Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Afsigten med de af Tull-comite'en föreslagna afgifter å varor, som nu äro lill införsel förbjudna, var, att de skulle vid öfvergången uttiycka ungefärligen detsamma, som ordet förbud; och om de uppgifna siffrorna i ett eller annat fall skulle anses icke uppfylla detta ändamål, så kunna de ju latt föi höjas, på sätt äfven Bevilln.Utsk. för flera varor tillstyrkt.
För öfrigt skall jag för min del gerna instämma i de beslut om tiden och sättet för de nya föreskrifternas tillämpning, som tjena att lugna äfven öfverdrift! eller ogrundade farhågor; och jag är öfvertygad att, sedan öfvergången blifvit verkställd, fabriksidkarne sjelfve skola finna sig mera belåtne och tryggade, än genom nuvar. införselsförbud. livad de få-qvarstående u t f ö r s e
I s f ö r b u d e n beträffar, så är det egentligen upphäfvandet af förbudet mot ut försel af tackjern, som väckt oro.
Den af Tull-eomiteen föreslagna utförsels-tull å tackjern af 2 rull-
SS” stapelstadsvigt gör nära 3 r:dr för SU tackjernsvigt.
Antagom, att hela Svenska tackjernstillverkningen af omkring 600,000 SS tackjernsvigt utfördes, så skulle tullen inbringa 1,800,000 r:dr årligen.
Om ifrån denna summa afdragas till och med 3oo,ooo r.‘dr, för att Den 39 Juli f. m. betäcka den inkomst Stalén haft af utförsels-tullen åstångjern, så återstå i,5oo,ooo rtdr; och dessa, fördelade på del privilegierade stångjernssmidet i Riket, skulle kunna lemna bruks-ägarne en eisållning af 3 r:dr för hvar je Sfå sidan! smide, jemle det att de kol och dagsverken blefve besparda, som på tackjernets förvandling till stångjern behöft användas.
Della argument bevisar blott omöjligheten alt utföra tackjern äfven med den af Tull-comite'en föreslagna afgift, hvilken Bevilln.Utsk. mer än fördubblat.
I följd af hvad jag haft äran anföra, tillstyrker jag bifall å Bevilln.Ulsk:s förslag, atl de i iS35 års tulltaxa qvarstående införsels- och utförsels-förbud må utbytas emot lämplig skydd st till.
Bevilln.Utsk:s förslag lili tulltaxa skiljer sig i flera delar ifrån det af comile'en uppgjorda, isynnerhet genom förhöjning af tullafgifterna.
Min mening är icke alt artikel för artikel ingå i försvar af comiteens förslag; men jag anhåller att få framställa några anmärkntr vid Bevilln Utskls förslag i ämnen, som för tulluppbörden eller i annat hänseende äro af särdeles vigt.
Caffe: Tul!-comite'en 3 sk.
Bevilln.Ulsk. 4 s^- Fiskvaror: sill saltad: T. C. 4c s. B. U. 3a.
Stenkol och stenkols-stybb: T. C 4 s* & U. 6 s. 8 s.
Ull: T. C. 3 s. B. U. 2 s. Jutsk och Isländsk 12 s. annan 4 s- för all ull.
T C. 24 s. B. U. 16 s. Väfnader.
Utförselstull å trädvaror.
Caffe.
Bevilln.Utsk. har föreslagit alt lillien å caffe må höjas från 3 till 4 Denna öfverflödsvara, som blifvit en nödvändighets-, är en af de vigligaste för tulluppbörden.
Genom sin beskaffenhet är den lätteligen föremål för oloflig införsel; och erfarenheten har visat, att denna säkrast motverkas genom låg tull.
Före år i8'25, då tullen å caffe var 3 sk.
Ilamb. b:co, eller 8 sk.
Sv. b:eo, förtullades i medeltal endast 1,410,000 få årligen.
Sedan tullen år 1825 nedsattes till 5 sk.
Sv. b:co, steg förtullade qvantiteten successive till 2,58i,ooo få, som den utgjorde 1828, och efier en ytterligare nedsättning till 3 sk.
Sv. b:co år 1829 har den ökats till något öfver 4 millioner få i medeltal årligen.
Sistnämnda qvantitet ger likväl ej mer än få i årlig förbrukning på hvar person, hvaremot i Norrige, der i förhållande till folkmängden 5 gånger mera the' än i Sverige förbrukas, den förlullade qvantiteten caffe ger omkring 2^ få caffe på person.
Icke destomindre ansågs denna vara i Norrige vara föremål för oloflig införsel, och af sådan anledn. blef vid sista Storting, enligt K.
M:s derom gjorda framställning, tullen å calfe nedsatt ifrån 5 sk. till 3 sk. species eller omkring 3 sk.
Sv, b:co.
Det äi sannolikt, alt en ytterligare
Den 39 Juli f. ra. nedsättning af vår tull å caffe skulle tillvägabringa en större förtullad qvantitet; men i alla fall är det vådligt, både fö'r tullinkomsten och för de städer, som idka ordentlig bandel, att höja afgiften.
Jag tillstyrker alltså, att nuvar. tull ä caffe må bibehållas, för hvilket beslut den i Norrige skedda nedsättningen innebär ett ytterligare skäl.
Fiskvaror.
Sill, saltad.
Tull-comite'en bade föreslagit tullen å en tunna saltad sill till 4° sk., med afseende derå, att denna vara inkommer nästan uteslutande ifrån Norrige och då drager endast half tull.
Bevilln.CJtsk. har bibehållit nuvar. tull af 32 sk. tunnan, hvaraf hälften utgör knappt 4 proc. å värdet.
I betraktande häraf och med hänsigt till den ofantligt höga tull, Utsk. föreslagit å andra födoämnen, synes den afTullcomiteen föreslagna förhöjning i tullen å saltad sill, som derigenom skulle i sjelfva verket draga 5 proc. å värdet, skäligen kunna bifallas.
Den skulle i medeltal inbringa en tillökt inkomst af 10,000 r:dr årligen.
Stenkol och s t e n k o I s - s t y b b.
För stenkol och s t e n k o 1 s-s ty b b upptager TullcomiteVns förslag lika tull af 4 sk. tunnan:
Bevilln.Utsk. föreslår förhöjd afgift af 6 sk. tunnan för stenkol och 8 sk. tunnan för stenkols-stybb.
Det är tvifvelaktigt, 0111 Höganäs stenkolsverk skall af dessa tullbeslämmelser hemta den fördel, som dermed åsyftas; men de skola förorsaka missbruk och stridigheter vid tullbehandlingen, genom svårigheten att skilja emellan kol och stybb, och derjemte menligt inverka på de dagligen växande behofven af utländska stenkol för ångbåtsfarten, för gjuterierna och flera slöjder.
Den tiden är icke aflägsen, då tullfri införsel af stenkol måste för inhemska industriens nytta beviljas, och jag tillstyrker, alt emedlertid den af Tull-comite'en föreslagna tull må antagas.
Hellre än att höja afgiften må man anslå en del af den inflytande tullinkomsten å utländska stenkol till direct understöd för Höganäs stenkolsverk under vissa år.
Bevilln.Utsk. föreslåratt tullen å Jtrtsk och Isländsk ull må bestämmas till 2 sk. och för ali annan ull till 12 sk, skålpundet.
Under den förflutna tiden, då olikhet i tull ägde rum emellan grof och fin ull, visade erfarenheten, att, oaktadt särskildt föreskrifna controller och förord-? nade besigtningsman, nästan all utländsk ull förtullades såsom grof.
Den föreslagna betydliga förhöjningen å annan ull, än Jutsk och Isländsk, skulle för inhemska klädesfabrikerna ytterligare försvåra täflan med utländska tillverkningar och utgöra ett tillökt praemium för deras olofliga införsel, utan alt det är fullkomligen säkert, att den dermed åsyftade fördel för inhemska ull-produclionen skall vinnas.
Denna produetions framgång, hvad de finare sorterna beträffar, beror egentligen på förmånlig afsättning, och 338 D e n 39 J u 1 i f. m. ile sednare årens erfarenhet har ådagalagt, atl denna afsättning icke lian inora landet påräknas, utan måste sökas på utrikes orter.
Till befrämjande af detta ändamål, titan de olägenheter som Utslits förslag skulle medföra, tillstyrker jag vördsamt: att nuvar. tull på utländsk ull må fördubblas och bestämmas till 4 sk- skålpundet för ull af alla slag, samt att den härigenom uppkommande högre tullinkomst, hvilken efter en medel-import af 1,200,000
U gör 50.000 rtdr om året, anslås till prasmier för export af finare Svensk ull, till ett maximum af i5 proc. å värdet och under behöriga controller.
Dessa praemier skulle beviljas för bestämda 5 år, inom hvilken tid den Svenska ullen kunde blifva utomlands känd, och denna vigtiga gren af landtbushållningen vinna den utvidgning och sjelfständighet, alt den nu föreslagna konstlade åtgärden kan och bör upphöra.
V i n. Bevilln.Utsk. har föreslagit, att tullen på vin, infördt på fastager, må nedsättas ifrån 24 sk. till 16 sk. kannan.
Före år 182.5, då tuilen var en r;dr kannan, förtullades i medeltal endast 173,000 kannor; men efter nedsättningen samma år till 24 sk., förtullas årligen i medeltal nära 450.000 kannor.
Det är möjligt, alt tullens nedsättning till 16 sk. kannan skulle frambringa en ytterligare tillökning iden förlullade qvantiteten; nen det sy nes dock vara betänkligt att på en öfverflödsvara, sorn i allmänhet icke är bland de lättare att insmngla, uppoffra en tullinkomst af 70 till 80.000 r:dr om året.
Jag tillstyrker således, att tullen å vin må oförändrad bibehållas; men om nedsättning kommer att äga rum, anser jag det böra till K. M. öfverlemnas, att med nuvar. tull af 24 sh. kannan belägga vin, infördt ifrån länder, der särdeles betungande afgifter äro eller blifva lagda å Svenska handeln och sjöfarten.
Väfnader.
Bevilln Utsk. har icke allenast förhöjt de af Tull-comite'en föreslagna afgifter å utländska väfnader, utan ock*förändrat comite'ens förenklade och ändamålsenliga redaction af sjelfva artikeln
Då denna redaclion åsyftar att undanrödja de stridigheter och det godtycke, som vid tullbehandlingen af väfnader hittills inträffat, tillstyrker jag, att den må blifva antagen, och alt å densamma må tillämpas den förhöjning i tull, som till ytterligare skydd för inhemska väfnadsslöjden kan pröfvas af nöden.
Under vördsamt åberopande af det yttrande, som linnes tryckt i Tull-comiteens protocoll, tillstyrker jag slutligen, att utförselstullen må upphöra å alla sådana trädvaror, hvilkas utförsel man icke vill förhindra.
De af Bevilln.- Utsk. föreslagna tillökningar i utförselstullen böra lemna full ersättning för deri genom trädvarutullens borttagande uppkom - (Hörer till 10 II.
N:o l\i pag. 329,) Handtverkeri-varorj för hvilka införselsforhud blifvit upphdfna år 1824 oc^1 följande år.
Tillåtna till införsel
Deraf importerade qvantiteler under nedannämnda år. genom tulltaxan af 1825 1826 1 '8a7 | 1828 1 '629 18 5o 18 51 1832 1833 i834 | i835 | i836 1 '8>7 | .838 Bleckslagare-arbeten, ej specificerade den 3o Juni 1835 — — — — — — — — — — — 465 452 611 Borstbindare-arbeten 11 11 >4 Aug. i83o — — — — — — 853 988 1,233 1,398 1,651 2,568 2,014 1,869 Bröd ti 11 16 Mars 1826 — — 2,36o — 2,640 i,863 4,277 8,2.9 i,o5i 1,240 i,332 820 1,893 3,097 Cirklar och kartpassare R:dr 11 1 Dec. 182.4 57 3o 4° — 10 — 63 31 34 27 25 58 111 170 Coeffurer 11 11 11 » 717 527 631 658 374 89° 564 ,,348 2,237 1,526 1,522 2,868 2,733 3,13 3 Corn passer 11 11 11 11 34 11 18 — 2 5 22 •7 i5 2 — 8 25 Confiturer ti 11 11 11 377 335 82. 1 ,°57 874 761 8‘> 1 972 i,485 1,283 ’/t75 829 I,l52 923 794 Decorationer och prnamenter 11 11 11 5,126 2,335 4,786 548 1,176 870 3<>4 459 1,201 1 ,o33 4,266 1,689 1,906 ' ,5g4 Dricka .
K:r 11 i4 Aug. i8 5o — — — — — — i,849 .,529 ',477 2,64g 7,510 8,14. 4,647 Etuis med tillbehör Rd:r 11 2 Dec. 1824 94 1,047 i,o63 1,3oo 2,185 2,012 I,5o2 1,004 i,7°4 ',23g 2,875 3,761 3,8.4 3,o6o ■ o,857 Filar >> 11 11 11 — — — — — — 1,195 4,02 3 2,2.58 2,520 2,763 9,4'° 9>3°4 Fingerborgar och syringar Gross 11 11 11 211 3,744 66 96 98 102 424 451 643 7°7 glo 773 747 573 Fransax-, andra slag än guld och silfver ti 11 i4 Aug. 18 5o — — — — — 1,05g 2,287 1,448 1,140 2,4 52 2,456 2,883 43o 3,226 Gardinei-, rull- ,5 11 3o Juni .855 — — — — — — — — 229 834 Gevär R:dr 11 2 Dec. 1824 — 567 809 575 i,632 1,468 1,928 ',447 2,228 3,i 53 3,786 3,421 2,046 7 3 2,909 35 Gipsarbeten ,, 11 11 11 — i39 7' 801 28 36 38 I l6 4' 28 217 115 Guld, arbetadt Lod 11 11 v — 169 334 357 260 302 357 iq5 '99 243 209 244 21 3 201 Handskar Par 11 11 11 — '4,'9> 10,982 10,464 I 5,522 20,1 18 15,578 26,444 24,204 23,4i5 2 1 ,5 1 7. 28,543 31,189 42,929 Hattar, andra än strå St. 11 '4 Aug. i85o — — — — — — 20 '9 16 .8 271 61 658 662 11 11 11 — — — — — — 526 362 i,o33 298 619 492 328 270 Hängslen ,, 11 3o Juni 18 55 — — — — — — — — — 10, i83 3,4o8 4,'67 Instrumenter, musikaliska >, 11 20 Mars 18.6 6,098 8,1.4 11,818 13,5 58 1 5,2 16 10,732 12,826 1 i,5q4 9,043 9,812 i4,o55 14,648 13,6o5 1 2,300 Knappar ,, 11 2 Dec. 1824 9,955 4,702 4i "7 5,641 6,099 9,>9' 9,069 13,44o 14,414 16,13o 19, ig.5 19,704 21, I 52 18,453 Knifvar, utom rak- Lti 11 >4 Aug. i83o — — — — — — 4,760 7,495 9>o°5 10,006 1 o,854 1 3,093 13,456 12,801 37 Koppar, arbetad 11 11 11 — — — — — — O 85 29 8 3 .6 '4 48 Korgmakare-arbeteu 11 2 Dec. 1824 — — — — — — 337 1,028 63g 1,202 887 1,295 532,517 ■','
4° i,°74 Krokar till fiske St. 11 20 Mars l8l6 — 363,600 692,913 343,622 25i,3oo 3go, 100 462,301 4o8,i 19 260,370 479,572 516,275 329,774 376,174 407 Krukmakare-arbeten 11 <4 Aug. 18 >o — — — — — — 488 269 2 16 g55 169 488 1,023 Käppar >5 11 2 Dec. 1824 256 833 a58 13o 422 5o6 737 7 58 1,453 1,123 i,485 1,680 ',744 1,81 2 Lack ti 11 11 11 28 102 — 171 28 189 67 95 196 455 33o 310 200 Lackerade arbeten R:dr 11 11 11 13,654 i4,o58 12,107 9,088 10,327 12,349 12,619 253 18,567 2.2,775 24,689 37,861 40,769 4i,8.5 28,589 Läder, maroquin, karduans och andra färgade eller tryckta skinn ti 11 11 11 — — 138 1.4 4o5 4o5 280 310 408 85 7 2,953 1,38g 1,716 Metaller, Bronz och pläter R:dr 11 11 11 i9,i75 25,o68 17,1.4 28,362 29,4" 38,972 32,181 32,o6o 41 ,qf>4 27,968 36,590 44,52g 52,202 32,155 Nålar, andra slag än sy- och tambur- 11 11 11 906 722 112 393 28 5 1,002 6g3 666 1,607 852 i,36o 1,671 2,169 3,i 13 Paraplyer och parasoller 11 11 3o Juni .835 — — — — — — — — — — — 21,872 19,529 '7,9'1 Puder ti 11 16 Mars . 816 — — — — 11 24 — — — — — '9 4' Sadelmakare-arbeten R:dr 11 3o Juni 18 5 ii — — — — — — — — .— — — 2,904 3,331 2,774 Saxar, andra än öfverskärare 11 l4 Aug. 18 5o — — — — — — I,5o2 2,o46 i,683 2,166 45 3,208 3,092 3,54i 3,624 11 2 Dec. 1824 — — — — 5 2 1 1 38 4 85 7° 7 4 Silfver, ai-betadt Lod 11 5» o — 4 • 8 736 1,078 1,015 883 45 63g 7,5o5 i,3qo i,463 4,029 3,492 686 Silke, beredt och färgadt ti 11 11 i- 74' 792 . 17 I 32 97 77 51 233 465 55q 699 7 37 5o8 656 Skor, fruntimmei's
Par 11 14 Aug. 183o — — — — — — 7 78 11 45 228 90 127 • 4' i36 Solfjädrar R:dr 11 2 Dec. 1824 '39 142 66 57 79 106 11 2 76 102 136 IOQ i5o 8.
Speglar och lainpetter ,, 11 i> 11 2,618 2,554 - — 3oo 48 — ',799 2,264 2,412 3,569 4,422 4,215 3,689 3,99° Strumpor, bomulls Par 11 11 11 — 8,. 43 3,976 4,i48 9,432 9>7°2 3,637 10,281 15,240 10,454 1 o,516 7,558 10,881 6,o55 — silkes 11 11 11 — 1,052 367 883 ','47 288 97?
63o 97 2 g3o 899 2,121 i,o5i 559 •848 Strurapstickor # ti 11 16 Mars 1826 — 46 38 i5g 97 106 271 337 216 268 263 409 Tapeter och bårder R:dr 11 2 Dec. .824 1,387 7,7°4 2,896 4,284 8,702 1 o,5o5 10,864 11,070 i7,g°3 i4,868 21,460 16,348 4 9844 58,076 Tenn, arbetadt ti 11 11 ii — 362 678 1,089 2,087 L979 1,228 1,916 2,624 3.133 4,435 3,322 4,7'2 4,51 2 Ur, alla slag R:dr 11 ii 11 9,44' 13,823 3,3o6 3,904 7,101 7,186 g,3°3 3,249 5,444 3,gi6 4,5 '9 4,5oi 6,63o 17,108 i5,532 12,879 Vagnar Par 11 11 11 »,6.43 6,616 7,862 6,449 10,809 4,142 7,004 10,039 ■ io,?36 1 2,55g 7,358 6,798 Vantar ” 11 11 — 549 463 64 j 1,080 640 1,026 2,209 20,5go 54,517 1 54,756 34,5?o 28,264 14,041!
Verktyg R:dr » 11 11 224 — — — — — — — — 1 _ 6,o4g 5,44* 5,go6) Den 39 Juli f. ra. kommande minskning i uppbörden, särdeles om tullnedsätlningen å vin ej bifalles.
Jag anhåller, att detta vördsamma anförande matie få åtfölja den åteiremiss af Bevilln Ulsk:s betänk., sorn troligen kemmer att äga rum.
(Se bifogade tabell.) Hr Ceder schjöld,PehrGiistaf, anförde skriftligen:
Att H. Bevilln.Utsk. funnit sig icke kunna tillstyrka bifall till min motion om afskaffande af all tull och ersättning genom särskild bevillning för den derigenom uppkommande minskning i Statens inkomster, skulle icke hafva förmått mig att deremot göra några invändningar, derest icke Utskts enda skäl för afstyrkandet utgjorde ett fullkomligt misstag om min mening.
Den har nemi. icke, såsom Utsk. tyckes hafva antagit, varit, att tuliersättningen skulle utgöl-as såsom en personel capitations-afgift, lika för alla, utan trodde jag mig hafva tillräckligen antydt, att Taxerings-comiteVrna borde särskildt bestämma denna bevilln., efter deras öfvertygelse om hvars och ens lefnadssätt och deraf följande ungefärliga förbrukning af utländska varor.
Hr Cederschjöld fortfor derefter muntligen:
Då jag nu hört huru mångfalldigt olika meningar, som redan blifvit yttrade öfver tullbeloppets bestämmande; så kan jag icke underlåta att betyga min fägnad öfver de svårigheter, som alltid måste rönas vid dessa frågors afgörande.
Jag hoppas nemi. att lagstiftarne skola allt mer och mer ledsna vid det tunga besväret att afgöra hvilka näringar skola gynnas och hvilka motarbetas, och att de omsider skola inse orimligheten att genom lullbevillningar nära de s. k, näringarna.
Förr eller sednare måste man inse huru nödvändigt det är, att näringarne emanciperas ifrån den styrande och lagstiftande maktens omedelbara inflytande, och att de få fritt röra sig inom gränserna af allmänna lagar.
Till upplysande af detta ämne vill jag utbedja mig att fä göra en jemförelse emellan statskroppen och menniskokroppen.
Denna sednare är nemi. den fullkomligaste at alia organismer, och kan derföre tjena till mönster äfven för inrättandet af statsorganismen.
Hos menniskan utgör hufvudet sätet för styrande makten, som uppenbarar sig genom den fria viljan.
Men denna sträcker sitt herravälde endast till händer och fötter och kroppens öfriga yttre delar, lill befrämjande af försvär mot yttre våld, locomotion o. s. v.
Men denna i hjernan inneboende styrande makt har hos menniskan intet omedelbart inflytande på de egentliga lifs— organerna, såsom magen, lefvern, hjertat, lungorna m. m., hvilka föreställa näringarna i statskroppen.
Och det är just på dessa lifsorganers oberoende af viljan, som del helas tref 10 H. 33o Den 29 J u 1 i f. m. liad och helsa beror.
Om deremot mennisko-organismens styrande makt skolat bestämma huruledes lifsorganerna eller kroppens näringar bort fullgöra sina förrättningar; så hade man snart fått se hela kroppen vantrifvas, försvagas och aftyna, samt sjelfva de yttre lemmarna blifva kraftlösa till sjelfförsvar och locomotion.
Bevilln.TJtsk. har uti förevar, betänk, haft tvänne rätt vigtiga grundsatser att behandla, nemi. afskatfandet af tull, och sedan den ledt Utsk. till ett afstyrkande, borttagandet af förbud, Det är den sednare jag ämnar behandla.
”Etthundra år hafva förflutit,” säger Utsk.
"”sedan förbuds-systemet började göra sina anspråk gällande.”
Jag måste härvid anmärka, att hvad jernmalmen angår, finner man dem redan godkända uti Konung Gustaf I:s bref af r533, deruti Konungen till sin agent i Stralsund klagar öfver att de utföra malmen från Dannemora till Wismar och Stralsund.
Rörande tackjernets utförsel har man en skrifvelse af samma store Konung af i51^°45, deruti lian säger: ”Icke hade Staffan Sasse på Dannemora berg fått privilegium, på det iian skulle föra tackjernet af landet för att deraf göra stål i Tyskland, utan för att skaffa sådana personer in i Riket, att vi ock här må behålla den rätta konsten.” t6o4 års riksd.beslut är allmänt kändt.
Utsk. fortfar: ”Näringarne synas på det roo:åriga skyddet hafva snarare förlorat än vunnit.”
Hvad t ack jern sbl åsni nga r na vunnit under den tid malmen varit förbjuden till utförsel, lemnar jag till en hvar att bedömmn, som behagar genomögna inledningen till 1649 års masmäslare-ordning och taga kännedom om tackjernstillverkningeris närvar, tillstånd. ”The Svenske blåsa allenast 3, 6 högst 8 veckors tid af en ställning och icke mer än 3, 4i 6 och högst 7
Sif jern om dygnet bekomma kunna, — utaf hvilket vi erfara, lill hvad ända och intent Sal. K. M.
Ilie fremmande masmästare hit in i Riket häfver inbeställa låtit.’’ Nu blåses öfver året, och tillverkas 20 å 3o Sf? i dygnet och deröfver.
G ju ter i er na hafva, under den tid Utsk. omtalar, utvidgat sig högst betydligt, både i antal, tillverkningsvärde och varans qvalitet.
Stångjernssmidet åter, som omkring medlet af iytde århundradet utgjorde circa 100,000 SS1, uppgår nu till 56o,ooo SS”.
Om de undpr sednaste årtionden införda valsverken, puddlings-ugnorna, nya smidessätten, starka biåsverken, varmappararaterna m. m. ej utgöra en vinst för näringen utan snarare vittna derom, att den förlorat; så har jag mycket orätt, äfvensom i händelse näringens framskridande skulle, på sätt Utsk. argumenterat, ej blott medgifva, (ty det är då möjligt) men fordra införandet af en oinskrän kt handelsfrihet, d. v. s. fordra att näringens idkare skulle beröfvas al! capital-styrka till införandet af de förbättringar, som De 11 29 Juli f. ni. 331 befunnits användbara.
Tid ocb stabilitet i närings-systöme äro 2:ne factorer i närings-producten, som icke ådragit sig någon Utskrs uppmärksamhet.
Det är dessutom svårt alt fatta, huru Utskts domslut kan tillämpas på sådana näringar, som inom sista 100-talet afår belt och hållet uppkommit inom Piiket.
Utsk. fortfar: ”De från en stigande upplysning oskiljaktiga begrepp om frihet i handels- och närings-företag föranledde R.
St. (1823) att öfvergå från tvång till frihet i handel och näringar.’'
Hvem nekar, att det närings-systeme, som vid denna period gällde för Sverige, behöfde ändras?
Aldraminst kan jag göra det, sorn vid denna tiden å embetets vägnar föreslog betydliga ändringar i den delen, som rör jernhandteringen.
Men riktigheten deraf lag ej i den abstracta satsens absoluta gilltighet, såsom statsekonomisk princip.
Ty, vore den absolut riktig, oberoende af näringarnas tillstånd vid en viss tidpunkt, — och här anföres den af Utsk. såsom en sanning, hvaråt man fann sig nödsakad all inrymma en större gilltighet,— så skulle stångjernssmidets införande i Sverige under iy:de århundradet, puddlingens och valsningens i England under det i8:de, äfvensom i Frankrike under det ig:de seklet, med allt skäl kunna klandras, emedan restricliva tull-lagar blifvit för ändamålet anlitade uti dessa och måhända de liesta länder.
Fördelen af förbudens afskaffande anser Utsk. comiterade till tulltaxans öfverseende hafva ådagalagt.
"Näringarna hafva,” säger Utsk., "på sätt comiterade utredt och med facta, hvilkas gilltighet icke kunnat i någon målto af den motsatta åsigtens förfäktare jäfvas, styrkt, äfven efter införandet åf elt friare tull-systeme, i allmänhet icke synts minskas, utan snarare tilltagit."
— Utan alt bekänna mig till någon motsatt åsigt, har jag likväl genom mitt anförandetill R. o. Ad:s prot. (i8IT14°) trott mig ådagalägga grundlösheten af comiterades slutkonst, då exporten af stångjern åberopas såsom verkan endast af det förändrade tull-systemet.
Mera kan ej exporteras, än som tillverkas, och ej |mera tillverkas, än som privilegieras.
Således beror möjligheten [af exporten på privilegier.
Men denna logiska ofullkomlighet i framställningen hindrar icke mig alt hylla ideon, som ligger till grund för detta friare handels-och närings-systeme.
Hvem kan vara blind för den ofantliga kraft, som friheten utöfvar i det stora machineri, som arbetar för verldens behof?
Hvem önskade ej, alt jordens alla folk blott utgjorde en enda stam, hvars alla industriella intressen betingades endast af råämnenas lägen och de tillfällen naturen hänvisat till deras förädling.
Det är äfven klart för den uppmärksammes öga, alt elt allmänt tänkesätt allt mer och mer bildar sig med fordringar eller Önskningar i denna riktning.
Stora, kostsamma företag hos de flesta bildade folk att öppna en lifligare gemenskap ej blott inom hvarje land, men på sjelfva håfven, visa ojäfaktiga spår på tillvaron af ett Den 39 Juli f, m. sadant allmänt sträfvande, och språkens kännedom, som förr var ett behof blott för diplomaten och den handlande, sträcker sig nu såsom en fordran till alla medborgare.
Men skola vi tro, alt inga omständigheter förekomma i något land, hvilka dess styrelse bör rödja ur vasen för att bereda dess innevånare till den allmänna industriella kamp, som blefve en följd af förbudens borttagande eller tull-afgifternas jemnande nationerna emellan ?
Finnas hinder, hvilka kunna rödjas ur vägen i det ena landet, eller lättnader i ett annat, hvilkas försvinnande man har skäl att ein°tse; så hafva dessa lander icke kommit i det afvägda tillstånd, hvilket tiden af sig sjelf verkliggör.
Låter man conflicten uppstå, innan denna tid inträdt; så väger icke menskhghetens industriella vågskål jemnt; man haj- gått tiden i förväg, man griper in uti naturens egen utveckling, och sådant sker aldrig ostraffadt.
Ett exempel må tillåtas mig.