Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ar Vem anwända til afbetalande af Rikets grufweliga stulder, samt Derigenom skynsammace Konorera ve rois förra och Venna Riksväg sä ymnigt.gifne 6arrrntier, och vymevelst göra Fordrings-Ägare rätt samt befrämja in- och utrikes LreUic, såsom ock för vet z:vje bjuda til at genom förstnämnde hushållning pä alt uptänkeligt wis söka lindra de skattskyldigas bördor wid Ve blifwande, nog synbart tryckande, vundwikelige pälagors utfordrande, hwilkas utgörande säkerligen kosta de flestes ftvett och tärar, ja kan hända mängen af den arbetande hopens lif, för at skrapa ihop ve äskade Summor!
Lätom ost, mine Herrar! i tid bade rättwisa och billiga flere rusendtals fattige skattdraganVes harm och mitznöjen wid jemnförelsen af wissas öfwerflöd emot deras torftighet, samt icke genom fortfarande as flerfaldiga mitzhushällningar uprifwa deras kanhända förut swigtande hopp och mov lil förtwiflan.
Jag fortfar derföre at ytterligare yrka, det åtminstone för en kommande Riksdag als jnga Tafflar mä pä Statens räkning fä existera.
Men om emot min och, jag wägar säga, Allmänhetens önskan Riksens Ständer icke skulle will* fara denna proposition, älerstär den enda för mig, at ödmjukeligen föreslä, det en enda Tassel mä bestämmas, lil hwilken dä, pa satt Utskottet proponera, en witz Summa mä anfläs, och z L 4 gänger i weckän Ledamöter af alla Gränden blifwa budne.
Sluteligen anhälles ödmjukeligen, häruppä fT Herr Grefwens och Landtmarffalkens proposition famt^ Sjett?
Bandet.
N;o 8-s. r266
Den 29 Mars. same at de öfrige Stånden meddelas detta mitt anförande.
Grefwe körner, A6olk 6öran.
Dä detta Herr l^oräensrolpes yttrande ej lärer kunna anses annorlunda an såsom en wid Utskottets Betänkande, hwilket nu första gängen är under öswerläggning, gjorde anmärkning, lärer ordningen fordra, ar om pa denna Anmärkning stall göras afseende, detta Betänkande åtföljt af denna Anmärkning bör ater-remitteras.
Herr Grefwe» och Landtmarskalken gjorde dera kroxosition, hwilken Bifölls.
Friherre bjerta, -^xel.
Sedan wi nu fatt höra, ar wara under denna Riksdag hallna hälsosamma rådplägningar, warit sa dyrbara, an, haller jag ar fa fästa Nidderstapets och Adelns upmarkfamher deruppå, ar wi i framtiden matte kunna fa lika mogna råd, som kosta mindre.
Herr ^oröenstolpe.- Somjagolyckligtwis finner, at Ridderstapet och Adeln icke behagar enhälligt bejaka min nyh gjorda hemställan, utan en wärd Ledamot, Grefwe blomér, anser den såsom en Anmärkning til Utstorrel böra aterwifas, hwilket wisserligen ar enligt med Författningarne; sa fär jag dock anhalla, ar Ridderstapet och Adeln tacktes wanligen anmoda Stats-Utskottets respEive Ledamöter, at ofördröjligen til flureligt afgörande företaga detta Ärende, och dermed til Slanden - Den 29 Mars.
1267 den styndefameligen inkomma; men om emot förmodan Riksdagen dessförinnan skulle na sitt flur, Ridverflapek och Adeln tacktes vwilkorligen beflura, at för en kommande Riksdaq alsinga ai-rgnZc-m^nter göres för 8eeieterare-Taffeln, samt at Standens t^anc llier förpligtas, at genast tvid nasta Riksdag framställa hwad de öfrige Tafflarne angar til Standens granskning och stecision. Jämwäl fär ag ödmjukeligen hemställa, om ej Borgare-Srändeks Taleman ma wälwilleligen erbjudas, at utbekomma Taffelpenningar för den tid han genereust afstatt ifrån någon betalning deraf.
Herr Grefwen och Landtmarskalken förklarade, at denna Anmärkning singe äfwen liemissen Åtfölja.
Föredrogs ä nyo Allmänna Besivärs- och 0ecovomire Utskottets den 24 Mars pa bordet lagda strotocolls-Utdrag af den IO i samma Manad, rörande sa wäl
Herr kiirenAisnats Förflag til inrättning af ett Åkerbruks-LolleZmm, som Herr lianne, stams. dels ar allmänna Oecenomiffa Författningar matte blifwa öfwersedde, dels at större och mindre Hushålls-Sällskap öfwer hela Riket mätte inrättas.
Föredrogs ä nyo Stats-Utskottets den 24 Mars pa bordet lagda bckemorial, innehållande UtH rr68 Dm 29 Mars.
Utffotttts utlätande öfwer en af Herr (Heson; L6var6z wiv deft Berättelse om Riksgälds-Lonloirels förwaltning gjord anmärkning.
Herr carleson, Uävsrö, hade ingifwit ett vismen, som uplästes, sä lydande:
Med förundran finner jag af Högloft.
StatsUtskottets Betänkande, ar de Ar 1805 samlade Herrar Revisorer känt Hemliga Utskottets Full» mägtige gifna förordnande, ar pä Riksgälds-Lontoirets Orclinaire Stal förflytta dä warande LontMlleuren ScbenberZ.
Huru kunde möjligen desse Herrar Revisorer dä förebrä Fullmägtige, at de med mitzhushallning för Merker antagit en främmande Person.
Jag hade önskat, ak Stats-Urfforter räckts bestämt yttra sig, om Fullmägtige eller Revisorer sig rätteligen förhållit
Uti detta märkwärdiga befordrings-mal.
Fragan tyckes wara, böra Kevisorer sä wäl som Fullmägtige ställa sig til efterrättelse de Föreskrifter dem lemnäs af Riksens Ständer eller det Utskott som utöfwar Riksens Ständers Magt.
Hade ater Fullmägtige kändt eller erindrat sig Hemliga Utskottets ifrägawarande Befallning, kan det icke undfalla Högloft.
Ridderskapet och Adeln, ar de, med utestutande af alla de goda stal de anfört, endast, dä denna fräga upstod, swarat, Hemliga Utskottet har sa befallt.
Uppäderomaf Herr Grefwen och Landtmarskalk en gjord ^ropo-ution, blrf Stats-Utskottets utlåtande, såsom egenteligen blott ar notjriam afgifwit, af Högloft. Ridderskap?! och Adeln gilladt.
Herr Den 29 Mars.' *269 Herr Grefwen och Landtmarssalken tilkannazaf ar den riis i dag ursarre sammankomst af LIeÄorerne lil wäljande af Ledamöter, i Tryckfrihets-LomimttLn för mellankommande hinder blifwit upstuten riis i morgon Fredags eftermiddag.
Ridderstapet och Adeln ätffiljdes klockan 2.
' V In liäem protocolli 6.
Lhorsdagen
Len 29 Mars. plenum klockan 5 eftermiddagen.
Uplästes eu ifrän Stats-Utskottet ingifwit sa lydande: Wördsamt ^lemoriäl.
Sevan Slars-Utskottet uti Wördsamt ^kemoriLl af den z:dje siftledne Februarii afgifwit dest utlåtande, angående Wadstena Krigsmanshus-Lss828 Inkomster och Utgifter, jemte Förslag til nödig förbättring och tilökning i dest inkomster, för at i möjligaste matto kunna upfylla andamälet af dest första inrättning; sa har detta Betänkande ifrån Wallofl.
Borgare-Stander blifwit aterförwist pä
Den grund, ar deruti stall saknats fullständiga uplysningar om sa wal beskaffenheten och beloppet af Lisans Inkomster och Utgifter, som om pensionäirtzMsss och de.ras antal som til pension blifwit anmälte, tyen.i brist af rilgang dermed ännu icke kunna huglias', med flere derrvid gjorde anmärkningar. ^ 3 1270 Den 29 Mars. e. m.'
I anledning häraf får Stats-Utffottet nu aflemna följande uplysningar:
Första grunden til Inrättningen af Krigsmanshus-^r>58:tn lades af Högstsalig
Konung 608^/rb , som dä dest ömhet och omwardnad för de tappre Krigsman, hwilka i krigets faror wagat lif och blod, och derunder blifwit särade, förlamade eller vfardige, eller eljest länge och troget tjent Fäderneslandet, ej kunde fördraga ar de pä älderdomen ffulle sakna understöd, under den zo Augusti 1622 ffankte til ett sa wigtigt ändamål 2002 Dal.
