Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
— Om denna sistnämnde hedcrwärda ClaH af Rikets iobyagare ställe lika som i de Länder, hwarifrän Utländske Ullen erhällcS, i nägon mohn öka dctz Färafrvck, samt deltaga uti tillförstcn ivid ofwannämnde Ull - Mag-ziner, sä tror jag att snarligen 202,020 R:d., som nu ärligen för U ländst
Ull gä utur Riket, stola komma Svenske Jordbrukaren till godo.
Mrn torde derwid anmärka, att Swensta All-nogenS Fär - afwel icke stall gifwa nog fin och tjenlig
Ull för Kläd S, Fabrikerna; men härä swaraS, att för närwarande införstrifweS icke sä mycket fin som icke längk mera grof Ull, hwarfbre det jemwäl wore desto bättre och lykligare, om genom tillförsel frän Swensta Allmogens Ull , tillgängar, infbrstrifningen af gröfre
Ull jemwäl efter handen kunde förekomma-, och fluteligen alldeles upphöra.
För att inleda Swensta Allmogen pä denna huShällningS-bana, fordras likwäl icke allenast nägon syn? 4180 Den 12 Oktober. synbar wrnstgifwande uppmuntran, utan ock utur wä, gen rödjandet af nedan anförde derwid i wägen liggande hinder.
Lämpelige premier äro, säsom ofwanberörbt blifwit, efter min öfwertygelse, nbdwändige och upp, muntrande, och jag tror mig altsä böra i ödmjukhet sörefiä äter - upplifwandet af de, enligit hwad förde, rördt är, senast bestädde men är 1794 tills widare in, dragne 12 procent Ull-premier: den finare Ullen kunde till äfwenkyrS förtjena nägot högre premier, men dä bäde den fina och gröfwa äro angelägne, och hwad deraf brister, mäste Utrikes ifrän köpas, sä anser jag desto mera billigt, att merberdrde premie-procent för bäda sortcrne mä blifwa enahanda och endast beroende pä UllenS wärde, efter desi finhet och renhet, som ett annat förhöllande härmed möjeligcn skulle af Allmogen, hwarifrän i synnerhet ben gröfre
Ullen är till förwänlandes, warda anscdt säsom förfördelande eller en man, namohn.
Men dä det är föga lönande för en mindre Landtbrukare, att ofta pä längre wäg utföra ett 0- dctydeligt Ullpartie till nägot Ull-Magazin, sä är icke undranSwärdt, att han lcmnar en dylik spekulation, samt rättar fin Fär - afwel efter egne Ullbehofwct.
— Denna betänklighet detta hinder torde dock kunna utur wägen rödjas, antingen derigenom, att flere Sock, ne - eller Bye, Män uppdraga ät nägon af Grannar» ne, att emottaga deras samfällte till salu-warande Ullfbrräd, dem till Ull - Magazinet införa, wärdera läka och försälja, samt premiernc derä uppbära.
— Eller ock derigenom att nägon Sockne - eller Byeman, eller ock nägon annan person, hwilken som hälst derwid uträkning finner, mä blifwa tillätet göra Ull-upphandling, Den 12 October. 4121 ling pä Landet, samt efter crhällit benus af Preste» i Socknen, att Ullen w.rkcligen blifwit uti Socknen upköpt, dermed wända sig till närmaste Ull-Magajin, och efter fbregängen behörig wärdering premierne derföre erhälia.
— Jag befarar likwäl, at nyb anförde första förslag kan föranleda till hwarjehanda skiljaktigheter emellan Ull-ägarne, i anseende till ullens o« lika godhet, och deraf följande olika priser: och anser deremot det sednare medföra mera redighet och förtlättare att weikställa emedan
Ull -ägare derwid äger tillfälle, att, utan nngäng, eller tids utdrägt pä stället fä sin betalning, och
Ull - köparen, dä han har ett päräknadt premium, derigenom icke allenast finner ärsättning för fin möda och rese - kostnader, utan ock bör kunna päräkna en skälig förtjenst, hwars mer eller mindre betydenhet blifwcr beroende pä den uphandlade ullens myckenhet, och hwaraf synes följa, att ull-hanblaren, angelägen om en större uphandling, mäste i anseende till priset, gä säljaren i det mdjeligaste till mdtcS.
Men här möter äter ett nytt hinder, det nemligen, att en sä beskaffad
Ull - uphandling pä landet, är stridande emot lagens förbud emot landthandel lili 6 Cap. i Z Handels - Balken.
— Säledes mäste detta förbud, hwad Ullhandel pä landsbyggden angär, pä enahanda sätt, som för detta med SpannemälsHandelcn tillgätt, uphäfwas.
— Och derwid finner jag för min del icke nägon bctänkclighet, emedan, genom en sädan fri Ull-Handel, ingen blifwcr lidande, utan twärtom Landrmanncn i ena sidan winner en lätt afsättning pä denna Landtmanna-wahra, samt sämcdelst fbranlätes till betz förökande:
Och ä den andra en betydclig Nationel winst erhällcS, genom en tillförmodande minskning, uti införiktisningen, af Utländsk Ull 4122 Den 12 October och deraf följande minskning, af de stora summor, som enligt hwad osman anfdrt är, för denna wahra hit» tils gött utur Riket.
ÄnNu en betänklighet finner jag hä^wid kunna framställa-: nemligen, att tillgäng för de styrkte premicrnc saknas; men denna betänklighet tror jag böra utur wägen rödjas, genom förhöjning af Lull - afgif, ten pä. inkommande Utländsk Ull, och d nna förhöj» ningS anwändande till premicrnes b.st idande, hwilken utwäg jag följakteligeN wägar i ödmjukhet för.fiä.
MZ hända, att härigenom befaras den tillwerkade Fab-ikswahrans stegring: men om äfwen fä wore, mäste en siik stegring icke blifwa känbar och alldraminst klan, derwärd, dä ofwannämude wigtiga ändamäl sökeS och med tiden winna- bör — att tillräcklig
Ull för Rikets behof blifwer att tillgä f>än inhemske Schefferier.
För öfrigit och om Riksens Högloft.
Ständer skulle likmätigt hwad jag nu ödmjukast föreslagit och tillstyrkt, för godt och gagneligt finna: iro Att Swcn, ska Jordbrukare i allmänhet mäge ännu en gäng, ge, nom 12 Procent Ullpremier warda uppmuntrade till utwidgandc af Schefferie - handte! ingen, och deraf föl» jsnde inhemska Ullfbrrädrrncs förökande. 2:0
Att till» gäng för fiike premier mä hämtas genom förhögd Tull »afgift uppä Utrike- ifrän kommande
Ull: Och z:o att LagenS förbud uti 6 §ap. 1 Z Hand.
B lk. emot Landthandel, mä i alla fall warda upphäfwkt, k afseende pä upphandling af Inrikes fallen Ull, samt en fri handel dermed tilläten, sä Sterstär, att jag flu» teligen jemwäl ödmjukast fär hemställa, om icke Rik» sens Högloft.
StänderS sä beskaffade Bcflut mä hos Konungcn warda underdänigst anmält med lika under» dänig anhällan, att i händelse af näbigt bifall dertill, Ko» Den 12 October. 4125 Konungen i Räder behagade, genom till - utfärdande nödiga päbud och författningar, läka befordra sagde beslut till wederbörlig werkställighet.
Ändteligen torde mig ocksä höggunstigast tilläta- i all ödmjukhet förests, att detta mitt andragande mätte fä blifwa remitteradt, i anseende till yufwudfrägan, till Högloft.
Allmänna DeswärZ - och Econo, mic - Uistottct, samt derefter och i afseende pä trögan om ofwannämnde
Lag - förändring till Högloft.
Lag» Utskottet.
Remitterade- till Allmänna Beswär- - och Cconomie.
Utskottet, och derefter i afseende pä en föreflagen Lagfbrändring till Lag-Utskottet.
Herr Iliam, ?ekir, uppläste följande: Ödmjukt
För akt kunna indraga alla smä - och Landt, tullarne i Riket utan att belasta Rikets undersökare med nägvn apart genant, har jag den äran att uppgifwa efterföljande projeck.
Det är allom wetterligt, att fkjuiSlegan är en ganska rundelig betalning för Landtman; besynnerligen uu dä Wär Nödige Konung sä nädigt befallt ett tvär, samt kjörande, och tillika ihugkommit
Bonden som skall gä efter stil häst.
— Med alla de omständigheter som i ben första förordningen äfwen äro befallie.
Emot denna Nädiga ät nka är äfrmn rättnist att den skjutsande till Allmänheten nägot fölskjuier och bewiljar af den lyckliga winning som honom sä ojbrivön, tadt Den 12 Vctober. tadt af Wär Nödige Konung blek förlänt.
Jag räknar nu, att i wärk äterstäcndc Rike ifrön Torneä til!
Dstad hafira wi 700 Gästgifware - gärdar: om jag räknar att pä hwarje Gästgifwaregärd utgär om dagm 4 hästar hwilka skjutsa 1^ mil hwardera, sä räknar jag att det skjutsas om dagen öfwer hela Riket 4200 mil.
— Om jag nu räknar att för hwarje skjutsande i Bewillning aflemnas hoS Gästgifware» en half stilling
Banco för fjcrdingswägen eller 2 still, pä milen sä gör detta en Bewillning utaf skjutslega» öfwer hela Riket för hwarje dag 8400 §.
Banco eller 177 R:d.
Detta beräknadt för zoo dagar endast gör det en Summa af 52.500 R:b. Banco eller z Tunnor Guld och 14,000 R:d.
Nu göra intet smä - Tullarne knapt 2 Tunnor Guld i Banco mep betjeningen inberäknad — wi hafwa säledcs
I Tunna Guld och 14,000 R:d. nu öfwer, hwilka kunsta afgä pä Hemmantals Bränwins - afgifken ^:dels R:dr Banco pä hwarje Hemmans genant.
Uppbörden blir gansta lätt — dä Gästglfwa» ren fär för Uppbörden 6 procent, men med wederbbrligt straff om han nägot försnillar eller lätcr skjutsbonden resa borrt innan han skjutspenningar betalt till Kronan, nemligen 2 h. pä milen i Bewillning.
Hwad för en förmohn bet wore att bli'wa af med smä-Tullarne — och fbrmonligt akt fä en hjelp till Bränwins - Bewillningcn, det behöfwcr jag icke widlbftigare förklara.
Dkam begärde att delta hans anförande mätte till Allmänna Beswärs - och EconomieUtskottet remitteras.
Be - Den 12 Octobet.- 4125 Begärdes pä Bordet.
Herr ksl 0 r a t H,- Larl ^xsl:
Sedan mos tion rörande Landt - Tullarncs afskaffrnde blifwit tv'>ckt, förenar jag mig sä mycket häldre deruti, som jag alltid ansett dem för en landspläga och att underhälla lättingar, hwilkas löner äro sä otillräcklige, att om de skola leftva mäste de bedraga Allmogen, med ett ord sagt, lefwa af ros.
Hivad jag tror mig med säkerhet weta, är att Kronans ärliga inkomst af LandtLullarne alldrig bfwerstigit 96,000 R:d. men dest betjening i ett sä folkfattigt land som detta, borttager en mängd menniskor frän Jordbruket, och förwandkar dem ifrän nyttlqe och för Staten gagnelig?, medlemmar till roflpstne lättingar som skada landet, och hwilken är det rväl som ej gerna wille, äfwen genom bewillning, ersätta Kronan nämnde summa, hwaraf jag tror rätta fördelningen blifwer, att Städerna böra betala twädelarne emot landet.
Dctza anmärkningar önskade jag mätte till Utskottet ätsölja Herr ^tisms Memorial.
En och annan yttrade stg anse bäst om denna fräga till tidens winnande kunde genast remitteras.
Herr 8tä1 kammar, Otto kstsnstric, förklarade att om ingen annan önskade detta mälS hwilande pä bordet, sä afstode han ifrätt sitt yrkande derom.
Derefter blef Herr Ikams anförande genom proposition remittcradt till allmänna Beswä^s- och Eeonomie - Utssottct, jemte Herr kioralk» yttrande.
N:s 192. 4126 Den 12 October.
Föredrogs följande ifrän ConstitutionS - Utskottet ankomne Memorial: Wördsamt Memorial!
Lill Riksens Högloft.
Ständer- pröfning fär ConstitutionS - Utskottet härmed »vördsammeligen dfwerlcmna Fdrflag till 1:0 Wal-Act, i kraft af hwilken RiksénStänder till Kongl. Swensk Kronprins vtkärat den Högborne Fursten, Prins Luiris^iE af Schleswig Hollstein Sonderburg Augustenburg. 2:0 Högbemälte Herres Kronprins LnkrisriäN försäkran, att afgifwa i egenskap af Swensk Thronföljare, och g:o Försäkran att gifwaS af Swea RikeS tillkommande Konungar.
Stockholm den 12 October 1809.
D. ^lanrierksilu.
Larl von Kolenllein.
Daniel Aberstein.
Gullers I:5on l^^cksrr. O.
Valerius. Swea Rikes Ständers förening om Hans Durchlauchtighets prins Lums-riE H.v6vs^8 af Schleswig Hollstein Sonderburg Augustenburg förklarande för Hanö Rongl.
Maj:tS wär nu Regerande LonungS Xlll.s Efterträdare pä den Longi. Swensta Thronen, upprättad och faststäld den Wi Den 12 October. 4127 Wi Eflerskrifne Swea Rikes Ständer, Gref, war, Frihcrrar, Biskoppar, Ridderskap och Adel, Presterskap, Borgerskap, och Menige Allmoge, som nu här i Stockholm till allmän Riksdag församlade äro, Göre wetterligt: att alldenstund den högste Guden ej behagat H ins Kongl. MajrtS Wär nu regerande Konungs Konung Xlll.s och Dest högt älskeliga Gemäls Hennes Kongl. M j:t
Drottning ägtenskap med nägon nu lefwande bröstarfwinge wälsigna och WZ ansett Wär pligt likmätigt, att förekomma och afböja den wäda för Rikets sjelfständighet och lugn, samt betz inbyggares i Grundlagarna fbrwarade fri - och rättigheter, hwilken genom en Thronledighct och derpä följande Wal till Konung uppkomma kunde, likasom det ock öfwerensstämmer med Wär i RcgcringS - formen af den 6 Junii 1809 och dest 94 Z Oh tillhöriga rätt, att i sädant fall Oh en Konung gifwa; alltsä, och l betragtande sa wäl deraf, som ock att den Högborne Furste och Herre Prins LnnlsH/eN af Schles wig Hollstein Sonderburg Augustenburg bekänner stg till den rena Evangeliska Läran, samt är begäfwad med de egenskaper och dygder, hwilka gifwa Oh ett wäl grundadt hopp, att under Högbemälte Herres
Regering röna den ordning i Styrelsen och komma i ätnjutande af den wälgäng, som äro frugtcr af en laglig kraftfull och wälgörande Regering; hafwe Swea Rikes Ständer, dertill af Wär nu Regerande Allcrnädigste Konung uppmanade, för Oh och Wäre efterkommande af fri wilja och genom laglig! och enhälligt wal härmed utkvrat den Högborne Furste Prins af Schleswig Hollstein Sonder, burg Augustenburg till Swea Rikes Kron-PriliS, att ester Wär nu Regerande Allcrnädigste Konung, enär Hans Kongl. Maj:t med ddden afgär (hwarmed den högste 4128 Den 12 October. högste Guden Nådeligen länge fördrbjc) Regeringen öf-wer Swea Rike samt detsamma under lydande Länder tillträda, till Sweriges Konung krönas och hyllas samt Riket styra efter Regerings - formens af d. ö Junii i8oy bokstafwcliga föreskrift, samt Rikets öfriga gällande sä wäl Grundlagar som Allmänna Lag och Laga stadgar; allt sädant likmätigt den försäkran HanS Kongl.
Höghet sä wäl nu förut, som ock sedermera tvid Dest uppstigande pä den Kongl- Swensta Thronen gifwande warder. wJl tillägge äfwen Hans Kongl. Höghets ägta manliga Bristarfwingar rättighet att efter Hans Kongl. Höghet intaga den Kongl. Swensta Thronen i den ordning och pä det sätt den af Ost under den « - - - iZoy bfwerenskomna och faststälda
Suc cessions - ordning bokstafweligen innehäller och stadgar.
