Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Direetioneh kan betagas j att med sitt val fall* på personer, sorn Scké bevistat Riksdagar.
Dét tillhör Ridderskapet Och Adelia, ätt tillsätta sådane Ledamöter i RiddarhusDireciionen , att Ståndet kan vara belåtit med det Val
Directionen gör.
Det är Ridderiskapéts och Adelns ensak, att i detta afseende taga nödige mått ock steg; men jag förstår icke * huru mari skulle kunna upphäfva å7*75 års Författning, sorn handlar om prasscriptionstid för dem , som skola introduceras.
Jag arihållér, att få uppläsa sednare delen deraf, hvilken lyder som föijer: — ”meri ”att, them åter, hvilka framdeles blifva till ”ofvannämnda (Greflige , Lriherrlige eller Adaliga) värdigh&tér upphöjde, må vara förbudet ”att antaga the them förlänte titlar och sköl”demärken samt att åtnjuta the privilegier och ”imrouniteter som then nya Värdigheten åtfölja* ”innan the sine diplömef rittagit och sig till ”introductiön anmält , samt härvid fullgjort ”hvad enligt författningarna fullgöras bör.”
Detta fullgörande mäste pröfvas af någon Auctoritet, hvilken måste lemna betyg derom; Det är just detina actus, sohl medför fattig - oen 6 Augusti J. m. bet till introductions erhållande. örn nu RidÖarhusDirectionen icke får befatta sig med att granska handlingarne , utan inskräokeé tili att endast emottaga deni, så frågar jag, onj detta kan ske utan en ren förtydning af 1775; års författning ?
Det påstås att en sådan person , i alia fäll skulle komma 1 besittning af alla till Ädelskapet hörande immuniteter: jag frågar då vidare , om icke representationsrätten äfven hör dit?
Öm åter Directiönen vöre berättigad att pröfva prasstanda , och derom utfärda betyg; då frågar jag slu.teligeri , om icke , i samma stund de blifvit fullgjorde och anmälan derom göres , den nyadlade är berättigad ätt introducera» uti alla sina undfångna privilegier, derifrån han icke käft af Ridderskåpet och Adeln uteslutas?
Utskottet bär blott fästat sig vid brdet anmälan, och icke tagit i betraktande, att någon pröfning om fullgörande af prasstanda, 'nödvändigt raåsté äga rum; och bevis derom utfärdas.
Lika med Friherre Anckarsvärd, anser jag derföre 51 §•
Riddarhusordningen behöfva en omarbetning , hvarföre jag öck anhåller om återremlss af Memorialet; men i öfrigt finnet jag den föreslagne ändringen i förmen för introductiohers ixieddclandé vara fullkomligen olämplig.
Herr af Malmborg, Abraham'.
Sedan jag tagit mig friheten begära ordet , har jag blifvit förekommen af Herr Grefve Spens och Herr Vön Hohenhausen, hvilka så fullständigt upp - Ben 6 Augit sti f. m. taget alla de skäl och omständigheter, jag härutinnan ämnat anföra , att jag finner mig endast böra förklara., det jag af Lagarna icke kän ner någon annan myndighet, än Högloflige Ridderskapet och Adeln, som äger föreskrifva RiddarhusDirectionen, hvad den vid sin befattning, såsom Ridderskapets och Adelns Fullmägtige, bör göra och låta, hälst Directionen i sådan egenskap icke lärer vara någon annan än Adeln redo skyldig för sina göromål.
Detta i jemte de flera af Herr Grefve Spens och Herr von Hohenhausen andragne skäl, har fästat min öfvertygelse om riktigheten af RiddarhusUtskottets, nu af andra värda Ledamöter, klandrade Memorial, sorn jag för min del, icke kan finna vederlagdt åf hvad deremot blifvit anfördt.
Mångå ropade på proposition.
Grefve von Schwerin , Fredric Bogislans:
O ni jag fattat frågan rigtigt, är med den motion Friherre Wrangel vackt, ej åsyftat annat, ari ett nogare bestämmande af RiddarhusDirectiörens rätt, i afseende på intröductions meddelande; och det svar, Utskottet lemnat, är icke annat, än en upplysning, hvarigenom Ridderskapet och Adeln blifvit satt i tillfälle, att vidtaga den åtgärd, som kan blifva er följd af Motionen.
Denna åtgärd ligger uti instruktionen för RiddarhusDirectionen.
Det kan vara likgiltigt antingen Ridderskapet och Adelil behagar bifalla j eller afslå Utskottets jÉvlemö - Den 6 Augusti J. m. a61 ri>I.
Det Iean läggas till Handlingarne; hvad sjelfva saken beträffar, cå fattar Ridderskapet och Adela sitt beslut, då instruetionen, sorn nu ligger på dess bord, till pröfning företages , och genom hvilken förhållandet kommer att närmare bestämmas.
Såsom prden nu lyda, äro både RiddarhusOrdningen och Instruetionen tvetydiga.
Det står nemligen, i början af den sednare:
Vid Introductions beviljande &c. Deraf följer ännu icke bestämdt , att allt hvad till introduetionen hörer, blifvit RiddarhusDirectionen af Ridderskapet och Adeln uppdragit.
I 51 §•
RiddarhusOrdningen heter det, att hos Ridderskapet och Adeln skall anmäldt , att vederbörlige prestanda blifvit fullgjorde, innan Ståndet till introduetion in Pleno lemnar sitt tillstånd.
Från denna period kan ej eller slutas dertill , att RiddarhusDirectionen fullkomligen suppléerar Ridderskapet och Adeln in Pleno.
Af ordet likväl, sorn på ett annat ställe förekommer , skulle man åter kunna draga den slutsats, att Direetionen, emellan Riksdagarne, ägde full myndighet att meddela introduetion.
Men om detta ord utgår, försvinper all tvetydighet härutinnan , och då visar sig, att
Direetionen ej äger en sådan rättighet.
För min del , anser jag alltid någon skilnad i myndighet böra finnas emellan en corps och dess delegerade, emellan Ridderskapet och Adeln sjelf, och dess Electorer , dess Revisorer och dess RiddarhusDirecteurer, Jag skulle jro , att det tillhör Ridderskapet och Adel* 2.$ 2 Gtn (f Augusti /* «. dep intro.duction , eller den ceremopie., sSsop^ Herr von Hohenhausen uttryckt sig, som RiddarhusDirectionen beredt.
Lika som en person, som önskar att bl,i*va införd uti ett hus, derstädes presenteras, ehuru han redan förut kan vara känd till utseende, namn och karakter, bör ock en till Adligt Stånd upphöjd person , presenteras för det samfund , sp.tn skall upptaga honom bland sina medlemmar. samma sätt går det till , när en Officer blir anställd vjd ett Regements.
Det är ej på gatan, och på spisqvarter , som han söker bekantskap med sina kamrater ; Iian presenteras för Corpsen af Corpsens Chef.
Jag l.emnar derhän , om en Corps äger en i lag grundad, rättighet, art fordra en sådan högtidlig presentation.
Nog af, att öfver allt så brukas, och jag tror detta bruk utgöra en garantie.
Jag är öfvertygad, att så länge detta bruk bibehålles , man aldrig kan komma behof art fråga, hvad deppa garantie bety> Jag fruktår att , om bruket upphör , man också en gång torde komma att sakna ga rantien.
Jag anser, Ridderskap?! oph.
Adeln icke, behöfva fatta något beslut, öfver det. nu upplästa Memorialet.
När iastructionen för R i ridar bus Di rectionen kammer att föredragas, finnér Ridderskapet och Adeln sig i tiHfälle, genom det ljus , sopi detta Memorial sprid t öfver förhållandet, att bestämma sin öfvertygelse antingen den föreslagna föräqdringen bör antagas eller förkastas.
P,en 6 Augusti f. m. 363 Grefve Spent ; Jag vill icke fördröja uppfyllandet af den högljudda önskan här blifvit yttrad otti proposition , och således ej besvara de anföranden , sorn blifvit afgifne , innan den siste värde talaren uppträdde.
Det är endäst, i ättledning af s:ne omständigheter uti Grefve von Schwerine yttrande, jag utbeder tnig få tillägga några ord.
Han synes vara af den tanka, att egentliga anledningen till en sådan tolkning af 51 §.
Riddarhusordningen, att RiddarhusDirectionen vore berättigad beviljat fntroduction , skulle tagas af ordet likväl.
Här är väl icke fråga otti någon tolkning j men jag anhåller få anmärka, att, enligt min åsigt, prdet likväl tillkommit , blott för att tydeligen gifva tillkänna, att all rättighet till Introductions meddelande , beror af Ridderskapet och Adeln sjelf att uppdraga åy Oirectionen , men att det, under påstående Riksdagar, är uttryckligen förbudet, att åt någon annan Auktoritet öfverlåta denna makt.
J*g skulle derföre, på ordstäUningcn i 51 snarare vilja grunda anledningen till en alldeles motsatt öfvertygelse , den nemligen , att rättigheten ti)l introductipns beviljande helt och hållet härflöt fran.
Ståndet, sorn således äger densamma återkalla.
Grefve von Schwerin har i öfrigt föreslagit , att
Memorialet blott borde läggas till handlingarne, och att något beslut, i anledning af detsamma nu icke behöfde fattas
För min del, fö,renar jag mig desto, heldry i denna framställning, sorn ej allenast Ridd,arhu.sUtskottets Memorial om Instruktion för Ri dd, a,rhus-Directionen,, samt Riddetskapeis qc *64 Ben 6 Augusti j. m; Adelns Tjenstemän, redan ligger pl border, utan ock Utskottets Memorial om 51 §.
Riddarhusordningen snart från Utskottet inkommer till slutligt afgörande.
Det är redan justeradt; men har icke blifvit insändf , emedan man önskat, på en gång inkomma med båda afdelningarne utaf den nya Riddarhusordningen.
Det finnes således ett annat tillfälle för Ridderskapet och Adeln, att formligen öfver frågan besluta.
Det nu förevarande Memorialet är blott ett Utlåtande, i anledning af Friherre Wrangels Motion 5 men den egentliga frågan förekommer i sammanhang med inatruction för RiddarhusDirectionen , och den af Friherre Anckarsvärd, i afseende på 51 §., väckta fråga, i sammanhang med Riddarhusordningen.
Herr von HartmansdorffJag underställer Ridderskapets och Adelns eget bepröfvande t om det kan vara syftesenligt, att, sedan tiden så länge varit upptagen med disscussion öfver detta ämne, ånyo uppskjuta dess afgörande.
Mig synes det vara långt bättre, att genast företaga den hufvudsakliga pröfningen deraf, emedan en bestämd ledning derigenom vinnes för Redactiooen af Riddarhusordningens 51 Om vi ytterligare uppskjuta saken, förnyas väl samma disscussion , hvarmedelst tiden förspilles.
Jag förmodar utomdess , att ämoet nu blifvit så betraktadt från alia sidor, att Ridderskapet och Adeln genast kan företaga afgörandet.
Herr Grefven och Landt Marskalken förklara - Dtn é Augusti f. m. de, ått som, enligt de nu gällande och i 51 $• Riddarhusordningen åberopade Författningar, de personer , hvilka af Kongl. Majit upphöjas i Adeligt, Friherrligt eller Grefveligt Stånd, böra inom tvenne år efter upphöjelsen erlägga alla de afgifter och fullgöra de prestanda , som för Introdactions erhållande erfordras, hvarefter RiddarhusDirectionen , uppå de sökandes anmälan, efter granskning af fullgjorde behörige praestanda, alltid hittills de sökande intrpduction meddelat; alltså, och då genom antagande af RiddarhusUtskottets förslag, de sökande skulle, efter fullgjorde prestanda, ändock nödgas afbida näst infallande Riksdag, innan Introduktion kunde dem meddelas, hvarigenom de åter skulle, utan eget förvållande, Under berörde tid beröfvas verkan af deras eoIsgde praestanda, men hvilket stridde mot 51 § Riksdagsordningen, ansåg Herr Grejven och LandtMarfkatken sjg böra hemställa , om icke Ridderskapet och Adeln behagade återrem,iti;era RiddarhusUtskottets Memorial, med anmodan tifl Utskottet, att inkomma med förslag till en förändrad redaction af 51 § i RiddarhusQrdningen , hvarigenom alla hinder kunde blifva undanröjde, i händelse Ridderskapet och Adeln framdeles skulle finna för godt bifalla friherre Wrangels motion.
Herr von Hohenhausent- Om RiddsrhusUt» skottet, i likhet med den öfvertygelse jag hyser, skulle anse Friherre Wrangels motion va - 26,6 Den 6 Augusti f. m. fa nyttig och lagenlig; hemställer jag till Herr Grefvens och LandtMarskalkens samt Högloflige Ridderskapetsoch Adelns eget upplysta bedömande, huru Utskottets Ledamöter, en sådan öfvertygelse, och då man här ej vill bifalla ifrågavarande motion, skulle kunna besluta en förändrad redaktion af 51 §.
Riddarhusordningen , enär meningarna ora sjelfva hufvudprincipen äro inom Ståndet så cleiade?
Enskildt är jag af samma tanka som Friherre Anckarsvärd' men menmgarne inom Ståndef gro högst olika.
Om en förändring af §:n vidtages, anser jag det vara nyttigt, att Friherre Wrsngels motion bifa 1 fes , såsom innefattande ett nödigt correctif, hvilket ehuru visserligen, icke uttryckeligen bestämdt , likväl säkerligen skulle medföra den i hedersfrågor vanliga och nyttiga påföljd.
Jag hemställer således ätmö en gång med hvad skäl m*n vill; ålägga Utskottet, eipot dess åsigter, att föreslå en förändring?
Finner likväl Ridderskapet och Adeln, att detta bör ske, mäste väl Utskottet hörsamma; men tvingas då att inkomma med olika alternativer, emedan vi ej. kunna frångå yår öfvertygelse.
Friherre 4'nckatfvärd•, Då jag till atla delar instämmer uti den af Herr Grefven och LandtJ^i-arskaiken yttrade åsigt, hemställer jag, om. det kan vara lämpligt att sätts, b^yiljaodft af iterremiss ifråga, t synnerhet som det genom, Öfverläggning,en är ådagalagdt, att det ar 51 §ts närvarande tvetydighet, som gifvit anledning till denna långa discusjsion.
Till rättelses, Den 6, Augusti f. m. vinnande finnér jag ingen ^nr^n ufvåg, ån, att anmoda Utskottet uppgöra förslag till en förändrad redaction deraf.
Det är först , sedan Utskottet inkommit med ett sådant förslag, och ytan att vi, vid d«Ua tillfälle, bpra förestafva, hurudant detsamma skall blifva, som v> sättas i stånd att deröfver yttra Qss.
Jag anser en år terremiss, för det närvarande, vara alldeles nödvändig, och hvarigenom den tid,spillan undvikes, sorn uppkommer af en votering, hvartill i an. nät fall, anledning ej saknas uti de blandad# ripp, h varmed den af Herr Grafven och LandtMarskalken nyss framställde proposition blifvit besvarad.
Om den calcul som här för någOÖ tid sedan uppgjordes öfver minuternas värde år rigtig, böra vi hushålla med tiden, så myg-i ket möjligt är.
H,err nott Harjm-cmsiorjft, Då Utskottet yttrat en bestämd mening om §:s lydelse, kan jag. ej inge någon annaa följd af dan begärda återremissen, än att §:n, varder redigerad i enlighet med denna mening.
Af en sådan sakens, utgå.ng> att nemligen ordalydelsen, komme att uppställas i enlighet med Friherre 'Ufran.g.els, motion, finnér, jag ej någon vinst vara att hämta för Friherre Anckarsvärd och dem sorn dela hans mening.
Hvartill skulle det väl tjena, att återremittera målet och. få samma rer sultat sorn, det vi omtvista,t.
Enahanda strid skull# äfven uppstå, i händelse åt §:n, mot ali. förmodan , gåfves en förändrad lydelse, jag, tillstyrker således stt beslut i ämnet nu, måtte Den 6 Efugusii f. rn, fattas, just för atr tillvägabringa den besparing af tid, Friherre Anckarsvärd förklarat sig vid alla tillfällen åsyfta.