Sunt i Hemmans-Räntor; hwarjemte flere af Kongl.
Huset, jemte någre Herrar Riksens Näd och höga Embetsman afwen gäfwo arffillige 8ummo,- til detta behof.
Uti Drottning rid stadgades annu ytterligare hwad uti denna walgörande afsigt förut warit grundlagt; och uti Gäfwo-Brefvet afven 22 November 1646, icke allenast conj'l> ineracle Högstsalig
Konung ^OOl.k«8 förordnande, medelst utstakande af de Hemman och Lagenheter, hwaraf de ffänkre 2022 Dal.
»L>:mt i Räntor ffulle utgöras, utan anflogos afwen de uti Wadstena ledige Klosterhusen, ar apter-tn til Boning för de Krigsmän, som blifwit mäst ffadade.
Högstsalig Konung xite ädagalade en synnerlig
Nädig omtanka för denna Inrättnings bestånd och utwidgande dä ej allenast
Ar i68z stadfästades förra Konungars och Negenters Gäfwor, uran äfwen anstogs Krigsmanshuset det g:dje Godset i Elfsborgs och Skaraborgs Laner, 77L Mantal, med nrrryckeligaste förbud för sig och efterkommande Regenrsr, ar något af dessa Gods och deras Räntor, under hwad förewanvning det wara matte, ifrån Krigsmanshuset ffilja.
Genom 1684 Den 29 Mars. e. m. 1271 1684 Ärs klements blef Krigsmanshuset tilflagne Lenineie-Hemman wid atffiliige indelte Regementer til afssedade och wälförtjente OKcerg^ understöd, som icke kunde mi Krigsmanshuset intagas, samr efter Kongl. Brefwet den 2l Augusti 167;, Landtgillet af 18 Tunneland Stadsjord wid Linköpings Stad.
Förordningarne af den ZQ Martil 167;, iz
December 1677 och zr December 1639 tillädes Krigsmanshuset än widare följande inkomster, nemligen:
Lentonalen eller en xroLsnt af alla Löner. ^V3»cement8.
Penningar eller 2 procent j be» fordrings-afgift wid tiltradet af Rikets sä högre som lägre Embeten och Tienster, äfwensom för caraÄcrer eller Fullmagler Utom Lön.
Afgift a 5 procent wid erhållande af Gafwor och kensioner eller förmanlige l^e8olutioner.
Afgift för Grefwe-wärdighet, 50 R:d.
Friherre dito 25 R:d , och för Adeligt Diploms eller Sköldebref af 6; R:d.
Rusthälls-Afgifter, 1 procent af Förfäljnings8UMM3N, /amt I R:d. tilträdes-afgift för Köparen eller nya Agaren.
Antagnings- och Afffeds-Penningar för Ryttare, Dragoner och Soldater.
En del af Böter och Saköre».
Armbösse - Medel wid Landt - Tullarne.
!272 Den L9 Mars. e. m. Lene6cie-Räntor af Krigsmanshnsen och 60- nersäe Hemman samt 4v:de-delen af Krono» Tionde Spannemälen uti wissa Län.
Hwartil widare komma följande:
Skatteköpsmedel för Krigsmanshus Hemman, som til Skatte försaljas. vl)8ervLtions -Medel, samt Intersssen a Utlänte Laxitsler.
Under alla ofwanupräknade Titlar inflyta Krigsmanshusels samtelige Inkomster; och får StatsUtssortet lii ert närmare utredande af desse inkomsters belopp samt de utgifter som åligga Låssan at bestrida, harhos bifogg en Afstrifr af den 8umEnssa Räkning för Ar 1807, som ifrän Kongl.
Krigs-kollegium blifwit Stats-Utssottet meddelt.
U>af Krigsmanshus-Lassans inkomster njuter Armeens pensions-Larsa 2:drMr.
Detta grundar sig pä 8 § i Kongl.
Förordningen af den Januarii l?57, angäende sistnämnde Lassas inrättning!, der det heter, at som Ottlcerare, Under-Oklicsrars och de i ! §. af samma Förordning nämnde Kliiitrire-Betjente nu mera icke komma at åtnjuta underhall af Rrigsmanshuset, utan af denna Lassa, sä böra Adelar af Rrigsmanshusets Inkomster ärligen til denna Lassa igenom Longl.
