Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid förnyad föredragning af så väl Bevill. ningsUtskottets den 16 dennes afgifne samt den 17 i samma månad eftermiddagen på bors det lagde Utlåtande öfver de innom RiksStån* den gjorde Anmärkningar emot Utskottets den 23 sistledne Januarii meddelte yttrande, angå» ende grunderne för den Allmänna Bevillnin, gen, som ock af Allmänna Besvärs- och OeconomiteUtskottet6 den 21 sistledne Februarij afgifne samt den 17 dennes eftermiddagen på, bordet lagde Betänkande, öfver föreslagne än;
Herr Örnbergs Motion , om tillåtelse att i Bai quen få utbyta Svenskt Guld~ och Silfvermynt mot omyntad metall, är så mycket mer billig och välgrundad, samt förtjent af bifall, som eljest intet lagligt sätt finnes att begagna detta Mynt så länge det ej är gångbart i allmänna Rörelsen.
Låna ut SpecieMynt kan man ej våga, i osäkerhet om hvad mynt man i återbetalning kan erhålla, hellst det, förmodligen till följe af Lagarnas obestämdhet i detta ämne, ännu tyckes bero på Domarens skön och godtycke, •m en skuldförskrifven summa i Silfver skall lien 19 Martil.
Mytrprägel; hvarföre jag anser högst nödvändigt att i Banquen öppna en utväg aft kunna utbyta Svenskt Speciemynt mot opräglad och oanvändbar metall.
Herr Grefven och LandtMarskalken hemStällde, om Ridderskapet och Adeln ansåg de af Herr Cederskjöld! gjorda Anmärkningar hindra antagandet af Utskottets Betänkande, samt på sådan grund behagade detsamma, jemte Anmärkningarne, till Utskottet återremittera.
Uppå derefter af Herr Grefven och LandtMarskalken förnyad Proposition, blef Banco - Den 19 Martil Utskottets Betänkande, tillika med de dervid gjorde Anmärkningar, till Utskottet återremit* teradt.
Föredrogs å nyo BancoUtskottefs den ro. sistledne Mars afgifne, samt den 1 7. i samma månad eftermiddagen på bordet lagde förnyade Betänkande, i anledning af Aterremiss utaf frågan om förlängning i Prsescriptionstiden för Låns omsättning i BancoDiscontVerket.
Herr Strussenfelt, Michael, och Herr Munck af Rosenschöld, Ebérhard, jemte andre Herrar Ledamöter, atihöllo att Betänkandet måtte yt-i terligare få hvila på bordet till nästa Plenum; hvilket, uppå gjord Proposition, af Ridder. skåpet och Adeln bifölls.
Föredrogs å nyo ConstitutionsUtskottets den 5 dennes aflåtne samt den 17 i samma månad eftermiddagen på bordet lagde Memorial, innefattande svar på Ridderskapets och Adelns Återremiss af Utskottets den 30 sisledne Januarii meddelte yttrande, angående Represen* tationsfrågans närvarande skick.
Jag anhåller blott att få till Protocollet anmäla min i ConstitutionsUtskottet afgifne Reserva; tion , enligt hvilken jag icke ansett Konstitutionsutskottet vara bundit af Riksens Ständers Dm 19 Martu. 301 'vid sista Riksdag fattade beslut om nödvändigheten af Statistiska upplysningars infordran-' de, innan Representationsfrågan kunde till någon vidare handläggning förekomma ; ty då skulle ConstitutionsUtskottet äfven vara bundit af Styrelsens välbehag, i anseende till dessa upplysningens förskaffande, och således vara i sina Lagstiftande arbeten beroende af executiva Magten.
Jag tror utomdess att för utarbetande af en plan till en ny Representation icke behöfvas så i detaillen fullständiga Statistiska upplysningar, utan anser att lör detta arbete äro de upplysningar tillräckliga, som vi redan äga.
Herr Grefven och Landt Marskalken heniJ ställde, om icke, sedan de öfrige trenne Respeelive RiksStånden vid Utskottets den 30 sist-; ledne Januarii meddelta första yttrande i äm net redan låtit bero, Ridderskapet och Adeln behagade, äfven för sin del, uti enahanda bei slut nu mera instämma.
Vid förnyad föredragning af Statsutskott tets den 4 dennes afgifne samt den 14 i saini 302 Den 19 Martti ma månad på Bordet lagde Utlåtande , ofver gjorde Motioner angående Medens beviljande ät Herr BergsRådet Friherre Hermelin j blef samma Utlåtande, uppå derom af Herr Grefven och Ordföranden fram tälld proposition, af Ridderskapet och Adeln giltadt.
Jag får anhålla, icke allenast att Ridderskapet och Adeln täcktes till ConstitutionsUtskottet remittera några af mig till ändring i Grundlagars ne uppgifne Förslag, hvilka jag uti ett försegla dt Convolut härhos torde till Protocollet få aflemna, utan ock, att ConstitutionsUtskottet måtte anmodas att, så fort sig göra later, till RlksStånden inkomma med Utlåtanden öfver de flera från samtelige RiksStånden till Utskottet remitterade AnmärkmngsMål, på det de åtgärder, hvilka ConstitutionsUtskottet, i afseende på RiksRätt, eller Riksens Ständer i öfrigt kunde finna nödige i anledning deraf vidtaga, måtte kunna , innan Riksens Ständer åtskiljas, till verkställighet befordran Friherre Cederström, Jacob:
Enligt 81 §■• i Regeringsformen få icke frågor om ändring uti Grundlagarne uti Ståndens Flena väckas, utan böra hos Riksens Ständers vid hvarje Riksdag valda ConstitutionsUtskott anmälas, och kunna således icke eller några Förslag till Grundlags-förändringar, med undantag afKongl. Majhs derom aflåtne Nådiga Proposition, fråa Den 19 Martti. 3®3 Ridderskapet och Adeln till nämnde Utskott remitteras.
Friherre Staél von Holstein, Corfitz Lud~ vig:
Herr Cederskjöld, Pehr Gustaf: Jag in stämmer fullkomligt med Herr Friherre Cederström deruti , att den begärta Remissen till 3^4 Den 19 Martil.
Utskottet ej kan beviljas, hellst t Regeringsformen uttryckeligen stadgas, att frågor oin ändiing i Grundlagarne ej få i Ståndens Plena väckas, Enskilt Riksdagsman får vända sig directe till Constitutionsötskottet „ hvilket, om det gillar Motionen, äger att till ; Stånden med Förslag till ändring i Grundlagarne inkomma; eller, i annat fall, svara den Riksdagsman, som frågan väckt.
— Herr Friherre Anckarsvärd måste således aflemna sin skrift omedelbarligen till Constitutionsötskottet.
Men deremot instämmer jag med Herr Friller, re Staél i tillstyrkan af bifall till Herr Frihet, re Anckarsvärds anhållan, att
ConstitutionsUt6kottet måtte anmodas med det snaraste utlåt» 6ig öfver de senare anmärkningsfrågorna.
Herr Grefven och Ordföranden lät uppläsa 81. §• i Regeringsformen samt förklarade, det Friherre Anckarsvärd ägde att uti Constitutionsötskottet anmäla de af honom förut omnämnde Förslag till ändring i Grundlagarne j hvarjemte Herr Grefven och Ordföranden hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln, med anledning af Friherre Anckarsvärds anhållan , behagade anmoda Constitutionsötskottet, att så fort sig göra låter till RiksStånden inkomma med Utlåtanden öfver de flere från samtelige RiksStånden till Utskottet remitterade anmärk? ningsmål.
Grefve Mörner-, Carl Stellan; Tåg utbeder - Den 19 Martil. der mig få anmäla, att Allmänna Besvärs- och Oeconomiaeötskottet, hvarest jag har den äran Vara Ordförande, för närvarande mäst slutat sina arbeten, samt att af tvåhundrade till detta Utskott remitterade mål endast 2 eller 3 återstå.
Jag har trott mig böra anmäla detta, så att det inträffade dröjsmålet icke må Oeconomimötfikottet tillskrifvas.
Fri herrö Stael von Holstein förnyade sitt förut gjorde anhållan, om en erindran till Starsoch Oeconomifeötskotten, att med första afgifva Utlåtande öfver dell till dem remitterade fråga angående TullVerkets Organisaiion.
I anledning af Frig herre Staél von Holsteins anhållan om en påminnelse till Stats- och Oeconom ^Utskotten om skyndsam pröfning af frågan, angående TullVerkets Organisation , forde jag få tillkännagifva , att detta Mål uti StatsUtskottets Inkomst-afdelning redan till handläggning förevarit, samt efter en eller tväune
Sess oner lät rer blifva slutel gen i Afdelningen afgiordt.
Prat. IV. B.
II Afd- 39, 40. 3<j6 Den 19 Martti.
Friherre Stael von Holstein yttrade, det han, efter den nu meddelta upplysning, angående det skick, hvari frågan om TullVerkets organisation sig för närvarande befinner, afstod från vidare fullföljd af sin begeäran om påminnelse till Stats- och OeconomiasUtskotten, Upplästes och lades på bordet följande från Allmänna Besvärs . och OeconomiteUtskottet den 25. sistledne Februarii allåine Be* tänkanden: 1:0 I anledning af Hans Excellence, Herr Grefve Lars von Engeströms Motion , om en fristad för sådana Personer, hvilka mindre af elakhet, än af tillfälliga omständigheter förlorat medmänniskors agtning ; deruti Utskottet hi mställt , att enär Kongl. Maj:t genom Nådig Proposition föreslagit inrättande af Coryectionshus i Wadstena och Borgholm , samt det vore att förmoda, det ettdera af dessa, eller måhända bägge, varda så organiserade, så att de kunna blifva svarande mot det ändamål Hans Excellence Herr Grefve von Engeström framställt j ansåge Utskottet
Resultater* ne af nyssnämnde anstalter böra afbida®, innan. några nya vidtagas ; dock hafva tvänne af Utskottets Ledamöter, Herrar Prostarne Rabe och Kolmodin , i denna fråga varit af skiljagnga meningar, samt tillstyrkt bifall å den gjorda Motionen. 2:0
I anledning af väckt fråga om för - Den 19 Martit. ändring i Mätnings-sdttet af Säd och Halm j deruti Utskottet yttrat sig, af anförda skäl, icke kunna tillstyrka någon ändring i nu gällande mätnings-sätt eller Målkäril j men der* emot, i fråga om förändring af bestämmelsesättet vid lefvereringen af Plalm, ansett sig äga anledning föreslå att en vigt af tvänne Ltptd tor en torr Halmkärfva må antagas såsom rättesnöre vid alla till Kronan skeende Halmlefverartser , samt att Riksens Stander må hos Kongl. Majk i underdånighet hemställa denna nu föreslagna grund för en i detta ämne blifvande Författning. 3:0 I anledning af Riksdagsmannen Pehr Bengtsons från Halland uppgifna Förslag till jemnkning i BåtsmansRoteringen innom berörde
Län } deruti Uiskottet yttrat , att sorn Utskottet , uti dess under samma dag afgifnå serskilta Utlåtande, i anledning af Kongl. Majus Nådiga Proposition uti enahanda ämnen, hemställt att vprkställigheten af ifrågavarande
Ro* tejeninkning måtte i underdånighet öfverlemnas till Kongl. Majus eget Nådigste godtfin. nande j ansåge Utskottet deraf följa, att Pehr Bengtsons Förslag icke erfordrade någon åtgärd. 4:0 I anledning af Riksdagsmannen Lars Olsons från Calmara Län Motion att, med undantag af Säterier, Boställen och PostHemman , alla andra Hemman böra deltaga uti Kronoskjutstrings - Brefbärings- och KronOFjerdingsmans-besvärét e.ler andra dylika Ö* nera, som Jord i allmänhet åtlöljaj hvilket 3®g
Den 19 Martil.
April 1816, angående överenskommelser rörande Presterättigheter ; deruti Utskottet hemställt, att Riksens Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet begära, att som uti Högstberörde
Grefve vnn Schwerin, Fredric Bogislaus , anhöll om Ridderskapets och Adelns tillåtelse , att få i ett sammanhang till trycket befordra ålit hvad uti frågan angående en förändrad NationalRepresentation, hade vid denna Riksdag hos Ridderskapet och Adeln blifvit yttradt; hvilken anhållan, uppå af Herr Grefven och Ordföranden gjord proposition, af Ridderskapet och Adeln bifölls.
Den 19 Martil. 309 Justerades följande : Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, den 19 Martii 1818.
S* D. Beslöt Högloflige Ridderskapet och Adeln anmoda ConstitutionsUtskottet, att , så lort sig göra låter, till RiksStånden inkomma med Utlåtanden öfver de flera, från samtelige RiksStånden till Utskottet remitterade Anmärk-' ningsMål.
In fid.m ProtocollI O, J.
Öppnades Herrar Electorers Lista tili Val af en Ledamoj i Lagutskottet efter 310 Den 24 Martii, / m. N:o 814 Herr Gyllenhaal, Lars Herman, Assessor , och betalius dertill hafva blifvit utsedd N.o 2246 Herr von Stahl , Samuel, Lagman.
Justerades Pleni-Protocollet för den 7. dennes 16r_ och eftermiddagen Friherre Stael von Holstein, Corfitz Ludvig, anhöll ett iå till trycket befordra sitt den 7. dennes eftermiddagen ingifna Memorial, angående rätta förståndet af 90 §, i Rfgurings Formen, hvilken anhådan, uppå af Idert Grefven och LandtMarkalken gjord Proposition , af Ridderskapet och Adeln bitalis. » Herr von Greiff,J Johan Ludvig, hade ini lemnat ett Memorial, hvilket upplästes, så lydande:
Art. i Förordningen af den 13.
April I8c8, angående Jagt och Djurfång , nödgas jag-å nyo upprepa de tankar, som af mig förra Riksdagar , i samma ämne blifvit yttrade, och tillägga, att hvad jag i öfrigt kan hafva att erinra, stödjer sig på den erfarenhet jag, genom ett mångårigt bemödan* Den 2 4 Martil, /. m. 311 de, förskaffat mig om Odjurens vanor och in-i stinct, för att deraf bedömma de säkraste methoder att fånga och förminska Odjurens antal, och som jag funnit den föreslagna förändringen rakt stridande emot ändamålets vinnande, så torde benäget tillåtas mig få göra er) jemförelse emellan de vanliga |agtplatserna eller Vinterskallen, och de i dessas ställe föreslagna Sockne- och Sommarskallen och öfrige anstalter till Odjurens ut ödande, som orden uti Ut-' skottets Betänkande lyda.
Till Vinterskall fordras Jagt-tyg, hvilka Utskottet tror medföra en betydande kostnad, men då det är gifvet och med sanning enligt, att ett Jagt-tyg kan förfärdigas med högst 2 R:drs utgift af Hemmanet i Länet, och kan begagnas minst i 50 år, så är ju denna kost»; nåd ganska obetydlig , äfvensom Bodar till Jagttygens förvarande, emedan de merendels förvaras i allmänna Byggnader, och i de fle-i sta Län uti öfverflödiga rum och vindar uti LandshöfdingeResidencen.
Jag ponerar, att uti ett Län , som består af 10 Härader, endast 6 Vargar om året på detta sätt dödas, Den 24 Mar t ii, f. m. trenne par Vargar äro da undanröjda, som el» jest ynglat och upp*ostrat 5 å 6 ungar hvardera, och hvardera kullen öfver Sommaren minst förstört 30 större och mindre Kreatur* harman då bättre kunnat använda 3 Vinterdagsverken, än då man bidragit till en behållning af minst räknadt 90 Kreatur i den kretsen , der Odjuren uppehållit sig öfver Sommaren , om dc f^tt vara vid lif ?
I öfrigt får jag nämna , att en Jagtplats är försedd med uppränsade linier och rättelser, innom hvilka Odjuren genom betning dragas tillsammans} sporrsnön tjenar Jägarne till rättesnöre, då Vargarne med säkerhet kunna in. stängas med Jagttyget, och då afjagningen förrättas, anlöres Folket, under tillsyn af Jägerioch Kronobetjening, med noggrannaste ordning, och sällan aflöper ett sådant Skall, att icke några Odjur tillsätta lifvet.
Sockne- eller Sommarskall deremot, kun: na ej anställas annorlunda än på måfå eller efter anledning, då Odjur redan gjort skada; i sjöar och vaf.udrag hindrar Skall Folket hålla behörig ordning vid afjagningen , som häfver den följd , att Odjuren undkomma hvart som bdlst.
Säd och gräs nedtrampas, ovarsamhet med Bössor och flera oordentligheter kunna svårligen förekommas, då hvarken jägeri- eller Kronobetjening behöfver vara närvarande, och manne det icke vöre vådeiigt och emot Lag stridande , att tillåta Folksamlingar utom Landshöfdingens vettskap?
Qhta kan ett Sora - Den 24 Martil, /. m. tnardagsverke vara svarande emot 3 Vinterdagsverken, och hellst då ett Sommarskall ej tjenar till annan nytta, än, då det lyckas väl, man kunnat drifva Vargarne till sina grannar för att äfven beskatta dem, i stället för att utödas och utrotas, få behålla lifvet, och till ett annat år mångdubbelt förökas, Sedan jag igenom denna jemförelse tror mig tydeligen bevist orimligheten af den föreslagne förändringen, återstår för mig alt anmärka något om de lämplige anstalter, Utskottet Iror sig känna , jemte Sockneskall , vara tjenlige till Odjurens utödande och utrotande.
Ofta hör man sägas, som skäl till Odjurens 3U
Den 2 4 Martil, /. m. förökande, att JägeriBetjeningen ej fullgör sina skyldigheter.
Om Riksens Ständer 1809 gjort mer afseende på hvad jag då proponerade, nemligen:
Att sätta Jägeristaten på niilitarrisk fot och gifva dem eti Reglemente. så för Sk ogsskötseln , sorn i Jägerivägen ; så hade Konungen nu hafvit J2 å 1500 goda Skyttar och vägvisare “att tillgå i krigstider, som deremellan ej kostat Kronan det ringaste, och Staten haft kunniga och nyttjga Tjenstemän.
Remitterades till Lag- samt Allmänna Besvärs- och OeconomimUtskotten.
Den 24 Martti, /. m. 315 N:o 322 Friherre Anckarsvärd, Carl Hinric, Öfverste.
FÖredrogos å nyo och gillades följande Allmänna Besvärs- och OeconomireUtskottets afgitne, samt den 19 dennes på bordet lagrie Betänkandtn: 1:0
Af den 25. sistledne Februarii i anledning af väckt fråga om en Fristads inrättande för sådana personer, hvilka mindre af verkelig ondska och elakhet, än af andra tilltällige orsaker förlorat medmänniskors agtning. 2:0
Af den 20 sistledne Februarii, i anledning af väckt ifråga om förändring i mätningssättet af Säd och Helm. 3:0
Af den 25 Sistledne Februarii, angående väckt fråga om grunderne för en företagen jämkning 1 BåtsmansRoteringen i Halland 40
Af sistnämnde dag, rörande väckt fråga att med undantag af Säterier, Boställen och PostHemman , alla andra Hemman böra deltaga uti KronoSkjutsning, Brefbärings- och Krono Fjerdingsmans- besväret eller andra dylika Qnera, som Jord i allmänhet åtfölja.
Den 2 4 Martti, f. m. rii afgifna samt den 19. dennes på bordet lagda Betänkande, i anledning af väckt fråga om nödvändigheten af förklaring i vissa delar af Kongl. Majits Nådiga Kungörelse den 3.
April 1816,0111 öfverenskommelse! rörande Presterättigheter.
Herr von Hauswolff, Carl 'Gustaf Reinhold: Om Högloflige Ridderskapet och Adeöi samt de öfrige Respective RiksStånden skulle finna skäligt bifalla Utskottets nu upplästa Betänkande , hvarigenom tilIstytkes fastställelse af de äldre Contracter, hvilka emellan Herrar Pastorer och vederbörande Tiondegifvare om en bestämd Tiondesättning blifvit träffade } får jag dock äran anmärka det förbehåll, hvartill serskilda omständigheter föranleda, att Gottland i denna del må fiån Rikets öfrige Provmcer undantagas, emedan å sistberörde
Land ifrån äldre tider tillbaka emellan Tionde-tagare och Tionde-gifvare varit stridigheter, hvilka sluteligen under Drottning Christinas tid genom Regeringens bemedling blifvit pä sitt sätt bilagde eller rättare sagdt tills vidare döfvade, medelst en upprättad afhandling eller så kallad ConventionsStadga, sorn dock icke vunnit sanction för evärdejiga tider, utan sedan Kongl. Majtts och Kronans andel i Tiönden jemväl blifvit till Gottlands Presterskap öfverlåten , har presterskapet vid hvarje Regementsförändring sökt oell vunnit ytterligare prolongation af förberörde ConventionsStadga och Donation.
Men vid Högstsalig Hans Majit Konung CARL Xlllis , Glorvördigst i åminnelse , upphöjelse på Svenska Thronet! är en sådan prolongation
Den 24 Martil, f. mi 31?
Presterskapet icke förunnad, af orsak, att på Gottland, såsom å flera ställen i Rikets öfrige Prövincer, fråga uppstått om en bestämd, mera lämpelig Tiondesättning, och i anseende lill åtskilliga obehagliga stridigheter derom, så väl Högvördige PresteStåndet, som öfrige Respective RiksStånden vid sednare Riksmöten, i underdånighet begärt Konungens Nådiga bemedling } äfvensom angående ofvanberörde ConventionsStadgas kraft och verkan uppstått tvist , hvilken, j mte serskildt förslag till en lämpelig och billig utväg att Presterskapet på Gottland må hädanefter åtnjuta cn tillräcklig utkomst, utan att
Tionde-gifvare allt för mycket emot deras likar å Svenska sidan varda betungade, b lil vit i underdånighet till Konungens Nådiga skärskådande och afgörande, efter derom hällne Socknestämmor, öiveriemnadt.
Tiondesättning på Gottland, tid efter annan Törelupit, hörer icke egenteiigen till förevarande fråga j hvarföre jag den samma med allt skäl nu förbigår.
Och får endast väcka Högloflige Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på den vigtiga omständighet, att i händelse Utskottets Betänkande utan undantag för Gottland bi Palles, skulle genom advocatori-k tolkning den slutsats kunna framdeles uppgöras, att omförmälte så kallade ConventionsStadga jemväl derigenom vunnit den san.' elion, att alla öfverläggningar cm Tiondesätining på Gottland, och Konungens nådiga pröfning’ af de frågor i detta ämne, hvilka till Kongl - 318 Den 2 4 Martu , f. m. Maj:ts Nådiga afgörande blifvit hemställde, måste förfalla.
Jag förmodar således, a!c Högloflige Ridderskapet och Adeln upplyst inser nödvändigheten att det af mig projecterade undantag tor Gottland tillstyrka, och får derjemte utbedja mig, att, i anseende till sakens vigt4 denna anmärkning må med de öfrige Respective RiksStånden communiceras, på det, vid deras öfverläggning om Utskottets Betänkande, det försigtighets-steg, som jag hemställt, mai alla RiksStånden varda iagttagit.
Friherre Cederström, Jacob: Örn Utskottets Betänkande första gången nu är under pröfning, lärer det af Herr von Hauswolff fö* reslagne tillägg , hvaruti jag i öfrigt för min del fullkomligen instämmer, icke kunna af Ridderskapet och Adeln antagas, utan föregången Återremiss; af hvilken anledning jag får anhålla , att Betänkandet måtte till Utskottet återremitteras.
Herr Grefven och Dan dt Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg de vid O.-conomiteUtskottets Betänkande gjorda Anmärkningar hindra detsammas antagande, samt på sådan grund behagade Betänkande, jemte Anmäikningarne, till Utskottet återremittera 3 hvilket bilölls.
Sedan jag r,u mera granskat detsamma och dervid inhämtat, att den deruti föreslagna anstalt till Fångars forslande och bevakning är af stor vigt och nytta för det Allmänna, får jag utbedja mig Herr Grefvens och LandtMarskalkens Proposition till bifall derå.
Då Lagutskottet vid 18 r5 års Riksdag föreslog antagande af flere Gevaldiger i hvarje Län, att vid Fångars transporterande åtfölja till bevakning, yttrade jag den 5 Martii 1815 till Ilögloflige Ridderskapets och Adelns Protocoll, den tanka, att de föreslagne kostnaderne dervid blifva för Staten känbara, samt att ändamålet kunde, likasom hittills, ernås med andra anstalter; och ifrån de skäl jag då anförde och nu får åberopa, hämtar jag äfven nu betänklighet, att StatsUtskottets Betänkande bifalla.
Att, för Sextio G valdiger, tillstyrka ett Stats anslag af 250 Tunnor Spannmål årligen, samt dessutom 3a Skilling Banco Dag - 320 Deli 2 4 Martti, /. in. Tractaraente för KronoBetjente under resan med Fångar, som de nu äro skyldige af tjenstepligt utan betalning medfölja, blifver, vid nuvaran4 de förhållanden, en för Staten icke obetydlig utgift, som, till dess uppgående rätta belopp, icke en gång kan beräknas 3 och då jag medgifver, att den ringare
KronoBetjeningen vid nu tiliökte göromål svårligen medhinna att uppfylla den dem i Författningar föreskrifne skyldighet, att Fångar tili bevakning åt 'öija, skulle jag hellre önska, att i sådana och andra ändamål, flere KronoBetjente i Länen antagas, som äfven vid andra förefallande behof kunde biträda, än att TjenstemannaStaten så betydligen skulle ökas, utan att i någon annan väg hittills befordra allmänt gagn
Det med* gifves att allmänna säkerheten iordrar en noggrannare tillsyn, till förekommande af Arrestanters rymmande ifrån Fångförare, men jag gör mig förvissad , att ändamålet lika säkert vinnes, om Länsmännen eller Fjerdingsmännen tillhållas att beväpnade, genom deras District följa Arrestanter, som äro häktade för grölre brott, och dem, vid f istrictets slut, till närmaste KronoBetjent aflemna, ifan behof af den nu föreslagne kostnaden i Dagtractamenten och skjutsningskostnader, och hvilka Arrestanters antal torde blifva nog inskränkt, om denna föreskrift blott lämpades till gröfre förbrytare, såsom Mördare, Röfvare, JnbrottsTjufvar, samt Fångar, hvilka antingen rymt ifrån Fästningar eller Fängelser, eller i följd af Domar der komma att insättas, men deremot att vanliga Fångförare?
- Den 2 4 Martil, f. m. 321 förareOrdningen, i öfrigt i anseende till andra Förbrytare härefter, som hittills, biet iakttagen, Märkeligt förekommer det, att sedan Utskottet bestämt den stora GevaldigerSkaran, Utskottet likväl frikänner dem ifrån skyid'ghet att medfölja Fångar, ej mindre, då Arrestant ter innom hvarje Län föras till ransakning, till Krono hdckten eller till Straffs undergående, äu då någon Missgerningsman gripes innom Länet, elier lös person ertappas UtskotJ tets mening är då, att denna kostsamma
In.’ rättning blott har till föremål att säkraretransJ portera Arrestanter ifrån det ena Länet till det andra, hvilken förbindelse allena synes blifva alltför inskränkt och alldi les intet motsvarande de kostnader derföre fordras, då vården af Arrestanter i de flere föreskrifne fall, härefter som nu, skulle KronoBetjente åligga, i hvilka fall likväl vården af grofva Brottslingar är för allmänna säkerheten af lika stor angelägenhet, sorn vid Arrestanters transport terande
Vidare, och då jag vid en flygtig genomläsning så fattat Utskottets Betänkande i fjerde Momentet, som skulle Fångskjatsande Ridd. 0.