Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Domstolars föreskrifter, mäste sig deraf betjena.
Ä erstoden af den pä denne bilaga uptagne Summa, utgörande 1,515,104.- 24: 1., har StatsUlflottet ansett i anseende till dest beskaffenhet kunna fördelas, a t ulga i z:ne Terminer under loppet af detta är, neml. ^ eller 504,7^1 R:d. 24 st. 7 r:st. uti nästkommande Junii manad, ; eller lika Summa uti September manad, samt sista ^ utgörande likaledes 504 701 R:d. 34 st. -x r:st.
Uti derpä följande
December mänad.
Efter Staks-sttskottets tanka böra desta medel tvid vfwannämde Terminer af Banque» till Kongl. Staks-Contoiret utbetalas; Och som desamma, undantagandes 28,557: 47: i- som äro andre Werks i Landt-Ränterierne deponerade, men i och för kriget tillgripne medel, och hwilka böra deste Ränterier af Stats Contoiret ersättas, endast utgörande innestäende aflöning till Armöerne och Flottorne, samt ersättning för twungne lesverantser, och således tillhöra krigskostnaden; Sä böra de af Kongl.
Stars-Cvntolret anordnas till det Werk, som tillhör att liqwiden härom besörja, och derföre kommer att, i behörig ordning redowisa.
— I öfrigt, och som ibland deste senare utgifter förekomma innestäende aflöningar till Befäl och Manskap tvid ArmLerne och Flottorne; Sa lära Riksens Höglofl.
Ständer täckas finna, att desta med största rättwisa och billighet böra aga *7* Den 5 Zebruarii. företräde att af de infattande medlen först liqvideras, innan nägon u'betalning för lefweraiuser eller till ersättning för andre Werkö här ofwan omför mäldte medel, kommer i fräga. ?ngäondo Bilagan Litt D. till Stats - UtffoltetS fö ra Betänkande u, tagne vaster som enligt Riksens StanderS Beslut, skulle komma att med obligationer med s procents ranta liqvideraS
Desse medel utgöra ert belopp af 1,971,042 R:d.
Z2 ss. 2 r:st-, och bestå uti betalning -ör gjsrde lefweranster til!
ArmLernes 0 l- Flotto' nes behof enligt de härom till Stats-M-kotte' israil igs - Förwalk ningen och Fvttvalmingen af Ljöärenderna inkomne upgifler.
Som Rikiens Höglost.
Ständer, redan innan Stats-" tskottet afgaf stkt förra Betänkande af den 23 jistlesne Nowember, widtagit det Beflut att
Le-veranteurerne för deras ägande fordringar stalie undfå ob igationer ställde pä 6 är med Z procents ärlig ränta, samt efter berörde 6 ars föelopp ^--oels ärlig afbetalning pä Cnpitale ; Sa anfag S arsulstot et i dess förra omnämde
Betänkande sig icke hafwa något harwid att ytkerliqare erindra, än att Stats-Utfkottel önstade, det Riksens Högiosi.
Ständer, till desse Lefweranteurers tillfredsställande, täcktes ju förr dess haldre läka befordra ett sädanr Riksens Hög tost.
Ständers Beslut till werkstallighck.
Hcr - Den 5 Zebruaru. 172 Henar Bancs-Fullmaglige hafwa ansett, akt, l?7 ' >> ande af Rlk^s credit, Banquen, om en 1 d- lE-acke iz AmortiHements-Fond tzrhälles, -en nnna contant betala de lefveranteurers
.r kin e't belopp af 1,974.04g R:d.
Z4 st. ( h.oi-a enligt hwad här ostvan anfördt är, - w annars borde utfärdas.
Den fond, som, .. 7,-r 1?
Bancv-Futlmägriges tanka oumgängeligen ft. ä-.-- -.as, lill utsläckande sä ival af de ä Bila Lln. C. och D. till Stats - Utstottets förra p.- .-. - a .e Magne och nu i fräga warande, som af de föruk, till Statens understöd, gifne förffotter, ut§ vand-, Credi iv Länet deruti beräknadt, en Summa af 1 1,2,6,943 R/o. as si. n r-st., synes icke till mmvre än 720 o^o R:d. om äret .unna bestämmas, ar owi 0 l,aeu. fä länge, och intill desi hela nämde Förikolts-Summ» b ifwit ti'l fullo erfält, af Rikets Lml-inkomster med :8O,SOO R:d. i qwartalet utgå, hwaraf, sedan 2 procent pa beta den förftjurne Summan blijmik Banquen, såsom ränta godtgjorde, ät.rnroden pä sjelfwa Capitalet borde afräknas, utan chfeende pä hwad före delta, rörande räntan och afbetalningen xä Credikiv-Länet blifwit stadgadt.
Vanco-Utffotret har ansett detta Herrar Banco-Fullmäatlges yttrande ivardt den största uppmärksamhet, men dock trott sig, dä Riksens Höglofl.
Ständers remisi dertill ej gifwer någon direct anledning, derom ej böra i någon undersökning inga.
Om Banquen kunde inlösa i fräga warande Lefveranteurers fordringar, det Stats - Utflotket nu mera Den Z Zebruarii. 172 Hervar Bancs-Fullmägkige hafva ansett, att, kill bewavande af Rikets credit, Banquen, om en uägovlr.ndo lillbacke.Lg Amortistements- Fond krhälles, ft!!lis''äsweu Lunna contant betala de lefveranteurers fordriii rr till ett belopp af 1,974.040 R:d. 34 si.
. rl för hwilka enligt hwad här ofwan anfördt är, Octrgattoner annars borde utfärdas.
Den fond, som, enligt Herrar Banco-Fullmägtiges tanka oumgängeligen skulle ttocdras, till ulstäckande sä wäl af de ä Bilagor;l-- Lu». C. och D. till Stats - Utftottets förra Betänkande uptagne och nu i fräga warande, som af de förut, till Statens understöd, gifne förstotter, utgörande, Credi >v Länet deruti beräknadt, en Summa af 11,216,943 R:d. 40 st. n r-st., synes icke till mindre än 720 ooo R:o. om äret lunna bestämmas, ari owi ko ligen,. sä länge, och intill dest hela nämde Föttkotts-Summa b ifwit till fullo ersatt, af Rikets Luil-inkomster med 180,000 R:d. i qwartalet utgä, hwaraf, sedan 2 procent pa hela den förftjutne Summan blifwik Banquen, såsom ränta godtgjorde, återstoden pä sselfwa Capitalet borde afraknas, utan afseende pä hwad före detta, rörande räntan och afbekalningen pä Creditiv-Länet blifvit stadgadt.
Vanco-Utstotret har ansett detta Herrar Banco-Fullmagtlges yttrande wardt den största upMärksamhet, men dock trott sig, dä Riksens Högloft.
Ständers remist dertill ej gifwer nägon direct anledning, derom ej böra i någon undersökning inga.
Om Banquen kunde inlösa i fräga warande Lefveranteurers fordringar, det Stats - Mssotket nu mera 200 Dm Z Abruarii. mera icke tror sig böra satta i fräga, sedan Herrar Banco-Fullmägkige ansett det bäve möjeligt och med Banquens beställd förenligt, dä en tillräcklig Amorlisiemen s-Fond dertill anwises, och Höglost.
BancoIkkstottet förklarat detta Förslag wärdt den största irpmärksamhet, men endast i saknad af någon direct remisi derom ifrän Riksens Höglost.
Stander sig Leröfwer icke yttrat, ehuru det icke ar till förmoda, crit ju Högloft. Banco-Utstottet, pä de af Herrar Banco-Fullmagtige anförde stal, torde, lika med Herrar Banco-Fu tmaglige, funnit ett sädanr förstag äfwen med Banquens säkerhet och credit kunna förenas; Sä kan StatS-lltfkottet för desi del icke annan an uti Herrar Banco-Fullmägtiges förstag instämma.
En sadan benägenhet ä Statens sida, att efter möjeligheren söka tillfredsställa enstildtas förhoppningar om upfyllandet af ingängne förbindelser, stall säkerligen werka en allmän beredvillighet hos Medborgare af alla Clasier, dä i framtida behof Staten behöfwer art päkalla den Allmänna wälwiljans biträde.
Fond till ränte- och capitals afbetalning för sä wal denna som den a Bilagan Litt. C. uvtagne Summa, är uci sörflaget till ärliga Bcwillnings Summan Litt.
H. uptagen och beräknad; Men om Banquen nu förstjuter desie medel blifwer det derutinnan en winst för Staten, att dä Lesveranreurerne undfä obligationer mäste ärliga räntan godtgöras med 5 procent, jemte den dertill föreflagne 2 procents Amortisiementö-Fond, till underlättande af Den Z Zebruarii.
201 första årets Capikals afbetalning?» efter 5 ärs förlopp, utan art Capual-gälden under desie 5 är kill fin räntebärande natur förminskas, hwaremot Banquen, om den nu ärager sig utbetalningen, endast undfär 2 procents rama, och resten Z procent af anstager afgär pä capiral-skulden.
Stats-Utskotter kan således icke annat, an för desi del tillstyrka bifall ä hwad Herrar Banco-Fullmagtige härutinnan förestagit såsom, i Stats Utflo tets tanka, förenligt med bade Banquens säkerhet och fortfarande credit, samt en billig rättwisa emot Lefverankeurerne.
Likwäl och som, uppå de ostvan wid Bilagan Litt.
C. anförde stal, Stats-Utskottet funnit betänkeligt att tillstyrka det denna Summa mä pä en gäng eller nu genast af Banque» utbetalas:
Och beskaffenheten af Lefveremeurernes fordringar är sädan att en längre tid troligen annu erfordras, innan största delen deraf hinner blifwa »vederbörligen utredd och faststäld; Sa har Stats - Utskottet trott, att betalningen deraf skulle kunna upstjutas tilt nasta är, och summan fördelas, att dä mgä i syra serskilda Terminer, till lika belopp hwarje Termin, nemligen 492,760 R:d. 8 si. 6^ r:st. i Martii mänad, en lika Summa i Junii mänad, en dito i September mänad och sista skelen i December mänad samma är.
Emedlertid och sä snart en Lefwerenkeurs fordran blifwit behörigen utredd och faststäld, bör han dera erhålla der Werks eller Förwallnings inwisning som en 2 0,2
Den Z Zebrnaril. sn sadan utredning och fastställelse tillhör; stäld med Z procents raina ilrän inwisnings dalum, ä hwilken Lnwisning Riksgälds-Contoiret bör ineddela accept till inlösen pä de Terminer som hur efwan aro nämde, och i hwilket afseende Riksgälds-Contoiret afwen bör ifrän Banquen, uppå derom steende reqvisition, wid hwarje af ofwanberörde
Terminer aga att utbekomma den summa som efwan omförmäla ar, och till
Le förfallne obligativnernes inlösande erfordras.
Men Lä Summan som kill Lefverenkeurernes förnöjande erfordras, således kommer a t ulga pä 4 olika Terminer; Sä anser Stats-Utstolter dek äfwen blifwa en uödwandighet, pä det alle Lefverenleurerne mä ske lila ätt, att hwarje Lesvereteurs fordran fördelas r fyra lika delar, samt att ä hwarje sadan fjerdedel utfärdas en särskild inwisning, stala till inlösen den ena i Martil den andra i Junii, den tredje i September och den fjerde i December mannder.
En sadan austa!, stall icke allenast göra desta inwisningar dä de ställas pä mindre Summor, i Lefverentemerues händer mera anwandbare, utan ock förekomma alla anledningar till mistnöje eller klagomal öfwer
Len tidigare betalningen, som i annat fall icke kunde undwikas, att den ena Lesveretenrcn uöbwändigt skulle erhälla framför den andra.
Skulle det af Stars-Atstoltet förestagne Inrikes Läne-Systeme af Riksens Högloft.
