Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Om en tulltjensteman finner cognac (hvilket ej är detsamma som brännvin) icke införd från Frankrike, men ändå ganska god, så kan han genom denna redaction finna sig föranlåten att chicanera importören.
Äfvenväl gäller detsamma om sprit och enbärs-brännvin, hvilket sednare kan komma från andra orter än Holland; och emedan det är varan, som bör bära tungan af tullen, så bör stadgandet vara så redigeradt, att det icke är orten, hvarifrån varan kommer, som skall gifva anledn. till den åsätta tullbestämmelsen, utan sjelfva varan.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att såsom han fattat Frih.
Ridderslolpes yttrande, hade det blott innehållit en reservation emot beslutet; hemställande Hr Landtm, nu, om R. o. Ad. behagade godkänna den upplästa redactionen af Ståndets beslut rörande tullbestämmelserna lör brännvin och sprit.
Bröd; Bäfvergäll.
Hvad Utskottet föreslagit rörtde dessa båda artiklar bifölls.
Emot Utskts förslag erinrades, att utrikes tryckta Svenska böcker, då de icke utgöra eftertryck , borde få införas utan tull; att not- och ritböcker icke behöfva här upptagas, då de förra höra till musikalier och de sednare innefattas under rubriken ”Målningar;” att således de tvänne första rubrikerna under artikeln Böcker kunde sammanfattas till en gemensam rubrik af Böcker samt kartor och musikalier, hvartill borde läggas orden bundna eller oinbundna, samt vara fria från både införsels- oell utförselstull; och att utrikes eftertryckta arbeten på Svenska språket, eller sammandrag af sådana arbeten, borde vara lörbjudna till införsel.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att, då flera meningar under discussionen blifvit yttrade i afseende på de särskilda bestämmelserna angtde artikeln ”Böcker,” det torde blifva nödigt att framställa särskilda propositioner rörtde de sär - Den ii December f. ni. skilda rubrikerna under denna artikel; hemställande Hr Landtm, nu först, om R. o.
Ad. behagade godkänna Utsk:s första förslag oell rubrik, sa lydande: böcker på främmande språk, samt kartor, m u s i k a
I i e r, 11 o t- och rit böck er, fria både till införsel och utförsel.
Hr Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla följande under discussionen framställda förslag:
Böcker, kartor och m u s i k a I i e r, bundna eller o i n b 11 n dn a , fria både till införsel o c h utförsel.
Hr Landtm, hemställde, 0111 R. o. Ad. behagade bifalla Utsk:s så lydande förslag:
Böcker, på Svenska tryckta, 100 r:drs värde, 20 r:drs införselstull, fria från utförselstull.
Efter någon discussion angrde ordalagen, faun R. o. Ad., att i stället lör de återstående annu oafgjorda rubrikerna under artikeln ”Böcker” skulle inlagas följande bestämmelser :
Böcker: utrikes eftertryckta arbeten på Svenska språket eller sammandrag af sådana arbeten Biblar, gifna till Svenska Bibelsällskapet med inbundet, rent eller linieradt papper, 100 r:drs värde Bönor; Cacao.
Landtm, tillkännagaf, att plenum komme att fortsättas på eftermiddagen kl, 6. Caffe.
Af en ledamot yrkades antagande af betänk.
N:o 21 i denna del, hvilket åter af flera andia ledamöter bestreds.
Utskottets sednare förslag bifölls.
Då nu artikeln ”Campher” skulle föredragas, erinrades af några ledamöter, att särskild propus, borde framställas ronde brändt caffe, såsom icke omtaladt i utlåt.
JN:o 3o. Hr Frih. o.
Landtm, yttrade, att lian väl icke ansåg detta behöflig t, då förslaget 0111 brändt caffe, såsom icke förändradt i det sednare utlåt, vore, ehuru icke särskildt nämndt, deruti inbegripet; men då åtskillige ledamöter önskade särskild propos. i frågan, ansåg han sig böra framställa den, och hemställde alltså, 0111 R. o. Ad. behagade bifalla Utsk:s förslag äng: de Caffe, brändt, Inf.- Ut.f.- tull. tull.
