Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I afseende på Spannemål, som ifrån flere särskildte egare intages och magazineras , är dessutom omöjligt att hvar egare, äfven den af ett litet inlemnadt qvantum, skulle få det så afskiljdt, att det utan förblandning kunde återbekommas; alla mindre poster skola ofelbart blifva sammanslagne; och likväl är mellan olika arter af samma sädes-slag skilnaden i värde ofta lika stor, som emellan olika arter af annan enahanda vara.
Att antaga Spannemålens vigt, såsom grund, kan ej afhjelpa all olägenhet, och det kunde icke fordras af förvaltaren vid ett Magazin, att af ett blandadt quantum återlemna en lika god vara, som den bästa han erhöll.
Då nu dertill kommer att samma förvaltare, i det möjliga fallet af egennytta, vetterligen kunde tillställa utbyte af olika pantgifvares egendom; då man besinnar, att icke någon Controll kan sträcka sig till de mångfaldiga förändringarne härvid; skiljer man sig svårligen ifrån den fruktan , att missbruk och egennyttiga afsigter skulle omvexla med orätt fattade misstankar, för att orsaka, än grundade, oell än ogrundade , anledningar till klagan, begge lika ledande till inrättningens förfall och sluteliga upplösning, genom den upprepade erfarenheten af menliga följder för både Långifvare och Låntagare.
xi* Stats- och Banco-Utsiotterifi Utlatanden.
Den förstnämnde skulle möjligen kunna försöka att freda sig ifrån förlust genom prisets nedsättning, ej allenast med afseende på derå verkande allmän conjunctur, utan ock med afseende på den olika beskaffenheten af pantens verkliga värde.
Detta oundvikligen högst låga beläningspris skulle då utgöra en ny grunda hvarföre, i vanlig ställning, lån påspannemål icke skulle anses ens löna mödan, och svårligen någonsin ålitas af den, vid afsättnings-brist verkligen behöfvande, mindre jordbrukaren.
Tillåtelsen skulle deremot sa mycket mera begagnas af större spannemåls-handlande, under förväntan af conjuncturs-förändring; Och just här inträder i sin fulla kraft det förenämnde stora skälet, att Staten icke får lemna consumentens interesse utur sigte, för att fullgöra de stegrade fordringarne på ett högre pris.
I ännu ett annat afseende bör Spannemål betraktas såsom af en egen art i handelsväg.
Den egenteliga exportvaran har, vid tillfälle af bristande afsättning, sin upplagsort gifven i Stapelstaden, hvars läge efter localen och författningame är valdt, och der således vågar och andra förvaringsanstalter äro förut beredda.
Spannemålen kan deremot , i ett land , sådant som Sverige , — der en del
Dandsorter icke producera sitt eget behof, mindre något till försäljning; och der äfven försäljningen ofta utsträckes ända derhän, att Säljaren under en årstid, måste Uppträda såsom köpare i en annan, —• icke ega några bestämda afsättnings- och upplags-ställen; utan Stats- och Banco-Utskottens
Utlätandeni tur dessa skola alltid blifva förflyttade, efter anvisning af det omvexlande behofvet, för att just derigenom åstadkomma den högsta nytta.
Det skulle således ofta inträffa, att den, sorn begagnat sig af spannemåls-beläningen, sedan lian, i brist af afsättning, lemnat sin spannemål till Magazinet, vid uttagandet derifrån föranledes att föra den tillbaka, emedan beliofvet af varan yppats åt ett helt annat håll, än han förmodade, och kanske inom hans eget luis.
Några få sällsynta fall af spannemåls-utförsel från Sveriges hamnar förändra icke gilltigheten af denna åsigt.
Man har anfört, att svårigheterne vid större spannemåls-upplag i detta land , der transporterna äro långa och der hela producten åter skall consumeras, skulle kunna afhjelpas genom tillåtelsen och beredandet af Härads- eller Socken-upplag; och åtskillige förslag hafva blifvit till
Utskotten inlemnade om lämpligaste styrelsen af sådane Inrättningar.
Man har föreslagit, att Innevånarne innom
Districtet för hvarje Upplags-ställe, efter visse föreslagne grunder, skulle välja förvalltare, men bibehålla hela ansvaret för förvallrnirigen och för de allmänna Lånebiträden, sorn kunde dessa Inrättningar tilldelas.
— Användbarheten af den åsyftade municipalstyrelsen vid allmänna Låneanstalter för span. nemål torde dock finna sitt förnämsta hinder uti det betydliga penningeansvar, som alle districtets innevånare, under ett större eller mindre ålitande af de nya lånetillgångarne, xiv Stats■ och Banco-Utskottens Utlåtanden. sålunda skulle anses skyll dl ge att sig åtaga, och hvilket troligen skulle, genom den njernna fördelningen af fördelarne och äfventyret, antingen genast afvisa all verkställighet, eller ock föranleda til en inskränkning i detta ansvar, och en i följe deraf äfventyrad förlust, Skulle åter, enligt hvad äfven blifvit föreslaget, den belånade spannemålen få förblifva under gäldenärens egen vård, emot särskild borgen af andre personer för pantens orubbade bibehållande, kunde visserligen, genom lemnad nödig uppmärksamhet! på löftesmännens vederhäftighet, det egenteliga äfventyret genom spannemålens förskämning under beläningstiden undvikas; men Utskotten kunna för sin del icke finna, att spannemåls-beläning pa sådant sätt verkstäld, kari anses uteslutande bibehålla det rum bland de olika lånesätten, sorn den eljest skulle innehafva, utan innefatta en förblandning af lån emot pant med län på personel credit , hvilken sednare har sin anvista plats uti allmänna Dis-cont-rörelsen, som, i fall villkoren for densamma underlättas, ofta kan undsätta den förlägna jordbrukaren, under de', han afbidar en förmånlig afsättning af sin product, den han då också bibehåller under en ständigt obehindrad disposition.
Dessa äro de skäl Utskotten ansett sig särskildt böra uppgifva för afstyrkandet af all spannemåls-beläning genom Banquens eller andra allmänna låneverks fonder.
Och varder allt hvad Utskotten sålunda anfort, jemte de af åtskillige Ledamöter yttra - Stats- och Banco-Uiskottens Utlåtanden.
xv de särskilda meningar, Rikets Höglofl.
Ständers pröfning vördsamligen understäldt.
Stockholm d. ai Junii 1823.
(N:o 28-) Bil.
II, Stats- och Banco-Utskottens Utlåtande angående Fastighets- och odlingslån.
Fran första början af sin verksamhet, gåsom allmän låneinrättning , har Rikets Ständers Banque äfven meddelat lån emot Inteckning i fastigheter, och genom särskilde, endast för desse Eanquens Utlåningar gällande författningar, har mari sökt, så mycket möjligt vari t, bringa Allmänna Lagens stadganden om Inteckning till en närmare lämplighet för ett allmänt penningeverks behof af ofelbar säkerhet och hastig tillgång till utbekommande af de påräknade inbetalningarne.
Nyttan och tjenligheten af detta användande af Banquens fontler har blifvit ganska olika bedömd; och de skiljagtiga besluten af Rikets Ständer , hvarigenom Banquen ömsom blifvit för lån emot fastighetspant öppnad, och ömsom denna rättighet indragen, hafva äfven burit vittne om dessa delade åsigter.
Fästandet af de tillgångar, som tillhöra ett penningeverk, hvars alla förbindelser äro stälde att godtgöras vid anfordran, Uti en lånerörelse, hvars omsättningar och inbetalningar endast till långsamt ingående kunna påräknas, har å ena sidan ansetts icke annat rvr Stats- och Banco-Utskottens Utlfoandetti kunna, än i betydlig mån minska förtroendet lill det hela» A andra sidan har, såsom skäl för fastighetslåns beviljande, blifvit anfördt obilligheten deraf, att fastighetsvärdet, det verkligaste af alla, skulle vara nästan det enda i landet, hvilket icke skulle kunna, i viss bestämd motsvarighet, öka Landets Capitaltillgångar, sedan jordbruksnäringens i många afseenden förändrade skick , i betydlig män, ökat Capitalbehofven till de nödigblefne förlagerne för jemväl denna del af den fördelade näringsverksamheten.
Ä hegge sidor har det likväl icke ansetts kunna förnekas, att icke den lifligare penningerörelse , sorn uppkommer genom utgifvande af Fastighetslån på längre afbetalningstider till visst bestämdt totalbelopp, egentligast verkar vid den tidepunkt, då utgifningen sker; ty, sedan de egentlige låntagarne användt medlen , och fastigheterne till äfventyra alla ombytt egare, återstår, såsom följd af anstalten, föga annat än fastighe fernes skuldsättning och betungande med en ränteskatt till Lanquen, samt JBanquens delagtighet, såsom egare af på längre lid faststälde fordringar, uti en stor del af landets fastigheter.
För att leda de understöd man ansett sig lämpligast, genom meddelande af penningelån för allmän räkning, kunna lemna landets näringar, till ett mera direct användande för den näringsgrens tillväxt och förkofran, hvilken, såsom den angelägnaste af alla och innefattande vilkoret för de öfriges bestånd, Stats- och Baneo-Utskottens Utlåtanden:
xvii med skäl funnits förtjena det betydligaste afseende, har man, vid dylika lånebiträdens beviljande i sednare tider, särskilde fästadt vilkoret af ett bevisligt sädant företag , hvarvid jordbrukarens behof af nytt förlag hufvudsakligast uppstär, eller odling af förut oländig mark; oell, med afseende pä den stora vigten och nyttan för hela riket af dylika odlingsföretag, hafva de blifvit uppmuntrade genom en å förstrackningarne utsatt ränta, betydligen lägre än den eljest vanliga, och inbetalningens uppskjutande en viss tid , för att sedermera under visse efterföljande år, likväl hastigare än de emot inteckning beviljade lånen, erläggas.
Formaliteterne af Inteckning, och antagande derigenom af fasta hypothequer för en del af Banquens, såsom mynt omkringlöpande, sedlar, har man trott sig vid dessa lån kunna och böra undvika, och då säkerheten i stället blifvit sökd uti personlig ansvarighet af flere, merendels aflägse från hufvudstaden boende, Individuer, samt sjelfva låneanslagens behöflighet för deras uppgifne ändamål, tillika med controllen öfver tleras användande dertill, i alla fall endast kunnat tillhöra tjenstemän eller corporationer i orterne, har Bancostyrelsens befattning med dessa lån blifvit inskränkt hufvudsakligast till att utgifva de begärde summorna, så långt årliga anslagen kunde vara till racki ige , då Författningarnes efterföljd at' öfrige vederbörande pröfvats vara iakttagen, samt att, sedan lånet blifvit meddeladt, och Banco - Styrelsen först kommit uti xviii Stats- och Banco-Utskottens Utlåtanden. direct förhållande till låntagaren, bevaka fullgörandet af hans skyldigheter emot Banquen, samt såmedelst, i händelse Banquens säkerhet ej skulle finnas tillräckligen iakttagen , söka, så mycket sorn möjligt, undvika och förminska der af uppkommande förluster.
Till användande i sådant ändamål, och på sådant sätt, blefvo af Rikets Ständer vid sista Riksdag, utom en serskild till utgående de första åren bestämd summa, äfven anslagne alla de å Banquens fastighets-lån från och med år lgsti ingående afbetalningar.
Erfarenheten har likväl visat, att af desse till ansenligt belopp för nya lån anslagne medel en större del förblifvit obegagnad; hvartill orsakerna till äfventyrs skulle kunna för någon del sökas uti de, genom aftagande priser på jordbrukets producter, minskade anledningarne till odlingsföretag, och de vid lånen genom reglementariska föreskrifter fästade, till en del kanske öfverflödigt betungande, vilkor, hvilka gjort fördelen att begagna dessa framför andra lånetillgångar obetydlig; men hvarefter lämpligheten af inrättningen, såsom påräknad uppmuntran till jordbrukets framsteg, äfven torde anses kunna och böra bedömas.
A andra sidan åter har, af denna Banquens utlånings-rörelse , på samma gång visat sig anledningar till nästan större förluster, och ostridigt till flere besvärligheter och rättegångar, än af alle de öfrige låne-understöd för enskilde, som blifvit ifrån Banquen beret! de.
Stats- och Banco-Utshotlens Utlåtanden'. nx I betraktande häraf, och då äfvenledes förekommit, dels den till omöjlighet gränsande svårighet, som Utskotten, vid närmare öfvervägande af ämnet, funnit ej kunna förnekas, att, utan de otjenligaste förhållanden emellan enskild näringsdrift och allmän uppsigt deröfver, på något sätt binda de medel, som under namn af odlingslån utgå, till användande endast för det ändamål de blifvit utgifne; dels att uppmuntrandet af jordbruks-näringens framsteg, lämpligare än genom lån, onekeligen sker genom beredd ökad och fötmonlig afsättning å de producerade varorna, eller genom omedelbara Statsbidrag till understöd eller belöningar; halva Utskotten ansett sig icke kunna tillstyrka ett ytterligare fortsättande af detta sätt för Banquens utlåningar, dock utan att rubba de förhållanden, enligt hvilka en del af Banquens tillgångar redan till sådant ändamål finnas begagnade; och föreslå således, alt inga nya odlingslån böra från och med nästa år utgifvas, men inbetalningen af de redan utgifne fortgå i enlighet med de förut stadgade, och vid sjelfva länens utlemnande fästade, vilkoren.
I afseende på användandet af de capitalafbetalningar, Sorn å redan utgifne odlingslån ingå, hafva Utskotten ansett sig först böra afvakta Riksens Ständers Beslut i förevarande fråga, innan de framställa det förslag, sorn i detta hänseende enligt Utskottens tanka skulle vara det lämpligaste.
Hvad åter beträffar Banquens utlåning emot fastighets pant, hafva Utskotten, för att, ix Stats- och Banco-Utskattens Utlåtanden". sä mycket, sorn med de af dem i öfrigt antagne grundsatser kan vara förenligt, icke göra någon hufvudsaklig ändring uti den låneanstalt, hvarigenom omedelbart understöd varit jordbrukaren beredt, funnit sig böra föreslå, att capital-afbetalningarne ä Banquens särskilde emot fastigliets-pant utlänte fonder, må frän och med nästa års början, blifva till ny utlåning af fastigheter äter använde.
Enligt uppgjorde förslags-beräkningar borde dessa afbetalningar, i händelse de ordentligen ingå, utgöra, under fem härefter följande ar, tillsammanslagde 756,957 K:d Ilanco; och denna summa, ehuru mindre betydlig, förmoda Utskotten åtminstone kunna fylla de angelägnaste behofven, samt, vederbörligen fördelad, lätta åtminstone de mest behöfvande fastighets-ägares betryck, helst deras, som, i besittning af smärre ointecknade hemmansdelar, skulle kunna vara bäst af alla i tillfälle, att af en dylik utlånings-anstalt sig begagna, men deremot icke, utan att oundvikligen bereda sin undergång, kunna underkasta sig följderne af någon annan art af skuldsättning.
Af de reglementariska stadganden för en sådan återbegynd utlåning inot fastighets-pant, hvarigenom dess lämplighet för ändamålet skulle kunna ytterligare tryggas, och hvilka det i öfrigt torde tillkomma Jlanco-Utskottet ensamt att, i härtdelse af Rikets Ständers bifall till den af förenade Utskotten nu gjorde hemställan, föreslå, hafva förenade Utskotten likväl ansett sig böra till omedelbar pröfning, i Stats- och Banco-Utskottens Utlåtanden.
rxi sammanhang med sjelfva hufvud-frågan, företaga beräkningen af ränte- och afbetalningsvilkoren för de till ingifvande beviljade nya fastighets-lånen.
Men som tankarne inom Utskotten i denna fräga varit delade, så att tvänne Stand vid anställd votering stannat emot tvänne Stånd, få Utskotten för Rikets Höglofl.
Ständer vördsamt framställa följande Alternativer:
Första Alternativet:
Utskotten hafva funnit det böra stadgas, att fulla 7 procent af det primitiva belopp, hvartill hvarje hädanefter pä sådant sätt ullånt capital uppgår, bur för hvarje är inbetalas; hvaraf ränta efter Banco-styl, till 5 för hundradet om året, å det vid hvarje betalningstermin återstående belopp, först afdrages, och det öfriga afgår såsom betalt å capitalet.
Dessa förändrade grunder, emot Banquens vanliga beläning af fastigheter, hafva Utskotten ansett nödige, för att förekomma de missbruk f sorn eljest Andra Alternativet .■ Utskotten hafva fun^ nit, att ränt eber åkningen och capilal-af betalningen d dessa nya fastighetslån bör blifva lika med hvad förut varit stadgadt; dels för att ej onödigtvis åstadkomma en skiljagtighet uti beskaffenheten af de låne-biträden , som i fullkomligt enahanda ändamål ifrån Banquen utlemnas; dels i betraktande deraf, att Utskotten i öfrigt ansett 5 procents ränta vara den högsta , som för de till näringars bedrifvande upptagne lån möjligen kunde, utan näringsidkarens skada och näringsgrenarnes xxii Stats- och Banco- Utskottens Utlätamlen. skulle kunna ega, och någon gång egt rum, att nemligen , förmedelst en så mycket lägre än vanligt stadgad ränta å dylika lån, personer af eljest betydlig förmögenhet, och utan eget behof af penninge-lån , kunna finna sig föranledde att, genom beläning i Banquen af sina ograverade fastigheter, och lånesummornes utlemnande till verkligen lånebehöfvande med beräkning af den lagligen högre räntan, bereda endast sig sjelfve en otillbörlig vinst, hvarigenom äfven hela anstaltens välgörande ändamål alldeles förfelades. aftagande, utgöras, och derföre föreslagit, att räntan för Banco-Discontens utlåningar måtte till 5 procent nedsättas.
