Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med öfwerensstämmelse af deri för hela nur warandc Bewillnings-svstemet antagne saks, att Beskattningen endast bör haswa lili föremal inkomst och sörmögei men ej titlar elier älskilnoden l blotta benämningar, finner jag mia ej kunna frän.räda mm förut yttrade tanka härutin, nan, utan uc>d?r Åberopande af de tkäl mitt dä osgifne andragande uptager, jamt l oförändrad öswertvaelse, att Caracterer döra anses salom gune för nade- och belöningsdewis, men ej törwai.dlaS till runga och olägenhet för tust innehafware, aldraminst, ealigtFörsiaget, end st drabba de fattigare, som icke betala för inkomst; orkar iaa nu widare, att Earacterer frän Bewillning mätte ftikännaö, och doppas att Rik e >s Höglofl.
Ständers härom widtagne beslut, bevistar ten uvvmärkjamhet och godhet, hwarmed mm erinran l detta ämne förut bilfwik omfattad.
Lika orättwis och kwsse än mer afwikande frän antagne grunder och hufwudprmcipen, anker jag widare, det alwen utan all anledning frän Riksens Höglofl.
Ständer, af Utskottet ajorde tillägg, att alla större och mindre Castor böra taxeras för deras behällna inkomst.
U'on det lädant rakt motsäger Utskottets i första Fölstagets t Art. och 2 Mom. af tilläggen efter 2 8. föresiagne stadgande- att alla Hostors inkomster som ej erhällas frän Jordbruk ocl) Arrenden skulle wara frie, sä kan rr-ed billighet och rättwisa ej förenas, att Castor, som tillhora amingen ett Samhälle, en Astoclarion eller näaot publikt Werk, hwaraf dest ägare directe eller' indirecte b irma sadan inkomst som Bewllining crlägger; besttikom stola widkännas en särskild statt och sälunda de - Den 5 Jamrani. z6r betali twenne gänger; icke eller kan sädsnt uppmuntra lnrätlonde och samlande af Bckparn.gö, Brandstade- och Andre Föriäkringg-londcr, till ersättande af olyckor, och understöd wld tryckande tilliäilen, fast mera more önskrUgt alt dylike lnräktnlligar hos oh kunde hinna ull en läd^n lullkomliqhek och styrka som irwldras innan man kan undwika alt till Utlänningen ärligen för Ahurancepremier betala tunnor Guld, som icke litel bidraga ^ till »var under-ballance och höga wexel cours.
Betrakta wi en del af de i UtstottetS Betänkande uppräknade särstilte Cohors tillkomst och ber sk.'ffe»het, fäsom Rikets allmänna och Stockholms -Stads enjkilta Vrandförsäkringö-Cahor, fa är» de helt och hällit sammaustjulne af Medborgare, och tillhöra dem som dertill bidragit, samt formera redan Kronans intrader af Bewillningcn i den man de dels öka, dels warda och försäkra hwarje individueö egendom, och dest deraf dragande inkomst, hwilk-n äter är normen för Bewilningssigillen.
Hander en olocka får den lidande stil ersättning af Zlhecurans-Cohan, och kan säledes för det aret icke asdragas samma förlust frän sin inkomst.
Slaten får således »verkligen Bewillnmg af denna Spar Caha, som icke kunde begäras eller tagas, om en siik olycka ej blefwe ersatt.
Pä si-re ställen ä landet äro Brandstodsstnrättningar redan sä'reglerade, att Hemmansägare ärligen killskjuta till samma Cahn, för att wld skeende olycka slippa en allt för kännbar afgift pä en gäng.
Ai samma egenskap lära ock de af Utskottet vmnämde Knekte-LegomedetS och Udde mankatSE-horne wara.
Dek more akt önsta att dyicka Ridd. och.AS.
Prot 5 B. exem 4Z - z6r Den 5 Januari». exempel <o!jdes ölwer allt, men stag of sädcmr Svarbötzor kunna tagas Bewillmng af Sta» ten?
euer ware det ej der samma som att minsta den säkerhet och drn knappa utdelning, bwarpä den genom cldöwäda eller annars o'yckhge gör sä billigt on^präk, och hwilken utdelning han i aila sall merendels m»d tärsulla ögon emotkoger? och hasme wl icke exempel dädr i ä-dre och nyare lider att dylika Casus, äswm ester samlad styrka lin flere tunnor Gulds belopp, igenom en enda stor olycka, medra» g'lS och c, warit tillräcklige att ens kill hässle-' fullgöra sine förbi- d-lfers huru mycket mindre stola de kunna uppfylla dem framdeles med en sä betydlig Benulinings-afgist ä deras intägt, äro icke d tze Cassör till sin natur blott D positlonsLontoir der Deltagarns ärligen och smäinngom insätta ar sin egendom lör att wid timande olycka ätertaga dem, och kan en fädan samlad sond, och dest ökande för äret, genom beständiga tillstött eller defl medels förrän'ande, kallis bebällen inkomst, sa länge ej sonden kan lullgöra sim förbindelser?
Hmu olämpligt more icke att en Brandlöf *ä'rmgs-Ec.tzn, som ena äret inhämtar l premier
N dr 100,200: deraf skulle edligt Inkomst tarissen, mgöca Bewilining L ,5^ procent med R:dr r 5,625; och päsöljande arer wid en inträffande be-yckia eldswäda wara oförmögen att ti» fullo ersätta dem lom sörlvrat sin egendom? kan det wäl billigas att pä kädant sätt öka den iidandes olycka, ell r kan nägot stäl uppaifwas som törnvar lör Utstotietö Korstag, att anst dcfle Caflor lika med private personers bebällna förtsenster?
jag t-or det lant, än mindre kan jag deltaga Uti Fö'st 'gck atk äterkalla den sormeliga försäkran om betneile »räa all efgist, som Kongl. Majus Reglewe ten ok dea LL Rars 1746 och Lkls r9 December 1807 lem» Nkk Den 5 Januari!. z6z N)L Stockholms Stads Brandsörsakrings-werk.
Uu della sall mäste wäl lika som l audre asscenden göras och i laglig ordning erhällne privilegier, och bibehållandet af en salunda tillerkänd befrielse, lik all annan ägande räll, sörbltfwa en därnere för allmänna säkerheten, ven BewillningsUrstottet pH flere andre ställen llkwäi icke anlett sig döra molera.
Skulle det stal
Utstotret anför för sikt l denna fråga saktade olika destuk, eller att Stockholms Brandförsäkrings, werk, redan lange nog profiterat of en sadan frihet, kunna jörswaga desi rätt till framgent bibehållande deras, fa kunde ock alla andra rättigheter blott de äro gamla och lange ätnjutne, med lika stal upphaswas.
Men k-var sturle wäl detta stadias Hwad Stockholms SjöÄHccurapceContvlr angar, sä kan jag af erfarenhet fäga, art den Bewillning, som wid 1802 ärS Riksdag pä« loves detlamma, assträckt inrättandet af audre jädane Afioclationer, och för detze iumpne ärlrae ett pär loa de N:drs Bewillning har en mär-gdubbel förlorats, hwilken annars stadnot t landet.
Det stal, som wid förra Riksdagen möiligen ku>de framletas, att taxera SjöÄtzurr» ceus inrättning, mä detzutom icke nu mera äderopas, dä Staten ärligen fäc Bewillning as Coatoirelö drhällning sedan den bland Jntretzenterne utdelad, söiöker hwae och ens behällna inkomst.
Det mätte e> elier wara billiar att twcnne gänger taxera en winst, som med sä mycken winst hittills sällan hunnit önver laglig »ränta, om den än hädanefter någon gäng skulle stiga derutöswer.
Pä witzt sätt är sörhällandet med JernContoiret enahanda, sedan till hwarje Bruks.ägare af behällningen ärligen utdelas något witzt per Skeppund Smide; och är, i min tanka, algstt för denna - Z64 Den 5 Januarii. na Cl ffz sä mycket vbitligare, som Delagorne icke kunna betagsS sin rättighet, att hwad dag stan hälji dela densamma; me» wunne »val Staten derä, ever manne icke Bewillningen al hwars och ens bebällna inkomst nu blir större, äfwen igenom det Närmgs-dlträde denna Costa lemnar en ålit mer och m-r attagande Bruksröreltt än af den vbttydliga Bewillning nu fbresiäS art uchä af dest sond; jag kan icke kwifla derpå, och bussar lifligen att man snarare an str ffa fädane Spar-fondrr, more omtänkt att animera vchffamla flere dolika tili LandtbnrketS och endre Näringars uppchmft ost) >örkattan, samt yrkar pä detzi ssäl, oit hwad un Förslaget upptagits om desse Werk och öfrige allmänna eller enffilte sammanflagne Castor pä Land och l Städer mä ogillas.
Beträffande äter ylcademiernes, Städernes och puvlique Wer^s Castor, hwars behällne iiikvmst anwä dcs tili aflöning, sä anser jag dem hwar för sig icke annorlunda än en af samfalle Löntagare gemensamt antagen Castcur eller Förwaltare, igenom hwars händer deras uppbörd gär, och 1>:§ kan läledeleS icke billiga, att Academiernc och d'str Castor, betala först af fammanlaade reyenuen va> sedan hwarje Löntagare särskilt.
Det förefaller mia alldeles som om ett Bolag cff 2 ä g personer först skulle betala af samfälta winsten, och schan hwar och en af sin anpart.
Utskottet har ock till en del insekt vbilligheten häraf, och tillåtit AcademlLrne afdraga sine Lönmgar och öfrige utgifter frän d>st totala inkomst; men dä denna till aldra största delen består uti dist ägande hemmans afkasta rung, ost) Ulkotlet ansett Academie-Catzan lika mch privat person för dem böra betala hwilket som stiger högst inkomst eller Skyddsafgift, sä ock Mar de - Den 5 Januari».
Z65 bchallne inkomsten ester nämnde afdrag blir obetydlig, ehuru den torre asdragen säwm stöld pä säkra Arrenden wcherlrgen ö werstiger den för hemman belöpande cstgstten efter 2 §. kommer pä detta w!s afg>tlen för hemmanen att lwenne gänger utgöraS; ena gängen af Aedemien etter 2 h. ocv andra gängen af Löntagarne, bland hwllkas inkomster en betydlig del utgöres lust af samma hemmans afkastning.
Dä Ukstottek bock fynes Hofwa medgifwlt att ä behällna mtomsten afgift icke^ 2 ne gänget bör äga unn, tä ryckes äiwen Skvddö-afgiften ej widare kunna komma l stägn, såsom m gäng uti den förra considererad.
Ukstottel har ansett Skyddsafqiken lvm en hemmanen ätsvlfande afgift, men som wiker helt strän principen, alt den likasom hela Bewillniligen ättölier personen och beräknas pä folkmängden jamt betz förmögenhet och titlständ.
Ehuru täledeS ut! t Art. 2 §. stär: denna afgift krafsar hwarje perjon, fast egendom 0. s w, sä menaS här likwal och borde rätteligen heta för deh ägande eller begagnande fasta egendom o- s. w. tom äfwen tydligen fäg^s utl UistotketS förra Betänkande samt utt >ngr»Hen till i Att. af Förordni-gen och i alla förestrifkerne om denna tillämpning ädogalöggeö
Der-öre betalar en ägare som brukar sitt hemman sielf blott z
R:dr dä en ägare fvm e> brukar sitt, tilijammanS med brukaren för lika hemman erlägga 4 R:dr; ena gängen erlägges Skydds-afgift a> det samma hemman t en fattigares hand, eller wld ett infallanbe sämre är, hwarlöre ett annat är af en förmögnare ägare eller wid en lyckligare störd ingel» Skydds-afgift utgär, enär den öfwerstigeS af inkomst afglften
Pä samma grunder fortsätter jag ock yrkandet att Zä6 Den 5 Januari!. att orden i Författningens i Art. 4 §. i t Mcm.
C wltaler och Coutal-t? mede! tillhörande 0. i- w. förändras till al! tast och !ös egendom tillhörande 0. t. w. 06) således äswen mnebegrlper ägande hemman, emedan Skydds.afafft ej kon existera utan i förening mci^ Znkomst-asgrft.
Och när Uistottet tilistorkte befrielse tor samtlige Fattig.in ram-mKars och fromma stiftelsers öfriga inkomster hök icke eiler ömarken af deras ägande hemmans afkastning afgift efter Tariffen N o l eller Skyddsasglst efter Tariffen N o 2 komma i srögo.
Den uti g Art. 2 Z. för Vesmärs anförande hoS Compromtzarierne bestämde lid efter Taxeringen, lika som för Beswärens samlande och afgö« rande inom en mänad derefter, är i mm tanka, fä tillräckelig och rymlig tilltagen, att för förlumman, Let af sädane BeswärS bemakande, hwarken sjukdom eller andra förfall böra sälön, Högloft.
Utskottet förklarat, kunna anses gilllige, till Verkande of ett helt ärS uppskof. Otålige missbruk skulle kunna äga rum, wid »röjningen as de sä kallade Laga sörfall, och Staten alltid bltfwa i owihyet huru mänga ätcrbetalningar komma att asgä frän bchäUnmqen det ena äret ester det andra; när hwor och en känner tiden till bäve taxering och missnöjes anmälan, kon -.visserligen sällan eller al.
Lrig sataste-ridm förloras igenom Verkligt hinder; vch dä ukwag ej giftveö alt tala esterät, blifwer hwar och en sä mycket mer angelägen att wara waksam.
Som i nxssnämde sf. tillika »Vilkorligen föreskr. fkves att Comvromissarierns inom 14 dagar eft. r mältiS företagande stola hafwa deisamma asLiocdt, si iger jag ftgdgandet i stulet af näst päföl jaep - Dett 5 Januaris. Z67 jandr g §. det Compromiflarierne hos Landshöldingen bör anmäla när nägot mäl ulöswer förenade uden pn deras ätgärd blir hwilande, jemte omständighekerne som sädant wättak, wara öfwerflödigt och innebära en werklrg contradiction emot det söregäende hwarest afwen är lagdt att Len mitznöjde sttt! pä dertill af Lompromitzen utsatt dag wara lörsedd med alla de bewis hsn kan och gitter till sin rätts styrko förete och om han brister harutr mä han dä wäl utan all ursäkt ff»lla sig sjelf för en mindre lycklig utgänq.
Af de förmänee som ätfölja afgörandet igenom Compromch, är onekeligen den gansta wäsendtlig att pä de trägne rwister winna snart flut; jag önskar derföre att härä mä fastas ali den uppmärksamhet äwmt förtjenar, hwariörutan sruktanswärdt framdeles som hittills beswär öfwer Taxeringar blifwa under pröfningen flere är gamla, samt Medborgare och Slaten derwid lika osäkre iom alltid af utdrägt lidande.
Dsremor, och söv att icke allt för mycket för» swära eiler tillstänga wägen för rättelses sökande i laglig ordning, torde ej allenast det os Uttkottet gjorde tillägg vm dagttrcctameme till Comvronnsfasterne böra förswinna, kä'.st man ej kan föreställa sig att någonstädes ställ saknas personer, som icke utan flik betalning wilja ätaga sig dct hedrande förtroendet att bidraga till rätt lsr uti
M dborgares angeläaenheter; utan ock stadnas att de Räknmaar, som CompromiHrrierne uppgöra öfwer deras Reskostnad böra iniändas till Landshöfdingens granstNiirg och fastställelse.
För öirigt instämmer jag helt och hällit uti de of Herr stigmannen Grefwe särskilt gjorde anmärkningar och reiervaiionrr, qngäende sä wäl Z68 Deri 5 Janlrarit. wäl rösträtkigheten för fränwarande hemmansägare l wal kill T>permgsmän pä landet, hwilken t mia tanka icke bör kunna dem förmenas svm om upphäfwondek af det anfwar uli z Art- i §. af Författningen äioM Husbönder kör sine Hemmans brukare, Torpare rch Arbetare, da defte ej sjelswe mäkta betala, hwilket lackes sakna ail arund, och wara desto obilliga» fom Husbonden nog drvgl ändock får widkannas sädane underhafwandes faltlgdom.
Detza mine oförgriplige tankar uli de hukwudsaklige delar der jag ej kunnat wara enie n ed Högloft.
BewjllnmgsUtssotletS nu asgifwaride Betänkande och korståg, dristar jag öfwerlemna ät Riksens Högloft.
Ständers upplösta granskning, t full tillförsigt alt gansta wäl inses förmanen och nödwändigheten af de antagne grunders , ej allenast anivändonde, 'i det ögonbltck da Skaten fordrar,en dubbel Bewillning emot hwad nägonsin förr utgått ai n större Folkmängd, utan förnämligast deras bibehällandc för en framtid och 'Mvecklmg dä till mera fullkomlighet än de nu « flere afseenden kunnat fä; och dwarsöre l spnnerhet är maktpäliagande att inga sädane afwikeller frän ben pä billighet och enkelhet bvggde princip medgifwas, som skulle nu sirap undergräfwa hufwudgrunden, göra hela arbetet osäkert och owerkstälibart, samt möjeligen wid nästkommande Riksdag och den dä utfärdande Bewillninas» Förordning föranleda till hela planens förkastande, lch luprs.
L. l^l.
Lsnresson. klx protocollo L.
O. ludman.
Pro, kroject till knrgnörink- sk ^sbsllen )§:o 1, inne» liLIIsncle sä vsl ^iiriik kor kkuxorin^ ork öeKLllen inkomst, som (lsicnl öfver Zeviilnim Zöns utZnenäe clereltsr ttf su^^onerLLte kolkmän^clsn i liVLi^e cisss.
Lisss. ^rlix Ar liz proqress l?cr oner 8umma. inkomst. afgift. afgitt-pr 1 16 Z2 8 250,000 41,666,^2 2 33 ,6 16 I 200,000 66>666^ 3? 3 so 24 - >7,Lov 8 8ov, 4 5 58 66 16 3 2 3- fo 1-f 11 45,400 36,700 3n,-66 Z2 30,58 3 ib 6 75 I — 24 95>2oo 95,Soo 1 7 83 16 I 12 12 58-540 73,17b 8l di 32 i 1 >8 -z!
Y4,ono 129,250 I > i 797,440 475,608! 16 liefse
Lis 'ser komma belt att fot- vinna, siisom utxarsncle att , Tkll-moKens btustrur m. m. rom e anses tili inkomst utan blott 8k)-66s-ssLltl ocb 2oo K:c!rs inkomst bestkmniei i Liasssn. 9 loo 1 24 ! 35,400 53-100 !
I» H2 24 1 40 14 46,100 84,5i6 !32 11 >25 2 8 Lircs 1; 10,700 2-3,183 16 1-2 i3?
!4 L 24 iZ 24,000 6a,oov i; I50 2 >0 13,300 37-683 16 14 162 24 3 8 i!Z 1I,Zoo 54,783 16 i5 17b 3 24 4,000 14,000 16 ^87 24 4 2 l 8,000 82,000 ^7 2o0 4 24 2: 4,000 18,002 ^8 2,6 ZL 5 r/s 6,100 30,500 i!) 233 16 5 24 2L 2,300 12,100 Lo 258 >' 6 6 12 2' 4 Sov 26,250 21 -8Z iL 7 »2 2,000 - 14,000 22 300 16 7 42 r> 4 > ^ 7 5" 3,820 29,925 23 333 16 8 3b 2- 1,800 15-750 ^4 366 32 9 42 za > rs 2,900 t 8,63? 24 2, 420 r > 2L 1,200 13,200 25 450 12 32 2 150 27-233 16 «7 5 oo 14 16 2,002 28,666 32 ^8 600 15 3 L,00o 30,000 29 700 21 4o!Litcs 3r 1,502 32,75» oo 8«v 26 sr I,2bo 32,500 21 ! 900 -0
I 3^ 1,000 3o,v0o ZLjiooo 3s ! 34 400 3i,5vo Iransport 995-24» '.^r-bL? 24 Ridd sch Ad. prsk. 5
B» 4Z » ;z Den 5 Januarik.
OtSL5, ! ^rlitz inkomst. ^1 litz Zftzilr. protzlsrs. sltzikt-pr. personer. 8 umm 2 1 rsnd^ort 995-24° 1241,837 24 33 1,200 45 3^ So» 36,ooo Z4 1,400 56 4 750 42,000 35 I,6o° 68 4-4 500 84,000 36 i,8oo öi 4i 450 ,6,450 Z7 2,000 95 4i 400 z8,ooo 38 2,500 125 5 850 48,750 3y z,000 157 24 54 800 47-250 40 ;,5«0 IY2 24 5- 250 48,125 4l 4,000 2§0 bL 200 46,000 42 4,500 L70 6 I bo 40,500 43 5,000 3l2 -4 e: 120 37,600 44 5,500 357 24 61 100 Z5-750 45 6,000 405 6L 8<7 32,400 46 6,5oo 455 7 60 27,600 u? 7,000 507 24 74 40 2»,zco 48 8,000 600 7^ 83 iy,8oo 999-82Z 1827,012 24 riem, rom supponera stzg srlitz inkomst krZn 9000 till ock me6 20,»00 p.:cl gro etter kärrs Isöellen U^PtSZNS - - .
I77> 192,155 Lumms ^ 1000,000 2019,167 24 NB Frän och med y,ooo lill och med r6,coo R;dr ärlig inkomst okes r procent för hwarje roo
Rdr, säleves för y,ooo R:dr procent, i,ovc>
Rdr 8 procent, och sä widare, men deröfwer frän och med 17,000 R.dr till och med 20,000 R dr vkes r procent, sä att 17,000
R.dr betala 9^, 18,ooo R:dr 9S procent, och sä widare.
För hwarje 1,000 R:dr öfwer 20,000 R'dk ärlig inkomst förhälies ester förra Tabellen, Lades pä bordet.
Upplästes följairde; Den 5 Januarlt. Z7I Utdrag af Protokollet, hällit hos Rik» sens Högloft.
Ständers Brnco-Ulstort den i8 December 1809.
S. D- Högloft.
Ridderskapet och Adeln, har under den 7 i benna mänad, till Ba^coUrskoctet behagat remittera, Herr Mmoren Friherre ^ vv. till Högloft.
StatsUtstottets Prv* tocoll ina isne särsktlte yttrande med bifogade Cal» euler, rörande wälbemälle Utskotts för RiksStaren och RiksgäldsLoncoiret utarbetade, samt tili de Resprctlve Ständen uppgifnc allmänna Financeplan.
Öfwer de uti berörde plan, till Bankens 3tgärd och befattning svreflagne omständigheter, har BancoUkffottet söre detta hast äran, att tull de Re» spective Ständen afgifwa dest wördsamma ut» läkande.
BancoUlskottet har derwid, med afseende 8 Rikets föreställe högst trängande behof ej kunnat undgä, att lill de Nespccuve Ständcns upplysta vmpröfning underställa om icke ett ytterligare bi» träde ifrän Banken, till ett belopp af nägvt öfwer 2 Millioner R dr, mätte fä äga rums För BancsUtskottet blefwe det synnerligen tillfredsställande, om jemlikt Herr Friherre L^iljenci-Ältt2'8 uppgjfne Förslag, nödwändigheten af Bankens widare tillskott kan inskränkas till blott
Disconterings-rättighet wid förefallande behof, pä högst En Million Riksdaler.
I sädan händelse, kan BaticoUtstoltet likwäl ej undgä, att uti liqviden ös» wer utaftigneringarne och Jnsätkningarne ä en sä» dan Discont-räkning, fördehälla enahanda Ränta, som för Bankens öfriga Förfkotter till Statö-wer - I72 Den 5 Januaris. ket bliswer faststäld: ätwensom, att Banken/ igenom berörde Discont,rätt, b jswer lfrätt alik widare understöd till Slaten, ftjsallod. Hworöfwer Utdrag of Protocofet, t!l! de N-specstve Ständer: expedieras skulle.
Ar och dag som förr stufwlt star Ester bef-llning kl. l-jblLinAillL. ttidray as Protokollet, hållit dos Riksens Högloft Sanders BankvUtstolt den :8 December 1809.
S- D- De Nespecttve Skändcn hofwa rist Bankolltstottcts utlärande remmert Kongl. P.LjuS Nädrga proposition lill Riksens L tänder, of den i sistl November, angående D-ckjernSBergsiagernes, af siere tillstötte vwckltge cmäändtgheker !vrrrsakode högst äswentyrliga belägei>h <t, jcmrr nödrvändlghetm, att till samma för Riket angelägna Närings uptäklhällonde, en Summa af roo ä 25VO00
R:-r mätte anstäs, för att salom flan, emot ltnbrige
Ränte och bera nings w-irkor, tilt m>- ranämds Bergslagers understöd, of Kongl. Marst cnwändas, och lill Hytt,lagen urdelas, emot sädane säk rherer, so-n de kunna lemna, och Kongl.
M,j:t sinner arrtagiige.
Banco-Utffotk-st har ej wela! underläta, att olwer Lerin ämne infordra jemwä!
Herrar BancvFuiimäktlges yttrande, som häryos dlfogas.
M jst har i Noder täckts framställa, ei mirdre T-chernsBerLslagerneö ofelbara behof of nägvn flu r c t män hjelp, fä framt de stola tums räddas ifrärr underårig, Wder» oerjätreliga sölje Den 5 Januari!. lust, jom saknaden af det äskade understödet stuste Ådraga bäde Riket i gemen, och en mängd nyttiga medlemmar af Samhället > fynnerhtt.
Denna Huswud närings jnaro upphje'pande jfran Letz iräkade waomakst fm-l B > c.Ut;kol'et, af sadan antedni g, döra betraktas, rcke iäsvm nägot berörde handtering eofkckr rörande »o e-näi, ulan i sammanhang med de a st ter, som lör dek hems uop» rätthällande, ej sa ulurast ä-as Dä BancoUstoktet sä!'d'§, under en jädnn ftmpunkl, ej kan ar-se den, af Herror BancoFustmäknge fvreftagne fucceftva Utlänrng endast tlll Tl ckjernrB-rgs ag cne, utaf den Summa, stm i asbetalning 3 Bankens äldre FasitghecS-län inflyter, kunna emot B ras» tagernes närwarande pr hånle behof af hjelp, dltjwr tillräckligen swatande; och sedan BancoU ffsttet, uri dest wördf mma utlärande öfwer dea delen af Högloft.
StatkUtlkottets Allmänna Finance plön, som äfystar ytterligare biträde» strän Banken, yirrat Len förmodan, att af de sälom oumdäcliga aniedde 2,245 yoz R,dr, l sali Rosenö Högkfl
Slä der funno godt ctt en dylik Summas ulb-k..tiilng bewilj ', nägon buystig hel, stullc pä en eller annot sätt, till mirstststng af Bunkens Utgift, kunna besparas: wägar BaucoUlfkottet nu, t sammanhang dermed, de Re'pccilve Skändens upplysta vmplöming underställa, huru wida, och l hwad män, TackicrnsBergslagrrne mäga af den l sä mätta besparde Summan sä understödst s?
Skulle ater, emot U skottets förmodan, nägon biträdes-lillaäng för Tacrj-rn-Bergslagecne » denna wäg, sig icke förete z kan Bancclstftoklet ej underlåta, otc till de Respectlvc Skändcns gunstdenägna Hmprösniug och sörorLnandr östverirmna» vm Z74 Den 5 Januarkl.' om icke för detta högst angelägna behof en i jemförelse emot olla Bankens till Staten meddelke För» skotter, obetydlig tillökning af Trehundrade Tusende Riksdaler, mätte fä äga rum z hwarwid l sadan händelse enhanda Ränte- och äterbetalninas-willkor kommo att häftas, som för Bankens öfriga Förffolter till Srats.werket, blifwa faststäite. Twenne Ledamöters, till Utskottets Protokoll jngilne, enstämmiga yttrande, är efter gjordt förbehöll, härhos bifogad!.
Är och dag som söre tktlfwll stäk.
Ester befallning kl. lkalsmZlus.
Till Protocollet den i8 December 1809- TockjernsBergslagerne tillmerka wid ungefärligen l2o Hyttor efter ett medium of >o ärS bläsningar omkring 250,000 Skeppund Tackjern, oc!> utgöra ärligen i Tionde t.ll Kronan^ circa io,oc)O Skeppund, som efter g N:dr per Skepp, gör en Summa af zo.voo N:dr Banco, utom 5,000 N dr uti Bewillning.
För näfta är och alli framgent, skulle dennna inkomst otrolige» minstas , om pennloge-Iän vä förmänliga willkor ej skulle erhällas.
Ibland skäl för bifall till det föreslagne Länet, mä nämnas: att de tillgängar som den farmögne haft besparda frän den goda tiden, nu äro aldeles medtagne, och mäste wara det, när en tunna Spannemäl i w-tzr Bergslager blifwst betalt med 7 till 8 Sk:p.
Tackiern och andra sörnö-enhets-waror t samma förhällande; och strän den fattigare äter, har de mäst vumgängeliga Lösöre-persedlar, Boskap ost) Dragare, bliswit för skulder hortpantode, och till ett ringa pris förlä de, hwilket HM likwäl kuaaal afwärja dm hän ägt tillfälle, Den 5 Januari».
Z75 att fä uppbära
Län pä sin fasta egendom: att Bergsmannen i allmänhet hwarken af förläggande Borgare eller Bruksägare, ej nu som förr, kan päräkna något Penninge-svrsträck: att han, som Bruksägaren, intet sär läna i Banken pä sina efecter, icke eller äger han nägon ZernContoirels Fond, akt tillita; med ett ord: att han ar utan ali penmnge-tillgäng, sH wäsendteligen nödwändig, om Näringen stall kunna widmakthällaS rrv äaa beständ; och slutligen att t alla tider det ansett nödigt, att widtaga någon anstalt till dch upphjelpa»- de af allmänna medel.
Pä länen bör ej tagas mera än z procent och g procent afbetalning ärligen pä
C pitalet lill nästa Riksdag, dä Ständerne äga att taga den widare befattning härmed, som kcn synas lämvelig; till säkerhet för Länen lemnar hwar och en Inteckning uti sin Egendom sör sä stor Summa, han erhäller, och om sä skulle fordras, borgar hwart