Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Af den 4 dennes: N:o 219, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte Betänkande aima O ende föreslagen ändring uti Kongl. Brefvet den 17 October 1778, rörande Barnamord.
Ft ■ån Allmänna Besvärs- och OeconomieUt skott et:
Af den 5 dennes: N:o 208, angående Riks-Slåndens skil jagtiga beslut i frågan rörande nödvändigheten af krönta Kohlskrindor och angående Kohlmätare.
Den 10 November e. m. 44S N:o 209, angående Riks-Ståndens beslut i frågan om en Köpings anläggande i Fryxände Socken af Wermelands Län. N:o 210, i anledning af väckt Motion om byggnader å Soldate-Torpen vid Östergöthlands Lif-Grenadier-Regementen, samt desse Regementens befrielse från bevakning vid Wadstena Corrections-Inrättning.
N:o ari, i anledning af väckt Motion om stadgande af visse föreskrifter, som böra iagttagas vid upprättande af Förslag till Civile- och Militaire-Tjenster.
Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm förmiddagen, den 10 November 1823. S. D. Föredrogos ånyo och gillades följande från nedannämnde Utskott inkomne, samt den 31 sistlidne October, eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtanden:
Frän Banco-Utskottet:
Af den 2^ sistlidne October: N:o 62, angående förrättad Revision öfver Banco-Discont-Verkets förvaltning och 44.6
Räkenskaper för år 1822, och någre föreslagne stadganclen för framtiden , som med samma Verk äga gemenskap.
N:o 64, öfver väckt Motion om Räntans nedsättning för arne Låne-biträden, hvilka före detta blifvit från Banken meddelade till Uddevalla Stads publike byggnaders iståndsättande och till inredning af samma Stads nybyggda Kyrka.
Af den 25 sistlidne October: N:o 206, angående Förklaring öfver 17 Cap. 8 §.
Handels-Balken, i afseende på Skuld till Kronan för uppbörd.
Nro 207, Uanledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Be- , tänkande, angående Borgenärs skyldighet att, jemte Gäldenär, äfven uppsäga Löftesman, och huruvida försummelse att bevaka fordran i Gäldenärs Concurs må medföra befrielse för Löftesman från betalnings ansvar.
Nro 208, angående uteslutande af alla andre mål, än de, som angå ägande rätt till fast Egendom, eller ock ägo-skillnad, eller delning af jord, eller annan fastighet, från det renskrifne Exemplar af Under-Rätts Allmänna Sak-Protocoll, som till Öfver-Rätt insändes. Ut Supra.
Den 10 November e. m. S. D. Vid förnyad föredragning nfLagsamt Allmänna Besvärs- och Oeeonomie-Utskottens den 18 sisth October under N:o 210 afgifne, samt den 3 dennes eftermiddagen på hordet lagde, Utlåtande, angående yrkad förändring i nu gällande Brandstodsföreningar å Landet; blef samma Utlåtande, i anledning af Herr von Hartmansdorffs, August, dervid gjorde anmärkningar, till Utskotten, återremitteradt.
Föredrogos å nyo och hi föllos följande från nedannämnde Utskott inkomne, samt den 3 dennes eftermiddagen på hordet lagde, Utlåtanden: Frun Stats- Bevillnings- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotten :
Af den 2i sistledne October: N:o 5j6, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande angående ytterligare understöd för Nybyggarne i de Norra Provincerne. j Från Lag-Utskottet:
Af den 3o sistledne October: N:o 2i4j Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande om ändring af 17 Gap. 8 §.
Handels-Balken, inrättande af Förmyndare-Kammare 1 alla Rikets Provincer och Förslag till en förändrad Hypotheks-Lag m. m.
Den 10 November e. m. S. D. Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets ej mindre den 20 sistiidne September under N:o 477 a%ifne, samt den a5 i samma månad eftermiddagen på bordet lagde , Betänkande , angående General-Assistance-Contoiret, än ock den 1 dennes ander N:o 677 meddeldte, samt den 3 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, öfver de vid förstnämnde Betänkande gjorde anmärkningar; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, med förkastande åf berörde Utlåtanden, godkänna det Förslag, som innefattas i Herr af Uhrs, Gustaf, vid Utskottets sednare Utlåtande bifogade särskildta mening.
