Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Collegium samt Stats-Contoiret i Nåder meddeldt, med befallning, att derom, genom Circulaire Bref, förständiga Kongl. Maj:ts Befall* ningshafvande till vederbörlig efterrättelse. 4:0
Om förhöjning i legan för allmänna Postföringen•, Kongl.
Maj:t, som till hvad Riksens Ständer i detta ämne fasställt , lemnat Dess Nådiga bifall, har derom, till kännedom och efterrättelse, förständigat Dess Cancelhe-Styrelse och Öfver-Post Direction. 5:0 Om Riksens Ständers Beslut, angående Lön-förhöjning för Lagmännen i Skåne och Blekinge} Härom hafva Kongl. Maj:ts och Rikets Ben 2/ April. Götha HofRätt samt Stats-Contoir , blifvit, till kännedom och efterrättelse, i Nåder förständigade. 6:0 Angående Riksens Ständers Beslut, om utbetalande till HäradsSknivaren Rydström af innehållet Pensions-be 1opp; Detta beslut har blifvit Kongl. Majrts och Rikets Stats-Contoir, genom Nådig Skrifvelse, till behörigt iakttagande meddeldt.
Och får jag härmedelst, på Nådigste befallning, anmoda Högvälborne Herr Grefven och Landt-Marskalken, att dessa åtgärder och beslut Högloflige Ridderskapet och Adeln meddela, Stockholm den 17 April 1818.
Ladcs på Bordet.
Herr Grefven och Lamh Marshallen hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln behagade klockan 4 i eftermiddag sammanträda för att på vanligt sätt utvälja Sex Electorer och tvänne Suppleanter, hvilka sedermera skulle äga att, enligt 108 §, Regerings-Formen, utse Comitterade till Tryckfrihetens vård.
Len 2r April. 107 * Vid föredragning af Högvördige PresteStåndets Protocoiis- Utdrag af den 15 dennes, innehållande: att sedan Friherre Mannerheim, Lars August, blifvit 1 behörig ordning vald, att å nyo vara Riksens Ständers Justitia Ombudsman, samt Commerce-Rädet O. Zenius likaledes blifvit utsedd att vara Justitiae-Ombudsniannens Suppleant, Preste-Sråndet beslutit anmoda Expeditions-Utskottet att för dem uppsätta behöriga Constitutorial å nämnde Befattningar; fann Ridderskapet och Adeln föi godt att, uppå derom af Herr Grefven och Landt* Marskalken framställd Proposition, uti enahanda beslut med Preste-Ståndet instämma.
Herr Grefven och Landi JlJarshaiien hemställde , om icke sedan den i 103 §.
RegenngsFormen stadgade omiöstning öfver Högsta Domstolens L damöter blifvit verkställd; Ridderskapet och Adeln behagade anmoda Expeditions-Utskottet att uppsätta en underdånig Skiifvelse till Kongl. Majit med anmälan det Högste Domstolens samtelige
Ledamöter blifvit 1 deras vigtiga kall bibehållne.
Friherre Steel von Holstein, Corfitz Ludvig:
Jag tager mig friheten ödmjukeligen anhålla det Ridderskapet och Adeln täcktes gifva ConstitutionsUtskottet tillkänna Ridderskapets och Adelns önskan att
Utskottet mätte låta till trycket befordra så väl de i Utskottet hällne Protocoll, som HaodL l
Den 2 t April. lingarne uti det till Utskottet remitterade Anmärknings-mål mot Konungens Rådgifvare i Commando-mål för Flottorne och Föredraganden för Krigs-Ärenderne, i afseende på det till Allmänna Magazins-Directioner. lemnade avertissement om utspisning af mjukt bröd åt Garnizon och Arbetsmanskapet i Carlskrona samt den i sammanhang dermed Magazins-Directionen sedermera ålagde skyldighet att åtlyda Kongl. Maj:ts, genom Dess General-Adjutanter för Arméen och Flottorne, utfärdade) Ordres, om Trouppers proviantering under Fredstid; på hvilken anhållan jag får utbedja mig Herr Grefvens och LandtMarskalkens Proposition.
Uppå derom af Herr Grefven och LandtMarskalken gjord Proposition, blef Friherre Stael von Holsteins berörde anhållan af Ridderskapet och Adeln bifallen.
Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomiae-Utskottens under N:r> 147 afgifne, samt den ix dennes på bordet lagde Memorial, i anledning af Herr Munck af Rosenschölds, Eberhard, till Utskotten remitteradé anförande, angående vidtagande af sådana medel, hvilka återföra välmåga innom Landet.
Ehuru korrt ifrågavarande Betänkande är, gifver det likväl anledning till måDga anmärk - Den 21 April. . 109 ningar.
För min enskildta del får jag erinra, att den af Högloflige Utskotten nyttjade rubrique å min Motion är orjgtig.
"Mm Motion var: ”Jag föreslår att Riksens
Ständer söka att upprätthålla och äfven öka vårt Sedelmynts värde, genom sådana medel, som, då de pä en gång bevara Egendomssäkerheten för Pen» ninge- så väl som Fastighets-ägaren, hafva en varagtig verkan, och bereda en framtida Realisation.”
Jag hemställer om denna Motion har till hufvudämne medel att befordra välmåga i Lan. det?
Åtminstone har jag ej haft det för afsigt eller till föremål.
Deremot var föremålet för min Motion, såsom orden lyda: upp. rätthållande af Sedelmyntets värde.
Det ar rm rkvärdigt att Utskotten ansett välmåga oell högt värde vara detsamma.
Jag har ej den äran att med Utskotten vara af lika tankar, och jag har just haft med denna min Motion för afsigt, att söka väcka uppmärksamheten derpå, att Myntets värde säkrare och varagtigare grundlägges genom inre hushållningeny. än genom Silfverfondens i Banquen absoluta eller relativa förkofran.
Andra Länders exempel visar just motsatsen af Höglofl.
Utskottens afsigter i denna sak, nemligen att välmågan ej alltid funnits der ett högt värde eller blott redbart
Mynt existerar.
Jag har sjelf 1812 i Preussen sett vida mindre välmåga än hos Oss; det oagtadt blef en der presenterad Sedel ali - 110 Den 21 April. lid genast inlöst med Silfver.
Min afsigt var att gifva anledning till Myntvärdets upprätthållande, ej så mycket genom ökad Silfverfond eller genom indragning af Sedlar, som genom vidragande af sädane Stats-Oeconomiske författningar, som grunda möjligheten för framtiden att inlösa Sedlarne.
Då jag nu nog ordat örn att rubriquen'är origtig,ej densamma jag sjelf gifvir och sådan 2tt jag ej kännes vid den, får jag dessutom göra en annan anmärkning.
Riksdags - Ordningens 44 §. före* skrifver, att, om ett Utskott viii återlemna något till detsamma remitteradt
Mål, såsom till dess befattning ej hörande, det åligger Utskottet att sist innom åtta dagar sitt Utlåtande afgifva 3 välforstående elter af målet erhållen dej.
Utskotten hafva likväl dröjt med besvarandet af förevarande fråga öfver 5 månader; och förklara nu att de tj kunna upptaga till pröfning mitt Memorial, emedan det skall innefatta flere ämnen.
Detta bestrider jag; Memorialet innefattar blott ett hufvudämne, men flere medel till dess befordrande.
För att vinna ett mål, mätte man få framställa serskildta medel, och det vore besynnerligt om man för hvart och ett sådant skulle afgifva ett serskildt Memorial.
Detta är ej Grundlagens mening.
En annan sak hade varit, om jag i mitt Memoria! inblandat en Motion rörande ett ämne, sorn ej med hufvudämnet hade någon directe gemenskap, till exempel, 0111 Police.
Kammarens ställande under Kongl.
HofRättens granskning.
Då hade Utskottet med fullt skäl kunnat åberopa 51 Riksdags*Ord - Den 21 April. 111 ringen; men ej nu.
Snarare hade Högloflige
Utskotten kunnat som skäl för dröjsmålet anföra uteblifvandet af den närmare utveckling af denna Motion, som jag vid slutet af densamma lofvat, men från hvilken jag af flere skäl, med hvilkas anförande jag nu ej vill missbruka Ridderskapets och Adelns tålamod, afstått.
Få alla dessa grunder anhåller jag, att Utskottens Memorial må varda återremitteradt.
Friherre Cederström, Jacob: I afseende på de af Herr Munck af Rosenschöld gjorde anmärkningar vid Utskottens Utlåtande, angåen. de förevarande Memorial, anhåller jag att få fästa Högioflige Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på de der förekommande frågor.
Jag tror att om Memorialet uppläses, Ridderskapet och Adeln skall finna att detsamma innefattar flere ämnen.
Beträffande den anmärkring, att Utskotten ej innom föreskrifven tid med ifrågavarande Utlåtande inkommet, medgifver jag väl att 44 §.
Riksdags-Ordningen bestämdt utsätter en termin af 8 dagar, innom hvilken, Utskottet i Mål. som ej kunna af dem till pröfning upptagas, böra deras yttrande meddela, men denna tid måste nödvändigt räknas ifrån den dag då Målet innom Utskottet blifvit uppläst och granskadt, hellst det ingalunda är möjligt för Utskotten, sorn under Motionstiden ofta innom en vecka få 60 å 70 Memoiia! till sig remitterade, att innom åtta dagar efter emottagandet dem alla till pröfning företaga. 112 Ben si April.
Herr Cederskjöld, Pehr Gustef: I anledning af hvad -den siste värde Talaren nu behagat yttra, utbeder jag mig få fästa Högloflige Riddersknpets och Adelns uppmärksamhet på vådan af den tolkning, han sökt gifva det ställe i Riksdags - Ordningens 4*pde §., hvarest Ut. slotten åläggas , att ''innom 8 dagar'’ återlemna hvarje Motion, hvilken de finna sig ej kunna till handläggning upptaga.
Så länge Utskotten ej hafva sig någon tid förelagd, innom hvilken de skola låta de inkomne Målen sig föreläsas, mäste prescriptionstiden för deras rätt att till Stånden återlemna sådana Motioner, med hvilka de ej tro sig kunna taga någon befattning, nödvändigt räknas från den dag Utskottet af Motionen erhållit del; och någon annan mening synes ej heller kunna hämtas af detta ställe i Grundlagen.
Om Riksens Ständer således äro angelägna om deras rätt att kunna till afgörande befordra hvarje loflig Motion, lära de ej heller kunna medgifva den värde Ledamotens besynnerliga tolkning; mot hvilken jag åtminstone för min del högeligen protesterar; hellst Utskotten eljest skulle kunna uppskjuta läsningen af vissa Motioner, till dess Riksdagen hunnit så långt framskrida, att det blefve för sent att befordia dessa
Mål till ytterligare handläggning.
Hvarje Utskott är dessutom sammansatt af sä många Ledamöter, att om dessa sins emellan fördela de inkomne Målen, bör det ej blifva svart att innom 8 dagar pröfva hvilka kunna upptagas, och hvilka sy. nas böra äterlemnas.
Den 31 April. 113 Friherre Stael von Holstein, Corfitz Ludvig, och Herr Oxehufvud, Bo, förenade sig med Herr Cederskjöld.
Friherre Cederström•.
Jag får upplysa att alla Mai uti Utskotten pröfvas i den ordning de inkommit.
Jag kan ej neka, att Memorialet innefattar flera frågor, men blott såsom medel för sjelfva hufvudäm, net} och de borde således ej hindradt Utskotten att hela Motionen till pröfning upptaga.
För öfrigt förenar jag mig med hvad Herr Cederskjöld yttrat, i anledning af Friherre Cederströms tolkning utaf 44 §.
Riksdags-Ordningen, hvilken tolkning jag ej tror godkännes af Ridderskapet och Adeln.
