Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
11—1 å Riddarhuset uppvakta, nu mera icke torde anses utgöra skälig vedergällning för den dermed förenade uppvaktningsskyldighet, har Direktionen hemställt, hvad Utskottet jemväl tillstyrker: att samma arvode måtte förhöjas till 150 R:dr R:mt att från och med innevarande år utgå med en |:del hvarje qvartal, men att deremot de ljuspenningar motsvarande värdet af två LtE talgljus som jemväl tillkommer arvodets innehafvare, måtte indragas samtidigt roed det förhöjda arvodets uppförande på Riddarhusets löningsstats.
Efter sålunda meddeladt utlåtande, tillstyrker Utskottet: att Ridd. o. Adeln måtte förklara Riddarhus-Direktionen sitt välbehag och sin synnerliga tillfredsställelse öfver det sätt, hvarpå Riddarhusets och Stiftsärenderna blifvit, under den tid som varit föremål för Utskottets granskning, af Direktionen förvaltade.
Herr von Knorring, Oscar, har begärt få antecknadt att han icke varit i Utskottet närvarande då Utskottets beslut öfver 7 § fattades, samt att han vid 9 § anmälte sin reservation.
STOCKHOLM, tryckt hos E. Westrell, 1863.
Riddsrhuj-UUkotteU Utlåtande Mi 6. 1 N:o 6.
Utlåtande, angående väckt fråga om ordnande af Riddarhusets gårdsplan och deromkring liggande byggnader.
Enligt hvad Utskottet, i dess Utlåtande J\i 5 öfver RiddarhusDirektionens Riksdags-berättelse, sig förbehållit/får Utskottet nu meddela sitt särskilda yttrande beträffande den i 11 g af Direktionens Berättelse afhandlade frågan om åtgärder för ordnandet af Riddarhusets gårdsplan och de deromkring varande byggnader.
Redan vid 1847—1848 årens Riksdag uppdrog Ridd. o. Adeln åt Riddarhus-Direktionen att gå i författning om upprättandet af plan och kostnadsförslag till ombyggnad af de omkring Riddarhusets bakgård befintliga byggnader på ett sätt, som i möjligaste måtto afsåge såväl Riddarhusets fördel som yttre prydlighet.
Direktionen upprätta för ändamålet nödiga ritningar och kostnadsförslag, slutande sig med en summa af 99,000 Kdr
Rmt samt öfverlemnade dessa vid påföljande 1850 års riksdag till Ridd. o. Adeln, dock utan att, i afseende på lämpligheten och nyttan af det ifrågavarande byggnadsföretaget, yttra sig med hvarken af- eller tillstyrkande.
Vid inom Riddarhus-Utskottet förehafd pröfning af detta ärende, stannade Utskottet bland annat vid den mening, att den dåvarande tidpunkten icke vore rätt väl vald för att på Riddarhusgården uppföra dyrbara hus, enär fråga vore väckt om byggnad af en ny bro öfver Norrström från Tegelbacken förbi Strömsborg till södra stranden af strömmen, men definitivt beslut angående landfästena derför då ännu icke blifvit fattadt, utan syntes böra afvaktas innan Ridd. o. Adeln ginge i författning om nya byggnader å denna plats; uppå hvilket med flera skäl och då dessutom, derest i en framtid de å Riddarhusgården nu uppförda byggnader skulle komma att helt och hållet borttagas, både Riddarhuset och hufvudstaden, i följd af den derigenom beredda särdeles vackra öppna plats, skulle vinna en betydlig försköning, Utskottet i Memorial den 27 Januari 1851 tillstyrkte, att någon ombyggnad af oftanämnde byggnader icke borde ega rum.
Detta Utsk:s betänkande blef af Ridd. o. Adeln bifallet.
Bil. till Högloft. Ridd. o. Ad:s pro t. vid 1862 års Riksdag. 2 Riddarhus-Ut skottets Utlåtande X 6. hvarigenom frågan om såväl borttagande af de nu omkring Biddarhusgården befintliga byggnader, som uppförande af andra i deras ställe då kom att förfalla.
Enär likväl hufvudstadens Borgerskap och Herrar Femtio
Äldste år 185 3 beslöto, att den ifrågavarande brobyggnaden öfver Norrström borde sträcka sig från Tegelbacken till Biddarhusgränden med en bredd af 44 fot, deraf 30 farbana, svarande mot den smalaste delen af Biddarhusgränden, som på begge sidor skulle omgifvas af trottoirer till 7 fots bredd hvardera, hemtades deraf den slutsats, att, med afseende å den alltför trånga och i flera hänseenden mindre lämpliga passagen genom Biddarhusgränden, hufvudstadens Styrelse jemväl skulle önska att i någon mån förändra brons riktning, så att den på södra sidan finge sitt landfäste på Biddarhusets sjötomt midt framför Biddarhuset, hvarigenom icke allenast en rymlig plats erhölles för passagen till bron, utan ock Biddarhuset korame att stå mera fritt, hvilket både skulle förhöja intrycket af denna i arkitektoniskt hänseende särdeles vackra byggnad och genom anblicken från norra sidan åt hufvudstaden bereda en betydlig försköning.
Af sådan anledning och då de å Biddarhusets tomt nu befintliga byggnader äro i hög grad vanprydliga och genom deras uthyrning, på sätt som svårligen kan undvikas, åt
Biddarhusgården gifva ett högst skräpigt utseende, för att ej tala om den eldfara, som är förenad dermed att dessa lägenheter begagnas till stall, foderskullar och vagnshus, väcktes vid då pågående riksdag inom Utskottet förslag om framställning till Högloft.
Bidd, o. Adeln, angående borttagande af omförmälde byggnader och Eiddarhusgårdens planering, samt upplåtelse för ofvanberörde allmänna ändamål.
Ofver detta förslag inhemtade Utsk.
Biddarhus-Direktionens utlåtande, hvaruti Direktionen, i anseende till den förlust för Biddarhus-kassan af omkring 3,000 Bdr Ernt årligen, som genom de ifrågavarande byggnadernes nedrifning skulle Kassan tillskyndas, ansåg sig böra afstyrka det väckta förslaget, såvida icke för byggnaderne erbjödes en tillfyllestgörande ersättning i Kapital eller årlig afgäld, ungefärligen motsvarande den minskning i inkomst, som genom lägenheternas afstående för Kiddarhus-kassan uppkom.
Med afseende likväl, dels derå att de ifrågavarande byggnaderne blifvit i början af detta århundrade å Biddarhusgården uppförda endast för att åt Eiddarhus-Kassan bereda då behöfliga inkomster, hvarföre skälet för samma byggnaders bibehållande upphörde i den mån ett sådant behof minskades eller kunde på lämpligare sätt fyllas, dels å den tillfredsställelse Bidd. o. Adeln borde ega att åt det af Ståndet uppförda monumentala Biddarhuspalatset och dess tomt återställa det prydliga utseende som efter Arkitektens mening detsamma tillkomme, samt jemväl för sin del bidraga till det allmänna ändamålet af hufvudstadens försköning, tillstyrkte Utskottet i Memorial af den 27 Juli 1854, att, derest hufvudstadens borgerskap skulle med Kongl. Maj:ts nådiga tillåtelse besluta en sådan sträckning för den nya bron från Tegel - Riddarhns-Utskottets Utlåtande 0. 3 backen öfver Norrström, att den åt södra sidan finge sin slutpunkt på Biddarhusets tomt midt för Biddarhuset, Högloft.
Ståndet må bemyndiga Biddarhus-Direktionen att på stadens bekostnad låta borttaga alla å Biddarhusgården nu befintliga byggnader emot vilkor, ej allenast af en hyresersättning till Eiddarlius-kassan af 1,500 Bdr Ernt årligen, jemte ersättning för de boställsrum och lägenheter, hvilka i nämnde byggnader nu äro åt Biddarhusets Vaktmästare samt till en del jemväl åt Biddarhus-sekreteraren upplåtna, utan äfven af Stadens förbindelse att besörja och allt framgent ansvara för planering, gatuläggniag, renhållning och belysning af den blifvande öppna platsen.
Vid föredragning den 22 Aug. 1854 af detta KiddarhusUtskottets Memorial, fann likväl Bidd. o. Adeln det deri framställda förslag icke för det då närvarande föranleda till någon åtgärd; och har ej heller, såsom bekant är, beslutet om den ifrågaställda brobyggnaden öfver Norrström hitintills ledt till någon verkställighet.
Vid senaste 1859 —1860 årens riksdag väckte emellertid Herr Grefve Lagelbjelke, Gustaf, den motion, att då den vid föregående riksdag af Högloft.
Ståndet beslutade reparation af Kiddarhusbyggnaden förmodades snart blifva fullbordad och Biddarhuset derigenom erhölle ett i allo prydligt utseende, hvarefter det skick, hvaruti gårdsplanen och de deromkring varande byggnader befinnas, blefve om möjligt ännu mera stötande, Bidd. o. Adeln måtte besluta att åt Biddarhus-Direktionen uppdraga att till påföljande riksdag upprätta och Högloft.
Ståndets pröfning underställa fullständigt förslag till lämpligt ordnande af ifrågavarande plats och byggnader, eller huruvida dessa byggnader böra alldeles borttagas; hvilken motion blef till Bidd.
Utskottet remitterad.
Vid häröfver den 11 Oktober 1860 afgifvet Utlåtande yttrade Utskottet: att då det förändrade förhållande vid den tiden sig företett, att Biddarhus-kassans kapitaltillgångar, som vid 1849 års utgång uppgingo till ett belopp af 271,947
Bdr 25 öre Bmt, enligt 1859 års bokslut utgjorde 322,064 Bdr 43 öre samt fördenskull på 10 år förkofrat sig med icke mindre än 50,117 Bdr 18 öre eller minst 5,000 Bdr Bmt årligen, och detta oaktadt flera ganska betydliga utgifter under tiden blifvit å nämnde Kassa anvisade, hvarförutan den till Biddarhusets underhåll och reparation af Bidd. o. Adeln åtagna kapitationsafgift blifvit förhöjd från 1 Bdr 50 öre till 5 Bdr
Bmt årligen att tills vidare utgå af hvarje Adelsman som för lön eller förmögenhet erlägger bevillning, Utskottet från dessa omständigheter hemtade anledning till den förmodan, att sedan reparationen af Biddarhusbyggnaden blifvit fullbordad, ej mindre Biddarhus-Kapitations-fonden skulle kunna anlitas för att på ett lämpligare sätt ordna Biddarhusets gårdsplan och de deromkring uppförda, nu särdeles vanprydande byggnader, än möjligen äfven Biddarhus-kassan i en framtid kunne undvara åtminstone någon del af den hvresinkomst, som ifrågavarande byggnadslägenheter för närvarande inbringa; i hvilket hänseende * Utsk. delade den åsigt, att hufvudstadens styrelse icke 4 Kiddarhus-Utskottets Utlåtande M 6. bör finnas obenägen, att icke allenast på stadens bekostnad låta borttaga dessa byggnader, utan ock för beredande af en särdeles vacker öppen plats till bufvudstadens försköning, och fortsättning ända till Riddarholmskanalen, af den redan nedanför kanslihuset anlagda quai, till Riddarhus-kassan utgifva en billig ersättning för den förlust i inkomst m. m. som genom bvggnadernes borttagande Kassan tillskyndas.
Af dessa skäl tillstyrkte Utsk., det måtte Ridd. o. Adeln anmoda Riddarhus-Direktionen, att upprätta och Ståndets pröfning vid nästa riksdag underställa fullständigt förslag till ordnande af Riddarhusets gårdsplan och de deromkring varande byggnader; äfvensom i sammanhang dermed alternativt afgifva utlåtande, huruvida och under hvilka vilkor det ändamål må beredas att nämnde byggnader framdeles kunna alldeles borttagas.
Detta Utskottets tillstyrkande blef af Ridd. o.
Adeln bifallet och beslutet härom Riddarhus-Direktionen meddelad.
För att söka fullgöra det sålunda i främsta rummet
Direktionen gifna uppdrag, beslöt
Direktionen till en början att till öppen täflan öfverlemna förslag till platsens ordnande oc h lätderföre i hufvudstadens mest spridda tidningar utfärda en uppmaning till de sakkunnige personer som kunde finna sig dertill hugade att inom utsatt tid till
Direktionen ingifva, i afseende å såväl ritningar som kostnadsberäkningar fullständiga, förslag i berörde hänseende, hvilka borde alternativt upptaga: l:o platsens ordnande på sådant sätt, att både ett prydligt utseende och inkomst af densamma kunde vinnas samt 2:o platsens ordnande på ett sätt, som ensamt afsåge dess försköning, dervid dock borde iakttagas att på tomten skulle beredas bostad för Riddarhusets Vaktmästare och förvaringsrum för det årliga vedförrådet; och utsattes ett täflingspris af 400 Rdr
Rmt för. det förslag
Direktionen komme att godkänna.
Då likväl inom den bestämda tiden något förslag i ämnet ej inkommit, fann
Direktionen sig sedermera föranlåten anmoda Professoren vid Akademien för de Fria Konsterna, F. W. Scholander, att, i öfverensstämmelse med det kungjorda programmet, uppgöra förslag till platsens ordnande.
I anledning af detta uppdrag har bemälde professor först uppgjort och
Direktionen meddelat eskisser och approximativa kostnadsberäkningar i ämne och sedermera utarbetat fullständiga ritningar och detaljerade kostnadsförslag, hvilka Direktionen till Ridd. o. Adelns bedömande öfverlemnat och hvilka ritningar alltsedan riksdagens början varit tillgängliga att beses uti Ridd. o. Adelns klubbrum.
Enligt det ena af dessa förslag skulle å gårdstomtens vestra och östra sidor längs efter Riddarhus-kanalen och Riddarhus-gränden uppföras två större, med Riddarhuset ej sammanhängande flygelbyggnader, hvardera innehållande, utom en hög och rymlig vind, dels en bottenvåning, afsedd till uthus och magasiner, och dels en öfvervåning, inredd till boningsrum och delad i två lägenheter.
Gården skulle inhängnas med jernståndare och kedjor, samt planeras, grusas och planteras.
Kostnaden för hvardera flygeln har blifvit upptagen till 106,011 Rdr 30 öre och gårdsplanens Kiddarhus-Utskottets Utlåtande M 6. 5 ordnande beräknats medföra en utgift af 9,250 Rdr, så att samtlige kostnaderne skulle uppgå till 221,272 Rdr 60 öre.
Lägenheterna i båda fiyglarne hafva beräknats skola inbringa en årlig hyra af 4,100 R:dr.
Det andra förslaget afser tomtens hägnande medelst ett högt, å granilsockel upprest jernstaket, gårdsplanens afjemnande, grusning och planterande med träd samt uppförande af två mindre paviljonger i tomtens nordvestra och nordöstra hörn, äfvensom af en hög stenportal midt emellan paviljongerna utåt den längs strömmen belägna, enligt designationen Riddarhuset ej tillhöriga, del af platsen, som för närvarande upptages af en mindre trädgård och en stallb3rggnad, men, om de nuvarande gårdsbyggnaderne bléfve borttagna, sannolikt komme att på Stadens bekostnad till strandgata anordnas.
Den nordöstra paviljongen är afsedd till bpstad åt Riddarhus-Vaktmästaren och den motsvarande nordvestra till inrymmande af vedförrådet.
Byggnadshostnaden för de båda paviljongerna har blifvit beräknad till 48,008 Rdr 10 öre, portalen med derunder lagd grund på pålar skulle kosta 8,625 Rdr, jernstaket med granitsockel 10,100 Rdr samt gårdens planering, grusning och plantering 4,500 Rdr, så att hela den sammanlagda kostnaden enligt detta förslag komme att uppgå till 71,233 Rdr 1 0 öre.
I frågan huruvida och under hvilka vilkor det ändamål skulle kunna beredas att de å Riddarhusgården nu befintliga byggnader framdeles komme att helt och liållet borttagas, har Direktionen, till en början fästat uppmärksamheten derå, att
Direktionen redan i det sednare alternativet af förut omförmälde program tillkännagifva sin åsigt, att å platsen åsminstone borde finnas bostad för Riddarhus-Vaktmästaren samt nödige uthus; och föreställde sig Direktionen, att det ej erfordrades något vidare yttrande för att ådagalägga, att platsens fullkomliga afrödjande icke utan allt för stora olägenheter låter sig göra.
Men då Di. rektionen framlagt ett förslag till platsens ordnande, som icke af. ser något vidare bebyggande deraf än för såviclt
Riddarhusets eget behof det oundgängligen kräfver, har Direktionen ansett föremålet för det infordrade utlåtandet böra blifva en utredning af frågan, huruvida och under hvilket vilkor Riddarhus-kassan skulle kunna undvara den inkomst af tomten, som kassan för närvarande eger.
För att blifva i tillfälle att lemna en sådan utredning, hade Direktionen ifrån Riddarhus-kontoret infordrat och erhållit en kalkyl öfver nämnde Kassas inkomster och utgifter för sistlidat år, upprättad i enlighet med 1861 års bokslut och gällande stat.
Af denna kalkyl inhemtas, att Kassans nuvarande inkomster bestå utaf dels räntor till ett belopp af 10,544 Rdr 50 öre å utlånade medel, 202,700 Rdr, dels liyresafgift för flygelbyggnaderne 4,531 R:dr 5 0 öre och dels hyra för kullarne under Riddarhusbyggnaden 1,200 R-.dr, eller tillsammans 16,276
Rdr, samt att utgifterne, hvaribland dock ieke upptagits något medelbelopp för sådana extra utgifter, som föranledas af Ridd. o. Adelns merändels vid hvarje Riksdag fattade beslut angående målning af Landtmarskalks - 6 Riddarhus-Utskotteta Utlåtande Af 6. porträtter, prägling af medaljar, gratifikation åt Plenivakten m. m., uppgå till 13,567
Rdr 14 öre, så att ett öfverskott af 2,708
Rdr 86 öre skulle förefinnas.
Men om från inkomsterna afräknas hyressumman för flygelbyggnaderne 4,531 ildr 50 öre uppstår deremot en brist af 1,822 lidr 64 öre.
Derest således
Ståndet skulle besluta de nuvarande gårdsbygguadernas borttagande och platsens ordnande på sådant sätt, att någon inkomst deraf ej vidare vore att påräkna, måste medel anvisas till betäckande af den brist i inkomster, som för Itiddarhuskassan derigenom komme att uppstå; och som Ridd. o. Adeln under sitt fria förfogande icke eger några andra medel än Riddarhuskassan och Riddarhus-reparationsfonden, har
Direktionen för nämnde fall ansett någon annan utväg ej finnas, än att af de årligen till sistnämnde Fond inflytande kapitationsafgifterue anvisa ett så stort belopp, som kunde befinnas erforderligt för att sätta Riddarhuskassan i stånd att uppfylla de densamma åliggande förbindelser.
Innan Utskottet till slutlig pröfning företagit ifrågavarande ärende, har Utskottet funnit nödigt att af Riddarhus-Direktionen dels begära dess bestämda yttrande i fråga om hvilketdera af de till ordnande af Riddarhusets gårdsplan framställda ofvanberörde förslag, Directionen, för den händelse de gamla byggnaderne komme att borttagas, funne böra företrädesvis komma till verkställighet, dels erfara Direktionens åsigt, huruvida, för den händelse att någon byggnad å Riddarliusgården icke vidare komme att uppföras, någon lämplig bostad skulle kunna i sjelfva Riddarhuset åt Vaktmästaren inrymmas eller om utan olägenhet honom emot hyra kunde beredas bostad utom Riddarhusets tomt.
I anledning af denna Utskottets begäran, har Utskottet fått från
Direktionen emottaga det meddelande, att af Direktionens ledamöter Herr Ofverste-Löjtnanten Leijonancker, med hvilken Herr Expeditions-Sekreteraren von Printzencreutz, Herr Ofverste-Löjtnanten Tornerhjelm, Herr Kammarherren Friherre Cederström och Herr Ofverkammarherren Grefve Lewenhaupt instämde, var af den mening, att, vid jemförelse mellan de för ordnande och bebyggande af Riddarhusets gård af Professoren Scholander uppgjorda ritningar och kostnadsförslag, det förslag, hvilket omfattar gårdens hägnande medelst ett högt å granitsockel upprest bronzeradt jernstaket, gårdsplanens afjemning, grusning och planterande med träd samt uppförande af tvänne mindre paviljonger å tomtens nordvestra och nordöstra hörn, hvaraf den ena skulle iuredas till Vaktmästareboning och den andra inrymma Riddarhusets vedförråd, då vindarne under de höga taken kunde begagnas till förvaring af gamla handlingar m. m., både vore det för utseendet fördelaktigaste och det som föranledde den minsta ekonomiska förlust; hvaremot det andra alternativet eller byggandet af tvänne flyglar långs gårdens sidor vinkelrät mot Riddarhuset för att inredas till boningsrum, uthus och magaziner, både blefve vanprydligt och vore i linansielt hänseende sämre beräknadt.
Det förra förslaget upptoge nemligen en sammanlagd kostnad af 71,233
Rdr 10 öre Rmt hvarå årliga räntan å 5 proc. utgjorde omkring Rdr Riddarhus-Utskotteta Utlåtande JW 6.
7 3,560 — då det sednare förslaget erfordrade en utgift af 221,272 Rdr 60 öre hvaraf räntan k 5 proc utgör omkring 11,063 Rdr.
Äfven om de våningar i de flya flyglarne, som lämpade sig för uthyrning, beräknades till en inkomst af 6,000 Rdr i stället för de i kostnadsförslaget beräknade 4,100, blefve ränteförlusten ändock omkring 5,000 Rdr årligen, för att ej taga i betraktande svårigheten att anskaffa ett mer än tre gånger större bygguadskapital.
Om åter man inskränkte sig till gårdens planering och inhägnande medelst jerngaller samt uppförande af tvenne smärre paviljonger, blefve ränteförlusten endast omkring 3,500 Rdr årligen och ännu mindre derest för närvarande portalen icke uppfördes, hvarigenom 8,625 Rdr besparades och byggnadskostnaden kunde nedsättas till omkring 63,000, då följaktligen den årliga ränteförlusten icke uppginge till mer än omkring 3,000 Rdr.
Herr Grefve Lewenhaupt ville för sin del tillägga, att Herr Grefven helst önskat uppförandet af med hufvudbyggnaden sammanhängande flyglar åt gården liknande i byggnadssättet dem som ingått i den ursprungliga planen för Riddarhusets utbyggande med flyglar åt torget.
Herr Friherre Bennet, som i anseende till faran för mehnlig inverkan på hufvudbyggnadens grundläggning icke delade Herr Grefve Lewenhaupts önskan om med hufvudbyggnaden sammanhängande flyglar, ville af de nu framlagda byggnadsförslagen lemna företräde åt det som afsåg anbringande å vestra och östra sidorna om gården af tvänne flyglar, hvilka kunde inredas jemväl till lokaler för uthyrning.
Hellre hade likväl Herr Friherren önskat uppförandet af 2:ne större paviljonger i nordöstra och nordvestra hörnen med fot lika hög som den på Riddarhuset och sjelf va byggnaden i öfrigt deröfver med enahanda dimensioner som hufvudbyggnadens, hvarigenom jemväl en temligen rymlig våning i hvardera paviljongen kunde inredas till uthyrning.
De nu föreslagna paviljongerna voro, i Friherrens tanka, allt för små för att åstadkomma ett någorlunda prydligt utseende och alltför dyra för att begagnas endast till Yaktmästareboslälle och vedförvaringsrum.
I sammanhang härmed ansågo Direktionens bemälde Herrar Ledamöter, att derest Ridd. o. Adeln beslutade nedrifning af de å Riddarhusets gård befintliga byggnader, den nuvarande hyres mannen, Stallmästaren Lundbäck, borde uppsägas till afflyttning den 1 April 1864; äfvensom att för sådant fall
Direktionen borde erhålla frihet att, i likhet med hvad som varit medgifvet vid de redan verkställda reparationerna å Riddarhuset, utan behof af en treprenadauktion, ingå öfverenskommelse om utförande af arbetena för Riddarhusgårdens ordnande och bebyggande. ltiddarhus-Direktionens dåvarande Ordförande, Herr Presidenten m. m.
Grefve Mörner, som, derest Riddarhuskassans och Reparationsfondens ställning sådant medgifvit, helst önskat uppförandet af tvänne med Riddarhuset sammanhängande flyglar i likhet med dem, som å den uti Dahlbergs Svecia Antiqua et
Hodierna befintliga ritning finnas upptagna att utföras å den åt torget vettande sida af Riddarhusbyggnnden, ville af de nu uppgjorda förslagen 8 Riddarhus-Utskottets Utlåtande JK 6. lemna företräde åt de större flygelbyggnaderne, för hvilkas uppförande kostnaden för pålning m. m. tycktes i förslaget vara nog högt upptagen, hvaremot den blifvande hyresinkomsten, i Herr Grefvens tanke, vore nog lågt beräknad och i afseende hvarå för öfrigt förekom att om den dyrbara pålningen vore nödvändig, hvilket Herr Grefven ej tilltrodde sig att bedöma, men dock för sin del ansåg föga troligt, förmånen af att under flygelbyggnaderne anbringa källare ej syntes böra lemnäs obegagnad.
De små paviljongerna trodde Herr Grefven dessutom komma att få nog mycket utseende af fristående lusthus och således skola göra ett allt för stort afbrott emot den ståtliga Kiddarhusbyggnaden.
Derest Kidd. o. Adeln beslutade uppförande af de större flyglarne, ansåg Herr Grefven någon afvikelse från Instruktionens allmänna föreskrift om arbetets utförande efter éntreprenadauktion icke böra ega rum, helst Herr Grefven antoge att någon ej obetydlig nedsättning i kostnaden mot förslaget derigenom skulle kunna beredas.
Beträffande frågan, huruvida någon lokal skulle kunna i sjelfva Kiddarhuset såsom boställe åt Vaktmästaren inrymmas, eller om utan olägenhet sådan bostad kunde mot hyra utom Kiddarhusets tomt honom beredas, har
Direktionen meddelat det yttrande, att någon boningslägenhet inom Kiddarhuset icke kunde åt Vaktmästaren lämpligen inredas, helst, om någon lokal å vinden dertill användes, alltför stor eldfara derigenom kunde uppkomma; och ansåg Directionen i öfrigt det vara oundgängligen nödigt att
Vaktmästaren fortfarande egde en bostad inom Kiddarhusets tomt.
Utskottet har tagit detta ärende i noggrannt öfvervägande;' och ehuru Utskottet anser det vara särdeles önskligt, ej mindre att de å Kiddarhusgården befintliga byggnader, hvilka äro serdeles vanprydliga, borttagas, än att ett för hufvudstadens försköning lämpligt ordnande af Kiddarhusgården derefter må ega rum; likväl och då, enligt hvad Kiddarhus-Direktionen npplyst, tillgångar för närvarande saknas för verkställigheten af nämnde förslag, har Utskottet funnit betänkligt att detsamma tillstyrka.
Riddarhusreparationsfondens skuld för de å Kiddarhuset redan verkställda dyrbara reparationer utgjorde, då Riddarhus-Direktionens Kiksdags-Berättelse i sistl.
Oktober månad afgafs, 42,500 Kdr, hvartill bör läggas 2 års obetalta räntor å 5 proc. från 1861 års början till den 1 sistlidne Januari 4,250
Kdr eller tillsammans Kdr Ernt 46,750.