Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet har i sir kroj,Q sökt undwika allt, som pä något sätt är stridande einor Riddarhus.Ord. ningen as den 6:re Junii 1626 och Tilläggninaarna af den z November 1778, genom 1779 ars Riksdagsbeslut förklarade såsom de enda grundlagar, hwarefker Ridderskaper och Adeln har sig ar ratta.
Ul>koktet förmodar wäl icke, at något skulle wara skttljagrigt, eller mindre öfwcrensstämmande med de nu aberopade Grundlagar» Icke desimindre haller Utskottet före, at inna» Högloft.
Ridderskapet och Adeln företager detta ärende til siuteligt afgörande, deröswer mä inhämtas Kongl- Maj:tö Nådiga Ulftand. 119 946
Detta bliswer i Utskottets tänka i synnerhet nödwandigt i de twänns omständigheter, Utsstoktet nu fär Hö-glofl.
Ridderchapets och AvelnS fsärskädande underställa: omständigheter, hwilka innebära någon . ändring uti de i 1779 ^ Besiut stadfästadc Grundlagar.
Fö» sta §. i Tilläggningarna af 1626 ars Riddarhus Ordning innehåller: ak om ingen af Ätren skulle wid Riksdagen sig kunna infinna, bör Utteng Representant wälfas af hela Ättei!.
Dä delta walsätt är i werksiälligheten nies rändels omö>!igk, önskar Utskottet, ar den dera stadgade
Lag ma til sin kraft och werkan förswinna.
I Trettonde A/lomemsr af 1626 ars Riddarhus Ordning sageg: ar nar allmänna Riksdagar ntskrlfivas, dä skall allt Ridderskap i Swerige och Finland, sä wange af dem lil
Laga är komne äro, läta sig finna tiksta des.
Detta kVlomenr utsätter icke hwad med Laga ar förstäs; derföre har alltifrån 1778 ars .
Riksdag, eller den tid denna ordning ater kom i bruk , en Atkeman warit ansedd berättigad ak intaga Arcsnummer», sä snart han upaatt 21 är, eller den alder, da han enligt Allmänna Lagen ar myndig.
Men som en sadan man, enligt samma rag, icke kan wara Förmyndare för en annan, innan han syllk 2; är, haller Utskottet före, ar jugen bör pa Riddar hafck kunna intaga sit Säte, innan han up»ätk miudst 24 ars alder.
Da Lagen icke anser en som är unter 24 ar skicklig ak kunna förestå en Omyndigs Egendom, bör en sadan icke eller kunna slöta de wid Riksdagar förekommande ärender.
Sädane ärender röra honom icke enMldt; de anga hwar 947 och en Medborgare, hwars wälfard ej fallan beror pä de beslut, som wid Riksdagar kunna stadgaö.
Liknål hemsiäller llistotter, om icke en Hufvudman sör nr Äie, enar han upnatt 2l ar, elier den alder, dä Lagen förklarar honom myndig, ma sjelf kunna utfärda Fulimagt för den, som wid den utstrifua Riksdagen skal! intaga dest Säte.
Da Ukstottet icke will gifwa anledning til några omdömen, som skulle det wara fraga at foresta en ny RiddarhnsDrdning, har det ansett betänkligt, ak i dest prvjeA införa ds nu föreslagna ändringar i redan stadgade Lagar, ulan inskränker sig blott, at dem anmärkningS-wiö anföra.
Norrkoping den Zo Maji i8oo.
Pä Niddarhus-Utstoltels magnar. -^xel Os Is Oaröie. v. L^arrs.
Olisr van Ocbstsär.
Friherre vs Oser trodde, ak detta amne ej kunde likasom de öfriga läggas pa bordet, emedan Nrdderstaptt och Adeln häröfver först skalle i underdånighet inhämta Hans Masits Nådiga tanka.
Hans Oxcsliencs Herr Grefwe;, och Landt .
Marstal ke» förmälts sig hafwa ärnat namna det, sedan ?rvjeQsc til Tiliäggniugarna were upiast.
Hanö Axcell enes lat derefter detsamma up» läsa, sa lydande: 948 Project til Ptierligare Tilläggningar Riddarhus-Ordningen af den 6 Junti 1626 Tilläggningarna af den z Ncvember 1778» Riksdagen sig infinna, äger hufwudman ensam ratlig» het at af någon annan pä Riddarhuset inrraclueersä Adelig
Utt förordna en redlig och skicklig Fullmäktig, hwilken bör wid Anteckningen, eller efter befi flut, för det »ilkommande Riddarhus-Utskottet fin Fullmagt förete.
