Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skälet för detta förslag var i första rummet, att det är olämpligt, att såsom en ständigt fortfarande inkomst uptaga en tillgång, tillfällig till sitt uphof, inbegripen under förut gjorda dispositioner, och betydligen omvexlande till sitt belopp; i andra rummet, att undvika en tillökt beskattning genom Salpetergärdens återförande lill den quantitet al 10 marker på helt hemman, 18* 276 Den 21 Februari i. som erlades innan nedsältningcn vid sistä Riksdag.
Om Kongl. Maj:t, för att åt jordbruket bevara en i flera hänseenden önsklig lindring af dess directa beskattning, samtyckt till en inskränkning i den dispositionsrätt öfver Arliga krut-tillverkningen, som omständigheter, förenade med Rikets försvar, påkalla; så bör väl deraf ej hemtas anledning, att ibland StalsVerkets Ordinarie inkomster bibehålla en till sin beskaffenhet så osäker tillgång, hvilken hellre bör intill nästa Riksdag anVändas till förstärkning af Saltpeterfonden, en anstallt, sorn i sitt nuvarande skick äfven torde böra anses såsom tillfällig.
StatsUtskottet hemställer, alt för denna Fonds uphjelpande ert emot det erforderliga behofvet svarande årlig summa må å Stat upföras, samt Kruttillverkningen fortfarande af Krigskollegium ombesörjas; och Utskottet tillägger, att nödiga medel härtill skola vid regleringen af 3fdje Hilfvudtitelrt afseS.
Härigenom upkommer det oriktiga resultat, att 3:dje Huf-> vudliteln blir belastad med hela den på RiksStaten synliga kostnaden för krut-tillverkningen, under det att hvad som inflyter genom, försäljning af krut antingen inom landet för näringarnes behof, eller andra nämnde Hufvudtitel ej tillhörande föremål, eller på utrikes orter, ingår såsom serskild inkomst-titel på RiksStaten, der Saltpetergärdeil icke är uptagen.
1 Den 21 Febr uar i i.
NumerLotteri -medlen Uptagas i Kongl. Maj:ts Proposition, likasom vid 1833 års Statsreglering, lill Behållen inkomst ....... 60,000 R:dr Stat och omkostnader .... 53,56o „ Tillsammans ii3,56o R:dr StatsUtskottet har ansett omkostnaderne kunna förslagsvis nedsättas till 5o,ooo R:dr, hvilket innebär en besparing, som bör komma den behållna .inkomsten tillgodo.
Men Utskottet har ej funnit skäl, att nu tillstyrka något förklarande om NumerLotteriets framtida uphörande.
Lyckligtvis är Utskottets mening om NumerLotteriets bibehållande icke grundad på StatsVerkets behof af den ovissa inkomst, sorn samma inrättning lemnar; och jag får af sådan anledning vördsamt hemställa, om icke Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, med öfvertygelse om inrättningens skadlighet, skulle för sin del finna för godt förklara, att den anses höra uphöra, så snart tillökning i i StatsVcrkets öfriga inkomster eller minskning i dess utgifter det medgifva, In teresse medel: I Kongl. Majrts Nådiga Proposition föreslås, att räntan å den så kallade Yerinländska LandtvärnsCassan må ur RiksStaten uteslutas, och Capitalet användas på ett med dess ursprungliga föremål öfverensstämmande sätt; men StatsUtskottet, som ansett 278 Den a 1 Februari). ett interesse-conto icke böra i Rikshufvudboken saknas, har bibehållit inkomst-titeln, och derå beräknat räntan af nämnde LandtvärnsCassa och af TackjernsBergslagernes lånemedel med tillsammans 1000 R:dr.
Om ett interesse-conto i Rikshufvudboken icke bör saknas; så kan det väl åstadkommas, utan att behålla en räntetillgång af 288 R:dr å medel, som icke egentligen tillhöra Statsverket; och jag instämmer således uti den reservation, sorn Herr Friherre Palmstjerna tili StatsUlskottets protocoll afgifvit, och hvarmed någre andre af dess Ledamöter sig förenat.
StatsUtskottets beräkning af StatsVerkets
Ordinarie eller ständige inkomster upgår till en summa af 3,85 g, 102 R:dr 23 sk. 6 r:st. och synes följakteligen med 109,632 R:dr 23 sk. 6 r:st. öfverstiga den beräkning af samma inkomster, deni Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition framställer; men när i öfvervägande tages, att Utskottet under titeln KronotiondeSpanmål upfört hvad förut genom anordning utom
Stat utgått till ett belopp af 92,300 R:dr 3o sk. mera, änden Kongl. Propositionen innehåller, och derjemte beräknat 70,000 R:dr såsom inkomst af Krut- och Salpeter-försäljningsmedel, hvilkas uteslutande är i Konungens Proposition föreslaget; så finnes, att StatsUtskottet i sjelfva verket minskat beräkningen af de Ordinarie inkomsterna med 52,668 R.'dr 6 Den 21 Februarii. 279 sk. 6 r:st., eller, om afseende icke göres å den på Statsregleringen ej inflytande nedsättningen af indelta räntornas calculationsvärde, med 32,740 R:dr 25 sk. 6 r:st., hvilken förminskning till största delen beror af beslutet om
Mantalspenningarnes oförändrade utgörande efter samma grunder som hittills.
Statsverkets Extraordinarie eller Bevillningslnkomster :
Sjötullsmedlen:
Denna betydliga inkomst, som uti Kongl.
Maj:ts Nådiga Proposition beräknas att för RiksStaten lemna en behållning af 1,800,000 R:dr, har StatsUtskottet ansett icke kunna antagas till högre netlo-afkastning än 1.500.000 R:dr.
Såsom skäl för detta omdöme anföres: att 1826 års missväxt och de deraf upkomnä liandels-förhållanden för 1827 updrifvit tull-inkomsten till ett ovanligt högt belopp; att införselstullens begagnande under de första åren fortfarande fördelaktigt inverkat på Tull-upbörden; att likväl 1828 års netto-inkomst varit 352.000
R:dr mindre än 1827 års; att 1829 års tull-upbörd utan tvifvel blir under 1828 års; 280 Den 21 Februarii. samt att förut dryga Utgifter äro i ställ-, digt växande, 1827 års Tull-upbärd, till beloppet den högsta, som hittills ägt rum, utgjorde brutto 2,667,162 R:dr 47 sk* 9 r;st,, netto 2,ii4,335 R:dr |5 sk, g r:st,, och tullen för samma år införd utländsk
Spanmål af alla slag ingick i nämnde summa med 429,284 R:dr i3 sk, Oen öfriga behållna tull-inkomsten steg således till i,685,o5i R:dr 2 sk. 9 r:st,, och sorn 1828 års net-* to-inkomst, utan någon spanmålstull, upgifves till 1,715,000 R:dr, så visar detta en fortfarande tillväxt i stället för minskning.
Hvarföre tull-inkomsten för innevarande år skulle blifva mindre än 1828, är svårt att inse; omöjligen kan det antagas såsom otvifvelaktigt.
Tvärtom är det sannolikt, att i den män följderna af 1826 års missväxt utplånas, en större förmåga skall upkomma att förbruka flera utländska förnödenheter, hvilkas betydligen fallna pris dessutom gör dem lättare tillgängliga för mängden af consumenter.
Hvad omkostnaderne vid TullYerket beträffar, så äro de visserligen dry-. ga, i följd af Sveriges vidsträckta kuster och locala förhållanden; men de äro ej drygare, än i många andra länder; och debora, långt ifrån att ständigt tillväxa, kunna anses nu hafva upnått sitt maximum, och icke obetydligen nedsättas genom successiv för^ minskning af de större Expectance- och Pen-, Den 2i F e b r u a r i i.
