Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den io Augusti f. m. 3(j Herr Cederschjöld:
Jag anser blott nödvändigt, att bifallspropositionen må blifva så fullständig, som möjligt, och hemställer derföre, att den måtte komma att innefatta bifall till Utskottets förslag, med tillägg, att af de \ serskildte Protocollen, t vänne måtte föras öfver dem, som icke varit närvarande, på sätt jag förut föreslagit.
Jag hemställer, i anledning af Herr Cederschjölds förslag, att i Japropositionen intaga de ord ur den närvarande 41 §• som stadga, att tvänne Ledamöter skola anteckna dem, hvilka icke rösta, om icke ändamålet vore lättast vunnit, i fall Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes framställa proposition på den blifvande nya §. momentvis.
Första propositionen blefve då på Utskottets 31 §. med Herr Cederschjölds tillägg, hvilket, efter hvad jag föreställer mig, är aldeles lika, med det Hans Excellens Herr Grefve De la Gardie föreslagit, utom i det afseende, att nuvarande Riddarhusordning säger, att uppropet skall förrättas af RiddarhusFisealen, och den nya deremot, att uppropet skall ske efter anteckningslistän.
För denna lillå skillnad anser jag icke, att vi behöfva vära skiljaktige, utan tror, att vi alla kunna bifalla detta moment.
Sedan blifver andra frågan, om 42 §• i nuvarande Riddarhusordning skall införas såsom ett andra moment i den nya 3i §, och dervid her 4o Den 10 Augusti t. m. jag blott, att få erindra om den redactionens förändring ifrån ordet Bänk till Nummer, i hvilken Herr von Hartmansdorff och Hans Excellence Herr Grefve Mörner instämt.
Om deras mening skulle komma att utgöra pluralitet, hvilka önska bifall till Utskottets förslag; hvartill skall det väl då tjena, att föra Protocoll öfver de frånvarande.
Detta kan endast behöfvas, i fall andra uppropet bibehålies.
För öfrigt får jag hemställa, om icke, i det skick frågan nu är, den af RiddarhusUtskottet föreslagne 3i §. måtte blifva Ja-proposition, och contraproposition komma att lyda på 4r och 42 §§• i nuvarande Riddarhusordning, med uteslutande af den del af 41 §> som börjar med orden:
När Bänkens upprop är slutadt, och slutas med ordet: medhafva er; äfvensom att ordet
Nummer måtte begagnas i stället för Bänk.
Med mitt förslag till tillägg har jag blott åsyftat en större controll på Protocollets riktighet.
Men jag finner vid närmare eftersinnande detsamma ganska öfverflödigt, och återkallar dfct nu med begäran, att Ja-propositionen endast mätte blifva bifall till RiddarhusUtskottets förslag.
Jag vill blott nämna, att Utskottet icke intagit i sitt för - Den ro Augusti f. m. slag, att uppropet skulle förrättas af RiddarhusFiscalen, derföre att man ansett sådant tora intagas i Ordningsstadgan.
Jag vågar föreslå, att Nej-propositionen måtte
Blifva på den nya redactionen, med tillägg af 42 §. i nu gällande Riddarhusordning.
Herr Hjerta, Gustaf: Sedan Herr Cederschjöld återtagit sitt förslag, har jag ej något att tillägga i afseende på den frågan.
Jag önskade blott få nämna, i afseende på hvad Friherre Boije nyss föreslagit, att jag tror den af honom väckta fråga tillhöra OrdningsStadgan, och således icke Behöfva komma i fråga vid närvarande §.
Jag instämmer med Herr Tham uti den af honom föreslagna Nej-proposition, och vill endast hafva äran yttra i afseende på hvad Grefve Spens nämnt om ordet B arks förändring till Nummer, att man nyttjat ordet Bänk derföre, att, vid första uppropet, Bänkens Ledamöter haft rätt att inlemna sina voteringssedlar, ända tilldess nästa Bänk blifvit uppropad.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg, att \i och ^2 §§. i nuvarande
Riddarhusordning borde oförändrade i contrapropositionen intagas.
Nej 4 2 Den 10 Augusti f. m.
Den gamla 41 §. behöfver, för att antagas å nyo, någon jemkning.
Jag får derföre hemställa, om icke den förändrade redactionen kunde bli sålunda:
Vid edla val och voteringar, Bänkmansvalet undantaget, skola tvänne upprop ske, och anmode LandtMarskalken, eller den hans ställe företräder, 6 Ledamöter af Ridder skåpet och Adeln, att jemte sig vid bordet sitta.
Af dessa föra trenne Protocoll öfver dem, som rösta, och trenne öfver dem, hvilka vid första uppropet sig icke infinna o. s. v.
Genom det förslag den siste värde Talaren gjort, uppkommer den besynnerlighet, att dubbel anteckning skulle föras äfven vid Bänkmans val, oaktadt icke mer än ett upprop der äger rum.
Det vore derföre lika så godt, att bibehålla 4i och 42 §§• i den ordning de nu stå.
Hans Excellence Herr Grefve De la Gardie: Efter Herr Cederschjölds sednaste yttrande har jag ingenting att tillägga, utan afstår från att denna gång vidare tala.
Tians Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken hemstälde, om Ridderskapet och Adeln önskade, att contrapropositionen skulle innefatta 41 §• i nuvarande Riddarhusordning, med uteslutande af sednare hälften deraf, samt 42 §• i samma Riddarhusordning, endast med den förändring, Den io Augusti f. m. 43 att i stället för ordet:
Bänk, .ordet:
Nummer kunde begagnas; i hvilket fall contrapropositionen komme att lyda sålunda:
Du votering elier val förrättas skalig anmode LandtMarskalken, eller den hans ställe företräder, sex persotter af Ridderskapet och Adeln, att jemte sig vid bordet sitta, och fyra af dem att anteckning föra så väl öfver dem, hvilka rösta, som öfver dem, hvilka vid första uppropet sig ej infinna.
Upprop förrättas af Riddarhus Biscalen efter anteckningslistan.
De, som till en och samma Bänk höra, träde inom skranket, när deras Bänks nummer uppropas, och hvar och en framlägge vid upprop af dess namn en lyckt sammanrullad sedel pä det pappersark, som hålles af en Ledamot vid bordet.
Did alla val och voteringar, Bänkmansvalet undantaget, skola tvänne upprop ske.
Den, som sig ej infinnér, när andra uppropet för hans Nummer verkställes, håfve sin rättighet den gången förlorat.
Orsaken hvarföre jag i mitt förslag intog, att trenne af Ledamöterne skulle föra Protocoll öfver de röstande, och 3 öfver deni, som icke infunnit sig, var den, att, om Protocollerne skulle blifva olika, de tvänne sammanstämmande kunde äga vitsord emot det tredje, hvilket icke inträffar, om. man har blott två Protocoll, hvilka lätt kunna bli olika. 44 Den io Augusti f. ra.
Om LandtMarskalken sjelf håller pappersarket, på hvilket rösterna aflemnas, derom föreskrift kan intagas i Ordningsstadgan, så är detta förslag lätt verkställbar^ Herr Cederschjöld:
Jag instämmer i den af Friherre Cederström gjorde anmärkning rörande Protocollsföringen vid bordet.
Herr Riben, Carl 1 Vilhelm:
Understödjande Friherre Cederströms förslag, utber jag mig, att emot Herr Grefvens och LandtMarskalkens sist framstälde contraproposition få erindra, att den förutsätter RiddarliusFiscalstjenstens fortfarande.
I Utskottet har man förestält sig, att då det ankommer på Ridderskapet och Adeln att aflöna sina Tjenstemän, utan Statens bidrag, borde icke Ridderskapet och Adeln betaga sig rättigheten, att efter eget godtfinnande bestämma sin tjenslemannapersonal.
Om berörde contraproposition antages, blir detta det endaställe, der RiddarhusFiscalstjensten namnes i RiddarhusOrdningen, och sedermera kunde tjensten aldrig indragas utan Regeringens samtycke.
Jag tillstyrker derföre bifall till Friherre Cederströms förslag.
Ehuru jag varit bland dem, som tillstyrkt afskafifandet af andra uppimpet, tillstår jag, att jag ingalunda nu anser detta så vigtigt, som i början.
I anledning af Friherre Cederströms yttrande, uther jag mig få näm - Den io Augusti f. in. 4.5 na, att ändamålet med de 6 Ledamöterna vid bordet icke blott är, att de skola föra Protocoll, ulan äfven att de skola tjena LandtMarskalken såsom vittnen, att allt ordentligen tillgått, i fall några anmärkningar dervid skulle göras.
Derföre anser jag bland de 6 Ledamöterna t vänne böra hafva deras uppmärksamhet fästad å sjelfva val- och voteringsförrättningen.
Ända sedan år 1809 har LandtMarskalken, eller den, hans ställe företräde, vid inträffade voteringar hållit det pappersark, hvaruppå voteringssedlarna aflemnats.
Om nu deri af mig föreslagna redaction med 6 Protocollsförande antages, så kan ingen annan än LandtMarskalken hålla detta pappersark.
Den siste Talaren har yttrat, alt 2 Ledamöter af de 6, borde ensamt controllera voteringen.
Detta skulle jag tro vara meningen med alla 6 Ledamöternes närvaro vid bordet, hälst, under voteringssedlarnes uppbrytning, ingen af dem är sysselsatt med annat, än att granska dessa sedlar.
Jag utber mig allenast få fästa uppmärksamheten derpå, alt örn den plägsed kommer att bibehållas, att LandtMarskalken skall hålla pappersarket; så bör för den händelse, att han skulle vara borta, och bans ställe företrädas af äldsta Grefven, stå:
LandtMarskalken eller den hans ställe företräder. 46
Den io Augusti f. m.
Jag åter anser ingen fö reskrift i detta fall vara af nöden.
Om LandtMarskalken vore en äldre person, som tillfälligtvis kunde vara generad af att qvarsitta vid voteringarne, medan n till 800 personer rösta, så skulle lian finna sig bunden af en dylik föreskrift.
Om det deremot står:
En Ledamot vid bordetså lär LandtMarskalken icke underlåta, att ändock, på öfligt vis, bålla pappersarket.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framstälde följande voteringsproposition :
Den, som bifaller 31 §. i detafRiddarliusUtskottet uppgjorde sednare förslag till ny Riddarhusordning, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Vinner Nej, kommer 3i §. i nya RiddarlnisOrdningen att erhålla följande lydelse:
Vid alla val och voteringar, Bänkmansvalet allena undantaget, skola tvenne (a:ne) upprop ske efter anteckningslistan; och anmode dervid LandtMarskalken, eller den hans ställe företräder, sex Ledamöter af Ridderskapet och Adeln att jemte sig vid bordet sitta.
Af dessa föra frenne serskildte
Protocoll öfver dem, hvilka rästa, och frenne öfver dem, som vid första uppropet sig icke Den to Augusti f. m. 47 infinna.
De, som till en och samma Bänk höra, träde inom skranket, när deras Bänknummer uppropas, oell hvar och en framlägge, vid upprop af dess namn, sin valeller voteringssedel på det pappersark, som hålles af en Ledamot vid bordet.
Jag hemställer, huruvida man icke borde tillägga, att den, som andra gången icke infinner sig, häfver sin rätt förlorat.
Detta tillägg anser jag icke öfverflödigt; ty man finner ofta, att det händer, att andra Ledamöter, ände uppropade, efteråt inkomma, och vilja lemna sin sedel, ehuru den icke, enligt nu gällande Riddarhusordning, kan emottagas.
Om nu något förbud härutinnan icke skulle äga rum, kunde uraktlåtenheten blifva ännu större.
Jag afstyrker det föreslagna tillägget, såsom i min tanka icke uppfyllande det ändamål, man med detsamma åsyftat.
Hans Excellence Herr Grefven och RandtMarskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg, att det af Hans Excellence Herr Grefve De la Gardie föreslagna tillägg borde uti Nej-propositionen intagas.
Ropades Nej. 43 Den io Augusti f. na.
Hvarefter Hans Excellence förnyade den af honom nyss framstälde voteringsproposition, hvilken af Ridderskapet och Adelil godkändes, samt derefter anslogs.
Sedan 41 > 43> 4^ och 44 §§• i Rid darhusOrdningen blifvit uppläste, börjades voteringen klockan half till 12 förmiddagen; och befunnos, efter voteringens slut, klockan tre qvart till 1 eftermiddagen, sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit, som följer: Ja — 56.
Nej — 137.
I följd hvaraf, och sedan det Öfver voteringen serskildt förde Protocoll blifvit uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att 3i §. i nya RiddarhusOrdningen således komme att erhålla den i Nej-propositionen upptagne lydelse.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken tillkännagaf, att Plenum komme klockan half till 6 i eftermiddag att fortsättas.
Herr D. vonschulzenheim, hvilken, å Kongl. Maj:ts höga vägnar, aflemnade följande Kongl.
Maj:ts den 2 dennes aflåtne Nådiga Skrifvelse, angående Hennes Maj:t Drott - Dea 10 Augusti f. m, ^9 Drottningens Höga Kröning; samt Kongl* Maj:ts Nådiga Proposition af samma dag om pension för Herr JustitiasSLatsMinistern m. m.
Grefve Gyllenborg, i händelse han lemna r Rikets tjenst innan uppnådd 65 års ålder.
Hans E.xcellcnce Hen4 Grejven och La.nd.tMar celleren, alt till Kongl. Maj:t framföra Ridderskapels och Adelns underdåniga vördnad, jemte försäkran att Kongl. Majlis Högstberörde Nådiga Proposition och Skrifvelse skulle med första varda till handläggning företagne.
Sedan Herr HofCancelleren blifvit på Vanligt
Vis utheledsagad, fortsattes pröfningen af RiddarhusUtskottets förevarande Metnorial. §. 3a. Votering sker för öfrigt, med iakttagande af hvad 53 ,5‘.
Riksdagsordningen föreskrifver.
Under påstående votering, böra tryckta voteringssedel• alltid finnas att tillgå pä serskildte ställen i RiddarhusSalen, och får emellan de med Ja och Nej tecknade, någon skilnad i öfrigt icke finnas.
Och blef denna §, uppå derom af Hans Excellence Herr Grefven och LaiidtMarskalken gjord proposition, af Ridderskapet och Adeln bifallen. 37 H. 4 5o Öcn io Augusti f. ni. §. 33.
Alla val skola, efter föniigånget anslag, förrättas med skrifna listor, på sätt RiksdagsOrdningens J1 föreskrifva'.
Vid de tillfällen, dä ett visst ardal Suppleanter tillika skola väljas_> för ätt inträda i män af inträff ad ledighet, skall valet ske pä det sammanlagda antalet af Ordinarier och Suppleanter, hvarvid de flästa rösterna bestämma, hvilka personer blifva Ordinarier, äfvensom den ordning, hvarefter Suppleanterne böra tillkallas.
Mellan s:ne eller fern personer, som fått lika antal röster, skiljes genom lottning, här så behöfves.
Hans Excelience Herr Grefve De la (Hardie:
Jag önskade den ändring i denna att, ehuru valen af ordinarie Ledamöter och Suppleanter ske på Samma gång, desse dock måtte serskildt väljas så, alt om man till-exempel valde 12 Ordinarier och 6 Suppleanter, skulle man på listorna skrifva Ordinarier för sig och Suppleanter för sig, så att icke de Ledamöter, hvilka i röstantalet äro näst efter de tolf, hvilka hafva det största antal roster* må, på sätt nu vanligen sker, blifva Suppleanter, utan de, som till denna senare platsen verkeligen erhålla de fleste rösterna.
Denna hänvisar till 71 §. i Riksdagsordningen; men jag anser, att den äfven borde hänvi - Den io Augusti f. m.
St Sa till 3i §, som föreskrifter, huru vid val af Utskotts Ledamöter skall tillgå.
Den föreskrifver, åtminstone hvad BevillningsUtsköttet beträffar, att Ledamöterne böra, så vidt möjligt är, väljas från Rikets serskildta Provinser.
Om detta vid Utskotlssättliingen förliden höst hade blifvit observeiradt, så hade icke, såsom nu skett, fyra Ledamöter ensamt från Stockholms
Stad kommit att på en gång sitta i BevillningsUtskottet.
Jag anhåller, att 3 i §. äfven må lika som den 71 i denna §. citeras.
Då denna §. ej rörer Electorernas val af UlskottsLedamöter, behöfver icke eller 3i §. åberopas.
Hvad åter angår den af Hans Exeellencé Herr Grefve De la Gardie föreslagne ändring, så får jag fästa Uppmärksamheteri derpå, att om denna ändring godkännes, blifva Valen mycket besvärligare än förut.
Ridderskäpet och Adeln har fordom så brukat, men olägenheterna gjorde, att man gick derifrån och stadgade, att de, sorn hade de flesta rösterne näst efter de Ordinarie, skulle blifva Suppleanter.
Jag anhåller om bifall å Utskottets förslag.
Det är ovisst, 'orri denna §. äfven inbegriper Fullmägtige och deras Suppleanter i RiksgäldsContoiret Och Banken, Valet af ordinarie Ledamö 37 H. 4* 52 Den 10 Augusti f. m. ter till dessa befattningar, äfvensom valet af Suppleanter dertill, hafva, och som jag tror med mycket skäl, alltid skett på olika dagar.
§:n torde derföre böra slutas med orden: yi:sta föreskrifver.
Det öfriga kan mycket väl uteslutas, och valen hädanefter såsom hittils äga rum till följd af LandtMarskalkens framställning.
Herr von
Ceder ström har velat bevisa olämpligheten af alt åberopa 3r §.
Jag tror deremot att min anmärkning väl kunde behofvas, emedan man ej nog ofta kan påminna sig otn hvad lagen bjuder, så mycket mera, då man erfarit, att vid valen man ej iakttagit §:s ordalydelse.
Jag anhåller således om proposition på hvad jag anfört, i afseende å 3i §, såsom en väckelse för de väljande, synnerligen som de vid Utskottsvalen förliden höst glömde, hvad Grundlagen föreskrifver.
RiksdagsOrdningens föreskrift, att, så mycket möjligt är, personer från alla Rikets Provinser skola i BevillningsUtskottet inväljas, har afseende på alla fyra Stånden tillsamman.
För öfrigt hör den frågan aldeles icke till förevarande ämne.
Herr Crusenstolpe förenade sig med Herr von Hartmansdorff.
Herr von Qvantens tillägg är alldeles icke på sitt ställe.
Den io Augusti f. in. 53 Utskottet har endast åberopat 71 §. för att slippa upprepa densamma, och emedan Utskottet gjort det lill en princip, att så litet som möjligt afskrifva Grundlagarne.
Denna §. handlar dessutom icke om, hvilka personer höra väljas, utan huru val skall ske.
Hvad åter beträffar, att RiddarhusOrdningen i detta afseende skulle blifva en väckelse, i händelse de väljande slumrade, så får jag för min del förklara, att om icke Grundlagarne äro en tillräcklig väckelse för Eleclorerne, lärer icke eller PqddarhusOrdningen blifva det.
Utskottets förslag har endast afseende på val af Suppleanter i Nämnder.
Val af Fullmägtige samt Revisorer och deras Suppleanter kunna ej på detta sätt verkställas; huru med dessa val skall tillgå, är i en efterföljande §, bestämdt.
Jag medger gerna, att Utskottets mening är mindre klart uttryckt, och skulle önska en bättre redaclion; men för min del tror jag, att §:n i alla händelser bör qvarstå, enär föreskrift annars saknas, huru Suppleanter skola väljas; och följden kunde blifva, att man den ena gången valde dem på ett, den andra gången på ett annat, sätt.
För min del tror jag, att 0111 Electorerne icke läsa Riksdagsordningen, lära de icke eller läsa RiddarhusOrdningen.
Dessutom erhålles ingen vägledning genom åberopandet af 3i §, emedan 54 Den io Augusti f. m. den aldeles icke hörer hit.
I afseende på Herr von Hartmansdorffs anmärkning, får jag upplysa, att 35 §. i Utskottets förslag bestämmer valen af Fullmägtige uti Banken och RiksgäldsContoiret; och jag kan åtminstone icke förmoda någon förblandning af dessa val.
Jag tror således icke, att §. behofver någon ändring, och anser det ej gå an att borttaga någon del deraf, hvarföre? jag också önskar bifall till hela §.
Jag erkänner, att min anmärkning hade bort framställas viel den nu mera redan afgjorde j g §. i nya RiddarhusOrdningen; men jag kan derföre aldeles icke medgifva Friherre Cederströms sätt att tolka Grundlagen , alt nemligen Ledamöterne afBevillningsUtskottet skola inom alla 4 Stånden tillsammans så utväljas, att Ledamöter från Rikets alla Provinser dit inkomma.
Detta är ju rakt af omöjligt, då alla fyra Stånden välja hvar för sig, ulan att känna hvarandras val.
Grundlagen tillstädjer aldeles icke, att fyra Stockholmsboar från ett Stånd der få inväljas; ty om så vore, skulle alla de andra Stånden kunna göra på samma sätt, och ensidighet skulle deraf blifva en följd.
Stockholmsboar, utan fastigheter, hafva vanligtvis alltid olika åsigler, i afseende å Rikets ekonomiska ställning, mot jordbrukaren, Jag finnér således, att min anmärkning rätteligen bort höra till 19 §, men kan derfö.re aldeles, Den 10 Augusti f. m. 55 icke gilla Friherre Cederströms framställning; utan anser jag, att
Electorerna böra en annan gång bättre underrätta sig om Grundlagens bokstaf, för att kunna densamma nogare iakttaga.
Jag får vördsammast föreslå, att hänvisning gifves till 35 §, så att näst efter orden: ”Vid de tillfällen, då ett visst antal Suppleanter skola ”väljas, för att inträda i mån af inträffad ”ledighet, skall valet,” må tilläggas: med undantag af de fall, hvarom 35 $. stadgar.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition lill bifall å den af RiddarhusUtskottet föreslagne nja redaction af ifrågavarande §.
Ja ogh Nej, Hvarefter Hans Excellence hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade antaga 33 §. med den af Herr von Hartmansdorff föreslagne förändring, att i stället för orden:
"skall valet ske på det sammanlag- ' da antaletf* borde införas följande: ”skall valet, med undantag af de fall, hvarom 35 ,§\ stadgar, ske på det sammanlagda {intalet.
Ropades Ja. §• 34.
Sedan voterings- eller val-uppropet är slutadtj öppnas sedlarne af Ordföranden, 56 Deri io Augusti f. in. samt granskas af honom, och af dem x sorn vid hordet sitta, ibland hvilka fyra fora hvardera serskildt Protocoll y sorn ejler fulU ändad votering elier val collationer as.
Derefter upprättas ett omröstnings- eller valr protocoll, hvilket underskrifves af alla demx som vid bordet silla., och genast uppläses.
Jag liar ej annan anmärkning vid denna §, än att jag tror ordalagen böra rättas i enlighet med det beslut Ridderskapet och Adeln nyss fattat angående tvenne upprop.
Äfvensom jag hemställer, om icke alla de sex Ledamöter, hvilka sitta vid bordet, böra föra Protocoll, enär sådant nu mera finnes stadgadt böra ske vid uppropen.
Jag är förekommen af Herr Printzensköld, och förenar mig således med honom.
I den sista meningen efter orden: hvilket underskrifves afj borde följa: Herr LandtMarsl:alben och de sex x som anteckningar fört; ty det är ovisst, huru många utom dessa kunna sitta vid bordet.
Vid Herr Printzem skölds sednare anmärkning får jag göra den erindran, att om blott fyra föra Protocollet, de andre två ändock äro sysselsatte att biträda LancltMarskalken med listornas
Den io Augusti f. rn. 57 granskning, hvilket i synnerhet torde be» höfvas, då listorna äi o långa.
Herr Printzensköld» första anmärkning synes mig vara af den vigt, att den förtjena»’1 att tagas i betraktande, och får jag derföre vördsammeligen anhålla, att vi derå kunde få proposition.
Hans Excel lenea Herr Grefven och Band t Marskalken hemställde, om Ridder» skapet och Adeln behagade godkänna 34 §* med den af Herr Printzensköld dervid fö» reslagne förändring, att i stället för orden; ■'Sedan voterings» eller val-uppropet är slu* ”tadtborde införas följande:
Sedan vo» terings- eller val-uppropen äro slutade.
Bifölls. §. 35.
Med val af Fullmägtige uti Rikets Ständers Bank och RiksgäldsContoir, samt förordnande af Revisorer till de i Riksdagsordningen anbefaldte gransknings för rättningar, förf ares pä sätt SS' 66, 6j, 68, 6g och jo af Riksdagsordningen föreskrifva.
Fullmägtige och Revisorer taga sina säten efter de Ätters ordning pä Riddarhuset, hvilka de tillhöra.
Denna §. blef, uppå derom af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjord proposition, af Ridderskapet och Adeln bifallen. sa Den 10 Augusti f. m. §. 36.
Riddar hiisUtskottet består af tolf Leda-, möter.
Inför detta Utskott skola Ledamöter af Ridder skåpet och Adeln, hvilka efter de tv ewie första anteckningarne vid Riksdagen sig infinna, styrka deras behörighet till säte och stämma, och utbekomma polletter.
Detta Utskott tillkommer att öfverse Riddarhus- samt Adliga JungfruStifts Arendernes förvaltning sedan förra Riksdagen, revidera Riddar har Cassan och Adliga CadettSkolef onden, såsom ock alla öfriga under Directionens styrelse ställde Cassör, Donationer och Legater; börandes öfver allt detta, samt öfver Riddarhus
Directionens af gifvande RiksdagsBerättelse , Utskottet till Ridderskapet och Adeln aflemna yttrande, med förslag till de förändringar, hvilka Utskottet i något hänseende kan finna nödiga, så tidigt, att Ridderskapet och Adeln må kunna inom tre månader frän den dag, då Riksdag, enligt <zj §.
Riks-. dagsOrdningen tager sin början, pröfva, huruvida Directionen må hafva dess åligganden rätteligen fullgjort, I öfrigt äger Utskottet att ställa sig till efterrättelse hvad denna Riddarhusordning stadgar, äfvensom de i Grundlagarne för Rikets Ständers Utskott gifne föreskrifter, hvilka kunna pä RiddarhusUtskottet lämpas.
Vid denna §. får jag förnya den anmärkning jag i ett före^ Den 10 Augusti f, m, gående Plenum gjort, i afseende på pollett-, ■utdelningen åt nya Ledamöter efter andra anteckningens slut.
För desse Ledamöters skull önskar jag, att §:n måtte innehålla det stadgande, att RiddarhusUtskollet förordnas genast efter Electorsvalet.
Detta stad-* gande finnes i i3 §. af nu gällande Riddarhusordning, och för dess införande här behöfver endast redactionen ändras till följande lydelse:
RiddarhusUtskotlet, somför-, ordnas genast efter det Electorerne valde blifvit j består af tolf Ledamöter &c, Hans Excellence Herr Grefven och Landt