Att såsom Friherre Cederström påstått, Utskotten först innom g dagar sedan Målen blifvit hos dem uppläste och granskade, samt befinnas icke kunna till pröfning företagas , böra med yttranden derom till Riks-Stånden inkomma, vöre ungefärligen detsamma, som om en Part hvilken blifvit ålagd att öfver till honom remitterade Handlingar innom g dagar förklara sig, ej behöft göra det förr än 8 dagar efter det han behagat läsa Handlingarne i Målet, Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln ansåg .Stats- och Oeconomi® Utskottens ifrågavarande Memorial böra, i anledning af de derRidd. och Ad.
Fröt, V B, 2 Afd, 15, X 6, Den ei April, vid gjorde anmärkningar, till Utskotten åter* remitteras, med anmodan att, vid återremis®ens besvarande tillika upplysa hvarföre Utskotten icke innom den i 44 §.
Riksdags-Ordringen stadgade tid till Riks-Stånden afgifvit ifrågavarande Memorial.
Föredrogs å nyo Stats - Utskottets den y dennes afgifne, samt den lii samma månad eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 16 sistledne Februarii meddeldte Förslag till beräkning af Inkomst-Tittlarne uti näst upprättande Riks-Stat.
Af detta Stats Utskottets Betänkande vitsordas hvad jag förut har yttrat, att den beräkning, Stats-Utskottet gör af Statens Inkomster, är en ren miss-calcul.
Den kail i sig sjelf icke vara annat, då den måste beräknas på höft; men i sådant fall är det bärtre beräkna för högt än för lågt.
Följden af den låga beräkningen är, att Bevillningen måste i samma förhållande ökas; härigenom uppkommer likväl, som vi sett, årligen flere hundrade tusende Riksdalers öfverskott, ja! ibland också en Million och deröfver, sorn synes af öfverskotten för år I812, 13 och 14.
Vid igi2 års Riksdag äskade Konungen Anslag till Roteringens och Be, Den si April. väringens Armering och Beklädnad.
Med några hundrade tusende
Riksdaler torde förmodeligen detta behof kunnat besörjas.
Sfänderr. e öfverlåto i det stället ölverskotten härtill, intill nästa Riksdag, och dessa hafva utgjort Millioner.
Genom detta öfverflöd på Penningar, inser man också möjligheten af att betydliga Summor kunnat utlånas , så val till Götha Canal som enskildta Personer, hvilka Summor nu likväl utan stor förlust icke t ^de återbekommas.
Det är af sådan anledning , jag föreslår att Stats Inkomsteri>e måtte uppföras till det högsta belopp, de hittills i senare åren uppgått, samt att, i den händelse en brist derigenom skulle uppstå, ert Creditiv till fyllnad matte afsdttas; härigenom kan beräkningen minskas:
Derjänate får jag begära, att StatsUtskottet måtte inkomma med en specifique uppgift på de Summor af Stats-Mfdlen, hvilka stå utlånte; så att af dem så- ana temporaire Utgifter, såsom Krönings- och Begrafningshjelp, Slotts-Byggnadei, med flera kunna bestridas, och Beviilningen derigenom minst till f Million nedsättas.
1 anledning al hvad jag no haft äran yttra, får jag anhalla om äterremiss af Betänkandet.
Då Högloflige Ridderskapet och Adeln torde låta bero vid Ståts-Utskottets Förslag till InkomstTitlarnes beräkning, får jag för min del göra erinran vid ett yttrande deri, som jag vördsammeligen föreslår må utur Betänkandet utgå.
Utikottet yttrar sig vid besvarande gf en ifrån Den si April.
Hedervärda Bonde-Ståndet framställd fråga om beloppet af för Extra Rotering influtne VacanceMedel.
"Att, då denna afgift endast är villkorlig, intill dess Extra Rot erin gs-vtr ket i allmänhet undergått den jemnkning, som Riksens Ständer önskat det Kongl. Majit funne angelägen, har Utskottet trott sig icke böra upptaga dessa inkomster under serskild Titel”, och enär af detta yttrande icke otvunget kunde ledas den slutföljd, att enär Roterings-verket undergått den begärdte jemkningen skulle denna afgift icke mera vara villkorlig, och således implicite kunna innefatta ett begifvande till ett annat förhållande i detta afseende än nu är j så anser jag för min del till förekommande af tvetydighet, att förestående S{troplie alldeles bör utgå ur Betänkandet , såsom både öfverflödig och oldmpelig, samt att beslutet derom ma intagas i de till de andra RiksStånden afgående Protocolls-Utdrag.
Herr Schutzercrantz, Herman, anförde skriffel igen:
Stats-Utskottet har med behörig uppmärksamhet granskat alla gifne anledningar vid bestämmandet af Inkomst-Titlarnes påräknade Summa , hvarvid de, hvad det högre förslaget beträffar som regel antagit, att, å ena sidan ej sa förhöja Titlarnes Summa, att brist derutinnan vore att befara, men åter ä den andra, ej upptaga dem till så ringa belopp att betydligt öfverskott borde uppkomma, hvarigenom fSiationen Romme att utgöra större Bevillning än ändamålet fordrade, och då Stats-Utskottet
Den 21 April. 117 i den oförmodade händelse, att Frist kunde inträffa i den påräknade Totala Summan, föreslagit utväg till bristens fallande, på det Kongl. JV!aj:t med säkerhet kunde påräkna att Anslags* summan utföll, samt derjemte sf de mot Förslaget gjorde anmäi kningar ej funnit anledning a;t förändra någon Titels Summa, så torde vidare öfverläggning härom tara öfverflödig.
Hvad åter det lägre förslaget vidkommer, har den för Inkomst-Titlarne vid lgiy års
Riksdag påräknade Summa blifvit tagen till grund, med de förändringar senare Författningar för en Och annan Titel gifvit anledning till, jemts hvad som för tillkomne nya Titlar bord påräknas.
Jag anser således det Riddersirapet och Adeln med fullt förtroende till hvad StatsUrskotfet för Inkomst-Tiflarne föreslagit, allenast bestämmer huruvida Öfverskotts medlen från och med år ific>9 må till Kongl, Majit öfverlämnäs, att emot vanlig och behörig Redovisning till 3'dje Hufvud-Titelns förman efter Dess Högs godtfinnande använda, dä i detta fall det lägre Förslaget bör antagas; eller ock i motsatt förhållande , om dessa Medel böra som hitintills till Riksgälds-Contoiret aflemna» till afbetalning å Rikets Gäld , då det högre Förslaget bör användas och påiäknas, med dervid fästadt villkor, att om emot förmodan större eller mindre brist i den påräknade Totala Summan något år intill nästa Riksdag skulle inträffa, bristen då bör Stats-Verket godtgöra# af Riksgälds-Contoiiet.
Hvilketdera af Försiagerne som nu anta - Ben sr April, ges, så bör dervid observeras, att de serskilta beslut, Riksens Stander, angående en och an* nan Inkomst Titel redan har ellyr under loppet af Riksdagen kan fitta vid ämnets sluteliga handläggning hos Stats-Utskottet, i Förslaget behörigen iagttagas.
Om Proposition härå anhälles ödmjukeligen.
Friherre Wrangel, Henning!
Jemte det jag förenar mig med Friherre Stael von Holstein, får jag lästa HögloHige Ridderskapets och A. delns uppmärksamhet derpå att Skånska InF nrerie Regementernes Vacance-afgift blifvit i Betänkandet under 42 puncten ibland InkomstTitlarne upptagen.
Då det ämnet icke är afgjordt huru med Skånska Roteringen kommer ait gä och samma Rotering ej ännu blifvit sluteiigen ,»f Kongl. Majit i JNåder pröfvad och fasistalld, bör väl ofvannåmnde Vacance-afgift icke såsom en ständig Inkomst kunna påräk. nas, hvadan jag anhåller att den under 43 puncten uppförde Inkomst-Titel, må utur Betänkandet, 1 händelse det i öfrigt af Ridderskåpet och Adeln biTlles, uteslutas, H err Grefven och Landt Marskalken hemställdn, om Ridderskapet och Adeln, med uteslutande af den ibland Stats-Verkets Ordinarie Inkomster under 43 puncten upptagne Vacanceafgift vid Skånska Infanteri» Regementerne , behagade i öfrigt Stats-Urskottets den i<5 sistledne Februarit meddeldte Förslag till InkomstTitlarnes beräkning till alla delar gilla, med antagande derjemte af det yti na förevarande
Ben 21 April. 119 Utlåtande föreslagne tillägg, nemligen att som Öfverskotten å Inkomsterne komma såsom förut att till Riksgälds-Contoiret ingå, nödiga Medel till betäckande af den brist uti de på* räknade Stats-Inkomsterne, som möjligtvis skulle kunna uppkomma, må uti Riksgälds-Contoiret afsättas, för att af Kongl. Maj:t vid fcw iefallande behof användas.
Föredrogs å nyo och gillades följande från nedannämnde Utskott inkomne, samt den ir, 14 och ij dennes på bordet lagde Utlåtanden: Frän Stats-Utskottet:
Majits Nådiga Proa position, 0111 Stats-Verkets tillstånd och beho£ under Riks-Statens första Hufvud-Titel.
Frän Bevillnings-Utskotteti Under N:o 12, öfver Riksdags-Fullmägtiges J.
Rutbergs och E.
Memorial, om understöd för Curhusen i Norrbotten.
Frän Lag- Utskottet t 1:0 Under N:o 76, rörande frågan om förändring af Lagens stadgande uti 2 och 6 §• af 7 Cap. Haadels-Ralkeiu \ 120 Den 21 April. 2:0 Under N:o 78, öfver väckt Motion, om skyldighet för samtehge Embets-Verken , att vid hvarje halft års förlopp tid Riksens Ständers Justitiae-Ombudsman aflemna Arbets-förteckningar, m. m. 3.0 Under N:0 79, angående väckt fråga, om förändring af Rättegångssätt i Mål rörande Skjuttsnings-försummelser. 4:0 Under N:o 80, angående gjordt Förslag om ändring i ansvaret för fyileri och dryckenskap. 5:0 Under N:o 8r> öfver väckt Förslag att Mål, som angå fylleri och oloflig försäljning af Bränvin, Romm och Toddy, endast må af Allmänna Domstolarne upptagas, m. m.
Föredrogs å nyo Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomiae-Utskottens under N:o 82, 8,3 och gy afgifne , samt den 14 dennes på bordet lagde Utlåtanden, i anledning af gjorde Anmärkningar vid de af Utskotten den j4 sistledne Februarii meddeite Betänkanden. 1:0 Rörande väckt Motion, om skyldighet för Priviligerad Jord att deltaga 1 Tingshus* och Prestegårds-byggnad. a;o Rörande .föreslagen ändring af Kongl. Den 21 April. 121 Förordningen den 30 September 1*790, om allmänna Vägarnes underhållande vintertiden. 3:0
Angående rättighet för dem, som låtit i Allmänna Brandförsäkrings-Verket försäkra sin å Landet ägande Åbyggnad , att undgå erläggande af Brandstod; och som sistnämnde irenne Betänkanden redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallne, ansåg Ridderskapet och Adeln nu ifrågavarande LJtlåtanden endast böra läggas till Handlingarne.
Vid förnyad föredragning af Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomire-Utskottens under N-.o 84 afgifne , samt den 14 dennes pä bordet lagde Utlåtande, i anledning af gjorde Anmärkningar vid Utskottens den 14 sistledne Februarii meddelte Betänkande, öfver väckt fråga, om indelning af By-vägar till underhållande; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af de öfrige trenne Riks-Ständen bifallit, äfven för sin del, dervid nu mera låta bero.
Föredrogs å nyo Lag-Utskottets under N:o 74 afgifne, samt den 14 dennes på bordet lagde Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets den 28 sistledne Januarii meddelte Betänkande, rörande väckt förslag em förändring af de Författningar, hvilka till 122 Den 21 April. förekommande af Barnamord äro utfärdade:
Och som sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallit; fann Ridderskåpet'och Adeln att Utskottets ifrågavarande Utlåtande endast borde läggas till Handlingarne.
Företogs till pröfning Serskildta Utskottets den 2 dennes afgifne, samt den ii i samma månad eftermiddagen på bordet lagde Memorial, innefattande upplysningar om de hittills vidtagne åtgärder i frågan om indragning och sammanslående af öfverflödige Embeten och Tjenster.
Herr Grefven och Landt Marskalken föreslog, att nämnde Memorial måtte hvila intill dess Utskottet till Riks-Stånden inkommit med Grunderne tili en allmar, ny Reglering af Statens Embeten och Tjenster, dä Ridderskapet och Adeln blefve i tillfälle atti sammanhang dermed pröfva berörde Memorial; hvilket bifölls.
Föredrogs å nyo Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomiae-Utskottens den 18 sistJedne Martil, under N:o 73 afgifne, samt den 14 i denna månad på bordet lagde Betänkan, de, öfver de flere hos Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda Bonde-Ståndet väckte Förslag, om en mera allmän och utvidgad Närjngs-fri - Ben 21 April, I23 het, samt i sammanhang dermed öfver den i Välloflige Borgare-Ståndet af Herr Edelberg gjorde Motion , om gninsors bestämmande emellan Stads- och Landtmanna-handteringen.
Herr Anbarsparre, Ingemar August, anförde skriftligen:
Efter min öfvertygelse hafva vi de tvångslagar, som öfverhopa oss i alla yrken, att anklaga för den tröghet och bristande industrie, som hindra nya inrättningar och förbättringar i de gamla.
Man kan ej undra på att enskildte Personer ifra emot häfvandet af fördelar, som vunnit gammal häfd och förskaffat dem en maklighet, som ej störes af tvånget att göra nya uppfinningar och förädlingar , för att vinna utkomst, och hvilka exclusiva fördelar de anse hörande till sina Privilegier, för att så mycket mer afskräcka från någon rubbning, men det måste tillhöra dem, som inse olägenheterna, att befordra deras afskaffande.
I grund häraf och för att gifva ett mera bestämdt uttryck skulle jag önska det tillägg i den af Utskotten föreslagne anhållan hos Kongl.
Maj:t, att denna anhållan hade afseende på Skrå-ordningarnes upphäfvande; hvarå jag får utbedja mig Herr Grefvert och LandtMarskalkens Proposition.
Ehuru i Betänkandet finnes intaget, att något Stånds Privilegier icke böra förnärmas genom de rättelser, sorn i Författningarne rörande Handeln och Näringaroe kunna anses nödiga, likväl och då 124 Dm 21 April det är tydeligen bevist, att Skrä-ordningarne ingalunda kunna räknas bland Stånds-Privilegier; så 'hemställer jag om återremiss af Betänkandet är nödvändig.
Då Riksens Ständer genom bifall till Betänkandet öfverlemna till Kongl. Majit, att vidtaga sådana ändringar i de Öeconomiska Forfattningarne, som Kongl.
Maj.-t i Nåder pröfvar nyttiga , så tror jag att Ridderskapet och Adeln kan bifalla Betänkani det sådant det nu är; och hämtar ännu mera skäl härtill af den innom Borgare-Ståndet befintelige sinnesstämning, hvilken torde göra en återremiss åtminstone öfverflödig.
Herr Ankarsparre:
I anseende till de skäl Friherre Cederström anfört, vill jag ej vidare yrka Proposition ä det af mig föreslagne tillägg.
Herr Grefven och LandtMarsialken gjorde Proposition till bifall af Lag- och OeconomiaeUtskottens ifrågavarande Betänkande, hvilken Proposition med Ja besvarades.