Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Proposition N:o 79. 7 nigt utlåtande öfver berörde ansökning och dervid öfverlemnat Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes i Hallands län genom bemälde Kollegier infordrade underdåniga yttrande i ämnet, hufvudsakligen innehållande att ifrågavande länsmansboställe är beläget i en af länets magraste trakter, aflägse från stora landsvägen, i nordöstra ändan af distriktet, i mil nära gränsen mellan Hallands och Elfsborgs län, 5 mil från närmaste stad, 2f mil från häradets tings-ställe samt ända till 5 å 6 mil från yttersta gränserne af de i distriktets sydvestra ända belägna socknarne Morup och Stafsinge; att jorden i allmänhet ej gåfve mer än tredje å fjerde kornet och så ringa foder af sämsta beskaffenhet, att dermed icke skulle kunna födas flera kreatur än de hästar, hvilka indelningshafvare, om han vore å hemmanet boende, behöfde för sina tjensteresor; att någon länsman derföre aldrig, så vidt kändt vore, haft sin bostad, på Thorsjö och alltså ej heller kunnat deraf hemta annan inkomst än ett ringa arrende; men att deremot indragna förste landtmätare-bostället
Kärreberg vore beläget blott en mil från häradets tings-ställe, | mil från staden Falkenberg och 3j. mil från Warbergs stad och cellfängelse, äfvensom jorden till Kärreberg vore af vida bättre beskaffenhet än egorna till Thorsjö; på grund hvaraf Kongl. Maj:ts Befallningshafvande ansett sig böra tillstyrka det begärda bytet och att hemmanet Thorsjö alltså måtte, i stället för Kärreberg, för Stats-verkets räkning på tretio år utarrenderas; hvarjemte, derest bytet komrne att ega rum, Kongl. Maj:ts Befallningshafvande, enär uti den nu bestämda Kronolänsmans-lönen afkastningen af bostället Thorsjö vore upptagen till 61 R:dr och i minimi-arrende för Kärreberg föreslagits 28.1 kubikfot 9 kannor spanmål, hälften råg och hälften korn, utgörande i penningar efter 1858 års medelmarkegångspris 601 R:dr 87 öre R:mt, i underdånighet föreslagit att detta sistnämnda penningebelopp måtte, i stället för 61 R:dr, i länsmanslönen ingå med en jemnad summa af 600 R:dr R:rnt.
För egen del hafva Kammar-kollegium och Stats-kontoret i underdånighet anfört: att uti jordeboken upptages | mantal N:o 1 Thorsjö Henrik med jordeboksränta af 1 R:dr 25 sk. 1 r:st och hemmantalsränta af 2 R:dr 26 sk. 3 r:st eller tillhopa 4 R:dr 3 sk. 4 r:st, hvaraf 3 R:dr 44 sk. 1 r:st äro länsmannen till boställe anslagna och återstående 7 sk. 3 r:st allt b:ko, kronan behållne; att bostället är ordinarie roteradt under N:o 31 för 1 mantal och år 1857 taxeradt till ett värde af 300 R:dr B:ko; att, enligt 1858 års stat, länsmannens aflöning blifvit beräknad till följande belopp, nemligen:
Boställets ränta R:dr R:mt 27: — * Detsammas afkastning » » 34: —• 61.
Kontant af anslaget till landsstaten » » — — 6,39.
Summa R:dr R:mt 700; att hemmanet J mantal N:o 3 Kärreberg Sven Andersgård har sig åsatt jordeboksränta 2 R:dr 2 sk. 2 r:st. och hemmantalsränta 4 R:dr 25 sk. 4 r:st eller 8 Kongl. Majus Nåd.
Proposition N:o 79. tillhopa 6 R:dr 27 sk. 6 r:st b:ko samt är ordinarie roteradt för sitt mantal uti roten N:o 149 och år 1857 taxeradt till ett värde af 1,000 R:dr nämnde mynt; att, enligt Kongl. Maj:ts nådiga Bref den 15 April 1859, hemmanet, som varit boställe åt förste Landtmätaren i länet, skall, såsom till Stats-verket indraget, utarrenderas för dess räkning på tretio år, räknadt från midfastan år 1860, i hvilket afseende förberedande åtgärder blifvit af Kammar-kollegium vidtagne; samt att dervid af Landshöfdinge-Einbetet föreslagits ett minimi-arrende af 283 kubikfot 9 kannor eller 45 tunnor 2 kappar och ett maximi-arrende af 425 kubikfot 9 kannor eller 67 tunnor 19 kappar, hälften råg och hälften korn, hvilka belopp, vid granskning i Kollegii andra provins-kontor likväl ansetts böra blifva det förra 299 kubikfot 4 kannor 47 kubiktum eller 47 tunnor 17 kappar, och det sednare 349 kubikfot 6 kannor 50 kubiktum eller 55 tunnor 16 kappar, hemmanets ränta 6 R:dr 27 sk. 6 r:st häruti inbegripen; motsvarande dessa af Provins-kontoret föreslagna belopp minimi-arrendet: 634 R:dr 6 öre och maximi-arrendet: 740 R:dr 37 öre, efter medelmarkegångspriset för de tio åren 1849 —1858, eller 13 R:dr 34 öre för en tunna, hälften råg och hälften korn; Och hafva Kollegierna, utan afseende å den förlust, som genom förändring af Kärreberg till länsmansboställe möjligen kunde för Stats-verket uppstå, lika med Kongl. Majrts Befallningshafvande tillstyrkt nådigt bifall till ansökningen, på det sätt, att
Kärreberg må blifva länsmansboställe från midfastan året efter det, hvarunder utbytet blifvit i nåder medgifvet och då af Ringbloms efterträdare mottagas, samt att dennes lön, 700 R:dr Runt, måtte i staten upptagas att bestå endast af boställets ränta och afkastning, som Kollegierne ansett skäligen kunna till jemt detta belopp utföras, såsom följd hvaraf all fråga om utarrendering af hemmanet för Stats-verket skulle komma att förfalla; men sådan åtgärd deremot vidtagas med Thorsjö från midfastan det år, hvarunder detta hemman af Ringbloms sterbhusdelägare afträdes; anmälande Kollegierne derjemte, att bytet icke komme att verka till någon ändring uti de bägge hemmanens räntebelopp och rotering eller andra onera af hvad namn och beskaffenhet de vara må.
Med anledning af hvad sålunda förekommit vill Kongl.
Majit härmed i nåder föreslå Rikets Ständer, att, i utbyte mot nuvarande länsmansboställe N:o l Thorsjö, må till boställe åt kronolänsmannen i Faurås härads södra distrikt från midfastan året efter det, hvarunder bytet varder medgifvet, anvisas ofvanberörde till Stats-verket indragna f. d. förste landtmätareboställe, $ mantal N:o 3 Kärreberg, med föreskrift att i staten för länsmannen boställets årliga afkastning skall tillsvidare, och intilldess ny allmän uppskattning af landtstatens boställen kan varda fastställd, upptagas till det af Kongl. Maj:ts Befallningshafvande föreslagna belopp af Sexhundra Riksdaler, samt att, i följd häraf, den förut väckta frågan om utarrendering af bostället Kärreberg för Stats-verkets räkning må förfalla, men sådan Kongl. Majus Nåd.
Proposition N:o 79. 9 sådan åtgärd deremot vidtagas med Thorsjö från midfastan det år, då detta hemman af aflidne länsmannen Ringbloms sterbhusdelägare afträdes.
De ärendet rörande handlingar skola vederbörande Rikets Ständers Utskott tillhandahållas.
Utdrag af Protokollet öfver Civil-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Siats-Rådet å Stockholms Slott den 5 Januari 1860.
Hans Exc. Herr Justitie-Stats-ministern, Friherre De Geer, Hans Exc. Herr Stats-ministern för Utrikes-Ärendena, Frih. Manderström, Stats-råden: Wallensteen, Almqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna och Malmsten.
