Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Frölichs reservation till grund för föredragningen, skulle jag för min del desto mindre hafva något att deremot anmärka, som jag tror, att detta förslag är mera systematiskt uppstäldt än Utskrns; men ett sådant behandlingssätt är icke vanligt, och jag vet icke, hvarföre man här skulle frångå den brukliga formen, ty om man följer Utskrns förslag, äger hvar och en ändock alt göra Gr.
Frölichs contraförslag gällande vid hvilken § som helst.
Samma förhållande gäller äfven, i fall man vill borttaga större eller mindre del af de oeconomiska frågorna, att nemi. sådant kan ske, då hvarje § för sig förekommer.
Jag hemställer således, att vi ju förr ju hellre må komma till föredragning punktvis af Utskrns betänk.
Jäg anser mig skyldig förklara, att jag icke velat deltaga i denna discuSsion, helst jag hos några funnit en benägenhet att i förtid ingå i sjelfva saken.
Jag begär derföre blott, att vi ju förr ju hellre må få den propos., Frih.
Boye önskat, icke derföre att jag gillar hans åsigt, men för att tillfredsställa Frih.
Boye och en gång komma ifrån den saken.
Sedan detta skett, återstår den andra frågan, hvilketdera förslaget skall läggas till grund för föredragn., och ehuru flera i delta afseende yrkat på mitt förslag, vill jag ej yrka derpå, enär måhända många skulle anse sådant orätt emot Utskm.
Det hehöfves ej heller; ty när vi, såsom jag hoppas, hunnit skilja oss från både Frih. Boyes och Hr Stråles förslag, tror jag behandlingen böra blifva sådan, att man ur begge lagförslagen söker utfinna de §§, som afhandla ett visst ämne och föredrager deni på en gång, såsom t. ex. de 4 lörsta §5 jemte den 11 § i Utskrns förslag å ena sidan, och de häremot svarande i contraförslaget å den andra.
När vi kommit derhän, anhåller jag att ånyo få ordet för att yttra mig om den classification, som sålunda bör äga rum.
Emedlertid begär jag nu blott Den iG Mars f. m. propos. på den af Frih.
Boye framställda frågan, med ann hållan derjemte till Frih. Boye, som löfval framkomma med en ny preliminär propos., att det en gång raå taga slut med dessa preliminärfrågor.
Jag hegärde ordet, då jag hörde invändas, att det skulle innebära en oformlighet att laga en reservan tion till grund fjör föredragningen.
Jag hemställer i anledn, liäraf, om icke reservationerna äfven kunna betraktas såsom en del af Utsk:ns betänkm, och pm icke de förslag, sorn deri innefattas, äfven komma från Utskm.
Om Utsk:ns man ioritet bade bortraisonnerat hela frågan och icke uppgjort något fprslag, så hadg man ju ej haff annat än reservation perna att följa.
Jag kan således ej finna annat, än att man här kan taga reservationen till grund för föredragn,; men då Gr.
Frölich sjelf icke yrkat derpå, utan föreslagit att gå classyis tillväga med vissa §§ i sender och erbjudit sig ätt uppgöra en sådan elassification, yill jag ej vidare fullfölja min förut yttrade mening.
Frih, Boye har rätt deri, att vanliga yegeln är att vid föredragn. följa Utsk:ns betänkm; men der-r. före är ej sagdt, att det andra nu ifrågasatta sättet är olagligt, och då det, efter min tanka, här lättare leder till mår let, har jag trott, aft detta sgtt håde kunde oph borde begagnas.
Då ingen yttrat någon betänklighet, hemtad från formlagarna, mot den propos. jag begärt, torde jag få taga för gifvet, att den icke är grundlagsstridig, och alt jag således kan påräkna att få den framställd af Hr Gr. o* Landtm,, men utan sammanblandning med andra frågor, Sedan detta skett, begär jag ordet, för att ytr. tra mig, innan propos, framställes pä H1' Stråles förslag, och jag hoppas, att rättigheter härtill ej blir mig afskuren.
Efter det så mycket interesserar Frih.
Boye att fa afslag på den propos., han begärt, vill jag ej motsätta mig, att den framställes, ehuru ordningen svnes gifvet fordra, att pröfningen börjar med i cap.
Jag instämmer i öfrigt med Hr v. Troil, att Gr.
Frölichs förslag, såsom bättre än Utskms, bör läggas till grund för föredragningen.
Det är väl sannt, att man i alla fall kan uppställa det såsom contrapropos.; men svårighet möter att alltid finna motsvarighet i de begge förslagen.
Jag kan ej heller finna, att ett sådant förfarande på något sätt strider mot formerna.
Som största delen af nu närvar, ledamöter icke voro hitkomna, då jag först framställde min begäran jemte skälen dertill, anser jag mig, för att icke gifva den siste talaren tillfälle att förvilla någon om anledn, |ill den propos., jag begärt, böra upprepa, att efter mitt D e h 16 Mars f. öl. beglepp innefattar 2 cap. (jutestio an och första cap. tjuteslio c/uo niotioi samt att jag på sådan grund tror det vara lättast att pröfva 2 cap. först.
Jag har blott velat nämna detta såsom en upplysning för deni, sota ej öfvervarit dis— eussionen från början.
Då tre förslag om behandlingssättet blifvit framställda, lärer det vard bäst, att pröpos. göres på del ena efter det andia; och som förslaget att taga Utskms betänk, till grund för föredragningen står främst i rangordningen, anhåller jag, att propostua ställas i enlighet dermed. fl. Ex. Hr Gr. o. Landtm, förnyade sin förut gjorda; propos., om R, o. Åd. behagade, att detta mål skulle punktvis afgöras.
Ex. yttrade, att flera preliminärfrågor blifvit under discussionen framställda, hvilka borde afgöras, innan man kom till hufvudsaken.
Den första hade blifvit framställd af Frih. Boye, Ludv., hvilken begärt, att 2 cap. i förslaget skulle föredragas före det första.
H. Ex. hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla, hvad Frih. Boye sålunda yrkat.
Ropades nej; H.
Ex. yttrade vidare, alt ytterligare fråga uppstått om hvilket förslag, antingen Utsk:ns eller det äf Gr.
Frölich i dess reservation afgifna, eller ock Hr Stråles borde tjena till grund för föredragningen. H. Ex. hemställde,- om icke R. o. Ad. skulle linna formenligast, att Utsk:ns förslag dertill bestämdes, då hvar och en i alla fall äger sitt i motsats mot detsamma göra sin mening gällande.- Bifölls.
Jag skulle förebrå mig sjelf, orri jag icke ansåg R. o. Ad. lika grannlaga om bevarandet af den lätt till pröfning, sorn efter grundlagen tillhör hvardera StatsmagteU.
För min del är jag lika grannlaga att ické afstå någon rättighet å R.
Sirs sida, som att bevara'den andra Statsmagteus prerogativer.-
Men nu framställer grundlagen en olika behandling af Olika ämnen, af civillagsfrågor Och önskningsmål.
Dessa hafva dock blifvit sammanblandade i såväl Utsk:ns sorn] reservanternas förslag.
Det rätta hade varit, att sedan de financiella frågorna blifvit behandlade af BancoUtsk. och uppställda i ett särskildt betänk., man lemnat resten åt LagTJtsk.
Så har icke skett, hvilket gör, att det nu skulle ankomma på K.
M. att bestämma1 gränsen mellan d.. olika ämnena och följaktligen äfven besluta om behandlingen, som erfordras olika för hvardera.
Delta anser jag icke vara rätt och tror, att R.
St. böra å sin sida uppdraga skillnaden emelian de financiella1 och Civillagsfrågorna'.
Sådant var också föremåtéE föY Ilr Stråles förut gjorda framställning, hvilken jag således nu understöd - Den 16 Mars f. m. jer och begär den propos., att, sedan lagförslaget blifvit pröfvadt i sin helhet, två särskilda skrifvelser måtte uppsättas, den ena med de delar af förslaget, som äro af civillags natur, den andra innefattande det financiella.
Härigenom lägges i allt fall intet hinder för pröfningen af alltsammans.
Det kan hända, alt i mångas sinnen Frih.
Boyes nu sednast gjorda framställn. låter som riktig; jag är dock icke af den tankan.
Åtminstone är jag öfvertygad, att sedan R. o. Ad. numera beslutat pröfva lagförslaget i sin helhet och punkt för punkt, har Frih.
Boye kommit i otid med sitt förslag.
Först sedan man vid den redan beslutade pröfningen funnit, att frågorna blifvit obehörigen sammanblandade, kan den propos. göras, som Frih.
Boye nu begärt.
Att för öfrigt R. o.
Ad. vid den successiva pröfningen af hvarje punkt skall finna åtskilliga vara af den beskaffenhet, att jag trotsar t. o. rn.
Boyes skarpsinnighet att kunna med bestämdhet urskilja, om de äro af civillags eller oeconoroisk natur, derom har jag redan under öfverläggningarna i Utsk:n förvissat mig.
Jag önskar likväl icke att nu inleda Frih.
Boye i någon ytterligare discussion härom, utan vill blott tillägga, det jag hade hoppats, att han en gång skulle sluta med sina prebminär-invändptr, som blott tyckas hafva för ändamål att tillintetgöra och förhindra pröfningen af hufvudsaken.
IJr Stråle:
Jag tror för min del, att Frih.
Boyes sednast framställda förslag kan bifallas med någon modification.
Det behöfves nemi. icke tvenne särskilda skrifvelser, utan jag hemställer i stället, om icke R. o. Ad., sedan pröfningen af Ulskms förslag blifvit slutad, skulle finna för godt att bestämma hvad som deraf utgör financiella frågor, och hvad som är lagfrågor eller vilkor för ändring af nu gällande lag.
Derigenom vinnes det ändamål, jag åsyftat, att ingen contrapropos. behöfver af K.
M. aflåtas, i händelse några ändringar i R.
St:s förslag skulle erfordras.
Jag tror ej heller med den siste talaren, att det är så svårt att utreda skillnaden emellan de olika frågorna, enär det endast gäller att afgöra, hvilka frågor angå bankinrättningarnas rättsförhållanden till allmänheten, och hvilka angå privatbankerna enskildt.
Jag hemställer således, om icke R. o. Ad. skulle vilja nu fatta ett sådant beslut.
Till Gr, Frölich, som tyckes vara missnöjd med mina preliminära framställn:r, får jag göra den erinran, att jag icke rår derför, att min först gjorda enkla framställn. föranledt till 2 timmars discussion.
För öfrigt ställer jag mig under hela allmänhetens och efteryerldens omdöme, huruvida mitt uppsåt är att hindra sjelfva - Den iÄ Mars f. m.
V3 saken; och jag skall visa det genom hvad jag ämnar yttra, då vi komina till hufvudfrägan.
Jag får nu blott förklara, att jag går gerna in på Hr Stråles mndificalion af mitt förslag, då skillnad emellan de olika frågorna i allt fall pä detta sätt kommer att ske; och jag är desto angelägnare om denna skillnad) som Gr.
Frölich förklarat den så svår att uppdraga, och jag, ehuru jag icke kan medgifva denna svårighet, ej vill lägga den snaran för Regeringen att sedermera kunna beskyllas att i behandlingen af någon fråga hafva trädt R.
Högloflige Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm År 1817.
STOCKHOLM, Tryckta hos A. Gadelius, 1817.