Ut Supra. S. D. Föredrogs ånyo och återremitterades, på grund af dervid gjorde anmärkningar, Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens den 18 sistiidne October under N:o 211 afgifne, samt den 3 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af väckt Motion om andi ing i gällande föreskrifter, angående vården och förvaltningen af Kyrkornes fastigheter'oell medel, samt granskningen af redogörelserne derföre.
Då nu ånyo föredrogs Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottets den 3o sistiidne October under N:o 2o3 afiåtne, samt den 3 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Hemställan, om Riks-Ståndens serskildta - Den 10 November c. lii. 449 skildtc beslut, i frågan om jemkning af Extra Roteringen i Riket; fann Ridderskapet oell Adeln för godt, att, under förblifvande vid dess i detta ämne förut fattade beslut, samt med godkännande af de utaf Utskottet föreslagtie voterings-propositioner , öfverlemna frågan till Förstärkta Oeconömie-Utskottets afgörande.
Ut Supra* S. D.
Vid förnyad föredragning biföllos följande från nedannämnde Utskott inkomne, Samt den 6 dennes på bordet lagde» Utlåtanden:
Pr ån Siats-Utskottet.*
Äf den 3o sistlidne Öctober: N:o 578, angående Stats-Regleringen i allmänliet, samt Förslag till Riks-Stat för år 1824 och följande åren intill nästa Riksdag* Pråm Stats- och Banco-Utskoiten:
Af den 4 dennes : N:o 579, angående medel lill förkott å anslaget till Götha Canal-byggnad för nästkommande år* Från Bevillnirtgs-Utskottei; Af den 3o sistlidne October: N:o 5a, med Förslag till en ny FörBidd. o. Ad.
Brot. X Band. 29 Den 10 November e. m. fattning angående
Bränvins-bränningen och de derföre bestämde afgifter.
Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm eftermiddagen , den i o November iSaö. S. D. Föredrogos å nyo och biföllos följande från nedannämnde Utskott inkomne, samt den 6 dennes på bordet lagde, Utlåtanden: Frän Bevillnings- samt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten:
Af den i dennes: N:o 53, i anledning af väckt fråga om införande bär i Riket af Prawback elier restitution af Tull för Råämnen, då de förädlade utföras.
N:o 54, i anledning af väckt fråga, att Salt och Sill matte få Tullfritt införas.
Från Allmänna Besvärs- och ÖeconomieUtskotiet :
Af den 1 dennes i N:o 2o4» i anledning af gjorde Motioner om skyndesammare verkställighet af en i Nåder anbefalld åtgärd till beredande af Den 10 November e. m.
Utvidgade handelsförhållanden emellan Sven»» ge och Norrige* N:o ao5, i anledning af vacht
Motion öm hehofvet af liva åtgärders vidtagande till förekommande af oägta barns långsamma förstörelse i Stockholm, genom nöd och elände* Ut Supra* S.
D* FöredrogoS å ny o och gillades följande Stats-Utskottets den 3ö sistledne October och den i dennes afgifne, samt den 7 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde i Utlåtanden i N:o 58r.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, rörande sökt. anstånd med betalningens erläggande för erhållen nndsätlningssäd från Allmänna Magazins-Inrättnilrgens förråd* N:o 584.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående fortfarande af det Convoy-Commissariatet beviljade Creditiv* Ut Supra. S. B.
Vid förnyad föredragning bifölls Allmänna Besvärs- och Oeconomie-UtskottetS den 18 sistledne October under N:o 200 afgifne, samt den 27 i samma månad eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, om inrätt-* 452 Den 10 November e. m. ning af Porto-Franco samt åtföljande nederlagsrättiglieter för Ön Gottland.
Ut Supra. S. D. Yid förnyad föredragning afBevillnings-Utskottets den 5 dennes under N:o 55 aflåtne, samt den 7 derpå följde eftermiddagen på bordét lagde, Memorial, angående yppad skiljagtighet, emellan RiksStånden, i afseende på frågan om douppletta Chartors insändande från Post-Contoiren genom Magistraten till Controlls vinnande å afgångne bref; fann Ridderskapét och Adeln för godt förblifva vid dess i detta ämne förut fattade beslut.
Ut Supra. S. D. Då nu å nyo föredrogs Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-TJtskottens den 4 dennes under N:o 207 afgifne, samt den 7 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Förslag till jemkning uti RiksStåndens fattade beslut, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående en föreslagen och utarbetad ny Författning om mått, mål och vigt; fann Ridderskapét och Adeln för godt, att berörde Förslag till alla delar gilla.
