Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer hafwa rättwisliaen förbehällit Sig Lag-Stiftande Magten och rättigheten; men lätom ost owäldigt och ester förhällandet betragta omfattningen och behandlingen bos Riks Ständen, af flike magtpalig. gande frägor!
De ifrän Utskotten inkommande Betänkanden, ofta nog widlpftige, blifwa wäl upläste; men huru swart och omöjligt är det icke, at derwid fatta samt öfwerwäga med - ochemot-warande stal ?
Och Kuru sällan händer, at nägon af Ständens L. damölcr beswärar sig med, at genom Handlingarnes enskilde genomläsning, Laga den nogare kännedom af alla de omständigheter och stal, som för et wäl öfwerlagt Beslut äro oundgängelige ?
Pä sakernas eller frä gornes - Den 29 Augusti. 1ZS9 gornes utarbetning wid Utskotten, stola säledes Besiuten blifwa beroende!
Och huru högst angelägit blifwer det följaktcl-gen, at Utskotten mä äga, haldre öfwerflödigt, än för ringa och inskränkt antal af mogne och crfarne Ledamöter?
Lag- och Consiitutions-Utstotten til epempel, der de sä högst wigtige Lag - och Constitutions-frägor först utredas och dsdömmas, stola nu, ef. ter Riksdags - Ordningens runehäll , hwardera utgöras blott af, zme Ledamöter frän hwarje Ständ.
Af det Hederwärda Bonde - StändeL kan man icke begära etter wänta den uplysning, som fordras, för uplösningen af dylika frägor.
Det more ock oklanderligt, om bos nägon af det Wällofl. Borgare-Ståndets
Ledamöter fullständig kännedom deraf saknades:
Och det Högwördige Preste.Ständets Ledamöter påfordra lika troligen första utweklingen och sluteliga utarbetningen af samma frägor, utaf Ridderstapet och Adelns Ledamöter, som desie, wid inträffande Religions- frägor, med förlitan uppå Presic-Ständets Ledamöters närmaste grundeliga kännedom deraf, bittiat och willigt öfwerlämna uppä
Dem, at med Deras kunskap och uplysande tankar, grundlägga öfwerläggnrngarne derom.
Följden och stutsattsen häraf synes altsä obestrideligen blifwa den, at ätminstone f fragawarande Utstött böra, ifrän Högloft.
Ridderstapet och Adeln, innom hwilkct Ständ mäste finnas nödig tilgäng pä kunnige, erfarne och owäldige
Män, förses med tilräckeligt antal af sä beskaffade Ledamöter.
En Principe som Andra Land. l7k:<) 167, 163. rZZo Den 29 Augusti. som jämwäl i afseende pä de öfrige Utskotten torde kunna äga rum.
Mä banda, at betrag, teisen af ofwan anförde förhällande grundlagt och utgjordt hufwudskälet, för forntidens Författning och Stadgande, af Rkdderftapet och Adelns nu afstädde rättighet til dubbelt antal af Ledamötcr uti Utskotten, emot hwardera af MedStänden:
Den har ätminstone hufwudsakeli. gen werkat min här ofwan yttrade önskan,.at Högloft.
Ridderskapct och Adeln icke sjelfwilligt frängätt samma rättighet.
Men sedan et sä beffaffadt Beslut är worLet tagit, sä finner jag nogsamt, at deruti säsom en Constitutivns fräga icke lärer kunna wid Lenna Riksdag göras ändring eller nägon fräga derom Ventileras.
Deremot wägne jag likwäl ödmjukast hemställa, om icke, med anledning af dcfia mine wälmcnte yttrade tankar, häldst om de af flere utaf Högloft.
Ridderskapet och Adelns Ledamöter gillas och bifallas, wid nästinfallande Riksmöte, öfwerlaggning angäende en, efter sig emedlertid företeende omständigheter, tilgörande ändring, uti förberörde nu tagne Besiut, mä warda förbehällen och äga rum.
Beträffande härnäst ofwanberörde Z3 §.
Utr
Len projecterade Riksdags-Ordningen: innehällande:
At omrösiningarne uti Riksens Stän. ders Utskott skola ske per Capita:
At i hän. delse Voteringar ske med flutne Sedlar, Lä Ledamöterne ärv jämntalige, En af dem först skall ut - Ven 29 Augusts. iZZl utlättas:
Samt at Ärenderne icke fä afgöras, vin icke 2 Lekar af Utskottets Ledamöter äro tilstädes; sä tror jag mig hafwa anledning til olika tankar, i alla detza frägor: hwilka, sä. som icke obemäkdt lämnas mä, aldeles icke förekommit, om Ridderstapet och Adeln bibehällit mer omförmälde rättighet til dubbelt antal Ledamöter uti Utskotten.
Jag häller först och främst före at, af enahanda grund, som sjelfwa Riks-Ständen hwart och ett för sig, eller Ständs-ivis, afgöra förekommande frägor:
Sä böra jämnväl hwarje Ständs uti Utskotten, warande Ledamöter, pä ett lika sätt, wid inträffande stiljaktigheter Ständs-wis derom Votera.
Men, utom detta hufmudsake" liga ffäl förekommer jämnväl den betänkligheten mid ifrägawarande Votering per Capita, atom til exempel, wid Votering, uti ett af z Ledamö. ter, utaf hwarje Ständ bestäende Utstött, En Ledamot af nägot dera Ständer är franwarande:
Sä och änskönt de öfrige L:ne afkamma Ständ, samt alla z af ett annat Ständ ärs af enahanda mening; kunna likwäl de öfrige L:ne Ständens närwarande 6 Ledamöter, genom meranamnde Votering per Capita, öfverrösta de förstnämnde L:ne Ständens, säledes betaga
Dem den kraft och werkan af deras enhälligs tanka, som den samma wid skeende omröstning Ständs-wis haft, at nemligen 2 Ständ stad. nät emot Twä.
Det samma kan ock hända, om, wid alla Utskottets Ledamöters närwarelse, 8:ne 1ZZ3 Den 29 Augusti.
L:ne
Ständ äro enhallige, samt en röst tilkommer, fran nägot dera af de öfrige Ständen.
Man skulle til äfwentyrs anse det likgiltigt, om ett, efter sä beskaffad Votering, til Riksens Ständer kommande Betänkande, blifwer i enlighet med en, pä ofwanberörde sätt tilkommen och beräknad pluralitet författadt; eller om Utskottets utlakande blott innehåller, atTwänne Ständ slädnät emot Twä och Voterings-Protocollerne i deras hela widd medfölja; Men jag befarar och wägar jämwä!pästä, at wid föredragningen af ett werkeligt bestämdt Betänkande, de deruti anförde skäl i allmänhet winna niera upmärksamhet, än hwsd dcrwid följande serskilde meningar i ämnet innehälla: Hwaremot det bör wara tilförmodandes at, dä ett Utskott, i anseende til xariL VotL, icke kan giftva nqgot bestämdt Utlärande, utan r det stället upgifwes de ssiljaktige meningarne, utan at lämna mera wigt, ät den ena än den andra granskningen och profningen af defie olika meningar, mäste finnas mera angelägen och magtpäliggande.
Widkommande äter den omformälda supponerade omröstningen med flutna Sedlar: sä är wäl den samme icke tpdeligen föreflagen; men jag tror mig dock icke fela, dä jag föreställer mig at den päsyftas.
Jag fär altderföre härmed i förhand ödmjukeligen förklara, det jag för min del, finner ett sä beskaffad!
Voterings - sätt uti Riksens Ständers Utskott, i alla afseenden 0- lämpeligt och äfwentprligt, samt följakteligen deremot nu och för altid, pä det högsta protesterar.
Ut - Den 29 Augusti. 1333 Utskottets Ledamöter arv wäl, pä sit sätt i denne deras befattning Representanter af sjelfwe Ständen.
Men de arv och tillika Ständens Ombud: Hwad billigare, hivad rättmätigare än, at principalerne böra fä meta och känna deras Ombuds tankar och ätgärd uti de Mål och Ärender, som blifwa öfwerlämnade til deras handläggning och bedömmande?
Men detta bil. liga och rättmätiga kraf, warder ju helt och häl- . let förfcladt, genom omröstning med flutne Sedlar.
At öppet yttra sin tanka och mening, fordrar en mogen, granlaga och owäldug granskning och öfwerwägande äf förekommande frägor, samt medför derhos antingen ett godt eller wi» drigt omdöme deröfwer:
Men tilfället at, medelst en tilfluten Ja - eller Nej- Sedel, dölja sin mening, gjfwer anledning til wärdslöshet wid sakernas handterande och pröfning:
Och skulle, hivad nu i fräga warande Voteringar angär, om, det jag hjerteligen önskar aldrig mä hända, än en gäng den olyckliga tid möjeligen inträffade , ät Corruptioner kunna och fä werka pä Allmänna Ärendernas skötsel och handhafwande, medföra de beklaganswärdaste följder.
För öfrigt och rörande den förestagne utlottningen af en Ledamot, i händelse af skeende Votering med stutne Sedlar:
Sä förfaller wäl denna utlottnings fräga, om efter bwad jag i ödmjukhet förmodar, Votering med stutne Sedlar uti Utskotten icke warder tilläten :
Men om jag ocksä skulle missräkna mig uti nyss anförde förmodan; sä häller jag likwäl före, at sagde utlottnings-Förstag icke-kan eller bör winna bifall. Zlndamälet med Wal af Ledamöter uti Ut skotten, mäste ju ostridigt wara, at desse Ledamö - »334 Den 29 Augusti. ier skola icke allenast pä det nogafle granska och öfwerwäga förekommande Ärender, utan ock deröfwer yttra sina tankar och omdömen, samt såmedelst lika som grundlägga de derefter hos Riks-Ständen, sseende öfwerläggningar och Beflut:
At nu, genom i frägawarande utlottning, betaga en Ledamot tilfälle at, uti Utssottets pröfning deltaga-
Det är ju säledes rakt stridande emot ändamälet med desi »väljande til Ledamot.
Om Utskottens Ledamöters antal »vöre mängdubbelt större än nu är »vordet förestagit, ssulle jag anse meranamnde utlottnings-project mindre betänkligt ; Men efter min tanka är det förestagne antalet sadant, at det häldre fordrar tillökning, än tal förminskning.
Det ssulle ju kunna han, da, at »vid nägot Mä's afgörande i ett Utskott, allenast r»i Ledamot af nägot dera Ständer »vöre närwarande, och at ute ritande Lotten drabbade denne Ledamot; i kivilket fall den obehörige följden inträffade, at icke mera än 3:ne Stånds Ledamöter kommo at, uti omröstningen, angående Utssottets tilafgifwande Betänkande deltaga:
Och det, »neben Ledamots utlottning äsyftade ändamål, at nemligen förekomma p-njg Vcm,, säsvm hindrande ett bestämdt Betänkande frän Utskottet. anser jag destomindre öfwerwäga förberörde ändamäl med samina Ledamots inwäljande uti U-ssottet, sorn likmätigt hivad ofwanförmäldt är, Riksens Ständer, i händelse af L:ne olika men-ngar, icke allenast äga tillfälle, utan jämwäl äro d»)»nedelst föianlätne, at desto noggrannare taga deslike meningarne ur.der öfwerrvägande.
Och b.vad stuteligen äng är förberörde proMerade Stadgande, at Ärendernr utietUtskott ocke Den 89 Augusti 1335 icke mäge afgöras, om icke minst § af Utskottets Ledamöter äro tilstädes:
Sa emedan i den händelse detta Stadgande, efter ordalydelsen, följeS och iagtagcs, den möjeligheten äfwen sig här förewiser, at Mälen uti Utskotten kunna blott af 3:ne Ständs Ledamöter handteras och afgöras; i sä mätto nemligen at, när, uti ett af iL Ledamöter bestäcnde Utskott, sure Ständs alla s Ledamöter, och endast sme af Z:dje Ständet äro tilstädes; Desie ätta Ledamöter utgöra 4 delar af det hela och föjakteligen kunna Ärenderna företaga och afgöra; hwilket förhällande icke Anes wara med Ständens inbördes rättigheter forén, ligt.
Ty finner jag den ändring öch rättelse, uti förberörde projecterade Stadgande, wara nödig och lämpelig, at nemligen: uti Utskotten icke mäge blifwa til afgörande föredragne, sä framt icke minst ^ delar af hwarje Ständs Ledamöter äro tilstädes, samt än widare, at, om wid en sseende omröstning, genom en Ledamots fränwaro, de 2:ne närwarande Ledamöterne af samma Ständ, stadna uti olika meningar, den fränwarande Ledamoten dä skall tilkallas, , för at jämwäl yttra Desi mening.
Herr Grekwen och L andtmarssalken:
Proponcrade at som knapt hälften af RiksdagsOrdningen ännu wore medbunnen, detta Plenum kunde fortsättas til kl. 2, HZ afbrytas, och Ridderskapet och Adeln äter behaga sammanträda kl. ; 5 i eftermiddag.
Bifölls. 39 §.
Grefwe cls Som jag i denne §. möjligen skulle kunna misttänkas för welb. will 1335 Den 29 Augusti. will jag endast nämna de betänkligheter jag der»vid sinner i anseende til de andre Ständen.
Dä de hittils utan at derä göra afseende ansett som en rättighet det bruk seclers häfd helgat, at den i Utskottet warande äldste Adelsmannen altid förde Ordet, kan jag äter om denneZ antages, ej se nägot som hindrar dem at med lika skäl som wi, wäl)a en Ordförande, och deltaga r Walet, hwad kan hindra dem at framkomma med den sä enkla slutsats at dä til epempcl i Constitutions-Utssottet Z Ledamöter äga rätt wäija Ordförande, de 9 andre c samma Utskott, ej eller därifrän bera wara uteslutne; Jag sussade derföre uprigtigt at hela denna Z. utgiuge.
Friherre UUssncrgnrr.
Denne §. synes mig ej kunna blifwa ett Bentilations ämne.
Rättigheten at föra Ordet, tilstorer den af Ridderssapet och Adelns Ledamöter, som innehar sörsta rummet pä Riddarhuset.
Upbäfwandet af denne urgamla rättighet, skulle också medföra mycken olägenhet emedan nytt Wal skulle tilställas, sä ofta Ordföranden wore fränwar nde.
Huru ssulle resultatet wäl blifwa af ett Wal i Utskott der, der Adeln ger Z Ledamöter, och stwaraf en wore franwarande?
Utan at efter skedd öfwerenskommelse, Len ena af de 2 ne närwarande Boterar pä sig sjelf, fä hwardera En röst.
Herr UoUiUed.
Som Herr Grefwe 6? la vsrclie och Friherre Uijssncn'^!^, uppä de, enligt min tanka mest grundeliga ssäl ansett denna §. böra utaä, fär jag helt och stället förena mig uti dcste wärde Ledamöters tanka.
Men om den möjeligen ssulle komnea at bibehällas, mäste Den 29 Augustt. 1ZZ7 wäl Walsättet til Ordförande uti RiddarehusOrdningen bestämmas, och det tillägg här göras, efter de Orden; anstäldt Wa-: pa fäkt Riddar ehuL- Gröninge» sör^stlifkVer. ll'o §.
Herr dlorllk-nslolpo, anniärkte härwid at uttryckligen stadgas borde det Bonde Ståndets Secreterare icke mä äga rätt, at i Nikfens Ständers Utskott wara Lilstädes. 4 r §.
Herr idntllliLb.
Dä man förmodcligen af fruktan för Ämbetsmans förmendta stadeliga in fiytelse och magt at werka pä sinnena antagit at de i denne upraknade högre Ämbetsmän med undantag afJustitie-Raden, stola beröfwas deras inedfödda eller kanske framdeles genom Wal tilkomnmnde Riksdagsmanna-Rätt; sä bör wäl om fädant stall blifwa
Lag, densamma wara tydlig
Jag tror säledeS följande förändring har böra göras: S-ws-Mimstrar, Gtats-Rad, (Jiustrtie?<äd) ^sf-Lalitzler samt Gtats-Seceeterare, hwilka uti wcrkelig tjenst ärs, kllcr ben t llec de som något af heste Ämbeten foxwalta wa>e cj tillåtit at personligen hofwa Gäte i Ril c»6 Gtcknders p! na eller litskott:
Ty det ord^t tjenstgörande, som är nyttjadt, anser jag för min del, ej noa bestämdt, emedan Lil crcmpel en Hof Cantzler eller Stats-Secreterare kunna bafwa tjensiledial-et. och under förewändning, rättighet til utöfning af sin RiksdagSmanna rätt. Hwad Justitie stlädcns Riksdagsmanria-rätt beträffar, är det gansta öfwerflödiqt, at jag söker framdraga flera eller andra skäl för deras bibebällande derwid, än åtskilligt wärde och uvr lyste Ledamöter af ConstitutionsUtstottet anfört: 1333 Den 29 Augustt.
