Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utsättandet af en längre körningsg-d pä hwarje mil hade warit bäve gagnande och billigt om det inskränkt sig til wista ärslider ch orter; men utan undantag ffall det, i et Land som i allmänhet äger goda wägar och snabba hästar, blott blifwa en pläga för den resande och et nytt förslösande af Bondens dyrbara tid.
I et tidehwarf, som äger tilräcklix erfarenhet af alla de oredor hwilka upkomma af mänga och obestämda Författningar, torde den fordran icke wara obillig, at hwarje ny utkommande innefattade alt hwad som i samma ämne wore
Lag, pä det at äfwen den som icke ägde et större Bibliotheque kunde känna sina rättigheter och skyldigheter; men icke blott detta utan äfwen det wanliga äberopandet af äldre Förordningar har uti den ifrägawarande blifwit förglöm dt, och följderne häraf hafwa redan wisak sig.
Den Inrättning jag fär föreflä
Lil skjutsens förbättrande är hwarken ny, eller i saknad af exempel för sin möjlighet; utan at betunga Staten med annat än en del af första werkställigheten, skulle den för framtiden ätergifwa honom betydeliga inkomster och föröka de resandes be« qwämlighet med uphäfwande af andre Medborgares lidande.
Häll- och Reserve-skjutken kunde fullkomligt uphöra; dels för sin skadlighet, dels derföre at de Hemman, som utgöra den, icke äro wera Andra Bandet tTl-s 152, 163. 121.0
Den 24 Augusti. mera ffattfria än de hwilka äro befriade derifrän.
Skjutsen wid hwarje Gästgifwaregärd borde bestridas af en Entrepreneur, hwilken wore förbunden at genast efter den resandes ankomst förse honom med hästar och äkdon tii nästa ombyte.
Den betalning han komme at erhålla för hwarje mil bestämdes af minsta anbudet pä Entreprenad Auctionen; den blefwe säledes lämpad efter olika orters olika tilgäng pä hästar och foder, men pä hwart ställe beständigt lika under hela den tid hwaruti Entrepreneuren ingätt; Om nägon Ämbetsman eller wista walde
Deputerade tilsägo at det werkeligen minsta anbudet blefive antagit wid desta Aucuoner kunde ffjutslegan aldrig öfwerstiga sitt rätta wärde, det will säga: bwad som pä annat sätt och under lika tid kunde förtje-ms.
Entrepreneuren borde wara försedd med närboende, bofaste BorgcSmän, hwilka i händelse af brist hos honom, fingo anskaffa skjutsen, och hwilkas namn, tillika med den förres Accord, borde kungöras til allmän rättelse.
Det olika afständ Gästgifwaregärdarne nu hafwa frän hwarandra torde icke göra dem alla hastande för den nya Inrättningen; kunde ägarne af bättre belägne Hemman formäs at härtil upläta Hustomter wore den utgift, som
Kronan härtil och för uppbyggandet af nödige hus singe »vidkännas, icke för henne tryckande, när, genom Gästgifwaregärdarnes befrielse frän skjutningsskyldigheten, atta de Onera hwarifrän desta nu äro fritagne, kommo at til Staten utgöras.
Entre - Den 24 Augusti. 1211 Entrcpreneurernas skyldighet ware at forse de resande med alla behof och be^uämligheter, men utan annat tmäng pä sina priser an det som upstode genom den inbördes taflan emellan de hwarannan närmast boende.
Dem borde äfwen äligga at pä alla större mägar inrätta Postmagnar, som genom sin bestämda gäng och lindrigare pris snart skulle blifwa ällmänt begagnade.
Skjuts legan som af Entrepreneuren sjelf bestämdes borde wäl i allmänhet utgöra den enda och tilräckeliga ersättningen för hans Utgifter, men stigängen at fä köpa foder är i missa Landsorter sä liten eller rättare ingen, at det förmvdeligen blefme en nödwändighet at pä sädane ställen pälägga nuwarande skjutslag en li» ten ärlig afgift deraf.