Om Hufwudmannen ej upnatt sina myndiga ar, och ingen af Famillen sig infinner, åge Förmyndare, i fall han ar af Adelig imroäuLersä
Akt, räkkighet at intaga Famkllens Säle, och i händelse af förfall, ar förordna Fullmägtig.
M Förmyndaren Ofrälse,Man eller Hufwudmans moder, som förordnad är lil sina Barns förmyndare, da mä den af Atren, som a manssida» när, mast är til Hufwudmannen, utfärda Fullmagt.
Är ej någon af Etten mer än den omyndige, förordne den näste Frände af Adelig börd för honom en Fullmägtig. och §. r S4Y Dör Hufwudman för ditten sa korrt för en inträffad Riksdag, at Förmyndare för Hans omyndiga
Son ej hunnit förordnas, ware Lag samma. §. Z Upstar twist vm Hufwudmanna rätten tvid anteckningen, bör den af det kilkommande RiddarhuSUlffottet pröfwas, ock emedlertid den af Astren antecknas, som esker de wid Riddarhuset förworade 6oneaivAistcg
Isbellsr besinnes wara den äldste, intil dest den andre med lagliga bewis siyrkr stt påstående. §. 4» ^Sedan Hufwudman förordnat
Fullmägtig för sin Att, tillätes honom icke wid den Riksdagen sjelf träda til sik rum, och annu mindre han och Fullmägtlgen ömsom sitta, icke eller någon annan Fullmägtig antaga, med mindre den sörre genom dödsfall afgatk, eller utrikes rest är, hwilket genom laga Bewis styrkas skall, da dek honom fritt star, at antingen sjelf intaga sik rum pa Riddarhuset, eller utse en annan Fullmägtig, som dock inom en mänay efter den förras borrrgang bör hoS Riddarhus-Utskottet sig anmäla.
Utgår Familjen under warande Riksdag, bör äfwen Fullmagtigen lemna det sate, han för äccen innehaft; och da han derigenom uphörer at wara Riksdagsman, kan han ej eller widare biträda, hwarken såsom ksteQor eller Ledamot i de Utskott han blifwit inwald.
Sak samma ware dä Arteman intager en Atts säte, för hwilken Fullmägtig förut warit förordnad.
Dock är, i bada fall, för en sadan, om han erhåller fullmagt för annan ätt i sam» ma Clast, icke något hinder at a nyo wäljas lis LIeQor, ekler af LleQorsr »ksts til Ledamot i dek Utskott, der han kilförene säte innehaft. §. 5»
Den som sjelf är Huswudman, kan ej ataga sig
Fullmägrigffapet för e» annan Utt, uran bliswer hwar Huswudman wid sm Alt och ställe, 06) ma dc», som til Fullmagtig för annan
Ätt antecknad blifwit, ej heller sedermera intaga sin MtS ruin, eller för amian ärc sig som Fullmagtig anmäla, sa framt han ej as någon i den att, hwars Fullmagtig han warit, bliswik fran Fullmägkigffapet entledigad; hwilkct entledigande ej lan ske genom ny Fullmagts utglfwande af aktens Huswudman, rrtan genom någon annan Ättemäns personliga inställande wid Riksdagen. §. 6.
Är Huswudman wid
Domstol anklagad eller lagligen förwunnen för Brott, som ä dest heder och ära ga, bör honom för dest person ej inträde a Riddarhuset tillatas, förr än han derifrån fullkomligen befrielse wunnit; äge cj elter förr magt Fullmägkig förordna, utan tilkommcr dä den närmaste af Attén denna rättighet.
Ar han ater den ende af Slägte», blifwe den Ättens rum ledigt.
