Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet, som uppå Krigs-Förwaltningens uppgifter grundat sitt förslag öfwer kostnaderne till Flottornes hem transporterande, kan ej inga i pröfning af de för de samma okande anledningar, som förmatt till antagande af den ofwannämde i Utskottets ranka blott' Hypochetista rabatt af samma utgifts förslag.
Uti samma calcul ar ocksä i de till RiksgaldsConkoiret ansiagne tillgångar afdragit, sa wäl LicentMedlen, som den besparing som uppkommer af de ifrän stora Sjö.Tullen till Allpari-Cours inflytande »växlar och har man sä »val i detta, som i anseende till Jnrikes-Länen, i det nogaste beräknat Contoireks tillgängar; Men dä Comoirer nu answarar för Riksgalds-Sedlarnes inlösen, samt ^wad Contoirel kan samla, i Stats-Utffottets tanka är en nödig tillgäng i händelse af möjligheten att göra någon afbetalning pä den Utrikes Gällden, sä tror Utskottet sig sä mycket mera i detta afseende hafwa handlat enligt med ett Kz?
Den s Zebruartt sstt försiktigt förutseende, som de nu af Stats-Urskoltet rikt Contoiret anflagne Snmmor, Förwaltningens aflöning innebegrepen, icke öfwerstiga ett sammanlagt belopp, af 696,209 R:d. dä altid i fordna tider Riksens Ständer för Contoirets behof anslagit emellan 1,222,222 L I,Z22,22V R.'d.
Dä jenne de osman nämde hypotheus?» afdrag Stats-lttgifkerna och nysinanide inskränkning i Conroirets tillgängar man icke i beräkning upragit, hwarken de af Konungen till förswarsanstalterne i Städer äskade 422,022 R.d., ärliga Stats-Bristen som efter Stats-Regleringen också stiger till 442,202 R:d., är det ej obegripligt huru den upförde Bewillnings» Gumman kunnat efter behag nedsättas.
Pä enahanda wiktor hwilar ett annat äfwen ifrän Wällofl.
Borgare-Standet i Protoeolls-Utdrag, Utskottet meddelte Bimillnings-Förstag, som igenom Stats-Bristens arbitraira nedsättande till 222,220 M.d., och inskränkning af Defensions-medlen ^ill blott 622,222 R^d. i stället för den af Konungen i Nader äskade En Million, gjör en minskning i Bewillnings» behofwet af 622,222 R.d., hwaraf en del, (till ert totalt belopp af 576,392 R:d.) ffulle deremot anfläs till Amorstflements-Fond för utelöpande RiksgäldsSedlars realisation och till interesien och afbetalnjngar til!
Banquen för desi gjorde Försträckningar.
Man har j detta förslag ansett nödigt, alt alla Lefveranteurer skulle inom twenne är erhålla contant betalning och till hetsa ändamäl pqräknat BanquenZ hiträde, Stats - Den 3 Zebruarii- xzr Stats-Urskotket, som icke utan efter att haftva granskat hwarje Statsanslag, rrott sig kunna upgöra Stats-Bristen, har också pä samma anledning icke trott sig kunna efter behag nedsätta den, äfwensom Stats-Utffotret trott sig skyldigt att till Riksens Ständers widare pröfning hemställa, hurmvida de kunde bifalla till den af Konungen i Näder äskade ökning för utgifterne till Defenfions-Werktt af 402,22» R:d.
Specie; Utskottet som blott förflagswis upfört denna Summa, får endast wid dest i detta afseende förnyade hemställan, tillägga:
Air den till Dcfensions-Werket förut anstagne Fond merändels funnilS otillräckelig: att erfarenheten wisat akt de oumgängeligastc behof ivid infallende krig warit oupfylde, ehuru i senare tider denna tillgäng blifwit genom serskilda anordningar till wida högre belopp updrift wen: och att dä waru-prisen stiga, och efter ett nyst siuradt krig mycket finnes, som mäste äter pä nytt iständsättas, kan Utskottet för sin del icke annat än tillstyrka den L
Näder äskade påökning af medlen lill Defeysions-Werket.
Hwad angar den widare yrkade nogare granskning af de Bewillnings-Jnkomster, fäsom.
Tull-medel, Charta - Sigiiatä, Post-medel etc., som ingä till Stats-Werket, sä fär Utskottet jemte de af Herr Baron ULxerKeim meddelade uplysttingar ytterligare tillägga, atr Utskottet icke kunnat veste Inkomster till högre belopp uptaga, än hwartill de i förra och förledil ärs Stater funnits upförde.
Granskningen om en möjeligen förhöjd inkomst af nämde Bewillningar tillkommer Bewillninqs - Utskottet, som äger akt dem fastställa; Mm Skats-Utskotter tror sig emed - oss Den Z ZebrugrLi' emedlertid sa mycket mindre kunna antaga något öf, werstott, som i händelse en förändring med Bränwins-afgiften blir faststald, det torde först böra Hewisas huruwida den till der päräknade belopp utgår.
Hivad beträffar den anmärkning, att StaksBehofwen äro i allmänhet högt tilltagne och Inkomsterne lågt beräknade, har Utskottet icke trott sig hehöswa erindra att försiktigheten wid alla Förslagsxalculer bjuder en lika methode, om ej ett opäräk-- nadt deficit stall upkomma.
För hwar och en, som will gisiva akt pä erfarenhetens anwisning lär det wara en erkänd sanning att wid sgdane Förslager, brist i inkomsterne och ökade utgifter merändels läktare inträffa än någre besparingar i de senare.
Har defiutom u>i alla deras detailler granstat Stars-anstaget, och det är först efter en sadan prösr ning, som det för de behof, som icke kunde underkastas en bestämd beräkning, trott sig skyldigt att icke antaga de aldrasägsta förslag.
Da Riksens Ständer desiutom äga ratt till granstning och ösiverseende af Staks-medlens Förwallning, blir ett möjeligt öfwerstott en besparing, som icke gär förlorad, ehuru den icke- i förhand kunnat päräknas'.
Ibland de anmärkningar, som äsyfta Bewillningens nedsättande igenom nsinstuing i Utgisterne, lärer, jemte ofwannämde Jndragnings-Projecrer, i synnerhet böra räknas hivad som ar anfördt, i anseende till den för Pommersta och Finsta ExpectanceStarmie upförde Gumma, samt gngäende den, som Den 5 Zebruarii. szz blifwit Riksgälds-Contoiret tillagd för inköpandet af wäxlar wid en högre Cours.
Da ifrän flere af Riks-Ständen anmärkningar blifvit gjorde wid alt för laga anslag för Finska Officerares lön och underhäll, har en Ledamot af Rldderstapet och Adeln deremot förmodst, att nägon besparing igenom afdrag för dem, fom blifwa Rysta eller Tysta Undersåtare torde kunna aga rum.
Utstvltec som endast upgjort sitt förslag för dem, som werkeligen äro i Swensk tjenst, förmodar ej att af detta Förslag nägon betydelig winst kan erhällas, sä framt icke igenom Pommerns äterbekommande, de Tysta Regemenkerne kunde till detta Land ätergä och af detsamma underhällas.
Utskottet som anser detta wara för mycken owisshet underkastade, och denna tidepunct i Tysta Provincernas närwarande utblottade tillständ alt för aflägsen, för att kunna i beräkning uptagas, har dessutom i fall, att denna händelse möjeligen skulle inträffa, uti serskildt yttrande föreslagit en underdänig hemställan om desse medels amvändande.
Den summa, som winnes derigenom att Riksgälds-Contoiret erhåller waxlar af Sjö-Tulls-medlen gjör i anseende till waxel-tillgängen en altför obetpdelig minskning i dess utgifter för att kunna i beräkning uptagas.
I den Calcul hwarest man uptagit denna winst har man likwal icke trott sig kunna antaga wäxel tillgängen till högre än circa till , 283,650: — — hwaruppä dä - ' 90,000: för Ministre-Sraten afdrages endast äterstä - ^ 93,652 R:d.
, för 2Z4 Den Z Zebruani för hwilka Riksgälds - Contoiret supponeras erhålla wäxlar till Allpari Cours.
Uppä detta anflag bör annu ytterligare afga de till f. d. Konungens underhäll anflagne 66,666 R:d. Z2 ff., samt hwad till Courier-resor och dylika möjeligen pakommande extra Utgifter för Srats-Werkets behof oumgängeligen erfordras. Hwad som för Riksgälds Contoiret öfwerblifwcr sedan detta är afdraget, är uti Instrurkion för Riksgälds-Fullmägtige beräknadt, och dä wäxel-beloppet mäste wara förändring underkastadt i mohn utaf Tull-inkomstens af- eller tilltagande, lärer icke eller någon wiff beräkning öfwer detta ämne kunna upgöras.
I alla fall gjorde den en oberydelig werkan pä Bewillningen, men kan för Riksgälds-Contoiret 'vid möjeligen påkommande utgifter, blifwa af ett gansta fördelakiigr biträde.
Wid beräkningen af Riksgälds »Contoirets tillgängar är ocksä uti, ifrän Högwördige Preste-Ständet i Protocolls-Utdrag meddelte anmärkningar ibland annat anfördt, att de för Utländska skulden försallne Räntor icke äro bland Stats - Skulden upragne, och att de tillgångar hwarmed de skulle betalas icke blifivit upgifne, samc ej eller utredt om uti denna Ränte-betalning utgörande 766,784 N:d., asbetalningarne pä Amalgams-Lanen samt Prime Lokterne aro innebegrepne.
Utstottet som Uti sin förklaring öfwer Baron Uiljenc ranUs Finance-Försiag utredt sammanhanget härmed, får ännu widare tillägga, akt Utstottet, som ansett att de förflmne arens skulder horde, sa midt möjligt är, med samma ärs inkomster
Den 5 Zebrukrir. 255 liqvideras, har också ansett den osta omtalte 1809 ärs Bewillning, säsom ärnad att, i händelse af möjelighet till waxel-upköp och kemister, lemna RiksgaldsCsntoiret tillgäng till de utgifters bestridande, hwartill den war anstagen och den anmärkte diffcrence af 539,924 R-d. såsom igenom samma tillgäng full» komligen betäckt, Utskottet, som icke trott sig berät» tigadt, att under ett och samma namn inncbeglrips olika Articlar, har icke under namn af Ränte-betalningar trott sig kunna innebegripa Län och Amalgams afbetalningarne, men har welar, att
Contoiret uti sina ägande fordringar och 1809 ärs BewillningS öfwerskott till en stor del ägde tillgäng till att smara emot deste förbindelser, ehuru, i anseende till brist pä wäxlar och narwarande Cours, Utskottet ägt alt flät förutse, att desta tillgängar till detta behof ännu längre skulle blifwa ogagnande.
I samma Protocolls - Utdrag är ännu widare anmärkt, akt afskrifningen af Magazins-Directionens fordran hos Srats-Werket icke bordt sä aldeles tagas för afgjord, enär denna Inrättnings gagnelighet erfordrat ätminstone ett Provisionel! förslag till skuldens afbetalning.
Dä Riksens Ständer igenom det af Oeconomie- och Stais-Urffotten samfäldt afgifne Betänkande i detta ämne nu äro i tillfälle att deröfwer falla sitt omdöme, lärer nägot widare yttrande deröfwer icke erfordras, än blott att som i detta Betänkande intet tillskott af Allmänna medlen är äskadt, endast en Discont-rätt uti Panquen Magazins--Inrättningen förbehållen, lärer icke något ytterligare anslag till deria ändamål erfordras, I.
236 Deir 5 KebwarU - Ibland dc ifrän Högloft.
Nidderftapet och Adeln meddelke anmärkningar, får Utstorter ftukeliaen n losa ett werkeligt misimg, bestäend.- deruti att en af Nidherftapets och Adelns Ledamöter anfert.
„Den ordi, ,narie gamla Bewillningcn, fom han räknar till ,,i^ Million wara ärnad att tilläggas till den nu ,,föresiagne af sZ Million,, hwarigenom BcnullningoSumman ftulle utgöra 4 Millioner.
Enär den ivid 1800 ärs
Riksdag fastftälde Bewillnjng endast war utsatt till nästa Riksdag, har den också med förledit ärs sine uphört, och kan säledes icke mera uptagas i beräkning.
Menas äler med den ordinarie gamla Bewillningen, de såsom Bewillningar uti Regerings-Formens 60 F. upförde afgifrer, fär Urffottet anmärka, alt besia, hnailka förut warit räknade lill Statens ordinarie inkomster, enar de bibehällas wid sitt förut warande beloro, som är der hwilket Stats-Utskottet i sitt Förslag päräknat, pä intet wis öka hwarken Statens tillgångar eller Enstildes utgifter och kunna således i intet afseende inga uti beräkning wid denna söreftagne .Bewillnings-Summaii, I förbigående torde Utstottet fä anmärka, att i fall afsikten warit, att med benämning af gammal ordinarie Bewillning utmarka de§a afgister, kan man ej inse hwarföre de blifwit uptagne till blott Million, dä uti i8oy ars igenom Trycket ukgifne Riks-Star de sämmanftagne utgöra en rotal summa af 1,754,792 R:d.
Da samma Ledamot af Högloft.
Ridderfkapet och Adeln fluteligen anfört att en Bewillnings-Summa af 1,20»,000 R;d. more der högsta han trodde Swe?
Den 5 Zebruarii. 237 Swerige kunna utgöra, får Utskottet, L anledning deraf och af den nog allmänt yttrade önskan för Bewillningens nedsättande till ett mindre belopp, Magga följande anmärkningar.
Utskottet hwars Ledamöter gansta ival kanna att de icke mindre an andra > komma att dela den Allmänna bördan, hyser lika med alla andra den bil. liga önskan att sä mycket, som möjeligt ar, kunna minsta de allmänna Wstyldernez Men Ulstvttet som tillika warit pligtigt dermed jemnföra de allmänna behofwen,har också hyst den grundade öfwer, tygelsen, att otillräckeliga anslag till deras fyllande endast skulle förfela ändamäler och bereda swärigheter för det närwarande och Skulder, kan hända 0- lyckor för der tillkommande.
Pä Regeringens förmåga, alt i laglig ordning werka, beror Samhällets lugn och hwarje Medborgares säkerhet; men dä intet urräkras uran medel dertill, och veste utwägar till större delen bero af penninge-tillgängar, skulle otillrackelige anslag i detta afseende endast tjena, akt antingen bereda owerksamhet och hindra Regeringen att bewaka Rikets In- och Utrikes säkerhet, eller sätta Regeringen i nödwändighet att med konstlads och länta tillgångar fylla ögonblickets behof, utan afseende pä be för framtiden upkommande bördor.
Ledt af deste hänseenden, har Utskottet trott att nödig werknings-förmäga för Regeringen, förenad med all möjelig sparsamhet för de enskilde, borde blifwa mälet för dest bemödanden, och det lemnar till Riksens Högloft.
Ständer, att sä wal wid Stats-anflagens som -vid Finanse-Plans granskning bedömma, huruwida Utskottet lyckats uti detta sitt bemödande.
Emed - 2z8 Den Z Zebruaril» Emedlertid får Utskottet tillägga den anmärk; ning, att den riu föreslagne Bewillning har ett dubbelt föremal; det ena att fylla Stats-behvfwen, der andra att bibehålla Rikets Credit och wärdet af desi i allmänna rörelsen utelöpande mynt - representativer.
I bada afseende» aro de till detta ändamål upburne afgifter att anse, som förstocker dels för den säkerhet och lugn som hwarje enskild njuter i Samhället, dels för bibehållandet af hwars och ens representerade förmögenhet uti sitt rätta wärde.
Men i anseende till denna senare, aro de kill detta ändamål bestämde afgifter sä nara förenade med hwars och ens enskildt» intcresie, art de i ordets hela bemärkelse icke kunna anses annorlunda, än såsom ett förstott för bibehållandet af dek ösrigas wärde.
Till vetta flags asgifrer bör räknas alt hwad som är anslagit kill inbetalningar i Banque» och till inkomst för RiksgäldsContoirek, ty penninge-wärdet beror icke mindre af allmänna Crediten än as Banquens Fond.
Le till bada besia ändamål ansiagne Summor sammanräknas, utgöra de ett sammantagit belopp af 1,736,843 N:d. och dä blir blott 763,157 R:d., Hwad som af den föreslagne Bewillnings-Summan af 2,502,020 R:d. egenteligen kan anses såsom arnat till Stats-Werkets behof.
För den som känner desias mängfaldighet och den brist som der merändels altid yppats, torde detta anslag, dä DefensionsWerket deruti är inberäknadt, snarare synas för lågt än för högt tilltagit.
I anseende äter till möjligheten för de skattdragande att Utgöra den i fräga warande BewillningSSumman och sä wida som approximations,ealculen i det - Den 5 ZebruariL- 239 delta ämne kunnat gifwa någon wisihet, har Utskoltet trott siq kunna hysa en tröstande förhoppning.
Om Stats-IWotlet i likhet med Auctor lill den gjorde anmärkningen wiste grnnda sitt omdöme pä Englands Exempel skulle det deraf kunna dragas helt andra slutsatser.
Det skulle igenom upgifker kunna motsäga hwad anmärkaren helt lösligen anfört.
Således skulle man kunna nämna, att dä Englands ärliga National-inkomster blifwit beräknade af somlige Författare (säsom l^enär.
Luke) till 2z Millioner Pound Sterling, af andra, (såsom Leilo) till 24Z Millioner dito, samt ändteligen af en Utländning 6entr till 400 Millioner, hwilket mau ansett wara sä öfwerdrifwir att Leilo redan om sin beräkning yttrar, att wäl ingen sä högt upragit Englands Nakionattförmögenhet, är det likwäl en obestridelig sanning, att Englands af Parlamentet bewiljade utlagor är 1799 stego till 59 Millioner Pound Sterling och att de sedermera blifwit ökade.
De utgjorde således i de bada förra beräkningar af Nationalförmögenheten omkring en fjerdedel af densamma, och i den sednare nägot mindre än en sjettedel deraf; I bada fallen Lfwerstego Le der, io:de del, som Anmärkaren ansett som den högsta möjeliga Beskattning.
Utskottet skulle kunna lägga härtill en helt annan beräkning af Sweriges National-förmögenhet och af möjeligheten art utgöra Beskattningen i mohn utaf err mera utwidgadt rörelse-capital, men Utskottet som icke will uppehålla sig hwarken wid hypotetiska caleuler eller wid främmande länders efterdöme, tror erfarenheten, i anseende till Fäderneslandet, häruti kunna gifwa de rillförliteligaste uplysningar.
Oik - 2 42 Den Z Zebruarii.
Oaktadt de mänga och skenbarligen grundad^ farhagor, som yppades wid Bewillningens förhöjande är 1789 ifrän 12 till 82 Tunnor Guld, ukgeck den likwal, och har icke synts förminsta National - wälmägan.
Sedermera har Nationen en gäng inom ett och samma är, utom denna Bevillning utgjorr en förmögenhets-afgift till ett belopp af öfwer s Millioner 702,000 R:d.
Enar det årets Bewill» ning endast uptageS till 1,200,000 R:d, wisar det likwal att af Sweriges Nike i dest dä warandc omfattning kunnat utom de ordinarie Utlagor utgöras i extra Bewillningar nara 4 Millioner R:d., ty utom nämde afgifter moro annu 100,000 R:d. ärligen tvid denna tid af Bewillningen päräknade till Bröllops-gjard, krönings-hjelp och gäfwor ät det förra Kongl. Huset.
Finlands andel i Bewillningen har aldrig lemnat en behällen Inkomst af mera an 2 L zoo,ooo R:d. ärligen, och dec är säledes högt tilltagit vm man stulle anse desi andel i ofwannämde ärs famfallde extra utlagor hafwa utgjort en fjerdedel eller en Million.
Det blir säledes obestrideligt, att af Sweriges Rike ensamt, dä redan med ett minstadt rörelfe-capital och en i warde fallen Sedelstock, kunnat inom ett är i extra afgift utgöraS en Summa af g Millioner R:d.
Att denna ar till utgörande möjelig bewises ytterligare af r8o8 ärs Krigsgjard, som war till En Million päräknad, och som jemre alla andra under samma tid inträffande owanlige utgifter, utan särdeles känning till större delen utgeck.
Säkerligen war det icke den, men de öfrige obestämda och oberäkneliga för krigets skuld påkommande utgifter och onera, som gjorde detsamma sä känbart och odrägligt.
Den S Zebruani. 241 Utskottet anser si? emellertid lyckligt, som i Krigsgjärd och Bewillning sammanräknade, kunnat föreslå totala beloppet deraf till en sjettedel mindre, än hwanill de för 1308 wörö beräknade, och wägar hoppas, att om inga oförmodade 0'yckliga händelser inträffa, och Banque» erhåller de nu för densamma bestämde inbetalningar, skola Riksens Högloft.
Ständer ivid nästa Lagtima Riksdag finna dest tillstånd sä wida försakradt, att betydeliga afprutningar pä de till densamma uu anftagne Summor, dä torde kunna erhallas och Riksens Högloft.
Stander deruti sinna en lättnad, sann om sä päsvrdras en tillgäng för andra dä mera angelägna behof.
Hwad säledeS i alla besia särskilta afseenden till Uplysning och förklaring blifwit anfördt, för Utskottet härmedelst till Riksens Högloft.
Ständers ytterligare pröfning wördsammeligen öfwerlemna.
Pä Hbgkofl.
Ridderskapcts och Pä Högw. Prcstc-Ständets Adelns Ledamöters wägnar Ledamöters magnar Llaes kleming.
Ila. Weidman.
Pä Wällofl.Borgare-Ständets Pä Hcderw.
Bonde Ständcts Ledamöters wägnar Ledamöters wägnar. f. Leli iniät.
Jon Ionsson. ste Band. s.dra Afd. 18.
Uttak - 242 Den 5 Zebruärii Uträkning pä ärliga Bervillmngö-behoftvct.
Till Banque» för CreditivLänet - r,OLo,o22: för ds rill KrigetS fortsättande enligt RiksensStanders Beflur, förjkjutne « 6,200,022: — »» för de ä Bi. lagan Litt.
C-. wid förra Betänkandet up»agne contanta förflolk, sam annu ytterli. gare erfordras, till ett belopp af , 245,90g: 6: 9. samt för de till Lesveranteurernes contanka förnöjande er forderlige - 1,971.242: 34: L.
Tillhopa R:d. 11,216,943: 40: 11. hwarföre bliswit ä Banquens sida - Legardt i ärlig Ränte- och Capi- - tals afbetalning - - - 722.220. _ der - Dm 5 Zebrusrii.
24Z deraf 2 procent skulle beräknas säsom ranta och ä.crstoden afgä pä sjelfwaCapitalet Dito - Amorrifiemems-Fond kill realisationens werkstad lande, enligt 4 §. uti 1822 ärS Riksdags -Be flut - - Z02,222: _ Ulland sta Skulden 9,887,981: 17: 4., som för jemnheten uptages lill 9 888,022, fordrar 5 procents ranta; Men i anseende till en högre Cours och öfrige omkostnader, än den Riksgälds-Contoiret beräknat, har denne
Ranta ej ansetts kunna uptagas kill mindre än 6z procent, som gjör - 642,722: ^ Inrikes Skulden, Riksgalds«Contoirets 192,728-5: 4- som uptages till en jemn Summa af 192,722, fordrar Z procents ränta, som gjör 9,635:
— Men 244 Den Z Februari;.
Men som Conkoirets nu upsagde
Län ej straxt kunna till inlösen af betz Obligationer anwändas, och ester inbetalandet icke gifwa ranta; Sä har funnits nödige, att öka ofwanberörde Ränte-Summa med 2 procent, till fyllande af hwad som i ränte-betalningen förContoiret annars skulle komma att . brista, utgörande 3,854:-- — Rän:a a de Patriotifte Län, hwarmed, i anledning af Kongl. Kungörelsen den 20 sistledne Martil ätskillige Medborgare biträdrKongl. Maj:t och Riket Af hwilka Län äterstä 250,406: z6: 8.-» men som för jemnheten skull uptages till 250,400, deraf Räntan Z> 6 procent/ utgör - Ränta ä de 250,000 R:d. af f. d. Konungens Faddergäfwo-medel, svin blifwit anwände till kriget, L5 procent - r2,5vo:
Dito för de rzl,ooo R:d., »5,489- — lZ,o24- hwar - Drn 5 8ebruarii. »45 hwartill Haga ^ust - Slott och Park sannPolsta Udden blijwit i> Bonpteckningen uptagne, L Z procent - 6,550:^.^— Dito ä Riksens Ständers Gäfwa wid i8c>o ars Riksdag till Hennes Maj:t
Drottning kreörica Dorothea ^Villielmina 88,888 R:d. 42: 8-, som ar i Etaks-Contoiretinneflaende, L 6 procent - Z,ZZg:i6:^.
Dito ä en dylik gäfwa till f. d. Hans Kongl. Höghet Kron.
Prinsen likaledes af 88,888 R:d. 42: 8-, somäfwen ar i StatsContoiret innestäende L 6 pro tkNt - - 5,ZZZ - i 6: — 29,716 t Z2t Lill 246
Dm 5 Zebruam Till Riksgäldä-Contoirels ärlige aflöningar och öfrige utgifter pa förslag - - - « 40, sos Den ärliga StatS-bristen utgör, efter ds afStats-Ukffortct projecterade Stater, 470,653 R:d. 8 st. Z r:st.; som deruti af »ven arv inberäknade ofwanberör de Ränte-medel 29,716: zs: . uppå f, d. Konungens och Drottningens samt f. d. Kron-Prinsens Eapitaler; Sä utföreS har endast äkerstodeu ----- 440,941:
Summa 2,201,891:
Men om Riksens Högloft.
Stander anse, akt i ställer för 600,200 R:d. till Defenstons-Werken och Förfwars-anstalterne till Lands och SM, som uti den projeckerabe Staten blifwit uptagne, bör, i enlighet med Kongl, Maj:ks Nädiga Proposition, anstäs En Million R:d. ärligen; Boskulle ofwanstäende Summa 600,000 R:d. komma att ökas med 400,000 R-'d., men hwilken dock, pä de i Stats-Aistottels sörea Betänkande anförde skäl endast tillökes med ----- 298,108:
DL ärliga Bewillnings-Summan blifwer ------ 2,520,020 Den 5 Zebruani. -47 Wördsamt Memorial:
Da enligt de Respective Riks-Ständens remiss, det åligger Stats-Utstottet att aflemna sitt utlåtande öfwer det särskilta yttrande af Herr Majoren Baron vv.
UiljencrLntr som warit den af ^rars-Utstot* let till Riksens Höglofl.
Ständers granskning understälde Finance-Plan följaktigt tror Utskottet sig cgenteligen tillhöra att utreda ve omständigheter, hwaruti Herr Baron Uiljancrantr stiljer sig ifrän Utskottets tankar, samt framställa de stal, som föranleda Utstotter att bibehålla sin i dessa delar föreflagns reglering af Rikets Financer och den dertill för nödwändig ansedde samt pä säkra grunder upgjorde Bernil! nings-Summa.
Sedan Baron Uiijencrantr: efter ett omständeligk anförande af flera betänkligheter, hwilka aldeles afstyrka- honom ifrän att widare söka något understöd of Riksens Ständers Banque likwäl sjelf medgifwir atr Utskottets derom afgifns förslag endast tillkommit såsom sista utwägen om det af Utskottet föreflagne Läne-8ysteme icke skulle bifallas och Riksens Höglofl.
Ständer as den frän Utskottet ingifne Finance-plan tydligen lära hafwa funnit att chwarest Utskottet wägat förestå Banquens anlitande: sadant astid stett i brist af, eller vwisshct om, andra möjliga tillgångar för de högst påträngande comanke behof samt Utstotter dessutom genom det frän ds r-lb Den 5 ZebruariL Respectkve Riks-Ständen till Utskottet förwiste u'- läkande af Högloft. Banco-Ulskottet inhämtat till Hwad belopp och hwilka behofs fyllande nyssnämde Utstotr ansett att Banque» med bibehällander af sin Credit pä de af Stats-Utftotkel söresiagne ränte?