I8i7* Sedan, i anledning af den bekymmersamma ställning, hvaruti en del DitcontVerk sig befinna, Kongl. Maj:t genom öppet Bref och Påbud af den i sist], October behagat sammankalla Riksens Ständer till en Urtima Riksdag att börjas i Stockholm den 20 November, blef Riksdagen å sistnämde dag med Vanliga Ceremonier utblåst och täcktes Kongl. Majit i nåder förordna till LandtMarskalk, Presidenten i Kongl. Maj:ts och Rikets KrigsCollegium, GetieralLieutenanten, Riddaren och Commendeuren af Kongl. Maj:ts Orden , Riddaren af Kongl. SvärdsOrdens Stora Korss, Första Classen, samt Riddaren af Kejserliga Ryska S:t Anna: Ordens Första Clase, Herr Grefve Johan August Sandels, hvilken, efter det han inför Kongl. Majit aflagt LandtMarskalks-Eden och blifvit öfvr rlemnad till de tvänne äldste närvarande Grefvar, En af Rikets Herrar, Riddaren och Commendeuren af Kongl. Majits Orden, Riddaren af Konung CAPL XIlliS Orden.
Herr Grefve Magnus Fredrik Brahe och ÖfverHofStallmästaren, Öfversten och Riddaren af Kongl. Svärdsorden, Herr Gretve Gustaf Levenhaupt , begaf sig till
Riddarhuset och emottogs vid ingången derstädes at RiddarhusDirectio - 4 nen , RiddarhusSecreteraren och öfrige till Ridderskapet och Adelns Canzli hörande Personer, hvarefter Hr Grefven bch Landt Marskalken^ enligt 14 §, af RiddarhusOrdningen , utsatte tiden tiil lörsta uppropet af Ridderskapets och Adelns lörsta Anteckning till den nästföljande dager), Fredagen den 21 November kl. 10 förmiddagen.
A nämde dag blef berörde Anteckning i närvaro af trenne af Herr Grefven och LandtMars&aiken utsedde Ledamöter af Högl.
Ridderskapet och Adeln, jemte trenne af RiddarhusDirecteurerne, RiddarhusSecreteraren och [RiddarhusFiscalen, under Herr Grefvens oeh Landt Marskalkens Ordförande verkställd och andra uppropet af första Anteckningen på enahanda sätt fortsatt vid samma tid den påföljande dagen; vid hvars slut Herr Grefven och Landt Mar skalk en tillkännagaf, att andra Anteckningen likaledes fördelad i tvänne upprop, komme att, enligt 1$ §. i RiddarhusOrdningen, för sig gä dagen förr än Konungen i nåder kallar Ständerne på RiksSalen.
Emedlertid sammanträdde Höglofl.
Ridderskapet och Adeln första gången 5 Tisdagen den 25 November, In Pleno klockan ii förmiddagen.
Sedan Herr Grefven och LandtMarskalken med klubban äskadt ljud, öpnnade Han Sammankomsten genom följande
Tal: Den 5 5, November; f Högvälborne och Välborne Herrar Grefvar.
, Friherrar, samt Ridåers- och Adelsmän.
Kallad af Hans Maj;t min nådige Konung till det rum, jag nu har äran bland Högloflige Ridderskapet och Adeln intaga, gör jag det med delade känslor emellan vördnadsfull hörsamhet för Konungens nådiga Befallning, och den farhåga, som naturligen väckes vid en blid?
på vidden ej mindre än grannlagenheten af de pligter, som åtfölja detta höga förtroende.
Ridderskapet och Adeln, vandt ifrån långliga tider att hos sine Ordförande få högakta de största egenskaper, och att se Ärenderne förde och styrde, med utmärkt klokhet och styrka, kunna ej utan för mycken afsaknad finna den ofullkomlighet jag hos mig känner, att uppfylla hvad från detta rum bör förväntas; men, tryggande mig vid renheten af mina afsigter, och värman af det nit för allmänt hästa* sorn aldrig skall slockna i mitt bröst, förlitande mig jemväl med oinskränkt förtroende till Ridderskapet och A» delns Fosterlands-kärlek och ädla tänkesätt, på
Dess vishet i Rådslagen och manlighet i Besluten, går jag med derpå grundad förhoppning om kraftigt biträde, att börja det kall mig blifvit anförtrodt, tillförseende mig, att under utöfningen deraf, och vid de öfverläggningar, sonj blifva företagne , mötas af den öppna redlighet, som alltid stämplat Sveriges Ridderskap och Adel, samt den välvillja och ynnestfulla vänskap, hvars förtjenande skall utgöra ett bland föremålen för mina handlingar, äfvensom förvärf - 6
Den 2 5 November. vandet deraF, skall gifva mig den största tillfredsställelse.