Det inkast af wigt sam torde kunna göras mot detta Förslag: at Jordbrukaren skulle beröfwas en penninge-förtjenst hwaraf han ofta är i det yttersta behof til bestridande af sina Kronoutskylder, upphäfwes genom nödwändigheten för Entrepreneuren at, wid flere Åfällen, dä en omanlig mängd resande sammanstötte, tillita sina grannar omen hjelp, den de äter icke skutte neka, antingen af anförde skäl, eller genom det behof de hade at wid andra til-fällen fä lega hans Drängar och Hästar.
Det more ännu mycket at tillägga om jag icke fruktade at föröka en redan alt för läng Afhandling; skulle den kunna uthärda Högloft.
Ridderffapet och Adelns uplysta granskning tor» de Ständet begagna sig af fin i 89 §. af Regerings - 1212 Den 24 Augusts. rings-Formen förwarade rättighet, at, sedan Oeconomie och BeswärS-Utskottet inkommit med sit yttrande, göra Kongl. Mast härom underdäniga föreställningar.
Remitterades til Allmänna BeswärS - och Oeconomie-Utffottet.
Herr keulei-bjelm, c^rl^, uppläste följande:
Uppfordrad genom Herr Commerce-Rädet rrint28k,ölä!> Memorial, är jag nödsakad anbälla om Högloft.
Ridderskapet och Adelns bewägna lilständ fä yttra mig i frägawarande ämne.
Herr Commerce.
Rädets Jntegritä och kundffaper, äro allmänt kända, men männe den klarsynta samt experimenterade icke äfwen kan initztaga sig, en sädan infaillibilitL är han för raisonnable sjelf pästä, och jag för upprigtig medgifwa.
Jag har trott och tror ännu at alla men. fteliga wärf, äro blandning af ondt och godt, at de benämnas, hatas eller högaktas i den mähn de innehälla nägondera af dessa egenskaper; samt at erfarenheten är den säkraste handleda, ren genom det mörker som omger osedde tider, hwilka bedömma wära företag.
Det ankommer pä pröfning om den projekterade Magazins-Jnrättningcn, ehuru prunkan. de med namn af mennisko.kärlek icke oftare wisat sig för nödens barn som en utmärglande anstalt.
Lag tror mig berättigad til detta M stä - Den 24 Augusti. 121? stäende, dä Ränta, eller det som är detsamma uppgäld, mäste erläggas och uppätlt brod ej gifiver nägon, gär en sädan icke just härigenom, frän nöd til uselhet? jämwäl ai witzheten wid et framtida päkommande behof fä läna, föranleder til mindre sparsam hushättning hos de obetänksamma i rätt lid med det de sjelfva äga. och i detta afseende snarare kan anses som enBlod-igel i Riks kroppen.
Til och med i äldsta tider dä Egypten framwisade i werlden den första Magazins inrättningen, war den wäl ädelmodets eller egennyttans foster?
Bibelns intygande mäste Åtminstone äga nog au torits för at styrka mit pästäende at Magaziner icke warit fvlkllagens wälgörare, men ägande rättens förstörare.
Huru desta anstalter lyckats i märt Fädernesland den korrta tid de bibehöllo sig, är ätminstone säkert at de i närwarande bestä i tomma, men med dryg kostnad, uppförde hus.
Orsakerne til detta owäntade mistöde kunde wara interestantgrundeligen weta och andrager pä god tro dem Herr Commerce - Rädet uppgifwer: de bewisa min sats at Magastnerna funnit sin ödeläggelse i sjelfwa bewarings-medlen.
Hwad stall man tänka om en sädan anstalt, som warit i snart 1000 de är i bruk och ännu r wär tid wisar sä synbar wanstelighet?
Af deste wördsamt anförde stäk protesterar jag pä det högsta mot denna Inrättnings upplifwande i den öfwertygelse at Statens stada är lika swär o n den äfwen uppkommer af patriotista misträlningar.
Det 1214 Den 24 Augusti.
Det andra ämnet Herr Commerce - Rädet föreslår är Krono Bränneriet anläggande i de större Städerna, men är del möjeliget atOmbud och Betjente manligen äga det des interestement och den noggranna omtanka at af et gilwit quantum Spannemäl samt mesta besparing af wed tillverka det mesta Brännan, lätom ost anse menniffor för hwad de werkeligen äro, men ej bwad de borde wara, dä resultatet synes mig blifwa at en Arrendator som presterat fullkomlig säkerhet för de ätagne skyldigheter, är wida pälitligare för Kronan än egen administration: af desta anledningar synes mig mindre rädeligt tilstyrka en ändring sorn förorsakar större atgäng pä Wed och Spannemäl och gör inkomsten wacklande.
