Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer* hafva nämligen, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga ProJtositi n och LagUt«kottets derefter ingifna Betänkande, hedutie, att LagCöinmitteen, vid ntarbeiringen af ina förslag till strafflagar, skall beräkna inrättningen af Corrections» Ivas, och derjemte hos Kongl. Majit i underdånighet anhållit, att Hans Majit i Nåd-r måtte vidtaga de anstalter, hvarigenom Arbets- och Correctionsinrättningarne i den män förberedas, alt de, enär del nva Lagförslaget är färdigt samt blifvit gratokadt och artaget, må kunna vara färdiga a't begagnas, da den nya Lagen antage«.
Dertill f< 1 rd,Éas nödvändigt, att anvisning inätte lemnäs på penningeanslag, och det ar allenast genom g! >m ka, som frågan derom rj kommit tinder Ständernas öfveiläggning, i synnerL t sorn bfd« Konungen1 Nådiga Proposition och Lagutskottet?
Betänkande dertill gifvit full anledning.
Jag lär derföre ödrniu* lea ! föreslå, , ad i sammanha g med Riksens S änder» förut fattade beslut, så väl Jiop-tberörde Nådiga Proposition smil LagUi kottets Betänkande måtte Stat Utskottet nitudelas, med anmodan, att detsamma Deu r4 Juli f. nu 7*5 mätte inkomma med förslag till de anslag, sorn till detta ändamål kunna anses nödiga.
Uppå af Herr LandtMarskalken gjord Proposition ldef hvad Herr Silverstolpe föreslagit af Höglofl.
Ridderskapet och Adda bifallet.
Ridderskapets och Adelns Plenum den 14 J eili 1815* S. D. Det SärskildtaUtskottets den 11 Juli på Bordet lagda Memorial, af föregående dag , i anledning af väckt fråga om antingen upphäfvande eller förnyande af det förbud emot bruk af öfverflödigt Silfver, som genom Kongl. Förordningen den 2 Augusti 1800stadgas, blef nuå nyolföredraget och af Höglofl.
Uc Supra. S. D. Vid förnyad föredragning biföl" los följande Allmänna Besvärs- och Oeco" nomieUtskottets den 6 Juli afgifna och den 11 på Bordet lagda Betänkanden: 1:0 Angående vttckt fråga om befrielse för Skeppare och Forbönder, att vid Tullkam raine uttaga förpassningar å Landets Drn 14 Juli /. m, egra ”åror, som ifrån Uppstäderna till Sta* ptIstäderna förvändas. 2*."*
I anh-dning af väckt fråga om en fri Tackjernshandel.
Biftjjl Högloft.
Riddcrskapet och Allein det SarskildtaUl.-kottets den 15 Juli 1 f :i/na Memorial, innehållande hemställan, det Rikens Ständer, genom Skrifvelse till K ngl. Maj:t, ' ille hos Hans Majit i underdånighet anhålla om Nådig befallning lill Si 1 t?C< ntoiret, att om utbetalningarna så v 1 ar Utskottets Secreterares, Can7,lies och Yaktbetjenings Riksdags vedergällningar, sorn a( de medel, som i öfrigt erfordras, till bestridande af andra ourvdgängeliga utgifter för Utskottets räkning,, föranstalta.
Ut Supra. S. D. Efter uppläsning af Kongl. Majts denna dag ankomna Nådiga Skrifvelse till Riksens Ständer af den 28 Juni, angående deras vid 1812 års
Riksdag i underdånighet gj >rda henr tällan om stiftande af en Uag, sorn fö-rpligtade ägare af sådana Vattenverk, hvilka genom uppdämning hindra landels uppodling, att derföre taga lösen, bltf samma Kongl. Skrifvelse lagd till i landlingarna.
Ut Supra. S. D. A nyo föredrogos och bifcjlIqs följande StataUtskottets den 6 Juli af* Den 14 Juli. f. rti. gifnn och den 11 på Bordet lagda Betan* handen: 1:0 I anledning af Hans Excellence , ÖfverStåthällaren m. m.
Herr Grefve Mcrners underdåniga anhållan, att Stockholms StadsCas a måtte befrias från den Stadens KronoUppböi d^Verk åtföljande Ordinarie aflöning och denna varda på.
Kronans Stat öfverbörd. 2:0
I afseende på en, uti Kongl. Mairts till StatsUtskotteL aflidna Nådiga Proposition, angående StatsVérfcets tillstånd och behof, till afskrifning i RiksStaten föreslagen summa af 5,283 R:d_ 3 sk. 5 rst.
Banco, nu m.
Ut Supra. S. D. Återremitterades, i anledning af dervid gjorda anmärkningar, Allmänna Besvärs- och Oeconomi* Ut: kottens den ri Juli på Bordet lagda Betänkande, af den 6 nästföregående, i anledning af väckt fråga om Båtsmans fördubbling* ns återställande; och skulle Utskottet anmodas att med skyndsamt utlåtande öfver de gjorda anmärkningarna till RiksStanden inkomma.
Ut Supra. S. D. I anledning af Allmänna BerSvärsoch OeconomieUlskottets, sedan den 11 Juli hvilande, Utlåtande, af den 6 nästföregående, öfver de hos Ridderskapet och Adeln ^34 Den 14 Juli f. m. gjorda au märkningar vid Utskottets den 9 6istlidne
Maj afgifna Betänkande, angående yrkad arn Iring i Tjenstehjon* flyt tning*tid, beslöt Ii. ig loll.
Riddersk apet och Adeln, att flyltn ingstiden borde utsättas tiil den j 5 Octobe r, samt för Stockholm-, der tvänne flyttnin gstider äro, tillika tillden 15 April , börai.ides jemväl uppsägningstiden en balf manad förlängas; och ville Riddcrska» pet och A lei n inbjuda sina respectiva MedStsnder, att i sitt sålunda fattade beslut instämma. S. D. Upplästes å nyo ConstitutionsUtsfeottets den 1 1 Juli på Bordet lagda Memorial, af föregatenda dag, angående för» ändring i följande §. §. i Grundlagarnaj 1:0 I 56 §.
B iCgeringsFormen. 2:0 I 20 §•
RngeringsFormen. 5:0 I 37 §.
Regeringsformen. 4:0 I 14 §.
Riksdagsordningen. 5:0 I 58 §.
Rik f dag'Ord ningen 1 rörande omröstning inom Utskotten per Capita. 6:0 I 38 §.
Riksdagsordningen, i fall nästföregående förslag e j af Riksens Ständfcff samt Kongl. Majit skulld; antagas.
Den 14 Juli. /. m. 73 3 7:0 I 38 §.
Regeringsformen, 8:0 I 29 §.
Riksdagsordningen; och blefvo de uti dessa Memorial upptagn i förslag af Ridderskapet och Adeln godkända till den kraft och verkan, som 58 §.
Hvarjemte Ridderskapet och Adeln, i anledning af gjord Ståndsanmärkning, återremitterade Utskottets Memorial, angående en förändiing i 4 §•
Bifölls ConstitutionsUtskotbefs sedan den 11 Juli hvilande Memorial, af föregående dag, i anledning af den till Utskottet remitterade fråsan om en förbättrad National Representation.
Sedan Riksens Ständer, genom godkännande af Lagutskottet* den 1 \
Juni afgifna Betänkande öfver Kongl. Maj ts Nådiga Proposition af den J9 April, om Allmänna Arbets- och Correctionslms m. m, des sas inrättande bifallit, men om det af Kong!. M-ij:t i samma Proposition såsom härtill ncdiga befunna anslag någon anstalt ännu icke af Riksens Ständer blifvit fogad; beslöt Ridderskapet och Adeln, att Kongl.
Maj:is berörda Proposition, så väl sorn LagUtskottets Memorial, lill StatsUt - 732 Den 16 Juli f. nu skottet, i afseende på ett sådant anslag, re* mittera.
Ut Supra, Häglof!.
Ridderskapet och Adeln afta* gade till RiksSalen klockan till 2, hvarefter Hans Majit behagade i Nåder, i Plenum Plenorum, meddela Rikseus Ständer Sina Yttranden öfver de sednaste beslutna förändringarna i Grundlagen och i Allmänna Lagen.
Ridderskapet och Adeln åtskildes vid RiksSalen klockan 3, j Jn fidem Protocolli A. G. Silverstolpe.
Plenum klockan 8 f. m.
Upplästes Högvördiga PrestStåndets ProtocollsUtdrag af den 11 dennes, hvaruti anföres, att sedan Ståndet, uppå de grunder att Rikets Academier, enligt deras constitutioner och grundförfattningar, som århundraden igenom bibehållits orubbade, alltid varit och ännu äro oberoende af både Sen 16 Juli. f. m. m Landshöfding** och Magistrat, att de i alla af°eenden hafva sina esna jurisdictioner, eller egna domstolar och Exsecutorer, samt att Taxeringar, af alla under den Aca<3 em i s ka jurisdictionen lydande personer, i alla tider blifvit förrättade under deras Reetorers anförande, icke kunna antaga BevillningsUtskottets ulf 4 Art. 4 §•
4 Mom. af Bevillningsstadgan uppgifna förslag till förändradt Taxej ingssätt vid Academierna, har PrestSlandet, som redan under 380g och 1810 årens Riksdag uti denna sak rönt sina upplysta MedStänders aktning för Academiernas Gnmdförfattningar och privilegier, trott sig böra särskildt lemna de öfriga Stånden del af sin till BevillningsUtskottet remitterade önskan, att stadgandet uti 1812 års Bevillningsförordnings 5 Art. 4 §• 7 Morn., angående Academiska Taxeringar, må i stället för ofvanbercrda 4 Mom. införas; med vänlig inbjudning att uti denna anmärkning med PrestStåndet instämiha.
Uppå gjord proposition, instämde Ridderskapet och Adeln uti denna PrestStåndet» anmärkning.
Upplästes och lades på Bordet följan. de Betänkanden, från OeconomieUtskottet; •730 Den l 4 Juli. }. m. 1:0
Af (fen 10 dennes, i anledning af de till Utskottet remitterade Memorial och Dictamina, angående ändring uti hyad författningarne rörande Håll* och Gästgifvareskjutsen stadga, samt om förhöjning i skjuts* legan m. m. 2:0
Af den 12 Tuli. i anledning af Kongl. Mrj.ts, din 24. sistlidne Maj meddelda Nådiga Skrifvelse till Riksens Siänder, angående de af Hedervärda BondeStåndet, vid åtskilliga Riksdagar, gjorda underdåniga ansökningar om förändrade bestämmelser i afseende på .leverenogen af hö och halm; Anseendes Utskottet, i anledning af anförda skäl, det uno* dåniga tillstyrkande böra göras, att i. vad Allmänna Beredningen, likamed.
KammarCollegium, föreslagit i afseende på liquiderna af Rente- hö och halm m. m.
, måtte varda till efterlefnad antaget. 5:0
Af den 12 Juli, i anledning af väckt fråga om inrättandet af Arbets- och Uppfostringshus för DalAllmogen, tillstyrkandes Utskottet, till befrämjande häraf, en allmän Collect och Stambok öfver hela Riket, eller, i fall af denna utvägs otillräcklighet, andra åtgärder, dem Kongl.
Maj:t kunde behaga i Nåder vidtaga. 4:0
Af den 12 dennes, i anledning af I väckt fråga om jemkning i den med de år | fc - Den 14 Juli. /• m. 73i liga och Kungshägtarna i 6:te fögdoriet af Upsala L,äu skedda förvandling fi nnande Utskottet, uppå anförda skäl, de*aa vara ett enskildt mål, som kunde å oj.t och ställe iom vederbör till rättelse anm/ilas.
Justerades följande Utdrag af Protocollfttj, hållet i Högloft.
Ridderskap«;ts och Adelns Plenum elen 11 .juli 1815.
S. D. Upplästes ett ProtocollsUtdrag från Högvördiga PrestStåndet, af denna dag, hvaruti förmäles, att seda n samtliga RiksStånden bifallit Sta.tsUtskottets Betänkande angående tillökning i Kongl, och Furstliga, Hofvens Statsstimrmor, och då Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Yällofl.
BorgareStåndet icke ännu yttrait sig öfver Hedervärda RondeStåndets inbjudning till instämmande uti de tillägg, att berörde tillökning för Kongl. LVTpjri och de öfriga Kongl. Personerna skulle taga s in början ifrån den 1 Januari detta år, och för H. K. H.
Prinsessan fortfara till dess
Hon återvunnit
Dess fordna inkomster från Stiftet Oued v linbure, uti hvillka tillägg PrestStåndet, den 2 dennes, med Hedervärda BondeStåndet har instämt, har PrestStåndet , på det »tt berörda skiljaktighe t nu vid Riksdagens 7JÖ Den i6 Juli. f. m. instundande slut icke ma lagge, hinder i va» gen for expeditionen, rörande den enhälligt -beslutna tillökningen, trott sig böra vördsamt och ^ vänligen inbjuda Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Yälloll. BorgareStåndet att sig ■ benäget ntläta, huruvida de villja uti ofvanberörda tillägg instämma.
Ridderskapet och Adeln, som tagit denna sak i öfvervägande, ansåg sig icke kunna frångå sitt, i laglig ordning, redan i detta ämne, fattade beslut.
Ut Supra. S. D. T anledning deraf att en Ridderskapets och Adelns Ledamot, Herr Professoren och Riddaren Trafvenfelt, i egenskap af Svenska LäkareSällskapets Secreterare, och å dess vägnar, till Ståndet, denna dag, öfverlemnat ett antal exemplar af Ars-berättelsen om Sällskapets Arbeten under det förflutna året, beslöt Höglofl.
Ridderskapet och Adeln att genom Utdrag af Protocollet betyga Sällskapet sin aktning öfver dess nit för Läkarevetenskapens fram teg, och sin erkänsla- för det lemnade vedermäle! af Sällskapets uppmärksamhet.
Ridderskapets och Adelns Plenum den 16 Juli 1815. rr@S. D. Föredrogs Utdrag af Högvördiga PrestStåndets Protocoll, a£ den 11 dennes, . »ned V - D ert 16 Juli fTm. 75?
med framställning huruledes, då Rikets A« cademier hafva deras egna Jurisdictioner, och Taxeringar af alla under dem lydande personer alltid blifvit förrättade onder deras Rectorers anförande, PrestStår.det icke kunnat antaga RevilIningsUtckottets förslag till 4.:de Art. 4:i^e §■ 4:c*e Mont. af Beviiiningssraflgan, utan önskat att stadgandet uti :i8i2 års BevillningsFörordnings 5:te Ärt. 7pde §. 7:de Moni., angående Academi, k a Taxeringar, må i stället för ofvanberörda 4*.de Mom. införas; med inbjudning till de öfriga respectiva Stånden att uti denna anmärkning instämma; och fann Ridderskapet och Adeln skäligt att dertill sitt bifall lemna.
Herr Silverstolpe, Gustaf Abraham: Då Stat-Utskottets Betänkande, i anledning af Hans Excellence m. m.
Herr Grefie Brahes Memorial om Bevillning för Dannemora Bergdags Jerntillverkning, hos Riksens Ständer föredrogs, blef detsamma hos Prestoch BondeStänden genast gilIadr.
Det åtei remitterades, efter gjorda anmärkningar, af de 2:ne andia Stånden.
När nu Statsutskottets svar på återremissen för Ridderskapet och Adeln föredrogs, blef Utskottets Förklaring bifallen.
Hos BorgareStåndet blefvo bägge Utskottets Utlåtanden ogillade.
Fröt. 95. 94, 758 Den 16 Juli. f. m.
När man sammanför RiksStåndens röster, uppstår det resultat: att 2 Stand gillat förslaget att åter öfverlemna målet till Kongl. Maj:ts pröfning och afgörande; ett Stånd har detsamma alldeles ogillat; och det 4;de har beslutat ingen ting ofver hufvudsaken, utan endast gillat Utskottets förfarande.
En bestämd pluralitet finnes således ej öfver hufvudfrågan, och det står Ridderskapet och Adeln ännu öppet, att antingen instämma nied Prest- och RondeStånden, hvarigenom målet blir afgjordt, eller med BorgareStåndet, hvarigenom 2 Stånd stadna emot 2, och afgörandet lärer komma att till Nämnden hänskjutas.
Jag anhåller om Eders £xcellence Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition till ett bestämdt beslut, på det att detta mål vederbörligen må kunna befordras till expedition.
Uppå af Herr Grefven och LandtM ar skalken gjord proposition, beslöt Höglofl.
Ridderskapet och Adeln att öfverlemna målet till Kongl. Maj:t.
Härefter, klockan 9, företogs val af den Nämnd, till StaUUt«kottets förstärkning, hvarom Ö9:de § Regeringsformen stadgar, nämligen af 21 ordinarie Ledamöter och 6 Suppleanter, då, efter Val-listornas öpp - Den 16 Juli /• m, 759 nande, följande Herrar och Män befunnos hafva blifvit utsedde: Till Ordinarie Ledamöter: N:o 1 Grefve Brahe, Magnus Fredrih 59 röster. 84 Grefve Löwen, Fnllmägtig Grefve von Schwerin, Fredrik Bogislaus - - 81 106 Grefve Strömfelt, Hans Fredrik - 60 116 Grefve Ankarsvärd, Michael - - 1x0 142 Friherre Leijonhjelm, Fnllmägtig Herr Gri\penwaldt, Göran - 123 155 Friherre Stael von Hollstein, Corfitz Ludvig - - 84 216 Frih. Ribbing, Fullmägtig Herr Flack, Erik - - - 61 250 Frih. Hjerta, Axel 80 320 Frih. Brauner, Nils 77 359 Hr.
Björnberg, Carl David - - - 65 579 Herr Klöfversköld, Fullmäktig Hr.
Jbergenstråle, Gustaf Adolph ' - - - 59 Ven 14 Juli. f. rm 592 Herr Bosin, Paul « 69 röster» 1412 Herr Danckwardt, Carl Gustaf . - 82 1594 Herr von Heyne, Georg . - - - 95 1697 Herr Nordencreutz, Jacob M. - - 63 184Ö Herr Fock, Berndt Wilhelm - 66 1885 Herr årnell, Lars - 85 1986 Herr Spaldencreutz, Arvid - 86 2021 Herr Her zenhj ehn, Carl Johan - - 66 2152 Herr af Uhr, Carl David - - 120 2160 Herr Munck af Rosensköld, Eb, • 101 Till Suppleanter; 473 Herr Coyet, Carl Fredrik, - 58 875 Herr Gripenwaldt, August - .56 1314 Herr Wejdenhjelm, Erik - - 56 2204 Heir Gahnai Colquo honn, Carl - - 56 2219 Herr Rothoff, Birger Fredrik • »56
Den 17 Ja//, f. m. 74t N:o 2161 Herr af Zellén, Johan, 51 röster* genom lottning med Friherre Cederström, Jacob, Hr.
Silfversparre, Aron Isak, Herr Adlerbeth, Jacob, och Herr Kuyltnstjerna, Johan Carl, Ut Supra.
Valet slutades klockan % till 5, då Högloft.
Ridderskapet och Adeln åtskildes.
Plenum klockan 9 f. m. Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken uppläste Kongl. Maj:ts rådiga Tal på RiksSalen vid det sist hållna Plenum Plenorum, uti hvilket Tal Hans Maj:t behagat lemna sin nådiga sanction till de af Riksens Ständer beslutna förän dringar i 4:de, 20,, 35, 49, 53, 61, 69, 70- 93. 97. och io3:dje §§:na i RegeringsFor, men, 2, 14, 19, 21, 23,31, 53,54, 56. 57 63, och 64:de §§:na Riksdagsordningen, jern te 5*e §:ns 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, och 8:d 742 Den 17 Juli. f. m.
Morn. af Tryckfrihet/Förordningen.
Med antagande derjemte af det beslutna lillänget i /±2:a §:n af RegeringsFormen, bar Kongl. Majit likväl anmärkt, ait denna tilläggning af orden: ett nytt Konungahus utkora, och den valde Konungen Regeringen tiliträdt, står x motsägelse med hvad den derpå följande p4:e §;n innehåller, i anledning hvaraf Kongl. Majt anser ett f< rslag till dessa bagge §§:s rättande i öfverensstämmelse böra vid denna Riksdag beredas, för att vid den nästkommande afgöras.
Till förändringarna 1 28, 29 och 74:e §§:a af RegeringsFormen samt 75m §:n Riksdagsordningen har Kongl. Majit förklarat sig icke kunna gifva sitt bifall.
Justerades följande Utdrag af Protocollet, hållet i Hoglofl.
Ridderskapets och Adelns Plenum, den 13 Juli 1815. S. D. Efter skedd anmälan att Ridderskapets och Adelns beslut till gillande af Hnglofl.
StatsUtskottets Betänkande, af den 30 nästHdne Juni, innehållande förklaring i anledning af de anmärkningar, som blifvit Deu 17 Juli f. m. 745 gjorda vid berörda Utskott3 Betänkande, af den 29 Maj, rörande Hans m.
Herr Grefve Brahes Memorial, angående Bevillning för Dannemora Bergslags Jerntillverkning, ej vore så bestämdt, att HufvudBetän ka lidet derigenom kunde anses antingen bifallet eller afslaget, beslöt Ridderskapet och Adeln att instämma i de 2:ne Ståndens mening, som samtyckt 'att målet till Hans Kongl. Majit i underdånighet hänskjuta, att dervid taga den åtgärd Hans Majit i nåder lärer pröfva nödig.
Justerades följande underdåniga skriivelser till Kongl. Majit. 1:0 Om Högsta Domstolens Ledamöters bibehållande vid deras sysslor. 2:0 Om MantalsSkrifvare-provisionen uti Wermland för åren 1812 och i8i3- 3:0
Om förklaring öfver 3:e §. af 1798 års Förordning, angående Lagsöknings och Utmätningsmål. 4:0
Om tillägg vid 9 Cap. 6 §.
Handelsbalken. 5:0 Om KronoHemmanet Lindö.
Ben 14 Juli f. tu. 6:0
Om Saltpetexnäringens tillstånd.
I anledning af denna sistnämnda expedition, yttrade Friherre Stael von Hollstein, Corjitz Ludvig:
St-dan så långt lidit på Riksdagen, att tiden icke tillåter föreslå ändring i Betänkandet, får Jag blott anmärka, att ehuru det icke kan misskännas att Utskottets Ledamöter haft ali möda ospard att träffa d t rälta, har sådant dork förfelats.
På sådant sätt snm föreslaget är, kan det icke verkställas, så att den åsyftade nyttan vinnes.
Men särdeles har det fäst min uppmärksamhet, att Committerade skulle tillerkannas den rättighet att fixera ett moderera dt pris oå Saltpetern, och att de orter, der öfverflöd af Saltpeltr finnes, mera än til) egen gärd, den skulle till andra orter, aflätas, enligt disposition af styresmännen.
Detta är icke allenast stridande emot ,be' slutet vid 1800 års Riksdag, då Svenska j u dbrukare åtogo sig en bestämd gärd årligen af 10 mkr. oluttrad Saltpeter på hemmanet, emot det vilkor att fri handel med.
Saltpeter skulle varda tillåten, samt ingen slags tillsyn af Sjuderibet jening vidare skulle aga runi.
Denna frihet är det som man endast har att tillskrifva den ökade Saltpeter-till* gången.
En Författning, som nu vore rakt stridande emot den förra, som skulle sät - Beu 17 Juli. /. m. 746 ta Saltpeter tillvefkarne under ett slags de pendence af Styresmännen, med hvilka de alldeles intet hafva att göra, och söm skulle inskränka deras ovilkorliga rätt att få afyttra sin vara, såsom alla andra, lill den som bäst betalar, skulle snart återbringa denna sak i sitt förra förfall.
Grefve Lilliencrantz, Johan Willhelm:
Så vida jag ratt fattat Herr Baron Staéls yttrande, och afsigten dermed varit att afstyrka det någon anstalt må tagas, sorn hindrar anläggare af Saltpeterlador att på förmonligaste satt afsätta den öfver eget behof tillverkade- låaltpetern; så forenar jag mig så mycket mer i Herr Baronens tanka, som Saltpetertillverkningens aftagande, under de sednare åren, förnämligast kan ti 11 - skrifvas det nedsatta pris, hvartill Saltpetern fått lösas af de jordbrukare, hvilka försummat att skaffa sig egen tillgång.
Föredrogs ånyo OeconomieUtskottets, den 14 dennes på Bordet lagda, Betänkande, af den 6 föregående, om Folk- och Arbetsscholors inrättande i sammanhang med Allmänna Fattigvården.
Som jag, genom min motion, gifvit anledning till det Betänkande, hvilket nu blifvit upp - 747 Den 17 Juli. J. m. läst, anhåller jag att dervid få nämna några ord.
Jag har haft det missödet, att Utskottet deri upptagit mitt förslag annorlunda än jag det gjort.
Deraf följer klart att de omdömen deröfver, som af Utskottet blifvit fällde,, icke drabba- mina ideer sådana som jag uppgifvit dem, utan sådana sorn de af Utskottet blifvit fattade.