Herr Grefven och Landt Marskalken yttrade derefter, att icke några allmänna ärender i dag förekommo till öfverläggning, utan att endast Ridderskapet och Adelns enskildt* angelägenheter skulla för Ridderskapet och Adeln framställa^.
Herr Grefven och Landt Marskalken till. kännagat, att sedan genom aflidne RiddarhusSecreteraren, Kammarherren och Riddaren af Kongl. Nordstjerne
Orden samt en af de Aderton i Svenska Academien, Axel Gahrie.1 Silfver, slolpes den 5 September 18 tö timade död, Ridderskapet och Adeln förlorat Dess förra Secretetare, hade, enligt 13 §. af RiddarhusDirectionens Inströction, RiddarhusDirectionen den ig
December sisth är tillförordnat ProtocollsSecreteraren i JustitieFördelningen af Kongl. Majrts Canzli, Kammarjunkaren Olof Johan Lagerheim, att vara RiddaihusSecreterare, hvilket Förordnande jemväl blitvit Höglofl.
Ridderskapet och Adelns gillande underställdt:
Och hemställde Herr Grefven och Landt Marskalken, om icke, enär RiddarhusDireccionens Riksdags Berättelse, hvilken i sammanhang med berörde
Förordnande tillika innefattade en af anförde skäl och under vissa vilkor föreslagen hemställan, angående RiddarhusSecreterareTjenstens skiljande från ali annan publik, tjenste- befattning, Högloflige Å Den 2 5 November.' j Ridderskapet och Adeln.skulle finna lämpeligt, att för det närvarande uppskjuta pröfningen af den nya RiddarhusSecreterarens förordnande intill dess nyssnämde Riksdags-Berättelse, hvilken i dag kommer att uppläsas och sedan i vanlig ordning till det blifvande RiddarhusUtskottet remitteras, från berörde Utskott jemte dess der-y öfver afgifne Betänkande till Ridderskapet och Adeln återkommit, då Ridderskapet och Adeln kunde äga tillfälle att på en gång företaga berörde ämnen till afgörande.
Upplästes de Sju första §. §. af Riddarhusordningen, hvarefter, i anledning af7§., Friherherre Cederström, Jacob, yttrade sig:
Ehuru någon öfverläggning i dag icke kan äga rum, torde det likväl tillåtas mig få i anledning af den nyss uppläste 7 §. anhålla att då, enligt den vid Anteckningen skedde tolkning af nämde §., RevisionsSecreteraren, Friherre Boye erhållit inträdes - Bollet å Riddarhuset, hvartill han, enligt min öfvertygelse om rätta förståndet af ifrågavarande §., icke varit berättigad, ConstitutionsUtskottet måtte anmodas att deröf. ver afgifva sitt utlåtande.
Friherre Boye, Ludvig- Då den Ledamot, som sist talade, inskränkt sin Motion till blott begäran att ifrågavarande §, måtte förklaras, får jag, ehuru personligen nämnd, endast anmäla mig att i förklarings-frågan framdeles få afgifva 8 Den 2 5 November'. mina tankar, och uppskjuter för öfrigt allt an^ nät svar intill dess jag blifver närmare tilltalad.
Herr Berghman , Ambrosius Magnus , hegärde underrättelse om den af Friherre Cederström väckte Motion nu skulle till öfverläggning förekomma, i hvilket fall hail vare sinnad i ämnet yttra sina tankar.
• Herr Grefven och LandtMarsfialken förklarade, aft Friherre Cederström ansett ifrågavarande £. vara otydlig och behöfva en törklaring af CoiistitutionsUtskottet, men hemställde tillika, att trågan derom måtte tills vidare hvila.
Jag har för mia enskildta del ansett §;ns stadgande vara tydligt, men då jag funnit min öfvertygelse i detta fall v?ra stridande emot den vid Anteckningen skedde tolkning, har jag af sådan anledning yrkat det frågan måtte till ConstitutionsUtskottet förvisas.