Jag fär säledes för min del, enda!'! förena mig uti'deras wäigrundade yttrande i detta ämne.
Sjelfum innehållet af denna Z. wisar, at den princip icke altid kan följas, at de för Riksens Standerredpwisandepersoner, skola uteslutas frän Riksens Ständers öfwcrläggningar.
Det hade dä icke warit nödigt, at i denna §. lata inflyta nägon foressrift angäende dylika personer.
Grefwe m baillie. Wid denne §. torde tilläras mig göra flera Anmärkningar.
Dä en mindre förmän aldrig bör utesluta en större, synes mig obilligt wägrandet at deltaga i Ständets Plena för de i denne §. nämnde Högre Ämbetsmän; långt ifrän at anse för Ständer jkadelrgt at innom sina Rädplägningar äga Medlemmar, dem man bör fömoda, altid äga stora egenskaper och utmärkta kundjkaper; anser jag af en wäsendtelig nytta de uplysningar de jusi i anseende til sine Högre Ämbeten och den större omfattning de äga, kunna lämna osi; Jag ömkade säledes at utur Riksdags- Ordningen uteslöts, detta de Högre Ämbetsmäns uteslutande rfrän Plena; endast de förbehäll wille jag föresiä. inno At de sjelfwe skola wara'
Capita och säledes ej sitta för Fullmagt utan för egen Ätt. mdo Aldrig kunna til nägot Utskott in wäljas.
Med desse förbehäll wägar jag tilstyrka de ofwannämnde Personers sittande pä Riddarhuset.
Dä genom 90 Z. af Regeringsformen, i Plena, enskilde Personers förhällande ej fär komma i fräga, ser jag ej eller hwarthän sista Momentet af denne Z. syftar , utan anser den dels öfwerflödig, dels i werkställigheten omöjlig.
Fri - Den 29 Augusti. 13Z9 Friherre L^c-l von wolstein.
Redan un» dcr wart aldre Regerings - sätt war stadgadt at
Riksens Råd icke agde »Läte och Stämma pä Riddarehuset.
Den fordna tiden mätte hafwa haft betydliga stäk til ett sädant stadgande.
Efter den nn warande Regeringsformen kunna äfwen Stats Rådets Ledamöter til answar ställas.
Jag för min del gillar derföre fullkomligt Utskottets Förflag, och Lnffar at det mätte blifwa beständande.
Herr Rllam, ?ebr, begärde at hans i ett föregående Plenum uplaste och pä bordet laggde Di tamen, om erbjudande ät Stats Räden at bewista Ridderffapet och Adelns Plena, mätte fä til Constitutions-Utffoätet ätfölja Anmärkningarna til Niksdags-Ordningen.
Föröfrigt willehan nu allenast korteligen anmärka. at om man följde den principen at alla interestcrade Personer ffulle frän bewistande af Riksens Ständers Plena uteslutas, sä ffulle möjligen, ivid fragan om Bewillningerr hela Riddarehuset kunna blif» wa tomt.
Friherre iäl,ic.-nc.r.iru?:, Justitie - Räder, ut> vfwa det Kall som tilhörde ena Divisionen af Riksens Räd, och blifwa i wista fall kallade Lil Säte i Stats Rädet.
För dem gäller Medes samma orsaker, som gäfwc fordna Riks-Räden anledning at afhälla sig frän Riddarehuset.
Dä bärtil komma de wigtiga Considerakioner, som någre af Constitutions-Ntffottets Herrar Ledamöter nied sä mycken styrka rrtfört at alt tillägg wore öfwerffödigt, fär jag wördsammeligen tilstyrka, at sä wal Herrar Justitie Räder, som öfrige i Constitutious-UtffottetsProjett uxraknade
Hög - l34o Den 29 Augusti.
Högre Ämbetsmän, icke ma äga Säte och stämma i Riksens Ständers Plena.eller Utstött, sä tange de i utöfningen af sine Ämbeten fortfara.
Herr von Lcbantx.
Til Justitie Rädens uteslutande Hän Riksdagsmanna-Rätt, finnes efter min tanka intet annat gällande skäl än det, at om alla Frälse Ledamöterne af Hogsta Domstolen toge Säten pä Riddarhuset, kunde, derest nägon af Ofrälse-Ledamöterne wore sjuk, eller ett rum bland dem Va-ant, Högste
Domstolen blifwa inactiv i ivigtiga
Mäl och ändamälet med förestriften om Frälse och Ofrälse Ledamöter förseladt^
Af denna orsak skulle jag anse Justitie Rädens Riksdagsmanna-Ratt böra hwila,sä länge de detta Ämbete innehafwa.
Dock torde wara tjenligasi at ej betaga dem nägon Medborgelig rättighet, sä widt tjenstgöringen ej derigenom hindras. 42 Z.
Herr von 8cbgm?.
Troligen kan Stats-Utffottet för sitt arbete behöftva uplpsninqar frän alla de Räkenstaps-Werk, hwilka stä i nägon förbindelse med Kronans Inkomster och Utgifter, det wore derföre ej ffadeligt om alla säda ne Werk blefwe lika med Stats Contoiret i 4; §- förpligtade, at omedelbarligen meddela affordrade uplysningar.
Herr kgorclenstolxL Conformerade sig med Herr von Lcbant?. Wid 45, 44 och 4Z §. §. gjordes icke nägre Anmärkningar. 46 Z.
Den 29 Augusts. 1Z41 46 §- Herr Uotblieh.
Här fär jag anmärka följande:
Utstött mä ej sammanträda vä samma tid, dä i ett eller flere eller alla Ständ Plenum hälles.
Riddarehus
Utstottet skulle säledes ej sä sammanträda, när Bonde - Ståndet hade Plenum, och ej eller ett annat Ständs enstilLte Utstött, när Ridderstapet och Adeln moro tn Pleno församlade.
Detta mätte ej mara meningen, och som en Lag aldrig kan blifwa nog tydelig, wägar jag foresta denna förändring: Utskott, hwilka uti Regeringsformen och denna Riksdags-Ordning finnas föreskris,«e, eller ock af Riksens Ständer gemensamt tilförordnas, ma ej sammanträda pa samma tid, da i ett eller flere eller alla Stand plenum hålles; eller ock kunde här sättas, Riksens Ständers Utstött.
Grefwe 6 o IL 62 r-lie. Wid de Orden, Ständens plena bora, da de angä Allmänna Riksdags mål, sa osta sig göra läker, hos alla Ständen pa samma tid hallas, förestår jag. at ordet owilkorligen mä sättas i stället för sä osta sig göra later.
Herr Koräengtolp-.- Conformerade sig med Grefwe 6e la 6arclie.
Ufwenwäl hemstälde han hwartil det skulle tjena, at Anslag gjordes sä sent stom kl. 6 om crftnarne, om ej tillika anstalt til
Anslagets uvlysande under de mörka ärstiderna fogades:
Åtminstone ansäge han böra stadgas, at Anslag äfwenwäl borde ste pä Ständens Klubbar. 47 Z. 1342 Den 29 Augusti. 47 §.
Grefwe cle lil o^i-clie, Efter Orden för sig inkommit, synes mig böra tilläggas en sädan mening, sä framt ej Stånden i högst wigtiga Mål derom w.
Herr 8i!vo,--Nolge, (lUStgf ^VbrnbLM, Den Beredning af Riksdags mälen, som i 47 §. stadgas, finner jag gansta nyttig men önskade det tillagg, at pä de inkomne Mälcn af Ståndens Secreterare samt Beredningen twänne listor matte uprattas, den ena för angelägna, den andra för mindre wigtiga Mål.
De som xä den förra äro anteknade föredragas efter Beredningens Wal i den Ordning deras angelägenhet fordrar; de som finnas pä den andra föredragas i Cbronologist ordning; bägge dessa Listor böra altid ligga pä bordet i Ståndens Cantzlier.
Grefwe lg
Qaixlio önstade at alla Ärcnder mätte föredragas stricte i Len ordning de inkommit, och blott de högst wigtiga Mälen ifrän Lenna föreskrift undantagas.
Friherre 8tLöl von Lioli-noin och Grefwe OollnÄ, ^uZust, instämde häruti. Wid 48 §. gjordes ingen anmärkning.
49 §- Herr von 8c!iantr:.
Til sista meningen uti 49 §. som lyder:
Uti Ständens Cantzlier bör al - Den 09 Augusti. 1Z43 altid finnas en öppen Förtekning öfwer alla pä bardet iagde
Mål: torde fä läggas de orden: och tilgäng t-l alla dermed gemenskap ttgande ^ai dliagar.
Om ej Handlingar til genomläsande finnas, äro Förtekningarne utan bufwudsakeligt ändamål, häldst fä lära hafwa sä godt minne, at alt lavad som i ett Plenum warder upläsit med fullständigt sammanhang kan erindras. 50 §.
Grefwe 60 la crzräie, More ej för ord. ningen nödigt at här tillägga efter Orden Sig tildrager y^stk-r wederbörl-g anmälan hos Landtmarskalken eller Lalemännen, och sedan han i fin Ordning af dem upropad blifwir.
I andra Momentet bör enligt min tanka tilläggas efter Orden, pröfwe Ständ et, efter föregången ^justering, efter Orden alldeles förfalla, eller utur Protoeollerne utgä.
Friherre von läolswin, Med Per, sonligt förolämpande och oanständige uttryck, förstäs wäl sädant, som omnämnes i Duels, Placatet.
Det odetcrminerade är pröfning underkastadt och äfwentyrligt, säledes mäste denna terme wara bestämd:
Aler än twänne allernativer, böra i sädant fall icke kunna äga rum, nemligen at Lagligen ställas til answar, sedan en sädan Ledamot först blifwit genom Ståndets Beslut, för den Riksdagen, förklarad sin Riksdagsmanna-Rätt förlustig; mindre förbrytelser böra försonas med en afgift, antingen 1344 Den 29 August! til Ständcts Casta eller til de fattiga.
Alla föreställningar och warningar af Landtmarffalkeit äro för cn Riddersman förolämpande.
Frän 16L0 äro Riddare!,us.Ordning, önskas intet fä något infördt i nya Grnn.dlagen.
Detta gäller wal egentligen om Ridderstapet och Adeln, och tyckes kunna anses säfom ett Oewnomicum, torde derföre nogare bestämmas genom en §. i Riddarcbus - Ordningen. bwartil kuilde här anno isas.
Om de andre Respective Sländön, ffulle sinna tjcnligt, läta warna sig af sine Taleman, är det en sak som star i deras behag, och tilhör mig icke at blanda mig uti. 51 §.
Grefwe äe I<1 6 LI-clio, Första Momentet torde pä sädant wis förändras, I en Skrift bora sa wikt mösirgt är . j st.-re
Mäl sammandragas af fä olsta beskaffenhet, At de ej ti! ett ost) samma Utskott kunna fsrwifas, karr det e) undrvikas. ägc Erpedrtiouscklrstottet efter behörig skedd remisi dit, at urskilja hwad ämne til ywarie Utstött hänwifas bär. 52. §- Grefwe äe l^Oarclie.
Wid denne §. tyckes mig den nyttige tilläggning bera göras. Wilt Ledamoten Motion etter nyfrägawäs» ka, äge han rättighet i föregående plenum gifwa tilkärma sin tanka at sig häröfwer yttra.
Herr kori,lied.
Här anser jag kunna tilläggas det stadgande, som Preste-och Borgare Stän - Den 20 Augusti» 1Z43 Ständen redan widtagit, nemligen, at af de Memorial, hwarä Remiss begäres til Utstött, böra fyra Exemplar asiamnas m. m.
Detta stulle mycket bidraga til Ärendernes styndesamma gäng och blefwe ett ringa Beswär, för den Ledamot som kanste under Hela Riksdagen inlämnade L:ne högst 5 dylika Memorialer.
Jag hoppas blifwa sä mycket mindre bestyld för weld r afseende pä denna anmärkning, som jag hwarkenär, och troligen aldrig blifwer Ordinarie Tjensteman wid'RidLarrehus-Cantzliet.
Diljsn crantz.
Denna §. förestär jag mätts utgä.
Ledamöter som icke äga Cancellister sig til biträds, afstä häldre frän inlämnandet af ett nyttigt Memorial, än de göra sig möda at renstrifwa 5 Exemplar deraf» SZ §. Grefwe Ds ls. 6Lr6ls.
Ordet
Dnhäsi, ligt synes mig har böra utgä, och efter Orden enkla tilläggas och rullade Sedlar. 54 Z.
Herr koekiieb.