Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I anledn. såväl af den upplästa reservationen, som äfven af den utaf
Hr von Den 17 Maj. 37 Hartmansdorff gjorda anmårkmn, anhåller jag att få upplysa derom, alt inom Utsk. blifvit ådagalagd!, hurusom i åtskilliga provinser inom riket sådana liqvidationsmöten ej ägde rum, och att de t. o. m. upphört på ställen, der de förut brukats.
När rothållaren ej utgör lill soldaten hvad han enl. kontraktet skall, så blifver han lagsökt, och dermed förhjelpes soldaten till sin rätt.
Der de hafva varit qvar, hafva de ingalunda varit älskade; och det har t. o. m. händ!, att vid ett tillfälle 209 personer blifvit pliktfällde, derföre att de ej inställde sig vid ett dylikt liqvidationsmöte hvartill de voro kallade.
De biefvo pliktfällde alla 209 till 3 r:dr b:co hvar, hvilket ock var rätt, efter som kallelsen var upplyst.
Det har dock synts Utsk. något hårdt, att i eli län föreskrifter finnas för kontroll på indelta soldaters aflöning, hvilka ej iakttagas i de andra lånen.
Frågan härom blef dock på min och några andras framställning uppskjuten, till dess man skulle få ytterligare upplysningar om detta förhållande.
De upplysningar som vunnos voro, att rotarne äro delade genom hemmansklyfning emellan en sådan mängd delägare, att de små prestationer, som hvar och en skall utgöra, uppgå till så ringa belopp, att de ej motsvara lagsökningskostnaden; under det att deremot, om de komma till stället, ingen sådan förlust för kronan skedde.
Detta oaktadt ansåg pluraliteten af Utsk. det vara besynnerligt, att endast inom Norrbottens reg:tes stånd en sådan föreskrift existerade; hvarföre man ansåg billigast vara, att en undersökning derom borde ske.
Om nu R. o. Ad. afslår detta betänk., så återstår visserligen för rolehållarne att förena sig i en tind. anhållan hos K. M., att blifva befriade från förenämnda skyldighet, så alt på det sättet ändamålet kunde vinnas utan R.
St:s mellankomst; men denna har ofta tagits i anspråk för vida mindre omständigheter, än denna.
Palmstjerna, Carl Otto: Då Ekon.Utsk:s utlåt, angår en så allmän fråga, att den rörer alla rotehållare i riket, skulle jag tro R.
St. vara den auktoritet, som lämpligast kan till K. M. framställa denna und. anhållan om ändring i den författning, som ålägger rotehållare att inställa sig till liqvidationsmöten med soldaten.
En sådan inställelse anser jag numera alldeles öfverflödig.
Den tillkom i en tid, då liqvidationen måhända var underkastad flera omständigheter än den nu är, och då måhända rotehållaren och soldaten hade svårt att reda sig med siffror.
För närvar, är förhållandet mycket olika; kontrakter finnas upprättade emellan roten och soldaten, hvar och en af dem kan (med få undantag åtminstone) anteckna hvad som är utbekommet eller ej, och om vid de årliga liqvidationsmötena, d. v. s. vid de tillfällen, då befälet genomser soldaternes årsböcker, för att tillse om de erhållit allt hvad dem af rotarne tillkommer, om då det befinnes, alt soldaten ej erhållit hvad han bordt, så kan en sådan fråga likväl ej på stället afgöras, utan måste, i fall af tvist, först underställas K. bef:des pröfning och derefter, i följd af det fattade beslutet, gå i verkställighet.
Jag anser derföre rotehållarnas instäl - 38 Den 17 Maj. leise vid liqvidationsmötena alldeles öfverflödig, och som denna likväl är dem ålagd genom gällande författningar, så behöfves äfven en författning för att befria dem från detta åliggande.
På ofvananförda grund skulle jag tro, alt R.
St. äro den auktoritet som kan och bör anföra ett dylikt besvär bos K. M.; hvarföre jag vågar tillstyrka bifall till Utskts utlåt.
Ilr Gr. o. Landt rats härefter först till bifall och sedermera till afslag å förevar, betänk, framställde propostr besvarades med blandade ja och nej; hvarefter Hr Landtm, ånyo hemställde om R. o. Ad. behagade bifalla detta betänk.; och då härvid ropades ja, jemte åtskilliga nej, förklarade, det han nu trott sig finna denna förnyade propos. besvarad med öfvervägande ja.