Slutligen uppläste föredragande Departements-chefen Stats-rådet Almqvist till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:t, på Stats-Rådets enhälliga tillstyrkande, fattade beslut, uppsatt förslag till Kongl.
Maj:ts nådiga Proposition angående anvisande, såsom boställe åt Länsmannen i södra distriktet af Bih. till R.
Prot. 1839 $ 1860. 1 Sami. 1 Afd.
S Band. 6 Haft. 2 Kongl. ilaj:ls Nåd.
Proposition N:o 80.
Faurås härad i Hallands län, af det till Kronan indragna f. d. förste landtmätare-bostället | mantal N:o 3 Kärreberg Sven Andersgård i Alfshögs socken af nämnde härad, i stället för nuvarande länsmansbostället § mantal N:o 1 Thorsjö Henrik i Gunnarps socken.
Majit behagade, enligt Stats-Rådets tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, sådant det finnes detta protokoll bi-' lagdt, och befallte att nådig Proposition skulle, i öfverensstämmelse dermed, till Rikets Ständer aflåtas.
Ex protocollo Alfred Grandinson.
HT:o 80.
Ank. till Exp.-Utsk. den 19 Jan. 1860, kl. 12' midd.
MAJiTS Nådiga Proposition till Rikets
Ständer angående utbyte af skogvaktare-bostället Nytorp mot Kronofjerdingsmans-bostållet Lilla Tjärbruket i Fester-liekarne härad och Södermanlands län; Gifven Stockholms Slott den 10 Januari 1860.
Då det i Lista socken och Vester-Rekarne härad af Södermanlands län befintliga skogvaktare-bostället Nytorp, hvilket sednast genom Kongl. Brefvet den 2 Juni 1837 angående reglering af Skogs- och Jägeri-staten i länet blifvit Kongl. Majus Nåd.
11 anvisadt till boheminan åt skogvaktaren å nämnde härads allmänning, är beläget vid ena ändan deraf och det följaktligen beiunnits för den vid Nytorp boende skogvaktaren vara med stor svårighet förenadt eller nästan omöjligt att behörigen efterse och vårda allmänningen, som har en utsträckning af l£ mil; men deremot mantal Lilla Tjärhofvet i Öija socken, hvilket är till boställe åt kronofjerdingsman anslaget med åliggande för innehafvaren att jemväl vid allmänningens bevakning biträda, har sitt läge invid midten af allmänningen och således lämpar sig bättre för fullgörandet af en skogvaktares åligganden; hafva Vester-Rekarne häradsboer, genom bruksegaren Carl Zethelius och Friherre David Hermelin, hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit om nådig framställning till Rikets Ständer, att skogvaktare-bostället
Nytorp måtte vid nuvarande kronofjerdingsmannen Johan Olssons afgång, få utbytas mot dennes ofvanberörde boställe Lilla Tjärbruket, om hvilket nu är, genom Kongl. Brefvet den 11 Oktober 1843, föreskrifvet, att detta bohemman, när det blifver ledigt, bör för Stats-verkets räkning utarrenderas, så vida det icke för annat behof användes.
Enligt dej vid ansökningen fogade kartor och beskrifningar, upprättade nästlidet år af vice Kommissions-landtmätaren Ernst Ek, utgör åkern vid Nytorp 4 tid 30,5 kpbl, vid Lilla Tjärbruket 5 tid 22,3 kpld ängen a » 3 a 2,1 a a a a 8 a 0,8 a hagmarken a 20 a 1,7 a a a a 12 a 15,8 a eller tillsammans Nytorp 28 tid 2,3 kpld och Lilla Tjärbruket 26 tid 6,9 kpld; hvilka uppgifter likväl, vid jemförelse med de till grund för begge lägenheternas skattläggning tagna kartebeskrifningar, af år 1788 för Nytorp och år 1829 för Lilla Tjärbruket, förete vissa skiljaktigheter och deribland den, att vid sistnämnda boställe en areal af 2 tunnland 2^ kappland, betecknad på 1828 års karta med N:o 5, blifvit från 1859 års, karta, utan känd anledning, utesluten.
Sedan ofvanberörde underdåniga ansökning, hvilken så väl vederbörande Kronofogde och Häradsskrifvare, som t. f.
Öfver-jägmästaren i länet, förordat,blifvit till Kongl. Majit insänd af Dess Befallningshafvande, med tillstyrkande af nådigt bifall på den grund, att en noggrannare bevakning af allmänningen skulle genom det sökta utbytet vinnas och att Nytorp, ehuru mindre till åker och äng, än Lilla Tjärbruket, egde större areal och, enligt hvad t. f. Öfver-jägmästaren upplyst, bättre jordmån, än detta sednare så att Kronan, genom Nytorps emottagande i stället för Lilla Tjärbruket, icke skulle lida någon förlust; så har Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-kollegium, efter erhållen nådig remiss och verkställd utredning af ämnet jemväl i General-Landtmäteri-kontoret, bland annat upplyst, att Nytorp, enligt skattläggning och tiondesättning, hvilka 12 Kongl. Majus Nåd.
Kollegium den 26 Oktober 1803 och den 28 Juli 1828 fastställt, blifvit åsatt en jordeboksränta i kronovärde af 39 skillingar 11% runstycken B:ko, jemte kronotionde 12 kappar spanmål, hälften råg och hälften korn, samt Lilla Tjärbruket den 31 Januari 1832 fått sin ränta bestämd till En Riksdaler 26 skillingar 4 runstycken och kronotionden till 13 kappar spanmål, hvilka räntor äro Kronan behållna; samt att i taxeringslängderna för år 1857 Nytorp upptages till värde af 114 R:dr och Lilla Tjärbruket af 204 R:dr B:ko.
Då ej allenast räntan och taxeringsvärdet å Lilla Tjärbruket således äro nära dubbelt så stora, som å Nytorp, utan äfven åker och ängs-arealen uppgifvits vara ej obetydligt större vid det förra, än vid det sednare, synes Kronan visserligen komma att något förlora på bytet i lägenheternas nuvarande skick, och ännu mera, om de Lilla Tjärbruket frångångna, ofvanomförmälda 2 tunnland 2-1 kappland dit återställas; men, enär detta hemman, som ännu ej tillfallit Kronans omedelbara disposition, finnes för allmänningens bevakning erforderligt, vill Kongl. Majit, enligt Kammar-kollegii underdåniga hemställan, utan afseende på berörde skiljaktigheter i lägenheternas värde, härmed i nåder föreslå Rikets Ständer, att skogvaktare-bostället Nytorp må emot fjerdingsmans-bostället Lilla Tjärbruket, vid dess nuvarande innehafvare Johan Olssons afgång, efter laga fardagstid utbytas, dock med vilkor, att Kronan frikallas från allt ersättnings-ansvar både för nyssnämnda Lilla Tjärbruket förr tillhörande jordrymd, så vida den ej kan nuvarande jordinnehafvaren frånvinnas, och för den husröta, som å Lilla Tjärbruket kan vid afträdestiden förefinnas och ej af vederbörande godtgöras, men att deremot
Nytorp bör i fullbygdt skick och väl häfdadt af allmänningsinteressenterne afträdas till Kronan.
Handlingarne i detta mål skola tillställas det Utskott, som kommer att med målet taga befattning; och Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
Ar och dag, som ofvan. CARL. J. A.
Komjl. ilaj:ts Mätt.
Proposition K:o 80. 13 Utdrag af Protokollet öfver Finans- Ärenden hållet inför Hans Maj: t Honungen i Siats-Rådet å Stockholms Slott den 10 Januari 1860.
Hans Excellens Herr Justitie-Stats-ministern, Friherre De Geer, Hans Exc. Herr Stats-rninistern för Utrjkes-Årcndena, Frih. Manderström, Stats-råden: Wallensteen, Gripenstedt, Almqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna och Malmsten.
Chefen för Finans-departementet, Stats-rådet Gripenstedt, uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj-.ts af Stats-Rådet enhälligt tillstyrkta beslut, uppsatt förslag till nådig Proposition angående utbyte af skogvaktare-bostället
Nytorp mot kronofjerdingsmans-bostället Lilla Tjärbruket i VesterRekarne härad och Södermanlands län; Och behagade Kongl.
Majit, enligt Stats-Rådets tillstyrkande, i nåder gilla berörde förslag, sådant det finnes detta protokoll bilagdt, samt befallde, att nådig Proposition i enlighet dermed skulle till Rikets Ständer aflåtas.
Ex protocollo Carl von Schants. bill. till
It- St.
Prat. t tiS'J if 1800 1 Sami. 1 Afd. 2 band. 6 Haff. 3 STOCKHOLM, typocrafiska föreningens boktryckeri, 1860.
Maj:t$ Nådiga Skrifvelse N:o 81. M II.
Ank. till Kxp.-Utk. den 19 Jan. 1860, kl. 12 midd.
Majsts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, i fråga om forändrade grunder för mjöl- och såqqvarnars beskattning; Gifven Stockholms Slott den 10 Januari 1800.
Sedan den från äldre tider antagna grundsats, att alla qvarnverk, vare sigtor spanmåls förmälning eller för trädvirkes sugning, borde till Kronan utgöra en viss, genom skattläggning bestämd qvarnränta af grundskatts natur, hvarifrån likväl qvarnar på säteri- och frälsegrund åtnjuta dels fullkomlig befrielse och dels undantag genom räntans förvandling till en vida lindrigare rusttjenst-bevillning. blifvit, tid efter annan, sålunda inskränkt, att husbchofs-qvarnar erhållit befrielse från dylik särskild ränta, hvilken ej heller efter är 1830 åsättes lego- och salu-sågar, eller efter år 1835 tull-mjölqvarnar pä städers områden, hafva Rikets Ständer, med afseende pä de ojemnheter och olägenheter, sorn vid de öfriga med grundränta fortfarande betungade qvarnarnas beskattning eger rum, icke blott, i underdånig skrifvelse den 8 September 1848, framställt billigheten och angelägenheten deraf, att de äldre skattlagda qvarnar, sorn. genom anläggandet af nya sådana, lidit ett vid denna anläggning icke förutsedt intrång eller förminskning af inkomster, erhölle en deremot svarande nedsättning i sin skatt; utan äfven vid en sednare riksdag, i underdånig skrifvelse den 19 Juli 1854, utvecklat den åsigt, att mjöl- och sågqvarnar, såsom egentligen varande fabriksnäringar med en af konjunkturer beroende förmånlighet, icke kunde rättvist beskattas medelst orubbliga, fastän för särskilda verk efter olika grunder bestämda räntor; att de grundskatter, som nu vore större delen al ifrågavarande verk åsätta, följaktligen borde utbytas mot bevillning, hvilket beskattningssätt också är gällande för vissa dylika inrättningar, enligt Kongl.
Kungörelserna den 29 April 1830 och den 13 Augusti 1835; samt att lämpligt vederlag skulle af Statsverket utgå lör de qvarnräntor, som äro till rustning eller knektehåll, pä lön eller till boställen indelta.
Prat. 1859 & 1860. 1 Sami. 1 Afd. 2 Band. 7 Häft. 1 2 Kongl.
Skrifvelse Ns 81.
Enligt Rikets Ständers underdåniga anhållan i nyssnämnda båda skrifvelser har Kongl. Maj:t låtit de med dessa frågor sammanhängande omständigheter utredas af Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-kollegium, som i ämnet, under den 22 December 1848, den 29 Augusti 1850 och den 12 December 185G, afgifvit underdåniga utlåtanden, åtföljda af tabeller och sammandrag öfver de i Rikets särskilda län befintliga skattlagda qvarnars antal och räntebelopp samt till huru stor del dessa räntor äro till vissa ändamål indelta och anordnade.
Maj:t. som, med anledning af Rikets Ständers äfven gjorda framställning i underdåniga skrifvelsen ilen 19 Juli 1854 och efter nödiga förberedelser, under den 9 September 1857 meddelat föreskrift om nedlagda och utrifna mjöl- oell sågqvarnars befriande från grundräntor mot ersättning till indelningshafvare af sålunda upphörande räntor, har, vid öfvervägande af det tillika väckta förslaget om alla qvarnräntors utbytande mot bevillning, visser ligen funnit, lika med Rikets Ständer och Kammar-kollegium, att, genom dylik förändring i grunderna för qvarnoch sågverks beskattning till likhet med hvad för andra industriela inrättningar i allmänhet eger rum, en större jemnhet och rättvisa i denna beskattning skulle vinnas, äfvensom endast på denna väg kan ernäs full frihet att, utan andra inskränkningar, än som beträffande vattenverks byggnad äro i lag bestämda, anlägga qvarnar och sågar till egen och andras tjenst.
Men, då beskattningen å dylika verk redan är på en helt annan grund ordnad, enligt sekelgammal häfd och länge tillämpade författningar, samt följaktligen, i likhet med öfriga grundskatter, på det närmaste sammanvuxit med egendomsvärdet och deraf beroende enskild eganderätt; då dessa särdeles vigtiga och ömtåliga förhållanden måste, sä vida beskattningen skall blifva rättvis,^ tagas t noggrann! öfvervägande vid densammas tillämpning på de qvarnar och sågar, hvilka i kameralistiskt hänseende äro af olika natur: och då jemväl bör tillses, att Staten genom bevillning får sig tillförsäkrad skälig ersättning för den hittills af qvarnar och sågar utgående ordinarie grundskatt, har Kongl. Maj:t ansett nödigt, att de grunder, hvarefter bevillningen för qvarnar och sågar af olika natur skulle utgå, måtte blifva, i sammanhang med sjelfva förändringen i beskattningssätt närmare bestämda.
Fördenskull och på samma gång, som Kongl.
Maj:t nu till Rikets Ständer öfverlemnar ett, enligt deras vid förra riksdagen framställda begäran, uppgjord! förslag till grunder för allmänna bevillningens fördelning och sättet för deras tillämpning, i hvilka ämnen beslutanderätten, jemlikt grundlagarne, tillkommer Rikets Ständer allena. har Kongl. Maj:t velat i nåder fästa Rikets Ständers uppmärksamhet derpå, att Kongl. Maj:ts nådiga beslut och åtgärder i den af Rikets Ständer väckta frågan om qvarn län tornas afskaffande mäste blifva i väsendtlig män beroende utaf Rikets Ständers pröfning af omlörmälde förslag och bestämmandet dervid af den bevillning, som borde utgå utaf qvarnar och sågar af olika natur i stället för de qvarnräntor, hvilka nu äro dels Kronan behållna, dels till särskilda ändamål anvisade.
Samtlige handlingarne i förevarande mål skola tillhandahållas det Utskott, till hvars behandling ärendet varder af Rikets Ständer hänvisadt; och Kongl, Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
C A R L. J. A.
Kongl. Mqj:ts Nåd.
Skrifvelse JV& 81. 3 Utdrag af Protokollet öfver Finans-Ar enden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 10 Januari 1860.
N ärvarande:
Hans Excellens, Herr Justitie-Stats-niinistern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Stats-ministern för Utrikes Ärendena, Friherre Manderström, Stats-råden: Wallensteen, Gripenstedt, Almqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna och Malmsten.
Chefen för Finans-departementet, Stats-rådet Gripenstedt, uppläste till justering ett, i öfverensstämmelse med Kongl. Maj:ts af Stats-Rådet enhälligt tillstyrkta beslut, uppsatt förslag till nådig Skrifvelse till Rikets Ständer, i fråga om förändrade grunder för mjöl- och sågqvarnars beskattning; Och behagade Kongl. Maj:t. enligt Stats-Radets tillstyrkande, i nåder gilla berörda förslag, sådant det finnes detta Protokoll bilagdt, samt befallde, att nådig Skrifvelse i enlighet dermed, skulle till Pikets Ständer aflat as.
Skrifvelse J\s 82.
,Ml SS.
Vnk. till Exp.-Utsk. deri 1!) Jan. 1860, kl. 12 midd.
Nådiga Skrifvelse lill Rikets
Ständer med öfverlemnande af uppgjordt förslag lill Bevillnings-stadga och dermed sammanhang egande författningar; Gifven Stockholms Slott den 10 Januari 1860.
När Rikets sednast församlade Ständer, medelst underdånig skrifvelse den 8 Mars 1858, tili Kongl. Maj:t öfverlemnade Bevillnings-stadga, att gälla för år 1859 och följande år intill slutet af det, hvarunder förnyad dylik författning blefve af Rikets Ständer antagen, framställdes tillika den anhållan, att, då mot rättvisan och lämpligheten af nuvarande grunder för allmänna beviliningens fördelning flera anmärkningar, förtjenta af synnerlig uppmärksamhet, hos Rikets Ständer förekommit, men denna fråga funnits vara af så betydande omfattning och erfordra så mångsidig utredning, att Rikets Ständer icke varit i tillfälle att dermed omedelbart taga befattning, Kongl. Maj:t mätte låta upprätta och förelägga Rikets dernäst sammanträdande Ständer förslag till grunder för beviliningens fördelning och sättet förderas tillämpning, elter hvilka den af Rikets Ständer fastställda bevillnings-summa kunde på ett lämpligare och rättvisare sätt, än efter gällande Bevillnings-förordning, utgöras.
Sedan Kongl. Majit, med anledning häraf, under den 19 Juni sistlidet år uppdragit åt en särskild Kommitté att uppgöra och till Kongl. Majit inkomma med fullständigt förslag till förnyad författning, angående allmänna beviliningens utgörande, har denna Kommitté under den 2 nästlidne Juli, till Kongl. Majit afgifvit underdånigt betänkande i ämnet jemte förslag, dels till Rikets Ständers Bevillnings-stadga, med tillhörande formulärer, dels till Instruktion för taxerings-förrättningarne vid de under allmänna bevillningen inbegripna och af taxering beroende afgifters föreslående och fastställande, dels ock till ny Kongl. Förordning angående mantals- och skattskrifningarnes förrättande.
Efter erhållen remiss har Kongl. Maj:ts och Rikets Kammar-rätt numera till Kongl. Majit inkommit med underdånigt utlåtande öfver Kommitterades betänkande och förslag i de delar, som ega. ett mer eller mindre oskiljaktigt sammanhang med de på Rikets Ständer ankommande bestämmelser om allmänna beviliningens beräkning, påförande, uppbörd och redovisning.
Kongl. Maj:U Nåd.
Skrifvelse Ni 82. 5 Kongl. Majit, som är betänkt att, efter inhemtande af Rikets nu församlade Ständers beslut i dessa delar, framdeles till nådig pröfning företaga frågan om nya stadganden rörande mantals- och skattskrifningar, vill härmed, enligt den vid förra riksdagen gjorda anhållan, till Rikets Ständer öfverlemna ofvanbemälde
Kommittés till trycket befordrade underdåniga betänkande och förslag, för att tjena till ledning vid behandlingen af de hos Rikets Ständer och deras Bevillningsutskott förekommande frågor, angående allmänna bevillningen: och skall Kammarrättens underdåniga utlåtande i ämnet jemväl nämnda Utskott tillhandahållas. Kongl.
IVlajit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
Ar och dag, som ofvan.
C A11 Ii. J. A. Gripenstedt.
Utdrag af Protokollet öfver Finans-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 10 Januari 1860 Närvarande: Hans Excellens, Herr Justitie-Stats-ministern, friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Stats-ministern för Utrikes Ärendena, Friherre Manderström, Stats-råden: Wallensteen, Gripenstedt. Almqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton.
.Lagerstråle, Björnstjerna och Malmsten.