Hans Excellenct Herr Grefve De la Gardie}
För min del bifaller jag så mycket bälldre Herr Grefvens och LandtMarskalkeos framställning om återremiss, sorn jag af discussipn*n tyckt mig finna, att hulvudorsaken till de stridiga meningarnp. ligger uti olikheten emellan 37 §.
Regeringsformen och 51 §.
RiddarhusOrdningen. jag tror att om
Utskottet ålägges inkomma med förslag till en ny redaktion af den sednare, mera enlig med den förra, än hittills, all vidare tvist i detta afseende skall undvikas.
Af detta skäl , tillstyrker jag således återremiss af Memorialet.
Grefve Löwenhjelm, Carl Axel'.
Så vida jag tig t ig t fattat Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition, åsyftar den, att Ridderskapet och Adeln skulle till Utskottet återremittera Memorialet , med anmodan att föreslå en ny redaction af 51 §, RiddarhusOrdningen.
Detta synes mig, på sätt och vis, afgöra frågan , den nemligen, om 51 § behöfver undergå förändring, eller icke?
Om den framställde propositionen gillas och ärendet i sådant skick återremitteras, innefattar detta, att Ridderskap,et och Adeln funnit §:n böra andras, Det är dock just detta, hvarom stridiga meningar uppstått.
Jag instämmer derföre med Herr von Hartmansdorff, att det är lämpeligast genast afgöra Den 6 Augusti j, m. 369 »aken.
I öfrigt, om olikhet finnes emellan bör sådant rättas genom enderas förändring.
Att otydlighet verkeligen existerar^ kan icke betviflas, då meningarne derom äro så delade; och jag styrkes i denna tanka ännu mera, af hvad Grefve von Schwerin anfört.
Han har nemligen stött på den frågan, sorn vissa andra talare velat undvika då han omnämnt, att hafl ansåg den föreslagna mesuren innebära en garantie , söm vore behöflig.
Min tanka, ifall återremiss af Ridderskapet och Adeln beslutés, är således, att den bör ske utan föreskrift om förändrad redactiori af 51 §.
I händelse återremiss anses nödig, förenar jag mig med Grefve Löwenhjelni deruti, att den icke mi ske med anmodan till Utskottet, att ändra 51 § RiddarhusOrdningen* utan blott i form äf en vanlig åtefreriiiss.
Jag tror att ett annat förfarande ej ens vöre formligt, och endast skulle sätta Utskottet i belägenhet attej kunna besvara återremissen.
Jag säger, ej för. »iligt, ty der står 152 <$.RiddarhusOrdningen: nväe”kes fråga om Jörändring i denna Riddarhusordning in ”,Pleno, hvilken då alltid bör till Utskottet remitteras, åge Utskottet att derom öfverlägga ”och med sitt Betänkande till Ridderskapet och ”Adeln inkomma.”
Det är således gifvet, att Ridderskapet och Adeln icke kan på förhand afgöra, att §:n i RiddarhusOrdningen bahöfver ändring, utan att endast, på sätt Grefve Löwenhjelm omnämnt, de i detta afseende gjorde anföranden, böra lill Ulskottets handläggning hän - Den 6 Augusti f, m. visas.
En annan omständighet föranleder mig äfven att Önska, det återremissen ej må åtföljas af någon anmodan, den nemligen , ätt det kunde vara möjligt att Utskottets samtelige Ledamöter vörö af den tanka, ätt §• ej behöfdé förtydligande.
Herr von Hohehhaugen hat redan upplyst, att ett nytt behof af åltefnativer, dymedelst khnde uppstå^ hvilkas begagnande förut blifvit klandrädt, mea hvilket dobk äir ouridvikeligen möjeligt, då Ledamöternes antal är jämnt.
Om alla Utskottets ledamöter blefVö ense derom, att §:n ej behöfde någon ändring, hemställer jag hvad åtgäid man skulle vidtaga, i sådan händelse sedan man erhållit anmodan ätt ändra, utah föreskrift huru delfi skall ske?