Selman jag nu enligt min öfwertygelse an, fört mina tankar i desta ämnen äkerstär at hög, tideligen tilstä at jag fattadt Herr CommerceRädets tanka orätt som skulle Bränneri- inrättningen blifwa en Regal rättighet i hela Riket; orsaken är ej äträ bestrida en annans tankar, men endast min oförmögenhet fatta och i minnet bewara en hel Afhandling.
Remitterades til Allmänna Beswärs- och Oeconomie Utskottet.
Anmältes och emottogs en Deputation ifrän det Högw Preste Ståndet, ansord af Biskoppen ifrän Linköpings Stift Herr Doctor scngtein, som förmälte, at Preste Ständet bifallit Lag-Utskottets yttrande öfwer Kongl. Majus
Den 24 Augusti. 12 rZ Nädiga Proposition, rörande upphäfwande af K.ngl. Förordningen om straff för dem som sig afsäga Adeli,ga Rättigheter.
Derjemte andreg
Hr Bifkoppen innehållet af trenne Preste-Ständets Protowlls Utdrag, hwilka nedanföre i detta Protoeoll finnas intagne Sedan Depntationen pä öfligt sätt beledsg' gad, afträdt uppläste Herr UeulLrliielm, Larl, följande till Proto ollet:
Som under min fränwaro Herr Notarien von lllotl-Mi-n genom Memorial sökt bestrida de uppgifter, jag gwrt om Wästgötha DragonRegementes Rusthäll och derwid nämnt ett af synnerlig godhet: får jag nu af wördnad för Högloft/ Ridderffapet och Adeln aflemna swar, hwilket eljest blifwit för altid obenvaradt, dock pä sätt som bör wantas af min älder och erfarenhet.
Ehuru at et eller annat
Hemmans godhet icke kan bestämma beskaffenheten af en ffrooins, är jag dock föranläten följa den strät
Herr von !4oll8cen behagat utstaka.
Jag re avitulerar hwad jag förut haft äran anföra, at ett Rusthäll finnes i Skaraborgs
Län som skördar flera hundrade Tunnor Spannemäl, och foder 70 ä 80 Kreatur; och fär nu tillägga at blott wid ett Compagnie finnes Ellanda, Harlingstorp, Tubbetorp och Kjärrtorp, alla af ungefär lika godhet, ehuru belägne i snarare en 'mager än af de fruktbarare orter.
Rätt 1216
Den 84 Augustt.
Rätt owäntadt förefaller mig likwäl, at
Herr läter sitt öfwerlägsna och lekan de snille, sä ned<a ta mitt omdöme, som skulle jag förblanda stoppa och tunna samt utgifwa det ena för det andra, jämwäl räkna Gäst och Kalkoner bland klafbundna Kreatur; ägnar sädant en stor man: det är lu ädla själars wäna wisa indulgence mot de inskränktare.
Jag säger we- stäl stor, ja större än alla ? Grekelandb wise, de hofwa aldrig pästätt sig äga Wettcnffaper om hwad andra tro, emedan tro mäste wara cn följd af öfwertygelse, och Lenna af tänkesättet, jag anmnar i min tour Herr I-Iollswn säga om man kan tro annat än hwad man tänkt, således wet han nödwändigt mina tankar för at kunna decidera hwad jag tror eller icke tror, jag föranledes til denna digression derigenom at han anförer at jag är mindre kännare af min hemort än jag sjelf tror; dä det ändock ej kan döljas för Herr mig genom trängande blick, bekänner jag rent ut at
Herr lllollswn näpligen hwarken äger eller rikligen mägtar förwärfwa sig den kännedom om nägon ting i hela den synliga werlden som upfordrar honom framträda i egenskap af granskare och bedömmare.
Widare i samma Memorial underrättas Högloft.
Ridderstapet och Adeln om en Herr tto^ren wärdig anecdot huru en Boställs-Jnnehafware af Rangtorp kallade sina Gäst ock Kalkoner.
Jag twiflar at et dylikt ämne finnes antecknadt i Riks-annakerna frän Allhärjar-Tingen til wära dagar.
Skprlle
Den 24 Augusti. 121.7 Skulle Herr illoken ytterligare önska wara min granskare lämnas genast härtil anled. ning dä jag icke allenast bedyrar at mitt förra Memorial om Skaraborgs Lans förmäga underhälla Cavallen, utan äfwen anmärka at Kronan hwarje möte incatzerar öfwer 600 Rd. för fourage oberäknad den betydliga inkomsten dä de inställes.
Det är Swerige förbehällit at upbära penningar af Regementerne: i stället andra Magter mätte inskjuta dem; sädan är werkan af det dräpeliga Indelnings- werket som med örtens bibehållande upsätter 7 Compagnier afWästgötha Dragon-Regemente L:ne Compagnier Lif-Regements Husarer, 06) hela Skaraborgs Infanteri inom detta Län.
Mätte Rikets Högloft.
Ständer häldre widtaga den anstalt Friherre knclVeLlv proponerat, at öka med et nytt Infanteri - Regemente än förändra et Cavallen til fotfolk, hwarigenom det förwandlas til Recruter, i stället at nu wara en wäl epercerad bewärad samt disciplinerade Trupp: i synnerbet synes mig sädana ändringar hwilka med förra Catzation af det som med dryg kostnad är anskaffadt icke wara rädligt nu dä fattigdomen ar sä tryckande och fienden inom Fäderneslandets gränser.
Herr von Hoffsten , Lrlsncl, upläste följande:
Det är med största billighet öfwerensstämmande at Klokare och äldre Medlemmar af detta Samfund söka uplysa den mindre sak kun - 1213 ven 24 Augusti. kunnige och sälunda förefaller det mig ej owäntadt, at den wärde Ledamoten som nysi talte Herr Hofjunkare» Keurerkfelm, som under loppet af detta Riksmöte sa ofta riktat Ridderskapet och Adelns Prvtocoll wid sine mogna anmärkningar och uplysningar, nu äfwen söker vederlägga hwad jag den i9 sistl. tog mig friheten at anföra; men beklagarat jag ej ännu -finnér mig öfwerbewist dä jag endast allenast fästat mig wid ordalydelsen af desi första Memorial; hwilket med förklaringar aldrig kan förswaras, föröfrigt får jag i all wänlighet proponera Herr Hofjunkare^ at i detta ämne ej widare ordwäxla, emedan det kunde nptaga en för Ridderffapet och Adeln annars dyrbar tid.
Herr ?rintsl<ölcl, ?aul, sedan Herr Hofjunkare» keutei-lfic-lm behagat medgifwa rigtigheten af mina senast gjorda erindringar wid desi föregäende päminnelser emot min motion angäende en förnyad Krono-Spannemäls Magasins Inrättning, sa fär jag nu blott i afseende pä wär skiljaktighet, uti sj lfwa hufwud. frägan, eller huruwida denna Inrättning, efter mitt pästäende, är nyttig och nödwändig, eller efter Hofiunkarcns nu äter yttrade tanka mindre gaanclig, och i anseende til befarade förluster äfwentyrlig, ödmjukeligen anföra, at, ehuru wi bäda grunda wära omdömen pä öfwertygelse samt n>t för det allmänna bästa, sä är likwäl den skilnad, uti förhällandet osi emellan, at min öfwertygelse härleder sig frän en mängärig befattning med styrelsen af ifrägawarande Maga» Ven 24 Augusti. 1219 , Magagazins-Inrättmng, samt ea sadan derigenom munnen erfarenhet, til ^erhållande hwaraf, Herr Hofjunkaren icke haft tilfälle: detta oagtadt underkastar jag willigt, sä wäl mitt Förstag, med deruti, för detsamma, andragne ffäl, som hwad Herr Hofjunkaren ckeutei-Ickelm deremot anfört nogaste granskning och bcpröfwande, utaf Höglofl. Beswärs- och Oeconomie - Utskottet, hwarthän fragan för detta ar worden remitterad, och det icke utan en tilfredsställande förhoppning, at de af mig harwid äspftade.wigtiga föremäl warda af Utffoltet billigade och godkände.