281 sionsStater, som
Tullverkets förändrade organisation gjort nödvändiga, Enär alltså Tullupbörden sedan år 1824 varit i fortfarande årlig tillväxt, enär den förlidet år utan något ovanligt handelsförhållande gifvit en netto-inkomst af 1,715,000 R:dr, och härtill lägges, att föreslagne jemkningar i nu gällande taxa kunna utan olägenhet bereda en ytterligare tillökning, är det svårt att inse, hvarföre den skulle i Statsberäkningen nedsättas så mycket under sitt verkliga belopp, som Utskottet föreslagit, Tvärtom kan netto^behållningen af Tullupbörden, äfven utan förändring af nuvarande taxa, endast i följd af consumtionens naturliga tillväxt med säkerhet antagas till 1,700,000 R:dr, och med några jemkningar af Taxan till 1,800,000 R:dr, Saluaccis af Städerne; Emot den föreslagna befrielsen från SaluAccisen för de Städer, der kött, bröd och dricka få af Landtmannen fritt försäljas, kan så mycket mindre någon erinran äga rum, sora derigenom undanrödjes det vanliga inkastet emot en sådan försäljnings-, rätts medgifvande åt Landtmannen.
Postmedlen:
Kongl, Maj:ts Nådiga Proposition före*! slår Postmedlens beräknande till 140,000
R:dr netto, och 210,000 R:dr lill omkostna»' der, tillsammans 35p,ooo R;dr, Den 21 F e b r u a r i i.
StalsUtskottet har, med afseende å kostnadernes förhållande de senare åren, hvaraf de för 1827 utgöra 294,000 R:dr, föreslagit, att netto-inkomsten må beräknas till endast 100,000 R:dr, och omkostnaderne till 25o,ooo R:dr, samt att hvad utöfver nämnde 100,000 R:dr genom posten inflyter, må användas till inrättningens ändamålsenliga förbättrande.
Den af StatsUtskottet åberopade dryga omkostnad för år 1827, som betydligen öfverstiger Medel-beloppet för de föregående åren, härrör af det höga RiksMarkegångspriset för samma år, af högre vexelkurs för de till utgifterne vid utländska postgången erforderliga främmande myntsorter, af en år 1826 tillhörande utbetalning för Engelska posten af 20,400
R:dr, hvilken i följd af uteblifven liqvid icke förrän 1827 kunnat verkställas, samt af 3o,ooo R:dr lem- , nadt förskott till byggande af en ny Ångbåt för Postverkets räkning.
Netto-inkomsten af Posten upgår för år 1828 till mer än i5o,ooo R:dr.
Imellertid synes ingen betänklighet böra möta antagandet af Utskottets förslag, att beräkna behållningen af poslmedlen till endast 100,000 R:dr, och använda öfverskottet intill nästa Riksdag för de i flera hänseenden nödiga förbättringar af postinrättningen.
Postverkets räkenskaper visa för öfrigt det resultat, att inrikes bref-portön de sednare åren varit i ständig tillväxt, utgörande densamma:
Den 2i Febr u ari i.
År 1824 R:dr 185,795. — i8a5 „ 189,054.
•— 1826 „ 195,413. — 1827 „ 202,912, C harta-Sigillatae-medlen beräknas i Kongl. Majrts proposition lill 3oo,ooo R:dr, och äro i StatsUtskottets förslag nedsatte till 290,000 R:dr.
De hafva likväl inbragt år 1825: 3o8,5go R:dr 19 sk. 1 r:st. och 1826: 297,186: 28. 11. och otvifvelaktig! är, att införandet af de controller, som erfarenheten vid handen gifvit, skall föröka denna inkomst-titel till 3oo,ooo R:dr och derutöfver.
Restantier, som uti den Kongl, propositionen uptagas i rund summa till 100,000 R:dr, äro i StatsUtskottets Memorial, till vinnande af jemn slutsumma, beräknade till 99.997 R.*dr 2.4. sk. 6 r:st., med en minskning af 2 R:dr 23 sk. 6 r:st.
StatsVerkets extraordinarie eller bevillnings-inkomster .utgöra enligt StatsUtskottets beräkning en sammanlagd summa af 3,157,497 R:dr 24 sk. 6 r:st., och understiga således med 264,5o2 R:dr 28. 6. den i Kongl. Maj:ts
Nådiga proposition föreslagna, hvilken skillnad hufvudsakligen härrör af Tull-inkomstens nedsättning.
Utskottet anmärker, att desse bevill - 2S4 Den 21 F e 1> r u a r i i. ningsinkomsters annorlunda beräknande beror derpå, huruvida Rikets Ständer finna för godt att bestämma förändrade grunder för deras utgörande.
De kunna visserligen komma att, på Bevillnings-Utskottets förslag, förhöjas utöfver de af StatsUtskottet antagna beräkningar, men dessa beräkningars nedsättning under verkliga nuvarande förhållandet kan emellertid förorsaka den olägenheten, att StatsUtskottet, i förmodad brist af disponible tillgångar, och under förutsättning att allmänna bevillningen ej skulle ökas, afstyrker utgifter, som eljest pröfvas angelägna eller nyttiga.
Äfven i det fall, att nya utgifter ej komma i fråga, är det otjenligt, att genom en alltför låg beräkning af inkomsttitlarne, Serdeles de indirecta, bilda stora öfverskott, j stället för att nedsätta allmänna bevillningen, sorn till största delen faller på den synbara förmögenheten, och bidrager att öka jordbrukets directa beskattning, till nedsättning hvaraf de indirecta pålagornas tillväxande belopp borde användas, StalsUlskottets Memorial innehåller sluteligen, att, genom den nu föreslagna beräkningen af inkomst-titlarne, en högre summa af 548,742 R:dr 18 sk. 2 r:st. upkommer, i jemförelse till hvad i8a3 års Statsreglering uptager; men att, om åtskillige upgifne poster afdragas, och de för försvarsverket hittills på öfverskotteu an viste 233,333 Den 21 Februari i. a85
R:dr 16 sk. äfven af inkomstsumman skola fyllas, den disponibla tillgängen icke öfverstiger ft:dr ^3 sk. 2 r:st* Här vid bör likväl anmärkas» dels att StatsUtskottet i denna npställning redan affört 225,3,74 R-dr 17 sk» 4 r:st' för serskilde tillökte utgifter utöfver i823 års Statsreglering» dels ock att, om det hittills på öfverskottena änvista anslaget för försvarsverket uptages å RiksStaten, inkömsttitlarne, utan verklig förhöjning af beskattningen, redan lemna t eil disponibel tillgång till ett emot berörde anslag svarande belopp.
I följd af hvad jag sålunda haft äran yttra får jag hos Höglofl. Ridderskapet och Adeln vördsamt anhålla, att återrcmiss å StatsUIskottets förevarande Memorial må beviljas, och de af mig gjorde anmärkningar i sådant fall med Utskottet communiceras.
Grefve Hamilton _, Johrij upiäste följande:
Ingen finnes inom detta rum» jag är öfvertygad derom, som nekar, att icke massan af nationen, hvilken är skattdragande, med svårighet erlägger sina grundskatter; att dess oumbärliga förlagssumma måste oftast härtill anlitas, hvilket menligt inverkar på reproductionen» och hindrar hnfvudsakligast jordbrukets framsteg.
Till stöd för hvad jag anfört, anser jag ej ur vägen, att andraga följande exempel: att jag för 236 Den 21 Febr aari i. knapt en männel sedan köpt på Jönköpings torg af Östgötiiar, råg efter 6^ R:dr Rg:s tunnan; hvilken samma varit forslad 6 ä 8 mil.
De måste sälja lill detta pris, för att kunna afbörda skatterna, oaktadt de voro öfvertygade, att säden skulle stiga och redan stigit ansenligt å andra orter.
Jemte det detta exempel visar, huru skatterna äro tryckande, visar det äfven brist på bytesmedlet penningar, eljest vore det omöjligt att man kunde få råg i Jönköping för 6^, då den gäller i Skåne io R:dr; hvarföre ofta säd hemtas i den ort, der jag är boende.