Herr Grefven och LandtMarshalkens hem, ställan, att frågan måtte tills vidare hvila, blef derefter bifallen.
Fortsattes läsningen af Riddarhus*Ordningen ifrån och med 8 §• intill slut.
Upplästes Stadgan till Ordnings vinnande vid Höglofl.
Ridderskapets och - Adelns allmän - Den 25 November. 5 na Sammankomster samt RiddarbusDirectionens och Vadstena Adeliga JungtuStiftsDirecnonens till Ridderskapet och Adeln atgifne Riksdags Berättelser.
Uppå af Herr Grefven och Landt Marskalken gjord Proposition ansågs ej nödigt au de vid sistnämde Berättelser iogade Bnagor nu upplästes, utan blefvo desamma jeånte häda Berättelserne till det blifvande Riddarhus-Ut skottet remitterade.
Herr Grefven och Landt Marskalken anmodade de Herrar Ledamöter af Höglofl.
Ridder* skåpet och Adeln, hvilka åstundäde att deltaga så väl uti den stora Deputationen, bestående af 48 personer, hvilken komme att i morgon förmiddag kl. 3 till 12 samlas i Secreta Utskottets rum å Riddarhuset, för att sedermera i underdånighet uppvagta Kongl, Majit och detKgl.
Huset, som ock i den vanliga Hälsnings-Deputation, bestående af 12 Ledamöter, hvilken borde i morgon förmiddag till de öfrige Stånden afgå att anmäla sig till anteckning hos RiddarhusFiscalen ,; och tillkännagaf Herr Grefven oc/ij Landt Marskalken , att,, sorn han hade sig bekant det Kongl. Majit ämnade nästkommande Thorsdag den 27 dennes i nåder kalla Ständerne på RiksSalen , andra Anteckningen med tvenne upprop i anledning deraf kommer, att, enligt 15 §. i RiddarhusOrdningen, kl. 4 i morgon eftermiddag verkställas, IO Den 25 November.
Ridderskapet och Adeln åtskiljdes en qvart till 2 eft. midd.
Plenum kl. 5 till 11 förmiddagen.
Justerades Pleni Protocollet för den 24 November.
Vid uppläsningen af Friherre Jacob Cederströms å samma dag väckte Motion, angående rätta förståndet af 7 §. i RiddarhusOrdningen , förklarade Friherre Staél von Hollstein , Corfitz Ludvig: att enär berörde Motion åsyftade förklaring utaf ett stadgande i Riddarhus-Ordningen, samma Motion ingalunda kunde, på sätt Friherre Cederström föreslagit, tillhöra Constitutions-Utskottets upptagande och pröfning, utan borde i stället till Riddarhus-Utskottets åtgärd öfverlemnas.
Friherre .Boye , Ludvig, yttrade: det han vore af Friherre Staél von Hollsteins förekommen och lika med honom ansåg frågan tillhöra Riddarhus-Utskottets handläggning.
Grefve Ankarsvärd, Michael, önskade: att Ridderskapet och Adeln ville if dag företaga Den 2 6 November.
It Motionen till öfverläggning oc!i dervid remittera densamma till Riddarhus Utskottets utlåtande.
Friherre Cederström, Jacob, förmodade, att då andra Anteckningen af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln ännu icke lör sig gatt, samt Ridderskapet och Adeln förliden gårdag beslutat, det Motionen borde tills vidare hvila, tiden ännu icke vore inne att densamma till öf veriägamng företaga, samt förbehöll sig, att när Motionen framdeles kommer under öfverläggning, få i anledning af hvad Friherre Staél von Holstein yttrat anföra sina tankar.
Friherre Ankarsvärd, Carl Henric, begärde få veta om Motionen i dag skulle till pröfning företagas, i hvilket fall han vore sinnad att i ämnet yttra sig.
Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, att då Andra anteckningen af Ridderskapet och Adeln än iu icke blifvit verkstäld och Ståndet således ej heller vöre alldeles fulltaligt, samt Ridderskapet och Adeln dessutom sistledne gårdag tills vidare uppskjutit Motionens pröfning, densamma i följd deraf än ytterligare måtte hvila.
