Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Revision öfver elementarläroverken likaledes i sin und. berättelse föreslagit åtskilliga förändringar i läroverkens organisation i allmänhet, indragning af vissa och utvidgning af andra skolor, särskilda anstalter lill bildande af skollärare, en allmän löneförhöjning för lärarne, samt flere andra dels anslag, dels åtgärder för skolornas bringande i ett fullkomligare skick; att under sådane förhållanden, och då cn omfattande föredragning af denna berättelse hvarken ännu kunnat eller under riksdagens lopp kunde, i anseende till de yttranden och upplysningar, som af vederbör, mäste infordras, inför K.
M. äga rum, det vore i allmänhet stridande emot riktiga grunder alt lill afgörande företaga särskilda löncförhöjningsoch organisationsfrågor och dem till R.
St. framställa, men att, då likväl dels en eller annan fråga vore af de öfriga alldeles oberoende, dels vissa förbättringar kunde finnas vara af den art, att deras uppskjutande icke allenast skulle förnärma de billigaste anspråk, ulan ock verka skadligt för framliden, K.
M. funnit sig böra göra framställning om beviljande af dertill erforderliga anslag.”
Då K.
M. sålunda yttrat, att det vore mot riktiga grunder stridande, att till afgörande företaga särskilda löneförhöjnings- och organisationsfrågor, och frågan om Upsala cathedralskola skulle vara en sådan, så liar StatsUtsk. haft ganska svårt att tillstyrka det af motionären för nämnde skola äskade anslag.
Ehuru minoriteten vid denna frågas afgörande inom Ulsk. var ganska betydlig, kunde man likväl icke undgå att finna, alt om anslag beviljades, R.
St. i och med detsamma hade ingripit i en organisationsfråga, som likväl berodde på K. M. nåd. pröfning, enär R.
St., då anslaget beviljades, äfven borde afgöra huru stort antal lärare kunde för mer.anämnde skolas behof vara erforderligt, äfvensom örn densamma skulle förblifva sådan den nu är, eller om den borde upphöjas til! samma cathegori, hvaruti gymnasierne sig befinna.
Då likväl icke kan nekas, att behof förefinnes af ökade lönetillgångar, elier rättare sagdt, af ett högre anslag för ett tillökadt antal lärare vid Upsala cathedralskola, så vill jag för min del icke bestrida en åtcrremiss af denna punkt, utan snarare tillstyrka en sådan, pä det att någon utväg må kunna beredas lill ett högre anslag, än det af hvilket samma skola nn är i åtnjutande.
Visserligen är det icke utan, att af del tillökade anslaget, C,800 r:dr för elementarläroverken, någon tillgång skulle kunna finnas äfven för detta ändamål, enär beloppet af de för delta afseende uti särskilda motioner äskade anslag sammanlagde knappast uppgå till 150 tunnor spanmål, eller omkring 900 r:dr, hvilken summa, om den drages frän ofvannämnde 6,800 r:dr, lemnar ett öfverskott af 5,900 r:dr, hvaraf möjligen de för Upsala cathedralskola äskade 4,860 r:dr skulle kunna anslås, samt ändock något återstå för Lunds cathedralskola; men då man å andra sidan af K. M:s nåd. propos., äfvensom af skolrevisionens i ämnet afgifne
Den 6 November f. m. 83 yttrande finnér, att förhållandet är enahanda på flere andra ställen, hvarom likväl några motioner icke blifvit väckte, sä torde, om behörigt afseende äfven derå hör fästas, desse 6,800 r:dr icke vara fullt tillräcklige, för att
Upsala cathedralskola skulle kunna från dessa medel komma i åtnjutande af hvad dess behof möjligen kan kräfva.
Att R.
St. nu skulle ingå i en så beskaffad pröfning af organisationen af calhcdralskolan t Upsala, att Sländerne på skil lingen eller riksdalern skulle bestämma det aflöningsbelopp, som dit borde anslås, det förutsätter, alt R.
