Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:t fann
Sig icke kunna göra afseende på Bolagets begäran.
Jag åkallar Sveriges Ridderskap3 och Adels behjertande icke för Canalen och dess rättigheter, om hvilkas bevarande mot allt intrång , jag är för mycket förvissad ; men för vigten af våra personliga rättigheter, såsom Svenskar.
Kan man väl anses brottslig , för det man yrkar en laglig undersökning?
Jag har aldrig varit af den tanka, och veridshändelserna gifva ej eller dertill någon anledning, att någon Magt i Staten bör finnas utöfver Lagen.
De största despotef hafva icke jäfvat denna satts.
Jag behöfver ej påminna mera, än att Carl XI:te, Gustaf II;dre Adolf och Fredric Iltdre i Preussen befallt
Domstolarne> 3^2 pen 15 October f. m. att döma mellan dem och deras undersåtare.
Hat* man väl glömt, att Bolaget öfverlemnat allt till Hagens och billighetens pröfning.
— , Men jag kommer den närvarande tiden närmare.
Man har om det närvarande förslaget sagt, att det torde förhålla sig med detta, som med de föregående.
Det är emellertid genom den utredning, som i åtta Månaders tid varit allmänt bekant, bevist , att allt hvad i förslaget blifvit framställdt, grundar sig på noggranna beräkningar, och att den öfverstigande summan tillkommit i följd af sådana forbättringar , som icke kunnat förutses vid uppgörandet af 1815 års förslag; och hvarföre?
Jo, emedan vi äro kunnigare år 1823.
Att neka det, vore ytterlighet af egenkärlek , och detta hoppas jag icke skall blifva mitt felsteg.
Så snart man funnit någon ny och nyttig förbättring, har man varit skyldig saken och Fäderneslandet, att bringa den i verkställighet.
Jag vill härpå anföra blott några få exempel.
När det är gifvit, att till Canalen fordras 116 par Slussportar, och att, örn de göras af träd, deras brukbarhet beräknas på 20 årj så följer deraf , att sex par nya behöfvas om året.
Utom den stora kostnaden för Verket skulle härigenom nödvändigt inträffa uppehåll i seglatlonen.
J3g frågar da , när man sedermera fick tillförlitlig kunskap, att Jernportar kunna anskaffas , sorn bestå val 1 50 år , om raan borde tveka, att införa dem, ehuru de kosta 132,000 R:dr mera.
På samma sätt förhåller sig vid Norsholm , der ett bottenlöst kärr lade hinder i vägen för gräfningen , isynnerhet sedan erfarenheten visat, atl Roxen undergår en bestämd och ipr« 15 Octooer /. m. 363 högst betydlig förändring i vattenhöjden af 8 a g fot.
Det fanns da ingen annan utväg, än att afvika från första planen.
Denna förändring granskades, och underställdes Konungens pröfning, som gillade den på de framställde skälen.
Genom denna förändring förorsakades en betydlig kostnad, men utom hvilken Canalen troligen aldrig kunnat fortsättas genom Norholms kärr.
Så hände vid flere itillfällen, och de häraf uppkomne förändringarna biefvo årligen uppgifne.
Derigenom uppkommo på hela detta ofantliga arbete väl flere förändringar, men endasten egentlig missräkning af högst 4 procent.
Jag frågar örn detta är så oerhördt?
Väl när man räkpar 436 procent på 6 ä 8 millioner, bhfver Summan ganska betydlig, ehuru det står fast, ?tt den som missräknar sig på 50 procent å ett finga belopp, begår ett större misstag, än den, som tar felt på 4 procent på ett högre.
På dessa grunder vågar jag inom denna aktningsvärda samling uppträda med vederläggning mot alla dern j sorn tala mot ett företag, hvars nytta i krig och t fred Svenska Nationen och dess Styrelse ej misskänt; sorn sammanbinder Östersjön med Nordsjön; som således i krig gör det lätt för Flottorna vid Sveriges och Skandinaviens kuster, att räcka hvarandra handen; och som gi i vit anledning till upprättande af en CentralFästning, hvars vigt och gagnelighet jag alltid är färdig att försvara, man ina derå gifva hvad färg man behagar.