Man saknade då all ledning för sitt omdöme.
Jag förnyar derföre mitt tillstyrkande, ätt Grefve vön Schwerins förslag riaåtte antagas, att nemligen detta Memorial endast varder lagdt till handlingarne
Den 17 Juli!. 299.
) Bifall till" Lag-Utskottets Betänkanden angä^nde: 1:0 Rättigheten att anlägga Mjöl- och Säggwarnar; 2:0
Rätta förstänbet af 2 mom. 21 z. lo Cap. Rättegångs Balken; och z-o
Spsivmans sticklighet att wittna angående af honom widtagne Åtgärder, Akt Utskottet lätit förblifwa wid Stats-Utfkottets utlåtande i anledning af Riddarhus Kaméxeraren Commerce Rådet ZtrLIes redogörelse för Upburir förjkott till Riksdagkostnader, Bifall lill Stats-Utffottets Betänkande angående: 1:0 förhöjning i poststjukslegan, 2:0 sörsäljningssättet as till fromma stiftelser anflagne Kronotionde spannemgl, z:o medel till urrikes wistande swenfft stöfolks hemförstaffande; och 4:0 anslag af statsmedlen för befordran af kunjkaper om Siversges statsstik Bifall till Banco-Ukffettets utlätande rörande understöd för jernhandtermgen.
Bifall till Banco-Utffoktets yttrande om Ban-, quens styrelse under Riksdag ä annor ort än hufwudstaden.
Antagande af Stats-Utffoktets uti Betänkande om Riksgaldswerkets styrelse under Riksdagar ä annor ort än Hufwudstaden, framstälde sednare alternativ, instämmande samma styrelse, Att Bondeståndet hwad angick SkatS-Utskoltets ytterligare utlätande, angående kostnaden för extra roteringsmanffapet, ansett anslaget dertill icke böra blifwa utöfwer 72000 R:dr Banco.
Anmodan till Lag.Ulffottet att snart inkomma med zo» Den i?
Julik. med desi vrvject till skärpning af författningarne angär"ve fylleri, Äter^emisi till B-ancvrU t sköller af desi yttrande om förhöjning af honorariernc för Bancoful!» mäktige af Bondeståndet med dc redan af kristers keterglon frän Skaraborgs län gjorde och af ståndet understödde anmärkningar.
Remisi lill allmänna Beswärs- och Oecono, Miä.Utstolket atr sammanjemka Riksståndens besiut, angående bränwinsbrännlngen.
Af den iz Jnlii.
Bifall till Stats Utstorkels betänkande rörande Riksgälds Contoiret och älMige asstrifnLngar ulf desi räkenffarer.
Godklnnande af Banco-Utjkottets »klätande, rörande Bancowerkets närwarande tillstånd.
Godkännande af Stats-vtstollets betänkande, rörande mantalspenningars erläggande i kohl uti stora Kopparbergs län, med underdånig önskan, att Kongl. Maj:t nädigst täckes läka befordra den af Utskottet föresiagne undersökning till skyndsam werkståtlighet.
Bifall till StakS-Utjkottets betqnkanden,angående i:o inrättande af ett Invalidhus; 2:0 revisionen af allmänna medlen sedan r8oo ärs Riksdag, och z:o exspectance löner och accords ersättningar för Pommerske Officerarne.
Godkännande af Lag- samt allmänna Befwärsvch Oeconomiä-l^tskvttens y rrande, rörande förmedlade hemmans deltagande i kyrkors och prestegärdtz byggande samt prestewal.
Bifall till allmänna Beswärs- och Oeconomi»- - Den i?
JuM- zor miä-lltssortets utlåtande rörande rccognitioNs stogarne med tillägg af underdånig anhällan hos Kongs. Maj:t om styndsam werkställighet af hwad rörande recognitionZstogarncs anwändande blifwit förordnak.
Bifall till Lag-Mstotkels memorialer, angående ,:o Commerce-Rådet Lanteslons mono» om penningebökers förhöjande; 2:0 Kristers Danis!- sons frän Elfsborgs län motion, rörande boupteknrngars ingifwande och granskning wid domstolen; och z:o Commerce-Rädet
Lanteslons memorial angäende föroanining as jord m. m.
Godkännande af allmänna Beswärs- och Oeco»iomia-U'stotle's uklä-ande» angående 1:0 Grefwe Ds !a LarstieZ Motion om hemmans skyldighet lill ärlig lefvercring af säd och foder; 2:0 serstildt Landshöfdingedömrs inrättande i Bohuslän; Zco jemnare fördelning af ingvarlerings styldigheten emellan landet och städerne; 4.0 hjelprorars ersättnings skyldighet lill stamrotar för älstillige soldaters förmäner.
Ridderstad och Adeln ätstilldes kl. § till 7 eftermiddagen.
Dt tuxra.
In sistern öst. 6. 8l4»st von Hollstein.
Lördagen den r8 Julli Plenum klockan i o förmiddagen.
Justerades Pleni Prvtocollerne för den g.Lje och öste Julii eftermiddagarne samt Protocollek för iren rz Julii» I an - ZoL Dött t 8 Iulit.
Z» anledning af wälet rörande betalande af Rikets utländska gäld, hwarom i sistnämnde
Pro» tocoll finnes anteknat. att wid beslutets fattande allenast ett af Friherre
Stael -ttradt Nej hördes, killkännagaf nu Heck
Danckvvarstt lillieström, /acod ^lrb Lvm, alt afwen han wid samma tillfälle ropal
Nej, men icke begärt votering, emedan han ha^e fullt förtroende till det framdeles blifwande StatsUtskottet.
Herr von bogsten, Lrlanä, anmälte äfweN fiu reservation emot det fattade beflutet. friherre Lmel von llollstein, som »vid ju» steringen af det mäl i berörde Protocoll, som angar reeogniions skogarne fig anmält art tala, begärde nu upläfa et dietamen, som deruppå hade afseende; tillkännagifwande han art detsamma warit ernar art Upläsas wid mälets afgörande, men att händelsen gjort att han dä ej warit närwarande.
— Detta dietamen, hwilket i denna dagenS protocoll stulle inragas, lydde som följer: Wördsamk Memorial!
Anledningen hwarfäre jag begärt ÖeeonomiaUtskottets betänkande öfwer Riksdagsmannen b,onZ° bergs memorial, rörande recognitions skogarne, ytterligare pä bordet, är den, atl ämnet är af sä stor wigt för Riket, att det icke mäste hastigt undfalla upmärksamheten.
1329 ärs
Ständer som i början af Riksdagen i synnerhet wörö af ren pakriotisme och hushältsanda upeldade, utsökte alla utwägar» att kunna hjelpa Riket ur det tryckande penningebehof ktt olyckligt krig hade försatt detsamma, i» bland Den i8 Jul». Zvi bland annat funno de en stor resiource uti de bruken anflagne under namn af recognitionsstogar, kände kronostogar och allmänningar, sä wäl soM äfwen flere ännu aldeles odelte och oanwäNde stogar.
Man war i beråd att reclamera desta såsom blott »vilkorligen, emot en ringa afgift bruken anflagne kronans egendomar, och säkerligen hade genom ett rigtigt anländande häraf, dä i desia, millioner warde ligga förwarade, Riket blifwit ur för» lägenheten hulpit, Ulan att nödsakas gripa tili det swära botemedel akt utan ytterligare fond, genoiN Banquen sätta 10 millioner nya sedlar i rörelsen, som haft den beklageliga werkan, att Mänga melinistor i Riket blifwit ruinerade, alla effecter upstegrade samt i öfrigt alla de angelägenheter som ett mynt med förfallen credit kan förorsaka; twänne omständigheter hindrade lilwäl Ständernas priswärda föresats; den ena att det ej war hastigt werkställbart att till Rikets gagn, anmanda denna tillgäng; den andra att större delen bruksägare hotades med undergäng om de stogsdelar som Kronan tvid brukens första anläggning, dem till kohlning anslagit, skulle dem nu fräntagas twärk emot laga afhandlingar och hwarigenom äfwen allmänna säkerheten till egendomsrätt skulle förswinna, om ej contracter heliga hällas.