Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ehuru jag icke vill gå så långt som Frih. Tersmeden, anser jag det dock vara R. o. Ad. mest värdigt att, i afseende på dessa undantagslagar, bibehålla samma ställning, som Ståndet hade, då previlegierna gålvos, och således icke frångå den erikla röstpluraliteten. R. o.
Ad. borde icke söka att ytterligare omhägna dessa previlegier, som man väl icke kan tro att de tre andra Stånden skulle vilja qvarhålla, om Adeln derifrån afstode.
För min del är jag säker, att om R. o. Ad. bi folie Utslcts här framställda förslag, K.
M:t äfven skulle sanktionera ett sådant beslut, ty K.
M. står i så stor tacksamhetsskuld till R. o.
Ad. lör beslutet af den 7 December, att något alslag här icke är tänkbart.
Jag anhåller dock, att dén enkla röstpluraliteten måtte bibehållas vid previlegiefrågor; ty jag vet icke hvad vi skola med prievilegier, som ingenting innebära; och ingenting hindrar, alt viii en blifvande riksdag förslag väckes om upphäfvande af den § i grundlagen, som medger oss rättighet att i dessa frågor yttra oss, och derest ett sådant förslag af Konung och riksdag bifölles, hade R. o. Ad. icke något att säga.
Reträffande ändringar i Riddarh.-Ordn:n, anser 182 Den ! 1 April e. ra. jag deremot att §:delar af röstantalet böra för bifall dertill erfordras, äfvensom i fråga om den fasta egendomens afhändande.
Användandet deraf bör här icke nämnas, då det tillkommer
Direktionen att derom bestämma.
Jag hemställer derföre att denna § måtte erhålla följande lydelse: »I frågor, sorn angå förslag till ändring i denna Riddarh.- »Ordning, eller ock afse afhändande af R. o. Ad:s gemensamma »fasta egendom, erfordras för bifall till hvad i afseende derå är »föreslaget två tredjedelar af de afgifna rösterna.»
Jag anhåller, att Hr Gr. o. Landtm, behagade å detta mitt förslag framställa propos.
Sedan jag under diskussionen och efter samtal med jurister kommit till insigt deraf, att afhändande icke innefattas i användande af egendom, afstår jag från mitt yrkande om förstnämnde ords uteslutande, och anhåller alltså om bifall till §:n utan förändring.
Med anledning af Hr von Ehrenheims yt trande, ber jag att få erinra derom, att, sedan R. o. Ad:s politiska verksamhet upphört, anledning är att befara det Ad:ns sammankomster icke blifva så talrikt besökta, som hitintills varit förhållandet samt att derföre en större röstpluralitet i vigtigare frågor är af behofvet påkallad.
Reträffande
Hr von Franckens åsigt, att användandet af den fasta egendomen icke borde i Riddarh.
-Ordmn omnämnas, vill jag blott påminna, att vid innevarande riksdag fråga blifvit väckt, att denna sal skulle till första kammaren upplåtas.
Ang. en sådan fråga bör väl, då den hos R. o. Ad. väckes, Ståndet äfven ega att yttra sig.
Direktms rätt, att nämnde egendom förvalta, är icke genom ifrågavarande § inskränkt.
Jag anhåller om bifall till §:n, sådan den af Utsk:t blifvit föreslagen.
Till undvikande af splittring i yrkandena och då Frih. Klinckowström afstått från sitt förslag, får äfven jag derifrån afstå och anhåller om bifall till §:n utan förändring.
Jag hoppas på K.
M:ts bifall, icke på grund af den tacksamhet, Hr von Francken omnämnt, utan till följe af det billiga i stadgandet.
Jag tror icke att R. o. Ad. gjort Konungen eller riket någon tjenst genom beslutet den 7 December; ty i fall jag det trott eller trodde, hade jag icke vid omröstningen derom lagt ett nej i urnan, och sedermera mig mot utgången reserverat.