När härtill kommer, att Ga. nalén tjenar till att förena en Insjö-kuststräcka af ungefär 143 mil i hjertat af Riket, samt 2Ine en händelse , som icke i något annat land Den 15 Octo per j. m. tnträffar , så frågar jag , om icke ett sådant företag förtjenar all uppmärksamhet, och om det icke är skäl, att, sedan 6 millioner R:dr blifvit derpå använde, och trefjerdedelar af arbetet redan är färdigt tillskjuta hvad som erfordras för fullbordandet af den sista fjerdedelen , isynnerhet då effecter finnas på stället till ett värde af 250,000 R:dt.
Jag vill då fråga,- om man skall stadna vid de utgifter som redan skett, helst man icke kan neka att, på sätt Herr Hjerta anfort, ett större anslag på en gång medför en god hushållning.
På grund af hvad jag således haft äran anföra, tillstyrker jag bifall å första punkten af Betänkandet.
Grefve von Platen aflemnade derefter till Protocollet en så lydande Skrift: Stormäktigste Allernådigste Konung ! ”Vid den sammankomst, som den I4:de innevarande September med Götha CanalBolag ”blifvit hållen, har Bolaget erhållit del af de ”beslut Riksens Höglofl.
Ständer vid sistförflutne ”Riksdag fattat, i afseende på Bolagets angelägenheter.
Bolaget har ej utan särdeles bekym”mar kunnat erfara, att, utan Dess hörande, ge”nom desse beslut, åtskilliga rubbningar blifvit ”gjorda i det Contract, hvilket då Bolaget, i ”följd af Kongl. Majus och Riksens Ständers beslut, stiftades vid inbjudningen, att till Canal”byggnaden medverka, lades till grund, såsom bestämmande Bolagets pligter och rättigheter ; rvcn 15 Öctflher f, m. 365 ”samt derigenom förmåner Bolaget afbanda dem ”det, efter sin oförgripliga öfvertygelse, ej lagligen förverkat.
Bolaget har likväl , med full ”tillförsigt, trott sig finna en säker tröst , när ”det kan vända sig till Eders Kongl. Maj;t och. ”i djupaste underdånighet bönfalla om
Nådigt ”hägn och beskydd för dess rättigheter, öfvertv”gadt att Eders Kongl.
Maj:t i Nåder täcke» till ”rättvisas åtnjutande befordra trogna och utan ”eget förvållande lidande undersater. ”Riksens Höglofl.
Ständer hafva fråntagit ”Bolaget den rättighet till särskild
Discont, sem ”genom Privilegier, af Riksens Ständer sjelfve ”hegärde, af Kongl. Majit
Nådigst bifallne, stad”fästade och kungjorde, före .Actie-teckningen ”blifvit
Bolaget tillerkände, samt dessutom uppJ ”häfvit den rättighet Bolaget äfven af den Lag. ”stiftande magten erhållit att beläna Actierne.
GÖ”tha CanalBolags medlemmar, trogna den Ed de ”svurit Konungen och Rikets Grundlagar, anse ”sig böra, jusr af redligt nit för dessa Lagars ”helgd, för allmän och enskild säkerhet, föc ”Samhällets trefnad och Regeringssättets bestånd, ”hos Eders Kongl. Maj:t i underdånighet högtidligen protestera mot Riksens Höglofl.
Stän”ders ofvannämnde beslut, hvarigenom ett lagligt ”och offentligt kontract mellan Staten och enskilda blifvit brutit och dessa förlorat sin lagligen förvärfvade egendom.” ”Jemte framläggande af denna högtidliga ”protest, vågar Bolaget, under förklaring af dess ”underdåniga tacksamhet emot de Nådiga tanke - .566
Den i5 Oclober f. m. ”sätt Eders Kongl, Maj:t särskildt för Bolaget ”täckts yttra, äfven underdånigst anropa Eders ''Kongl. Maj:ts nåd, med underdånig anhållan, det ”täcktes Eders Kongl. Maj:t hos tillkommande ”Ständer antaga Sig Bolagets sak , ech ej blott för ”Bolagets fördels skull, utan äfven för betryg”gandet af allmän rätt och säkerhet, i Nåder be”rnedla återställandet af de rättigheter och för”måner Bolaget blifvit afhända, eller befordra "Bolaget att derföre vinna en rättvis och billig ”ersättning.
