Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut afgifne Betänkande,, angående yrkad företrädesrätt för Jordägare, till betalning af Brukares lösa egendom.
Vid förnyad föredragning af Lagutskottet» den 13 dennes under N:o 200 afgifne, samt den 20 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, angående Jordägares rättighet till Arrendators afhysande när ArrendeContract ej uppfyllesj fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af de öfrige 3:na RiksStånden bifallit, för dess del dervid låta bero.
LagUlskottets den 13 dennes under N:o 201 afgifne, samt deri 20 derpåiöljde eftermiddagen pä bordet lagde.
Utlåtande,, Dea Öctober e. ni. i anledning af RiksStåndens ski 1 jagtiga beslut, i frågan om förbud för Ledamöter i HofRätt, att sig emelian byta lottade mål.
Jag får begära, att detta Betänkande måtte fä hvila på bordet till nästa Plenum.
Bä Utskottet i detta Betänkande endast anfört de olika meningar, hvaruti RiksStånden stannat, och tillstyrkt de öfrige, att instämma i samma beslut sorn Ridderskapet och Adeln fattat, inser jag ej, hvartill det skulle tjena, att låta Betänkandet ytterligare hvila hos oss.
Jag tror, att inom vårt Stånd ej annat är att göra vid detta Betänkande, än att lägga det till Handlingarne, Ilcrr Grefven och LandtMarJkalken yttrade, att då icke någon annan Ledamot instämt uti Herr Lefréns anhållan, att JjagUtskottets förevarande Utlåtande måtte hvila på bordet till nästa Plenum, kunde berörde anhållan, enligt 4g §.
Riksdagsordningen, icke eller bifallas.
Sedan ingen förenat sig i min begäran, så är det naturligt att den förfaller.
Jag får således blott anhålla, att Ridderskapet och Adeln måtte förblifva vid det förra beslutet.
Jag är ej fullt säker, om detta Betänkande är dermed öfverensstämmande.
Herr Grefven och Landt-Marskalken yttrade, att då Lagutskottet uti förevarande
Utlå - 252 Den 20 October e. m. tande endast tillstyrkt, att de öfrige RiksStånden måtte instämma uti Ridderskapets och Adelns uij detta amne fattade beslut, finge Herr LandtMarskalken hemställa, att berörde Utlåtande, vid hvilket någon Ridderskapets och Adelns åtgärd icke erfordrades, måtte läggas till Handlingarne.
Bifölls, Föredrogs å nyo och remitterades till: Allmänna Besvärs- och Oeconomie- Utskottet ; Herr Treffenbergs, Curry Gabriel, den 20. dennes eftermiddagen på bordet lagde Motion, angående en underdånig anhållan hos Kongl. Maj:t att Vederbörande måtte i nåder förständigas, att hädanefter, dä någon annan uppföres på Förslag, än den, hvilken efter tour och eficiennité dertill är närmast berättigad, ordsaken till ett’ dylikt förbigående uppgifva, och bifoga ingående förslaget; äfvensom att den, hvilken förbigås, vid samroa§j(ilIfälle, må erhålla en lika lydande commu-~ iiication derom.
Upplästes och ladea på bordet följande från nedannamnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden : Frän Stats- och BancoUlskotlen:
Af den£6 dennes; N o 539.
Angående RlksStåndens. skiljagtiga Den 23 October e, m. 255 beslut i fråga om inlösen af f. cl.
FilialDisconternas ännu utelöpande skuldförbindelser.
Af den 14 dennes:
Nio 552.
I anledning af Kongl. Majits Nådiga Skrifvelse angående nödige medel för en projecterad vattenledning till Carlskrona.
Nio 555.
I anledning äf väckt fråga om RiksgälsContoirets öfveriagande af Banken, Från Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie- Utskotten:
Åf den i o denhés:
Nio 549 Rörande DykeriVerket.
N;o 550.
I frågan öm understöd för Uykevi-Gornrnissarien Westbeck m. rn.
Från Stats Utskotteti Af den 21 dennes i N:o 551.
I fråga örn aflöning för några biträdande uti sammansatte Stats- och BancoUtskotten, samt Serskildta Utskottet, äfvensom angående ökadt anslag till Biksdagskostnadernes bestridande.
N:o 553.
Angående Svenska Sjöfaitens skyddatidé mot Spanska Kaperier.
254 ^en 25 October e. m, Af elen ! 6 dennes ; N:o 556.
I anledning af Slussmästaren Pelis Adolph Dahlstedh ansökning om förnyelse af sn förkommen RiksgäldsContoirets Obligation, Frän Bevillnings- Utskottet:
Af den 16 denness N;o 48.
Med förslag till en blifvande BeyillningsFörordning.
Af den 22 dennes!
N:o 4g.
Angående VoteringsProposidoner
I afseende på de om TuliBevillningens utgörande Respective RiksStånden emellan yppade skijj— agtiga meningar.
Flan Allmänna B ef öar s- oell OeconomieUtjkottet; Af den 18 dennes:
Angående RiksStåndens olika beslut, i frågan om inrättande af Directioner till det Indeldta Cavalleriets beklädnad.
Upplästes PresteStåndets ProtocollsUtdrag af denne dag innehållande , att, då de vigtigare Riksdagsgöromålen, antingen voro eller snart kunde blifva afgjorde, PresteStåndet , uppå derom väckt Motion och med enhälligt yttrad önskan, att detta långvariga Riksmöte snart måtte nå sitt sen 23 Öctoler e, ml 2bå slut, funnit godt besluta, att Ifrån hvarje afRik? sens Ständers Utskott infordra skyndsam uppgift af huru mångå, och hvilka, mål ännu fordrade Utskottens behandling, samt att anmoda Herr ArkeBiskoppen och Talemannen att, efter samråd med Herr Grefven och LandtMarskalken samt de öfrige Herrar Talemännen, med Utskottens samtalige Herrar Ordförander rådgöra om den ordning -uti återstående ärenders handläggning, genom hvilken deras snara afgörande bäst kunde befordras, och hvartill i Ståndets tanka hörde, att de vigtigaste först företogos; efter hvilken öfverlägg. ning tiden för Riksdagens slut skulle kunna bestämmas, och anmälan derom, med anledning af 81 j§.
Riksdagsordningen, hos Kongl. Maj:t i un-; derdånighet göras; hvilken åtgärd de öfrige RiksStånden blifvit inbjudne, att äfven hvar för sig vidtaga.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Hogloflige Ridderskapet och Adeln vid Uag-i tima Riksdagen i Stockholm förmiddagen den 23 October 1823.
S: D'
Remitterades till Constituiions Utskottet: ilo Kongl. Maj:cs den 16 dennes aflåtne Nådiga Proposition till Riksens Ständer , om upp - V<"n 23 Octobcr e. m. häfvandet af io5 §.
Riksdagsordningen m. in. 2:0 Herr von Hartmansdorff®, August, den g dennes förmiddagen på bordet lagde Motion, ani gående föreslagne ändringar i 25 och 26 §.§ uti Instructionen för Riksens Ständers Justitieombudsman; jemte de af åtskillige Ledamöter, rörande samma ämne, äfgifne yttranden; Ut supra; S. D. Vid Förnyad Föredragning af ExpeditionsUtskottets den 10 dennes aflltne, samt den Il deipåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse tilt Kongl. Maj:t N.‘o 170 angående Riksens Ständers granskningsrätt af TullVerket» Räkenskaper m. m ; fann Riddérskapet och Adeln för godt, att, enär berörde förslag redan blifvit af de öfrige Trenne RiksStånden godkändt, för dess del dervid låta bero.
Ut supra. fe, D.
Då nu å nyo föredrogs LagUtskottets den 29 sist 1.
September under N:o 1 g7 afgifne, samt den J5 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte Betänkande, angående åtskillige föreslagne Lagförändringar; fann Ridderskapet och Adeln att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adelö bifallet, Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde laggss till Handlingarne.
Dera 23 Öctoher c. m. S. D Vid förnyad Föredragning af följana de ConstitutionsUtekottets den 13 och 14 denne» aflåtne, samt den 17 derpåföljde eftermiddagea på bordet lsgde, Memorial: N:o 60.
I anledning af gjorde anmärkning gar vid Utskottfets i 5'.te Punkten af Memorialet N.'o 58 förut meddeldte ändringsförslag, åsyftande RiksdagsÄrendernas skyndsammare gang.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeidte förslag till ett tillägg i 37 §.
Riksdagsordningen; N;o 65.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Förslag till1 ändring i 33 §•
Riksdagsordningen; Fann Ridderskapet och Adeln för godt, att ConstitutionsUtskotfets berörde Förslag, till den behandling 56 §, RegeringsFormen föreskrifver, godkänna.
S O. Vid förnyad föredragning af ConstitutionsUtskotrets den 14:de, dennes underN:o64 aflåtne, samt den 17 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, i anledning af Herr von Hohenhsusens. M., Motion om ett tillägg i ansvarighets-lagen för Fullmagtige i Riksens Stan* ders RiksgäldsContoir med afseende å utbetalningen af mindre Creditivetj fann Ridderskapet och Adeln för godt, att samma Motion till Lagutskottet remittera.
Reiaf. o Ad.
IX B And.
Afd, 17. 258 Deli 23 Odblcr 6, m. S. D. Då nu å nyo föredrogs ConsiiftjtionsUtskottets den 14 dennes under N:o 66 aflätne, samt den 17 derpiföljde eftermiddagen på bordet lagje , Memorial , angående ett föreslaget tillägg i 28 § Riksdagsordningen j fann Bidderskapet och Adeln för godt, att berörde Memorial, i anledning af de utaf Hans Excellence Herr Grefve Mörner, Adol!
Göran, samt Herrarne Lefrén, Johan Pehr, och Cederschjöld Pehr Gustaf, dervid giorde anmärkningar, hvilka Ridderskapet och Adeln förklarade utgöra dess gemensamma tankar, till ConstitutionsUtskottet återförvisa.
Ut supra. S. D. Föredrogos å nyo och gillades följande från nedannämnde Utskott inkomne, samt den 17 dennes eftermiddagen på berdet lagde Utlåtanden: Från Stats Ulbölle t:
Af den 14 dennes: N:o 538.
Öfver vackt motion om Hästvacance-afgi flens utgörande vid Östra Härads Esquadron af Smålands HusarRegemente.
Frän Stats- och Banco
Utjkotten:
Af den 14 dennes: N:o 540.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddelte Betänkande om anslag af allmänna medel för Södertelje CanalVerk, Ut supra.
R'en 25 October c, m. titdr.ii» Ridderska per oell Adeli! vid Lag: i ma Riksdagen i Stockholm eftermiddagen den 23 October 1820.
S. D. Remitterades till Allmänna B ef v års- och OeconomiäUtJkaitet: Herr Treffenbergs, Curry Gabriel ,fden so dennes eftermiddagen på bordet Ugdp, motion, angående en underdånig anhållan hos Kongl. Msj:t att Vederbörande måtte i Nåder förständigas, att hädanefter, då någon annan uppföres på förslag än den, hvilken efter tour och ancien— neté dertill ar närmast berättigad, orsaken till ett dylikt förbigående uppgifva, och bifoga ingående förslaget, äfvensom att den, hvilken förbigås, vid samma tillfälle må erhålla en lika lydande cooimunication derom.
Föredrogs 3 nyo och bifölls Beviilnings- samt Allmänna Besvärs- och OecooomieXJtskottens den 8 dennes under N:o zfgifne, samt den 17 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagd®, Betänkande, i anledning af väckte motioner om ändring i nu gällande prohibitiv» Författningar, samt om antagande af ett friare Handels-system.
S. D. Vid fö-nyad föredragning af LagUtskottets den 6 dennes under N:o 198 afgifne, samt den 17 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde
Dtn 23 Octoirr e. m. anmärkningar vid Utskottets förut meddelte
Be^ tänkande, öfver väckte frågor om förändringar i Brottmåls-Lagstiftningen; fann Ridderskapet och Adeln 'för godt, att samma Utlåtande gilla, endast med undantag af hvad angick den allmänna Kyrkoplikten, i hvilken omständighet Ridderskapet och Adeln, i enlighet med den af Herr Ribbing, A. vid Utlkottets Utlåtande Fogade serskildta mening, ansåg att Kongl. Förklaringen den 23 Mars 1807 borde upphäfva», t hvad den angår utsättande af viss ort för Kyrkopliktens undergående, tid dertill för Fästningsfånge, och sättet att behandla en vid »likt tillfälle motsträfvig; samt att, hvad 9 Capitlet KyrkoLagen härom bjuder, borde istället till full kraft och verkan åter upplifva»; hvarigenom det dels lemnäs öppet för Själasörjaren , inom hvilkens
För» samling brottslingen vistas att bereda honora till den Allmänna Skriftens undergående, dels undvikes Fångars onödiga forsslande och qvarhållande i häkte efter utstånden bestraffning; dels ock förekommes att ingen derutöfver, genom ytterligare kroppsligt lidande, tvinga» betyga botfärdighet och gora afbön utan mening , eller retas att till allmän förargelse i Församlingen yttra motsattsen; uti hvilket beslut de öfrige RiksStånden skulle inbjudas att sig med Ridderskapet och Adeln förena.
S‘ D.
Vid förnyad föredragning af ConatitutionsUtskottets den 16 dennes under N;o 68 aflåtne, samt den 20 derpåföljde eftermiddagen pl bordet lagde, Memorial, angående eit föreslaget tillägg i X02 §, RegerjngsFormen; fann Ridder - Dtn 23 Octobcr e, m, stapet och Adeln för godt , att berörde förslag , till den behandling 56 §'.
S. D. Föredrogos å nyo och gillades följan. de från nedannärnde Utskott inkornne, samt den aO dennes eftermiddagen på bordet lagda, Utlåtanden :
N;o 54a.
Öfver gjord Motion om nedsättning af Quaraniaines-afgifterne vid Känsö för Svenske Fartyg.
Från Stats- Jamt Allmänna Befvårs och Oeconomie Utjkotten; / Af den 10 dennes.
N:o 543.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddelte -Betänkande angående Communications öppnande med Gellivare Jernmaimsberg i Luleå Lappmark.
Från Stais- och BevillningsUlskotten:
N:o 544- Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens förut afgifne Betänkande, i anledning 262 Den aS Oclober e- m. af Kong!. Maj.ts Nådiga Proposition om Extr,-) Gruvehjtlpen i Stora Kopparbergs Län.
Nto 199.
I anledning af gjorde anmärkning gar vid Utskottets förut meddelte Betänkande angående yrkad företrädesrätt för Jordägare tili be^ lalning af brukares lösa egendom.
S. D. Vid förnyad föredragning af LagUtskottets den 13 dennes under
Nto 200 afgifne, samt den 20 derpåföijde eftermiddagen pä bordef lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte Betänkande, angående Jordägares rättighet till Arrendators afhysande, när ArrendeContract ej uppfylles; fann Bidderskapet och Adeln för godt, att, enär sisi— nämde Betänkande redan blifvit af de öfrige irenne RiksSsånden bifallit, för Dess del dervid lita bero.
Dä nu ä nyo föredrogs LagUtskot • tets den 13 dennes under
Nto 201 afgifne, samt den 20 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af RiksStåndens skiljaktiga beslut i frågan örn förbud för Ledamöter i HofRätt, att sig emellan byta lottade mål; fann Bidderskapet och Alein, att samma Utlåtande, vid hvilket någon Ridderskapets och Adelns ät,— Den 23 Oclober e. m. «6j gärd icko erfordrades, bordo läggas lill Handlingarne.
Ridderskapet och Adeln itlkiljdvt klockan I qvart till xo oro aftonen.
In fidem Protocolli G. J- Lagerheim*
Fredagen den 24 October.
Plenum kl: 9 förmiddagen.
Uppläste» till justering och godkändes följande Expeditionslltskottet* insände förslag till Riksens Ständers underdånige Skrifvelser till Kgl. Majit: N:o 255.
I anledning af Kongl. Majlis Nådiga Remiss uppå Consistorii i Calmar under. darriga anmälan, rörande det vid sednaste Riksdag beviljade lane-biträde för uppbyggande af oti Gymnasii- och Skole-hus derstädes in. m» 264 Den 24 Octoher f rn.
I anledning af Kongl. Magta Nådiga Remiss uppå f. d. Handlanden P. YV. Bergs gjorde ansökning, i afseende på liqvidexandet af dess skuld till Götha CanalBolags f. d.
I anledning af Kongl- Majus Nådiga Remiss, angående Grefliga Gyllenstjernska Familjens förmenta fordran hos Staten.
Stats- Banco- samt 'Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottens ic. lee allenast den al sistlidne Augusti under N:o '434 afgifne, och den 25 i samma månad e. rn på bordet lagde, Betänkande, rörande Allmänna Magazinslnrättningen; utan ock den 10 dennes under N:o 545 roeddeldte, samt den 20 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, öfver de vid berörde Betänkande gjorde anmärkningar.
Grefve af Ugglas , Gicjiaf:
Då Utskottens första Betänkande innehåller flere punkter af olika syftningar, underställer jag, om det ej för mera lätthet skull, må punktvis föredragas.
Herr Grefven och LandtMarJkalken herrn ställde, om icke, enär UtBkottens första Betänkande innefattade flere särskildte punkter, hvaraf endast någre, i anledning af dervid gjorde anmärkningar, uti Utskottens senare Utlåtande förekommo, Ridderskapet och Adeln behagade tillåta, alt hvarje punkt uti första Betänkandet finge särskilt för sig företagas och pröfvas.
Ben 24 Octoier J. m. *65 1 Punkten:
Angående upphörandet af Allmänna Maga zins-Jnr åttilia gens befattning med Kronans ordinarie Spannmåls-intrader, och derus användande' får Arméens samt Flottornes och St ater nes behof.
Friherre Rudbeck, Alexander, anförds skrifteligen:
(Se Bilagan N:o 1), Herr Munck af Rofenjkjöld, Eberhard:
Innan jag särskilt yttrar mig öfver i:sta punkten, anhåller jäg få anföra något öfver det hela.
För att kunna undgå att blifva missförstådd, får jag anmärka , att jag väl känner de sattser af fria handels-systemer , som i vår tid blifvit rådande, och är öfvertygad om riktigheten af dessa principer.
Jag skulle ock, så snart de blefvo införde i sitt sammanhang, aldrig yrka på några It. gärder , som ej dermed stodo i gemenskap; men så länge vi bibehålla prohibitif-systemet, måste vi laga så, att vi använda dét consequent i ett sammanhang, och icke mera til! skada för den ena än den andra Närings-idkaren.
Då det alltså är fråga om en inrättning för att förebygga så väl alltför höga , som alltför låga pris å Spannemå. len, måste jag säga, att jag ej nog kan förundra mig ofver dem, sotn på samina gång tala mot upprätthållande af dessa priser, men tillika medgifva, att Författningar må fortfara, och anstalter vidtagas, som höj* prisen på andra produ - Den 24 October j. m. centers tillverkningar, Korteligen elen vigtigaBie af alla classer, Jordbrukaren, är missgynnad ej blott af elimar och jordmån, utan äfven af Forfattningar.
Detta är hvad jag skall taga mig friheten korteligen bevisa.
Alla andra producenter hafva alla år lika förmoner af förbud eli" ler hög Tuli å deras produeter; de hafva äfven sila Er ii&a ex port-ratt.
De få således alla år taga för sin vara så mycket som de kunna få.
Den, sorn följaktligen har export-rätt, kan tvin» ga sint? medborgare, att gifva lika mycket för hans vara som Utländningen.
Men huru förhåller det sig med Jordbrukaren?
Så enart minsta farhåga för brist uppkommer, förbjudes ututförseln, eller upphöjes UtförselTullen, och.
InförselTuilen nedsättés.
Han har således ej för en misslyckad produetion ersättning i högre pris 3 han har ej tillstånd att alla år taga forsin vara , så mycket han kan Få.
Då detta nu är förhållandet, och icke kan andras, emedan man ej kan utsätta Nationen för brist på en nödvändighets-vara, tå måste man söka bereda Jordbrukaren ersättning för detta tvång, eller derföre att han måste sälja för eamrra pris sorn Utländniogen , isynnerhet nar man vet, att Jordbrukaren kan lemna I ka god vara, som Utländningen, och att en del andra producenter ej kunna det.
Detta hafva våra Förfäder insett af instinct, och derföre sökt bereda sådana åtgärder, som försäkra Jordbrukaren för sine produeters vanpris, i ersättning för det man hindrat honom att sälja för högt pris.
Sådana inrättningar hafva MagrzinsItirectioher varit , ehuru ändamålet ej blott varit att höja prisen, då de varit för låga, utan Bea 24 Oclolcr j, m. 2 67 ock att sänka dem, da de varit för höga, ehuru ändamålet egentligen borde hafva varit att förvara det ena årets öfverflöd till ett annat år, då brist kunde uppstå.
Men, sorn en Talare förut y( traf, Allmänna Opinionen har fällt sin dom öfver denna insättning.
Den har blifvit så styrd, och haft sådana missöden, att den icke mera kari tänka på att fortsättas, såsom den hittills varit organiserad.
Så vidt jag likväl kunnat fatta det nu upplästa Betänkandet , är den nu i Magasins*
Directionens ställe föreslagne znstallt af sådan beskaffenhet, att den alldeles icke är bättre, och att ingen dermed kan vara belåten, ehuru man har den tillfredsställelsen, att se Handelssystemet antaget i denna punkt.
Jag tror dock att , om man ville i vissa delar förändra Utskottens Betänkande, skulle någon fördel för Riket och Jordbrukaren kunna beredas.
Den väsendtligaste omständighet sorn bör ändras, är den , att det föreslagna creditivet skulla användas, då det inom landet är öfverflöd af Spannmål, och ej när dg t är missväxt.
Härföre tala flere skäl.
Ett är, att man då kan göra uppköp inom landet , och bereda afsättning för Jordbrukaren ; det andra är , att roan får mera
Säd för samma penningar.
Ett år sådant som nu, kan man för 1 million Riksdaler få ett dubbelt qvantum Spannernål mot för 2 a 3 månader sedan, innan denna gröda var inbergad.
Annu större kan skilnaden blifva, om grödan slår felt nästa Sr; man kan då få betala 2 a 5 gånger mera.
Jag kan således ej annat , än tillstyrka den förändring i Utskottens Betänkande , att creditivet bestämmes till uppköp iii'
Spannmål inom landet du är , då gro* 263 Den 24 October /, m, dan är ymnig.
Det förstår sig att, vid förevarande! af denna Spannmål, måste förekommas de missbruk som hittills ägt rum , hvartill hörer att man ej får köpa annat, än duglig och till förvarande ändamals-enlig Spannmål.
En värd Ledamot har föreslagit, att blott torkad Spannmål skall få köpas, men af erfarenheten kan jag försäkra att om säden torr inbargas, låter den väl förvara sig i flere år.
Ett af hufvudskälen emot Statens inblandning i denna sak är , att den en - skildté industrien hindras , men den lider ej af så litet , då blott öfverskottet köpes ; och ifall äfven Staten ej blandade sig deruti?
är dock den enskildta industrien hindrad enär Styrelsen äger att nedsätta Tullen.
Jag hemställer till denna upplysta Församling om det är tänkbart , att i denna tidpunkt Köpmän skulle vilja använda ett så stort Capital å betydliga uppköp af Spannmål, för att förvara förrådet deraf till ett kommande år , då man ej är säker, om ej möjligen Tullen S denna vara , hämtad utifrån, kunde både nedsättas och tili och med helt och hållet upphäfvas.
Ty fastän missväxt här inträffar, kan skörden möjligen blifva rik Utomlands, och fö'jiktligen Spanmålsprisen låga.
Således skulle jag ej tro , att Statens inblandande, under närvarande ställning och Författningar är öfverflödig.
Det är den anmärkning jag nu har att göra.
Emot den för» sta punkten af Betänkandet har jag icke något att erindta.
Herr Hjerta, Guftaj:
Jag hade trott, med anledning af det beslut, som Ridderskapet och Adeln har fattat, att Magszins Directionens Be - Den 24 O et ober J. nu 269 gräfnings-act skulle ske på sådant sätt, att hvar lem jordades särskildt, men då jag nu hör, att hela kroppen på en gång med Ceremonie skall bringas i grafven, så anser jag det vara min skyldighet, att yttra mig.
Det har blifvit sagdt emot Betänkandet, att Utskotten letnnal åt slumpen, om Svenska folket »kall få mycket, litet eller intet för sin spannmål.
Det är visserligen sant, att man lernnat det åt slumpen, trien då jag afgaf min röst, har jag ej funnit annat, än att i denna slump låg enda säkerheten för våra Sädespriser.
Det är ej tänkbart, och erfarenheten har äfven visat omöjligheten, att kunna hålla Sädesprisen vid ett jemt belopp genom konstlade åtgärder.
Man har försökt det, och man har gatt emot Naturen, så att man fällt prisen, då de af naturen ville höjas, och höjt dem, när de af naturen ville falla.
Hvar och en inser, att hvarje bemödande att hämma Naturen, skall fordra uppoffring af kraft och tid.
Dessa kosta ansenligt i ett samhälle.
Och det hela får betala, till några Individers fördel.
Så får hela Folket Bkatta, för att bålla jemna pris på Säd i några ödemarker, och de som i Sädesfattigare orter odla, få nöjas med onaturlig» priser, emedan Staten förenar hela sin kraft, att undersälja dem, med mera, som ej nu behöfver beskrifva*.
Nog af, att man, genom dessa försök, gjort mera ondt än godt.
Det har blifvit anfördt, att våre Förfäder insågo nyttan deraf, att ej lemna sig åt slumpen , men j g tror tvärtom, att våra Förfäders erfarenhet bör visa os», att det är bäi tre att göra det, sedan vårt Fädernesland kommit till den grad af kultur, som det nu äger.
Den stigande industrien och 270 Den 24 Oclohcr f. in.
Potatoesodlingen hafva gjort» att en missväxt ?f den svåra följd, att hungersnöd deraf skulle upp. komma, nu mera icke är, att befara.
Utskotten hafva da ej gjort orätt, att öfverlemna saken ät slumpen.
Att föreslå, såsom Friherre Rudbeck, ett Spannmåls-uppköp under goda år genom Ständernes ombud, visar oss en ny Magazins-I nrättning, men mattare än den förra, som ägde kraft att rätta besluten efter ornständigheterne, och att åstadkomma en hastig verkställighet.