Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I den af Herr Grefven och LandtMarskalken först föreslagne proposition, tror jag det bör stå: i enlighet med de aj Rik sent Ständer stadgade gnmdsattser; ty annars hade man rakt upphäft Riksens Ständers rätt, att sig sjelfve beskatta.
Herr Cederfchjbld förenade sig med Herr Tham.
Herr Grefven och LardtMarfkalken föreslog derefter följande Proposition:
Att, sedan Ridderskapet och Adeln godkänt den af BeviiloingsUtskottet föreslagne Tulltariff, antingen oförändrad, eller med dervid gjorde modificationer, det tillägg dervid må äga rum, att Riksens Ständer borde till Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemna, att, i enlighet med de af Riksens Ständer antagne grunder för Tullbeviilningen, samt med afseende å landets väl och näringarnes trefnad, intill Dästa Rikadag vidtaga de åtgärder, i anseende till Tullens både höjning och sänkning, hvartill omständigheterna kunde föranleda, och hvarigenom det af Riksens Ständer sökte ändamål bäst må kunna vintras.
Ropades starka Ja och Nej, nen rS Augusti f, m, ggg Herr von Hartmansdorff:
Jag är för min del visserligen nöjd med den framställning j Herr Grefven och LandtMarskalken gjort.
Hvad jag sagt derom, att summan i möjligaste måtto skulle motsvara det af Riksens Stän-j der påräknade tullbevillningsbeloppet, har jag yrkat för undanrödjandet af all farhåga , att Regeringen, genom höjning af tullen, möjligen skulle öka folkets skatter utöfver hvad det ämnat gifva.
Jag får derjemte anmärka att jag tror ordet tull vara uteglömdt framför ordet bevillningsbelopp.
Herr Munck af Roftnjkjöld:
Jag får förklara att jag icke förstår, hvad som menas med orden ; i enlighet med de af Riksens Ständer antagne grunder; då Riksens Ständer öfverlenH na åt Kongl. Majit , att efter godtycke höja och sänka tullen.
I afseende på det vilkor, att summan skulle utgå , och ingen annan sänkning får vidtagas, än den som medgaf den påräknade summans utgående får jag anmärka, att Styrelsen lika så litet sorn någon annan kan påräkna, hvad inkomst som af höjning eller sänkning i tullen skall uppkomma.
Matt får åtnöja sig med ungefärliga beräkningari
Det är likväl icke att befara, att Regeringen vidtager en sådan sänkning, att medlen för dess behof minskas.
Jag får i öfrigt förnya min anmärkning, att jag anser den af Herr Grefven och LandtMarskalken sist framställde Ridd, o. Åd, Prot. VII.
Band. 39. flen 18 Augusti f. m. proposition öfverändakasta det beslut, som fat. tades i Thorsdags.
Herr von Qrcanten:
Jag får blott anmärka att jag ej anser det tillägg, som Herr von Hartmansdorff framställt, nödigt eller användbart, ty med samma tullstadga har det handt, att inkomsten det ena året gått till en half million mera än det andra, och det är ej sagt, att inkomsten af tullen endast beror af tulka* riffen.
Jag anser således den proposition sora Herr Grefven och LandtMarskalken framställt, vara den rätta, Friherre Wrangel'.
Jag skulle önska ett tillägg till Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition , nemligen att vid de jemnkningar af tullen, som Kongl. Maj:t skul# le finna nödigt vidtaga, intet sken af monopolier hvarken för enskifta eller corporationer måtte äga rum , utan att dessa jämnkningar blott borde ske , med afseende å främmande nationer.
Herr Grefven och Landt Mar [kalken erinrade, att de af Bevillningsutskottet föreslagne, samt af Ridderskapet och Adeln redan godkände, grunder för Tullbevillningens utgörande innefattade, efter Herr LondtMarskalkens öfvertygelse, tillräckligt correctif emot de af Friherre Wrangel befarade monopolier.
Friharre Wrangel:
Jag afstår ifrån mitt F)rn ig Augusti f. m. begärda tillägg , emedan jag ser , att 60 §.
Regeringsformen ej tillåter sådane monopolier.
Betr Grejven och Landt Mar/hålken förnyade derefter den af honom sist gjorde proposition.
I anledning hvaraf Herr Grefven och Lanåti Marskalken förklarade , att som , efter hvad han tyckt sig finna, Ja öfverröstat
Nej, propositionen blifvit af Ridderskapet och Adeln bi-r fällen.
Herr Munck af Rosenskjöld: Oaktadt äfven jag. likamed Herr Grefven och LaridtMarskalken, tyckt mig höra mycket flere Ja än Nej , vill jag dock, för att utröna, hvad hopp man ännu kan göra sig vid denna Riksdag, att Nationens och Dess Representanters rättigheter skola blifva bevarade, anhålla om votering.
Det tillägg , som Herr Grefven och LandtMarskalken föreslagit, behöfver icke utgöra någon serskild punkt, utan kan sammanflyta med den redan gillade 2 punkten.
R'ksdag«ordninsens 58 §• tillåter tillägg, som icke rubba beslutet.
Detta tillägg ändrar icke beslutet.
I min tanka kunde det gerna vara bort*; ty hvad sjelfva saken beträffar, gör det hvarken till eller ifrån.
Skulle Ridderskapet och Adeln tillåta , att det finge tilläggas 2:dra punkten, sa kunde yi 6|2 Den 18 du gn st i f. >n. slippa votering.
Om tariffen nu skulle uppläsas , tror jag, att få anmärkningar blifva gjorde.
Men blifva här anmärkningar gjorde , såsom till exempel vid artikeln trcidvwor, så kan ju sluteligen uti den skrifvelse . som ifrån Riksens Ständer i detta ämne afgår till Koogl. Majit,1 sägas att Riksens Ständer, vid granskningen af vissa artiklar, varit tvähågse om tullens rätta bestämmande, och derföre beslutit, att öfverlemna bestämmandet deraf till Kongl, Maj;t.
Jag vågar ytterligare påminna , att då jag yrkat votering och ej derifrån afstår, jag ej styres af kärlek för min mening, eller för att åstadkomma tidsutdrägt , eller för att göra något emot dem, som äro af olika tanka med mig , men jag gör det derföre, att då jag redan 1800 bevistat Riksdag, är det nu första gången jag öfverlefvat den händelsen , alt man öfverlemnar till Kongl.
Majit, att helt egenmägtigt höja eller sänka tullen , och det sedan ett Utskott redan utsrbetat tariffen, samt utan att
Konungen nu sjelf begärt en sådan arbitraire myndighet.
En annan orsak , hvarföre jag icke kan afstå från votering , är au det nu föreslagne beslut öfverändakastar beslutet i sista Plenum, enligt hvilket Kongl. Majit blott i vissa fall skulle äga att höja tullen'.
Jag tror, att i händelse Herr Grefvcns och LandtMarskalkens proposition antages, kommer »tt piaejudicat att äga rum, hvarpå man ej förut halt något exempel, och jag vill g*nom vote - Den Ig Augusti /. ni. ring åtminstone försöka att befria Ridderskapets och Adelns Pluralitet från delaktighet i ett sådant.
Herr Ehrenborg , Casper : Herr Munck af Rosenskjölds rätt att erhålla votering är obestridlig , men då han tvenne gånger yttrat att om den af Herr LandtMarskalken sist framställde proposition bifalles , Konungen derigenom skulle bekomma rättighet , att efter godtycke kunna ändra tullafgifterne, och en sådan opinion kunde verka på utgången af voteringen ; så utber jag mig få nämna , det jag ej fattat -meningen af det föreslagne tillägget så , att någon rätt till godtycklig ändring af tullafgifterne derigenom skulle till Kongl. Majit öfverlemnas.
Då en Tulltaxa till Regeringen öfverlemna», med rättighet, att efter förekommande omständigheter höja och sänka tullaf— giftérne, måste väl alltid fullständiga skäl för Regeringens ifrån nämnde tulltaxa afvikande beslut förefinnas , samt i StatsRåds-protocollet anföras.
Skulle emot all förmodan ändringar vidtagas utan skäl, måste ansvar uppkomma.
Jag tror, för min del, Nationen vara bättre belåten dermed , att Styrelsen till allmän nytta utöfver en sådan rättighet, än om Nationen framdeles skulle ärfara ofördelaktiga Resultat af Riksens Ständers beslut, dem
Styrelsen ej vore i tillfälle att kunna förekomma.
Utan det Herr Ehrenborg anfört,^har Ridders;apetoch Adeln Dea i$ Augusti f, m. äfven uti HerrGrefvens och LandtMarskalkens proposition hörttydeiigen uttryckas, att tullens höjande eller sänkande borde ske efter de grunder, som här i förra plenum blifvit antagne.
Således är det icke elter Regeringens godtycke allena sorn bestämmandet skulle lör sig gå.
Likväl tror jag det tillägg jag föreslagit, om tulibevillningsbeloppets motsvarande förhållande till den summa, sorn genom denna intägt i Statsregleringen påräknas, vara vigtigt och jag reserverar mig emot dess uteslutande, emedan man derigenom lemnar öppet åt Regeringen att, medelst
Tullen pålägga riket en större beskattning, än man behöft och velat gifva.
Herr Munck af Ro fen [kjöld:
Jag ber om förlåtelse att jag uppehåller RiddersUapet och Adeln, men vigten af ämnet torde ursäkta mig.
Herr Ehrenborg har ansett mitt yttrande , att man nu ville öfverlemna något åt Konungens godtycke, vara origtigt, derföre att Hans Majit är förbunden att höra sine Rådgifvare, och desse äro pliktige, att anföra gina skäl till Protocollet i StatsRådet, och att ansvara för sine råd.
Men jag tror, att i alla fall, hurudana Ock råden må blifva, äger Kongl. Majit, enligt vår Regeringsform, att efter godtycke taga sitt beslut och utöfva den makt, som man åt honom uppdrsgit.
Likväl, för att tillfredsställa Herr Ehrenborg, hvars constitutionella ömtålighet jag högt värderar, vill jag gerna utbyta ordet Konungen mot ordet Sttjrelfen, och säga, att man vill öfverlemna åt Styrelsen en vid - Den ig Augusti f. m.
Bträcktare makt, än sedan 1809 ars revolution någonsin blifvit den öfverlåten.
Herr Grefven och Landt Marskalken yttrade, att då votering blifvit begärd, ansåg Herr LandtMarskalken, den af honom sist framställde proposition böra utgöra
Ja proposition j och komme i händelse Ridderskapet och Adeln behagade tillåta, att det af Herr Munck af Rosenskjöld, hvilken begärt voteringen, uppgjorda förslag, finge i contrapropositionen innefattas, densamma att erhålla följande lydelse: vinner Nej, komma Riksens Ständer att. hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla , det Kongl. Majt, efter vederbörandes hörande, täckes vid. taga den nedsättning af Tulltariffen, hvartill omständigheterne kunna föranleda.
Herr Munck af Rofenjkjiild:
Jag ber, att uti Contrapropositionen äfven må tilläggas den phrase, som står i Ja propositionen, nemligen: enligt de af Rikfens Ständer fnfjlällde grund, r, på det att den förra må blifva lika med den sednare, endast med undantag af ordet höja.
Herr Grefven och Landt-Mar falken framställde derefter följande voteringsproposition:
Den som bifaller, att, 6edan Ridderskapet och Adeln godkänt den af Bevillningsutskottet föreslagne Tulltariff, antingen oförändrad, eller med dervid gjorde modificationer, det tillägg dervid må äga rum , att Riksén Ständer böra till Kongl. Maj:t i underdånighet öfverlemna, att, i enlighet med de af Riksens i 6iS Den l§ Augusti f. m.
Ständer antagne grunder för Tulibevillningen samt med afseende å landets väl och näringarnes trefnad, intill nästa Riksdag vidtaga de åtgärder i anseende till Tullens både höjning och sänkning, hvartill omständigheterne kunna föranleda, och hvarigenom det af Riksens Stander sökte ändamål bäst må kunna vinnas, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej-, Vinner Nej, komma Riksens Ständer, att hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit, efter vederbörandes hörande, täcktes, enligt de af Riksens Ständer fastställde grunder, vidtaga den nedsättning af Tulltariffen, hvartill omständigheterna kunna föranled*.
Sedan 43, 44, 45 och 46 §§, i Riddarhusordningen blifvit uppläste, börjades voteringen klockan tre qvart till 2 eftermiddagen och fortsattes sedermera; hvarunder Herr Grefven och LandtMarskalken öfverlemnade klubban till Grefve Frölich, David Harald, samt bortgick
Efter voteringens slut, och sedan en voterings-sedcl blifvit undantagen och förseglad, XK'« 18 Augusti f. >n. 617 samt de öfrige voterings-sedlarne öppnade, befunnos rösterne hafva utfallit, sorn föijer: Ja 46.
Nej __ 52.
I följe hvaraf, och sedan det öfver voteringen särskildt förde Protocoll blifvit uppläst, Herr Grefven och Ordföranden förklarade, det Ridderskapet och Adeln således beslutat, att, ehvad den af Bevillningsutskottet föreslagne Tulltariff komme, att af Ridderskapet och Adeln godkännas oförändrad eller med modificationer, det tillägg dock dervid borde äga xum, att Riksens Ständer skulle hos Kongl. Jvlaj:t i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t efter vederbörandes hörande, täcktes, enligt de af Riksens Ständer fastställde grunder, vidtaga den nedsättning af Tulltariffen, hvartill oraständigheterne kunde föranleda.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan ett qvart till 4 eftermiddagen.
Lagerheim. 6i S Sen iS Augusti t. ni Måndagen den 18 Augusti.
Upplästes till justering och godkändes följande ExpeditionsUtskottets insände Förslag till Riksens Ständers underdånige skrivelser tili Kongl. Maja:
N;o 148.
Angående prägling af så kallade Jubel - Riksdaler.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse om uppförande på Indragnings-Stat af 3:ne LärareLöner vid SkeppsGosse-Scholan i Carlskrona.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om anslag af Lön å Stat för en serskild Provincial-Läkare i Herjeådalen.
N;o 151.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss rörande utbyte af 2:ne indelningar vid Kongl. Lif - Regementet.
I anledning af väckte frågor, rörande de i Riket vistande Judar.
Rörande offentlighet vid Domstolar och vid Policekarnrar i Städerne. t)m 18 Augusti t, rit.
Nio 154.
I anledning af väckte frågor om förhöjning i betalningen tor tågands troup pers underhåll.
I anledning af Riks-ns Ständers Deputerades Berättelse om KrigsRedogö relse- och Revisions-Verket.
Herr Munck af Rosenskjöld, Elurhard: Sedan Ridderskapet och Addo genom votering i förmiddags funnit godt besluts, att, ehvrd den så kallade Tulltariffen komme aU af Ridderskapet och Adeln godkännas oförändrad, eller med modificstioner , det tillägg dervid dock borde äga rum , att Riksens Ständer skulle Iros Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla , att Kongl. Majtt, efter Vederbörandes hörande, täcktes, enligt de af Riksens Ständer fastställde grunder, vidtaga den nedsättning af Tulltariffen , hvartill omstäodigheterne kunde föranled»; så hemställer jag. om ej samma beslut kunde nu genast , och innan sjelfva Tulltariffen blifvit af Ridderskap^ och Adeln afgjord , genom ett Protocollsötdrag de öfrige Respective RiksSiånden meddelas; samt anhåller cm proposition derå.