Uplastes följande irenne Protocolls-Utdrag frän det Högivördiga Preste-Ständer.
Utdrag af Protoeollet hällit hos, Högwördige Preste- Ständer den 21 Augusti 1809. S. D.
Uti Protoeolls - Utdrag af den 6 dennes inbcrättar Rikwns Höglofl.
Ständers Baneo - Utskott hurusom, wid den öfwer Banquens redbarheter förrättade Invent.ring, befunnits, at ibland de under Banguens wärd inlemnade Deposita Fjorten stycken Packlärar, omlindade med täg san.t försedde med f. d. Konnungcns Signcte jäinte pastrift:
Lonnngen tilbSrig: sedan den 2^ Aoril 18O8 ligga uti Banguens hwalf förwarade; hwarjemte den anstalt förmäles wara fogad, at sanrma Depositum - 1220 Den 24 Augusti. tum blifwer tils widare under Banquens wärd qwarliggande.
Wid öfwerwägande häraf fann Ständer sig för dest del böra gilla den anstalt, sorn birfivit fogad om berörde Packlarars ytterligare förwarande under Banguens wärd; Hwilket genom Protocolls-Utdrag skulle de öfrige respective Standen samt Banco - Utskottet wördsamt och manligen meddelas.
Lx krotocollo, S. D. Under denna dag har Preste- Stän, det til behörige Utskott remitterat följande, nemligen: Til Lonstitutions - Utskottet.
Ärke-Stiftets härwarande Riksdags Fullmägtiges til Ständcts Protocoll anförda önffan, at Ärke-Stiftets Presterskap hädanefter wid skeende Ärke-Biskops - Wal matte undfä större röst-beräkning, än som detsamma hitintils sätt ätnjuta i jemförelse med de öfrige Stiftens Consistoriel'.
Til Stats-Utstottet.
Allmänna Beswars - och Oeconomie - Ut. skottets den 7 dennes afgifne Betänkande, angäende förestagen Revision af den under Kongl. Maj:ts och Rikets Högloft.
Commerce - Collegii disposition warande Manufactur- Fond.
Den 24 Augusti. 1221 Til Allmänna B^swäro- och Gcconomielltskottet.
Et Memorial af Prosten Doctor 3-eK ^VUlguise, innehällande Förstag til ändring uti Kongl. Kungörelsen af den 5 December 1738- rörande Församlingarnes skyldighet, at underhälla sädane ifrän andra Församlingar in. flyttade personer, hwilka sedermera blifwit wan. före och oförmögne at sjelfwa kunna sig försörja.
Et Memorial af Prosten Doctor 6. 6e?e.' lius, om fattigas emottagande til wärd uti den Församling, där de längst warit skattstrifne.
Hwarom underrättelse genom Protocolls.
Utdrag skulle de öfrige respective Ständen wördsamt och wänligen meddelas.
Ut supra. Lx ?rotocol1c>, P El.
Utdrag af Protocollet, hällit hos Hög, wördige Preste-Ständet den 24 Au, gusti 1809.
S. D. Sedan twänne Ständ redan äter. remitterat Ståts-Utskottets Betänkande af den 14 innewarande Augusti, angäende Läns upta, gande för Stats-Werkets räkning- med derwid fogade flere Anmärkningar, och dä Ständet an. säg stg icke i en sä granlaga sak böra betaga Stats-Utskottet tilfälle, at samma Anmärkningar granska och deröfwer sitt
Betänkande af - ?222 Derr 24 Augusti. gifwa, häldst ds til äfwentprs kunna föranleda
Lil uplysningar, som kunna werka et för Staten förmånligare Finance - project i denna del, beflöt Ståndet äfwen för dest del, at samma Förflag til berörde Utskott äterremittera; Hwarom Protocolls-Utdrag til de respective Med-Ständen samt Stats - Mskottet skulle wördsamt och wänligen expedieras.
Lx krotocollo, P 14. ^linguist.
Utdrag af Protocollet hällit i Borgare.
Ständets Plenum wid Riksdagen i Stockholm ten Li Augusti 1809.