Stander bifallas, och af allmänhetens förtroende winna den framgång, at nägon tillgäng deraf blifwer atk pärakna, ulöfwer hivad
Siaks-sststottet kror deraf böra anwändas till sti gande af de pa rioliste Länen; Sä ar StatsUtstoilet af den tanka, att ett sädant öfwerstocr bör, Den 5 Zebruarii - 203 till Banquens försonande nied yrterttgare för stötzer, begagnas tili Lesverenttiuernes godtgörande. 5^ Angående den a-s Stats lltffottet föreflagne En Million R. ds forstjuttanve at Banguen. till fallande as Stars oohofwcn tor innewarande ar, och kill ersättande af detta ä' s Stats brist, samt den andel af Tull medlen, som at Banque,: kommer att upbäraS tall Bänte- och Lapitals afbetalning pä dest förftotter.
Stats-lltstoltet har Mi desi förra betänkande upgisvit grnnderne och orsaken till detta dch försiag, neml. at' som innewarande ars Be,oillnii.g, hamras Cttats-Werkel stall erhålla ersätniina, sa w^l till synande af löpande Årets Letats brist, som för hwad Banqnen af Tullmedlen kommer att ripbär» i ränteoch capitals asöesalning pä desi tö. stoner itte inflyter förr an i de sörsta mänaderne af är «8ii; Sä skutte Siats.Werket för innewarande är, genom saknad n af en sadan ersätlning räka i st erna »vrl gen» hek, sä framt icke nägon molswarande fond detsamma amvistes.
Bade Herrar Banco-Fullm Egttqe och Högloft.
Banco lustouet haswa afstyckt e: sädan soi stotts meddelande af Banquen, da ingen bestämd n-wag till Banquens ersättning derföre blifwit söresiagen; och hälla Ve i öfrigt söre, att enar Sia>s Wetter erhåller ersättning för betz i LandttRanterierne till kriget medtarne medel samt 1809 ars Slas brist, jemte dest öfrige stadgade Inkomster, stall detta för - 204 Den 5 Zebruarii flott blifwa öfwerflödlgt genom en klok och upmärksam förwalrning samt ett försiktigt maniemem af de allmänna medlen.
Stats-U.tflottet fär harwid anmärka, att, en. ligt hwad Utflottet har framinanföre anfört, har den ersättning, som Stats-Werkel nu blifvit föreflagit att undfä för desi i Landt-Ränterierne killgrepne medel, och till fyllande af 1829 ärs Stars-brist, icke något sammanhang med, eller inflytande pä innewarande ärs Srats-Urgifter, ty denna ersättning matie anwändas lill betalande af de skulder, för hwilka Stats. Werket för nästledit är ännu häftar.
StänderS afsigt och önskan mäste ofelbart wara, att försatta Stats-Werket i ett sä förbättradt flick, att det med sina anwiste
Fonder för en framtid mä kunna bära sig och äterföras derhän, alt Statens utgifter blifwa i möjeligaste matto swarande emot desi inkomster; Och sadan bör af Sta'6.
Werket till »verkställande makten öfwerlemnas, cm de allmänna äreuderna flola med framgång och lill Statens uprätthällande kunna handhafwas och befrämjas; .
Men betra ändamäl flall aldrig winnås, om bestämda utgifter sakna lika bestämda tillgångar.
Den klokaste och upmärksammaste förwaltning, det försiktigaste behandlande af de allmänna medlen blifwa atrid ottllräckclige, der till behofwens fyllande nödige medel brista; Och om de an för en kort tid skulle kunna aflägsna följderna af en sadan bekymmersam ställning, framställa sig dock snart de oupfylda behofwen med ett starkare kraf pä deras snara tillfredsställande.
Den altid för ett Nike sa trye - Ten 5 Zebruarii.
225 tryckande Stats-br^ en, icke wid alla tillfallen en följd af mindre söcstk-ig och warsam hushällning med Statens medel, utan ofta föranledd af oförutfedde och oundwikelige händelser, stall, dä alla anledningar till desi tillmark icke sorgfälligt förekommas, långt ifrän att minstas, deremot med ett förökad stigande påskynda Statens manmakc; Och förökade Statsbehof, stola en dag med en förnyad tyngd äierfalla pä Nationens redan förut högt ancktade förmäga.
Pä desta anledningar, och dä Staks-Utstottek icke kan inse möjeligheten af Stats: Werfets uprätthällande, om der för innewarande är stall blifma i saknad af den utaf Stats-Utstotket förestagne ersättning till fyllnad i hwad Uti Srats-behofwen brister, kan Stats-Utstotiet ingalunda stänga dest förslag om nödmändighe en af en sadan ersättning.
Om StatsUtskottet, hwars åliggande, enligt Regerings-Formen, är att för Riksens Högloft.
Ständer upgifwa Stats-Werkets tillständ, förwaltning och behof, underlåtit, atr för Riksens Högloft.
Stander framställa detta wiqtiga amne uti dest rätta beskaffenhet och eftertankeliga följder; Sä hade Stats»Utjkottel icke swarat emot det detsamma updragne förtroende; Och bäde samtid och esterwerld skulle med den mäst grundade anledning haft rätt, cnr göra Utskottet den förebräelse, att Utskottet antingen uraktlätit, eller ock icke welat med tillbörlig upmärksamhet och nit för Statens wäl och bestånd behandla delta ärende.
Da nu, ester hwad sä wal Herrar Bauco-Fullmäktige som Högloft.
Banco - Utskottet yttrat, nägot biträde i denne wäg ifrän Banquen icke är att pä räk - sos Den 5 Zebruarii. räkna; Sä har Stars-Ut °^ttet warit omtänkt, huru delta ändamål genom någon annan utwäg stuäe kunna winnås, ty att Statens behof pä ett eller annat sali mäste besörjas kill förekommande af den fig annars yppande bristen; det simier Stats-Ulstottet för Stats-Werkets uprätthällande aldeles oundwike igt.
För Stats-Ulstoltet har icke framställt sig mer än ett fält som lemnar en möielig anledning till erhållande af d-sie för Sta s-W-rkel nödige medel utan Banquens an ilande; och oetla bestar deruti, alt om den för innewar mor är belöpande och nu fastst illande Be,, innings Summa b ef. e fördelad, alt pä a:ne Terminer under loppe. af detta är utgöras; Sä stu e Stals-Werket ej behöfwa något widare förskott, an blot stst desi Be.vistningen hunne inflyta, och hwi ker fö stoll RikSgälds-Conroiret af desi tillgångar och medel under tiden skulle kunna lemna.
, Da Sta^s-Utstoltet erinrar sig, att förledit är till krigets forrsät ande, en belydelig krigsgjärd war påbjuden men sedermera genom mellankomne omständigheter endast instald; och dä Riksens Högloft.
Eländer fattat Beslut, alt den nu faststm ande Bewillnings-Summan stall utgå en del unoer namn af krigsgärd och en del såsom Bewillning; Sä har Stals-U stöllet deraf funnit sig äga anledning till föreslående af en sadan fördelning af denne Bewillnings och krigsgjärds eclagaande pä twenne T.nniner; men hwarliu likwäl komm en i Slats-Uistottccs ranka ännu wikstgare, neml. möjligheten, att Den Z Zebruarii - 207 kunna bereda denna Bewlllnings erläggande sä litet betungande för Allmogen och den mindre bemedladdelen af Nationen, som sig göra later och deras belägenhet synes förtjena.
Dä ett af sednare kiders olyckor och missöden utblottadt
Fosterland fordrar
Nationens gemensamma krafter för akt kunna återställa dess förra sällhet och wälmåga; Sä skall säkerligen ingen Swensk
Man finnas, som icke, under förhoppning att gladare utsikter, efter ett äterwnnnit fredslugn, snart skola wisa sig, stull med wälwilja och nit för Statens och hwarje dess medlems dermed förenade wäl, söka esker yttersta förmåga bidraga till ett sä stort ändamäls winnande.
