Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag kan icke dela Grefve Brahes åsigt, att den indeldta trouppens garnisons-tjenstgöring är af nödvändigheten påkallad, då 3oo värfvade Hussarer äro förlagda i Malmö, hvilka mycket väl skulle medhinna bestrida all tjenstgöring der, oaktadt commenderingarne till Götheborg och Helsingborg.
Grefve Brahe har klandrat, att jag icke vänt mig till Grefven directe med mine besvär, men då jag är Riksdagsman, anser jag mig, med begagnande af min Riksdagsmannarätt, endast behöfva från min bänk framdraga hvad jag finnér vara tryckande för den provins, som jag tillhör.
Det är visserligen tillfredsställande höra, det garnisons-tjenstgöringen för den indeldta trouppen kommer att upphöra i samma mån Artilleriet hinner tillökas, men jag fruktar, att härmed kommer att dröja ganska länge, emedan Artilleriet lärer hafva mycket svårt att få manskap anvärfvadt.
Förekommen af Herr Hallenborg anhålleV jag likväl, Den 7 Maji f. m. 167 alt få tillägga, det äfven jag hyser den tanka, att det är öfverensstämmande med hushållningen för det allmänna, att commenderingar till sådan garnisons-tjenstgöring bestridas genom värfvad troupp.
Då Grefve Brahe sagt, att commenderingen endast utgöres af 60 man, så är dertill utan tvifvel tillgång af Kronprinsens Hussarer, som utgöra ett värfvadt Regemente.
Att för fångars bevakning gevär behöfvas, är sannt; men Kronprinsens Hussarer äro icke heller obevärade.
Det är ej för att besvara, eller vederlägga, de anmärkningar, som här blifvit gjorda, för eller emot lämpligheten af indeldta eller värfvade Armeens commendering, som jag ämnar svara; ty det är ett ämne, som ej hörer till Ridderskapets och Adelns öfverläggningar, utan ensamt tillkommer Kongl. Maj:t, att efter
Dess godtfinnande bestämma; och anser jag mig af detta skäl ej kunna ingå i någon discussion rörande ifrågavarande ämne; men jag får endast erindra den sista värde Talaren, att jag aldrig hört, att man till arrestanters bevakning företrädesvis utväljer troupper, som posta med sabel, och ej hafva gevär; för mig är detta något alldeles nytt, och tror jag sådant vara mindre ändamålsenligt.
Hans Eoccellence Herr Grefven och Landt Mar skalken föreslog, att så väl Herr 168 Den 7 Maji f, m.
Hallenbergs ifrågavarande Motion, som de af Grefvarne Brahe och Horn samt Herr Hallenborg, rörande samma ämne, nu afgifne j^ttranden måtte till Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet remitteras.
Stats- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottens den i5 sistlidne April under N:o8afgifne, och den 21 i samma månad e. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af flere väckte Motioner om anslag af allmänna medel till sjön Wenerns sänkning, Friherre Anckar swärd, Carl Henrik:
I anseende till detta Utlåtande befinner jag mig i samma tvifvelsmål, som rörande de förut ifrågaställde underdåniga önskningarne.
Jag inser icke, hvartill det tjenar, att i detta fall framställa önskningar om fortfarande af påbegyndta undersökningar, hvilkas grund man ännu icke pröfvat, och som åtminstone jag får erkänna, att jag icke vet, om de äro af nödvändigheten påkallade, eller icke.
Deremot då en Länsstyrelse existerar, är den i så direct förhållande till Styrelsen, att sådane communicationer icke kunna tryta, hvarigenom Styrelsen blir i tillfälle att befrämja dylika företag.
Den 7 Maji f. m. är ej eller vän af underdåniga recomraendationer hos Kongl. Maj:t i ämnen af mindre allmän omfattning; men jag kan ej anse ifrågavarande sak vara af så enskild beskaffenhet, som man här antydt.
