Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
RiddarehusOrdningen blifvit uppläste, börjades voteringen klockan half till 8 om aftonen, och befunnos, efter voteringens slut, sedan en Voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, rösterne hafva utfallit, som följer: Ja — "6. Nej — 116.
I följd hvaraf Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att 38 §.
RegeringsFormen, enligt Ridderskapets och Adelns fattade Beslut, liomme att förblifva oförändrad.
Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan 3 qvart till io om aftonen.
Lördagen den 4 Martil Plenum klockan io Förmiddagen.
Sedan Ridderskapet och Adeln i Pleno 416
Den i4 Martil. den 11 dennes, eftermiddagen, till pröfning företagit de från sista Riksdag h vilande Förslag till ändringar i Grundlagarne, men samma pröfning då icke hunnit fulländas, blef den samma nu fortsatt.
Re gerings Formeii. §. 4..
Efter orden: ”Riksens Ständer sammankomma”, har följande tillägg blifvit föreslagit: -”OcA den För rnyndareSty reise Riksens Ständer förordna, Regeringen tillträdt.” Uppå derom af Herr Grefven och LandtMarskalken framställd Proposition blef berörde Tillägg af Ridderskapet och Adeln bifallit. §. 53.
Efter orden: ”förde Protocoll”, var följande Tillägg föreslagit: "äfvensom Riksens Ständers JustiticeOmbudsmans sedan sista Riksdag förde Diarier och Registratur, och till Riksens Ständer med Utlåtande öfver dess Embets-förvaltning inkomma."
, Herr Nauckhoff, Carl Ulric:
För min del ville jag väl antaga det föreslagna Tillägget, om dervid det uttryckliga förbehåll får vara förenadt, att Justitieombudsmannen hädanefter, som hittills, alltid bör vid hvarje Riksdag till Riksens Ständer inkomma med dess vanliga EmbetsBerättelse.
Men kan sådant ej bifallas, tillstyrker jag helt och hållit afslag å det föreslagna Tillägget.
Den 14 Martii. 417 Herr Grefven och Landt Mar skalken gjorde Proposition till bifall af den nja Redactionen.
Hvarefter Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, att elen nya Redactionen mätte afslås.
Ropades afven Ja och Nej. Friherre Staél von Holstein, Corfitz Ludvig:
Jag anhåller endast få erindra, att den af ifrågavarande §. föreslagne nya Redaction har sammanhang med frenne i 96 RegeringsFormen samt 29 och 63 §§. i Riksdagsordningen tillstyrkte förändringar, hvadan, i fall förevarande Redaction gillas» de trenne öfrige äfven torde böra af Ridderskapet och Adeln bifallas, hvilket dock, i afseende å Redactionen i 29 §.
Riksdagsordningen, icke lätteligen låter sig gora, enär samma §. derjemte innehåller en uti ett annat ämne föreslagen Redaction, hvilken jag förmodar icke lärer af Ridderskapet och Adeln antagas.
Friherre Cederström, Jacob: Deli ifrågavarande Redactionen innefattar endast stadgande för ConstitutionsUtskottet, att granska JustitiaeOmbndsmannens, sedan sista Riksdag förde Diarier och Registratur, samt med Utlåtande öfver dess Embets-förvaltning till Riksens Ständer inkomma, hvilken föreskrift förut saknats i Grundlagen.
Jag har icke fullkomligt Ridd. p. Ad.
Trot.
IV. B. I.
Afd. 53, 54- 418 Den i4 Martin fattat Friherre Stael von Holsteins yttrande, men tyckt mig höra det han uppgifvit, att denna Redaktion ägde sammanhang med åtskilliga andra af ConstitutionsUtskottet tillstyrkte förändringar.
Detta är sannt, och om nuvarande Redaction antages, måste äfven den 1 96 §.
RegeringsFormen föreslagne Redaction bifallas; men deraf föijer icke, att de i 29 och 63 §§.
Riksdagsordningen framställde Förslog äfven böra gillas, utan kunna desamma, om Ridderskapet och Adeln så skulle tinna för godt, det oaktadt, alltför väl afslås.
Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus: Friherre
Stael har visserligen rätt deri, att om Tillägget i 53 §. gillas, så borde äfven tilläggen i 96 §. af RegeringsFormen samt 29 och 63 §§.
Riksdagsordningen antagas.
Propositionen synes derföre böra innefatta alla dessa 4 §§•
Men RiksdagsOrdningens 29 §. innefattar, utom frågan om JustitiaeOmbudsinannen, en fråga om tiden för Motioner, och det forde ej vara oss tillåtit, att åtskilja ämnen, sorn ConstitutionsUtskottet ställt tillsamman.
Jag kan dessutom, föh min del, icke gilla den föreslagne förändringen.
Riksens Ständers Justitieombudsman kommer derigenom i samma Catbegorie, sorn Konungens SiatsRåd.
ConstitutionsUtskottets Utlåtande blefve ledtråden för Opinionen om dess förvaltning, och om en enskilt
Riksdagsman kunde vilja göra erindringar vid densamma, skulle sannolikt snart äfven Riksens Ständers JustitiasOmf budsma,n ställas under Egiden af 90 Den i4 Martil. 419 Herr Cederskjöld, Pehr Gustaf:
Jag utheder mig, att blott få fästa liögloflige Ridderskapfets och Adelns uppmärksamhet derpå, att Riksens Ständer, genom antagandet af det föreslagna Tillägget, ingalunda förlora sin i 100 §. förbehåline rätt, att sjelfve pröfva och granska J ustitiasOmbudsmannens afgifnaEmbetsBerättelse.
Denna granskning ålägges blott C011- StitutionsUtskottet, såsom skyldt »het; 'Rik sen s
Ständer behålla den, likasom förut, sas orri rättighet.
Jag kan således, för ruin del, ej se annat, än att, genom den föreslagna ökade granskningen; ännu starkare band skulle läggas på Riksens Ständers Ombudsman; och kan derföre ej tveka, att tillstyrka bifall till det föreslagna Tillägget.
Friherre Lagerbjelke, Johan:
Jag får endast anmärka, att ifrågavarande Redaction ganska väl kan antagas, utan att det i 96 §.
RegeringsFormen föreslagne Tillägg, derföre behof v er gillas, emedan samma Tillägg, enligt min tanka, kan upptagas uti Justitieombudsmannens Instruction.
Herr Flach, Carl Fredric:
Jag conformerar mig med Herr Cederskjöld desto helldre) sorn det är ganska svårt, om icke omöjligt, för hvarje enskild Riksdagsman, att granska J us ti tieOmbudsma nnens Em bets-åtgärd er, h va;» emot, sedan ConstitutionsUtskottet först verkställt ifrågavarande granskning, det sedermera för en enskild Riksdagsman bl ifver lättare att granska och bedömma JustitiaeOmbudsmannens Embetsförvaltning. 420 Den i4 Martil.
Mar skalken hemställde å nyo, om icke Ridderskapet och Ädela behagade afslå den nya Redactionen.
Herr Flach reserverade sig emot Ridderskapets och Adelns Beslut.
Herr Cederskjöld ansåg sitt förut afgifne Anförande, såsom Reservation. §. 56.
I första Momentet var en sådan förändring föreslagen: ”Allmänna frågor, som uti Riksens Ständers Plena väckas , må ej till omedelbart afgörande der upptagas, utan skola cfverlemnas till behörigt Utskott, som ovilkorligen bör samma frågor utreda och deröfver sig yttra.” Herr Grefven och LandtMar skalken gjorde Proposition till Bifall af den föreslagne nya Redactionen, hvilken Proposition med Ja besvarades. §, 60.
Vid §:ns slut bär följande Tillägg blifvit föreslagit: ”Uteslutande Privilegier å 10, högst i5 år, för nja Uppfinningar eller nja eller betjdligen förbättrade Methoder i Konsteller Näringsfång, vare likväl Konungen obetagit, att, efter vederbör andes hörande, bevilja. ” Herr Mannerhjerta, Ulric Emanuel, anförde skriftligen:
Att Kongl. Maj:t äger magt att meddela Den 14 Martti. 421 Privilegier för uppfinningar och förbättrade methoder i Konst eller Näringsfång, synes vara fullkomligen erkändt genom 89 §.
Regeringsformen, hvilken omförmäler Konungens rättighet att vidtaga alla Lagar och Författningar, som röra Rikets allmänna Hushållning och Inrättningar af alla slag.
Frågan om förändrad riktning af exclusiva Privilegier, hvarom Rikets Höglofl.
Ständer tillförene gått med underdånig önskan till Kongl.
Maj:t, har alltid varit behandlad som oeconomisk; och äfven under detta Riksmöte är Allmänna Besvärs- och OeconomiasUtskottet, genom till detsamma remitterad Motion, uppdragit att bereda grunderna för dessa Lagar på ett sätt, att de må blifva en uppmuntran och ett befordringsmedel för Konstfliten — icke en ynnest, beviljad åt någon enskilt.
Andan af den 60 §. tyckes innebära ett ogillande af Monopolier; och det är i följd af denna anda, som man icke kan tillintetgöra hoppet, att de förut varande Monopolier och Skrålnrältningar en gång skola komma att upphöra.
Den tillsats, som den nya Redactionen innehåller, skulle, utan att på något sätt öka den magt Konungen innehar, att vidtaga Författningar till Konst-flitens uppmuntran, blott stå i motsats med den syftning, som i §. förut råder; och kanhända blifva ett hinder för de enklare Stadgander, som andra Länders erfarenhet tillräckligen bevisat vara de enda sanna, för alt befordra täflan och framgång i Idoghet och Konstflit. 422 Len 14 Martil.
Jag vågar med dessa grundsatser vördsammast anhålla, det täcktes
Hög väl borne Herr Grefven och LandtMarskalken göra Proposition om afslag för antagandet af §:s nya Redaction.
Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde Proposition till bifall af den nya Redaction en.
Hvarefter Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade, med ogillande af den nya Redactionen, låta §. förblifva oförändrad.
Ropades starka /ö_, jemte några Nej.
I anledning hvaraf Herr Gre/Wn och LandtMarskalken, förklarade, att den nya Redactionen hade blifvit af Ridderskapet och Adeln als lage n. .§•8'- ConstitutionsUtskottet hade vid §:s slut föreslagit följande nya Moment: ”Örn vid
Lik sdag j då Grundlags-frågor lagligen kunna af göras, ytterligare uppskof föreslås, må det ej äga rum utan Konungens och alla fyra HiksStändens sammanstämmande beslut.” Uppå derom af Herr Grefven och LandtMarskalken framställd Proposition, blef berörde nya Redaction af Ridderskapet och Adeln bifallen.
Den i4 Martu. 423 §• 96- Vid §:ns slut har följande nya Moment blifvit föreslagit: ”äfvenledes bör JustiticeOrnbudsmannen, vid hvarje Riksdag sina, sedan den sist för flutna, förda Diarier och Registratur till ConstitutionsUtskottet, för att granskas, inlemna” Herr Grefven och Landt Marskalken yttrade, att som den nya Redactionen af 53 §. i RegeringsFormen, med hvilken det till ifrågavarande föreslagna tillägg ägde nära sammanhang, redan blifvit af Ridderskapet och Adeln afslagen, ansåge Herr Grefven och LandtMarskalken sig böra hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln äfven behagade afslå sistnämnde tillägg.
Bifölls, Herr Flach, Carl Fredric, förklarade, att som han mot Ridderskapets och Adelns ogillande af nya Redactionen af 53 §. i RegeringsFormen redan reserverat sig, finge han nu äfven emot Ridderskapets och Adelns sist fattade beslut anmäla sin Reservation.
Jag anhåller, alt mot det nu fattade beslutet, äfvensom mot det, rörande den 53 §. få anmäla min Reservation.
Vid den förra Riksdagen föranleddes ConstitutionsUtskottet af en allmän, i alla fyra RiksStånden yttrad Opinion, att för Riksens Ständer framlägga dessa För - Den 14 Martil. slag.
Om jag ej misstager mig, gjordes äfven dä, en i sammanhang dermed, stående förändring i Riksens Ständers JustitiseOmbudsmans Instruktion.
Skulle så verkligen vara, torde nu nödvändigheten uppstå, att återbringa densamma till enlighet med Grundlagarne.
Herr Grefven och LandtMarskalken för, klarade, att de af ConstitutionsUtskottet gjorda Förslag till ändringar i Riksdagsordningen nu förekommo; livarförinnan Herr Grefven och LandtMarskalken likväl ansåg sig böra tillkännagifva, att ConstitutionsUtskottet uti ett, den ii dennes afgifvit Memorial, hvilket upplästes, anmält, det Utskottet, vid genomseende af de vid sista Riksdag beredda Förslag till ändring i Grundlagarne, anmärkt tvänne Redactions-fel i 38 och 46 §§.
Riksdagsordningen, hvilka Utskottet dock ansett lämpeligen kunna afhjelpas derigenom, att uti den nya Redactionen af 38 §. i stället för:
Ståndets Ledamöter , utsattes: hvarje Stånds Ledamöter3 samt att uti /{6 i stället för:
Ståndet derom annorlunda beslutar, införes:
Stånden derom annorlunda besluta.
ConstitutionsUtskottets nu upplästa Memorial har väckt min synnerliga förundran. 56 §. i RegeringsFormen är ganska tydlig och bestämmer bura förfaras bör, då ändringar i Grundlagarne skola till vägabringas; äfvensom att någon förändring på annat, än deruti föreskrifvit sätt, icke är tillåten.
Jag kan således icke anse Con - JJen 14 Martil, 425 stitutionsUtskottets Memorial böra till någon pröfning förekomma.
Herr Silfverstolpe Gustaf Abraham:
Äfven jag har den öfvertygelse, att om än något Redactions-fel här skulle finnas, kan dock ingen rättelse häraf äga rum, och att på C011- stitutionslltskottets Anmärkning derföre intet afseende kan göras.
Men jag vili äfven anmäla, att denna Anmärkning ej är särdeles grundad.
När den 38 §. läses i ett sammanhang, är meningen verkligen icke otydlig, ehuru den genom hvart Stånd varit uttryckt på bättre Språk, än den nu befinnes.
I den 46 §. innehåller deremot Utskottets Förslagen verklig ändring af meningen, ty om deri en gång skulle antagas, komme det att bero af alla Ståndens beslut, om ett skulle få hålla Plenum, hvilket måste bero endast af hvart serskilt
Stånd, då den ständiga erfarenheten bevisar, att Målens afgörande i de talrikare Stånden fordrar längre tid, än i dem, som af' färre Ledamöter äro sammansatta.
Grefve Spensj Jacob Melker , begärde ConstitutionsUtskottets Memorial på Bordet.
Herr Grefven och Lan dt Mai'skalken hemställde, om icke Grefve Spens behagade afstå från Memorialets läggande på bordet samt medgifva att frågan om ofvanberörde tvänne Redaetionsfel nu finge afgöras, innan de nya Redactionerne af 38 och 46 §§. i Riksdagsordningen till pröfning förekomma. 426
Den i4 Martii.
Grefve Spens yttrade, det han ville afstå från sin nyss gjorda anhållan, med den anmärkning till Protocollet, det ConstitutionsUtskottet hade bordt så tidigt afgifva ifrågavarande Memorial, att Ridderskapet och Adeln hade kunnat, äfven om Memorialet blifvit lagdt på Bordet, pröfva detsamma innan de hvilande Grundiags-frågorne till afgörande företogos.
Som 56 §. i RegeringsFormen tydeligen bestämmer Formen för Grundlagsfrågors behandling, så kan ConstitutionsUtskottets ifrågavarande
Memorial- icke lägga hinder i vägen för pröfningen af 38 och 46 §§. i Riksdagsordningen.
Afsigten med Memorialets läggande på Bordet torde blott vara att få tillfälle deröfver enskildt sig yttra, hvilket i alla fall ej kan Grefve Spens förvägras.
Då Memorialet, enligt min öfvertjrgelse, icke bar sammanhang med pröfningen af de nu förevarande Grundlagsförändringar, anser jag Riksens Ständer endast äga rättighet att öfver Memorialets obehörighet besluta, men alt för öfrigt ingen annan befattning dermed kan tagus, än att lägga det till Handlingarne.
Herr von HauswolffCarl Gustaf Reinholdj hemställde, om icke med Pröfningen af CoustitutionsTJtskottets Memorial kunde anstå intill dess de nya Redactionerne af 38 och 46 förut blifvit afgjorde, hellst, i händelse berörde RedacLioner af Ridderskapet och Adeln ogillades, Memorialet derigenom k o mine att förfalla.
Den 14 Martil. agvj Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus:
Det är visserligen sunt att Lngarne icke tillåta oss att göra afseende på de rättelser, sorn ConstitutionsUtskottet i sitt Utlåtande föreslagit.
Men då, såsom en Ledamot yttrat sig, ingen annan åtgärd kan lemnäs åt detta Con» stitutionsUtskotts
Utlåtande, än alt lägga det till Handlingarne, får ock jag förklara, huru ledsamt det är, att förra ConstitutionsUtskottets åtgärd befinnes vara af den beskaffenhet, att äfven den måste blott läggas till Handlingarne.
ConstitutionsUtskottet har ansett ifrågavarande Redactiousfel vara af den vigt, att Utskottet borde derom hos Riksens Ständer göra anmälan.
I anledning af hvad den sista, värde Talaren yttrat, att de af 38 och 46 §§. tillstyrkte Redactioner icke kunna antagas, utan Förslaget härtill endast bör läggas till handlingarne, får jag förklara, det jag hoppas att Ridderskapet och Adeln icke lärer förkasta nyssnämnde Redaptioner blott af det skäl, att ett skrif-fel kommit att deruti insmyga sig.
Hvad Redactionen af 38 §. angar, åsyftar den att förekomma Inactivile uti Utskotten, hvilken enligt nuvarande o m r ö s t ni n g s - gr u n d ofta inträffar derigenom, att två Stånd stadna emot tvä.
Redactionen af 46 §. är åter af ännu större vigt sedan Motionstiden nu mera blifvit från t vänne Månader till en Månad inskränkt; ty om det icke är stadgadt, huru många Plena böra under Motionstiden hållas, skulle del möjeligen kunna hända att under en hel Månad något Plenum 423 Den 14 Martil. icke inträffade.
För den som tviflar på möjligheten af ett sådant fall, torde jag få anföra ett exempel af Norrköpings Riksdag 1800, då öfver en månad passerade utan något Plenum.
Jag tror dock för min enskildta del, att ConstitulionsUtskottets
Memorial i afseende på sistnämnde §. icke varit nödigt.
Men Ridderskapet och Adeln täcktes godkänna Utskottets Memorial i afseende på förstnämnde §. såsom dicteradt af nödvändigheten och den önskan att derigenom bereda möjlighet för antagning af nyssnämnde Redactioner.
Friherre Cederström, Ulric, förenade sig med Herr Munck af Rosenchöld.
Som jag omöjligen kan anse någon förändring af Grundlagen vara så vigtig, som skyldigheten att alltid bibehålla och iagttaga Grundlagens föreskrift, får jag för min del instämma uti hvad Frih erre Cederström yttrat.
Om de nya Redactionerne af ifrågavarande §§. icke nu kunna af Ridderskapet och Adeln bifallas, tror jag det vara vida bättre att låta §§. förblifva oförändrade, hellst jag alldeles bestrider att vi äga rättighet antaga hvad ConstitutionsUtskottet i dess Memorial föreslagit.
Jag anhåller att ytterligare få fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på de yttranden några Ledamöter nyss afgifvit.
Man har sagt att de vid sista Riksdag beredde förslag till ändringar
Den 14 Martil. 429 uti 38 och 46 §§• i Riksdagsordningen äro så felagtige, att de nu icke kunna antagas; men man torde hafva glömt att Riksens Ständer vid samma Riksdag ägde fullkomlig rättighet att pröfva Förslagen och deruti göra ändringar, i följd hvaraf berörde Förslag fränden stunden icke kunna såsom Utskottets, utan Riksens Ständers Förslag anses.
En annan Ledamot har hemställt, att ifrågavarande Memorial måtte af Ridderskapet och Adeln gillas, men för min del kan jag icke föreställa mig, hvarken att Herr Grefven och LandtMarskalken derå meddelar någon Proposition, eller att Ridderskapet och Adeln Memorialet till någon pröfning upptager.
De så kallade Redactionsfel, som Höglofl.
ConslitutionsUtskottet i sitt afgifne Memorial till ändring anmält, synas mig af ganska sk il jagtig’ beskaffenhet.
Hvad 4^ §• beträffar, förenar jag mig med Herr Silfverstolpe oell af de skäl, som han anfört, deruti, att det uttryck, som Utskottet klandrat, är rigtigare än det, som blifvit föreslagit; och anser således det anmärkta Uttrycket, långt ifrån att vara något slags fel, tvärtom äga verkligt värde.
Hvad åter den 38 §. angår, så kan jag ej undgå att anse det anmärkta Uttrycket för ett betydligt fel; och jag instämmer med Herr Rosenschöld i den önskan, att Riksens Ständer ej ville låta kan hända en Renskrifvares förseelse lägga hinder i vägen för antagandet af en så vigtig sak, som den, hvilken i den nya Redactionen^ 43° Den i4 Martii. af denna §. innéhålles.
Jag skulle derföre önska att den af ConstitutionsTJtskottet föreslagna rättelsen i nya Redactionen kunde medgifvas. Herr Munck af Rosenschöld:
Jag förenar mig fullkomligt med den sista värdeTalaren deruti, att den nya Redactionen af 38 §. egenteligen innefattar ett Redactionsfel, då deremot alldeles ingen omening finnes uti 46 §:s nya R,edäction, hvilken utan någon den ringaste förändring mycket väl kan antagas.
Jag utbeder mig vid detta tillfälle rappellera Ridderskapet och Adeln, alt då vid sista Riksdag det sedan 1812 beredda Förslag, om Motionstidens förkortande från 3 till 1 Månad förelädes till afgörande, var jag den enda, som talte emot detta Förslag, emedan det öfverlemnade Motions-rättens utöfning åt de af Konungen tillsatte Ordförandes välbehag i afseende på bestämmandet af Plena.
Då likafullt Förslaget enhälligt af de 3 Stånden och med stor pluralitet, genom votering af Ridderskapet och Adelil antogs, gjorde jag det nu ifrågavarande Förslag om utsättande af minst 2 Plena i 'veckan under Motionstiden, ett Förslag, som var ett högst nödigt correctiv mot det förut, oaktadt 3 års besinningstid, alltför hastigt antagne Förslag om Motionstidens förkortande från 2 till en Månad.
Som, enligt hvad åtskillige af Riddérskapets och Adelns Herrar Ledamöter rätteligen anfört, inga ändringar eller tilläggningar uti de vid sista Den i4 Martii. 431 Riksdag beredde förslag till ändringar i Grundlagarne kunna, emot 56 §. i Regeringsformen, äga rum, torde Ridderskapet och Adeln tillåta att ConstilutionsUtskotlets ifrågavarande Memorial enclaét får läggas till Handlingarne.
Riks dags-O r elni n gen. §.
Efter det 6 Mom. eller orden ”icke kallas,” var ett så lydande Moment föreslagit, ”vare sig till val af Elector eller Riksdagsman, skola dessa Sedlar vara så in rättade, att den röstande derigenom icke ut märkes hvarföre hvarje Sedel icke må innehålla mer än ett, efter den i Staden antagne beräkningsgrund , för detta ändamållämpligt mindre antal röster å i5, 10j ao, 3o, eller 5o röster, hvilket antal röster af VaIFör rätt ar en å VoteringsSedlarne tecknas.
I sista Momentet har blifvit föreslagit att orden: ”Borgare i Staden,” måtte ändras till ”Borgare i någon Stad.” Herr Grefven och Landt Marskalken tillkännagaf, att BorgareStåndet afslagit ifrågavarande nya Redaction, samt hemställde, om icke, enär denna §. enskildt rörde BorgareStåndet, Ridderskapet och Adeln, med afseende å BorgareStåndets redan fattade beslut, skulle finna 432 Deli i4 Martti. lämpligt, att, med ogillande af den nya Redactionen, låta §. förblifva oförändrad.
Bifölls. §. i5.
Derutaf var en så lydande förändrad Redaction föreslagen: ”Allmogen i hvart Härad välje efter Hemmantalet till Riksdagsman af BondeStåndet, den inom Häradet boende och besutnej Krono-j Skatte-, Frälse- eller Säteri Hemmansägare, hvilken icke tillförene hört till annat RiksStånd eller någon ordinarie beställning i Rikets Tjenst innehaft.
Hilja flera Härad förena sig om en Fullmägtig, vare sådant dem obetagit.” Herr von Hauswolff, Carl Gustaf Reinhold:
Uti Riksdagsordningen har icke blifvit bestämdt, efter hvilket Hemmantal, det gamla eller förmedlade, Allmogen bör välja Riksdagsman.
Jag bade trott at.t
ConstitutionsUtskottet äfven härå bordt fästa sin uppmärksamhet, hellst ovissheten om hvilket Hemmantal bör följas, ofta bereder villrådighet för Valförrättaren.
Ett närmare bestämmande af Lagen i detta afseende, till förekommande af tvister och klagomål, vore således ganska nödvändigt; men då ifrågavarande Redaction bör endast med Ja och Nej besvaras, vet jag icke huru denna otydlighet skall kunna hjelpas, antingen frågan bör anses såsom en af mig väckt ny Motion, eller Riksens Ständer skulla finna Den 14 Martil.
433 finna sig tillständigt att genast närmare bestämma egenskapen af Hemmantalet, som vid Valförrättningar bör följas.
Friherre CederströmJaeol:
I anledning af Herr von Hauswolffs anmärkning torde det blott tillåtas mig erindra, att gamla Hemmantalet icke är användbart vid andra tillfällen, än då Lagen, sådant uttryckeligen bestämmer.
Då ifrågavarande Redaction enskilt rörer BöndeStåndet, skulle jag Önska att få veta huru BondeStåndet afgjort denna fråga.
För mili del anser jag den nya Redaction vara val grundad, emedan Innebafvarne af Frälse- och SäteriHemman, hvilka tillika äro Bönder, derigenom erhålla RiksdagsmannaRätt.
Friherre Stael von Holstein_, Corfitz
Man torde lätt komma ifrån den anmärkte ovissheten om rätta beräkningen af Hemmantalet, om man endast anser Valrätten böra beräknas efter samma Hemmantal, som det hvarefter Bevillningen af Hemmanet utgår.
Jag medgifver visserligen att, på sätt Friherrarne Cederström och Stael von Holstein nyss yttrat, det nya eller så kallade förmedlade hemmantalet bör tagas till grund vid Val till Riksdagsmän; men då jag noga har mig bekant, att åtskilliga utskylder af Hemman ännu efter gamla mantalet utgå, och vid Riksdagsmannaval tvister ofta deraf uppslå, om beräkning af Hemmantalet, Ridd. o. Ad.
IV B, I Afd. 55, 56. 454 Den 14 Martti. hvilket serskilte Valförrättare kunna olika beräkna; anser jag en bestämd och tydlig
Lag i detta fall desto hellre böra till vederbörandes efterrättelse stadgas, som med tillsats af ett enda ord i den nya Redactionen, all villrådighet samt misstydniug af tvistiga Parter och deras hjelpsamma Fullmägtige, derigenom utan möda förebygges.
Herr Grefven och LandtMarskalken tilllännagaf, att, enligt erhållen underrättelse från BondeStåndet, ifrågavarande nya Redaction blifvit af nämnde Stånd afslagen.