Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Grefve von Rosen anmälte till Protocol - Den 20 Auguiti /, m, 843 let sin reservation emot Ridderskapets och Adelns beslut.
Herr Grefven och Landt Mar »hålken föreslog vidare, att Inkommande Tullen å Toppsocker målte till 50 procent förhöjas, Bifölls. ”Såg-Blad, till finbladige Sågqvarnar, samt ”Kran och Stocksågar ; Inkommande Tullpro”cent 3o. Utgående Tullprocent 1.” Friherre
I afseende på fin bladiga sågblad, skulle jag tro, att 30 procent är för högt, dä de ej tillverkas i Riket.
Det är skäl, att intill dess de här tillverkas, de ej må vara för dyra.
Grefve Frölich :
Jag är i tillfälle upplya sa, att vid finbladiga sågverk kunna alltför väl nyttjas sådane blad, som innom landet tillverkas.
Herr Grefven och Landt-Mar»kolken gjorde proposition till bifall af den å Sågblad föreslagne Inkommande Tullprocent, Bifölls. ”Säckar, som inkomma med Spannemål ’’och andre vahror; Inkommande Tuliprocent ”50,; Utgående Tullprocent 1.” Herr Hjetta: 50 procents tull på säckar S 44 Dtn 20 Augusti J, m. med saker uti, år för mycket; det försvårar införseln af många varor.
Uti den gamla taxan stå säckar, sora inkomma med saker uti, till 12 och en half procent eller 2 sk. af 16 sk
Derföre hemställer jag, om icke tullen här är för hög, och om ej kanhända io eller 15 procent vore tillräckligt.
Herr Hierta: 15 procent tror jag är för litet; jag föreslår 35 procent.
Herr Grefven och Landt Mar [hålken hemställde, om Ridderskapet och Adeln önskade att inkommande Tullen å Säckar, sorn innesluta Spannemål och andre varor, borde till 15 procent nedsättas.
Hvarefter Herr Grejven och LandtMarskalken föreslog, att berörde Tull kunde till 35 procent fastställas.
Herr Grefven och Landt Marskalken hemställde, att pröfningen al den återstående delen af TullTariffen måtte till eftermiddagens plenum uppskjutas. Bifölls.
Ben 20 Augustt f. m. g4y Öppnades Herrar Electorers lista till val af Ledamöter i nedannämnde Utskott, och befu n nos dertill hafva blifvit utsedde i Bevillnings Utskottet: Efter Herr Påhlman; Fullmäktige Herr Rothlieb, Axel, och Herr Nordenankar, Gustaf. N:o 1983.
Herr Loostjerna; Fullmäktig Herr von Wahrendorff, Martin; och N 0 2254, Herr af Malmborg, Abraham.
Lag-Utskottet: Efter Herr Cederstam; Fullmäktig Herr Silfverstråle, Gustaf. N o 78* Grefve Hård, Carl Gustaf.
Allmänna Befvätrs- och OeconomieUtJhottet l Efter Herr Ackrell, Carl Fredric, N:o 1969, Herr Gyllensvahn, Hendric Adolf. HSgloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan ett qvart till 3 eftermiddagen.
In fidem Protocolli, O. J. Lagerheim. 46
Den 20 Augusti e. m.
Onsdagen den 20 Augusti, Plenum klockan half till 6 eftermiddagen.
Föredrogs å nyo Bevillningsutskottets den 31 sistledne Julii under N:o 29 afgifne, samt den 5 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 3 sistledne Junii under N:0 12 meddeldte Betänkande, rörande de genom Stora SjöTullen inflytande Bevillningsmedel; och fortsattes nu pröfningen af den utaf Bevillningsutskottet uppgjorde, och vid sistnämnde Betänkande bilagde, Tariff till TullBevillningens utgörande ä de i samma Tariff upptagne varor.
”Tackjern; Inkommande Tullprocent joo; ”Utgående Tullprocent 30.” Herr Cederschjöld., Pehr Gustaf:
Tackjern lära vi redan under rubriken Jern hafva bestämdt till 10 procent inkommande tull.