S. D. Enär Borgare-Ständet nu til prof, ning företog Högloft.
Stats ° Utffottets Proto, colls Utdrag af den ,4 dennes, angäende sättet, at godtgöra Kronans i och för kriget ädragne ffulder, samt hemställan . at, för StatsWerkets behof, mätte uptagas private Län, pä de af Utskottet föreflagne wilker, Beflöts: at Stats-Utffottets i berörde ämnen afgifne För. stag, i anseende til deremot bos Ständer före, komne Anmräkningar, som dest antagande hindrat, skulle til wälbemäldte Utskott äter remitteras, med anmodan, at med förnyadt yttrande efter hwad samma Anmärkningar kunna föranleda til Riksens Högloft.
Ständer inkomma; i hwil-- Den 24 Augusti. 1L2Z i kwilket afseende Protocollet lnexten8o skulle til Stats - Utskottet öfwerlännäs och de respective Med-Ständen genom detta Protocolls - Utdrag wördsamt och wänligen derom underrättas.
Lx krotocollo, k- H. peterson.
Föredrogs Riksens Höglofl.
Ständers All. wänna Beswärs-och Oeconomie-Utstotts Betän. kande, angäende Föreflagen Revision af den under Kongl. Maj.t och Rikets Höglofl.
Commeree-Collegii disposition warande Manufaetur.
Fond.
Uti ett hos respective Bonde - Ständet ingifwit och til detta Utstött i Protocolls-Utdrag remitteradt Memorial, har Fullmägtigen för Carlstoga Härad, ?. OxeU>erA k.5on hemstält om icke, dä Manufactur-Fonden, hwilken först tilkommit genom en är i?L3, under namn af Landshjelp, för wisia inkommande Waror päbjuden afgift, och hwars ändamäl wore, at med Län understödja Fabrikanter i proportion efter deras tilwerkningar, ej stall pä mänga ärs tid wara redowisad, en revision af skicklige personer, biträdde af utsedde Fabrikanter, til uplys ning, 1224 Den 24 Augusti. ning, borde öfwer denna Fond anställas, för at erfara hmuwida alla Fabrikanter njutit lika rätt utan mannamon, och. om icke samma Fond, hwars tillväxt man med ffäl förm odade, nu skulle kunna tjena wista, af sig komne, nyttige Näringar Lil understöd.
Dä denna Fond, gemensamt med alla andra Oeconomiska Stiftelser, har Allmän eller widsträcktare nytta til syftemäl, hwilket orsilkorligt medgifwer en lika widsträkt fordran af Publicite, derigenom en hwar med oteladt In, Lercste lämnas tilfälle at gransta, huru Med. len stälde under wist upsigt och disposition, handhafwas och anwändas; har Utskottet, som ansett werksiälligheten af nämnde revision wara utom gränsen för dest befattning, med fullkornligt bifall uptagit det i Memorialet gjorda föresiäende härom; Och bör i följd deraf, wördsammeligen til Riksens Högloft.
Ständer hemställa, at ifrägawarande Fond mätte til sit närwarande förhällande undersökas och dest werkliga belopp utredas; derom Högloft.
Stats-Utffottet torde kunna draga benägen försorg; invarpa sedan en sädan undersökning för sig gätt, Berättelse deröfwer kunde, om det för godt synes, til trycket befordras, för at komma til Allmän, betens kännedom: efter hwilkcn utredning Utskottet först tror sig wara i tilfälle, at angäende Fondens upgifne widsträcktare anwändande meddela sitt utlåtande.
Hwilket dock til Riksens - Den 24 Augusts. 1225 sens Högloft.
Eget ompröfwande wördsammeligen Lfwerlemnas.
Nidderstapet och Adelns wägnar. goli. o. Oxs u 8 tjern L.
Pä Högwörd.
Preste - Ståndets wägnar. ki L A n. 8tLANeilU3.
Pä Loft.
Borgare - Ständer wägnar.
L. IVI.
Victorin.
Pä Hederwärda Bonde-Ständets wägnar.