Ut Supra. S, D. Föredrogs å nyo och bifölls LagUtskottets den 3o sistledne October under N:o 216 afgifne, samt den 7 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, om anslående af ett Canzlistarfvode , beräknadt från den 1 sistledne April.
Den 10 November e. m. 453 S. D.
Föredrogs å nyo och bifölls Statsocli Bevillnings-Utskottens den i4 sistledne October under ]NT:o 564 afgifne, samt den 39 derpåföljde eftermiddagen på bordet Ingele , Utlåtande, angående postfrihet för utkommande Tidningar, och deras förseende med Charlas-Sigillatse stämpel.
Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning af LagUtskottets den 25 sistledne October under N:o 2i3 afgifne, samt den 6 dennes på hordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, öfver åtskilliga af Bankens Fiscals-Embete väckte frågor om ändring och undantag i allmänna Lagar och Författningar till betryggande af Banco-Verkets säkerhet; fann Ridderskapet och Adelil, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallet, Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde läggas tillllandlingarne.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskildes klockan # till 11 0111 aftonen.
In fidem Protocolli O. J. Lagerheim. 454 &en I2 November f m, Onsdagen den 12 November, Plenum klockan 9 förmiddagen.
Vid förnyad föredragning af Stats-Ut® skottets den 25 sistledne October under N‘o 566 afgifne, samt den 3i i berörde månad eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, i anledning af Kongl. MajUs Nådiga skrifvelse, angående Intraderne från Ön S:t Barthelemy; fann Ridderskapet och Adeln, att samma Memorial borde läggas till Ilandlingarne, Föredrogs å nyo och bifölls Stats-?
Banco® och Lag-Utskottens den 13 . sistledne October under N:o 546 afgifne, samt den 24 i samma månad på bordet lagde.
Utlåtande, i anledning af‘ gjorde anmärkningar vid Ut® sköttens förut meddeldte Betänkande, an® gående vilkoret! för inrättandet af enskildte Banker eller Disconter, Då nu å nyo föredrogs Stats-Utskottets den 1 dennes under N:o 585 afgifne, saint den 10 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, i frågan om undersökning rö-»
Den 12 November f. m. 455 rande utgifterne vid Garnizons-Sjukhus-Byggnadeu i Stockholm; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkande redan biifvdt af Ridderskapet och Adeln bifallit, Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde läggas till Handlingarne.
Förediogos å nyo och gillades följande Stats-Utskottets den 1 dennes afgifne, samt den 10 derpå följde eftermiddagen på bor-det lagde, Utlåtanden:
N:o 5(8f>- Öfver väckt motion om rättighet för vederbörande, att med penningar lösa Kronans behållne Räntepersedlar..
N:o 587. 1 anledning af Rikets samte lige Landshöfdingars begäran, att erhålla ersättning af Allmänna medel till kostnaderne för deras Erhbets-Kungörelsers tryckning.
Stats- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieTUtskottens den .3o sistlidne October onder N:o 588 afgifne, samt den ro dennes eftermiddagen på bordel lagde, Utlåtande, i anledning af väckt motion om inrättande af en Statistisk Bureau.
Jag har ingenting att anmärka emot sjelfva saken; men hvad formen angår, utbeder jag mig att få framställa några betänkligheter.
Det har nemligen blifvit föreslaget, att 456 Deri 12 November f m.
Sockennämnder skulle bildas, och af dem de upplysningar inhemtas, sorn för den statistiska kännedomen af landet äyo nödige.
Men här finnas redan Kyrko-Råd och Hushålls-Sällskaper, äfvensom särskilda Sällskaper för hälsovården, nyligen blifvit genom en allmän åtgärd föranledda och, såsom jag tror, flerestädes inrättade.
Om ännu en fjerde myndighet af dylik art, skulle i Församlingarne tillskapas, så är det fruktansvärd!, att derigenom blott åstadkommes mera besvär, utan att det åsyftade ändamålet lättare vunnes.
Jag skulle tro, att en och samina myndighet inom hvarje Församling eller Kyrko-Rådet jemväl kunde få ifrågavarande befattning sig uppdragen.
Enhet och sakkännedom skulle dymedelst befrämjas, emedan denna myndighet, omfattande Socknens samtelige angelägenheter, borde framför någon annan äga tillförlitlig kännedom om dess tillstånd i alla afseenden.
På sådan grund är det jag anhåller om återrenflss af Betänkandet.
