Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag är i denna fråga egenteligen af samma tanka sorn Herr Hjerta, men då målet förra gången hos Ridderskapet och Adeln förevar, förklarar jag att någon ändring af KrigsAcademien, efter min öfvertygelse, icke för närvarande borde bifallas.
Jag trodde nemligen, att förändringen af den såkallade ensidiga uppfostran, som der meddelas, berodde förnämligast af de framsteg, de constitutionela förhållandena gjorde.
Jag kan nu ej eller frångå denna mening, men skall en revision af de Militaire Undervisningsverken nu äga rum, bör det ske i sammanhang med revision af de öfrige Läro-anstalterne i Riket.
Dels i afseende härå, och dels med hänsigt till Herr Hjertås uppgift, att ett skriffel i Betänkandet influtit, af den art, att om detta antoges, ett betydligt misstag om Riksens Ständers afsigt skulle kunna äga rum, instämmer jag i Herr Hjertås begäran om återremiss, och får vördsamt anhålla om Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition derå.
Jag för min del tror mig pä samma grund som H. E. Grefve Mörner böra bestrida återremiss af Betänkandet.
Jag delar fullkomligt den af Hans Excellence framställda tanka, att en Revision ef Militaireundervisnings-verken icke kan företagas, utan att ingå i grunden för den allmänna undervis - Den 25 Augusti e. m. 117 ringen i det hela, och jag ser ej, ehvad redactionen af det blifvande beslutet åndras eller icke, att man kan vinna annat ån hvad sorn i alla fall måste ske, att
Revisionen utstråckes till grunden för all undervisning i allmänhet.
Jag tror ej eller, att msn bör låna styrka för yrkandet af återremiss, derigenom att man förklarar alla våra ordningar för allmänna låroanstalterne vara odugliga.
Jag anser det vara både obilligt och orätt att proclamera detta, e. når beniålcle ordningar åro nyss gifna, och man ännu ej kan med visshet bedöma följderne deraf.
I öfrigt förmodar jag, att om ett skriffel insmygt sig i de förenade Utskottens Betänkande, detta fel ganska väl kan genom ett särskildt beslut af Ridderskapet och Adeln råttas, utan att återremiss behöfver föregå.
Herr von Hohenfiaufen:
Jag har ej an ledning att tro det åberopade uttrycket vara ett skriffel.
I Betänkandet rörande Herr Lagerhjelms motion sluta Utskotten med tillstyr kande, att Riksens Ständer må åt Kongl. Maj.t i underdånighet öfverlemna, att vidtaga de för Krigsmagten till lands och vatten måst tjenliga mått och steg.
Hår åter lyder slutet, att Riksens Ständer böra hos Kongl. Maj:t anhålla, ”att Mi. litaire-verket i hela dess omfattning må varda af sakkunnige mån undersökt, hvarefter de åga att yttra sig om den Militaira undervisningen m. m”.
Så ungefärligen vill jag påminna mig att Utskotten sig utlåtit; och jag tror på denna grund det vara nödvändigt att veta , hvad man tillstyrker eller skall antaga.
Som jag fullkorn - Ven »5 Augusti e. m. igen önskar en sådan allmän undersöknings företagande, som den Hans Excelience Herr Grefve Mörner omtalt, anser jag, att denna ön. skan skulle rakt motverkas, i fall Utskottens Betänkande oföråndradt bifölles, emedan deri just anföres, att en dylik mera generel Revision a£ våra läroverk icke år af nöden.
Herr Hjerta t Jag finner visserligen, att skriffelet i Utskottens Betänkande icke år af den beskaffenhet, att ej möjeligheten deraf låter tänka sig.
Jag anser dock det vara besynnerligt, att Utskotten vid besvarandet af en fråga, sorn blott rörer de Militaire-undervisnings- verken, tala om en undersökning af Militaire-verket i hela dess vidd.
Det låter ej tänka sig som möjeligt, att detta varit Utskottens mening.
Jag tror vål för min del, att ändamålet ej vinnes genom den Revision Utskotten tillstyrkt, ty man lärer ej kunna vänta sig någon gagnelig förändring, förr än följderne af den undervisnings-method, som nu vid de allmänna låro-verken följes, visat sig; och jag skall således icke vara ibland dem, som bestrida hvilket beslut sorn helst Ridderskapet och Adeln må i detta ämne nu fatta; men då ExpeditionsUtskoftet måste hålla sig stricte vid orden, och det synes nog öfverdrifvit, att begära en undersökning af Militaire-verket i hela defs omfattning, har jag trott denna tirad böra råttas, hvarföre jag förnyar min anhållan om återremiss af Betänkandet.
Jag instämmer visserligen med Herr von Hohenhausen deruti; att ds Dan s 5 Augusti a. m, II» förenade Utskotten i slutet af deras Betänkande, icke synas böjde att tillstyrka en revision af de civila undervisnings-anstalterne, men sorn denna tanka icke år bestämdt yttryckt i Utr skottens Betänkande, eller i det deruti tillstyrkte beslutet, så lärer densamma icke kunna hafva något inflytande på den önskan Ridderskapet och Adeln, i följd af slutmeningen, vill hafva till Thronen framburen; och Utskottens tanka torde således ej hindra den omtalda Revisionen af de civila Läroverken , i hvad den anses nödig.
Hvad i öfrigt beträffar ordet MilitaireKerket, hvarvid man velat fästa sig, så hemställer jag vördsamt, om icke, för att upphäfva denna scrupel, Betänkandet kunde bifallas; med tillägg, att nämnde ord bör utbytas mot; Milituire Undervisnings Verken.
Friherre Cederjirö/n, Jacob:
Jag ämnar ej bestrida den begärda återremissen af Betänkandet, men i afseende på hvad hår blifvit yttradt om den af Utskotten föreslagna Revisionen af Militaireverket i alla dess delar, får jag förklara, att detta tillstyrkande, långt ifrån att vara ett misstag, år ganska consequent; ty det vore svårt, om icke alldeles omöjligt, att rått bedömma de militaira Undervisningsverken, så framt man ej granskat organisationen af Militaireverket i det hela; och hvad i Öfrigt beträffar sambandet emellan Revisionerne af de militaira och de civila låro-anstalterne, så låra^deremot ej några svårigheter möta. 123 Den 25 Augusti e, m, Herr von Hohenhauferi:
Sedan en af de förenade Utskottens Ledamöter sjelf erkänt, att det anmärkte ordet icke år något skrif-fel, titan står i consequens med Utskottens framställning i öfrigt, och dessutom flere värde Ledamöter inom detta rum tyckas medgifva, att en undersökning af liela Undervisningsverket år nödvändig, så anser jag för min del det vara så mycket mera skål att bevilja återremiss af Betänkandet, som man annars skulle genom ett bifall till Utskottens Betänkande i hela dess vidd i sjelfva verket förklara en sådan generel undersökning icke vara erforderlig.
Herr Grefven och Landt Marfkalken fragade, om Ridderskapet och Adeln ansåg Statsoch OeconomieUtskottens förevarande Betänkande böra, i anledning af de dervid gjorde anmärk* ningar, till Utskotten återremitteras.
I anledning hvaraf Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition till bifall af UL skottens Betänkande.
Ropades afven Ja och Nej.
Herr von Hohenhaufem Jag ämnar ej begära votering, men, efter hvad som förekom mig, var antalet af dem som biföllo återremissen vida större än deras som nekade den.
Herr Grefven och LandtMarskalken yt - Den Sg Augusti e, m.
151 träde, att som lian icke vid de tvenne föregående propositionerne kunnat med säkerhet utröna Ridderskapets oell Adelns pluralitet, finge Herr Landt-Marskalken å nyo hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln behagade Utskottens Betänkande, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskotten återförvisa.