Som WI Swea Rikes Ständer allt detta beflutit; alltsä hafwa WI denna Wal - Act med Wära namns egenhändig» understrifwande och med Wära Insegels undersättande bekräftat, som skedde i Stockholm den - - October Är efter Christi börd Ett Tusend Åttahundrade och pä det Nionde. -HanS Longi. HöghetS prins Lnnisrraf Schleswig Hollstein Gon. derburg Augustenburg försäkran till Swea Rikes Ständer; sedan Hans Rongl.
Höghet genom Deras wal och förening blifwit förklarad för Swea Rikes Rron-prinS: WI, LttkIZHXN 406081 med GudS Näbe, SwcrigeS Gbthes och Wendes utkorade Kron - Prins, Hertig till Schleswig Hollstein Sonderburg Augustenburg, Söre wettrrligt:
Att alldenstund Swea - Den l2 October. 4129 Swea-Rikes Ständer, genom ett fritt wal, samt beröfwer upprättad och Oss kungjord Wal - Act af ben 28 Augusti 1809, ulkorat och förklarat Oss för SweaRikcs Kron-Prins, att efter Hans Kongl. Maj:t den Stormägtigste Konungs och Herres den XlII:s nu jämwäl Wär allernädigste KonungS och Herres dödcliga afgäng (hwarmed den högste Guden Nädeligen länge fördrbje) Swea Rikes Regering tillträda, till SwerigeS Konung krönas och hyllas, samt Riket styra efter den af Riksens Ständer den 6 Junii 1809 faststälde fallit af Konung och Riksens Ständer antagne Regerings - formens bokstafweliga föreskrift, samt Rikets öfriga gällande sä wäl Grundlagar som allmänna Lag och Laga stadgar, jcmwäl ock tillagt Wära ägta manliga Brbstarfwingar om WJ med sädana wälsignade warda, rättighet att efter Oss intaga den Kongl. Swensta Thrvnen i den ordning och pä det sätt den af Riksens Ständer under den - - - - 1809 Lfwerenskomne samt upprättade Successions - ordning bllkstafweligen innchäller och stadgar, asttsä emottaga WJ med upprigtig erkänsla denna Oss betedda ära, och försäkra akt Wärl fasta uppsät och oryggelig» beslut äro och alltid wara stola, att efter Wär yttersta förmäga emot ett fritt folks sä oinskränkta förtroende swara pä det sätt detsamma äger rätt att af Oss fordra och wänta, och hafwe WI af fri wilja samt efter mogen bswerläggning härmed wela t försäkra Riksens Ständer om noga iagttaganbe af följande wilkor. 1:0
Utlofwe och fbrsäkre WJ att kjelfwe fbrblif. wa wid den rena Evangeliska Lära samt att i densamma och inom'Swea-Rike uppföda Wära Bröstarfwingar, om med sädana wälstgnade warda. 4'30 Den 12 Octsber. 2:0 Hans Kongl.
Majrt Sveriges nn Regerande saint ä-wen Wär alle'nädigste Konung X!Il:de skola NJI med all kärlek och wördnad ära och lyda, och säsom Han- Kongl. Maj:tS förste Undcrsäte honom med Tro och huldhet förbundne wara. Z-o IV) skola sck, tvid wal af en Gemäl, ställa Otz till efterlefnad 44 § af Swca-RikeS under den 6 Junit 18O9 faststälde Regering-, form: Utan Ha-s Kongl. Maj:ts wctskap och tillstånd skole W) icke, för längre eller kortare tid, Ost utur Riket bcgiswa. 4:0 Slutcligen utlofwe och försäkre WI, att, enär WI, efter Swea Rikes och Wär nu Regerande Allernädigste Konungs och Herres dboeliga fränfälle (hwarnied den Högste Guden näbclrgcn länge fbrdrdje) i kraft af Riksens Ständers under den 28 Aug. 1809 vpprättade och faststälde Wal - Act uppstige pä den Kongl. Swcnska Thronen, skole WI styra och regera Swea Rike efter den af Riksens Ständer den 6 Junii 1809 faststälde och af Konung och Ständer till efterlefnad antagna Regerings- formens bokstafweliga föreskrift, samt Rikets öfrige gällande sä wäl Grundlagar som allmänna Lag och Laga stadgar, hwaröfwer WI, tvid Wärk anträde till Regeringen Wäre tillkommande Undcrsätarr ytterligare gifwa skole Wär Kongl. Försäkran, sä lydande, som den för Swea RikeKonung af Riksens Ständer tvid Riksdagen Är 1809 rfwerenskommen och förrskrifwetr är. vekla Den is October. 4'3t
Detta allt wcle och skole WJ oryggeligen hälla och uvp'ylla, sä kärt dct Oh wara mä att Swea Rikes Ständer och Inbyggare skola wara pligtige atk deras till afgifwande
Tro och huldhets
Ed emot Ost efterkomma och fullgöra Till yttermera wiho fbrbinde Wi Oh härmed och bckräftc med Wärl namnS egcnhändiga undcrstrifwandc och med liflig
Ed, atti Wl allt detta obrottsligen skola fullgöra.
Sä sant mig Gud hjelpe lill Lif och Själ.
Försäkran att esifwaS af Swea RikeS tillkommande Konungar. WJ kl. K. med GudS Näde, Sweriges, Göther och Wendes Konung rc. rc. rc. Arfwinge till Norrige, Hertig lill Schclswig Hollstein rc. rc.
Göre »veterlig!: att som den högste Guden behagat hädankalla den fordom Stormägligste Högborne Furste och Herre kl. kl. Sweriges, GötheS och Wendes Konung rc. rc. rc. och WJ, enligt och i kraft af den af Swea Rikes Ständer under den , - - - 1809 upprät tade och faststälde Successions - Ordning efter Högbc, mälte Herre uppstigit pä den Kongl. Swcnska Thronet»; alltsä fbrsäkre WJ härmed, högtidligen och pä dct kraftigaste att WJ wcle och skole styra Riket efter den af Riksens Ständer ben 6 Junii 1809 faststäldc och af Konung och Riksens Ständer lill efterlefnad antagna Regerings - forms bokstasweliga föreskrift, samt Rikets öfriga gällande Grundlagar, allmänna Lag och Laga stadgar.
WJ skole ock i bfwerensstämmelse med nyhnämnde Regcrings, form och Lagar, säsom en rätträdig Konung och en huli» Fader för Swensta Folket, genom en laglig, rättwis och mild 4132 Den 12 October. mild Regering, och sä att WI densamma för Gud ben alldrahbgste med rent samwcte mä kunna försmåra, söka att este/ Wär yttersta fdrmäga befrämja Rikets och hwarje Inbyggares fau,.styldjgä gagn och bästa.
Htvilket allt, säsom WI det af fri wilja och efter moget öfwerwägande b»flu.'il, WI alltsä bekräfte med Märt' namns egenhändig understIfwande, och med liflig
Ed, att WI Mdant efterlefwa och fullgöra skole:
Sä sant mig Gud hjelpe till Lif och Själ, Dessa handlingar sades pä bordet, Derefter äterfom Riddcrskapct och Adelns
Des putatkon under anförande af Grefwe cie Is Oae iie, som gjorde redo för sin beskickning, förmälandet der» jämte, att Preste - Ständes redan förchait det ena af de mäl hivaröfwer Deputatjonen medfört Riddeistapcts och Adelns besiuk, neml. om Bonde - Ständets omöst» ningsrätt inom Danquen, sanit att Ständct denna fräga i likhet med Ridderstapet och Ädeln bifallit, Herr L a n d t.
M a r s k a l k e n tillkäns »agaf att Herr kecklin, Jokan ^6»Ip>k, anmält sig ,att fä göra nägra anmärkningar wid Bewillningslltstottcts Project till fördelnings - grunderna, Herr k saklin uppläste derpä följande; Högwälborne Herr Grefwe och Landt - Marskalk, Högloft.
Ridderskap och Adel! Det wore att handla orättwist, ja det wore WM? billigt, ats i det strängaste gransta ett sädank
Den 12 October. 4^33 arbete som Bewillnings - förstagct, det hwarken är eler blir mia afsigt; mä hända blir dek likwäl icke anmärkning» - fritt, eller utan anmärkningar mer eller mindre grundade, sädant är alltid oskilj-gtigt wid alla menskliga företag, ju mera ämnet är af wigt, ju mera wäcker det uppmärksamheten; och säd?.nt är helt naturligt, jag inser och känner hela widdén och swärighcten att
Utfinna medel för sättet akt träff- det rätta för en säker och jämn beskattning, att BewillningsUtfkottct med otroligt arbete sä nära som mbjcligt träffat det sanna, det rätta lill en witz grad af fullkomlighet, är efter min öfwcrlygelse ostridigt och hwilket tillwinncr utan twifwcl saintelige betz Ledamöter, mycken och wälfvrtjcnt aglning.
Wo^e icke behofwet, wore icke Rikets belägenhet, och om jag sä fär säga enorma iräkadc ffnld m. m. sä ropande ester medel till högsta belopp, -till en Dcwillning ulöfwer allt hwad man i detta Rike stg nägonfin kunnat tänka, skulle jag, under fullkomligt erkännande af Utskottets uppgifne förslag att beskatta werkelig förmögenhet säsom det rätta, likwäl tweka att lämna bifall till ben Tabell, som upptager beskattning af inkomster, jag skulle genast derwid anmärka, att de mindre summor j densamma äro för högt ansedde och belastade.
Men dä jag jhogkommer och upprepar S nyo att Fäderneslandet är j fara, styckadt och förstördt, lärer jag ej hehbfwa tro att nägon Medborgare saknar nit, att i allt mediverka till Statens upprätthällande, och will säledes med sädan ljuf tillfredsstäl, lekse leita allt hwad jag derom hade att inwända, pä dctze gode skär och grunder sörfalla.
Detta hindrar likwäl intet, att till styrka för den gode saken, Sta, tens upprätthällande, till Rikets skulders tidigare af, bördande, yttra min ödmjuka tanka och förmodan att 4i34 Den 12 October. en annan progression för de högre inkomster nnritbäde billig, lämpelig och möjelig.
Jag will till exempel i korthet nämna, att dä man omöjcligen kan anse en man af 2ooO R:d. inkomst för rik, mäste man helt säkert anse den som har io,ooo R:d. till 2O,Ovo R:d. inkomst äga denna egenskap, och dä ingen lärer kunna bestrida, att den som hgr 2000 R:d. inkomst har mera känning af ys R:d. utgift än den som med 2O,OOO R:d. inkomst betalar 2S0O R:d. skulle dek synas att en tillökning pä de större summor blir bäde billig och rättwiS, dä, som förut sagdt är, bchofwct e) tilläter minskning pä de mindre summor, hwilket annars warit det alldra billigaste och mest rättwisa, sä mäste jag, underställa och tillstyrka om det förra ej kan och bör ske.
Att en ännu större förmögenhet eller öfwer Lo,O0v R:d. inkomst 0. s. w. mäste sevan progressivt anses af högre förbindelse rclatift till Statens närmarande behof och till betz upprätthällande, än bet som Utskottet i denna händelse föreslagit, lärer ej »vidlyftigt behbfwa detailleraS för detta upplysta och wördnadswärda Samfund, utan blott i förbigäcnde omnämnas.
Efter att i början af detta ödmjuka anförande hafwa gillat Utskottets antagne grund, sä,om den rätta för den kommande Bewillningcn, utbeder jag mig likwäl fä yppa att det' warit oförmodat finna det Utskottet trott sig böra göra en afwikelse ifrän ben princip det förut antagit, dä det belagt Caractcrer med särskild Bewillning, och som ingalunda efter min tanka kan godkännas; uti särskildt Memorigl har Herr Grosshandlaren Samolon, understödd af nägra Hög, loss.
Ridderskapct och Adelns Herrar Ledamöter, warit af en annan tanka, och en sä grundad skiljagtighet emot Utskottets Pluralitö att jag mäste med detta full kom - Den 12 October. 4135 komligen instämma; »ä i det ena som andra hwad nämnde Memorial innehäller, har Herr Santesson fullkomligen utrcdt, och igenom hwars antagande man undwikcr till det mesta att bibehålla en stor del af den sä k.Ilade Skydds-eller Minimi-Tabellen, hwilken b, gonskenligen är för widlöstig, i mänga afsecnden o, jämn, och pä längt när icke alldeles rättwis jemlikt de antagne Bcwillnings - grunder, samt uppfyller icke den första af de fdrmäner som den nya Bewillnings, Methoden skulle medföra, nemligen att göra uppbördsfättet enkelt, lätt och bcgripeligt, m. m.