L. L r i c 8 8 o n.
Begärdes pä bordet Herr 8 träis, L»ri ^a§nu5, upläste följande Dictamcn: Uti Regeringsformens 75 §. stadgas at de ärliga Markegängs - Taporne stola i likhet med hwad före är i8oz altid manligt warit uprältas af Deputerade af alla Riks-Ständen nämnde pä det sätt hwarje Ständ särstildt för sig förestrifwer, det är i anledning häraf, mine Herrar! som mig torde tillätas at i detta ämne anföra nägra ord.
I anseende til antalet af Deputerade hav warit stadgadt at Landshöfdingen ägde til Markegängs-Sättningen til Residencet inkalla L:ne af hwart Ständ:
Jag för min del förmodar at i anseende til möjeligheten af den händelse at Andra Bandet ?7l:o 164, 155.
1226 Den 24 Augusti. at
En kunde i beflutet stanna emot En, det were lämpligare at et uddatal af Deputerade för hwarje Ständ antoges til exempel zml Tillika torde wara til önfkandes at Högloft.
Ridderskapet och Adeln samt Högwördige Pre-. ste-Ständet förenade sig i det beslut, at, som öfwerhufwud bland defle L:ne Ständ sinnes de fleste Räntetagare, wäija eller lata utse bland sig endast Räntetagare til Markegängs-Taxans sättande, dä Wällöf!.
Borgare samt Hederwärda Bonde-Ständet äter kunde walsa eller läta utse endast Räntegifware, därigenom förekommer bäst den olägenheten atMarkegängs-Taxan blifwer för hög eller förläg; ty uti Kongl. Resö. lutionen pä Allmogens Allmänna Beswär den i- December 17Z4 Z. z stadgas at när s
Ständ stanna emot twä kommer et medium af det om, twistade priset at tagas Hwad ater angär sättet at wäija Deputerade sinnes för Högloft.
Ridderskapet och A. deln icke flere än 8:ne.
Antingen stola samteliga Ledamöter af Högloft.
Ridderskapet och Adeln i hwarje Län Familjewis eller xei-capit» rösta til utwäljande af Deputerade, eller stall efter förra wanligheten Landshöfdingen tilläggas Magt at dem utse.
För min del wägar jag föreflä den sistnämnde utwägen.
Landshöfdingen kanner bäst hwilka af Högloft.
Ridderstapet och Adeln i provincen som egentligen äro Räntetagare.
Om sä nödigt sinnes kan Landshöfdingen äfwen i likhet med hwad förr Warit ^stadgadt förbindas at sä mycket möjligt är Deri 24 Augusts. 122?
St sä mycket möjligt är göra ombyte med personerna Genom det at Landshöfdingen tillägges, denna rättighet undwikas, stjutfer och kanske kostsamma Sammankomster; Och i synnerhet hwad stjutsen angär torde den blifwa tämme. ligen längwäga i ätffilliga större Län.
Sluteligen skulle jag önsta at samtelige Riksens Ständer 'förenade sig i det Beslut at Markegängssättningen mätte ste i Residence - Staden, at Lands-Secreteraren förde Protocollet, och Landshöfdingen Präsidium i denna Comité, dock ritan rösträttighet, ordsaken hwarföre Landshöfdingen skulle föra PrästdiUm anser jag wara denna at Landshöfdingen bäst bör kunna gä
Deputerade til handa med nödige uplysningar.
Dä detta ärende är hwarje Ständs ensak, önstar jag at detsamma förr än det stuteligen afgöres, mätte til Högloft.
Riddarehus - Utstottet remitteras; och får derföre i ödmjukhet anhälla om Högwälborne Herr Grefwe» och Landt» marstalkens proposition.
Efter korrt öfwerläggning hwart detta Diktamen borde hänwisas, blef det til Allmänna Beswärs - och Oeconomie-Utskottet remitterat.
Herr 5>il ve I 8tolpL, Oustrs ^bräiiäMA anförde til Protocvllet strifteligen följande:
Ehuru wäl flera Författningar och i synnerhet Kongl. Brefwen den 6 Martil 1788/den zo November i8oo, den 15 Öctober 1301, och L6 Junii 1805/ stadgat et til närwarande tidehwarfs hyfsning lämpeligare förhällan - 1228 Den 24 Augnstk.
Le med fängars wärd och skötsel, sakna wr dock ännu hos osi en