Om Frih. Tersmeden, såsom han sjelf förutsatt, vore en af Konungens rådgifvare, såge han kanske den nu ifrågavarande saken ur en annan och benägnare synpunkt, och hade törhända i följd deraf äfven en mera tillmötesgående åsigt härom.
Hr Anreps yttrande om kapitationsafgiften, så tror jag icke, att någon så stor sannolikhet för dess oskäliga Den 11 April e. m. 183 höjande förefinnes, att den behöfver omgifvas med sä starka band.
Då icke mer än en af husets ledamöter biträdt Frih.
Tersmedens yrkande, fastan det säkerligen finnes flera sorn dela hans åsigt, så får åtminstone jag för min del för klara mig vara af samma mening.
Afven om K. M:t af undseende för R. o. Ad. fastställde förslaget, så torde sådant komma att ske först efter mycket betänkande, och det kunde hända att denna punkt blefve orsak till afslag å förslaget.
Jag instämmer i Hr von Ehrenheims yrkande, och kommer att rösta derför i fall af votering.
Ehuru jag väl känner, hvad Frih.
Ce derström erinrat, att å kyrkomöte §:delars röstpluralitet erfordras för bifall till vissa frågor, så anser jag dock att den i R.- F:s 110 § samt i R.
O. § 78 och Riddarh.-Ordn. § 30 föreskrifna pluralitet af §:delar af röstantalet bör läggas till grund vid detta stadgande; och jag anhåller fortfarande om Hr Gr:s o.
Landtrms framställda propos. att |:delar måtte till §:delar förändras; biträdande i öfrigt deras mening, hvilka önska borttagande utur §:n af orden »eller användande».
Landtm., att under densamma hade yrkats dels bifall till §:n oförändrad, dels af Frih.
Tersmeden bifall till densamma med uteslutande af orden: »R. o. Ad:s privilegier och andra förmåner eller»; dels af Hr Anrep bifall till §:n med uteslutande af omförmälda ord samt med tillägg af orden: »eller höjande eller sänkande af kapitations-afgiften» efter orden: »fasta egendom»; dels af Hr von Francken bifall till §:n med uteslutande af orden »eller användande»; och dels slutligen af Hr Liljenstolpe bifall till §:u med förändring af orden »två tredjedelar» till orden »fem sjettedelar .
Härefter framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till §:n oförändrad, hvartill svarades många ja jemte några nej, sedermera propos. på bifall till densamma med den af Frill.
Tersmeden föreslagna förändring, då svaren utföllo med många nej och några ja, vidare propos. på bifall till samma § med den förändring
Hr Anrep föreslagit, hvartill svarades många nej, ytterligare propos. på bifall till §:n med den af Hr von Francken yrkade förändring, hvarvid svarades många nej jemte ett eller annat ja, och slutligen propos. på §:ns antagande med den af Hr Liljenstolpe föreslagna ändring, då svaren likaledes utföllo med många nej jemte ett eller annat ja; hvarefter och sedan propos. på bifall till §:n oförändrad blifvit förnyad samt med talrika och starka ja jemte några nej besvarad, Hr Gr. o. Landtm, förklarade sig nu hafva funnit ja öfvervägande. 184 Den 11 April e. m.
Härefter föredrogs och bifölls sista punkten i l:sta rnom:t af § 25. § 27, Gr.
Då R. o. Ad. vid den §, sorn först återremitterades, beslutade, att Utsk:t skulle ega rättighet att äfven i andra §§ göra nödiga förändringar och modifikationer, så vågar jag, för tidens vinnande, hemställa, om icke ordet »sammankomst», till följd af det förut fattade beslutet, kan af Utsk:t utbytas mot »adelsmöte», utan att någon ledamot behöfver göra sig besvär att för hvarje gång derom framställa yrkande.
Som i de återstående §§:ne ordet »sammankomst» förekommer endast 2:ne gånger, kan det ej taga någon särdeles tid att, såsom jag förut gjort, föreslå förändring deraf; och får jag alltså, för att detta ansvar icke måtte hvila på Utsk:t, hemställa, att ordet »sammankomst» i denna § utbytes mot »adelsmöte».
