Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Detta belopp kommer då att utgå: för 702 man i 2 mån. (61 dagar) och 492 man i 10 mån.
(304 dagar) Utgår nu » 400 » » 300 » » » Tillökning: 302 man i 2 månader och 192 man i 10 mån. för hvilken tillökning ifrågavarande kostnad, å 58 öre för man, utgör . . . hvartill kommer arvoden åt 2 trumpetare i nummer å 36
Rdr 44,538 20 72 — Mundering:
Reklädnadspenningar (sadelmunderingen inberäknad) för 2 Fanjunkare, ä 240 Rdr Rdr 480: — » 8 Sergenter, ä 220 Rdr, eller 75 proc. mer än nummer- karlens munderingsvärde » 1,760: — a 4 Förste Trumpetare, å 240 Rdr » 960: — samt, sadelmunderingen oberäknad: för 2 Sqvadronshästläkare, ä 135 Rdr » 270: — 3,470 för 302 man uppsättningskostnad å 211,05 Rdr 63,737 10 —■— — » » » underhålls- » » 125,28 » (med 5 procents minskning i det närvarande beloppet, 131,87
Rdr till följd af motsvarande större permittering) » 37,834: 56. afgå: för 400 man, å 6,5 9 Rdr, utgörande nyssnämnde 5 procents minskning 2,636: — 35,198 56 Sadelmundering och hästutredning: för 366 hästar, eller skillnaden mellan hela det blifvande antalet underofficers- och manskapshästar, 730, och det närvarande antalet sådana hästar, 384, upp- sättningskostnad å 115,74 Rdr 42,360 84 » 250 hästar, eller skillnaden mellan det blifvande antalet i fred effektive hästar, utom underofficerarnes, 606, och det antal sådana hästar nu finnas, eller 356, underhållskostnad å 43,10 Rdr. 10,775 » 102 hästar i fred vakante, underhållskostnad å 4 Rdr, förslagsvis —— — 408 — G ev är sper sedlar för 302 man, uppsättningskostnad ä 62,7 5 Rdr 18,950 50 Transport 125,048 44| 94,461 76 143 Kostnad för Kostnad Transport en gång 125,048 44 årligen.
94,461 76 för 310 man, deraf 8 sergenter, underhållskostnad det närvarande beloppet) å 5,49 Rdr (5 proc. lägre än Rdr 1,701:90. afgå: » 400 man, deraf 8 sergenter, 5 proc:s minskning rande beloppet å 29 öre i det närva- » 116: — 1,585 90 Rekrytering för 302 man å 45 Rdr 13,590 — •—— — » » » »7,50 — 2,265 — Remontering för 264 hästar å 375 Rdr 99,000 — — — 9,900 — Skoning och Medikamentér för 264 hästar å 9,7 5 Rdr — 2,574 — samt för vagnar och seldon å 2 nya sqvadroner, förslagsvis — 500 — Furagering för 264 hästar ä 73 öre för häst om dagen . . — 70,342 80 Diverse kostnader, såsom för regementets kokinrättning, förslagsvis . .
. 1,006 66 500 — » sjukhuspersedlar, å 3,33 Rdr för man . . . 100 67 » » » 0,33 » » ... — Kommunion-penningar» 0,05 » » . . . . m. å 2,50 Rdr förman, för- — 15 10 Begrafningshjelp, ersättning för tillfälliga förluster m. slagsvis — 755 — summa Rdr 238,545 |l0 183,000 23 b) Husar-regementet Konung Garl XV.
Regementet organiseras, i likhet med föregående regemente, å 6 fält-sqvadroner om 117 man i nummer, deraf 1 trumpetare, samt 125 hästar för underbefäl och manskap, utgörande alltså tillhopa 702 man och 750 hästar.
I fred böra hållas vakante (nu 100) , 120 » hvarigenom i fred äro effektive 702 man och 030 hästar.
Nu äro » » 600 » » 537 »
Således blifver en tillökning uti effektiva styrkan i fred af 102 man och 93 hästar.
