Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Förmodligen har, dä Staten projecterades, owistheten om icke ännu mänga af Finsta Armeen kunde öfwerkomma, och den summa af 40,000 R:dr som endast fanns att tillgå innan nägot af de Pommersta Regementernes Stat kunde till detta ändamäl innehällas, söranledt det ringa löne-belopp hwartill Officerare af lägre grader blifwit uppförda.
Men sedan man nu med wisthet känner deras antal som kunna komma r fräga, är jag säker att äfwen
Den 20 September. sos äfven inberäknat den af mig nu föreslagna förhöjning för Stabs-Capitain.r och SubatternOfficerare, nemligen för de förra till 200 R:dr och för de senare 150, hela summan ända icke skall mycket öfverstiga desi närwarande belopp , ty det är redan flera af de pä Expectancestaten upptagna Personer som tagit afsked, eller blifvit pä Ordinarie stat förflyttade, och wisierligen dä desias löner afdragas skall hela beloppet ätminstone icke öfverstiga de 40,000 R dr, som utom besparingen af Pommerska staten af Stats-Werket är att till detta ändamål anmanda, helst om extra arfvedel! och lönerför sädane Personer, som ej tillhört Finska Armeen, flyttas derifrån.
Att den Expectance-lön enligt förra.StatSUtstottets tanka Officerare af lägre grader borde erbälla, och om hmars werksiällighet jag nu mägat framställa min önskan, icke är för högt beräknad, tror jag mig lätteligen kunna leda i demis, men jag hemställer denna fräga till deras afgörande, som icke äga den medfödda förtjenst att hafva sätt förmögenhet i arf, utan försökt att med »50 a 200 R.dr om äret uppehålla sig, och derjämte göra bmar man rätt: jag mädjar häruti äfven till alla dem som med lyckans bedrägliga ynnest äfwen ärft en Caracter nog upphöjd för att kunna med deltagande b ed ömma andras oförsökta olika belägenhet; och jag fruktar dä icke att afhöra domslutet.
Skulle likwäl någon gifva mia det owäntadesmar, att de af f. d- Finsta ArmLens
Officerare som icke här kunna lefwa med den lolla Expectance-län för dem blifvit anslagen, mck Lidi», och Ad. pr. 27, 22. till Lio Den 20 September. till Finland ätergä, sä ehuru detta redan beklagligen med manga inträffat, sedan de sett sine pä Kongl. Majus och Riksens Ständers för dem ytlrade gynnande tänkesätt, grundade förhoppningar om en nagor-unda tillräcklig Eppcctance-lön, blifwa ouppfyllda, kan jag rebe undgå gora den reflexion att det more rätt olyckligt om enffildt förmögenhet skall blifwa mättstocken för att i Swensta Armeen kunna tjena, och att sädant wäl icke more det lämpcligaste sättet att befordra skicklighet bland Militairer.
Jag ffulle da äswen kunna åberopa Ryssa Regeringens politique, enligt bwilken fördelaktiga wilker blifwit de Finsta Officerare lemnade som uti Finland wilja qwarstanna.
Men jag tror icke att någon Swensk sins kern icke will göra rättwisa ät de Finsta Medborgare, hwilkas förtjcnstcr sjelfwa den Nation mot hwilken de nyligen slagits, wet att wärdera.
Mätte Swerige i längliga tider fä, under en oafbruten fred, njuta frukterna af en med klokhet och kraft förd lagbunden frihet, och mätte Försynen långt aflägsna den tidcpunct dä wär
Armde äter stall ikläda sin blodiga rustning.
Men skulle till Fosterlandets förfwar de manbare inbyggarne äter nödgas öfwergifwa sina fredliga yrken, sä fruktar jag att wi finge inse förlusten af de Officerare som lätt nog kunnat sättas i tillfälle att här qwarstanna.
Och om wi hafwa orsak att önsta att de fa som i Swerige ännu äro qwar, stola här förblifwa; sä lätom ost ihäckcmma att mennistan är skyldig sig nägot sjelf, och att man icke bör wänta att personer af blotta kärleken till Fä. bernes - Den 20 September.
21 r derneslandet stall helt och hällit uppoffra sin egen walford.
Om desie nu ofullkomligt yttrade tankar skulle gifwa anledning för andra att, pä ett mera uppl»/ande sätt, styrka hwad jag haft äran anföra; och Riksens Högloft.
Ständer häråt benägit skulle lemna bifall, sä äk jag förwisiad att Kongl. Maj:t med särdeles Nådigt »välbehag stall häruti igenkänna Ständernas rättivisa tänkesätt, och bemödande att dera lemna dem prof som gjort sig förtjenta Nationens, och i följe deraf äfwen desi Representanters ömma behjertande och hägkomst.
Dä Riksens Ständer pä ett lika högtidligt som dem »värdigt sätt, ägt tillfälle belöna en af de Generaler som i Finland eommenderat, och dä namnet Sikajocky uti Swerige förcwigar minnet af Fältherrens egenskaper, more det gansta oförenligt med de för honom ädagalagde tänkesätt, att lemna näqra af desi Cam ater, som medrverkat till Hans ära, i saknad af det nödwandigaste, oaktadt de äga bäde wilja och förmåga att tjena Fäderneslandet.
Det skulle omöjligen kunna förenas med en klok Regerings milda afsigter och Swensta Ständernas medborgerliga tänkesätt, att sedan desie Officerare under föresatts att med de ännu frie Sivenstarne lefwa och dö, försakat de fördelaktiga »vilkor Inkräktaren erbjudit, läia dem här sucka i den swäraste strid »ned nöd och bekymmer.
Herr ställman anhöll att detta hans
Dictamen »nätte remitteras till Stats-Mstottet och de öfrige Riks-Ständen meddelas. * * Friher - 212 Den 26 September.
Friherre ^lllercreutir, L»rl )ollÄN, förmäl1e sig k afwa blifwit underrättad om der. motion Herr llälllmLn i dag ernadc gora, och således hafwa haft tillfälle att författa det anförande han nu anhöll fä uppläsa, fich att sedermera fä, jemte Herr källlmsr>8. hänwnas till Stats-Mstottet och Ständen communiccras.
Friherre ^äwrcremr uppläste deruppä följande: Af Herr Capitain ?Lklir>!,n8 anförande, finner jag, att han af mt för Finsta Befälet tror sig bora göra någre anmärkningar wid den Reglcsiing, stin pä Kongl. Maj ts Nadina befallni; g, af någre äfwcn warit) blifwit gjord, och af Kongl. Masi.t faststäld.
Herr Capitain faster i syn nerhet sin uppmärksamhet derwid att StaLsCapitaincr och Subaltern- Officerare icke erhållit fullt ut, hwad Stats-Utstottct föreflaait, härwid anser jag mig stylvig upplysa, atr Cemmittera. de ues reglerande, fasisi.äldt en wist mund, den de utan afwende pä Person tredt sig böra följa, denna grund, war, att hwar och en af Finsta Befälet stulle i det närmaste förhjelpas till hwad de förut i Löne-förmäner haft, men Subaltern-Officerare, sä widt tillgänqarne medgäfwo, mer än hwad de förut innebaft, också har ingen Regemcnts-Officer, ej keller Capitain blifwit tillagdt, mer än han förut innehaft, men wäl mindre, deremot hafwa SubalterneOfficerare sätt fullt ut kwad de innehaft, och större delen hälften derutöfwcr, och jag wet icke om man med stäl kan tilldela en del af Fin - Den 20 September. 21Z ska Befälet i Expectance-löner, mer än de ordinaira Lönerna utgöra, som Finska Artilleriet och Armöens Flotta, hwilka komma att öfwerflyttad pä Swensk Stat, åtnjuta, hwarmed de mäste göra tjenst hela äret, dä de som innehafwa Expectance-löner endast beböfwa göra tjenst exercitie-tiden, och da Committerade, som icke trodde sig kunna handla ester godtycke, mäste följa wista grunder, och dä det strider emot all princip, att'bestämma Expectance-löner större än Ordinaira löner pä Stat, hwarigenom hwarje Expektant skulle anse sig förfördelad, dä han transporteras till systia med lön yä Staff hwilket dock Högloft.
Ständer i underdånighet hemställt mätte iagttagas, hoppas jag Högloft.
Ridderffapet och Adeln finner att Committerade följt billiga och rattwisa grunder; men utom hwad nu här är anfört mot Expectancelönernas förhöjande, utöfwer hwad. faststäldt blifwit, tillkommer ännu det wigtigasts ffälet, nemligen brist pä tillgängar, ty enligt Presidentens uti Kongl. Stats-Contsiret, Friherre offciela uppgift, finnes ej tillgäng pä mer. än 40,000 R:dr i stället för 64,500 som wörö päräknade, och dä nu Expectance-Staten uppgär t'll 36,752 R:dr 52 st.r, hwaribland 50 Unden Officerare och 150 Soldater ännu icke ärs upptagne, lärer hwar och en finna att tillgångar för det närwarande saknas.
Herr Capitain källlman har anfort, att stort antal Finska Officerare äterwändr till Finland, för det deras Expcctance-löner blifwit sä smä och otillräcklige, men jag fär upplysa, att sörhällandet är helt annorlunda.
AfExpectant L stan T'-4 Den LO September.
Listan finnes att gansta fä finnes qwar af Regements- Officers- och Capitains-graderne, samt Subaltern-Osficerare som baft Officers-löner, och hwilka lrkmist blifmit tillagde fullt ut hwad Stats-N^stottet bestämt, men deremot är större delen af Smeabo rqs och Smartholms GarnizoMrne hit tfmcrkomne, samt sädane som till 76 R d:s löner bl fwit upptagne, hwilka mest äro sädane som förut innehaft Vargcrings-Osficers, Under Officers eller inga löner, och när defie, enligt med hwad Committerade i underdänigbct pllstyrkt, komma r ätnjutande af den löne-trllikning, som Riksens Ständer för deras mcdcrlikar i Swensta Armeen faststäldt, hafwa de, efter m n öfwertygclfe ej nägon billig anledning till klagan.
Men mill man igenfinna stålet hmarföre stort anta!
Finsta Officerare äterwandto till Finland, sä har fädant stedt, om jag sä mägar säga, af det härda beslut, att ingen Finst Officer kan crbälla fin obetpdeliga Accords-summa, efter Accords-Reglementet, utan att wara tmunaen tjena trenne ärs tid, l millet inaen Swensk Officer är underkastad ,männe fädant öfmerensstämmer med den mffwilja Hsgloflige Riksens Ständer mid sä mänga tillfällen yttrat för Finsta Militairen, och bwilken ma m l a i de: na stund sä kraftigt och märdigt tolkas af Herr Capitain kallinian, ecb om detta ämne stall ä nyo komma under nägon v.ntilatmn, mägar jag hoppas Höglofliffe Riksens Ständer, med afseende ä Finsta B fä ets mängfgldiga lidanden, läta de fä ännu hffmarande som kunna mara berättigade LillAccords-ersättningar,hwilkas antal icke gä öfwer Den 20 September.
Liz öfwer 2v, sorn kunna komma i kräga att taga afsked, njuta lika rätt med Swensta Officerare, att wid afskedstagande genast utbekomma stna Accords-crsättningar. pä det af Riksens Ständer förestrefne sätt.
Wid detta tillsatte sär jag äfwen ödmjukeligen framställa, om icke den besparing som nu finnes, och framdeles kan tillkomma af Finsta Eppectancc-fvnden, derigenom att
Befälet efter hand transporteras till sysilor pä Stat, mä fä anwändas till formerande af ett eller 2me Gränts-Compagnier till Gräntswakters utgörande wid Grisielhamn och Törmä, af härwarande Finsta Soldater, omkring 150 sipcken, hwilka förklarat sig i Swensk tjenst wilja qvarstanna, under Finskt Befäl, i annor händelse mäste detta stridbara Folk tillätas äterwända till sin fosterbygd, och dä Finsta Befälet i alla fall, njuta Expectance-löner, samt derest indelt trouppe i annat fall med appart aflöning mäste commenderas till gränsbewakning, lära Högloflige Ridderstapet och Adeln nog samt inse att Staten härwid ingenting förlorat. Hwad Herr Capitain för öfrigt behagat anföra om det wärdiga sätt bwarmed Högloflige Riksens Ständer fihägkommit mine förtjenster, medelst §o ärs donation af Läckö Kungsgärd, hwaraf minnet derigenom blifwit förewigat och hwilket borde blifwa en anledning för ung att icke glömma dem, som medwerkat titt min ära m. m.. sä kan jag icke utan rörelse erinra mig, Högloflige Riksens Ständers mig wisade wälwilja, hwilken är lika smickrande som ärofull, och som lemnar mig ett ärligt understöd af omkring 1200 R:dr Banco, 2!6
Ten 20 September. sä länge jac w'sias i Sncrige. och således k äller mia i det rån mäste skadeslös för hivad jag län lida fä mine Lindemar i Finland, rn»n aldrig kan det föröka m ne ferb ndelser och min erkänsla emot den Armste och de Camratcr, sam bidragit till min ära, dcsie tänkesätt har jag sä högtidligen förklarat och adagalagt, alt jag ficke bmde derom, erinras, jag stak icke glömma Finska ArmMns förtjenster r allmänhetoch i synnerhet de se-m utmärkt sig, äfwensom de Herrar och rrck-n, h wilka wid Regcments-förändringen den iz Mars 1809, under försakelse af lif och wälfärd, wägade det afgörande steget som dä kanffe räddade"
Swerige^ och jag hoppas Högloft.
Riddcrssapet och Adeln icke skall ogilla om jag kos Kongl. MajrL nid yppande tillfällen söker utwerka Dest
Nådiga llffmärksamhet för dem.
För öfrigt hoppas jag ingen af mine Landsmärg stall mistkänna mine tänkesätt och mitt förfallande, jag menar att det war jag som inför Höglostige Ridderffapet och Adeln takt Lill deras schman, inför Kongs. Mast har jag wid alla tillfällen gjort Lika" sä, men'aldrig stall jag utsträcka min åtgärd utoftver rättwisanS eller biSighetens gränfcr, eller pä ett betungande sätt söka befordra deras förmän, pä ten acknmgswärda Swensta Armllens bekostnad, som osta delat lika faror och mödor med den Finsta^ Sjelf född Finne, bar jag under krigets lcpp, ätföljt Finsta Armeen,' och öfwerwarit nästan alla krigshändelser, känner.således hwarje Jndividnes förtjcnsier och särskilta förbällande, och stall sä midt jag förfiär och pä mig ankom - Den 20 September. 21? ankomma kan, söka till, att göra hwar och en ratt.
Jag anhäller ödmjukeligen, att detta anförande fär åtfölja Herr Capitain LLittmLns Memorial, ej mindre till Högloft.
Stats-Utffottet, än de öfrige Riks-Stånden.
Herr källlman yttrade sig:
Det skulle wara mig pä det högsta okärt, om den senast talande ' wärda Ledamot, för hwilken jag lika med hela Nationen hyser mycken högaktning, skulle hafwa fattat meningen af mitt anförande sa, som äsyftade det ett klander af hwad Kongl. Maj:t i detta mäl. godt funnit, eller emot den åtgärd, de till detta ämnes beredande förordnade Committcrade derwid lcmnat.
Maj:t ägde enligt sista Riksdags-bestulet en gifwen rätthgdet att, efter sin egen nådiga pröfning, behandla detta ämne.
Denna rättighet har jag medgifwit, och säledes ej kunnat klandra utökningen deraf.
Men jag hur trott att större firma ner nu skulle kunna tillstyrkas för öfwerflyttade Finsta Officerare af de Z:ne lägsta graderna till och med StabsCapitainer: och dä jag^ lyckt mig finna orsaken hwarföre dofta högre förmäner icke redan blifwit dem tillerkända, ligga i farhägan att den till detta ändamål päraknade Summa kunde blifwa otillräckelig dä manga ännu frän Finland torde öfwerkomma, och öfwerflyttningen af Pommerska Regementertra icke förr än efter en längre tids fyrlopp stulle kunna werkställas, lwarigenom den ä Pommersta Staten förmodade^ tillgäng utcblef.
Men dä jag' nu, sedan defta betänkligheter förswunnit, tror mig 218 Den 20 September. kunna wisa att tillgängar pä Finsta Erpectance-Staten icke stola saknas, äfwen till den af mig för de af lägre Officers-graderne nu fsreflagne tillökning; är jag fullt förwiflad att sädant stall instämma med Herr General crLUtx'8 egen önffan, och om hwars tänkesätt för den Armäes bästa, han med sä mycken ära commenderat, jag aldrig ett ögonblick kunnat twifla.
Jag tycker mig således icke finna nägon hufwudsakelig stiljaktighet uti Herr General -XälerLreut^ 8 och min tanka, än hwad beträffar bedömmandet af tillgängarne.
Man kan ju tillstyrka ändring af hwad som blifwit gjort utan att dermed äsyfta klander af Handlingen.
Herrar Committerade hafina troligen wid Eppectance-Statens uppgörande följt sin öfwertygelse, lika som jag följer min.
Fastän Kongl. Maj:t enligt den rättighet, Ständernas underdäniga öfwerlätande medgifwit, werkstält fördelningen, betager sädant icke Riksens Ständer att derwid besluta förändringar, helst dispositions-rättigheten af allt hwad pä Allmänna Jndragnings-Ltaten finnes upptagit, ensam är Riksens Ständers, emedan deste medel icke innefattas under de 8 Allmänna hufwudtitlarne för utgifterne.
Friherre ^.äiei-creut? yttrade sig gerna med Herr NLllim-tn instämma i den önstan,att om tillgängar funnes, wilkoren för de öfwerflyttade Finsta Officerare, hwilka sä redligen uppfylt sina pligtcr, mätte kunna förbättras.
Herr Baron och Landt-Marstalken förklarade att örn Herr ?L!Nm2N8 motion hade innefattat ett klander i afseende pä Konungens och Desi Den 20 September.
219 Desi Embetsmäns åtgärder, more det, enligt Regerings-Lagarne, emot Herr Landt-Marstalkens pligt att densamma t:ll ventilations-ämne upptaga.
Men dä Herr käblmLn uti sitt
Dictamen hade inskränkt sig blott till en tillstyrkan rörande sättet att förbättra Finsta Officerarnes wilkor, och emot en sädan tillstyrkan nägot hinder sig icke företer, ansäge Herr Landt-Marstalken sig med fog kunna Högloflige Niddcrstapct och Adeln proponera, att till Stats-Utskottet hänwisa sä wäl Herr LLNlm-ins som Friherre ^6lercreut2's uppläste yttranden.
Upplästes ett ifrän Stats-Utstottet inkommit betänkande af den 18 September, med dertill börande twänne Bilagor, rörande Riksgälds.
Werkets tillstånd och förwaltning.
Upplästes Slats-UtstotteLs Memorial, af den 18 dennes, med anmälan af en ukafFullmägtige i Riksgälds Contoiret gjord förfrägan, huruwida Fullmägtige, dä nägon af deras MedLedamöter, genom en längre tid förefallande sjukdom, hindras att deltaga uti görpmälcn wid Contoiret, mä äga rätt att inkalla till tjenstgöring den för ^onom af Riksens Ständer utnamde Supsteaat.
Herr Baron och Landt-Marskalken hcmstalde huruwida, dä Ridderstapet och Adeln icke ägde Supplöanter för sine Fullmägtige, Ridderstapet ecb Ade'n funne sig äga nägon ätgärd att ät detta mäl lemna.
Ytterli - L20 Den 20 September.
MLerligare upplästes Stats-Utskottets Memorial, af den 18 dennes. lwaruti förefläs, att de f. d.
Konungen tillhörige Riksgälds-Contoircts Oblagatwner, ställda till fedelbafwaren, marle utbptas emot samma Contmrs särffilta förbindelse pä hela Capital-beloppet med 6 procents ärlig ränta, samt att det a de gamla obligationerna upplupna interesse mä uträknas och godtgöras till den dag, under hwilken den särskilta förbindelsen utfärdas. Lades pä Bordet.
Herr Baron och Landt-Marskalken hemställde om icke, da Ridderskapet och Adeln bestulit att till nästa Riksdag uppskjuta med afgörande af de sedan den sista hwilande grundlagsfrägor, och detta beflut äfwen rörde Kongl. Masit rätt sä wida. som Hans Maj-t äfwen i sädana ämnen bade wid sista Riksmötet meddeit Riksens Ständer anmärkningar, Erpeditions-Utffottet mätte an!nodas,att till erhällande af K^ngl. Maj:t6 bifall, härom uppsätta en underdånig ffrifwclse.
B fölls.
Justerades kleni-Protocollerna för den LZ och 14 dennes.
HZgloflige Ridderffapet och Adeln åtskiljdes klockan tre qwart till 12. in ii clem ?ro to cotti, tä. ättvcrstoixo.
Olls - Den 20 September. 221 Onsdagen den 20 September. klenum klockan half 5 eftermiddagen.
Företogs wal till Ledamöter afRiddarhusDirectionen, hwilket wal flutades klockan 6, dä följande Herrar och Män befunnos hafwa till Riddarhus-Dirccteurer erhällit flesta rösterna: Grefwe tVl2Anu8 Lrn6rik, En af Rikets Herrar, Ridd. och Commendeur af Kongl. Maj ts Orden -------- 82.
Friherre Kosenkgns, 8ckerir>§, Stats-Secreterare, R. N. O. - - - - - - 69.
Friherre 8jöbiaä, Lellr, Ofwcrste-Lientenant, R.
S. O. --------- 82.
Friherre Klingspor, Lrellrik VUbelm, HefMarffalk --------- 75.
Herr Läblman, Otto kre6rik, Capitain - - 76.
Herr Lionste6t, kkans ^xel, Ofwerste-Lientenant ----------- 63.
Herr starks von 'tVurtenberkr, d^il8 Vilbelm,- JustitiX-Räd, R. N. O. - - - - 62.
Höglo stige Ridderffapet och Adeln åtskiljdes klockan 6. ln llctem IllotocoUi, /t. 6. 8i1ver8to1ye.
Lördagen den 22 September. ktenum klockan 12 cm middagen.
Ridderfkapets och Adelns Protokoll, Md Urtima Riksdagen i Orebro, den 20 September 1810.
S. D. Wid förnyad föredragning af Allmänna Beswärs- och Oeconomi^ - Utskottets
Len 222 Den 22 September. den 18 dennes pä bordet lagda Memorial, innefattande uttalande öfwer Kongl. Majus Nådiga Propositi u om skyldigheten för alla att deltaga i wärdén om Fattige, samt rörande en särskilt i detta afseende wid Amiralitels-Warfs och Orgryte Församlingar wid Götheborg uppkommen fräga, blef berörde Memorial as Högloft.
Ridderskapet och Adeln bifallit.
Or S. D. Föredrogs ä npo och lemnades utan erinran, hwad Allmänna Beswärs- och Oecsnomise Utffottet, i ett af den 18 dennes hos Ridderskapet och Adeln uppläst Memorial, af den 8, sig ptlrat i afseende pä den af Herr Illo Imer gjorda motion, om Gesällers ställande under Tjenstehjons-Stadgan. dtt sup^. S. D.
Bifölls Stats-Utskottets, den 18 dennes pä bordet lagda Memorial, angående Riksdags-wedergällninaar för Utskottens Secreterare , CantzlierochWakt-betjening. tttt supra.
S. D. Upplästes ett Memorial, af den 18 dennes frän Stats-Utskottet, hwaruti till RiksStändens särskilta afgörande anmäles, en af Riksgälds-Contoirets
Fullmägtige gjord förfrägan, fturuwida Fullmägtige, dä nägon af deras Med-Ledamöter, genom en längre tid förefallande sjukdom, hindras att deltaga uti de wanliga trägna göromälen wid Contoiret, mä äga rätt att inkalla till tjenstgöring den för honom utnämnde Suppleant; och fann Högloft.
Ridderskapet och Adeln, enär Suppleanter för Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret icke af Ridderbapet och Adeln förordnas, Aq icke hafwa någon ätgärd att ät detta mäl lemna.
Upplä - Den 22 September. 223 Upplästes ä npo Stats-Utffottets i sista plenum pä bordet lagda Betänkande, angående Riksgälds-Contoirets tillstånd och förwaltninq.
Likaledes upplästes ä npo Stats Utffottcts den 20 dennes pä bordet lagda Memorial, innehällande korståg om utbyte af de f. d. Konungen tillhörige Riksgälds-Contoircts Obligationer mot samma Contoirs särssilta förbindelse pä hela Capital-beloppet, m. m.
Herr Baron och Landt-Marffalken bcmstälde om sedan Högloft.
Ridderffapet och Adeln nu mera, genom sitt bifall till Siats-Utffoltets betänkande', rörande Riksgälds-ärcnderna, äfwen sjelfwa förwaltninq gillat, och säledcs nägot hinder för wal till Fullmägtige i Rcksgälds-Contoiret sig icke widare pppade, Ridderffapet och Adeln skulle behaga detta wal företaga nästkommande Tisdag den 25 Sept. förmiddagen, samt derjämtc utsätta till samma dag om eftermiddagen walet af Revisorer till Stats-Banco ochRiksgälds-Werkcts öswerseende.
Föredrogs ä nyo Banco-Utffottets, den 23 och 30 Augusti förehafde Memorial, innefattande tillstyrkan att den Banco-Utskottet manligen Åliggande inventering af Banco-Werket mätte fä, uppä anförde ffäl, wid denna Riksens Ständers sammankomst, äsidosättas.
Herr Baron och Landt-Marffalken hemstälde huruwida Ridderffapet och Adeln behagade för sin del besluta, att denna inventering borde för sig gä eller om, dä de öfrige trenne Slän - 224 Den 22 September.
Ständen redan förklarat sig icke anse densam, ma wid detta Riksmöte nödig, Ridderffapet och Adeln behagade med dem instämma.
Ridderffapet och Adeln biföll det senare af desin altcrnativer.
Upplästes ett fran Banco-Utffottet inkommit Memorial, af den 19 dennes, innefattande tillstyrkande att del uti 5 Punkten af Kongl. Kungörelsen den 15 Februari i 1779, om Banco-Werkets öfwerseende stadgade dag-tractamente, för de blifvande Revisorer, matte fran en Riksdaler Specie om dagen förhöjas till 2 Riksdaler, och att sadant jemwäl under resan matte fa lämpas till de ifrån Landsorterna walde Revisorer, för sä manga dagar sem, efter 8 mil pä dagen, wid fram- och aterresan dertill mäste anwändas.
Föredrogs ett Utdrag af det Hederwärda Bonde-Ständets Prot coll, innefattande Ständets beslut, att den af Riksdagsmannen soneson frän Blekinge wid förra Riksdagen wäckta, till Allmänna Be'wärs- och Oeconomirc-Utffottet remitterade,samt genom Riksens Ständers dä gifna bifall, titt Utffottets utlätande afgjorda, men i Riksdags-bestutet ej införda fräga, om stadfästelse ä Skattemäns genom 1789 ärs Kongl. Förordning om Skatteköp, wundne fria dispositions-rätt öfwer sina Hemmans stoa m. m., att delta mäl ffulle till Expeditons-Utffottet Lfwerlcinnas, för alt ra rum i beslutet för denna Riksdag; i lnvilket beslut Bonde-Ständct wönligen inbjuder de öfrige Ständen att deltaga.
Den 22 September. 22g
Efter inbemtade upplysningar att denna fräga wid sistledne Riksväg werkeligen warit af samtlige Riks-Ständen bifallen, ehuru den, förmodligen af förgätenhet, under den stora mängden af päffyndade expeditioner, icke kommit att i RiksdagS-beflutet införas, biträdde Högloflige Ridderskapet och Adeln uppå Herr Baron och Landt-Marskalkens proposition detta det Hederwärda Bonde-Ständets beflut.
Upplästes det Hederwärda Bonde-Ständets Protocolls-Utdrag, af den 14 dennes, hwaruti, i anledning af Protocollet ballet wid sammanträdet af den Nämnd, som ägde att dömma huruwida Högste Domstolens samtelige
Ledamöter gjort sig förtjente att i deras kall bibehällas, och hwaraf befunnits med 28 röster emot 19 wara afgjort det samtelige Ledamöterna ägde Riksens iständers förtroende, tillkännaglfweS Bonde-Ständets beflut, det skulle ExpeditionöU. skottet anmodas, att om samtelige bemälte Ledamöters bibehällande wid förtroendet, författa en underdänig anmälan t:ll Kongl. Maj:t.