Det torde således böra bestämmas till detsamma här.
Det måtte pi förra stället stå som gjutsgods, annars tror jag att det å båda ställen 1 Tariffen står till 30 procent.
Den 2o Augusti e. m 847 Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde, att inkommande Tullen å Tackjern måtte, i likhet med hvad Ridderskapet och Adeln redan förut vid pröfning af Artikeln Jern stadgat, till 10 procent nedsättas.
Bifölls. ”Tandpetare, alla slag, med och utan fo”der; Inkommande Tullprocent 255 Utgående Tullprocent 1.” Herr Cederschjöld:
Jag har visserligen funnit uti denna Taxa många nya artiklar såsom tallflrunt m. m. men tandpetare tycker iag är något för smått; då borde man äfven hafva pipränsare, o. d. Herr af Wingård:
Jag får upplysa »tt det kommer deraf, att denna artikel stått i tull— specialerne, äfvensom en mängd andre, hvilka skulle hafva gjort Ridderskapet och Adeln mera nöje än någon af de föregående.
Likväl finner jag ganska väl, att artikeln tandpetare kan utgå.
Grefve von Rosen., Axel:
Då Herr Cederschjöld nämnt tallstrunt, önskar jag att det måtte bibehållas, emedan deraf till Götheborg blifvit införde flere hundrade barkar, hvaraf ganska många äro lurendräjade.
Mar [kalk en hemställde, att Artikeln Tandpetare, alla slag, med S48 Den 20 Augusti e. m, och utan foder, måtte utur TullTariffen utgå; hvilket bifölls ”Tjära; Inkommande Tullprocent 25; Utgående Tullprocent 4.” ”Tjär Bärma , eller VrakTjära; Utgående ”Tullprocent 20.” Herr Cederschjöld :
Jsg är osäker om det kan vara nyttigt, att lägga en så hög tull på inkommande Tjära, då den till beck förädlas innom Landet; men om så bör vara, synes åtminstone ej exporttullen böra blifva 4 procent, utan 1.
Herr af Wingård :
Tjära är en betydlig artikel.
Deraf hafva utgått 28,000 tunnor.
Om tullen nu förminskas från 4 till 1 procent, så gör det stor skilnad.
Då vi komma rättnu till trädvaror, och där 5 procent bestämmas af varuvärdet, så borde det vara conSeqvent, att på tjära såsom trädproduct lägga samma tull.
Redan i för ra plenum har jag anmärkt, att bland tjära är vraktjäran den, som blifvit belagd med högsta tullen, och som Utskottet således ansett bäst att behålla.
Den är nemligen satt tiil 20 ptocents utförsel-tull, då deremot den andra Deri 20 Augusti e, rri. är blott satt till 4 procent.
För min del vill jag ej bestrida den sednare tullen , men vraktjäran tror jag bör få utföras emot 1 procent, och deremot beläggas med hög införsel-tull.
Wraktjära har förut varit förbuden till utförsel, på det vår tjära fej skulle skämmas uti utlänningens opinion.
]Det har varit för att vara cönseqvent i detta afseende, sorn man satt den högre tullen.
Herr Hjerta, Jöhan Gustafi jag tror det vara en allmän satts , att söka gifva credit åt sina varor, och det sker lämpeligen genom påläggande af högre tull ä sådane vrakproducter.
Så sker det i Norrige, hvad trädlaster angår* Friherre af Hördin , Carl johan :
Jag an håller att någon af Utskottets Ledamöter måtte upplysa, hvad utgående tullen hittills varit.
Dot är angeläget , att den ej förhöjes , utan blifver densamma som hitintills, emedan en stor del af den tjära som exporteras, kommer ifrån Finland, och försvåras exporten deraf, blifver Sverige förlustig denna transito-handel, den enda hufvtrdslkliga vi hafva qvar.
