Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Uti alla Allmänna Ärender, hvilka innom ett Riksstånd förekomma lill discussion, böra. i händelse af återförvisning till Utskottet, alla de gjorda anmärkningarne, antingen de sammanstämma elier icke, åtfölja återremissen j dock äger ett undantag härifrån rum, i afseende på Grundlagsfrågor, för hvilkas behandling den nyss anförde 56 § lemnar en fullkomligt tydlig och bestämd föreskrift.
Då ett af Constitutions Utskottet afgifvit förslag till ändring i Grundlagarne icke godkännes af ett Riksstånd, utan återremitteras, bör endast de anmärkningar åtfölja , hvilka Ståndet förklarat utgöra dess gemensamma tankar.
Om den underbara händelsen skulle inträffa, att Ståndet remitterar sådane anmärkningar, hvilka äro sins emellan stridiga, då får Constitutions-Utskottet svara samma Stånd, att af de remitterade anmärkningame befin nes, det Ståndet i ämnet ej haft någon be stämd tanka.
Herr Munck af Rosensköld-.
För att reda närvarande fråga, anhåller jag få uppläsa dea del af 56 §.
RegeringsFormen , som har afse* enda på densamma.
Där står: ”Göres i Rik - 494 Den 27 Maji. sens Ständers Plena emot Utskottets ybrande anmärkningar, blifva de, hvilka hvarje Riks* Stånd särskildt förklarar utgöra dess gemen» samma tankar, till ConstitutionsUtskottet hänvisade. ” Nu har Riaderskapet och Adeln till Utskottet hänvisat anmärkningar, hvilka äro sins emellan aldeles stridande; och då det icke var ConstitutionsUtskottet tillständigt att antaga dessa skiljaktiga meningar, såsom Riddérskapets och Adelns gemensamma tankar, hade Utskottet icke någon annan utväg, än inkomma med den anmälan, som ifrågavarande Memorial inr nehåtler.
Gerna hade jag för min del sett , ätt denna erinran blifvit gjord, då återremissen skulle beslutas, på det formen hade kunnat iakttagas, jag vågar likväl hem* ställa, om ej Högloflig^ Ridderskapet och Adeln skulle vilja begagna det tillfälle sorn Constitutions-Utskottet nu erbjuder, för att rätta och godtgöra hvad som förut blifvit försummadt, samt således nu låta uppläsa de gjorde anmärkningarne, för att förena sig om hvad som bör anses för Ståndets gemensamma tankar.
Friherre Åkerhjelm , Gustafi Lika med Friherre
Cederström stör jag mig det begrepp, att stridiga meningar kunna blifva Ståndets tankar, örn de för sådane förklaras, men jag hemställer, om icke sådant bordt uti remissen uttryckas, åtmindstone hafva de andre Stånden iakttagit ett sådant förklarande.
Jag tror lik-s
495 väl att det bästa vore, om Ridderskapet och Adeln blott remitterade en tanka, som förklarades för Ståndets.
Då Utskottet icke kunde ändra de öfrige trenne Ständens meningar i frågan, står densamma nu på den punkt, att, derest Ridderskapet och Adeln icke skulle behaga foga sig efter de andra Ståndens meningar, jemkning måste genom Nämnd verkställas.
Grefve Spens, . Carl Gustafi Enligt 44 §, i Regeringsf ormen skall ett Utskott återlemna ett återremitteradt Betänkande, som det icke anser höra till dess befattning, inom 8 dagar, jag hemställer, om icke detta mål hör till denna dass, och förundrar mig, i anledning deraf, att Utskottet så länge dröjt med att underrätta Riddeiskapet och Adeln, det återremissen ej var så fullständig, att den till handläggning kunde företagas.
Jag kan ej finna på något ställe i Betänkandet, att Utskottet velat undandraga sig befattning med de remitterade anmärkningarne 3 men Utskottet har endast önskat, att, då desse anmärkningar äro af sins emellan stridig beskaffenhet, Ridderskapet och Adeln måtte förklara, hvilka si dem borde anses för Ståndets gemensamma tankar.
