Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla den nu föredragna 2y:de punkten afBancoUtsk:s förslag.
Hr Cederschjöld begärde propos. äfven på det af honom föreslagna tillägg.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att H. Ex. ansåg en sådan propos. svårligen kunna göras, sedan R. o. Ad. ovilkorligt bifallit Utsk:s förslag till 27:de punkten.
Då icke någon talat emot 27:0c punkten , är det naturligt, att Hr Landtm:» propos. till bifall derå måste med ja besvaras.
Men begäran är gjord om ett tillägg till punkten.
Det är sannt, att detta är begärdt på bordet; men jag hemställer lill Hr v.
Hohenhausen, 0111 lian icke från en sådan begäran skulle vilja afstå.
Gör han det, så finnér jag intet hinder, att ju tillagget nu kan antagas.
Att göra ett tillägg till ett fattadt beslut 1 D c ii i Augusti f. m. är fullkomligen grundlagsenlig!, så vida nemi. detta tillägg icke strider mot det förut fattade beslutet; i sådant fall kan det icke äga rum.
Jag hoppas, att de värda motionärerna äro lika måna som jag om grundlagarnas helgd.
Jag öfverlemna!’ till Hr Gr. o. Landlm., huruvida något tillägg till 27:de punkten numera kan äga rum, sedan 11. o. Ad. bifallit densamma utan förbehåll ; åtminstone har vid alla föregående discussioner, der fråga uppstått om tillägg till någon punkt, sådant blifvit afgjordt gemensamt med sjelfva punkten.
Om sjelfva saken tyckas alla vara ense.
Det är således endast tvist om formen.
Ämnet är väckt och måste afgöras nu eller efter bordläggning.
Under elis— cussionen hörde jag icke ens Frih.
Palmstjerna yrka ovilkorligt bifall till 2y:de punkten; och då Hr Landtm, gjorde propos. derå, kunde väl icke denna besvaras med nej, tvärtemot hvad alla önskade.
Tillägget är endast ett fullständigande af den antagna punkten; och hvarföre kan man val icke få deröfver särskildt besluta.
Jag instämmer med dem, som anse, att Hr Nordcnanckars föreslagna tillägg icke numera kan införas i 27:de punkten.
Det innefattar ett särskildt ämne, hvaröfver R. o. Ad. efter godtfinnande kan besluta.
Då fråga uppstod om ett tillägg till 2y:de punkten, och denna fråga begärdes på bordet, faller det af sig sjelf, att såväl den väekta frågan som sjelfva punkten bort hvila.
Då emedlertid beslut öfver den sednare och till antagande af densamma, sådan den är, blifvit fattadt, har i och med detsamma den förra förfallit.
Det är Hr Nordenanckars motion, rör:de användandet af Bankens vinst före år i835 samt hennes skyldighet att ersätta Riksg.cont. någon viss summa, som jag begärt på bordet.
.Hvad åter angår det af Hr Cederschjöld föreslagna tillägg, har jag icke begärt detta på bordet; men jag har i afseende derå förklarat mig hysa samma öfvertygelse som Frih. Ehrenborgh, att nemi.
Banken sjelf behöfver sin vinst.
St vid sista riksdag beslöto, att Banken skulle till Riksg.cont. öfverlemna åtskilliga anslag, som förut från Banken directe disponerats för Götha canal <3tc., bestämde Ständerna en summa af 200,000 r:dr såsom den, hvilken årligen borde fran Banken till Riksg.cont. förskottsvis utgå, med vilkor, att om behållna vinsten icke belöpte sig till nämnde summa, skulle Riksg.cont. återbetala, hvad det för mycket uppburit.
Under åren 1831 och i832 ägde en sådan återbetalning verkligen ram; men huruvida Riksg.- cont. uppburit sina 200,000 r:dr för iS34 vet jag icke 12 Den i Augusti f. m.
Emedlertid torde det vara öfverflödigt att tala om dispositioner af medel, som, till följd af aldre, troligen redan iiro använda.
Jag anhåller, att den väckta frågan må hvila på bordet, tills betänk, blifvit afgjordt.
Så hafva vi beslutat i afseende å 2:ne förut väckta.
Detta är nu den 3:dje.
Då en talare grundat sina anmärkningar derpå, alt motionen skall afse medel, som icke linnas, får jag endast åberopa i832 års bokslut, enligt hvilket Bankens behållning utgjorde 5,400,000 r:dr.
Häruti var inbegripen den vid sista riksdag fastställda grundfond, 4,400>000 r:dr.
Skillnaden är således 1 million.
Då några anmärkningar emot nämnde bokslut icke blifvit gjorda, hoppas jag, att mån får antaga det för gällande och rätta sig derefter.
Den siste talaren har åberopat bokslutssumman, såsom utvisande Bankens behållna vinst; mentalaren lärer hafva glömt, att det icke blott är Bankens vinst, utan äfven capitalafbetalningar, som ingå i berörde summa.
Jag kan emedlertid icke nu utur minnet utreda förhållandet och anhåller, att den väckta frågan må anses såsom särskild och hvila på bordet.
Då en ledamot förklarat, att grundfondens ökning icke endast uppkommer af Bankens vinst, utan äfven från capitalsummor, måste jag bekänna, att jag icke kan begripa, hvarifrån Banken skulle få dessa capitaler, om icke genom gåfvor, testamenten eller dylikt.
Jag medgifver, alt den af mig väckta fråga må såsom särskild motion behandlas, och jag skall i ett följande plenum skriftligen utveckla densamma.
Med bokslutet i handen skulle jag på 3 minuter kunna visa, huru den omförmälda 1 millions behållningen uppkommit, och derigenom jemväl, att största delen tillkommit genom besparad räntevinst; men då motionen är begärd på bordet, kan jag upskjuta dermed till nästa plenum, för att då lemna fullständig utredning af ämnet.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, förklarade, att, sedan den af BancoUtsk. föreslagna 2y:de punkten blifvit af R. o.
Ad. ovilkorligt bifallen, H.
Ex. ej ansåg sig kunna framställa propos. å något tillägg till densamma; Hr Cederschjölds rätt alltid obetagen att, om han så önskade, inkomma med motion i ämnet, hvilken lomme att, såsom sådan, i laglig ordning behandlas.
Jag protesterar emot ett sådant Hr Gr. o. Landtnäs förklarande.
Jag finnér intet hinder emot tilläggets antagande, då det icke strider emot det förut fattade beslutet.
Hysande samma öfvertygelse i denna Den i Augusti f. m. i3 fråga sora Hr Cederschjöld, protesterar jag jemväl emot Ilr Gr:s o. Landtnäs förklarande.
Hr Nordenanckar anmälde äfven till prot. sin reservation i likhet med föregående tvenne talare.
Om jag icke missminner mig kunna motioner väckas jemväl muntligen; och jag får då begagna mig af denna rättighet i afseende å det förslag, Hr Nordenanckar framställt. 28:de punkten: att, i stället för den uti 4 § af i83o års banklag till ett belopp af 4?400;000 best ä m d a summa, som, utan beräkning af Bankens fasta egendomar och inventarier, alltid skulle komma att utgöra en Bankens behållning i säkra tillgångar och fordringar utöfver de förbindelser, för hvilka Banken ansvarar, må bestämmas en jemn summa af 5 millioner r:dr. Underteckn.
Se cr e t.:
Den 28:de punkten har af Preste- och BorgareStm blifvit bifallen, men af BondcSt. gillad med förändring af Bankens grundfond från 5 till 44 million r:dr. 28:de punkten blef af R. o. Ad. bifallen. 2g: de punkten: att nämnde belopp af 5,000,000 r:dr städse i framtiden bibehålies såsom en Bankens grundfond dymedelst, att möjligen inträffande capital-förmi nskningar v*arda godtgjorda med de årligen ingående vinsterna.
