Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Af deri 23 sistledne Martil, i anledning af från Vällofl. Borgare.Ståndet samt Hedervärda Bonde Ståndet erhållne Remisser, dels rörande de vid Banco Discont Verket etforderlige vederhäftighets-betyg, dels angående förökning i antalet af Verkets Styresmän; der» uti Utskottet yttrat, att ehuru hvarken uti Banco Discont-Verkets Reglemente eller någon annan allmän Författning vore föreskrifvit, att en Låne-sökande skulle förete vederhäftighets-bevis, ansåge Utskottet det vara en för Inrättningens säkerhet alldeles oundgängelig omständighet; men att på sätt, sorn blifvit yrkadt, något bokstafveligt formulaire för dessa betyg skulle gifvas, vore i Utskottets tanka, i flera hänseenden olämpeligt; och har Utskottet icke funnit några sådana omständigheter hittills förekomma , hvaraf Utskottet ägde anledning tillstyrka någon förändring uti Organisationen eller personal af Banco Discont-Verkets Styrelse. 4:0
Af den 35 sistledne Martil, i anledning af äskadt understöd för SöderTelje Canal och Slussverks fullbordande; deruti Utskottet hemställt, att Bolaget må af Banquen erhålla ett Låfi-biträde af 50)000 R:dr emot 3 proCents årlig ränta , samt Bolagets afgifvande förbindelse, att Lånet till Capital och ränta inrom 1823 års slut till fullo återbetala, sålunda, att vid utgången af åren ifcal, 1822 och Den i April.
J823 eo tredjedel af Capitalet hvarje år till Banquen inflyter. 5:0
Af den 26 sistledne Mardi, i anledning af väckt Motion, om Specificerade Förteckningars insänrfande, öfver Assignationer som på Banquen utfärdas; hvarå Utskottet i så matto tillstyrkt bifall, som alla Private Assignanter borde förpliktas, vid äfventyr det deras Assignationer ej till inlösen emottagns, de i Stocki holm boende sist dagen efter hvarje Assignations utgifvande och de i LandsOrtema med först afgående Post till Banquens Commissa. rier insända fullständige Advis-Listor, som upptaga Assignationerne till datum, nummer och Summa.
Af Utskottets Ledamöter hafva likväl Herr Friherre Wirsén, Herr StatsSecretc raren Lannerstjerna, Herr Majoren Reuterskjöld .
Herr Biskoppen Doctor Almqvist, Herr Professoren Agardh och Herr Grosshandlaren Settervall varit af den mening, att vid nu gäUande Stadganden om Assignering på Banquen borde förblifva.
Ifrån Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomia.
Utskotten: 1:0
Af den 16 sistledne Martil „ i anledning af väckt Förslag, angående förändring af de rörande Enskiftes-delningar utfärdade Författningar; deruti Utskotten yttrat den förmodan att båd^ ändamålet med de om Enskiftes-del - Dm t April. 143 ningar gifna Föreskrifter skulle kunna vinnas och afven de olägenheter, hvilka såsom desamma åtföljande blifvit öfverklagade, undanrödjas, om de nu varande Enskiftes- och StorskiftesFörfattningar, såsom meddelande serskildte föreskrifter ej mindre om Landtmätarens handlingssätt än om Rättegängs-Ordningen, då tvister delägarne emellan uppstå vid nämnde förrättningar, varda sammanfattade uti en Författning till fullkomlig enhet och likstämmighet} hvarjemte Utskotten föreslagit, att sådana tvister skulle utaf serskildt inrättade ÄgodelningsRätter upptagas ochafgörasj och hafva Utskotten jemväl hemställt, att, om hvad Utskottet tillstyrkt blefve antagit, Riksens Siänder måtte i underdånighet anhålla, det Kongl. Majit i Nåder täcktes låta i den Författning, som i ämnet komme att utfärdas, närmare bestämma förhållanderne så väl vid Landtmätarens åtgärder, som ock vid den föreslagne Ägodeinings