När jag härå Riddarhuset gjorde min motion, angaf jag sjelf att jag trodde den behöfva närmare utvecklas, när den af behörigt Utskott skulle pröfva-s.
Jag begärd* derföre och erhöll tillstånd att till Uiskottet inlemna nödiga upplysningar.
Jag har ditlemnat ett förslag, som förut till Kongl. UppfostringsCommittéen var ingifvet, och som innehöll hela uppställningen af hvad min motion omfattade.
Jag utgick ifrån den idee, att våra lärda Scholor ej kunna drifvas till vederbörlig fullkomlighet , så länge de måste vara af amphibisk egenskap, att till en ringa del arbeta på vetenskapliga studiers spridande, och till en sida, på de egentliga folkkunskaperna.
Att ifrån våra Lärda Scholor skilja de så kallade Apologistclasserna är nödigt, om de skola uppfylla sitt ändamål, såsom förberedande för vetenskapernas studium.
Men då jag föreslagit detta, har jag ej kunnat undgå att föreslå något annat till befordrande af den allmänna folkundervisningen.
Det vore dår - Dea 17 jul'. /• m. 74a aktigt att borttaga det lilla sorn finnes.
Må det bibehållas, men under en lämplig furin; må des inrättas så att det äfven uppfyller sin bestämmelse; må det utvidgas så. att deraf härflyter en verklig folkundervisning.
Dr för, i likhet med pedagogier, som finnas i flera städer, har jag föreslagit folkscholor p~ Landet.
Jag har förutsett att medel dertill af staten icke skäligen kunnat äska .
Jag har t j satt i tvifvel att icke dc bemedlade verna skulle kosta på sina barns undervisning; i afseende på de fattig , har jag be isat att Fattigvårdens första omsorg måste vara att gora de uppväxande barnen skickliga att föla sig sjelfva, och derför fordrat att af de sammanskott, sorn Lagen föreskrifver till Fattigförsörjningen, dessas uppfostran skulle bekostas.
Jag har föreslagit att undervisningen endast .skulle sträckas till de enklaste elementer:
Läsa, Räkna, Skrifva.
Slutligen har jag yrkat att denna Bokliga undervisning skulle förenas med Handtverksundervisning; och dessa, till den allmännaste folkklassen inskränkta, Undervisningsverk har jag ställt directe under vård af Församlingens Presterskap, och föreslagit att do som ärna sig till Prester dervid skulle, genom förutgående öfning att undervisa, bilda sig att i framtiden blifva allmänna Folklärare.
När detta jemföres med den framställning Utskottet gjort af min tanka, synes 749 Den i7 Juli f. m. skilnaden klar.
Det torde tillåtas mig att i korthet genomgå ds anmärkningar Utskottet gjort vid. min motion; man har anmärkt att för hopen den undervisning
Presterskajpet redan meddelar är tillräcklig; jag tvifJar derpå.
På d e orter der denna st*acker sig utom det nödvändigaste af Catechesen, är det sällsynt en följd af annat än de undervisningsanstalter, som genom enskild omsorg blifvit inrättade.
Jag vågar fråga alla som känna detta noga, på samvete, om de tro att våra Bönders förmåga att läsa väl, skrifva och räkna, kommer ifrån PrestKlockare- och Organistundervisningen?
Man säger att de föreslagne
Undervisnings-anstalterna skulle väcka köld för Religionen — jag svarar att det blefve det Presterskaps fel, åt hvilket styrelsen deröfver, enligt mitt förslag, blefve uppdragen, och jag vill så mycket mindre vederlägga, som jag ej vill alfvarligen tro någon om den' tankan, att Allmänhetens sinne skulle nödvändigt kallna för Religionen derför att man lärde läsa, räkna och skrifva, samt öfvade sig i slöjder och arbetsamhet.
Mig synes att Presterskapets ganska tunga arbete, att gifva Barn Religionskunskaper, betydligen lättades, om 'dem i allmänhet bibringades ofvannämnda Elementarkunskaper.
Jag tror äfven det vöre nyttigt att tillkommande Folklärare ej, såsom nu, ur Scholans lägre rymder tillträdde delta vigtiga kall, utan Den 17 Juli. f. m. 750 linge genom handläggning vid allmän undervisning förutbilda sig till sitt embete.