Preste- och BorgareSttn hafva bifallit 2g:de punkten, och BondcSt. har gillat den med nyssnämnde förändring af Bankens grundfond från 5 till 4g million r:dr. 2g:de punkten blef af R. o. Ad. bifallen.
3o:de punkten: att åt
Bancostyrelsens klokhet och omtanka må varda öfve riem na dt att begagna de i Bankens vård från riksdag till riksdag qvarstående vinstmedel, då tillfälle dertill gifve s, till förökande såväl af silfver fond som r örelsecapital.
Den 3o:de punkten är af alla tre de öfriga RiksStm bifallen; dock har BondeSt. dervid gjort följande tillägg * såsom ett nytt morn.: ”1 annan ”väg eller ordning, än sorn nu blifvit stadgade, må Banco”styrelsen icke i någon lånerörelse eller försträckning sig inlåta.
” 3o:de punkten blef af R. o. Ad. bifallen.
Slutmeningen, så lydande: Hvarjemte Utsk. *4 Den i Augusti f. ra. slutligen får tillstyrka R.
St. att, med stöd af 86 § Reg.F., jemn förd med 2 §4 morn.
i Tryck fr. föror d 11. d. 16 Juni 1812, förklara, att till är ender, hvilka i Bancoverket böra hemliga hållas, skola räknas de beslut och åtgärder, Fullmägtige fatta och vidtaga i afseende på bibehållandet af proportionen emellan reella fonden och sedelstocken, så att Fullmägtiges öfver 1 äggningar och beslut härom ej få yppas, innan desamma gått i full verkställighet, samt att, till följd häraf, särskildt pr o t. öfver dessa är ender skall hållas, som, jemte alla dertill hörande handlingar, kommer att under hemligt förvar förblifva, intills besluten i verkställighet gått.
Gillande den af Utsk. här uttryckta grundsats, har jag blott några anmärkningar att göra, hvilka åsyfta smärre förändringar i redactionen, dels till följd af R. o. Ad:s beslut i 2:dra punkten, och dels emedan stadgandet derförutan icke synes mig blifva riktigt klart i afseende på Fullmägtiges rätt att vägra offentliggörandet af sina beslut och åtgärder.
Det står nemi. i Utsk:s förslag, alt besluten icke skulle få yppas, innan de gått i full verkställighet; men jag anser
Fullmägtiges rätt i detta afseende böra blifva något vidsträcktare, och tager mig derföre friheten föreslå följande redaction: att till ärender, hvilka i Bancoverket böra hemliga hållas, skola räknas de beslut och åtgärder, Fullmägtige fatta och vidtaga i afseende på reella fondens bibehållande vid faststäldt belopp och oafbruten fullgörandet af Bankens åligganden, så att
Fullmägtiges öfverläggningar och beslut härom ej få yppas utan särskildt medgifvande af Bancofullmägtige, hvarföre särskildt protocoll öfver dessa ärender skall hållas, som jemte alla dertill hörande handlingar kommer att under hemligt förvar förblifva, intill dess besluten i verkställighet gått.
Hr Gunther, Carl:
Jag måste bestrida den siste talarens mening.
Vi hafva så ofta hört åberopas, att man för realisationens bestånd i främsta rummet skall trygga sig till Bankens offentlighet, hvartill ej blott hörer kännedom om sifferberäkningarna, utan äfven Fullmägtiges åtgärder och beslut, att jag anser bifall till hvad Utsk. föreslagit vara det högsta, som kan medgifvas för återinförande af secretessen.
Jag bestrider på grund häraf helt och hållet antagandet af Hr Rosenblads redactionsförslag.
Man måste urskilja sådant, som hörer till kännedomen om Bankens ställning, i afseende hvarpå offentlighet utan tvifvel bör äga rum, från de åtgärder, som
Fullmägtige kunna finna af nöden för reella fondens förstärkande.
Vore Bancostyrelsen organiserad, som den borde vara, behöfdes aldrig den mängd af föreskrifter, Den i Augusti f. ra. som i detta betänk. finnas intagna, och i andra länder går man icke på sådant sätt till väga.
Hos oss är det emedlertid nödvändigt, och hvar och en vet på förhand, huru långt Fullmägtige kunna gå i sina åtgärder till Bankens förstärkande; men om nu Fullmägtiges öfverläggningar oeh beslut äfven skulle kunna i hvarje särskildt fall på förhand offentliggöras, hemställer jag, hvad följden deraf skulle blifva, och om väl någon enskild handlande, vid behandlingen af sina affärer, skulle tillåta en sådan offentlighet.
Jag ber, att man måtte besinna, att här endast är fråga om åtgärder för silfverköp och fondens förstärkande, icke om sådant, som hörer till Bankens ställning, och jag tillstyrker för min del bifall till hvad Utsk. föreslagit.
Utsk. har i denna framställning stött på en ganska ömtålig punkt.
Det liar å ena sidan icke kunnat falla Utsk. in att återinföra secretessen, men å andra sidan har Utsk. bort uttrycka, att publiken ej kan hafva någon rätt att krypa in i Fullmägtiges prot., förrän besluten gått i verkställighet, då fråga är om sådana ärender,som böra hemliga hållas.
Utsk. har äfven bestämt hvilka dessa ärender äro, på ett sätt, alt någon tvetydighet eller något missförstånd icke bör kunna äga rum.
Hr llosenblad har nu föreslagit en redactionsförändring, hvaraf begynnelsen är påkallad af B., o. Ad:s föregående beslut; men den senare delen af förslaget innehåller så allmänna termer, att allmänheten, lika med mig, deri skulle se ett bemödande att gå längre i secretess, än som behöfves.
Jag tillstyrker derföre bifall till Utsk:s förslag med den förändring, som innehålles i böl jan af Hr Rosenblads redaction.
Lill äfventyrs är dock all förändring öfverflödig, om de öfriga Stånden, såsom man sagt mig, antagit Ulsk:s betänk, i denna del oföräudradt, hvarom Ridd.Secret. torde lemna upplysning.
PresteSt. har beslutat att åt den ifrågavar. slutmeningen i Ulsk:s betänk, gifva följande redaction: att R.
St. må, med stöd af 86 § Reg.F., jemnförd med 2 § 4 morn. i Tryckfr.förordn. d. 16 Juni 1812, förklara, att till ärender, hvilka i Bancoverket böra hemliga hållas, skola räknas de beslut och åtgärder, F11IImägtige fatta och vidtaga, både i afseende på bibehållande af silfverfonden vid det stadgade minimum och i afseende på det, såsom vilkor för sedelstockens förökning, bestämda förhållande af 2 till 5, så att Fullmägtiges öfverläggningar och beslut härom ej få yppas, innan desamma gått i full verkställighet, samt att, i följd häraf, särskildt protocoll öfver dessa ärender skall hållas, som, jemte alla dertill hörande handlingar, kommer att under hemligt förvar förblifva, intilldess besluten i verkställighet gått BorgareSt. har godkänt slutperioden pag. g5 oföräudradt, men BondeSt. har ansett det af BancoUtsk. tillstyrkta förklarande, ang:de hem - i6
Den i Augusti f. m. ligliål lande af vissa bancoärender, icke vara af beliofvet påkalladt.
Jag får först erinra, att Bankens publicitet består i allmänhetens rätt att få se alla siffror, som utvisa Bankens ställning, och offentlighet i detta afseende aren grundsats, sorn är antagen för alla civiliserade länders banker.
Men deremot finnes intet ställe, der det är tillåtet (och sådant skulle icke heller utan våda kunna ske), att hvar och en har fri tillgång till Bancostyrelsens prot. för att göra sig underrättad om de åtgärder, som vidtagas för att motverka machinationer till Bankens skada.
Sådant finnes ingenstädes tillåtet, och mitt förslag åsyftar således ingen inskränkning i en tillbörlig publicitet, utan afser endast för det första att bringa redactionen i enlighet med föregående besluten, dervid jag likväl finner det vara orätt att ensamt tala om reella fondens bibehållande vid stadgadt belopp, enär Bancofullmägtige äfven hafva andra åligganden att uppfylla, hvarom öfverläggningarna och besluten kunna behöfva att hållas hemliga, utan att sådant innebär någon inskränkning i publiciteten, så länge det endast är fråga om Fullmägtiges prot., men icke om sluträkningar och qvartalsöfversigter af Bankens ställning, hvilka fortfarande komma att tryckas och till allmänheten utdelas; och för det andra: att borttaga en ofullständighet i Utsk:s förslag genom borttagande af orden: full verkställighet; ty om till en åtgärd fordras flera partiella beslut, skulle, efter verkställigheten af ett eller annat bland dessa beslut, prot:n deröfver genast kunnat utbegäras och stridiga meningar uppkomma om hvad med full verkställighet här menas, hvadan jag anser lämpligare att åt
Fullmägtiges eget bepröfvande öfverlemna att bestämma tiden, då prot:n öfver hemliga ärender kunna offentliggöras.
På grund häraf anhåller jag ånyo vördsamt om Hr Gr. o. Landtmts propos. till bifall å mitt redactionsförslag.
Ilr Gunther:
Till en början får jag fästa en talares, nemi.
Hohenhausens uppmärksamhet derpå, att jag icke motsatt mig bifall till Utsk:s betänk., utan blott bestridt Hr Rosenblads förslag, som, efter min öfvertygelse, innebär cn ytterligare utsträckning af hemligheten inom Bancoverket.
Det är icke nog för allmänheten att se siffrorna om Bankens ställning, utan den fordrar äfven kännedom om Fullmägtiges åtgärder; och det sätt, hvarpå Fullmägtige sedan sista riksdagen fullgjort R.
St:s då fattade beslut, inger åtminstone icke mig det förtroende, att jag anser offentlighet i afseende på deras åtgärder öfverflödig.
Jag erkänner, alt man hos oss fordrar för mycken publicitet i afseende på Banken; men jag erkänner tillika, alt det vore farligt att nu väcka misstro - Den t Augusti f. ni. »7 troende genom återtagande af livad man cn gång löfval.
Ulan att vilja utsträcka hemligheten till Fullmägtiges alla åtgärder, instämmer jag derföre i den af Hr Rosenblad föreslagna redactionen, såsom en lämplig medelväg.
Då saken nu står så, att de öfriga RiksSt. faLtat hvar sitt beslut i denna fråga, skulle, i händelse R. o. Ad. antager Hr Rosenblads förslag, fyra särskilda beslut uppkomma.
Hr Rosenblads förslag innehåller dels sammanjemnkning till likhet med de föregående besluten, som PresteSt. antagit, och dels en ytterligare utsträckning af de ärender, sorn skola hållas hemliga i Banken, hvilken utsträckning ej instämmer med något af de öfriga Ståndens beslut.
Då jag icke heller för min del kan godkänna denna del af Hr Rosenblads förslag, tager jag mig friheten föreslå, att R. o. Ad. instämmer med PresteSt., hvarigenom jag lior, att man lättast kan sammanjemnka de särskilda besluten till ett bestämdt R.
Om det vore någon säkerhet för vinnande af ett bestämdt R.
St:s beslut genom R. o. Adts instämmande med PresteSt., skulle jag ingå derpå, såsom Hr Lefren föreslagit.
Men då härigenom endast i Stånd skulle komma att sammanstämma, blifver i allt fall på detta sätt ingenting afgjordt, och jag ser således icke, hvarföre ej sammanjemnkning lika väl kan äga rum, om besluten blifva fyra särskilda.
Jag anser mig derföre, utan någon consideration i nämnde hänseende, nu böra följa min öfvertygelse, att sådana åtgärder af Bancofullmägtige, som Hr Rosenblad i sitt redactionsförslag afsett, nödvändigt böra hållas hemliga, till dess de blifvit fulländade, och jag instämmer altså i begäran om propos. på Hr Rosenblads förslag.