Samma lag ware med den, som bljswit för andra sel förklarad säte och stamma bland Rldderskapet och Adeln förlustig. §. 7- Om Huswudman, som läckt sig för Ätten anteckna, dör under påstående Riksdag, äge den, som Huswudmanna-rätten undsatt, at stg anteckna lata, ------ 95l eller Fullmägtig förordna»
Men om alle öfrige af Alten redan intagit säte och stämma för andra Ätter, biifwer ÄttenS rum hela Riksdagen ledigt, Z. 8. Biifwer någon af Tredje Clasen under påstående Riksdag af Konungen i Nader utnämnd til 6ommsn6sur af Kongl. Sivards- eller Nordstjerne» Oräsn, och såmedelst inflyttad i Andra Clasen, in. tage närmaste Hufwudmannen, foni af Atter, är wid Riksdagen närwarande, dest säre och stämma j z:dje Clasen, eiler förordne Fullmägtig i sit ställe.
Lag samma ware, om någon frän Riddare, och Swenne- eller af andra och tredje Claflerna bliswer uphöjd kil Friherre, eiler derifrån til Grefwe, sedan ImroäuAion är bewilijad. §. 9» Afiviker den utur Riker, fcm innehaft sate och stämma pä Riddarhuset, stände da den fritt, som af Ätten närmast ar, at intaga säle ä Riddarhuset, eiler Fullmägtig antaga.
Reser ater huswudman utrikes, antingen i Konungens ärender, eiler pa sätt 4. Z. af Adeliga Lrlvilegierna utstakar, förordne da en annan i sit ställe» 10.
Wid författande af NidderffapetS och AdclnS UpropS-lVlgrrileel ki! hwarje Riksdag, uttflutas ifrån en sadan Mztriicel de ätters Numer, svin RiddarhttSvirekionen upgifwit för ukgängnt, elier för begängna Brott blifwit af Laga Domstol dömde förlustig? stt « Riddarhuset innehafwande säte. 952 §. i r.
Sä snart Landt-Marskalk, enligt I7:de i 1626 ars Riddarhus.
Ordning, blifwil af Konuigen i Nader utnämnd, och LandrMarskalken af de kwänne Greswar, kil hwilka Kongl. Maut honom öfwerlemnar, blifwit cil Riddarhuset beledsagad, emottages han derstädes ivid iugängen af Riddarhus-DireLHonan, Riddarhus 80 c re re raren och de öfriga til Riddarhus OacLlIicr hörande Personer» Derefter urser LandiMarskalken trenne Hrrar och man, en af hwarje C>ast, hwilka, jamte trenne af RiddarhusvireLfLurorne, Riddarhus-L^crsiersren och Riddarhus ^iloalLr-, esker föregånget anslag, den päfölj nde dagen wid ucsatc rimma sammanträda, under LandtMarskalkens Ordförande, för at börja anteckningen.
Harwid följes den ordning, at uprop sker efter en pa alla leswande Ätter författad Manika!, och börjas med äldsta Greswen eller den främsta af första Classen, da hwar och en i sin ordning framträder,.och la. ler sig anteckna til Förnamn och LsrsAers, eller aflemnar sin Fullmagt, hwarefter honom ttldelas en med Riddarhusets Ligist påtryckt koster, med ättens namn och d-lums,-, samt numer pä den bänk, der hans ställe är honom anordnadt.
Icke ma någon til anteckning anmälas, som sig ej kil Riksdagen personligen inställt, ej eller koster för honom utgifwaS.
De, som ej infunnit sig wid sörsta upropet, kunna sig anmäla wid det andra, som börjas dä det första för sig gatt genom alla M Gasterna. §. 12. -5Z §- 12.
Dagen förr an Konungen >'
Näder kallar Ridderskapct och Adeln cil Rikssalen, jker ä-wen en dylik anteckning med rwä.uie uprop, dock ej under pästäerrde klenum.
Sedan ma ingen antecknina tilläta-r, förr än Riddarhus-lkffottet är körordnadt.
Dttta
U skott bör ock endast för anteckningar sammanträda mmvst kw^n» rre gånger r mockan, undarikaga de ?lom-dagar.
Skulle Hufmudmanncn för en ärr, innan Rd» darhus-U Kottet är waldt, sig instina, ma Riddarhus» kstlcalon honom iinlrliwa; men derom wid UijkoltelK första saimngnkräde afl.mna berättelse. Z.
N. Den, sem ej npnärt laga ar, ma ej pä Riddarhuset antecknas.
Tll utrönande häraf bör den, svar sörsta gängen trl Riksdagsman sig aumä-er, upte dcwrs om sin rätta Lider af Presterskapet, genom utdrog as Kyrkoboken fran den ort, ter han f dd är, hwister demis sedermera med Riddarhusets 6ansaio§rfka Itbelier jamnsöreS. § 14.
