Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Detta wigtiga ämne, kan onekligen betraktas frän mänga olika synpuncter, sä wäl i fjelfwa planen som » sättet och möjligheten att den »verkställa.
Jag är fullkomligt ökwertygad att ingen Swttiss man will underkasta sig Utländskt ok och förtryck.
Hwar och en will ester sin förmäga bidra - Den n Januarik. 677 draga till Rikets sörswar i proportion af hwad han kan förlora.
Denna känsla är sa noturitg och förenlig med cnstildta rnrerksiet, alt <ädank ef kan bestndas; men akt demil anwända bästa med lm, beror pä en noga kännedom af behofwet dertill, 06) jörmägan att det lolla.
Olwertygelien om sokens nödwändighet och sörtroenöet till dem, som stola den bereda och uttöra, äro de enda wackelfer, som allmänna wilian behöfwer.
'Swensta Nationen har under det sista olyckliga Kriget, öfwer» utan ett sädant förtroende till Storesten, gjort stora uppoffringar endast kallade at nödwänDigbeten.
— Hwad kan man da icke nu wärsta ta sig, da Spiran föres al en Konung som wisat ja manga prof cf kärlek till Fäderneslandet och da wärl hopp ar fästat wid en Furste, som snart stall närmas den Thron, hwars stöd hrn stall blilwa och >ör fr milden bereda och stadfästa Sweriges lycka och sjelfständighet, genom fo»rsait werksamhrt och ett rätt begagnande «f allmänna förtroendet.
Rikets Fö-sivars-Werk kan omöieligen nu wara pä samma fot som förut, dä dest Gränser undergått en sä olycklig förändring.
— Detta är lika onekestgt, seni att Wär nu warande Arme är otillräckekig till Rikets Förswar- Mängen tror älwen, att wära inskränkta tlllgängar ej medgilwa luplättandet af en !ä stor Arme, att Wt Utan andras biträde kunna bidehälla
Ost emot en öfw-rlägsen
Mei de, men för att kunna wänra
Osi ett sädant biträde, bora wi stejfwa ej wara owerkfamma, uran sätta Osi uti bet förswarsr ständ som är förenligt med wär närwarande ställning, sä i Milrtairistk som Occonomistt afseende.
Huru sädant däst och förmånligast kan ste, är 678 Dett n Ianuani. den fräga hwaröfwer meningarkie äro sä olika.
Hwar sch en dömer derom esler olika begrepp om fåken och fina svrhällarden till Samhället.
En Militaire, med afseende pä behofwet af en större Armee och eldad af nit att med den samma sörswara ett gemensamt Fädernesland, uppgifwer det sätt han anser förmonliaast, Ri'snis Ständer gransta behofwet, fördelen och werkställbarheten af hwad som är föreslagit, och anflär Medel dertill, om lillgängarne sädant medaiwa samt öfverlemna kill Konungen, ort antingen dermed, eller pä annat lätt göra en sädan förändring med Armeen som bidrager lill ändamälel.
Konungen bestämmer derefter
Armeens organiserande och anwändandel af Förswarv-medlen.
Att ingä uti nägre detailler rörande werkställigheten skulle säledes synas mindre länipeliat; men dä vswertygelsen om nyttan och möjligheten att wrlkställa ett förslag, lägger grunden till det beslut som bereder lillgängarne dertill, sä nödgas man här uti nägot afwrka frän ordningen.
Men innan denna sak, hinner ett stuteligt bestämmande, stall en beredning deraf nödwändigt föreg-, och dä man alwen as mindre kunniges omdöme och ullätande, derunder kan finna en ledning tili det rätta» genom gillande af det antagliga, och. förkastande ef det felaktga, sä twekar jag ej, att öfwer de uppgifne projeclerne äfwen afgiswa mitt yttrande.
Uran ölwerspZnda begrepp om d« stora tillgängar pä Folk och Pengar, ssm mängen tror Ewe-- Den n Iamrarii.
67^ Swerige äga, och utan nedslagen mitztröstan.
Öfwer den »verkliga förmägan i Landet, dör man med billighet, och rältwila kunna mcdgiswa att Riket för det närwarande är uti en mindre lycklig belägenhet.
De fleste Näringar arv uti wanmagt i brist as arbetare och afsättning.
Wär handel icke allenast > underwigt, utan nästan afstanna»).
Utblottade
Finoncer och den största Skuld och mindsta Omräde Swerige näaon tid ägt.
Den betydliga P. uninge - Stocken Swerige nu äger, mätte aldrig kunna anses wara ett bewis pä Rikets wälmåga, i synnerhet dä drn är sä mycket representativ.
Denna stora SedelmaHa lärer till större delen kunna anses iason, Reverser, utgifne för Rikets skulder, hwilka med hela rörrlse-copitalet säkerligen ej kunna betalas
Den allmänna äfwen lvm den enssildta wälmägon, bestär 'äledeö uti werkeliga Nebbarheter och Egrndom, samt ö« kad production a, sädane waror som fordras till egit behof och afsättning.
Uder en fredlig och rättwis Styrelse ffal!
Riket aterwinna de krafter lvm nu blifwit förlamade, och sädane kloka och wita anstalter »idraga s som leda lill ändamälet-
Dertill behöfwes ej upphäfwandet af den ägande rätt lvm i Århundraden hällils i helgd, vch hwilken, gmom Jordens förwandlande -ill lika natur, skulle kränkas, till ensktidta Medborgares skad, och olycka, ^lnnu mindre fördras härtill Grundskattens upphäswande, oaktadt dest olika fördelning, men Statsverket bör alttd hofwa en säker inkomst att päräkna, till stna bestämda behof utan att bero at Riksens Ständers förändrade omdömr och Beslut- Extra Utgifter och 68o Dett ir Januarii. och Rikets Skulder mä utgöras och bestridas aenom Bewillniag.
Jag unor ej för personeila pcero, q oliver, och lä kollade Privilegier.
Om de äro obilliga och oförenliga med det allmänna bästa, sä mä de gärna upphalw s, likwäl
xä ett säll som öfwereuestämmer med ordning och rättwtfa.
De§a afsteg frän ämnet, torke mig »örlälas; er medan de ärv föranledde as det i fräga wcirande Memorialet, och utmärka endast de stallen, ber jag är af någon skiljaktig menii^g, med den warda Ledomottn, forn pä ett sa utmärkt sätt / yttrat sina tankar.
Uti Memorialet fvresiäs irenne methoder, att öka Armeen. i:o Genom Cdnfcriprion; men som Konungen i Näder befallt att denna sräga nu förfaller, sä kan ingen öflveriäggning derom äga rum, och ej tillständig! att sig dcröfwer nu mera yttra. 2:0 2lrc bibehålla den Indelta Armeen med Wargernrngeu, och arr upprätta ReservBaratlloner, som formeras af de Medborga, re som nu alloeles icke bidraga till der all, männa Föiswarer.
Dä man önskar och b-hökwer, i likhet med andra Europeiska Makter, buda sin Armö pä ekt sätt, som förenar Politikens fordringar med den nyare Krigskonstens Rcalor, anser jag det w ra mindre lämpeligt, att uri ett sä inskränkt och fattigt Land fsm Swerige, derjemte wilja b>bebälla det mest kostsamma fäkt, att underbälla en Armö.
När man will införa något bättre, borde man söka till att Dett H Januarii. 68 l att winika och undanrödja gamla olägenheter, icke i förtid, uran endast i den mvn, del nyare och bättre hinner »verkställas.
Det warde den I delta Armeen äger, de Segrar den wunnit, och de Lagrar den skördat, äro wida öfwer det loford, mm iwaga teckning deråt kunde uttrycka.
Mm oinskränkta aktning för verksamma, och öswertvgelsen om min ringa kännedom uti detta wldsträkta ämne, med saknad förmäga att föreflä mig», bättre, skulle för alltid alhällit mig, ott häruti uppgifwa nägot project, allbraminit Iiideira Armeens upplösning eller förwindstning; men dä denna fräga nu är wäckt, upplyfta Ledamö er af detta wördade Ständ, insett nöowäiidigheten af Armeens ökande och organi erande pä andra grunder, lämpade esler kidehwarswet, anser sag icke olämpligt att upplySningswiö uppgiswa en calcul N:o i, som wlsar hwad ett Indelt JmameriRegemente om 1200
Man unacfäriigen kostar om äret, hwarwid jag i anseende till B-läiers Löner, närmast följt det wälgrundade Fö-siag Herr BeneralLieulenanten Baron ^cllercivuiL tilt Stais - Utskottet mgnwit öfwer Finska OchcerarneS förlorade Löner, och hwad Truppen wtdkommer ben af Herr Ofwerste Lieutnant i^öi-nlijeinL i Memorialet föreslagne afgr't för Rotsrrhet, hwilkeu jag anser wara gansta lmdrigt tilltagen.
Esker denna calcul kostar 1200 Man Indelt Infanteri omkring 66,700 R:dr Banco om äret, oberäknat den Indelta Soldatens egna omkostnader under Mötes - tiden, öfwer hwad han af Rok Ridd. och Ad. pror. 5 B. häl 6Z - 682 Den n Januaris. hällaren undfär-
Dä man äfwen har afseende vä dist korka vfnin-slid, sä kan man med största stal pästä, akt en fädon Soldaks underhällande i fredlig tid är det mest kostsamma ost) för Landet betungande Särr.
Akt Wargerningens uppsättande strider emot Knekte-Contraclerne och hittills gällande Författningar, undantagandes uti nägon enda prvwins i R ket, hwarest ett särskildt åtagande ägt rum, är uti Memorialet sä rlgtigt anmärkt, att jag endast i anledning af hwad jag anfort om Indelta Armeen får tillägga, att en WargerningeKarls uppsättande och underhällande, kostar näston lika lom sjelfwa Soldaten, emedan Torpet endast gör skill, noden.
En WargermngsKarl, kan ej anskaffas mot samma Märkning som en Recrut trll de Trupper, hwilka ärv pä samma sok, som Wermelando FattJägare.
Cäsom Rolhällare i Wermeland har jag erfarit, att WaraerningöKailar erhällit till och med ivo R dr Banco l Lega, dä ingen Jagare wid nämnde Bataillon hittills konäs mera an io R:dr i Wärfning.
Ordsaken härtill wara dels skillnaden i Copllulationstiden, pa lissly eller pä 6 är, dels ock dcn större fwänghet och mindre mana en Rvthällare har att anwärfwa Recruter, ehuru de likwäl haft godt tillfälle, de senare ären, alt öswa sig häruti» ReservBatailloners upprättande genom Soldaters uppsättande och underhällande af dea oroterade Jorden och Städerna möter sä mänga betänklm^eter, jemte det samma anmärkning ion» bliswik cjord emot Wargerningen äfwen med största skäl härtill kan lämpas, att jag icke inser möjligheten, Den n Januarit 68) ten, eller näion werkande anledning att antaga detta sätt, hwarföre widrörandel af detaillerna derwid, endast skulle medföra en ännu större widlöftighet z o
Method-n lvm förefläs är, arr öka nu warande Armeen genom wärmtng pä samma for, som Wermlands FältIägare.
Det ware önskeljgt, att Riksens Ständer kunde ofver den redan förcslagne Bewillningen, äfwen härtill anflä en erforderlig junima.
I tädan! lall skulle jag anse Verta fält att öka Armeen till deh princip wara det bästa, äfwemom det lä» kerligen är det mindst kostsamma.
PZid fielfwa werkställigheten sär jag blott anmärka, att dä hwarie Indelt JnfanterieCompagnie manligen be« stär of 150 Man och deröslver, och derwid endast finnes z Officerare, sä more Befälet oul>räck>lgt, dä Cvmpagniet skulle ökas till hälsten.
Sä wäl i delta afseende, som till undwikande af de olägenheter som alltid ätsölja samma sta-ndet of Troupp.-r hwitkas löningssätt ar olika, torde det wara bäld, att under egit särskildt Befäl uppsätta sädane Corvser, delade i Ba?
"Loner, med 4 Compagnie a i JO Man i hwarje Batailion, under eu Majors Befäl.
D3 detze Bataillonrr, i likhet med Wermlands FältJägace, as CompagnieCheferne emottageö pä Pufievolance, med answar att alltid hälla gruppen i complett och brukbart ständ, sä skulle del äiystade ändamälet minnas.
Att en wärswad
Trupp bäst och med m-nsta kostnad underhålles genom P^evoilance, bestyrkes af erfarenheten.
Compag» 684 Den n Januari'!. nieChesen är gensst i tillfälle att fylla hivad som brister, utan att, genom flera omwägar nödgas reqwirera och osta länge rvänka pä Karleus nöd, wändigaste behof.
En Bataillon af 6oo man, lika organiserade, som Wermlands FäitJägare hittills warit, kostar enligt bitogade Calcul N:o 2 endast 12,470 N^dr 5 tz. 4 r:st Det nya PatzevolanceContraclet som rm stall uppgöras, torde häruti göra nägon förändring i anseende till närwaronde höga priser.
Wid uppgörandet of denna calcul har sag ansett ert Compagnie so-n tvid nämnde Ba?ai>!on endast är ivo Man kunna wara 150
Man under lika Beiäl och alt till en
Baraillon af 602 Man er heller behöfs mera än en Major.
Härigenom besparas öftverflödiga Befäls-löLier, oct) om större delen af sädane Trupper organiserades till Jägare, hwaras Swerige har största behof, fä kost r deras utredning wida mindre, och kunna deng-nom yngre Folk, och utan Mende pä deras längd, dertill »ntagaö- hwuket t förra fallet är en fördel wid deras inönvande, och i bägge fallen sörmonligt wid deras completteraride.
Men om nägra färstildte medel, härtill nu icke ställe kunna anstäs, och säledes ingen tillgäng giswes, alt fä Armeen pä förestrikne fakt ökad, fä äterstär endast, att genom större eller mindre förändring af Indelta Armeen winna detta ändamål.
W d jemnförelsen af hosgärnde calculer wifar förhällandet att en Indelt Soldat ärligen kostar 55 R:dr 28 k r och en fädan Jägare pä Wärf - Deri n Januarit. 685 Wärfwad fot 20 R:dr 27 tz 7 r:st., Befälets
Löner m. m. i bägge fallen inberäknade.
För 1200 Man Indelt Infanteri kan jäledes circa Z2O0 man dylika Truppar som WermeiandS Jägare underhällas, och wär nuwaranoe Jadeika Arme, af omkring 20,000
Man, med samma kostnad för Riket förandras lill en Wärfwad Arme af 5^,zoo man elter nägot mera.
En tädan förändring skulle werkställas pä ett sätt fom wore förenligt med Rikets GrundLagar och ännu gällande Comracter, lamt uran någon enssildS lidande. Ingen Indelt Officer borde derigenom förlora.
Detta a damit! ssulle läkrast winnås, om Riksens nu förfamlade Ständer »ill Kongl. Main i underoänigbet öfwerlemnade, att med Indelta Armen este.
Dest höga godtfinnande, göra den förändring och indragning, att de Rotehäliare, fom försina Sold-te-numror i stället för Karis underhällande med mera, wille betala zz R:dr ,6 tz.
Banco elier nägot mer och mindre, efter Otternäs olika bestoffenhet, skulle för framtiden wara fria för all rotering, och denna Vccance-afgift beständigt fä utgöras, och sä snart en sadan uppgist wore erhällen, och ben örliga inkomsten of detza Varancé-medel bestämd, Kongl.
Mast med Nådigt gillande us sädant förstag wille 1 Räder läka uppsatta >ä mänga sädane wärswade Batailloner, som m-d denna fond kunde aflönas, och hwilka lämpeligast kunde förläggas, i de folkrikare otterne till en bö lan, cch sedermera i nägot förhällande till Vacancrrne inom kwarje Län.
Den swäriahst som torde mota, att uppfatta och complettera fädane Corpser, stulle ej dukwa mindre wid upprätandet of Wargernmg och ReservBatailloner och med tiden förswirma, "ehuru det tor - 686 Den n Ianuanl. torde gä trögt i början, innan Folket blifwa sika wäne derwid i de öfriga Prowrncerna som i Wermeland, hwarestwärfningen hiktile warit mycket lätt.
Den frihet
Karlen äger att utan hinder of Tieustehjons-Sladgan fä wara hwarest han will och har bästa sörtjensten, att sä wäl Karlen som Letz Hustru är fri frän Kronoutskylder, och den korta lid, som han i tjenste» är sytzelsalt, äro ds ordsaker som underlätta Warfnmgen.
Jag har således största anledning att förmoda det !ä mänga Batailloner som pä detta sätt kunna undcrhällas, skulle inom 2.ne är kunna uppsättas, ällnindstone en Batalion i hwarje Län.
Skickeligt Befäl stulle dertill ej saknas, dels ak de Officerare, som kunde umbäras wid de jatunda minstade Jnwnteri-Regcmenterna, dels ock os de sörtjente Offcerare al Finsta Armen som önsta qwarstanna t Swerige, och hwilka skulle w>d drtza Corpser snarast kunna fä nägon ersätt. rn»g för sina förlorade Löner, och Stars-Werket derigenom bespara de Er^ectance-Lönev, som med största billighet och räktwlia döra dem tillkomma.
De vä detza Batailloner kill Tjenstgöring placerade L ff.cerar e os Indelta Negementerna skulle behälla stna Löner och Befordrings rätt innom de samma; men dä någon Majar med Indelt Lön bleswe Bet illonsCa i, och nägon Capitaine eller Lieutnant M'd Inkast Lön singe Compagni wid d,tza Baraillon r, lä skulle deras innchafwonde beställningar tn.draaaS kill Kronan, och deras Boställen bortarrcnderas pä längre tid, la wida detza Mors Återbesättande j anseende till Regementets styrka e! wore en nödwandighet.
Pä enahanda sätt sörhälles med alla wid Indelta Regementerna, !ä - Den ii Iarinarii.
687 sälunda inträffade lrdiaheker, hwarwid likwäl i. aklkages akt dä nägon Indelt Officer, blifwer befordrad eller Tronsporterod ttti dessa Lvrpser, säsom Stads-Lavitoine eller Subastern-Officer. ock säledes sär mindre
Lön, kan dä mätte säsom ersättning sä ett högre Accord, undfå 506 ärS Arrende-summa as det Boställe kan ofrräder.
Samma förhållande bör iaktagas, dä nägvn tager afff-d, och nägon Beställning utt Succ-ssivnen ef kommer ail äterbesättaS utan indragas, börandeS den afgående salom Accords ersättning för en sädan Grad äga att i L a 8 är uopdäro den biifwande Arrende.summan Dä en sädan Författning widtages , kunde ingen O ficer blis.oa lidande, r synnerhet om älwen nkgon dylik anstalt togeS sör de högre graderna wid I -delia Armen, hwilka säsom Regements- och Brigade-Cheser erfordrades till större Befäl i Armen, sä wida de icke lämveltgare kund?
tub-hällas wid sina indelningar, och sär lunda älnjuta sina Löner.
Ma de inkomster som genom Beställningars indragande kunde inflyt , ssulle tillkomma denna Organisations Fond, jemte alla and'« medel, som Riksens Ständer nu eller framdeles kan anflä, tili ett sä godt ändamäl som Rikets förswar- Att enahanda förändring skulle kunna ike, med igdetta Bats; manshället, och BälsmansTompagmerna sattas pä wä?fwad sol ester söresk ttne grunder, sö> modar jag öfwerensstämmec lä wäl med deras Befäls som Rotehällarnes önskan.
För min del skulle jag gerna wilja erlägga en sädan Vacance-afgist.
Hurvwiöa detta Försteg ölmen more anwändbart för nägon del af Jr d-tta Cawalleriet, lemnäs kill deras hedömmande, sym deruti äga tillräcklig kän - 688 Dm n Januank. kännedom.
Såsom ett b?wis för sädane Truppers brukbarhet har Herr ÖiwersteLleulenant LiarnstiernL anlon Savolax och WermelondS Jägare.
Dä de sijtriäirde ärv t sednare tider orgaiuserade, sä är denna jemförelse smickrande, i synnerhet af en kännare, och om desa des uttryck äro grundade pä allmänna opinionen, och gillade af delta upplösta Ständ, sä njuter Batailionen den största belöning för uppsylda pligter.
Slutligen sär jag hoS Högloft.
Rldderffavet och Adeln i ödmjukhet onhälla att detta Memorial mätte fä äkfölja ÖfwersteLieutnant ?>josnst,>i-n»8 sä wä> till de öfriga Ständen lom till det Utskott, hwarkill denna Sak remitteras.
Calcul V7:o i.
Som utwisar hwad ett Indelt JnfanteriRegemente bestäende ak irvo man, ungefärligen kostar om äret: Löner: l Öswerste - , zooo R:d. i OfwersteLieutenant 1666: zr. i PremierMajor - 1000: i Secund Dlto , 666: 32. 4 Lapilener L 666 ^ R:dr zr tz. - - 2766: zr. 4 Stads Dito Lzoo: irvo: 8 LtMkenonker a zoo: 2400:
4 Fän brickar L 250: 1000: 4 Stabs Dtko L150: 600: i Pre - Den r i Januari!. 689 Löner: i PremmAdjutant - 250: r Second Dito » 150: i Audileur « -250: 1 RegementsLäkare - 500; 1 RegementsPreft - 250: r Bäkaillsns Dito - i;o: r ReqemenrsSktisware 250: c ^ 2 Mönster-Skrifware 3 izz R:vr 16 § - 266: ZZ. 40 UnderOificerare L I2Z: r6> - - , 5ZZZ: l6>. :6 Tmmflagare L 75: 1200.° ;2OO man Corporaier sch Soldater 2 z z: 16. 40220: 62900: °°« LlfMimderinyen för 16 ^rumsta gars och rros man ^ z R:d- ärl. Z648: Trotzdsdar för 8 Compagnie kostar :
Nybyggnad och Reparation mmst 19 N:br, hwardera om äret - - ^52:
Summa N;dr Banco 66700:
Lalcu! 2.
Som ukwisor, hwad en Batalion bestående af öoo man, organiserade i likhet med WmmUmS Rrdö. och A-.
Pror. 5 B.
Fält 6Z s 690 Den n IanuariL.
FättJägare-Batallion i etti för allt ärligen skulle kosta.
Aflöning:
Chefen PremierMa jorv-Lön - - - 250 R:d. g Capitaine!» izz: 16. - 400: i StabeCapitain - - 100: z Premier, Lleutenanter » ivo R.dr - - ZOv: i Stads Dito - - 8Z: 16. 4 Second Dito öjjz: 16- zzz: 16. z Under Dsto L 8z: 16. 250: i Stads Dito Dito 50: i Adjutant njuter UnderOfficers-Lön af CompagnieStaten 1 UnderLäkare - - - 66: zr 4 Fältwäblar L 50: - - 200: 4 Sergeanter ä 40: - -> 160: 12 UnderBefäls UndcrOsfi^ cerare a zz: 16. , , 400: 2 Mönsterffrifware ä 40: 8o: 8 Trumflagare L 6:26. 8> 52:21.4. 24 PremierCorporaler L 6: 26: 8- - » - 157: 16- 24SecondDitoä4:42 8-- n8: 16. 552 man FältZägare ä 4: io. 8. - - rzzo: zr. 5352:5. 4.
In - Den n Ianuarik. 69 l ^nqwarterittgs.penningar.
För Befälet tillsammans görande « ' 114:
Necrurerings-passevolance för 8 Trumstagare och dohman ä i: Z2. lvrz: l6.
Beklädnad pä
Durchschnttr för 20 UnderOfficerare 8 Trumstagare 06) boo man » 9: 24. - 5965; Medicament,penningar för 8 Trum siagare och 600 man 0 1 tz. - iz: Z2, Austkammar-vyra för- 4 Compag nier ä 8 R:dr » > Z2:
Summa t2,47o:5< 4.
Herr Grefwe» och LandrMarffalken ojorde proposition att detta Herr von ^ckmol8 Memorial, jemte tredje puncun af Herr I^o'ntt;-sn»8 ssulle ttli Allmänna Befwä>6- och Oeconomie, Ustkoltet remitteras.
Herr von Lckllecle hade under uppläsningen blifwik afbruten af anmälan of en Deputation istän det Hederwarda Bonde-Ständet anförd of Riksdagsmannen män Westerbotten ^n6er8 hwilksn tillkännagof att Ständet till StatsUlffottet äkerlörwisat be^ältr Ulffotts Betänkande rörande arswoden för Sländens Secreterare och Canzlier, i föste af de anmärkningar, hwilka in - 6y2 Den n Iattuarki. nchvllos i ett Memorial, som han nu till communicailon atlemnade.
Depukationen afträdde behörigen ulbeledsagad.
Herr Grefwen scb LandtkNarskalk n föreslog akt o,t förleden gårdag upplasta och pä bordet lagda Memorial af Herr , klenas, öfwen mätte till Stöts Utffvttet fä remitteras.
En och annan hördes äswen yrka rem>§.
Grefwe l)c- lil OLeciia trodde för sin del att det sistnämnde Herr kjöriuisi-rnsg Memorial ej kunde eemilreros-
Den första delen as dest stmchäll an.stige allenast killfättandtt af twenm K >gs« Minist-ar.
Detta wore utan twjfwel Ko-uaaens ensak och hö ande till Kommandomål
Den o^d a d-le-i o-ia nge fammar.stäkndet af Ststilijga Fonder och C stor.
Herr Greewen trodde att Riöderstap^t och Adeln ej önver dem hade rätt att b^iluta.
Jngende-a delen trodde han således till wentllanon kunna upptagas.
Grefwe körner, /^stolpl, (Zörsn, anmärkte, stt wäi icke menrnaen wore atr Rstsens Ständer öfwer d sta ämnen stuve orfluta , men om Memonalet kill U stolt remitteras, och wstottet sig der^ öfwer mläier, torde kanske Ri°senS Ständer derom hos Hans Maj:t göra en u d-ldärstg hemställlln.
Herr Grestwen enmärkte stutellgen att dä delta wore en allmän träga, dorde dermed såsom dan nu uppgiswir förfaras.
Lrchcrre »Mts, klestnc: ermdrade, att betts - Den n Januarit. 69; ta Herr 8jörnkf,rngs Memorial stöde i gemenstap med den ot Fr-.heere ^aeUvLict i StatS-Utstotcc: wackca och nyligen dit ätcrreuutlerade motion rörande kriZswaftndetö iiyrelfe.
Grefwe De !a Qgrciie, fortfor otl yrka,Ktt detta wore rent ak ett Comm^ndomäi hwarmcd Rioderstapek 06) 2!deln sig ej Friherre ^clelkvärcl) Lric Oä,sn :
Mm motion angick redowiSningen för och Administrationen of Kngswäs-ndet och dar just icke nägon gemenst.p med det förewarande, likwäl har lag alldeles ingenting emot lemchen af Herr LMnlizLluLs Memorial.
Herr Grefwe» och) LandtMar skatten, inwände att det wat vckfä hade angäll tlojäikandet af eu MilitaireChef. Friherre Leclerlleöm, ^cob:
Jag ser intet hinder iör detta Memori !s remiitcrande.
Det angär en allmän sräga Grefwe De I» s anmärkning alt der wore ett Lommar,domö! är gansta ligng.
Konungen kon l osieende der^ä j igenting iörestcifwas, men Riksens Ständers ö? stni: gar kulma honom t underdånighet underställas, och tjena honom till tednmg wid sina B^stut.
Herr Grcfwen och LandrMarskaikcn gjorde preposition tili remch af Herr Memo; lia! till Stats-Uiskvltet.
Grefwe De !» 6an!ie förklarade sig alsta ifrån sin mening, för att, ej uppehålla tiden, men att 694 Den n Januaria. att han icke deftmindre ware öfwertyaad', att denna scäga ej hörde till Riksens Sländers besättning.
Upplästes ett ifrän Slats-Utskottet ingiswit sä lydande wsrdfanir
Ständer hofwa till deras Skoks-Urftotts utlåtande behagat remittera det of Herr Grefwen och LandtMarss. lken, samt de öfrige Respectiwe Rikö-Ständeno Herrar.
Talesmän a'g-fne Memorial och förstog till aflöning för RiksSrändens Secreterare, Cancellister oÄ) WaktBetjening, som under lnnewarande Riksmöte hos Riks-Skänden gjort tjenst.
Stats'Utssoltet instämmer för dest del med det of Herr Grefwen och LandiMarikalken samt Herrar Talemännen afgifne Förftag kill arfwoden för Riddarehus-Secreteraren, samt Högwördige Prestt-Sländeks och Wallofl.
Borgare-Ständels S ecrckerv-rc, till iooo N dr Banco för dem hwardero, Utskottet anser akt dä / esker hwod i det afgifne förftagct anföres, i öfwerwägande taqes bade mängden och rotgren of de göromäl, som under detta »ongwariga Riksmöte introffu, den möda RiköStändens
Betienlng t allmänhet mäst ha'wa ospard wld expedierandet af alla de frågor, som förekommit, den dyrhet, som här räder pä alla förnödenheter, samt de arfwoden, wmwld förre Riksdagar blitwit denna Betjening tillagdt; sä lära RiNns Högloft.
Ständer härutaf benägit täckas finna, alt detta är det mmdsta, som för en sadan trägen och beiwärlig tjenstgöring kunnat förestås.