Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Osmer alla mål, som hos JustitieOmbudsmannen anmälaö och alia åtgärder han wldkager, ffll han läka hälla fullständiga anlekningar; likaledes Registratur af utgLendc expeditioner §. 24.
JustitirOm^udömannen mä sig till biträde antaga la mänga sticklige och för red ighek kände personer, som han anses, lil! ärenden,as ston diam ma och nvögrnma behandlande, behölwa.
Och som drtze xerioner, utgörande JustitieOmbudsmannens Expedltron, icke för venna befattning inucyafwa nägon beständig kj nst pä
Skak och kunna as honom esker beh.-g ombytas, komma de, att, i stället iör Lön, törnes md ctt, etter draS tjenstetid, lämpelrgt arswode, eller tractameme. § 25.
Skulle JusttlieOmbudsmannen finna sig af sivär sjukdom, 6'er annat i ga förfall hrndrad ott sitt Embete foresta, åge han rätt ali kill tjenstenS förrättande under laga sörfaliokiden, päkalla den man Rtkstns Ständer, lik näkiot Regerlngslormens 98 Ulstdt att honom esrerrr da, » f U h-n, lnnan nästl-isallande Riksdag, med döden a^ginse; skolandes till honom, under det han tjenst-,, lä, lälunda bestrider, JustiueQmbudöMamien afträda hälften af sin ägande Lön. , §. 26.
Dör JustitieOmbudsmannen, sammanträde genast Fullmägtige öfwer Banco- och Riksgälds, Ridd, och Ad. pror 5. B. Wtt 8Z - IOO6 Den 27 Iariuaril.
Werlen, ochinsätke j Embeten, genom ProtocollsUtdrag den Perjon Riksens Ständer stil! köns efterträdare utsett- Nedlägger JustltieOmbudsmannen, af högst wigliga och galande skäl, sin befattning, ware log samma.
Vlftwer den person, som Riksens Ständer utftlt att IustitieOmdudsmannen efterträda, till »verklig ZustuieOinbudsman förordnad, wälje genast bemälle Fiillmäglige samfält och per L»piia cn annan.
Lag samma ware', vm denne person genom döde!» åsgöl, eller rättigheten ull efterträdandet stg aftagsr.
Grormagtlgste Allcrnädtgste Ronung!
Ehuru sä öfwemädelstr af Lag giswas, för hwilka den brottsliges answar icte »puder en obehaglig werkön äiwen till nägon ani an »ned honom, genom skyldstapcns band söttnad, kunna dock omständigheter inträffa, som »vid '.verkställigheten af witza str ff, draga följderna deras till ett sä vskvldigr lidande förandra , att förhällandet dermed sörtjenar ett närmare afseende.
Ett »adam förhållande hofwa Riksens Ständer funnit i träffa i anseende till paola ftzarn, när Modren i brist af tillgäng till penningeböker, enligt 5g Eoplklet z Z.
MlhgerntngvBalke,», för sin förseelse straffas med Fängelse r allmänt häkte, utan att kunna päräkna uppskof deruti under Bär» netS spädare dagar.
Antingen mäste B-ttnet derwid ffilj-s wid Modren, och således sakna sin naturliga <öda, eller ock sölja henne j Fängeftet, dä det, efta under en kallare ärsild, blottställts till lif och halsa för de swärast- pälösider, i hwilka bägge händelser barnets vssyldiga lidande icke kan med räitwffans fvrdungar förenas.
Den 27 Januari!.' 1007 Osiverwäges widare ^örhällandet med den lägrade O.wi.mans egen petson, förekomma äswen derwid omständigheter / dem Riksens Etander ansett tala för mildring i hennes bestraffning.
Sedan Hennes sali ärberedt, ofta under lotte om en waraktigare förening/ sär hon icke sältan, jemte det hon i detta afseende bedrages, u- dersä den smärtanbe förödmjukelsen, arr finna sin förförare med köld förneka sitt brott.
Utan att kunna förmä honom gtf>va mindsta understöd till Barnets föda och uppfostran, drabbas hon dä ensam al förebråelsens hela tyngd, af allmänt tilltal cch straff samt efta af anhöriges förakt.
Wid betragtande häraf hafwa Riksens Stander ansett den mildring i stroffct för lägrcd Qwm« na böra äga rum, att hon för lägersmål första gängen endast mä hemligen skriftas ochaflös-s s mt pligta twä Daler Siliwermynt till Kyrkan i den Församling, der förbrytelsen stedt; men om Barn tramfödes, der sädant inträffar, kommande hon, wld saknad tillgäng till böternas gäldande att aftjena dem med arbete till Kyrkan, dä hwarje d„gswerke räknas till hätsren emot det wid Markeaängen lör Dränge-dagswerke i allmänhet bestämde belopp.
Berrädes hon härmed andra gängen, kommer hon att, jemte hemliga skriften, erlägga till Kyrkan dubbel pligt, eller aftjena den med arbete, som sagt är; men forser hon sig härutinnan flere gäoger bör hon derföre undergä det answar Lagen i flike full hiktrls stadgat; dock att, t händelse en sädan O.winna, efter den vlofliga beblandelse» , föct Barn och Barnet lejmer, det Fängelsestraff wid wakten och bröd, som enligt cfwannamndr z §. i 5Z Capitlet MchzerrungsBalken och Kongl, Brefwet den 14 Augusti 1784 för Lönskaläge tredje och fjerde IOO8 Den 27 Januari!, Åängen tvid brist ak böter narr rum, icke werkställes förr an ett är esker det Barnet föddes.
T>ll de förändringar som sälsdes biifwit billige ansedde uti Allmänna Lagens vfwannämnde stads gonde, ucbcdja sig R klens Ständer i u-derdänighet Eder Kongt- MasttS Nädiga bisali och bekräftelse.
Ständer framhärda rc. Grormägtigste Allernädrgste Aonung!
I ant dning af ett till Riksens Ständer ingifwit Memorial, rörande indrogning af Ky;ko» Jn'pcc.0 s-liensterne uli Hallands och Bohus Läa, hofwa Riksens Stander, i ö-werensstämMeste med hivad l afseende pä KorkoIi lpeckorerne 1 S kane och Blekuige rörur , u d^ dänlgher dlifwt! anmält samt med enahanda föcbehäll, atl de medel, sim ge» nom en do>lk indragning, besparas, mäga salom Kprkvrne liliyöriZc, endast omvändas tili deras lördU, eller lädane piosnius hörande inrättningar, till hwilka wederdörande Församlingar sinna Wigt akt dem onsta, a; fett b rörde tjenster, afwen uti Hallands och Bohus Län, ku^na och böra indragas; till toije hwarol Riksens Ständer härmed fä hoö Eders Kongl M l t. framställa den undcrdäoiga ö; stan det någre
KyckoJistpectorer icke eller uti detza
Län hädanefter u äga tillförordnas, samt att de som innehafwa fädane tfenster, mätte derisrän entledigas ch göromälen i enlighet Med hwad Presterstapet sjelfmant weist, sig ätaga, tsrän nästinstundande M..ij Mänads början, uppdragas ät Församlj^arnes Pastorer och Kyrkowärdar, pä re! sätt och med takklagande af de grun der, som Dm 27 Jamrarir'.
1009 Riksens Ständer i underdänightt ansett böra gälla wld isräga warande ljeiistcrs indragande tili Lunds Ekiit.
Riksens Stander framhärda rc.
Grormägirgsie Allcrnäöigste Aoming!
Dä nödigt är/ att Riksens Ständer, wid hwarje Riksdag, erhälla säkra och fullständiga u»i errättelser om beloppet ak de mede!, hwilka under hwarje titel af Bewiilmng emelio» Rlksd. ggrne i> flyta, hofwa Riksens
Ständer till wt/nande af detta ändamäl anlett sig döra hos Eder Kongl. Majit, i u derdämgher anhälla, det mätte wederbörande i Näder anbefallas, att i enlighet med räke- st perne för-ärdiga och wid nästpäföljunde Riksdag, till Riksens Ständers BewillmngsUllkotk lngifwa sammandrag al alla de Summor, jorn igenom de särffstdte Bewillmngarne inflyta.
Ständer framhärda rc. Gkormagtigste Ailernädigste Lonung!
Dä de olägenheter som Allmänheten i Landsotterne mäste l sin penoingerörel.e widkännas, sä wäl ak först tne och obrukbare smärre BancoSedlars nödtwungna c:rculakion man ock man emellan, som al brist pä nödigt Koppzr-ikiljemyu:, böra t möjeltgaste matto ashsilpos, men med Bankens werkoingskms och nödiga läkerbet ej kan törenas, att Penniogestummor genom desi omedelbara anstalt, eller för drtz räkning ötwerjandas till LoridsRäuterierna i Riket, för att derstädes wara att, tstl utbyte, oafbrurit tillgä; hafwa Nikftus Sränder an - lOio Den 27 Jamia» rr. ahlett sig äga grundad anledning, art denna arge, lägenhtt hos Eber Kongl. Majit- » underdånighet anmäla, med lila underdäniq anhäi-on, det iältsS Eder Kongl. Majit- genom Kronans samtlige Uppbördsmän derwld foga deri Nådiga ä:gä»d, som Eder Kongl. Maj:t. kan i Nädcr sinna för ändamä^et närmast tjenande.
Stormägttgste Allernädlgste 2xo»tU»I.'
I anledning af wäckt fräga om förbättringar af allmänna Fängelser, eller fä kallade Kronvhäk, ten, hafira Riksens Ständer, efter närmare inhämtad kännedom af hwad t delta ämne redan ar förordnadt, funnit, akt, genom Kongl. Majus Nädlga Bref till Kammar- och KrigsCoiiegierne samt StarsContoiret af den 27:!); November 1798, samt Kongl.
Förordningen ben 2 Maij nästlebit är, r afseende pä Fängars förplägning och sköttse!, Fängelserummens inrättning och bessaffcnhet m. m. fädane anstalter blifwit föresknfne, som mensklig, heten päkallar och Statens tillgängar medgifwaRiksens Ständer fä säledes endast tili Eders Kongl.
Majit- i underdäniahet hemställa om icke »vederbörande, som wid Fängeise-inrätkningarne skola haswa uppsigt och wärd, mäga sörständigas, att berwid ställa sig berörde Kongl. Bref till riogaste efterlefnad Riksens Skändrr framhärda rc. Srormagligste A!!ernädigste Lonung!
Med öfwertvgelse om nödwändigheten deraf alt de Jndellk Regemrnttrnas MvnderrnZs perstdr - Dm 27 Januarn. ion sedlar, som af Rote, och RustlMare böra an» skaffas, warda sä sällan som nchjeligt är förändrade, hofwa Riksens Sränder till detta ändamäls nunnande, ansett sia döra hos Eder Kong! Majit, i underdänighet archälla, bet täcktes Eder Kongl. Mal t, säsom ett ytterligare pros af Dest hulda omsorg för trogne, men as krigets olyckor tryckte unbersätcr, Nädlgst förordna: 1:0
Att förteckningar för hwarje Regemente ssyndsameligm nrprättas öfwer alla d.
Monderingspersedlar, hwilka hädanefter och för atrid ssola af Nvtarne eller Rusthällen presteras, samt att, deräst naaan sörankrma eller tillökning as dehn persedlar skulle i framtiden p^öfwas nyttig, Rote- och Rusthä-larne ma blikwa b:raktigade, akt inför Kongl. Mff 6.
BefaHn!ttgsh".'wande i det Län, inom hwiiktt Not-rrne eller Rusthäll?» äro belägne, fä stg förklara, huruwida de, utan för stort lidande och kostnad, kunna de föreflaane nya Monderings» perscdlwne, hwara modeller böra wara till hands, anskaffa, samt inom huru läng lid sadant kan werkstallas; och att
Nädig fastställelse ä Fölflaget för den nya persedeln ej dehförinnan mätte följa 2:0 Alide Kongl- Stadgar och Författningar, som wid answar, förbjuda Regements- och Compagni-Cheseme, att förestå någon ändring utl Regementernes gamla Uniformer, mätte !
Noder upplilwas och straffet lör deri, som wäqar bryta deremot, skarpas, samt Eder Koal. Maj t. förklara d?tz Nådiga wilja wara, att icke tillära annan förändring utl Jndelte Regemenkernas beklädnad och Monderwy, änden, som af förändrade tiderstick eller kill dervarande af Manssopcts hälja, 0- undgängeirg sinnes.
I IDlr De» 27 Iamrartt.
I sammanhang med detta ämne wäga Riksens Ständer älwen yttr deras underdäniaa önst.n, del käktes Eder Kongl. Maj t. göra det Nädiga afseende uppå OchrerarneS i allmänhet otillräklige löner , ort de hädanefter aldrig mage betungas "med för mycket kostsamma Uniformers anläggande, samt att förändringar deruti högst sällan och aldrig utan wigtiga ordsaker päbjudaS.
Ständer framhärda rc. Srsrmätttigsie
Allernädrgsts konung!
Sedan Riksens Stander under öfwerlaggning förehaft iLder Kongl. Majus kill dem aflätt.e
Nädiga proposition af den 6 te September ihtty, rörande sörhöjiiing af Postporto ivr sranguerand^t of sädane breft hwilka fortstäoas ölwer Strolsiiiid till Hamburg och andre mrikes ort r, halma Rikens Ständer uppå deas Eo,x Kongl. Majtt. i Näder frcimstaide stäi funnit denna förhöjning böra äga rum och fastställas, intill dest Postgången öfwer
Dannemark ä nyo kommer i sill förra stick.
Widkommande ater den derj-mte mäckte fräga, hsru wida Eder Kongl- M j t. r sal! nägre förändringar uti Utländste Post örtaltningorne g>orde det nödigt, ma derefter bestämma de afgifter, fom borde betalas till Swenst - PvstWerkeks ersättning för Bress franquering ä utrikes orter, hasws, Riksens Ständer, med afseende derpä, att elt sädant steg i framtiden möieligen kunde för en och annan i ämnet mindre upplyst gifma vr'gk!gt begrepp om rälta förständer as Neaerings ormens 6s § bestulit, att, pä det Swensta Kronan mätte i afseende pä förcnämde möjlige sörändringar, hä!- Den 27 Januarit. loiz hällas skadeslös, Franquerings-asgiften nu genast mä ökas uiöswer det t
Räder förestagne beloppet, för hwarje simpelt
Bref med en stilling, der den uti Nädiqa Propositionen ab-ropade Tarrlff utsätter tio skillingar, eger derunder, samt med twä ffilljngar ä olia öfriga ställen; och sörwanta stg RikstnS Ständer härwid af Eder Kongl. Majus Nådiga omsorg, alt, sedan den förra, mindre kostsam' a Pojkgängen, för U-rikeS Brefwäpstngen , bliiwl! öppen och obelstndrad, ofwonderv^de öchösde asgiu äler marcer i billig män nedsitt; hwi.M alt, tili smar ä Eder Kongl. M j:ts.
Nådiga Proposition, Riks lis Ständer härmed bordt l underdänighet anmäla.
Ständer framhärda rc. Srormägllgste ?lllernädrgsie Borning!
Efter öfwerwägande of Allmänna Lagens stadgande uti z H 9 Capit!. JordoBaiken", edligt hwilket, jemsö dt med Kong!.
Förvrdningarne den iz Zunll tFco och den 28 Junii i7y-s , § 10, en Innehafware al Förpanrnmgkbref ä fast Egendom, enär ägoren icke inom föresatt dag, eller dä förfallotid ej är utsatt, ester ssedd uppsägning, betalar sin skuld, äger akt pantén uppbjuda, vä sätt, som om köp stadgas, somt innan Laga ständs-tiden lillända oär, derest ej annars, om witzk pris dem äsämjes, läka pantén wörderås, hwarefter, om ägaren eller bördeman icke inom - witz tid, lösen erläoger, ägande rätten tillfaller Panryafwaren, en ol det för honom sälunda bcstämda pris, haswa Riksens Stände? wäl fungit Ridd. och Ad.
Pror. 5 H. det 8Z ^
IOI4 Den 27 Januarit. detta stadgande tillräckligt för de händelser, dä i PanteBrefivet witz tid till inlösen är bestämd; men som, enärsädon lid ej finnes utlotk, och Egendomen ester Pankgisworens död, i längre tid warit under förpantning innehasd, den snorighet möter, ott Panthaswaren ej kan känna alla, som den fores rätt mnehaswa, hwilka ock kunna wara t flera orter, äfwen utom Riket spridde; sa emedan det i sädane fall kan blifwa panthaswaren omöjeligt att enligt Lagens föreskrift, pä wanljgt sätt förkunna detza till inlösen berättigade, om den tillgmnade Lagfarten, hafwa Riklens Ständer, eill undanrödjande af denna snorighet trott sig böra, hoS Eder Kongl. Majtt. i underdänighet an-> hälla om det Nädiga stadgande: 2irr om näaon, som under förpantning tnnehafwer fast Egendom, rill hwars inlösen wist tid ej är i pantebrefwec Utsatt hos Domstolen, hwarundec Egendommen lyder, anmäler, ate pantägaren eller dest rätts innehafware, eller deras wistelseort, ej ä»o af honom kände, mä Domaren kunna förordna, dct sadan anmälan rrc gänget införes sä wäl i allmänna Tidningar innom
Riker som i Hamburger-Tidningen jemte föreläggande, akt, om gälden ej inom err är efter den ftdsta t berörde Tidningar införda 2-xungZrelse becalas, kommer Egendomen ace uppbjudas och derwid förfaras pä sätt z §. y-.de Taptrl.
IordaBaikcn jemförd med ofwan äderooade förordningar forestrifwcr; men är s)anrägaren känd, mä honom efter npst anförde Lagens rum tillsägas, och efter derom förecedt vewis, i händelse Egendomen ej blifwjt inlöst Lagfarren för sig gä.
I Dm 27 Januari!. 1015 I sammanhang härmed har äfwen hos Riksens Ständer, sräaa uppstätt, huruwida, dä hwarje Medborgare r Riket (t händelse Riksens Ständer härom fattade beslut winner Eder Kongl. MajttS Nädiga Sanction) blifwer berättigad att, förwärfwa fast Egendom och jord ak hwad natur som häldst, Frälseränta med lika stät, som jordägande rätten, mä kunna, genom Laga köp erhällas, Köpebref derom utfärdas och Fastebref meddelas. Harwid och om, i afseende pä pur Frälsejord, der rättighet till räntan är med rättigheten till Jordens besittning och bruk förenad, hwar Swensk man erhåller frihet, ott den samma med full ägande rätt innehafwa och följskteligen att, medelst desi försäljande till Skatte, räntan för sig behälla» fi ina Riksens Ständer, såsom en tydlig följd deras, att, äfwen dä detze rättigheter förut äro fkiijde, den ena» lika sä wäl som den andra, mä kunna af hwar och en färwärfwas.
Ock) widksmmande Lagfart ä Frälseränta, hofwa wäl Riksens Ständer funnit, att det i allmänt tal wedertagne fö kortade uttryck, enligt hwilket Skattemän ä frälsejord sägaö äga jorden, sälja jorden o- s w. i motsats till ränlehafwaren som jages äga räman m. m , gistvik anledning till 0- lika bruk, sä akt, när rättigheten till räntan blifwtt, genom afhandlingar upplåten, den, som den samma ätkommit, ofta ej trott sig, i krask af itta och 4'.de Capitset JordaBalken, förbunden, an d-ttmed Lagfara, men emedan Skatkemcms tillhörighet egsnttUgen består i den rämghercn ott jorden besitta och diöpvrma lika som ränttägarens ioi6 Den 27 Januari/. vck'ä ej är annat än en rättighet att af samma jord njuta en ärlig och för altid bestämd afkomst, jamt ott akwen besittningsrätten derof, när ben utom börd säljes, inlösa, hwaraf tydeiiam ffönjes, att ränteägarenS, icke mindre än Skaltemans tillhörighet, är en jorden ästöljande rättighet; anse Riksens Stände!-, d?» l 2 §.
r Capiilet samt r § 4 Kapitlet ZorbaB-lkrn grina förskrift, wara lika gällande för athandlingar om rältighe en till Ränta, som om Skattemanna-räkten, bwilket ock / öftverenssiämmer med r §.
l 1720^6
Förordning vm börd
Ler utrryckeligen stadgas, att Fräst ränta bör rätter bördeman upvbjudas; och h stwa Riksens
Ständer funnit för denna deras konka ytterligare styrka af 12 Cayit'. 7 § ÄstdaBo>ken, forn förmäl-, alt när Sätesaärd ej kan delas, bör lösen Lerlöre gifwas, antingen i penningar elttr jämgod ränta, kwarmed Lagstift aren noa tydettgen tillkännagiftver, ort ränta, fä tä ge d-n ej är lörfalien, eller utgifwen, icke dör med lösören förblandas, as hwilken fördtandning detzutom skulle fö ja, att den , som i arf bekommit ett Fralf Hemman, hwaro.f hwarken räntan eiler besittningsrätten kan gä t giftorätt, eller frän rätta arfwingen doneras, ffulle, vm den förre sk ijd irä^ ben sednare, more lösöre, kunna »rån deha inskränkningar befria sig, genom den enkla åtgärd att försälja Hemmanet till Skatte eller särskildt sälja räntan och sidan skatterättigheten.
Slutligen och ekuru af Lagens mening säledeS föijer, eller förnt äit s, att bördelösen wid Räntas försäljande, äwr rum; dock som osman Åberopade i i 4 Cavitiet JordaBa>ken icke, genom Lagens egen obestämdhet, utan genom förde, rörde i bruk komna talesätt, enligt hwilket den ena rättigheten i Jorden, men ej den andra, fältnamn Den 27 Ianuarii. 1017 os Jordägande rätt, kommit att blif-va »otydlig, och mängen, som ;ör längre tid tillbaka, pä god tto köpt Frälseränta, efter tidens dä warande oris skulle dkttwa lidande, om, kör dä försummad Lagfart, klander hädanefter skulle anställas as börder man, med pästätlide ott sä den tör samma orts, som köpcorelwek ulwiiade, hösma NiksrnS Ständer funnit med billighet öfwerensstämmande att bördelöse^ ej mä gälla i afseende pä hittills givrbe räntekvp Uppä nu anförde grunder hofwa Riksens Ständer ansett en Lagförklaring af följande innehäll nödwändig, lamt utbedja stg dertill i underdånighet Eder Kongl.
Majus Nädigste bifall och Sanc-ion. i:o Rättighet till Frälseränta kan, när den frän
Sk ttem niiarätten ä' skiljd, lika som dä sömma rättigheter äro örenade, af en hwar, genom Loga fäng svrwärfwas. 2 0 Köp, skifte, sch Mw, af Frälseränta, hwilka hädanefter ske, böra anses säsom annan afhandling om jord, och derföre, enligt r §. i Capulet JordaBalken, jemförd med 1 §- 4 Eapitlet stimma Balk, samt Kongl.
xFörvrdningen den i z Junii 1802, upprättas med twegge-manna wittne, 06) the wilkor then utsäktaS, hwarä samma köp,ffifte eller gälwa sig grundar, och sedan Loglöljos ä den ort, der jorden ligger genom uppbud ä allmänna Häradsting Riksens Stander framhärda rc. Herr Ivl8 Den 27 Januari». ^err 8ilverstoIps, krestric, anförde till Protocollet fällande:
Wrd ekt s3 gladt tillfälle, som det, att ester olyckor, motgängar och kanske rn fnar förödelse, finna Fäderneslandet, under Försynens wärd, äler törfatl i lugn, Tronen vrydd af en älssad och Mild Konung, tomt ät Sweriges Rike en lika wördad Furste mkoradatt en gäng styra drt, taktes Herr Grefwen och Landtmarffalken lamt Högloft.
Ridderffapet och Adeln tillära mig. att af förra ti. ders händelser i minnet återföra det som för mec än 66 är sedan Utmärkte Swensta Folkets allmänna glädje, ester ett dä lika lyckeligl Tronföljorewahl är 1742 är dä worande Hertigen af Holl, stein Högst salig Hans Majit Konung ^stolp K
I restriL.
Wördnad jemte Swensk manna tro och tillgifwenhet krafve, akt ät efkerwerlden sörewiga händelsen, 06) det skedde genom den skådepenning, som med sin pästrist witmar om Sweriges Rikes Ständers enhälliga bcsiut i den delen.
Wi haima enhälligt watt, enhälligt undertecknad!
Wal-akten, enhälligt stadgadt SuccessioneOrd. ningen, älwen nyst enhälligt hyllat Hans Kongl.
Höghet, Hertig Oar1 Xu^ult af Hollstein Sonderburg Augustenburg.
Glömmom dä ej eller nu wär pligt, mac erkänsla. Öfwertygad, att hwarje Swensk man gerna uppfyller dem bägge, säsom ett ytterligare insegel as hwad höatideligen med enighet är öfwerenskommtt, hemställer jag fördenskull j ödmjukhet till Herr Grefwen och LandtMttskalken samt Högloft.
Ridverskapet och Adeln, om icke lika som förr, en Medaille öfwer ThronföljareWalet kunde blifwa besluten, prydd med Hans Kongl. Höghets Kronprinsen Larl AnA ulls bild, ester Vest numera till alles wär til!-- Den 27 Januarkl.
1219 tillsredsstallelse glada ankomst kill Swea Rike och betz Hufudstad.
Utan twekan om bifall, torde äfwrn Högloft Nidderstapet och Adeln finna lika nödigt, som sig wärdig!, att derom underrätta sina MeDStänder, pä det de omständigheter, som till »verkställigheten höra, mätte sä skyndsamt som nägonsin möjeligk more, afwederbörande kunna iakttagas.
Herr Grefwen och Landrmarskalken, proponerode bifall till Herr 8ilverltolp68 gjorda hemställan, äswen jom att i händelse deraf de öfriga Rlksständen skulle wänligen anmodas att sig i samma desiut förena.
Ropades ett enstämmigt Ja.
Uppå gjord Motion af Herr Oeller»^, faksn, föreflo.g Herr Grefwen och Landtmarstalken att kostnaden till denna Medaille skulle af Riksens Ständers Bank bestridas, hwilket:
Och skulle en Deputation drtza Ridderskap!! och Adelns beslut de öfriga Ständen meddela.
Upplästes följande af särskildte Herrar Commiterade af Nrdderskapet och Adeln författade sammandrag af Betänkande,» och anmärkningar rörande Bränwins.brännlngen. wördsamr Memorial!
Ridderstad och Adelns IQ2O Den 27 IanuäriL.
Adelns beflut under den 20 i denna Mänad, haima undertecknade försatt t det sammandrag os Bewillnlngs- jamt O conomie- och BeswärsUtstvttenS under den 2Z November afiemnade Betänkande, rörande regleringen as Branwins-bränningu» l Jiiket, samt repmillon as derföre belöpande afgift, och as derivld giorda anmärkningar - Committerade som insekt att olmannämnde Handlingars »vidlyftighet w r,r anledningen tili DeraS förordnande, hrswa iökr att gifrna der^s arbete ali möjelig korthet, utan att d.ck nägol kväjeiueiigt utelemna as hwab andr gil dlisM!t. 6 a m man 0 ra g af Lemilla, j samtGecon. > och Lesw. i Utflstt.
Le. tänk.afS.2;! L7ov. i8o<).i Anmär kavens »Ttamn. as Anmärkares Lörstag tilt förändringar.
Urffvtken afstilla och göra till etc färstilt öswerlägguings-ämne frägan om Allmänna MagazinsinrältmnLen - Herr ?ei- r^. Grefwe Luaulk^.
Herr llam. iHemtkäller att med denna krägga mä mg's 1 sa manhang den om Brä' wins-bränning r Stockholm och Göihtbvrg. Wls r nyttan ak KronoBrännericr i Slockholm och Götheborg samt nödwändighelen af en Allmän MagazinSInrätining f , Jaffämmer med Utfkotten, iförefläende den redacuvn: 2ltk rn - Utskotten förestå säsom hmwud-gren för Bränwins-wäjendel, akt bränwinsbränningen ma wara fri och tilläten för alla och hwar och en; och det med örvad redskap som hälst, sä till stor«-k som beffaffenhet.
Grefwe Orilon blli-A.
Grefwe LnuilLz'.
Den 27 Jain,anst. lori inom Swerige? gränsor hwar ock en mä efter behag pä säcc han för sig förmänligast finner, tillwerka, sälja, köpa, rcansporrera, ur, eller införa Bränwin.
Anser rättigheten att tillwerka Bränwin bör äksölia Jord pä landel och Stadsjord.
Häller före att BränwinSbränningen dör wara inskränkt och ott Städerna ej döra fä bränna, samt att nägon gräns bör utsättas för friheten af form pä pannor, och att noga utmärkcs hwilka pannor stola anses för Skönsta.
Att för Landtbo med rättighet att tillwerka Bränwin, ma fri förställning och förstande öfwer hela Riket ttväkos, dock ej mindre sä försäljas än en kanna. v.Zcbsntr Tillstyrker KronoBrännerier i Stockholm, Götheborg, Carlscrona och Norrköping. tteuwr Ilcölcl.
Preste Ständet.
Konter L5I6.
D o i Stockholm och Götheborg.
Att stadgandet om BränwinS Ridd. sch Ad.
Pror. 5- B. bräm 84» 1022 Utskotten kunna ej tillstyrka bränwinSalgifleas sammanstäende med Allmänna BewillninLen.
Förcfläs otk Bränwin vbe-« hindradl och Tull-!