Jemte den förklaring, att jag tror, det någon ändring, på sätt Utsk. föreslagit, är af behofvet påkallad i afseende på den offentlighet i Bancofullmägtiges alla åtgärder och beslut, som hittills ägt rum, utber jag mig att få fästa uppmärksamheten på bancolagens stadgande i 5 §, att för hvarje halfår skall, inom en månad efter förloppet deraf, en öfversigt, som klart och fullständigt visar vexelLankens ställning, genom R.
St:s fullmägtiges försorg tryckas och med allmänna tidningarna utdelas.
Vi hafva nyligen fått cn sådan öfversigt; men jag hemställer, 0111 den icke kan indragas, och om det icke är tillräckligt, hvad sorn ytterligare stadgas i samma §, att nemi. en öfversigt, sorn visar Bankens hela ställning, skall efter hvarje års bokslut på samma sätt offentliggöras.
Bancofullmägtige skulle då äga att undanhålla allmänheten sina öfverläggningar och beslut, ang:de reella fondens bibehållande vid stadgadt belopp, intilldess åtgärderna gått i verkställighet, samt sjelfva fondens 11 II. 3 iS Den i A ii g u s t i jf. m. ställning intill årets bokslut; och då alla andra banker hålla sin fond okänd för alltid, men vår Bank ej skulle göra det för längre tid an ett år, synes delta vara allt, hvad som skäligen kan fordras.
Jag hemställer, om icke ett tillägg härom på detta ställe bör intagas, ehvad beslut R. o. Ad. för öfrigt fattar, och örn icke de ölriga RiksSt:n böra inbjudas att deri instämma.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, framställde propos. till antagande af Hr Rosenblads förslag till redaction af slutmening, så lydande: att till ärender, hvilka i Bancoverket böra hemliga hållas, skola räknas de beslut och åtgärder, Fullmägtige fatta och vidtaga i afseende på reella fondens bibehållande vid faststäldt belopp och oafbrutna fullgörandet af Bankens åligganden, så att
Fullmägtiges öfver1 ägg ilin gar och beslut härom ej få yppas utan särskildt medgifvande a f B a n c o f u 11 m ä g t i g e, hvarföre särskildt pr o t. ö fver dessa ärender skall hållas, sorn jemte alla dertill hörande handlingar kommer att under hemligt förvar förblifva, intill sdess besluten i verkställighet gått.
Jag fortfar alt begära propos. till bifall å Preste.St:s beslut.
Hr Lag^rhjelm:
Landtm, täcktes inhemta Ståndets tanka, huruvida icke det tillägg, som jag föreslagit, åsyftande en inskränkning i 5 § af bancolagen, bör i alla händelser här intagas.
Hr Cederschjöld: Då Hr Lefre'n tillstyrkt bifall till PresteSt:s beslut, torde jag få fästa hans uppmärksamhet derpå, alt i detta beslut förekommer ett uttryck, som lär göra dess antagande omöjligt.
Der talas nemi. om Bancofullmägtiges åtgärder för silfverfondens bibehållande vid minimibeloppet, och det kan väl icke vara meningen, att Fullmägtige skola vidtaga åtgärder för att alltid bibehålla fonden vid minsta beloppet.
Då fråga nu egentligen lärer vara om antagande af Hr Rosenblads redactionsförslag, måste jag förklara, att jag för min del ej kan annat än ogilla detta förslag, emedan det är alfattadt i sådana ordalag, att det skulle bero på Bancofullmägtige att afskära allmänheten all kännedom om Banken och att återinföra secretessen, som haft så olyckliga följder.
I Hr Piosenblads förslag står nemi., att alla både åtgärder och beslut skulle hällas hemliga, eller icke utan Fullmägtiges särskilda medgifvande få yppas, hvilka hafva afseende ej mindre på fondens bibehållande vid stadgadt belopp, än på oafbrutet fullgörande af Ban - Den i Augusti f. m. ip k ens åligganden; och härtill mäste räknas Bankens hela lånerörelse, hvars förhemligande väl icke kan vara meningen.
Den siste talaren har ofullständigt uppfattat mitt förslag, då han trott, att allmänheten derigenom skulle afskäras ali kännedom om Banken och dess rörelse; ty jag har endast talat om hemlighållande af Bsncostyrelsens prot.
För att emedlertid borttaga tvetydigheten i ordet åligganden, vill jag gerna medgifva, att till orden: oafbrutna fullgörandet af Bankens åligganden, må tilläggas: i och för s i 1 f ve r v ex I in ge n, eller kanske rättare: mot dess creditorer.
Det måste då vara gifvet, att samma räkenskaper och samma qvartalsöfversigter, som förr, förblifva tillgängliga för publiciteten.
Sedan Hr Cederschjöld fästat min uppmärksamhet på ett i PresteSt:s beslut förekommande oriktigt uttryck, hvarom jag erkänner anmärkningen vara grundad, afstår jag frän min begäran om propos. på PresteSt:s beslut och tror det bästa vara att antaga Utsk:s förslag med den första af Hr Rosenblad föreslagna redactionsförändringen, men utan det sednare tillägget, hvilket, äfven efter Hr Rosenblads nu sednast deri gjorda inskränkning, är för vidsträckt, då det i allt fall omfattar Bancostyrelsens alla prot.
Utsk. har utgått från den åsigt, att Fullmägtiges alla öfverläggningar skulle vara tillgängliga för allmänheten, sedan besluten gått i verkställighet.
Jag anser likväl, att sjelfva principerna, som ligga till grund för Fullmägtiges åtgärder, aldrig böra kungöras, utan Bancostyrelsens eget medgifvande, på det allmänheten icke må kunna bedöma och contrecarrera dem; 'och det är på denna grund, som jag instämmer med Hr Rosenblad.
Jag har redan förut förklarat, att jag instämmer i Hr Rosenblads förslag; jag har nu begärt ordet endast för att, då Hr Lagerhjelm yrkat ett tillagg, som skulle ändra bancolagen, till honom sjelf hemställa, om denna lag kan i sådan väg ändras.
Jag tror, att Hr Lagerhjelius förslag måste behandlas såsom särskild motion, hvilken bör till LagUtsk. remitteras, och att vi således för närvar, endast hafva att hålla oss till de återstående tvenne alternativerna, som blifvit satta i fråga.
Jag fruktar, att Hr Rosenblad genom sin sednare redaction hoppat ur askan i elden, sorn span säger, och att han genom sitt sista tillägg gjort förslaget vida mer omfattande Bankens hela rörelse, än förut.
I Hr Rosenblads redactionsförslag talas numera om Bankens åligganden mot sina creditorer, och jag frågar, om icke dessa åligganden hafva omedelbart sammanhang med hela rörelsen?
Då nu härtill kommer, att det icke är blott Fullmägtiges öfverläggningar, utan alla deras åtgärder i afse - 20 Den t Augusti f. m. ende på Bankens åligganden mot sina creditorer, sorn skulle hållas hemliga, kan jag ej annat än fortfarande afstyrka bifall till Hr Rosenblads förslag.
Det är sarint, att han har hänvisat oss till bokslutet och de tryckta qvartalsöfversigterna; men i ren conseqvens med det förslag, Hr Rosenblad nu gifvit oss, väntar jag, att, örn det antages, han inom kort skall uppträda och säga, att sådana qvartalsredogörelser stå i strid med det fattade beslutet om åtgärdernas hemlighållande, och alt vi således ej heller böra fråga efter deni.
Jag (inner Gr.
Frölichs emot mig riktade anmärkning grundad, och anhåller derföre, att mitt förslag må anses och behandlas såsom ny motion.
Det är visserligen obehagligt att behöfva borttaga R. o. Ad:s tid för att borttaga Gr.