St. äfven skulle bestämma hvilken lärarepersonal, som der skulle bchöfvas, och en sådan organisationsfråga anser jag icke dem tillkomma, hvarföre jag icke eller kan understödja motionärens förslag i sin helhet.
Men deremot täger jag mig friheten lill II. o. Ad. hemställa, att R. o. Ad., i händelse frågan återremitteras, ville göra det med förklarande tillika, alt dess mening vore, alt 3000 r:dr skola lill nödige arfvoden för iärarne vid Upsala cathedralskola anslås, intilldess K.
M. finner för godt att pröfva frågan om behofven för denna skola, i sammanhang med behofven för de öfrige elementarläroverken i riket.
Jag anser calhcdralskolan i Upsala vara utmärkt väl skött.
Hon är äfven beqvämt belägen, i universilets-staden, hvarigenom en mängd lärjungar komma dit, hvilka eljest icke skulle besöka henne.
Slut ligen är hon till sin form, på sätt Hr Bråkenhjelm anfört, hällre etil. mia tanka, än någon af de gamla elementarskolorna.
Med alli detta är lion likväl i afseende på lärarnes antal och aflöning mycket vanlottad.
Jag tillhörer således deras antal, som önska att denna skola mätte erhålla ett ökadt anslag.
Men jag skulle icke desto mindre anse för olämpligt, om R. o. Ad. i detta fall alveke från den grundsats, sorn eljest blifvit iakttagen, och som StatsUlsk. äfven följl, att nemi. icke inlåta sig tili pröfning af enskilda motioner, dä frågan om elementarläroverkens organisation med hvad dertill hörer ännu är oafgjord.
Enär man icke kan annat än hoppas, att K. M., efter vederböra hörande, skall göra tillgångarnes fördelning bättre än någon annan, hemsiullcr jag, om icke det IJ.
Ståndet skulle anse lämpligt, ali il.
St. uttryckte den önskan, att det öfverskott af anslaget till ele mentarläroverken, som möjligen kan uppkomma, malte af K.
M. företrädesvis användas tili Upsala calhedralskolas fullkomnande.
Derigenom bade II.
St. icke inlåtit sig i någon egentlig organisationsfråga, då de underställde fördelningen H.
M:s bepröfvande, men de hade dock uttryckt deras önskan, att det läroverk, hvars behof synes vara ögonskenligt framför dc öfriges, äfven mätte företrädesvis komma i åtanka.
Frih.von Kricmer:
Jag afstår från min begäran af de 4,800 r:dr, och instämmer i det förslag, som af Frih.
Palmstjerna blifvit framstäldt, alt nemi.
3000 r:dr mätte såsom afvoden för lärarne vid nya calhcdralskolan i Upsala tillsvidare utgå; fästande Si Den ö November f. m. likväl dervid det uttryckliga villkor, att denna summa måtte blifva bestämd endast för nyssnämnde skola.
Palmstjerna: dag får fästa Hr von Ilartmansdorffs uppmärksamhet derpå, att behofven af ersättning oell lönclillökning för rector gymnasii i Gelle oell rector vid Nyköpings högre lärdoms- och apotogisl-skola, eller andre apologisten i Westerås, äro fullt ut sä angelägna, som bebofvel af eli anslag för Upsala catbedralskola; men att R.
St., pä bekostnad af den för elementarläroverken i allmänhet tillökade summan af (i,800 r:dr, tillskyndade företrädesvis denna Upsala skola fördelar, skulle hafva till påföljd, alt desse för Gelle, Nyköping ecb Westerås skolor lika nödvändiga tillökningar icke skulle kunna äga rum.
Jag kan således icke instämma lili den utväg, som Hr von Hartmansdorff för ifrågavarar. ändamåls viunande ansett vara den mest lämpliga.
Hvad behofven för Lunds catbedralskola angar, så är jag äfvertygad derom, att i händelse R.
St. skulle bevilja ett särskildt anslag för Upsala catliedralskola, så skulle K. M., af det för elementarläroverken i allmänhet ökade anslag, äga tillfälle att disponera en för denna skola ganska tillräcklig samma, i hvilket fall äfven de öfrige läroverken i Räkel ej skulle komma i mistning af hvad t motsatt händelse skulle komma Upsala catbedralskola ensamt till godo.
Jag frångår mitt yrkande i afseende på Professor Knös‘s motion, emedan, på sätt Frih.
Palmstjerna anfört, jag ej (inner lämpligt, att lil.
St. till skiilingen bestämma hvad som till det i fråga var. ändamålet kan vara af bebofvel päkalladl.
För öfrigt, fästande mig vid de skäl, som af Friherre» blifvit uppgifna för ett anslags ställande under K.
M:s nådiga disposition, intilldess den stora organisationsfrågan hinner alt afgöras, får jag med honom förena mig, och vördsammeligen yrka bifall å denna bans propos.
Sedan öfverläggningcn härmed ansetts fulländad, yttrade II.
Ex. llr Gr. o. Landtm., att visserligen ilere förslag blifvit framställde, men alt då Ilere ledamöter, som förut gjort särskilda förslag, numera instämt i del förslag Frih.
Palmst jerna framställt, II.
Ex. ansågc sig böra först göra propos. i öfverensstämmelse dermed, hvadan 11.
Ex. hemställde, 0111 R. o. Ad. ansåge de anmärkn:r, som blifvit gjorda emot SlatsUPsies yttrande under förevar.
Litt. f såvidt den af Professor
Knös väckte motion angick, föranleda till älerremiss, med förklarande, att Ii. o. Ad. ansåg ett anslag af 3000 r:dr böra beviljas till nödiga arfvoden för lärare vid Upsala catbedralskola, intilldess K. 31. finnér för godt all i eli sammanhang pröfva frågan 0111 behofven för såväl denna skola, som de öfriga elementarläroverken i Riket.
Ropades starka ja, blandade med några nej, hvarpå H. Ex. förklarade, alt ja dervid varit öfvervägande.
Den 6 November f. m. 85 Uppå härefter framställde särskilde propos:r, förklarade R. o. Ad. sig bifalla hvad Utsk. i afseende på Doctor Reulerdahls och Biskop Hallströms under denna Litt. upptagna motioner hade hemställt. 8:o Folksliolorne.
Denna punkt hiel' af II. o. Ad. bifallen.
D:o Gymnastiska Central-institutet.
I anleda, af en af föreståndaren för det Gymnastiska Centralinstitutet Hr Professor Branting i und. gjord framställning, hvaruti han, sedan det Ortopediska institutet tillkännagifvit sill upphörande, hemställer, att det anslag, som förut varit sistnämnde institut anvisad), nu mätte fä lill förbättring och utvidgning af det Gymnastiska Centralinstitutet användas, företogs denna fråga hos K. M., hvilket synes af de StatsrådsprotoeoH, som åtfölja K.
M:s nåd. propos. om statsverkets tillstånd och behof.
Branting hade föreslagit: ”till understöd för skollärare och seminarister, som, efter inhemtnde Iheoreliska och praktiska studier vid Centralinstitutet, aflägga offentliga prof på erforderlig kunskap i den pedagogiska och den militära gymnastiken 300 r:dr.
Till öfverlärare vid Centralinstitutet, för tillökade göromål vid ungdomens handledning ....
200 r:dr.
Till 3 nya, i praktisk gymnastik kunnige lärare, n 300 r:dr hvardera 900 r:dr.
Tillskott för appareilens, vapnens in. m. underhåll samt expenser 100 ridr.” tillhopa b:eo r:dr 1,500.
M. af detta anslag befaus, att hvad beträffade frågan om stipendier för sådane personer, hvilka kunde komma att anställas såsom lärare vid gymnasierne, kunde möjligen tillgång dertill vinnas, derigenom att vid uppkommande varancé, della anslag för gymnasierne finge i ett års tid vara ledigt, hvarunder den person, som sedermera lill lärare dersammastädes antogs, kunde fä begagna denna lön såsom stipendium, för alt här vid institutet erhålla nödig undervisning.
Af sådan orsak ansågos de för delta ändamål afseddc 300 r:dr icke behöfva af R.
St. begäras, hvaremot en för öfverläraren med 200 r:dr förökad löneinkomst ansågs vara af behofvet påkallad.
Förhållandet är nemi. del, att gymnastiken har i Sverige vunnit en ganska stor framgång, och der blifvit ändamålsenligarc behandlad än måhända i de flesta andra länder, hvilket äfven gjort, att gymnastiklärare härifrån äro mycket eftersökte samt höga anbud till skicklige lärare gjorda, att etablera sig i andra länder, dels såsom föreståndare för enskilda inrättningar, dels äfven såsom lärare vid offcnllige.
Fara är, ali den näst föreståndaren skickligaste läraren vi här hafva, måhända lemnar Sverige, om icke någon förhöjning i hans inkomster här kunde beredas, och var delta orsaken hvarföre de 200 r:dr förhöjning i hans lön begärdes.
Afven föreslog
Hr Professor Branting, att 3 tiva 86 Den 6 November f. m. löner skulle beviljas, enär de allmänna skolorna nu icke kunna få begagna gymnastiken af bristande lärarepersonal; men då nian med anledn. deraf, att en reglering i della afseende så nyligen skett, icke vågade begära anslag för hela den föreslagna lärarepersonalen, så beslöt K.
M. alt endast en ny lön skulle begäras.
Desse framställningar torde R. o.
Ad. finna vara af behofvet i högsta grad påkallade; men StatsUtsk bär del oaktadt ej funnit skäl att tillstyrka bifall lill det begärda anslaget.
Jag vågar derföre, på de skäl jag nu haft äran framställa, anhålla, alt R. o. Ad. täcktes bevilja återremiss af denna punkt, med förklarande, ali R. o. Ad. anser det af K.
M. för ändamålet äskade anslag af 500 r:dr böra bifallas.
Palmstjerna, som begärt ordet, förklarade sig vara förekommen, och derföre afstå från yttrande i ämnet.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåge de emot 9 punkten gjorde anmärkn:r föranleda lill ålerremiss, med förklarande, att R. o. Ad. ansåg det af K. M. för Gymnastiska Centralinstitutet äskade anslag af 500 r:dr böra beviljas.
Ropades ja. 10:o Sundhetscollcgium med mcdicinalstaten, ll:o Carolinska Medico-chirurgiska institutet, 12:o Veterinärinrättningen i Stockholm, 13:o Vitterhets-, Historie- och Anliqvitets-Acadcmien, och 14:o Musikaliska Academien.
Dessa punkter blefvo af R. o.
Ad. bifallne. 15:o Understöd för vetenskapliga arbetens ut gifvande.
Jag anhåller, alt Ridd.secret. mätte uppplysa, huru R. o. Ad. beslutat öfver StatsUtsk:s betänk.
N:o 32, samt alt jag derefter måtte få yttra mig.
Till följd häraf meddelade uudert. t. f.
Ridd.secreterare den upplysning, all SlalsUlskrs utlåt.
N:o 32 blifvit af R. o.
Ad. afslagct.
Jag påminner mig icke hvad betänk.
N:o 32 innefattade, utan anhåller derföre, alt denna puukt mätte lills vidare få hvila, så alt man icke möjligen mätte komma att räka i strid med sin egen förut vidtagne åtgärd.
Hr Silfverstolpe: StatsUlsk:s utlåt.
N:o 32 innehöll en hemställan, alt R.
St. mätte hos K. M. ånyo anhålla, all f. d, Cancellistyrelsens handcassa mätte lill Riksg.cont. öfverlemnas.
Om jag icke bedrager mig, är delta utlåt, redan af 2 RiksSl. bifallet och af 2:nc afslaget; jag skulle således för min del tro, att 11. o.
Ad. icke kan ovillkorligen bifalla denna punkt, utan dess beslut böra blifva beroende af det beslut, som blifver R.
St:s i afseende pä frågan om f. d.
Cancellistyrelsens handcassas öfverlemnande till Riksg.cont.
Jag hemställer, huruvida icke R. o. Den ö November f. m. 87 Ail. skullo finna för godt, att återremittera denna punkt, med förklarande tillika, att som R. o. Ad. afslagit StatsUtsk. utlåt.
N:o 32, anser R. o. Ad. alt ifrågavar. anslag af 450 r:dr icke bör på 8:de hufvudtiteln uppföras, hvilket äfven öfverensstämmer med K.
M. nåd. propos.
Jag hemställer, huruvida man ej, i händelse den siste talarens förslag antages, riskerar, alt den ifrågavar. ränteinkomsten går förlorad för det vackra ändamål, hvartill den är afsedd; jag får med anledn. deraf vördsamt föreslå R. o. Ad., huruvida det ej skulle vara lämpligare, att R. o. Ad. nu återremitterade denna punkt, med förklarande, att Ståndet icke ansåg sig deröfver kunna fatta något beslut, förr än R.
St:s beslut vore bestämdt i afseende på öfverlemnandet af f. d. Cancelli-styrelsens handcassa till Riksg.cont.
Jag kan icke neka dertill, alt jag anser R.
St:s beslut i afseende på f. d.
Cancelli-styrelsens handcassas öfverlemnande till Riksg.cont. redan vara fattadt, ty när 2 Stånd stannat emot 2, skall, i min tanka, frågan förfalla, bin följd åter af frågans förfallande är, att något anslag för vetenskapliga arbetens utgifvande icke blifver på riksstaten uppfördt.
En annan mening, som måhända äfven skall söka alt göra sig gällande, ar den, att denna fråga skulle vara en slatsrcgleringsfräga, hvilken kunde underkastas votering i förstärkt StatsUtsk.; men jag får förklara, att jag åtminstone ej kan anse den såsom sådan, enär frågan egentligen är en förvaltningsfråga, huruvida den ifrågavar. cassan skall på ena eller andra stallet placeras, eller huruvida dess capital skall vara öfvcrleinnadt alt af deri ena eller andra auetoriteten förvaltas.
Detta är den fråga, som skall afgöras; en följd deraf är, huru och på livad sätt cassans räntor sedermera böra utgå.
Frågan är således icke någon slatsrcgleringsfräga, på annat sätt, än om den skulle blifva så afgjord, att den ifrågavar. cassans capital skulle komma alt lill Riksg.cont. öfverflyttas, i hvilket fall äf ven å riksstaten ett anslag skulle uppföras; men på sätt den nu redan är afgjord, anser jag den förfallen.
I alla fall skulle jag anse, att R. o. Ad., utan afseende på de öfrige Ståndens beslut, bör i delta ämne fatta ett sådant, som slår i öfverensstämmelse med det beslut R. o. Ad. redan fattat, då R. o. Ad. afslagit StatsUtsk:s betänk.
N:o 32; ty då R. o. Ad. det gjort, kan naturligtvis R. o. Ad. icke anse, att på 8:de hufvudtiteln bör den emot ofvannämnda cassas capital svarande räntan uppföras, hvarföre jag hemställer, huruvida II. o. Ad. ej skulle finna lämpligt, att, med förklarande häraf, återremittera den nu föredragna punkten?
Jag afstår från mitt förra yrkande, och anhåller nu, att R. o. Ad. måtte återremittera den"« puukt, på sätt Frih.
Palmstjerna föreslagit.
Ex. Hr Gr. o.
Landtm, hemställde, om R. o. Ad. 88 Den ti November f. m. an sage de emot förevar, punkt gjorde nnmärkn:r, föranleda till återremiss, med förklarande, att R. o. Ad., som afslagit StatsUlsk:s utlåt.
N:o 32, rör:de K. f. d. Caneelli-styrelsens handeassas öfverlemnande till Riksg.cont., i följd deraf ansåg de i denna punkt omförmiilde 450 rolv icke böra å 8:de hufvudtiteln uppföras.
Ropades ja. 1 fi:o Institutet för blinda och döfstumma.
Hr Bildt, Knut, anförde skriftligen:
Utsk. liar såsom skål lill afslag å Hr af Zel!e'os motion anfört: ]:o
Alt nämnde institut förlidne riksdag erhöll ett anslag af 7,666 r:dr 32 s/t. b:co.
Häremot får jag invända, att motionären begärt anslag till ett särskildt undervisningsverk för blinda, hvilket således är alldeles oberoende af hvad som för den nu beslående inrättningen auslagits.
Delta skäl är således, enligt min mening, icke tillämpligt i frågan. 2:o
Att hvarken Ii. 31., i nild. propos., ej eller institutets
Dircction derom gjort nugon framställning.
Detta skäl anser jag mindre gilltigt, derför ali det synes mig som en sådan fråga lätteligen kunde undgå att bli föremål för begäran af anslag, utan alt K.
M:s nåd. uppmärksamhet derför icke kunnat vara riktad ål sjelfva saken, som
Direetionen måhända tvekat alt framställa, dä den förr mött svårigheter alt erhålla aaslag.
Det lärer väl ej kunna bestridas, alt just sädane behofver som det ifrägavar. lämpligast framställas af enskilde motionärer, hvars menniskokärlek förmält dem alt utforska ett sådant behof hos allmänheten.
En riktig framställning, gjord af enskild motionär, mätte väl för ett Utsk. gälla lika sorn allt annat räll, det må komma från hvad håll som helst, dä dess natur alt verkligen vara rätt ej kan förändras. 3:o
Att frugan ej är sä utredd, som Utsk. önskat, för att bifalla anslaget.
Härpå skulle jag vilja svara, att det hade varit högst önskeligt, om någon af Utsk:s ledamöter blifvit anmodade att besöka institutet ä Manilla, som i alla delar hedrar dess förvaltare, och troligen tillfredsställer dess höge Beskyddare.
Utsk. skulle då fått fullkomligt ulredt det nu uppgifna beliofvct, och äfven erfarit, att del förra anslaget väl användes.
Afven hade det varit mycket önskligt, om ej Utsk. förbisett den stora nyttan för fäderneslandet, att se användt, lill olyckliga medborgares bästa, de mänga sinnrika och ändamålsenliga inrättningar, som redan länge blifvit i andra länder begagnade, för att lära blinda läsning, skrifning, musik, geographi m. m., genom bruket af särskilda tryck och ehartor, hvarå profver redan finnas på Bfanilla.
Jag tar mig friheten fästa StatsUtsk:s uppmärksamhet pä alla dessa förhållanden, med anhållan, all det täcktes tillstyrka R.
St. att utöfva ett bland de vackraste barmhertighetsverk, och derjemte gifva en hyllning åt civilisationens framsteg.
Den 6 November f. m. 89 Af nu .införde skäl, nnhiUlcr jag vördsamt om äterremiss af IG punkten, äfvensom att 11. o. Ad. för sin del täcktes besluta, att det af motionären begärda årliga anslaget 5,000 r:dr b:co måtte af R.
St. bifallas.
Om propos. härå anhåller jag vördsamt.
ITr Silfverstolpe:
I anleda, af den framställning, som blifvit gjord af Hr af Zellen oell det yttrande Statslltsk. deröfver afgifvit, anser jag mig böra lenina några upplysningar.
StalsUlsk. säger i slutet af sitt yttrande: ”så oek enär Utsk. ieke eller anser frågan om behofvet eller verkslällbarheten af en sådan särskildt för blinda afsedd inrättning, som Hr af Zeiten föreslagit, vara fullständigt utredd, anser sig Utsk. icke kunna i anledn. af motionen tillstyrka någon R.
St:s åtgärd.”
Hvad behofvet angår, så anser jag mig kunna upplysa, i följd af från samtlige församlingarne i Riket infordrade uppgifter, alt de blindas antal öfversliger 2,500, hvaribland väl omkring 1,400 äro öfver 50 år gamla, hvilka således icke torde komma i fråga att blifva föremål för undervisning vid ett dylikt institut, som det nu ifrågasatta; men återstoden, eller omkring 1 100, är lill en stor del åtminstone vid den ålder, att den, genom ordentlig undervisning, lättare skulle kunna vinna sin bergning och således mindre falla församlingarna och fattigvården till last.
Hvad åter verkslällbarheten beträffar, har jag derom tagit närmare kännedom och samrådit med Hr Borg, samt funnit de förslag, som hau i delta afseende uppgjort, ganska verkställbar.!.
Orsaken, hvarföre icke någon framställning i detta ämne från K. M. kommit R.
St. tillhanda, är hufvudsakligen den, att någon utredning af förhållandena ännu icke vid den lid var gjord, dä K.
M:s nåd. propos. om statsverkets tillstånd och behof lill R.
St. afgafs, äfvensom att det sedermera icke ansågs rikligt, all lill 11.
St. framkomma med propos. om något nytt anslag, så vida detsamma icke var af behofvet oundgängligen päkalladt.
Särskildt i afseende på frågan om localen för della institut, anser jag mig böra nämna, ali jag enskildt känner, alt om R.
St. skulle linna tjenlig! att för ändamålet anvisa några medel, K.
M. är sinnad alt lemna byggnaderna vid det s. k. öfre Manilla till disposition för den afsedda inrättningen.
Jag instämmer i de skäl, som af de 2:ne siste värde talarne blifvit anförde för äterremiss af denna punkt.
De några tusende r:dr, hvilka Staten skulle uppoffra för den mest vanlottade class af medborgare, nemi. dels de blindfödde, dels de i spädare åren blindblcfne, tror jag snart skulle densamma återgäldas genom de utvägar, som genom en ändamålsenlig undervisning skulle desse olycklige beredas, alt blifva nyttiga både för sig sjelfva och andra.
Jag har äfven hört, sä väl medlemmar af Directionen öfver institutet för blinda och döfstumma, sorn föreståndaren för institutet, beklaga, att 4 II. 12 90 Den 6 November f. m. anslaget för detta institut är sä otillräckligt, att någon undervisning icke kunde ät de blinde egnas, oell uägra sädane derföre icke uti inrättningen inlagas, utan ett anslag af Staten.
Jag tror, att örn denna punkt återremitteras, så lärer StatsUlsk. derigenom finna skäl att infordra yttranden af ofvannämndc
Direclipn oell af institutets föreståndare, hvarigenom sädane upplysningar torde vinnas, alt Utsk. möjligen deraf kan linna anledn. alt härutinnan ändra sina äsigter.
Jag är nu af samma tanka som jag alltid varit, att det nemi. åligger Staten först förskaffa undervisning åt de barn, hvilka hafva sina fem sinnen i behåll, innan han använder särskilda kostnader på deni, hvilka äro födda sä att säga ofärdiga.
Man synes emedlertid mera intressera sig för det konstiga än för det nyttiga.
Jag förutser således, att man snarare skall bevilja ett anslag till detta ändamål än lill vanliga skolor.
Jag vill icke eller sätta mig cmot en återremiss af denna punkt, men jag hemställer, alt man mätte så lill vida nedsätta sina anspråk, att i stället för de 5,000 r:dr, sorn jag tyckte Hr Bildt fordrade, man måtte begagna ett lindrigare uttryck, t. ex. sådant som BorgarcSt:s.
Del liar nemi. beslutat, att denna punkt skulle återremitteras, med förklarande, att
Ståndet ansåge sig genom denna återremiss hafva yttrat siu önskan, att Statslltsk. måtte, efter ytterligare iuhemtad kännedom af förhållandena, finna utväg att till någon, del föreslå medel till de af motionären enligt denna punkt äskade anslag.
Hr Dalman, Wilh. Fredr.: