Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 32; N:o g8, i anledn. af väckt motion om nedsättning af trosspassevolance-afgiften; N:o gg, i anledn. af väckt fråga om upphörande af eller nedsättning uti afgiften till Wadstena krigsmanshus samt Arairalitets-krigsmanscassorna, vid köp af rusthåll eller båts— mansrotehemman; N:o ioo, i anledn. af återremiss å Utskrns betänk.
N:o 6, om lärare-seminariers inrättande, m. m.; N:o ioi, i anledn. af väckt motion om anställandet af ytterligare en lärare vid hvardera af skolorna i Umeå, Piteå och på Frösön i Jemtland; N:o 102, i anledn. af väckt fråga om statsanslag till Strömstads skola; N:o io3, i anledn. af väckta motioner om fri tillverkning af bergskrut; Lagutskottet: N:o 163, i anledn. af väckt motion om ändring dels af K. förordn. den i Juni 1748, ang:de förmånsrätt för lån, som af Brandförsäkringseontoret i Stockholm till husens försäkrande undfås, dels af 6 §:n i K.
M:s för samma conior den ig
Dec. 1807 utfärdade reglemente; N:o 164, i anledn. af väckt motion om upphäfvande af Öfverståtli.embetets den 28 Dec. i8i5 utfärdade kungörelse
Den ii December e. m.
227 och förbud emot tryckta skrifters utdelning eller försäljning på gator eller i portgångar i Stockholm; N:o i65, i anledn. af väckt motion, att utmätt fastighet må på auction försäljas endast i uppslag; N:o 166, i anledn. af erhållna återremisser utaf Utskrs betänk.
JV:o 4^, öfver väckta motioner om förliknings-comiteers inrättande; N:o 167, i anledn. af väckta motioner om upphäfvande af 3, 5 och 6 §§:na i 2 cap. Giftermåls-b:n; N:o 168, i anledn. af väckt motion om förbud för presterskapet att utfärda lysning till äktenskap för manspersoner, som, i saknad af andra medel att sig försörja, ej ens, på sätt i K. förordn. den 8 Dec. 1756 är föreskrifvet såsom villkor för allmogens söners rättighet att vid 18 års ålder träda i gifte, innehafva stadig tjenst eller arbete och handtverk idka; N:ö 16g, i anledn. af väckta motioner om dels upphäfvande, dels andi ing af 3 cap. 1 och 10 §§:ng, jemte 5 cap. 1 §:n Giftermå!s-b:n samt 8 cap. 2 §:n Ärfda-b:n; Wto 170, i anledn. af väckt motion om upphäfvande af sista mom. i 37 §:n af 17 cap. Rätteg.-b:n. H, R. o. Ad. åtskiljdes kl. ^ till 12 om natten.
Lördagen den 12 December 1840.
För en vecka sedan nämnde jag, att jag önskade väcka en motion om ett anslag å exlra-siatsregleringen till förmån för Riksarchivet, men alt jag icke för lii islande upplysningar då kunde göra det.
Nu anhåller jag alt få uppläsa motionen.
St., såsom jag önskar och hoppas, anslå till förvaring af Rikets handlingar tjenligare rum än dem, hvari de 1111 befinnas; så blifver K.
Riksarchivets tjenstepersonal ännu otillräckligare än förut, emedan till de vanliga göromålen komma de utomordentliga, som handlingarnes flyttning medför.
Då nu förstärkta StatsUtsk. afslagit den tillökning, K.
M. äskat till löner åt nya tjenstemän oell arfvoden åt biträdande personer vid Riksarchivet; så är sistnämnda utväg, att få extraordinarie-göromål förrättade, afskuren. 1 anledn. af detta R.
St:s beslut, och med stöd af 56 §:n 328 Den 12 December f. m.
Riksd.Ordn, tager jag mig friheten att, innan extra-statsregler:n afslutas, fästa H. R. o. Ad:s uppmärksamhet på belrofvet af anslag lill ett för K.
Riksarchivets fullständigande erforderligt extra-arbete, hvilket är lika nödvändigt, antingen embelsverket förflyttas eller icke.
Enligt cancelli-ordningen af den 23 Oclober 1809, skola concepten lill alla utgående K. bref utskrifvas af copister och e. o. caneellister till s. k. registratur, motsvarande hvad hos enskilda plägar kallas copieböcker.
Registraturen skola inbindas, och efter 3:ne år, likasom andra handlingar, öfverlemnas till Riksarchivet, för att der till framtida efterrättelse förvaras, i händelse något af de lösa concepten skulle förkomma.
Registraturens utskrifning är i de fordna Cancelliexpeditionerna mer eller mindre försummad, särdeles under de sednare tiderna, då tjeosterna i Konungens Cancelli till stor del förrättades af personer, som antingen hade ingen lön, eller någon ringare, än som motsvarade deras befattning, och då cheferne måste åtnöjas, blott det lyckades dem att få de löpande förrättningarna någorledes undangjorda.
Redan för 17 år sedan sökte jag, i mitt tryckta förslag till inrättningen af Sveriges statsförvaltning, 2:dra afdela, s. 443 och följande, fästa allmänna uppmärksamheten på denna försummelse; men förgäfves.
Under det jag utöfvade Hofeancellerens embete, hvilken det hittills ålegat att vaka öfver cancelliordningens handhafvande i allmänhet, samt hafva närmaste inseende öfver Riksarchivet särskildt, anmälte dess t. f. chef, Hr Landshöfdingen m. m.
Järta, den 20
Maj 183S, hurudant förhållandet då var i förenämnda hänseende.
På Hofcancel lersembetels anmodan, den 19 Juni s. å. lill cheferna för R.
Cancelliets särskilda afdelniugar, att upplysa huru långt registraturens afskrifning fortgått, huru inånga handlingar, som vore färdiga att aflemnas, samt hvilka hinder, som kunde möta cancelliordningens fullgörande i detta hänseende, svarade, under min utöfning af embetet, endast Justitie- och Ecclesiastik-expeditionernas chefer.
Från de öfriga afdelningarna i K. M:s Cancelli, utom f. d. Utrikes Expeditionen, lära ännu inga svar vara aflåtna.
Jag uppgifver följaktligen förhållandet, sådant det, enligt biJagda officiella uppgift från Riksarchivet, nu visar sig derstädes, efter afdrag för de 3:ne sisla åren, under hvilka vederbörande haft anstånd med aflemnandet.
I JiistitieExpedilionen:
Registratur, oafhmnade sedan 1828, eller för . 9 år.
Från K rigsExp editionen:
Registraturen icke aflemnade sedan 1789.
Sålunda fattas de för 4® „ Transport 57 år.
Den i a December f. m. a 29 Transport 57 år.
Från Ka rara ar Expedition en:
Begistraturen oaflemnade sedan 1812, eller för 2.5 „ Från
Fina nce -Expeditionen:
Begistraturen oaflemnade sedan 1785.
Men som Expeditionen upphörde, efter Konung Gustaf 111:s död, 1792, så fattas för hans regeringstid .
. 7. samt ifrån Expeditionens upplifvande 180g . . 28. 35 Från EcclesiastikExpeditionen:
Begistralur oaflemnade för 1809—32 . . 24. samt lör år 1837 1 • 25 ,, Tillsammans 142 år.
Om jag antager, att nära hälften af dessa brister endast synes på papperet, och att för samma andel erforderliga renskrifter linnas, blott de blifva collalionerade och aflemnade; så befarar jag likväl, alt den verkliga bristen icke är ringare än för 80 år.
För det efterliggande registratur, som jag, under min utöfning af stats-seci et.embete! lät renskrifva mot betalning, erlades öfverhufvud 10 r:dr b:co för månaden, eller 12.0 r:dr för ett år.
Det var måhända nog val betaldt; men jag lät dervid bero, på det att exlra-ordinarierne skulle hafva någon förtjenst under lediga stunder.