FJter härmed slutad öfverläggning och uppå gjord propos., bifölls §:n med ändring af ordet sammankomst till ordet »adelsmöte». § 28. lista mom:t.
Hr Belfrage, Johan Gustaf Wilhelm:
Vid det nu föredragna mom:t måste jag göra en anmärkning i afseende på redaktionen.
I första punkten står: »Protokollet vid sammanträdena skall i korthet angifva hvarje föredraget ärendes beskaffenhet och det deraf föranledda beslut samt, der omröstning egt rum, uppgift om, huru många röstat fiir eller emot.»
Orden »angifva hvarje föredraget ärendes beskaffenhet» anser jag vara ett mindre lämpligt uttryck, och tager jag mig derföre friheten föreslå den förändring, att dessa ord utbytas mot: »redogöra för behandlingen af hvarje föredraget ärende»; och anhåller jag hos Hr Gr. o. Landtm, om propos. på detta mitt förslag.
Jag kan ej förstå fördelen af den för ändring
Hr Belfrage föreslagit.
De frågor, som hädanefter komma att utgöra föremål lör R. o. Adis öfverläggning i allmänhet, synas mig icke vara af större vigt, än att det torde vara fullt tillräckligt, att prot. anger hvarje ärendes beskaffenhet och beslutet deri.
Någon beskrifning öfver sjelfva behandlingen torde hädanefter vara öfverflödig, »kulle emedlertid någon vigtigare fråga blifva föremål för öfverläggning, så står det ju R. o. Ad. öppet, att besluta om större fullständighet vid protokollslöringen.
Den 11 April e. m. 185 Sedan öfverläggningen ansetts härmed slutad samt Hr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till mom:t oförändradt och dels bifall till detsamma med utbyte af orden: »angifva hvarje föredraget ärendes beskaffenhet» emot ordeii: »redogöra för behandlingen al hvarje föredraget ärende»; framställde Hr Gr. o. Landtm, propos. på bifall till motmt olörändradt och, då dervid svarades många ja jemte ett eller annat nej, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande. 2:dra rnom:t.
Hr Belfrage:
Den nu föredragna punkten, att »det vid ett sammanträde förda prot. skall vid början af det nästföljande justeras», anser jag kunna medföra praktiska olägenheter, då t. ex., om liera vigtiga och vidlyftigt behandlade ärenden blifvit föredragna och afgjorda under ett sammanträde sent på aftonen, såväl prot. häröfver, som vid ett följande förmiddag möjligen inträffande sammanträde skall justeras, måste på denna korta mellantid fullständigt uppsättas, som ock de skriftliga anföranden till prot:t, hvilka kunna förekomma, inom samma korta tid mäste vara färdiga.
Dessa olägenheter tror jag kunna undvikas, och får derföre hos Hr Gr. o. Landtm, anhålla om propos. på, att den ifrågavarande punkten måtte erhålla följande förändrade lydelse:
Det vid ett sammanträde förda prot. skall sednast vid början af det andra derpå följande justeras. Frih.
Man har föreställt sig, att sammanträ dena icke skulle bli så talrika, att icke prot:t för ett sammanträde mycket väl skulle hinna upprättas till det nästföljande; men då ett annat förhållande möjligen skulle kunna inträffa, vill jag icke motsätta mig antagande af Hr Belfrages förslag.
Jag vill icke motsätta mig Hr
Bel frages förslag; men jag vill blott erinra derom, att vi hafva erfarenhet af att prot:t kan justeras följande dag, nemi. vid landstinget, der så är föreskrifvet och sker; och sannolikt blir diskussionen vid adelsmötena icke lifligare än vid landstingen.
Jag tror derför att lTtsk:ts förslag väl kan godkännas.
Sedan öfverläggningen ansetts härmed slutad samt Hr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till inom:! oförändradt och dels bifall till detsamma med följande förändrade lydelse: »Det vid ett sammanträde förda prot. skall sednast vid början af det andra derpå följande justeras»; framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till mom:t utan förändring, hvarvid svarades mångå ja jemte några nej, och sedermera propos. på momds antagande med ofvan omförmälda förändrade lydelse, då svaren utföllo med manga nej jemte åtskilliga ja; hvarefter och sedan propos. på bifall till rnom:t oförändradt blifvit förnyad samt med många ja och nå - 180 Den 11 April e. m. gra nej besvarad, Hr Gr o. Landtm, förklarade sig nu hafva funnit ja öfvervägande. § 29.
Godkännande denna § i hufvudsaken, vill jag blott anmärka, att i slutet deraf en oegentlighet i redaktionen insmugit sig, då det heter, att sex ledamöter skola »vid val- och voterings-sedlarnes öppnande och granskande biträda»; ty då voterings-sedlarne äro små, blir det svårt för tolf händer, att hjelpa till med deras öppnande.
Jag anhåller derföre, att orden »öppnande och» måtte uteslutas och §:n i öfrigt godkännas; ty att bereda Ordföranden bryderiet, att med benägen tillhjelp af 60 i urnan krafsande fingrar verkställa den af honom ensam bäst utförda operationen med röstsedlarnes upprullande, dertill vill åtminstone jag icke med min röst bidraga.
Det kan visst vara möjligt, att, om man ville vara nogräknad, detta uttryck kunde tolkas så som Frih.
Cederström sagt; men jag tror ej, att vi behöfva frukta en sådan misstydning.
Jag kan ej tro, att »biträda» kommer att tagas i annan bemärkelse än »öfvervara» eller »närvara vid» och jag yrkar derföre stadgandets bibehållande.
Deremot skulle jag vilja föreslå, att de biträdande ledamöternas antal nedsättas från sex till tre, hvilket antal jag föreställer mig hädanefter blifva alldeles tillräckligt; och jag anhåller derföre hos Hr Gr. o. Landtm, om propos. på detta mitt förslag.
Ehuru jag instämmer i de al Frih.
Cederström anförda premisserna, kan jag icke dela det slut, hvartill han kommit, och jag tror och hoppas, att han skall öfvergå till min åsigt.
Jag anser, att ordet »öppnande» bör utgå, men att till »granskande» bör läggas »räknande» af sedlarne, deruti ledamöterne väl böra deltaga; och jag anhåller om propos. på en sådan förändring.
Att de ledamöter, som biträda vid val och voteringar, skola räkna sedlarne, innefattas tydligen i bestämmelsen, att de skola föra prot. deröfver, och jag anser derföre ett särskildt tillägg derom öfverflödigt.
Ledamöterne skola dessutom icke blott biträda med räkningen, utan ensamma verkställa denna, då Ordföranden, som bekant, deri icke deltager.
Jag kan derföre ej instämma med Hr Frih.
Klinckowström, utan yrkar afslag å det af honom framställda förslag.
Jag hade föreställt mig att protokolls förandet kunde med skäl anses omfatta rösträkningen; men då jag i hufvudsaken är af samma åsigt som Frih. Klinckowström, förenar jag mig äfven gerna häri med honom, så att vi måtte framträda med ett gemensamt yrkande.
Den 11 April e. m. 187 Hr Ramsay:
På sätt Frill.
Lenhusen anfört, anser äfven jag något tillägg om sedlarnes räknande icke behöfligt, då detta innefattas i bestämmelsen om protokollsförandet; liksom jag icke anser någon misstydning af stadgandet om sedlarnes öppnande vara att befara.
Ilen ifrågasatta nedsättningen af de biträdande ledamöternes antal från sex till tre, måste jag bestrida.
Såsom bekant är, finnes icke något stadgande om huru många ledamöter för besluts fattande skola vara närvarande; och det kan derföre vara nyttigt att genom denria § tydligen visas, att åtminstone sex ledamöter skola vara tillstädes.
Jag yrkar bifall till §:n, sådan den af Utsk:t blifvit föreslagen.
Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad, yttrade Hr Gr. o. Landtm., att derunder hade yrkats dels bifall till §:n oförändrad, dels af Frih. Klinckowström bifall dertill med den förändring, att slutet skulle lyda sålunda: »för att vid val- och voterings-sedlarnes granskande och räknande biträda samt deröfver föra protokoll»; och dels slutligen af Frih.
Leuhusen bifall till §:n med utbyte af talet sex emot talet tre.
Härefter framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till §:n oförändrad, hvarvid svarades många ja jemte några riej, sedermera propos. på §:ns antagande med den af Frih. Klinckowström föreslagna förändring, då svaren utföllo med många nej jemte åtskilliga ja, och slutligen propos. på bifall till §:n med utbyte af talet sex emot talet tre, hvilken propos. med nej besvarades; hvarefter och sedan propos. på bifall till §:n utan förändring förnyats samt med många ja och några nej besvarats, Hr Gr. o. Landtm, förklarade sig nu hafva funnit ja öfvervägande. § 30.
Med risk att draga öfver mig anmärkning af en värd ledamot på bänken midtemot, får jag anhålla att de här förekommande orden »allmän sammankomst» måtte utbytas mot »lagtima Adelsmöte.» §:n bifölls med ändring af orden »allmän sammankomst» till orden »lagtima Adelsmöte.» § 31.
På grund af R. o. Ad:s redan fattade beslut om benämningen å sammankomsterna, hemställer jag, att 188 Den 11 April e. m. de i denna § förekommande orden «R. o. Ad:s sammankomster» mätte utbvlas mot »Adelsmötena.»
Efter härmed slutad öfverläggning, framställdes propos. på bifall till §:n med utbyte af orden »R. o.
Ad:s sammankomster» emot ordet »Adelsmötena» ; oell då dervid svarades flere ja jemte några nej, förklarades ja hafva varit öfvervägande. § 33.
Den anmärkning, jag skulle vilja fram ställa, är icke rigtad mot Utsk:t, som troget följt §:ns gamla redaktion, utan just mot denna.
I första punkten af denna § heter det, att om ändring eiler tillägg i Riddarh.-Ordn. beslutas och beslutet af K.
M:t gillas, blifver det »genast efter slutad sammankomst gällande.»
Men om beslutet fattas någon af de sista dagarna af mötet och icke blir föremål för K.
M:ts stadfästelse förr än någon tid derefter, så kan det icke genast efter sammankomstens slut blifva gällande.
I öfrigt besvarar denna § frågan, huru det skall tillgå, då K. M:t icke gillar R. o. Ad:s förslag.
Detta laller dock så nödvändigt af sig sjelf, att det icke behöfver i lagen upptagas; ty om K.
M:t icke gillar förslaget, framställer K.
M:t naturligtvis ett annat, om lian så för godt finnér, liksom R. o. Ad. vid ett blifvande möte kan ingå med en ny förändrad anhållan.
Allt hvad §:n innehåller efter ordet »stadfästelse» är således öfverflödigt, och hemställer jag, alt §:n måtte slutas med detta ord och sålunda erhålla följande lydelse: »Beslutas af R. o. Ad. ändring eller tillägg uti denna Riddarh. -Ordn., öfverlemnas beslutet derom till Konungens Nådiga stadfästelse.» Sedan Öfverläggningen ansetts härmed slutad samt Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder endast hade yrkats, att §:n skulle erhålla följande lydelse: »Beslutes af R. o. Ad. ändring eller tillägg uti denna Riddarh.-Ordn., öfverlemnas beslutet derom till Konungens nådiga stadfästelse»; framställdes först propos. på bifall till §:n enligt Utsk:ts förslag, hvarvid svarades nej, och sedermera propos. på antagande af §:n med ofvan omförmälda lydelse, hvilken propos. med ja besvarades.
Sedan förslaget sålunda blifvit genomgånget, förekom:
Utsk:ts första hemställan å sid. 6.
Jag anhåller att orden »allmänna sammankomst» måtte utbytas mot »lagtima Adelsmöte», och Utsk:ts hemställan i denna punkt i öfrigt bifallas.