Hvilket allt Riksens Höglofl.
Ständers pröfning duck vördsamligen understälies, jemte de af åtskillige ledamöter yttrade särskilde tankar.
Stats- och Banco-Utskottens Utlåtanden, xxiii (N:o 29 ) Bil.
Stats- och Banco-Utskottens Utlåtande angående Creditiv-anslagen för Jern-Contoiret och Manufcctur-Disconten.
T rogne de grundsatser, Utskotten i allmänhet föreskrifvit sig att söka iakttaga vid uppställningen af sine förslag till reglering af de från det allmänna utgående lånebiträden , att icke, utan högsta nödfall, från den ena eller andra näringsgrenen undandraga ett rörelse-capital, hvarpå den kunnat göra räkning, hafva Utskotten trott sig böra föreslå bibehållandet af de Creditiv-anslag från JBanquen, hvilka vid sistlidne Riksdag af Rikets Ständer bestämdes för Jern-Contoiret och den under Kongl.
ComrnerceCollegii disposition stående Manufactur-Disconten, under enahanda vilkor, som för de samma då faststäldes.
De omständigheter, som vid sistlidne Riksdag föranläto till beviljande af dessa anslag, hafva Utskotten funnit ännu oförändrade, och det då anförde skälet för dessa Creditiv-anslags större lämplighet, än andre directa Utlåningar, att derigenom vore beredd en större säkerhet för de anslagne penningetillgångarnes användande bestämdt uti den näringsgrens rörelse, sorn ändamålet varit att uppmuntra och understödja, få Utskotten nu äfvenledes för deras del åberopa.
I anledning af särskild härom inom Borgare-Ståndet väckt motion, få Utskotten älven vid detta tillfälle, med afseende å dea till - xxiv Stats- och Banco-Utskottens Utlåtanden! -växt som aluntillverkningen i Riket nu vunnit, och den betydliga förökning af Rikets exportvaror, som derigenom erhålles, tillika med näringsgrenens särdeles lämplighet för de orter af Riket, der ett, för en ännu mycket förökad afverkning tillräckligt, förråd af rudimaterier finnes; nu göra den hemställan,att Rikets Ständer ma. lemna tillstånd äfven för egare af Alun-verk alt blifva delaktiga af förmänen att erhålla län af det till Manufactur-Disconten anslagne Creditiv, som funnits sedan sista Riksdag sällan hafva varit till betydligen mera än | delar begagnadt; samt för öfrigt till Kongl.
Maj.t i underdånighet öfverlemna, att, efter inheintande af de dertill nödige upplysningar, så vidt tillgång finnes, bestämma den låne-rätt, som, i öfverensstämmelse m?d de i öfrigt för Manufactur-Discontens utlåning gällande stadgander, och i likhet med öfrige till lån derifrån berättigade Näringsidkare, skäligen kan anses böra äfven egare af Alun-verk tillkomma.
Hv ilket allt dock Riksens Höglofl.
Ständers bepröfvande vördsamt underställes.
Stockholm d. s>i Junii 1823.
(N:o 30.)
Bil. Litt. K. Stats- och Banco-Utskottens
Utlåtande angående en föreslagen Hypotheks-inrättning för fastigheters beläning.
Uti sednare delen af det underdåniga Betänkande, som till Kongl.
Maj:t blifvit - Stats- och Banco- Utskottens Utlåtanden, rxv vit afglfvet af den i Nåder tillförordnade Finance-Committéen, och hvilket, till förenade Utskotten aflemnadt, hufvudsakligen foranledt de öfverläggningar rörande financielle ämnen, hvilka inom Utskotten egt rum, har Committéen, ehuru i allmänhet erkännande sanningen deraf, att reglerandet af enskilde angelägenheter bor i möjligaste måtto lemnäs åt den enskilda omtankan , likväl, med afseende å förevarande omständigheter , ej ansett sig höra tveka, att, såsom grundläggning för fullkomligare credit-förhållanden i framtiden, och till hufvudsaklig lättnad i fastighets-egares förlägenhet, leda uppmärksamheten på en förut väckt fråga om en Hypotheks-inrättning, hvars ändamål skulle Vara att bereda den gäldbundna fastighets-egaren visshet, att lån ej uppsades, så länge räntan ordentligen betaldes, och försträckningsgifvaren en lika beskaffad visshet, att på utsatt dag erhålla sin ränta å den ort, der han sjelf vistades, samt derjemte full säkerhet för Capitalet, utan särskildt besvär med intecknings-tagande, bevakning och Förnyande.
— Grunddragen för en sådan allmän Hypotheks-inrättning hafva ock af Committéen blifvit framstälde; äfvensom, inom Utskotten, af en deras Ledamot , är vordet uppgifvit ett fullständigt förslag till reglernen. te derföre; hvarförutan jemväl, uti ett Finance-Committéens Betänkande vidfogadt särskildt yttrande af en dess Ledamot , medlen att lät 11 införandet af ett Hypotheks-System Bihang till Rikt-Ständsnt Prot. 1823, 6'.te Sami.
Bilag, till Memor.
No 20. v xxvi Stats- och Uanco-UtsJiotlens Utlåtanden blifvit i allmänhet afhandlade, och åtskillige ifrån Riks-Stånden, remitterade anföranden innefatta iner eller mindre utförda förslag och anmärkningar rörande samma föremål.
Då Utskotten, i sammanhang med deras öfriga Utlåtanden, öfver de till Allmänna Rinanceregleringen hörande ämnen, nu gå att yttra sig äfven öfver hvad som i denna del blifvit anfördt och föreslagit; nödgas Utskotten öppet erkänna, det de funnit så stora lander möta för antagandet af ett dylikt förslag, och i allmänhet för anstallten af Allmänna Inrättningar till upplåning af enskildes Capitäler och deras utlåning emot fastighetspant, under allmän ansvarighet , antingen endast för Räntornes behöriga erläggande, eller ock derjemte äfven för återbetalningen af sjelfva Capitalerne efter en viss stadgad ordning, att de ej annat kunna, ä‘n alldeles afstyrka Rikets Ständer fastställandet af ett dylikt Hypotheks-System för fastigheter.
Dessa hinder äro förnämligast följande:
Utskotten antaga såsom ovedersäglig den allmänna sats, att stadgandet af författningar, hvilka på tydligt, fullständigt och ändamålsenligt sätt bestämma vilkoren för enskilde medborgares öfverenskommeiser sinä emellan, och såmedelst befrämja ordning och säkerhet i de inbördes förhållanden, som derigenom uppkomma, tillika med det ömsesidiga förtroende, sotn endast på erfarenheten af en sådan befästad ordning kan vara grundad!, utgör, i vanliga ställningar, det enda fullkomligen lamp-' Stais- oeh Banco Utskottens Utlåtanden.
Lxvrr liga medel, hvarigenom Stålens allmänna inverkan på enskilde transactioner bör* yttra sig.
Deremot skola allmänna inrättningar, h varigenom Staten inblandar sig i enskilda förhållanden, och likasom mellanträder till uppfyllande af särskilde medborgare - classers ömsesidiga behof af hvarandra, på en gång qväfva anledningarne till, och upphäfva möjligheten af, enskildt förtroende man och man emellan, samt tillika, genom den obegränsade utsträckningen af Statens egen credit, till omfattande jemväl af de fleste öfrige speciella creditförhållanderi i landet, icke kunna undgå att undergräfva, och slutligen möjligtvis alldeles förstöra den.
Då Utskotten ur denna allmänna synpunct betraktat den föreslagna inrättningen för beläning af enskildes fastigheter med andre enskildes capitaler, har det tydligen visat sig, hurusom den, långt ifrån att utsträcka verkningarne och lätta begagnandet af den credit, sorn för enskilde kan uppå egande fastigheter grundas, tvärtom skall verka en inskränkning af denna credit, emot hvad som eljest kunde ega rum, till allenast den del deraf, som det allmänna, enligt grunderne för inrättningen, garanterat.
Ty det allmänna tankesättet skall snart fästa hela egendomens hufvurisakliga värde vid de af Staten befästade gravationerne derå, och lemna åt fastighets-inneliafvarne alltför liten möjlighet, att på det öfverskjutande fastighets-värdet kunna anvisa betalningssäkerhet för andia förbindelser. txviri Stats- och Banea-Utslnttens Utlåtanden.