Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid återvägen är lika långt uppehåll beräknadt i Christianstad, men Cimbritshamnsposten är uppförd i N:o i3 att komma till Brösarp 35 minuter, och Malmö-posten i N:o 12 att framkomma till Nöbeled också 35 min. tidigare, än hufvudposten.
Orsaken till denna betydliga skillnad emellan den tid, som utsatts för hufvudpostens återkomst och den för de utan postilion befordrade sidoposters, har varit nödvändigheten att trygga mot vådan af ett dröjsmål förorsakadt af en gästgifvars möjliga vårdslöshet eller till och med försenade ur.
Såsom ett hevis att författaren icke beräknat för kort tid på si - Den 21 Januarii. lia föreslagna kurslistor, må anföras, att ehuru lian sjelf varit
Van, att i alla årstider med en lätt vagn (sora dock ej kunde vara lättare än de, sorn komma att för postföringen begagnas) emellan Småland och Stockholm så snart lian kommit på stora landsvägen, fara i mil 1 timman, inberäknadt omspänning, utan att anstränga hästarne, eller ens köra sjelf, har lian likväl icke endast för kursen N:o i, emellan Stockholm och Ystacl, på en med få undantag af de hästa och mäst befarna vägar i Sverige, icke inberäknat i den föreslagne vanliga tiden uppehållet vid gästgifvargårdarne, utan ock uppfört en särskilt tillökning af io minuter för hvardera af 6, och af 5 för hvardera af i3 skjutshåll, utaf de >9° Den 31 Janna r i i. 42, som förekomma på denna kurs; alt på kursen N:o i2 för hvarje upptaget skjutshåll emellan Wramb och Malmö en tillökning af 10 minuter uppförts, ehuru det närvarande hållet emellan Wramb och Hörby blifvit föreslaget alt delas i 2:ne, —att på kursen N:o i5, emellan Ystad och Helsingborg för hvarje skjutshåll af mil och derutöfver en tillökning beräknats af 10 minuter, samt af 5 minuter för hvarje af de öfriga, varandes äfven här det enda håll, som för det närvarande utgör mer än 2 mil, föreslaget att delas, samt emellan Helsingborg och Götheborg en tillökning upptagits af 10 minuter för hvarje skjutshåll af if mil och deröfver, samt af 5 minuter för hvarje af de återstående, en - Den si Januari!. >9' 12:0
För postföring gen å de större och vigtigare postkurser, der så kan nödigt pröfvas, äge
Generalpoststyrelsen att antaga ett tillräckligt antal postiljoner, sora af postverket med goda och proberadeur förses.—
Vid de skjutsombyten, der icke någon postiljon medföljer, ansvare vederbörande postmästare och gästgifvare för postens befordran i föreskrifven tid. dast med undantag af det utföre Hallandsås och af ett annat, hvars hela längd icke utgör mer än § milj o. s. v. Slutligen må anmärkas, att, enligt Konung CarlXIIrs Postordning af 1718, ständige eller brefposten borde färdas minst i goda vägar 1 mil på | timmar, och i elaka vägar 1 mil på 1 timma, ryttare eller rännposterne ännu fortare.
För det närvarande torde 12 högst 16 postiljoner vara tillräckliga, nemligen 3 för kurserne från Stockholm till Ystad och Carlscrona (d från Stockholm till Mjölby, 1 från Mjölby till Nåtebäck och vidare till Carlskrona, samt 1 från Nåtebäck lill Ystad); 3 för kurserne från Stockholm till Helsingborg och Götheborg, öfver Jönköping; 1 för posten emellan Den 21 J a n u a-r i i.
Ystad och Götheborg ; 3 för postgången från Stockholm till Götheborg, vestra vägen, hvaraf den ena besörjer grenen åt Christiania; kanhända i för sommarposten åt Grisselhamn, som också jemte arne andra för vintern bestred den då vigtigare norra postgången, samt i i reserv. i3:o
Hvarje post åtföljes af en tryckt timlistaj upptagande för hela kursen samtliga förekommande skjutsombyten, vid sidan af hvars namn och i särskilta kolumner uppföres till venster den faststälda tiden för postens ankomst och afgång, samt till höger lemnäs öppet rum att anteckna den verkliga, varandes dessutom arne kolumner för särskilta - Då timsedlarne skola utgöra kontrollen på postiljoner och postförare, har man trott sig böra gifva dem all nödig fullständighet, utan att införa ettskrifveri, som på en gång vore tidsödande och besvärligt för personer, som med all skicklighet för sitt kall sällan kunna förmodas besitta den att lätt och väl uttrycka sig i skrift.
Man har trott sig finna - Den 21 J a n 11 a r i i. skilta anmärkningar af postmästare och gästgifvare samt förklaringar af postiljon eller postförare, allt efter faststäldt formulär.
I denna timlista anteckne vederbörande postmästare och gästgifvare tiden då posten ankommer, och afgår, för delkurser, der den af postiljon åtföljes vid hvarje postkontor, men eljest vid hvarje skjutsombyte, äfvensom de anmärkningar som de för öfrigt kunna anse nödiga, ägandes posti 1 jonen eller den postförande att dervid fog^i sin förklaring.
Denna timlista aflemnes från postiljon till postiljon eller från postförare till postförare samt stadne vid sista postkontoret, hvarifrån den såsom en redogörelse för post 10 H. na denna medelväg i stadgandet af tryckta timlistor, der postföranden ser för sig enkelt och klart utsatt tiden då han bör afgå och ankomma , der under vanliga förhållandet endast behöfva antecknas några ziffror, uttryckande tiden för den verkliga afgången och ankomsten, och der, endast i fall af något afbrott i de stadgade förbållanderne, några anmärkningar och förklaringar kunna behöfva införas. -—
Efter samma grundsats att undvika allt onödigt skrifveri, harman, endast för de troligen sällsynta fall, att i dessa timsr lar någon anmärkr’ .g af vigt skulle fordra snar rättelse eller beifran, föreskrifvit deras skyndsamma insändande till General Poststyrelsen, under det att de i mot13 - >94 Den si Jan u a ri i. gången, till Generalpoststyrelsen insändes, med omgående post, så vida någon anrnärkningaf vigt deri skulle förekomma,men i annan händelse med nästafgående Qvartalseller Mänadsrapport. ifco Postiljon eller postförare vare skyldig, alt i dagböckerne, som vid hans fram - satt fall icke behöfva med knappast en rad öka vidden af de vanliga rapporterne.—En särskilt kontroll på postiljoner finnes i de ur, hvarmed de böra af Postverket förses.
Hvarje postiljon bör förses med 2:ne goda och pröfvade fickur, hvars gång är lika, hvaraf det ena är försedt med vanlig ziffertafla, men på det andra timmar och minuter betecknas genom chiffer, hvartill klaven, sorn ofta bör förändras , meddelas de vigtigaste på kursen förekommande postkontoren.
Dessa chifferur, som hindra postiljoner ne att egenmyndigt rubba de öppna, kunna fäs i Geneve för circa t oo R:dr Sv. B:co. I afseende på anteck ningarne i dagböckcrne, som skola utgöra kontrollen på gäst - Den 21 Januarii, * komst till postkontor eller skjutsombyte böra honom ofördröjligen tillhandahållas, anteckna tiden för sin ankomst och afgång, äfvensom de klagomål, hvartill han kan anse sig befogad, ägande vederbörande postmästare och gästgifvare rätt att dersammastädes derå införa de förklaringar och anmärkningar, som de kunna finna nödiga. i5:o
Antalet af de vid postföringen begagnande hästar äge General-PostS ty reisen att efter behofvet bestämma, dock med iakttagande, att, så snart postiljon medföljer, minst tvenne hästar begagnas, och att olidlig vigten efter bäst kommer att öfverstiga hvad allmänna skjutsordningen fastställer.
Senast 6 veckor före utgången af hvarje år, gifvare och skjutsskyldige, har Samma grundsats, som, i äfseende på timlistorne, blifvit följd, nemligen att undvika allt onödigt skrifveri, och böra sällan andra anteckningar deri förekomma, än tiden för postens ankomst och afgång.
Då, oberäknad! de alltid lätta åkdonen, postföringen kom alt för allmänna skjutsen äga det företräde, att aldrig mer än en person, den skjutsande inbegripen, korn alt åka efter hästen, vore en ny lättnad för dess skyndsamhet vunnen.
Om författaren icke irrar sig, är det i Sk@:s tyngd man efter 1809 års
Skjutsordning äger rättighet att efter hä13 * Den 21 Januari i, åliggc Generalpoststyrelsen, att meddela vederbörande Landshöfdinge-Embeten de förändringar häri för nästföljande år, hvilka den kan finna af behofvet påkallas, ägande nämde Embeten att derefter så tidigt gå i befattning om de ändrade åtgärder i afseende på postföringen inom deras Län, som deraf blifva en följd, att de nya ansta!terne kunna med det ingående året taga sin början. 16:0
De lill postföringen bestämda hästar inställe sig, vid de skjutsombyten der postkontor finnas, vid postkontoret, eljest vid sjelfva gästgifvaregården, så vida ej denna skulle ligga från landsvägen aflägsen, då de infinna sig vid den hällstuga, som invid sjelfva landsvägen bör vara alt tillgå. sten medföra.
Ett enkelt bref beräknadt till | lod, utgöra i5 L© 12,800 enkla bref, då med 5 Lffi öfriga för vigten af väskor o. s. v., visserligen en häst, åtminstone för det närvarande blefve tillräcklig för de flesta — måhända alla de smärre postkurser, der ingen postiljon medföljer.
I afseende på ira momentet i denna §. torde icke någon förklaring behöfvas.
Det senare deremot är föranledt af nödvändigheten att trygga mot uppehåll, tillkommet af de skjutskyldiges försenade ur, och då på de kurser, der ingen postiljon medföl - Den 2i Jann ari i. 197
I Dessa hästar vare jer, dylik händelse äffärdiga till förspän- ven med gästgifvarnes ning på de kurser, der ur kunde verka särpostiljon medföljer, i skilt uppehåll, har man timma, och på de öf- trott sig föranlåten att riga § timma före den på dem öka den tidi* i kurslistan för postens gare bestämda tiden ankomst utsatta tid. för hästarnes framDe vare alltid åtfölj- komst.
Likväl bör elda af skjutsför karl. ter några omgångar bekantskapen medgången af postiljonernes och postmästarnes ur gifva ledning till rättelse i gästgifvares och skjutsskyldiges; äfvensom erfarenheten af det sällsynta uppehåll enskiita resandes beställningar mött genom olikhet i urens gång, bör gifva visshet deråt, att — hälst med de i denna §. vidtagna åtgärder —postgången icke deri skall finna något hinder för sitt oafbrutna lopp. — Nödvändigheten, alt skjutsför karl alltid åtföljer posten, lärer lätt inses.
För öfrigt tillhör det allmänna
Den 21 Ja nu »vi i. 17:0 Postiljon nyttje alltid under postföring den för honom faststälda drägt (uniform), och vare försedd med ett posthorn, genom hvilket han så väl för de resande, med hvilka han under vägen kan sammanstöta, som vid sitt annalkande till postkontor eller skjutsombyte, gifver sin ankomst tillkänna.
Ett posthorn och en läderkrage (läderkappa) åtfölje hvarje post, som icke af postiljon föres, och åligge hvarje postförande att det förra begagna, på sätt för postiljon i föregående moment är föreskrifvit, samt alt vid nästa skjuts-ombyte begge delarne till följande postförare af - sk jutsordniugen att bestämma, hvad med skjutsför karl förstås.
Postiljonernes drägt bör bestå i en varm kappa med lös läderkrage att nyttja vid oväder, en öfverrock och en frack, begge med kragar af någon särskild,Postverket utmärkande, färg, (t. ex. gul), vida benkläder samt en läderhatt och en mössa att omvexlande nyttja, den förra försedd med en plåt med Postverkets vapen, den senare utmärkt t. ex. genom 2:ne i kors öfver skygget befintliga posthorn.
— Skyldigheten för Postverket, att förekomma — så vidt menskliga förmågan sträcker sig — att ingen genom postföring blifver skadad till lif och hälsa, har föranled t förslaget om lädel kragen, hälst mån - Den 21 Januari i.
*99 lemna, skolandes de vid framkomsten till sista postkontoret till dervarande Postmästare aflemnas. 18:0
Ankommer postiljon till postkontor eller skjutsombyte före den i kurslistan föreskrifna tid, stånde det honom fritt, att före den faststälda tiden, derifrån åter afgå, så vida de bestälda hästarne redan äro framkomna.
Samma rätt tillkomme den nya postföraren , der icke posten af postiljon åtföljes. 19:0
Intet afbrott vare tillåtit i posternes faststälda gång, endast uppenbar omöjlighet eller ögonskenlig lifsfara för den postförande gore häri ett undantag, vid inträffandet af hvilka händelserGeneralPostStyrelsen åligge att ga skjutsdrängar torde vara illa försedda med medel att bevara sig mot köld och oväder.
Denna tillåtelse, underlättad af den tidigare beställningen af posthästarne, än postens ankomst är utsatt, kom att gifva en ny säkerhet åt posternes beräknade gång, och att lemna posti 1- jonerne mera beqvämlighet att ordna under postföringen deras måltider o. s. v.
Nödvändigheten af postens oafbrutua gång torde hvar och en inse.
Det enda afbrott häri bor vara uppenbar omöjlighet eller våda för lifvetför postföranden.
I Sverige lära de enda och sällsynta fall, då sådane hinder kunna vara att aoo Den 21 Januari i. skyndsamligenäåta anställa undersökning om deras verklighet och förhållanden.
Sjuk nar postiljon under postföringen, så att han icke kan densamma fortsätta, fortställes posten utan uppehåll, på sätt för de kurser är föreskrifvit, der ingen postiljon medföljer,ägandesdock närmaste Postmästare, som utau tidsförlust kan en skicklig extrapostiljon anskaffa, att en sådan för den öfriga delen af kursen antaga.
Befara, vara sådane oväder, i synnerhet snöyra, som i vissa provincer (såsom Skåne) göra det på stora slätter omöjligt att urskilja vägen, och blottställa den resande för att råka i bottenlösa torfmossor eller för annan lifsfara.
Huruvida dessa faror på de stora postvägarne icke kunna förekommas, (såsom genom trädplantering) vill författaren lemna oafgjordt, och endast derpå göra uppmärksam, att nödvändigheten att förekomma, att dessa hinder icke nyttjas såsom förevändningar af vårdslösheten och lättjan, fordrar den föreslagna undersökningen om deras verklighet.
— Vigten, att icke hufvudposternas gång blifver ensam beroende af gästgifvare och skjutsande, har föranledt förslaget om extrapo - Den 2i J a n u a r i i. 20 L 20:0 Vederbörande Landshöfdinge-Embeten åligge att särdeles vaka öfver postvägarnes goda underhållande, äfvensom att genom Kronobetjeningen i orten noggran hand bålla deröfver, att de tillfälliga hinder, som genom snöyra eller andra orsaker kunna i afseende på dessa vägars begagnande uppkomma, varda ofördröjligen, och pH sätt författningarne stadga, undanröjda. stiljon, i händelse af den ordinaries sjuknancle, och så vida ett skickligt ämne utan tidsförlust kan anskaffas.
Våra i allmänhet väl underhållna vägar intyga, att i afseende på dem förträffliga föreskrifter finnas.
(Jag talar icke om sättet för deras underhåll, ehuru jag tror, att med våra ortliga förhållanden, der oftast en naturaprestation icke är hälften så betungande, som motsvarande afgift i penningar, åtminstone på de flesta ställen äfven sättet är ännu det ändamålsenligaste. ) — Föreskrifterna rörande plogning och skålning efter starka snöfall — det vanligaste hinder för fortkomst, för hvilket vå - 'JO?.
Den 2i Januari!. 21:0
Postiljon 1 re för postföriugen ra vägar äro utsatta — lemna också föga eller intet att anmärka.
I de flesta af författaren kända provincer verkställes de ock på ett sätt, lika hedrande för Kronobetjeningens vaksamhet, och för allmogens nit.
I några deremot tyckas de hafva råkat i glömska.
Månne de icke skulle vara gällande för alla?
Ehuru författaren erkänner sanningen af den grundsats, att ekonomiska stadganden måste modifieras efter olika ortliga förhållanden, tror han dock, att föreskrifterne om snöplogning och skåtning lika väl. låta verkställa sig på Norra
Skånes af skog och slätter omvexlande mark, som under alldeles lika förhållanden på Östergötldands så kallade slätmark.
Nyttan af egna åkaf don för postiljonerne
Den 21 Januari i.
203 General-Poststyrelsen nied särskilt, för ändamålet lämpligt åkdon försedd.
Skulle detta söndergå, eller på annat sätt urståndsättas att för längre eller kortare tid begagnas , vare vederbörande Postmästare eller Gästgifvare skyldige att från skjutsombyte till skjutsombyte, postiljonen, om lian så äskar, med passande åkdon, kärra, släde eller vagn, förse, äfvensom i händelse af behof med kälkar.
På de postkurser, der icke postiljon medföljer, åligge den postförande att lämpligt åkdon medhafva.
För hvarje i och för postföringen begagnadt, enskilt man tillhörigt, åkdon, erlägges lega i öfverensstämmelse med hvad allmänna skjutsordningen föreskrifver. inses lätt.
Derigenom undvikes tidsförlusten af dessas ombyte, och man sättes i tillfälle att gifva dem den mäst ändamålsenligaste konstruetion, hvartill man påstår, att de så kallade Engelska kärrorne skola lemna en passande modell.
I händelse postiljonens åkdon, (som bör för undvikande af tidsförlust, i och för smörjning, vara försedt med metallbössor) skulle gå sönder, och han icke ägde tillfälle att utan tidsförlust skaffa sig annat, bör — för att undgå afbrott i postgången — nytt åkdon hos vederbörande Postmästare och Gästgifvare vara att tillgå, äfvensom dessa böra vara skyldiga att förse honom, i händelse af behof, med släde, eller kälkar.
ao4 Den ai J 22:0
Skulle vid bestämd tid på något skjutsombyte icke de postföringen åliggande hästar vara framkomna, eller befinnas för kraftlösa, att posten inom faststäld tid till nästa skjutsombyte fortställa, äge postiljonen att, för hvad pris lian kan sig betinga, andra hästar skyndsamligen anskaffa, och vare vederbörande Postmästare och Gästgifvare skyldiga, att honom dervid med all beredvillighet tillhandagå.
Lika rätt tillkomme vederbörande Postmästare och Gästgifvare, der icke postiljon medföljer, äfvensom dem. åligge att, derest på sådane kurser, der skjutsen, i och för postföringen, blifvit med åkdon uppbådad,men likväl inga eller obrukbara medförts, egna a n u a r i i.
Nödvändigheten af detta stadgande inses lätteligen.
Det äger redan vid Kronoskjuts rum i afseende på uteblifvande.
Med det i öfrigt här föreslagna stadgandet, hör detta fall högst sällan före*i komma.
I Den 21 Januari i.
2o3 dertill utlemna, för tredubbel lega mot den genom allmänna skjutsförordningen föreskrifna.
Den skjutsskyldige, hvars försummelse vållat de i denna §. omförmälta oordningar, ansvare för all derigenom uppkommande kostnad. n3:o
Vid den i allmänna skjutsordningen anbefalta undersökning, rörande gästgifverierne och de dem underlagda åkare eller reserfskjutslag eller skuts- entreprenörer, åligge vederbörande Krono- och Stadsbetjente, att noggrant tillse, alt de för postföringen erforderliga hästar,åkdon, och hvad vidare denna postordning föreskrifver, äro i godt och för ändamålet, brukhart stånd alt tillgå.
Håfve pqst - Författaren, som icke äger tillhands 1809 å r s sk j u tsfö rörd n i n g, kan ej bestämt erinra sig, huruvida den der föreskrifna, om han ej mins orätt, månatliga visitationen vid Gästgifvarégårdnr och skjutslag (kanske för de senare mera sällan) äfven är utsträckt till städerne; skulle delta icke vara fallet, inser han dock icke, hvarföre det icke borde blifva det. aofi Ben 2 i Januarii, mästare sig postföring åtagit, åge, i afseende på dem, samma undersökning rum.på sätt och tid allmänna skjutsordningen föreskrifver. 24^0
Då den till postföring åliggande skjutsskyldige icke äger rätt, i annan ordningän denna Postordning föreskrifver, från omby tsstäl let bortfara, tillkommer honom deremot ersättning af Postverket för den tid, han sålunda kan komma att vänta, på sätt efterföljande 3:ne §§, stadga. 25:o
De till postföring uppbådade hå 11- eller reserfhästar äge, på sätt allmänna skjutsordningen föreskrifver, vänta 2:ne timmar utan betalning.
I enlighet med densamma, erlägges för hvardera af de nästföljande 2:ne timmar 8 skillingar Banko för hvarje häst, Den enda ökade skyldighet, som i denna postordning är föreslagen för de skjutsande i afseende på postföringen, mot hvad dem åligger mot enskilta resande, är en ökad väntning, men då man närmare betraktar de olika förhållanderne emellan postföring och enskilt skjuts, och den fullkomliga ersättning , sorn härförväntningen beviljas, så upphör denna ökade skyldighet att synas en ökad börda.
För håll-och reserfhästar är föreslagen en ersättning för väntning för de första 4 timmarne alldeles i likhet med hvad allmänna skjutsordnin - Den 2i Januarii* 207 samt sedermera för hvardera af de 2:11c derpå följande timmar 4 sk. och för derefter följande 2 sk.
B:co, allt för hvarje häst. 26:0
För de postföring åliggande, Postmästare, gästgifvare, entreprenörer eller åkarelag tillhörande, hästar, erlägges väntpenningar till halft belopp mot hvad föregående §. stadgar. 27:0
Tiden för väntningen räknas från den, då hästarne bordt vara vid ombytsstället instälda, så vida de icke bevisligen senare dit ankommit.
Uppstår tvist om rätta tiden, då posten ankommit, tjene de i timsedlarne och dagböckerne införda anteckningar, äfvensom postiljonornes ernbetsur härvid till ledning. gen föreskVifver för bestäld enskilt skjuts; för de efterföljande tirnmarne i ett minskadt förhållande, då, sedan genom väntpenningarne för de första timmarne den förlorade tiden för hästar och folk blifvit ersatt, efter åt egentligen endast kostnaden för deras föda på väntningsstäl1 et ldifver alt ersätta; och att begge dessa ersättningar icke blifvit för lågt beräknade, finnes af följande beräkning.
För 1 par hästar kom i väntningspenningar alt erläggas för 4 timmar f R:dr, för 6 timmar 1 R:dr, för 1 2 timmar i| R:dr, och för ett helt dygn 2^ R:dr allt B:co, samt i proportion för mindre eller större antal hästar.
Att för de hållhästar, som af nytt håll i väntningen aflöses, endast väntpenningar komme att erläggas för 208 Den 21 Januari i. den tid de verkligen väntat, förstås af sjelfva ordalagen i 25 §.
I afseende på de i 26 §. omförmälta hästar, äger ett annat förhållande rum, dåde finnas på stället, och således icke genom väntning underkastas de uppoffringar, som hålloch reserv-hästar.
Då de likväl derigenom, under tiden urståndsättas att begagnas till annan skjuts eller andra behof, har man trott sig höra föreslå rättighet för dem till half ersättning för väntning mot hvad för håll- och reserv-liästar föreslagits.
Ehuru således väntningspenningar blifvit rundligen föreslagna, (då äfven den rättvisa iakttagits, att räkna tiden för väntningen från den, då liästarne varit bestälda, och icke från den då posten bordt an - Den 21 Januarii 209 38:0
Postiljon erlägge kontant, innan afresa 11 från skjutsombytet, legan för de från förra skjutsombytet begagnade hästar.
Gör han det icke, anteckne postmästare eller gästgifvare denna uraktlåtenhet i timsedlen, hvarföre denna, så vida ingen sådan anteckning deri förefinnes, tjenar postiljdnen till qvitto.
Vid de af postmästarne uppgörande qvartals- eller månadsräkningar, äge de att sig i kredit godtgöra, hvad dem i skjuts- eller åkdonslega eller föf 10 H. ankomma) bör kostnaden deraf blifva måttlig för Postverket, då väntning sällan bör förekomma, sd vida de i denna postordning föreslagna gtadganden efterlefvas.
Man har här följt den grundsats, att, för att undvika onödig omgång, postiljon betalar allt hvad som är bestämdt, det vill säga skjutslegan; det osäkra deremot såsom vagnlega, väntningspenningar , äfvensom skjutslegan på de kurser, der ingen postiljon medföljer, måste erläggas, på sätt här föreslås.
De närmare bestämmelserne rörande ersättning oc]r bö *4 - 210 Den 21 Januari]. v authin» under samma tid kan tillkomma.
Vid början af hvarje månad tillstä.lle Generalpoststyrelsen vederbörande Landshöfdinge-Embeten, hvad för under förutgående månad bestriden postföring kan tillkomma
Länet i skjuts- och åkdonslega samt väntpenningar, med undantag af de i föregående moment upptagna poster, samt med innehållande af den skadeersättning och de böter, hvartill Generalpoststyrelsen kan anse samma skjutsande skyldige, börandes en repartitionslista åtfölja denna remiss.
Den, som sig icke med GeneralPostSlyrelsens uträkning åtnöjer, äger att vid vederbörlig domstol sin förmenta rätt gällande göra. ter af vissa försumliga skjutsskyldiga tillkommer den förmodade särskilta lagen om förbrytelser mot postordningen att bestämma.
Här är tillräckligt att fastställa, att postverket provisoriskt innehåller deras belopp på den samma personer för postföring m. m. tillkommande ersättning, utan att äga rätt, att på Länets generalsumma afdraga de återstoder, som för vissa kunde uppkomma.
För öfrigt , när postregleringen kommer i riktig gång, böra alla sådane frågor blifva högstsällsynta.