Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Om afskaffande 3f Håfgång under Gudstjensten af Penninge-insamlingar uti så kallade Bäcken Vid utgången från Kyrkan, samt af den i vissa Lands-Orter brukeliga plägsed, att Presten Och Klockaren under Gudstjensten upptaga så kallade Offer5 äfvensom att enskildta Personers utfärdade underrättelser i hvarjehanda Oeconomiskä Ärender, icke borde från Pre* dikstolen under Gudstjensten uppläsas, ansett Pehninge-insämiingar uti Hafvar och Bäcken samt nyss omförmälte Offer, kunna genom öfverenskommelser emellan Presterskapet och Församlingarnes Innevånare förändras , samt beträffande uppläsandet af enskildta Personers kungöi and en, förmält det redan vara föreskrifva att sådant må på Kyrkovallen eller i Socknestugan, lemnäs till Allmänhetens kunskap; förmodandes Utskottet af dessa skäl, att något yttrande derom ej vore erforderligt; och har uti serskildt bifogadt Protocolls-Utdr3g af den 3 dennes, Herr Doctor Hagberg ytterligare framställt de skäl , hvilka talade för den metting, Utskottet i detta ämne yttrat; 3:0
Jlf deri 3 i denna Manad, 1’ anledning af de Anmärkningar, hvilka hos Preste- och Bonde-Stånden blifvit gjorde vid Utskottets Utlåtande af den 17 December nästledit år, öfver väckt fråga
Om ett närmare bestämmande af beskaffenheten utaf de Afvittrings-betyg dem Enkling eller Enka, sorn vill i nytt gifte träda, bör till Presten aflemna innan Vigsel får verkställas; deruti Utskottet med Anmärk - ?33 Den ig Februari i. ningarnes upptagande och besvarande, förklarat sig icke finna anledning, att sitt förra Utlåtande i ämnet till någon del förändra.
Sedan underrättelse ankommit, att de öfrige Trenne Riks Stånden voro i Secreta Utskottets Rum församlade, yttrade Friherrre 11jerla , Axel Hvarje gång Ridderskapet och Adeln under denna Riksdag skolat begifva sig från Riddarehuset till Kongl. Slottet, har vanligen den största oordning herrskat uti Societeten.
De fleste Ledamöter hafva icke brytt sig om, att uti Processionen intaga den plats, dem enligt Matrikeln tillkommer.
Då detta icke synes mig vara passande, tager jag mig den friheten ödmjukeligen hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln täcktes besluta, att, på sätt förr varit vanligt, hvarje Bänk må gå uti sin ordning, samt Riddarhus-Fiscalen anmodas, att, vid alla Processioner, efterse och vaka öfver Ordningens behöriga iagttagande, med föreskrift derjemte, att, hos de värda Ledamöter, hvilka åsidosätta den bestämda ordningen, genast uttaga en liten afgift, som kunde på vanligt sätt till de Fattigeis förmån användas, Herr Grefven och LandtMarskalken föreslog, att den af Friherre Hjerta uppgifne ordning måtte så vidt tillfälle medgifver iagttagas, samt Den 19 Felruarii, fgg hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln vid nedgången från Kongl. Slottet, behagade åtskiljas} hvilket bifölls.
Herr Grefven och LandtMarskalken samt Ridderskapet och Adeln afgingo derefter, jemte de öfrige Riks-Stånden, klockan | till 1 till Kongl.
Slottet} hvarefter Ridderskapet och Adein, vid nedgången derifrån, åtskiljdes klockan half till 2 eftermiddagen.
In fidem Protocolli O. J. Lagerheim, Tisdagen den 24 Februarii.
Herr Grefven och LandtMarskalken tillkän. nagaf att Hans Maj:t Konungens till Riksens Ständers Stora Deputation den 19 dennes aflåtne Nådiga svar nu mera blifvit till Herr Grefven och LandtMarskalken öfverlemnadt, samt hemställde, om icke detsamma finge inför Ridderskapet och Adeln uppläsas och uti dagens Protocoll intagas; hvilket bifölls. 534 Den 24 Februarii.
Härefter upplästes följande:
Välborne, Ädle och Välbördige, Ärevördige, Vördige , Vällärde , Äreborne, Förståndige, Välaktade, Hedervärde och Redlige, Gode Herrar och Svenske
Om något kunde mildra min djupa sorg öfver förlusten af en, genom så manga förenade anledningar, för Mig oförgätlig Konung, vore det den allmänna saknader), som Nationen vid detta bedröfliga tillfälle yttradt, och hvaraf Rikets församlade Ständer varit dess första och trogna Tolk.
Då Försynen kallade i sitt sköte Fäderneslandets Försvarare och Folkets Fader, har den velat pröfva
Vår ståndaktighet och Vår Fosterlandskänsla.
Den har ransakat
Våra hjertan, oef) sett, huru Vår sorg är upprigtig.
Må den, med Sjn mägtiga godhet, vaka öfver Nordens båda urgamla Riken, och derigenom uppfylla den Konungs J i 11 ig a böner , sorn Vi f)egrå"a. Arfvinge till Hans kärlek för Eder Gode Herrar och Svenska Män! ber jag
Himmelen förläna
Mig nog styrka att kunna utföra allt, hvad denne Furstes ädla och ömma Själ hade, för Ejder sällhet, beredt och ämnadt.
Jag igenkänner, uti det Beslut j Mig nu fgrktjnnet}, renhfteq af Ed ra tänkesätt för Mig, Den 24 Februarii.
S3S och J kunnen gifva Rikets Ständer tillkänna, att Jag bifaller deras begäran.
En Konungs Kröning ökar icke hvarken
Dess förbindelse eller Dess företrädes-rätt; men, då d-en trycker en heligare stämpel på de band, som Honom med Folket'förenar, lemnar den tillfälle åt-.en fri Nation, att bögtideligen hylla
Den, som Hon beklädt med en laglig
Magt att upprätthålla och skydda hvarje Medborgares rättigheter.
Denna högtideligbet ger derjemte Fursten en ökad anledning, att påminna Sig den erkänsla, Idan är skyldig ett Folk, sorn finnér sin egen till, fredsställelse i den glans och den vördnad, hvar-, med det omgifver Hans Person, Det är för Mig en ljuf tillfredsställelse att härvid få förnya
Min försäkran om den synnerliga bevågenhet J veten, att Jag hyser för Rikets Ständer, och för hvar och en af dera§ Medlemmar.
Öppnades Herrar Electorers Lista til! val Ledamöter i Serskildta Utskottet; och befunnos följande Herrar dertill hafva blifvit usedde; N:0 337 Friherre af Wetterstedt, Eric, President; Nm Q9 Herr Silfversparre, Aron Isac, Lagman; NtO 2160 Herr Munck af Rosenchöld, Eberhard, Professor, Upplästes till Justering och godkändes följande frän Expeditions-Utskottet mkomne För* 5"3 6 Den 24 Februarii. slag till Rikseus Ständers underdåniga Skrif* vejser till Kongl, Maj:t: 1:0 Angående Kungsgården Tullgarns öf? verlemnande till Hans Kongl. Höghet KronPrinsen, Oscar. 2:0 Angående Häradskrifvflren Rydströms Pensioq. 3:0 Angående nedläggning af Löfås Silfi ver-verk, 4:0 Angående sökt Gratjfication och Lön-: förhöjning för Karqereraren Miillern. 5:0 Angående Lagman J.1 G.
Norlins un* derdåniga ansökning, om Lön-ersättning. 6:0
I anledning af Justitiae-Ombudsnaans Embets-Bsrättelser.j 7:0 Angående Domfört antal Ledamöter i Kämner*- och Rådstufvu-Rätter. 8:0 Angående antalet af Nämndemän vid Militiae-Bpställssyner. 9:0 Angående Cancelli-afgiften vid Ansöknings- och Besväts-Skrifter i enskildta Mål. 10:
Angående betalningen till Inqvarte?ingsgifvare tor underhäll till tågande Trouppcr.
Den 24 Februarii, 537 11:0
Angående skyldigheten att fortskaffa Bref och Ordres innom Regementerne. 12:0 Angående upphäfvande af Förbudet tnot bruk och nyttjande af öfverflödigt Silfver 13:0 Angående Pass-Contoirs inrättande i alla Rikets Län. 14:0
Angående ändring i Krono-Brefbärningen. iy:o Angående upplifvande af Förbudet emot vissa Marknaders början dagen före eller efter någon Sön- eller Helgedag. 16:0 Angående Riksdagens förlängande på en månad.
Utdrag af Protocollet hållit hos HÖglofiige Ridderskapet och Adeln, vid Urtima' Riksdagen i Stockholm, den 19 Februarii 18 * 8- S. D. Beslöt Högloflige Ridderskapet och Adeln anmoda Constitutions-Utskottet, att af de till Riksdags-kpstnaderne ansiagne Medel skyndsammeligen låta till trycket befordra samt derefter till hvarje Ledamot af Riks-Ständen utdela, en uppgift på de
Förslag till ändring i ?38
Den 24 Ftbruarii.
Rikets Grundlagar, som vid Riksdagen år i8if lagligen beredde borde , jemnlikt §.
Regerings-Formen, förblifva hvilande för att vid innevarande Riksdag kunna till afgörande upptagas.
Herr Grefven och LandtMarskalken tilikän» nagaf, att Hof-Cancelleren Herr Friherre af Wetterstedt på Kongl. Majus
Nådigste befallning till Herr Grefven och LandtMarskalken ötverlemnat en afskrift af Hennes Maj:t EnkeDrottningens Nådiga Förordnande och Beslut af den 9 dennes, till följe af Kongl. Majus den 8 förutgående i Nåder afgifna Förklaring, i afseende på Högstsalig Hans Maj:t Konung CARL XlILs Testamentariska författning af den lo Februarii 1814; och hemställde Herr Grefven oc!i LandtMarskalken, om icke Ridderskapet och Adeln behagade tillåta att Hennes Maj.-t Enke-Drottningens Nådiga Förordnande nu finge inför Ridderskapet och Adeln uppläsas, för att sedermera uti Protocollet intagas.
Bifölls, Härefter upplästes följande:
Vi HEDVIG ELISABETH CHARLOTTA med Guds Nade , Sveriges, Norriges, Göthes, och Vendes Enke-Drottning, öcc. &c. &c. Hertiginna till Schleswig , Holstein , Stormarn, Dit* matsen, Grefvinna till Oldenburg och Delmen,.
Den 24 Februarii. 539 borst, &c. &c. Gore vetteri igt:
Att, sedan Vår Kärälskelige Herr Son, den Stormägtigste Konung och Herre, Herr CARL JOHAN , Sve* rigas, Norriges, Göthes och Vendes Konung, Vår Allernådigste Konung och Herre, till Oss låtit öfverlemna en af Hans Maj:t under den g i denna månad, afgifven Förklaring, till följa af Vår Högstsalige Käre Gemåls, den Stormiigtigste Konungs och Herres, Herr CARL Xllbdes Sveriges, Norriges, Göthes och Vendes Konung, Glorvördigst i åminnelse, upprättade Testamentariska Författning af den 10 Februarii 1S14; så hafva Vi j denna
Vår kärälskelige Herr Sons Förklaring funnit ett nytt och ojäfaktig! prof pf den ömma Sonliga kärlek.
Han, vid alla tillfällen, emot oss ädagalagdt, och den Vi, med den lifligaste och innerligaste tacksamhet vete att erkänna.
I denna, för
Vårt hjerta, så bedröfliga stund, då Vi begråte förlusten af en ömt älskad Gemål och Vän, äge Vi en ännu mägtigare anledning, att prisa Försynens Nåd, som skänkt oss en Son, och Fäderneslandet en Konung, prydd med alla de hjertats och förståndets egenskaper, som kunna försäkra Folkets Sällhet, ämne för Våra dagliga förböner, och bereda Oss ett Säkert Stöd för Vår Ålderdom, en kraftig och daglig uppmaning till tröst och hugsvalelse.
Ledd af dessa tacksamhetens känslor enrot Vår kärälskelige Herr Son, håfve Vi velat svara emot
Dess öppna och ädelmodiga förtroende , på ett, af den Undersåtlig» vördnaden, af den Moderliga ömheten, af Vårt Stånds f4Q Den 24 Fehruarii. värdighet, och af Vår pligt, såsom Konung CARL XIILs Enka, gemensamt påkalladt sätt. 1:0
Vi underkaste oss således med så mycket större tillfredställelse allt hvad Vår Högstsalige kära Gemål, i Dess ofvan åberopade Testamentariska Författning, stadgadt och föreskrifva, som Dess Höga vilja, under en nära 44 -årig lycklig sammanlefnad, alltid för Oss varit en helig Lag, och äfven, efter Dess frånfälle , endast på lika sätt kan af Oss betragtas. 2:0
Vi förklare härmedels
Vårt hjertås Jifliga tacksamhet för de välvilljande tänkesätt, Vår kärälskelige Herr Son och Allernådigste Konung och Herre emot Oss, i Dess afgifne Förklaring, yttrat; tänkesätt, på hvilka Vi alldrig tvitlat, emedan de hämtat sin grund, i Dess ädla hjerta- och Vi emottage således allt hvad Högstsalige Konungens Testamente, till Vår förmon innehåller, i afseende på Hans Maj;ts efterlemnade Contanta Förmögenhet. 3:0
I allt underkastade Vår aflidne Gemåls yttersta villja, anhålle Vi, att Vår kärälskelige Herr Son och Allernådigste Konung och Herre må tillåta Oss, att icke emottaga Dess Nådiga anbud, att af Högstsalige Konungens qvarlåtenskap utvälja något, som Oss behagligt vara skulle, och ännu mindre att, under Vår lifstid, bibehålla hela denna qvarlåtenskap.
Den 24 Februarii. 4:0
Vi emottage med erkänsla Hans Maj;ts Nådiga beslut, ait genast sättas i besittning af Roserbergs Slott och Egendom , och Vi skole vidtaga nödige anstalter, att Inventarium och Bouppteckning, i laglig ordning, ofördröjeligen blifva upprättade, i öfverensstämmelse med Vår Högstsalig käre Gemåls Nådiga föreskrift. 5^0
Af samma anledning som Vi afstådt från den af Vår Kärälskelig Herr Son, Oss upplåtne rättighet, att, af Högstsalige Konungens qvarlåtenskap utvälja, hvad Oss kunde lämpligt synas, anhålle Vi, att Vår Ailernådigste Konung och Herre och kärälskelige Herr
Son må i Nåder tillåta, att de Jouveler, sorn tillhört Vår aflidne Gemål, genast, på sätt Hans Maj:t i Nåder beslutit, må blifva ansedde såsom Kronans Egendom. 6:0
Lifligen öfvertygade om Vår kärälskelige Herr Sons ömma och väoskapsfulla tänkesätt för Oss, öfverlemna Vi, med fullt förtroende, Vårt framtida öde till Dess Sonliga och vårdande hägn 3 förbehållandes
Oss endast, hvad så väl Vårt Heyraths-Contravt, som de dermed, under den 24 Aprill 1774, gemenskap ägande, af Rikets Ständer, vid 1809 års Riksdag åberopade förskrifningar, i afseende på Vårt underhåll och Enkesäte, förmå och innehålla.
För öfrigt öfverlemne och recomdere
Vi, pä det ömmaste, de till Vår Högstsalige Käre Gemåls och Vårt Hof hörande Personer , af alla Classer, uti Vår kärälskelige, Herr Sons och Allernådigste Konungs och Her - $42 Den 24 Februarii. res Nådiga beskydd, så att deras öde, till följe af Hans Maj:ts yttrade Nådiga afsigter, må för framtiden varda försäkrado
Till yttermera visso hafva Vi detta med Egen Halld underskrifva, och med Vart Kongl* Sigill, bekräfta låtit.
Stockholms Slott den 9 Februarii 1818- H, E. CHARLOTTE, (L. S.) Enligheten med Höga Originalet intygar G. af Wetterstedt.
Justerades Pleni-ProtoCollet för den 9 dennes, förmiddagen.
Friherre Mannerheim, Lars åugust:
Sedan Protocollet no mera å'r justeradt, rötande det af Riksens Ständers Stats-Utskott anmälte anmärknings mål emot Konungens Rådgifvare i Commanclomäl, begagnar jag den rätt Riddarhus-Ordningens 42 §. mig tillerkänner , att till Protocollet lörvara min Reservation emot den del af beslutet, i kraft hvaraf Friherre Cederströms serskildta anförande i detta ämne fått ett rum i Protocollet.
Det synes visserligen oundvikeligt,- att ett
Den 24 Februarii. 543 Memorial , ett Anförande, så vida dess innehåll ej redan är kändt, måste uppläsas, såsom varande den enda utväg, att om detsamma bibringa ett begrepp, men sedan sådant skedt, uppstår ock i naturlig ordning frågan om dess Lagligmätiga behandling* Huruvida Stats - Utskottet i förevarande ämne rätteligen eller ej tillämpadt Grondlagarne, derom är all fråga i Ståndet för tidig, innan det, beredt, ifrån Constitutions-Utskottet återkommer, ty vi äro ej berättigade att förr känna sak eiler skäl.
Utskottet är dock så vida innom Lag, att det icke nyttjat andra ord än den föreskrifne formeln.
Deremot är ätt intaga af Friherre Cederströms särskilta yttrande, att anmärkningen rörer af Regements « Chefen för Vesterbottens Regemente utgifne Ordres.
Jag bestrider hvarken Friherre Cederström eller någon annan Riksdagsman dess i Lagen grundade rättighet, att i ett särskildt Votum detaillera sak och skäl; rätteligen har han ock begärt att hans särskildta anförande måtte åtfölja hufvudmålet till Constifutions-Utskottet.
Icke heller kan jag af sista meningen 1 detsamma: ”Jag vill att Riksens Ständer skola känna huru dess Stats-Utskott tillämpar Grundlagarne, ” draga den slutföljd, som åsyftade lian en för tidig kännedom af saken, ett för tidigt intagande i Protocollet.
I sådant iall skulle en dissentiens äga större rätt, an de öfrige f44 Den 24 Februarii.
Ledamöterne af Utskottet, hvilka likväl äro bundne att iaktaga formeln.
En Riksdags* man skulle dä såsom Ledamot af Utskott, äga större rätt än såsom Ledamot af sitt Stånd* Enär hufvudvillkoret för en anmäiknings laglighet är , att intet mera får vara kändt af en anmärknings beskaffenhet, än hvartill man kan sluta af formeln, skulle Constitutions-Utskottet af ett förutgående vidsträcktare allmängörande, kunna hämta anledning till förklarande, att det ej kunde upptaga målet till pröfning , såsom ej i behörig form inkommit.
1 sådant fall skulle en enda dissentiens kunna paralysera majoritetens i ett Utskott beslut, förinta cn anmärkning.
Icke heller bestrider jag någon den fria yttrande rätt, om hvilken Riksdags-Ordningeos 57 §. försäkrar; men antingen måste den begagnas i likformighet med, för behandling af anmärkningsmål likasom för Grundlags-förändringar, serskildt lemnade föreskrifter, eller ock äf dessa föreskrifter nulliteter.
Om en Ledamot af Stats-Utskottet ägde rättighet att i frågan om en anmärkning yppa sak och motskäl , måste väl ock en annan Stats Utskottets Ledamot äga rätt att försvara sin åtgärd, och då sådant ej kan ske utan att anföra sak och skäl, uppkommer i sådant fall en discussion innom Ståndet, hvars första Forum är Constitutions-Utskottet.
Icke heller följer att ett Memorial, ett anförande bör få rum
Den 24 Februari-i.
545 £um i Protocollet derföre att det är uppläst.
Mera än ett Memorial, innefattande flere än ett ämne, har utur Protocollet rätteligen blifvit uteslutet.
Enär vid J8r 5 ärs Riksdag Herr af Forselles uppläste ett-Memorial med Förslag till Constitufions-förändringar förklarades, att, då frågor derom ej får väckas i Stånden, kunde Hans Memorial icke i Protocollet intagas.
Med hvad jag nu anfört är ingalunda min afsigt att villja upprifva ett redan fattadt beslut, men jag har ansett mig skyldig att beledsaga min Reservation med de af mig i korthet anförda skäl.
Grefve Mörner, Adolph Göran i Jag har visst icke något att erinra emot Friherre Mannerheims Reservation; mm då jag till en del varit af annan ranka, så anhåller jag att få framställa grunderna dertill.
De af Friherre Mannerheim anförde exempe-1 af Ledamöters yttranden, hvilka blifvit utur Ridderskapets och Adelns Protocoll uteslutne, angå endast deri ordning Ridderskapet och Adeln, i anseende till sina egna Ledamöter iagtragit.
Helt annat är förhållandet, då ett Utlåtande från något Utskott, eller en serskild tanka från en Ledamot i ett Utskott ajtkommer till Ridderskapet och Adeln.
För min del vet jag icke om man har rätt art utesluta sådana Handlingar utur Ståndens Protocoll, isynnerhet, sedan de redan blifvit uti Ståndet uppläste, utan tror att detsamma just till bevis af deras uppläsning Ridd. och Ad.
Fröt. 1J-X B. 69» 7°• 54Ö
Den 24 lebruarii. böra på vanligt sätt i Protocollet antecknas.
Deremot torde jag få förklara, att jag icke anser det hafva varit rigtigt, att Friherre Cederströms ifrågavarande serskildta yttrande ankom till Ridderskapet och Adein oförsegladt.
Berörde yttrande hade, lika sorn sjelfva arrmärkningen, bordt hafva varit försegladt samt, utan att öppnas hos Ridderskapet och Adeln, afgå till Constitutions-Utskottet.
Om detta hade blifvit i behörig ordning iagttagit hade fråga alldrig uppståti hvarken om uppläsning eller om anteckning i Protocollet af Friherre Cederströms ifrågavarande serskildta yttrande.
Herr Uggla} Göran Gustaf:
Då, med det begrepp jag fästat vid Riksdags-Ordningens ordaförstånd och mening, jag icke kan förena den i frågan om Ståts-Utskottets gjorda anmärk* ning emot Konungens Rådgifvare i CommandoMål samt Föredraganden för Krigs-Ärender, vidtagne åtgärd, att, omedelbarligen inför ett Riks-Stånd meddela Publicitet åt innehållet af en Ledamots i samma Utskott i ämnet afgifna serskildta andragande, innan hufvudfrågan eller anmärkningen blifvit af Constitutions-Utskottet pröfvad, får jag under åberopande af hvad ej mindre Friherre Anckarsvärd till Högloflige Ridderskapet och Adelns Protocoll den 9 Februarii, än Friherre Mannerheim i detta Plenum hvar för sig härutinnan andragit, mig till Protocollet reservera emot en åtgärd, som, enligt min öfvertygelse, icke är förenlig med den ordning
Grundlagarne för sådana frågors behandling utstaka.
Den 24 Februarii. ?47 Herr Påhlman, Otto Fredric:
Då af de Reservationer några värde Ledamöter nyss till Protocollet anfört, den slutsats lätteligen kunde dragas , att Stats Utskottet varit vållande dertill . att Friherre Cederströms ifrågavarande serskildta yttiande blifvit till Ridderskapetoch Adeln expedieradt utan att vara inneslutet uti samma förseglade ConvoJut, som sjelfva anmärkningen ; torde det tillåtas mig få upplysa, att Utskottet för sin del framstäldt till Friherre Cederström, om han icke ville åtnöja sig dermed, atr yttrandet finge försegladt jemte anmärkningen afsändas.
Men då han deremot protesterat, och slutat sitt serskildta yttrande med det förklarande, att afsig^en dermed vore, att bereda Riksens Ständer tillfälle, att få känna huru deras Stats-Utskott tillämpar GrundLagarne; så har Utskottet, enär Grund-Lagarne icke förbjuda att en Ledamots serskilda tanka må till Riks-Stånden afgå, ansett sig icke vara berättigad! att vägra Friherre Cederstöms begäran, utan snarare trodt det vara Utskottets skyldighet, att icke lägga hinder i vägen för uppfyllandet deraf.
Om någon olaglighet härigenom blifvit begången, har Friherre Cederström således sjelf, men alldeles icke StatsUtskottet densamma åstadkommit, h.ilst det icke torde bero af ett Utskott, att förhindra någon Dess Ledamot öfverträda Grunö-Lagarne; hvilket dessutom minst bordt förväntas af en som sjelf varit Ledamot i Constjtutions Utskottet, under det han går att för Riksens Ständer anmäla det Lagstridiga han förment Stats-Utskottet hafva begått.
548 Den 24 Felruarii.
Justerades Pleni-Protocollet för den 9 dennes eitermiddagen.
Den upplysning Grefve v. Schwerin uti det nu justerade Protocollet lemnat, om det oordentliga i Beskattningsvngen, vittnar tillräckeligt om nödvändigheten af bättre kännedom i Rikets Statistik.
Att ett par tusende
Hemman mer eiler mindre,det ena året mot det andra, uppgifvits till Beskattning, vitsordar min önskan, att de i Landshöfdingarnes Instruction anbefalte Jordransakningar, hvilka bäst kunna upplysa och| förekomma dylika misstag, icke matte varda försummade.
Ämnet är af för mycken vigt, för att derå icke lemna något afseende.
Herr Gripensvärd, Fridric, förenade sig med Friherre Stael von Holstein och tillkännagaf, att den af bemälte Friherre nyss anmärkte skillnad, tillkommit genom misskrifning Grefve von Schwerin y Fredric Bogilausi Det är icke fråga om blott en misskrifning utan om flere.
Jag har jemfört 4 års Tablauer, eller för åren 1813, 14, 15 och 16.
Uppgiften på hela Hemmantalet varierar emellan 64,000 och 67,000 , på Hemmanen af Boställs-rotar är variationen 200.
Lägenheterna variera emellan 21,000 och 23,000} och Frälseräntorne emellan 1500 och 2000.
Då jag blef varse detta förhållande sökte jag upplysning af Öfver-Directeuren
Ek, som ifrån 1809 biträde Den 24 Februarii. ?49 Bevillnings-Utskottet i sina arbeten’, och begärde att han måtte skriftligen inför Utskottet förklara sammanhanget.
Han har gjordt det och resultatet är, att det varit slarf å farde.
Jag tror visst icke att dessa variationer i de skattbärande Lägenheterna haft någon inflytelse på sjelfva Bevillningtns belopp, men emedlertid saknas den nödiga Controllen.
Herr Uggla, Göran Gustaf: I anledning af hvad Herr Grefve von Schwerin anfört, i frågan om Bevillnings-sammandragen, utbeder jag mig få den äran upplysa, att General-sammandrägen öfver Bevillningen, hvilka af Commissirierna och Riksens Ständers Riksgälds Contoir npprättas, blifvit af dem författade 1 fullkomlig öfverensstämmelse med de från hvarje Län till Riksgälds-Contoiret inkomne serskildte Sammandrag- :Och enär General-sammandragen således helt och hållit måste grunda sig på de. serskildte Läne-sammandragen, blifver och deraf en oundvikelig följd, att de felaktigheter , som, enligt hvad anfort blifvit, skola befinnas i General-sammandragen, härflyta icke af någon underlåtenhet af Commissarierne i Riksgälds-Contoiret, i hvars förmåga det icke statt att dem förekomma, utan endast af den mindre noggranhet och den ofullständighet, eller felagtighet i uppgifter hvarmed Läne-samman-, mandragen blifvit af vederbörande Lands-.Contoir uppgjorde.
Ja! också variera somliga Län obetydligt i sina uppgifter.
Jag har redan haft äran till Protocollet för den 9 dennes eftermiddagen , som nyss blifvit justeradt, anmäla , att, i afseende å de flere missräkningar, isynnerhet på Hemmanantalet, hvilka blifvit upptäckte i de General.sammandrag öfver Be vinningen sorn Riksgälds-Contoiret meddelat, Bevillnings Utskotiet låtit vara sig angeläget, att i Redaction af den nya Bevillnings-Stadgan i möjligaste måtto för framtiden sådant förekomma j men att Utskottet icke ansett sig böra sträcka sin åtgärd längre, enär granskningen af Riksgälds-Contoirets göromål endast tillhör Riksens Ständers Ståts-Utskott, För öfrigt torde det tillåtas mig anmärka , att Riksens Ständers, kort före Riksdagens början, församlade Revisorer egenteligen bordt upptäcka, och till rättelse anmäla ifrågavarande missräkningar.
Friherre Staél von Holstein: