Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Att Kongl. Majrts Höga Namn och en ansvarig Rådgifvares, vöro i trycket begagnade, gaf visserligen icke åt den oformliga afhandlingen af egenskap af Lag; någon anledning dertill saknades så mycket mer, sorn den contrasignerande icke ägde någon föredragningsskyldighet eller rättighet inför Konungen uti Lagfrågor, hvarföre det ock troligen blef en möjlighet, att uti Ingressen till dea olagligt promulgerade RiddarhusOrdningen införa en digt om dess tillkomst.
Allt detta måste hafva väckt RiddarhusDirectionens uppmärksamhet, och bordt föranleda en
Direetionens underdåniga hemställan hos Kongl. Majit, om rättelse i hvad sålunda uti Hans höga Namn blifvit laglöst handladt.
Majit, upplyst om sanna förhållandet, hade visserligen icke tvekat att förkasta de inconstitutioneila rådslag, som sednare beredt en möjlighet för den Ministeriella myndigheten, att nedsätta Ridderskapets och Adelns värdighet, alt kränka dess och Nationens rättigheter, genom öfverträdelse!’ af de Grundlagsbud, som angifva en gräns för magtutöfningen inom Styrelsen och magtinflytandet inom Lagstiftningen.
Den November f. m. 517 Jag anhåller, att detta Memorial måtte till RiddarhusUtskottet remitteras, och att Ridderskapet och Adeln af sitt Utskott äskar upplysning om de åtgärder RiddarhusDirectionen vidtagit, eller försumma t, till förekommande af den olagliga och oform~ liga RiddarhusOrdningens prornulgerande.
Begärdes på Bordet.
Hans Excellence, Herr Grefve De la Gardiej Jacob:
Den plats mitt
Stånds förtroende mig lemnat, att, såsom en af Riddärhus-Directionens Ledamöter, deltaga i RiddarhusÄrendernas handläggning emellan Riksdagarna, ålägger mig i detta Ögonblick, att, så väl å egna, som mina medbröders vägnar, svara på hvad Grefve Horn 1 sia Motion yttrat emot Directionen.
RiddarluisDirectionen liar emotlagit Hans Maj:t Konungens Skrifvelse, jemte en af Honom underskrifven och behörigen contrasignerad Riddarhusordning.
På samma sätt som den vid alla föregående lika tillfallen blifvit, lämnad.
Det har ej ett ögonblick kunnat falla Directionen in, att anse en sådan handling för olaglig eller obehörigt tillkommen.
För ofrigt är jag säker att Directionen besvarar Grefve Horns framställning i den behöriga ordning sorn
Directionen tillkommer, sedan den samma, på sätt stadgarne och formerna bjuda, genom RiddarliusTJtskottet blifvit
Directionen commuuicerad.
5i8 Den 28 November f. m.
Grefve Horn: Herr Grefve De la Gardie har tillkännagifvit, att RiddarhusDirectionen fått emottaga ett Original till RiddarhusOrdningen, af Kongl. Maj:t underskrifvet och behörigen contrasigneradt.
Det är nu första gången jag hör delta förhållande, och det skall äfven för mig blifva en stor tillfredsställelse, att få erfara, det RiddarhusOrdningen sålunda kommit Ridderskapet och Adeln i laglig väg tillhanda.
Grefve Frölich > David: uppläste föl— Då i 38 § RegeringsFormen uttryckligen föreskrifves, att alla ifrån Konungen utgående Expeditioner och Befallningar, utom i CommandoMål, skola, för alt blifva gällande, Contrasigneras af den Föredragande, som vare ansvarig, att de instämma med deröfver förde Protocoll; så måste det vara af vigt, att allaLagFörslag, utan undantag, hvilka enligt Grundlagen fordra Konungens
Höga bifall eller blotta promulgations-åtgärd, för att blifva gällande, de må angå föremål för alla fyra Ståndens gemensamma Lagstiftnings-åtgärd, eller ett enskildt RiksStånds, blifva inför Hans Maj:t Konungen uti StadsRådet vederbörligen expedierade; och som i alla mål, hvilka icke äro af juridisk eller ministeriel natur, hvarom särskildt är stadgadt, RegeringsFormen såsom föredragande omnämner endast de fyra Den 28 November f. m.
SlatsSecreterarne, försecldc nied till hvarje särskild StatsExpeditiou anställde vederhörlige ProtocollsSecreterare, som för Protocollet ansvara, men icke HofCancelleren, hvilken, saknande en så organiserad Expedition, dessutom, på sätt sjelfva benämningen tillkännagifyer, har en hel annan i Grundlagarne utstakad verknings-krets, och hvars befattning med ärender, som röra Rikets Ständer, eller de ämnen, hvilka af dem i Lagstiftnings-väg behandlas, enligt 37 § 2 morn.
Riksdagsordningen, är inskränkt dertill, att tillställa StändernaKongl.
Majrts Nådiga Propositioner; alltså och ehuru, emot hvad sålunda är i Grundlagarne tydligen föreskrifvet, HofCancellersEmbetet hittills vidtagit åtskillige åtgärder, sorn till dess befattning icke hört, deraf osäkerhet och olägenhet dels uppkommit, dels uppkomma kunnat; får jag vördsamt framställa den MoLion, alt Ridderskapet och Adeln, genom en underdånig Skrifvelse till Kongl. Maj:t, deri de öfrige RiksSländen höra inbjudas att deltaga, skola, under anförande af ofvannämnde grunder, anhålla, det
HofCancelleren icke hädanefter mätte tillåtas vidtaga någon utöfver dess i Grundlagarne föreskrifne Embetsbefattning utsträckt åtgärd med föredragning och expediering af Lagförslag.
Hans Excellence j Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, alt då den af Den 28 November f. m. Grefve
Frölich nu väckte fråga syntes innefatta en ändring uti eller förklaring af Grundlagen, ansåg Hans Excellence frågan höra, jemnlikt 81 och 83 §§ RegeringsFormen, af Grefve Frölich anmälas uti ConstitutionsUtskotlet.
I anledning af Herr Grefvens och LandtMarskalkens uppmaning, får jag anmärka den skillnad, som äger rum emellan förklaringen af en constitutionsfråga och ett simpelt vidhållande af en i Grundlagen tydeligen utstakad grundsats.
Jag har i min Motion med flit undvikit, att vidröra sådant, som kunde få den tydning, Herr Grefven och LandtMarskalken nu behagat gifva deråt, som behöfde Grundlagen en förklaring, och jag underställer, om denna Motion på något sätt innefattar ett förslag till ändring af Grundlagen.
Den åsyftar helt simpelt, att Ståndet skulle hos MedStänderna söka biträde vid d'en underdåniga anhållan, att Grundlagen, i det uppgifna fallet, såsom ganska tydlig, måtte blifva efterlefvad.
Jag får derföre, på det så väl Herr Grefven och LandtMarskalken, sorn Ridderskapet och Adeln, måtte kunna taga saken i närmare betragtande, sjelf begära min Motion på bordet.
Hans Excellence, Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att om, på sätt Grefve Frölich sjelf tillkänuagifyit, dess
Den 28 JVoveraber f. m. 521 Förslag icke borde anses åsyfta någon förklaring af Grundlagen, återstod ej annat, an att betragta det, såsom i sjelfva verket innefattande en anmärkning mot Konungens Rådgifvare, i hvilket sednare fall förslaget icke eller kunde bos Ridderskapet och Adeln vinna någon handläggning.
Grefve Frölich anhöll å nyo, alt dess Förslag måtte få hvila på bordet.
Hans Excellence j Herr Grefven och LandtMarskalken erinrade, att då förslaget innefattade en anmärkning mot Konungens Rådgifvare, och följaktligen ej finge af Ridderskapet och Adeln handläggas , ansåg Hans Excellence någon bordläggning deraf ej eller lämpelig.
Det är aldeles icke min intention, att göra någon anmärkning, utan blott, att den tydliga meningen af Grundlagen måtte för framtiden iagttagas.
Jag får högtidligen förklara detta; förbehållandes mig likväl, att, oberoende deraf, få göra anmärkningen i annan väg; och jag vill derföre ännu en gång hemställa till Herr Grefven och LandtMarskalken samt Ridderskapet och Adeln, huruvida mina ord kunna tydas derhän.
Jag vill ogerna gå till den ytterlighet att få en vägran af Proposition, och derpå följande votering, hvarifrån jag afstår, af aktning för Ståndet 522 Den 28 November f. m. oell dess Ordförande.
Men jag protesterar högeligen emot, att en sådan mening kunnat dragas af mina ord.
Hans Excellence j, Herr Grefve Mörner, Adolph Göran:
Det är i anledning af hvad en värd Ledamot nu framställt, som jag ber, att få erinra om hvad p § RegeringsFormen innehåller: ”Uti alla mål som hos ”Konungen i StatsRådet förekomma, skall ”Protocoll föras.
De tillstädes varande ”StatsMinistrar, StatsRåd, HofCaucelleren ”och StatsSecreterare eller de ^ som desse ”sistes tjenster förrätta j vare ovillkorligen ”förbundne &c. &c.”
Det har sedermera blifvit befaldt, att alla de Propositioner och Meddelanden, som komma från Rikets Ständer, eller afgå till Rikets Ständer, skola, genom HofCancelleren, RiksStånden tillställas.
Utaf det uppdrag, som RegeringsForrnen sålunda gifyit HofCancelleren, att vara Konungens Ombud hos Rikets Ständer, har man äfven ansett det vara en följd, att HofCancelleren borde föredraga alla sådane mål, som röra Constitutionsfrågor.
Detta har, alltsedan år i8op, beständigt blifvit iagttaget, och man har ansett det tillhöra den Grundlagsenliga formen.
Då der icke står, att en bestämd person skall göra det, utan att äfven andra personer kunna utöfva en sådan föredragning, så har HofCancelleren, i egenskap af StatsSecreterare i afseende å des - Den 28 November f. ren 523 sa mål, varit den, som fått deras föredragning åt sig lemnad.
En förändring i detta förhållande, måtte således vara en förändring i en constitutionell bestämmelse, hvilken hittills blifvit iagttagen, och jag anser således frågan, icke här, utan endast i ConstilutionsUtskottet, kunna komma under öfverläggning* Friherre Anckar sw är d , Carl Henrikr Jag kan icke erkänna rigtigheten af den logik, som af den sista Talaren blifvit hegagnad; åtminstone har jag vid flere tillfällen sett, att
HofCaneelleren blott varit ett communicationsmedel emellan Konungen och Ständerne.
Det hav vid mångå och de flesta tillfällen inträffat, att ett fullständigt StatsRåds Protoeoll åtföljt Konungens Propositioner.
Jag tror således icke, attén praxis, att HofCaneelleren någon gång föredragit mål, kan göra detta förfarande enligt med Grundlagens ordaförstånd ; och hvad sjelfva Motionen vidkommer, ser jag icke någon nödvändighet uti, att den går till ConslitutionsUtskottet.
Jag finner den icke vara af en sådan natur.
Jag tror, att sjelfva principen är af mera vigt, än om Motionen i öfrigt, såsom Grundlagsfråga, bifalles eller icke; hälst den princip, alt Piikets Ständer må kunna communicera sina önskningar directe med Kongl. Maj:t, icke är af Grundlagen förebyggd eller kullkastad; och jag tror det vore orätt, om 5a4 13en 28 November f. m. Svenska Folkets Ombud skulle hindras ifrån en sådan beröring med Konungen.
Jag begär derföre Motionen på bordet; men livad sjelfva formen beträffar, finnér jag icke något hinder emot gillande af dart åsigt, Grefve Frölich framställt.
Friherre Cederströrrij Jacob: Herr Grefven och LandtMarskalken har ganska rig— tigt upplyst förhållandet, i afseende å Motionen.
