Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För allmänna brefpost-inrättningens utgifter 342,764:37. 4* För paketposten 27,886: 32. — Jemnlikt K. brefvet af d. 3 Dec. i832 skall årligen till fond för nybyggnad af ångfartyg afmattas 7,000.
— — För statsverket påräknas såsom ^hållning 100,000. 477>65o:2i. 4.
Öfverskottet för året utgör då 17,018:25.11.
Härvid bör anmärkas, att något anslag till postillonernas beklädnad, som utfaller hvartannat Ar, icke är uti innevar. års stat för brefpost-inrättningen uppfördt.
Denua beklädnad kostade förlidet år omkring 5,000 r:dr.
De år, då kapotter för postillonerna skola anskaffas, erfordras dessutom dertill en summa af 5,3oo r:dr.
Ic - Den aG Maj f. m.
Icke heller är uti samma stat någon summa beräknad för den tillökning, sorn under de föregående åren iigt ram i och för den under lönerna inbegripna spannmål, hvilken tillökning, enär riksmarkegångspriset innevar. år icke öfverstiger 6 r:dr tunnan, således för detta år försvinner.
Per medium för 5 år, eller fr. o. m. i83o t. o. m. år i8j4, har denna förhöjning årligen utgjort i r:dr 4 sk- io r:st. för hvarje tunna spannmål, och för 4,223 tunnor, som staten upptager, kan hela beloppet af förhöjningen beräknas till 4,648 r:dr 11 sk. 2 rist. om året.
Till roteringsersättningar åt posthemman är i staten uppförd en summa af 2000 r:dr.
Dessa ersättningar, soin i flera orter utgå med endast 3 å 10 r:dr för hel rote, fordra i allmänhet förhöjning, hvadan anslaget dertill behöfver ökas med minst 1200 r:dr.
För att skyndsamt befordra den med ångbåt till Götheborg ankommande
Engelska posten måste en särskild snällpost inrättas emellan sistnämnde stad och Stockholm.
Den kommer att kosta årligen i5oo rldr.
Till posternas bevarande för skafning och väta samt deras bättre vård i öfrigt under transporten inom Riket blifver det nödvändigt, att åkdon med derå anbringade täckta och med lås försedda lådor vid postföringen begagnas.
Anskaffas och underhållas sådana af postförarne, hvilket torde vara lämpligast, så måste dessa derför tilläggas någon ersättning såsom vagnpenningar, och om än en sådan anstalt icke genast öfver allt kan tillvägabringas, uppkommer likväl en ny utgift af flera tusen rldr.
Då Postverket är ansvarigt för de penningar, som uti behörigen recommenderade bref blifva afsända, måste äfven Postverket äga någon tillgång till ersättningar, i fall penningarna under Postverkets vård förkomma.
Någon gång blifva väl sådana medel Postverket godtgjorda; men erfarenheten har jemväl visat, att denna ansvarighet medfört betydliga förluster för verket.
Det öfverskott af 17,018 rldr 25 sk. 11 rist., som här ofvan blifvit beräknadt, förslår visserligen icke till dessa ytterligare och andra tillfälliga utgifter, som ej sällan förekomma, utan måste dertill påräknas någon ökad inkomst.
Tullverkets omkostnader i och för dess brefvexling utgjorde år i83i i5,655i 48.
3. och år i832 15,2721 36. 8. eller tillsammans för begge åren 30,928: 3i.
De hafva således i medeltal för året uppgått till. 15,464: i5. 11.
Skulle nu Postverkets inkomst härmed förminskas och Nummerlotteriet komma att upphöra, hvars enahanda kostnader för åren 1832 och 1833 uppgått per medium för året till . 7,187: 24. 4- så komma Postverkets hittills påräknade inkomster att nedsättas med en summa af . . . 22,651: 4°- 3. 7 H. 21 Den 26 Maj f. m.
Af hvad jag nu haft
Uran andraga torde det vara ådagalagdt, att Postverket, såvida dess inkomster icke stiga utöfver hvad skäligen förniodas kan, ej ännu kan umbära ersättning för fortskaifningen af Tullverkets bref. Skulle framdeles ett annat förhållande inträffa, anser jag det då blifva mera öfverensstämmande med statens fördel, att i stället för beviljandet af fribrefs rättighet åt verk, som hafva egna fonder, men för närvarande betala porto förderas brefvexling, och hvilka äro Banken, Riksg.cont., Tullverket, Nummerlotteriet, Wadstena Krigsmanshuscassa och Manufactur-disconten, staten förbehåller sig en efter tillgångarna lämpad, ökad inkomst af postmedlen.
Anhållande, att StatsUtskts förevar, betänk, på grund af dessa mina anmärkningar måtte varda återremitteradt, begagnar jag nu för öfrigt detta tillfälle att bemöta den framställning, som af en och annan representant vid denna riksdag redan blifvit gjord och än vidare torde förnyas, att, då Postverkets brutto-inkomst uppgått till öfver 45o,ooo r:dr årligen , statsverkets behållning deraf, beräknad till endast joo,000 r:dr, synes vara alltför ringa, med den erinran, att den portofrihet för inrikes bref, som publika verk, embetsoch tjenstemän för närvarande åtnjuta, kan uppskattas till minst 3oo,ooo r:dr om året, och att, om härtill läggas de kostnader, Postverket vidkännes för frankering eller lösen af de från K.
Cabinettet, Svenska Missionerna vid främmande Hof och CommerceColhm afgående eller till dem ankommande utrikes bref, jemte den inrikes porto, som å dessa bref skulle belöpa, men icke heller ersättes, utgörande tillsammans omkring 20,000.
„ 1 samt statsverkets behållning 100,000.
,, Summa 420,000 r:dr så visar det sig, att om än härifrån afdrages värdet af de friheter, posthemmanen i Sverige i och för postföringen åtnjuta, hvilket skäligen ej kan upptagas till större summa än ......
4°>°°0 r:dr årligen, statens fördel af postinrättningen i Riket, såväl genom direct vinst som medelst be- sparing i utgifter, kan uppskattas till 38o,ooo r.‘dr samt att den förmenta disproportionen emellan Postverkets brutto-inkomst och statsverkets vinst af postinrättningen , hvars liufvudföremål egentligen måste vara communicationernas underhållande och befrämjande, i sjelfva verket således ej äger rum.
Utdrag af K.
M:s nåd. bref till CancelliColkm af d. 21 Juli iy52.
Deli 26 Maj f. m. i63 Secreta Utsk. liar altså först i anseende till breffrilieten anfört, att det väl i underd. tillstyrkt breffrihet för R.
St:s Contor, och det i afseende på vissa särskilda omständigheter, som för detta Verk tyckas vara gällande; men hvad Banken angår, så håller Secreta Utsk. i underd. före, att postporto må erläggas, så för de ankommande som afgående bref, emedan en sådan brefväxling till verkets nytta och uti dess enskilda angelägenheter föres; hvarförutan förordnadt är, att publique verk, som äro Kronan tillhörige, icke heller böra undantagas ifrån postportos erläggande, enär de hafva egen fond, ty ehuru det i sig sjelf icke annat är, än att taga penningar utur den ena Kronans cassa och lägga uti den andra, så vinnes likväl genom fribrefsböckers minskning en god ordning och att nogare uppsigt hafvas kan till missbruks och underslefs hämmande.
Nu som Wi till alla delar velat bifalla R.
St:s Secrete Utskls i förenämnde måtto gjorda underd. anhållan och tillstyrkande, så varder
Eder sådant till behörigt verkställande och iakttagande härigenom i nåder förständigat, och Wi befalle &c.
Rätteligen transsumeradt betygar C.
Spongberg.
Frih. Cederström, Jac., uppläste följande:
Emot StatsUtsk:s utlåt.
N:o 80, angrde regleringen al; utgifterna under Riksstatens 2:dra hufvudtitel, förekommer, att Utsk., med förbiseende af de grundsatser, som det sjelf antydt och erkänt, från förvillelser och oriktiga uppgifter hemtat anledning för till- eller afstyrkanden; sålunda förekommer först i afseende på Just.Revisions-expeditionen , Stats-expeditionernaoch öfriga till K. M:s Cancelli hörande afdelningar, att Utsk., såsom skäl till dess afstyrkande af K.
M:s propos., att alla s. k. sportler inom K.
M:s Cancelli, med undantag endast af lösen för afskrifter och diarii-bevis, måtte upphöra, och dessa afgifter i stället utgå till Kronan medelst beläggning af charta sigillata, samt att ett motsvarande statsanslag borde å Riksstaten uppföras, anfört att, ehuruväl Utsk. icke kan undgå erkänna riktigheten af de skäl, som för förslaget ligga till grund, och medgifva, att önskligt vore, om den i allmänhet olämpliga sportelinkomsten kunde upphöra emot' det, att Cancelliets embéts- och tjenstemän finge tillräckliga på stat uppförda löner, en partiel sådan förändring icke skulle medföra någon väsendtlig nytta, men väl vore förenad med flera olägenheter, bland hvilka Utsk. uppgifver, att nu gällande grunder för fullmagters cliartering i vissa fall komme att förändras på ett sätt, som för de tillträdande skulle blifva högst betungande, i förhållande till hvad hittills varit vanligt, dels ock att, då man icke med bestämdhet kail förutsätta eller med säkerhet controllera ingåendet af en fullt 164 Den aG
M a j f. m. motsvarande chartae-sigillatae-inkomst, den till uppförande å stal nu föreslagna summa af 37,35o r:dr möjligen skulle, till större eller mindre del, blifva en i sjelfva verket ökad statsutgift.
Då Utsk. icke kunnat bestrida, det ju sportelinkomsterna inom K.
CancelliExpeditionerna uppgått till det uppgifna beloppet, och då, enligt den K. propos., detta sportelbelopp i stället genom åsatt charta sigillata skulle till staten ingå, är svårt att finna, hvarifrån den Utsk:s aning härleder sig, att förändringen skulle i afseende på fullmagters chartering i vissa fall blifva för tillträdare högst betungande, i förhållande till hvad hittills varit vanligt; ty då samma r:drtal kornme att erläggas för fullmagten, enär icke mera stämpladt papper blifver den åsatt, än efter hvad förut, författningarna likmätigt, bort ske, med tillägg af hvad förr såsom lösen utgått, och till bestämmelserna i chartae-sigillataeförordn. naturligtvis hörer, att derom stadganden upptaga lill ömsesidig rättelse för dem, som utfärda expeditioner, och den det åligger att desamma lösa, synes hvad Utsk. häruti anfört innefatta ett missförstånd om rätta förhållandet och sakna all grund.
Controllen öfver charteringen, som Utsk. anser svår att med säkerhet verkställa, fordrar dock icke här vidlyftigare besvär, än en jemnförelse emellan registrataturet öfver expeditionerna med chartse-sigillatse-förordn., en utväg den Utsk. lärer erkänna vara lika så lätt som pålitlig.
Om möjligen för något år expeditionernas antal och beskaffenhet skulle verka dertill, att den genom cliarteringen lill staten ingående summa icke vore fullt svarande emot den, som nu för löneregleringen blifvit äskad, lärer dock Utsk. svårligen kunna bestrida, att i allmänhet och vida oftare expeditionernas mängd kommer att tillskynda staten en betydligen större inkomst.
När sålunda de af Utsk. anförda betänkligheter måste underkännas, torde den hemliga, af Utsk. icke angifna, farhågan, att sportlernas upphörande i Cancelli-expeditionerna möjligen skulle fä till följd, att systemet utsträcktes till alimänlighet, hvilket likväl Utsk. sjelf yttrar önskligt vore, men hvarvid några enskilda tjenstemäns inleressen öro motsatta, vara det dolda skäl, som föranledt Utskrs yttran de, hvilket så mycket hellre bär af R.
St. förkastas, som, i händelse sportelsystemet i allmänhet derigenom i en framtid kan komma att upphöra, statsverket derigenom vinner tillgångar att utan särskilda statsbidrag reglera embets- och tjenstemännens löner så, att de kunna uteslutande egna sig åt sina tjelister.
Utsk. har yttrat sig icke kunnat tillstyrka den lönereglering, K. M. föreslagit, nemi.: för Revisionssecreterare å r:dr 2000.
Expeditionssecreterare „ 1800.
Protocollssecreterare „ 1200.
Registratorer 1200.
— Dea 26 Maj f. m. l65 för Cancellister å ridr 800. — ,, Copister . „ 4oo. — ,, Vaktmästare „ 2661 32. utan föreslagit för Revisionssecreterare ,, 1600. — ,, Expedilionssecrererare ....
„ 1600. — ,, Protocollssecrelerare „ 1000.
— ,, Registratorer ,, IOOO.
„ Cancellister „ 65o. — ,, Copisterna, lika med K. propos. „ 400.
— „ Vaktmästarne . „ 200.
— Men efter uppgift, att fördelningen af sportlerna beror pä K.
M:s förordnande, tillstyrker Utsk. beviljandet af den uppgifna bristen ii3i r:dr 4> sk. 6 rist., dock utan all tillökning i spannmål, samt, för att befordra regleringens verkställighet, att på allmänna indragningsstaten öfverflytta 2497 r:dr 14 sk. 3 r:st., med derunder begripna 235 t:r spannmål, motsvarande de löner, hvilka anses böra indragas.
Då genom dessa tillstyrkanden, i fall sportlerna komma att jemnt fördelas inom samtliga Cancelli-expeditionerna, den af K.
M. föreslagna reglering af lönerna vinnes med ensamt afdrag af den under bristen, 1131 r:dr 4f sk. 6 r:st., föreslagna spannmål, innefattar Utskls afstyrkande icke annat, än ett tillstyrkande att fortfarande vidblifva sportelsystemet, hvars skadlighet det likväl erkänt.
Jag yrkar altså rättelse i denna del och bifall till K. propositionen.
Uti 5:te punkten förklarar Utsk. sig icke kunna tillstyrka bifall till K.
M:s propos. om anslag af 8,332 r:dr 3i sk. 11 rist. årligen, med 824 t:r spannmål derunder för K.
KammarCollim.
Utsk. yttrar, att då fråga väcktes om en förändrad organisation af Styrelseverken, var afsigten dermed, på sätt den i It.
Stis röride detta ämne aflåtna flera und. skrifvelser äfven finnes uttryckt, att bereda Styrelsens förenkling och inskränkning i embetsmännens antal, hvarigenom en nödig ansedd löneförbättring måtte tillvägabringas; att efter en sådan grund, och genom vidtagandet af ändamålsenliga förberedande åtgärder, hafva redan före sista riksdagen K.
Statscont. samt sedermera K.
Bergs- och CommerceColIegierna blifvit reglerade, utan att någon tillökad utgift, åtminstone icke till något betydligare belopp, erfordrats; och då, hvad KammarCollim särskildt angår, Utsk. säger sig hafva inhemtat, att en icke ringa del af göromålen blifvit på andra embetsverk öfverflyttad; att 14 tjenstemän inom KammarCollim anses kunna indragas, och att sportler till icke ringa belopp till detta verk ingå, kan Utsk. icke frångå den öfvertygelsen, att CoIIegii reorganisation, ändamålsenligt verkställd, bör kunna ske med nu ägande tillgångar; samt då bifall till hvad för KammarCollim blifvit äskadt skulle föranleda till beviljande af dylika anslag för öfriga, ännu icke reglerade embetsverk, anser Utsk. i6S Den 26 Maj f. m. sig hafva motiverat sitt tillstyrkande till afslag af den Kproposm.
För granskning af hvad Utsk. sålunda röride anslag för KammarColhm yttrat, fordras att i ett sammanhang jemväl upptaga Utsk:s tillstyrkande i och för Statscont:s och Kammarrättens lönereglering, samt att åter erinra om hvad Utsk. sjelf anfört hafva varit motiv, då fråga väcktes om en förändrad organisation af Styrelseverken, nemi. att genom inskränkning i embetsmännens antal bereda medel till en nödig löneförbättring.
Tillses måste altså, huru dessa grundsatser i och för KammarCollegii samt Statscontrs och Kammarrättens organisationer blifvit iakttagna.
Från KammarColkm till Statscont. är öfverflyttadt den summariska controllen öfver uppbörden och redogörelseverket samt uppsigten öfver Chartse-sigillatae-contoret och Vågstaterna.
Vid samma tillfälle öfverflyttades från Collegii stat på indragningsstaten Afräkningscontts io tjenstemän, och motsvarande belopp lemnades till lönereglering i Statscont. med tillsammans 3,6o4 r:dr 6 sk. 5 rist., icke till KammarCollegii reglerande.
Chartae-sigillatae-cont:s öfverflyttning medförde ingen egentlig förändring i något af verkens organisation, emedan Chartae-sigiIlatae-cont:s tjenstemän blefvo der tjenstgörande, ehuru under Statscont:s i stället för KammarCollegii uppsigt.
Till Kammarrätten öfverflyttades besvär i bevillningsocli debiteringsmål samt afskrifningsfrågor, hvilka alla från.
KammarColkm till förenämnde 2:ne verk öfverflyttade mål och befattningar tillhörde en af de dåvarande 8 föredraganderna, och husesynsmålen till domstolarna.
Således kan man anse, att Collegii nuvar. 6 ledamöter hafva i proportion till antal fullt ut så mycket, om icke mera göromål än de förut varande.
Enligt K. brefvet d. 14 Febr. 1826 indrogos tjensterna vid Bytescont. till ett antal af 4» med sammanräknade löner af r:dr 12 sk.
Personerna öfverflyttades på indragningsstat, ehuru göromålen ännu äro bibehållna vid KammarColhm.
Reductionscont. likaledes 1 embetsman, jemte anslag till skrifvarebiträde, med tillsammans 681 r:dr 2 sk. 8 r.
Från 1821, då KammarCollegii embets- och tjenstemannapersonal utgjordes, enligt bilagda förteckning, af 63 personer, utom personalen vid Myntet, Chartse-sigill.- och Vågstaterna samt bokbindare och verkets vaktbetjening, har genom den nu föreslagna organisationen embetsmannapersonalen inom verket blifvit, enligt samma förteckning, nedsatt till 3g, oberäknadt vaktbetjeningen, hvilken, med undantag af en mindre, är till antalet lika sorn förut.
Af de i bilagda förteckning afgående i/j embets- och tjenstemän äro 7 återuppförda, fastän under andra benämningar, så att egentligen 7 bortgå och icke 14, såsom af Utsk. uppgifves.
De af Utsi. såsorh betydliga uppgifna sportler, hvilka skola tillfalla KammarColhm, kunna såväl till beloppet sora fördelning af hosfogade uppgift bedömas.
Utskrs
Hrr ledamöter lära, efter besinning och nu vunnen närmare underrättelse om förhållandet, finna dem vara mindre betydliga, och det så mycket mera, sora sportlerna per medium årligen icke uppgå till mera än emellan 16- å 1800 r:dr, i stället för 2,672 r:dr, som sisth år ingingo.
Om de från KammarColhm indragna tjenstemännens löner, hvilka på indragningsstat blifvit öfverflyttade, utan att motsvarande medel blifvit Colkm anvisade, erhållits för de qvarvarandes lönereglering, hade visserligen icke erfordrats den summa, Konungen i Dess propos. nu funnit sig nödsakad äska.
Att indraga personalen af KammarCollegii embetsoch tjenstemän, utöfver hvad i KammarCollegii und. förslag upptages, kan icke, med möjlighet för ärendernas behöriga gång, verkställas; och det kan med skäl förundra, att Utsk. derom yttrat en så bestämd tanke, utan att hafva tagit en direct kännedom om vidden och beskaffenheten af de till detta embetsverk hörande mål och befattningar.
I händelse Utsk., för att erhålla en på verklighet i stället för på oriktiga grunder vunnen öfvertygelse om beskaffenheten af de arbeten, som åligga KammarColhm, skulle vilja genom deputerade bese KammarCollegii registraturer, protocoll och expeditionsböcker, och derefter anställa jemnförelse med dem i öfriga Collegier och K. Statscont., kunde Utsk. ej undgå att erhålla en förändrad öfvertygelse.
Af hvad nu anfördt blifvit, torde vara påtagligt, att Utsk. saknat anledning afstyrka det anslag, K. M. begärt för KammarColhm, helst Statscont., icke KammarColhm, fått tillgodonjuta lönerna efter de från KammarColhm indragna tjensterna i Afräkningscont.
För att utveckla, huru oriktigt Utsk. yttrar sig, då det uppgifvit, att den närvar, fördelningen af ärenderna beredt en större ordning och ökad controll i uppbörds- och redogörelse verket, må anföras, ehuru ämnet egentligen tillhör kameral-lagstiftningen och icke statsregleringen: att Statscont., till hvilket controllen öfver uppbörden och redogörelseverket är öfverflyttad, då det första gången i och för detta arbete fick sig tillsända landsböckerna från länen, hos K.
M. begärde och erhöll den förändring enligt K. Kung. af d. 10 April 1828, att landsböckerna skulle ingå directe till Kammarrätten, hvarigenom den summariska controllen öfver uppbörden derstädes genast vid sjelfva födseln blef omintetgjord, inskränkt, som den nu är, till den simpla förrättningen att addera de från länen inkommande summariska räkningarnas summor och jemnföra dem med sedermera inkommande, overificerade afskrifter af specialräkenskaperna.
Utsk. må det vara förbehållet att anse detta hafva medfört ökad ordning och controll i uppbörds- och redo - i68 De» afi Maj /, ra. görelseväg; men för personer, hvilka för täkenskapsverket icke äro främmande, kan sådant icke ådagaläggas.
Statscont. kan icke (oaktadt det allvarligaste nit saknande tillfälle att se annat än overificerade sifferuppgifter, hvilka utan en otänkbar vårdslöshet icke kunna innehålla synbara skiljaktigheter eller fel; ty sådant kan ensamt genom jemnförelsen med verificationerna upptäckas) controllera uppbördsbeioppet.
Kammarrättens controll af debet är inskränkt till jemnförelsen af siffran i de såsom verificationer med landsboken åtföljande mantals- och taxeringslängder och för den ordinarie räntans belopp till jemnförelse med föregående årets debet och de såsom verificationer landsboken åtföljande jordeboks-förändringsextracter; men den egentliga verificationen öfver hvad hos de skattskyldiga blifvit upptaget, som är uppbördsboken, åtföljer icke landsboken och är sålunda icke synlig i Kammarrätten.
Hela controllen öfver redogörelsen är nu således jemväl hos K.
Kammarrätten i ofullständigt skick.
Första vilkoret för en ändamålsenligt ordnad redovisning är, att hvarje uppbördsmans uppbördssumma skall i förväg vara känd och pröfvad, innan den till fördelning och uppbörd anbefalles.
Dertill fordras, att uppbördsboken, som specifikt skall upptaga för hvarje skattskyldig person eller lägenhet den ränta, afgäld eller bevillning, som utgöras bör, hvarvid den del deraf, som efter jordeböckerna utgår i persedlar eller räntor, hvilka efter förvandling skola utgöras, bör vara förvandlad och uti penningar utförd, boken uppsummerad samt af vederbörande K. M:s Befthde, med uppfoördsordres försedd, uppbördsmannen tillställd.
Men med den efter närvar, författningar bestämda tid för markegångssättningen och uppbördsmötets företagande är sådant likväl icke möjligt, emedan markegången skall sättas emellan d.
I och 5 Nov. samt således icke hinner blifva fastställd till den tid, i slutet af Nov., då uppbördsmötet börjas; och likväl skola ordinarie räntorna derefter vara beräknade.
Följden häraf är, att uppbördsböckerna incompletta måste lemnäs uppbördsmännen, hvarigenom dessa kunna påföra de skattskyldiga högre afgifter, än som vederbör.
Till undanrödjande af dessa olägenheter fordras, att samma markegång blifver gällande för fem eller flera år, eller ock, att den markegång, som de första dagarna i Nov. sättes, blir gällande för det påföljande, i stället för, som nu, samma års uppbörd.
Men sorn persedlarna af den ordinarie räntan måste controlleras genom jemnförelse med jordeböckerna, hvilket i första rummet tillhör landscontoren, synes det mig lämpligt, att det verk, som har uppsigten öfver jordeböckerna, jemväl har uppsigt deröfver, att de deri uppförda räntor och medel blifva i uppbörden riktigt debiterade och beräknade.
Snart nog torde det visa sig vara nödvändigt, att debet pröfvas af detta embetsverk. _ Den sG Maj f. m.
I afseende åter på hvad Utsk., som tillstyrkt bifall till den af K.
M. begärda förökning i Statscont:s personal med ett anslag af 5,200 r:dr, föreslagit rör:de skrifvelse till K. M., med förmodan, att löneförhöjningen, som K.
M. från i833 års början tillagt statscommissarierna af 4°o r:dr till likhet med hvad för RrigsColkra och Förvaltn. af Sjöärend. blifvit bestämdt, eller 2000 r:dr, icke må af 2.:dra liufvudtitelns tillgångar tilldelas, synes innefatta en Utskts afsigt, att denna iönetillökning skulle af andra medel lemnäs, helst Utsk. icke tillstyrkt R.
St. att begära återkallandet af beslutet derom i R. brefvet d. 16 Febr. i833; men då det är grundlagsvidrigt att från andra titlar dertill anvisa medel, och då rådsbefattningarna i Rikets Hofrätten och Collegier, statscommissarierne och revisionssecreterarne icke lämpligen kunna anses lönade med mindre än 2000 r:dr, der de icke genom andra inkomster af sportler kunna i denna summa vinna fyllnaden, tolde Utsk., med frånträdande af dess tillstyrkande i detta fall, i det återkommande betänk, å stat uppföra råderna i Rikets Hofrätter och Collegier samt statscommissarierna till 2000 r:drs löner, för Hofrätterna med afdrag af de sportelinkomster, som Utsk. påstår dem äga, ehuru Utsk. icke uppgifver deni till belopp, tills de, i likhet med hvad för R.
Cancelli-espcdilionerna nu är föreslaget, kunna försvinna; hvarvid för Hofrättens vice President löneförhöjningen efter enahanda förhållande bör äga rum.
Beloppet af ledamöternas i Svea Hofrätt inkomst i sportler genom revisionsskillingar synes af bilagda officiella uppgift.
För Rammarrättens lönereglering anför Utsk., att vid bestämmandet af det högre lönebeloppet för tjenstemännen inom verket i allmänhet afseende icke synes blifvit Jemnadt derå, att icke obetydliga belopp ingå till fördelning emellan Kammarrättens tjenstemän, dels såsom lösen för utgående expeditioner, dels ock såsom anmärk ni ngsprocenter, tyckes 111ig icke tillräckligen motivera det af Utsk. tillstyrkta afslag till det anslag, K.
M. äskat af 15,oy5 r:dr 28 sk. 9 r:st.
Beloppet af de uppgifna extra inkomsterna har Utsk. icke uppgifvit; men af dem tillfaller ingenting kammarrättsråden.