Hans Excellence Herz Grefven och Landt-:
Marjkalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg uppläsning nödig af de PleniProtocollcr, då förevarande frågor förra gån - 496
Den 27 Maji, gen af Ridderskapet och Adeln pröfvades,och de till Utskottet remitterade anmärkningar framställdes.
Herr Cederschöld: Om Högloflige Ridderskåpet och Adeln 6kall kunna förena sig om gemensamma tankar, torde det vara rent af nödvändigt, att Protocollerna blifva uppläste} tv jag vill minnas, att vid några § § yttrade9 alldeles stridiga meningar-, och dessa kunna väl åtmindstone ej förklaras för Ståndets gemensamma tankar.
Friherre Cederström, Jacob' Då genom förevarande vidlyftiga discussion blifvit tillräckligt upplyst, att Ridderskapet och Adeln bör anses hafva för sina gemensamma tankar förklarat alla anmärkningarne, enär de blifvit till Utskottet remitterade, och den af ConstitutionsUtskottet nu väckte fråga, huruvida berörde anmärkningar böra betraktas, såsom utgörande Ståndets gemensamma tankar, således är i grund af 56 §.
RegeringsFormen, genom sjelfva remisaen besvarad, anser jag Ridderskapet och Adeln böra vid dess förra åtgärd låta bero, samt endast underrätta ConsritutionsUtskottet, att Utskottet bör uppgöra förslag till de emellan RiksStånden yppade olika meningarnes sammanjemkning, hvarefter och i händelse Utskottet anmäler att sådant ej kan ske, stridigheterna böra genom Nämnd afgöras^
Att nu Den 27 Maji. nu företaga uppläsning af de gjorde anmärkningarna, och dera å nyo granska, finner jag vara alldeles oformligt, ty hvad Ståndet en gång ansett för sin tanka, kan omöjligen en annan gång förklaras icke vara det.
Herr Munck af Rosen köld:
Högst ogerna förlänger jag denna discussion, men jag får å nyo yttra, att jag ej kan tro, att Ridderskapet och Adein skulle vilja nu förklara stridig» tankar för sine gemensamma tankar.
Skulle så vara, nödgas jag åtminstone deremot anmäla min reservation.
Marskalken hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln behagade de vid ConstitutionsUM skottets ofvsnnämnde förslag hos Ridderskapet och Adeln förut gjorde, samt till Utskottet redan remitterade, anmärkningar, såsom utgö* rande Ridderskapets och Adelns gemensamma tankar, till Utskottet återförvisa.
Jag för min del anser Ridderskapet och Adeln omöjligen kunna förklara de gjoida anmärkningarne för Ståndets gemensamma tankar, så framt dessa anmärkningar innehålla sins emellan stridiga meningar.
Högloflige Ridderskapet och Adeln kan ingalunda verkställa, hvad sora ej en gång är tänkbart, nemligen att förena stridiga omdöRidd, o. Ad, Prat, VI. B, II, Afd. 63 I 49* Den 2 7 Maji. men till en tanka.
Jåg vågar till och med hemställa, huruvida proposition derpå kan göras, ty lika så litet , som Ridderskapet och Adeln skulle kunna besluta, att 2 gånger 2 skall göra 3 eller 5, lika så litet står det i Ståndets magt att besluta, att sins emellan^stri- , diga omdömen skola utgöra en gemensam tanka.
Grefve Gyllenborg, Johan Heming, hade-inlemnat följande Anförande, som uppiästes:
Då ConstitutionsUtskottet nu på en gång anmäler, att från Högioflige Ridderskapet och Adeln till Utskottet tid efter annan inkommit anmärkningar vid flere Utskottets Betänkanden i afseende på föreslagen redaction i Grundlagsfrågor, med tillkännagifvande tillika, att Utskottet icke anser sig berättigadt, emot 56 §.
Regeringsformen, att upptaga dessa anmärkningar såsom Ståndets gemensamma tankar, förekommer dervid anmärkningsvärd^ att Utskottet icke genast, och vid första remissen meddelat dess i detta afseende nu yttrade mening, då jag förmodar, att Ridderskapet och Adeln derom fattat ett beslut, och, i öfverensstämmelse dermed, lämpat de Utskottet, vid sedermera återremitterade Betänkanden, meddeldte yttranden.