Den H April e. m. 189 Öfverläggningen ansågs härmed slutad och (Jtsk:ts hemställan bifölls med införande af orden »lagtima Adelsmöte» i stället för orden »allmänna sammankomst.»* IJtsk;ts sednare hemställan å samma sida.
Efter det af R. o. Ad. vid 2 §, 2 mormt fattade beslut, hemställer jag att denna punkt mätte afslås.
Så vidt jag rigtigt fattat beslutet vid 2 § 2 mormt, är det nödvändigt att R. o. Ad. ingår till K.
M:t med und. anhållan om en särskild förordning om bestämmande af introduktions-afgifterna, och får jag derföre föreslå, att R. o. Ad., med förklaring att Utsk:ts hemställan i denna punkt förfallit till följd af R. o. Ad:s beslut rörande 2:dra mormt i 2:dra § af förslaget till ny Riddarh.-Ordn., måtte i underd. skrifvelse hos K. M:t anhålla, det K.
M:t täcktes i nåder förordna, att de i K. Kungörelserna d. 21 Juni och d. 8 Aug. 1815 stadgade introduktions-algifter skola förhöjas till följande belopp, nemi.: 500 rdr till Riddarh.-kassan, 250 rdr till Adliga Kadettskolefonden och 250 rdr, allt rmt, till Adliga Jungfrustiftet.
Sedan, uppå Hr Grrns o. Landtmms framställning, öfverläggningen härefter förklarats slutad, anmälde sig och yttrade:
Hamiltons nu väckta motion måtte blifva hvilande på bordet.
Det är en ny företeelse, att, då under öfverläggningen om ett ämne förslag att förändra en punkt framställes, detta skall hvila på bordet.
Så har icke förut skett, och jag anhåller att ej heller nu må så tillgå.
Lika med den siste värde talaren, kan jag icke finna, att Gr.
Hamiltons förslag, som är löranledt af ett förut fattadt beslut, kan anses såsom en ny motion; och jag får till detsamma yrka bifall.
Jag begärde Gr.
Hamiltons för slag på bordet, icke för att göra några svårigheter, hvilket jag är långt ifrån att vilja, ej heller motsätta mig de deri innehållna bestämmelser, hvilka jag deremot i allo gillar; utan derföre att jag ansåg det vara en fråga, som icke rörer det nu föredragna ämnet och som behöfde nogare öfvervägas; och jag bestrider, att min begäran icke skulle vara lagenlig; men då jag ser att jag icke är understödd, afstår jag från min anhållan om förslagets bordläggning. 190 Den 11 April e. m. Hr Gr. o. Landtm, yttrade nu, att då Frih.
Klinckowström afstått från sin först gjorda begäran om bordläggning af Gr.
Hamiltons förslag samt öfverläggningen i ämnet förklarats afslutad, det endast återstode att i frågan besluta; och hade, beträffande Utsk:ts ifrågav:de hemställan, det blifvit yrkadt dels af Gr.
Hamilton, att R. o. Ad., med förklarande att samma hemställan förfallit till följd af H. o. Ad:s beslut rörande 2:dra mom. i 2:dra §:n af förslaget till ny Riddarh.-Ordn., skulle i underd. skrifvelse hos K. M:t anhålla, det K.
M:t täcktes i Nåder förordna, att de i K.
Kungörelserna d. 21 Juni och d. 8 Aug. 1815 Stadgade introduktions-afgifter skola förhöjas till följande belopp, nemi. 500 rdr till Riddarhuskassan, 250 rdr till Adeliga Kadetlskolefonden och 250 rdr, allt rint, till Adeliga Jungfrustiftet; dels ock af Frih. Klinckowström, att LJtskrts merberörde hemställan skulle afslås.
Härefter framställde Hr Gr. o. Landtm, propos. på antagande af Gr.
Hamiltons nyssomförmälda förslag; och blef denna propos. med många ja besvarad.
