Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
De skola äfven vittna, om Utskottets €48 Den 11 Jtinii e, m. öfvertygelse kunnat af desse anmärkningar till någon hufvudsaklig del råttas.
Jag har icke, på sätt Herr af Brinckman behagat uppfatta mina tankar, sagt, att de som varit af en annan, ån den inom Utskottet radande tanka, voro tillgifne gamla fördomar, Skräprinciper och Handelstvång.
Jag har endast sagt, att BevillningsUtskottet icke varit smittadt af sådane principer.
Att de icke finnas inom vårt land, lärer väl ingen med anspråk att blifva trodd, vilja påstå.
Deo strid, som i förevarande ämne blifvit öppnad och nu nalkas sitt slut, är dessutom ett nog talande bevis emot ett sådant påstående.
Jag har likväl icke beskylt hvarken Herr af Brinckman, eller någon annan för Skråprinciper; jag har talat om sak, icke om person.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarjkalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg öfverläggniogtn i detta mål fulländad.
Hvarefter Hans Excellence gjorde proposition till bifall af Bevillningsutskottets ifrågavarande Betänkande; hvilken Proposition med Ja basvarades.
Harr Anckarsparre anmälte till Protocollet sin reservation emot Ridderskapets och Adelns baslut i afseende å 4:de puncten af Utskottats Betänkande.
Dea ii Junii e. m, 649 Vid förnyad föredragning af BaocoUfskottets den 6 sistledne April afgifne, samt den 18 i samma månad på bordet lagde, Betänkande, angående medel lill Jernhandteringens och Bergslags-rörelsens understöd och upprätthållande, fann Ridderskapet och Adeln för godt, att samma Betänkande gilla, med iagttagande af Ridderskapetg och Adelns den 9:de dennes vid FinanceRegleringen fattade beslut, rörande det till nya(
MetallLånefonden beviljade anslag.
Företogs till pröfning Stata-Utskottets så väl den 24 sistledne April afgifne Betänkande, i anledning af väckte motioner, rörande Skånska Roteringen, som ock den 4 dennes meddeldte samt den 8 derpåföljde på bordet lagde Utlåtande, öfver de vid nyssnämnde Betänkande gjorde anmärkningar.
Friherre Wrangel, Henninge anförde skrifteligen:
I anledning af förevarande ämne, sorn nog vidlyftigt utgjort en del af våra öfverläggningar, får jag utbedja mig Ridderskapets och Adelns benägna uppmärksamhet och tålamod.
Då jag å ena sidan öfverväger sakens vigt för de personer, hvilka den rörer,samt å den andra, det behandlingssätt, som vid dylilika frågors afgörande, enligt min tanka, bör i - 650 Den ii Junii e. m. aktttgas vill jag, med den billighet äm net fordrar, framställa orättvisan af Skånska Roteringeos permanence sådan den nu är.
Jag äger det säkra hopp, att mina bemödanden ej må blifva fruktlösa då de framkallas af frånvarande Landsmäns förväntan om fullföljandet af en motion, som är stödd på Regeringsformens tydeliga ordalydelse, och hvars förtydning skulle föranleda till ett farligt inbrott i den frihet, som vi åtminstone ännu äga.
Så mycket har redan blifvit yttradt om förslaget och fortsättandet af Skånska Roteringens permanence, att nu vid afgörandet blott återstår för mig, att underställa Högloflige Ridderskapets och Adelns pröfning: 1:0 Orättvisan af de grunder, hvarefter Roteringen blifvit fördelad. 2:0
Att de; som voro frånvarande, ej borde anses såsom bifallande, helst de ännu ägde deras talan öppen.
Vid första punkten får jag erinra, att då Konungens proposition lemnade anledning till jemkning af Roteringen sådan den var, måtte meningen hafva varit, att börja med den dåvarande Extra Roteringens Rothållarts skäliga klagan, öfver ojemnhet i fördelning af knektehållet, hvilken åtgärd, enligt min tanka, bordt före» gå permanancen och på följande sätt verkställas.
Sedan Coinitéen öfverenskommit om rätta grunderna för hemmans taxering, hade Summan Den 11 Junti e. m. häraf bordt divideras med antalet af extra Roterings-Soldater, hvarmed landet, enligt 1S09 ars Riksdagsbeslut, blef onereradt, då den häraf uppkomne qvot hade svarat emot en extra, Roterings Soldat; när nu Rotejemnkningen på detta sätt blifvit iakttagen, då först hade fråga kunnat blifva om permanencen.
Den femtedel, som skulle afdrlgas, borde blott vederfaras dem, hvilka åtagit sig permanencen, och då hade hvar och en njutit den förmån, som Konungen bifallit och erbjudit.
Hvad den andra punkten angår, kan jag alldrig skilja från min öfvertygelse, att den bordt anmärkas, af så väl Konungens StatsRåd, som dess Föredragande, innan Konungens nådiga beslut häröfver fattades.
Riksens Ständers Justitie Ombudsman kunde ej lika hastigt sträcka sin Embetsåtgärd till 5o mils afstånd, som till Stockholms Län, der han bevarade Medborgarnes rätt att beskatta sig sjelfva, hvilket genom dess memorial till Landshöfdingen Friherre Edelcreutz upplyses. Jag anhåller således om Eders Excellenceg proposition till bifall å Utskottets betänkande, med tillägg, att de vid Roteringsfrågans afgörande frånvarande äga deras rätt till öppen talan bevarad.
Med den någorlunda kännedom jag äger om Skånska Roteringen, och med all aktning för de Herrar, ÖS3 Den 11 Juni i e. m. sorn utgjort Roterings-Commissionen, den jag visserligen icke vill klandra, har jag likvisst den öfvertygelse, att detta arbete icke i allt så riktigt tillgått.
Att lägga hand vid ett ärende, der 2,000 hemmans Rotering är i fråga, fordrar lång tid, mycken kunskap om författningar och icke ringa local kännedom.
Dock fullbordades hela förrättningen på mindre än 6 månader, och detta var onekeligen orsaken till de flere misstag, som dervid förelupit.
Historien skall knappast kunna framvisa sådane exempel på patriotisme, som dem Skånska Possesionaterne gifvit.
Jag tror att Staten är dem tack skyldig och bör lindra de bördor, som genom permanenta Roteringen blifvit dem ålagde.
Efter hvad jag af Betänkandet funnit, har Utskottet i möjligaste måtto gått den rätta vägen, hvarföre jag ock önskar, att dess yttrande måtte gillas, men med de considerationer jag enskilt har i denna fråga, vågar jag hemställa, att, jemte det Betänkandet bifalles, det tillägg dervid måtte göras, att de Roteringsskyldige, hvilka förut icke blifvit hörde, måtte vid den nya undersökningen varda behörigen kallade, samt äga att dervid afgifva det utlåtande, hvartill de kunna anse sig befogade.
Jag vill ej vidare uppehålla Riddersktpet och Adeln , men jag har ansett som en skyldighet att yttra mina tankar, då denna frå« ga förekom.
Den n Jun ii e. m. S53 Grefve Gyllenborg, Johan Henning, hade inlemnat följande, som upplästes:
Med den öfvertygelse, att föreskrifter alltid böra vara så bestämde, att de icke kunna föranleda till flerfaldig tydning, nödgas jag vid StatsUtskottets senare Utlåtande, i afseende på gjorde anmärkningar vid förra Betänkandet, om Skånska Roteringen, nu anmärka, att jag deruti icke finner Utskottets mening så bestämdt uttryckt, som jag önskat och förmodat finna densamma.
Utskottet upptager först anmärkningarnes innehåll, och deribland äfven den, uppå hvilken jag i synnerhet fästat afseende, att nemligen de frånvarande vid Roterings-förrättningen blifvit ansedde hafva Roterings-permanence bifallit; hvarefter Utskottet sig yttrar, att, då Kongl. Majtt täcktes lemna Nådigt bifall till hvad Utskottet föreslagit, anser Utskottet, såsom en ofelbar följd, deraf att de rättelser , hvarå de nu gjorde anmärkningar syfta, skola vinnas.
Deraf vill det väl synas, då detta tagcs i ett sammanhang, att rättelse skulle äfven vara föreslagen deri, att de vid Roteringsförrättningen frånvarande blifvit ansedde hafva permanente Roteringen bifallit, men, då detta är så obestämdt, och lika snart den mening af Betänkandet kan dragas, som vöre denna fråga alldeles förbigången och ovidrörd, så önskar jag för min del, att, till förekommande af villrådighet vid en blifvande ny Roteringsförrättning, förhållandet, i detta afseende, närmare måtte bestämmrs, samt att såsom en ;ättsfordran, på sätt jag förut, då Betänkandet åter - &54 Den ii Junit e. fn. remitteradas, har"framställt, må, vid bifallet till Betänkandet, fogas det uttryck, att Riksens Ständer i underdånighet anhålls, att, vid blifvande förnyad Roterings förrättning, de, som varit frånvarande vid förra förrättningen, eller för hvilka Förmyndare i permanente Roteringen ingåt, måtte öppet lemnäs, att vid extra Roteringen förblifva eller i den permanenta ingå.
Friherre Edelcreutz, Danieli Jag anhåller, att blott få lemna en liten upplysnig i anledning af hvad Friherre Wrangel nyss anfört.
Friherren har yttrat, att Rotejemkningen först bordt föregå, och att, sedan grunderne för hemmang taxering blifvit bestämde, gumman deraf bordt med antalet af Extra RoteringsSoIdater divideras; men sådant låt sig alldeles icke gö. ra, emedan det stridde mot det af de Roteskyldige gjorde förbehåll, hvilket jemväl var uti Instructionen för RoteringsComtnissionen upptagit, och ingalunda fick förbiges.
Rotarne voro nemligen taxerade efter ganska olika grunder, på somlige ställen efter hemmantalet, på andra åter efter särskilte grunder.
Om en Rote var fördelaktigt Roterad, ägde man alldeles icke, att taga något ifrån densamma.
Allt hvad i öfrigt blifvit anmärkt rör ej executionen, som i anledning af deröfver anförde besvär redan blifvit granskad, och passerat Collegieme.
För öfrigt torde en hvar inse, att permanenta Roteringen icke är innit än Surrogat för den förut varande utskrifningen.
Den xi Junii e, m. 655 I Konung Carl Xl.*s tid var det icke någon konst, att rotera, ty alla hemman voro då temmeligen lika, emedan refning deraf nyss föregått.
Nu åter var förhållandet annorlunda.
Roterings-Commissionen måste förvandla Roteringstyngden i penningar, och derefter sederme-i ra bestämma Roteringsskyldigheten.
Herr Bergman, Ambrosius
Så som ytterligare bevis att Roteringen i Skåne icke blifvit verkställd med den omsorg och grannlagenhet, en så vigtig sak fordrat; får jag gifva tillkänna, att Kongl. KammarCollegium, uti underdånigt Utlåtande till Kongl. Majit öfver denna förrättning, förklarat sig hafva funnit densamma så felagtig, både till grunder och i verkställighet, att
Coliegium ansett sig pligtigt afstyrka stadfästelse derå, innan den blifvit noga Öfversedd och efter billighets— grunder rättad.
Hvid i denna sak handt Innevånarne i Skåne, synes högt påkalla den Författning, om hvars vidtagande jag denna Riksdag haft d*n äran göra motion, den nemligen: att förbud måtte utfärdas emot menigheters sammankallande, i afsigt att göra dem propositioner om nya utgifter, onera eller tillökning i förra lagligen ålagde, så vida ej Riksens Ständer dertill förut gifvit bifall.
Om en sådan Författning redan existerat, hade oredsn i Skånska Roteringen varit förekommen.
Efter hvad Herr Baron Stael von Holstein hos Högloflige Ridderskapet och Adeln upplyst, hafva kungörelserna om samminkomsterne i Skåne, för Roteringens ändamål , så kort före Den 11 Junit e. m. gamlingsdagarne blifvit uppläste i Kyrkorne, att de, som vistades utom Länen, icke möjeligen kunde få del deraf, och då de således uteblefvo, förklarades de hafva ingått i ständiga Roteringen; med flere olagliga åtgärder, som bemälte Herr Baron anmärkt.
Jsg får alltså anhålla om proposition på bifall till Utskottet» Betänkande, med det tillägg Grefve Mörner och Baron Wrangel föreslagit.
Friherre Edelcreutz: Grefve Hamilton har, förra gången detta ämne förevar, anmärkt, det han skall varit frånvarande vid det tillfälle dess egendom af Roterings-Commissionen taxerades, men ehuru han icke sjelf första gången vid Commissionen var närvarande, inställde sig likväl för honom en Rättare, sorn uppgaf olika afkastningar af egendomen; hvarefter och, innan Commissionen upplöstes, Grefven sjelf kom personligen tillstädes, och medgaf den af Commissionen vidtagne Roteringsåtgärd.
Hvad jag med säkerhet vet är att Grefve Hamilton ej var närvarande då sjelfva afgörandet var i fråga, eller 18130m våren, då proposition gjordes om permanencen.
Jag tror likväl, att det är skäl uti, att de, som ej varit tillstädes, må hafva deras talan öppen och ej sakna rättighet att utlåta sig, helst då fråga är om en grundskatt för everdeliga tider.
Jag talar alldeles icke för m>g sjelf, ty jag har Dr.n 11 Junit e. m. 65? har ingen permanent Rotering, och lärer aldrig med mitt eget bifall få någon sådan.
I öfrigt anhåller jsg om proposition till bifall af Betänkandet med det tillägg jag tagit mig fri.; heten föreslå, och hvilket kanske är något be-J stämdare än Grefve Mörners.
Haris Excellence Herr Grefven och LandtMar/kalken föreslog, att StatsUtskottets ifrågavarande 2:ne Utlåtanden måtte gillas, med det tillägg, att de Roterings-skylldige hvilka vid förra Roteringen varit frånvarande må till den nya undersökningen varda behörigen kallade samt dervid äga rätt afgifva det Utlåtande, hvartill de kunna anse sig befogade.
Ehuru det nästan icke är någon skillnad emellan det af Eders Excellence nu föreslagne samt det af mig förut framställde tillägg, tror jag likväl att det sednare är något bestämdare än det förra, och får således anhålla att StatsUtskottets Utlåtan-! den måtte gillas med det af mig gjorda tillägg.
Jag delar visserligen lika tänkesätt med Friherre Wrangel i afseende ä ifrågavarande ämne, men anser dock den af Hans Excellence framställde proposition både kunna och böra af Ridderskapet och Adeln bifallas.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt i Marjkalken förnyade sin förut gjorde propor Ridd, o. Ad.
Erot, VII B.
I Afd. 43.
658 Den 11 Junit t. m, sition, hvilken af Ridderskapet och Adeln med J» besvarades.
Hvarefter Hans Excellence hemställde, att de öfrige RiksSiånden matte inbjudas, att uti det af Ridderskapet och Adeln nu beslutade tillägg med Ridderskapet och Adeln sig förena.