Nu då detta icke skett, tror jag likväl icke att Ridderskapet och Adeln bör låta sig deraf hindras, atti förnyadt ProtocollsUtdrag yrka Utskottets yttrande, i afseende på Ridderskapets och Adelns öfver flere §. §. i Grundlagame föreslagne redactions-förändringar, utan att af de af Utskottet anmäldte tre Stånds beslut återhållas eller hindras j och då, Den 27 Maji.
499 •åtminstone i ett af de anmälte förslag, nemi ligen, i den af Kongl. Maj:ts nådiga proposition föranledde redactions-förändring i 7 Regerings-Formen, innefattande definition pl Commandomål, jag tillstyrkt ett tillägg, an* håller jag vördsamt, att Högloflige Ridderskapet och Adeln behagade i ProtocollsUtdrag Utskottet anmoda, att detta tillägg måtte såsom Ridderskapets Och Adelns mening få i Reda* ctions-förslaget inflyta.
Hans Excellence Herr Grefven och Landtb Marskalken yttrade, att, då Ridderskapet och Adeln redan till Constitutions-Uiskottet remiU terat alla de vid Utskottets ifrågavarande Grunda lags ändrings förslag inom Ridderskapet och Adeln gjorde anmärkningar, ansåge Hans Excellence, i enlighet med hvad flere Herrar Ledamöter anfört, sig böra förnya dess förut gjorde proposition, att alla förrberörde anw märkningar jemte Grefve Gyllenborgs nyss afgifne yttrande måtte, såsom utgörande Ridderskapets och Adelns gemensamma tankar, till Utskottet återförvisas.
Föredrogs å nyo StatsUtskottets den 15' dennes afgifne, samt den 23 derpå följde på bordet lagde, Utlåtande, angående Sala Silfververk.
Med den kännedom jag bör äga om Sala Silfververk*; inflyt 500 Den 27 Maji. tande på orten, önskar jag, att många inskränkningar måtte göras uti det reglementariska för driften af detta Verk.
Jag tvekar cj att förklara, att med de rättigheter, som nu finnas det samma tillagde, är det en verkelig landsplåga för 12 deromkring belägne Socknar; och såsom exempel derå vill jag blott nämna, att sjön Hollarn, af betydlig storlek, icke existerar af naturen, utan tillkommit genom uppdämningar å ängsmark för Si 1 f-4 ververkeis räkning; hvilket förhållande är med flere sjöar och vattendrag, s* att en otrolig mängd *f inägor
Och fruktbar jord är för alltid dränkt.
Om återremiss af Betänkandet, hvarom jag anhåller, icke skulle bifallas, och rättvisan således ej nu skulle kunna verka ändring häruti, utbeder jag mig likväl, att detta må inflyta i Protocoilet, såsom ett bevis på nuna tänkesätt.
Jag anser oundvikligt, att Stliververket, i afseende på rättigheten att draga till sig och begagna alla nästgränsande vattudrag, må undergå mycken inskränkning; ty i det skick det nu är, kan allt det silfver Korn vid Sal-berget nu er hålles, ej betala dea skada detta Verk för Orten åstadkommer; helst det intet kan på långt när ersätta Statsverket de förluster det årligen deraf vidkännes; emedan till Verkets understöd hela Jordebok*- och Hemmans räntan, jemte mantalspenningarne af Salbergs Fögdenets 6 nedra Socknar, samt Grufdrängshjclpen, s* af dessa sorn Fögderiets 6 öfra Socknar, och räntan af Hyllinge Kronoqvarn äro förlänade.
Mantalspengarne utgå salunda, att för hvar mansper_- Den Majk 50 i son lefvereras 1 stafrum ved u qvarter långt,’ samt 13 qvarter högt och bredt Qviniolken betala iä sk. contant.
Grufdräng«hjelpen er-, lägfes med en fjerdedels tunna säd och 8 öre silfvermynt för hvar mantalsskrifven mansperson Dessutom är Allmogen i alla 12 Socknarne skyldig, mot så kallad lindring i Rote^ ringen, (sorn är att 3 mantal hålla en Soldat, när annars allmänt beräknas två, men hvilket åter icke är annat än rättvisa, emedan i de trakterna finnas många Hemman, som icke bestå af mera än 4, 3, ja till och med 2 Öresland) att utgöra så kallad kneckteved, 3 staf-; rum för hvar mansperson, mot en ringa afgift från äldsta tider bestämd.
Vissa arbeten af flerfaldig benämning är också Allmogens skyldighet att utgöra, och är dem icke tillåtit, att försälja kohl och ved från deras enskilte skogar annorstädes än till Bergslagen, mot viss stadgad betalning.
Tvänne stora Skogs Allmänningar Enåkers och Nora har Kronan jemväl upplåtit Bergslagen till nytijande.
Äran af att äga ett så kalladt Silfververk, som fordom var lönande, betalas således nu dyrt, när man beräknsr Statens uppoffringar och omöjligheten, att draga nytta af den jord, hvilken Sala har uteslutande rätt att dränka, utan åliggande skyldighet att föda dess ägare.
Herr Heykenskjöld, Carl Fredric; Jag in-' stämmer med Friherre Drufva deri, att defc silfver Sala Silfververk nu kan gifva, och äfven framdeles åstadkomma, icke förmår godt-; göra den kostnad, sorn Staten genonj förläning
Den 3 7 Maji. gar och andra Verket tillagde förmoner tillskyndas.
Men om detta Verk ändock skall bibehållas, är det högst nödvändigt, att de så kallade Sala-dammar äfven varda bibehåll— ne, hvarförutan Verket ej kan drifvas.
Friherre Cederström, Jacob: Frågan, om Sala Silfververk bör vidare fortfara eller icke, ar vidlyftigt afhandlad, och derom är mycket skrifvit, men ämnet har likväl ej ännu kommit till en fullständig utveckling.
Innan något bestämdt f denna del kan tillstyrkas, och ett definitift beslut fattas, måste Bergslagen höras, och hvilket ännu ej skett.
Beträffande de Silfververket tillagde rättigheter, och huruvida grufve-driften må svara mot den kostnad, som derå användes, får jag upplysa, att detta äfven beror på närmare undersökning.
Bergmästan ren af Forselles har föreslagit en method för Grufvans bearbetning, hvarigenom han velat visa, huru afkastningen af Verket skulle i be* tydlig mohn ökas, men denna method fordrar i afseende på utrönandet af dess användbarhet, och den nytta den förmenas medföra, en undersökning på stället.
Om förslaget godkännes, blir förhållandet helt olika med hvad Friherre Drufva anfort; jag tror derföre, att Utskottet ej kunnat göra annorlunda, än det gjort, och jag bestrider af sådan orsak återreniiss af Betänkandet.
Uppå derefter af Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken gjord proposition blef StatsUtskottets Utlåtande af Ridderskapet och Adeln gilladt.
Den 2 7 Maji. 503 Upplästes och lades på bordet följande från n dannämnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden: Frän StatsUtskotfet: t')
Af den 20 dennes, angående väckt motion om inlösande af de så kallade Schlegelska godsen i Hallands Län. 2) Af den 26 dennes, angående tryckningskostnaden af Tabell-Commissioneos afgifne Utlåtande och Tabeller. 3)
Af den 26 dennes, angående förändring uti Indeldte Infanteriets Beklädnadssätt, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förra yttrande i samma ämne.
Af den 22 dennes, i fråga om förbättrad reglering, rörande de från Banken utgående lånebiträden till understöd för nyttiga odlingar.
Från Allmänna Besvärs, och EconomieUtskottet:
Af den 25 dennes". r) Angående förslag till jemkning uti RiksStåndens särskilt fattade beslut, rörande husbehofsbränvins bränningen, och dermed sammanhang ägande ämnen.
