Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag fär derföre hemställa till Högloflige Riddersiapet och Adelns ompröfning om icke saken utan äterremist kunde afgöras.
Grefwe ittöriwr, ^cioit Oöran:
Utan att äga den kännedom om Banquens inre ställning och Författningar, hwilken kan sätta mig i ständ atr med bestämdhet yttra mig öfwer ämnet, anhäller jag endast att fä fästa Riddersiapet och Adelns uppmärksamhet pä de allmänna grunder som utgöra wUkeret för sädane Werks beständ.
Desta bestä hufwudsaklrgcn deri att en wist proportion wid Sedelmastans utgifwande alltid iagttages, att hwad som utgifwes inom en wist tid ater inflyter.
Det är detta som gör Banquer aldeles otjenliga att annat än pä.kort 422 Den 11 October.
Lid biträda med län, och Hypotbeket mä wara aldrig sä godt, sä blir det sör en Banque otjenligt cm det ej inom en wist tid kan realiseras.
L ädan är ätminstone den lara scm hitintills i Afseende pä alla Banquers inrättning warit godkänd, och som förbudit dem att uti stäende län ingä. Wid hwad cn wärd Ledamot nost anfördt, att ingen fördel sones wara för Läntagare» att lemna en wara oförsäld sä snart tillgäng till försäljning skulle oppas, torde jag fä erinra att det gifwes menniskor som wid minsta fördelaktig utsigt manta en ännu fördelagtigare och ätt i allmänhet man alltid söker winna det mästa.
Om tillgängen skulle ge tillfälle att lemna waran osäldi spekulation pä ännu bättre pris framdeles, männe det icke skulle bidraga att höja pris, och att bibehälla den Tariff som jag fruktar det redan under en mera gormande period gaf Utlänningen anledningen att borja hemma tillwerka en sämre wara.
Om i England der lifsmedel och arbetslöner i jemnförelse mot ost äro i sä olika högt siris, man det oagtadt funnit uträkning uti att uppdrifwa jerntillwerkningen, männe det ej winnar att wära priser äro för högt uppdrifne?
Männe wi stola söka att än widare derwid bibehålla dem?
För min del skulle jag önsta att dä Ledamöter af Banco-Utskottet dä Läntagare» orkat bifall till Stats-ULstottets betänkande, Ridderstapet och Adeln wille blifwa derwid ock päminna sig att dä det kommer an pä biträden af Banque» är beslutande Rätten Utskottet cwilkorligen förbehällen.
Men om, sedan i ämnet blifwit sä mpcket talat, Ridderstapet och Den 11 Octcber. 22Z ecb Adeln till att närmare bestämma sin öfwertygelse stulle önsta äterremisi, är det icke etter jag som kan deremot hafwa nägot att inwända.
Friherre Lecler.-itrom, anhöll att till detta ämnes nöjaktiga utredande BancoFullmägtiges utlätande, som medföljde BancoUtstottets, mätte för Ridderstapet och Adeln . uppläsas; bwilket stedde.
Herr Baron och Landt-Marstalken:
Da frägan nu egentligen är om äterremist af Banco-Utskottets Memorial, får jag allenast erinra att wid de tillfällen under detta Riksmöte dä skiljaktighet i meningarne uppstått, hwilka tillfällen wiHerlige». ej ofta inträffat, hafwa Ridderstapet och Adeln öfwerenskommit att läta de sörehafde betänkande» ätergä, äiföljde af de erinringar som blifwit gjorda, och ärenderna hafwa wisicrligen merendels derwid wunnit.
Kanske torde i ett mål af den egenskap som det närwarande, upplysningar äfwen wara nödige, och dä ett nytt yttrande afBanco-Utstottet icke synes behöfwa upptaga mycken tid, den nödiga styndsamheten genom en äterremitz säkrast befordras.
Uppä gjord hemställan af Herr Biron och Landt-Marstalken bewiljades Ridda u> Fistalen Kammar-Junkaren llrtlii.enberA tillstånd att i enstilta angelägenheter bortresa, och wara fränwarande intill dest Ridderstapet och Adeln stulle äter sammanträda i Stockholm; och Herr Landt-Marstalken förordnade Riddarhus Eptra Cancellisten Rector Mtversrolxs att under tiden Fiscals-tjenste» förrätta.
Herr 424 Den 11 October.
Herr Baron och Landt-Marskalken utbad sig fä erinra att, sedan en termin för Riksdagens afflutande blifwit faststäld, ärenderna mycket skyndade; att det närwarande antalet af Ridderffapet och Adelns Ledamöter syntes wäl behofwas; att äfwen sädaua skiljaktighcter i Riksens Ständers tankar öfwer wisa frågor möjligen lunde uppkomma stom gjorde wal af nämnder nödige.
Om Herr Landt-Marskalken skulle åberopa sina rättigheter, berde han nämna att han ej ansäge sig widare -kunna bewilja permission att frän Riksdagen bortresa; men ban wille dem icke äberopa,utan hoppades att Ridderskapet och Adelns Ledamöter af wänskap för honom, och ännu mera af nit för det allmännas wäl, i möjligaste mätto qwarblefwe under de fä dagar som ännu af detta Riksmöte äterstode.
Urplästes och godkändes följande underdäniga ffrifwelser till Kongl. Mast: 1:0
Om förklaring öfwer 6 Cap. Z §.
Misigjernings-Balken. 2:0
Om medel till oförutsedda utgifter. Z:o
Om förklaring öfwer Commerce-Collegii Kungörelse 1799 i afseende pä Landtmäteri-Tapan. 4:0 Om Manufacturisters och Handtwerkares rätt att sina fordringar med ed styrka. 5:0 Om Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsens Stat. 6:0
Om Riksdaaskostnaderna. 7:0
Om medel till pensioner för blesierade Officerare och Under-Officerare. 8w Om Den 11 Octobcr. 425 8:0
Om utbyte af f. d. Konungens till Sedelhafwaren ställda Obligationer. 9:0
Om löne-förbättring för penninge-löntagaren. 10:0
Om nägra omständigheter wid inteckning i fast egendom. '11:0 Om"en tilläggning i 14 §. af Justitia- Ombudsmans Jnstruction. 12:0
Om förstgtighets-mätt i afseende pä f. d. Konungens mistel se-ort. iZ:o Om fastställelse af beslut kraftägande blott intill denna Riksdag. 14:0
Om förmons-rätt för spädare barn ur offift bo. ig:o Om Riksdagens afstutande.
Upplästes ett ifrån Expeditions-Utskottet inkommit Memorial af den 9 Octobcr, hwaruti, i anseende till Riksdagskallelsens införande i Riksdags-beflutet, anhalles att Riksens
Ständer behagade utsätta dagen för nästkommande Lagtima Riksdags början.
Föredrogs g nyo Lag-Utskottets den 2 i denna manad pä bordet lagda utlåtande öfwer Herr Uilj^eröms motion, i afseende pä f. d. Konungens wistelse-ort.
Herr Baron och Landt-Marskalken bemstälde om icke Ridderskapet ock Adeln ansage falla af sig sjelf att ett sädant beslut redan blifwit fattadt öfwer ^ i anledning af det Särskilta Utskottets yttrande och den underdåniga skrifwelsen till Kongl. Maj:t derom äfwcn r dag blifwit justerad, nägon åtgärd wid detta Lag-Utskottets
Memorial icke ägde rum.
Upplä - 426
Den 11 October.
Upplästes ett Memorial frän Stats-Utffottet af denna dag, innefattande, tttl swar pä Ridderskapets och Adelns den 6
October gjorda äterremist af betänkandet rörande inställelse af Annuitets-lane-systemet och förslag till läns upptagande, af Rcksgälds-Contoiret; Utskottets yttrande, uppä ätffilliga i Memorialet anförda skäl alt det icke kunnat ändra sin tanke i hwad Utskottet om desta län tillstyrkt.
Upplästes Stats.
Utskttets Memorial af den 9 dennes, med tillstyrkande att Landt-Räntrnästarne, i följd af Riksens Ständers wid senaste Riksdag fattade beslut, mätte fä sig till godo beräkna och afföra en fjerndels procents remiste-lage ä alla ifrän och med den fösta nästlidne Januarii ifrän Landt-Ränterierna expedierade remister af Riksgälds-Contoirets medel.
Upplästes Stats-Utffcttets Memorial af den io October till swar uppä Ridderskapets och Adelns och det Hedcrwärda Bonde-Ständets äterremist af Utskottets betänkande, rörande kostnaden till tryckningen af bägge desta RiksStänds
Protocollep för nästlidne och närwarande Riksdag, samt Bihanget litt Protocollerne för innewarande Riksmöte': förmälandes Utskottet, i följd af hwarjehanda anförda slutledningar, sig förblifwa wid att afstyrka denna trycknings-kostnads bestridande af Statens medel.
Upplästes ett ifrän Stats-Utskottet inlemnat Memorial af denna dag, inneyällande ett tillstyr - Den 11 Octo ber. 427 tillstyrkande att till Kongl.
Mastts handläggning, enligt egen Nädig" pröfning i underdånighet anmäla, en af Riksdagsmannen eLs jonsson wäckt fräga om indragning till Kronan samt förwaltning af de sä kallade Ickvtttelclcffa Donations-Godsen.
Upplästes Lag-Utskottets Memorial af den 5 Octobcr, innefattande utlåtande öfwer ttvänne af Riksdagsmännen ^onLs jonsson fran Östergöthland och dttls larsson fran Stockholms Län wäckta frägor, rörande Stängselffyldighet hemman emellan; men hwaruti blott tillstprkes att samma princip, som, enligt Z §. i 1802 ars Kongl.
Förordning, i skog och utmark gikwer witsord ät den som stänga wille, mä i allmänhet behällas endast med den modificatwn att äfwen dä ffilnadslinien utgör en mindre sträcka än Zooo famnar, och den By, hwars deltagande i stängsel äskas, icke kan anses draga särdeles nytta af markens fränhägnande, det mä, sä wida twist uppstär, ankomma pä Domarens pröfning, hwad lindring, ett mindre deltagande än som emot hemantalet swarar, en sädan By^erhälla mä.
Upplästes Stats- och Oeconomi^-Utskottens gemensamma utlätande af den Z October, öfwer Kongl. Majtts Nädiga Proposition, angäende Allmänna Magazins-inrättningen i Riket.
UpplästesStats- och Oeconomiss-Utffottens, i anledning afRiksdags-Fullrnägtigen Directeuren UosenberZs gjorda motion, afgifne gemensamma - 428 Den 11 Oclober. samma utlätanden af den 10 dennes, rörande medel och utwägar till befordrande af Sillfisket pä djupet.
Ridderffapets och AdelnS Pretocoll, wid Urtima Riksdagen i Orebro, den 8 Oetober 1810.
S. D. Biföll Höglofiige Ridderffapet och Adeln Lag-Ulffettets den 29 Sept. pä bordet lagda och nu ä nyo föredragna Memorial, rörande den af Riksdagsmannen Niclason frän Bohus Län wäckta motion om ett stadgande, att
Landtmätare ej borde wara berättigad till erkällande af mer än halfwa arfwodet, förr än barr, med bewis frän Landtmäterie-Contoiret styrkt, att han dit och tttl Jordägaren aflemna! concept och renoverade Chartor, m. m.
Ilc supra.
Ridderffapets och Adelns Prvtrcoll, wid Urtima Riksdagen i Orebro, den 11 Oct ber 1810. S. D. I anttdning af förekomna anmärkningar wid Banco-U ffottels den 8.
Oetober pä bardet lagda, och nu ä nyo föredragna Memorial, innehältande Utffottets utlåtande i afseende pä Konungens Nädiga Proposition om medel till Jernwerks-handteringens upprätthällande, blef detta Memorial till Banco-Utffottet äterremitteradt^
Uic supra.
S. D. Wid föredragning af Lag-Utffottets den 2 i denna mänad pä bordet lagda Memorial, Den 11 October. 429 rial, rörande Herr lnljsströmg motion, om nödiga försigtigbcts.nätts widtagande i afseende pä f. d. Konungens wiftelse-ort, ansäg Höglofiige Ridderffapet och Adeln denna fräga redan genom Ridderffapet och Adelns beslut öfwer det Särskilta Utskottets betänkande i samma ämne wara afgjord, någon öfwerläggning i anledning af Lag-Utskottets Memorial icke äga rum.
Oo 8upra.
Justerades klerck - Protocollet för d. 8 dennes.
Höglo stige Ridderffapet och Adeln åtskiljdes klockan tre qwart till 2.
In ckäem krotocolli, 6. 8i!ver80ol^,e.
Fredagen den 12 October. kienum klockan half 11 förmiddagen.
Justerades klerck-Protokollet för den 11 October.
Föredrogs ä nys Stats- och Oeconomi^- Utffottens förledne gårdag pä bordet lagda betänkande om Allmänna '
Magazins-inrättningen, och i sammanhang dermed Banco-Utskottets utlätande, rörande Discont-rätt i Bauquen för samma Direction.
Grefwe lckörner, Loran:
I anled ning af det nu senast uppläste Memorial, torde jag endast behöfwa erinra, hwad jag redan i gär hade den äran nämna, huru otjenligt det är att en Banque skulle ingä i widlöftige stäende försträckningar, och huru litet äfwen de bästa Hppothek i sädant fall kunna ersätta den fara en Banque löper af sädana altför widsträckta företag.
För 4M Den 12 October.
För öfrigt hwad sjelfwa betänkandet angär, dä det sä widt omständigheterna medgifwa tyckes uppfylla de twenne ändamäl, som med Konungens Nä diga Proposition ä syftades, det ena att fä en widsträcktare Magazins-fond, det andra att bestämma begreppet om den stags redogörelse, som af Riksens Ständer för denna förwaltning skulle kunna fordras, har jag i anseende dertill ingen annan önskan öfrig, än att det mätte winna Ridderskapet och Adelns bifall.
Men för min del önskade jag fä uti Protocollet förwarad en liten anmärkning jag ej kunnat undgä göra, i anseende till Utskottens tillämpning af 60 §. i Regerings-Formen till frägan om Bränneriernes utarrenderande.
Det heter wäl uti denna §. ej heller m<i Louungen Statens inkomster förpakta, men jag kan 'ej deraf draga den slutsats att ju Konungen och Riksens Ständer gemensamt kunna förordna bwad de i detta fall finna tjenligt.
Jag stror också att denna princip ar sä mycket angelägnare att bibehälla, som Riksens
Ständer annars skulle betaga sig rättigheten att i allmänna husbällsanstalter besluta hwad de finna nyttigast.
Jag kan ej neka, att om Brännerier stola drifwas för Statens räkning, anser jag enda utwägen wara att utarrendera dem; men dä jag nu ej will insistera pä denna fräga, will jag endast i anseende till principen om Ständers rättighet att gemensamt med Konungen besluta om sädane"ämnen, hafwa den för min räkning i Protocollet införd utan att sör öfrigt yrka någon äterremisi af betänkandet.
Herr Den 12 October. 4Zi Herrr Barén och Landt-Marffalken gjorde proposition till gillande af Stats- och Oeconomi---Utffottens betänkande, hwilken med Ja beswarades.
L kaledes föredrogs och bifölls bemälte bägge Utffotts förledne gärdag pä bordet lagda gemenfamma betänkande, rörande Sillfistct pä djupet.
Widare föredrogs ä nyo Stats-Utffottets återremitterade Memorial, rörande tryckningen af Protocollerne och B i hanget derti ll, samt om Riksdagskestnaderne för Standens Canzlier tillika med Wstottets förledne gärdag pä bordet lagda swar pä Ridderstapet och Adelns äterremifi.
Grefwe körner, /lclolk 6öran:
Jag kan ej undgä förklara min förundran öfwer Statsutskottets utlätande i detta amne.
Dä 59 §.
Riksdags-Ordningen uttryckligen innehäller, att alla Riks-Ständens Prot.coller stola tryckas, och ingär i detta gerna derom, bade jag trott att när wi hade ett sä tydligt Grundlagens stadgande, det wore Riksens Ständers äliggande alt sörja för desi »verkställighet.
Det är wistt sant, att af det stadgande att de stola tryckas, ej följer att det stall ste pä Statens bekostnad, sä wida annan utwäg finnes.
Men dä ingen cnstild finner sin uträkning att ätaga sig denna omsorg, och ingen kan en sädan kostnad äläggas, dä inträffar Statens skyldighet att lemna sitt biträde till en sädan pä allmänt antagen Lag grundad anstalt.
Jag kan ej eller förmoda sitt Staten derwid kunde hafwa nägon betydlig förlust.
Den summa Stats-Ut ffottet - 4Z2 Den 12 October. ffottet hypotbetice antagit, synes mig sä stor, att jag twiflar att sa mycket ätgär i etl ars tryckningskostnader öfwer hela Sweriges Rike.
Föröfrigt, ehurudan summan mä wara, är det nu icke frägan derom, utan om Riksens Ständers förbindelse i afseende pä en Grundlags föreskrift.
I afseende pä Controllen öfwer utgiften, kan jag ej eller dcrwid finna någon swärighet.
Ingen ting ar lättare, än att i detta afseende stuta Contraet med en Boktryckare, sä wäl öfwer kostnadens belopp som Exemplarens antal, och att sedan hälla hand öfwer bwad som försäljcs.
Detta mätte ej stvara swärare än alla andra räkenskaper.
Dä nu betänkandet är andra gängen föredragit, och wi kunna det med tillsatser eller förändrmgar antaga eller förkasta, torde jag fa foresta, att Ridderskapet och Adeln täckas besluta attProtocollerne skola, i brist af annan tillgäng, pa allmän bekostnad tryckas, och anmana Stats-Utskottet att uppgifwa meyel dertill.
Herr Hejllenskölcl, Oetlok:
Jag fär den äran nämna att wid öfwerläggningen om detta ämne inom Stats-Ustkottet hafwa Borgareoch Preste-Ständens Ledamöter derstädes förklarat, att deras Ständ tryckte stna Protocoller pä egen bekostnad.
Om nu Ridderskapet och Adeln och Bonde-Stänget skulle besluta att tryckningen af deras Protocoller skulle bestridas pä publik bekostnad, sä hemställer jag huru saken fluteligen skulle utfalla, dä twänne Ständ stannade emot twänne, och om i sädant fall Ridderskapet och Aoelus beslut kunde äga nägon kraft.
Den 12 October. 433 Herr LZlckman:
För min del tillstår jag mig wara af den tanke, alt Högloflige Ridderssapet och Adeln ej en'a:nt pä Statens bekostnad borde utgifwa sine Prolocoller: jar hemställer hurudant utseende sädant ffulle fa, när de andra Ständen kjelfwe besörjde utgifningen af sina.
Dctzutom får jag göra den erinran, att ehuru Grundlagen föreffrifwer att Riks-Ständens Protocoller stola lryckas, nämner den likwäl ej pa hwars bekostnad tryckningen stall werkställas, hwarföre ock S ats-Utskottet ej ansett sig tillständigt att foresta det Stats-Werket stulle dermed belastas.
Grefwe lAorner:
Ja "j kan wid detta tillfälle ej begripa hwad inflytande andre Stånds Ledamöters yttrande inom ett Wststt kan eller bör hafwa pä Ridderskapets och Acelns beflut i grund af en Lags föreskrift, hwars werkställighet det kommer an pa att befordra.
Jag medgifwer wäl att af föreskriften det de stola tryckas ej owilkorligcn följer att det stall ste pa Statens bekostnad: men jag får också anmärka, att dä tryckningen ej kan ste pä annat sätt, blir af Lagens stadgande en följd att det mäste ste genom den sisinämde utwägen.
Hwad Staten da utgifwer kan ej anses annorlunda än som en annan Riksdagskostnad, och denna är, sa wä! som alta öfriga, i följe af Lagens stadgande en allmän utgift.
Herr Iliam, ksllr: Hwad Herr Lälilmnrr behagat anföra att Riksdags-Ordningen wäl förestrifwer Protocollernas tryckning, men icke pä hwars beko,knad, har i min tanka sa god grund, att jag förenar mig med honom.
Deflutom Ridd. och Ad. prof. N:os5,S6. 434 Den 12 October. sedan wi nu mera äga cn Tryckfrihets-Förordning, star Let ju bu ar och en fritt att läta trycka Protocollerna om l an dtt behagar.
Jag tycker altfä att Stats-bUstettet haft goda stal till sin förklaring, och förestår derföre bifall till dest betänkande.
Undertecknad 8tt veidolf,?, /rx?l Oabi-Wl:
Frägan i sin enkelhet synes mig wara följande:
"Niksdags - Ordningen stadgar bestämt alt Riks-Ständens Prot.coller stola urgifnas af Trycket.
När en Grundlag sädant stadgar, bwem stall kostnaden för deras rttgifyande träffa?
Ingen Jndevidu, ingen privat Casta kan genom trägen Lag sädar t älägocs.
De sem gjort stadgandet mäste naturligtwis bestrida kostnaden utaf medel l warom de kunna förordna.
Ständer äga ej mer än trenne fonder att anlita: Stats-Wwkcts, Riksgälds-Contoirets och Banguens, Pä endera af detza fonder mäste crycknings-kostnaden assigneras, i fall förestriftcn om tryckningen stall äga en betydelse: ty älägaa nägon annan kostnaden till denna tryckning det kunna ej Riksens Ständer.
För att göra detta klart, stall jag för ett ögonblick äsidosätta frägan om tryckningen af Ridderstapets och Adelns Protocoller, säsdm ägande ett stenkarl anseende af egennytta.
Jag utbeder mig allenast fä underställa, hwilken skyldigheten äliager att trycka Bikanget till Riks-Ständens Protocoller.
Nägot enskilt Riks-Ständ, nägon enskild man kan den ej äligga.
Det mäste dä wara Riksens Ständer genom de penninge-tillgängar de äga.
Hwilken är grunden till detta åliggande?
Ingen annan än före - Den 12 October. 435 striften i Riksdags-Ordningen: denna föreskrift talar lika bestämt em tryckningen af Protocollerna, som om den af Bihanget ; och genom denna bestämdhet förfwinner det stenhart cgennyttiga i fragan om utgifwandet af de förra.
Jag sär altsä ödmjnkcligen hemställa att, i likhet med hwad Grefwe ^törner förestagit, fortsättningen af Ridderstapets ochMelns Prctocoller för förra Riksdagen (ty om annar än fortsättningen kan här ej wara fräga) sä wäl som Protocollcrna samt Bihanget för denna Riksdag matte pä allmän bekostnad blifwa tryckte.
Herr Baron och Landt-Marskalken gjorde proposition till bifall pä hwad Grefwe lVinrnsr och Silverstolpe sig yttrat; hwilken proposition befwarades med Ja och Nej. Herr Landt-Marstglken proponerade derefter bifall till Stats-Utskottets betänkande.
Ropades äter Ja och Nej. Friherre Silfversköld, duis:
Efter min öfwertygelse torde frägorne här böra stiljas.
Jag medgifwcr gerna att hwad angär Bihanget till alla Riks-Ständens Protocoller, bör det pa allmän bekostnad utgifwas; men med tryckningen af Ridderstapets och Adelns Protocoller tror jag ickeStats-Werket bör belastas; ttDänneStänd sägas hafwa beflutit att sjelfwa läta trycka stna Protocoller.
Om Ridderstapet och Adeln, i afseende pä sine, fattar ett annat beslut, och Bonde-Ständet, i afseende pä sina, deruti instämmer, sä torde saken böra genom nämnd afgöras: 06) jag tror ej att det wore Ridderstapet och Adeln wärdigt att begära anwändandet af denna utwäg för en fräga af sadan beskaffenhet. * * 436 Den 12 October.
Grefwe körner-:
Jag ber cm förlätelse, men det förefaller mia nästan obegripligt huru en skilnad pä Vesta frågor län äga rum.
Den anförda föreffriften i Rilsda s-Ordnrnqcn är bestämd och gemensam för alla Rrls-Standens Prot- coker lika sä wäl som för Bihanget.
Hwad äter beträffar, art deruti ej finnes stadgadt pä hwars bekestnad trrckningen stall werksiällas, är detta ett stadgande som deruti icke beböfde finnas.
Uti Riksdags-Ordningen finnes ej eller föreffrifwit hwar mede! till Riksdagskosinaderna stola tagas; emedlertid är det tydligt att de mäste utgöras och att det ej kan ffe af annat än medel llwarom Riksens Ständer lunna disponera.
För öfrigt, ellwad beslut de andra RiksStändcn fattat eller kunna fattaftörande tryckningen af sine Protocoller, kan sadant ej innefatta annat än ett beaifwande af dem sjelfwa; Ridderssapc t och Adeln lunna ej derigenom förlora sin rättighet i anledning af Grundlagens bestämda föreskrift, af liva lenbom den stall äaa en bet'delsie, cstridigt mäste följa att hwart Riks-e tand bör, till sina Protocollers lika msit, som till Billangets tryckning, kunna päräkna biträde af allmänna medlen, sä wida utgiften lärtill ej pä annat sätt kan bestridas.
Herr 8ijern8Mm, UuävlK, förenade sig med Grefwe uörneck Dö Herr Baron och Landt-Marstalken härefter rt'rade sig att meningarne hos Ridderstapet ''ch Ade n syntes swärligen kunna förenas, flreflk-g en och annan Ledamot proposition ä nyo pä Grefwe förut gjorda hemställan; men dä Lerr Landt-Marstalken densamma gjorde.
Den 12 OcLobrr.
4Z7 de,blef den ä nyo med Ja och Nej beswarad; hwarester en och annan de lärd: votering, efter saken ej syntes pä annat sätt runna skftjas.
Herr Baron och Landt-Marskalken hemstälde innan voteringen skulle företagas, om icke Ridderskapet och Adeln bifölle den delen af Srats-Utstöttets betänkande hwaruti tillstyrkes ersättning af allmänna medlen för Ständens och Utstottens Riksoagskostnader till skrifmaterialier, ljus, wärma, m. m.
Härefter författades och upplästes af Herr Baron och Landt-Marstalken följande förstag till voterings-proposition:
Den som bifaller Siats-Utskottets betänkande i hela desi widd skrifwer Ja.
Den det ej will skrifwer Nej. W uner Nej, sä anser Ridderskapet och Adeln för sin del att sä wäi fortsättningen af förra Riksdagens Protocoller, som Protocollerna för den innewarande, jemt: deras Bihang, bära tryckas pä allmän bekostnad', och skora medel dertill af Stats-Utstottet forest äs.
Efter uppläsningen häraf ropades
Ja blandadt med Nej.
Herr Länl man yttrade sin önskan att om Ja wunne, skulle Bibanget till denna Riksdags Protocoller pä allmän bekostnad utgifwas.
Dä flere häruti utan motsägelse instämde, förändrade Herr Baron och Landt-Marskalken
Ja propositionen till följande lydelse:
Den 4Z8 Den 12 October.
Den som bifaller Stats-Utskottcts betänkande med den förändring, att Bihanget till Riks-Standens Protocoller irpckas pä allmän bekostnad, ffrifwer Ja. Hwilken
Ja proposition i sammanhang med den förut här upptagna contra propositionen upplästes och godkändes.
Friherre 8ilt'versk,ölä frägade, hwilken, r händelse Ja wunne, tryckningen af Ridderffapcts och Adelns Protocoller dä äläge.
Herr Landt-Marffalken yttrade sig att i sädant fatt more ingen ting derom decideradt, utan kontme denna fräga att genom särskilt öfwerläggning hos Ridderffapct och Adeln afgöras.
Härefter företogs genast, inemot klockan 12, voteringen, hwilken efter någon stund afbröts genom ankomsten af Hof-Cancelleren Friherre ^Vetterstedt, som ä Kongl. Majus wägnar öfrverlemnade en Desi Nädiga ffrifwelse, hwilken här nedanföre i Prvtocollet finnes intagen.
Sedan Hof-Cancelleren afträdt,fullföljdes voteringen, hwilken slutades klockan 1, dä rösterna befunnos hafwa utfallit pä följande sätt:
Warandes altsä endast Bihangets tryckning af Ridderskapet och Adeln bifallen.
Herr Baron och Landt-Marskalken bemstälde om ej i följd af det nu fattade beslutet Stats-Utskottet borde anmodas att föreslä medel till Bihangets utgifwande af Trycket.
Upplä.