Föredrogos, men lades, på begäran af flere ledamöter, ånyo på bordet nedannämnde d. 15 dennes ltsla gängen bordlagde ullåltn och mern., nemi. från Bevillnings-Utskottct:
Nto 14, i anledn. af gjorde anmärkntr emot betänk.
N:o 9, angtde grunderne för den blifvande allmänna bevillningen samt föreskrifterne för deras tillämpning; Banko-Utskottet:
Nto 53, i anledn. af väckt motion om utgifvande af belo o 0 ning till gravören Akerberg för aflemnadt prof på nytt sedelmynt m. m.; Nto 54, i anledn. af ett afgifvel förslag till förändrad organisation af bankoverket samt reglering af dess tjenstemannapersonal; Nto 55, i anledn. af ålerremiss af Utskts utlåt.
Nto 17, öfver väckt motion om ökade löneförmåner för bankens tjenstemän inom 3:dje tjenslegradeu; Nto 56, i anledn. af väckt motion om ett anslag å bankens stat för en elev hos stereolyperings- och tryckeri-föreståndaren i banken, samt Expeditions-Utskottet:
Nto 9, angtde dagen då nästa lagtima riksdag skall börja.
Bennet, Carl Stephan, inlemnadt sålydande mern.:
Af enskilte angelägenheter hindrad att fortfarande vara Elector, får jag äran afsäga mig delta förtroende, med anhållan af bibehållandet utaf min riksdagsmannarätt. R. o. Ad. biföll denna anhållan, i anledn. hvaraf Hr Gr. o. Landtm, anmodade Hrr Bänkmän, att sammanträda till val af en Elector i st. f.
Den 17 Maj. 39 Anmäldes och lades på bordel följande från Utskm inkomne lillåt: 11, meni. och betänk:n, nemi. från.
Stats -Utskottet: N:o 166, i anledn. af erhållne återremisser å betätfk.
N:o 41, i fråga om ytterligare anslag till uppförande af cellfängelser; N:o 167, ang:de liden för nästa revision af stats- bankooch riksgäldsverkens förvaltning och räkenskaper; N:o 168, i anledn. af väckt motion om statsanslag för en navigationsskola i Westervik; N:o 169, i anledn. af erhållne återremisser å belänkandet N:o 82, ang:de väckte molioner rör:de förhöjning i priset å salpeter ; N:o 170, i anledn. af erhållne återremisser af beiänk.
N:o 95, ang:de eftergift i arrendet för Mörrums kronolaxflske i Blekinge län; N:o 171, i anledn. af väckt motion, ang:de nedsättning i arrendet för kronosäleriet Boda; N:o 172, dels i fråga om äskadt anslag för gevärslillverkningen, dels rör:de förvaltningen af Carl Gustafs stads gevärsfaktori; N:o 173, i anledn. af K.
M:s nåd. skrifvelse, ang:de rättighet till pension för åtskillige vid fångvården antagne tjenstemän; Bevillnings-Utskottet: N:o 15, i anledn. af gjorde anmärkn:r emot betänk.
N:o 11, ang:de stämplade pappersafgiften; Lag-Utskottet:
N:o 47, i anledn. af vackt motion om förändring af 5 § i 2 cap.
Utsöknings-balken, så vidt den angår tiden, hvarigenom lagsökningsmål, som af K. bef:de förklarats tvistige, böra till domstol instämmas; N:o 48, i anledn. af väckt motion om förändring af vittnes-eden; N:o 49, i anledn. af återremiss utaf en punkt i Utsk:s betänk.
N:o 35, öfver väckte motioner om ändring af 2 g samt upphäfvande af 5 och 6 §§ i 2 cap.
Giflermåls-batken, ang:de dem, som äktenskap med hvarannan ej bygga må; N:o 50, i anledn. af återremiss utaf Ulskrs betänk.
N:o 40, öfver väckte,motioner, dels örn_arfsrätt för oäkta barn, och dels om förändring af 8 ca p. 7 § Ärfda-balken, ang:de underhåll för sådane barn; Allm.
N:o 86, i anledn. af väckta frågor om landsfiskalstjensternes indragning; N:o 87, i anledn. anledn. af väckt fråga om kronofogdel jensi er nes indragning, N:o 88, i anledn. af räckta frågor om bi rgsfogdetjensterne 40 Den 17
Maj. indragning samt om upphörande af bergsfogdarnes befattning med uppskattande af fast egendom i bergslagen; N:o 89, i anledn. af väckt motion om vederbörlig tillsyn derå, alt Svenske oell Norrske konsuler fullgöra sina åligganden, ang:de nedsättning af de afgifler, desse konsuler äga ali af Svenska fartyg uppbära, samt om åtgärder till förekommande af sjöfolks rymningar; samt N:o 90, i anledn. af väckt motion om bildande afen comité för utarbetande af förslag till den medicinska undervisningens ordnande.
