Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det förefaller mig, som om Utsk. först hemställt till PresteSt. att förena sig med R. o. Ad. samt BorgareSt. och, för den händelse PresteSt. dertill skulle finnas obenäget, att R. o. Ad. samt BorgareSt. skulle förena sig med PresteSt.; af hvilken anledn.
, och på det icke ändamålet må förfelas derigenom, att alla 3 Stånden antaga inbjudn., jag anhåller, att vi måtte uppskjuta med beslut häröfver, till dess sig visar, huruvida PresteSt. antagit inbjudn. eller icke. II.
Landtm, tillkännagaf, att prot.- utdr. i ämnet redan från PresteSt. inkommit, hvarafinhemtades, att PresteSt. d. 16 dennes vidblifvit sitt beslut och gillat voter:spropos:n. R. o.
Ad. vidblef äfven sitt i ämnet förut fattade beslut samt godkände voter:spropos:n.
Vid förnyad föredragn. af Lag- och Oecon.Utsktns d. 1 i dennes f. ro. på bordet lagda betänk.
N:o 33 i anledn. af väckta frågor, angrde näringsfriheten, blef det ånyo lagdt på bordet af Hr Stuart, Carl Gust., samt Gr.
Lades till handlma Constit.Utskrs d. 11 dennes f. m. på bordet lagda memor.
N:o 62 till PresteSt. om dess yttrande i frågan om behörigt Utsk. för upptagande af motioner, angtde riksdagens prorogation.
Ånyo föredrogs och bifölls Oecon.IJtskts d. i5 dennes e. m. på bordet lagda utlåt.
Nto 139 i anledn. af väckt rno - Den 30 December e. m. 407 tion i fråga om de till K.
M. vid sista riksdag framställda önskningsmål.
Vid förnyad föredragning lades till handl:na Oecon.- TJtskrs d. i5 dennes e. m. på bordet lagda ytterligare utlåt. i anledn. af väckt motion om åtskilliga förändringar i arme'ens organisation och Rikets försvarsverk.
Föredrogs ånyo StatsUtsk:s d. 1 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 355 i anledn. af K.
M:s nåd. propos., angrde medel för undsättningar vid inträffande svårare missväxter.
Jag tager mig friheten föreslå R. o.
Ad. att uppskjuta detta måls afgörande, intilldess R. o. Ad. fattat sitt beslut öfver Bevilln.Utsk:s betänk., ang:de stora sjötullen, samt till dess underrättelse inkommit, huru de öfriga Stånden afgjort detta mål.
Om jag icke missförstod Frih. v. Schulzenheims mening, önskade Hr Frih., att denna fråga skulle hvila, intilldess frågan om spannmålstullen är afgjord.
I detta fall kan jag icke meddela någon bestämd upplysning om hvad beslut de öfriga Stånden vidtagit; men jag förmodar, att saken kommer att underkastas förstärkta StatsUtsk;s afgörande, vid hvilket förhållande och derest R. o. Ad. beslutat, att denna fråga skall hvila, intilldess frågan om spannmålstullen blifvit afgjord, jag äfven finner, att detta betänk, bör hvila, enär berörde fråga ännu icke är afgjord. R. o. Ad. beslöt, att detta mål skulle hvila, tills de förut bestämda handlingar inkommit. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 8 på aftonen.
Måndagen den 22 December 1834- Plenum kl. 10 f. m.
Jag får vördsamt reservera mig inot det beslut, R. o. Ad. fattade sista Lördags förmiddag.
Jag afhöll mig då från att deltaga i discussionen, icke för ämnets kinkighets skull, men för det jag trodde, att de derunder framställda skäl skulle föranleda till annat resultat; och då min förhoppning ej blifvit uppfylld, önskar jag att till prot. få framställa min opinion.
Jag instämmer i de åsigter, som af Gr.
Horn blifvit yttrade; och då \ ' ' / 4o8 Den 22 December f. m.
Boye sagt, att Frih. v. Stedingk beväpnat sig med misstroendets glasögon, får jag förklara, att jag ofta funnit mig nödsakad alt dermed beväpna mig, för att ej låta omdömet förvillas.
Justerades 17 prot.utdr. för d. 20 dennes e. m.
Vidare upplästes till justering R. o. Ad:s prot.utdr. af d. 20 dennes e. ra., rörrde Ståndets beslut i anledn. af LagUtsk:s memor.
Det upplästa prot.- utdr. är visserligen så vida riktigt, att det innehåller, att Ståndet godkänt de föreslagna voterrspropostna; men Utsk. säger sig hafva uppfattat Ståndets mening så, att detsamma afslagit betänk, i sin helhet, men att Utsk., förden händelse, att
Ståndet ej skulle så menat, eller att de andra Stånden ej skulle antaga inbjuda., uppgjort voter:spropos:na.
Jag tror derföre, att, på det man ej må tro R. o. Ad. hafva frångått sitt beslut, hvars vidblifvande nu icke i prot.- utdr. omnämnes, det vore nödigt der införa, att R. o. Ad., som gillade det sätt, hvarpå Utsk. uppfattat Ståndets mening, godkände voter:spropos:na.
Hr v. Hartmansdorffs framställning blef af R. o. Ad. bifallen, i enlighet hvarmed prot.utdr. andrades och sedermera af R. o.
N:o 2Öi. ang:de roteringsjemnkningen vid Westerbottens reg:te; N:o 2Ö2. ang:de indelningsjemnkning i Blekinge; N:o 253. angrde undersökning om tillkomsten och användandet dels af den till stapelstäderna utgående tolag och dels af de s. k. stadsandelarna i uppstäderna.
Åkerhjelm, Fredr., hade inlemnat följande:
Underrättad derom, att II. R. o. Ad:s Hrr Electorer behagat invälja mig lill ledamot af BancoUtsk., får jag, i stöd af 23 § Ridd.Ordn., vördsamt afsäga mig detta förtroende.
Företogs till pröfning Constit.Utsk:s d. 11 dennes f. m. på bordet lagda memor.
Det är ostridigt, att Hrr Fries och Sahlin i den grundlags-^, som nu är gällande i frå - Den aa December f. m. 4°9 fråga om bergsbrukens representation, hemtat en grundad anleda, att af Constit.Utsk. begära ett förslag till förändrad redaction af denna §; ty något otydligare och mera bristfälligt samt saknande föreskrifter i flera väsendtliga delar kan man knappast tänka sig, an nu gällande stadgande i 6 inom. af i4 § Riksd.Ordn.
Jag instämmer således med dessa
Hrr i den önskan, att en föreskrift måtte i detta afseende uti grundlagen införas, som är fattlig, klar och bestämd.
Huruvida Constit.Utsk. fullgjort denna önskan, torde R. o. Ad. tillåta mig att nu närmare granska.
Constit.Utsk. har uti ifrågavar. mom. tillagt följande ord: ”Valberättigad och valbar är hvarje ofrälse ägare af någon bland ofvannämnda inrättningar, som ej tillika innehafver beställning i Rikets tjenst eller burskap uti stad eller, med representationsrätt, bergsmanshemman.”
Denna föreskrift är så till vida ofullständig, att derigenom är icke en prest, som äger bruk, utesluten från representationsrätt i BorgareSt., och icke heller en Vetenskapsacademiens ledamot, hvilka personer dock, enligt en annan § i grundlagen, hafva representationsrätt i PresteSt.
Då Constit.Utsk. utgått från den åsigt, att den, som har representationsrätt i annat
Stånd eller förut har sådan rätt i BorgareSt., ej må derjemte begagna representationsrätt såsom bruksägare, måste jag fästa mig vid denna ofullständighet och yrka en sådan redaction, att den försvinner.
Samma ordställning utesluter deremot contingentborgare, som bo på landet, hvilket är orätt, emedan contingentborgare, som bo på landet, icke få deltaga i städernas val till representanter i BorgareSt., och således ej, i fall de äga bruk, böra vara uteslutna från deltagande i riksdagsmannavalen bland bruksägare.
Det uttryck, Constit.- Utsk. begagnat i afseende på representationsrätt för dem, som hafva bergsmanshemman, har den ofullsländighet och oklarhet, att man ej rätt kan inse, hvad Utsk. dermed menat, hvarföre jag äfven yrkar förtydligande i denna del.
Vidare har Utsk. infört följande ord: ”innehaft sådan bruksinrättning, hvars årliga tillverkningsvärde uppgått till i5oo r:dr.” Om Utsk. härmed menat medelvärdet af tillverkningen för 5 år eller värdeL af ett års tillverkning, samt om det är tillverkn:sbeloppet för hela bruket eller för den andel deraf, som af en person innehafves, hvilket här afses, är icke uttryckt, så alt man icke vet, hvad Utsk. åsyftat.
Detta måste också bestämmas.
Den derpå följande punkten börjar Utsk. med dessa ord: ”Vederbörande myndighet upprätte, på grund af de fem sislförflutna årens tillverkn., en hufvudlängd.”
Då jag genomgår vår grundlag från perm till perm, kan jag ej upptäcka något stadgande, som bestämmer, hvem som här menas med vederbörande myndighet.
Det ligger således en otydlighet, som i grundlagen ej bör existera, äfven i dessa ords användande, och jag kan ej 17 II. 5a Den aa December f. m. inse, hvarföre icke Utsk. begagnat det enkla uttrycket, som säkerligen återger Utsk:s mening:
Bergverksstyrelsen åligger.
I sådant fall hade stadgandet blifvit tydligt.
Vid detta stadgande, ”vederbörande myndighet upprätte, på grund af de fem sistförflutna årens tillverkning, en hufvudlängd, ” får jag vidare anmärka, att på tillverkn. icke någon hufvudlängd kan upprättas, enär den består af flerfaldigt olika producter; men på dess värde kan en hufvudlängd upprättas.
Det måste uttryckas, att den skall upptaga värdet, ty i sjelfva tillverkn. ingår alun, spik, koppar, kobolt &e. sorn mätas än med tunnor, än efter centner, Sk® &c., så att beloppet ej kan jemnföras.
Skulle Utskts mening dock vara sådan, så bör den mera bestämdt uttryckas.
Utsk. talar om 2:ne slags längder, nemi. en hufvudlängd och en vallängd; men något klart begrepp om hvad Utsk. med dessa olika längder menar, kan icke af §:s ordalydelse inhemtas.
Mig synes, att Utskts mening lärer varit, att den s. k. hufvud- eller grundlängden skulle innehålla en fördelning af Rikets samtliga bruk i 5 districter samt upptaga quantiteterna af tillverkningen, men att den sednare eller vallängden skulle upptaga de personer, som vore så qualificerade, att de hade rättighet att utöfva riksdagsmannaval oell sjelfva kunde till riksdagsmän väljas; men allt detta måste man gissningsvis komma till, emedan sådant ej i förslaget uttryckes.
Således yrkar jag äfven i denna del förtydligande, så att den, som skall tillämpa lagen, ej må blifva tvehågsen om lagstiftarens mening.
Slutligen har Utsk. föreslagit, ”att årligen i Dec. månad till vederbörande magistrater må öfversändas vallängd för påföljande året.”
Denna föreskrift, mina Hrr! är overkställbar, ty bruksåret slutas ultimo Oct., och först då kan bruksägaren beräkna, hvad han tillverkat.
Hans uppgift skall först ingå till bergmästaren i orten för att sammandragas och sedermera öfverlemnas till Bergsstyrelsen.
Det är omöjligt att på den korta tid, som sålunda skulle lemnäs Bergsstyrelsen, uträkna värdet på alla produeterna samt sammanföra uppgifterna och granska deras tillförlitlighet; ty före medlet af Dec. månad kan icke bergmästaren inkomma med sin uppgift.
Jag yrkar således, att tiden för vallängdens öfversändande må utsättas till Jan. månad, hvarigenom tiden väl blefve kort, men föreskriften dock kunde verkställas; hvaremot Utskrs förslag är overkställbart.
Förslaget innehåller visserligen, att besvär öfver vallängden kunna anföras; men hvarest dessa besvär skola anföras, derom saknas föreskrift.
Det torde dock vara nödigt att få detta bestämdt; ty att här tillämpa en annan § i grundlagen, som säger, att klagomål öfver riksdagsmannaval skola gå till Högsta Domstolen, lärer icke vara ändamålsenligt, då fråga blott är om sjelfva vallängden, hvilken den auetoritet, som uppgjort densamma, bäst bör vara i tillfälle att rätta, om misstag blifvit begångna.
Jag tror der - Den 22 December f, ra. före, alt dylika besvär först böra gå till den auctoritets pröfning, sorn haft sig uppdraget att upprätta längden, och 0111 vederbörande ej med denna pröfning blifva nöjda, må frågan gå till K.
M:s pröfning, antingen i Högsta Domstolen eller i Kammarexpeditionen.
Ulsk. har derjemte sagt, att vallängden skall öfversändas till magistraterna; men ändamålet med denna föreskrift är icke uppgifvet.
Jag tror, alt § bör antyda, att vallängden skall vara tillgänglig för vederbörande, ty annars kunde det hända, att den lästes in i den stund, då den af vederbörande behöfdes.
Jag anser således icke olämpligt att i grundlagen nämna, det vallängden skall för vederbörande vara tillgänglig.
Sedan jag på detta sätt genomgått de flerfaldiga anmärkntr och yrkat de förtydliganden, som jag ansett behöfliga, torde R. o. Ad. tillåta mig att uppläsa ett förslag till en ny redaction af ifrågavar. mom.
Jag yrkar icke, att detta redactionsförslag skall ensamt afgå till Constit.Utsk., såsom Ståndets gemensamma beslut, men att de af mig gjorda anmärkntr jemte detta förslag till redaction måtte afgå till Gonslit.Utskrs närmare granskning, såsom Ståndets gemensamma tanke, och jag får vördsamt tillkännagifva, att jag genom det prot.utdr., som ankommit från BondeSt., har mig bekant, att detta Stånd såsom sin gemensamma tanke antagit ett alldeles lika lydande förslag med det, jag iiu vågar framställa.
Mom. skulle, för att motivera ändamålet, få följande lydelse: "Utom Fahlu bergslag 'åge och de öfriga bergsbruken, hvarunder inbegripas de af styrelsen öfver bergverken priviligerade inrättningar till förädling af mineralrikets producler, att till BorgareSt. sända fem fullmägtige ; och vare såsom valberättigad och valbar att anse hvarje ofrälse bergsbruksägare, som minst 3 år vid början af det år, för hvilket vallängden uppgöres, innehaft sådan bergsbruksinrättning, hvars årliga tillverkn.svärde i medeltal för 5 år uppgått till minst l5oo r. dr, icke någon beställning i Rikets tjenst innehafver samt icke heller som borgare eller bergsmanshemmansägare, eller under annan egenskap, något RiksSt. förut tillhörer.
Styrelsen öfver bergverken upprätte ock, för sådant ändamål, en hufvudlängd öfver de valberältigade bergsbruksägarnes röstetal, grundad på de fem sislforflutna arens tillverkn.-svärde, enligt fastställda tiondejerns och hammar skatts-taxorna samt, för annan tillverka., efter de i hufvudstaden allmänt gängse pris; dock med iakttagande deraf, att, vid ytterligare förädling af eljest beräknad produet, den sednares värde af dr ages från den förädlade varans; och galle, med undantag för nya tillkomna verk och inrättningar, denna för brukens röstetal uppgjorda längd, hvarefter bergsbruken skola, med nödigt afseende å brukens läge och länens indelning, i fem valdistricter fördelas, och f örnyas samma längd sedermera hvart S.le år.
Särskild personel
Den aa December f. m. ■vallängd åligge det dock styrelsen ofver bergverken att för hvarje district ärligen i Jan. manad uppgöra samt öfversända till magistraterna i de städer, der valen komma att hällasj att der vara tillgängliga för vederbörandes kännedom ; och galle sedermera samma vallängd, intilldess en annan för pifoljande äret fastställd varder, derest icke klander deremot inom Mars månads utgång hos Bergsstyrelsen anföres, eller, i annat fall, med de rättelser och tillägg, som af bemälde styrelse eller af K. M., pä grund af ytterligare mot Bergsstyrelsens beslut inom 3o dagar gjorda anmärkn.-r, deruti kunna varda medgifva eller eljest i behörig ordning tillkommit.
Valen skola ske inför den magistrat inom valdistrictet, som Bergverksstyrelsen, genom Konungens anmodar, samt å den dag, som af bemälda styrelse för hvarje district utsattes och, dä lagtima riksdag inträffar eller behörig kallelse till urtima riksdag utf ärdad blifvit, genom dess försorg inom districtet allmänligen kungöres.
Rösterna, beräknade efter vallängden, afgifvas personligen eller genom befu/lmägtigadt ombud, alltid med slutna sedlar, på sätt 71 § stadgar, och endast ä en i districtets vallängd uppförd person.
Jag har äfven vid Utskrs nu förevar, förslag till redaction funnit åtskilliga omständigheter, som jag ansett anmärknrsvärda; men jag fruktar, att icke alla svårigheter äro afhulpna genom det förslag, som den siste värde talaren uppläst.
Utsk. synes hafva utgått från den synpunkt, att den, som hade valrätt i annat
Stånd, borde vara utesluten frän valrätt såsom brukspatron; och denna åsigt har den siste värde talaren delat samt t. o. m. utsträckt något längre än Utsk.
Utsk. har nemi. sagt, att den, som är bruksägare och icke innehar beställning i Rikets tjenst samt är ofrälse, skall vara berättigad till val såsom bruksägare, derest han icke innehar bergsmanshemman med representationsrätt; och den siste värde talaren har dervid tillagt, eller innehar annat hemman eller på annat sätt är berättigad till val i annat Stånd.
Sålunda skulle en ofrälse bruksägare, som aldrig varit i Kronans tjenst, men ägde jemte sina stora bruk ett enda bergsmanshemman, blifva, enligt Utsk:s förslag, utesluten från val i BorgareSt.; och enligt den siste värde talarens förslag skulle han blifva utesluten från deltagande i dessa val, om han blott ägde ett vanligt krono-eller skattehemman, emedan han för detta hemman vore berättigad till val i BondeSt.
Jag medger riktigheten af den princip, att ingen bör få väljas i 2!ne Stånd; men han bör få välja och väljas i det högre Ståndet, med uppoffring af denna rätt i det lägre.
Sålunda borde hvar och en bruksägare, som tillika innehar sådana hemman, hvilka berättiga honom till representation i BondeSt., förlora sin valrätt i detta sist - Den aa December f. m. 413 nämnda Stånd, men deremot inträda i denna rätt liti BorgareSt.
Jag kan således icke gilla det undantag, som här blifvit föreslaget.
Dessutom föranlåtes jag till en annan anmärkn.
, hvilken grundar sig på den skillnad, som är emellan valrätt och valbarhet.
Man kan nemi. vara valbar, utan alt hafva valrätt.
Magistratspersoner hafva icke valrätt, men kunna väljas; och man kan hafva dubbel valbarhet inom samma Stånd, t.
ex. med prasberiden försedda professorer i de verldsliga faculteterna, hvilka äro valbara både vid universitetet och i stiftet.
I enlighet härmed kan jag derföre icke inse, hvarföre en man, som jemte sin lilla borgerliga rörelse i en småstad har stora bruksegendomar, icke skulle kunna såväl i egenskap af borgare som i egenskap af bruksägare vara valbar inom samma Stånd, så att han kunde väljas såsom brukspatron, om stadens val ej folie på honom.
Jag ser t. o. m. knappt något hinder för honom att deltaga i valet på båda ställena.
Om han också blefve vald på arne ställen, skulle han dock icke gälla iner än en person, och något hinder derför borde ej finnas, då man sett representanter i BondeSt. väljas stundom af 20 härader och deröfver, utan att dock fylla mer än ett rum på bänken.
Jag kan derföre ej se annat, än att dessa restrictioner böra utgå; och efter Frih. af Nordin icke begärt, att hans förslag må förklaras för Ståndets gemensamma tanke, utan blott remitteras till det afseende, Constit.Utsk. derpå kan göra, anhåller jag, att äfven mina nu gjorda anmärkntr måfå åtfölja denna remiss.
Frih. af Nordin!
Principen, hvarifrån Utsk. utgått, nemi. att den, som tillhör annat RiksSt., såsom det står i nu gällande §, icke skall, i följd afinnehafvande bruksegendom, få utöfva en ny valrättighet, har jag ansett för bestämd och afgjord.
Den finnes redan uttryckt i nu gällande §, ehuru deri finnes en otydlighet genom uttrycket annat RiksSt.; hade der stått något RiksSt., så hade meningen varit klar.
Denna otydlighet bör man borttaga; ty att, då man har valrätt och valbarhet under en kategori, man icke skall hafva dessa rättigheter jemväl under en annan kategori anser jag billigt.
I annat fall inser jag icke, hvarföre adelsmannen icke, såsom bruksägare, borde få deltaga i bruksägarnes riksdagsmannaval.
Hans uteslutande grundar sig på den princip, att adelsmannen, som redan har representationsrätt, ej bör utöfva den i dubbelt afseende, och samma princip anser jag böra blifva gällande äfven för ledamöter af andra Stånd.
Då jag således utgår från att gilla denna princip, nödgas jag antaga och tillstyrka allt, hvad till denna princip hörer; och sådana förhållanden kunna existera, som göra nödvändigt att insätta de ord, jag tagit mig friheten föreslå.
Hr Cederschjöld har vidare sagt, att en person, sora 4*4 D en 22 December f. m. äger bergsmanshemman och derjemte bruk, skulle, enligt den af Ulsk. föreslagna redaction, blifva utesluten från representationsrätt i BorgareSt., emedan han tillhörde BondeSt.
Denna åsigt kan jag ej dela, emedan den, som äger bruk, efter nu gällande grundlag har valrätt och tillhör BorgareSt.
Hun kan således icke numera tillhöra BondeSt.
Innan ifrågavar. i4 $ vid sisla riksdagen antogs, vet jag ganska val, att bruksägare funnits, sorn åtnjutit representationsrätt i BondeSt., och jag tror detta var öfverensstämmande med grundlagens dåvar. lydelse; men från den stund bruksägaren fått representationsrätt i BorgareSt., kan han ej ingå i BondeSt., och således måste egenskapen af bruksägare vara tillräcklig för att utesluta från representation i sistnämnde Stånd.
Annat är förhållandet med dem, som äga bergsmanshemman.
Vi skola ihågkomma, att en betydlig del af riket består endast af bergsmanshemman.
Om icke ägare af dessa hemman, hvilka i alla andra afseenden tillhöra BondeSt., uteslötes från BorgareSt., så skulle representationsrätten inom BondeSt. för flera härader försvinna, såsom i Wester-Bergslags och Norbergs härader, hvarest icke finnas andra än bergsmanshemman; hvaremot ägarne af dessa hemman skulle inkomma i BorgareSt.
Detta har gjort nödvändigt, både nu och då ifrågavar. § förra gången antogs, att deri införa den bestämmelse, att bergsmanshemman icke berättiga till representation inom BorgareSt. i annat fall, än då man icke tillhör något annat Stånd förut.
Jag tror således, att den anmärkn., Hr Cederschjöld i detta afseende gjort, saknar den grund, som erfordras för att afseende derpå skall kunna göras.
Min mening har icke varit att yrka, att det förslag, jag framställt, nu skulle remitteras till Constit.
Utsk. såsom Ståndets gemensamma tanke; men jag har begärt, att de anmärkntr jag gjort jemte förslaget, må fä såsom Ståndets gemensamma tanke afgå till Utsk.
Under någon annan form tror jag ej det låter sig göra att få dem af Constit.Utsk. pröfvade.
I anledn. af de vid mitt förra anförande gjorda anmärkntr utber jag mig blott alt få erinra, att adelskap icke utesluter från valbarheten inom annat Stånd, nemi. åtminstone inom PresteSt.
För Öfrigt vill jag blott ånyo erinra om den orimlighet, att ägandet af ett enda bergsmanshemman skulle betaga ägaren af de största bruk rättighet till representation i BorgareSt.
Är han valbar i 2 Stånd, så bör han tillhöra det högre; i annat fall behöfves icke undantaget.
Om det ginge an att, på sätt man här föreslagit, lill Constit.Utsk. återremittera betänk, med de anmärkn:r, som dervid blifvit gjorda, utan att förklara dem utgöra Ståndets gemensamma tanke, så vore det visserligen väl vid detta tillfälle; ty jag kan Den 22 December f. m. 4i5 icke neka, att de anmärkmr, Hr Cederschjöld gjort både inot Utsk:s förslag och mot en annan värd ledamots framställn.
, synas vara af den vigt, att man verkligen behöfde vid redactionen taga dem i öfvervägande.
Går det an att återremittera betänk., utan att förklara hvarken Hr Cederschjölds eller Frih. af Nordins anmärknlr för Ståndets gemensamma tanke, så har jag intet deremot; men måste man förklara sig för den ena eller andra meningen, så befarar jag, att det blefve svårt för Ståndet att i närvar, ögonblick förklara sig för endera.
Jag hemställer derföre, huruvida det ej vore med grundlagen förenligt och för sakens bästa mest önskligt, att It. o. Ad. uppsköte detta måls afgörande till ett annat plenum, pä det man emedlertid må få tillfälle att till ett gemensamt förslag sammanjemnka de meningar, hvilka här blifvit framställda.
Äfven jag skulle hafva åtminstone en anmärkn. att göra vid ifrågavar. redaction; men jag fruktar, att den icke i närvar, ögonblick kan blifva vederbörligen inpassad i R. o. Ad:s beslut.
Sorn jag delar den siste värde talarens scrupel, i fråga om möjligheten alt nu åstadkomma en gemensam tanke om denna redactionsförändring, och då jag icke ser någon möjlighet att återremittera betänk, i öfverensstämmelse med 56 § Reg.F., utan att
Ståndet uttalar sin gemensamma tanke, instämmer jag i Hr v. Hartmansdorffs förslag, att betänk, måtte få hvila, tills II. o. Ad. kan taga närmare kännedom om såväl Frih. af Nordins förslag sorn de deremot gjorda anmärkn:r. R. o. Ad. beslöt, att detta mål skulle ytterligare hvila.
Ånyo föredrogs Constit.Utsk:s d. ii dennes f. m. på bordet lagda memor.
N:o 68 med ändringsförslag vid 72 §.
Reg.F., samt ett deraf föranled t tillägg i 75 § Riksd.Ordn.
Vid Constit.Utsk:s memor.
N:o68, ang:de förändrad lydelse af 72 5 Reg.F., har jag trott mig finna grundad anledn. till åtskilliga amnärkn.T.
Uti i:a momentet förekommer stadgandet örn R.
St:s vård och garanti.
Till den förra hörer förvaltningen i enlighet med gifna föreskrifter; till den sednare åliggandet att fylla möjligen uppkommen brist.
Det förra bestämmer rättigheten, det sednare skyldigheten; men redactionen tyckes mindre väl lyckad derigenom, att dessa båda bestämmelser blifvit sammanbundna med orden ’’samt att,” hvilka synas förutsätta ett närmare sammanhang, än som emellan bestämmelser af så olika natur äger rum.