Ej ma nögrn Fullmagt för gällande anses.- som icke af atrenS H ifw.-dman är urgilw n, egenhändigt, uiidersiktiswen och med är:ens Ligneie betrasiad, samt ställd ester följande k'armu!8ue: Til den allmänna Riksdag, som kommer at taga sin början i k>I. hl. den dil. warder di. harmedelst besustmägtigad, at för .
Grefliga . ^ de» ) ^riherrl,ga( Atkcn N.o K. uti hi. hs. < Adeliga ) 120 954 — Clasten intaga Säte och Stämma pa Riddar, huset.
Ort och Darum.
Lsraccers. 8- is.
Skulle någon, emot förmodan, beträdas med ak tji twänne eller stera sarsWda Personer hofwa utgift wik Fulimagter tjl c» och samma Riksdag för stn IHmille^ anses han för ek sa omärvrzt föiha!!anve förlustigSäke och Stämma a Riddarhuset, pä -angre eller korrtare tid/ alic efter Ridderstapelö och AdeinS pröfning. > , §. 16.
Sedan anteckningen förrättad ar, och Bänkarna af Lecreiergren och ^iscslsn delte, hwarwld iakttoges den för Clasterna fastställda ordning, och -kt nägoriunda förhållande af Bänkarnas längd, upslaö en bänk, lista wid hwarje bänk.
En af hwarje bänk, raur-wis, äger at förhwarfe kisni-Dag tilse, om någon icke antecknad, elier til inträde pä Riddarhuset obehörig person, der bestnnes, vch.sadanc genast hos Riddarhus-b itcslen rilkännagifwa. §. i?- Ingen sär sig pä Riddarhuset inställa, utan han förut upwisr för den rvakthafwande Under-Östtergren den honom tildeita koiietrsn, hwilken han ej mä lil någon annan utläna, för ak en sadan inträde skaffa, tvid säte och stämmas förlust den Riksdagen; hwar. om wid Riddarhus Utskottet bör undersökas och lagligen bewifas. L. 18.
Da NeNors-wal, elier annan Vokerinx, börjaS stall, och hwarje Clas; trädc i sit sarsttlidg rum, fram - 955 ttäder den äldste närwarande af Clafien," och anmo« dar syra af samma Clafi at jämte honom sitta wid Bordec och samsällvr anteckna dem, som sig ej widuproye» infinna; Hwarefter »propet börjas, da alle när, warande os dett uproyade Bänken framträda i jkrankec och framlägga hwar och e„ sin lyckta Sede! pä det Pappers-ark, kom hålles af en Ledamot wid Bordek.
Sä snart Bänkens nyrop stumt, lemnar densamma strcncket ät »östa Banks Ledamöter, och mä sedan ingen annan under påstående Vmsring wara i skranket, eller der frammansöre, än mindre sta i fkrankdöcren, sä framt han ej hörer til den Bänk, som up. ropad ar, wid den pligt, som nedanföre l z z . §. stadgad är. §. >9- Wid alla Vorsringar ske twänneuprop, pä sätt 5. §. af 1778 ars Tilläggniugar rst Niddarhus-Ordnin» gen af 1626 staogar.
Den som infinner sig, sedan Bankens lwänne uprop arv stukade, anses lika med den, som ej sjelf är närwarande, och får ej votera; icke eller den, som ej i Listan eller i den wid första upropet haline anteckning är uxförd. §. 20.
Om wid NsÄors- eller andra wal flera eller färre ramn finnas va en sedel, än som i z dje §. af 1778 ars T'llaggnjngor til Riddarhns-Ordniugcn utstakas, anses hela sedeln för ogill.
Likasom vin någon wid Voreringar i allmänhet inlemnar mer an en eller nied något märke tecknad sedel, böra bada Sedlarna borrtka flas, och den dermed betrades uteslutas fran Riddarhuset hela den Riksdagen.
Är Wahsedeln flälld pa en Person, som sitter för Fullm agt, bör först Ättens och ledan FullmägtigenS vamn ä densamma utsättas, hvarförutan den ej anlage6° 9?6 §- 21.
Wid >»-« Wilen lipbrykas
Sedlarna genast ester andea Up' operv sjur af den äldsta närwarande i Ciast-7». »om är Ordförande. Wal.Sedlarna öfwerses, och af de fora wid Bordel sittande för«s särstlli. d ?r klicnller, hanlka sedermera colläkioneras och, til st'i>e af de-n, formeras er Wai-klorocoll, hmil» ket as dem alla, sani wid Barder sitta, undertecknas och förseglas, för at sedermera in ?!sno as Landr-Mar* skalkea upbriMs, och Ri^dn stupet och Adeln, kmrdgöras. §- 22.
LI-»rernas rätttgb^t och skyldighet ar, ak enligt z. §. af .778 ars Tilläggnrngar ri!
Riddarhus^ O dn.ingcn af är 1626 malja de ledamöter, ssm ut!
Ii-sterten sto>a sate pasma.
Li chf .rern' fa icke något Wal företaga utarr Ridhäst, pels och Aoelus in ?Isno glsna stimtycke, icke iler ina» ar, e ligt 5 § af 177^ ars TAlaggnm §ar lil 162 > ars Riddarhns-Ordni, g, wara fisllcalig^ skalle någon <u dem, da mal»förrätknmgen är af no» dea, mara flan Rikadoaen ftanwarande, wäljeö genast en annan ost den Cl-.st, dit han hörer.
Sä siare L!e'Ä-,rc-rns stt wal förrätkat, under, teckna och försegla de Wal-krmncalier, hwilket uf Landrma, stacken i nälla l'!eno upbryres och Ridderskåpet och Adela ulkanp.agistve'6. §. 2Z.
Niddcrstapet och Adeln kair för ftir del vestnia huru manga U.stoit Ridderst per och Adeli, gsdr synes ar chrcndna, samt vin bestasten helen deraf och antalet af Ledamöter verm,; ankommandes ijiwal pä ds öfriga Ständens bifall, om sädana Utskott skola sattas, sam- antalet af Ledamöter i dem, hwilka äro för alla Ständ'» gemensamma. W-.ll Ri>de> skåpet och Adeln utfärda Instrukiio. ner för U skott n, bor drt sko för hwarje Riksdag särskilidt, 06) fiägan dor m mackas innan walen t!l e? sädanc U-chott blilwit in ?Ieur> kundgjorda ekler
U sk rrec k-mmit i ^Ä vi e; och bör i detta fall et sadant
U skott ei i.träda i arbore förr än Iristrucrillnr-sräaau är of-str ; men tor Hemliga Utskottet k.a, cnltgc a-. §. « 1772 ä.S Rcgerings-fvrm, ingen si äga on! ii»>t! ukiion as Landt Marskalken til öfwer, laggning upiagas. § 24.
Anslag t'l kloos böra ske -agen förut, och det sa tidigt joln möjligt är.
Enär Riddc' skåpet och Adeln är sm'.ad och Landk-Ma> ika l!ttn äskat ljud, tnkagcr hwar och en si.Bank, hwarester ingen för gä af och an, eller stadna pä stora gängen, wtv den plikt, som här nedanföre i z;. 8. utstaka . §. 2s.
Landt Marskalken stwdtaaer ärenderna, eller up»ager a nya Rm, som hos Ridderff'ap;t och Adeln blirwit wäckt», och äro enligt Lag och Regeringsform til öfwerläg unng til aina; och kan han c, något sädanr ärende nedlägga, leke del er föredraga eller uptagg det sä stut, ac bestuttt skulle bus,va kraftlöst. § 26.
N'r en sk i fr ar uoläst eller et ämne muntelryen wäckt, är e» Ledamocs yttrade begäran cilräcketig ar lägga såten pä bordel.
Nar saken ä m-o up - tages, kan den, efter föregången öfwerläggning, PK flera Ledamöters förenade begäran, för andra gängen läggas pä Bordet.
Men tredje gängen uptagen, skali ben, efter öfwerläggning, stureligen afgöras. §. 27.
Enar et
Mål kil stuteligt afgörande företagcS och ^ deröfwer ar tilräckcliqen öfwerlaggdr, samt propustlion gjord och med Ja beswarad, mä wa! erinringar derwid beskedligen görash men ingen försöka, at bestuter genom ny öfwerläggning uprifwa.
Äx pi-opolinnnsn med Ja och Nej beswarad, 06) de, som dermed missnöjde aro, ej willja i widare öfwerläggning inga eller begära Votering, kunna de, om de det gitta, lata sin Prorelä i lVoroLoller anteckna; kunnandes ^rokelien i krnkoeollsr aldrig k någor sali förwagras.