Rättens behandling af de till densammas pröfning dragna tvister, uti utveckling hvaraf Utskotten ansett sig icke böra ingå. 2*,0 Af den 16 sistledne Martiin angående de flere gjorde Förslag till ändring uti Allmänna Lagens stadganden och genom Kongl, Förordningen den 9 Februarii 1802 ineddelate föreskrifter, om Stängsel-skyldigheten; hvilka Förslag
Utskotten ansett icke föitjena vidare afseende, än att Utskotten tillstyrkt det en sådan Författning ma utfardas, au vid skeende Storskiftes - delning, Landtmätaren bör tillika verkställa delning af Gätdesgårdarne, sa val 144 Den i April. emellan Grannarne som emellan dem och de angränsande Byar och Hemman samt att där Storskifte i By eiler å Hemman redan för sig gått, utan att behörig öfverenskommelse om besagde delning af Gärdesgärdarne då eller sedermera är vorden träffad samt i fullbordan s tt, Deiägarne väl må om densammas förrättande anlita den eller dem, till hvilka de derom hafva förtroende, men att, i händelse de dertill vilja äska biträde af Landtmätare de äga att sådant hos Konungens Befallningshafvande anmäla, som då har att Landtmätare, förordna; och bör jemväl vid andre förefallande frågor om Gärdesgårds-delningar Landtmätares biträde, efter dertill för honom erhållit förordnande, kunna äskas.
Innom Utskotten har likväl Herr Borgmästaren Eneroth yttrat den serskilda mening, i afseende på väckt fråga, huruvida Urmark borde deltaga i stängsel mot inägor, att han ansett den nytta, dem hvardera genom stängningen tillskyndades, böra bestämma skyldigheten dertill. 3:0
Af den 16 sistledne Martu , öfver den af flere Riksdags-Fullmägfige utaf Hedervärda Bonde-Ståndet väckte fråga, rörande rättighet för Allmogen i Blekinge och Skåne att emellan alla Hamnar derstädes få sjöledes obehindradt föra deras Producter; och hafva Utskotten, som erfarit att Riksens Ständer vid sist förflutne Riksdag hos Kongl. Ma
;;t i underdånighet - Ben i April. derdånighet hemställt, det tillåtelse må beviljas Innevänarne i Blekinge och Skåne, att från den ena af dessa Provincer till den andra obehindradt sjöledes få föra och afhämta Spannmål samt Trädvaror, nu föreslagit att Riksens Ständer må hos Kongl. Maj;t i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t täcktes befordra, att berörde mål skyndsamt försättes i det skick att det må kunna Kongl. Majit i underdånighet föredragas och att Kongl.
Maj;t derefter ville detsamma till nådig pröfning företaga.
Herr Borgmästaren Hök, som varit af skiljaktig mening, har ansedt dan sökte Seglationsfriheten icke böra rr.edgifvas samt, i händelse den blefve beviljad, ordenteliga förpassningar vid närmaste Sjötulis-Kammare böra uttagas. 4:0
Af den 16 sistledne JWartii, deruti Utskotten, i anledning af Herr von Engeström» J.
D. gjorde Förslag till förändring uti nu gällande stadgande, rörande Jordägares rätt hos Landbo och angående Rättegångssättet vid utmätning deraf, yttrat det Utskotten icke funnit skäl att tillstyrka vidtagande af ett så beskaffat Förordnande, som Herr von Engeström velat åstadkomma. 5:0
Af den 16 sistledne Martil, i anledning af Riksdags-FuUmagtigenS ifrån Blekinge Län Olof Månssons gjorde yrkande, om den förklaring öfver Kongl. Brefvet den 2 Junti JS09 till Landshöfdingarne i Blekinge, Christianstads* JRidd. och Ad.
1 Afd. 19, 2Ö« I4&
Den j April.
Malmöhus och Skaraborgs Län, angående rätter delnings-grund vid Enskiften emellan Åboer ä ett Hemmans nummer, att vid slik delning hvarje Åbos innehafvande ägor och ej hemmantalet borde tjena till grund; hvilken förklaring
Utskotten likväl ansett icke erfordras. 6:0
Af den 16 sistledne Martil, öfver väckt fråga om Husbehofs
Qvarnars befrielse frän Skattläggning; och hafva Utskotten ansett sig äga fullkomlig anledning att hemställa det da åtgärder måga vidtagas , hvarigenom behörigen varder fastställt att hädanefter någon Skattläggning å Husbthofs-Mjölqvarnar ej må äga rum, samt att ägarne af så beskaffade
Qvarnar, å hvilka vid skedde skattläggningar årlig ränta redan blifvit lagd, böra ifrån en sådan tunga varda befriade. 8:0
Af den 16 sistledne Martil, i anledning af åtskillige Ledamöters af Hedervärda BondeStändet framställde yrkande, om obehindrad rättighet för Hemmans-ägare att uppföra och begagna Husbehofs-Vatten- eller Väder-, Mjöloch Såg-Qvarnar samt att inrätta Lin-bråkor, Lin-skäktor, Klädes-valkar med flera sådana Hushålls-inrättningar, som drifvas med Vatten, Väder- eller Ängmachin; deruti Utskotten af anförde skäl, ansett sig icke kunna tillstyrka den åsyftade ändringen i 20 Cap. 4 §.
Byggnings-Balken, i afseende på Mjöl- och SågQvarnars samt Klädes-valkars anläggande; men deremot tillstyrkt bifall ä den gjorde Motio; Den i April. *47 nen, om rättighet till Lin-bråkors och Linskäktors inrättande.
Ifrån hvilket beslut åtskilige Utskottens Ledamöter varit i så måtto skiljaktige, som Riksdagsmännen Nils Månsson från Malmöhus
Län och Olof Håkansson från Elfsborgs Län samt J.
Berg och Jacobsson Kinner från Bohus Län, ansett hvarje Jord-ägare böra vara obetagit att anlägga Husbehofs-Qvarn, då han icke genom Vatten-dämning skadar angräntsande Jordägor, samt Herr Lagmannen Palmborg, Herr Bruks-Patronen Malmberg, Herr Advocat-Fiscalen Cramér och Herr Prosten Kolmodin Varit af den mening, att Lin-bråkor och Linskäktor, då de skola drifvas med Vatten icke borde utan serskild tillåtelse få anläggas. 8:0
Af den 18 sistledne Martil, i anledning af den af Herr Mannerstam, Johan, väckte Motion , om upphäfvande af förbud emot Landsköp, deruti Utskotten yttrat, att verkan af Förordnandet i 6 Cap. Handels-Balken om förbud mot Landsköp i det närmaste upphört och till det hufvudsakligaste endast gällde i afseende å Handel på Landet med Köpmanna-varor innom
Hus eller med kjöpslagän By ifrån By; och funno Utskotten sig icke äga anledning tillstyrka, att jemväl i dessa delar stadgandet i 1 §. af berörde Capitel må upphöra.
Ifrån Lag-Utshattet:
HO Af dan i sistledne Martti, öfver dea af 148 Den i April, Friherre Mannerheim, Lars August, väckte fråga, det de Publique Auctoriteter, som å Kongl.
Maj-.ts och Kronans vägnar afsluta Contracter eller Afhandlingar med Enskildte, ej mä äga att vid tvist om uppfyllande och tolkning deraf sjelfve deröfver döma; och har Utskottet ansett sig böra i så måtto tillstyrka bifall å denna Motion, som
Utskottet föreslagit antagande af den författning att, vid uppkommande tvist om uppfyllande eller tolkningen af Contract eller Alhandling, ingången, på ena sidan å Kongl. Majas och Kronans vägnar, af publique Embets-Verk, och, på den andra, af enskildte Personer, saken bör, efter Stämning, vid vederbörlig
Domstol göras anhängig och derifrån på det i Allmänna Lagen stadgade sätt fullföljas. 2:0
Af den 18 sistledne Martil, i anledning af så väl de Anmärkningar, hvilka blifvit hos Högvördige Preste-Ståndet gjorde emot Utskottets Betänkande, om förlupen Makas rättighet att i nytt Giftermål ingå, sorn ock ofver den i sammanhang dermed väckte Motion, huru förhållas bör i afseende å berörde rättighet, enär skillnad i Ägtenskapet skedt på grund af 16 Cap. 7 §.