Ja och IVej, samt votering.
Grefve Spens, Cari Gu/ta/'.
Jag anhåller att för Ridderskapet och Adeln få framställa orsaken , hvarföre jag i denna fråga hellre begår votering, ån ett förnyinde af Herr Grefvens och Landt-Marskalkens senaste proposition, hvilken blifvit med ja, nej oci votering besvarad.
Jag vill ej bestrida, att ridactionen af Utskottens förslag kunnat vara innorlunda och riktigare; men det år just de Bråndringar deruti, som hår blifvit yrkade, att lemligen Revisionen skulle utsträckas till alla civila undervisningsverk, sorn jag icke anser riktiga, och till och med betydligen sämre ån cet nu varande innehållet; och då i öfrigt denna fråga endast år ett önskningsmål, samt jag fullkomligen delar den öfver, tygelsen, att Kongl. Mått, då Revisionen en gång företages, åser det vigtga af ämnets kraf, finner jag de förenade Utskottens Betänkande vara i detta fall så fullständigt som det möjeligen kan vara.
Jag har derföre trott, att detsamma kunde oföråndradt bifallss på de grunder Herr Grefve Mörner och G’efve von Schwerin anfört, och att, i händelse Herr Grefvens och Landt-Marskalkens proposition derom icke af 122 Den sg Augusti e, rn, Ridderskapet och Adeln bifölles, votering kunde så gerna först som sist anställas.
Herr Grefven och LandtMarjkalken gjorde derefter proposition till bifall af Utskottens Betånkade.
Herr von Hartmanidorff:
Jag underställer vördsamt Höglofl.
Ridderskapet och Adeln om vi böra upptaga tiden rnrd en votering i detta ämne.
Det är i alla fall ett önskningsmål, och jag är öfvertygad, att 011 icke Utskottens framställning är så tydlig och fullständig, sorn flere värde Ledamöter önskat,Kongl.
Maj:t dock icke lärer underlåta, att, i afseende på Militaire. verket, vidtaga de åtgärcer, som för dess bästa kunna vara nödige och limpliga.
Jag afstyrker således all votering i denia fråga.
Det förefaller mig högst besynnerligt , att de värde Talarne så enträget yrka den ensidiga revisimen af Militaire-Undervisningsverken.
Det lörjar se ut, som ensidigheten vore nu behöfig, den har dock förut blifvit med skäl högt khndrad.
Tidsutdrägten är ingen.
Det behöfves ej många minuters öfverläggning, för att öfverenskomma om en så klar fråga som den: att om man vill låra kån~ Tia en fak, sa mäjie den, uriderfokas.
Jag instämmer med Herr Lefrén i den tänka han yttrat om Den 2S Augusti e, m. 123 tidens besparande.
Jag tror det vara likgiltigt, 0111 återremissen beviljas eller ej; men anser mig dock snarare böra tillstyrka det Ridderskapet och Adeln täckes bifalla den, emedan man dermed åtminstone vinner tid.
Grefve Cronhjelm,:
Då jag för en stund sedan bestred återremiss af det förevarande Be. tänkandet, skedde det af den öfvert}rgelse, att jag ej visste, hvartill en mesure skulle gagna, som jag ansåg oell ännu anser rakt öfverflödig; men då flere Ledamöter önskat den, och jag förmodar, att tiden för besvarandet af de gjorda anmårkningarne skall blifva korrtare, ån den sorn fordras för en votering hos Ridderskapet och Adeln, så får jag äfven för min del förklara, att jag icke vill vidare bestrida den begärda återremissen af Betänkandet.
Jkalkeri förnyad proposition, fann Ridderskapet och Adeln för godt. att Utskottens Betänkande, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskotten återremittera.
Jag liar icke velat __ ef ter som det ansågs upptaga tiden — enständigare yrka på votering.