Under 10 månader af året (emellan exercistiderna) böra 300 man permitteras och således i tjenstgöring befinnas 402 man.
Permitteringen kommer då att utgöra omkring 43 procent af styrkan.
Den utgör nu 50 procent deraf, eller 7 proc. mer.
Kostnaden för ofvannämnda tillökning i regementets personal och hästar beräknas som följer: 144 Aflöning och underhåll utgör öfverhufvud för man, efter enahanda grund som vid Lif-gardet till häst, 56 öre om dagen för den tjenstgörande styrkan.
Förhållandet, i afseende å tjenstgöring, och permittering mellan nu och då blifver sålunda:
Då tjenstgörande: 702 man i 2 mån., 402 man i 10 mån. och permitterade 300 man i 10 mån.
Nu » 600 » » 300 » » 300 » » Alltså blifva 102 man i 2 mån., 102 man i 10 månader flere tjenstgörande efter än före omorganisationen; hvarigenom aflönings- och underhållskostnaden ökas, å 56 öre för man om dagen, med Rmt Rdr Mundering: karl-, för 102 man, uppsättningskostnad å 192,02 Rdr » 102 » , underhålls » » 92,80 » (med 7 procents förhöjning i den närvarande kostnaden till följd af den motsvarande minskningen i permitteringen) » 600 man, d:o enahanda procentförhöjning i nyssnämnda kostnad, ä 6,07
Rdr hästutredning och sadelmundering för 150 hästar, eller skillnaden mellan det blifvande hela antalet, 750 hästar, och det närvarande, 600 hästar, uppsättningskostnad å 98,25 Rdr » 93 » , hvarmed effektive antalet manskapshästar i fred ökas, underhållskostnad å 27,58 Rdr » 20 » , hvarmed de i fred vakanta hästarnes antal ökas, å 3 Rdr (som nu bestås) Gevärspersedlar för 102 man, uppsättnings-kostnad å 54,75
Rdr underhålls- » » 5,51 » (med 7 proc. tillökning i nuva de kostnad) » 600 man nyssnämnda procenttillökning i nyssnämnda kostnad, å 36 öre .
Rekrytering för 102 man å 45 Rdr » 7,50 » Remontering för 93 hästar å 275 Rdr » 27,50 » Skoning in. m. för 90 hästar å 3,25 Rdr Furagering af 93 hästar å 60 öre pr häst om dagen Öfriga kostnader, såsom för regementets kokinrättningar, förslagsvis » medikamenter å 2
Rdr för man, för 102 man » kommunionvin » 0,05» » » sjukvårdspersedlar « 3 » » » 0,33» » » kasern-inventarier » 15 » » » 1,50» » » sängkläder » 30 » » »10 » » Begrafningshjelp, ersättning för tillfälliga förluster m. m, förslagsvis å 2,50 pr man Summa Rdr Tillsammans:
Lif-gardet till häst Rdr Husar-regementet Konung Carl XV . . . » Summa Rdr Kostnad för en gång. 19,586 14,737 5,584 4,590 25,575 306 ,530 3,060 74,969 238,645 74,969 313,614 04 50 50 04 14 Kostnad årligen. 20,848 9,465 3,462 2,564 60 562 216 765 2,557 302 20,367 100 204 5 30 153 1,020 255 63,118 183,000 63,118 246,119 80 60 94 02 50 25 10 60 81 23 81 04 Landförsvarskomit.
Bil. C. Tabell, utvisande lönekostnaden vid hela det indelda kavalleriet för sqvadronsbefål, underbefäl, hästläkare och trumpetare.