Företaget att sänka vattenhöjden i sjön Wenern angår flere Län, och Styrelserne derstädes kunna möjligen i detta ämne hafva äfven så olika åsigter, som de serskildta näringsidkarne det angår; så att då några önska saken, torde andra anse henne skadlig.
Mig synes frågan fördenskuld vara af så stor vigt, att om Rikets Ständer någonsin skola hos Kongl. Maj:t anmäla några underdåniga önskningar, torde detta vara ett af tillfällena.
Den hemställan Utskotten föreslagit, synes mig vara desto lämpligare, som man funnit fortgången af undersökningarne i afseende på detta företag draga nog långt på tiden; och man Loide väl en gång göra slut derpå.
Saken har redan varit å bane på flera Riksdagar, utan att man ännu kommit längre.
För att påskynda slut, anser jag den af Utskotten föreslagna hemställan till Kongl. Majit behöflig, och tillstyrker derföre bifall å Utlåtandet.
Jag vill visserligen ej motsäga, att detta ämne är ganska vigtigt; men då man vet,, att undersökningarne i afseende på den föreslagna sänkningen af Wenern fortgå under ledning af personer, som Kongl. Majit dertill förord - 170 Den 7 Maji f. m. nät, är jag ense med Friherre Anckarswärd deri, att den af Utskotten projecterade underdåniga hemställan till Kongl. Maj:t icke behöfves; och jag anhåller följaktligen att Utlåtandet måtte afslås.
Hans Excellence Herr Grefven ock LandtMarskalken gjorde proposition till bifall å Stats- och EkonomiUtskottens förevarande Utlåtande.
Hvarefter, uppå af Hans Excellence framställd proposition, berörde Utlåtande blef af Ridderskapet och Adeln afslagit.
Ånyo föredrogs och bifölls Stats- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottens den i5 sistlidne April under N:o 9 afgifne, och den 21 i samma månad e. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjord hemställan, om en bros uppförande på något afstånd från Qvicksunds Färjeställe.
Föredrogs ånyo Stats- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottens den i5 sistlidne April under N:o 10 afgifne, och den 21 i samma månad e. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition om anslag till förmon för UndervisningsVerken i Riket.
Den 7 Maji f. m. 171 Friherre Anckar swärdj Carl Henrik:
Jag hemställer om det icke är lämpligt att låta detta Utlåtande hvila, intilldess vi företaga till pröfning frågan om 4:de HufvudTiteln, hvarå anslaget till LäroVerken är uppfördt.
Hans Excellence Herr Grefve De la GardieJacobf förenade sig med Friherre Anckarswärd.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken förklarade, att sedan flere Ledamöter begärt, att Stats- och EkonomiUtskottens ifrågavarande
Utlåtande måtte ytterligare hvila på bordet, komme detsamma ock, att, enligt 49 §•
Herr Bråkenhjelm> Pehr Reinhold:
Jag anhåller vördsamt om upptysning, huru länge detta Utlåtande kommer att hvila, emedan af Friherre Anckarswärds anhållan samt Herr Grefvens och LandtMarskalkens förklarande i anledning deraf, synes mig tvätydigt, om det blifver hvilande blott till nästa Plenum eller ända till dess 4:<le HufvudTiteln förekommer till granskning.
Jag anhåller om Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition, att det Utlåtande, som nu är i fråga, må lemnäs hvilande, intilldess vi till pröfning företaga 4'-de HufvudTiteln; 173 Den i Maji f. m. och jag grundar min anhållan derpå, att denna vigtiga frågas behöriga granskning fordrar kännedom af Committerades Utlåtande om en förbättrad organisation af UndervisningsVerken, hvilket ar ett arbete af 5oo pagina i qvart, och så nyligen utkommit i Bokhandeln, att ganska få ännu kunnat hinna läsa det.
Jag skulle gerna instämma i Grefve Frölichs åsigt, om jag ej visste, att delta Utlåtande redan är af BondeStåndet till Utskotten återremitteradt, och jag tror det äfven vara eller snart blifva behandladt af Preste- och BorgareStånden.
Jag anser derföre bäst, att äfven Ridderskapet och Adeln företager målet till pröfning med det aldraförsta, så att den återremiss, som troligen blifver en följd af öfverläggningen i ämnet inom detta
Hus, må kunna skyndsamt af Utskotten behandlas i sammanhang med återremissen från BondeStåndet.
Hufvudsakligen instämmande med Herr Bråkenhjelm, får jag derjemte upplysa, att detta Utlåtande redan är af Präste- och BorgareStånden bifallit.
För öfrigt får jag äran erindra, att hufvudfrågan om LäroVerken beror pä detta Utlåtande, emedan Utskotten der yttrat sig om behofvet af förändringar deri och anslag dertill af Statsmedel; hvaremot Den 7 Maji f. m. i73 StatsUtskottet endast tillkommer, att, sedan detta är afgjort, å /\'Ae HufvudTiteln uppföra en för behofvet tillräcklig summa.
Hade Utskotten ej ansett någon ny organisation och Statsbidrag dertill behöfvas, hade frågan ganska väl kunnat uppskjutas, för att behandlas i sammanhang med 4:de HufvudTileln; men då Utskotten nu tillstyrkt förändringar och anslag; så tror jag det vara en lättnad i sakens behandling, om detta Utlåtande serskildt afgöres, ledande till conformite i Riksdagsärenderne.
Detta hindrar dock icke, att Utlåtandet kan hvila på bordet några dagar; men icke ända till dess 4:de HufvudTiteln föredrages.
De upplysningar, som de siste värde Talarne meddelat, föranleda mig att dela deras åsigt, att detta Utlåtande bör behandlas serskildt från 4;de HufvudTiteln; men af det skäl jag redan haft äran anföra, anhåller jag likväl, att Utlåtandet måtte få hvila åtminstone till nästa Plenum.
I fall det icke redan är gifvit, att detta mål kommer att ytterligare hvila på bordet, önskar jag att få yttra mig i saken.
Men såsom jag fattat Herr Grefvens och LandtMarskalkens förklarande, kommer Utlåtandet att hvila endast till nästa Plenum, och icke ända till dess !\'Aq HufvudTiteln före - Den 7 Maji f. m. drages.
Jag anhåller vördsamt, att Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes upplysa mig, om det icke så förhåller sig.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, det han förklarat förevarande mål böra uppå flera Ledamöters derom gjorde begäran ytterligare hvila, endast i enlighet med föreskriften uti 49 §•
Riksdagsordningen, eller intill dess målet i ett annat Plenum kunde varda af Hans Excellence åter föredragit.
Att uppskjuta pröfningen af berörde mål till en ännu längre aflägsen tid, ansåg Hans Excellence för dess del mindre lämpligt, helst, efter hvad Hans Excellence hade anledning förmoda, StatsUtskottets Utlåtanden, rörande alla HufvudTitlarne, troligen i dag till RiksStånden inkomma.
Stats- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottens den 18 sisth April under N:o n afgifne, och den 21 i samma månad e. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse om befrielse för Tynderö socken i WesterNorrlands
Län, att deltaga i Ordinarie Rotering.
I anledning af Rikets Ständers beslut den ij December i823, om extra Roteringen, företogs äfven i WesterNorrlands
Län förbe - Den 7 M*aji f. m. redande undersökning i detta afseende.
Då Committerade kommo till Tynderö Socken, yrkade Socknemännen att bibehållas vid extra Rotering.
Committerade ansågo dem, enligt Författningarne, ej vara berättigade dertill, emedan blott privilegierad jord kunde extra Rotering åläggas.
Frågan drogs till Kongl. Maj:t, som ansåg den röra begge Statsmagterne, och derföre aflat en Skrifvelse i ämnet till Rikets Ständer.
Nu hafva Stats- och EkonomiUtskotten tillstyrkt, att Tynderö Socken må vid extra Roteringen bibehållas.
Om detta gillas, så uppkommer härigenom ett nytt slags privilegierad jord, nemligen skattejord , som ej är ordinarie roterad, utan endast vidkännes extra Rotering, ehuru sådan endast kan åläggas frälse- och annan privilegierad jord.
Jag finner således, att ett bifall till hvad Utskotten tillstyrkt, skulle medföra en oformlighet, helst Tynderö Sockens frihet grundar sig endast på äldre Konunga-försäkringar, som vid hvarje ny Regents uppstigande på Thronen mäst förnyas.
Kanske kunde sådane gälla före 180g; men nu kunna väl inga sådana försäkringar vara gällande.
Mig synes det vara betänkligt, att gifva exempel af en sådan ny privilegierad jord, helst de i Konung Carl XI:s försäkran anförde skäl, hvarföre Tynderö Socken blifvit från Rotering befriad, nemligen att hemmanen skulle vara så svaga och bära andra motsvarande onera, numera alldeles 176
Den 7 Maji f. m. förfallit, enär ett godt fiske ersätter hemmanens möjliga svaghet i öfrigt.
Jag vågar derföre anhålla om återremiss af detta Utlåtande, med begäran, att Tynderö
Socken måtte ordinarie roteras, lika med all annan skattejord.
Jag kan ej biträda de skäl Friherre af Nordin anfört, till vinnande af återremiss utaf detta Utlåtande.
Jag finner tvertom det i Konunga-försäkringarne anförda skäl, hvarföre ifrågavarande hemman ända ifrån Konung Carl IX:s tid njutit befrielse från ordinarie Båtsmanshåll, nemligen hemmanens svaga beskaffenhet, vara så giltigt, som möjligt.
Om dessa hemman sedermera tilltagit i godhet och styrka, så se vi också, att de icke eller blifvit bortglömde med ökade onera, då de blifvit ålagde extra Rotering.
De bära således redah en roterings-tunga; och jag kan då icke se någon olägenhet af, att befria dem från ordinarie Rotering.
Följaktligen tillstyrker jag bifall å Utlåtandet.
I hän delse hemmanen i Tynderö Socken skulle verkligen vara af den svaga beskaffenhet, att de ej förmå bära Rotering, så är detta förhållande i fullkomlig strid med Committerades uppgifter, sorn alla vitsorda, att dessa hemman äro af vida bättre beskaffenhet, Den 7 Maji f. m. 177 liet, än flere af de roterade hemmanen i granskapet.
Skulle, tvertemot Autoriteternes vittnesbörd, hemman i Tynderö vara, jemförelsevis till ortens roterade hemman, svaga, så må man förmedla sådane svaga hemman, men alldeles icke, genom deras befrielse från ordinarie Rotering, förvandla deras natur; ty det är rakt stridande mot hvad Rikets Ständer beslutit och mot all princip.
Skulle Rikets Ständer sjelfve sålunda tillskapa olikhet i beskattningen, så må man icke mera klaga öfver skatternes ojemna fördelning.
Jag tror det vara ändamålsenligt, alt införa ordinarie Rotering i Tynderö, med iakttagande af hemmanens förmedling, om någon sådan hefinnes nödig.
Det är den enda billighelsväg man i sådant fall kan följa; ty alldeles principlöst vore det, att lägga extra Rotering på hemman, som icke äro af den dertill bestämda natur.
Första frågan är här, om Rikets Ständer ega rätt, att i förevarande sak besluta; och den måtte redan vara afgjord, då Kongl. Maj:l liänskjutit saken till Rikets Ständers ompröfvande.
Sedan återstår blott den andra frågan, om Rikets Ständer höra belasta, och icke snarare lätta, roterings-besväret.
Jag anser den befrielse ifrågavarande hemman sedan äldre tider åtnjutit från ordinarie Rotering vara ett på häfd vunnet privilegium, som icke H. 12 !7Ö Den 7 Maji f. m. bor kränkas, helst de nu redan äro ålagde extra Rotering, och ordinarie Roteringen icke är behöflig.
Här finnas många Säterier, som icke kunna räkna från så lång tid tillbaka sin frihet från Rotering, som dessa hemman; och då är ej något skäl, hvarföre icke de sednare må få behålla denna frihet, så väl som de förra.
Hvad åter angår Friherre Cederströms erinran, att Rikets Ständer ej böra, genom bifall till detta Utlåtande, tillskapa olikhet i beskattningen; så får jag öppet förklara, att jag mycket hellre vill, i afseende på Roteringen, förvandla all jord till likhet med Tynderö Socken, än den sistnämnde till likhet med annan ordinarie -roterad jord.
Herr von Hartmansdorff:, August:
Jemte det jag instämmer i hvad Friherre af Nordin och Friherre Cederström anfört, får jag tillägga, att just de Konunga-försäkringar, som af Tynderö
Socknemän åberopas till stöd för deras anspråk på frihet från ordinarie Rotering, synas mig bevisa, alt de icke hafva någon rättighet dertill.
Socken har, genom dess vid hvarje Regentombyte städse förnyade anhållan om bekräftelse på ifrågavarande roterings-frihet, tydligen ådagalagt, alt den icke har sin grund i gällande Författningar, och icke kan ega bestånd utan dylika försäkringar, af hvilka den sista är gifven 1797, såsom Utlåtandet äfven innehåller.
Nu omsider synes tiden Den 7 Maji f. m. J79 vara inne, att salta dessa hemman i samma förhållande i afseende på Roleringen, som annan jord af enahanda natur.
Man har åberopat, såsom skäl lill de ifrågavarande hemmanens befrielse från ordinarie Rotering, alt de skola vara af svag beskaffenhet; men RoteringsCommissionen har vitsordat motsatsen, och skälet torde alldeles förfalla, om man jemförer dem med de många hemman i Skaraborgs Län, Småland, och kanske äfven Jemtland, hvilka äro underkastade ordinarie Rotering.
Rälta sättet till rättelse är dock, såsom man redan anfört, förmedling; hvarföre jag också anhåller om återremiss, under yrkande, att Tynderö Socken måtte ordinarie roteras, lika med annan jord.
Friherre af IVordin:
Här har blifvit yttradt, alt Tynderö Socken borde fortfarande njuta befrielse från ordinarie Rotering, i synnerhet för hemmanens svaga beskaffenhet.
Detta uttryck om hemmanens dåliga tillstånd är taget ur Konung Carl XI:s Försäkran, men Committerade, som besökt stället, hafva ej instämt häri, utan ansett desse hemman alldeles icke vara af mindre godhet, än andre skattehemman, som hafva ordinarie Rotering sig ålagd.
Jag tror det vara såsom princip vigtigt, att jord, af samma slags natur, lika roteras, fastän det för öfrigt kan vara likgiltigt, om de 5 i8o Den 7 Maji f. m. eller 6 Båtsmän, som, genom ordinarie Roterings införande i Tynderö, kunna tillkomma, finnas eller ej.
De äro kanske äfven öfverflödiga; och i den händelsen må Socknen betala vacanceafgift, såsom många andra Roteringsskyldiga; men angeläget är, att hemmanen indelas till ordinarie Rotering, så att jord af lika beskaffenhet och natur icke olika beskattas.
Friherre af Nordin har vid slutet af sitt sednaste yttrande uppgifvit en medelväg i detta ämne, hvilken jag annärs ernade föreslå, för att åtfölja till Utskotten, i händelse återremiss af Utlåtandet, såsom jag förmodar, kommer att ega rum.