Jag har gerna afstått derifrån, då Ridderskapet och Adeln anser oss kunna undvika en dylik deb rekommer.
Men om jag ej bedrager mig, så begärde Herr Montgomerie i början af discusyionen, att Betänkandet måtte få hvila på bor - varande, enär Betänkandet I nästa gång äter fö
Dtn 25 Augusti e. m. det Jill nästa Plenum, på det han skulle kunna taga närmare kännedom af Herr von HohenhaHsens skrifteliga anförande, och detsamma besvara.
Det torde vara flere Ledamöter sorn instämma i denna begäran, och jag anhåller att det må vara öppet för dem, som önska det, att få i nästa Plenum beledsaga återremissen med deras åsigter, i afseende på det yttrande Herr von Hohenhausen afgifvit, och i anledning af den deraf föranledda debatt.
Herr Grefven och Landt Mar/kalken förklarade, att som han fattat Herr Montgomeries ifrågavarande begäran, hade Herr Montgomerie endast förbehållit sig, att få i nästa Plenum be. svara Herr von Hohenhausen» i dag upplåste skrifteliga anförande; och hade följaktligen någon fråga om sjelfva målets hvilande å bordet till nästa Plenum icke blifvit framställd.
Grefve Spens; Jag torde då endast få anhålla, att, i händelse någre flere Ledamöter ån Herr Montgomerie, skulle, efter inhemtad kännedom af Herr von Hohenhausens dictamen, finna sig föranlåtne att deröfver yttra sig i nästa Plenum, deras anföranden äfven må få med* följa återremissen.
Herr Grefven och LandtMarJhalken erinrade, att, sedan målet nu blifvit till Utskotten återremitterad t, det vore hvarje Ledamots rått, att derutinnan afgifva dess yttrande, intill des» målet från Utskotten återkomine. ten 25 Augusti e. m. 125 Upplästes och lades på bordet följande från nedannåmnde Utskott inkouine Memorial och Utlåtanden: Frän Sast- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie- Utskotten:
Af den 19 dennes: N:o 426.
I anledning af väckt fråga om rättighet för vederbörande att med penningar gälda dagsverken till Kungsgårdar.
I anledning af väckt motion om nya grunders bestämmande för Roteringen i Upland.
Frän StatsUfJIiottet:
Af den 19 dennes:
N;o 4s5.
I anledning af väckt motion om tillökt antal löner inom StatsExpeditionerne af Kongl. Maj:ts Cancellie. N:o 428.
Angående RiksStåndens särskildta beslut i fråga om ökadt anslag å Stat för Kongl. Bibliotheket.
N:o 42g.
Rörande granskningen af Wadstena KrigsmanshusCassas räkenskaper.
I anledning af ytterligare fråga om Städernes inqvarterings- besvär.
Af den 12 dennes: N:o 451, I anledning af våekt motion om XjG cert 25 Jugitsti, e. m. anstånd med betalningens erläggande för erhållen undsåttnings-såd från Allmänna Magezinslnråttningens förråd.
Af den ig dennes: N:o 432.
Angående den vid innevarande Riksdag verkställde granskning af Allmänna Magazinslnråttningens förvaltning.
Af den 12 dennes: N:o 455.
I anledning af väckt motion om eftergift och afskrifning för åtskilliga äldre ännu obetalte Undsåttnings-Spannmåls-Skulder i Wermlands Lån.
Från Stats-, Banco- samt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten:
Af den 21 dennes: N;o 434.
Rörande Allmänna Magazins-Inråttningen.
Från BancoUtJkottet:
Af den 16 dennes: N:o 48.
I anledning af förrättad Revision öfver f. d.
RiksDiscontVerkets utredning och Räkenskaper för år 1822.
Från Allmänna Befvärs- och OeconomieUtjkottet:
Af den 19 dennes: N:o 168.
I anledning af gjorde anmårknin - T)en 25 Augusti c, m, 13? gar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande; angående förslag till upphäfvande eller ändring af visse stadganden i Kongl. Maj:ts förnyada ScholasOrdning af den 16 December 1820.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut afgifne Betänkande om Directioners inrättande till Cavalleriets beklädnad m. m.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Högh Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm förmiddagen den 20 Augusti 1825. S. D. Vid förnyad föredragning af Lag - Utskottets den 21 sistlidne Julii under Njo 106 afgifne, saint den 5 dennes eftermiddagen] på bordet lagde, Betänkande, i anledning af väckte frågor om förändringar i BrottmålsLagstiftningen; blef samma Betänkande, på grund af flere Ben 25 Augusti e, m.
Ledamöters dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitteradt.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm eftermiddagen den s5 Augusti 1820. S. D. Remitterades till StatsUtskottet: Herr Hjärnes, Carl Jacob, den 11 dennes förmiddagen på bordet lagde, Memorial, angåen«i de pension för Riksens Ständers f. d. JustitiaeOmbudsman, Herr Friherre L. A. Mannerheim, jemte de af åtskilige Ledamöter i anledning deraf denne dag afgifne yttranden.
Föredrogos å nyo och gillades följande StatsUtskottets den 5i sistlidne Julii afgifne, samt den 11 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtanden:
N;o 379.
I anledning af RiksdagsFullmägtigen Pehr Pehrsons för sig och Medlöftesmån sökte befrielse från betalning af bristande arrende för Wendtholms Hofstalläng.
S. D, Vid förnyad föredragning af Bevill-* nings - Den 25 Augusti e, m, I29 nings- och Lag-Ufskottens den Si sistlidne Julii under N:o 28 afgifne, samt den 11 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, öfver vackt motion, angående yrkad nedsättning uti nu stadgade böter för försummelse, att anmäla sig vid Mantalsskrifning, och att sättet för besvärs anförande öfver Kongl. Maj;ts Befallningshaivandes Utslag, rörande sådane böter, måtte bestämmas j fann Ridderskapet och Ådeln för godt, att, under godkännande af det i Utskottens Betänkande upptagne första alternatif, hvarigenom berörde böter blifvit till hälften mot deras nu varande belopp, elier 1 Riksdaler, nedsatte, samma Betänkande äfven i öfrigt gilla.
Ut supra, s. d. Då nu å nyo föredrogs Statsutskottets den 12 dennes under N:o 4og afgifne, samt 'den 18 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, angående den i Hufvudstaden anlagde Veterinairelnrättning,- fann Ridderskapet och Ädeln för godt, att samma Utlåtande gilla, med tillägg, icke allenast att 555 R:dr 16 sk.
Banco årligen tili löuefyllnad för den theoretiska läraren, samt en lika summa årligen såsom arfvode för pensionairen, af Ridderskapet och Adeln beviljades, utan ock att ytterligare g6o Rtdr Banco ärligen skulle å Stat intill nästa Riksdag uppföras till underhållande af 8 Elever utöfver hvad StatsUtskottet tillstyrkt.
Pr. VII. B. s;dra Afd. >3® I)en 27 Augusti f m. S. D. Föredrogs å nyo och återremitterades, på grund Bf dervid gjorde anmärkningar, StatsB8mt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottens den 5o sistlidne Julii under N:o 582 afgifne, samt den 11 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, i anledning af väckt motion om upphörande af Krigs-Academien m. m.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan 11 om aftonen.
In fidem Protocolli O. Lagerheim, Onsdagen den 27 Augusti.
Vid förnyad föredragning af Banco-Utekottets den 7 dennes under N:o 4a afgifne, pamt den 11 derpå följde eftermiddagen på bor - Den 27 Ju gust i /, m, det lagde, Betänkande, öfver väckt motion om upplysningars meddelande i anledning af de vid Utskottets Memorial N;o i5 bifogade Tabeller, rörande BmcoVerkets tillstånd; fann Ridderskapet och Adeln att samma Betänkande endast borde läggas till handlingarne.