Rrigs-Lollezii försorg aflemnas och de Adelar som öswerblifwa afRrigsmanshnsets ärliga inkomst, sedan Armeens pensionsLas-a sätt sitpandel, anwändas til Corpora lers - Den 29 Mars. e. m. 127; lers och Soldaters med deras wederlikars underhäll, pä sätt som Long!.
Maji.t framdeles wille i tjäder förordna.
Sedan Stats-Utskottet salunda upgifwit förhållandet med Krigsmanshus-Lassans inrättning och dest inkomster; sa får Utskottet beswaradeAnmärkningar som i öfrigt blifwit gjorde tvid Utskottets förra Betänkande i detta ämne.
Högwördige Präste-Standet har förklarat sig icke kunna antaga Stats-Utskotcets Betänkande, utan i det stallet föreslagit, det mä hwarje Swensk Man ärligen, imil nästa Riksdag, til Wadstena Krigsrnanshus-Lassa erlägga 2 proOnt af den 8umma, som, enligt den blifwande Bewillnings-Förordningen, i Bewillning pa honom belöper, de likwäl härifrån undamagne, hwilka förut aro förbundne, at til Amiralitets-Krigsmans-Låssan contribuera, anseendes Högwördige Stander detta wara med billighet och räktwisa enligast, da derigenom hwar och en i man af dest förmäga eller de förmäner och det beskydd han inom Staten begagnar, kommer at bidraga til underhållet för Rikets förswarare, när de igenom deras tjenstgöring blifwit salle utur stand, ar widare sig sjelfwe försörja.
Stats-Utskottet kan för dest del icke med Högwördige Präste-Ständet härutinnan instämma, dä detta skulle föranleda lil ökande af den för den mindre förmögne delen af Nationen ända nog dryga och tryckande Bewillningen, samt en sadan ukwäg destutom snarare skuN leda til minskning än tilökning i Krigsmanshusets inkomster, om den i stället - 1274 Den 29 Mars. e. m.' let för Ontonaleng erläggande ffulle widtagas.
At (^entonalen erlägges och beräknas för hwad hwar och en werkeligen njuter i Lön, synes wara billigt sa för den ena som andra Löntagaren; och da Kongl.
Förordningen af den zi December 1689 innehäller, ar denna afgift jemwäl ffulle sträcka sig til Kongl. Maj:tö trogne undersåtare af Prästerssapec, samt da Högwördige Präste-Stander under detta Riks-Möre wid mera an er rilfälle ädagalagt dest warma nit och Fosterlands-känffa; sa-har Stats» Utfforret icke eller nu fattat det Högwördige Prä» ste-Sranders mening wara, ar pä något sätt wil» ja undandraga sig en sa ringa och obetydlig afgift, som den Stats-Utffoltet föreflagit, da den äsyflar et sa ädelt och walgörande ändamål.
At Armeens I'en8ion8-0-l88L, pä sätt en ward Ledamot af Hög» wördige Praste-Ständet yttrat, ffulle kunna afstä den del af Krigsmanshus-La-^ns inkomster, som hittills dit ingält, tror Stars-Utffottet icke kunna förenas med denna La33g.8 bestånd, helst den ocksä detzutom genom Finlands förlust sätt widkännas en betydelig minffning i sina inkomster.
Grunden hwarföre Armeens ?en8ion8-cs88s njuter denna andel as Krigsmanshus-Lassans inkomster har StarsUcffotret här ofwan upgifwit.
Uti Wällofl. Borgare-Srändet har en Leda» mot anmärkt, det han funnit motsägande,ali början af Mjkottets klemori-rl Krigsmanshuö-La^sns inkomster förklaras vtilräckelige, och derföre nya afgifter förefläs, men at wid flutet anmärkes, at inkomsten mera anwändes til en komk samlande, än til sitt rätta ändamäl, utdelning.
De» 29 Mars- e. m. 1275 Stats-Utskottet får harwid uplysa, det Utstottets Betänkande tydeligen innehåller, at det är uti Herr Krigs-Räder och Riddaren L.oiic!,8 klemo, Ml, som orilräckeligheten af (Usans inkomster blifwir upgifwcn; men sedan Utskottet nu haft tilfälle, ae ännu närmare granska de upgifrer, som rörande denna Lassas inkomster och utgifter erhållits, kan Utskottet icke annat än instämma mi Herr Krigs-Radets yttrande, såsom pä werkeiiga förhållandet grundadt.
Utskottet har i deh Betänkande icke sagt, at inkomsterne stola anwändas ril samlande af en konst, utan twartom at, i stallet för at samla en k^onst, de matte anwändas lil sit rätta ändamål, utdelning.
Utskottet kan säledeS för deh del icke finna hivaruri motsägelsen ligger; i alla fal! star det fast, at Lassans närwarande inkomster, oaktadt den samlade jonston, äro otilrackelige, at kunna pensionera det stora antal sökande, som sig redan anmält, och ännu efter sista olyckeliga krig widare är at sörwänta.
Utskottet tror icke at meningen kan wara, det Ronsten hör nu tilgripas och för framtida behof förskingras, pä der en obetydelig afgift til denna ^välgörande Stiftelse af dem, som bertil lstttils föga eller aldeles intet bidragit, för närwarande skulle kunna undwikas.
Det är laugt ifrän ak Utskottet med sitt Förslag, såsom en annan wärd Ledamot af Wallof! Borgare-Ständer yttrat, egenteligen haft til syftemål at samla en omäktelig stor Lassa; och icke elier företer sig någon anledning, ar denna Lassa stall genom de pioMerasto afgrfter innan kort tjugudubblas eller ac Ronsten genom en enda afgift snart skulle waxa aldeles 0- rim - L-m 29 Mars. e. m. rimligt och längt utöfwer det werkeliga behofwet.
Men äfwrn om en större konä ssulle kunna samlas, an som för närwarande behofwet erfordras; sa inser Stats-Urssottet icke nägon wädelig följd deraf; twärrom ssulle för kommande
Ständer derigenom öpnas en utwäg, at kunna ätminstone grundlägga inrättningen af et invgliclshus, i likhet med hwad som redan ssett i flere utländske Stater.
Utssottet har likwäl uti detz förra Betänkande bestämt upgifwit afsigren med desi Förflag wara, icke ak famla någon öfwerfiödig koncl, uran ac medel härigenom ssulle kunna erhällas, icke allenast 6t betydeligen öka de mäst behöfwandes underhäll, och ar genast til ?en;ion intaga den mängd sökande, som finnas Venst berättigade, utan ock genom andra utwägar än som hittils, da kcnsionAirerne rndaft sätt älnjuta et oberydeligt penninge-understöd, sädane anstalter mätte kunna widtagas, som närmare upfylla det med en dylik inrättning asyftade ändamäl: at de, som L krigstjensten blifwitoförmögne at sig stelfwe försörja, borde deraf bekymmerslöst hafwa fin bergning.
Utssottet trodde likwäl, at någre vwilkorlige föreskrifter nu icke wore lämpelige, utan förmodade, at en nitisk och klok Styrelse, ställd under Longi.
Maj:ts Eget kladjga wälbehag, ssulle närmast blifwa i tilfälle, at, til winnande af denna wälgörande Inrättnings bestämmelse, lemna den åtgärd hwartil förändrade omständigheter kunna föranleda.
Och xä det alla utwägar mätte widtagas til förekommande deraf, at ändamalet icke mätte förfelas, föreslog Stats-Utssottet at förwaltningen af Krigsma!ishus-La5L»u hyrde gf Riksens Högloft.
Ständers - Den 29 Mars. e« r,u »277 deks Revisorer öfwersss, hwilka til Kongl. Majit böra anmäla, hwad de kunna finna felaktigt, och förestå sädane förändringar som de anse nyttige.
I afseende pä den begärdte upgift a ej mindre efter hwilka grunder Underhälls-mdelningen sker, än antalet af nu warande pensionairer och beloppet af kensions. utdelningen, får Stats-Utskottet bifoga et Exemplar af sä wäl Kongl. Maj:ts Nådiga Förordning af den io Martil 1785, som af Kongl. Krigs-LolleZH Kungörelse af den 7 Junii förlidet är, angäende den för samma är ffedde underhälls-utdelning, hwilken innehaller, at
QiÄtmli-ternes antal stiger til 6,Z98 personer af Öfwer-och Under-Olkicerare, samt Ryttare, Dragoner och Soldater, och at ärliga underhalls-summ-m bestiger sig til 25,686 R.d. 46 st. 4 rest.
Efter erhällen upgift frän Kongl. Krigskollegium, stall antalet pä de inkomne Afstedspatz med anmälan ril underhäll stiga redan til 1732; men ännu saknas sadane ifrän Swea och Götha ^rljtlerie-Regementen, samt Calmar och Westerbottens Regementen, a swenson! fran alla Laisdtwärns och.
Wargerings-kLtmlloner, hwilka sistnämnde äro lika berättigade til underhall, i stöd af derom redan gifwer förordnande, som de öfrige.
Mönstringarne, hwarwid de oduglige karlarne afstedas, stola detzutom nu immerfort werkställas, och antalet af sökande kan säledes nu omöjligen bestämmas, men efter alla anledningar blir det betydligt.
Och enär härtil kommer, at de, som nu efter kriget afstedas, arv berättigade til högre underhäll, än om de afgält i fredlig tid, samt den betydliga minskning Låssan genom
Finlands förlust i sina inkomster fär r278 Den 29 Mars. e. m. widkännas, och hwaröfwer härhos bifogas et sammandrag til närmare nplysning; sa synes af alt detta, ak om Krigsmanshus-L^gn stall upfylla sir ändamäl, hwartil desi närwarande inkomster och tilgängar aro aldeles otilrackelige, mäste nödwändigt nagra utwägar patänkas och widtagas, at förstaft fa henne någon tilökning i desi inkomster.
At den af Skats-Ucstottet föresiagne afgift wid egendvms-köp af en per mille af köpestillingen matte såsom nog högt tiltagen, nedsattas til ^ per mille, har af en Ledamot i Walloch Borgare-Stäm det blifwit yrkadt.
Stats-Ukstottet har wäl icke föreställt sig, at denna afgift skulle blifwa något tryckande, da den af Stats-Utstottet blifwic til et sa obetydligt belopp föreslagen; och dä Utskottet äfwen hemställt, at den mätte utgöras til hälften af köpare och säljare.
Och har Utskottet förestaait sä wäl denne som flere andre afgifcer til förökande af Lassans inkomster, pä det en någorlunda billig jemnkning emellan alla Ll388er Medborgare mätte kunna winnås, och således tyngden likasom hittils icke ensam falla pä löntagarne.
Hos det Hederwarda Bonde-Ständet har blifwit yrcrat, at Krigsmanshus-LL883N3 ponä stall wara aldeles rilrackelig, om den riktigt förwattas.
At sä icke förhäller sig, har Utskottet här ofwan haft tilfälle at wisa; och hwad förwaltningen angär, har Utskottet derom i desi förra Betänkande sig omstandeligen uklätir.
At Den 29 Mars. c. m. 1279 Ak Batsman icke njuta underhåll af Krigsmanshus-ar enligt med Författningarne; också contribuera icke eller Båtsmans-Rorarne pä något satt til denna , och hafwa äfwen i Utskottets förra Betänkande blifwit uttryckeligcn undantagne.
Batsman äro berättigade til underhall af Amiralitets Krigsmans-c»^rrn och njuta äfwen understöd derifrån.
Om Båtsmän skulle gifwas, som af ett sadant understöd icke blifwir delagtige, lärer fädan! härröra deraf, at de dertil efter Förfatmingarns icke funnits berättigade; och denna c-E lank icke mer än andre sadane Inrättningar wara tillåtit, ar utsträcka sin åtgärd utöfwer de föreskrifter, som för dest förwalkning blifwit i UeAlemc-nten och Författningar bestämde.
Utskottet bör dock harwid tillägga, det Utskottet för sin del anser, at den afgift af En per mille wid egendoms köp, som blifwit föreslagen at til Wadstena Krigsmanshuserläggas, bör til Amiralitets Krigsmansinga för alla sadane Hemman, som halla Båtsmän til Orloqs-Flottan, men at til Kongl. Maj:t för öfrigt borde i underdånighet öfwerlemnas, at i Räder bestämma, hwilka Hemman desturom i de Orter, der Båtsmans-häll är, samt hwilka af Släderne böra til Wadstena Krigsmanshus-Las^n eller Amiralitets Krigsmans-Oansan denna afgift erlägga, och torde derjemte hos Kongl. Maj:t böra i underdånighet anhällas, at denna 6L88L mätte lika med hwad om Wadstena Krigsmanshus - OassLn blifwit hemstäldt, afRikfens Sränders Uevisorer fä öfwerses och granffas.
Hwad en Ledamot i det Hederwärda BondeStänder yttrat, ar en Soldat som will i tjenstgör - 1280 Den 29 Mars. e. m. göring fortfara, och som Roten will behålla, stall ofta icke fa fortfara dermed endast af den anledning, at han derigenom framdeles stulle kunna blifIva til pension berättigad, Utan nödgas derföre ar taga afsted, wägar Utstotter för sin del tro wara, om icke mindre grundad!, åtminstone högst sällsynt; och om nägon sadan händelse stulle inträffa, lärer den icke undgå det aral och laga beifrande den förtjenar, enär ^vederbörlig anmälan derom göres.
At göra nägon stillnad eller fördelning af Lasssn »mellan (^vallerie och Infanterie anser Utstottet mindre lämpligt, och kan hända i werkställigheten icke eller fullkomligen möjeligt, oberäknad! at en sadan stillnad stulle kunna föranleda til den obilliga följd, at da den ena LassZn ha^ öfwerstott, kunde den andra sakna nödig konä, at lemna underhäll at förtjente och behöfwande Krigsmän, hwilka alla böra äga lika ratt lil understöd af Staten, sä långt desi kilgängar medgifwa.
Den föreflagne afgiften wid skatteköp har Utstottet ansett blifwa sä obetydlig för den statte-köpande, at den icke synes förtjena synnerlig anmärkning, dä den äsystar et sä ^välgörande ändamäl.
At underhällen, sädane de nu utgä, äro efter närwarande tiders dyrhet högst obetydelige och tarfwa nägon lämpelig tilökning och förbättring, har Utstotter nogsamt funnit; och detta har warit et ibland hufwud-stalen til UtstottecS förflag om förökning i ciassLns inkomster.
Den 29 Mars. e. m. I28L
De ömma och talande stal för denna Inrättning, som Urffottet i deH förra Betänkande anförr, får Utstottet sig nu äfwen åberopa, och hemställer i öfrigt detta alr til Riksens Högloft.
Ständers egel ompröfwande.
Stockholm den 25 Marti! 1810.
Ridderstapets Pä Högwördige Pra» och Adelns Ledamöters ste-Ständets Ledamö - wägnar Llaes kleming.
Pä Wällofi.
BorgareStåndets Ledamöters wägnar Larl. kr. k.anäberg - rers magnar "kli. VVeiclmLN.
Pä Hederwarda Bons de-Ståndets Ledamöters wägnar Hnäers dlilsron. kröäelius - Larn - Sjette Bandet» r2Z2 Den 29 Mars. e. m. Summarisk Räkning för Wadstena KrigsmanshusRakenffaperne - Debet.
Lalancs efter 1806
Ärs 8umimrriffe Rakning, af Krigsmanshusets Fordringar Inko m s t e n. (lentonslen af alla Löningar (utom Presterstapets) har detta Är utgjort - - Avancements-Penningar afEIvile- och Milltaire Staterne, Prästerffapet och ^callemisStaterne - - - Inskrifning^- och Affleds-Penningar för Ryttare, Dragoner och Soldater , Afgift för erhällne Gafwor och pensioner s - - Rusthalls-Afgifter, erlagde wid sadane Egendomars försäljning och biträde - - Bötesmedel för wanskötte
Rustningshästar och wid flere andre tilfällen - - - - LeneflLis-RäntorafKrigsmanshus-Godfen och llorieralle
Döfnmansamt^oidelsSpanmalen jemte winsten derä, utom i Finland - - « - Lxtra Upbörd afArmäens
Flottas prismedel under förra ^ Kriget mot Ryssland - 5082:45: z Hyror och diverse Lxtra Inkomster , s - 7?:z8:n, s Banco. 474,026 8 — ro,6iz 42 Z 2,528 4 8 668 12 86 Z2 7,555 4Z 7 628 8 10 i8,6z8 Z 5 » 5,k54 I - E, Z6, 2 !5l9,879- 461 H Den 29 Mars. e. lassas Inkomster och Utgifter, för 1807.
M. -28Z enligt Utdrag af Kalsnee, efter 1806 Ärs8ummariste Rakning, af Krigsmanshusets fliildcr - - Afkortningen.