane Mål och Ärenden hvarje Plenum först och främst föredragas.
I Öfrigt ställe LandtMarskalken sig till efterrättelse, hvad ofvan anförde 47 §. om den gemensamma öfverläggningen Talemånnen emellan närmare stadgar.
För hvarje Plenum 286 Den 18 Augusti e, m, bör, sedan Talemansöfverlåggningen för sig gått, genast uppgöras en särskildt föredragningslista, hvaraf en afskrift, under påstående Plenum, bör vara uppsatt i Riddarhus-Salen, derå alla förändringar i föredragningsordningen, hvarom Ståndet kan Öfverenskomma, skola genast anmärkas Stadgandet i 49 §.
Riksdags-Ordningen, att i StåndsCancelliet alltid skall finnas en öppen förteckning öfver alla på bordet liggande mål med dertill hörande acter och handlingar, iakttages särskildt. §. 56.
Väcker någon munteligen en fråga, som på bordet lågges, eller remitteras, eller med de öfrige RiksStånden communiceras; eller gör någon munteligen sådane anmärkningar vid ett Utskotts yttrande, Svarar mot 55 $. iDeri 18 Augusti e. m. 33?
att de till samma yttrandes återförvisande föranleda; bör frågan , eller anmärkningen innan nästa Plenum skrifteligen till Protocollet aflemnas.
Alla skrifteliga anföranden skola genast efter deras upplåsande afgifvas till Pro. tocollet.
Under det ett mål år hvilande på bordet, må dt n Ledamot, '^otn sådant åstundar, till Landt-Marskalken inlemna sitt skrifteliga yttrande deröfver, hvilket yttrande bör, oaktadt författaren år frånvarande vid målets nästa föredragning upplåsas, så framt LandtMarskalken ej finner deti samma innehålla ämnen eller uttryck, som äro obehöriga. §•
Sy Uppstår fråga, om Svarar mot sednare någon tillåtit sig per- delen af 39 §. sonligen förolämpande uttryck, pröfve Ridderskapet och Adeln, om 288 Ven 18 Augusti t. n*.' lian derföre af LandtMarskalken enligt 54 §. 5 momentet af denna Riddarhusordning varnas bör; om saken a£ ett Utskott skall närmare pröfvas eller ock alldeles förfalla; förvises saken till Utskott, skall ett sådant af tolf Ledamöter sättas, och äge LandtMarskalken, samt den person, hvilken i fråga är, att af nämnde Ledamöters antal, hvardera hälften utnämna.
Detta Utskott pröfve genast målet och Jenine deröfver till Ridderskapet och Adeln sitt Betänkande , antingen till befrielse, eller att dermed skall förfaras på sätt z mom. i RegeringsFormens no §. stadgar, eller till uteslutande från säte och stämma på Riddarhuset för den Riksdagen, hvartill fordras ett lika belopp af röster, som nyss nämnde §. för sättande under laga tilltal bestämmer, §. 38. 9 Den iS Augusti t. m, 589 §. 58.
Uti alla sådana mål, hvilka personligen röra en eller annan af Ridderskapets och Adeln» Ledamöter, böra densammes närmaste skyldemån, till och med eyskonebarn ingen stärne ma äga, utan skola de sedan så väl den, som Baken angår som de sjelfva, ägt tillfälle till protocolletandraga hvad de nödigt aktat jemte honom, när beslutskall fattas, från Riddarhuset taga afträde.
Skulle någon eller några, som på ofvanberörde sätt befinnas slägt vara, uti sådan fråga hafva voterat, vare han eller de Riksdagsmannarätt för den Riksdagen förlustige , och i fall uti nästa Plenum styrkes, att voteringen kunnat bero af hans eller deras röster, gånge samma votering åter.
Svarat mot 4o §.
% I Bil. till Ridd. o. Ad, Pr. VII, Band. fgj!
Ven Ig Jin gusti c. m. §• 50.
Enär ett mål till Svarar mot 4 slutligt afgörande iöre- 41 §. §, tages, bör, utom hvad i 55 och 54 §. § Riksdagsordningen, år fö-, reskrifvit, hos Ridderskapet och Adeln iakttagas: att Propositionen alltid först blir till bifall, dernäst till återremiss, i händelse en sådan göras kan, och derefter till afslag på Betänkandet eller motionen; att, enär propositionerne så vål till bifall som till afslag hafva blifvit med nej besvarade och antagande med förändringar enligt Grundlagen år tillåtit, förslagen dertill framställas hvart och ett för sig till antagande, i den ordning de blifvit gjorde, så framt ej Ståndet derom annorlunda åsåmjes; och att härvid alla propositioner så ställas, att de Ledamöter, som önska det förevarande för. 1 och t Den J8 Augusti é, W» »lagets antagande, må besvara frågan med ja; och de som vilja afslå det, med nej.
Landt - Marskalken bör, så snart Ridderskapet och Adeln yttrat sig, till Protocollet förklara, huru han fattat Ståndets tanka, och stadfästes sedan beslutet genom klubbslag, så vida någon Ledamot ej begår votering. §. 4o.
Då votering eller val förrättas skall, anmode LandtMarskalken eller den hans ställe företräder, 6ex personer af Ridderskapet och Adeln, att jemte sig vid bordet sitta, af hvilka tvenne föra anteckning öfver de som rösta och tvenne öfver de, som vid första uppropet sig ej infinna.
Upprop förrättas af RiddarhusFiscalen efter anteckningslistan.
De, som till en Svarar mot •92
Den 18 jfagfi.tti e, m. och samma Bänk höra, träde inom skranket, når deras
Bänks nummer uppropas, och hvar och en framlägge vid upprop af dess namn, en lyckt sammanrullad sedel, på det pappersark, som hålles af en Ledamot vid bordet. §■ 4i.
Vid alla val och voteringar, Electorsval undantagna, skola tvånne upprop ske.
Den, som sig ej infinner når andra uppropet för hans
Bänk verkstålles; håfve sin rättighet den gången förlorat. §. 4s
Val eller votering sker med iakttagande af hvad 53 och 71 §§.
Riksdagsordningen föreskrifter.
Vid alla val, på ett större antal personer, böra namnen å vallistan upptagas i al" phabetisk ordning.
Svarar mot 44 §.
Svarar mot 45 \
Den r8 Augusti e, ro. •93
Om valsedlarnas rätta beskaffenhet bör en fullständig och skriftligen författad underrättelse alltid före valet i Riddarhussalen anslås, samt dervid tillika anmärkas, hvilka Ledamöter af Ståndet, sora för tillfället, enligtRiksdagsOrdningen , icke kunna komma under omröstning eller äro berättigade alt i valet deltaga.
Under påstående votering böra voteringssedlar alltid finnas att tillgå på särskildta ställen i Riddarhussalen, och får emellan de med Ja och Nej utmärkte, någon skillnad i öfrigt icke finnas. §. 43.
Mellan tvenne eller flere, som fått lika röster, skiljes genom lottning, när så behöfves.
Ofverenskoimner
Ridderskapet och Adeln, (Ny §.) ?94 Pen 18 Augusti «, w, eller är det särskildt stadgadt, att, jemte de de personer, som in pleno skola väljas, ett visst antal suppleanter tillika bör utses, för att inträda, i mon af inträffande ledighet; då bör alltid valet ske på det sammanlagda antalet af ordinarie och suppleanter, hvarvid de flesta rösterna bestämma hvib ka personer blifva ordinarier, äfven som den ordning, hvari supple»nterne böra tillkallas, §. 44, Sedan voterings- eller valuppropen åro slutade, öppnas sedlarne af ordföranden , samt granskas af honom och af dem, som vid bordet sitta, ibland hvilka fyra föra hvardera särskildt Protocoll, som efter fulländad votering eller val collationeras; derefter upprättas ett omröstnings- eller valprotocoll, hvilket under~ Svarar mot 46 §.
Deri 18 Augusti <?. mt 395 skrifves of aila riem som vid bordi-t sitta, oell genast upplåses. §. 45.
Vid hvarje Riksdag, Svarar mot by §. vare sig Lagtima eller Urtima, vålje Ridderskapet och Adeln in pleno, på sätt föregående ^ § stadga, 3;ne Fullmågtige uti Riksens Stånders B^nk, och ett lika antal Fullmågtige uti Riksens Stånders RiksgåldsContoir, samt förordna dessutom, enligt 68 §.
Riksdagsordningen, på sått Ståndet lämpligast finner, om Revisorer till de derstädes anbefallt» särskildta gransknings förrättningar.
Hvarförutan Ståndet åfven , enligt 6p §.
Riksdagsordningen på sätt det lämpligast finner, förordnar om ersättandet af de, genom dödsfall eller and ra tillfälligheter, uppkommande ledigheter bland Fullmågtige eller Revisorer. *9i Ven 18 Augusti t, w.
Fullmågtige och Revisorer taga sina såten efter de Åtters ordning i Matrikeln, hvilka de tillhöra.
I anseende till personerne, hvilka till dessa befattningar kunna komma under omröstning, iakttages hvad Riksdags.
Ordningens 70 §. härom stadgar, §• 46, Till befrämjande af nödig ordning vidRidderskapets och Adelns allmänna sammankomster, är särskild stadga upprättad, som i Riddarhussalen alltid bör vara till efterrättelse anslagen. §•
^7* RiddarhusUtskottet består af tolf Ledamöter.
Inför detta Utskott skola Ledamöter afRidderskapet och Adeln, hvilka, efter de tvenne första anteckningarne.
Svarar mot 48 §, Svarar mot 4cj §* vid Riksdagen sig infinna, siyrka deras behörighet till såte och slämma och utbekomma polletter.
Detta Utskott tillkommer, att öfverse Riddarhus, samt Adeliga JungfruStiftsärendernes förvaltning sedan förra Riksdagen , revidera Riddarhus-Cassan och Adeliga CadettScholaeFonden, såsom ock alla öfrige under Directionens styrelse ställde Cassör, Donationer och Legater; börandes öfver allt detta, Utskottet till Ridderskapet och Adeln aflemna sin berättelse, deruti äfven bör föreslås de ändringar eller förbättringar, som Utskottet, antingen i anseende till förvaltningen , eller i andra hänseenden kan finna nödige.
I öfrigt åger Utskottet att ställa sig till efterrättelse, hvad denna Riddarhusordning stadgar p äfvensom de i *98 Ven 18 Augusti e. „i.
Grundlagen för Riksens Ständers Utskott gifne föreskrifter, hvilka kunna på RiddarhusUtskottet tillämpas. $• 48.
Riddarhusets ange- Svarar mot 5o §. lågenheter besörjas och förvaltas af en Direction, bestående af 7 Ledamöter, för hvilken år utfärdad särskild instruction, innehållande äfven föreskrifter för Riddarhus Secreteraren och Riddarhusets Öfrige Tjenstemän.
Ledamöterne i denna
Direction utses vid slutet af hvarje Riksdag af Ridderskapet och Adeln in Pleno, genom omröstning, bland sådana Adelsmän, hvilka, enligt 4i §.
Riksdagsordningen, ej åro förhindrade, att lill Ledamöter i Utskott väljas.
Ej må Ledamot af Rid darhusDirectionen derjemte kunna vara Full - Veil 18 Augusti e. m. 299 rnågtig i Riksens Ständers Bank , eller i deras Riksgälds-Contoir, eller Revisor öfver dessa Verks samt StatsVerkets tillstånd, styrelse och förvaltning. §• 49- Har RiddarhusSecreteraresysslan blifvit emellan tvenne Riksdagar ledig, och tjensten af Riddarhus-Directionen tills vidare tillsatt på sätt den för Directionen gällande instruction omförmåler, då bör inom 8 dagar efter andra anteckningen, Ridderskapet och Adeln genom allmän omröstning afgöra, om valet af Ridderskapet och Adeln gillas eljer ej.
Emellertid före den af Directionen förordnade Secreteraren Protocollet vid Ståndets sammankomster, utom vid den öfverläggning som, rörande detta ämne,, kan uppstå ; och den i (Ny §.) 300 Den Ig Augusti e* sammanhang dermed skeende omröstning.