Begäres af en eller flera votering, och han, ekler de, ej willja derifrån alsta, dä skall Vorsrings?-.c>pulIri»n genast författas och af Riddersbapet och A nin jullerss samt vorerin^en stramt derefter för sig gä; och mä kro^ostrion ej göras, om det skall voteras, heller votering derom tillätas. §° 2 8- Hwar Ledamot af Ridverssapek och Adeln äger rätt at i plsno fritt yttra sig öfwer alla mål, som rik öfwerläggning komma, 06) om lagligheren af allt, söm inom Riddarhuset sig kildrager.
Vlen inge andre äiscourler uptagas til ?rr>rocoIlek än de, som hällas af de Ledamöter, hmilke pä sina Bankar upsiigik, i afsigt at yttra sina rankar.
Ingen tilläte sig personliga försmädelser och ohöfwiska ord.
Ups stär fräga, om någon med stikå försmädelser och ord »iler pä annat sätt sig förgätt, pröfwe Ridderffapet. scb Adeln, om han bör af Landt-Marskalken, enligt rz.
Mom. af 1626 ars Riddarhus-Ordning, näp. sas; hwarest med ordet »äpst icke annat än warning inför Riddcrffapetö och Adelns krorocoll kan första-; eller om saken bör kil er Utskott förwisaö, eller ock alldeles sörfalla, Fönvises saken ti! et Utskott, sa bör der bestå af (Aer Ledamöter af Stander, twänne af hwarje Clas, dem Landt Marskalken utnämner, och Sex Ledamöter, äfwen kwanne af hwarje Dast, dem den anklagade wäljcr.
Detta Urskort pröfwar malek, lemnar dcröfwek sit Betänkande til Ridderskapers och Adelns plenum, och förestår befrielse eller straff; men högre straff för et yttrande kan af Ridderskapet och Adeli, ej äläggaS, än ak blifwa frän Riddarhuset för korrcare eller längre tid utestulen.
Ehuru det ar hmar och en Ledamot tillätet ak kil krorocoller munteljgen eller gerwm äiAzmsn wäcka nya ämnen, tilkommer der dock Landt-Marskaiken at wid handen gifwa, om, enligt Lag och Regerings.
Form, öswerläggning j Vesta ämnen kan äga rum.
Er Memorial, i hwad ämne som häldst, bör alltid wifas för Laudt»Marskalken, innan det uplafts; och ingen kan med ek Memorial wända sig til de andra Sranden, förrän han sadant hos Ridderskapet och Adeln anmält, och dercil erhållit kilstrand. §. Z2.
Under warande Riksdag mä ingen, som sig kil Riksdagsman lätit anteckna, borrkrefa, utan ak hos Landt-Marffalkrn anmäla sir förfall, da den erhällne koUelren til RiddarhuS-^ifcitleri äteriemnaö.
Är 96a LMLL-LS han til Ledamot i et Utffott wald, och sik rum derstädes intagit, ma han ej - t sadant föl troende sig afsäga, sa framt han ej hos Land^Marlkalttn, Rio. derskapet och Adeln samt U>ffoitet anmäler sic förfaS.
Harad arer beträffar den, f m lii Ledamot af Hemliga Ulffoccec bljfivit wald, sä har ff-.n i dotia fall ar ställa sig lil efterrättelse, hmad Utdraget frän Hemliga Ulffoktel af ben 26.
Marti» 1800 jitnehäller. §. Zl.
Uti sadana mål, »'vm en eller annan af Ridderstapet och Adeln särskilldt anga, böra desi närmaste Skylbemän, til och med Syffoncöarn, ingen stamma äga, utan maga, sidan antingen han sjelf, som fåken angar, eller ock desi nu nämnde Skyldeman, cm de det äska, fatt tilfälle at inför ?»owcollsr andraga hivad de i soken ha wa at anföra, de, sämre honom sjelf, fran Riddarhuset kaga afträde; och skulle nägon, som pa oswanberörda sätt befmnes wara slägt, uti sadan fraga varors, miste den samma, den Riksdagen, säte och stamma. §. Z2.
At allt detta orvggtlize» ma esteileswaS, dera äger Riddarhus-käsLLiLn iwga hand ha. a.