Den 27 Maji. 2) I anledning af återremiss af Utskottets förut afgifne Utlåtande öfver prosten Doctor Stenhammars Memoria! om saknad eller fördröjd verkställighet af Konungens och Riksens Ständers uti åtskilligt, Rikets inre hushållning rörande ärender, vidtagDe beslut.
Från Expeditions-Utskottet'
Af den 26 dennes, angående Register till Bihanget och renskrifningsbjelp för Utskottets Cancellister.
' Justerades följande:
Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln , vid Urtima Riksdagen i Stockholm, eftermiddagen den 27 Maji 1818.
S. D Vid förnyad föredragning af Constia tutionsUtskottets den 14 dennes aflåtne, samt den 23 i samma månad på bordet lagde aine Memorial, innefattande
Sine särskilta meningar, såsom alternativer, i frågan dels om upphäfvande af 114 § Regeringsformen, dels om bestämmande afen tid af 5 år, inom hvilkenGrundlagsändringsförslag ej skulle kunna afgöras; fann Ridderskapet och Adeln, att då uti berörde frågor tvänne Stånd inom ConstitutionsUtskottet stadnat emot två, frågorne således borde förfalla.
Dm 27 Maji. 505 samt Utskottets ofvannåmnde (vänne Memorial endast läggas till Handlingarne.
Då nu å nyo föredrogs ConstitutionsUtskottets den 15 dennes aflåtne, samt den 23 i samma månad på bordet lagde, Memorial rörande Stats-Råds-Protocollens fulländade granskning, stadnade Riddersktpet och Adelö uti följande beslut: 1) Att den emot Herr Stats-Rådet Friherre Rudolf Cederström gjorde anmärkning njå förfalla. 2) Att då Rikets väl ej kräfver deni 107 §•
RegeringsFormen omnämnde åtgärd, de emot StatsSecreteraren B C Quiding och Förste Expeditions-Secreteraren A. Bergström väckte anmärkningar jemväl må förfalla. 3) Som CottstitutionsUtskottet med undantag af förutnämnde sme anmärkningar, samt det mål, för hvilket StatsRådet och GeneralAdjutanten Herr Friherre Rudolf Cederström blifvit under tilltal inför Riks-Rätt ställd, i allt öfrigt icke funnit skäl, att emot StatsRådets Ledamöter och Föredragande samt Konungens Rådgifvare i Commandomål något anmärka, utan ansett frikallelse från all ansvarighet för deras rådslag, och för utöfningen af deras Embeten intill början af innevarande Riksdag böra äga rum, ansåg Ridderskapet och Adeln, det denna del af Memorialet icke 506
Den 27 Maji, fordrade annan åtgärd, än att läggas till Hand-] lingarne. 4) Att
Utskottets hemställan om en underJ dånig önskan till Kongl. Maj:t, angående det system och de grundsatser, hvilka borde följas vid möjligen i framtiden skeende organisationer af sådane enskilte penniage-verk, som kunde äga inflytelse på allmänna crediten och penninge-rörelsen, af Ridderskapet och Adeln gillades. 5) Att vid af Utskottet föreslagne underdåniga önskan till Kongl. Maj:t, att från de prohibitiva Tull lagarne hädanefter inga andra än högst nödiga och oumbärliga dispenser må beviljas, amågs böra, såsom innefattande ett ConstitutionsUtskottet icke tillhörande ämne, förfalla. 6) Att med pröfningen af Utskottets hemställan rörande BondeStåndets förmenta rätt, att, med undantag af Secreteraren, sjelf tillsätta sin Cancellie-Betjening vid Riksdagarne, skulle anstå, intill dess Ridderskapet och Adeln erhållit underrättelse, huru denna fråga blifvit af EondeStåndet afgjord.
Ut supra. S. D. Föredrogos å nyo och gillades följande StatsUtskottets den 15 dennes afgifne, samt den 23 i samma månad pä bordet lagde, Betänkanden: 1) Angående sådane civile Embets- oeh Dm 27 Maji. 507 Tjenstemäns samt Betjentes uppförande på Allmänna IndragningsStaten, sorn vid afskedstagandet hafva fyllt 70 år, och innehafva indeldte löner. 2) Angående Krono-Allmänningen Maglehems Kungs Ohra och
Den dödas lott kallad i Christianstads Län. 3) Angående Sala Silfververk.
S. D. Då nu å nyo föredrogos Statsutskottets gå väl den 6 sistlidna April afgifne Utlåtande, angående Statsreglering?^ i hvad sorn rörer RiksStatens s.dra Hufvudtitel, som ock den 15 dennes meddeldte, samt den 23 i samma månad på bordet lagde yttrande, i anledning af de vid nyss nämnde Utlåtande gjorde anmärkningar, beslöt Ridderskapet och Adeln att berörde s:ne Utlåtanden till alla delar gilla, samt instämde tillika uti det af Presteoch Borgare-Stånden den 23 dennes dervid gjorde tillägg, att hos Kongl. Maj:t skulle i underdånighet anhållas det Kongl Majk täcktes af de på denna Hufvudtitel först blifvande besparingsmedel låta anslå nya löner på juStitireRevisionsExpeditionens
Stat för tvänne Protocolls-Secretgrare tvänne Cancellister och en Secreterare hos Herr Justitiae-Cancelleien.
S. D. Vid förnyad föredragning af Statsutskottets så väl den 6 sistledne April afgifne Utlåtande i anledning af Kongl Majhs Nådiga Den 27 Majit proposition om Stats-regleringen under 8:de Hufvudtiteln, som ock af Uskottets dea 15 deones meddeldte, samt den 23 i samma roån,;d på bordet lagde, yttrande öfver de vid Utskottets nyssnämnde Utlåtande gjorde anmärkningar, beslöt Riddersknpet och Adeln, att berörde tvänne Utlåtanden till alla delar gilla; hvarjemte Ridderskapet och Adeln instämde uti det af Högvördige PresteStåndet den 23 dennes dervid gjorde tillägg, att hos Kongl. Maj;t borde i underdånighet anhållas, det täcktes Kongl.
Maj t af redan varande öfverskotts* medel å RiksStatens inkomst-titlar låta förskjuta nödiga medel så väl till reparation af Westerås Slott, som till inköpande af LandshöfdingeResidence i Westerbottens
Län; hvilka förskott sedermera, så fort de af StatsUtskottet omförmäldte Fyrings-ersättningsmedel från Danmark inflyta, borde Stats-Verket godtgöras.
S. D
Vid förnyad föredragning af Stats-; Utskottets den 15 dennes afgifne, samt den 23 i samina månad på bordet lagde, Utlåtande i anledning af gjorde anmärkningar vid Utj skottets den 2 sistlidne April meddeldte yttrana de, angående Herr CanzliRådet N. af Wetterstedts och Herr Assessoien Thure Adlerbrant9 ansökning om införsel i Kungsgårds jord för Bytes och Skatlerätts--fordring*r, beslöt Rid-t derskapet och Adeln, att samma Utlåtande gilla, samt instämde tillika uti den af Högvördige Preste-Ståndet den 23 dennes dervid iillagde önskan, att bemälte fordringsägare med t) en 27 Maji. skyndsammaste måtte erhålla vederlag och er? sättning för deras obestridliga och af Statsutskottet godkände Bytes- och Skatterätts for i dringar.
Vid förnyad föredragning af ConstitutionsUtskottets den 15 dennes aflåtne, samt den 23 i samma månad på bordet lagde, Memorial, innefattande Utskottets förklarande, att de af Utskottet den 13 sistlidne April upp« gifna 2 ne alternativa förslag till ändring uti 4 § RegenagsFormen, borde, enligt 56 § i samma Grundlag, hvila till nästa Riksdag, för att då hvart efter annat till antagande eller förkastande framställas; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, under förblifvande vid dess den 27 sistlidne April fattade beslut, hvarigenom 2tdra alternativet af Ridderskapet och Adeln är vordet antaget, Utskottets ifrå^ gavarande Memorial afsiå.
S. D Då nu å nyo föredrogs Constitutions; Utskottets den 15 dennes aflåtne, samt den 23 i samma månad på bordet lagde, Memorial, i anledning af Ridderskapets och Adelns den 11, 27 och 30 sistledne April, samt den 4 dennes till Utskottet remitterade anmärkningar vid Utskottets tid efter annan afgifne Förslag till ändringar eller tillägg i 7, 9 och 107 §, <jj.
Regeringsformen, samt i 14, 29 och 38 §• §.
Riksdagsordningen, beilöt Ridderskapet och Adeln, att de vid berörde förslag hos Ridderskapet och Adeln gjorde, samt tili Utskottet re* dan remitterad* anmärkningar, jemte ett^ af 5io Den 27 Maji.
Grefve Gyllenborg, Joban Henning, i dag afgifvif yttrande, såsom utgörande Ridderskapets och Adelns gemensamma tankar, till Utskottet återförvisa.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes kl. tre qvart till 10 om aftonen.
Fredagen den 29 Maji, Plenum kl. 9 förmiddagen.
Upplästes till justering och godkändes följande från ExpeditionsUtskottet insände För* slag till Riksens Ständers underdåniga skrif, veisel’ till Kongl. Majt: 1) Om reglering af Postverkets Aflönings^ Stat. 2) Om förändradt straff för dem som ut?
färda tryckta eller graverade invisningar.
Den 39 Maji. 511 3) Om Legostadgans ärliga kungörande och kringspridande. 4) Om Laga
Domstol för mål angående afhandlingar emellan Allmänna Embetsverk och enskilie personer. 5) Om Comministrarnes befrielse från skjutsi nings-skyldighet för sine Boställen. 6) Om tryckning af någre Protocoll öfver Commandomål.
Upplästes och lades på bordet följande, från nedannämnde Utskott inkomne Betan-; kanden: Från BancoUtskottet'.
Af den 22 dennes: 1) Öfver gjorde anmärkningar i fråga om låne-biträde från Banken till Uddevalla Stads-? kyrka. 2) Öfver gjorde anmärkningar i fråga om lånebiträde från Banken till uppbyggande af Lärohus i Calmar och Skara. 3)
I anledning af erhållen remiss, rörande lånebiträde af Banken till uppbyggande af TrivialScholsehuset i Landscrona. 4) I anledning af gjorda anmärkningar i Ben 29 Maji. frågan om inrättande af en By fond för sill-J fiskare. 5)
I anledning af väckt fråga om line; understöd för Skeppshvarfsägare eller Skepps^? byggerier. 6) I fråga om understöd af Banken till byggande af en stenbro i Carlskrona.
Frän Allmänna Besvärs, och EconomieUtskottet:
Af den 15 dennes: 1) Öfver de bos PrecteStåndet gjorda anmärkningar vid Utskottets den 3 sistlidne April afgifne Betänkande, i anledning af åtskillige väckte motioner och gjorde förslag om vidtagande af nödiga åtgärder till förekommande af värfvade Krigsmans permuterande och kring» vandrande i landet, samt upphörande af handt i verksgesällers lika beskaffade vandring från den ena Staden och Orten i Riket till den andra. 2)
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets af tvänne Riksstånd åferremitr terade Betänkande, rörande yrkadt upphäfvande af Stockholms Stads rättighet att uppbära Pann- Bro- och Renhåilnings-penningar, då hö, halm och brännkohl intöras, samt af Landtmannens åliggande, att i vissa städer erlägga Våg. och Mätare-peaningar för inkommande varor.
Den 29 Maji. 51S foretogs till pröfning
StatstJtskottets dea 13 dennes afgifne, samt den 23 derpå följde på bordet lagde, Utlåtande i afseende på de under Kongl. CommerceCollegii förvaltning stå, ende fonder och medel.
Friherre Cederström, Jacob: I det nu Upp3 läste Betänkandet är föreslagit, att, om Riksens Ständers Revisorer finna, att ManufacturH DiscontDirectionen öfvcrträdt dess Insruction, de då må äga rättighet, att indraga eller inhibera vidare utgifvande af creditivet.