Lika med Friherre af Nordin och Herr von Hartmansdorff är jag af den tanka, att ifrågavarande hemman i Tynderö Socken icke äro af samma natur, som annan privilegierad jord, hvilken bör åläggas endast extra Rotering.
Och då jag för min del anser, att man bör handla likstämmigt i afseende på hvarje serskild jordnatur, men någon tillökning i den ordinarie Roteringen icke synes vara behöflig; så tror jag det vara bäst att välja ofvannämnda medelväg, nemligen att de hemman, som icke äro privilegierade, och således icke kunna extra roteras, men ej eller äro ordinarie roterade, åläggas betala rotefrihetsafgift, hvilket är en lindrigare utväg, än att in natura utgöra ordinarie Rotering.
Den 7 Maji f. m. i8t Herr von Heijnne > Georg:
Jag tror icke att af Konung och Rikets Ständer något Beslut är fattadt, att den jord, som hittills af ett eller annat skäl undgått ordinarie Rotering, deruti nödvändigt skall ingå.
En undersökning till jemkning i RoteringsBesväret har Blifvit Begärd, och nu mera äfven skett.
I den RoteringsCommission, deri jag deltog, blefvo, liksom jag förmodar händelsen var vid flere Commissioner, åtskillige hemman uppförde på förslag till ordinarie Rotering.
Men för min del ansåg jag det då olämpligt, liksom jag nu med nöje i StatsUtskottet afstyrkt Rotering för Tynderö Socken.
Jag kan ej inse, att sådant kunde leda till annat, än att onödigtvis förminska jordens kraft under fredstid, då samma Bidrag i behofvets stund eller under krig kan påräknas genom den redan ålagde extra Roteringen.
Den inkomst Staten skulle få genom en vacanceafgift, är alltför obetydlig emot orättvisan att borttaga en frihet från hemman, hvilkas närvarande innehafvare säkerligen dyrt betalt den; och jag finner det i synnerhet olämpligt för exemplets skull, emedan samma förhållande, som nu med Tynderö, inträffar med flere andre orter, hvilka säkerligen icke utan giltiga skäl erhållit befrielse ifrån början.
Jag tillstyrker derföre bifall å Utlåtandet.
An char swärd:
I anledning af den mening Grefve Frölich biträdt, att Den 7 Maji f. m. vacance-afgifts erläggande skulle vara en lämplig medelväg, täger jag mig friheten förklara, att jag icke tror den frågan höra lill ämnet.
Här är blott fråga om att försvara den princip, att sådan jord, som från uråldriga tider varit befriad från ordinarie Rotering, icke kan påläggas någon sådan.
På denna grund har jag ansett det vara ganska tillräckligt, att Tynderö Socken fått sig påförd extra Rotering.
Men då anmärkningar blifvit gjorde vid Utskottens Utlåtande och återremiss på grund deraf begärd af åtskillige Ledamöter, vill jag för min del gerna förena mig i begäran om återremiss, och anhåller blott, att mine anmärkningar få åtfölja till Utskotten, Friherre Cederström:
Här har blifvit yttradt, att intet beslut af Konung och Ständer vore tagit om ordinarie Rotering på sådan jord., som derifrån af ålder varit befriad.
Vid 1809 och 1810 årens Riksdag beslöts likväl, att all oroterad jord skulle roteras.
Att alla nyhemman beläggas med ordinarie Rotering, är ett factum.
Så snart de öfverstiga Tl-g. mantal, måste de antingen ingå i deltagande med gamla rotar eller bilda nya.
Någon rättsgrund finnes således icke, som hindrar att med ordinarie Rotering belägga sådane hemman, som derifrån- förut varit befriade, de må vara upptagne af skog och mark, eller bestå af gammal odaljord, som af tillfälliga orsaker erhållit befrielse.
Den 7 Maji f. m. 183 Jag förnyar derföre min anhållan om återremiss.
Ilvad den siste värde Talaren anfört om beslutet vid 1809 och 1810 årens Riksdag, är så vida riktigt, att man då beslöt, det all oprivilegierad jord, som Icke var roterad, skulle beläggas med rotefrihets-afgift, men icke att den skulle påföras verklig ordinarie Rotering, hvilket är något annat.
Denna rotefrihets-afgift utmärker, att hemman af nämnde natur äro i den categori, att kunna åläggas Rotering, när Konung och Ständer finna, att behofvet sådant påkallar; de erlägga emellertid en viss afgift, som visar, till hvilken klass af jord hemmanet hörer.
Nu är klart, att sådane hemman ej derjemte få extra roteras, och derom är nu frågan.
Jag kan ej finna, att Tynderö Socken, såsom icke bestående af privilegierad jord, kan undgå rätteligen att erlägga vacanceafgift.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken tillkännagaf, att Plenum komme kl. half till 6 i eftermiddag att fortsättas.
Tillståndet och välmågan i Tynderö Socken är mig obekant, men då här blifvit yttradt att en ny sort privilegierad jord tillskapades, anhåller jag endast få anmärka, det vi ega en hel province, den vidsträcktaste af alla, Lapp - i84 Don 7 Maji f, m. marken, hvarest äro lägenheter af både Krono-, Skatte- och Frälse-natur, utan att de Öro roterade, hvarken till ordinarie eller extra ordinarie Rotering; och skulle någotdera derstädes åläggas, skulle provincens ödeläggelse medföras.
Gästgifveri-hemman lära också i allmänhet vara befriade ifrån all Rotering.
Jag anmälte mig att få ordet, egentligen för att söka förekomma, det frågan om Tynderö
Socken skulle inleda oss på den allmänna frågan om oroterad jords i hela Riket rotering.
Här är nu endast fråga om återremiss af det speciella ifrågavarande Utlåtandet, oell !'ag instämmer i begäran derom.
Framdees torde det bli tillfälle att begära denna frågas företagande till slutlig pröfning i sammanhang med den allmänna frågan om den nämnde Roteringen, Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg Stats- och EkonomiUtskottens förevarande Utlåtande böra, på grund af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskotten återremitteras.
Föredrogs ånyo och bifölls Stats-samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottens den 18 sisth April under N:o 12 afgifne, Den 7 Maji £» m. i85 och den 21 i samma månad e. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af väckt fråga om granskning af alla de Författningar, sorn angå seglationen så väl i Rikets större insjöar, som längs kusterna m. m.
Ånyo föredrogs LagUtskottets den 8 sistlidne April under N;o 49 afgifne, och den 21 i samma månad e. m. på bordet Jagde, Betänkande, i anledning af åtskillige Motioner, om ändring af 17 Cap.
HandelsBalken och 20 Cap. ÄrfdaBalken.
Ett annat Betänkande af Lagutskottet under N:o 45, rörande inrättning af FörmyndareKamrar hvilar för närvarande på bordet, i anledning af Herr von Hartmansdorffs begäran.
Jag hemställer, om det ej borde föredragas antingen näst före eller näst efter det nu ifrågavarande Betänkandet N:o 49> emedan jag tror, att båda dessa Belänkanden stå i sådant sammanhang med hvarandra, att de på en gång böra pröfvas.
Vid denna Riksdag hafva flere Motioner blifvit väckte i ändamål att befrämja säkerheten för omyndiges medel hos Förmyndare.
Desse hafva af Lagutskottet blifvit serskildt behandlade i Betänkanden, som efterfölja det ifrågavarande.
Detta Betänkande synes dock, om det bifalles, afklippa den enda säkerhet, »86 Den 7 Maji f. m. sora de omyndige nu ega i förmånsrätten; och fråntages dem denna, lärer det sedan vara föga lönt, att upptaga frågor om förbättring i en säkerhet, sora derefter icke har något serdeles stöd.