Föredrogos, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Stats-Utsk:ts d. 7 dennes bordlagda Utlåtm: N:o 60, ang. regleringen af utgifterna under Riks-Statens Sjette Hufvudtitel; N:o 61, i äril. af K.
Propos. angående kostnadsfri upplåtelse af kronomark för jernvägsanläggningen mellan Gellivara malmfält och Luleå eif; N:o 62, i ard. af väckt motion ang. ersättning för utgörande af augmentsränta för en utjord, kallad Altuna äng; N:o 63, i ani. af K.
M:ts Nåd. skrifvelse till R.
St:r, ang. väckt fråga om Sala silfververks återgång till Statens disposition; N:o 64, i ani. af väckt motion om eftergift af Kronans rätt till danaarf efter afl.
Klockaran C. P.
Rergstedts jemväl afl. hustru Anna Maria Reis; samt N:o 65, i ani. af väckt motion ang. nedsättning i skattetalet för vissa krononybyggen inom de Norrländska länen.
Föredrogos, rnen begärdes af (lere ledamöter ånyo på bordet, Konst.-Utsk:ls d. 7 dennes bordlagda Mem:r: N:o 10, med förslag till den ändring i 28 § R. F., att till flera befattningar må kunna utnämnas bekännare af annan troslära än den rena evangeliska; N;o 11, ang. en redaktionsförändring i 60 § R. F.; och Den 11 April e. m, 191 N:o 12, ang. ändring i 2 §, 4 mom.
Tryckf.-Förordn., i fråga om rältighet att af trycket utgifva vissa handlingar.
FÖredrogos, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts d. 7 dennes bordlagda Betänka och Mern.:
N:o 76, i ani. af väckt motion om reglering af klockares och organisters löneinkomster; N:o 77, i ani. af väckta motioner om ändringar i K.
Förordn. ang. allmänt ordnande af presterskapets inkomster d. 11 Juli 1862; och N:o 78, med förslag till voterings-propos. i ani. af RiksStåndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utsk:ts Mern.
N:o 36, ang. väckta motioner i fråga om ej mindre Norrmäns och Danskars, än äfven andra utländningars rätt att i Sverige idka handel, handtverk och andra yrken.
Föredrogs, men begärdes af flera ledamöter ånyo på bordet, Banko-Utsk:ts d. 4 dennes bordlagde Mein.
N:o 20, med förslag rörande föreskrifterna i 6:te och 7:de Artiklarne af Bankoreglementet.
Slutligen föredrogs, men blef, på flere ledamöters begäran, ånyo bordlagdt, Allm.
Besv.- o, Ekon.-Utsk:ts d. 4 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 39, ang. väckta motioner om utvidgande af qvinnans medborgerliga rättigheter.
Jag hemställer, att Bevilln:s-Utsk:ts Utlåtm N:o 8 om tnllbevillningen och N:o 9 i ani. af dels återremiss i vissa delar, dels ock R.
St:rs skiljaktiga beslut i afseende å andra delar af Betänk:tN;0 3, ang. allmänna bevillningen, som torde vara af vigt att andra gången bordlägga, måtte på föredragningslistan sättas näst efter StatsUtsk:ts Utlåt.
N:o 60, ang. reglering af utgifterna under riksstatens öde hufvudtitel.
Med förmälan, att Gr.
Liljencrants hade föreslagit, att Bevilln. -Utsk:ts i dag bordlagda Betänk.
N:o 8, ang. tullbevillningen, och Utlåt.
N:o 9, i ani. af återremiss af Betänkit N:o 3, äng. allmänna bevillningen, skulle å målslistan uppföras näst 192 Den 14 April f. m. efter Stats-Utsk:ts Utlåt.
N:o 60, ang. regleringen af utgifterna under Riks-Statens Sjette Hufvudtitel; hemställde Hr Gr. o. Landtm., huruvida R. o. Ad. behagade härtill lemna bifall.
Ropades ja. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 10 e. m.
En fidem, O. Brakel.
Lördagen den 14 April 1866.