Upplästes den Berättelse Riksens Ständers vid sista Riksdag utsedde Committerade af - 12 Den 26 November: gifvit rörande expediering så väl af RiksdagsBeslutet, sorn af de vid samma Riksdag beälutade allmänna Författningar, hvilka borde i Kongl. Mai:ts och Riksens Ständers Namn utfärdas: Lades till Handlingarne.
Ankom en Deputation från det Hedervärda BondeStåndet, aniörd af Riksdagsmannen från Gefleborgs Län Johan Olsson Längberg, hvilken å sitt Stånds vägnar hälsade Ridderskapet och Adeln med följande tal; Då det blifvit
Oss anförtrodt, att, vid början af detta Riksmöte, till Höglofk Ridderskapet och Adeln frambära BondeStåndets första hälsning, har ett angenämt tillfälle blifvit Oss Jemnadf, att betyga den upprigtiga vördnad, som aldrig nekades en upphöjd förtjenst, och det oinskränkta förtroende, som BondeStåndet alltid ägnat dwnna lysande Samling af upplysta och redliga Medborgare.
Om ände händelser, som närmast föranJedt denna Ständernas förnyade Sammankomst, äro mindre förenlige med Patriotens önskningar, mindre lyckliga för Fäderneslandet, har likväl BondeStåndet i sjelfva djupet af bekymrets mörker igenfunnit en stjerna, som lifvat hoppet om lyckligare tider:
Missödet och motgången var ofta den enda Lärmästaren, som kunde föra oss till vishet och lycka.
— BondeStåndet , som nalkats detta Riksmöte med blanda - Den a 6 November. *3 ce känslor af bekymmer och förhoppning, har trott, att om Rikets Ständer lemnade det förra , med den glada öfvertygelsen att hafva sett Rikets yttre förhållanden tryggade och bristerne i det inre mildrade, eller åtminstone vidrör* dej böra de samlas på nytt med den lyckligare aning, att, med tänkesättens mognad och erfarenhetens dyrköpta vittnesbörd, öka styrkan af upplysningens sanningar.
BondeStän det har derföre äfven trott, att detta Riksmöte skall blifva minnesvärdt, genom visa och kraftfulla anstalter, som en gång skola framkalla sållare Tidehvarf i vårt Fädernesland; och BondeStåndet känner sig lyckligt, att i dessa stora förhoppningar kunna med förtroende stödja sig vid Höglofl. Riddetskapet och Adelns upplysning och Fosterlandskänsla.
Med den enkelhet, som tillhör vårt Stånd, och med den ärlighet, som utgör vår heder, förnya vi försäkringarne om BondeStåndets tillgifvenhet, vördnad och förtroende; och det är under känslan af dessa försäkringars sanning, vi med tillförsigt utbedja oss Höglofl.
Ridderskapet och Adelns ynnestfulla välvilja och bevågenhet.
Herr Grefven ochLandt
Mar skalken yttrade:
Då Ridderskapet och Adeln nu besvarar det Hedervärda BondeStåndets första hälsning under detta Riksmöte, gör Ridderskapet och Adeln det med så mycken större tillfredsställelse, sorn Ridderskapet och Adeln, öfvertygadt 14 Den 2 6 November.- om BondeStåndets varma nitälskan för beredandet af Fosterlandets val, i förening med hvarje enskilt Medborgares, lofvar sig deraf förde vigtiga angelägenheter, hvilka till Rikets Ständers bedömande och åtgärd blifva öfverlemnade . en kraftig medverkan och ett säkert understöd.
Ridderskapet och Adeln känner å sin sida lifligt sina pligter , och skall icke svika dem.
— Med sådana tänkesätt, och af erfarenheten förvissadt, att hos det Hedervärda BondeStåndet finna motsvarande, anmodar jag
Eder, att till Edra Medbroder framföra Ridderskapet och Adelns fortfarande aktning, välvilja och vänskap.