Jag skulle visserli gen instämma med Herr af Wingård Och Herr Hjerta , att det vöre nyttigt för crediten , stt fcj vraktjära utfördes, i händelse den utförde* Ridd. 0. Ad.
Prat. VII, Band.
53 85° T)en 20 Augusd e. m'. under rubrik af god (jära , men om detla varit Utskottets afsigt , så är det besynnerligt, att Utskottet icke sökt bevara riket för införsel af en sådan dålig vara , då Utskottet derå ej laggt någon tull.
Utskottet hade bordt vira lika månt, att ej Sverige måtte belastas med en oduglig vara, som att ej utlänningen måtta få den.
Enär likväl i Skeppsdocumenterne sådan tjära måste vara upptagen sorn vraktjära, kan sådant ej skämma crediten.
Herr Léjren , Johan Pehr:
Jtg respectersc fullkomligt Herr af Wingårds satts, att Utskottet varit conseqvent.
Det har varit conseqvent äfven deruti, att då det befattat sig med andra oeconomiska ämnen, det äfven befattat sig med Vräknings-Författningarne.
De stadga att hvad Vräksren vräkt, fär ej utskeppas , och det derföre, att man ej velat tillåta vraktjära, vrakbräder eller vrakjern att utgå.
Jag tror ej, att det går an att befatta sig med att tillåta till export sådant som Författningarne ej tilläta gå i handel såsom förfalskad vara.
Så är det med Guld och Silfver.
Jag anser att hela artikeln bör utgå, såsom rörande en förfalskad vara.
Herr af Wingård-.
Det finnes flere artiklar, som äro tillåtne till utförsel, ehuru de hafva namn af Vrak.
Så få till exempel vrakbräder utföras till Juthland.
Så kunde det vara med den sämre tjäran, den kan nyttjas till sämre behof, och kunde vara tillåten till utskeppning på Juthska kusten, ehuru den \*
Den 20 Augusti e. m'.
85i ej får utskeppas till Brasilien.
Derföre har man trott, att den mot högre tull borde få utförås.
Den äger ej särdeles värde, man kan användas till många saker, ehuru ej till högre behof.
För öfrigt har jag ej något emot att att den förbjudes.
Jag instämmer ej tned Herr Lefrén, itt utförseln må förbjudas, men tillstyrker deremot att den belägges med 100 procents tull, ty om man börjar att föra ut vrakjern, vraktjära, m. m. så orsakas misscredit för våra producter, emedan sådana vrakbara varor då blandas med de goda, till stort mehn för våra handels-transactioner.
I öfrigt tror jag ej, stt vrakbräder hittills fått exporteras, utan blott att halfrena bräder, under vissa förbehåll, varit tillåtne till utförsel.
Herr Ceder rehfeld:
Jag kan ej dela deras mening, som anse vraktjära såsom en förfalskad vara.
Jag tror att det finnes t. ex goda vrakbräder, såsom vrakbräder betraktade, och så äfven med tjära.
En hel annan sak vore, om man genom förbättring på caractaren ville sälja dem såsom goda bräder eller god tjära, men då köpmannen vet', att det är vrakbräder eller vraktjära, så blifver han ej bedragen1 Jag föreställer mig , att det kan finnas mångfaldig» behof, hvartill man kan använda vraktjära, och det vore då hardt för utlänningen , att ej få köpa sådan derföre, att vi för Ambitions skull ej utskeppa dea.
Således 852 Den 20 Augusti c. m. tror jag ej, att tullprocenten för vraktjära bör bestämmas så hög.
Om jag ej bedrager mig, hafva motioner blifvit väckte och till OeconomieUtsko?tet remitterade om upphäfvande af de gamla vräkare-författningarne.
Om tjära varit nämnd deruti, vet jag ej, men jag tror det ej vara olämpligt, i fall vräkare-författningarne upphäfvas , att en artikel säger, huru med sådan tjära skall förhållas då den exporteras.
I öfrigt i afseende på bräder, får jag upplysa, att de enligt gamla Författningen varit indelte i 4 sorter , nemligen goda bräder , vrak, vrakvrak och slubbert, men att blott en sort af dessa fått exporteras.
