Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Holms Motion, om granskning al Police-Författningarne, rörande sysslolöse Personers försändande till Arbets- eller Corrections-Hus, samt angående skyldighet för Vederbörande, att till Riksens Ständers Justitieombudsman insända de beslut, som i afseende på Personers dömande till Krigstjenst eller användande till Corrections-hus varda meddeidte; å hvilken Motion Utskottet tillstyrkt bifall i den del, hvarigenom yrkas, att hädanefter vederbörande Police-Ausetoriteter och Konungens Befallningshafvande mä vara pligtige, att, när någon Person för sysslolöshet eller bristande laga Näringsfång, dömes skyldig till arbete vid Corrections-hus eller ä Fästning, genast till Justitis-Omhudsmannen insända ett Exemplar af de i ämnet haline Protocoll och ineddeldte Utslag, får att af honom granskas; varandes härvid bifogade åtskilige Utskottets Ledamöters serskilda meningar; och bar deribland en tillstyrkt bifall i alia afseenden å senäte - Dett 8 April. nare delen af Herr Borgmästaren Holms Motion; men flere åter icke funnit sig äga skäl understödja ifrågavarande Förslag, hvars antagande, i deras tanka, skulle förorsaka tillökning i arbete vid Police-Domstolar och hos Kongl. Majtts Befallningshafvande. 2:0 Öfver den af Herr Doctor Hedrén väckte fråga, om förändring uti nu stadgade sätt för uppenbar Kyrkophgts verkställande; deruti Utskottet, sorn icke ansett sig kunna för. ändring i Formen för Kyrkopligten tillstyrka, föreslagit, att med ändring af hvad i 10 och 11 Mom. af Kongl. Förklaringen den 23 Martii 1807, rörtnde Kyrkophkts verkställande, är stadgadt, hädanefter må antagas, att, då till undergående af uppenbar Kyrkopligt inställd Person, dervid är motsträfvig samt förnekar det begångna brottet och ej vill detsamma afbedja* han icke må af Presten absolveras, utan af honom med tjenlig föreställning afvisas; hvaremot i frågan om, huruvida Presten, då brottslingen vid förut anstäldt förhör befunnits sakna nödig Christendoms kunskap, må kunna vägra honom Absolution, Utskottets Ledamöter varit af delade tankar, så att några ansett Absolution böra i alla fall meddelas; men flere åter funnit en bristande insigt i Christendoraen utgöra ett hinder för Kyrkopliktens fullbordan; varande åtskillige Utskottets Ledamöters serskildta meningar uti bifogadt Protocolls-Utdrag öfverlemnade.
Prat. V B. 1 Afd. 39, 40, Dm 8 April.
Justerades Pleni-Protocollet för d. 19 sistledne Martii.
Ridderskap och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, den 7 April 1818- S. D. Beslöt Högloflige Ridderskapet och Adeln att till det för star kta Stats-Utskottet öfverlemna Bevillnings-Urskottets i Memorial af den 6 dennes gjorde Anmälan, att vid förnyad föredragning af Utskottets under den 26 sistledne Martii afgifne ytterligare Utlåtande, angående Grunderne för den Allmänna Bevillningen, Bonde-Ståndet förblifvit vid dess den 19 i samma månad fattade beslut i de delar, som angå Capitations-afgiften och Beskattningen af vissa Öfverflöds-Varor; men deremot fränträdt detsamma i frågan rörande Bevillnings-grunden för a:dra Arriceln och i den delen instämdt i Utskottets uppgifne och af de öfrige Riks Stånden gillade Förslag} hvarigenom a dra Puncten bland de af Utskottet framställde Omröstningsfrågor förfaller.