Förbjudna. — Fria. — 2Ö r:dr Fria.
Den ii December f. m. aiä och alla till caffe-surrogat användbara brända v e x l e r.
Cam pher; C anel, Canelknopp och Cassia lignea; C a o t i 11 e r; Caoutschouc, Capris; C a r d e m 11 nini o r; C a s t a n i e r ; och Caviar.
Utskottets förslag ronde dessa artiklar biföllos.
C h i c o r i e - ro t.
Borttagande af utförseln å denna artikel yrkades af några ledamöter.
Utskts förslag bifölls med den förändring, att utförseln skulle vara fri från tull.
C h i n a b a r k ; C hina rot; Chlorkalk; Chocolad; Cider; C irnen t; Cirklar, Passare och Cirkelbestick; Citroner; Citronsaft; Citronsalt; Citronskal; och Cobtber.
C o b o 11.
Utskottets förslag bifölls med den, uppå hemställan af några ledamöter beslutade förändring, att utförseln af cobolt skulle vara fri från tull.
Coeffurer; och C om passer.
C o n f i t u r e r.
Bibehållande af föreskrifterna i 18>5 års tulltaxa yrkades, i afseende på denna artikel, af en ledamot, men bestreds af andra.
Efter förnyade propositioner, dels till bifall å Utskis förslag, dels å bibehållande af 1835 års taxa i denna del, stannade R, o. Ad. slutligen vid det beslut att antaga Utskrs förslag.
Copal; Co räller och Coliander.
Utskrs förslag rörtde dessa artiklar biföllos.
C o r i n t h e r.
En ledamot yrkade i denna del bibehållande af den i 1835 års tulltaxa bestämda tull, hvilket af en annan bestreds.
Dadlar.
Ulskis förslag bifölls.
Decorationer.
På hemställan af en ledamot, beslöt R. o. Ad. att prof - si6
Den 11 December f. m. ningen af denna artikel skulle uppskjutas tills artikeln Slöj— devaror förekornme.
Dref; Drefmat.
Utsk:s förslag
Di fö 11 os med den af en ledamot yrkade förändring, att utförseln skulle vara fri från tull.
Dricka.
Du n. Utsk:s förslag bifölls med den af en ledamot yrkade förändring, att utförseln skall vara fri från tull.
E m a i I o c h Enbär.
Utsk:s förslag rör:de dessa tvänne artiklar bifölls.
Etui s.
Pröfningen af denna artikel uppskjöts tills pröfningen af slöjdevaror i allmänhet förekornme.
Fartyg; Fenkol och Fernissa; Utskottets förslag rör:de dessa artiklar bifölls.
Emot Utsk:s förslag yrkades, dels bibehållande af stadgandena i 1835 års tulltaxa, dels införselstullens bestämmande till 2 sk. per skålpund, hvilket åter bestreds af andra, som yrkade bifall lill Utsk:s förslag.
Utskottets förslag bifölls med den förändring, att införselstullen bestämdes till 2 sk.
Jag reserverar mig emot detta be slut och beklagar om någon minskning i statsintraderna deraf skulle uppslå.
Filar; Fingerborgar och S y r i n g a r.
Utskottets förslag bi fö 1 los.
Fisk, färsk; samt Fisk, saltad eller inlagd; Ane b ovis, Sar del ler och T honfisk.
Cabeljou, Låugor och Torsk.
Utskts förslag bifölls med den på 2:ne ledamöters begäran beslutade förändring, att utförseln skall vara fri.
Lax.
Fri utförsel af denna vara yrkades af flera ledamöter, utan alt af andra bestridas; likaledes yrkades bibehållande af i835 års införselstull, hvilket deremot af flera ledamöter bestreds. Utsk:s Den ii December f. m. 2i7 Ulsk:s förslug bifölls nied den förändring, att utförseln skall vara fri.
I afseende på denna vara yrkades, dels alt skilnad borde göras i tullen å sill, som inkommer i ^idils eller J-tdels tunnor, oell den som inkommer i bela Humor, oell att å den förra samma införselstu!! borde beslammas sorn i i835 års taxa varit bestämd, men all å den sednare den borde böjas till i r:dr; dels alt ull utförselstull borde upphöra; dels alt införselslullen borde nedsättas till 24 eller 16 sk. tunnan.
Af andra åter yrkades bifall till Utskrs förslag. IS. o. Ad. beslöt, uppå derom särskildt framställda propositioner, alt utförseln af sill skall vara fri från tull; samt att denna artikel skall delas i (värme afdelningar, nemi.
Sill i J-:dels tunnor och derunder, i afseende hvarpå i öfrigt 1835 års taxa ansågs böra bibehållas, neli Sill, ali annan, i afseende hvarpå Utsk:s förslag i öfrigt bifölls.
Hugo, Hr Stuart, Fredr., Frih. Boye, Fredr., och Fiib. Ridderstolpe, Fredr.
Christopher, reserverade sig emot detta beslut.
Strömming samt Fisk, sallad oell inlagd, all annan; och Fisk, torr eller rökl:
Grå sidor.
Hvad Ulsk. härom föreslagit bifölls med den förändring, att utförseln, enligt flere ledamöters hemställan, skulle vara fri från tull.
Fisk, torr eller rökt: Lax och Ål.
Af en ledamot yrkades bibehållande af den tull 1835 års taxa stadgar, hvilket af en annan bestreds.
Derjemte yrkades borttagande af ulförselsl ullen.
Utsk:s förslag bifölls med den förändring, att utförseln skulle vara fri från tull.
Fisk, torr eller rökt:
Längor och Torsk, med derunder inbegripna Rotschel*, samt Klipp-, Stock- o c h Platt- eller B r e d f i s k ; s a m l andra slag.
Utsk:s förslag bi fri 1 lös med den förändring, alt utförseln skulle vara fri från tull.
Fiskskinn.
F j ä d e r.
Frihet från tull vid utförseln af denna vara yrkades af några ledamöter, hvarjemte äfven yrkades att införselstullen å ospiitad fjäder måtte bibehållas vid samma belopp, som i 1835 års taxa; detta sednare bestreds af andra ledamöter.
Efter särskildt framställda och till en del förnyade pro18 H. 20 218 Den n December f. m. positioner, biföll R. o. Ad.
Utskts förslag med den förändring, att utförseln af fjäder, så ospritad sorn spritad, Lief fri från tull, och att införselstullen å ospritad fjäder bestämdes till i r:dr lispundet.
Fjädra r.
Pröfningen af denna artikel uppskjöts på några ledamöters hemställan tills artikeln slöjdevaror förekommer.
Fjäll.
Fortsättningen af delta måls pröfning uppskjöts till eftermiddagen.
H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. f till 3 e. m.
In fidem IU'01oco!Ii, F. O. Silfverstolpe.
Fredagen den ii December t84o.
Fortsattes pröfningen af Hevilla.Utskts utlåt.
N:o 3o, i anledn. af gjorda anmärkntr vid betänk.
N:oai, ang:de tullbevillningen.
Fläsk foder.
Uppskjöts tills artikeln ”Slöjdevaror’’ koinmeatt pröfvas.
Flin tor och Flintsten.
Emot Utskis förslag anmärktes af flera talare, att införselstullen borde nedsattas lill i r:dr lispundet, hvaremot af andra yrkades bifall lill Utskts förslag.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Utskts förslag till tullbestämmelser angtde artikeln Fläsk.
Hr Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg införselstullen å fläsk böra bestämmas till i r:dr lispundet.
Då Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna alt ja öfverröstat nej, begärdes votering.
D e 11 11 December c. m. 219 Upplästes lill justering samt godkändes följande votertsproposition:
Den som bifaller Bevilln.Utskts förslag till tullbestämnielser ang:de fläsk, voterar ja; den det ej vill, voterar i»‘j; Vinner nej, bifallas ofvannämnda bestämmelser med den förändring, att införselstullen för fläsk bestämmes till 1 r:dr 1 is— pundet.
Efter voteringens slut, befunnos rösterna hafva utfallit, som föijer; Ja — 18.
Man har anlört både i afseende på denna vara och andra, att hög tull ej borde åsättas, emedan fråga vore om nödvändighetsvaror för den fattiga classen, för hvilken genom låg införselstull priset borde göras så billigt som möjligt; men man har icke besinnat, alt om den fattige icke har någon arbetsförtjenst, så har han icke något att köpa för, och då är det honom likgiltigt, om priset på födoämnen är aldi ig så lågt eller högt
Man har icke besinnat, att om näringarne äro i flor, så finnes alltid arbetsförtjenst, såsom vi se uti de industriella länderna, t. ex. England, Frankrike m. fl.
Der äro födoämnena mycket dyrare än här, men jag tror alt de fattige der, när icke särdeles olyckliga omständigheter inträffa, befinna sig bättre än bär.
Man besinnar icke, att victualiehandeln med Finland varit orsaken dertill, alt ehuru intet land är mera passande för boskapsskötseln än Sverige, finnes der ändock nästan ingen, och man förgäter, alt, 0111 man genom en högre tull på utländska victualier väckte uppmärksamhet på och gaf lif åt denna näringsgren, skulle victualierna, sedan de inom landet ej blott kunde erhållas uti tillräcklig mängd utan till öfverflöd, fås för bättre pris än om de nu finge införas äfven utan tull, och penningarne skulle bibehållas uti circulation inom landet, produclionsvinsten icke blifva ullandningens utan vår.
Om dessa varor genom en åsatt tull någon tid skulle stiga innan den inhemska productionen kommit i fullt flor, hade man blott gjort en liten uppoffring för att sedan vinna så mycket större fördelar.
Man besinnar icke, att det står Ryska reger:n öppet att, när den vill, öka priset på dessa varor genom utförselstull, ja, vid tillfälle af krig hindra dessas införande till oss.
Man besinnar icke att om vi låta taga alla våra förnödenheter från utländningen, dels seende genom fingrarna med de rikas lux, och dels under förevändning all hysa barmhertighet för de fattiga, hvilka då sägas kunna lättare 220 Den ii December e. m. erhålla sina nödvändighetsvaror, så göra vi slutligen hela Sverige till ett fattighus.
Man besinnar icke vår underbalance i handel, glömmer de millioner i klingande mynt, som till följe deraf redan gatt ur landet.
En talare sade i fråga om alabaster, att vart silfvers utgående ur landet och vår undervigt på handelsvågen har härrört från införsel af luxartiklar; nej! den har uppkommit genom den spanmåi, som mäste införskt ifvås under sista missvextåret och genom de viclu ilievaror, sorn vi årligen införskrifva från Finland.
Det torde vara väl bekant, att det som utskeppas härifrån till Finland ar ganska obetydligt.
Jag tror att det inskränker sig lill alun, rödfärg och några dylika artiklar.
För större delen af hvad vi erhålla från denna provins, utgå således penningar ur landet, utan att några genom denna handel återkomma
Det torde jemväl för åtskilliga ledamöter vara val bekant, att nyligen en Rysk Ukas utkommit, hval igenom det.
Svenska pappersmyntel upphört' att vara gällande i Finland, och det på samma tid som Ryska Regeringen höjt värdet pä sill egit pappersmynt i förhållande till silfvermyntet, jag tror anda li l tjugufem proc. för att kunna invexla delta sednare.
Vårt silfver går således till Ryssland.
Jag hemställer till eder, mine herrar! hvad då följden skall blifva, om vi, på sätt som hittills skett, fortfara alt taga våra förnödenhetsvaror frän Finland.
Flätor; Fnöske; F o g I a r; Folier; Formar; Fransar och F ru kler.
Utskottets förslag biföJlos.
F r ö.
Utskottets förslag bifölls med ilen al en ledamot yrkade förändring att utförseln skulle vara fri (ian tull.
F y r v e r k e r i - a r h e t e n Utskottets förslag bifölls.
Blyhvitt.
Då detta är första artikeln af färger, så anhåller jag, utan att yrka motsatsen vid delta tillfälle, att få reservera mig emot uppställningen af circa 20 särskilda artiklar af färgämnen; ty jag betvifla!- alt det är möjligt, att vid någon tullkammare tjenstemänneu kunna äga den teckniska skicklighet, all kunna urskilja flera af dessa ofta med hvarandra nog lika färger, och dessutom mäste under de chemiska upptäckternas beständiga framskridande nya färger uppstå, som måste hänföras till andra slag, hvilka sist nämnas, hvarigenom all den rättvisa eller billighet, som kunde uppkomma genom classificationen, mäste gå förlorad.
Jag tror att det varit mycket bättre att följa den ledning, som andra tulltaxor, t. ex. den Danska, lemna, hvarest först upptagas blott de hufvudsakliga färgerna in - Dea 11 December e. in. 221 digo, och cochenille och sedan alla de Öfriga.
Men då jag hvarken vill tillåta mig eller anser lämpligt ali nu improvisera en helt ny uppställning, så har jag blott velat pä delta sätt till prot. uppgifva min enskilda tanke.
Bresilja, raspad eller malen.
Tvänne talare yrkade bibehållande af den i 18 >5 års taxa bestämda införselstull, hvilket af en annan bestreds. R. o. Ad. beslöt att, i öfverensstämmelse med i8J5 års tulltaxa, införselstullen å bresilja, raspad eller malen, skulle vara r sk. skålpundet; i öfrigt bifölls Utsk:s förslag.
Jag anhåller att få reservera mig e mot detta beslut, enär uti i8>5 års tulltaxa bresilja endast upptages såsom raspad eller malen, och således tullen blifvit förhöjd, utan att någon fördel beredes dem, som inom landet ville raspa bresiljan.
Hr Stuart, Fiedi.:
Jag anhåller äfven att få re servera mig emot denna förhöjning af den tull Utsk. föreslagit, och tror, att, för vinnande af den derigenom åsyftade fördel medelst raspningen inom landet, det hade varit lämpligare att helt och hållet borttaga tullen ä raspadt färg träd.
Cochenille.
Fernbock, raspad och m alen Af en ledamot yrkades bibehållande af stadgandet i 18 3 5 års tulltaxa, och af en annaa bifall'till Utskts förslag. R. o. Ad. besiöt, att stadgandet om fernbock skall blifva enahanda, som det, hvilket i 1835 åis taxa innehälles.
Gul- och Ljus ock er; samt Gurkmeja.
Hvad Ulsk. rörtde dessa artiklar föreslagit bifölls.
En ledamot yrkade alt denna artikel skulle vaia fri från införselstull.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Utsk:s förslag ronde indigo Ropades ja och nej.
Hr Landtm, förnyade sin nyss framställda proposition.
Förslaget 0111 fri införsel af denna artikel tillstyrktes af en annan ledamot.
Äd. ansåg införseln af indigo böra vara fri från tull.
Ropades äfven ja och nej. m
Den ii December c. m.
Såsom en medelväg föreslogs af tvänne ledamöter, alt införselstullen mätte bestämmas till 2 sk.; hvilket åter bestreds af andra, som fortfarande yrkade tullfri införsel.
Hr Fril), o. Landtm, yttrade, att då de proposrr, han förut gjort, blifvit med både ja och nej besvarade, ansåg han sig nu böra framställa propos å förslaget om 2 sk. tull; hemställande alltså om R. o. Ad. behagade bifalla Utskis förslag med den förändring, att införselstullen å indigo bestämmes lill 2 sk. skålpundet.
Ilr Landtm, förklarade, det lian trott sig hafva funnit att ja öfverröstat nej.
Krapp; Mönja; Orleana, och Qvercitron.
R ö d fä i1 g.
Fri utförsel af denna vara föreslogs af en ledamot.
Utskts förslag bifölls med den förändring, att utförseln skulle vara fri från lull.
S a f f I o r.
Sandel.
Af en ledamot yrkades att samma beslut mätte fattas rör:de deuna artikel, som blifvit fatladt rörtde indigo.
Sappan, Schö t tg el b, S niniz och Spanskgröna.
Utsk:s förslag rörtde dessa fyra artiklar biföllos.
S u m a c k.
Tvänne ledamöter yrkade införselstullens nedsättande till 6 r:st; hvilket af en annan bestreds.
Utskottets förslag bifölls med den förändring, att införselstullen bestämdes till 6 rtst skålpundet.
Ambra; W a u ; W.e y d e; Ängskära; och Färger andra slag.
Färgmossa.
Utskottets föislag bifölls med den förändring, alt, enligt några ledamöters hemställan, utförseln skulle vara fri från tull.
Fä r g t r ä d.
Tullfri införsel af denna vara yrkades af några ledamöter, men bestreds af andra, hvilka yrkade bifall till Utskts föislag.
Den ii December -e. m. Gal I a p p 1 e n.
Gallmeja. R. o. Ad. beslöt, uppå hemställan af en ledamot, alt gallmeja skulle vara fri fran införselstull.
, Utskottets förslag bifölls.
Garn, Bomulls-: H v i It, under N:o 26 efter Engelsk beräkning.
Emot Utsk:s förslag yrkades införselstullens nedsättning dels till 5 sk,, dels till 7 sk., hvaremot af andra yrkades bifall till Utsk:s förslag.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Utskts förslag ang:de tullbestämmelserna för livitt bomullsgarn under N:o 26 efter Engelsk beräkning.
Hr Frih. o. Landtm, förklarade, det han trott si» ... ° finna att ja öfverröslat nej.
Af en ledamot yrkades 5 sk. och af en annan 7 sk. lull lill contra-proposition.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att, dä nu fråga uppstått om innehållet af den blifvande contra-proposin, Hr Landtm, finge tili Ståndet hemställa hvilkendera meningen, antingen 5 sk:s eller 7 sk:s införselstull, Ståndet behagade till contra-propos. antaga, hemställande nu först, om R. o. Ad. behagade antaga 5 sk:s införselstull till contra-proposition.
Hr Landtm, hemställde derefter, om R. o. Ad. behagade till contra-propos. antaga, att införselstullen bestämmes till 7 sk.
Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna, alt ja öfverröslat nej vid svaren å den sist framställda propostn; i anledn. hvaraf votering begärdes.
Upplästes till justering och godkändes följande votertsproposilion.
Den som yrkar, att contra-propos;n vid voteringen om införselstullen å hvitt bomullsgarn under N:o 20 skall innehålla 7 skillings införselstull, voterar ju den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, kommer eontra-proposm vid ofvannämnda votering att innehålla 5 sk. införselstull.
D c 11 ii December e. m.
Efter voteringens slut, befutinos i österna hafva utfallit, som (öijer : Ja — 20.
I anleda, häraf uppsattes, uppliistes till justering och godkändes följande voterings-proposition :
Dea sorn bifaller Bevilln.Utsk:s förslag angtde tull bestå moieIserna för hvitt bomullsgarn under l\:o 26, voterar ja; dea det ej vill, voterar »ej; Vinner nej, antages samina förslag med dea förändring, att införselstullen A livin bomullsgarn under N:o 26 bestämmes till 5 skillingnr.
Ja — 3o. Nej — 1 3.
Garn, Bomulls-: dvitt: N: o 26 och deröfver; Färgad); Ca m el-; och Gorder- eller Sejler.
Utskottets förslag b 1 fo11os. Garn, K a m u I I s- eller Redgarn: o f a r g a d I, o I v i 11 n a d l och o d u b b I e r a d t.
Emot Utskottets förslag yrkades nedsättning i införselstullen till 5 sk.
Efter förnyade propos:r, dels lill bifall å Utsk:s förslag, dels till den förändring deruti, att införselstullen måste bestämmas till 5 sk., blef sistnämnda mening af R. o. Ad. bifallen.
Garn, K a m u 11 s- eller Redgarn: färgad!, t v i n II a d t eller dubblerad t.
Garn, Kard ulls-: o färgad t, otvinnadt och od u b b I e r a d t.
Atskillige yrkade, att det i 1835 års taxa stadgade förbud emot införsel af denna vara måtte bibehållas; och af en ledamot yrkades införselstullens bestämmande till 33^ proc. af tullvärdet; hvaremot många ledamöter talade lör bifall till Utsk:s förslag.
Hr Landtm, förklarade, det han funnit ja hafva öfverröstat nej, i anledn. hvaraf votering begärdes. llr Den ii December e. m. 225 Hr Frih. o. L a n d t m. föreslog, att ja-propos:n skulle komma att innehålla bifall till Utsk:s förslag, och nej-propos:n förbud emot införsel af ofårgadt, otvinnadt och odubbleradt kardullsgarn.
En ledamot anhöll om propos. å en införselstull af 33^- procent.
Hr Landtm, yttrade, att han skulle framställa denna mening till contra-propos., i händelse R. o. Ad. icke anloge den först föreslagna, hemställande Hr Landtm, nu, om R. o. Ad. behagade till contra-propos. antaga förbudSemot införsel.
Hr Landtm, förklarade, att då den sista proposm blifvit med ja besvarad, utan att votering blifvit begärd, komme framställningen om 33A proc:s af varans värde bestämmande till införselstull att förfalla.
Upplästes till justering och godkändes följande voterlsproposition :
Den som bifaller Bevilln.IJtskts förslag till tullbestämmelser för kardullsgarn, ofärgadt, otvinnadt och odubbleradt, voterar ia; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, anser R. o. Ad. att ofvannämnda garn skall vara förbjudet till införsel.
Ja —~io.
Fortsättningen af delta måls profning uppskjöts till nästa plenum.
Upplästes och lades på bordet BancoUtsk:s mera.
JY:o 133, i anledn. af Högv.
PresteStts återremiss å Utsk:s mern.
N:o 128. R. o. Ad. beslöt att detta mål skulle sättas främst på föredragn.listan till nästa plenum.
Likaledes lades på bordet följande från Utsk:n inkomna memor., uthittn och betänk:n, nemi. från Förstärkta StatsUtskottet: N:o 392, ang:de verkställd omröstning öfver 2:ne uti mern.
N:o 3oi upptagna voter:s-proposi tioner; N:o 3g3, ang:de verkställd omröstning, till följd af R.
St:s skiljaktiga beslut i anledn. af StatsUtsk:s utlåt.
N:o 258; 18 H. 20 226 Den u December e. m. N:o 3g4, ang:de verkställd omröstning, lill följd af Riks— Sl:ns skiljaktiga beslut, rörtde det å riksslatens 5:te hufvudtitel uppförda anslag till dramatiska spektaklet; N:o 3g1), i anledn. af verkställd omröstning, till följd af RiksStms skiljaktiga beslut, i fråga om löneanslag för Carolinska medchirurgiska Institutet; N:o 3q6, ang:de anställd omröstning, i fråga om beloppet af de lån, som hädanefter ifrån ulldisconten skola utgifvas; N:o 3g7, ang:de verkställd omröstning, i anledn. af RiksStms skiljaktiga beslut, i afseende på kurhusafgiftens fortfarande ; Stats- samt Allm.
Besvärs- och E k on.-U tsk : n : N:o g4, i anledn. af framställda klagomål rör:de rustnings- oell roteringsbesväret, samt föreslagna åtgärder till beredande af lindring derutinnan; Wto g5, i anledn. af väckt motion lönde remonteringen vid K.
Skånska Dragon-reg:tet; N:o g6, i anledn. af väckta frågor, att endast värfvad trupp må commenderas till garnisonstjenst och bevakning vid corrections-inrältningar, äfvensom att, då indelt cavallen eller infanteri beordras att utgöra arbetscommenderingar, slitningsersättning mätte derför rust- och rotehållare tillgodokomma ; N:o g7, i anledn. af ålerremiss å betänk.