Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag anhåller således, att en tid af \\ dagar måtte utsättas, i fall icke på RidclarhusSecreterarens anmälan Ståndet skulle finna ett ytterligare anstånd af nöden.
Jag anhåller, att Herr RiddarhusSecreteraren behagade meddela Ridderskapet och Adeln den nya Redaction af 4p §■ Riksdagsordningen, hvilken har sammanhang med förevarande ämne, och blifvit af Ståndet vid denna Riksdag antagen.
Undertecknad Riddarhus Secreterare :
ConstitutionsUtskoltet hade vid sistlidne a48 Deu 7 Augusti e. m, Riksdag föreslagit ett nytt fjerde Moment vid slutet af 49 §•
Riksdagsordningen, så lydande: ”När Utlåtande ifrån RiksSlånd lill "Utskott återremitteras, böra alla anmärk"ningarne, sednast inom \\ dagar derefter, meddelas Utskottet genom justeradt "ProtocollsUtdrag, antingen i liela deras "utförlighet, eller ock af Secreteraren punktvis och i korthet sammanfattade, dock i ”sednare händelsen med öppen rätt för ”StåndsLedamot, att sin serskilta mening "in extenso skriftligen bifoga, på sätt i 5^ stadgadt är.”
Men, vid pröfningen af de sedan sista Riksdag hvilande Grundlagsfrågor, blef detta nya Moment af Ridderskapet och Adeln afslagit.
I anledning af hvad en värd Talare Herr Crusenstolpe anfört, anser jag det vara min skyldighet upplysa, att, efter 1823 års Riksdag, blefvo alla de PleniProtocoller, hvilka under Riksdagens lopp ej hunnit uppsättas, i LandtMarskalkens öfvervaro justerade inför RiddarhusDireclionen, hvarvid de Ledamöter af Ridderskapet och Adeln, som bivislat nämnde Riksdag, äfven serskilt genom tidningarne kallades, att, om de så behagade, justeringen öfvervara.
Så lärer väl alltid komma att ske, enär jag
Den 7 Augusti t*, m.
Jag för min del tror, att mycket kan vara möjligt, då man blott rall begagnar sin tid.
Just den omständighet, att man af de följande Plenidagarnes Protocoll hindras att sysselsätta sig med de föregående dagarnes, gör, att man bör hafva hvarje Protocoll färdigt innan nästa Plenum.
Jag får derföre, för att ej föreslå något, som Secreteraren anser omöjligt, hemställa, att en tid måtte utsättas af 14 dagar, såsom den yttersta, inom hvilken Prolocollen skola vara färdiga till justering, samt att, på sätt Herr von Hartmansdorff föreslagit, 8 å 10 dagar må bestämmas för Canzliet alt uppsätta yltranderne, då de öfriga 2 eller 4 dagarne böra vara ti11 räckIige för Talarne, att genomse deras yttranden, så vida de vilja af en sådan rättighet sig begagna.
Grefve Posse, Arvid: I 49 §•
Om en genom mundtligt anförande gjord framställning lägges på bordet, bör anförandet till Protocollet dieter as, och afskrift deraf sednast i nästa Plenum till bordet a/lemnäs.
I 5a §. står:
Utaf alla Memorial och Anföranden, sorti äro af egenskap att böra till något Rikets Ständers Utskott remitteras, skola till Stån - 230 Den 7 Augusti e. m. det ingifvas två Exemplar, hvaraf det ena stadnar vid Protocollet, och det andra till Utskottet afgår.
Begäres communication med de öfrige Stånden aflemnas dessutom tre Exemplar, för att dem tillställas.
Dessa föreskrifter äro gällande för de öfriga RiksStånden.
Jag vet ej hvarföre, då de äro til I räck 1 ige fördem, de icke skulle vara det äfven för oss.
Jag hemställer således, om icke hela stadgandet i 28 §.
RiddarhusOrdningen må anses öfverflödigt.
Det har visserligen icke undfallit mig, att det tillgick med den så kallade justeringen efter sista Riksdagen, på sätt Hans Excellence Herr Grefve De la Gardie yttrat, men jag tror ej, alt denna praxis kan anföras såom skäl, enär den ej är riktig.
Reviset derpå är, att Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskälken vid justeringen alltid framställer den fråga, om Protocollet godkännes.
Jag vet ej, sedan Riksdagen är slut, hvem som skall framställa eller besvara en sådan fråga, och då i dessa Protocoller kunna förekomma propositioner, gjorde eller vägrade afLandtMarskalken, eller yttranden af Ståndets Ledamöter, och många bland dem äro bortreste, blir det ett ganska äfventyrligt sätt.
Således kan jag ej annat än, instämmande med Herr Cederschjöld, yrka, att en tid af i4 dagar efter det Protocollet blifvit hållit, mätte bestämmas för justeringen Den 7 Augusti e. m. deraf.
Det blir ett ytterligare band på Ridderskapets och Adelns Herrar Ledamöter, att stalla sig RiddarhusOrdningen till efterrättelse.
Den justering, som sker i Rid— darhusSecreterarens egna rum, är nödvändig, så länge han ej vill sätta sitt namn under saker, hvilka möjligen kunna vara författade i strid emot grammatik och god svenska.
Från det besväret kunde han gerna vara befriad, om justeringarne skedde så tidigt, att yttranderne kunde uppläsas inför Ståndet, och i följd deraf fingo tryckas sådane de blifvit uppläste.
Herr Printzensköld; Axel:
Som jag fattat innehållet af denna §. angår den endast justering af de yttranden, hvilka föranledt till återremiss, men ej justering af Protocollerne i deras helhet.
Således tror jag, att frågan om tiden, då Protocollen i allmänhet skola vara justerade, ej hörer till denna §.
Det torde snarare tillhöra Instructionen för Riddarhus-Secreteraren, emedan det beror endast af honom att så snart som möjligt uppsätta och till justering anmäla Prolocollerne; denna §. ålägger Ledamot att, inom 8 dagar efter det ett yttrande blifvit afgifvit, till Protocollet detsamma aflemna; fråga är, om ett sådant åläggande kan äga rum.
Man har omtalat, att i de andra Stånden blifva Protocollen ganska hastigt justerade.
I det afseendet kunna vi ej taga ledning af hvad som sker inom Den 7 Augusti e. ra. de öfrige Stånden; deras sammansättning är helt olika med vår; här är större personal, samt flere och långvarigare tal.
De andra Ståndens Ledamöter äro ej hindrade af andra göromål, att uteslutande sysselsätta sig med Riksdags-ärenderne, och kunna således när sorn helst vara i tillfälle att uppsätta eller justera och till Protocollen aflemna hvad som i Ståndet yttras, då vi deremot vanligen tillika måste sköta andra befattningar.
Jag anser det dock vara nödvändigt, att föreskrifva någon tid, inom hvilken Ledamöter åläggas, alt sina yttranden aflemna.
Jag tror, att 8 dagar är tillräckligt; då man vanligen 2 å 3 dagar efter Plenum får del af Memorial-protocollet, kan man ganska väl hinna aflemna det öfversedt inom förstnämde tid.
SI litel igen får jag föreslå ett tillägg till den §. som 1111 är i fråga, hämtadt utur 33 §. af den nu gällande RiddarhusOrdningen, det nemligen: att alla skriftliga anföranden skola ovilkorligen genast efter deras uppläsande afgifvas till Protocollet.
I den nu ifrågavarande finnes intet nämndt, huru med deni förhållas skall; det torde väl tyckas, att det borde falla af sig sjelf, men erfarenheten har visat, att Motionairer behållit sina anföranden hos sig i *4 dagar och ej aflemnät dem, förrän samma dag de till Utskottet blifvit remitterade, hvadan de så godt som aldrig legat på bordet.
Det torde således finnas nödigt att bibehålla detta stadgande.
Den 7 Augusti e. m. a53 Herr von Hartmansdorff:
Mig synes» att öfverläggningen gått så långt från saken» att det vore bast återvända till deri §. vi börjat afhandla.
Angelägit vid alla stadganden är, att göra deni sådane, att de kunna efterlefvas.
Jag har flere Riksdagars erfarenhet, såsom RiddarhusCanzlist, af det sätt, hvarpå göromålen kunna skötas och medhinnas vid Adelns Canzli.
Derom får olla gälla den allmänna regeln: att nöden liar ingen lag.
För alt kunna följa de öfriga Stånden i det hufvudsakliga, eller i besluten, återstår, när Riksdagarne något framlidit, intet annat medel än att efterlemna justeringarne.
Gerna skall jag, om man så önskar, afstå ifrån de 8 dagarnes delning emellan Canzliet och Talarne; ty om någon gång remisser från Riddarhuset komma till Utskotten ofullständiga eller för sent; måste jag erkänna, alt nästan aldrig något yttrande blir utelemnadt, med mindre
Talaren blifvit en eller Iva gånger varnad, att så sker.
Om således 8 dagar, på sätt Utskottet föreslagit, anslås i ett för allt, må det bero på Canzliet och Talarne sjelf— ve, att efter omständigheterna dela dem sig emellan.
Jag kan, såsom hvarje annan menniska, misstaga mig, men jag tror knappast, att förslaget till förändring i 49 §•
Riksdagsordningen afslogs.
Det kan vara möjligt, men jag påminner 2r>4 Den 7 Augusti e. m. mig, att Friherre Boije talade emot det, och gjorde samma framställning som de Herrar, hvilka nu talat; men, när det bl ef upptäckt, att vi hade strängare föreskrift i vår egen StåndsOrdning, än den, som de öfrige Stånden begärde, fann Ståndet, som jag vill påminna mig, otjenligt, attafslåde andra Ståndens begäran.
Det blef ej angifvit, förrän emot slutet af öfverhiggningen.
Som jag vill påminna mig, blef 49 §. bifallen i enlighet med det nya förslaget.
Sedan RiddarhusSecreteraren yttrat sig i ämnet, hvad han med säkerhet anser kunna medhinnas, tror jag, att Ridderskapet och Adeln kunde med. honom instämma, endast med tillägg af hvad Herr Crusenstolpe yrkat, att sjelfva Protocolls-justeringen skall ske på samma gäng Herr Cederschjöld:
Jag får vördsamt hemställa, om icke ändamålet säkrast vunnes genom blott några ords tillägg i slutet af det förslag Utskottet framställt; nemligen att då här står, det de skola till Utskottet eifsändas, endast tillädes: hvilket ovilkorligen skall ske inom 14 dagar.
Jag tror ej, att berörde tillägg gör tillfyllest.
Det har endast afseende på återremisser; jag åter åsyftade Protocollet i sin helhet.
Om det funnes något annat ställe, der det talades om Pro - Den 7 Augusti e. m. 255 tocolls-juslering, skulle jag dervid framställa min mening, men då förhållandet ej är sådant, begagnar jag detta.
I öfrigt anhåller jag få förklara, att den erindran jag nyss gjorcle, om RiddarhusSecreterarens enskiIrlta justering ingalunda var riktad emot RiddarhusSecreteraren eller kunde innehålla någon ohöflighet emot honom, utan snarare emot de Talare, som ej skrifva begripligt och gramaticaliskt.
Secreteraren anser sig pligtig att ansvara för det gramaticalika af Protocollet, måste han göra denna justering; men jag tycker, alt man gerna kunde dispensera honom från denna ansvarighet.
Jag instämmer slutligen i hvad Friherre Cederström yttrat, och anhåller att i §. mätte införas, att Protocollen inom i4 dagar, sedan de blifvit hällne, skola justeras.
Herr af EkeJistam:
I händelse Ridderskapets och Adelns nya förslag skulle innehålla 8 dagar för Canzliet, och 8 dagar för Talarne, till justering, fruktar jag, att det komme att stå i motsägelse emot den tillförene antagna 49 §• i Riksdagsordningen.
Jag anhåller om bestämd underrättelse, huruvida den föreslagne nya redactionen af §.
Riksdagsordningen blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallen eller icke.
För mitt minne står det tydligt, att den bifölls.
Kanske Herr Tham derom kan lemna upplysning, emedan, efter Den 7 Augusti e. m. hvad jag vill påminna mig, han var af samma tanka som Friherre Boije, och, på samma grund som bemälte Friherre, afstod från sitt påstående, sedan det blifvit upplyst, att vi uti RiddarhusOrdningen redan hade strängare stadgande, an hvarom fråga då var.
Jag deltog äfven i omförmälte discussion; men, så vidt jag kan påminna mig, blef det nya förslaget i 49 §• förkastadt; hvaremot förändringen i 52 §. bilölls.
Från minnet anhåller jag, att få vädja till sjelfva Protocollet och de upplysningar Riddai husSecreteraren derutur kan lemna.
Jag beklagar, att jag i närvarande ögonblick ej är i tillfälle att kunna uppgifva, i hvilket af de 164 under Riksdagens lopp hitintills förde Protocoller det ifrågavarande ämnet befinner sig.
Om jag nu kände det, skulle jag genast kunna lemna den begärdte upplysningen *).
Hans *) Att Ridderskapet och Adeln verkligen afslog det ifrågastaildte nya 4 Momentet i 4g §•
Riksdagsordningen , inhämtas af Ridderskapets och Adelns Protocoll för den 26 Febr. f. m., i4 Häftet, pag. 189, samt Ridderskapets och Adelns Protoco{I för den 3 Mars f. m., 15 Häftet, pag. 9.
Den 7 Augusti e. m. i$7 Hans Excellence Herr Grefven oell
Lan dtMar skalken gjorde proposition till bifall å Utskottets förslag, med den förändring, att §. skulle erhålla N:o 2g, i stället för N:o 28.
Hvarefter Hans Excellence föreslog bifall till det vid denna §. yrkade tillägg, angående skriftliga anförandens, aflemnande till Protocollet, och bestämmande af dagar, såsom den tid, inom hvilken PleniProtocollen borde vara justerade.
Ja och Nej. Grefve Posse:
Jag tror ej det går an att göra ett tillägg af den natur, som det föreslagne, hvarigenom vi skulle binda oss sjelfva, och stadga, alt Protocollen inom i4 dagar ovilkorligen skola vara justerade.
Om vi då hade ett vigtigt mål för händer, Herr af Ekenstam lärer hafva åsyftat ett af ConstitutionsUtskottet föreslagit tillägg i 49 5. 1 Mom.
2 Punkten, af innehåll: "alt ett "muntligt anförande, som lägges på hordet, "hör till Protocollet dicteras, och afskrift der"af senast i nästa Plenum till hordet aflemnas hvilket tillägg visserligen af Ridderskapet och Adeln bifölls, men hvarom förevarande discus - sion egentligen icke handlar.
Se derom Ridderskapets och Adelns Protocoll för den 26 Febr. f. m., 14 Häftet, pag. i5g. 36 H. 17 ( a58 Den 7 Augusti e. rn. mäste vi afbryta öfverläggningen derom, för justeringens skull.
Den olägenhet, hvilken den siste Talaren omtalat, kunde varda undanröjd, om man tilläde: sä vida icke Ståndet, pä serskild, derom för hvarje gång skedd anmälan, annorlunda förordnar.
Anmälan borde ske, antingen derom att Protocollen voro färdige till justering, eller ock om de hinder, hvilka derföre mött; och LandlMarskalken kunde sedan inhämta Ståndets mening.
Jag skulle tillstyrka det föreslagne tillägget, om jag fann det möjligt, men jag anser farligt att yrka ett stadgande, som ej kan verkställas.
Jag är öfvertygad om omöjligheten deraf, och qvarblifver således vid mitt afstyrkande derå.
Jag hade icke tillstyrkt delta tillägg, om icke RiddarhusSecreteraren nyligen yttrat sig anse det vara möjligt att verkställa; men då han förklarat det vara möjligt, har jag ej dragit i betänkande att tillstyrka det, emedan ingen lärer kunna bestrida, att det vore för öfverläggningarne och ordningen vigtigt, om Protocollen kunde hastigare justeras.
Om det ytterligare tillägg göres, som Herr Crusenstolpe föreslagit, nemligen så framt Ridderskåpet och Adeln ej annorlunda för till - / Den 7 Augusti e. m. 209 fället beslutar, så kan Ridderskapet ock Adeln i alla fall, i händelse en vigtig öfverläggning skulle förevara, besluta att uppskjuta justeringen.
Om RiddarhusSecreleraren ytterligare vill bestämt utlåta sig, huruvida lian finnér saken verkställbar, ser jag ej något vidare binder för dess antagande.
Om RiddarhusSecreteraren behagar förklara, att det är möjligt verkställa hvad som blifvit föreslagit, samt Ridderskapet och Adeln beslutar det, så är det visserligen ganska bra ; men jag hemställer, om rätta stället för stadgandet är i RiddarhusOrdningen.
Der finnes ingen föreskrift, i afseende på Tjenstemänneu inom Riddarhusets Canzli.
Riddarhusets Secreterare och dess öfrige Tjenstemän hafva sin egen Instruction, som äfven af Ståndet fastställes.
Jag hemställer, om icke rätta stället för ett sådant stagande, som endast angår Canzliet, vore i denna instruction, och icke i en Riddarhusordning, som underslälles Konungens sanction.
Föröfrigt får jag förnya den anhållan jag nyss gjorde, att det måtte stadgas, att alla skriftliga anföranden genast skola till Protocollet allemnas.
Jemte det jag till alla delar instämmer uti hvad Herr Printzensköld yttrat i afseende på det ifrågavarande stadgandets införande i RiddarhusOrdningen, 36 IL 17* o.6o Deri 7 Augusti e. m. hvilken jng ej tror vara rätta stället, öfverlemna!' jag till RiddarhusSecreterarens ytterligare yttrande, huruvida han tror, att man med säkerhet kan förordna, att Protocolls-justeringen skall ske inom 14 dagar.
Jag tror, att RiddarhusSecreterarens förra yttrande hade afseende derpå, att återremisser till Utskott kunde vara färdige att afgå, justerade af dem, som yttrat sig, inom 14 dagar efter det målen förevarit.
Så förstod jag meningen, ehuru det visserligen är möjligt, att jag fattat orätt.
För min del tviflar jag alt, med den arbetsordning vi nu hafva, det blir möjligt, att verkställa Protocolls-justeringen inom 14 dagar, så vida vi ej skola hafva serskildta Plena för Protocolls-justering, hvarigenom åter mycken tid skulle upptagas, och Riksdagarne ännu ytterligare förlängas.
Undertecknad Pdddarlnis-Secr eter are :
Mitt förra yttrande hade verkeligen, såsom Herr Tham anfört, endast afseende på den tid, hvilken är nödig för återremissers expedierande till vederbörande Utskott, och hvilken jag trodde lämpligen kunna bestämmas till 14 dagar.
I frågan åter, inom hvilken tid Ridderskapets och Adelns Pleni-protocoller skulle kunna uppsättas, för att justeras, bekänner jag, att jag är villrådig.
Jag sknlle dock tro, att om man började en ny tideräkning, och ej hade något för den förflutna tiden ouppsatt tili last, samt
Den 7 Augusti e. in. framför allt ägde tillräckligt antal medarbetare, som kunde med fördel begagnas vid uppsättning, man skulle kunna inom loppet af 14 dagar få Protocollen uppsatte, så att de kunde, efter den nu brukliga justeringsinethoden, justeras.
Likväl bör jag förklara, att jag förutsätter, att under loppet af berörde i4 dagar Plenum ej må oftare inträffa än hvarannan dag, ty annars blir det omöjligt.
Har man en dag Plenum, och sedan en dag fri, skulle jag kanske tro, att det vore möjligt att justera inom i4 dagar; likväl endast på det sätt vid justeringarné nu tillgår, ty en ordentlig justering, det vill säga, att allt, af RiddarhusSecreteraren behörigen öfversedt och granskadt, inför Ståndet uppläses, kan, af brist på nödig tid dertill, ingalunda medhinnas.
Att utsätta serskildta Justerings-plena, låter sig ej eller göra, emedan de dagar, som ej till vanliga Plena användas, ovilkorligen borde få af RiddarhusSecreteraren och Canzliet till arbetsdagar begagnas.
Den minsta rubbning i ett eller annat afseende uti ofvanberörde förhållande skulle föranleda dertill, att justeringen ej kunde inom den bestämda tiden verkställas, Friherre Cederström:
Sedan RiddarhusSecreteraren förklarat, att saken är verkställbar, enär man ej har Plenum oftare än hvarannan dag, och vi vanligen icke hafva Plena oftare, än två gånger i veckan; lärer ■j62 Den 7 Augusti e. m. titan all fråga verkställigheten kunna äga rum.
Då i öfrigt den ifrågavarande nya Riddarhus-Ordningen ej blifver gällande, förrän efter det Riksdagen slutas, är det naturligt, att det arbete, som nu finnes ligga till hinder, ej kan hindra att antaga ett stadgande, som medför ordning i framtiden; och då fråga om serskildta Justerings-plena ej lärer uppkomma, enär justeringarne kunna ske vid hvarje Pleni slut, ser jag ej, att någon farhåga kan hindra oss antaga detta tillägg.
Jag anhåller således om proposition derå.
Herr Crusenstolpe: Friherre
Cederström liar förekommit mig i allo, utom hvad beträffar den enskilda justeringen, hvilken jag önskade förvandla till allmän, just för alt spara RiddarhusSecreterarens besvär.
Herr Raben, Carl Wilhelm:
För min del, vågar jag icke ingå i någon pröfning, om det är rätt eller orätt, möjligt eller omöjligt att för en hel Riksdag bestämma en tid af 14 dagar för Protocoils-jusleringen.
Herr RiddarhusSecreterarens yttrande i denna del har icke förefallit mig så positift, som det synts en del öfrige Ledamöter.
Jag undrar icke heller derpå; jag skulle sannerligen icke i hans ställe våga föreslå någon viss tid för Protocolls-justeringens verkställande.
I anledning af hvad Herr Plintzensköld anfört, torde jag få fästa uppmärk - Den 7 Augusti e. ra. 203 samheten derpå, att Utskottet omsorgsfullt sökt att ifrån RiddarhusOrdningen skilja allt livad sorn kunde hafva afseende på Riddarhusets Tjenstemän® skyldigheter.
Skulle något om Protocolls-justeringen införas i denna §., afvek man således ifrån den etablerade principen; så mycket mera öfverflödigt, sorn Ridderskapet och Adeln innan Riksdagens slut får tillfälle granska Utskottets förslag till Instruction för nämnde Tjenstemän, hvaruti ganska väl kan införas ett stadgande, som förekommer dröjsmål med Protocolls-justeringen ; men intages stadgandet i RiddarhusOrdningen, kan det sedan ej ändras utan Konungens tillstånd, äfven om det funnes overkställbart.
Herr Crusenstolpe: Efter RiddarhusUtskottets egne Ledamöter dertill synas vilja uppmana, får jag förklara, att jag anser det vara ett fel, att i förslaget lill nya RiddarhusOrdningen icke blifvit infördt något stadgande om Protocolls-justeringen, emedan det är Nationens rätt, att få del sf RiksStåndens Protocoll, hvilka Riksdagsordningen bjuder skola tryckas.
Äfven jag är af deras mening, som tro, att bestämmelse om Protocolls-justeringen tillhör RiddarhusOrdningen.
I 28 §. af förevarande förslag beter det: ”Gör någon munteligen sådane ”anmärkningar vid ett Utskotts Betänkande, Den 7 Augusti e. m. ”att de till detsammas återremitterande föranleda, böra de inom 8 dagar vara skriftligen uppsatta och inlemnade till Riddar”husCanzliet, vid påföljd, att anmärknin”garne i annor händelse, sådane de till Pro”tocollet blifvit uppfattade, till Utskottet ”afsändas.”
Enär således är föreskrifvit, huru det hör tillgå vid frågor om återremiss, synes äfven på samma ställe höra bestämmas, huru med Protocolls-justeringen i hela sin vidd hör förhållas.
På det man likväl måtte hålla sig mindre vid möjligheten, än vid verkligheten, tillstyrker jag, att en tid af 14 dagar, ja till och meden månad, må bestämmas för Protocolls-justeringen.
.Tåg förglömde, då jag sist hade ordet, att besvara Herr Crusenstolpes anmärkning rörande den, efter hans tanka, öfverflödiga åtgärd att jemföra de munteliga yttranderne med Memorial-protocollet, äfven sedan de respective Talarne sjelfve genomsett dem.
Härvid får jag förklara, att jag anser det för ett bland mina vigtigaste, begärligaste och otacksammaste åligganden att efterse, om munteliga yttranden, sedande från Talarne återkommit, blifvit antingen i saken till innehållet ökade, eller i afseende å språket förändrade, hvarigenom jemkning, eller putsning, ovilkorligen erfordras.
Hvad beträffar sjelfva språket, kan det väl vara af Den 7 Augusti e. m. 2(35 mindre betydenhet, men den egenkärlek må dock icke förtänkas mig alt jag, då Protocollerne skola, undertecknade med mitt namn, öfvergå till efterverlden, önskar, att de må innefatta visst icke några vältalighetsstycken, men åtminstone ett rent och någorlunda vårdadt språk.
Hvad åter angår sjelfva saken, ålägger mig
Instructionen den pligt att noga tillse, det muntliga yttranden öfverensstämma med Memorial-anteckningnrne, hvilket jag äfven alltid med lika mycken oförskräckthet, som grannlagenhet, sökt fullgöra.
Denna befattning är visserligen vigtig, samt både för mig sjelf och Ståndets Ledamöter, såsom Herr Crusenstolpe uttryckt sig, äfventyrlig_, men den har dock, under 3:ue Riksdagar, af mig på det sätt fullgjorts, alt någon anmärkning deremot hitintills icke försports.
Jag vågar ock, utan att närmare ingå i detaljerne, försäkra Höglofl. Ridderskapet och Adeln, att denna åtgärd är ytterst nödvändig, emedan thy förutan Ståndets Protocoll ofta nog skulle förete en alltför underlig tafla.
Herr Printzensköld:Jag är icke öfvertygad af Herr Crusenstolpe.
Skola föreskrifter om Protocollsjuslering här införas, kunde man likaså gerna i RiddärhusOrdningen intaga bestämmelser om Protocollstryckningen, hvilken äfven i Grundlagen är anbefalld, men när sådant nu icke skett, 266
Den 7 Augusti e. m. utan Instructionen för RiddarhusSecreteraren| tverom innehåller erforderligt stadgande härom, ser jag ej något skäl, att uti förevarande införa någon närmare bestämmelse i afseende på Protocollsjusteringen.
Här har blifvit yttradt, att dä i denna §. finnes stadgadt, att muntliga yttranden, som föranleda till ålerremiss, böra inom 8 dagar vara uppsatta och till RiddarhusCanzliet aflemnade, borde äfven Protocollsjusteringen såsom en vigtigare angelägenhet här omförmälas.
Jag är af en motsatt öfvertygelse, enär allt hvad som blir föremål för återremiss till Ständernes Utskott, innefattar allmänna Riksdagsangelägenheter, som icke ensamt röra Ridderskapet och Adeln, hvaremot Protocollets förande och justerande måtte vara Ståndets ensak.
Jag fortfar derföre i den öfvertygelse, att något stadgande härom icke bör införas i RiddarhusOrdningen, utan endast i Instructionen för RiddarhusSecreteraren , som icke är beroende af någon Kongl. Sanction, utan kan af Ridderskapet och Adeln efter omständigheterne förändras.