Befäls-organisationen den nuvarande; lönerna de at kommitterade föreslagna; sqvadronernas antal 37, bestående hvardera af 100 nummer. 37 Sqvadrons-chefer
å 4,000
Rdr 148,000 Rdr. 7 Andre Ryttmästare å 2,700 Rdr 18,900 » 37 Förste Löjtnanter » 1,800 » 66,600 » 14 Andre » » 1,500 » 21,000 » 37 Underlöjtnanter » 1,200 » 44,400 » 37 Fanjunkare å 900 Rdr och nummerlön, 37 n:r 33,300 » 37 Förste Sergenter å 700 Rdr » » 37 » 25,900 n 74 Andre » » 600 » » » 74 » 44,400 » 37 Sqvadrons-hästläkare å 750 Rdr 27,750 » 72 Förste Trumpetare å 300 Rdr o. n:r-lön 72 n:r 21,600 » 37 Andre » » 37 » 37 Förste Korpraler å 80 Rdr 2,960 » 74 Korpraler å 50 Rdr 3,700 » lil Vice-korpraler å 20 Rdr 2,220 » Summa 257 n:r 460,730 Rdr.
De till hästläkare anslagna samt till musikkassan och hingsthållningen indragna nummer upptagas ej här, enär deras uppsättande med ryttare är oberoende af sqvadrons-organisationen på 100 eller på 125 nummer.
Befäls-organisationen den föreslagna; lönerna de af kommitterade föreslagna; sqvadronernas antal 30, bestående hvardera af 125*) nummer. 30 Sqvadrons-chefer å 4,000 Rdr 120,000 Rdr. 14**) Andre Ryttmästare å 2,700 Rdr 37,80a » 30 Förste Löjtnanter å 1,800 Rdr 54,000 » 28**) Andre Löjtnanter å 1,500 Rdr 42,000 » 30 Underlöjtnanter å 1,200 Rdr 36,000 » 30 Fanjunkare å 900 Rdr o. nummerlön, 30 nummer 27,000 » 30 Förste Sergenter å 700 Rdr o. » 30 » 21,000 » 60 Andre » »600 » o. » 60 » 36,000 » 30 Tredje » »400 » o. » 30 » 12,000 » 30 Hästläkare å 750 Rdr 22,500 » 58 Förste Trumpetare å 300 Rdro. nummerlön, 58 n:r 17,400 » 32 Andre » » 32 » —- 30 Förste Korpraler å 80 Rdr 2,400 » 90 Korpraler å 50 Rdr 4,500 » 120 Vice-korpraler å 20 Rdr 2,400 » Summa 240 n:r 435,000 Rdr.
Öfverskott i nummer och löner vid formering på sqvadroner af 100 nummer . . . . 17 n:r 25,730 » Summa 257 n:r 460,730 Rdr. *) Vid Jemtlands hästjagare-corps af 100 nummer. **) De vid Jemtlands hästjägare-corps föreslagne, en andre Ryttmästare och en andre Löjtnant upptagas ej här, enär deras tillsättande vid denna corps, hvars sqvadrons-organisation ej undergår förändring, äro betingade af orsaker, främmande för denna organisation. 145 146 Bil. D.
Redovisning för nuuimerstyrkan å regemente. K a i 1 a r. H ä S t a r.
Tndragne till hingsthållning.
Tndragne till musikkassan. underofficerare.
Anslagne till Anslagne till rege- mentstrumpetare.
Anslagne till trumpetare.
Anslagne till hästläkare.
Manskap och vo- lontären Summa.
Indragne till hingsthållning. 3 p CO S» 03 p p Indragne till fredstid.
Vakante under Effektive.
Klippare, vakante under freds- tid, uppsättas vid krig af kronan. fe p Enligt förslaget. fe! p Enligt förslaget. fe! p Enligt förslaget, fe p Enligt förslaget. f Enligt förslaget. fe p Enligt förslaget. fe p Enligt förslaget. fe p Enligt förslaget. fe p Enligt förslaget. fe p Enligt förslaget. p Enligt förslaget. fe c Enligt förslaget.
Enligt förslaget.
Lifgardet till häst. 1 bataljon, 6 sqvadr.
■ 125 n:r på sqvadron 20 30 — * 12 18 4 6 396 696 432 750 — — — — 44 10 2 384 648 428 750 — Husarreg:tet konung Carl XV. 1 bat:n, 6 sqvadr.
125 rnr på sqvadron . . . . 30 30 * * 18 18 6 0 594 696 648 7511 100 120 537 630 637 750 — Lifreg-.tets dragon-corps. 1 bat:n, 4 sqvadr. 125 n:r på sqvadron . 5 4 10 4 20 20 — i 15 12 5 ** 450 464 505 505 5 4 10 4 — — 490 497 505 505 4 Lifreg:tets husar-corps. 1 bat:n, 4 sqvadr. 125 n:r på sqvadron 5 4 10 — 20 20 — i 15 12 5 ** 445 463 500 500 5 4 10 — — — 485 496 500 500 4 Smålands husarregjte. 1 bat:n, 4 sqvadr. 125 n:r på sqvadron 5 4 10 — 20 20 — i 15 12 5 ** 445 463 500 500 5 4 10 — — — 485 496 500 500 4 Skånska husarreg:tet. 2 bat:r, 8 sqvadr.
125 n:r på sqvadron 20 8 10 — 40 40 — i 30 24 10 ** 890 927 1,000 1,000 20 8 10 — — — 970 992 1,000 1,000 8 Skånska dragonreg:tet. 2 bat:r, 8 sqvadr. 125 n:r på sqvadron 20 8 10 — 40 40 — i 30 24 10 ** 890 927 1,000 1,000 2C 8 10 — — — 970 992 1,000 1,000 8 Jemtlands hästjägare-corps. 2 sqvadroner. 100 n:r på sqvadron 4 2 2 — 8 10 — 6 2 ** 180 182 200 200 4 2 — — — 194 198 200 200 2 Summa 59 30 52 4 198 210 5 m 126|47 12 4,290| 4,818| 4,785| 5,205|59 30 52 4 1144 | 222| 4,5151 4,949| 4,7701 5,205| 30 *) Regements-trumpetaren står ej vid dessa regementen i nummer. **) Sqvadrons-hästläkarne, 1 på sqvadron, stå ej i nummer vid dessa regementen. 147 Bil. E. Tablå öfver svenska kavalleriets effektiva styrka.
V ä r r v a d e. I n d e ( a.
Lif-gar- det till häst.
Husar-re- gementet Konung Carl XV.
Lif-rege- mentets dragon- corps.
Lif-rege- mentets husar- corps.
Smålands husar-re- gemente.
Skånska husar-re- gementet.
Skånska dragon- regemen- tet.
Jemt- lands häst-jäga- re-corps.
Summa Summarum. W 2L b a fw £j g! Tja 5 W g 11 g! ” E. g fe! o? w » w fe! 3 » zL 3 a t-h. te ZL g a St.
B C crq cni' CT> r+ Cg ijq* CD c+ (g qq dq* f € qq dq‘ f C B qq dq‘ CD P € 'B £3 Cg oq’ S- p 'rt B i Öfverste i 1 1 2 2 1 1 1 1 — 5 5 7 7 1 Öfverstelöjtnant . . . i 1 1 2 2 1 1 1 1 — — 5 5 7 7 1 Major i 1 1 2 2 1 a) a) a) 1 a) 1 1 a) 1 1 1 6 3 8 5 i Regem:ts-q varf ermästare i 1 1 2 2 1 1 1 1 1 b) 6 5 8 7 Förste adjutant . . . i 1 1 2 2 1 1 1 1 — 1 5 6 7 8 Andre » . . . — i 1 1 1 2 1 1 1 — — 5 5 6 7 Regements-stallmästare . i 1 1 2 2 1 1 1 — — 5 5 7 7 Beridare c) 1 — 1 — 1 Regements-pastor.
. i — 1 1 2 1 1 1 1 — — 5 5 6 7 Rogements-auditör . i 1 1 2 2 1 1 1 — — 5 5 7 7 Regements-skrifvare . . i 1 1 2 2 1 1 1 1 — — 5 5 7 7 iRegements-läkare.