Då härtill kommer, att jordbruket bär nästan hela tyngden af skattebördan, då den verkligen förmögne, litet eller intet bidrager till Statscassan, borde väl ej tiden vara rätt aflägsen, att vårt beskattningssystem (fornlemning af feudoalismen) undergick väsenteliga förändringar.
Emedlertid anser jag tiden ej ännu inne.
Dock torde det i förbigående tillåtas mig få yttra, att på samma gång en lindring i grundskatterna ovilkorligen påkallas, någon ersättning för Staten torde kunna träffas, om den mobiliära förmögenheten beskattades.
Det synes väl icke obilligt, att den, som är omgifven af alla lifvets njutningar, äfven något litet bidrar till det helas bestånd.
Men då det vore utan ändamål, att öpna en discussion om denna fråga, innan den något Den 5. i Februari i.
287 mognat i allmänna opinionen., har jag inskränkt mig att indiquera denna utväg; och då tryckfriheten som jag hoppas blir oss återstäld i sin första renhet, såsom första villkoret för allt framgående på civilisationens väg, skall denna, jemte flera andra, af sig sjelf så tillsägandes utveckla sig.
Likvist för att visa någon håg för förbättringar, tror jag icke det vore olämpligt, att Rikets Ständer började med några af de mindre grundskalternes afskaffande, som till exempel Lagmans- och Häradshöfdingeränlan.
Men jag lemnar åt Talare, mera hemma i financerna än jag, omsorgen att afhandla detta ämne, och vill blott för ett ögonblick fästa Ridderskapets och Adelns upmärksamhet på den mest onaturliga af alla skatter.
Jag menar Lotteriet.
Det medgifves utan tvifvel, att Lagstiftaren ej allenast måste efterse, att Statens behof blifva fylda; han måste väl fast mer göra afseende på det inflytande en skatt medför på de skattdragandes lycka och moralitet.
Utgående från denna synpunkt, frågar jag Eder Mine Herrar, om det tillhör irpde seklets lagstiftare, att behålla en, af allmänna opinionen, så förhatad skattebörda, synnerligast då den idkeligen kan betäckas med tullmedlen, om de uptagas lill den summa Styrelsen beräknat, hvilken summa jag ej anser för hög, enär det ligger i naturen af sakerna, att tullinkomsten stiger, i den mån det nya tullsystemet 288 Den 21 Februari i. hinner alt utveckla sig.
Detta är så lätt fattligt för hvarje, sorö gjort sig mödan att aldrig så litet tänka sig in i delilia administrationsgren, att jag tror öfverflödigt att dervid längre uppehålla mig; utan adresserar endast den frågan till StatsUtskoLtet, om det ar förenadt nied en sund Statshushållnings-princip, att bibehålla en skatt, hvars administration upslukar hälften af de till Staten ingående medlen.
Då härtill lägges, att Statens vinst af 6o,öo0 R:dr B:co troligen tager från den fattigaste delen af nationen ett capital 5 gånger så stort, emedan vinsten oftast rätt illa användes.
I öfrigt då ÖfversteLieiltenant Morttgommerie med så sarina färger målat taflan af de olyckor och brott Lotteriet förorsakat, vöre det att missbruka Ridderskapets och Ådelns tid att dervid uppehålla sig.
Länge kan det icke dröja, att icke allmänna rösten, som begär denna skatts afskaffande, förr eller senare skall blifva hörd.
Jag anhåller att desse anmärkningar få åtfölja återremissen till StatsUtskottet* Friherre Cederströmj Jacob: Jag håller StatsUtskottet räkning för den åskådlighet, som vunnits genom de i Memorialet upgjorde tabeller.
Vid beräkning af den Indelta Ordinarie eller såkallade PersedelRäntan, får jag an - Den 21 Februarif.
289 anmärka* att multiplicerad med 5* såsom Utskottet utfört den, upgår summan på långt när icke lill det belopp* som elen till lndelningshafvären utgöres.
Detta missförhållande verkar visserligen icke på StatsVerkets disponible tillgångar, men då ert tableau upgöres öfver Stats Verkets tillstånd* anser jag den böra vara i möjligaste måtto sann.
Enligt den af Utskottet gjorde Tabell, är synbart, att i8a3 års Ständers beräkning af denna inkomst, på långt när icke Upgått till det belopp* sorn deri, förhandlad efter markegång, sedermera utgjort; jag kan således icke finna orsaken till den af Utskottet föreslagna nedsatta beräkning af denna inkomst, och tror deri böra beräknas multiplicerad med 5 och -f, för att komina sanningen så nära som möjligt* Beräkningen af kopparräntäri Syhes mig för låg, i det 3o skeppund synas utan skäl hafva blifvit från beräkningen Uteslutne; och priset jemväl mycket för lågt, då afseende hafvas bör derpå, att denna koppar utmyntas.
Tiondetackjernet är uptäget under dé sednare årens gångbara pris, och synes kunna höjas med 1 R:dr per skeppund.
Mantalspenningarna böra enligt min tanka utgå, på sätt Kongl. Maj:t i Nåder föreslagit, lika öfver allt; och som i Sverige i3 Ii* 19 Den 21 Februari i. för närvarande finnas öfver 1,468,000 mantalsskrifne personer, bör denna inkomst, sedan till afkortning omkring 28,000 personer blifvit afdragne, beräknas utgöra 36o,ooo R:dr.
BondeStåndet, hvars rätt denna fråga egenteligen angår, förmodar jag instämma i önskan, att Konungens Proposition i denna del må bifallas.
I afseende på Utskottets beräkning af den inkomst Sjötullen bör gifva, hoppas jag, att anmärkningar blifva gjorda af personer, som på ziffran noga kunna upgifva det belopp, hvartill den bör beräknas.
För min del anser jag den af Utskottet föreslagne summa böra ökas med minst i5o,ooo R:dr.
Med anledning af dessa mina, och de flere andre Ledamöters redan gjorde, anmärkningar, får jag bedja om återremiss, samt att mina anmärkningar dervid må åtfölja.
Herr Roseyiblcid, Bernhard:
Med särdeles tillfredsställelse har jag varseblifvit den klarhet och lättfattlighet för öfversigten, formen för Utskottets Memorial erhållit, och som utgör en verklig vinst på den formella sidan af Rilcsdagsärendernas behandling.
Jag kan ej eller neka Utskottet den gärd af rättvisa, att Memorialets föremål blifvit med omsorg och skicklighet un - Den 21 F e b r u a r i i.
291 dersokta; då jag likväl lillå ter mig anmärkningar dervid, sker det ej af öfvervägande förtroende till de olika resultater, hvartill egna undersökningar fört mig, utan endast af pligt, att underställa dem allmänna granskningen.
Jag öfvergår nu lill Memorialets särskilta afdelningar.
Beträffande Indelta Räntornas beräkning, anser jag den tämligen likgiltig, då den ingalunda verkar på resultatet.
Jag skulle anse enklast, att, såsom fordom, de uptogos efter Kronovärdiet.
Nu förvillas det o vanda ögat, att finna i de tryckta utdragen af Rikshufvudböckerna belt andra summor, under titeln RiksStatefi påräknars än dem den af Riksens Ständer godkända RiksStaten utvisar (der de endast förslagsvis beräknas, för hvarje år sedermera förändrade * efter årets markegång).
Vill man deremot strängt se, hvad summan utgjort, borde för indelta boställen icke endast räntan, utan den förmodade afkastningen uptagas, beräknad efter arrendebelopp eller taxeringsvärde.
I allmänhet borde all tilldelt inkomst af Kronans behållna fastigheter särskilt upföras, för att frånskilja hvad som är skatt, och hvad som är domän-inkomst.
Fullständigt låter dock detta ej göra sig, innan från sjelfva hemmansräntorna i allmänhet blifvit afskildt, hvad som egentligen är endast perpetuel arrende.
Till dea behållna
Ordi 19* - 292 Den 21 Febröarik narie Räntan har Utskottet öfverfört de förut under särskilt titel uptagna Indragna och besparade, militie,- löflings- och boställsräntor.
Det rätta vore att alldeles utesluta dem pä Utgiftsstaten bland indelta räntor, hvarigenom en dubbel up- och afföring undveks.
Som jag likväl förmodar, att vid beräkningen till utgiftsstaten endast räntorna upföras, men bland Itikomsterna öfverskott, upkomna genom boställsarrenden o. s. v., finnér jag väl, att en sådan förändring ej medhinnes af StatsUtskottet att upgöras.
Det är således blott ad notitiam för framtiden jag yttrat denna tanka.
Äger Kalkugnsafgiften på Gottland naturen af bevillning, är det rätt alt till denna öfverflytta den.
Eljest bör den öfverföras till Ordinarie räntan, på samma sätt som dylika räntor af mjöl- och sågqvarnar ra. fl. erläggas.
I afseende på Lagmans- och Häradshöfdinge-rantan medgifver jag, att den är en af de äldsta * men då ägde deii naturen af communalafgifty åtagen för communala behof, såsom ännu med Tingsgnstfiingspenningarhe är förhållandet, och åtminstone i vissa landsorter utgjordes den efter hemmantal.
Nu har den både förlorat egenskapen af communalafgift, och utgöres på det för mig mäst motbjudande sätt, efter matlag.
Jag anser nemligen, att den enda Den 21 Februari i. rättvisa direkta beskattning, man kan pålägga den personliga kraften, är den personliga beskattningen, Ordinarie, såsom Mantalspenningar, Extraordinariej såsom bevillning efter i:a artikeln.
Långtifrån att således tillstyrka Sterbhus procentens uthytåwde mot Lagmans- och Häradshöfdinge-räntan för dem, som nu äro underkastade den förra, skulle jag anse denna böra öfverallt införas mot afskaffandet af nämde ränta.
I afseende på Krut- och Saltpeterförsäljningsmedlen, som StatsUtskottet upfört bland inkomsterne, med tillstyrkande, att deremot bristen för Saltpeterfonden skulle å ulgifts-staten upföras, skulle jag anse för det strängast rätta, att Saltpetergärden såsom en verklig skatt upfördes på InkomstStaten, att derstädes jemväl bibehölls ofvannämde , försäljningstnedel, (hvars belopp minska Statens kostnad för dess förseende med krut) hvaremot bela utgiften för Krut- och Saltpetertillverkningen borde bland RiksStatens utgifter uptagas.
Jag tillägger, att på lika sätt, som jag tillstyrkt vid ett annat tillfälle i afseende på Mililieboställskassan, hela Saltpelerfondens fastighetsfordringar botade lill RiksgäldsContoiret öfverlåtas.
Lotteriets upphörande eller åtminstone förvandlande till ClassLotteri med höga insatser hade jag önskat finna tillstyrkt.
Jag tillägger erkännandet af mitt misstag 294 Den 21 Februari i. alt ej yrka remiss å mina Herr Montgommeries motion i ämnet åtföljande anmärkningar till Ekonomiutskottet, då troligen afseende kommit att fästas å hvad jag anfört om nödvändigheten att hämma den enskilta och utländska vinningslystnadens speculationer på den enfaldigares spelsjuka.
Bland Intressemedel tror jag, att ordningen fordrat att äfven uptaga sådane, som lära utgå å gide Ilufvudtittelns kapitalfordringar, mötande derigenom intet hinder, att med deras belopp öka denna tiltels eljest tillämnade Statssumma.
Jag öfvergår nu till de såkallade Extraordinarie Inkomsterne af Bevillningsegenskap, och således egentligen tillhörande BevillningsUtskottet alt bestämma, ehuru StatsUtskottet enligt min tanka ganska riktigt uptagit dem, endast för taflans full- * ständighet.
Hvad först Sjötullsmedlen beträffar, kan jag ingalunda godkänna den af StatsUtskottet upgifna beräkningsgrund.