Ett vidare yttrande härom skulle leda mig utöfver ämnet.
Den egenteliga inconsequencen hos Bevillningsutskottet ligger ej deruti, att det tillåtit utförseln af vraktjära emot 20 procents tull, utan deruti, att Utskottet ej laggt någon införsel-tull på denna artikel, hvarigenom det befordrat införseln af en oduglig vara, och hindrat dess utförsel.
Deruti ligger inconseqvencsn.
Att åter tjäran skulle anses som förfalskad, då den Utföres såsom vraktjära, kan jag ej finna, ty all vara som bär namnet af sin egenskap, och sorn deraf bär stämpeln, är ej förfalskad-
Så är det med metaller.
Jag sahåller derföre, att införsel-iu;len måtte bestämmas till 100, och utförsel-tullen till 20 procent.
Deri 20 Augusti e, ni.
Herr Lefrén.:
Hvar och en vet, att Sverige ej importerar tjära för sitt eget behof, utan att den utgör en transito-artikel, som Fin. narne föra hit, och vi föra ut.
Om vi nu förhöja inkommande tullen på denna vara, så försvåra vi denna transito-handel för Finnarne, och vänja dem från att föra hit sin tjära.
Detta hitförande af Finsk tjära sker ej till mehn för vår produetion, ty sä mycket vi kunna producera , kunna vi afsätta.
Jag anser med Friherre Cederström, att det är så mycket oriktigare, att ej lägga någon inkommande tull på vraktjära, sorn Finnarne då kunna föra på oss sådan , men vi ej kunna föra ut dep.
Jag föreslår således , att tullen på inkommande tjära måtte blifva högst låg , emedan införseln deraf ej motverkar vår produciion , då tjäran blott är en transito-vara.
Denna tull måste lämpas efter transito-förhållanden, och denna vara således betraktas under andra synpunkter, än andra varor.
Tullen å vraktjära bör derföre lämpas sä , att en vara ej påföres oss, som vi ej kunna afsätta.
Jag anser mig skyldig , att söka sätta mig emot ali nedsättning af tullen å inkommande tjära.
Jag kan ej dela den siste talarens mening.
Att handeln med tjära till en del kan vara transito handel , medgifver jag , men att vi för denna handels skull, sorn gifvet en ringa vinst , skulle uppoffra att för oss göra denna vara till en export-artikel, när vi veta att vi på vissa orter*; hafva ti 11- räekeliga skogar, och när de äro belägne på 854 Den 10 Augusti e. m. aflägse ställen från Stapelstäderna , där handel drifves , deruti kan jag ej instämma.
Jag frågar , om det icke är att frambringa handeln med den Finska tjäran , att på den sätta låg tull.
Jag tycker det är mera skäl att, da vi hvar dag se denna näring tilltaga och indu* strien stiga, vi uppmuntra våra egna näringsgrenar.
De böra skyddas, och den tull, som Utskottet föreslagit, är dertill tjenlig.
Hvad Friherre Cederström tillstyrkt, att sätta högre tull på införsel af vrektjära, än annan tjära , ir något ovanligt.
Jag har ej funnit, att någon nation satt olika ingående tull på varor af sämre och bättre beskaffenhet.
Man har väl hindrat, att de sämre utföra», men att de införas , kan ej förekommas genom någon tullstadga.
Jag kan deremot ej tänka mig ett förhållande, då en utländsk man kan påtruga oss en dålig vara.
Således tror jag ej, att man bör frångå den gamla sattsen , att exporten af vrakeffecter bör försvåras, och anser ej, att man nu bör antaga annan tull , än den Utskottet föreslagit.
Utskottet har före slagit 25 procent för införseln, och 4 procent för utförseln af Tjära.
Deremot har för vraktjära ingen införseltull blifvit bestämd , utan endast 20 procent för utförseln.
Huruvida detta förslag är nyttigt, lämnar jag åt en hvar att bedöma , mig synes som detta stadgande skulle bereda utväg , att undandraga sig tull lör god tjära, under uppgift »tt den vore vrak.
Hvad den goda tjäran ser-a Den 20 Augusti e. m. 8SS skildt angar, synes tullen på den särdeles högt upptagen, enär den tjära som införes till Sve* rige , egentligen utgör ett föremål för transitohandel.
Hvad angår att Nationer ej skola bruka förbjuda införsel af vrakefFecter, lemnarjagdet i sitt värde; ty det är en principo , som i intet afseende kan blifva nyttig; men lätteligen bereda underslef och oordningar: helst då fråga är om varor i tunna.
Det synes ej ofvan i dessa kärl, att varan är bra; sådant måste utrönas från botten , hvilket åter icke låter sig göra vid handel i bodar.
Det är genom jordblandning, som tjäran förvandlas till vrak; sällan eller aldrig angifves den för sådan.
Då sålunda köpare kunna blifva rent af bedragne , derigenom att bedrägligt gods får tilL 6alu hållas, så synes det ej förenligt med Sty« relsens omtanka, att tillåta införsel af dylika varor.
Så hög tull, som i allmänhet anses svara emot förbud, bör alltså i min tanka läggas på vraktjära.
Jag skulle underställa, huru det är möjligt att göra skillnad vid importen af tjära, om den är vrak eiler god tjära.
Skola våra vräkare deröfver vara domare, eller skola besökarne nu befatta sig med pröfningen af varans godhet?
Hittills har man alldrig gjort någon skillnad vid införandet, man har blott hållit sig vid rubriken.
Intet land låter vräka varor på fartyget.
Man måste då göra helt nya Författningar.
Man yttrar ej detta för an - %S 9i Den 20 Augusti e. m. nät äo för att söka fel, och när tjära står iil\ 25 procents införsel tull, och vraktjära lill 20, procents utförseltull, så tror jag det vara så lämpeligt att det bör bifallas, Herr Lefrén:
Föremålet för denna discussion lär vara, att få den lämpeligast» tull på tjära.
Hvad nu beträffar de dubbla rubrikerne på tjära, så hemställer jag, om ejdet är ett medel att göra tullförsnillning mycket lätt.
Man uppgifver vid införseln tjära , sorn vraktjära, och sedan vid utförseln upptager man dep på förteckningen, som god tjära.
Herr Grefven och Landt-Marskalken hem-* Ställd», att på sätt Utskottet föreslagit.
Inkommande Tullen å god Tjära måtte till 25 prct? cent fastställas.
Ropades Ja och Mej> Friherre aj Nordin:
Priset på tjära är circa 8 R:dr, om man nu iägger 25 procents tull derå, kommer den att kosta ro, R;dr, Det är detsamma som att hindra ali transitohandel tned denna vara från Finland.
Jag tror såle-i des, att tullen bör nedsättas.
Sorn det är aldeles särskildt ptstakadt, burit bör förhållas, när något är på nederlag så finnér jag, att tullen ej bör rubbas.
När något upplägges på nederlag, betalas blott en obetydlig afgift, och jag tror att när man ser att ijärutränningen allt mer utbreder Tig», Den 20 Augusti c, rn, 357 qch pos8essionater anlägga tjärugnar i stort, så bör man skydda denna tillverkning genom en fådan tull, som Utskottet föreslagit.
Friherre af Nordin; Något nederlag för tjär» har ej hittills funnits i Sverige, och för Upplag deraf har ej funnits mera deraf än ett ställe i Stockholm, nemligen Tjärhofvet.
I öfrigt har ej Sverige så stqr tjärutillverkning, att den förslår till de reqvisitioner som af utlänningen göras
Denna vara utgör en öfverlast till våra tunga metallaster, då de skol» exporteras, och det är af väsenteligt inflytande på vår inhemska industrie, att tillgången på öfverlaster icke minskas , emedan följden annars kan blifva att vi komma att sakna afsättning, i brist på möjelighet att r|tt sortera fasterne.