. i 1 1 2 2 1 1 1 1 — — 5 5 7 7 Förste bataljons-läkare . i 1 1 2 2 1 1 1 1 1 1 6 6 8 8 Andre » — — 2 2 2 2 1 1 — — 2 2 4 4 jRegements-hästläkare i 1 1 2 2 d) 1 d) 1 0)1 d) 1 0)1 0)1 1 1 — — 5 5 7 7 Mönster-skrifvare.
. . — — — 2 — 2 1 2 2 — — 8 5 10 5 Regements-väbel . . . i — 1 1 2 1 2 Regements-trumpetare . — i 1 1 1 2 - — — 1 — - — — — 5 1 7 Regementssadelmakare . i — 1 1 2 1 1 1 1 1 1 6 6 7 8 Regeinents-pistolsmed . i 2 1 3 2 1 1 1 1 — — 5 5 8 7 Sqvadrons-chefer . . 4 6 6 6 10 12 5 5 4 5 4 10 8 10 8 2 2 37 30 47 42 Andre ryttmästare . . — 2 - 2 — 4 1 1 2 1 2 2 4 2 4 — 1 7 15 7 19 Förste löjtnanter . . . 4 6 6 6 10 12 5 5 4 5 4 10 8 10 8 2 2 37 30 47 42 Andre » . . . 4 6 6 6 10 12 2 4 2 4 2 4 4 8 4 8 — 1 14 29 24 41 Underlöjtnanter . . . 4 6 6 6 10 12 5 4 5 4 5 4 10 8 10 8 2 2 37 30 47 42 i Fanjunkare 4 6 6 6 10 12 5 4 5 4 5 4 10 8 10 8 2 2 37 30 47 42 Sergenter 16 24 24 24 40 48 15 16 15 16 15 16 30 32 30 32 6 8 lil 120 151 168 Sqvadrons-hästläkare.
. 4 6 6 6 10 12 5 4 5 4 5 4 10 8 10 8 2 2 37 30 47 42 Förste trumpetare 8 12 12 12 20 24 5 8 5 8 5 8 10 16 10 16 — 2 35 58 55 82 ; Andre » 4 6 6 6 10 12 10 4 10 4 10 4 20 8 20 8 4 4 74 32 84 44 Manskap och volontärei 396 696 594 696 990 1,392 450 464 445 463 445 463 890 927 890 927 180 182 3,300 3,426 4,290 4,818 Hästar 384 648 537 630 921 1,278 490 497 485 496 485 496 970 992 970 992 194 198 3,594 3,671 e)4,515 f)4,949 a) Af ryttmästarne utnämnes och förordnas till major i regementet, 1 på bataljon. b) Tjensten förrättas af förste adjutanten. c) Arvode, som uppbäres utaf en af corpsens fanjunkare. d) Arvode.
En sqvadrons-hästläkare förordnas att göra tjensten. e) Dessutom 144 vakante, som vid krigsrustning uppsättas; in summa således 4,659. f) Dessutom 222 vakante vid de värfvade regementena, och 30 klippare (åt sqvadrons-hästläkarne) vid de indelde, som vid krigsrust ning uppsättas; in summa således 5,201. 148 5 ARTILLERIET.
Artiller i vapnet omfattar tvenne hufvuddelar: personalen och materielen.
Här kommer hufvudsakligen i betraktande personalen, och af materielen endast antalet kanoner och fordon, hvilket, för att bestämma personalens antal, är nödvändigt.
Materielen och dess beskaffenhet för öfrigt, kan icke ligga inom landförsvarskomiténs befogenhet, enär den utgör föremål för vapnets egna vetenskapliga och tekniska arbeten, och då dessutom, på en svensk-norsk komités förslag, Kongl. Maj:t helt nyligen bestämt beskaffenheten af de förenade rikenas artilleri-materiel.
Artilleriets personal bör betraktas under följande hufvudåsigter: 1.
Artilleriets styrka. 2.