Men dä Rikets stora behof onndwikeligen fordra, akt
Nationen nu mäste ätaga sig en betydeligen ökad Bevillning, emot den förra; och dess utgörande icke stall undgä att för mänga blifwa wida mer tryckande, dä det stal! ste pä en gäng, än om den fördelas att rttgä pä serskilda Terminer; — Sa har Stats-Ukstotlek trott sig härä böra fästa upmärkfamhet, och är derom öfwertygadr akt om den del af Bewillningen, som under namn af krigSgjärd kommer ali utgå, och hwilken Ulstottet förestär till Adelar af Bewillnings-Summans hela belopp, blefwe bestämd att ärligen utgöras i Martil och April mänader, samt de äierstäende Adelar, hwilka egenteliqen komma atc fa namn af Bewiilning, erläggas i Nowember och December mänader hwarje är; Sä stall det utgöra dess ingående bade möjeligare och lättare för den stattstyldigs, och troligen hoS honom bereda mm i 208 Den 5 Zebruari!- mindre restantier, an om hela Snsnman pä SN gäng med de öfrige Krono - Näntorne skulle erläggas.
En sadan lindring och fördelning af Krono» Rantvrnes utgörande har ock i förra liver ägt rum, dä twenne Upbördsstämmor höllos om äret, den ena wid Markit manad eller wid början af Wären och den andra om hösten, men af hwilka den fcrstnämde i senare tider blifwit instäld, sä att nu icke hälles mer an en ordinarie Upbörds-Stämma för äret och det i October och Nowember mänader.
Anledningen till en sadan förändring har warit att
Krono-lspbörsBetjeningen skulle derigenom betagas tillfälle att kunna stoppa det föregående årets Balance med det löpande äreks Upbörd; Men Srals-Utstottet wägar tro, atk denna med mycken grund befarade olägenhet skall likwäl kunna förekommas, om wederbörande som ä Upbördens indrifwanve och riktiga lefvererande äga att hafwa inseende och controll, ställa sig till noga och behörig efterlefnad hwad i de ta afseende blifwit uti författningarne förestrifwit och isynnerhet Kongl.
Kammar.Collegii Circulaire-Bref af den 2 April 179a, deruti ibland annar stadgas, atk innan någon kill Krono Fogde befordras och antages, bör han wara skyldig, att ställa Kronan fullgod och beständig borgen för 1500 R:d. samt att sä snart restantierne i nägot fögderie upgä till Zso R:d., stola rest-ransakningar af Kongl.
Maj:ts Befallningshafwande ofelbart anställas, till utredande huruwiLa fädane upgifne restantier werkeligen innestä och af hwad orsak de ej kunna utgä.
Ems Den A Zebruarii. 209 Emot Skats-Utstottets förslag, att en del af Bewillningen mätte upbäras i Martil och April Mänader torde wäl såsom ett hinder för möjligheten deraf anföras swärighe en af Taxeringarnes sä kidiga werkstallande, att upbörden wid den föreslagne Terminen kan begynnas men äfwen härutinnan har Stats-Utstottet icke funnit någon sa aldeles absolut omöjlighet ligga i wägen för »verkställigheten af dest förflag.
Efter förfatkningarne böra Mantalsstrifningarne begynnas i November manad, och Mantalslängderne aldrasist till den 10 päsöljande Januarii wara färdige, ä de orter, der ej omöjligheten ligger i wägen, hwarefter Taxeringarne sä i Städerne som pä landet stola i början af äret werkställas.
Om till deste Taxeringars förrättande hittills erfordrais en längre tid, i anseende till de manga'
Articlar och flera serstildta Ti lar, som förra Bewillnings-Förordningar innehällit, enligt hwilkas förestrift de fleste personer mäst hänföras till nästan hwar och en af detze Articlar eller serstildta Titlar; Sa blifwa dock Taxeringarne hädanefter wida mindre bade widlyfkige och beswärlige, sedan mera enkla grunder för Bewillningen blifwit faststälde och de mänga serstilda Titlar och Articlar förfwunnit.
För innewarande är anser Stats-Ulstottet wäl icke möjeligt, akt nägon upbörd af detta ärs Bewillning kan ste i Martil och April mänader, men tror dock ail den bör sä tidigt kunna begynnas, alt den kan wara werkstäld inom flutet af nästkommande Jus-te Band. 2:dra Asd- 16. »ii -lo Den Z Zebruarir. nii mänad, samt den återstående upbörden förrättas pä den föreflagne tiden uti nästkommande November och December mänader.
Och pä det Stars-Werkets förlägenhet och behof mage under tiden i möjligaste mätto blifwa afhnlpne; Sä hemställer Stats-Utskottet, att Riksgälds-Contoiret mäste i nästkommande Marti! mänad förskjuta Stats-Werket z högst 400.000 R:d., emot ersättning af den inflytande Bewillningen eller krigsgjärden; Och i händelse denna icke skulle inom Junii mänad wara lcfwcrerad; Sä tarfwar StatsWerker ett ytterligare biträde af 2 högst 500,000 R:d., för atl kunna bestrida aflöningar och andra förefallande utgifter, och hwarföre Riksgalds-Contoiret af den först inflytande Bewillningen aswen skulle aga att sig godtgöra.
Dä det efter alla anledningar icke lärer inträffa, att Riksgälds-Contoiret inom den tid, dä inflytandet af Bewillningen är att förwänta, torde behöfwa anwända större eller mindre del af desi tillgångar till de utländske ränkornes godtgörande; Sä kan af Riksgälds-Contoiret det äskade biträdet StatsWerket meddelas utan nägon olägenhet.
Stats-Utskottet får harwid i öfrigt tillägga, att hwad Utskottet har ofwan föreslagit om twenne Upbörds-Terminer om äret, endast och allenast har afseende pä den blifvande Bewillningen och krigsgjärden, men icke pä de Ordinarie Krono-Ränkorne, hwarmed Utskottet anser böra förhällas efter de derom gällande Författningar. 6:s Den Z Zebruarii. -n 6-v Angäende de uti 6z §. af RegeringsZormen omförmäldte twenne serffilde Summor, soni för oförsedde händelser böra afsättaS och anfläs.
Stats - Utffottet har ! dess förra Betänkande föreflagit beloppet af desse Summor, den ena till 500,000 R:d. och den andra till 1,000,000 R:d. samt akt något annat ställe till desse medels erhällande, dä behofwen fordra, icke lärer gifwas, än Riksens Ständers Banque; Och ansäg Stats-lttskollet det ankomma pä Riksens Högloft.
Ständers Egit bepröfwande och förordnande, atr utstaka pä hwad fäkt och i hwad ordning Banquen härföre mä erhälla sin ' ersättning.
Banco- Fullmägtkge hafwa anfört, att hwad det större Creditivet angär, sä hafwa Herrar Banco Fullmägtige sä mycket mindre nägot deremot att erindra, som dek icke till utbetalning kan komma i fräga förr än Riksdagskallelse utgätt, hwarigenom Riksens Ständer, i fall icke något derom i sielsva Creditiv - Brefwet skulle blifwa förordnadt, inom ganska kort tid sättas i ständ, att taga sädan författning, som kan försäkra Banquen att för denna dess utgift blifwa skadeslös hällen; Och beträffande det mindre Creditivet pä 500,000 R:d., sä'anse Herrar Banco-Fullmagtige det icke af större betydenhet, än att all stadelig inflytelse af detsammas utbetalande pä Vanco-Werkets ställning bö: kunna förekomma af blifwande kloke och rädige Fö-waltare.
Banco-Ukstotrer har fullkomligen instämt i hwad Herrar Bauco-Fullmäglige sig salunda ukläiir, dock 2i2 Den 5 Zebruarli. dock med tillstyrkande, att till Riksens Högloft.
Stander mätte hemställas, det de nu sjelfwe, i afseende pä det mindre Creditivet, i fall det innan nasta Riksdag stulle lyftas, mätte bestämma sattet, huru Banquen för besia utgifter stall blifwa skadeslös hällen.
Hwad det större Creditivet angar; Sä emedan detsamma icke kommer att begagnas, förr än Riksens Ständer arv sammankallade; Ty anser StarsUtstottel, lika med Herrar Banco-Fullmägtige, det ankomma pä de dä blifwande Riksens Ständers ätgjärd, all utse vch förordna, pä hwad sätt Banquen härföre mä blifwa förnöjd.