Kyrko-Lagen och 13 Cap. 7 Giftermåls-Balken3 deruti Utskottet i afseende å lörsta frågan efter att hafva ingått i vederläggning af den gjorde Anmärkningen anmält, att Utskottets omförmäldte
Betänkande blifvit af de öfrige trenne Riks-Stånden bifallit; och hvad åter angeck den väckte nya Motionen, ansett sig icke böra i pröfning deraf ingå.
Den i April, 149 3:0 Öfver den af Grefve Gyllenborg, Tohan Henning, väckte fråga, om bestämd förklaring angående hvad till Politie-mål bör hänföras; deruti Utskottet yttrat, att som denna Motion tagen utur hvad åsigt sorn hellst icke syntes vara inskränkt innom den uti 33 §. af Riksdags-Ordningen bestämde gräns för Utskottets befattning , aissåge Utskottet sig icke kunoa något vidare Utlåtande deröfver meddela. 4:0
I anledning af gjord Anmärkning hos Riddeiskapet och Adeln vid Utskottets Betänkande , angående åtgärders vidtagande till SjöLagens öfverseende; deruti Utskottet jemte Anmärkningens besvarande, anmält, att dess sistnämnde Betänkande blifvit af de öfrige trenne Stånden antagit. 5:0
I anledning af hos Ridderskapet och Adeln gjorde Anmärkningar vid Utskottets Betänkande, öfver sökt företräde af Jord-ägare, till Brukares lösa Egendom; deruti Utskottet, som ej funnit skäl att frångå hvad Utskottet i samma Betänkande yttrat, tillika anmält, att detsamma blifvit af de öfrige Riks-Stånden bifallit. 6.0
Öfver det af Grefve Gyllenborg, Johan Henning, gjorde Förslag till ätskiilige ändringar uti nu stadgade Rättegångs-Ordning; deruti Utskottet af anförde skäl, ansett sig icke kunna tillstyrka bifall å någon af de föreslagne ändringarne.
Ben i April. 7:0
I anledning af gå viii Herr Grönhagens, Gastaf, Förslag, att Öfver-StåthållareEmbetet i Police-Ärender må ställas under HofRättens granskning, samt de Protocoller och Domböcker sorn där hållas, till Hof-Rättea varda inlemnade, som den af Grefve Spens, Jacob Melker, gjorde hemställan, om angelägenheten af ett bestämmande utaf de ärender med hvilka Police-Magten och denna Magten serskildt böra äga att sig befatta5 deruti Utskottet, af anförde skäl ansett sig icke kunna tillstyrka bifall å Herr Grönhagens Förslag, samt dels, i afseende å Grefve Spens’s Motion, åberopat det Yttrande Utskottet samma dag afgifvit öfver Grefve Gyllenborgs enahanda Motion.
Fran Bevillning- Utskottet:
Af den 26 sistledne Martil, deruti, i anledning af de hos Riks-Stånden yppade skiljaktigbeter, i frågan om Bevillnings-grundernes bestämmande, Utskottet, under åberopande af 71 §. i Regerings-Formen och 31 §. i Riksdagsordningen, dels ansett sig icke kunna frånträda dess i berörde ämne förut yttrade tanka, och dels föreslagit de Voterings-propositioner , hvilka, i händelse Riks-Stånden ej skulle, vid en förnyad granskning finna anledningar att till hvarandra närma sina meningar borde till d-et förstärkta Stats-Utskottet öfverlemnas.
Fran Allmänna Besvärs-och Oeconoinice-Utskottet .* iso Af den 4 Martii, rörande Herr Borg - \ Den f April. mästaren J. H. Ekstrands väckte Motion, att Spannmåls och Victualie.handel å Landet må taxeras och beläggas med enahanda utskylder, som dessa Handels-Naringar uti Städerna åtfölja ; hvarå Utskottet på anförde skäl förmält sig icke kunna tillstyrka bifall. 2:0
Af den 4 Martn, deruti Utskottet, i anledning af väckt fråga, om förbud mot Krämares kringstrykande; yttrat sig, så mycket mindre kunna något i detta ämne föreslå, som genom Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Maj:t vid 1S15 års Riksdag, angående bestämmande af Glas- och Porcellainsförares samt Smides-handlares Handels-rättighet, tillräcklige åtgärder syntes vara fattade till vinnande af det ändamål Motionen åsyftade.
— Hvarvid var fogadt Utdrag af Utskottets Protocoll för den 4 sistledne Martii, enligt hvilket Herr Zetterberg, vid denna frågas förevarande i Utskottet, yrkat, att Smides-tillverkningar måtte obehindrat få föryttras. 3:0
Af den 4 Martii, i anledning af Grefve von Schwerins väckta Motion, om möjlighets beredande för innehafvare af Boställs-jord, att låta försäkra den å sådan jord befintelige åbyggnad i Allmänna Brandförsäkrings-anstalter; deruti Utskottet, på andragne skäl, ick® funnit sig kunna med detta ämne taga någon åtgärd, svarande mot det nyttiga ändamål Grefve von Schwerin åsyftat. 4:0
Af ém a % sialedne FebruarU t i anl&cL Den i April. ning af Kongl. Maj:ts' Nådiga Proposition, om jemnkning uti Båtsmans-Roteringen i Halland j deruti Utskottet hemställt, att Riksens Ständer matte hos Kongl Majit i underdånighet anhålla, att Rote jemnkning i Hallands
Län mätte sättas i verkställighet och att Kongl. Maj:t täcktes i Nåder låta vidtaga sådana åtgärder, som för detta vigtiga ändamåls befrämjande kunde finnas Jämpelige, yio Af den 4 Ularia, i anledning af väckt fråga, om förändring uti 9 § af Kongl. Maj.-ts förnyade Seglations-Ordning den iy Junit 1774; deruti Utskottet, på upptagne grunder, hem.
Ställt, att Riksens Ständer måtte hos Kongl. Majit j underdånighet anhålla , om den förändring uti berörde Seglations-Orduings föreskrift, »tt Skepparen väl med sin enskildta Egendom ina vara Kongl. Majit och Kronan ansvarig för det fel, att ej å märkrulla hafva uppfört medhaft till införsel tillåtit Gods, men Gods-ägaren derjemte förpligtas, efter inhändigandet af Connoissementet, genast till Tullkammaren i orten dit varan är distinerad, afgifva förteckning H det Gods, han med någon Skeppare väntar, eller ock att i händelse Skepparen möjligen »niander före Connoissementet och sådan försummelse skulle yppas hvarom nu är fråga, Godsägaren då må edeligen fä styrka sin oskuld, derest han ej med andra lagliga bevis kan densamma ådagalägga. 6:q
Alf den 4 Mann, i anledning af Riksdagsmannen Pehr Nilssons från Christianstads Den i April. *53 Län Memorial, om medels vidtagande till luxens hämmande och Inländska Fabriquernes upphjel. pande; deruti Utskottet, som icke funnit anledning att i följd deraf, tillstyrka någon serskiljd åtgärd, ansett detta ämne, hvarvid inga nya skäl eller åsigter blifvit af Memorialets författare framställde, bero på Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning, gemensamt med dem af lika beskaffenhet som vid 1815 års Riksdag blifvit Kongl. Majrts
Nådiga ompröfvande underställd; eller, som vid detta Riksmöte i sammanhang med den å nyo väckte frågan, om ÖfverflödsFörordnings utfärdande , kunde Kongl. Maj;t i underdånighet underställas. 7:0 Af den 5 Martii, öfver gjord Motion, om Kongl. Landtbruks-Academiens ändamål, dess Central Verkstad och Redovisning för de under Academiens Disposition stående Fonder; deruti, nied åberopande deraf, att LandtbruksAcademiens Annaler äro en periodisk
Skrift och icke en utarbetad
Bok öfver ett visst amne; art Acadctnien dessutom besörjt öfversättning af flere nyttiga Oeconomiska Böcker, ibland hvilka Thaers stora Arbete i Landthushållningen hittills vant ansett lör det bästa; att vid Academien icke finnes någon med Lön försedd Lärare, hvars skyldighet vore att hålla föreläsningar öfver Landtbruket, samt att Academiens Central-Verkstad vore ett helt och hållit Privat Företag af Directeur Blom, Utskottet sig yttr-nt i frågan om Redogörelse för de under Kongl. Academiens disposition stående Fonder, att, då Academiens Intrader icke 154 Den i April. ihafva sitt ursprung från allmänna Mede!, syntes Riksens Ständer icke kunna fordra någon för dem inför sig skeende direet Redogörelse; dock vore Utskottet bekant, att Academien beslutat, det en allmän Redogörelse för Academiens Medel ifrån dess Stiftelse intill sistledit års slut komme att oförtöfvat genom trycket utgifvas och således underställas icke blott vissa Personers utan hela Svenska Allmänhetens granskning. 8:0 Af den 4 Martil, angående väckt fråga, om fortfarande af det emot Utländske Öfverflöds-varor utfärdade Förbud och den till verkställighet deraf förordnade Kustbevakning; deruti Utskottet på anförde skäl ansett sig böra tillstyrka, det så val frågan om Kustbevakningens fortfarande som de dervid möjeligen nödige förändringar må öfverlemnas till Kongl. M'aj:ts egen Nådiga åtgärd, sorn, efter inhämtande af hvad redan i detta afseende blifvit tillgjordt, vore i tillfälle att säkrast pröfva de mätt och steg, hvilka till det med denna allmänna Anstalt åsyftade ändamål kunde vara bäst ledande; ifrån hvilket Utskottets beslut Herrar Prostarne Rabe och Kolmodin, enligt bifogadt Protocolls-Utdrag, varit skiljagtige, samt ansett Kust-bevakningen vara mera kostsam än med ändamålet vore enligt. 9:0
Af tlen 4 sistledne Martii, i anledning af Herr C. F. Norströms innom Välloflige Borgare -Ståndet väckte Motion, om förhöjd Tuliafgift för Boktryckeri-Stilar, som införskrifvas Den i April. från Utländsk ort, sedan Boktryckaren J. P. Lindh vid Mariedahl anlagdt en fullständig Stil - Gjuteri-inrättning; deruti Utskottet trott sig icke böra tillstyrka bifall å Herr Norströms sålunda till förmon för Lindh väckte Motion, halst införsel af Utländska Stilar i nu gällande taxa redan är belagd med 5 proCents Tull. 10:0
Af den 4 sistsiedne Mar:ii, rörande yrkadt upphäfvande så väl af Stockholms Stads rättighet att bära Parm*, Torgs- och renhåilnings-penningar, då Hö, Halm, Ved och Bränkol införas , som och af Landtmannens åliggande att i vissa Städer erlägga Väg- och Mätarepenningar för inkommande varor3 deruti Utskottet, på anförde skäl, funnit sig icke kunna tillstyrka någon hemställan om upphäfvande af berörde Parm- Torg- och renhållningsafgift, men deremot föreslagit, att Riksens Ständer kunde hos Kongl, Maj:t i underdånighet anhålla, det Allmogen uti de närmast Hufvudstaden belägne Län, måtte, till förekommande af okunnighet om Författningens innehåll, ej blott genom anslag på Tullarne, såsom hittills *kett, utan ock genom Allmän kungörelse underrättas om deras skyldighet, dä de införa till Stockholms Stad sådana Varor, hvarföre Parm-, Bro-, Torg och ren hällni ogs-afg i ft borde erläggas, och har Utskottet likaledes, i afseende ä Våg-penningars erläggande, ansett sig icke kunna tillstyrka ändring eller upphäfvande af en rättighet, som i Stockholms Stads privilegier tydeligen af ålder funnits intagen.
Hvaremot Utskottet i fråga otn upphäfvande af vissa an - Den i April. dra Städers rättighet, att uppbära Väg- och Mätare-penningar för inkommande varor, ehvad de mätas eller ej , funnit sig böra föreslå Riksens Ständer ett sådant tillägg till deras vid 18*5 års
Riksdag afgifne underdåniga hemställan till Kongl. Maj:t rörande detta ämne,att i de Städer , hvarest Mätare-penningarne icke äro å Stadens Stat till aflöning anslagne, inga Mätare-penningar hädanefter jnå erläggas för Krono- och Lönings-Spannmål, som till Stad införes.
Hvarförutan IJtskottet sluteligen, till förekommande deraf, att
Landtmannen ejj allt förmycket må betungas genom afgifter och böter, dem han ofta endast af okunnighet om Författningars innehåll, i detta afseende kan komma att vidkännas, tillstyrkt, det Riksens Ständer ville hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att vitén för Säljarens försummelse, att erlägga Våg- och Mätare-penningar icke månde äga rum i andra fall, än då genom lagliga bevis kan intygas, att han, om denna skyldighet behörigen erhindrad, likväl densamma underlåtit.
Ifrån detta Utskottets Utlåtande har, enligt bilagdt Utdrag af Utskottets Protocol! för den 5 sistledne Martii , Herr Hertzenh jelm, Carl Johan, varit i så måtto af skiljaktig mening, att han på upptagne grunder hemstält, att Riksens Ständer måtte hos Kongl. Maj:t 3 underdånighet anhålla» att den Stockholms Stad, genom Öfver-Ståthållare-Embetets, på grund af Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse den f Junit 1812, utfärdade Kungörelse, tillagde rättighet, att uppbära Parm-, bro-, Torg- och renhållnings-afgift måtte upphöraj och hafva uti detta Den i April. *57 yttrande Riksdags-Fullmägtige Gustaf Larsson från Stockholms och Olof Olsson från Vesterås
Län, jemväl instämt. liro Af den 20 sistledne Februarii, i anled» ning af gjord hemställan om en Comité* inrättande i hvarje Församling, till utdelande af det Spannemåls-understöd, som af Kongl.
Allmänna Magazins Directionen lemnäs m. m.; deruti Utskottet, i afseende å tillika framstäldt yrkande, att Kongl. Maj:ts Befallningshafvande böra innom en viss tid inkomma till Allmänna Magazins-Directionen med tidigare ÅrsBerättelser om tillståndet i Länen; yttrat någon anledning icke vara för handen, att tillstyrka bifall till förnyandet af en Oeconomisk anstalt, som redan är vidtagen och grundad på de noggrannaste föreskrifter; och Vidkommande sedermera frågan om den föreslagne Comiteéns nedsättande, har Utskottet på anförde skäl ogillat det härom gjorda Förslag samt tillstyrkt, att de anstalter, som i detta afseende redan äro vidtagne, måtte orubbade fortfara.
I2IO Af den 4 sistledne Martil, angående yrkade rättelser och förändringar uti Författningarne rörande Skogarne i Riket; deruti Utskottet, som ansett sig icke böra ingå i någon pröfning af den gällande Skogs-Ordningen , hemställt, att Riksens Ständer måtte hos Kongl. Maj:t å nyo framställa sina redan vid 1809 och 18x5 årens Riksdagar yttrade underdåniga önskningar, att, i anseende till de särskildta omständigheter, som med hänsigt till Provincej - 158 Den i April. högst olika localer och derifrån härflytande skiljaktigheter i Skogs-Hushållningen, kunde vara att iakttaga', Kongl. Maj:t täcktes anbefalla samtelige dess Befallningshafvande att genom Deputerade, eller på hvad sätt tjenligast finnes, häröfver infordra Länens Innevånares yttrande samt deras Förslag till de ändringar och förbättringar , som vid nuvarande Författningar rörande allmänna Skogs Hushållningen kunde för hvarje särskild
Ort vara gagneliga och användbara, samt att Kongl. Majit täcktes foga de kraftiga anstalter, som enligt Dess