Föredrogs å nyo och bifölls Banco-Utskottets den 7 dennes under N:o 43 aflåtne, samt den 11 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, angående uppskof med återbetalning af ett från BancoDiscontVerket år 1818 utgifvet lån.
Herr Moritgommerie, Guftaf, anförde skrif— teligen:
Herr HammarJkjöld, Lorenzo:
Ehuru jag ej vill neka riktigheten af åtskillige strödde satser uti Pierr Montgommeries anförande, anhåller jag dock att få protestera emot hufvudsaken, eller det som utgör det egentliga 7rpo]ov i hans yttrande.
Det är nemligen hans begrepp om Universiteten, att de ej blott borde vara till för theoretisk bildning, utan att der äfven kun-, de införas en sådan practisk undervisning, sora att skrifva ordres m. m.
Så snart sådane practiske öfningar infördes der, skulle hela andaa 132 Don 27 Augusti f, ml försvinna, och följden skulle blifva, att ingen hnge någon riktig handledning, hvarken uti theorie eller practik, och dermed tror jag ej att man skulle vara belåten.
Herr Grefven och LandtMarJkalken hemställde, om icke Herr Montgonuneries Memorial, som innefattade svar å Herr von Hohenhausen®, M., anmärkningar vid Stats- och OeconomieUtskottens den 25 dennes eftermiddagen återremitterade Betänkande, i anledning af väckt mo. tion om Upphörande af KrigsAcademien m. m., kunde, jemte Herr Hammarskjölds rörande samma ämne afgifne yttrande, till bemälte Utskott förvisas.
Hedervärda BondeStåndets och Högvördige PresteStåndets den 6 och 11 dennes aflåtne, samt deniS derpå följde förmiddagen på bordet lagde, ProtocollsUtdragj innefattande, det förra inbjudning till MedStånden att förena sig uti anmodan till StatsUtskottet, att, i följd af 49 Riksdagsordningen, oaktadt trenne Stånds bifall å ett afgifvit Betänkande, inkomma med motiveradt Utlåtande till det Stånd, hvarifrån Betänkandet blifvit återremitteradt* samt det sednare, att PresteStåndet icke funnit skål antaga berörde inbjudning.
Herr von Hartmansdorff, Auguji'.
Uti förevarande ämne, har BondeStåndet varit af Dea 27 Augasi i f. m. 133 »nnan mening än StatsUtskottet om tydningen af 4g §■ Riksdagsordningen.
RondeStåndet har framställt sin åsigt, och inbjudit de öfrige R.iksStånden att deruti instämma.
Prestegtåndet har åt samma §. gifvit en annan tydning, ån RondeStåndet.
Om nu hvarje Stånd skulle ingå i en särskildt pröfning af detta lagrurn, vöre det möjligt, att man finge fyra olika tolkningar, eller att två Stånd stannade mot två, hvilket hvar och en lärer finna vara alldeles olämpligt i afseende på Grundlags-frågan.
Men äfven om denna farhåga ej skulle afhålla Ridderskapet och Adeln från det begårdta instämmandet, så förekommer uti PresteStåndets beslut det yttrande, att Ståndet ej anser Utskotten böra ingå i pröfw ning af blott ett Stånds återremiss, hvilket åter synes mig vara för långt gånget åt en annan sidai Ty Utskotten böra otvifvelaktigt pröfva hvarje gjord anmärkning, för att tillse om några nya skål eller uppgifter deruti innehållas.
Finnas inga sådane uti ett Stånds återremiss, och de öfriga orne bifallit ett Retånkande, så tyckes det vara öfverflödigt, att Utskotten upprepa hvad sorn redan blifvit sagdt, Jag får således underställa Riddersfcapets och Adelns pröfning en uppränning till det beslut, hvilket jag i nårvande fall anser vara det råtta; att nemligen man yttrade, ”det Ridderskapet och Adeln ansåge sig icke böra särskildt ingå i någon förklaring af 4g §.
Riksdagsordningen, men funne för sin del öfverflödigt, aR ,i mål der 3 Stånds bifall gäller, såsom Riksens Ständers herluf* Utskotten g kullu inkomma nied 134 Den 27 Augusti j, m. ytterligare omståndeligt besvarande af de anmärkningar, sorn det fjerde Ståndet funnit sig befogadt att vid Utskottens Betånkanden göra, enär återretnissen ej föranleder något tillägg i det redan fattade beslutet, eller iaktagandet af någon dervid förut icke upptagen omständighet”.
Herr Cderfchjöld, Pehr Gujiaf:
Uti den siste värde Talarens yttrande kan jag icke instämma.
Jag anser hvarje Utskott vara skyldigt ett RiksStånd den aktning, att meddela de upplysningar som Ståndet önskar, och att undanrödja de tvifvelsmål det kan hysa.
Också har det alltid varit brukligt, att Utskotten i korrhet upplyst motiverne för besluten, och besvarat de anmärkningar som blifvit framställde, oaktadt saken redan blifvit af tre Ståhd afgjord.
Sålunda tillstyrker jag instämmande uti BondeStåndets beslut.
Jag tror ej, att det fordras någon tydning af 4g §.
Riksdagsordningen hvilket ej tillhör Stånden, utan blott en ordagrann tillämpning af §m.
Der står: ”Återförviser något RiksStånd ett redan beredt mål till vederbörande Utskotts ytterligare utlåtande, åligge Utskottet att dermed inkomma till det Stånd, som återremitterat; kunnande likväl ej genom denna återförvisning, de öfrige Ståndens beslut i de mål, der trenne Stånds röst utgör Riksens Stån» ders, deras kraft och verkan till expedition betagas”.
Det år således ett ytterligare utlåtande som skall följa, ehuru saken redan år afgjord.
Den 27 Augusti /, m. «35 Friherre Cederjiröm, Jacob: Jag instäm mer med Herr Cederschjöld deruti, att det visserligen tillhörer ett Utskott, att svara på en återremiss, ehuru de öfrige Stånden hafva bifallit dess första Betänkande, så mycket mera som, i händelse vid öfverläggningen af det Stånd; som återremitterat, sådane omständigheter förekommit, hvilka i de andra Stånden blifvit betänkte, och göra förändringar nödige, de tre Ståndens fattade beslut ej hindrar att, på grund of nytt Betänkande, förena sig om ett annat beslut, i fall det är mera ändamåls-enligt.
Afsigten med Ståndens beslut om återremisser är ej. att få dem ändamålslösa.
Således om ett Utskott vid en återremiss fått upplysningar, som kunna vara verkande, är Utskottet pligtigt att utreda förhållandet, och förklara, huruvida det finner sig böra tillstyrka, eller icke tillstyrka det fjerde Ståndets anmärkning.
Här behöfves visserligen ingen förklaring af 4g §.
Riksdagsordningen, ty den är bestämd, och om ett Stånd återremitterar ett Betänkande på redan pröfvade oell besvarade skäl, då kan Utskottet visserligen säga, att som det redan besvarat dessa anmärkningar, det blott får tillkännagifva, att tre Stånd redan fattat deras beslut, men om uti anmärkningarne någon ny fråga finnes, anser jag att Utskottet icke kan undandraga sig, att besyara densamma.
Herr von Hohenhausen, Michaell Herr Cederschjöld har funnit den 4g §. i Grundlagen ganska tydlig, såsom BondeStåndet förstått deni Deremot har PresteStåadet haft en annan öf - Den 27 Augusti j. m. ■vertygelse, Det vore ju ej omöjligt, att Ridderskapet och Adeln hade en tredje, att Bor-- gareStåndet hade en fjerde, och slnteligen Ut-, skottet en femte mening.