Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Beträffande åter den sednare delen af frågan, så betyder väl min anmärkn. 0111 cancellislerne icke något i sak, men då jag vet, att man äfven i form bör respectera grundlagen, och 85 §:n Reg.F:n, såsom bekant är, säger, att grundlagen skall efter ordalydelse!) tillämpas, samt i afseende på Den a5 Juli f. m. a43 cancelli-betjeningen 24 §:n Riksd.Ordn. stadgar: ”Till nämnda betjening, hvilken af Stånden sjelfva tillsättes, räknas bos II. o. Ad. 4 cancellister; hos PresteSt. i notarie och 2 cancellister, i BorgareSt. sammaledes, och i BondeSt. 2 notarier och 4 cancellister;” så kan jag visserligen säga, att det efter min enskilda opinion är oriktigt, att en sådan bestämmelse finnes, men mäste jag dock göra afseende derpå att grundlagen bestämt, att till betjeningen räknas i hvarje Stånd så och' så många notarier och cancellister, och hvarken iner eller mindre.
Jag skulle derföre tro, att det grundlagsenligaste vöre, att bifalla det i grundlagen bestämda antalet af personalen, men anslå den behölliga summan under namn af skrifvare-biträde.
Hr Rosenblad har, jemte vidlyftiga citationer af grundlagen, ganska riktigt upplyst, att BondeSl:s secreterare har 2:ne åligganden, som. icke tillhöra öfriga Ståndens secreterare, nemi. för det första att vid riksdagens början svärja en ed, och sedermera att en eller annan gång under riksdagens lopp afgifva sin reservation till protocollet.
Jag medgifver fullkomligen dessa förhållanden, och de voro mig också bekanta, innan Hr Rosenblad så fullständigt utvecklat dem.
Men jag får äfven medgifva, att de synas mig, så väl i ena som i andra delen, så föga besvärliga, att jag icke anser ett arfvode af 100 r:dr i månaden under hela riksdagens lopp böra derför denna tjensteman tilläggas.
Deremot har jag under åtskilliga besök i BondeSt. tyckt mig finna, attdervar. secreterares befattning med prot:s-föringen varit vida mindre besvärlig än secreterarens i detta Hus.
Jag skulle derföre tro, att det vore en verklig orättvisa, om icke ej allenast Riddarhusets utan äfven Preste- och BorgareSt:ns secreterare fingo enahanda aflöning med BondeStis secreterare, ehvad den bestämmes högre eller lägre, och det är derföre jag förnyar min anhållan om Hr Frih. och La ml trins preliminära propos. derpå, att aflöningen för alla 4 RiksSt:ns secreterare rnå bestämmas till lika belopp.
Till den fullständiga upplysning, sorn jag förut lemnat, vill jag icke lägga något ytterligare, än alt, då de åligganden, som BondeSt:s secreterare efter gällande grundlag äger, icke nu af StatsUlskrs ledamöter anses kunna föranleda till ökad remuneration, utan böra compenseras genom en förmodad mindre besvärlig tjenstgöring i öfrigt, det förundrar mig, alt detta ljus först nu uppgått för SlatsUtsk:s ledamöter, och alt, då Ulsk:s första utlåt, i ämnet afgafs, ingen af dessa ledamöter ansåg, att en sådan likhet i aflöningen för Ståndens secreterare borde äga rum, Hr Lagerhjelm, Pehr:
Jag tror, att vi ganska lätt kunna komma ifrån denna öfverläggning.
Jag känner yisst icke secret.-befattningen i BondeSt., eller hvad tid och möda den erfordrar; men hvad jag säkert tilltror mig kunna ^44 Den a5 Juli f. ni - inse, är, att secreteraren i detta Stånd har så mycket att göra, att han bör blifva lika aflönad med secreteraren i BondeSt.
Jag känner ej förhållandet med secret.-befattningarna i de öfriga Stånden, men att åtminstone Ridd.-secret:n bör erhålla lika arfvode med BondeStrs secreterare synes mig alldeles klart, och derpå begär jag framställning af Hr Frih. o. Landtm.
Jag biträder den sisla värda talaren, med det tillagg, att jag skulle anse det vara orätt of R. o. Ad. att vilja besluta ett högre arfvode för sin secreterare än för secreterarne i de öfriga Stånden; hvaraf ock följer, alt jag kommer till den åsigt, som Hr von Troil framställt, alt alla 4 RiksSUns secreterare böra hafva lika aflöning.
Jag tager mig friheten erinra det H.
Ståndel derom, att i den ena frågan, nemi. om arfvodet för BondeStrs secreterare finnes en handling ledande till beslut, som icke finnes i fråga om de öfriga Ståndens secreterare.
BondeSt. har nemi. beslutat, att dess secreterare skall hafva 4oo r:dr i månaden.
Hvad de andra secreterarne angår, så har ingen fråga om förökad aflöning för dem varit väckt.
Jag har visst intet emot, att den må blifva väckt; men då jag har en särskild anledn., som torde igenkännas af vår secreterare, att han icke åstundan något sådant, och de öfrige eller Preste- och BondeStåndens secreterares önskan i detta afseende icke är känd alt vara sådan; så ser jag i förslaget att i frågan inblanda dem, intet annat, än ett sätt att få afslag å den propos., jag begärt.
Jag skall också icke bestrida, att de öfriga Ståndens secreterare må få högre arfvoden, men det är icke detta vi nu hafva att afgöra, utan huruvida, sedan BondeSt. enligt dess prot.utdr. beslutat 4°° rtdrs arfvode för sin secreterare, vi skola lägga hinder i vägen för BondeStrs vilja, och det är detta jag motsätter mig.
Jag förklarar derjemte, alt det är mindre min afsigt att skaffa nu var. secreterare 4°° r:drs arfvode, än att visa, att jag ej brister i den aktning för BondeSt., som fordrar att jag bifaller hvad BondeSt. i detta fall beslutat.
Jag anhåller således om propos. på den frågan, huruvida R. o. Ad., hvad BondeStrs secreterare angår, bifaller StatsUtsk:s förra betänk, eller det sednare.
Hr Bråkenhjelm, Pehr Reinh., förenade sig med Hrr von Troil och Lagerhjelm.
Hr Frih, o. Landtm, yttrade, att då StatsUtsk. i sitt utlåt.
N:o 2J0 föreslagit att secreterare- och notariearfvodena mätte bestämmas till lika belopp hos alla RiksSl:n, och denna propos. afven,blifvit af flera R. o. Ad:s ledamöter begärd, särskildt för secreterarne och särskildt för notarierna, R. o. Ad. borde finna Hr Landtnäs åliggande va - Den a5 Juli f. ra. a45 ra att först framställa denna proposition.
Skulle den icke af R. o. Ad. anlagas, torde den af Frih. Boye begarda propos. blifva den, som sedan Lomme att framställas.
Hr von Hart tnansdorff: har icke riktigt fattat Hr Landtnäs mening, huruvida frågorna om secroterarnes och notariernes aflöning skola särskildt förekomma i den första framställningen.
Hr Landtm, yttrade dess tanke vara, att propostn kunde omfatta så väl secreterarne som notarierna, enär StatsUtsk. i sitt förslag sammanställt båda dessa frågor, och äfven de af R. o. Ad:s ledamöter, som yttrat sig, begärt, att secreterarne och notarierne i alla Stånd skulle erhålla lika aflöning.
Jag tror icke, att någon Talman är bunden, då ett betänk, återkommer, att hålla sig till hela den propos., som StatsUtsk. eller ett annat Utsk, framställt, utan att det är beroende på honom att skilja punkterna åt; ty om Talmannen ej ville göra det, så skulle troligen hända, att en eller annan icke finge sin mening framställd.
Följden blefve då, antingen att man underUte alt deltaga i voteringen, eller att man nödgades votera mot sin vilja i ett och med sin vilja i ett annat stycke af samma proposition.
Detta tror jag icke, att någon af detta Stånd yrkar.
Således hoppas jag, att Hr Landtm, kan meddela oss propos. särskildt för secreterarne och särskildt för notarierna, hvarom jag anhåller.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att då någon ledamot begärde att proposm skulle delas, vore, enl.
Hr Landtmrs tanke, ingenting som det hindrade, alan ville Hr Landtm, framställa särskild propos. i afseende på secreterarne och särskild i afseende på notarierna, hvarefter komme den öfriga personalen; och hemställde Hr Landtm, nu, om R. o. Ad. behagade bifalla StatsUtskts förslag att secreterarearfvodena vid RiksStrn må vid innevar. riksdag bestämmas till lika bedopp vid alla 4 Stånden.
Då Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna alt ja öfverröstat nej, begärde Frih. Boye votering.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg ja-propos:n böra innehålla den propos. han nyss framställt, och nej-propos:n antagande af StatsUtsk:s i afseende på Ståndssecreterarne uti mern.
A:o 169 afgifna förslag.
Milt öra tog kanske felt, och jag får der före vördsamt anhålla att blifva upplyst, huruvida contrapropos. skulle innefatta bifail till Utsk:s första betänkande. lii Frih. o. Landtm, yttrade, att han trott sig höra till coulra-propos. föreslå antagande af StatsUlsk:s i dess a46 Den a5 Juli f. iu. första utlåt.
N:o 169 i afseende på secreterarne framställda förslag.
Jag fattade icke rätt den sednare, i anledn. af den begärda voteringen, af Hr Landtm, framställda propos.
Den första framställningen innehöll blott, såvida jag ej fattade det orätt, huruvida R. o. Ad. gillade StatsUtskrs i sista betänk, framställda förslag, att ... . Ankom Just.Statsministern, hvilken å K.
M:s höga vägnar till R. o. Ad. öfverlemnade 2:ne K. M:s nåd. propos:r till R.
Hr Frih. o. Landtm, upprepade det förslag lill voter:s-propos.
, han här ofvan framställt.
Hr Rosenblad: Ja-propos:n är alldeles öfverensstämmande med hvad jag hörde först framställas af Hr Frih. o. Landtm, till
Ståndet och derpå besvarades med ja och nej; men nej-propos:n sträcker sig vidare, ty ja-propos. omtalar icke summorna, hvaremot nej-propos. skulle innebära ett bifall till de i Utsk:s första betänk, föreslagna summor.
Jag skulle då tro, att den till ifrågavar. ja-propos. passande nej-propos. vore: vinner nej, anser R. o. Ad. att BondeSt:s secreterare bör erhålla 100 r:drs större aflöning i månaden, hvarigenom i allt fall blir R. o. Ad. förbehållet att efter denna votering bestämma aflöningen, om ja vinner, till lika belopp för alla secreterarne, och om nej vinner, till den summa Ståndet anser lämplig, endast med förenämnda skilnad för secreteraren i BondeSt.
Jag fruktar, alt om man ej sätter ut summorna i ja-propos:n, så få vi en votering till om deras belopp.
Om man nu blott afgör, att aflöningen skall blifva lika, så blir nästa tvist, huru mycket den skall utgöra.
Derföre är min vördsamma anhållan, att, om det tillätes af de ledamöter, som begärt votering, uti japropostn må nämnas Utsk:s första betänk.
N:o 169 och i nej-propos:n dess sednare betänk.
N:o 23o, eller att, till ännu bättre reda för dem, hvilka ej hafva Utsk:s betänk:n med sig, det må utsättas i ena propos., att man beviljar400 r:dr åt BondeStjs secreterare och 3oo åt de öfriga, och i den andra, att de skola erhålla 3oo r:dr allesammans.
Det är väl egentligen jag, hvilken från början yrkat ändring i beslutet , som borde få uppgifva förslag till contra-propos., och jag kan ej finna annat, än att den propos., Hr Landtm, gifvil oss, är fullt så god, som dem Hrr;ne von Hartmansdorff och Rosenblad uppgifvit.
Men må Ståndet ursägta mig, 0111 jag från frågan 0111 voter:s-propos. återgår med ett ord in i sjelfva hufvtidsaken, i det jag ber Ståndets voterande ledamöter eftersinna, alt då de vilja gifva lika åt alla, komma de icke genom det Ilai gjorda för - Den 25 J u 1 i f. ni. a47 slag till ileras ändamål; ty då herrarne gifva 3oo r:dr i månaden åt Ridd.seeretln, får han i sjelfva verket 4o° rtdr i månaden, emedan han har 1,200 r:drs lön, sorn BondeSt:s secreterare icke liar.
BondeStts secreterare skulle således, ehuru han ovedersägligen har större besvär och ansvar än Ridd.Secietrn, få 100 r:dr mindre i månaden.
Hr von Hartmansdoi ffs förslag till japropos. har den olägenhet med sig, att det upptager en helt annan ja-propos. än den, hvaröfver votering är begärd, och hvilken icke kan förändras utan bifall af Frih. Boye, som yrkat voteringen.
Deremot har visserligen Frih.
Boye rättighet att uppgöra contra-propos., men om han sätter ut summan i sin propos., fastän ingen bestämmelse derom (innes i ja-propos:n, så hemställer jag, huruvida det passar tillsammans.
Men jag får hemställa till Frih. Boye, såsom ett jemkningsförslag, och fastän jag derigenom går ifrån min egen sats, om Hr Frih:n icke skulle vilja på så sätt frångå sin begäran om votering, att vi låta vår mening om olika aflöning förfalla, och, med afseende på de ökade göromål, hvilka jag erkänner att Ridd.secret:n har framför de öfriga Ståndens secreterare, och hvarföre jag ej anser honom ersatt genom den lön, han har af Ståndets och icke af Statens cassa, och för hvilken han har särskildta åligganden, vi deremot måtte bifalla för alla 4 Ståndens secreterare ett arfvode af 4oo r:dr.
Under den efter-discussion, som nu uppstått, hafva åtskilliga besynnerliga formvidriglieter förekommit.
En värd talare har yrkat, att ja-propos:n måtte ändras till olikhet mot den Hr Landtm, framställde, och hvarom votering blifvit begärd.
Jag tror, att sådant skulle vara alldeles stridande emot de former, som både bruka iakttagas och äfven framgent böra iakttagas, och måste således bestrida detta förslag.
En annan värd ledamot åter har börjat discutera sjelfva saken, sedan votering blifvit begärd, och då han glömt att detta icke var enl. med den ordning, som borde iakttagas, så har han ytterligare glömt bort, alt troligen icke i mannaminne funnits någon secreterare i BondeSt., som icke tillika innehaft någon ordinarielön.
Cederström, Jacob: Med Hr von Troil instämmer jag i formen, att ovillkorligen den propos., som först af Hr Frih. o.
Landtm, blifvit framställd och af Ståndet besvarad, och hvaröfver votering jemväl blifvit begärd, måste blifva ja-proposition.
— Hvad åter angår ett under discussionen i ämnet afgifvet yttrande om Ridd.secret:ns lön, så är det tydligt, att han ej har lön af Ståndet såsom dess secreterare under riksdag, utan såsom dess secreterare mellan riksdagarna i och för den tjenst han då utöfvar.
Den 20 Juli f. ra, Gr.
Horn, Claes Fredr., yttrade sig vara förekommen af Hr von Troil oell Frih. Cederström.
Boye; Med tacksamhet skulle jag antaga den utväg att slippa votering, som Hr Rosenblad uppgifvit, om Hr Frih. o. Landtm, täcktes göra propos. pä att alia fyra Ståndens secreterare mätte få 400 >':dr b:co i månaden, jag skall då svara j a dertill och ej yrka votering.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, alt den propos., han först framställt, var, om R. o. Ad. behagade bifalla, att secret.-arfvodena vid RiksSttn må vid innevar. riksdag bestämmas till lika belopp för alla 4 Stånden.
Denna propos. hade Hr Landtm, ansett vära med ja besvarad; således kunde i denna propos., om votering komme att äga rum, ingen ändring ske.
Boye afstode från voteringen, och ingen annan begärde den, vore denna propos. bifallen, utan afseende på hvad beslut R. o. Ad. sedan i öfrigt kunde komma att fatta.
I den händelsen blefve andra frågan den, om beloppet af de arfvoden, som, lika åt alla Slånds-secreterarne, skola bestämmas.
Den sista redningen fattade jag icke rätt.
Mig förefaller likväl, att, om jag afstår från voteringen, så skulle min mening tappa helt och hållet.
Jag fortfar alltså att yrka votering på den propos.
Landtm, upprepade i anlédn. häraf sitt förut framställda förslag till voterrs-proposition.
Det torde tillålas mig att fästa Frih. Boyes och Hr Rosenblads uppmärksamhet derpå, att örn de vidblifva sin önskan att hvarje Stånds-secreterare skall erhålla 4oo r:dr b:co i månaden, så måste de nu rösta ja.
Om herrarne deremot nu vilja afstå från voteringen, så kunna de vid nästa propos. få fram den åsigten, att secreterare-arfvodet bör bestämmas till 4°° ,:'h' b:eo, och på sådan grund hemställer jag, om icke herrarne skulle vilja afstå från voteringen.
Boye har fullkomligt rätt uti att förblifva vid sin contra-propos., och att fortsätta att yrka votering, sedan Hr Frih. o. Landtm, förklarat den första propos:n bifallen; men jag hemställer till Frih. Boye, 0111 icke, när vi hörde svaren på propostn, det syntes sorn vi skulle förlora en votering om vi nu yrkade den, och om det då ej vore bättre att nöja oss i den frågan med en reservation, och sedermera yrka propos. på 4o° udr till alla secreterarne.
Ehuruväl jag måste erkänna, att jag ej fullkomligt fattat den siste värde talarens yttrande, så vill jag likväl
Den 25 Juli f. m. likväl på god tro antaga det, och jag afstår således från voteringen, likväl med det förbehåll alt nu äfven få frågan om beloppet af secret.arfvodet afgjord.
Ilr Frih. o. Landtm, förklarade, att, sedan Frih.
Boye afstålt från votering och ingen annan ledamot begärt en sådan, Hr Landtm, ansåge R. o. Ad. hafva bifallit, att secret.arfvodena vid RiksSt:n under innevar. riksdag må bestämmas till lika belopp inom alla 4 Stånden. R. o. Ad. hördes häruti instämma.
Jag anhåller alt Hr Frih. o. Landtm, nu läcktes framställa propos. till Ståndet, att secreterarnes arfvode måtte bestämmas lill 400 1-:dr b:co i månaden.
Landtm, yttrade, att, då SlatsUtsk. i sitt utlåt.
N:o 23o föreslagit, att arfvodena för alla 4 Ståndens secreterare måtte bestämmas till 3oo r:dr b:co i månaden, Hr Landtm, ansåge sig böra framställa propos. på detta förslag; blefve delta ej af R. o.
Ad. antaget, vore han pligtig alt framställa den propos., som Hr Rosenblad yrkat, och hemställde Hr Landtm, nu, om R. o. Ad. behagade bifalla StatsUtskrs förslag, att arfvodena för secreterarne, så väl hos BondeSt. som de öfriga RiksSt:n, måtte bestämmas till 3oo r:dr i månaden.
Hr Frill. o. Landtm, förklarade, det han trott sig finna att nej öfverrösta t ja.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde derefter, i enlighet med Hr Rosenblads förut gjorda begäran, om R. o. Ad. ansåg arfvodena för Stånds-secrettne böra bestämmas till 400 r.‘dr b:co i månaden.
Då Hr Landtm, förklarade sig hafva funnit, att ja öfverröstat nej, hördes votering begäras.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, all då, med undantag af den propos., som redan blifvit af R. o. Ad. afslagen, ingen ledamot begärt någon annan propos. än den som sednast blifvit framställd, Hr Landtm, ansåg sig böra anmoda den ledamot, som begärt votering, att uppgifva förslag lill contra-proposition.
Jag måste uppriktigt bekänna min ringa uppfattningsförmåga vid detta tillfälle.
Jag vet ej på hvilken punkt jag står.
Jag skulle likväl förmoda, alt vi nu äro komne derhän, att det skall afgöras om Ståndens secret. skola hafva 3oo eller 400 •':clr i månaden, och om så är, begär jag votering. io fl. ° 3a Den a5 Juli f. m.
Landtm, upprepade huru propositionerna, den ena efter den andra, blifvit framställda och besvarade, samt visade derigenom, att, sedan förslaget om bestämmandet af arfvodenas belopp till 3oo r:dr b:co i månaden blifvit afslaget, och votering om det föreslagna beloppet af 4oo r:dr b:co blifvit begärd, något annat föislag än ett af dessa tvanne måste i contra-propostn upptagas; och anmodade han den ledamot, som begärt votering, att uppgifva ett sådant.
Det var egentligen Hr Frih. o. Landtmrs sista framställning till den som begärt votering, vid hvilken jag fästat mig; och jag tager mig friheten uppmana den, som begärt votering, alt han uppgifver contraproposln.
Då den första propos:n med 3oo r:dr är afslagen, så, för alt komma till något resultat, anhåller jag, alt 35o eller 325 r:dr b:co i månaden må anses vara tillräckligt för secreterarne.
Det skulle vara ganska besynnerligt, om uti conlra-propos:n upptoges de tvänne alternativerna af 35o eller 325 r:dr b:co, såsom Hr von Moltzer föreslagit, emedan R. o. Ad. derigenom straxt efter kunde få en votering till.
Jag hemställer således till den värda talaren, om man ej, såsom ett medium emellan dessa båda summor, uti contra-propos:n kunde intaga 333 r:dr 16 sk. b:co i månaden.
Hr von Moltzer:
Jag är helt och hållet af den siste värde talarens mening, och får till contra-propos. föreslå 333 r:dr 16 sk. b:co, hvilken summa jag anser tillräcklig, eliär samtliga Ståndens secret. ej äro utan tjenster på stat och deraf njuta löner emellan riksdagarna.
Frih. Nauckhoff, Joh. Otto:
På denna sidan hafva vi ej kunnat höra hvem som begärt votering.
Jag anhåller derföre, att Ridd.Secret:n mätte upplysa oss derom.
Ridd.Secret. lillkännagaf, alt han icke kunde uppgifva hvem som begärt votering, men att han hört den begäras af någon ledamot i salen.
Jag har begärt votering och an hållit att 333 r:dr 16 sk. b:co måtte blifva contra-proposition.
Upplästes till justering och godkändes följande votei:sproposition:
Dea som anser, att arfvodet för- RiksSt:ns secreterare hvardera under denna riksdag bör bestämmas till fyrahundrade r:dr b:co i månaden, voterar ja; Den 25 Juli f. m. den del ej vill, voterar nej; Vinner nej, bestämmes ofvannämnda arfvode till trehundratrettiotre r:dr sexton sk. b:co i månaden.
Hr Frih. o. Landtm, lillkännagaf, att plenum Lomme att fortsättas på e. m. kl. 6.
Efter voteringens slut, befunnos rösterna hafva utfallit, som följer: Ja — 54.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att nu förekomme frågan om bestämmande af aflöningen för notarierna hos RiksSt:n.
StatsUtsk. hade i sitt utlåt.
N:o 23o föreslagit, att denna aflöning måtte bestämmas till lika belopp vid alla 4 Stånden, och häruppå ansåg Hr Landtm, sig först böra framställa proposition.
I mern.
N:o 169 hade Utsk. föreslagit, att beloppet skulle blifva 4 r:dr 24 sk. b:co om dagen hos de 3 RiksSt:n, och 5 r:dr b:co om dagen hos BondeSt.; i N:o 23o åter: att det skulle, lika för alla, bestämmas till 4 r:dr 24 sk. b:co.
Under discussionen hade blifvit upplyst, att BondeSt. beslutat 5 r:dr b:co för sina notarier, men 4 r:dr 24 sk. b:co för de öfriga Ståndens.
Jag har i denna fråga förut yrkat, att R. o. Ad;s notarier måtte blifva aflönade i likhet med BondeSt;s och således erhålla 5 r:dr b;co om dagen.
I händelse här skulle vara ledamöter af Ståndet tillstädes, hvilka ej deltogo i öfverläggningen då denna fråga förra gången förevar, anhåller jag få i korthet redogöra för skälen till mitt yrkande.
Våra notarier måste, såsom det är Ståndets ledamöter nogsamt bekant, vara skicklige uti snabbskrifning, för att kunna följa med de många och stundom ganska vidlyftiga yttranden, som i detta Stånd afgifvas.
Inbemtandet af denna konst fordrar längre öfning och uppoffring af tid, hvilken eljest kunnat på annat sätt af deni begagnas.
För en sådan skicklighet kan likväl, om de vilja söka befordran i tjensteväg, ingenting vinnas.
Hvad de hafva användt i tid och kostnad på förvärfvandet af denna skicklighet, måste ersättas genom den aflöning de erhålla under riksdagarna.
De personer, hvilka anställas såsom notarier, måste äfven hafva den urskiljning, den kännedom af författningar och den embetsmanna-bildniDg, att de kunna uppfatta en lagstiftande öfverläggning.
Detta sammanlagdt gör, att man vanligen ej till dessa befattningar kan taga andra, än dem, som redan innehafva tjenster i Staten.
Så da ne notarier måste följaktligen betala andra, hvilka förrätta deras tjenster under det de sjelfve tjenstgöra hos R. o. Ad.
Vid innevar. riksdag har deras ansträngning också varit större än måhända vid någon föreg:de riksdag.
Vi hafva vid 252 D c n a5 J u 1 i f. m. denna haft 86 plena under samma tid, som vi hade 72 vid förra riksdagen.
På de grunder, jag nu anfört, anser jag det ej vara skäl att våra notarier äro ringare aflönade än BondeStts, och hoppas att, då R. o. Ad., emot rnin önskan, ansett billigt, det secreterarne i alla Stånden vore lika aflönade, det med ännu mera skäl måtte hafva en lika mening i afseende på våra notarier, hvilka, efter min öfvertygelse, äro dertill mera förtjente.
Härvid bör man äfven ihågkomma, att det sätt, hvarpå desse notarier vid innevar. riksdag blifva aflönade, torde bestämma möjligheten för Ridd Secreltn alt vid en lommande riksdag få tjenliga personer till dessa befattningar, Detta är vanligtvis för honom så svårt, att han får begagna enskilda bekantskaper för att erhålla dessa tjenstemän.
Om någon af dem sjuknar, lärer han vara i förlägenhet att få någon annan, som kan fylla platsen.
Jag anhåller derföre, att R. o. Ad. mätte bevilja dem lika aflöning med BondeStts notarier, d. v. s. 5 r:dr b:co om dagen.
Med den sista värda talaren instämmer jag till alla delar, och anhåller, att Hr Frih. o. Landtm, måtte framställa propos., först, såsom Hr Frih. o. Landtm, föreslagit, att alla 4 Ståndens notarier mätte erhålla lika aflöning, och sedan på beloppet deraf, då jag förmodar att R. o. Ad. förenar sig om detsamma som BondeSt. för sina notarier antagit.
Jag hyser visserligen den åsigt, alt Ståndet kanske i visst afseende har varit nog frikostigt i fråga om anslag för dess eancelli-personal, men i afseende på notarierna kan jag ej undgå alt förena mig med de tvänne sista värda talarne. R. o. Ad. sjelft känner nogsamt, att notarierne i detta Stånd vid denna riksdag hafva haft så mycket att göra, att om man skulle tänka sig en ständig embetsmanna-befattning med motsvarande göromål, så skulle en person, som dertill egnat sig, vara utsliten inom några få år.