Men som originalconcepten ej kunna utlemnas till obekanta eller opålitliga personer, emedan tillgång dertill städse beliöfves, och emedan de s. k. mutationernas behöriga iakttagande fordrar att personer med mera kunskap och omdöme, än vanliga renskrifvare pläga innehafva, begagnas till registraluiens utskrifning: så kunna svårligen några andra än medlemmar al Konungens Cancelli, helst departementens egna extraordinarie!', dertill användas.
I de öfriga departementen, utom nuvar.
Sjöförsvars-, äro göromålen flera, och conceplbundtarne följaktligen större än i Ecclesiastik-departementet.
När nu dertill kommer besväret att eftersöka, eller från landsorterna efterskrifva felande konungabref, hvilket registratorerne, för en så lång tid, svårligen kunna jemte öfriga löpande göromål medhinna; så är det mera än sannolikt, alt en månads registratur, collationeringen inbegripen, icke kan fås för mindre än 10 r:dr b:Co öfverhufvud.
Kostnaden för 80 år, efter 120 r:dr, blifver då 9,600 r:dr, hvartill jag önskade alt medel måtte af tillgångarna för extra-statsregleringen beredas.
J länken, mine herrar! och skolén måhända säga: kan icke detta arbete och följaktligen den dithörande kostnaden undvikas?
Jag tror det icke, och skall uppgifva skälen dertill.
För alt vid dagligen förekommande mål, och deri åberopade prsejudicat, förnimma hvad K.
M. tillförene uti desamma, eller i andra dylika, beslutat, linnas för föredragande embetsverk, enskilda parter eller rättsökande inga andra 23o Den 12 December f. m. utvägar, än att rådföra Statsrådets protocoll, de utgångna konungabrefven i hufvudskrift, eller conceplen dertill, eller afskriflerna deraf i de s. k. regislraturen.
Statsrådsprotocollen aro ej tillgängliga för allmänheten, och bland embetsman, endast för Stalsiådets medlemmar, samt svårligen för dem under den tid prolocollens läsning och granskning i Coust.Utsk. föregå.
Men i alla fall ur det för en föredragande svårt och tidsödande alt i prolocollen uppsöka mål, hvilka, särdeles hvad de förra beredniogsärendena beträffar, kanske flera gånger förevarit innan de afgjordes.
Det upptagna beslutet torde äfven vara otillfredsställande, i händelse fråga icke är om dess innehåll, utan om dess verkställighet, hvarom föreskrifterna icke pläga i besluten under vanliga förhållanden införas, och hvarom ordalagen till den underordnade myndigheten följaktligen måste efterses i det utgångna bref, sorn ländt henne till efterrättelse.
Enär nu Statsrädsprotoeollen, efter deras granskning i Const.Utsk., inbindas uti en eller flera folianter för året, och då föredragningen af ett vidlyftigt ärende kan fordra alt föreg:de beslut rådföras för 5 eller 6, lill och med flera särskildta år; så skulle lika många folianter behöfva att för ett enda mål bäras hem till den föredragande, från honom till Statsrådet o. s. v., hvilket, jemte upplysningarnes efterlelande och uppläsning ur de stora böckerua, blefve ett odrägligt och omedhinneligt besvär.
Det kunde dessutom hända, att flere föredragande behöfde samtidigt rådföra särskildta beslut i samma protocollsband, då den ene skulle hindra den andra.
Enär Statsrådsprolocollen följaktligen icke äro användbara till dagligt bruk af föredragande och andra, så måste conceplen till de utfärdade besluten begagnas och följaktligen förvaras.
De få dock icke inbindas, emedan de då skulle blifva nästan lika oanvändbara, som de inbundna prolocollen.
Men då conceplen till de angelägnaste konungabrefven, eller dem, som mest behöfvas, följaktligen mest utlånas och förläggas eller förkomma; så är det oundgängligt, att samtliga, på sätt cancelliordnjngen stadgar, afskrifvas och inbindas i ett registratur, eller en liggare, som är alt tillgå, och från hvilken utdrag eller afskrifter kunna göras, när originalconcepten fattas.
Både såsom enskild och såsom embetsman har jag nödgats från collegier i hufvudstaden, eller allmänna verk och embetsman i landsorterna, förskaffa mig afskrifter af dit utgångna konungabref, sorn här saknats.
Det har äfven händt mig att se sådana eller författningar åberopade och tillämpade, lill hvilka hvarken original eller concept kunnat företes, ja till och med att ordalagen i tryckta författningar varit olika med lydelsen i det skrifna registiaturet.
J sen följaktligen, mine herrar! huru oumbärlig dess tillvaro är, både för allmän och enskild säkerhet.
Då nu gällande föreskrifter härom således hvarken kunna, utan allmän skada, uraktlåtas eller förändras; Den 12 December f. m. 23 i så måste man tillse, att försummelserna godtgöras för den förflutna tiden, och att de icke fortfara för den kommande.
De, som vållat försummelserna under den förgångna liden, aro antingen döda eller afskedade och ansvarslösa.
Någon efterräkning lärer således blifva desto fruktlösare, som utredning, i hvad mån den ene eller andre varit vållande till bristen, nu mera ar ogörlig.
Jag får således vördsamt föreslå, ”att R.
St. måtte till den ifrågavar. registraturens utskrifning anslå för en gång 10,000 r:dr b:co, eller om bristen är större eller mindre, än ofvan beräknats, det belopp som erfordras, efter 120 r:dr för året.”
För framtiden böra, sedan Statsdepartementen erhållit nya och tillräckliga löningsstater, dylika försummelser icke befaras.
Om de ändock skulle inträffa, lärer väl Chefen för Ecclesiastik-departementet, hvilken efter Hofcancelleren fått inseende öfver Riksarchivet, icke underlåta att derom göra anmälan vid den årliga redovisning för efterliggande mål, hvilken 4 §:n i cancelliordningen föreskrifver.
K. stadgan, den 16
Maj detta år, ang:de ärendenas fördelning mellan Statsdepartementen , förbigår väl med stillatigande hvem som, i stället för Hofcancelleren, skall från de föredragande infordra dylika uppgifter, och hon förtiger äfven hvem som bör föredraga dem.
Jag förmodar dock meningen icke vara, att en sådan redogörelse må för framtiden upphöra.
Om hon kommer att fortfara, så kunna de icke föredragande Statsråden controllera de öfriga och Const.Utsk. i Statsrådsprotocollen desto lättare efterse huru ifrågavar, åliggande fullgöres, som redovisningen förekommer blott en gång om året.
Om remiss till StatsUtsk. anhåller jag vördsamligen.
Följande registraturer och protocoller äro till K.
Riksarchivet oaflemnade : ifrån JustitieRevisionen:
Registratur från år hvaraf dessutom saknas för år 1788.
Protocoller från år ,, Justi ti eea ncellers-embe tet:
Registratur från år Saknas dessutom för följande år: 1762, 1763, 1 7g4, 1767* 1768, 176g, 1771, 1772, 1775, 1781 (2:a delen), 1820 (i:a delen).
KrigsExpeditionen:
Registratur från år Saknas dessutom för åren 174°) >756, 1783.
Protocoller från år Saknas dessutom för åren 1800 och i8o3. 1828; 1812. 182 1. 1789. i8o5. 232 D e n 12 December f. m. i från KainmavExpeditionen:
Registratur från år . 1812.
Saknas dessutom för åren 1708 och 1709, 1808 och 180g, Protocoller Irån år 17gB.
Saknas dessutom för åren 1791, >794) '79^ och 1797.
„ Handels- och Finan ceExpeditionen:
Registratur ifrån år * 1785.
Protocoller ifrån år . t79t'
„ Ecclesiastik Expedition en:
Registratur för åren *809—i83?.. och dessutom ifrån år 1836.
Protocoll ifrån år 1816.
„ Utrikes Expeditionen:
Registratur ifrån år 1810.
Saknas dessutom för åren 1701 —1708 samt år 1774- Concept-registratur är likväl aflemnad till och med år 1815.
Protocoll ifrån år i8i4> K. Ca n ce I li-co 11 egi u m eller Cancellistyrelsen:
Registratur från år i8or.
Protocoll från år 1800.
Riksarc.hivet den 1 1 December 1840. N. W. Forsslund, Förste ExpeditionsSecretcrare och Actuarie.
Af R. o. Adis Hrr Electorer utsedd lill ledamot i Exped.Utsk., får jag afsäga mig den plats jag innehar såsom ledamot af Ridd.Utskottet.
Föredrogs ånyo och lades till handlingarna BancoUtskls förliden gårdag pä bordet lagda mern.
N:o 133, i anledn. af Högv.
PresteSt:s återremiss å Ulsk:s mera.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att, genom afsägelse!' tid efter annan, en bänkman blifvit ledig för hvardera af 4> 6, ii, 12, 16, 17 och 18 Bänkm.afdelningarna, hvarföre val af bänkman, till ersättande af dessa ledigheter, borde verkställas; och ansåg Hr Landtm, det böra ske vid början af nästa förroiddagsplenum, hvilket inträffade nästa Tisdag och för sådant ändamål komme att blifva utsatt till kl. 9 på morgonen.
Fort - Den 12 December f. m. 233 Fortsattes pröfningen af Beviiln.Utsk:* utlåt.
N:o3o, i aiv ledn. af gjorda anraurkntr vid betänk. N:o 21, ang:de tull— bevillningen.
Garn, Kardulls-: färgadt, tvinnadt eller dubble rad t.
Linne-, ofärgad t.
Förhöjning af införselstullen till 16 sk. yrkades af några ledamöter, men bestreds af många andra.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om It. o. Ad. behagade bifalla Ulsk:s förslag i denna punkt.
Hr Landtm, hemställde, om R. o. Ad.
aDsåg införselstullen böra höjas till 16 sk.
Uppå derefter förnyad propos., blef Utskis förslag i denna punkt af R. o. Ad. bifallet.
Linne-, färgad l; samt Segel- och Bind-.
Sedan först fråga uppstått om uppskof med afgörandet af denna artikel tills slöjdevaror förekonrnae, men den frågan förfallit, yrkades af en ledamot införselstullens nedsättande till 10 proc. af värdet, hvilket likväl bestreds af mångå talare, hvilka yrkade bifall lill Utsk:s förslag.
Uppå derefter framställd propos. blef Utsk:s förslag ronde artikeln ”Gevär” af II. o. Ad. bifallet.
Gips; Gipsarbeten; Gipssten; och Glas, till och roed Optiska.
Glas: Spegel-.
Af en ledamot yrkades i denna del bibehållande af l835 års tulltaxas föreskrifter, hvilket af en annan bestreds. R. o. Ad. ansåg, uppå derom framställd propos., att 1835 års taxa i afseende på denna punkt borde blifva gällande.
Glas: U r-.
Utskoltes förslag bifölls.
Emot Utsk:s förslag yrkades införselslullens nedsättande dels till 12 dels till 8 sk.; hvilket deremot bestreds af flera talare, som yrkade bifall lill Utsk:s förslag. 18 11. 3o a34 D e n i a D e c c m b e r f. m.
Efter förnyade propositioner, dels till bifall å Utskrs förslag, dels till antagande af en införselstull af 12 sk. per skålpundet, stannade R. o. Ad. slutligen vid bifall till denna sednare proposition.
Glasflusser; G I a s g a 11 a.
Utskottets förslag biföllos. G 1 a s s k ä r f. Atskillige ledamöter yrkade, att denna vara matte utan tull få utföras, hvaremot andre yrkade bifall till Utskottets förslag.
Glete eller Glitt; Glober; Granatäpplen; Granatäppleskal; Grifflar; Gryn; Gräs; Gräsmattor och Gräsrep.
Guld: oarbetad t.
Hvad Utskottet föreslagit blef af R. o.
Guld: arbetad!, Denna artikel ansågs af en ledamot böra bära en införselstull af 3 r:dr 16 sk. eller ock icke böra få införas, om icke guldet holle 18 karat.
Andre yrkade bifall till Utskottets förslag.
Guld: Bok-.
Någre ledamöter yrkade, i afseende på denna artikel, bibehållande af tullbestämmelserna i 1835 års taxa; hvilket åter af en ledamot bestreds. R. o.
Ad. beslöt alt enahanda tullbestämmelser, som uti i835 års tulltaxa, för denna artikel borde blifva gällande.
Guld: Musiv-, Puder- eller U n s e n-, Utskottets förslag bifölls.
Hr Frih. o. Landtm, tillkännagaf, alt plenum komme att fortsättas på eftermiddagen kl. 6.
Gummi Arabicum, Dragant, Senegal och Kir sbärs-; Gäss; Hagel; och Halm, Utskottets förslag biföllos.
Hamp a.
Af en ledamot yrkades borttagande af ulförselstullen å denna vara, hvilket af flera andra bestreds.
Handskar.
Emot Utsk:s förslag yrkades bibehållande af föreskrif - Den 12 December f. m. 235 terna I 1835 års taxa, hvaremot å andra »idan yrkades bifall till Utsk:s förslag.
Utskottets förslag bifölls. Hartz.
A, införselstullen för denna vara yrkades nedsättning, åtminstone till det belopp, som i Ö 35 års taxa bestämmer; hvilket likväl af flera talare bestreds.
Jug begagnar tillfället att reservera mig emot den åsätta införselstullen på hampa, under det att den inhemska segelduksfabrikationen hos oss stigit, och hvilken införselstull kan anses sorn ett prsemium för den sämre Ryska hampan, till skada för den Svenska varan.
Till en viss del instämmer jag med Hr Rosenblad, men går dock ej så långt som han, utan skulle önska ntt 1835 års tulltaxa finge för de kommande 5 åren blifva gällande.
För Hattar, Italienska, strå-, samt af siden eller annan väfnad yrkades förhöjning i införselstullen till 3 r:dr 16 sk. stycket.
Uppå derefter framställd propos. beslöt R. o. Ad. alt införselstullen för si väl Hattar:
Italienska, strå-, som för hattar af siden eller annan väfnad, borde blifva 3 r:dr 16 sk. stycket, men att i öfrigt tullbestämrnelserna för hattar skulle blifva enligt Utskts förslag.
Honung.
Utskottets förslug bifölls med den af en ledamot föreslagna förändring, att utförseln borde vara fri från tull.
Hudar och Skin n.
Några talare yrkade, att införselstullen å torra hudar måtte bestämmas till 8 r:st., andra bifall i denna del till Utsk-.s förslag i betänk.
N:o s i , och andra åter bifall i samma del till utlåt.
N:o 3o; alla talare yrkade utförselstullens borttagande.
Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg att utförseln af hudar och skinn bör vara fri från tull.
Uppå derefter framställd propos., blef i öfrigt Ulskts i utlåt.
N:o 3o framställda förslag af R. o.
II umia.
Af en ledamot yrkades tullfrihet vid utförseln men för a36 Den 12 December f. m. införseln samma tullbestämmelser som uti i835 års taxa.
En annan ledamot yrkade åtminstone den nedsättning i införselstullen, som Utsk. föreslagit. R. o. Ad. ansåg utförseln böra vara fri från tull, och biföll i öfrigt Utskts förslag.
II limme r.
Under discussionen yrkades dels tullfri utförsel af denna vara, dels bifall till Utsk:s förslag, och såsom en medelväg bibehållande af samma utförselstull af 2 sk. per tjog, som 18 55 års tulltaxa innehåller.
Efter flera framställda propositioner, dels till bifall å Utsk:s förslag, dels till antagande af en utförselstull af 2 sk., dels ock till bestämmande af tullfrihet vid utförseln, stannade R. o. Ad. slutligen vid antagande af Utsk:s förslag med den förändring, att, i öfverensstämmelse med hvad i8J5 års taxa innehåller, utförselstullen skulle blifva 2 sk. per tjog.
HrEdenhjelm, Gillis, Frih. Hami 1 ton, Hugo, och Gr.
Mörner, Joli. Aug., reserverade sig emot delta beslut.
Hvalraf eller Spermaceti.
Hår.
I afseende på denna artikel yrkades dels att utförseln måtte blifva fri från tull, dels att samma införselstull, sorn varit gällande enligt 1835 års taxa, skulle fortfara.
Å andra sidan yrkades bifall till Utsk:s förslag. R. o. Ad. ansåg utförseln af alla de under rubriken ”Hår” upptagna artiklar böra vara fri från tull, men biföll i öfrigt Utskts förslag.
Häktor, Hakar och H y s k i o r.
Åtskillige ledamöter yrkade alt tullbehandlingen af denna vara mätte blifva efler vigt, att tullvärdet för ett skålpund måtte bestämmas till 4 »'•'dr samt införselstullen till 1 r:dr 16 sk., samt att utförseln skulle vara fri från tull.
Uppå derefter framställd propus, beslöt R. o. Ad., att tullbehandlingen skulle blifva efter vigt, så att för ett skålpund med 4 r:drs tullvärde betalas 1 rtdr 16 sk. i införselstull; samt att utförseln skulle blifva fri från tull.
Emot Utsk:s förslag yrkades dels tullfrihet vid utförseln of denna vara, dels bibehållande af den hittills enl.
1835 års taxa gällande införselstull derå, rnen båda delarna bestredos af andra talare.
Utskottets förslag i denna punkt ldef derefter bifallet.
Den 12 D e c e ra b e r f. m. 237 Fortsättningen af detta måls pröfning uppskjöts till nästa plenum. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. \ till 3 e. m. lii fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe.
Lörclagen den 12 December iB/jo.
Upplästes till justering Exped.Utskts förslag N:o 167 till R.
Sl:s und. skrifvelse till K. M , angtde regleringen af utgifterna under riksstatens 3:dje Liufvudlitel.
Jag får vid delta förslag till und. skrifvelse anmärka, alt inledningen liar afseende på de förslag till nedsättning af värfvade cavalleriet och infanteriet, hvilka från SlatsUtsk. i betänk.
N:o 144- framställdes, men hvilka af 2:ne
Stånd ogillades.
Den lärer således böra förfalla.
Derigenom förfalla också framställningarne om krigsväsendet i allmänhet.
Dessa framställningar torde böra inskränkas lill de ordalag, som RiksSt:n sjelfva genom omröstning i förstärkt StatsUtsk. bestämt, utan några tillägg dervid.
Det vore måhända också lämpligt, all denna sammanfattning af det hela infördes vid slutet af den und. skrifvelsen.
I afseende på Krigs-colhm yttras i förslaget, att R.
St. icke ansett sig äga anledning bevilja livad K. M. äskat.
Aniedn. lärer icke hafva saknats, dåK.M. äskat anslag.
Der bör väl således begagnas ordet ”skäl” eller något dylikt, som kan befinnas tjenligare.
— I afseende på Generalitetet torde ordalagen äfven böra rättas.
St. lära väl icke kunna vidtaga åtgärder till rubbning af grundsatsen för armeens fördelning i inspectioner och generalbefäl.
Det torde möjligen kunna sägas så bär: "R. St. anse, alt, om ar meens organisation uti inspectioner och generalbefäl skall motsvara sin bestämmelse, så väl i krig som under fredstid, det är af högsta vigt” etc.
I afseende på cxersis-sqvadronerna kan den förut framställda åsigten väl icke åberopas, i händelse inledningen utgår såsom jag förut vördsamt yrkat.
Således torde i I2te punkten R.
Sits vägran kunna helt kor t och ulan den åberopade unledntn uttryckas.
Det beslut R.
St. fattat om passevolance-inrältningens uppförande pä riksstalen med 176,000 rtdr, torde jemväl böra omnämnas här bland de anslag, som höra till 3:dje hufvudiileln, emedan beslutet innefattar att anslaget skulle på 3:e titeln uppföras.
De ri is Bee-e-niab e r e. m.
Jag anhåller, på grund af de anmärkmr jag här linft iilian göra, att R o. Ad. matie återremittera detta förslag tili »säd. skrifvelse.
Fi il) Sprengtporten, Jac. Wilh.:
Jag anser mig hära Iillkäunaiiil va, att jag finner de nninärkn.T, som Hr voo Hartmansdorff framställt emot ndactionen af det förslag lii! inut. skrifvelse i lietta afseende, som Exped.