Antingen involverar den en bestämd anmärkning emot ett förhållande, såsom Grundlags-vidrigt, eller åsyftar den en förklaring af Grundlagens starlganden, och det på annat sätt, än Grundlagen medgifver , nemligen: att Rikets Ständer skola hos Kongl. Majit anhålla, att Grundlagen, må tolkas på ett sätt, som icke förut är derstädes bestämdt. 83 § RegeringsFormen är tydelig.
Den innehåller, att någon förklaring af Grundlagarne icke må stadgas, utan på sätt i 81 och 82 §§ är föreskrifvit,.
Om Grefve Frölich sedan behagade jemföra Stadgandet i 29 § Riksdagsordningen, om sättet för anmärkningar mot Konungens Rådgifvare, tror jag han skall finna, att Motionen icke är af beskaffenhet, att kunna i Ståndet upptagas.
Jag har för detta yttrat, att jag anser Grundlagen i denna fråga ganska tydlig och klar.
En värd Talare, Herr Grefve Mörner, har med sin fram - Den 28 November, f. m. 5a5 ställning syftat, att visa, det den iclce skall vara tydlig, och att af ett sådant förhållande skulle uppstå ett behof, att vända sig till ConstitutionsUtskotlet.
Jag kail dock icke medgifva detta; ej heller kunna orden i 9 § RegeringsFormen ”StatsSecre”teraren eller den hans tjenst förrättar ” få den tydning, att HofCancelleren skall förrätta StatsSecreterarnes tjenster, på grund af något Konungens Förordnande.
Jag tror, att dessa ord utpeka endast det förhållande, då en StatsSecreterare dör, sjuknar eller har annat laga förfall, och då en annan, vanligen närmaste man intill honom, förordnas att hans tjenst förrätta; men att HofCancelleren skulle vara en substitut för StatsSecreterarne, är en satts, som jag icke kan godkänna.
För öfrigt anhåller jag, på det hvarken Herr Grefven och LandlMarskalken må tillåta någon irra sig, eller Ridderskapet och Adeln hasta lill ett beslut, emot hvilket jag kunde komma att protestera, att min Motion må få hvila på bordet.
Herr -von Hartmansdorff, August:
Det förefinnes verkligen en brist i vår Lagstiftning derutinnan, att det icke är bestämdt, hvilken som inför Konungen skall föredraga mål, rörande Grundlagarna. 6 § RegeringsFormen föreskrifter, huru alla öfriga mål skola föredragas, men der är intet stadgadt om dessa.
Det Ur, till följd af Den 28 N o v e m b e r f. m. en sådan brist, som den praxis uppkommit, alt HofCancelleren bitti is föredragit och contrasignerat frågor om Grundlagarne och Representation i allmänhet, ehuru olikartade målen kunnat vara, och fastän de baft ringa eller ingen gemenskap med hans Öfriga Embets-befatilling.
Det är ytterligare en brist i Grundlagens föreskrifter, att, när Öfriga Föredragandes göromål skola granskas i ConstitutionsUtskottet, HofCancellersExpeditionens Protocoll, så vidt jag bar mig bekant, der icke behöfva komma under skärskådan.
Men emedlertid har bruket varit sådant, under föregående Riksdagar, och jag vet icke, att någon anmärkning dervid blifvit gjord i ConstitutionsUtskottet.
Jag vet blott, "att då frågan om Styrelseverkens förändring vid sista Riksdag förevar, föreslog Serskildta Utskottet, att Grundlagsfrågor skulle föredragas af JustitieMinistern.
Men sorn angående detta ämne intet förmäjes i Grundlagarne, och GonstitutionsUtskottet blott i allmänhet tillstyrkte att HofCancellersEmbetet framgent måtte bibehållas, utan någon förändring i hvad nu gällande Grundlagar derom 1 allmänhet bestämma; så är saken lika oafgjord.
Skulle derföre den ifrågavarande Motionen innehålla en anmodan till de Öfrige RiksStånden, att förena sig med Ridderskapet och Adeln om en underdånig anhållan hos Kongl. Maj:t, att Grundlagen må för framtiden iakttagas, i detta hanse - Den 28 November f. m. ende; sä vet jag icke, på hvilken Grundlagens § Rikets Ständer skulle stödja en sådan begäran.
Ehuru man ställde ordalagen, skulle innehållet dock i sjelfva verket blifva:
Vi anhålla, att något af Grundlagarne, som förut icke varit vederbörligen iakttagit, hädanefter måtte blifva det.
Detta innefattar ju en bestämd anmärkning.
Med en sådan kunna Stånden icke framkomma förr än saken blifvit af ConstitutionsUtskottet, enligt dess rättighet och pligt, behandlad.
Om någon tviflar, att ConslitulionsUtskottet icke skall uppfylla sin pligt, sä hör detta till menskliga inrättningars och menni skörs personliga ofullkomligheter, hvilka först med tiden kunna förbättras.
För min elei tror jag således, att så nödigt det än kunde vara, att Nationen någon gång finge omedelbart uttrycka något sådant inför Konungen, är det dock icke förenligt med våra Grundlagar, sådana de nu befinnas; och jag anser således Herr Grefven och LandtMarskalken hafva handlat rätt, då han vägrat upptaga Motionen, samt önskar, att Ridderskapet och Adeln måtte låta dervid förblifva.
Jag instämmer fullkomligen med den sista värda Talaren, och skall blott tillägga en liten upplysning.
Alla de i Grundlags-frågor af HofCancelleren föredragna mål, äro innefattade isär - Dea 28 November f. rn. skilda Protocoll, och dessa Protocoll öfverlämnäs hvarje Riksdag till ConstitutionsUtskottets granskning, sorn icke utsträcker sig allenast till StatsSecreterarne, utan äfven till Föredragande i allmänhet, och jag hemställer hvad verklig nytta, sorn då skulle hämtas af en förändring härutinnan.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken uppläste slutet af Grefve Frölichs ifråga varande Motion, så lydande: ”Jag får vördsamt framställa den Mo”tion, att Ridderskapet och Adeln, genom ”en underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t, ”deri de öfrige RiksStånden böra inbjudas ”att deltaga, skola anhålla det HofCancel”leren icke hädanefter mätte tillåtas vidtaga någon, utöfver dess i Grundlagarne ”föreskrifne Embets-befaltning, utsträckt åt”gärd med föredragning och expediering ”af LagFörslag.” Hvarefter Hans Excellence förklarade, att som berörde Motion liksom förutsatte det förhållande, att HofCancelleren tillförene vidtagit en utöfver dess i Grundlagarne bestämde Embetsbefattning, utsträckt åtgärd med föredragning och expediering af LagFörslag; men en slik framställning, efter Hans Excellences omdöme, ostridigt innefattade egenskap af anmärkning; alltså ansåg Hans D#r> 28 November f. m. 52g Hans Excellence, under åberopande i öfrigt af de skäl Herr von Hartmansdorff nyss anfört, sig böra förblifva vid dess redan tillkännagifue öfvertygelse, att ifrågavarande Motion lagligen icke kunde hos Ridderskapet och Adeln till någon handläggning upptagas.
Jag har redan en gång förklarat, hvad meningen är med min Motion.
Om uti mitt skrifteliga anförande skulle finnas några ord, som gifva anledning dertill, att den skulle åsyfta en anmärkning, så hemställer jag, om icke dessa ord lätt kunde borrttagas, i händelse, enligt min önskan, Motionen remitterades till Expeditions-Utskoltet, som torde verkställa denna uteslutning.
Det är sjelfva ämnet, icke orden som böra komma i fråga.
Äro emedlertid, som jag ser, de fleste ibland Ridderskapet och Adeln af motsatt tanka med mig, i afseende på formen, så får jag trösta mig med, att jag varit den förste, som härigenom fått väcka uppmärksamheten på ett förhållande, som, allt sedan 1809, ägt rum, och som icke har för sig någon gällande föreskrift i Grundlagen.
Hans Esccelle-nce Herr Grefven och LandtMarskalken'yttrade, att, då Hans Excellence redan framställt sin åsigt af ämnet, samt Ridderskap^ och Adeln tyoktes 1 H. 34 53o Den 9.8
N o v e ni b e r e. m. densamma dela, ansåg Hans Excellence någor» vidaie öfverläggning i detta ämne icke lämpeligen böra äga rurft; hvaruti Ridrlerskapet och Adeln äfven hördes instämma.
Upplästes Kongl. Maj:ts nyss ankomne Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, af den iq dennes, angående fördelningen af de, genom en >med Kejserlig Ryska Regeringen afslutad LiqvidationsConvention, influtne medel.
Plenum klockan 6 eftermiddagen.
Upplästes Kongl.
Majrts, den ip och 26 dennes afgifne, samt i förmiddags Ple - Den 28 November e. m. 531 mim ankomne, Nådiga Propositioner till Rikets Ständer: 1:0
Om anslog af medel till Navigations-Skolors inrättande. 2:0 Angående upplåtande af tvänne Tunnland jord på lotten N:o 8 af Eskilstuna Kungs-Ladugårdsägor, till inrättande af en ny Begrafnings-plats för Eskilstuna Stads- och LandsFörsamlingar. 3:o Angående Curhus-Afgiftens fortfarande. 4:o
Om rättighet för SparBankerne i Riket, att emot ränta i BancoDisconten insätta en del af deras Fond, för att i mon af behofvet kunna åter derifrån uttagas och disponeras m. m. 5:o Med öfverlemnande af Förslag till ny PrestvalsFörordning. 6:0
Om fortfarande anslag till Strömrensningar och lättade vaiten-communicationers befrämjande. 7:0
Om upphörande af CertePartiers chartering för Fartyg, som begagnas till inrikes Sjöfart; Äfvensom Kongl. Maj:ts d«n 36 dennes till Rikets Ständer aflåtne, samt i förmid - Den 28 November e. ra. dngs Plenum ankomne, Nådiga Skrifvelse, angående Myntvärdets upprätthållande Lades på bordet.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken tillkännagaf, att Herr Netherwood j Wilhelm , afsagt sig den honom uppdragne befattning, att vara Ledamot i ExpeditionsUtskottet.
Herr af Uhr„ Carl David , uppläste följande: Att Sverige, likasom andra civiliserade .Nationer, ifrån äldre tider främjat upplysning och befordrat Vetenskaperne, är en sanning, som minst på detta rum fordrar någon bevisning.
Men då de Theologiska, Philologiska, Natural-IIistoriska, de rent Mathematiska, och Militaira Vetenskaperna sålunda åtnjutit all vård och uppmuntran, måste å andra sidan medgifvas, alt de applicativa eller de, som skulle grundlägga kunskaper, egenteligen användbara och nyttiga för Näringsidkare, intill de sednasle åren, blifvit helt och hållit förgätne.
Ändteligen har man nu äfven insett behofvet af dem, och Technologiska Institutet här i Staden, samt Bergsskolan i Fah - Den 28 November e. rn.
Iun, hvilka Inrättningar, begge hafva för ändamål, att bibringa Näringsidkare de flere för deras handteringar nödiga kunskaper synas vara en borgen derföre, att Svenska slöjder och handtverk hädanefter skola bedrifvas med större fullkomlighet och framgång, än det liittils varit möjligt, såvida nämde inrättningar sättas i tillfälle att uträtta allt det goda, man. af dem har skäl att förvänta; och är det af sådan anledning jag nu får den äran fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet, på BergsSkolans närvarande ställning och behof.
Bergsskolan i Fahlun grundar sig lill en del på anslag af p:de HufvudTiteln, till ett belopp af 2800 R:dr, samt till en del, eiler med 1200
R:dr utur Fahlu BergslagsCassa.
Men som dessa anslag, från Inrättningens första början, befuuuos otillräcklige, och välgörande verkningar uppå alla grenar af Benrshandteringen deraf voro att förvän c- O ta, beslöt BruksSoeieteten, alt understödja densamma, och bidrar tills vidare, med en årlig Summa af 3200 R:dr, hvarigenom BergsSkolans sammanräknade tillgång föråret utgör 7200 R:dr, och då derifrån afräknas 1600 R:dr, Stipendii-medel, återstår för Bergsskolan en årlig inkomst af 56oo R:dr B:co, hvarmed skola bestridas: 534 Den 28 November e. m. 1:0 Underhåll af Byggnader, Gala och Väg. 2:0
Löner för 2 beständiga och 5 tillfälliga Lärare. 3:o Årliga Resekostnader för Läraren och Stipendiaterne. 4:o Aflöning för Vaktmästare och Handtlangare. 5:o Aflöning för en Bokhållare. 6:o Inköp af Böcker och Journaler. 7:0 D:o af Chemiska apparater och Materialier, uppgående till minst 1200 R:dr B:o årligen. 8:0 Inköp af Ved Kol och Ljus. 9:0 Utgifter för stora praktiska försök. 10:0 D:o för Rillnstrumenler, Papper och Marscheiderlnstrumenter. 11:0 Utgifter för Physiska och Mathematiska Instrumenter m. m.
Och som ingen af dessa utgifter, utan olägenhet kan undvikas, och behofven således öfverstiga tillgångarne, har följden deraf blifvit, att undervisningen icke kan göras så vidsträckt eiler fullkomnad, sorn vederbör, då Lärjungarne, i saknad af både apparater och Lärare, icke sjelfva få lägga hand vid de ämnen som borde afhandlas.
Undervisningen i Bergsskolan har derföre hittils hufvudsakligen måst inskränkas till Den 28 N o v e n> ber e. m. 51» Chemiska Vetenskaperne; de Mathematiska och Physiska hafva deremot föga kommit i fråga, ehuru oumbärliga dessa Vetenskaper äro för de fleste af våra Näringar, och derföre äfven borde kunna bibringas på ett sätt, att sjelfva grunderne för dessa Vetenskaper, igenom användande af Instrumenter och Modeller, gjordes, alt jag sa må säga, handgriplige, äfven för de Elever, hvilka sakna någon grundeligare Vetenskaplig underbyggnad.
Att undanrödja denna brist, och att tillika sätta denna Läro-anstalt 1 tillfälle, att åstadkomma allt det gagn , man af densamma, med så mycket skäl har att förvänta, , vågar jag i ödmjukhet föreslå ett ökadt anslag af Stats-medlen af 1000 R:dr B:co, såsom Lön för en beständig Lärare, uti Malhematik och Physik, samt 800
R:dr årligen, till inköp af Materialier och Instrumenter m. m. för en Modell-verkstad, hvarigenom, inberäknade de 2800 R:dr, som redan utgå från Qtde Hufvud-Titeln, Statens anslag för Bergsskolan i Fahlun, kommer att utgöra 4600 R:dr B:co om året, hvartill jag hoppas, att Rikets Ständer, så mycket häldre lämna deras bifall, som fördelarne af denna Läro-anstalt, ehuru understödd af enskildes bidrag, icke böra inskränkas ensamt till Bergshandteringen, utan derjämte medverka till det Allmännas och hela Landets väl, i samma inon, som upplys - 536 Den 28 November e. m. ning och arbets-skicklighet spridas derifrån, äfven till andra Närings-grenar, hvilka, utan vissa förberedande kunskaper, ej kunna uppnå någon fullkomlighet.
Herr LefrénJohan Pehr:
Jag har begärt ordet, för att understödja den nu väckte Motionen j men anhåller tillika få tillkännagifva, att detta ämne blifvit behandladt i den Commité, som varit sysselsatt bereda förbättringar i våra Undervisningsanstalter.
Bergsskolan i Fahlun har ej blifvit försummad i de framställningar, som derstädes blifvit gjorde.
Mig synes derföre, att detta mål bör pröfvas i sammanhang med frågorne om
Rikets undervisningsverk i allmänhet, på det ej isolerade åtgärder i så vigtiga ämnen måtte vidtagas.
Herr Montgommeri, Gustaf, anförde skrifteligen: