Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då enskildt Ledamot äger rättighet att väcka åtal emot Stats-Rådet, men man aldrig kan hafva fullkomlig säkerhet om det rätta, när man icke har tillgång till Stats-Rådets Protocoller; så var detta Stadgande en nödvändig försigtighet, för att icke blottställa Embetsman för de obehag, heter , som medfölja origtiga angifvelse!-, och det så mycket mera , som ingen upprättelse kan erhållas af Angifvaren, då denne äger det talande skälet för sig, att Protocollerne äro för honom otillgängelige.
I grund af denna slutsatts, tror jas; att Friherre Cederströms Yttrande bordt försegladt åtfölja Stats Utskottets Anklagelser till Constitutions Utskottet, samt först efter återkomsten derifrån, blifva här uppläst, om han sadant äskat.
Men då det nu redan är uppläst, och Lagen bjuder att det nödvändigt skall antecknas i samma dags Protocoll,då det uppläses j så är här likväl antingen i det Den g Februarii. ena eller andra fallet ett fel mot Grund-Lagen begånget, som nu mera icke står att rätta.
Sfats-Utskottet liar ansett sig icke kunna förvägra Friherre Cederström , att dess serskildie Yttrande, som snarare innehöll en mängd Citationer ur Grund-Lagarne, än några egna tankar, finge åtfölja Utskottets Memorial till Riksens Ständer.
Både jag och de öfrige Ledamöterne i Stats-Utskottet hafva för öfrigt varit alldeles obekymrade i afseende på samma Yttrande, förvissade att Riksens Ständer sjelfva kunna både läsa och förstå Grund-Lagarne.
Sedan Yttrandet nu mera blifvit uppläst, anser jag det icke medföra någon våda, i anseende till Formerne, att detsamma i Protocollet antecknas.
Herr Grefven och Landt H/Iarskalken hemställda , att Friherre Cederströms Yttrande måtte i dagens Protocoii pä vanligt sätt antecknas^ hvilket bifölls.
Jag har väl icke emot att Friherre Cederströms Yttrande må, i anledning af de skäl Herr Påhlman anfört, på vanligt sätt i Protocollet antecknas; men kan ingalunda medgifva, att ju icke samma Yttrande äfven kunnat ur Protocollet lagligen uteslutas.
Då 29 §. i Riksdags-Ordningen bestämdt stadgar huru en anledning till anmärkning får framställas, anser jag Friherre Cederströms serskilta Yttrande, hvarigenom den af Stits-Utskottet beslutade Anmärkning oveötrsägeligen bliF 142 Den g Fehruarii. vit yppad , alltför väl kunna, såsom emot nysSnämde §. stridande, utur Protocollet uteslutas» Friherre Cederström:
Jag får blott erindra s att mitt serskilta Yttrande icke innefattar någon Anmärkning emot Stats-Rådet eiler någon Föredragande, samt att följakteligen den åberopade 29 §. i Riksdags-Ordningen, icke är hit lämpelig.
AnckarsvärdJag har icke kunnat finna annat än att Friherre Cederströms serskildta Yttrande, som skall innefatta en förment vederläggning af Stats-Utskottets Beslut, angående Anmärkning, just derigenom vidrörer samma ämne, hvarå Stats-Utskottet begärt Remiss til! Constitutiöns-Utskottet.
Herr Grefven och Landt Marskalken hemställde , att så väl den af Stats-Utskottet uppgifna anledning till Anmärkning mot Konungens Rådgifvare i Commandö-Mål för Armeen eller Före.» dragande för Krigs-Ärenderna, som Friherre Cederströms dervid tillagde serskildta tanka, måtte enligt 29 §. i Riksdags-Ordningen till Constitutions-Utskottet remitteras; hvilket bifölls.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, förmiddagen den 9 Februarii 1818.
S. D. Vid föredragning af SratsUfskottettf Den 9 Felruarii.
143 den 4 dennes aflåtne Memorial, innefattaude anledning till Anmärkning mot Konungens Rådgifvare i Commando-Mål för Flottorne och Föredraganden för Krigs Ärenderne, hvarom Remiss begärdes till Constitutions-Utskottet, inför hvilket anledningarne uppgifvas skulle, blef berörde anledning till Anmärkning, af Ridderskapet och Adeln enligt 29 §, i Riksdags-Ordningen, till Constistutions-lJtskottet remitteradt.
S. D. Föredrogs Stats-Utskottets den 4 dennes aflåtne Memorial, innefattande anledning till anmärkning mot Konungens Rådgifvare i Commando-Mål för Arme'en eller Föredraganden för Krigs-Äreoderne, hvarom Remiss begärdes till Constitutions Utskottet, inför hvilket anledningarne uppgifvas skulle, tillika med Friherre Cederströms, Jacob, enligt bilagt Protocolls Utdrag af den 4 dennes, i Stats Utskottet yttrade serskildta tanka; och blef berörde anledning till anmärkning jemte Friherre Cederströms serrkildta tanka enligt 29 §. i Riksdagsordningen af Ridderskapet och Adeln till Constitutions-Utskottet remitteradt.
Herr Grefven och Landt Marskalken hemställde, om icke, sedan Preste- oah Borgare-Stånden , enligt deras förut i dag ankomne Protocolls-Utdrag, anmodat Expeditions-Utskottet, att angående Riksens Ständers Beslut, att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, om Kröningens verkställande under innevarande Riksdag, uppsätta en underdånig Skrifvelse, som genom en 144 Den g
Februarih stor Deputation borde till Kongl. Maj:t i underdånighet aflemnas, Ridderskapet och Adeln behagade uti enahanda beslut med nämnde Riks-Stånd instämma; hvilket bifölls. Justerades Pieni-Protocollet för den 27 sistledne Januarii eftermiddagen.
Herr Grefven och LandtMarsialken tillkänna» gaf, att Riddarhus-Utskottet anmält, det LifMedicus hos Hennes Maj:t Enke-Drottningen, Magnus Martin af Pontin fullgjordt de till Introductions vinnande å Riddarhuset erforderliga Prestanda:
I anledning hvaraf Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln behagade bevillja Introduction under N:o 2255 bland Ridders- och Adelsmän It Lif-Medicus af Pontin; hvilket bifölls.
Hvarjemte Herr Grefven och Landt Marsvalken hemställde, om icke enär Landshöfdingen och General-Majoren Georg de la Grange, enligt hvad Riddarhus-Utskottet anmält, fullgjordt de till Introductions vinnande bland Friherrar föreskrifne Prestanda, Ridderskapet och Adeln behagade tillåta att Landshöfdingen de la Grange finge under N:o 368 bland Friherrar Introduceras.
Mån - Den 9 Felruarii. 14?
Måndagen den 9 Februarii.
Plenum klockan J till y eftermiddagen.
Utdrag af Protocollet, hållet hos HögloflL ge Ridderskapet och Adeln, vid Ur* tima Riksdagen i Stockholm, eftermiddagen dea 2 Februarii i y 18* S. D.
Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs och Oeconomiae-Utskottets den 21 sistledue Januarii afgifne, samt den 27 i samma månad, eftermiddagen , på bordet lagdt; Betänkande, angående väckt fråga om skyldighet för Götha Canal Bolag att besörja underhållandet af de Vägstycken i Skaraborgs och ÖsterGötblands Län, hvilka tillhört sådana Hemman, som genom Canal anläggningen bilf. vit indragne m. m , blef samma Betänkande, i anledning af Grefve von Plåtens, Baltzar Bogislaus, dervid gjorde anmärkningar, till Allmänna Besvärs- och Oeconomiae-Utskottet återremitteradt.
S. D. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs och Oeconomis-Uiskottets den 16 sistledne Januarii afgifne, samt den 27 i samina månad, eftermiddagen, på bordet lagda Betänkande, angående yrkad rättighet, att å Marknaderne i Riket, få pä den utsatte MarkRidd, och Ad.
Fröt. lil 19, 30, 146
Den 9 Februarii. rads-dagen köpa och sälja iofgifne Producter, som af Landtmannen sjelf förfärdigas, utan att afbida Marknadens Kungörande vid Trumslag, blef samma Betänkande af Ridderskapet och Adeln gilladt j i följd hvaraf frågan om ändring uti Allmänna Lagens Sfadganden i 2 och 6 §.§. af 7 Cap. Handels-Balker., i likstämmighet med OeconomicE-Utskottets förslag, till Lagutskottet remitterades.
S. D. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs- och Oeconomiae - Utskottets den 17 sistledne Januarii afgifne, samt den 27 i berörde månad, eftermiddagen, på bordet lagde Betänkande, i anledning af Riksdags-Fullmägtigen för Siende och Tuhundra Härader i Vestmanlands Län, Johan Magnus Wessings med Heres begäran, att Vestmanlands Regemente icke måtte Commenderas till Arbete vid Götha Canal; blef samma Betänkande på grund af åtskiliige dervid gjorde Anmärkningar, till Allmänna Besvärs- och Oeconomiae-Utskottet återremitteradt.
Ss D. Föredrogs Cönstitutions-Utskotfets den 16 sistledne Januarii afgifne, samt den 27 i samma månad, eftermiddagen, på bordet lagde Memorial, angående Borgare- och Bonde» Ståndens aflätne Remiss till beiörde Utskott, af Riksens Ständers Revisorers Berättelse, om Allmänna Magazins-Inrättningens Styrelse och Förvaltning, under åren från och med i8i3> till och med 1816, i afseende på de i samma Berättelse upptagne och genom Konungens Ge - Den 9 Felruarii. 147 neral-Adjutant för Flottorne, under den 12 Junii 1816, Allmänna Magazins - Directionen meddelte Ordres om Vederbörande i Carlskrona förlagde Corpsers och Arbetsmanskaps ProViantering med mjul<t bröd* och de i följd här. af ytterligare vidtagne åtgärder; och fann Hög* loff.
Ridderskapet och Adeln att samma Memorial endast borde läggas till Handlingarne.-
Ut supra* Upplästes tilli Justesing och godkändes Expeditions-Utskottets inkomne Förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse1 till Kongl. Maj:t, om eftergift af en Statens Fordran i aflidne Landshöfdingen von Echstedts Sterbhus* Föredrogs och Remitterades: Till Stats- Samt Allmänna Besvärs och OeconomidUtskotten.
Maj:fs den 16 sistledne
December aflåtne, samt den 2 dennes eftermiddagen på bordet lagde Nådiga Skrifvelse till Riksens Ständer, med öfverlemnande af en utaf Committerade för Saltpetter-ärenderne, afgifven underdånig Berättelse, om Saltpetter-Näfingens tillstånd i Riket* *48 Den g Februarii.
I Stöd af Regerings Formens 5 ? §. anhaller jag, att, till följe af Konungens Nådiga Proposition om Götha Canal få lemna några upplysningar, hvilka ej förr kunnat aflemnas, da jag ej ansett mig böra framställa mn mening, innan det Bolag, för hvilket jag har den äran vara O dfoiande, stadgat s na beslut, på det jag ej skulle synas vilja i förväg bestämma dem.
D ssa beslut justerades den iy:de sistledne, och den I9:de derpå följande vår detta mitt Memorial färdigt; m n Ärenderne här å Riddarehuset hafva alltsedan hindrat detsammas uppläsning, hvilket jag anhåller få till ProtoCollet anmärka, i händese någon del af Memorialet skulle finnas icke alldeles passa till närvarande tidpunct, då jag på förekomna skäl ansett mig ej böra ändra något af dess inne. hall.
Det är långt och jag får bedja om ursägt derföre;- men ämnet är vigtigt och vidtomfattande; ingen är mera öfvertygad än jag om nödvändigheten att spara Lagstiftningens tid.
Hvarefter Grefve von Platen, uppläste föl. jande:
Öfvertygad om dyrbarheten af Lagstiftningens tid, bar jag ej velat innom Riddarhuset upptaga den, genom något utförligt Anförande om Götha Canal , da genom tryckning af Redogordser och Handlingar, underrättelser om Canalens alla torhailander icke saknas.
Men da detta oagtadt, vissa fördomar fort fa - Den g Februarii 149 rar, har jag nu, sedan Görha Canal Bolaget på laglig våg yttrat sin maning, och antagit de af Canal-Directionen uppställde Förslag, ansett mig pligtig, att med åberopande af dem, då det afgörande ögonblicket nalkas, bryta den hittills iakttagna tystnaden.
Endast en noggran kännedom af al.a omständigheter göra ett så inveckladt och vidsträckt ämnes rätta bedömmande möjligt.
Till vinnande af ordning i denna framställning, skall jag först söka upptaga och besvara sadana meningar, hvilka bestämma sjelfva Inrättningens värde, sedan dem som angå arten och vigten af de medel, hvilka till dess utföring blifvit använda, och sist hvad som ännu för dess fullbordan synes erforderligt* Benämningen af ett enskildt företag, då frågan är om Götha Canal, brukas så ofta med ej ringa intryck på allmänna Omdömet, äfvensom på det Omdömet, hvilket afgör företagets öde, att jag finner mig skyldig besvara den frågan:
Hvad är Götha Canal?
är det ett enskildt eller ett allmänt företag?
I anledning af den ovanligt lyckliga Naturbelägenheten, af Rikets kraf och Nationens urgamla Sjövana, har denna anläggning af Sveriges oförgäteliga Regenter i mer än trenne århundranden oafbrutit blifvit
Nationen föreställd såsom nödvändig.
Underkastad samma tidehvarfs upplyste Den 9 Februarii.
Mans pröfning, beständigt förelagd Lagstiftningens omtanka och åtgärd; är det Götha Canal, som g mil lång fullbordar Scandinaviska Halföns genomskärning från
Haf till Haf; med en Segelfart al 35 mils längd, frän Söderköping till Götheborg, och förenar med bägge Håfven 143 mils Insjö-stränder, eller en större längd än sträckningen från Cimbritshamn till, Torneå, i sjeilva hjertat, i sjelfva den älsterrikaste, frugtbaraste delen af Riket.
Den bereder en oafbruten Segelfart emellan Jönköpings och Eda Skans, emellan Askersund och Vennersborg, emellan Linköping och Åmål» pch sammanknyter således nästan alla Rikets aflägsnaste och mäst olika Provincer med ett oberoende tillfälle till Transport för de mäst olika Natur* och Konst-Alster, Jag uppmanar en hvar, att, om möjligt, pppleta på hela Jordklotet, så väl bland redan Utförde Canaier, som bland ännu outförde, men möjlige, en lika lycklig belägenhet i alla afseenden, ännu mer för så stora Fartyg, som |iär kunna framgå.
Jag ställer denna min uppjnaning till de kunnigaste Ut- och Inländningar.
Maq hör dock dageligen dragas i tvifvelsmål, ja! till och med bestridas, att Götha Cana len kan bli nyttig , kan betala sig, kan svara mot sin kostnad.
Är då Sverige det enda Land i Verlden, sptn med den bästa belägenhet, icke kan draga nytta af Inländsk Segelfart, ehuru våra Förfådey från Hedenhös , uppmärksamme på Län - Den 9 Februarii. dets Art, begagnade och fannö nyttan af Utoch Inländsk Sjöfart?
Ehuru vära Förfäder anlade och brukade Canaler förr än andra Europeiska Stater, Holland och Italien kanske undantagne?
Är dä Mälarens och Hjedmarens Sjöfart utan nytta?
Beviset igenfinnes vid Hufvudstadens bryggor.
Bå man undersöker denna fräga, finner man den böra skiljas i tvenne delar, nemligen; hvad afkastning lemna sjelfva afgifteme, hvilka egenteligen äro ämnade till ersättning för Arbets-kostnader? och hvad vinst tillfaller Landet, i synnerhet genom besparing af Forlöner, och genom besparade dagsverken af så väl Människor, sorn Dragare, hvilka kunna till Åkerbruk och Näringar användas?
Redan 1815 har jag genom beräkningar ådagalagt, att den sednare delen, i värde vida och mångdubbelt öfverträffa den förra; detta bevisas af er farenheten, utom Riket, och erkännes af alla i ämnet Classiska Auctorer.
Man vill blott exempelvis anföra, att efter ojäfaktiga och redan mångårigt genomtrycket kungjorde Beräkningar, sjelfva Canal-Inkomsten vid den äldsta af alla nyare tiders Utländska Canaler, vid Canal de Languedoc, per medium räknas till en ren behållning af 800,000 Livrés., men besparingen ä Foror beräknas på samma ställe till 4,900,000, och vinsten för Landtbruket till y, 100,000, hvaruti besparing å väglagning betydeligen ingår.
Detta inträffar å en Canal, som endast förenar klåfven, utan Insjqar i det inre af Landet, hvars små Dimen* Den g Februarii. sioner och andra förhållanden göra dess passerande omöjligt för de Fartyg, som besegla Håfven!
Hura ansenligt båttre måste förnälianderne blifva, der stora Insjöar och verkliga Sjö Fartyg ge det hela en ofantligt större omfattning.
Jag bör har nämna, att Varutransporten å Languedoc-Canai, beräknas helt nä‘ra lika i tyngd med Transporten vid Trollhätte Canal eller per medium till ^70,000 Skeppund.
Härvid bör ej glömmas, att långt ifrån att de transporterade Varornas högre värde gilva en Canal Inrättning etr förökadt- är förhållandet just tvärtom.
Ej Manufactur Varors transporterande, utan Transport af Kalk, alla sorter Sten, Malm , Mergel och Stenkol vållar hufvudsak©- liga Inkomster på Engelska Canaler.
Endast den sednare
Arttceln felas oss och ersättes åtminstone till en del af vara skogar.
Varor i förhållande till sin tyngd dyrare , bära en dy. rare Lands-transport, då Varor af mindre värde och större tyngd ligga obrukad© och onyttige om de sakna Sjö-transport.
— Som ett exempel torde det tillatas mig fråga:
Hura skulle Bjelkar, Plankor och Brädet, till och med sjelfva Jernet från Vermelands Skogar kunna komma till Götheborg.'
Huru Kalk och Sandsten från Kinnekulle, om ej Sjö-transport vore?
Transport af Kalk fran Vettern och Venern till odling af Norra Vestergötlands vidlyftiga och för ändamålet ovanligt välbelägna fnåssar, är ej tänkbar utan Canal-fart, Emot detta sätt att transportera anför man sorn skäl vårt Climat, våra långa vintrar.
Jag Deri g Febriiarii.
iJ3 får först härvid anmärka, atf ehuru Ryssi nd och Nord-Amelica hafva starkare och längre vintrar än vi, hafva dessa Länder dock aldrig upphört att finna nyttan och gagnet af sina fardina, ehuru ofta ofullständiga, Canal-farter, till den grad att de dagligen anlägga nya, efter man med lätthet på en Canal transponerar mera på två månader, än möjligen på den fullkomligaste Landsväg af lika längd, kan transporteras på e t år.
Och får jag till besvarande af det föga öfvtrlagda, men ty väir alltför ofta upprepade inkastet: att vi ej kunna räkna på mera än 4 å 5 Månaders Seglation, nämna att efter oafbrutna observationer, Trollhättan per medium under 17 år varit Segelbar 7 månader och 24 dagar, att den till och med ett år varit öppen i g:ta månader och 24 dagar och aldrig mindre än 7 månader 2 dagar. -— Att Forssviks Canalen under 4 års tid varit per medium Segelbar i 7 månader och y dagar, men minst 6 månader och 13 dagar, samt att äter efter ojäfaktiga Tyska Auctorer i amner, man ej räknar farten på Donau oell Mayn brukbar för meta än 200 dagar om året, som gör 6 månader och 20 dygn.
Ingen Kännare sätter i fråga att bestrida nyttan af farten på dessa Floder, ehuru farten pä Floder i alla
Länder erkännes underkastad flera och ojemförligt större hinder och svårigheter än den ä Canaler.
Men ett annat skäl för,icke emot, Canalanläggtiingen, kanske det starkaste af alla, bör hämtas från sjelfva Chmatet, nemligen: atr If4 Den g Februarii. vir för Åkerbruket passande årstid, verkelin är kortare än uti de fleste andra Länder; vi hafva derigenom en dubbel och högst vigtig anledning att på det alldra noggrannaste bespara Nationens Arbetskraft för Åkerbruket under denna tiden Mun ihågkomma den skillnad, som är gifven emellan Landt- och Sjö-transport, då till transporterande af 300,000 Skeppund på 12 Mils Landtväg erfordras, efter vanlig beräkning, 400,000 Karl-Dagsverken och 800.000 Häste-Dagsverken, hvaremot samma Transport på Canaler, endast fordra 39,000 Karl- och 3000 Häste-Dagsverken, och såledrs medför en besparing, af 361,000 Karl- och 797.000 Häst-Dagsverken, som tillsammans minst kan beräknas efter blott 20 sk. öfver hufvud till en half Milion R:d.
När deremot Canalen ar tillfrusen , har Åkerbrukaren tid att, utan skada för sitt hufvudyrke söka uti forsslande en förtjenst, som kanske endast då kan idkas med någon väsendtelig eller verklig nytta för honom.
Ännu ett .skäl mot Canalen sökes af den så ofta upprepade klagan om vårt Lands fattigdom och brist på Producter.
Glad och tillfredsställd att vara Svensk, kan jag ej dela dessa mörka utsigter, och jag tror mig hafva sett nog många Länder i Verlden med verklig uppmärksamhet, för att äga något vitsord.
Europeen har, med få undantag, ej att vänta af sin Jord mer än en skörd.
— Denna IHinas äfven oss med längre dagar och kortare t
Den 9 Februarii. nätter } nnder vegetations-tiden, hvilka bringa den nä-rmare ett medium än mången i allmänhet, utan att räkna, inbi lar sig.
Men om ock bland Europas Länder jag funnit en verklig och betydlig skillnad i jordmån, ehuru mindre än mången föreställer sig, så skall jag dock alidrig glömma att jag sedt kanske det af Naturen rikaste af dem alla, Spanien, där Sparris och Citronträdet växa villda, innnehålla de flästa obrukade fält5 att jag på det af Naturen till hogsta grad frugtbara Africas Jord och bredvid Romerska prägtiga Ruiner, sett de största Ödemarker, uselhet och elände, där till och med tankan af bättre var försvunnen.
Till motbild häraf påmminner jng mig evigt, att det finnes ett Land för det mästa bestående af Kärr och från Naturen erötrad Sjöbotten , sorn endast under dagliga mödor och faror kunnat försvara sina inkräktningar med en ofantlig kostnad, af 3000 Milioner Gulden, under sju Secler använde, och som till och med i våra tider setts till den grad öfverväldigadt från tvänne sidor af det Element, sorn på en gång vållar dess största olyckor och dess välgång, Att 63 Tyska qvadrat
Mil på en enda Natt öfversvämmades , sä att nästan endast tak och Kyrkatornen syntes, och en del af de derå lefvande Varelser endast räddades genom ea hastig flygt, så mycket svårare att verkställa sqm ofantliga isfält, af hlodeme li^mförde, ef - 3 ?6 jDen 9 Februarii. ver allt skapade nya hinder för de olycklige.
Sådana f ror hera på sina stallen til! och med två g n^er otn dagen, men på många åtminstone tvänne gånger om året, fast det oltast lyckas vaksamheten afböja d,m.