S. D. Vid föredragning af Preste-Stån. dets den 1 dennes aflätne Protocolls-Utdrag) innefattande inbjudande till de Öfrige Riks* Stånden, att med Preste-Ståndet instämma i det beslut, att de vidlyftigare Utlåtanden, hvilkas tryckning kunde fordra en längre tid, skrif Den 8 April. 507 teligen måtte blifva till Riks-Ståndens granskning inlemnade, på det att genom afbidande af tryckningen, Riksdagen icke måtte förlängas; fann Högloflige Ridderskapet och Adeln för godt, att för sin del öfverlemna till Herrar Ord, förande i Utskotten, att under återstående delen af detta Riksmöte, med afseende ej mindre å Målens vidlyftighet än den skyndsamhet de kunna fordra, läts besörja att Expeditjonerne antingen tryckte eller skrifne varda till Riks* Stånden inlemnade.
Ut supra. ) S. D. Vid förnyad föredragning af Lag* Utskottets den 5 sistledne Martii afgifne, samt den 4 dennes eftermiddagen på bordet lagde Betänkande, öfver den'af Herr Friherre L. A. Mannerheim väckte fråga, det de Publique Auc* toriteter, sorn ä Kongl.
Maj:ts och Kronans vägnar afslutä Contracter elier Alhandlingar med Enskildta, ej må äga att, vid tvist om uppfyllande och tolkning deraf, sjelfve deröfver döma* blef samma Betänkande, i anledning af dervid gjorde Anmärkningar, till Utskottet-.återremit. teradt.
S. D. Vid förnyad föredragning af Expe* ditions-Utskottets den 28 sistledne Martii af* låtne, samt den 1 dennes eftermiddagen på bordet lagde Memorial, angående en ändring i Riksens Ståndets underdåniga Skrifvelse till Kongl; Majt, om Westerbottniska La-retj blef samma Memorial af Ridderskapet och Adeln gilladt.
Den 8 April, Upplåstes Stats- och Banco-Utskottens deri 3 dennes afgifne Betänkande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition den io De* cember ign, angående Allmänna Penninge.rö* reisen och Mynt-värdets upprätthållande.
Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om icke detta Betänkande kunde hvila pä bordet, intill dess detsamma genom Stats- och Banco-Utskottens föranstaltande blefve tryckt, samt Exemplar deraf bland Riks.Ständens Ledamöter utdeldte.
Friherre Stael von Holstein, Corfitz Ludvig, anhöll, att få i ett sammanhang till trycket befordra allt hvad rörande Skånska Roteringen blifvit vid denna Riksdag innom Ridderskap pet och Adeln yttradtj hvilken anhållan, uppå gjord Proposition, af Ridderskapet och Adeln bifölls.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan a eftermiddagen.
Den u April. 309 Lördagen den II April.
Upplästes följande från de öfrige Respective Riks-Stånden ankomne Protocolls-Utdrag:
Frän Högvördiga Pr ette-Ståndet t .
Af den 34 sistledne Martii, om bifall till Stats-Utskottets Utlåtande, angående Redovisning för Stats-Verkets förskott till tryckningen af Riks-Ståndens Protocoll med Bihang vid 18if års Riksdag, jemte Ståndets beslut i afseende på Dispositionen af de öfverblifne Exemplaren af Bihanget m. m.
Af den 1 dennes med underrättelse att Pre-’ ste-Ständet: 1:0 Bifallit nedannämnde Utskotts Betankanden och Memorial, nemligen: Stats Utskottets : Angående Flyinge och Dahlby Kungsgårdars och Stuteri-Inrättnings-Stat j samt upphörande af de Flyinge och Dahlby Kungsgårdar anslagne Dagsverks-skyldigbeter.
Allmänna Besvärs- och Oeconomi*- Utskottets Angående Spannmåls- och Victualie-Haife
Den ii April. delns å Landet beläggande med enahanda Ut. skylder, som dessa Näringar uti Städerne åtfölja.
Om förbud emot Krämares kringstrykande.
Angående möjlighets beredande för innehafvare af Boställs Jord att låta försäkra Abyggden i Allmänna Brandförsäkrings anstalten.
Rörande jemnkning uti Båtsmans Roterirw gen i Halland; samt om medels vidtagande till Luxens hämmande och inländska FabriqucrUes uppbjelpande; och Expeditions- Utskottets
Om en ändring titi Riksens Ständers un. derdåniga Skrifvelse, angående Westerbottni.
Ska Lånet, 2:0 Återremitterat; Stats-Utskottets Betänkande, om projecterad Aflönings-Stat m. m. för Ulricsdal* Kongl. Lust-Slott , äfvensom All. manna Besvärs- och Oeconomi» Utskottets Utlåtanden så väl i anledning af väckt fråga, om nödvändigheten af förklaring i vissa delar af .Kongl. Kungörelsen den 3 April 1816, om öf. verenskommelser, rörande Piesträttighetcr, som rö.ai de beståndet af sådana Contract, hvilka emellan Pastorerne och Församliogame blifvit upprättade, och hvarmed båda förklarat sig nöjde, 3:0 Remitterat; till Stats-Utskottets Utlä.
Den n April. 3JI tande, Expeditions-Utskottets Memorial, angående förvaringsrum för öfverblifne Exemplar a£ Bihanget till Riks-Ståndens Protocoll. Ifrån Vallo fl. Borgart-Ståndet :
Af den 24 sistledne Martil , innehållande, att Ståndet bifallit Bevillnings Utskottets första afgifne Betänkande, angående Grunderne för den allmänna Bevillningen, med antagande derjemte af hvad som innefattas uti andra Alternativet af Utskottets senare Utlåtande, beträffande Consumtions-afgiften för Öfverflöds varor och fyllnads-afgiften för Landt.Tull-ersättningcn.
Af den 4 dennes, deruti tillkännagifves att Borgare-Ståndet: 1:0 Återremitterat; Lag-Utskottets Betänkande, angående en viss Summa, hvarunder enskildta Personer ej må utfärda Invisningar. . 2:0 Bifallit; följande från Allmänna Besvärsoch Oeconomi» Utskottet inkomne Betänkaoden:
Om möjlighets beredande till Bosfälls-Byggnaders Assecurerande uti Allmänna Brandförsäkfings-anstalter:
Angående väckt fråga, om förändring uti 9 §. af 1774 års Seglations Ordning: 3 II Den 11 April.
Om medels vidlagande till Luxens härn* wande och inländska Fabriquers upphjelpande: Angående Kongl. Landtbruks* Academien» dess Central-Verkstad och Redovisning för de under Academiens disposition ställde Fonder:
Angående frågan, om förhöjd Tull-afgiftf för Boktryckeri-Stilar, som införskrifvas: Angående Stockholms Stads rättighet att uppbära Parm- Torg» och Renhållnings-penningar, samt erläggandet af Väg- och Mataiepenningar i vissa Städer:
Om sättet, att innom hvarje Församling utdela det Spannmåls-understöd, som af Kongl.
Angående yrkade rättelser och förändringar ■ti Författningarne rörande Skogarne i Riket.
Från Hedervärda Bonde»Ståndet i Af den I i denna Månad: 1:0 Om Remiss till Constitutionä-Utskot» tet af Kongl. Maj.ts Nådiga Proposition, om en förändrad Redactjpn af 7.§. i Regeringsformen. 8:0
Med underrättelse, att Bonde-Ståndet vid pröfning af Bevillnings-Utskottets ytterli* gare Utlåtande, angående Grunderna för All«
Den 11 April. 315 männa Bevillningen, förbiifvit vid dess förut fattade beslut i hvad detsamma rörer Capications-afgiften samt Beskattning af vissa Öfverflöds-Articlar; i följd hvaraf till förstärkta Statsutskottet blifvit öfverlemnadt, att omrösta öfver de i förberörde Utlåtande intagne Alferna-' tiver, rörande dessa ämnen; men deremot i frågan om Bevillnings-Grunden för a:dra Articeln; funnit för godt att med frånträdande af dess förut härom meddeldte beslut, lika med de öfrige Riks-Stånden, godkänna den Bevillnings-Grund, Bevillnings-Utskottet i detta afseende föreslagit. 3:0 Angående godkännande af Constifutions-Utskottets insände uppgift på de af samtelige Riks-Stånden antagne Grundlags-ändringsförslag.
4:0"
Om bifall till den af Expeditions-Ut* skottet föreslagne ändring i Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående Westerbottniska Lånet. ?:o
Om återremiss af Oeconomis-Ufskottets Betänkande, angående sättet att utöfva den fria Husbehofs-Bränvins-bränningen.
Af den 4 dennes, innehållande Ståndets beslut, att ett Exemplar af Expeditions-Utskottets förslag till underdåniga Skrifvelser alltid måtte Bonde-Ståndet serskildt meddelas.
Hvilka Protocolls-Utdrag lades till Hand,- lingarne. 314 Den n April.
Herr Grefven och LandtMarskatken tillkännagaf, det Riddarhus-Utskottet anmält, att HofMarskalken, Friherre Christian Barnekow tullgjordt de till Introductions vinnande bland Grefvar erforderlige prestanda; i anledning hvaraf Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln behagade bevilja Introduction under N.-o 128 bland Grefvar åt Hof-Marskalken, Friherre Barnekow; hvilket bifölls.
Upplästes Högvördige Preste-Ståndets och Välloflige Borgare Ståndets Protocolls-Utdrag af den 7 dennes, innehållande, att, sedan Kongl. Maj:t, med tillkännagivande att dess Kröningsoch Hyllnings Ceremonier blifvit utsatte till första dagame af nästkommande Maji månad och att således denna Riksdag, ehuru lagligen tilläodalupen den 6 dennes, komme att fortfara intilldess nämnde Ceremonier ägt rum, tillika i Nåder täckts förklara, att Kongl. Maj:ts lifliga omsorg för folkets trefnad och väl gåfvo Hans Maj.t rättighet både att hoppas och att begära, det Riksens Ständer under den ännu återstående Riksdags tiden mä fortsätta deras öfverläggningar med det nit, det lugn och dett skyndsamhet, som allmänna Ärenderne så ve«ändteligen kräfva; bemälte Riks-Stgnd beslutit, att samtelige Riksens Ständers Utskott borde till behörigt iagttagande af Kongl. Majrt sålunda yttrade Nådiga önskan meddelas samma Skrifvelses innehall; och fann Ridderskapet och Adeln för godt att, uppå derom af Herr Gref - Den 11 April. 3U ven och LandtMarskalken gjord Proposition, älven för sin del uti enahanda beslut instämma.
Herr Grefven och Landt Marskalken hemställde, om icke i nästa Plenum Ridderskapet och Adeln behagade utvälja Tolf Ledamöter till den Nämnd, hvilken skulle äga att enligt 103 (j. i Regerings-Formen döma, huruvida Högsta DomstoL-ns samtelige Ledamöter gjordt sig förtjerne att i deras vjgtiga kall bibehållas; hvarjemte Herr Grefven och LandtMarskalken föreslog, att samma Ledamöter kunde, på sätt för. ut varit vanligt, jemväl utgöra de Tolf Electorer, hvilka, enligt 97 §. i Regerings-Formen, borde utvälja Riksens Ständers Justitix-Ombuds. man och dess Suppleant.
Friherre Gederström, Jacoby anhöll att få veta om Justitieombudsmannen ännu erhållit
Decharge för sin Embets-förvaltning.
Herr Silfverstolpe, Gustaf Abraham, erinrade , att någon serskild Decharge för Justitieombudsmannen hvarken vore föreskrifva eller beböfdes.
Väl hade fråga vid sista Riksdag blifvit väckt både om granskning af JustitixOmbudsmannens
Decharge samt förslag till ändring uti åtskillige. §. §. i GrundJagarne, i sådant afseende af Constitutions-Utskottet uppgifne, hvilka likväl vid denna Riksdag, ej blifvit af Riks-Stånden antagne. 3i6
Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att då Lag-Utskottet redan för arne månader tillbaka afgifvit Utlåtande, öfver Justitiae-Ombudsmannens till bemäldte Utskott remitterade Embets-Berattelser, och berörde Utlåtande äfven blifvit af Riks-Stånden pröfvadt; ansåg Herr Grefven och LandtMarskalken det något hinder icke vöre för verkställigheten af det nu beslutade Val af Justitieombudsman.
Val endast 12 ordinarie Ledamöter måtte utväljas, samt att de fyra, hvilka dernäst de fleste rösterne erhöllo, kunde som Suppleanter anses.
Friherre Cederström, Jacobi Jag får för min del hemställa, att Valet måtte anställas å sä många Personer, sorn Electorernes och Supple»nternes antal tillsammans utgör; ty skulle man rösta på färre, i förmodan att rösterne ändock blefvo delade, så kunde man af samma skäl uppföra endast en Persons namn på Listan.
Om Ridderskapet och Adeln derföre behagar votera på 16 Personer, torde de 12, hvilka få det största antal röster, böra blifva Electorer, samt de fyra, som dernäst erhålla fläste rösterne, vara Suppleanter.
Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, . att Herr Grefvens och LandtMarskalkens fratn - Dtn 11 April. 31? ställning grundat sig på det Valsätt Ridderskapet och Adeln vid tillfälle af det förstärkta Stits-Utskottets väljande den 7 dennes iagttagitj men hemställde om Ridderskapet och Adeln behagade, på sätt Friherre Cederström nu föreslagit, å Vallistorne uppföra 16 Personer, hvaraf de 12, som erhöllo det största antal röster, borde vara ordinarie Ledamöter och de fyra, hvilka dernäst fått de fleste rösterne, blifva Suppleanter, Bifölls.
Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att då 35 §. i Riddarhus-Ordningen stadgade, att mundtelige Anmärkningar, hvilka föranleda till återremiss af ett Utskotts Betänkande, böra innan nästa Plenum derefter skrifteligen till Protocollet aflemnas, ansåg Herr Grefven och LandtMarskalken sig böra hemställa, om icke, till befordrande af återremissemes skyndsamma expediering , de Ridderskapets och Adelns Herrar Ledamöter, hvilka framställa, sådana Anmärkningar, alltid behagade iagttags nyssnämnde föreskrift; hvarjemte och till beredande af Pleni-Protocollernes snara Justering, Herr Grefven och LandtMarskalken föreslog, att de Ridderskapets och Adelns Herrar Ledamöter, hvilka mundteligen yttra sig, behf^ade, om de sådant åstunda, i RiddarhusCancelliet genomse de af Riddarhus-Secreteraren uppsatte Concepter till deras yttranden.
Den n April.
Upplästes ConSfitutions-UtskottetS den 2 dennes aflåtne Memorial, innehållande, att vid pröfningen af Friherre Anckarsvärds, Carl Hinric, från Ridderslopet och Adeln under deli 2 sistledne Martii remitterade, i föreskrifven form, gjorde Anmärkning mot Stats Rådet samt Konungens Rådgifvare i Commando-mål för Flottorne, i afseende på de till Belälhafvarne för en i Nåder anbefalld Kust-Bevaknings-Expedition den g April 1817 utfärdade Ordres; Constitutions-Utskottet, i följd af inhämtade närmare upplysningar, ansett de mot Stats-Rådet i denna fråga inblandade Anmärkningar böra helt och hållet förfalla, enär förenämnde Expedition blifvit i Coinmando-väg och icke 1 Stats-Rådet besluten; men deremot funnit skäl att, i och för de mot Konungens Rådgifvare 1 Commando-mål anmärkte omständigheter, ställa General-Adjutanten för FJottorne, Herr Friherre Rudolf Cederström, under tilltal inför Riks-Rätt, samt i sådant ändamål till Riksens Ständers Justitia Ombudsman öfverleirnat Handlingarne, mtd anmodan, att, efter äskande af behörg kallelse, denna sak i laga ordning utföra; hvilket Constitutions-Utskottet ansett sig böra gifva Riksens Ständer vördsammeligen tillkänna.
Herr Grefven och LandtMarshilkrn hemställ* de, att Constitutions Utskottets berörde Memorial måtte läggas till Handlingarne; hvilket bifölls.
Den 11 April. 319 Upplästes Constitutions Utskottets den 3 dennes aflåtne Memorial, innehållande, att sedan, till följd af ankomne Remisser från Hedervärda Bonde-Ståndet af den 2 sistledne Februarii på Riksdagsmannens Johan Olsson Långbergs anmärkning mot Konungens Rådgifvare i Commandomål för Flottorne och fran samteliga Riks-Stånden af elen 9 och 13 i samma månad, på Stats-Utskottets anmärkningar dels mot bemälde Embetsman, dels mot föredragandeo af Krigs-ärenderna, med hänseende till det Allmänna Magszins - Directionen lemnade Avertissement om utspisning af injukt bröd åt Garhizons och Arbets-Manskapet i Carlskrona, och den i sammanhang härmed.
Magazins
Directionen sedermera ålagde skyldighet att åtlyda Kongl. Mapts genom Dess General-Adjutanter för Arméen och Flottorna utfärdade Ordres om Trouppers proviap.tering under Fredstid, Constitutions-Utskottet, efter inhämtande af alla nödige upplysningar, tagit under öfvervägande och pröfning denna Anmärkningsfråga; så har i anledning af de under bfverläggningcn yttrade skiljaktiga meningar, om och hvad ansvar borde följa på det emot Herr Friherre Cederström anmärkta förhållande i ett Regeringsärende, åt hvilket han bade såsom General-Adjutant och StatsRåd lemnat åtgärd, votering med slutna Sedlar blifvit ä-kad och anställd derom, huruvida Friherre Cederström i förevarande mål borde fran ansvar befrias eller ock genom serskild votering skulle afgöras, antingen Friherre Cederström må efter 106 elier 107 §.
Regerings-Formen behandlas j hvar - 330 Den n April. vid och då samma omröstning sä utfallit, att två Stånd stadnat emot tvä, Utskottet, sorn* erkändt nödvändigheten af ett bestämdt slut i mål, der det handlar med Riksens Ständers rätt, och som icke kunnat emot bokstafliga föreskriften härvid tillämpa hvarken 38 eller f3 §. af Riksdags-Ordnmgen, funnit den enda utväg återstå, att hos Riksens Ständer anmäla Voierings-resultatet, med förklarande att Utskottet anser ofvanberörde mot Friherre Cederström ställde anmärkning böra jemlikt 75 §.
Beträffande åter anmärkningen mot Föredraganden af Krigs-Ärenderne, så emedan han i StatsRådet förblifvit vid sitt i KrigsBerednjngen förut afgifne yttrande , det han funne Allmänna Magazins-Directionens underdåniga förklaring till alla delar nöjaktig, har Utskottet ansett Föredraganden i grund af denna sin reservation vara från ansvar i saken skiljd.
Jag skall anhålla att få till Frotocollet anmäla min uti Constrtutions-Utskottet gjorde Reservation, i afseende på första målet, rörande StatsRådet Friherre Cederström.
Jag har ej reserverat nhig emot beslutet, ty deruti har jag sjelf deltagit, utan emot de former genom hvilka detta be» slut tillkommit.
Äfven reserverar jag mig i afseende pä sednare målet om utspisnmgen af mjukt bröd, emedan jag ej allenast ansett StatsRådet, Friherre Cederström utan äfven Före - Den 11 April» draganden häruti hafva handlat emot Grundlagen.
Herr Grefven och Landt Marskalken hemställde, att Constirutions-Utskottets ifrågavarande Memorial måtte läggas till Handlingarne: hvilket bifölls» Företogs till pröfning Stats - Utskottets under N:o 133 afgnne, samt den 7 dennes på bordet lagde Betankande, i anledning af Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition, angående reglerande af de Kongl. Hofvens Stats-Summor.
Friherre Wrangel, Henning, anförde skriftligen:
I en tidpunct då, genom sammanstötande händelser af tryckande Skatrer och ett oredigt Penninge-Verk, Nationen är försatt i största förlägenhet, och dessa ämnen nu utgöra Imfvudföremålet för våra ofverlaggningar, kan jag för min del ej finna någon möjlighet, att afgör» några större Stats-anslag , innan grilnderne för Financerne äro uppgjorda; på dem hvilar förmågan att utgöra de till Hofven bestämde Ridd, och Ad.
x Afd. 41, 42.
Stats Summor, och jag är öfvertygad, att vår nu varande AllerNådigste Konungs alltid visade behjertenhet för dess Folk , afven nu skall afväga dess krafter, vid frågan om utgifteme för Hofhållningen.
— Af dessa skäl anhåller jag, att de nu ifrågavarande anslagen till Hofvet, ej må bifallas förr än Finance-planen är fullkomligen afgjord.
Så mycket mer har jag skäl att förvänta afseende å denna min önskan, som en stor Regents högsta sällhet är , att se dess Thron omgifven af ett lyckligt troget och tappert Folks välsignelser; en vida större tillfredsställelse, än pragt och öfverflöd, åtföljdt af fattigdomens suckar.
Oberedd att tala i detta ämne» men uppkallad af min rätts-känsla att göra det, anhåller jag vördnadsfullt om öfverseende med ofullkomligheten af mitt framställningssätt.
Jag bär tyckt mig finna att Betänkandet brister i rättvisa i tväone puncter; och jag begär att få anmärka dem.
Den ena angår Hennes Majit Enke-Drottningens blifvande Appanage i penningar, och den andra er»ättningen för de öfrige förmåner, tili hvilka Den it April.
Hennes Majit är berättigad, och deraf synnerligen dispositionen af Starby, samt beskaffenheten af det Arrende om Starby, som nu existerar.
Ehvad jag jerrför den Penrnnge-Summa, som nu af Stats-Utskotfet föreslås med en Summa, som är Hennes Maj:t i dess GiftermålsHandlingar på 1770-talet lolvad 5 samt dervid eftersinnar hvad samma Summa då var emot hvad den nu är; eller om jag, med det hela af Hennes Maj ts rätt, sådan som den i öfrigt är, och sådan som den sedermera blifvit Ökad, jemför det hela af hvad StatsUtskottet nu förestår; sä kan jag icke finna annat, än att Hennes Majst får bestämdt lo,000 Ridt mindre än Hon minst bordt få; äfvensom att vid betragtande af Myntets nu varande värde, der synes mig uppenbart både att Hennes Majit verkehgen får mindre, än Henne frän början varit ärhnadt, och äfven mindre än någon Svensk Enke-Drottning ännu någonsin haft.
Med de mångfalldi» ga försäkringar om Svenska Folkets kärlek och tacksamhet, som Dess Representanter vid så många Riksdagar till Hennes Majit framvist, och med de tänkesätt, af underdånig tillgif» venhet, som Ständerne ännu vid denna Riksdags början tillsade
Vår nyligen aflidne Konung; med allt detta står icke det förfarande i öfverensstämmelse, som man nu föreslår Oss.
Det är i handlingar, som försäkringarnes alfvar bevisas; och det är icke troligt annat, ärt att Svenska Folket haldre vill gifva sin goda EnkeDrottning mer än mindre, för hvad hon, efter riittsbegr-ppets allmänna fordran, bör fa, hvilket äter efter mitt omdöme, då mart 324 Den 11 April. inbegriper de 10,000 R:dr Råneo, som Ständerne år I81? gåfvo Hennes Maj:t , säsom ersättning för Myntets fallna värde, icke rätteligen kan beräknas, eller bör blifva mindre, än 80,000 R'-dr Banco.
Nekar man Hennes Maj:t det, så är man så mycket mer pligtig att respectera Hennes rätt till Starby Kungsgård-, I denna andra Punct af Betänkandet, synes mig att Utskottet röjer någon brist i ,.kännedom, angående Arrendets beskaffenhetdå Utskottet anser något hinder derifrån uppkomma för Hennes Maj:ts fria disposition af Starby, jag vill visst icke fråntaga någon»man hvad han kan få 3 och vill icke heller upprifva något missnöje till längesedan förflutna tider; men då man vill, till förmon för en enskilt Medborgare, förminska Enke-Drottningens rätt; så täger jag bladet från munnen, och säger min tanka om förhållandet, sådant sorn jag tror mig känna det.