Friherre Cederström j Jacob.'
I anledning af hvad Herr von Hartmansdorff anfört, får jag upplysa, att Sundhets-Collegium föreslagit, det Kyrko-Rådet äfven skall hafva befattning med tillsynen öfver sjuk vården inom Församlingarne.
’ Hushålls-Sällskaperne åter .kunna icke, med erforderlig noggranhet complettera de statistiska uppgifterne, och så länge dessa ej göras af hvarje Församling för sig, utan blott af Kronobctjeningen, Den 12 November f. m. 457 Jjlifva ilc alltid ofullständige.
Om man medelst dessa uppgifter vill bereda någon verklig nytta, och icke sådane skefva åsigter, sorn hitintils ägt rum, så är det vigtigt, att organisera Auctoriteterna på det sätt, att uppgifterna må kunna blifva exdiga med verkliga förhållandet.
Det är just detta Sockennämnders inrättande har för afsigt.
Jag skulle derföre förmoda, att Betänkandet kan utan olägenhet bifallas.
Herr von Heyne j Georg:
Då redan inom hvarje Församling linnes ett Kyrko-Råd, sammansatt af de i landthushållningen mest kunnige och erfarne män, som äga sina sockneboars förtroende, så kan jag ej inse hvarken nyttan eller behofvet af de föreslagne Sockne-Nämnderne, hvilkas tillämnade befattning allt för väl kan åt Kyrko-Rådet uppdragas.
Jag medgifver, att de uppgifter, Kr onohetj eili Ogen lemriar, ej äro så tillförlitlige, som då de komma från KyrkoRådet; men just derföre anser jag ock delta kunna uppfylla ändamålet.
Det är i alla fall ungefär detsamma, som den Nämnd, hvars inrättande blifvit föreslaget.
Jag instämmer således med Herr von Hartmansdorff i anhållan om återremiss.
Herr Ribenj Carl Wilhelm:
Jag in stämmer med Friherre Cederström deruti, att de statistiska upplysningar, som lemnäs af Kronobetjening och Landthushållning?-» 458 Den 12 November J. m.
Sällskaper, i allmänhet icke äro tillförlitlige; men jag betviflar likväl, att ändamålet skulle vinnas genom den föreslagna Sockennämnden.
Visserligen böra dessa upplysningar direte hemtas från Sockneboarne sjelfve; men jag tror det beror af Herrar Landshöfdingar att göra sig närmare bekante med enskilda personer från alla delar af de dem anförtrodde
Län, för att af dem inhemta, hvad de i detta afseende önska veta.
Här finnas redan så mångå Comité er och Sällskaper, att jag för min del icke vill gå in på stiftandet af flera dylika, utan förenar mig, på de af .Herr von Hartmansdorff anförde skäl, i anhållan om återremiss af Be* tänkandet, Friherre
Jag får emot hvad Herr von Heyne anfört upplysa, att Kyrko* Rådets Ledamöter vanligen utses bland de personer, som bo närmast intill Kyrkan, hvaremot de upplysningar man åsyftat vinna, sträcka sig ända till gränsen af Församlingarne.
Om de föreslagne Sockne-Nämnderne blifva organiserade, och allmänheten kan öfvertyga sig om nyttan, som derigenom åsyftas; så är jag äfven förvissad derom, att det goda nian önskar, skall åstadkommas.
I annan händelse sker ingen ling värre, än att vi förblifva på simma punkt vi i detta hänseende för närvarande oss befinna, nemligen att de statistiska upplysningar ne om landet äro opålilliga, och att hvar och en sörjer för sig.
Skulle åter inrättningen virma Den 12 November f m.
4^9 stadga oell förtroende, kan till fördelaryie deraf äfven räknas en lättad utväg till afsättning af landtmanna-produeter.
Det är derföre jag ansett mig böra tillstyrka förslagets antagande; och det förekommer ntig besynnerligt, att man vill sätta sig deremot, hufvudsakligen derföre, att inrättningen bär et nytt namn.
Herr Hjerta, Gustaf: Sedan återremiss blifvit yrkad, anhåller jag få, yttra den öfvertygelse, att hvarje återremiss i detta ämlie blifver utan ändamål, innan beslut förut är fattadt, det en Statistik Bureau skall inrättas.