Slutligen anmäldes lill bordläggning ett af Ridd.Ulsk. under N:o 10 afgifvel sålydande Hörsamt Memorial.
Uti ett till H. R. o.
Ad. ställdt mern., hvilket, jemlikt den för Ridd.Direklm gällande instruktion, blifvit till Ridd.Ulsk. ingifvet, har Direktm med anledn. af hvad
Direktm uti dess vid riksdagens början afgifne berättelse anmält, lill R. o. Ad:s bepröfvande öfverlemnat förslag till nytt lånereglemenle för de under Direktms förvaltning ställda fonder, öfver hvilket härhos till H.
Ståndet insända förslag, Ridd.Ulsk. nu går alt sitt utlåt, vördsamt afgifva.
De af Ridd.Direklm hemställda förändringarne i nu gällande föreskrifter för låns beviljande, åsyfta hufvudsakligen all, för befordrande af utlåningen utaf kassornas medel, deraf ett betydligt belopp för närvar, dels är ofrukbart och dels inbringar endast 4 procent ränta, lemna Direktm mera utrymme än hittills vid pröfningen af såväl den för lånen erbjudna säkerhet, som utlåningssätten, samt räntans och lönesummornas belopp, hvarvid Direktm i väsendtlig mån följt de låne-reglementen som för arméens och civil-statens pensions-inrättningar nyligen blifvit fastställda.
Således har
Direktm ansett något minimum af ränta, hvarunder lån mot fast pant och s. k. namnlån ej må beviljas, icke böra bestämmas, ulan utlåningen ske till högsta ränta, som lagligen erhållas kan; vidare har Direktm trott all begränsning af lönesumman vid utlåning mot fast pant böra försvinna, samt afseende endast fästas vid fullgod säkerhet; likaledes är föreslaget: a) att lån å fast egendom på landet må kunna beviljas lill högst |:delar af värdet, ulan afseende på hemmanens natur af privilegierad eller skattejord, samt att dylika lån må kunna poslponeras äfven andra inteckningar än bankens eller de allmänna kassornas, som vanligen icke uppsäga sina fordringar, endast med den inskränkning, att sammanräknade beloppet af det lån, som lemnäs och det eller de lån, som äga bättre eller lika rätt med det förra, ej får öfverstiga den å hvarje egendom tillåtne högsta lånesumma; b) alt Direktm må äga ej mindre att såsom hypolheker antaga alla, enligt R.
St:s föreskrift, af förvaltande verk utgifne räntebärande obligationer eller aktiebref af sådane korporationer eller bolag, Den 17 Maj. 41 sorn allmänt äro ansedda för alt vara solida, än ock ali samma obligationer inlösa — allt ulan, såsom i nu gällande reglemente är stadgadt, begränsning af summan eller bestämdt minimum för den ränta hvarmed nämnde obligationer skola löpa; c) ali den nu fastställda maximisumman af 50,000 r:dr b:co för lån mot namn och personlig borgen må borttagas samt dessa lån med högst 0,000 r:dr på en band ställas på ett års förfallotid med rättighet för l)irekt:n att derå bevilja omsättning med £:del om året, hvarvid tillika den Direkt:n för dessa lån nu åliggande solidariska ansvarighet skulle försvinna; hvarförutan, lill lättnad för sökande af län mot säkerhet af fast pant, är föreslaget, att åtkomst handlingarne icke behöfva företes i original, ulan kunna ingifvas i bestyrkta afskrifter, äfvensom, i likhet med hvad arméens sednast församlade fullmäktige framställt och K.
M. uti Dess d. 11 sisth Febr. för lån utur arméens pensions-kassa utfärdade reglemente i 4 moni. af 7 §. i nåder fastställt, lånesökande, i st. f. alt anskaffa bevis af domstol, att han, då inteckning beviljades, ej var förmyndare, eller af landskontor att han ej är uppbördsman, må äga afgifva en särskild skriftlig försäkran på ära och tro, det han icke innehafver förmånsrätt ägande medel under förvaltning och värd.
Jemte det Ulsk. upprättat och hårhos vördsamt öfverlemnar en jemförelse mellan låne-reglementets nuvar. stadganden och de deri föreslagna förändringar, bar Ulsk., för egen del, skolat afgifva det yttrande, att Ulsk., lika med Direktm, nogsamt inser, att de mångdubblade utvägar till erhållande af lån, som uppkommit genom de i sednare åren bildade större kredilanstalter, måste föranleda och redan föranled t beständig svårighet både för de flesta allmänna kassor och för sjelfva R.
St:s bank att alltid placera sina medel; och då utlåningen af Riddarhusets fonder är i samma mån angelägen och maktpåliggande, som afkomsterna äro oundgängligt behööiga för en reglerad utbetalning af stipendier och derå anvisade pensioner m. m., hvilka skola på bestämda tider utgå, hvarföre kapilalernas blott temporära ofruklbarhet kan i mer eller mindre mån orsaka förlägenhet, tvekar [Jtsk. icke att i allmänhet tillstyrka de, till befordran af utlåningen utaf Ridd.-
Direktm föreslagne utvägar, hvilka synas Utsk. ändamålsenligare än de nu befintliga, utan alt med förutsättning af en omsorgsfull och välberäknad förvaltning, (sådan Ridd.Direktms städse visat sig vara) innebära någon i sjelfva verket minskad säkerhet för kassorna.
I en punkt har likväl Utsk. skiljt sin åsigt från Direktms, nemi. i frågan, huruvida icke något minimum af ränta borde i vissa fall stadgas, t. ex. i afseende på utlåning mot pant af fast egendom eller mot personlig borgen.
Utsk. är visserligen förvissadt, att
Direktm söker alt för fondernas medel erhålla den högsta ränta som lagligen erhållas kan; men omständigheter kunna dock inträffa, då Direktm sjelf torde blifva besvärad af en alltför godtycklig myndighet i detta fall, samt någon gång möjligen försumma ett tillfälle till utlåning i afbidan på en stegring af räntan, som likväl sedermera ej torde inträffa, eller ock en 42 Den 17 Maj. annan gång antaga ett erbjudande lill medlens placering mot lägre ränta, ehuru snart derefter penningar stiga i pris.
Under de, i följd af verldshändelserna, äfven här i Sverige förväntade financiella förhållanden, torde en sådan fluktuation icke komma alt räknas till sällsyntheter, och Utsk. har fördenskull trott, att, helst då frågan är om förvaltning af ad pios usus anslagne medel, bestämda föreskrifter i afseende på räntans belopp åro att föredraga, särdeles för den administrerande myndigheten sjelf — en grundsats, som jemväl finnes tillämpad äfven i de sednaste reglementena för arméens och civilstatens med Riddarhusets närmast jemförliga pensions-kassor.
Utsk. föreslår således: att den ränta, hvartill lån mot pant af fast egendom kan beviljas, må bestämmas till minst 4 för hundradet om året, samt för lån mot skuldsedel försedd med personlig borgen till minst 5 procent; men att i öfrigt det af Ridd.-
Direktm afgifna förslag till förändradt lånereglemente må bifallas; och bifogas, för den händelse II.
St. skulle behaga gilla denna Utsk:s hemställan, ett förslag lill förändrad redaktion af 1 §.
Hvilket dock allt vördsamt nnderslälles II. R. o.
Ad:s egen ompröfning.
Stockholm d. 11 Maj 1848.
På Riddarhus Utskottets vägnar: L. von Stedingk. fV. F. Dalman. P. M.
Nuvarande sladganden. §. 1.
Lån mot inteckning i fast egen - Förslag lill förändringar. §> }'
Utlåningen må ske till högsta dom får ej beviljas under 5g ränta, som lagligen erhållas kan ränta och ej öfverstiga 30,000 samt med säkerhet af fast pant r:dr b:co till en och samma utan begränsning af lånesumperson eller på en och samma man. pant. §. 2. §§. 2. & 3.
Det belopp, hvartill lån mot Enligt förslaget skulle lån kuninteckning i faslighet å landet na beviljas till J:delar af värdet, kan i allmänhet beviljas, utgör utan afseende på hemmanens enligt nuvar. reglemente för natur, frälse-säterier, rå och rörs samt insockne frälsehemman högst delar af värdet och för annan jord högst hälften deraf. §.3: — 4 och 5 mom. samt R. o. Ad:s beslut d. 22 Mai 1841.
Såsom hypotheker kunna cn - §. 1: 2. p. a) b) e).
Direktm skall äga att såsom ligt nuvar. reglemente, antagas hypotheker antaga alla, enligt Den 17 Maj. 43 räntebärande förskrifningar eller obligationer af R.
Sl:s bank, eller riksg:s-kont., direktionen för arnieens pensionskassa, statskont. eller andra Kronans verk, då obligalionerne äro utfärdade med R.
St:s bifall och bära 4 å 5 procent ränta, hvarförutan direkcn äger begagna inträffande upplåning i banken, riksgtskont. och arméens pensionskassa, äfvensom uppköpa arméens accordsamorleringsfonds eller andra lika säkra räntebärande obligationer, ändock icke alltid kan för kapitalet påräknas ränta efter 5 procent, dock må å hypotheker icke utlånas mer än inalles 30.000 r:dr b:co.
Utlåning mot namn och borgen får för närvar, icke ske på längre tid, än högst 6 månader och inalles till icke högre belopp än 50.000 r:dr b:co samt emot direklrns solidariska ansvarighet. § 3. 1, 2 och 3 mom.
Enligt nu gällande reglemente får lån frän Riddarhusets kassor icke postponeras andra kassors än bankens eller deras, hvilka vanligen icke uppsäga sina fordringar. § 4: ang:de lånehandlingarnes beskaffenhet.
För närvar, erfordras bland annat, att lånesökanden skall förete behörig domstols bevis, att han ej är förmyndare, äfvensom landskontorets bevis, det han ej år uppbördsman m. m. § 5.
Atkomsthandlingarne skola ingifvas i original.
St:s föreskrift, af förvaltande verk utgifne räntebärande obligationer äfvensom obligationer eller aktiebref utgifne af sådana korporationer eller bolag, som allmänt äro ansedda för att vara solida, samt slutligen till viss man eller ordres utfärdad och på Ridd.direklm eller på innehafvaren transporterad inlecknad skuldsedel.
Någon maximisumma är icke bestämd ej eller någon minimiränta å dessa lån.
Likaledes skulle direklm äga rättighet alt, derest
Riddarhusets medel icke på något annat sätt kunna göras fruktbara, inlösa ofvanbcrörde slags räntebärande obligationer (4 p.) 1 g. 3 p. a) h).
Förslaget har borttagit såväl maxim isum man af 50,000 r:dr som direktms personliga ansvarighet, samt utsträcker lånetiden lill högst ett år, beroende pä direktm huruvida vid för fallotiden omsättning må äga rum; hvarvid dock alltid gidel af primitiva kapitalet bör inbetalas. § 4.
Förslaget innehåller ingen annan restriktion i detta fall, än att sammanräknade beloppet af det lån, som lemnäs och det eller de lån, som äga bättre eller lika rätt med det förra, ej får öfverskrida den å hvarje egendom tillåtna högsta lånesumma. § 5.
Enligt förslaget erfordras endast en skriftlig försäkran på ära och tro af lånesökanden, det han icke innehafver förmynderskap, barna-arf eller andra förmånsrätt ägande medel.
Åtkömsthandlingarne kunna ingifvas i bestyrkta afskrifter, dock 44 Den 17 Maj. § 6 i nuvar. lånereglemente § 7 d:o d:o § 8 d:o d:o Stadgandet i motstånde § 10 ;enfinnes i § 3, moni. 2. igentinnes i nuvar. reglemente Föreskriften i motstående § 11, om räntans erläggande hvarje £ år igenfinnes i nuvar. lånereglementes § 4: 2 p. med skyldighet för lånsökanden alt, derest så äskas, aflemna dem i lnifvudskrifl. motsvaras af § 7 i förslaget, motsvaras af § 8 i d:o motsvaras af § 9 i d:o § 10.
Stadgar, att om förutvarande inteckning infrias med den lånesumma, direktm lemnar, direktm skall förordna om verkställighet deraf samt derefter låta besörja den inlösta inteckningens dödande. § 11- Innehåller att räntan å lån på uppsägningstid och emot inteckning skall betalas vid hvarje års slut inom Juni och December månaders utgång, motsvaras af § 12 i förslaget motsvaras af § 13 I d:o motsvaras af § 14 i d:o motsvaras af § 15 i d:o motsvaras af § 16 i d:o §§ 17 och 18. innehållande den förra föreskrift derom, att om direktm finnér något hinder för omsättning af lån å ny pantägares namn, detsamma bör ofördröjligen uppsägas och indrifvas, samt den sednare ett stadgande, att direktm bör låta upprätta och tillhandahålla lånesökande formulär till förbindelser. § 1.
De medel, som äro ställda under Ridd.Direktms förvaltning och böra genom dess försorg göras fruktbara, utlånas till högsta ränta, som lagligen erhållas kan; dock för de i lista punkten här nedan omförmäldta fastighetslån ej under 4 för hundradet om året, och för de lån, hvarom handlas i 3:dje punkten, ej under 5 för hundradet om året.
Med anledn. af hvad Ridd.Direktm uti dess vid riksdagens början afgifna berättelse anmält, får Direktm nu vördsammast till H. 9 10 11 12 13 nuvar. d:o d:o d:o d:o lånereglemente d:o d:o d:o d:o Förslagets motstående 17 och 18 §§ igenfinnas på visst sätt i nuvar. lånreglementes §§ 4 och 13.
Den 17 Maj. 45 R. o. Ad:s bepröfvande öfverlemna förslag till nytt lånereglemente för de under JJirektms förvaltning ställde fonder.
För att befordra utlåningen af kassornas medel, deraf ett betydligt belopp för närvar, dels är ofruktbart, och dels inbringar endast 4 proc. ränta, liar direkl.-n ansett sig föranlåten alt föreslå sådane förändringar i uu gällande föreskrifter för låns beviljande, hvarigenom direktm lemnäs friare händer vid utlåningen än hittills.
Vid uppgörande af förslaget har direktm hufvudsakligen följt de lånereglementen, som för arméens och civilstatens pensionsinrältningar nyligen blifvit fastställde, och torde för afvikelserna från det gamla reglementet några ytterligare motiver icke behöfva af direkt m anföras.
Stockholm d. 25 April 1848.
Carl DeGeer. U. Koskull.
Boije.
Georg Ulfsparre. J. K. Cederstråhle. J. A.
Tornerhjelm. G. Brakel.
§ I De medel som äro ställda under Ridd.Direktms förvaltning och böra genom dess försorg göras fruktbara, utlånas till högsta ränta, som lagligen erhållas kan: l:o på högst 6 månaders uppsägning: emot säkerhet af inteckning i fast egendom å landet eller brandförsäkradt stenhus i Stockholm, eller emot hypothek af till viss man eller ordres ställd, behörigen transporterad skuldsedel, hvarföre inteckning i så beskaffad fast egendom, som nyss nämndt är, blifvit beviljad.
Saknas tillfälle att på något af dessa sätt göra medlen fruktbara, äger direktm alt utlåna desamma på viss förfallotid, som ej får öfverskrida ett år.
2:o emot låntagares skuldsedel med hypothek af: a) räntebärande obligationer, utfärdade, enligt R.
St:s föreskrift, af deras bank, riksg:s-kont. eller andra allmänna förvaltande verk; b) räntebärande obligationer eller aktiebref, utgifne af sådane korporationer eller bolag, som allmänt äro ansedda för att vara solida, och c) till viss man eller ordres utfärdad och på direktm eller innehafvaren transporterad intecknad skuldsedel.
3:o likaledes på viss förfallotid, som ej får öfverskrida ett år. fl) emot låntagares skuldsedel samt borgen såsom för egen skuld af en eller flere vederhäftige personer, de der borga en för alla och alla för en. b) emot låntagarens skuldsedel med hypothek af ett med borgen på nyssnämnde sätt försedt skuldebref.
Skulle medlen ej heller på dessa sätt kunna i låneväg användas, äger direkl.-n att 4:o inlösa sådana räntebärande obligationer, som här ofvan i 2:dra punkten litt: a och b nämnde äro; 46
På direktris bepröfvähde>' ankommer, huruvida de i 3:dje punkten lilt. a omförmälda lån, emot skuldsedel med borgen, må vid förfallotiden omsättas; dock böra, sä vidt sådant skall kunna beviljas, såväl den upplupna räntan, som minst ^ af primitiva kapitalet inbetalas; och erfordras för bifall till så beskaffade lån eller omsättning deraf, att alla i beslutet deltagande ledamöter i direkt:» äro derom ense.
På detta sätt må icke mer än 6,000 r:dr utlånas till en och samma person. § 2.
Fast egendom, hvarå lån emot inteckning lemnäs må, är frälse-säteri, rå- och rörs-, in- och utsockne samt frälsehemman, frälse-ränta, berustad!- och skatte-säteri, skatte-rusthåll och andra skattehemman samt försäkrade, väl underhållne och fördelaktigt belägne stenhus i Stockholm. § 3.