Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Circulairen till LänsStyrelserne af d. 10 Nov. 1807 och d. 28 Maji i8[3 anbefallde LänsCorrectionshus i allmänhet, gjorde, med anledning af K.
Mtts Nåd.
Proposition vid 1815 års Riksdag angående förbättring af StraffLagarne , Rikets då församlade Ständer underd. anmälan 0111 nyttan och nödvändigheten af ändamålsenliga Arbets- och Correctionslnrättningar, under önskan tillika, att K. M:t innan nästföljande
Riksdag ville låta företaga verkställigheten af en Correc - 38a Stats-Utskottets tionslnrättning, och, om möjligt vöre, bringa den till fullbordan samt till kostnadernes bestridande för detta företag förskottsvis använda de medel, som K.
M:t derföre behagade utse, hvilka förskotter af Statsverket vid den kommande Riksdagen skulle ersättas.
St:r förklarade då, att det med Arbets- och CorrectionsInrätlningarne åsyftade stora och till mensklighetens förbättring ledande ändamålet gjorde hvarje steg af vigt, hvarigenom åtminstone deras början kunde befrämjas och ett mönster för deras framtida utvidgande erhållas.
Anläggningen af Corrections-anstalterne i Länen fortskred emedlertid, så att efter hand dylika voro fullbordade i flere
Län, alla hufvudsakligen ti 11 väga— bragte genom frivilliga sammanskott af Länens Innevånare och af hvilka åtskilliga ännu underhållas dels genom fortsatte sådane bidrag, dels medelst anslag af Statsmedel; men i andre
Län åter, som jemväl ansågos hafva behof af lika Inrättningar, saknades tillgångar för deras upprättande.
Den mindre hufvudsakliga nytta desse Correctionshus medförde visade sig dock deraf, att de Län, uti hvilka de blifvit inrättade, icke dessmindre försågo de allmänna Fängelserne med lika antal som förut, och det tilltagande behofvet af större utrymme för försvarslöse, dels för brott straffade, dels för brott icke kände personer, jemte R.
Sttrs ofvannämnde underd. anhållan föranledde inredandet af Wadstena Krigsmanshus för 3oo CorrectionsArrestanter; roen da detta oagtadt Fästningsfängelserne likväl syntes förblifva otili - Betänkande n. 383 räcklige för liysande af både för brott dömde och försvarslöse personer samt detta sednare förhållande var håde skadligt och helt och hållit stridande mot ändamålet af desse Fängelser samt fordrade vidtagandet af någon ytterligare CorrectionsAnstalts inrättande, afgaf K. M:t under d. io Dec. 1817 Nådig Proposition till It.
St:r, att Borghomls Slott på Öland måtte inredas till en större Arbets- och Corrections-Inrättning.
Till svar härå anförde B.
St:r i underd.
Skrifvelse den 20 Junii 1818, att de väl förde sig till minnes deras i detta ämne år 1815 yttrade önskan , rnen att de, med afseende å Statens tillgångar samt de många och dryga behof, som måste fyllas, ej funno möjligt bevilja de betydliga summor, sorn för en fullkomlig
Correctionslnrätlnings upprättande ansetts nödige, men öfverlemnade till K.
M:ts disposition för detta ändamål 20,000 R:dr årligen till den nästföljande Riksdagen, samt anslogo äfven uti den vid samma lid uppgjorde StatsRegleringen Medel, att af K.
M:t för nämnde ändamål disponeras, på sätt K.
M:t pröfvade nödigt och nyttigt.
Efter det K.
KrigsCollegium samma år inkommit med underd. anmälan, att trängsel i Fästnings-fängelserne genom den beständigt tilltagande mängd försvarslöse personer, som af Länsfängelserne blifvit ditsände, så ökats, att utväg för deras inrymtfiande inom Fängelserna måste beredas och denna tillökning ansetts utan tvifvel komma att fortfara och ställningen i detta afseende med hvarje dag således blifva betänkligare, samt utvägen att erhålla tillräckligt utrymme 384 Stats-UtskottetS i Borgholms Slott för slike personer försvunnit, Lief nödvändigt, att Wadstena påbörjade CorrectionsAnstalt fullbordades och i möjligaste måtto utöfver det först afsedde utrymmet utvidgades, hvilken utvidgning ock redan år 1819 finnes hafva blifvit fulländad.
Som antalet af de till denna Inrättning försände personer ändock fortfor att tilltaga, och, i anseende till det trånga utrymmet i Wadstena samt svårigheten att derstädes förskaffa Correctionisterne sysselsättning inom Inrättningen med de deraf uppkomne hinder för liufvudsakliga ändamålet eller fångarnes moraliska förbättring tillika med deras säkra förvarande, en mera passande local för inrättandet af en till alla delar systematisk och ändamålsenlig CorrectionsAnstalt ,syntes af béhofvet starkt påkallad, så blef i sådant afseende först undersökt om tillståndet i allmänhet vid alla Fängelser och Allmänna Arbetsinrättningar, och en Commite' till granskning af de häraf uppkomne serskildta frågor rörande Fångväsendet och dess förbättrande derefter organiserad, hvilken Commite' tillstyrkte, att Wadstena Correctionslnrättning, såsom belägen i en ort, der Arbets-tillgång saknades , borde förläggas till Stockholm och alla de försvarslöse personer, som funnos i Wadstena och på Rikets Fästningar dit förflyttas.
Genom Nådig Proposition till R.
St:r år 1823 behagade K. M:t, jemte öfverlemnande af Commiterades underd. betänkande, förklara, alt K. M:t, på anförde skäl, ansett det vara af mycken vigt, om, på sätt Comit - Betänkande n. 385 Comitterade föreslagit, ett Correctionshus i HufvudStaden, i stället för det i Wadstena varande, Liefve inrättadt; i anledning hvaraf R.
St:r yttrade, att De, nogsamt inseende ej mindre bristerne vid den i Wadstena varande Correctionslnrättning, än oek nödvändigheten af en på bättre grunder organiserad dylik anstalt här i Staden, likväl, i saknad af tillgång för den erforderliga kostnaden, icke kunde några medel dertill anslå; hemställande R.
St:r tillika, att Tanto BränneriByggnader måtte till Correctionslnrättning användas.
St:r således, både vid i8a3 års Riksdag och vid de 2,‘ne nästföregående Puksdagarne, instämt i de åsigter om angelägenheten af Fångväsendets och Corrections-anstalternes förbättrande i Landet, hvilka K. Rl:t för
Dem låtit framställa, beslöt K. M:t år 1825, i anledning af deras bestämdt yttrade önskningar, och jemväl dertill föranledd af det till synbar oreda och våda tillväxte och tillväxande antalet Fångar och försvarslöse Personer inom Landet, att skrida till flere kraftiga och verkande åtgärder för det ondas snara af hjelpande, och för ernående af de utaf Konung och Ständer gemensamt åsyftade förbättringar inom Fångväsendet.
För detta ändamål organiserades sistnämnde år Styrelsen öfver Fängelserne och Arbets-Inrättningarne och hvilken samma år gick i författning om påbyggnad å gamla Husen vid Långholmen, i stället för de förut beslutade och i första Planen intagne Nybyggna 25 - *?■ 386
Ä t a t * - U tskottets der, bestående af i CentralByggnad och 4 Flyglar der äfven företogos samt, sedan Corrections-Inrättningen i Wadstena hunnit upplösas, de å sednare stället använde Byggnader till K. SeraphimerOrdens-Gillets disposition öfverlemnades.
Sedan emedlertid tillfälle yppats, att förlägga Corrections-Inrättningarne i Hufvudstaden för bägge Könen på hvar sin serskildta Local, genom det att den under Stora Barnhusets ägo varande vidsträcktare Tomt med flere äldre Byggnader, som begagnades till SegelduksFabrik, kunde af FångStyrelsen få användas, och då en betydlig besparing i kostnaden, beräknad för hela planens verkställande till 325,ooo R:dr B:co, skulle af en för Corrections-Inrättningarne i det hela uppgjord sednare plan uppkomma tillika med ett hastigare vinnande af de sökte ändamålen, om denna sednare bragtes i verkställighet, beslöt K. M:t d. 26 Maji 1826, att Corrections-Inrättningen för
Qvinnokönet skulle å Norrmalm och den för Mankönet å Långholmen förläggas; i anledning hvaraf Byggnads-arbetet med möjligaste skyndsamhet och drift företogs och fortsattes af Fångarne vid Långholmen och af hvilken orsak ett så stort antal deraf från Wadstena till en början blef uppflyttadt, som med utrymmet och säkerheten för deras vårdande fanns förenligt; hvarefter Correctionisterne till hvar sin afdelning förflyttades.
Flere fördelar hade genom denna delning af Corrections-Inrättningarne och Könens afskiljande från hvarandra visat sig uti större ordning inom hvardera Inrättningen, ökad sedlighet och bättre hälsotillstånd Betänkande n. 387 bland Correctionshjonen , ett friare utrymme för arbeten i Verkstäder och Logemenler samt uti mindre tvån1' för Fångarne af bägge Könen, då frugtan för deras sammanblandning icke mera lade band på deras frihet inom Inrättningarne; och sedan det hinder för slöjder och serskild te arbetens lättare och mera utsträckta bedrifvande försvunnit, som varade så länge bägge Könen bebodde en och samma Inrättning, bade det äfven lyckats Styrelsen, att bereda och förskaffa privata arbeten åt alla Hjonen uti Qvinno-Corrections-Inrättningen och åt så många i den för Mankönet, sora icke ined byggnads-arbeten borde användas, så att inom korrt tid hela Qvinno-Personalen sysselsattes på ett för densamma, Staten och Arbetsämnenas ägare förrnonligt sätt.
Och hafva uti ullkamning, finare väfnader, sömnader, spånad, ullplysning och hvarjehanda slags arbeten Arbetshjonen vid den Norra Corrections-Inrättningen i allmänhet vunnit en sådan skicklighet, att lefveranser af ämnen till förarbetning i desse slöjder nästan dagligen ökats, och, oberäknadt det vigtiga ändamålet som vunnits genom Correctionshjonens beständiga sysselsättning, har inkomsten deraf uppgått till ett betydligt belopp.
Från medlet af Julii månad 1827 till årets slut inbringades af desse arbeten omkring 4ooo R:dr och från 1828 års början till October månads slut har inkomsten af Correctionshjonens arbeten uppgått till 970g R:dr samt, efter den upplysning
Utskottet sedermera erhållit, för hela året till 12,261 R:dr, allt Banco.
Från denne Inkomst skulle dock de pr»raier, som för större arbets-product och skicklig - 388 Stats-Utskottets het, efter en stadgad tariff, till Arbetshjonen utgå, afdragas.
Vid Södra Corrections-Inrältningen, der den hittills erhållne vinsten af FångPersonalens dagliga sysselsättning vore hufvudsakligen nedlagd uti arbetsproducten ä Byggnaderne, hvarest daglönen, prsemiern© inberäknade, för ett dagsverke äfven i Verkstäderne, för det närvarande endast uppgår till 7 sk. 3 r:st.
B:co, har dock, i mohn af Byggnadsarbetets förminskande, åtskillige private beställningar i Snickare-, Skomakare- och Skiäddare-Handtverken äfven förarbetats, af hvilka inkomsten för året kan beräknas till 2000 B:dr Btco; varande å Styrelsens sida flere åtgärder vidtagne, för att, sedan Byggnaderne äro fullbordade, genom en allmännare sysselsättning med private arbeten, vid denna inrättning vinna samma ändamål som redan vid den å Norrmalm äro erhållne.
Härvid torde ock böra anmärkas, att största delen af de vid Corrections-Inrättningarne förrättade arbeten åt främmande, tillhört requisitioner från Garnizonen, Handlande, Borgare, Fabrikanter och Handtverkare inom Hufvudstaden, hvarigenom och så länge den enskildta industrien omfattar dessa arbeten, allt förskott till uppköp af råämnen för Statens räkuing kan undvikas.
Ifrån d. t Mars 1826 till d. 1 October 1828, hafva i3ot personer blifvit å Correctionshusen i Hufvudstaden intague, inberäknade de ifrån Wadstena från och med år 1825 upptagne 4°o Correctionister.
Under samma tid hafva i laga tjenst blifvit uttagne 576 Correctionshjon af bägge Könen och af dessa har jdel återkommit af Mankönet och nära fdel af Ovinnorne.
I afseende på Kostnaderne för hela Byggnadsarbetet, hvaraf mindre betydligt till innevarande år återstår; så har, i stället för de till förenämnde Planens utförande beräknade 320,ooo R:dr, genom arbetets verkställande efter den andra Planen, ett belopp af 204,47!
Rtdr 10 sk. dertill funnits tillräckligt samt cn besparing af 120,528
R:dr 38 sk. altså uppkommit, oagtadt vid utförandet utrymmet, beräknadt för endast 1000, erhållits för 1200 Correctionister, till ändamålsenligt logerande och förvarande samt derjemte medgifvit inrättande af ett större antal Verkstäder, serdeles vid den Södra Inrättningen; än som vid Förslagens och Ritningarnes uppgörande blifvit förutsedt.
Till denna Byggnadskostnads bestridande, äro, jemlikt de Styrelsens underd.
Skrifvelse bifogade RäkenskapsSammandrag samt de upplysningar Utskottet i denna del sig förskaffat, använde:
Af de under Styrelsens disposition ställde Öfverskolter och Behållningar dels å det Stockholms f. d. Correctionshus beviljade Anslag och ArbetsliusFonden» och dels å Anslagen för Götheborgs och Norrköpings Spinnhus R:dr 58,36o: 34* 6.
Af Öfverskotten å StatsVerkets inkomster, enligt K. M:ts Nådiga Skrif velser till StatsContoret under särskilta dagar åren 1827 och 1828 io4,563:
Tillhopa R:dr 162,923: 34- 3. och uppkommer således en brist af ■. . 41 »^47: 9- 3go Statt - Utskottets uti ofvannämnda för hela Byggnadsarbetet erforderlige R:dr 204,471: 10.— Utskottet, som uti det föregående sökt uppfatta, hvad som föregått, för att befordra verkställighet åt de af Konung och St:r gemensamt åsyftade förbättringar i Fångväsendet, har visserligen icke förbisett, att K. M:t, efter i8a3 års Riksdag, utan någon R.
St:rs anvisning för detta ändamål disponerat en summa stor io4,563 R:dr af Öfverskotten på StalsVerkets
Inkomster och bör icke underlåta att detta förhållande framställa; men, som R.
St:r både vid 1823 och de föregående Riksdagarne delat K. M:ts Nådiga åsigter om vigten och angelägenheten af Fångväsendets och Correctionsanstalternes förbättring och, äfven i afseende på den nya criminella lagstiftningen, ansett en förändring nödvändig, och R.
St:r redan år i8i5 yttrat deras anderd, önskan, att K.
M:t ville låta företaga verkställigheten af en Gorrectionslnrättning, och, om möjligt vore, bringa den till fullbordan, hvarvid, äfvensom vid påföljande Riksdagarne R.
St:r hufvudsakligen öfverlemnat frågan om sjelfva verkställigheten till K. M:ts Eget
Höga bedömande, under erkännande af ett nästan i jemn tillökning fortgående behof af en bättre sakernas ordning i denna del, för att vinna det för menskligheten och allmänna säkerheten så vigtiga ändamålet, att med brottslingarnes säkra förvarande kunna förena ett kraftigt bemödande för deras moraliska förbättring; alltså och då den efter dessa grundprinciper uppgjorde och väl öfvertänkta plan för Fångväsendets förbättrade, skick, (hvartill äf - Betänkande n. 3g r ▼en må, ibland allt annat, räknas FångStyrelsens åtgärder i afseende på Malmö Gitadells inredning till ett Correctionelt Arbets-fängelse,) uti verkställigheten med en ovanlig framgång och skyndsamhet närmat sig till det stora ändamålet, och efter hvad Utskottet, som vid besök å Inrättningarne i Hufvudstaden erhållit en närmare kännedom om desammas beskaffenhet och den der rådande goda ordning, har full anledning att antaga, gifver en säker förhoppning att under sin fortgång tillfredsställa hvad mensklighet och en upplyst
Samhällsordning måste anse såsom en af deras mäst nödvändiga fordringar och hvilka icke böra lemnäs ouppfyllde, enär medel kunna vara att tillgå att dem företaga och att fortgå till deras fullbordan, tvekar Utskottet så mycket mindre att underställa R.
St;r att afskrifva de af Öfverskotten å StatsVerkets
Inkomster tilländamålet disponerade io4,563 R:dr, som R.
St:r redan år i8i5 ansågo förbättringen af Correetions-anstalterne vara af den vigt, att R.
StrrtillK.
M:t öfverlemnade att utse dertill erforderlige medel för att den påföljande Riksdagen ersättas och Öfverskottea efter i823 års Raksdag uppstigit till en då icke förutsedd eller ens förmodad höjd.
På dessa grunder och enär Utskottet funnit att de upprättade förslagen, hvilka till verkställighet af den först uppgjorde planen, till Correctionslnrältningarne i Stockholm, fordrade en kostnadssumma af 325,ooo R:dr, då deremot, under ernående af de fleste af de fördelar, det förra förslaget erbjöd, en skyndsammare verkställighet vunnits 3g2 Stats-TJtskottets med en till 2o4,47* R:dr jo sk. nedsatt kostnadssumma, hemställer Utskottet äfven att de 4-19^47 R:dr 23 sk. 9 r;st.
B:cq, hvilka redan under det förflutna året varit för Styrelsen oundgängeligen nödige, för att godtgöra uppköpte och till en större del redan använde materialier och för alt kunna fortsätta och fullborda Correctionslnrättningarne i Stockholm, matte å Öfverskotten af StatsVerkets Inkomster anvisas och till Styrelsen utbetalas, för att till ändamålets ernående användas.
Hvad derefter angår Styrelsens hos K. M:t i underdthet gjorda och uti Dess Nådiga Proposition upptagne hemställan, att^den Summa af io,5g4 R:dr 34 sk. 3 r:st B:cö, som ännu icke influtit af den till Correctionslnrättningen anslagne
Arbetshus-fondens fordringar hos private och först under loppet af år 183x af Låntagarne till fullo inbetalas, mätte, såsom oundgängeligen nödvändig för byggnadskostnadens betäckande, förskottsvis få utgå af FångUnderhållsMedlen, emot återgäldande i moa som förenämnde fordringar ingår och sist inom 1831 års slut, finner Utskottet något hinder så mycket mindre sig förete, som, enligt den upplysning
Utskottet erhållit, desse medel äro utlånte emot sådan säkeihet, som icke lemnar något tvifvelsmål för deras inbetalning inom föreskrifven tid.
Sluteligen och alldenstund ifrågavarande
Inrättnings framtida bestånd ovilkorligen krafvel-, att densamma icke belastas af ett allt för stort antal Gorrectionsbjou , hvarigenom den skulle förr eller sedna - Betänkande n. 3g3 re blifva otillräcklig och ytterligare falla StalsVerket till last, och en sådan personalens tillväxt högeligen är att befara dels till följe af Inrättningens belägenhet i Stockholms Stad, dels till följe af den lätthet som
Inrättningens tillvaro erbjuder åt vederbörande att undgå vidsträcktare åtgärder med vanartige personer till stor del synes bero dels af de grundsatser, hvarifrån Mantals- och SkaltskrifningsFörordningarne utgå, dels från den grad af alfvar och stränghet, hvarmed vederbörande tillämpa och handhafva dem, helst erfarenheten utvisat att CorrectionsPersonalen till en icke obetydlig del utgöres af sådane personer, hvilka saknat ett bestämdt och således af tillfällige arbetsförtjenster oberoende Näringsfång; finner Utskottet den hemställan vara af omständigheternes kraf högeligen påkallad, att R.
H. St:r hos K.
M:t i underd:liet anhålla om vidtagandet af nödig Författning, hvarigenom de personer, hvilka sakna bestämdt uppgifvit och godkändt näringsfång, måga allvarligen tillhållas att söka tjenst och försvar.
Den 24 Februarii 1829.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om skatte-lösen af Presterskapet i Skåne tillhöriga hemman, som ej äro af Boställs-natur.
(I.-A.)
Med framställning af de många och väsendtliga fördelar, som äro en följd af Landtmanuens egande rätt till 3g4 Stats-Utskottets den jord han brukar, och under åberopande af det exempel som blifvit gifvet, genombeviljandetaf rättigheten att lösa Kronohemman till skatte, har RiksdagsFullmägtigen från Torna, Bara och Harjagers Härader i Malmöhus Län, Anders Nilsson väckt motion om en allmännare utsträckning af nämnde rättighet, och således äfven till hemman, hvilka itinehafvas af Presterskapet i Skåne och icke äro af boställs-natur, utan emot städja upplåtas på vissa år eller viss persons lifstid, med vilkor af årliga afgifter eller prsestationer in natura.
Och har Motionären sökt visa, att, utom den nytta, som för det allmänna härigenom skulle uppkomma, indelningshafvarne sjelfve deraf hade förmån, enär, i stället för den städjepenning, som nu till högt belopp för en gång erlägges och i förhållande till hvars betydlighet de årliga afgifterne äro destomer nedsatte, oftast till menligt inflytande på efterträdares rätt, de kunde påräkna en högre och för alla år bestämd inkomst.
Efter hvad Utskottet i detta ämne inhemtat, hade BondeStåndet vid senast förflutne Bdksdag, genom dess Talman, hos K. M:t i under d:het anhållit, att, i anseende till de flere olägenheter som skola härflyta deraf, att så kallade Preste- Klockare- Annex- och Memsal-hemman i Skåne, Halland och Bohus Län, för det närvarande stå under Presterskapets enskilda disposition, K.
M:t mätte täckas, till befrämjande af den allmänna och enskilda välmåga, som eganderätten alltid medför, i Nåder tillåta, det ifrågavarande B e t ä n k a n d e n. 3g5 hemman kunde af deras Aboer få till skatte lösas; men att K. M:t, efter vederbörandes hörande, under den i Mars 1827 deröfver resolverat: att alldenstund Presterskapets dispositionsrätt öfver ifrågavarande hemman blifvit befästad, genom 4 §• af dess den October 1723 undfångna Privilegier, som innehålla en försäkran om Presterskapets orubbade bibehållande vid dess innehafvande Prestgårdar, Praebenden, Annex- och Mensalhemman, af hvad namn de vara må; genom K.
Förordningarne den 19 September samma år, den 23 December 1747 och den 21 Februarii 1789, hvilka förbjuda skatteköps beviljande å alla boställen, Beneficii-, Mensal- och Annex-hemman, Prestebordsstommar och utjordar, som till Prestebordens förbättring och styrka anslagne blifvit och oindelta äro, samt genom K.
M:ts den 8 October 1823 senast gifna Nådiga försäkran, att Ecclesiastike hem man och lägenheter icke skola, genom Jordeboks-förändringen, ombyta den natur som genom Privilegierne dem tillkom, fördenskull och då för öfrigt serskilte underd. ansökningar om skatteköp af Annexoch Mensal-hemman i Skåne, Halland och Bohus
Län blifvit afslagne samt beviljandet af den sökta förmånen blifvit af Presterskapet i dessa orter, såsom ledande till minskning och förändring af dess påräknade löne-inkomster, bestridd, hade K.
M:t icke funnit skäligt att till BondeStåndets i förrberörde måtto gjorda underd. ansökning bifall lemna.
I likhet med hvad K.
M:t sålunda i Nåder förklarat, anser ock Utskottet frågan om Skatteköp af 3g6 Stats-Utskottets ifrågasatte hemman afse en rubbning af Presterskapets privilegier, på grund hvaraf Utskottet finner sig Utlåtande, i anledning af väckt fråga om bötesmedels ingående till Statsverket, hvilka förut uppburits af Allmänna BarnhusDire - I anledning af Anders Danielssons från Elfsborgs Län hos Hederv.
BondeStåndet väckta, till StatsUtskottet remitterade motion, att, sedan K.
KammarRätten genom Utslag känt Allmänna BarnhusDirectionen skyldig till Statsverket återbära hvad bemälda
Direction under de senaste 10 åren uppburit af de i K.
PoiiceKamraaren fallne böter, förhållandet härmed måtte närmare utredas, så att StatsVerket, utan all för lång tidsutdrägt, må komma i åtnjutande af dess tillständiga rätt, får Utskottet anmäla, att, då K.
KammarRättens i detta ämne den 6 Junii förlidet år gifna Utslag af Allmänna BarnhusDirectionen blifvit hos K.
M:t i underd:het öfverklagadt och frågan således i rättsväg nu är under pröfning, Utskottet anser någon åtgärd i ämnet å R.
St:rs sida för närvarande icke kunna vidtagas.
Den 28 Februarii 182g. med den väckta ofvanberörde motionen icke kunna taga befattning.
Den 28 Februarii 1829.
N:o 71 ctionen.
Betänkande!). 397 N:o 72.
Utlåtande, i anledning af väckt motion om npphäfvande af förbudet mot de å Öland befintliga Kronohemmans försäljande till Skatte. (i.-A.) Uti Memorial, å hvilket StatsUtskottet erhållit re-' miss, hafva RiksdagsFullmägtige från Öland Samuel Jönsson och Pehr Jönsson anhållit att, sedan de på Ön varande Kronans Tjenstemän och Betjente, i det närmaste blifvit med Boställen försedde, tillåtelse att till Skatte lösa der befintlige
Kronohemman måtte äfven för barnlöse
Åboer åter medgifvas samt förmånsrätt dervid beviljas dem, som antingen för flera år tillbaka sökt en sådan förmon och i LandtRänteriet nedsatt Köpeskitlings-medlen eller ock genom serskilt»
Contracter blifvit berättigade till hemman.
Hvarjemte nämnde RiksdagsFullmägtige yrkat alt de lägenheter, hvilka ytterligare kunde komma i fråga att anslås till indelningshafvare, måtte af nuvarande Åboer i deras och efterlefvande makars lifstid få bibehållas eller, såvida godvilligt afträdande ägde rum, husrum och tillständigt underhåll upplåtas och bestås.
— I afseende på detta ämne har Utskottet inhemtat att, sedan genom K. Brefvet d. 22 Februarii i8(4 * blifvit förordnadt, att Skatteköp å de till bohemman åt Tjenstemännen på Öland uppgifne Kronohemmanet), icke borde tillåtas, K.
M:t uppå serskilt tillförordnade Comitehades underd. hemställan, under d. 24 October 3gS Stats-Utskottets »8i5 ytterligare förklarat, att Skatteköp å sådane Kronohemman på Öland, hvilkas Åboer ej hade egna barn äfven skulle inställas, intilldess alla de
Tjenstemän på berörde Ö, åt hvilka bohemman borde anslås, dermed kunnat förses.