Men då Bolaget hvarken kan eller ”bör hoppas, att härtill vinna Eders Kongl. Maj:tS ”Nådiga bifall, utan så vida det lagligen blifvit ”utrönt, att Bolaget, som utan föregången lag”lig undersökning af Riksens Ständer blifvit från”känd en del af sina rättigheter, detta öde ej ”förtjenst; får Bolaget ytterligare hos Eders Kongl. ”Maj:t i underdånighet bönfalla, det täcktes Eders ”Kongl.
Maj;t, genom en Sveriges Lagar I i k— ”mätig undersökning , låta pröfva, huruvida Bo”laget i någon del brutit emot eller förverkat ”dess Privilegium, på det, enär denna undersökning efter vår öfvertygelse till vår fördel ”utfaller, Eders Kongl, Majit så mycket krafti — ”gare derå må kunna stödja de åtgärder Eders ”Kongl.
Majit i Nåder täckes vidtaga, att göra ”Lagens skydd gällande för undersåter, som der”till anropa Eders Kongl. Majits Nådiga bistånd. ”Götha CanalBolag har äfven vid detta tillfälle ”trott sig bos Eders Kongl.
Majtt i underdånighet böra reservera sig motal! delaktighet i den öka”de kostnad och tidsutdrägt med Canalarbetets "full bordan, hvilka blifva ofelbara följder af ge, ’nom Riksens Ständers beslut redan för detta år Den if Octoler /t m.
"vållade betydliga uppehåll, äfvensom af den ‘'minskning af tillgängar till arbetets bedrifvande, som under tillkommande åren möjligen kan ‘'inträffa.”
''Det är efter dessa underdåniga förklaringar ”Götha CanalBolag hos Eders Kongl. Maj:t i underdånighet får anmäla, att Bolaget, till åtlydnad af .Riksens Ständers af Eders Kongl. Maj:t ”i Nåder sanctionerade beslut, åt dess Discont”Direction uppdragit, att till Herrar Riksgälds"Contoirets Fullmägtiges Ombud öfverlemna Gö"tha CanalDiscont med alla dertill hörande handlingar, böcker och räkenskaper, emot det att en ”ordentlig revision deraf måtte föregå å Actie"ägares så väl som å CanalDirectionens vägnar, ”efter vanlighet och Reglementets föreskrift, samt "under åberopande af Riksens Höglofl.
Ständers ”förordnande
Om särskild decharges lemnande af ”RiksgäldsContoiréts Herrar Fullmägtige; samt af ”behörigt qvitto på aflemnade handlingar och rä« J’kenskaper, till säkerhet för den afträdande Di • i 9 recttonen. ”1 sammanhang härmed oell under hopp om ”Eders Kongl. Maj;ts Nådiga beskydd, får Bolaget i underdånighet förklara sig färdigt, att uti ”allt hvad det förmår, gå Eders Kongl. Majtts "Nådiga önskningar till mötes, samt beredvilligt "att äfven med inbetalningen å Actier fortfara; "i hvilken föresats Bolaget uppdragit sin Direktion, att en sådan Actieinbétalning, med 10 "proCent å tecknade Gapitalet efter afdrag sf de ”(vänne sistförfluirte årens räntor å förut inbe - 363 Ven 15 October /. m. ”talte 60 procent nu infordra.
Bolaget har likväl ”under närvarande bekymmersamma förhållande ”och med särdeles hänsigt till den i Riksens Stän”ders beslut innefattade totala rubbning och upp”häfvande af den Bolaget af Kongl. Maj:t
Nådigst ”liilförvissade belåningsrätt a deras Actier, vid ”ett sådant tnedgifvit infordrande af ytterligare ”inbetalning, icke ansett sig hvarken kunna eller *böra underkasta några Actieägare den hittills ”under goda och jämna förhållanden lämpliga och ”af Bolaget strängt iakttagna påföljd af Straffrän”ta och Actiernas förlust för dem, sorn med ytterligare kontanta bidrag uteblifva; utan anhåller ”underdånigst om Eders Kongl. Majtts
Nådiga ”Stadfästelse på en sådan dispence af föreskriften ’’uti 6 Art. 9 Mom. i Kongl. Maj:ts Nådiga ”Reglemente för Götha CanalBolag af den x I A”pril 1810, att för denna gång och intill dess ”Riksens
Ständer i alla delar återställt
Bolaget ’’i sina välfångna rättigheter och förmåner, eller ”beviljat deremot svarande ersättning, dessa påföljder ej vid infordran och försummad inbetalning måtte äga rum.
Enär Bolaget således, ”med afseende på Actieagares möjligen bristande ”förmåga, trott sig böra upphäfva de vådliga på. ”följderne af försummad inbetalning, intill nästa ”ordinarie Bolagsstämma, likväl med förbehåll af ”den förändring i nämnde uppskofstid, hvartill ”Riksens
Ständers blifvande beslut vid en möjligtvis dessförinnan inträffande Riksdag kunna ”föranleda, och då Bolagets tillgångar för arbe’. tets drift ej tåla någon förminskning, hafva vi ”öfverenskomma att den å det insatta Kapitalet för - Den 15 Oetobcr f. m, 369 ”förfallna tvenne års räntan, nu, genom insättning ”å Actierne, må qvittas, och, på det lika rätt indora Bolaget måtte iakttagas, den Actieägare sorn ”nu icke insätter skillnaden mellan oftanämnda ”ränta och 10 procent af det tecknade Kapitalet,' ”vid framdeles skeende insättning, böra godtgöra ”ränta ä § procent i Månaden för denna skillnad, ”från ultimo December innevarande år, hvaremot, ”i afseende på denna inbetalning, all straffränta ”äfvensom Actiemas hemfallande till Bolaget för ”de uteblifvande försvinner.” ”Med dessa underdåniga framställningar nal”kas Götha CanalBolag Eders Kongl. Maj:ts (Thron ”med fullkomlig underdånig tillförsigt, att Eders ”Kongl.
Maj:t i Nåder deri skall täckas finna ett ”nytt prof, ej allenast af den aktning
Bolagethy”ser för allmän rättvisa och billighet, utan äfven ”af dess oförfalskade trohet och tillgifvenhet fpr ”Eders Kongl. Maj:t och de Lagar som stadgat ”sambandet mellan Öfverhet och Undersåter, samt ”slutligen af Bolagets uppriktiga Nit, att, under ”Eders Kongl. Maj:ts Regeringstid, föra till fullbordan ett Verk, som både i afseende på dess ”vigtighet för Sveriges sjelfständiga välstånd,-(och ”på den aktning Svenska Folket för sig sjelf bör ”hysa, icke kan öfvergifvas och, redan så nära ”bragt till fullbordan, lemnäs tili ödeläggelse och ”förfall.” ”1 dessa tänkesätt hafva Vi blifvit styrkte, ,’och tili dessa ytterligare uppoffringar kraftigt lif. Ridd. 0. Ad, Pvot. IX. Band.
Esta Aid. 34.
Den 15 October f m'. 'vade, genom det Nådiga Äandbref till Bolagets Ordförande, hvaruti Eders Kongl, Maj:t 'täckts lemna en lika dyrbar som oförgätlig försäkran om de Höga tänkesätt, hvarmed Kongl. ’Maj:t omfattar Bolaget och dess företag.” ”Med etc. etc.
PI Götha CanalBolags vägnar: ”Linköping den 18 September 1818. B. v. Platen* N. R.
Kruse. J. Wegelin. B. H. Santesson.
IL v. Steyern. 1. C, Kuylenstjerna.
C F. v. Otter.
V. Tham. ,G A, SilJ ver stolpe" 0 Herr Stråle:
Det är verkeligen en tung pligt, att uppträda för att tala mot Herr Grefve von Platen; en man för hvilken jag hyser den största vördnad; men då jag en gång inlåtit mig i detta ämne , mäste j3g utveckla de skäl, på hvilka jag grundar min öfvertygelse.
Afven jag deltog i beslutet år 1809 om Götha Canals byggande och kände mig stolt öfver, att ett så stort företag kunde bringas å bane innom mitt Fädernesland vid eri tidpunkt, då det nyss utstått svåra olyckor och förluster.
Jag ansåg Canalen vara af stor vigt i många hänseenden, och anade icke att, genom de medel man använde tillmar - Den 15 October J. m. betets påskyndande, verkningarne af denna anstalt skulle blifva så högst menliga, som erfa-: renheten sedermera ådagalagt.
Det är icke blott Statens medel, som blifvit medtagna: de enskildes hafva gått i bredd med de förra.
Det är mindre den stora summa, som till arbetet blifvit använd, än den mängd enskilda familjer, hvilka blifvit ruinerade, eller åtminstone bragte i mycket trångmål genom följderna af ett allt för långt utsträckt Creditsystem, som föranledt allmänhetens ovilja mot Ganalen- Då jag för en stund sedan nämnde att öfver 1,000,000
R:dr blifvit af Discontens medel använde på Canalbyggnaden, anförde jag detta icke såsom ett klander mot Directionen.
Jag vet att Reglementet innehåller, det förskotter kunde af Discontens medel göras till Canalarbstet; och att under skygd af denna bokstaf, Directionen kunnat undgå laga. tilltal för sitt förfarande; men jag hemställer, om. icke dessa förskott gått till en ytterlighet, som föranledt den inträffade brytningen.
Bolaget skul. le bygga Canalen med Capitalet af de tecknade Actierne.
För att under byggnadsåren kunna erhålla ränta å Actie-Capitaiet inrättades Disconten, till hvars drifvande ett Créditiv på Banken af 800,000 R:dr meddelades.
Benna summa jemte hvad af enskilde kunde insättas emot 3 procent utgjorde Lånefonden.
Verket drefs således blott med lanta penningar.
Då frågas med skäl, om den styrelse, kan anses handla klokt, sorn af de således upplånte penningar, hvaraf en stor del, vid uppvisandet, eller efter en månads upp. sägning, skulle återbetalas, använder 1 Million till Canalbyggnaden, som hvarken kunde återgäl - 872 Sen 15 Öetobej' /. m. da Capitalet, eller derpå gifva någon ränta.
Grefve von Platen yttrade, att om desse penningar icke blifvit i Canalen r.edgräfne, hade de i alla fall icke utgjort en contant tillgång.
Detta är på Batt och vis sant; men då hade Bolaget åtminstone haft en Million R.'drs skulder mindre» eller en Million säker tillgång mera, i fall penningsmo blifvit till säkre personer utlånade.
Hvad protesten angår, är förhållandet sådant, att Kongl. Majit sanctionerat Riksens Ständers klandrade beslut och att Bolaget sedermera deremot protesterat.
I händelse det hade tillkom., mit blott genom Ständernes åtgärd, skulle jag ej tala derom; ty äfven jag är öfvertygad, att Riksens Ständer icke äro betattigade, att beröfva någon, eho som hälst, sin lagliga rätt.
Deremot måste det vara den Lagstiftande Magten förbehållit, att förfara på det sätt, som synes den mäst ländande till det allmännas bästa; och då ett beslut blifvit af Konung och Ständer fattadt, samt genom en allmän författning kungjordt, måste det, så framt samhällsordningen skall förblifva orubbad, anses såsom en lag, hvilken alla böra lyda, och emot hvilken ingen äger att proteslera.
Förhållandet med X,öfås Silfververk var helt annat.
Något beslut var ej fattadt, som betog Arrendatorn rättighet, ätt vid
Domstol utfö* ra sin sak; och Kongl. Maj:t hade ej till något beslut i detta ämne lemnat sin sanction; utan frågan blef öfverlemnad att lagligen utföras vid Domstolen.
Således kan något skäl för protesten icke hemtas af detta förhållande.
Det är icke min mening, att åter väcka fråga om hvad som redan förflutit; jag vill endast söka förekomma.
Den 15 Octoher /, m, 37-5 att icke något dylikt ml efter denna Riksdaga slut inträffa.
Actieägrarne pasta sig vara berättigade, att åtnjuta ränta under Byggnadsåren.
Om detta icke af Riksens Ständer beviljas > riskerar man att Actieägarne åter protestera, och väcka nya anspråk.
Aro de dertill berättigade, ml så-? dant. lagligen pröfvas; men om Actieägarne, sora jag tror, framställa df.ras yrkande utan att dertill äga laglig grund, och likväl fortfara uti en högljudd klagan att deras rättigheter äro kränkte, anser jag Riksens Ständer icke böra bevilja utbetalning af vidare tillskott till Canalbyggnaden, förrän frågan kommit i ett redigt skick och Actieägarne antingen nedlagt sine anspråk, eller Domaren deröfver yttrat sig.
Man har såsom grund för påståendet om Actieägarnes rätt, att njuta ränta under byggnadsåren, åberopat Riksens Ständers skrifvelse till Kongl.
Maj;t, der det heter, att fordran hos Canalbolaget skulle afskrifvas, mot vilkor att ingen räntebetalning kunde äga rum efter byggnadsåren.
Actieägarne hade fordrat ränta efter desses förlopp, hvilket afslogs, och detta var orsaken, hvarföre detta tillägg kom att äga rum; men icke hade någonsin fråga varit om räntas ärläggande linder samma tid af Statens medel.
Således försvinner helt och hållit det skäl, man häraf velat hämta; och när härtill kommer, att Canalbyggnaden, enligt den vid sista Riksdag uppgjorde planen, skulle vara färdig år 1824, och att en tillgång fanns i Bolagets egna medel, det vill säga ActieCapitalet, hvarutaf ränta under de således påräknade byggnadsåren kunde föras Actieägarne till godo, tror jag ej, att någon med sken af billighet bör kunna påstå, att Rik - 3'4 Den 15 October J. m. sens Ständers ofvannämnde skrifvelse innefattar något beslut om räntebetalning å ActieCapitalet för de byggnadsår, som kunde inträffa efter år 1834.
Man har •vid detta, som vid föregående tillfällen, hört att [Riksens Ständer trädt Götha Canal för nära.
Den dom Svenska lagstiftande makten i detta afseende fällde år 1818 var likväl, ehuru för tillfället stiftad, en lag, uti hvilken ingen resning kan äga rum.
Min öfvertygelse är således att Rikets Domstolar ej kunna tillerkänna Bolaget någon laglig rätt i detta afseende.
Bolaget har väckt ett annat anspråk, att under arbetsåren åtnjuta fem procents ränta å actie-capitalet.
Denna ränta, som stadgades vid octroijens beviljande, skulle utgå af Bolagets egna medel.
Några sådana finnas icke vidare, ty det är Staten allena, som skall lemna biträde till byggnadens fullbordan, och Staten har ingen förbindelse att betala räntan.
Utskotten hafva tillstyrkt, att blott en del af revenuen af den redan färdiga Canalen skall öfverlemnas till Bolaget, Deremot har jag reserverat mig, ty på denna färdiga del hafva både Statens och Bolagets medel blifvit använde.
Då det likväl är nödvändigt att precavera Riksens Ständers för blifvande pretentioner, får jag föreslå den förändring, att i stället för namn af anslag må sättas lånebitiäde.
Det är bäst, att bibehålla det gamla namnet, till förekommande af alla anspråk; ty i annat fall skulle Riksens Ständer, om de biföllo, att actieägarne fingo beräkna sina tecknade actier till 130 procent, för~ Den 15 October f, m. 375 anleda att Statens ägande rätt uti Canalen minskades på samma gång Staten med ökade omkostnader der ensam bestred byggnadens fullbordan.
Det är derföre jag tror försigtigheten bjuda, att bibehålla det gamla namnet Lånebiträde med hvilken förändring jag icke finner någon betänklighet, att bifalla första punkten.
Herr Von Heijne, Georg’.
Mig synes, som discussionen något afvikit från egenteliga föremålet för första punkten.
Den innefattar ej annat, än huruvida ett fortfarande anslag må bavilljas, eller afslls.
Jag har vid tvenne föregående Riksdagar tillkännagifva min öfvertygelse, en öfvertygelse, den jag hyser ännu, att Götha Canal aldrig kan uppfylla något så vigtigt ändamål att det kan motsvara den derpå använda kostnaden, än mindra godtgöra det onda, som dess förra Discoatrörelse verkat, och hvilken efterlemnat sådana följder, att vi icke utan förvåning kunna följa deras utveckling.
Nu mera hafva Götha Canals affairer upphört att vara inblandade i rikets financieila ställning.
Frågan är således endast, huruvida Canalbyggnaden skall fortsättas, eller icke.
Min åsigt af företagets nytta har jag förut tilikännagifvit j och jag tror, att hela saken nu mera endast är en nationens ambitionsfråga.
Jag ansåg redan vid förra Riksdagen canalanläggningen vara allt för kostsam, för att öfverlemna den åt efterveriden, såsom ett minnesmärke af ett förhastadt beslut, och nationens oförmåga.
Den har sedermera blifvit ännu kostsammare, och jag anser derföre nationen icke kunna upphöra, att bedrifva verket, Jag har derföre ej 376
Dm 15 Octobcr f. m. annat kunnat än instämma i Utskottens förslag, under hopp att Canalen dymedelst någon gång må blifva färdig, och att detta mindre agreabla öfverläggningsämne, som hittills upptagit så mycken tid vid alla våra sednare Riksdagar, måtte upphöra att vara ett trätofrö inom Riksens Ständer.
Sedan man funnit, att Westgöthe linien, genom
Directionens försorg, redan blifvit färdig, gifver detta ett grundadt hopp, att den återstående delen kan fullbordas till den stadgade tiden ar 1828.
Herr Grefven och Landt Marskaiken tillkäniiagaf att Plenum komme klockan half till 6 i eftermiddag att fortsättas.
Grefve von Platen-.
Då en vida mera lagfaren man än jag, sorn i detta afseende icke äger någon kunskap, yttrat, att Riksens Ständers beslut väl lyda under Dagen men icke Kongl. Majus och Riksens Ständers gemensamma , nödgas jag förklara mig vara af en annan tanka, att nemligen dessa både Auctoriteters sammanstämmande beslut ingalunda äro öfver all Lag.
Sa vidt jag förstår, utgöra dessa Auctoriteter den Lagstiftande Magten; men det finnes i samhället en annan magt hvilken icke tillhör Kongl. Maj:t och Riksens Ständer, nemligen den Lagskipande, och det är till denna man vädjat , med den enkla anmärkning , att man öfverJämnar frågan till de lagklokas bedömmnade.
Vidare får jag anmärka, att samma värde talare irrat sig, då han ansett den uppläste protesten vara rigtad emot ett af Kongl. Majit sanctioneradt beslut; ty af datum Den i5 October f, m. 377 Inhämtas, att protesten inlämnades, innan underrättelse inlupit om Kongl. Maj is gillande.
Detta förändrar dock intet i min grundsatts.
En annan värd Ledamot har talat om det namn, som bör gifvas det bidrag, hvilket man vill lämna Canalen.
Häremot har jag icke något att invända.
Jag instämmer deruti, att det må kallas länebiträ. de.
Ehuru här flere gånger blifvit yttradt, att ett sådant lån aldrig ian återgälldas, får jjg dock yttra min öfvertygelse vara, icke allenast det sådana händelser kunna inträffa, som sätta Bolaget i tillfälle att återbära lånet, utan ock att förmodeligen sådana händelser verkeligeri inträffa.
Detta må för min räkning stå i Protocollet.
Mea efter man nödvändigt vill hafva zifferberäknin. gar, vill jag blott upplysningsvis, och med den varsamhet ärfarenheten lärt mig, nämna, att om roan efter regula de rri uppställer vägens längd, varornas belopp, och dylikt skall man komma långt.