Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Styrelsen för allmänna väg-och vattenbyggnader, med nådig befallning, att vidtaga de på Styrelsen ankommande åtgärder i anledning af Rikets Ständers beslut. — 20 — 81:o af den 15 September, i anledning af väckt fråga om sammanfattning och skiljande från Vester-Norrlands läns arkiv af de allmänna handlingar, som röra Jemtlands län. (130.)
Sedan Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i nämnda båda län, äfvensom derefter Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Gefleborgs län, af förekommen anledning, blifvit hörde, har Kongl. Maj:t som funnit de af Rikets
Ständer ifrågasatta åtgärder i afseende på frånskiljande af de vid länsarkivet i Hernösand ännu befintliga äldre handlingar rörande Jemtlands län böra utsträckas derhän, att de för omförmälda ändamål erforderliga undersökningar må omfatta båda dessa läns arkivers komplettering med handlingar af slik beskaffenhet från tiden före Jemtlands och Vester-Norrlands läns bildande till särskilda höfdingedömen, under den 22 November 1861 bemyndigat sine Befallningshafvande i de båda länen, att, hvar för sitt län, åt någon af Länsstyrelsens medlemmar eller, om hinder derför skulle möta, åt någon annan lämplig person uppdraga att, å den tid, hvarom Kongl. Majit Befallningshafvande kunde med Kongl. Majit Befallningshafvande i Gefleborgs län öfverenskomma, uti Länsarkivet i Gefle samfäldt företaga ifrågavarande undersökningar, och, i samråd med Länsstyrelsen derstädes, afgöra, hvilka bland de i samma arkiv befintliga handlingar, rörande provinserna Ångermanland, Medelpad, Jemtland och Herjeådalen, kunde anses vara af den allmänna vigt eller ega det historiska värde att de borde till vederbörande länsarkiv, vare sig i original eller i behörigen styrkt afskrift, öfverflyttas; hvarefter, beträffande de i länsarkivet i Hernösand befintliga äldre handlingar rörande Jemtlands län, enahanda undersökning borde, så snart lämpligen ske bunde och efter derom mellan länsstyrelserna träflädt aftal, af dertill förordnad person verkställas. 82:o af den 15 September 1860, angående ifrågaställd ersättning af allmänna medel till Häradsskrifvaren G. E. Ruckman för den förlust han lidit genom för hög uppskattning af hans innehafvande boställe i mantal Ärja JYt 3. (131.) 1860 den 5 Oktober i underdånighet anmäld, då Kongl.
Majit beslöt att, innan vidare åtgärd i anledning af denna Rikets Ständers framställning vidtoges, Kammarkollegium och Statskontoret borde anbefallas att inkomma med upplysning, huruvida icke det under den 23 Februari 1858 från bemälda Kollegier infordrade förslag till gemensamma grunder för uppskattning af de Kronofogdar, Häradsskrifvare och Länsmän på lön anslagna hemman och lägenheter, vore att ofördröjligen införvänta, eller hvad binder för nämnda förslags afgifvande kunde möta; hvarefter och sedan detta förslag inkommit, Rikets Ständers ofvanbemälde skrifvelse i sammanhang dermed ytterligare i underdånighet anmäldes den 21 Mars 1862, hvarvid i nåder förklarades, att samma skrifvelse, sedan de nämnde dag från vederbörande Kongl. Majits Befallningshafvande infordrade uppgifter i afseende å landstats-boställs-uppskattningen inkommit, skulle till ny pröfning förekomma i sammanhang med frågan om proposition till Rikets Ständer rörande definitiv lönereglering för Landstaten. 83:o af den 15 September 1860, om utvidgande af de rättigheter, som äro Mosaiske trosbekännare här i riket tillerkände. (134.)
Under den 26 Oktober 1860 har Kongl. Maj:t låtit utfärda nådig Förordning angående Mosaiske trosbekännares rätt att bosätta sig och besitta fast egendom i riket. 84:o af den 5 Oktober, angående tillstånd för aktiebolaget för jernväg mellan Köping och Hult att återbekomma återstoden af de till säkerhet för jernväganläggningens fullbordande i Statskontoret deponerade medel. (138.) 1861 den 22 Februari i underdånighet anmäld, hvarvid Kongl. Maj:t, efter det Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader med Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes i Orebro och Vestmanlands län underdåniga yttranden och eget utlåtande inkommit, i nåder förordnade, att ifrågavarande medel, 75,000 Rdr, må af Statskontoret till bolagets direktion utbetalas, under vilkor att, sedan direktionen, i samråd med den ingeniör, som är förordnad att å statens vägnar utöfva tillsyn å jernvägslinien emellan Orebro och Arboga, samt dertill hörande materiels ändamålsenliga underhåll, beslutat, hvartill medlen i enlighet med Rikets Ständers förbehåll lämpligen böra användas, underrättelse om det i sådant hänseende fattade beslut skulle genom bemälde Ingeniörs förrorg meddelas Styrelsen för väg- och vattenbyggnader, som sedermera egde att vaka deröfver att beslutet varder till verkställighet behörigen befordradt. 85:o af den 12 Oktober 1860, om förändring i vissa delar af Kongl. Förordningen den 27 November 1857, angående vilkoren för försäljning af bränvin och andra brända eller distillerade spirituösa drycker. (156.)
Domstolen afgifvet underdånigt utlåtande i ämnet, har Kongl. Maj:t under den 7 December 1860 låtit utfärda nådig
Förordning angående vilkoren för ifrågavarande försäljning. 86:o af sistnämnde dag, i fråga om löneförhöjning för 1857 åt de vid storskiftet i Stora Kopparbergs län samt afvittringen i Vester-Norrlands, Vesterbottens och Norrbottens län anställde Landtmätare. (154.) 1860 den 26 Oktober i underdånighet anmäld, och nådig befallning meddelad Statskontoret, att, af behållningen å det till lönförhöjning åt Statens Embets- och Tjenstemän för år 1857 å Riksgäldskontoret anvisade anslag, hos Fullmägtige i nämnda kontor reqvirera det af Rikets Stander till utgående derifrån beviljade belopp, 11,077
Rdr 61 öre, och medlen, enligt af Kongl.
Maj:t bestämd fördelning, till Kongl.
Maj:ts Befallnigshafvaride i ofvannämnda fyra län öfversända, för att till vederbörande utbetalas. 87:o af den 12 Oktober 1860, angående disposition af medel, som influtit för skedd expropriering af jord från den Landshöfdingen i Stora Kopparbergs län på lön anslagna kungsgården Noret. (152.) 1860 den 9 November i underdånighet anmäld, då Rikets Ständers beslut delgafs Kammarkollegium och Statskontoret, med förklarande att Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande i Stora Kopparbergs län skulle åligga, att, sedan inlösningsumman för den utaf Landshöfdingen af Geijerstam å kungsgården Noret uppförda byggnaden blifvit i föreskrifven ordning bestämd, till Statskontoret aflemna, för att Riksgäldskontoret tillgodokomma, det derefter återstående beloppet af de influtna expropriations-medlen, hvarjemte Statskontoret anbefalldes, att af — 22 — under händer varande medel till Landshöfdingen i berörda län derefter ärligen utbetala ett mot fem procent å nämnda återstod svarande belopp, intilldess denna årliga ersättningssumma kunde varda på sjette Hufvudtiten uppförd. 88:0 af den 12 Oktober 1860, i anledning af Kongl.
Majit proposition om förändradt sätt för amortering af Landshöfdinge-ackorden.
(150.) 1860 den 26 Oktober i underdånighet anmäld, hvarvid, med anledning af Rikets Ständers vägran af bifall till den nådiga propositionen, Kongl.
Majit förklarade den väckta frågan om ändring i sättet för amorteringen af ifrågavarande ackord böra förfalla. 89:o af den 10 Oktober 1860, angående anställande af jemförelse emellan Svenska och Engelska för statens jernbanor inköpta jernvägsskenor. (137.) 1860 den 20 Oktober i underdånighet anmäld, då åt en komité af sakkunnige personer i nåder uppdrogs att verkställa de försök och den utredning, hvarom Rikets Ständer i berörda Skrifvelse anhållit, samt att i sammanhang dermed, på sätt Chefen för statens jernvägsbyggnader uti inkommen skrifvelse hemställt, jemväl undersöka och yttra sig angående möjligheten af och vilkoren för en sådan utveckling af den inhemska jernindustrien, att tillverkning af ej mindre skenor, än allt slags annan jernvägsmateriel, må kunna inom landet med fördel åstadkommas och med utländska fabrikat ingå i täflan, äfven å verldsmarknaden; börande de med ifrågavarande undersökningar förenade kostnader förskjutas af de till fortsättning af statens jernvägsbyggnader anslagna medel. 90:o af den 15 Oktober 1860, angående anslag till uppförande af åtskilliga nya byggnader vid Ultuna Landtbruksinstitut. (158.) 1860 den 26 Oktober i underdånighet anmäld, och beslutet om anslaget meddeladt Styrelsen för ifrågavarande Landtbruksinstitut, med befallning att så fort ske kunde år 1861 gå i författning om de nya byggnadernes uppförande, i enlighet med af Kongl. Majit fastställda ritningar, hvarjemte föreskrift meddelades Kongl. Statskontoret, att, på bemälde Styrelses efter 1861 års ingång i mån af behof skeende reqvisitioner, den beviljade anslagssumman hos Fullmäktige i Riksgäldskontoret lyfta och Styrelsen tillhandahålla. 91:o af den 24 Oktober 1860, angående regleringen af utgifterna under Riksstatens Sjette Hufvudtitel. (167.) 1860 den 9 November i underdånighet anmäld, då Kongl. Majit, jemte gillande af de beslut, hvilka Rikets Ständer i afseende pä regleringen af Sjette Hufvudtiteln fattat utöfver hvad af Kongl. Majit blifvit föreslaget, befallde att vederbörande embetsmyndigheter skulle förständigas om innehållet af Rikets Ständers Skrifvelse till efterrättelse i hvad på dem ankom och för lyftning i stadgad ordning af de anvisade anslagen.
Vidare äro, beträffande vissa punkter af Rikets Ständers ifrågavarande Skrifvelse, af Kongl. Majit under särskilda dagar meddelade följande beslut:
Sedan vederbörande inkommit med infordradt utlåtande i anledning af hvad Rikets Ständer anmärkt angående förment försummad utarrendering af åtskilliga bland de, enligt Kongl. Rrefvet den 24 Februari 1837, vissa Landshöfdingar på lön anslagna boställen och lägenhe ter, samt dervid blifvit upplyst, att anmärkningen afsåge endast två under Landshöfdingelönen — 23 — i Westerbottens län anslagna lägenheter, kallade Herregärdan och Fjederäggs-fiskeskär, har Kongl. Maj:t under den 28 December 1861 meddelat nådigt förordnande derom, att förstnämnda lägenhet må af Landshöfdingen sjelf disponeras, men att Fjederäggs-fiskeskär borde ur lönestaten för Landshöfdingen uteslutas och kontant årlig ersättning i stället från och med år 1861 från Landshöfdinge-regleririgs-fonden utgå.
