Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Föredrogos ånyo Förstärkta Stats-Utskottets Memorialer N:is 272, 273, 274, 275, 276 och 277, angående verkställda omröstningar i särskilda frågor, hvilka Memorialer lades till handlingarne. S. B.
Föredrogos ånyo Stats-Utskottels Memorialer: N:o 2 79, med förslag till voterings-propositioner, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, i fråga örn återställande till bolaget för jernvägs-anläggning emellan Köping och Hult af de, lill säkerhet för delta företags fullbordande i Kongl.
Slats-kontoret återstående deponerade medel; och N:o 280, med förslag till voterings-proposition, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, i fråga om lån för en jernvägs-anläggning emellan staden Borås och vestra stambanan.
De i dessa tvänne Memorialer föreslagna voterings-propositioner godkändes.
Föredrogos ånyo och bi föllos Lag-Utskottets Beläukanden: N:o 78, i anledning af väckt motion, angående förändring af hvad lagen stadgar om härads-nämnds röst-rätt; Prot.-Utdrag den 25 Februari i858.
843 N:o 79. i anledning af väckta motioner, angående förändring, dels af 25 kap. 1 § Rättegångs-balken, dels ock af sättet för val af nämndeman; och N:o 80, i anledning af väckt motion, angående jäf emot härads-nänmd.
S. D. Föredrogos och godkändes Stats-Utskottets Memorial: N:o 279, med förslag till voterings-propositioner i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i fråga om återställande till bolaget för jernvägs-anläggning mellan Köping och Hult af de till säkerhet för detta företags fullbordande i Kongl. Stats-kontoret återstående deponerade medel; och N:o 280, med förslag till voterings-proposition i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, i fråga om lån för en jernvägs-anläggning mellan staden Borås och vestra stambanan.
S. D. Föredrogos och godkändes Expeditions-Ulskoltets Förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelser till Kongl. Majit: N:o 222, angående regleringen al utgifterna under Riks-statens Åttonde Hufvud-titel; N:o 231, i fråga om eftergift af f. d.
Landskamereraren.
Kammarrätts-rådet S.
Lindberg ådömd ersättnings-skyldighet; N:o 234, angående eftergift af kronans rätt till dana-arf efter Föraren Pihls Irånskiljda hustru Charlotta Kindberg; N:o 235, angående ändring i Kongl. Kungörelsen den 20 November 1845 i fråga om ersättning till vittnen; N:o 237, angående förändring af dom-kapitlens organisation; N:o 238, i fråga om äskad tillökning för år 1857 i aflönings-lörmånerna åt en del af flottans gemenskap; N:o 239. i anledning af Kongl.
Majlis Nådiga Proposition, rörande anmäld brist i tillgångarne för flottans matrosers och uppfordrade båtsmäns mathållning åren 1856 och 1857; samt N:o 240, angående nådig förklaring af Kongl. Resolutionen den 17
December 1754 i fråga om klockare-val inom Skåne, Halland, Blekinge och Bohus län. samt förslag till § af riksdags-beslutet; N:o 29, angående ändring i stadganderna om ersättning till vittnen; och N:o 31, angående förändring i dom-kapitlens organisation.
Vid skedd föredragning godkändes Sammansatta Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets 844 Frots*
Ut dr ag dm 26 Februari i858.
Utlåtande N:o 55, i anledning af väckta motioner, angående förändrad organisation af Sveriges landt- och sjöförsvar.
S. D. Föredrogos och godkändes Sammansatta Stats- och Banko-Uiskottets Utlåtanden: N:o 56, i anledning af särskilda förslag til! åtgärder för att underlätta penti ingeställningen och rörelsen inom landet; samt N:o 57, i anledning af väckt motion om åtskilliga ad pios usus stiftade kassors förvaltande af Rikets Ständers Bank eller Riksgälds-kontor. S. D. Föredrogos och godkändes Lag-Utskottets Betänkanden: N:o 78, i anledning af väckt motion, angående förändring af hvad lagen stadgar om Härads-nämnds rösträtt; N:o 79, i anledning af väckta motioner, angående förändring dels af 25 kapitlet I § Rättegångs-Balken, dels ock af sättet för val af Nämndeman; och N:o 80, i anledning af väckt motion angående jäf mot Härads-nämnd. S. 1).
Föredrogs och godkändes Sammansatta Lag- samt Allmänna Besvärsoch Ekonomi- Utskottels Memorial N:o 52, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande N:o 42, rörande väckta motioner om åtskilliga förändringar i gällande Lego-stadga den 23 November 1855 samt deremot svarande §§ i allmänna lagen.
Blåder skåpet och Adeln. S. D. Vid förnyad föredragning af Stals-Utskotlets den 24 och 25 dennes på bordet lagda Utlåtande N:o 2 70, angående förbättring af lönevilkoren för Riksgälds-kontorets tjenstemanna-personal och vaktbetjening, afslogs Utskottets sidan 17 förekommande hemställan om afdrag å den tillstyrkta löneförhöjningen af hvad hvar och en af Riksgälds-konlorets embets- och tjenstemän äfvensom tjenstförrättande Kanslisten vid Fullmäktiges expedition under ar i857 åtnjutit såsom arfvode lör ökade göromål till följd af den vid sednasle Riksdag beslutade upplåning emot fonderade statsobligationer; och hlef förevarande Utlåtande i öfrigt al Ridderskapel och Adeln bifallet. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Sammansatta Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets den 24 och 25 dennes på bordet lagda Utlåtande N:o 55, i anledning af väckta motioner angående förändrad organisation af Sveriges landt- och sjöförsvar.
Prof.-Utdrag dm 26 Februari 1858. 845 S. L).
Föredrogos ånyo oell biföllos Banko-Utskottets den '24 oell 25 dennes på bordet lagda Memorial: N:o 132, med hemställan om vissa tillägg lill reglements-föreskrifterne, angående Bankens metalliska kassa; N:o 83, angående kungörande al åtskilliga föreskrifter i Banko-reglementet; oell N:o 134. angående instruktion för Rikete Ständers Banko-Utskott vid nästa Riksdag. S. 1).
Vid förnyad föredragning af Sammansatta Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets den 24 och 25 dennes på bordet lagda Memorial N:o 52, i anledning af aterremiss af Utskottets Betänkande N:o 42, rörande väckta motioner om åtskilliga förändringar i gällande Legosladga den 23 November 1833 samt deremot svarande §§ i allmänna lagen, afslogs Utskottets hemställan i Irågan om upphäfvande af eller inskränkning i husbondes rätt att tilldela vårdslöst och iörsumligt tjenstehjon husaga samt blef förevarande Memorial i öfrigt bifallet.
Frän Hogv. Preste-Ståndet. S. I).
Föredrogos ånyo Stats-Utskottets nedannämnde Utlåtanden: N:o 2 70, angående förbättring af lönevilkoren för Riksgälds-kontorets tjenstemanna-personal och vaktbetjening.
Utskottets hemställan sidan 14 bifölls, med godkännande af den å Bil.
A. upptagna aflönings-stat, äfvensom Ståndet gillade de vilkor eller förbehåll för den ökade aflöningens åtnjutande, sorn enligt mom. litt. a, b, c, d, e och f blifvit tillstyrkta.
Beträffande Utskottets hemställan sidonia 16 och 17, rörande tillfällig löneförhöjning för år 1857, blef Utskottets förslag i denna del bifallet, med förkastande likväl af det tillstyrkta afdraget för der omlörmälda arfvoden, till följd hvaraf dels de sidan 17 å raderna 3—7 förekommande orden: ''dock anser Utskottet — — — fonderade slals-obligationer”, dels orden å 12 och 15 raderna samma sida:
"dock med iakttagande af samma afdrag, som för dem kommer att verkställas'1’' uteslötos; och skulle de uti Bil.
C. upptagna löneförhöjnjngs-beloppen rättas i öfverensstämmelse med delta beslut.
B. lades till liandlingarne.
N:o 278, med förslag till reglementariska stadganden angående lörräntningen af Riksgälds-kontorets kontanta behållning.
Bifölls. 846 Prof.-Utdrag dm 26 Februari 1858.
S. D. Föredrogs ånyo Sammansatta Lag- samt Allmänna Besvärs- ock Ekonomi- Uskottets Memorial N:o 52, i anledning af återremiss af Utskottets Betänkande N:o 42, rörande väckta motioner om åtskilliga förändringar i gällande Lego-stadga den 23 November 1833 samt deremot svarande §§ i allmänna lagen.
Utskottets iförfattnings-förslag godkändes, endast med det tillägg, alt 14 kap. 5 § Handels-Balken infördes bland de lagrum, som uti ingressen till upphåf vande föreslås, och lade Ståndet med bifall till 2, 3 och 4 punkterna i Betänkandet N:o 42, Utskottets slutliga yttrande i förevarande Memorial till handlingarne.
Skrifvelse } N.o 26g.
599 elen af dem åren 1835, 1837 och 1839 verkställda granskning af Stats-verkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning, åren 1832, 1833, 1834, 1835, 1836 och 1837, i åtskilliga omständigheter anmärkt och hemställt, jemte hvad vederbörande Embetsverk och Auctoriteter i afgifna utlåtanden andragit, få Rikets Ständer, i anledning häraf, underdånigst anföra: l:o Revisorcrne hafva uppgifvit, att E. K. M., genom Nådiga Bref den 7 September och 21 December 1833, förordnat Landshöfdingen, m. m. A.
Adlersparre att, under den Landshöfdingen, m. m.
M. von Törne beviljade 8 månaders tjenstledighet, förvalta ,Landshöfdinge-embetet i Jemtlands Län, emot åtnjutande, utom skjuts- och tractaments-ersättning, af ett månadtligt arfvode, stort 190 R:dr utaf 2:dra Hufvud-Titelns besparingar; och enär något skäl eller laga förfall icke blifvit, såsom grund för den Landshöfdingen von Törne beviljade tjenstfrihet, anfördt, samt Kongl. Brefvet till E. K. M:s och Rikets Kammar-Collegium af den 29 October 1799 dessutom föreskrifver, att tillförordnade Landshöfdingar böra erhålla en tredjedel af Landshöfdinge-lönen, få Rikets Ständer, som anse Landhöfdingen von Törne sjelf hafva bordt vidkännas kostnaden för sin vicaries aflöning, i följd häraf, hos E. K. M. i underdånighet anhålla, det så beskaffade dispositioner för framtiden icke må ega rum. 2:o Revisorerne hafva likaledes anmält, dels alt E. K. M., genom Nådigt Bref den 20 Januari 1832, med afseende å fcrekomne ömande omständigheter, beviljat Capitainen vid Konungens f. d. Eget värfvade Regemente, Majoren /.
A. Hjelmstjerna> en gratilication af 150 R:dr utaf anslaget till oförutsedda mililaire behof, dels alt, i följd af Kongl. Brefvet den 23 Mars 1833, Majoren J.
A Luthman samt Capilainerne F.
Virgin och E. af Klercker, vid erhållne transporter till andia Regementen, utaf nyssberörde anslag fått sig tillagd flyttningshjelp, nemligen Majoren Luthman 200 R:dr, Capitainen Virgin 300 R:dr och Capitainen af Klercker 51 R:dr.
Revisorerne hafva härvid yttrat den öfvertygelse, att dispositioner af förenämnde beskaffenhet icke syntes utgöra föremål för de på 3:dje Mufvud-Titeln, till oförutsedde mililaire utgifter, anvisade medel, hvilka otvifvelagtigt voro ämnade att afhjelpa sådane lillfällige behof, i och för militaire-väsenlet, som vid de årliga Staternes uppgörande icke kunna med säkerhet förutses och beräknas, hvadan, i Revisorernes tanka, det bemäble officerare förunnade understöd rätteligen bordt utgå af det å 8:de llufvud-Titeln uppförda extra anslag; och få Rikets Ständer, i öfverensstämmelse härmed, hos E. K. M. i underdånig - 6oo Expeditions-Utskottets Förslag till tind.
Skrifvelse, N.o 269. bet anhålla, att de af Revisorerne yttrade åsigter måtte folias, i afseende å utgifters bestridande af det till oförutsedde militaire-behof bestämde anslag. 3:o Enär den uti Krigs - Collegii Fortificalions - Afdelnings räkenskaper upptagne utbetalning af 396
R:dr 4 sk. till reparations - arbeten vid Haga Lust-Slott synes vara för Fortificalions-Verket fullkomligt fremmande, få Rikets Ständer i underdånighet anhålla, det nämnde belopp må af de till Haga Lust-Slott anslagne medel Fortifications-Afdelningen godtgöras. 4:o
Då Rikets Ständer, lika med Revisorerne, anse den, aflidne KrigsRådet, Landshöfdingen Lorichss enka tillagde pension utur Militiae-Boställskassa n, stor 500 R.dr årligen, utgöra en för nämnde Cassas ändamål fremmande disposition, hafva Rikets Ständer, som af E. K. M:s och Rikets KrigsCollegii förklaring inhemtat, att äfven andre vid nämnde Cassa anställde tjenstemäns i fattigdom efterlemnade enkor och barn tillförne utur samma Gassa undfått pensioner, häraf hemtat anledning att hos E. K. M. i underdånighet anhålla, det så beskaffade pensioner icke vidare må å Militiae-Boställs-Cassan anvisas. 5:o Revisorerne hafva anmält, att det förr anmärkta förhållande, att vissa Städer, serdeles gräns-släderne emot Norrige, hvarest tull - uppbörden är ringa eller alldeles ingen, icke desto mindie äro försedde med en talrik tienstemanna - personal, hvars aflönande fordrar betydlig utgift, under åren 1832 och 1833 fortfarande egt rum.
Då detta missförhållande emellan inkomster och utgifter, i Rikets Ständers tanka, synes kunna afböjas derigenom, att tull-visitationen blefve förflyttad närmare gränsen emot Norrige, få Rikets Ständer hos E. K. M. i underdånighet anhålla, det nödiga åtgärder för detta ändamåls vinnande måtte varda i Nåder anbefallde. 6:0.
Med anledning af hvad Revisorerne anfört, anse Rikets Ständer sig böra hos E. K. M. i underdånighet anhålla om Nådig befallning till ÖfverPost-Directeurs-Embetet att hädanefter låta upprätta och vid Hufvudboken bifoga ett Inventarie-Conlo, som fullständigt upptager Post-Verkets alla tillhörigheter, fastigheterne och fartygen derunder jemväl inbegripne. 7:o.
På sätt Revisorerne anmärkt, hafva uti en del af de i hufvudsladén varande, till boställshus anslagne, publika, byggnader åtskillige mindre reparationer, såsom till eldstäders vidmagthållande, fensters kittning, glasrutor, tapeter m. m., blifvit verkställda på bekostnad af det till underhåll af Kronans hus och byggnader härstädes å 8:de Hufvud-Titeln uppförde anslag, hvilket föihållande Revisorerne ansett stridande emot stadgandet i 4 och 5 §. §. af E. K. M:s den 11 Januari 1820 utfärdade Reglemente, enligt hvilket boställs - Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N.o 26g.
601 hafvare sjelfve böra vidkännas underhålls-kostnader af omförmälda beskaffenbet; hvaremot Öfver - Intendents - Embetet, uti dess förklaring, såsom skäl lör de anmärkte åtgärderne, åberopat 9 §. uti nyssnämnde Reglemente, enligt hvilken sådane brislfälligheter i boställs-lägenheterne, som tillkommit genom bruk och nötning under en längre tidrymd, utan boslälls-innehafvarnes förvållande, böra på Kronans bekostnad afhjelpas; och få Rikets Ständer, med anledning af hvad sålunda förekommit, hos E. K. M. i underdånighet anhålla, det de, angående underhållet af Kronans hus och byggnader i hufvudstaden, gillande författningar måtte varda genomsedde och förtydligade, på det hädanefter icke må inträffa, alt kostnader, hvilka boställs - innehafvare böra vidkännas, komma att drabba Stats-Verket. 8:0 Revisorerne hafva anmärkt, att till f. d. General-Consuln i Algier, Canzli-Rådet Lagerheim, blifvit utbetaldt första qvartalet af 1833 års Consuls-tractamente oafkortadt, ehuru han återkommit till Stockholm i Januari månad samma år, och således det högre löne-beloppet icke bordt af honom få åtnjutas längre, än till nämnde månads utgång; hvarförutan Revisorerne fastat uppmärksamhet vid det ansenliga belopp af 1,000 R:dr Hamburger Banco 0111 året, hvilket sedermera blifvit Canzli-Rådet i expectance - lön tilldeladt; och ehuruväl vid det förhållande, att, i följd af General-Consulstjenstens i Algier indragning, Canzli-Rådet Lagerheim, utan eget förvållande, blifvit skiljd från en befattning, deraf han skäligen kunnat påräkna sin framtida utkomst, billigheten fordrar, det Canzli-Rådet af allmänna medel må ei hålla någon ersättning för sina förlorade löne-inkomster, synes dock i Rikets Sländers tanka, lämpligare, att denna ersättning, i stället för att utgå såsom expectance-lön, varder på Pensions - Stat öfverflyttad; hvarföre Rikets Ständer få hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att den Canzli-Rådet Lagerheim, i egenskap af f. d. General-Consul i Algier, tillagde expectancelön af 1,000 R:dr Hamburger Banco må med detta år upphöra och CanzliRådet sedermera på Pensions - Stat åtnjuta ett med de pensioner, hvilka vanligen tillkomma embetsmän af samma tjenstegrad, mera öfverensstämmande belopp af 1,333 R:dr 16 sk.
Svenskt B:co årligen. 9:o Instämmande uti den af Revisorerne yttrade åsigt, i afseende å den gratification af 600 R:dr, som af Invalidhus-medlen blifvit enkan Lindberg tillagd, såsom ersättning för henne tillskyndad förlust i och för mathållningen vid Invalid-Inrättningen på Ulricsdal, att, då bemälde enkas skyldighet att besörja malhållningen derstädes grundar sig på frivilligt contract, Kronan i dylikt fall bordt vara frikallad från all ersättnings-skyldighet för de Bih. till R.
Prot. 184^ to Sami. 1 Afd. 76 6o2 Expedilions-Vtskottets Förslag till und.
N.-o a6g. tillfälliga förluster, entrepreneuren kunnat vidkännas, få Rikets Ständer hos E. K. M. i underdånighet anhålla om vidtagande af sådane åtgärder, hvarigenom ersättningar af omförmälde beskaffenhet ej vidare må komma i fråga. 10:o Med anledning af hvad Revisorerne anmärkt, få Rikets Ständer undånigst anhålla, att den brist af 33 R:dr 16 sk., som uti 1835 års Riks-Hufvudbok å 7:de Hufvud-Titeln uppkommit, i följd af kungjord, förnyad prsescriptionstid för uttagande och likviderande af åtskillige, i Räntekammaren qvarliggande, äldre anordningar, måtte varda, i behörig ordning, till afskrifning befordrad. ll:o Enär, efter hvad upplyst blifvit, all tillgång saknas tiil gäldande af det utaf 9:de Hufvud-Titeln Instrumentmakare!! J. Wallin beviljade lån, stort 1,000 R:dr, få Rikets Ständer hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att nämnde lånebelopp må varda till afskrifning uti räkenskapen i laga ordning befordradt. 12:o Revisorerne hafva föreslagit, att magazins-omkostnader, transportförluster, ra. m., för Stats-Verkets span mål, uppkomne derigenom, att in natura uti magazinen emottagen säd bokförts efter markegångspris, men sedermera vid skeende försäljning ej lemnat motsvarande behållning, hvilka omkostnader och förluster blifvit såsom utgifter upptagne å öfverskolten på StatsVerkets inkomster, måtte i räkenskaperne uppföras såsom afkortning å StatsVerkets inkomster af spanmål; och få, till vinnande af det utaf Revisorerne i omförmälde hänseende åsyftade ändamål, Rikets Ständer underdånigst anhålla, att uti Riks-Hufvudboken samt restantie-liqviden måtte, såsom serskild afkortning för föregående åren, upptagas sådana å Stats-Verkets spanmålsförvaltning uppkommande förluster, för hvilkas godtgörande några serskilda medel icke finnas af Rikets Ständer anvisade. 13:o
Med anledning af Revisorernes gjorda anmärkning, att uti Avesta Bruks-Direclions räkenskaper fortfarande balanceras 50 R:dr, utgörande koppar- och manufactur-tullmedel för 1831 års fjerde qvartal, få Rikets Ständer hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att åtgärder måtte vidtagas för indrifvande, så fort ske kan, af ifrågavarande belopp. 14:o
I afseende å de förskott af tillsammans 10,000 R:d, hvilka åren 1826 oell 1827, till Myntverkets -iståndsättande och ändamålsenliga drift, af Statsmedlen beviljats och hvarå någon afbetalning icke egt rum, hafva Revisorerne, enär Myntverkets tillgångar icke medgåfve förskottens återbetalning, utan att Rikets Ständers Bank i samma mon skulle öka det förskott, som af densamma blifvit
Myntverket lemnadt i och för bedrifvande af sjelfva utmynt - Expedilions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, Jf.-o zGg. 6o3 ningen, hvilken sistnämnde åtgärd icke syntes lämplig, hemställt, att ofvanberörde förskolts-summa, 10,000 R:dr, må uti Stats-Verkets räkenskaper af Reserv-fondens tillgångar afskrifvas; och få Rikets Ständer, som för sin del bifallit, hvad Revisorerne sålunda föreslagit, hos E. K.
M. anmäla den underdåniga önskan, att E. K.
M. täcktes meddela vederbörande
Nådig föreskrift att om verkställigheten af omförmälde afskrifning gå i författning. 15:o Jemte förmälan, att till Kiigs-Collegii Artiileri-Afdelnings cassa år 1835 influtit 2,089 R:dr 13 sk. 7 rst. för utlemnad exercis-ammunition, hafva Revisorne, som funnit, att sådan ersättning för ammunition till någon, del utgått från nya motes-passevolance-fonden, tillika ansett, att, vid utlemnande af exercis-ammunition från Artilleriets förråder, rätteligen borde urskiljas, till huru stor del densamma utgöres af krut, hvars motsvarande värde i penningar skulle till Stats-Verket öfverlemnas; och, ehuru numera icke lärer kunna utredas, huru stort belopp af nämnde ersättnings-summa bordt komma StatsVerket till godo, hvadan rättelse i det anmärkta förhållandet icke torde kunna åstadkommas, fa Rikets Ständer likväl, instämmande uti Revisorernes yttrade åsigt, hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att hvad Revisorerne i omförmälde afseende föreslagit måtte för framtiden af vederbörande iagttagas. l6:o Enligt hvad Revisorerne anmält, hafva utaf de under Krigs-Collegii Utrednings-Afdelnings förvaltning ställda extra anslags-medel låne-försträckningar till de ordinarie egt rum, år 1834 med 96,691 R:dr 45 sk. 6 rst. och år 1835 med 72,691 R:dr 18 sk. 6 rst., hvilka bokförts under titel antidpation och vid sistnämnde års slut icke varit återbelalde.
Då dessa åtgärder äro oförenliga, så väl med gällande föreskrift, alt Extra Stats-anslaget ej må med det ordinarie sammanblandas, som och med stadgandet om det förra anslagets förräntande, så länge och till så stor del, som icke behöfves, för att jemväl komma försvarsverket till godo, hafva Rikets Ständer ansett sig böra hos E. K.
M. framställa den underdåniga begäran, att så beskaffade dispositioner icke vidare må ega rum. 17:o Vid granskning af de emellan Krigs-Collegium och vederbörande leverantörer upprättade contract och derpå grundade liqvider, hafva Revisorerne funnit, att de fleste af dessa contract blifvit genom öfverskridande af den fastställda levererings-terminen, å leverantörens sida åsidosatta, utan alt det i contracten intagne vilkor af böter för försummelsen vid något tillfälle funnits vara tillämpadt, äfvensom att den förmon varit leveranlörerne förunnad att, efter den förflutna levererings-terminen, räntefritt begagna stundom ganska betydliga förskott, samt att dessutom vid serskilde tillfällen tillstånd blifvit meddeladt, ej mindre att på en annan leverantör öfverlåta ett con - 6t>4 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelsej N.o 269. tract, sedan detta redan länge varit genom uragtlåten leverering förverkadt, än ock att vid sådan händelse till Krigs Col leg ii cassa återställa det å samma conlract uppburna förskott, som alltså, utan någon motsvarande förmon för det allmänna, iklädt sig egenskapen af en låne-försträckning, till enskild vinst för leverantören; och enär en så beskaffad ansvarslöshet för bristande verkställighet af de med Statens
Verk ingångne contract otvifvelagtigt kan medföra betänkliga fö'jder, hafva Rikets Ständer ansett sig hos E. K.
M. böra i underdånighet anhålla, det E. K. M. täcktes, i afseende på behandlingen af frågor om anstånd med fullgörande af afslulade contract, i Nåder meddela sådane föreskrifter, att det icke må bero på de förvaltande aucloriteter, hvilka contracten upprättat, att dylikt anstånd bevilja, äfvensom att anstånd och befrielse från stadgadt vite icke må medgifvas i annat fall, än då fullt giltiga skäl dertill förefinnas, samt leverantörer, som erl.å I t förskott, tillförbindas att, i händelse de af dem åtagne förbindelser icke inom stadgad tid fullgöras, laga ränta derför erlägga. 18:o Revisorerne hafva anmärkt, att, då af 4:de Hufvud-Titelns anslag för materielen 30,0()0 R:lr blifvit, lill fyllnad i Extra- och Expectance-Statens anslags-behof, vid 1828—1830 årens Riksdag anvisade, de besparingar, hvilka årligen göras på Extra- och Expectance-staten, icke, på sätt sorn skett, böra sammanföras med besparingarne på ordinarie Aflönings-stateu och betragtas såsom disponible för personella anslag och arfvoden, hvilket vore stridande emot ursprungliga ändamålet med nyssberörde anslag af 30,000 R dr; och då berörde anvisning af Materiel-anslaget endast egt rum för att fylla bristen uti tillgångarne för Extra- och Expectance-staten, anse Rikets Ständer deraf följa, alt, om besparingar å sistnämde
Stat uppslå och således behof icke fordrar användandet af bela det anvisade bidraget af Materiel-anslaget, dessa besparingar rätteligen böra sistnämde anslag tillgodakomma, hvadan Rikets Ständer få hos E. K. M. i underdånighet anhålla, det besparingarne å flottans Extra- och Expectance-stater må afskiljas från ordinarie
Allön ings-s ta te nies besparingar samt återföras till anslaget för flottans underhåll och arbetsplan, dit de, till följd af sitt ursprung, höra, 19:> Revisorerne hafva anmärkt, alt under hvart och ett af de år, hvilkas räkenskaper varit deias pröfning underkastade, bär Majoren C. M. Monteliusmed afseende å den behöfvande ställning, hvari han sig befunnit, fått uppbära en oafkortad gratilieution af 600