Holland i saknad af Bergverk o h Skogar, år dock ej endast det som likr>2r närmast en Trägård, utan nar ock lange vai n det Folkrikaste , pennmgerikaste, kunskapsrik sre Land i Verlden : det Land som k näske f amför alla andra, Människoslägtet har att t.i ka för sm frihet, upplysning och säll Ii er !!
Hvad lör en ädel och beundransvärd
Varelse visar icke Mär.mskan sig vara under sådana förhållanden, och det är likasom en mindre gifmild Natur endast tjenade till en högre utveckling af hennes krafter.
Alla andra Länder jag haft tillfälle se , ligga innom dessa ytte ligheter.
Brandenburgs och Pomern1; vidstiäckta Sandslätter, som visst icke innom Scandmavien hafva sin like, bära rika Skördar, noder det jag sedt Bretagnes mid Blomster och Frukträn öfverkladda Utmarker b,bos af Uslingar i kojor, sorn alldeles likna stenrösen. l ill en ganska markvärdig jemnförelse i detta hänseende föranledes man älven innom Fosterlandet.
Halland, förmod el igen af de natuiligen magraste Provincer i Sverige, lemnar en ärlig behållning till Stats - Cassan af circa 100,000 R:dr, utan att att något deraf återvänder för Garnizoner, Trouuper, Flotta eller andra Stats-Utgifter.
Gottland, totde hända af Naturen den bördigaste Province af Svenska området, lemnar ingen behållning till Staten; och Folkets väF Den 9 Februarii.
M7 stand i Halland står tj tillbaka för Gottländningarnrs
Hvad bevisar allt detta annat, än att om ett Lands Natuiformåner och Climat ingå lör något uri dess verkeliga välstånd, makt och frugtbarhet; så bero dessa dock, isynnerhet då man ej talar om Grönland, Nova, Sembla eller L»ppfjeilen, af det Folk, som bebor det, och af detta Folks sträfvande till sann förbättring, och att till detta sträfvande, utom Vetenskaplig odling, samt böjelse och skickelig, het lör Iniustne hos Folket, Communicationerne äro bland de för>ta medlen.
Sannin gen häraf vLar sig klart, när man kastar en blick på Spanien och Marocco, det förra nästan, och det sednare helt, utan alla Communicationer, och sedan betragtar Holland, där man, hellst vid första påseendet och då man beräknar Landets inskränkta omkrets i jemntöreise till sin Folknummer, nästan skulle kunna förledas att anse dem bragte till öfverdrift, om ej Folkets noggranna sparsamhet och hush. illslörmåga vederläde en sådan förmodan.
Alldrig skall jag kunna anse Sverige vanlottadt, i afseende på frugtbarhet eller naturlig Rikedom, och iliden kunnig Utlänning, sorn med uppmärksamhet betragtar Östergöthland , men i synnerhet Vestergötlands vidsträckta Lerslätter, liksom öfverströdda med kalk och märgelbäddar, b ir af den tankan; ännu mindre när man tar i beräkning den olantliga Arbetskraft, som vi äga uti våra strömmar och vattenfall, till en så omätlig grad, att alla andra Länder i den vägen ej kunna jemnföras
Den 9 Februarii. och miste nöja sig med att ersätta blott en del deraf, genom de kostbaraste Mechaniska Inrättningar.
Jag kan ej heller finna Svenska Folket stå tillbaka i förmåga och skicklighet.
Må vi äga kraft och mod, att till den sällhet vi redan äge, uttala och antaga som Grundregel ett enda ord:
Närings-frihet, men detta ord 1 hela sin vidd , och vi skola ej ha skäl missunna de lyckligaste Nationer.
Men, säger man, vi hade bordt vanta med .
Communicationerne till vi fått öfverflöd pä Producter.
Detta inkast är redan af mig besvarat 1806, och hvad skulle väl hafva blifvit utaf öfverskotts-Production under saknad af Transport, under de 10 åren, som minst behöfdes till Canalens fullbordan?
Är ej Consumtionen hufvuddriffjädern för Production?