Jemte förklarande, att Färjeplatserna Höhälla, Färjestaden och Beyershamn på Oland skulle såsom allmänna färjeplatser bibehållas, med skyldighet för deras innehafvare, att, emot uppbärande af vissa förhöjda afgifter, betjena allmänheten med öfverfart till Calmar, har Kongl. Majit tillika dels förordnat, att förut gällande vitesförbud mot främmande personers öfverförande till Calmar från de mellan färjplatserna belägna ställen skulle vid 1860 års slut upphöra, dels ock, i afseende å det årliga reservationsanslag af 1,500 Rdr, som Rikets Ständer anvisat till Kongl. Majits disposition, för att, i händelse färjehållningen vid berörda tre färjeplatser, efter vitesförbudets upphäfvande icke kunde utan understöd af statsmedel uppehållas, på anmälan af Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande i Calmar län och i den mån sådant för hvarje år funnes vara erforderligt, intilldess förhållandena kunde göra dylikt understöd urnbärligt, för ändamålet användas, i nåder föreskrifvit, att Kongl. Majits Befallningshafvande, med ledning af de anteckningslängder, som vid färjeplatserna skulle föras öfver dagliga rörelsen derstädes, samt efter inhemtande af vederbörande färjeplats-innehafvares yttranden och de ytterligare upplysningar i ämnet, som kunde erfordras, skulle vid början af åren 1862, 1863 och 1864 till Kongl. Majit inkomma med anmälan, huruvida kostnaden för färjehåll ningen under nästföregående året kunde anses vara af de influtna afgifterna tillfullo betäckt, eller om något särskildt understöd syntes böra färjeplatsinnebafvarne för samma år tillgodokomma, och, i sednare fallet, för hvardera af dem föreslå det belopp, dock icke utöfver 500 Rdr, som skäligen borde för sådant ändamål anvisas.
Majit har sedermera, efter skedd framställning om dylikt understöd för år 1861, den 23 Maj 1862, i nåder förklarat sig icke kunna uppå den då gjorda framställningen det sökta understödet bevilja.
Af de tre ytterligare å Riksstaten uppförda anslag för lägre landtbruksskolor, å 4,000 Rdr för hvardera, har ett sådant blifvit tilldeladt en redan år 1859 inrättad skola å Afva egendom i Norrbottens län, och de öfriga båda anslagen anvisats för dylika skolor å Marielund i Christianstads län samt å hemmanen Ope och Vester Böhle i Jemtlands län.
Sedan Styrelsen för Teknologiska institutet blifvit hörd, i anledning af de utaf Rikets Ständer framställda anmärkningar emot vissa föreskrifter i Institutets stadgar, har Kommersekollegii underdåniga utlåtande i ämnet blifvit infordradt.
Detta bar ännu icke inkommit.
Ofver Rikets Ständers underdåniga framställning om åtgärders vidtagande för åstadkommande af en förbättrad kolningsmethod och utbredande af kännedom om Torfjords ändamålsenliga beredande till brännmaterial, hafva infordrade utlåtanden blifvit afgifna af Teknologiska Institutet, Fullmägtige i Jernkontoret, Koinmerse-kollegiutn samt Landtbruks-akademiens Förvaltnings-komité.
Vid underdånig föredragning den 19 September 1862 beslöts utsättande af premium till framkallande af populära täflingsskrifter i fråga om ändamålsenligaste kolningsmethoder och basta sätt för bränntorfs beredning, äfvensom aflåtande af nådig proposition till Rikets Ständer om anslag till resestipendier för lämplige personer att i dessa ämnen meddela undervisning. 92:o af den 24 Oktober 1860, angående statsbidrag för vägars anläggning och förbättring, bro- och hamnbyggnader samt kanaler, äfvensom sjösänkningar och andra vatten-altappningslöretag med flera dylika föremål (168). 1860 den 9 November i underdånighet anmäld, och Rikets Ständers beslut meddelade Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader med befallning att, i anledning deraf, vidtaga de på Styrelsen ankommande åtgärder. 93:o af den 26 Oktober 1860, angående beviljade låneunderstöd för föreslagna jernvägsanläggningar (188). 1860 den 29 December i underdånighet anmäld, då Kongl. Majit med godkännande äf de utaf Rikets Ständer i afseende å ifrågavarande lånemedels utbekommande och användande samt dermed förenade vilkor, åligganden och rättigheter meddelade beslut och stadganden, derom underrättade Styrelsen för allmänna väg- och vattenbyggnader för vederbörandes meddelande.
Fullmäktige i Riksgäldskontoret afgifvit infordradt underdånigt yttrande, när de af Rikets
Ständer för de ifrågavarande jernvägsanläggningarne afsedda medel kunde vara att tillgå, bar Kongl. Majit meddelat nådig föreskrift om utbetalning af de beviljade lånen för jernvägsanläggningar mellan Rörås och vestra stambanan vid Herrljunga, samt mellan sjön Dellen och Ljusne eif; hvaremot Fullmäktige blifvit underrättade, att det för jernvägsanläggning förbi Hedens forssar i Luleå eif beviljade låneunderstöd, enär vederbörande intressenter alstått från företaget, komme att för Rikets näst sammanträdande Ständer blifva disponibelt. 94:o af den 26 Oktober 1860, i anledning af Kongl.
Majits skrifvelse med det af komiterade afgifna underdåniga betänkande och förslag angående kommunalstyrelse (186). 1862 den 21 Mars utfärdades särskilda nådiga förordningar: a) om kommunalstyrelse på landet; b) om kommunalstyrelse i stad; och, uppå föredragning af Ecklesiastik-departementet, c) om kyrkostämma samt kyrkoråd och skolråd. 95:o af den 22 Oktober 1860, angående indragning af Ivonvoykommissariatet samt öfverflyttande till Statskontoret af de kommissariatet hittills åliggande göromål (181).
Underdåniga yttranden i ämnet äro afgifna af såväl Konvoykommissariatet, som Statskontoret. 96:o af den 20 Oktober 1860, i fråga om utvidgade rättigheter för utländingar att i Sverige idka handel och annan näring (179).
Det häröfver från Kommerse-kollegium infordrade utlåtande är ännu icke inkommet. 97:o af den 20 Oktober 1860, angående förändrade föreskrifter rörande vilkoren för erhållande af understöd utaf allmänna medel till utflyttning i följd af laga skifte (171). 1 hufvudsaklig öfverensstämmelse med de af Rikets Ständer föreslagna grunder, har Kongl. Majit under den 27 September 1861 låtit utfärda nådig kungörelse angående understöd af allmänna — 25 — allmänna medel till utflyttningar i följd af laga skiften samt inom stora Kopparbergs län verkstälda storskiftesförrättningar; samt anbefalt dels Statskontoret och dels Ofverdirektören vid Landtmäteriet, att meddela erforderliga föreskrifter för verkställigheten af den nådiga Författningen. 98:o af den 24 Oktober 1860, om Bergsskolans i Fahlun flyttning till Stockholm och förening med Teknologiska institutet (170).
Under den 29 December 1860 anbefaldes Kommerse-kollegium att, gemensamt med Fullmäktige af Bruks-societeten, sedan vederbörande blifvit hörde, afgifva underdånigt utlåtande i ämnet.
Detta utlåtande är ännu icke inkommet. 99:o af den 23 Oktober 1860, angående åtgärder till beredande af besparing i anläggnings- samt drift- och underhållskostnaden för statens jernvägar (l69).
Den 18 Januari 1861 infordrades häröfver yttrande från Chefen för Statens jernvägsbygnader; hvilket yttrande ännu icke inkommit. 100:o af den 26 Oktober 1860, angående skjutsningsbesvärets ordnande (195). 1860 den 29 December, i underdånighet anmäld och, såsom icke erfordrande någon åtgärd, lagd till handlingarne.
101:o af den 29 Oktober 1860, i anledning af Kongl.
Maj:ts skrifvelse den 30 December 1859, angående af dertill förordnade komiterade utarbetadt förslag till Förordning om Landsting (207). 1862 den 21 Mars utfärdades nådig Förordning i ämnet.
102:o af den 25 Augusti om upphörande af dagsverksskyldigheten för de under Roma klosters kungsgård på Gottland hörande Nährs- och Skenholmarne (116). 1862 den 6 Juni i underdånighet anmäld, då Kongl. Maj:t, i anledning af Rikets Ständers framställning förordnade: att berörda bägge holmar, vid den förestående nya utarrenderingen från Midfastan år 1864 af Roma klosters kungsgård, skola, från kungsgården skiljde, hvar för sig till arrende på tjugo års lid upplåtas; att, då den vissa hemman nu åliggande dagsverksskyldigheten till Nährs- och Skenholmarne, äfvensom till Kungsgården, bör. i öfverensstämmelse med Kongl.
Kungörelsen den 11 Maj 1855, upphöra vid samma tid, då nuvarande arrendekontrakt om Roma klosters kungsgård tilländalöper, och till penningeränta omsättas, Landshöfdingen i Gottlands län, såsom indelningshafvare, skall ega att från midfastan år 1864 uppbära den genom dagsverksskyldighetens förvandlande uppkommande penningeränta på lika sätt, som Landshöfdingen nu har att bekomma värdet af de på lians lön indelade dagsverken, hvilka icke in natura utgått; samt att Kammar-kollegium skall, sedan utarrenderingen af kungsgården och holmarne för sig gått, till Kongl. Maj:t i underdånighet anmäla, huru arrende-auktionen utfallit; viljande Kongl.
Majit derefter taga under öfvervägande, huruvida någon framställning till Rikets Ständer, angående ersättning till Landshöfdingen i länet i följd af dagsverksskyldighetens upphörande, må finnas af omständigheterna påkallad.
Stockholm den 23 September 1862. P.
Brändström.
<St.
Emb.--Berättelse år 1862.
IV 6:o Honyl.
JnstUie-departementet. 103:o Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse af den 11 Januari 1860, om ändring i 5 och 6 §§ Regerings-formen, i afseende å Statsrådets sammansättning. (3.) 1860 den 24 Januari i Statsrådet anmäld och lagd till handlingarna.
104:o af den 11 Januari 1860, angående de vid 1860 års Riksdag beslutade Grund lags-förändringar. (4.)
Maj:t har den 24 Januari 1860 uti Statsrådet gillat och antagit hvad Rikets Ständer i denna Skrifvelse föreslagit, hvarom underrättelse blifvit
Ständerna meddelad å Rikssalen den 8 derpå följande månad.
105:o af den 18 Januari 1860, angående upplåtelse till Norrbottens läns Hushållnings-sällskap af samla länsfängelse-hyggnaderne i Piteå. (14.)
Majit har den 31 Januari 1860, uti Statsrådet gillat och antagit hvad Rikets Ständer i denna Skrifvelse föreslagit. 106:o af den 28 Januari 1860, angående verkstäld omröstning öfven Högsta Domstolens ledamöter. (20) 1860 den 7 Februari i Statsrådet anmäld och lagd till handlingarna.
107:o af den 28 Januari 1860, angående rättighet för tjenstemän att utan serskild Kongl, tillåtelse vistas å utrikes ort under den tid han är lagligen permitterad. (23.) 1860 den 28 Februari i Statsrådet anmäld och nådig Kungörelse under samma dag utfärdad.
I08:oafdén 8 Februari 1860, angående val af Justitie-ombudsman och dess Suppleant. (26.) 1860 den 28 Februari i Statsrådet anmäld och lagd till handlingarne.
109:o af den 8 Februari 1860, i anledning af gjord framställning om förklaring af föreskrifterne angående verkställighet af strallärbete. (30.)
Ständernas förslag blef den 10 April 1860, af Kongl. Majit gilladt och Förordning under den 13 November samma år utfärdad.
110:o af den 10 Mars 1860, i anledning af Kongl. Majits nådiga proposition om användande af en del af Fångvårdsanslaget till nybyggnader vid Landskrona fästnings* fängelse. (40.) 1860 den 23 Mars i Statsrådet anmäld, och nådiga Rref expedierade till Statskontoret och fullmägtige i Riksgäldskontoret. lilio af den 10 Mars 1860, om upphäfvande af 7 kapitlet Byggninga-balken. (41.)
Förslaget blef den 20 November 1860, af Kongl. Majit i Statrådet gilladt, och nådig
För ordning i ämnet under samma dag utfärdad.
112:o af den 17 Mars 1860, om lag angående vård af fästnings-fångars egendom. (43.) Kongl.
Majit har i Statsrådet den 21 September 1860 funnit ifrågavarande skrifvelse icke böra till någon åtgärd föranleda. — 27 — 113:o af den 2 April 1860, angående Sveriges och Norriges ömsesidiga förhållanden. (49.)
Sedan detta ärende vid särskilda tillfällen Utgjort föremål för öfverläggning, har Kongl. Majit > Statsrådet den 18 Februari 1862 behagat förklara att i anledning af den väckta frågan om en revision af det gällande Förenings-fördraget emellan Sverige och Norrige någon åtgärd för närvarande icke borde vidtagas, i sammanhang hvarmed förordnades om tryckning af handlingar som belysa revisions-frågans behandling intill då varande tidpunkt ]14:o af den 14 April 1860, om upphäfvande af skyldigheten för resande inom Sverige, samt för Norrmän vid resor till Sverige att vara försedde med pass. (51.) Kongl.
Majit har i Statsrådet den 21 September 1860, med anledning jemväl af Rikets Ständers ifrågavarande Skrifvelse, låtit utfärda nådig Förordning om upphäfvande af skyldigheten lör resande att vara försedda med pass. 115:o af den 20 Juni 1860, angående upphäfvande af stratTarterna prygel och dagg. (73.)
Denna Skrifvelse, deruti anhållits, att Kongl.
Majit behagade; i sammanhang med omarbetning af Krigslagarne, taga i nådigt öfvervägande, om icke prygel- och dagg-straffen kunde emot andra lämpligare straff utbytas, har den 2 November 1860 blifvit inför Kongl. Maj:t i Statsrådet anmäld; och har sedermera den 5 Mars 1861, till biträde för utarbetandet af förslag till de ändringar i Krigslagarne, som kunde finnas af behofvet påkallade, särskild person blifvit förordnad, men detta arbete icke ännu medhunnits. 116:o af den 20 Juni 1860 om befrielse för sockenprest från skyldigheten att åt följa dödsfångar till afrättsplatsen. (72.)
Majit har, den 12 Oktober 1860, uti Statsrådet gillat hvad Rikets Ständer i ämnet föreslagit, och låtit nådiga Circulär till vederbörande utgå. 117:o af den 30 Juni 1860, angående förändring i Kongl. Förordningen angående handelsböcker och handelsräkningar den 4 Maj 1855. (90.) 1861 den 23 April har Kongl.
Majit i Statsrådet vägrat sanktion å ifrågavarande förslag.
118:o af den 28 Juli 1860, i anledning af Kongl. Majits Proposition, om antagande af en författning angående ränta vid försträckning på viss kort tid. (103.) 1860 den 7 September i Statsrådet anmäld; och lagd till handlingarna.
119:o af den 11 Augusti 1860, i fråga om föreskrifter till betryggande af besittningsrätt till fast egendom och af inteckningssäkerhet. (105.)
Sedan ärendet blifvit den 2 November 1860 i Statsrådet anmäldt, har Kongl. Majit i Statsrådet den 16 April F861 funnit godt att, såsom en i ämnet förberedande åtgärd, uppdraga åt Häradshöfdingen P. U.
Stenberg att i andra länder, der grund- och hvpotheks-böcker af den utaf Rikets Ständer föreslagna beskaffenhet finnas införda, derutinnan inhämta närmare oah, så vidt ske kunde, fullständig kännedom, och härom sedermera till Kongl. Majit inkomma med berättelse, åtföljd af formulärer.
Men sådan berättelse har ännu ej till Kongl. Majit blifvit afgifven.