Edelcreutz yttrar, att en Rättare varit närvarande vid en af RoteringsCommisionens sammankomster och derstädes gjort flera serskilta uppgifter på min Egendoms afkastning; jag lemnar osagt, huru dermed sig förhållit, efter som jag ej var närvarande: men om också nämnde Rättare vid förut omtalte möte varit något confus, fruktar jag, det flera dervarande voro vid samma tillfälle blottställde för mer eller mindre coufusion; jag inser likväl icke hvad sammanhang denna omständighet äger med den fråga, som nyss blifvit afgjord, och vill derföre icke eller vidare trötta Ridderskapet och Adeln med någon vidlyftighet uti detta ämne; utan endast hafva äran gifva tillkänna, det jag med innerlig glädje och största tillfredsställelse afhört Ridderskapets och Adelns fattade beslut, rörande Roterings-Verket, och jag skulle handla mot min egen böjelse om jag uragtlät att hembära en skyldig tacksamhets gärd åt de agtningsvärde Ledamöter, som dertill hufvudö sakeligen medverkat) Den ii Juni i e, m. 659
Den förhoppning jag och hemmavarande medborgare hyst till Svenska folket, och dess Representanters upplysning och rättskaffenhet, är icke förfelad.
Dess ombud rättfärdiga. den«< na förhoppning och visa, det de äro ömme vår-1 dare af Grundlagarnes helgd och medborgerlig rättvisa: hvarföre de både för närvarande och kommande tider gjort sig förtjente af nationens erkänsla, den jag, såsom en medlem af den lidande Provincen, nu får äran och tillfredsställelsen att betyga» Föredrogos ånyo och gillades följande från nedannämde Utskott inkomne, samt den 8 och 9 dennes på bordet lagde, Betänkanden: Frän Stats Utskottet:
Af den 4 dennes: i :o Angående Tullveds- uppbörden i Halmstad; 2:0 Öfver Herr Jacob Linström motion och förslag, att alla Statens intrader skulle uppbäras och redovisas af RiksgäldsContoiret; 3:0 I anledning af Kongl. Maj:ts nådiga remiss af f. d.
Commissarien i RiksgäldsContoiret C, J.
Lanells underdåniga ansökning om återställande af försuten tid, samt understöd af RiksgäldsContoirets medel. 66a Den n Junti e. m. Frän LagUt/kottetl
Af den 26 sigtledne Maji, i anledning af Kongl.
Maj:ts nådiga proposition om en lag angående vidtagande anstalter, för att anhålla och tilltala sådana personer, hvilka begå förbrytelser i ett af de förenade Riken Sverige och Norrige samt derefter afvika till det andra.
Fran Banco- och LagUtskotten:
Af den 1 dennes, öfver väckt förslag om ändring uti författningarnes stadgande rörande beloppet af de belöningar, som böra erläggas till dem, hvilka upptäcka efterapare eller förfalskare af Bankens eller RiksgäldsContoirete Sedlar, samt utprånglare af så beskaffade Sedlar.
Af den 3 dennes, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddelte utlåtande angående väckt motion om upphäfvande af förbudet mot landsköp.
Frän Allmänna Befvärs- och OeconomiéUtjkottet:
Af den 8 dennes, i anledning af Riksens Ständers beslut öfver Utskottets förut meddelte jemknings-förslag rörande husbehofs Bränvinsbränningen.
Den jj Junit c. m. 661 Vid fomyad föredragning af Statsutskottets den 4 dennes afgifne, samt den 8 derpå följds på bordet lagd®, trenne Utlåtanden, i anJ ledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte Betänkanden: ilo Af den 24 sistledne April, angående tillökt anslag i Spannemål till lönernas förbättrande vid de allmänna Schole- och LäroVerkenj 2:0
Af den 7 sistledne Maji, angående An cademie-, Domkyrko-, Wisingsborgs Scholtegods, Präbende, Annexe- och ad pios usus anslagne hemmans jemte MilitiaeBoställens försäljande till Skatte; 3:0
Af den 12 sistledne Maji, om understöd af Statens medel för ElementarScholan i Askersund; Fann Ridderskapet och Adeln att, enär sistnämnde trenne Betänkanden redan blifvit den 4, 16 och 25 sistledne Maji af Ridderskapet och Adeln gillade, Utskottets ifrågavarande
Utlåtanden nu endast borde läggas till handlingarne.
Bevillningsutskottets den 22 sistledne Maji afgifne, samt den 8 662 Den 11 Junit e. tn. dennes på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af de mot förslaget till en förnyad ChartaeSigillataeFörordoing gjorda anmärkningar, blef samma Utlåtande af Ridderekapat och Adeln gilladt.
Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets den 4 dennes afgifne, samt den 8 i samma månad på bordet lagde, Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets den 7 sistledne Maji meddelte Betänksnde, angående Gottländska National Beväringens aflöning, fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af de öfrige frenne RiksStånden gillade, dervid nu mera låta bero.
Då nu ånyo föredrogs Lag-’samt Allmän* na Besvärs- och OeconomieUtskotteos den 3 dennes afgifne, samt den 9 i samma månad på bordet lagde, Utlåtande, i inledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens den 18 sistledne Mars meddelte Betänkande, rörande det om en mera allmän och utvidgad näringsfrihet väckte förslag samt öfver den uti BorgareStån* det framställde motion om gränsors bestämmande emellan Stads- och Landlmanna hand_ teringar; fann Ridderskapet och Adeln stt, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallit, Utskottens ifra - Den n Junii e, m'.
663 gavarande Utlåtande borde läggas till hand lingarne.
Justerades följande; Utdrag af Protocollet hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Urtima Riksdagen i Stockholm, förmiddagen den 11 Junii 1818, S- D. Remitterades till BancoUtJkottet: Grafve von Plåtens, Baltzar Bogislaus, motion, angående Låne-rättighet i BancoDisconten på Hypothek af Götha CanalBolags Actier.
Ut Supra. S. D. I anledning af derom väckt motion, beslöt Ridderskapet och Adeln, det borde hos Kongl. Maj.t i underdånighet anhållas, om behörig undersökning för att utröna, i hvad mon Rotehållarne vid Kongl. Södermanlands Regemente kunde hafva fått vidkännas större utgifter i och för Soldat-beklädnaden, sedan år 1812,' än hvartill de, enligt Kneckte-Contracterne, varit förbundne, samt att Kongl. Maj:t, i fall anledning derefter förekomme, att Rotehållarne verkeligen varit högre betungade än vederbort, täcktes i Nåder låta tillse, det de måtte blifva förhulpne till den ersättning dem lagligen kan tillkomma* uti hvilket beslut, de öfrige respec-; 664 Den II Juni i e. m. iive RiksStånden skulle vänligen inbjuda*, att sig med Ridderskapet och Adeln förena.
Ut Supra. S. D. Då nu ånyo föredrogs ConstitutionsUtskottets den i dennes afgifne, samt den 5 i samma månad på bordet lagde, Memorial, innefattande Utlåtande och Förslig, i anledning af Kongl, Maj.ts Nådiga proposition om ett Additament till RiksActen emellan Sverige och Norrige, blef berörde Memorial, på grund af Friherre Åkerhjelms, Gustaf Fredric, dervid gjorde anmärkning, till ConstitutionsUtskottet återremitteradt.
S. D- Vid förnyad föredragning af ConstitutionsUtskottets den 28 sistledne Msji afgifne, stmt den 5 dennes på bordet lagde, Memorial, innefattande förslag till förändrad redaction af 102 §.
Regeringsformen, fann Ridderskapet och Adeln för godt, att berörde förslag jemte de af Grefve Mörner, Adolph Göran och Friherre Åkerhjelm, Gustaf Fredric, dervid gjorde anmärkningar, såsom utgörande Ridderskapets och Adelns gemensamma tankar, till ConstitutionsUtskottet återförvisa.
Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning af ConBtitutionsUtskottets så väl den 13 sistledne April aflåtne Memorial, innefattande 2:ne alternativa förslag till förändrad redaction af 38 §.
1 Riksdagsordningen, som ock den 1 dennes afgifne samt den 5 i simma månad på bordet lagde Memorial, i anledning af de hos
Ridder* Den ii Junii e. m. 665 skåpet och Adeln vid Utskottets sednare alternativ gjorde anmärkningar, fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, till den behandling 56 §.
Regeringsformen stadgar, godkänna ej mindre det i föi6tnämnde Memorial af Utskottet gjorde första, än ock det i sistnämnde Memorial framställde sednare alternativa förslag till förändrad redaction af 08 §. i RiksdagsOcd; ningen.
Ut Supra. S. D. Då nu ånyo föredrogs ConstitutionsUtskottets den 1 dennes aflåtne, samt den 5 i samma månad på bordet lagde, Memorial, innefattande förslag till förändrad redaction af 9 §. i Regeringsformen, beslöt Ridderskapet och Adeln,; att samma förslag, till den behandling 56 §.
Regeringsformen stadgar, godkänna.
Då nu ånyo föredrogos ConstifutionsUtskotteta den 1 och 3 dennes afgifne, samt den 5 i samma månsd på borbet lagde, fem serskildte Memorial, innefattande Utlåtanden i anledning af de hos Ridderskapet och Adeln gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte förslag till förändrade redactioner: 1:0 Af 7 §• i Regeringsformen j 2:0 Af 1 mom. i 107 <§.
Regeringsformen och 29 §■ i Riksdagsordningen; 3:0
Af 2
Af 14 §- i Riksdagsordningens 666
Den ii Junii e. m. 5:o Af 4 §. i RegeringsFormenj Beslöt Ridderskapet och Adelö att, enär berörde förslag redan blifvit af de öfrige 3:oe RiksStånden , till den behandling 56 §. i RegeringsFormen stadgar, godkände, uti enahanda beslut äfven för sin del nu mera instämma.
Ut Supra. S. D. Remitterade# till Stats- och BancoUtskotteo ett Memorial af Grefve Spens, Carl Gustaf, angående utgifvande af Stats-obligationer med 6 procents ränta och 2 procents
Capital afbetalning, jemte yttranden i samma ämne af Grefve von Lantingshausen, Albrecht, Friherre Wrangel, Henning, samt Herrar Påhlman, Otto Fredric, Mannerstam, Johan, Cederschjöld, Pehr Gustaf och Strussenfelt, Mi; chaél.
Ut Supra. S. D. Remitterades till Stats- Utskottet: Kongl. Maj:ts nådiga skrifvelse till Riksens Ständer, rörande frågan om bidrag från Allmänna Magazinslnrättningen till förekommande af Bröd-prisets stegring i Hufvudstaden.
S- D. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets den I dennes afgifne, samt den 5 i samma månad på bordet lagdc, Memorial, innefattande Utlåtande Den 11 Junii e, m, 667 öfver de hos PrästeStåndet gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, rörande beståndet af sådana Contracter om frästerättigheter, hvilka emellan Pastorer och För. gamlingarne upprättas; fann Ridderskapet och Adeln att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallit, Utskottets ifrågavarande Memorial borde läggas till handlingarne.
Ut Supra. S. D. Föredrogos å nyo och gillades följande från nedannämnde Utskott inkomne, samt den 5:te dennes på bordet lagde, Betänkanden: Från BancoUtshotteti
Af den 3 dennes, angående fulländad Revision af Banco- och RiksDiscontVerkens förvaltning och Räkenskaper för 1817; Från Stats Utskottet: 1:0
Af den 26 sistledne Maji, angående Con-? trollStärapel-afgiften för Guld, Silfver och Tenn; 2:0 af den 28 sistledne Maji, angående väckt motion om Controll å HushållningsSällskapernes disposition af de utaf $»:de HufvudTitelns^ fond erhållande medel; 3:0