Jag medgifver att för verkställighet af Oeconomie-Utskottets Förslag något anslag af Stats-medel ej erfordras; och att
Sålunda den förmånen är dermed förenad; men jag tror för min del, att den icke bör väga öfver fördelen, att kunna få bekantskap med Landets tillgångar, deras begagnande och deraf uppkommande följder för hela samhället.
Jag anser således att sistnämnde
Utskott ej hade bordt afstyrka en dylik inrättning.
Det är för den enskilde, sorn vill lära känna sitt fädernesland, nästan omöjligt, att skaffa sig underrättelser om, hvar alla de upplysningar finnas . att tillgå som han bör söka; kännedomen derom, utgör en kunskap för sig.
Om en sådan Bureau finnes, yet man åtminstone hvar dessa upplysningar finnas att tillgå.
Ut - 4.6o Den 12 November f m. skottet icke hafva bedömt saken rigtigt, då det ej föreslagit något annat, än att ifrågavarande upplysningar skola samlas hos Landtbruks - Academien, ehuru jag ej ämnat yttra delta , derest icke återremiss redan varit begärd, emedan jag nog finnér, att mångå svårigheter skola, i brist af medel och nogare inseende af bchofvet, möta vid verkställigheten.
Jag kan dock ingalunda förena mig uti Herr von Hartmansdorff» åsigt af de föreslagna Socken-Nämndei ne.
Den värde Ledamoten utgår från den synpunkt, att vissa Corporationer böra öfvertaga alla befattningar inom en Samhällskrets.
Det kan likväl finnas personer, som äro ganska tjenligc för några detaljer, men lika oskicklige lill andra.
Om saken får afgöras genom val, så blifva i alla fall de, som duga till alla functioner, i dessa Nämnder invalde.
Då bär icke är fråga om , att Nämnden skall utgöras af personer, sora icke hafva någon annan befattning, vet jag ej hvad som skulle kunna hindra Församlingarne att afse det lämpligaste, hvad personalen beträffar, som ske kan vid organisationen deraf.
Jag instämmer derföre med Friherre Cederström, väl inseende, att Kyrko-Rådets Ledamöter på flera ställen till större delen består af sådane personer, som bo nära intill Kyrkorna.
Jag är icke bland deras antal, sorn bestrida nyttan af Statistiska kunskaper; tvärtom önskar jag
Den 12 November fm. uppriktigt att
Landshöfdingarne måtte få tillfälle i delta afseende inhemta flera och tillförlitligare underättelser andem, som stå att erhålla af Länsmän och Fjerdingsman.
Men jag tror likväl icke,, alt det sker medelst tillskapandet af nya myndigheter.
Om man till Ledamöter af Kyrkorådet vanligen utser personer, som bo i Kyrkans grannskap, kunna ju, då fråga blifver att åt denna myndighet gifva vidsträcktare uppdrag, hennes ledamöter ökas med personer från alla trakter af Församlingen, och af alla klasser bland Sockenboerne.
Det har blifvit anmärkt, att fråga icke vore derom att från de föreslagna SockenNämnderne utesluta Kyrko-Rådets Ledamöter, utan att desse jämväl kunde utgöra de förre.
Frågas då, enär bägge Myndigheterna bestå af samma personer, hvarföre de ej kunna få bära ett gemensamt namn?
ty benämningen lärer vara temligen likgiltig.
Såsom hufvud sakeligt skäl för inrättande af Socken-Nämnden anföres, att man saknar utväg till Statistiska upplysningars erhållande.
Nu är likväl förhållandet, att, utom de af Kyrkoherdarna upprättade Sockenbeskrifningar, som ifrån hvarje Församling i Riket nyligen ingått och inga, och för hvilkas fullständighet man redan sörjt, så är äfven för framtiden vägen öppen att erhålla desse upplysningar genom redan påbudne Hushållnings - 46a Den 12 November f. m.
Sällskaper i Län, Härader och Socknar, De upplysningar i statistiskt afseende, maili sednare tider önskat, har man ock i denna väg sökt och erhållit.
Det är likväl bekant, att af brist på personer, sorn vilja åtaga sig besväret, att vara Ordförnnder och Ledamöter i Häradernes Hushållnings - Sällskaper , desse sednare, på manga ställen äro nära sill upplösning, och månne det då är tid att utsträcka Sällskaps-stiftolserne ännu längre eller särskildt tili hvarje Socken.
Dessutom, hvad den del deraf beträffar, som angår sjelfva påbudet och instruetion, så är den ju redan fullbordad, och icke blifver verkställigheten bättre för det man blott ån.vö utgifter en befallning sorn redan en gångbar befunnen kraftlös.
Det är origtigt anfördt, att Kyrko-Rådet och Sällskapet för hälsovården utgöres af samma personer.
Jag hade ej ämnat yttra mig, om ej återremiss blifvit begärd; ty frågan lärer, i all händelse, af sig sjelf förfalla, och jag är öfvertygad, att ju flere Sällskaper man inrättar, ju mer Stadgar och institutioner, som hit och dit korsa hvarandra, ju mer upplöser mali redan befilidtlige inrättningar , och slutligen får man befinna, att hvarje Socken för sig i allmänhet är och förblifver ett Sällskap, sorn brukar jorden.
Herr von Hejne:
I hufvudsaken delaf jag Utskottens tanka , alt det är nyttigt, Den 12 November f m.
463 det de statistiska upplysningarne infordras genom andra personer än Länsmän; men jag tror en annan myndighet än KyrkoRådet vara för ändamålet öfverflödig, lill Ledamöter deraf utväljas icke blott de, som ho närmast Kyrkan, utan de dugligaste medlemmarne af Församlingen.
Hvad sorn i detta afseende rör dem enskildt, angar äfven hela Riket i allmänhet.
Det är naturligt, att Kyrko-Rådet, sorn känner Församlingen, med nöje skall åtaga sig att lemna de upplysningar, som af detsamma äskås.
Jag skulle derföre önska, att ifrågavarande befattning hlef åt Kyrko-Rådet uppdragen.
Ehuru jag har mig bekant att Pastorerne, på sätt Herr Ribbing nämnt, insända Tabeller, som utvisa Församlingarnas tillstånd, förmodar jag likväl dessa underrättelser blifva mera tillförlitlige, om de lemnades af Kyrko-Rådet.
Så vida jag ej ansåg saken vara nyttig och af vigt, skulle jag visserligen tillstyrka afslag å Betänkandet; då jag deremot nu inskränker mig till en förnyad anhållan om återremiss, Herr Riben:
Jag tror, lika med en värd Talare midt emot, att enda möjligheten, alt för framtiden tillvägabringa den kännedom af landet, man åsyftar, är inrättandet af en Statistisk Bureau.
Det tillhör en eftertid att utreda, huruvida icke ideen af Landtbruks-Academiens Stiftelse var sådan, ehuru den utvecklat sig i annan rigtning.
Jag älskar åtminstone för min del att tro, 464 Deri 17.
November f m. rlet meningen ifrån början varit att göra Landtbruks-Acadeinien till något belt annat än den blifvit, ocb hvad den är.
Men för det närvarande kan jag ej inse något fördelaktigt resultat af den anstalt man nu vill införa.
Det tager blott bort tiden för dem, som blifva valde till Ledamöter i en Socken-Nämnd, och de blifva genom detta val förbundna till en vidlyftigare correspondence, samt att gifva middagsmåltider och kalaser.
Det förhåller sig på sätt Herr von Heyne ganska rigtigt anmärkt så, att Kyrko-Rådets Ledamöter icke väljas bland dem, sorn bo närmast intill'
Kyrkan, utan bland dem, för hvilka Socknen har mästa förtroendet.
Då, som jag vågar hoppas, Betänkandet blifver återremitteradt, får jag fästa Utskottens uppmärksamhet på ett uttryck, som jag ej rätt förstår.
Utskotten anser nemligen deras förslag tjenligt icke allenast för statistiken, utan äfven för utspridandet af den medborgerliga bildningen.
Det skulle vara mig kärt att veta, hvad meningen härmed egenteligen varit.
Skall Socken - Nämnden också läsa Catechesen för Allmogens barn?
Det har blifvit sagdt, att en Statistisk Bureau vore den egentliga central-punkten, utom hvilken de åsyftade upplysningarnes samlande vore utan fin - I Den 12 November f. m. '465 ändamål.
Det lär val i civ c vara namnet Bui-eau, som bestämmer möjligheten, att till allmän nytta använda Statistiska upplysningar, de må erhållas på hvad sätt som hälst, endast de öro fullt pålitlige; anledningen dertill är de origtiga åsigter man fäster vid statistik-väsendet, enär man tror sig kunna från tabcllariska uppsatser öfver antal folk, kreatur och tunneland jord ,„ beräkna ett lands tillgångar och oeconomiska belägenhet.