Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag anhåller, att få fästa den ädle Grefvens uppmärksamhet derpå, att Ridderskapet och Adeln icke allenast bifallit den förändring i placeringen, som Herr Den g November, 345 Berghman föreslagit, utan äfven godkänt §. i Riddarhus-Ordningen , med den förändring, som af Herr Berghman blifvit äskad.
Såsom en följd deraf skall beslutet intagas i Riddarhus-Ordningen, och det står således icke mera i Ridder1 kapets, och Adelns magt, alt förändra detta, och insätta beslutet uti Ståndets Ordnings-stadga; men hade Grefve Cronhjelm, innan beslutet fattades, äskat proposition å sin framställning, hade han icke försutit sin räLt, att få den pröfvad.
Ben sista värda Talaren har yttrat, att lian icke finnér min rätt vara försuten, om jag hade gjort samma framställning, innan beslutet fattades.
Jag gjorde den äfven, och anhöll alt densamma, såsom en praeliminaire fråga, mätte afgöras ; men då det ej skett, och jag ej vill förlänga discussionen, så återstår för mig ej annat, än till protocollet anmäla min reservation mot det sätt, hvarpå denna min framställning blifvit behandlad. §. 22.
I afseende på det i denna 22 §. stadgade straff för den Ledamot, som utlånar sin pollett, tror jag det endast bör drabba den, som utlånar sin pollett till någon, sorn icke äger rött lill inträde på Riddarhuset, men ej om det sker till den, soin också är Riksdagsman.
Jag 346 Deli g November. liar derföre uppgjort ett amiat förslag till §:s lydelse, hvilket jag anhåller att få uppläsa; Ingeli Ledamot mä på Riddarhuset inträda , innan han förut för Vakthafvande Under Officeraren uppvist den honom lemnade Lnträdes-Pollelt.
Riddarhus-Fiscalen äligge att, efter egne anledningar eller uppå erhållen underrättelse , tillse, det ingen obehörig öfverläggningarne bevistar.
Utlånar Ledamot sin pollett åt någon lill inträde på Riddarhuset icke berättigad person , för att honom såmedelst inträde förskaffa j vare den, sorn polletten utlånat, säte och stämma den Riksdagen förlustig, hvarom , efter Riddarhus-Fiscalens anmälan, i Riddarhus-Utskottet undersökas bör, för att sedermera af Ridderskapet och Adelil in Plcno afgöras, Herr .R er glimån:
Jag instämmer fullkomligen med Herr von Hartmansdorff.
Det vore väl besynnerligt, om jag, för del. jag möter en person på gatan, sorn är Ledamot af Ridderskapet och Adeln, men glömt sin pollett, och lånar honom min pollett, derföre skulle vara förlustig säte och stämma på Riddarhuset under den Riksdagen.
Jag vill ej bestrida antagandet af den redaclion, som Herr von Hartmansdorff uppläst, men det synes mig, Den g November. som han och Utskottet vore af alldeles lika mening.
Herr Hohenhausen:
I sjelfva saken blir det enahanda förhållande, men enär Herr von Hartmansdorffs nu uppläste redactjon gör §. tydligare, anhåller jag, att den måtte godkännas.
Uppå derefter af Herr Grefven och Landt - Marskalken gjord proposition, blef Herr von 1 lartmansdorfs utaf 22 §. föreslaglie redaction, af Ridderskapet och Adela gillad, 5. 23, Herr von Hartmansdorff:
I denna §. tillstyrker jag endast den förändring, att sista momentet uppflyttas framför det andra ; j följd hvaraf § skulle komma att lyda sålunda; Vid hvarje Riksdag skall, första gängen dä Ridderskapet och Adeln sammanträder in Pleno, denna Rieldarhus-Ordning, äfvensom elen särskildta Ordnings-stadgan för Ridderskapets och Adelns sammankomster uppläsas.
Icke må något beslut fattas i Ståndet, rörande ämnen , hvilka tåla uppskof, innan andra anteckningen för sig gått.
Ett tryckt exemplar af Ridtla.rhus-Orånängen bör ständigt vara att tillgå, så väl å J.andt-Ma vskalksbordet, sorn i Riddarhus* Canzliet. 3/f8 Dea g November.
Och hlef Herr von Hartmansdorffs berörde redaction, uppå gjord proposition, af Ridderskapet och Adeln bifallen, §.
24- Herr von Hartmansdorff:
I början af denna §. står: ”sa vida plenum plenorum icke A samma dag är anbefallt.”
Detta tror jag kunna uteslutas, emedan det förstås af sig sjelft, att något Electorsval icke kan verkställas, om plenum plenorum blifvit utsatt.
Vidare hemställer jag om icke, enär det uti följande mening innefattade stadgande: hvilken förteckning skall tryckas , och å Riddarhuset, vara att tillgå , sednast om morgonen dagen före den, då valet skall ske; icke möjligen kan verkställas, berörde stadgande alltså måtte sålunda förändras: och hvilkeni f örteckning bör vara å Riddarhuset att tillgå , dels skrifven, minst i a: ne exemplar, sednast om morgonen dagen förut, dels tryckt samma morgon valet skall ske.
Äfvenledes synes mig ordet får, som står framföre ordet rösta, böra förändras till må rösta.
SI ideligen får jag underställa Högloflige Ridderskapet och Adeln om, i afseende på förhållandet emellan afdelningarne, då antalet af Ledamöter skall fyllas, hvarom §. motslutet handlar, redactionen icke skulle blifva tydligare, om den förändrades sålunda:
Skulle vid sådant tillfälle antalet af en Af delnings Ledamöter finnas vara mer än till hälften förminskadt, Den 9 November* 3^9 mot det j, som varit antecknadt vid finsta valet, fylles bristen i primitiva antalet af de nästföregående och nästefterföljände af dehlin garne , föregående afdelning först och ef berf alf ande sadan , hvar i sin ordning tills bristen blifvit fylld af närvarande Ledamöter j sorn i nummerföljden liro den väljande afdelningen närmast.
Bärandes i händelse en sådan brist skulle uppstå i den z5:te Electors-afdelningen , densamma på berörde vis ersättas frän den 24 och usta afdelningen; äfvensom, dä Ledamöter saknas i usta Afdelningen, det felande antalet tages ur den z5:te och utdra Afdelningen.
Herr Cederschjöld t
Uti deli forsta anmärkningen, sorn af den sista värde talaren blifvit gjord, kan jag icke instämma.
Då lian medgifver att Electörsval icke bör kunna äga rum samma dag', som plenum pleliorum inträffar, så anser jag detta stadgande jemväl böra i lagell intagas.
Hvad åter angår den sista anmärkningen, sorn af samma värde talare blifvit framstäld, så fruktar jag att den redaction, som blifvit föreslagen, är nog mörk.
För min del anser jag Utskottets förslag vara både enklare och tydligare, och anhåller således om bifall derå.
Hvad första redactionsförändringcn angår, eller hurtrvida stadgandet om plenum plenorum bör utgå, så tror jag, att Utskottets förslag i den delen bör blifva oförändradt; men i afseende Den g November. på elen förändring Herr von Hartmansdorff i öfrigt tillstyrkt, rörande förhållandet emellan afdelningarne, då antalet af Ledamöter skal! fyllas, kan jag ej annat än instämma deruti, emedan jag, för min del, anser det vara tydligare, än den redaction Utskottet föreslagit.
Herr Gref ven och Landt - Marskalken gjorde proposition till bifall af den utaf Ut-> skottet föreslagne redaction af 2/} §• Riddarhus-Ordningen.
Hvarefter Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade gilla berörde redaction, med iagttagande af de utaf Herr von Hartmansdorff föreslagne förändringar, likväl med undantag af Herr von Härtmansdorffs , i afseende å Uttrycket: ”Så vida Plenum Plenorum icke å samma dag är unbefaldt”j gjorde anmärkning.- Bifölls. §. 25.
Det är blott en liten ordförändring jag tillstyrker må äga rum, så att uttrycket: och sorn ejenligt stadgandet i /fi §.
Riksdags- Ordningen, är hindrad att förtroendet emottaga _, i stället Den Q November. 35i ina erhålla följande lydelse: och »om eif 41 §•
Riksdags-Ordningen icke hindras , att förtroendet emottaga.
I afseende på Utskottens organisation lemnar rg §.
i Riksdagsordningen en vidsträcktare rätt för Ridrlerskapet och Adelli * än för de öfrige Stånden.
Berörde §. innehåller ibland annat följande: ”Riksdagsman af Preste-1 Borgare-och BondeStånden må ej från Riksdags-orten afresa, eller från R iksdägSöfv erläggningarn e sig afhälla , med mindre hafi dertill undfått, genom Protöcolls-Utdrag, tillåtelse af det Stånd, hvartill han hörer.
Ridderskapet och Adeln ställe sig, i dessa senare fall, RiddarhusOrdningen till efterrättelse.
Det beror således på Ridderskapet och Adeln, att i Riddarhus-Ordningeu vidtaga sådane stadganden, att Ståndets rätt i Utskott kan blifva betryggad, Det är derföre * och sedan nu yoteriilgssättet per capita blifvit sanctiötterädt, sorn jag hemställer, om icke Ridderskapet och .Adelil anser sig kulina genast antaga Suppleanter; och af sådan anledning får jag föreslå följande tillägg:
Äfven böra, på enahanda sätt, för hvarje Utskott, Suppleanter utses till f af de ordinarie Ledamöternas antal, för att, hvar i sin ordning, intaga dessas ställe, då de erhållit ledighet, eller äro af laga förfall hindrade att tillstädeskomma.
Då Suppleant inträdt i Utskott , såsom ordinarie Ledamot, utväljes ofördröjligen ny Suppleant i hans ställe.” 35a Den g November'.
Herr Puben:
Jag fruktar, att det af Herr Cederschjöld afsedde ändamål, icke skulle vinnas , genom tillsättande af Suppleanter; ty huru är det möjligt för en Suppleant, att veta, när en ordinarie Ledamot i ett Utskott icke är tillstädes; och då den person, sorn är Suppleant, icke vet detta, så är ju hela ändamålet förfeladt.
Sedanvoteriimssättet inom Utskotten blifvit förän O dradt, på sådant sätt att omröstningen sker per capita, har jag hort, att Ledumöterne af Ridderskapet och Adeln icke varit fulltaliga; men då Ridderskapets och Adelns Ledamöter hädanefter troligen lära bättre passa på, och öfvervara öfverläggningarne i Utskott, tror jag, att något tillägg nu icke behöfves, utan tillstyrker antagande af §. enligt Utskottets förslag.
Herr Cederschjöldi I anledning af hvad den siste talaren yttrat, får jag erinra, att det måste vara plenum först, innan nytt val lill Ledamot i Utskott kan för sig gå.
Således skulle platsen nödvändigt komma att stå ledig några dagar, hvilket undvikes, om man genast utser Suppleanter, Dessutom skulle det vara obilligt, att vilja hindra en Ledamot af Ridderskapet och Adeln, att på några veckor kunna aflägsna sig från Staden.
Ville man nu stadga, att en sådan Ledamot då genast skulle mista sin plats i Utskottet, så skulle det ofta blifva ombyten af Ledamöter i Utskott, hvilket icke . vöre Den g November. 353 Vöre fördelaktigt.
Då således nyttan af Suppleanter är gifven , hoppas jäg alt Höglofl.
Ståndet täckes antaga mitt förslag.
För yttermera säkerhet kunde man ålägga den ordinarie Utskötts-Ledamoten, att om sitt förhinder eller erhållna ledighet underrätta Suppleanten* Herr von Hohenhausen:
Jag har hört, att något stadgande i detta afseende är att förvänta; och af samma anledning har Utskottet ej ansett sig i förväg böra gora något förslag, destomindre, som Kidderskapet Och Adeln fästat Utskottets uppmärksamhet derpå, att Suppleanter ej få finnas. 79 §. i itiksdags-Ordningen lemnar likväl häruti Ridderskäpet och Adeln enskildt fria händer, men den innehåller och stadgar för de öfrige Stånden: - - - Här han Ledamot i ett eller flere Utskott, anmäle sig först derstädes till ledighets erhållande, och gifve sådant derefter i sitt Stånds plenum tillkänna, hvarest, om ledigheten beviljas, hytt val till Utskotts Ledamot genast förrättasDet är således bestämdt, att en annan Ledamot i stället för den afgångne skall väljas.
Vill mart häruti ha någon ändring, lärer man få vända sig till Cortstitntioiis-Utskottet, och något hinder derföre lärer icke vara.
En sådan förändring, att om en Ledamot 1 Utskott aflägsnar sig från Riksdagsorten på någon tid, en annan Ledamot skall utväljas Ridd. o. Ad.
Prot. X. Band. 23 354 Den Q November. alt innehafva hans plats under den tiden han är borta, tror jag är förmonlig, och sålunda tillgår det äfven i de öfrige RiksStånden.
Men att på förhand välja Suppleanter till att inträda vid ledighet för dagen, tror jag icke är af någon nytta , emedan de icke kunna veta, när en ordinarie Ledamot är förhindrad, att i öfverläggningarne uti Utskott deltaga.
I anledning af hvad den sista värde talaren yttrat, utbeder jag mig att få påminna, att ett förslag till en Grundlags-förändring har, i detta afseende, kommit från Constitulions-Utskottet, nemligen att Suppleanter skola väljas i alla Riks-Stånden.
Men som jag är osäker, huruvida detta Utskottets förslag blifver antaget af Preste- och Borgare-Stånden; så har jag trott, att Ridderskapet och Adeln skulle nu begagna sin rätt, att sjelfve derom förordna.
Jag förnyar derföre min anhållan om proposition till bifall på mitt förslag.
Då jag anmälte mig att tala, ämnade jag understödja ett förslag vid hvilket jag nu sjelf hyser betänkligheter, det nemligen, att intaga det ifrågavarande stadgandet, uti Ridderskapets och Adelns Ordnings-stadga, hvilken icke fordrar Konungens sanction; men då jag betraktar 7g §. i Riksdags-Ordningen, där det står att Ridderskapet och Adeln skall ställa sig Riddarhus-Ordningeii till efterrättelse; och då Den g November. 355 Konungens sanction å den behofves, så får jag begära afslag å Herr Cederscbjölds fthslag.
Jag tror , att sådan som redactionen af §. nu är, kunna Suppleanter väljas, utan binder deraf, om de öfrige
Stånden besluta en sådan förändring eller icke.
Men skulle de öfrige mindre talrika Stånden icke antaga förändringen, så hemställer jag, huruvida det går an för oss, som äro så talrika, att på förhand godkänna den.
Jag skulle således, och då fråga derom blifvit väckt i ConstitutionsTJtskottet, tillstyrka bifall å Riddarhus-Utskottets förslag, hvilket kan gälla så väl för Suppleanter, som för ordinarie Ledamöter.
Jag utber mig än nu en gång att få påminna derom, att det icke är något Stånd, som är så mycket i behof af Suppleanter som Ridderskapet och Adeln.
Ledamöterne af de öfrige Stånden hafva aflöning, och äro derföre mera förbundne, att blifva qvar; men Ledamöterne af Ridderskapet och Adeln underhålla sig sjelfve, och kunna således icke tillförbindas, att vid Riksdagen oafbrutet qvarblifva.
Hvad Herr Ribens yttrande beträffar, så enär han synes hafva medgifvit behofvet af Suppleanter, borde de betraktelser han anställt öfver 79 §.
Riksdags-Ordningen, just hafva öfvertygat honom örn nödvändigheten att införa det ifrågavarande stadgande i Riddarhus-Ordningen. 356 Den g November.
Jag instämmer visserligen med den siste värde talaren om behofvet deraf, att platserne, som blifva ledige i Utskott, ersättas genom Suppleanter; men jag tror att det bör inskränkas endast till sådane platser, som blifva ledige genom det någon Ledamot med permission reser fi’ån Riksdagsorten på någon korrt tid, men ej till de platser, sorn blifva ledige genom Ledamöter, hvilka lemna Riksdagen på längre tid med eller titan tillstånd, då nya val bora ske, och annu mindre vid de tillfällen, dä någqn ordinarie
Ledamot af förfall är hindrad för tillfället att sig i Utskottet inställa.
Om arbetet inom Utskotten skall med alfvar och kraft fortgå, så är det angeläget, att Ledamöterne icke för ofta ombytas; och derföre anser jag, att, då någon ledighet inträffar, och nödvändigheten fordrar, att Utskottets Ledamöter skola vara fulltalige, det är bättre att Electorerne träda tillsammans, och utvälja den eller de Ledamöter, sorn felas.
Enär det sätt, hvarpå de öfrige Stånden i detta afseende brukat besätta ledige platser, blifvit ansedt som missbruk, och i synnerhet af Ridderskapet och Adeln klandradt, så kari jag ej neka dertill, att jag tycker det är besynnerligt, att vi sjelfva skola vidtaga samma åtgärder, som vi klandra begagnas af de andra Stånden.
Jag anhåller derföre om bifall å Utskottets förslag.
Jag är af den tan - Den g November. 35/ lian att Ridderskapet och Adeln hör begagna detta tillfälle, och stadga något om Suppleanters väljande, men ej så inskränkt, som den siste värde talaren yrkat, eller endast vid de tillfällen då de ordinarie Ledamöterne äga tillstånd att vara, frånvarande, utan äfven då Ledamöter äro af laga förfall hindrade alt tillstädes komma.
Jag erkän ner fullkomligen behofvet af Suppleanter; men jag tinner mångå betänkligheter vid den nu föreslagna ordförändringen; förenar mig derföre med Herr von Hohenhausen, och föreslår att redactionen n ätte få blifva följande : samt att vid inträffande ledigheter välja andra i de af gångnas ställe, Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde, om icke den nu uppkomne frågan ,Vangående val af Suppleanter, lämpeligast kunde afgöras vid pröfningen af 29 §.
Riddarhus-Ordningen, till hvilken §. berörde fråga egenteligen syntes höra, Grefve Cronhjelm; För min del anser jag det vara det rättaste, att i den §. sorn Herr Grefven och Landt-Marskalken nu behagat nämna, eller denag^., efter ordet afsäga; endast insätta följande mening: och inträde då den valde Suppleanten.
Jag vill erinra mig nu, att vid författandet af 2g §. 358 Den g November. man just åsyftade det stadgande, hvarom nu är fråga, eller att kunna välja en ny Ledamot, under den tid någon ordinarie Ledamot i Utskott hade aflägsnat sig från Riksdagsorten på permission.
Likväl åsyftade det tillägget ej annat, än det förslag Herr von Hartmansdorff afgifvit.
Herr von Hartmansdorff: 25 §. tror jag skulle vara alldeles tillräcklig om den på det omtvistade stället, erhölle följande lydelse : samt attj, vid inträffande ledigheter j välja andra Ledamöter i de af gångnas ställe, äfven för dem , som fått tillstånd _, att pk någon tid sig från Riks dags o rt en aflägsna.
Electorerna kunna &c. Där står icke sagt;, huruvida Suppleanter skola väljas, utan blott att nytt val skall ske af annan Ledamot, hvilken intager deus plats, som ledigheten erhållit, och derföre tror jag det vara Ridderskapet och Adeln ändock öppet, att utvälja Suppleanter.
Herr Grefven och Landt-Marskalken gjorde proposition till bifall af den utaf Riddarhus - Utskottet föreslagne redaction af 25 §.
Hvarefter Herr Grefven och LandtMarkalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade gilla berörde redaction, med iagttagande ej mindre af Herr von Hart - Veu g November. mansdorffs genast vid början af discussionen föreslagne mindre betydliga ordförändring, än ock Herr Cederschjölds vid §:n gjorde tillägg.
Jag tror ej att det är nyttigt för Ridderskapet och Adelli, att på förhand utvälja Suppleanter.
När man vet, att personer resa från Riksdagen, och att andra personer åter uppkomma ; så är det ju en möjlighet, att någon person af de sednast anlände, är så skicklig, alt han borde insättas i ett Utskott, vid inträffad ledighet, men detta kan ju icke låta göra sig, om man förn t bär valt Suppleant.
Häruti bar man således ett tydligt exempel på olämpligheten deraf, att utvälja Suppleant på förhand.
För öfrigt skall jag gerna godkänna den uppläste redactionen.
Herr Grefven och Landt-Marskalken förnyade den af honom sist gjorde proposition.
Jag trodde att Herr Cederschjöld skulle fästa uppmärksamhet på det skäl jag nyss nämnde, och hvilket är af mycken vigt.
Jag förnyar derföre nu min anmärkning, och anhåller, att förslaget på grund deraf malte förändras. 36t> Deri g November, Grefve Cronhjelm:
Så vida Ridderskap pet och Adeln gillar den grundsats, att Suppleanter vid Utskotten böra finnas, är det af vigt, att de ej väljas för tillfället.
Den person, sorn yid början af en Riksdag blifver vald till Suppleant, gör sig inolin om, att skaffa sig underrättelse om sakernas gång; och jag skulle tro, att en sådan person är mera lämplig, att inträda sorn Ledamot i ett Utskott, än den person, sorn korrt förut ankommit till Riksdagen , och hvilken således icke kunnat förskaffa sig käiip nedom om ärendernas sammanhang och behandling, Herr Cederschjöld; Jag inser vigten af den anmärkning Herr von Hohenhausen framställt, och erkänner, att det är svårt för Electorerne att vid Riksdagens början bedömma Ståndsledamöternas brukbarhet, i synnerhet deras, som förut ej haft tillfälle att göra sig kände.
Jag hemställer derföre om icke alla fördelar skulle säkrast yinnas derigenom, att valet till Suppleanter först företogs efter motionstidens slut, helst
Stån-, det då gemenligen är talrikast.
Detta synes kunna vara så mycket lämpligare, som de flesta Utskottens trägnare arbete först då yidtager, Grefve Cronhjelm:
För min del kail jag ej inse någon svårighet vara, att utvälja en eller flere Suppleanter vid början af en Riks-, dag.
Kan man utse Ledamöter i Utskottettj Den 9 November. på lian man äfven välja Suppleanter, Det ärja dessutom naturligt, att oiii en Suppleant valdes som vöre mindre skicklig, hade han tillfälle, att under tiden bereda sig mera skicklighet, Herr von Hartmansdorff:
Jag under ptäller, om icke den föreslagne förändringen borde uppskjutas till dess vi. komma att pröfva 29 §, I annat fall skulle man i Riddarhus-Ordningen omtala insättning af Suppleanter, innan man ännu omtalat rättigheten för de ordinarie Utskotts-Ledamöterna att aflägsna sig från Riksdagsorten, hvarom 29 §. handlar, Grefve Cronhjelm:
Jag tror att man.
Utan att uppskjuta pröfningen af nu förevarande ämne, kan gå Herr von Ilartmansdorffs önskan till mötes, endast man utsätter: sedan Ledamot, på sätt 2g innehåller, erhållit ledighet.
Den 20 §. innehåller blott i allmänhet, huru val skola förrättas till Ledamot i Utskott; och först den 29 §. bestämmer, huru en person, sorn blifvit vald till Ledamot i Utskott, kan sig denna befattning afsäga; men i händelse han det ej gör, må lian ej utan laga förfall med sin befattning såsom Utskotts-Ledamot upphöra.
Där är just stället, att införa det stadgande, hvarom vi så länge discuterat; pcb mig synes, att de Ledamöter, som ön - 36>.
Den ,9 November. ska saken, äfven må kunna rätta sig efter formen i Utskottets uppställning.
Tvärtom tror jag, att just bär är rätta stället, alt i denna §., som nu är under öfverläggning, införa stadgandet om Suppleanter, och endast hänvisa till 29 §.
Herr Grefven och Landt - Marskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln önskade, att den af Herr Cederschjöld väckte fråga, angående val af Suppleanter, borde nu genast afgöras, för att uti den förevarande 25 §.
Riddarhus-Ordningen intagas.
Ja, jemte några Nej. Herr Grefven och Landt - Marskalken förklarade, att som, efter hvad han tyckt sig finna, Ja öfverrösta!
N e j, propositionen blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallen.
Herr Grefven och Landt - Marskalken hemställde derefter, om Ridderskapet och Adeln behagade bifalla Riddarlms-Utskottets redaction af 25 §., med iagttagande ej mindre af Herr von Hartmansdorffs, genast vid början af discussionerj, föreslagne mindre betydliga ordförändring , än ock af Herr Cederschjölds vid §:n gjorde tillägg, så lydande : ”Vid motionstidens slut utses äfven, på enahanda sätt, för hvarje Utskott, Söpple - Den 9 November. 363 antei’ till |:del af de ordinarie Ledamöfernes antal, för att, hvar i sin ordning, intaga dessas ställe då de erhållit ledighet, eller äro af laga förfall hindrade att ti 11- städeskomma.
Då Suppleant inträdt i Utskott, såsom ordinarie Ledamot, utväljes ofördröjeligen ny Suppleant i hans ställe.” * Bifölls.
Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde, att, som tiden redan långt framlidit, , pröfningen af den återstående delen utaf ardra Afdelningen af Riddarhus-Ordningen, måtte, i anseende till den mängd af andra vigtiga allmänna mål, som för närvarande berodde på Ridderskapets och Adelns handläggning, tills i dag 8 dagar, eller Söndagen den 16 dennes uppskjutas.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskildes klockan 12 om aftonen.
In fidem Pr.otocolli O. J.
L ager heim'. 364 Den 10 November f. m.
Måndagen den 10 November, Plenum klockan 9 förmiddagen.
Justerades följande; Utdrag af Protocollet hållet hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stock-* holm, den 9 November i8a3, S.
D, Då nu ånyo föredrogs Riddar-» hus-Utskottets den 25 sistidne Julii aflåtne, samt den 18 derpåföljde Augusti efter-* middagen på bordet lagde, Memorial, innefattande Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte Förslag till första Afdelningen af Riddarhus-Ordnin» gen; stadnade Ridderskapet och Adeln i följande beslut; 1:0, Att de af Utskottet föreslagne 2:dra, 4, 6, 12, i4» 16, 18 och 19 §§, af Ridder» skåpet och Adeln godkändes, 2:0.
Att nedannämnde §§. i Riddarhusordningen skulle erhålla följande lydelse: §. 1, På Riddarhuset ege hvar och en introducerad
Ätt, efter den vid 1809 års
Riksdag Den 10 November f. m. 365 stadgade nummerföljd, säte och stämma, på sätt denna Riddarhus-Ordning föreskrifver. §. 3.
Ätts namn eller vapen, den må vara lefvande eller utdöd, med mindre han dertill undfått Konungens Nådiga tillstånd, efter att, i händelse Ätten ännu lefver, hafva inför Kongl, Maj:t uppvisat dess medlemmars Uttrjckeliga samtycke dertill, §, 5, Inom så val gamla som iiya Adelil anses såsom Stamfader för en Adelig