Till hvad Friherre af Nordin rätteligen anfört, anhåller jag få tillägga, att då tjära ej till mehn för vår tjäru. production kan oss påföras, emedan den ej kan säljas till bättre pris tf utlänningen än af Svenska producenter, så är det ej farligt att bestämma en lägre tullj hvarföre jag hemställer, om icke io procents införseltull vöre tillräckligt.
Den sednast föreslagne procenten är visserligen för liten.
Vi skydda fabrikerne med 5o procent, men den, som fabricerar tjära är en arm bonde; han bör väl äfven skyddas.
858 Den 20 Augusti e, m.
I händelse någon af Bevillningsutskottets närvarande ledamöter skutle minnas, hvad hittills tullen varit för inkommande tjära, så anhåller jag få veta det, emedan jag ej finner det upptagit uti den hittills gällande Författningen.
Det nämndes nyss att ett betydligt qvantum inkommit; förmodeligen har det blifvit förtulladt; om man således kändt efter hvad grund det skett, så hade man någon ledning att följa, Herr Hjerta:
Ehuru jag nyss upplyst , att mycket tjära utgått, visa dock ej specialer^ ne, att någon enda tunna inkommit.
Friherre nj Nordin•.
Efter den upplysning den liste talaren lemnat, bör man förmoda, att ingen tull existerat å tjära, och dock har ej tjära här funoits tillräckligt.
Skulle man nu deri lägga 35 procents tull, kunde ingen tjära vidare inkomma, och vi blefvo exponerade att ofta sakna öfverlast på vårt Jern , vår koppar m. m. d- som icke hafva ett sådant pris, att de kunna bära en dryg fräckt.
Jag tycker mig hafva hort sägas, att inkommande tjära hittills varit tullfri.
Då är det högst obilligt, att på den nu lagga hög tull, hvarigenom! vi beröfvas denna transito handel.
Herr Giejvcn och Landt Marskalken föreslog, Den 20 Augusti e, m. 859 att inkommande Tullen å god Tjära måtte till 10 procent fastställas.
Hvarefter Hery Grefven och Landt-Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade gilla den af Bevillningsutskottet & god Tjära föreslagne utgående Tull. Ropades Ja.
Herr Grefven och LandtMarJkalkcn tillkännagaf, att någon inkommande Tull å Vraktjära icke blifvit uti Tulltariffen utförd , samt frågade om Ridderskapet och Adeln önskade, att någon så beskaffad Tull skulle ä Vraktjära äga rum.
Vraktjära kan ej skiljas id från annan tjära, då den införes.
Det vore besynner ligt, om det ej vore möjligt att bestämma, huruvida en vara är sf en beskaffenhet eller af en annan, då den upplägges och pröfvas.
Jag skulle förmoda, att undersökning är lätt och controllen säker.
Om man uppgifvit god tjära, och det är vrak , så är det ett bestämdt bedrägeri.
Derföre tror jag det ej vara ur vägen, att tsar man bestämt jo procent pagod tjära, sätta 15 på vraktjära. 86a Ben 2 Q Augusti e, rn.
Herr Grefve» och Landt Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln önskade , att inkommande Tullen å Vraktjära skulle till 15 procent bestämmas.
Ropdes Ja och Nej.
Herr af Wingård; Jag vet ej, huru defc är möjligt att bestämma, om det är Vraktjära eller ej Friherre af Nordin 1 Allt lakegods, sorn inkommer i Hufvudstaden, upplägges på bron* ordentelige vräkare tillkallas att kröna tunnorne, och undersöka varans godhet, så att intet af lasten får försäljas, förr än vräkarne bestämt.
Om varan är fullgod eller vrak.
Sedan detta är utrönt, och genom påkrönt stämpel er-» kändt, erlägges tullen.
Således är häruti ingen svårighet emot hvad sorn blifvit föreslagit.
Herr Lefrénl Jag är förekommen af Friherre af Nordin i den ena af de anmärkningar jag ville göra.
Den andra är att man lär hafva glömt, att när tjära exporteras, skall en förteckning företes sorn säger, om det år vrak eller ej.
Vräkarne 6kola sedan taga reda på, om verkliga förhållandet är i öfverensstämmelse med uppgiften.
Således kan det blifva utredt, om en inkommande vara är god tjära, eller vraktjära Herr Hjerta', Jag tror att den operation Ben 20 Augusti e, m. Friherre af Nordin omtalat, är för exporten; ty mer än 2:ne fall äro ej möjliga- Antingen är varan köpt på annan ort för Svensk köpmans räkning, och då tillhör varan honom redan; eller skickar den Finska köpmannen hit varan för att försäljas, och då får köparen se upp sjelf-
Det kan ej bero på Statens omsorg, utan det måtte få bero på den enskilte.
Helt annat är det vid exporten; då tillser Staten, att man ej utför dåliga varor, på det att Rikets Exportartiklar icke må förlora sin credit, vigtig för hela Samhället att bibehålla.
Det förundrar mig* att Herr Hjerta ej vill finna möjligheten af att få en controll å varor genom vräkning.
Det sker hvar dag, och ingen Vara får här afyttras, förr än undersökning blifvit gjord, om varan är efter uppgift.
Annars configqueras den.
Det är ett försighetsmått som är nödvändigt, för att ej blifva bedragen, då accord om varor ej alltid kunna göras på stället.
Man införskrifver och liqviderar varor genom bref.
Om vid ankomsten hit, varorne befinnas vara emot uppgiften, så confisqueras varorne) och ersättning sökes hos köpmannen.
Jag vill ej bestrida, att det finnes en Författning, hvarigenom det är tillåtit att förklara varor oduglige och vräka dem, men mig synes att detta är stridande emot sunda handelsprinciper.
D‘t sker i intet annat land, ej i England; för lusten drabbar importeuren.
Om en handlande infört en gång 862 Den 20 Augusti e. mi en dålig vara, lär han ej gör» om det.
Vräkareförfattningen galler tor våra export-varor, men importtullen är för alla varor goda och onda.
Om så förhåller sig, att en sädin Vräkareförfattning existirar, sorn blifvit nämnd, så tviflar jag, att den kan bibehållas i förening med upplyste principer.
Crderdröm:
Om det vore för hållandet, att det blef tillåtet att införa vraktjära utan tull, men god tjära med tull, så vore det ett godt medel, att tullfritt få införa all tjära, att nemligen uppgifva den, som vraktjära; i synnerhet om, som man synes förmoda, ingen undersökning här vid importen kunde ske om varans beskaffenhet.
Herr Oderschjcild:
Mig synes denna dis cussion hafva blifvit förlängd genom ett misstag af dea 6iste värde talarea , i anledning af Utskottets sätt att utsätta tullen.
Jag förmodar, att Utskottets mening varit, att samm» införselstull skulle gälla för vraktjära sorn för god tjär», Jag förmodar detta så mycket mera var» Utskottats mening, som jag hört påstås, att man icke kan utröna, om det är god eller vraktjära, som inkommer.
Friherre CederJIröm; Det är aldeles ick» något misstag, att Utskottet ej utfört någon införseltull för vraktjära; derom har Herr LsndtMarskalken upplyst oss.
Der står ingen införseltull, men ao procents utförseltull.
Som jag nyss anfört, är det ett säkert medel, att få ail tjära angifven, såsom vrak, för att slippa Den JO Augusti <*. m, 863 förtulla den.
Jag anhåller således om proposition på hög procent å införseltull för vraktjära Herr Grefvin och Landt Marskalken erinrade, det han endast tillkännagifva, att någon Inkommande Tull ä Vraktjära icke funnes uti TullTarilfen utförd.
Jag tror mig våga försäkra, att ingen den ringast» tullbetjent skulle tag» miste om Utskottets mening, att tullen på Vraktjära skall vara densamma, som på god tjära.
Hvar och en finner att den är inbegripen under deu generela termen Tjära.