Jemförelse emellan den befintliga och den erforderliga styrkan samt fyllandet af bristen. 3.
Artilleriets organisation. 4.
Öfvergången från den närvarande till den föreslagna organisationen. 5.
Artilleripersonalens krigsbildning. 1.
Artilleriets styrka.
Fältartilleriets styrka vid en krigshär, ehuru visserligen icke oberoende af krigsortens beskaffenhet, bestämmes dock hufvudsakligen efter krigshärens storlek: vanligen efter ett visst antal kanoner å 1,000 man.
Artilleripersonalens styrka beror af kanonernas antal.
Då infanteriet är hufvudvapnet och de andra vapnens styrka bestämmes efter infanteriets, är enklast att antaga 2 kanoner å hvarje 1,000 man infanteri, med tillägg å hvarje 1,000-tal af en half kanon för de öfrige vapnen.
Fransyska arméen hade under fälttågen på Krim och i Italien 2,4 kanon på 1,000 man.
Kommitterade hafva i sina förslag antagit, att den infanteristyrka, som genast bör kunna ställas på krigsfot, skall vara 40,000 man.
Efter någon tids förlopp bör denna infanteristyrka kunna ökas till 50,000—60,000 man.
Slutligen skulle 70,000—80,000 man i fält uppträdande fottrupper motsvara behofvet.
För dessa trenne fall skulle således, enligt regeln: »två och en half kanon på 1,000 man», erfordras:
För 40,000 man, 100 kanoner.
» 60,000 » 150 » » 80,000 » 200 » Artilleriet fördelas i batterier, dess taktiska enheter.
Innan batteriernas antal bestämmes, måste deras styrka fastställas.
En långvarig strid har, såsom bekant är, egt rum i frågan, huruvida 6 eller 8 kanoner vore lämpligaste styrkan för ett fält-batteri.
Batterier på 8 kanoner synes af det skäl hafva blifvit hos oss töredragna, att man vid de lätta (6-S":ga) batterierna velat med de 6 kanonerna i och för kastelden förena 2 granatkanoner, och derigenom ansett sig bilda en kraftigare enhet.
Ehuru vid de gröfre (12-ST:ga) batterierne granatkanonerna blifvit afskilda och bildat särskilda batterier, har man äfven här, för att vara fullt säker att kunna åstadkomma en stark samlad eld, bibehållit 8 kanoner på ett batteri.
Men de nuvarande granatkanonerna uppfylla ej hvad man af dem fordrat, och refflingen har så mycket ökat pjesernas styrka, att 6 refflade kanoner i kraftig verkan på det hela vida öfverträffa 8 slätborrade.
Flere andra skäl tala för batterier af 6.
De bilda ett lämp - 149 ligare befäl än batterier af 8, hvilka med alla sina parklordon utgöra en styrka i folk, hästar och materiel, som är för stor för ett nära och omedelbart befäl, såsom batterichefens är.
En annan olägenhet åtföljer stora batterier.
De äro mera utsatte för att blifva delade genom detacheringar, hvilka ofta måste förekomma i ett land med så bruten och oländig mark som vårt.
Äro enheterna mindre, är att hoppas att flera af dem få vara orubbade.
Om en armé-corps har 48 kanoner, är i ena fallet enheternas antal 6, i det andra 8.
I senare fallet är sannolikheten större att få bibehålla flere enheter orubbade.
Dessa skäl för batterier af 6 tyckas äfven erkännas af vår artilleristyrelse, att dömma efter förslag till åtskilliga fältbatteriers försättande på krigsfot, som blifvit inlemnadt till landförsvarsdepartementet, och uti hvilket samtliga batterier äro satta på 6 kanoner.
Äfven de flesta utländska artillerier äro numera sålunda organiserade.
Ur alla dessa skäl tillstyrkes: att den nuvarande batteri-organisationen på 8 kanoner förändras till organisation på 6.
Det erforderliga antalet befäl kommer härigenom något att ökas, men detta är i sjelfva verket en vinst i vapnets styrka.