Han bär, . innan klsnum stutas, för Llandt.M u stallen upwisa sin Lista pa dem, som emer besia, stadg itten selat; och nia den, som, efter skedd iötbiyielsi-, pg ^itcalsns erinran sig icke rättsr, och dea msatta »lrkwn nekar erlägga, strapt af honom tilsägaS, sig nästa dag der. efter i RiddarhuScklkffotcet inställa; och i fall han kallelsen försummar eller wägrar putte» betala, äger Riddar - ---------- ,-71 Riddarhus Uistottet magt honom fran Riddarhuset Ut stura, lil dest han vlikrei e'laagt; asivcnioin den der ->ppa cstsägelte, j hwilka mai d>c wara ma ej instmcr sig , ll stoltet, är förfallen rit ve böcer, so>n «ti schande §. stadgade äro. § ZZ.
Följande böter uilättaS för de förseelser inom Riddarhuset, hwilka med penningar galvaS ku.Ma. Den sem itadnar pa gängen, sedan Landt-Marstallen öpuac kienum^ eller ej sin Bank intagit, döle 16 st.
Den som talar fran annan än egen Bank -»« 16 st.
Den som lutar sig pa stranket, som »mgifwee Landt-Marfkalks Bordet — 1 R:d.
Den som försummar kallelse til Riddarhus-Utstotket til answarande för »agra emot Riddarhus-Ord-- ninqen begangna förbrvrelur, plikre sörsta gången i R.d. andra gången dubbelt.
Förlorar nägon sin ?>!isrr, eller uraktlåter oö ivid förefallande bonkresa den til Riddarhus-kitcälcs återlemna, böle 2 R:d. ?llla dosta böter kjlfalla den närmast belägna Fattigbössa.
Ingen stlläteS medtaga bu ,d r w'd sit lntrade uti Ridderstopers och Adelns klenirum, uran böle den häremot sig förbryter ,6 st., hwilka t'Iia"
Rid^ dårhus Waktmästaren; och bör denne af krloatea 121 S72 undfå befallnuig at noga tilse, det ingen oordning emot detta förbud förelöper. Z- Z4- Riddarhus U;skottet bestar af Tolf Ledamöter, fyra af hwarse Clast, och, likasom i alla andra Riksens Ständers Utffott, förer den, som enligt lVlsirikeln är den äldste af Herre - Gasten, derstädes order.
Detta Utskottet wäljes och sättes i >XÄivi,e genast efter LlsQors.walets kundgörande in klanci.
Inför detta Utskott stkola alla Ledamöter af Ridderstkapet och Adeln, som efter de först stadgade allmänna uprop komma til Riksdagen, sig anmäla, för at blifwa legicimsrAäs at sina koliecier undfå.
Utskottet tilkommer at öfwerse Riddarhuö,OirsNionens göromål, sedan den förra Riksdagen, re» villers RiddarhuS-tässlsn och Adeljga Lsäekre-8ckoisns Fond, såsom ock alla öfriga under OireLUonsns förwalrninq ställda O »rslioi er och ^szsrer.
Likaledes äger Utskottet ac öfwerse Adeliga Jungsru-StistS förwallningen, sedan den förra Riksdagen, och rsvi» ckera den under dest ward ställda Ls5ks.
Öfwer desta bada Werkö göromål och deras Osrtur-i silstäud skall Riddarhus-Utskottet sin berättelse ti!
Rldderffapcr och Adel» aflemna.
Utskottet anser nägra ändringar eller förbättringar nödiga, i anseende til styrelsen af desta Werk, har det ac deröiwer med sik Betänkande tik Ridöcrsktwet och Adrin inkomma.
För öfrigt har u.ffonet at ställa sig til efterrättelse Rlddaryus-Orontngen och hwad dell «nga«sde drsta göromål widare utstakar, 97Z Ehuru Utskottet föreställer RiddarhuS-VireKranen, hwars befattning under påstående Riksdag uphörer, bör llkmä! ej Utskottet befatta sig med kmro» cluLkioner; »kan i fall en Att under Riksdagen söker ImrolluQion, bör sädant anmälas hoS Riddersta. pet och Adeln in klsno, som, efter dcrti! glfwet sam. tycke, lärer tilsäga ar i lVlarrilcsin införa Ätten och lemna kollett at Hufmudmanneu.