Herr Hjerta , Gustef, förenade sig med Herr Munck af Rosenskjöld Och blef Herr Munck af Rosenskjölds berörde hemställan, uppå gjord proposition, *f Ridderskapet och Adeln bifallen. 620 Den 18 Augusti e. m.
Herr von Hohenhciufen, Michael, anförde skrifteligen:
Herr von Hohenhausen muntelieen tilläde:
Jag föranlåtes så mycket mer till denne framställning, som de begärda ökade anslagen tyckas sätta utom tvifvel, att ej Riksens Ständer kunna belasta Staten med ytterligare utgifter, och minst såsom ränta till Götha Canal actier m. m.
Friherre Hjerta, Fredrid Jag var icke tillstädes, då StatsUtskottets Betänkande angående Södertelje Canalverk i förmiddagens plenum förevar, och har således icke haft tillfälle, förr än nu, att inhämta och besvara de anmärkningar, 6om då lära blifvit mot Betänkandet gjorde af Grefve Spens och Herr von Hartmansdorff.
Detta är mig ganska okärt, ty jag hade måhända kunnat så upplysa en och annan af de anförde omsiändrgheterne, att återremiss af Betänkandet undvikits.
Utskotten hafva icke ansett sig kunna tillstyrka fullkomlig afskrifning af de 100,000 R:dr, som CanalBolaget år 1815 i lån från Banken erhöll, men deremot hemställt, att Bolaget må befrias från all ränte- och capital-afbetalning å denna summa intill och med år 1828 Af de Utskotten meddelde handlingar och uppgifter hafva Utskotten ock lunnit, att ehutu Canalen redan i iyra år Ben iS Augnst i et m, 6st valrit segelbar» återstå ytterligare flere ej CaBalfarten hinderliga Byggnader, hvaribland en kostsam ny
Bro för att lätta trafiquen öfver Canalen, Dragbryggor utmed den samma, och uti LinaSundel m. m.
Utskotten hafva med fästadt afseende härå, anslagit en årlig summa af 15 ,000 R:dr, att ifrån och med år 1824 utgå till Canalens fullbordande, med dervid fästadt vilkor, att Canalen skall vara färdigbyggd åc 1828.
Jag tror mig icke behöfva vidlyftigt omtala anledningarne och orsakerne, hvarföre icke någon ledamot inom StatsUtskottet var a£ stridig tanka, med den Betänkandet innefattar.
Ledamöteme ansägo nemligen, att ett Bolag, hvars medlemmar tillstyrkt 140 procent utöfver hvad det vid Subscribtion sig åtagit, som under tiden saknat ränta för dessa betydeliga tillskott, hvaraf de sista 33 procenten erlades 1815> och med så mycket nit sökt tillvägabringa förslaget, också förtjenade att nu af Staten i deras bemödanden understödjas.
Bolaget, som med all vördsam erkänsla rönt Regeringens och fordna Ständers välvilja , har aldrig undandragit sig , att uppfylla motsvarande åtaganden.
Actieägarne hafva väl fått beräkna 5 procents ränta å deras insatte Actiecapi-i tal , men äfven denna ränta har åtgått till Canalbyggnaden , och de hafva icke deraf uppburit ett runstycke.
De förbundo sig, att ä den summa 50,000 R:dr , som år t 818 af Riksens Ständer dem beviljades, afbetala en tredjedel om året.
Det hafva de fullgjort , och äfven för i år arden sista afbetalningen afsatt, hvarjemte de ordentligt betalt ränta för begge Jten ig J agust i r, w.
Lånen.
Alla dessa considerationcr hafva Utskotteo fuunit förtjena behjertande och då uu varande Rikets Ständer ärfarit, hvad vid sista Riksdag af mången betviflades, (Canalens möjliga utförande) förtröstar jag på bifall af hvad Utskotten tillstyrkt.
Canalen blef redan om hösten 18 >9 segelbar, och farten derå har sedermera så progressift tilltagit, att då antalet af da fartyg , som passerat canalen , det första året utgjorde 113 Större Fartyg och 386 Båtar, samt det andra 351 större fartyg och 395 Båtar , så steg detta aatal det tredje året till 574 större Fartyg och 585 Båtar, samt har till denna dag i år bestigit sig till 352 större Fartyg och 221 Båtar.
Hvad verkan och nytta detta medfört för den inrikes handeln, är för hvar och en synbart : transporten af åtskilliga varor , och förnämligast den af ved har blifvit underlättad, och såmedelst verkat på prisen å den Finska veden m. m Vi hafva sett flere utländske, och deribland Americanske fartyg gå igenom Canalen, och all anledning är, att Canalen skall blifva ju mera begagnad , ju mera den blir känd.
Detta allt har ock föranledt Utskotten, att tillstyrka ett bidrag för CanalBolaget, hvilket ett af RiksStånden redan med välvilja bifallit.
Jag får anhålla om ursägf, i fall jag skulle misstaga mig något, i afseende å de yttranden Grefve Spens och Herr von Hartmansdorff i förmiddags pleno, rörande detta ämne, afgifvit.
Men gom man sagt mig, lära de hafva önskat, att Stockholms Sluss måtte fördju - Ben j 8 Augusti e,. m, pas, så att den blef lika med Södertelje Canal.
Detta kan ingen ifrigare önska än Bolaget sjelf.
Men hoppet om denna önskans fullbordande är ganska aflägset.
Dertill fordras en så stor kostnad, att Stockholms Stad troligen ej förmår, utan särdeles uppoffring, bestrida den, och Staten lärer ej eller vilja dertill bidraga.
Skulle emedlertid Södertelje CanalBolag af detta skäl förnekas ett billigt understöd, skall
Bolaget visserligen bjuda till att med egne krafter söka upprätthålla verket, men jag fruktar dock att bristande förmåga förbyter nitet och oegennyttsn hos Bolaget till liknöjdhet, sedan det erfarit, att inkomsten af Canalfarten föga öfverstiger Betjeningens aflöning,!öch lemnar obetydligt derutöfver till Verkets underhåll, hvarpå såsom bevis må anföras, att hela inkomsten från Seglationens början detta år intill denna dag utgjort 1460 R:dr.
Man kan således lätt inse, att Bolaget icke är i stånd, att med inkomsten un* derhålla de till Canalen hörande byggnader, ännu mindre att företaga och fullborda någon ytterligare nybyggnad.
Då Ridaer6k3pet och Adeln likväl beslutat återremiss af Utskottens på förenämnde skäl och omständigheter grundade Betänkande, anhåller jag att dessa mina i hast yttrade anmärkningar må få åtfölja återremissen.
Herr Grefven och Landt Marskalken hemstålde, om icke Herr von Hohenhausens anförande, aom innelattade anmärkningar vid Stats- Och 624 Den 18 Augusti e, mv BancoUtskoftens i förmiddags pleno återremitterade Betänkande om anslag af allmänna medel för Södertelje Canal Verk, finge, jemte det af Friherre Hjerti, i anledning deraf, nu afgifne yttrande, till bemälte Utskott förvisas.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Höglofl; Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, förmiddagen den 18 Augusti 1823. S. D. Då Ridderskapet och Adeln nu skulle till pröfning företaga den af Bevillningsutskottet uppgjorde, och vid dess Betänkande N:o 29 fogade, Tariff till Tullbeviliningens utgörande; fann Ridderskapet och Adeln för godt besluta, att, ehvad berörde Tulltariff komme att af Ridderskapet och Adeln godkännas, oförändrad eller med modificationer, det tillägg dervid dock borde äga rum, att Riksens Ständer skulle hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att Kongl. Majtt, efter vederbörandes hörande, täcktes, enligt de af Riksens Ständer fastställde grunder, vidtaga den nedsättning af Tulltariffen, hvartill omständigheterne kunde föranleda J om hvilket beslut underrättelse skulle de öfrige resp.
RiksStånden nu genast, och innin sjelfva Den ig Augusti e, m, 6s5 sjelfva Tulltariffen blifvit af Ridderskapet OcH Adeln afgjord» meddelas.
Ut Supra;, Herr Grejven och Landt-Marskalken till— kännagaf att Herr Akrell, Carl Fredric, förklarat sig icke kunna emottaga den honom uppdragne befattning att vara Ledamot uti Allmänna Besvärs- och ÖeconomieUtskotfet; äfvensom att 2:ne Ledamöter i BevillningsUtskottet Herrarne Nordenankar, Gustaf, och Rothlieb, Axel, sanitet!
Ledamot i Lagutskottet Herr Silfverstråle, Thor, sorn med Herr Grefvens och LandtMarskalkens tillstånd från Riksdagen afrest.
I anledning hvaraf Heir Grefven och LandtMarskalken anmodade Herrar Electorer, att med första utse 2:ne Ledamöter i Bevillnings-Utskottet; en Ledamot i Lagutskottet, samt en Ledamot i Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottet; Fortsattes pröfningen af Bevillningsutskottets den 5i sistl.
Julii under N:o 29 afgifne, samt den 5 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 3 sistiedne Junii under Nto 12 rbeddeldte Betänkande, förande.dé genom Stora SjöTullen ihflytande Bevillningsmedel; oc,. Ridd. 0. Äd< Fröt, VII, Band, 40 B*n ij jfuguiii ». m. företogs nu till granskning den af BevillningaUtskottet uppgjorde, och vid sistnämnde Betänkande bilagde, Tariff till Tullbevillningens utgörande å de i samma Tariff upptagne varor. I ....
Herr Grefven och Landt Mar [hålken hemställde, om icke Tullen å alla de artiklar, vid hvilka någon anmärkning icke framställdes, finge anses såsom af Ridderskapet och Adeln antagen.
Bifölls* ”Romersk
Alun; Inkommande Tull procent: 25.
Alla andra slags Alun; Inkommande Tullprocent: 100.
Utgåendetull procent: 4.” Friherre Cederflröm, Jacob:
Vid artikeln Alun är Romersk, emot 25 procent, tillåten till införsel; men all annan Alun belagd med joo procent.
Deremot finnes ingen UtförselTull bestämd för Romersk Alun.
Om den Romerska Alun är nödvändig för våra Fabriker eller Apothek , och Införseln således genom lag Tull skall befordras, så bör åter Utförseln deraf försvåras Jag föreslår derföre den förändring, att Romersk Alun må emot 4 procent få införas, men beläggas med 100 procent UtförselTull.
Den Romerska A lun har alltid varit tillåten till införsel, men all annan Alun förbjuden, af orsak att den utgör (fn exportartikel.
Den Romersk* Alun år t>*n IS Augusti e. m.
Ulf nödvändig, såsom en Apothekssak, och ehuru den i Sverige kan tillverkas till lika godhet» sker detta dock sällan , särdeles sedan Garphytte Alunverk afsagt det privilegium det haft å förfärdigande af sådan Alun, och ej vill undergå de prof, som dertill erfordras.
Den gamla taxan är i det närmaste bibehållen.
Tullett har varit 16 sk.
Hatnb.
B:co för Ligpundet, hvilket kostat 15 R:dr.
Detta utgör ungefär 55 procent.
Som den Romerska Alun aldrig härifrån blifvit uttörd , har den ej funnits ! taxan.
Således är dess uteslutande bland exporten ej någon glömska.
Deremot har man ansett 4 procents Utförseltull böra sättas på Svensk Alun, likasom uti den förra taxan.
Friherre Cederjlråm:
Af hvad Herr Tham anfört, finner jag, att jag icke misstagit mig, att det nemligen var orsaken, att vi behöfva Romersk Alun, som gjort, att inkommande tullen derå blifvit nedsatt till 25 procent, emot den å vanlig Alun.
Men det förhållandet synas mig underligt, att en vara som är nödvändig, i synnerhet för Apothekens skull, sättes till 25 procent.
Jag itererar således mitt förslag, att Införseltullen måtte sättas till 4 procent.