Batterierna fördelas i fält till arméens stora enheter, fördelningarna, till kavallerireserven och till den för arméen gemensamma artillerireserven.
Öfriga batterier förblifva vid det i depöterna samlade reservartilleriet.
Under antagande af fem fördelningar, borde af taktiska skäl fältbatteriernas antal blifva följande :
Vid fördelningarna 15 batterier eller 90 kanoner. » kavallerireserven: 1 batteri eller 6 kanoner. » artillerireserven: 9 batterier eller 54 kanoner.
Tillsammans 25 batterier eller 150 kanoner.
Som reservartilleri hafva kommitterade antagit 8 batterier eller 48 kanoner, så att hela fältartilleriet är beräknadt till 33 batterier eller 198 kanoner, hvilket är den styrka sorn svenska artilleriet antagits böra ega.
Denna artilleristyrka är också för Sverige tillräcklig.
Ty om 40,000 man till fot skulle gå i fält, eller den styrka, som genast bör vara färdig, kan till densamma, enligt ofvan angifna grund för artilleriets styrka, lemnäs 96 kanoner eller 16 batterier, hvartill, för att i fält ständigt underhålla personal och materiel, bör beräknas omkring cn tredjedel eller 6 batterier att i depöterne qvarstadna och utbildas.
Skulle 60,000 man till fot förses med nödigt artilleri, fordrades härtill, efter samma beräkningsgrund, 150 kanoner eller 25 batterier, hvilka, för att i fält kunna underhållas, fordra 48 kanoner eller 8 batterier i depöterna.
Denna sammanlagda artilleristyrka, 198 kanoner eller 33 batterier, är den här ofvan antagna.
Skulle svenska krigshären i fält förstärkas till 80,000 man fotfolk, så funnes härtill väl de enligt den bestämda regeln erforderliga 198 kanonerna, dock utan någon reserv i depöterna.
Men då en så stor armé blott kunde ifrågakomma att begagnas inom landets gränser, och den fiende vi då komma att möta företrädesvis blefve stark i fotfolk, men jemförelsevis svagare i artilleri och kavalleri, i följd af svårigheten att öfver hafvet föra det stora antalet hästar och den ofantliga materiel, som en så betydlig artilleristyrka fordrar, samt då tid således kan påräknas för att hinna förstärka artilleriet, hvartill åtgärder i sådant fäll genast böra vidtagas, så kan denna vår största armé i början anses tillräckligt utrustad med artilleri, beräknadt efter 2 i stället för 2| kanoner å 1,000 man.
Af de 198 kanonerna borde i sådant fäll 162, eller 27 batterier, medfölja krigshären i fält och 36 kanoner, eller 6 batterier, fördelas till depöterna.
Materielen till de här föreslagna 33 batterierna tillstyrkes, måtte snarast möjligen anskaffas oell blifva af förut tidsenlig beskaffenhet.
Till artilleriet hörer äfven hela arméens tyg- och parkväsende, så väl det inom krigs - 150 orten som det i depöterna erforderliga, äfvensom ledningen af vapnens och ammunitionens tillverkning.
Med iakttagande af ofvan anförde grunder för beräkningen af artilleriets styrka öfvergå kommitterade till de närmare bestämmelserna.
Först bör härvid afgöras: hvilket antal befäl och stamtrupp måste på fredsfot vid artilleriet finnas, för att i fast förening med beväringsmanskapet bilda ett för striden uthålligt vapen?
Denna fråga gäller såväl för personalen vid fältbatterierna som vid alla öfriga vapnets delar.
Vidare bör bestämmas antalet af hvarje artillerislag: fot-, åkande, ridande och fästningsartilleri.
Vid bestämmandet af artilleriets personal måste läggas hufvudsaklig vigt vid ett fullt tillräckligt befäl, emedan vid artilleriet det är befälet, som icke blott leder, utan utför sjelfva striden, samt manskapet, som utförer befallningarna och betjenar den sammansatta maschinen, och således icke såsom vid de andra vapnen, kan genom modig handling godtgöra en möjligen felaktig ledning.
Jemförelsen mellan svenska och flere utländska artilleriers utrustningsplaner visar, att våra upptaga betydligt mindre personal, hästar och ammunition än deras.
Denna brist på reserv, såsom i hög grad förminskande vapnets uthållighet, är högst ofördelaktig.
För att derföre med full trygghet icke äfventyra någon svaghet i organisationen, bör en sådan beräkningsgrund för behofvet af personal antagas, att detta syfte vinnes.
Detta sker om samtliga fältbatteriernas personal beräknas efter hvad de 12-rui:ga böra ega.
Till denna beräkningsgrund är så mycket mera skäl, som ammunitionsvagnarnes antal vid de nuvarande 6-®lga batterierna, då dessa blifva refflade, måste ökas till dubbelt och blir då lika med antalet vid ett 12-@':gt batteri.
I öfrigt kunna refflade kanoners införande icke komma att medföra några synnerliga förändringar i nu gällande utrustningsplaner, alldenstund de nya kanonernas tyngd ej afviker mera från de gamla slätborrades, än att samma lavetter äro afsedde att begagnas.
Hästantalet har äfven blifvit ökadt utöfver hvad som stadgas i nu gällande utrustningsplaner.
I afseende på antalet batterier af olika slags artilleri föreslås 6 fotbatterier och af dessa ett till hvarje fördelning.
Ridande artilleris företräde framför det hos oss s. k. åkande har länge ansetts bestå uti intet annat, än att ega en större reserv af hästar och manskap, samt derigenom mera ut hållighet i rörelse, ehuru denna reserv vore bättre använd att enligt sin natur hållas bakom, än onödigtvis i elden.
I betraktande derföre af det större antal manskap och hästar, som det svenska ridande artilleriet skulle fordra, tro kommitterade att, vid arméens försättande på fältfot, våra mindre tillgångar icke böra användas att organisera åtminstone flera ridande batterier, än det till kavallerireserven hörande.
Alla de öfriga 18 skulle organiseras såsom åkande.
För en enklare öfversigt hafva dock alla 19 batterierna beräknats efter behofvet för 12-@":ge åkande.
Mobiliseringsförslaget (Bil.
A) med tillhörande bilagor är upprättadt efter här anförda grunder. 2.
Jemförelse emellan den nuvarande och den erforderliga styrkan af befäl och stamtrupp samt ersättande af de befintliga bristerna.
Antalet batterier och kanoner vid det svenska fältartilleriet (artilleriet på Gotland icke inberäknadt) utgör enligt nuvarande organisation: 4 batterier ridande artilleri, 32 kanoner, förlagda i Kristianstad; 12 åkande batterier, 96 kanoner, förlagda i Stockholm och Göteborg till lika antal å båda ställen; 2 batterier fotartilleri, 16 kanoner, förlagda i Landskrona; 151 1 batteri fotartilleri, 6 kanoner, förlagdt i Hernösand; Tillsammans 19 batterier med 150 kanoner.
Enligt kommitterades förslag skulle antalet kanoner blifva detsamma som nu, d. v. s. 150 kanoner, (utom 8 reserv-batterier) men genom batteriernes indelning på 6, i stället för den nuvarande på 8 kanoner, komme batteriernas antal att ökas till 25, hvilka åter fördelas i 19 åkande och 6 fotbatterier, hvilka, enligt i det föregående gjord beräkning, skulle erfordras för en fältarmé af 60,000 man.
Dessa föreslagna 25 batterier fältartilleri borde under fredstid förläggas som följer: i Stockholm: 8 åkande batterier, » Göteborg: 6 åkande batterier, » Kristianstad: 5 åkande batterier, på Carlsborg: 2 fotbatterier, i Landskrona: 2 fotbatterier, » Norrland: 2 fotbatterier.
Fästningsartilleriet har blifvit bestämdt till 4 kompanier.