Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I öfverensstämmelse med dessa grunder, och med stöd af de i den nådiga propositionen i öfrigt anförda skäl, hafva Rikets Ständer med bifall lill E. K.
M:ts nådiga framställning, för nu ingångna statsregleringsperiod å Riksgälds-kontoret anvisat till E. K.
Mits disposition eli belopp af tillsammans
Sextio tusen riksdaler riksmynt, att användas för det i E. K. Mils Nådiga Proposition omförmälda ändamål.
Hvilket Rikets Ständer fä, lill svar å den nådiga framställningen, härigenom hos E. K. M:t i underdånighet anmäla, med uttryckande tillika af den underdåniga önskan, att de geologiska undersökniugarne tdl en början icke anställas i större skala, än Rikets Ständer här ofvan antvdl, och alt resultaten deraf må för Rikets näst sammauträdande Ständer framläggas.
Stockholm den 3 Februari 1858. Expeditions-Utskottets Förslåg till underd.
Skrifvelse I\T:o 205. 203 l$:o 305.
Uppläst och godkändt hos Riddt och Adeln den 30 Jan. 1838.
Preste-ståndet den 30 — — Borgareståndet den 30 — — Bonde-ståndet den 3 Fehr.
— Bikels S/änders underdåniga S/irijreise, i anledning a] Kongl.
M:ts nådiga proposition, angående kostnaderne för anskaffning aj' måll- ock vigt-likare sami modeller ål General- och Procins-lan dim äler i-kon loren.
(Slals-Ulsk:s Ull.
N:o 222.) S. A. K. Genom nådig Proposilion of den 23 Maj näsllidet år har E. K.
M;t behagat för Rikets Ständer tillkännagifva, hurusom Olver-direktören vid Landtmätenet, med anledning af föreskrifterna såväl i E. K. M:ts nådiga Stadga af den 31 Januari 1835 om mätt och vigt, som i E. K.
M:ts under samina dag utfärdade nådiga Instruktion för Justerare, hos E. K.
M:t gjort underdånig framställning om nödvändigheten, atl skynd samt anskaffades, för General-landlmäteri-kontoret, ytterligare en vid justeringarne derstädes behöflig sats Likare och modeller för de nya måtten och vigterna, äfvensom, för de 24 Provins-landlmäteri-kontoren, fullständiga satser sådana likare och modeller, jemte erforderliga justerings-instrumenler; och hade bemälde Ofver-direktör dervid i underdånighet anmält, att, enligt det af honom antagna lägsta anbudet å anskaffningen af nämnda artiklar, kostnaden för hvarje sats likare och modeller m. m. skulle komma att uppgå lill 440
ILdr banko och således för alla 25 satserna (III 11.000
R:dr, så att, då för anskaffning af ändamålsenliga lådor, deruti omförmälda dyrbara och ömtåliga instrumenter hurde hos Provins-landlmäteri-kontoren förvaras, samt till kostnader för samma effekters försändning lill dessa kontor erfordrades ett belopp af omkring 2,300 R:dr, hela koslnadssumman kunde ungefärligen beräknas uppgå till 13,300 R:dr banko; — med anledning af hvilken framställning E. K.
M:t i nåder föreslagit, alt Rikets Ständer 204 Expeditions-Ijtskoltets Forsing till anderd.
Skrifvelse J\:o 205. målte lill E. K.
M:ls nådiga disposition anvisa elt kreditiv af Tjugo Tusen Riksdaler Riksmynt, att för ifrågavarande ändamål, i mån af behof, mot behörig redovisning användas.
Sorn de i ofvanstående nådiga proposition uppgifna kostnader äro föranledda af de författningar, E. K. M:t, i öfverensstämmelse med Rikets Ständers derom framställda underdåniga anhållan, läckts i nåder utfärda, angående ett, pä decimal-indelningens tillämpning grundad!, enklare system förmält och vigter här i riket, så och enär någon anledning till erinran emot den af E.
M:t för sådant ändamål äskade summa icke förekommit, hafva Rikets Ständer, som dock ansett lämpligare och i afseende på bokföringen ändamålsenligare, att denna summa beviljas i egenskap af särskildt anslag än såsom kreditiv, helst någon framlida liqvid derför icke lärer vara alt motse, anvisat å Riksgäldskontoret ett anslag utan återbelaliiwigs-skyldighet af Tjugo Tusen Riksdaler Riksmynt, för all, enligt E. K.
M:ls nådiga disposition, i mån af behof och emot behörig redovisning, användas til! bestridande af kostnaderna för anskaffningen och förvarandet af de vid General-landlinäteri-kontoret äfvensom
Provins-landlmäleri-kontoren erforderliga likare och modeller m. m.
Hvilket för besvarande af E. K, M:ls nådiga framställning i ämnet, Rikets Ständer få hos E. K. M:t underdånigst anmäla; framhärdande Rikets Ständer etc.
E&peditions-Utskotlets Förslag till lindard.
Skrifvelse I\'
:o 206.
205 \:o 900.
Uppläst oell godliandl hos Ridd. och Adeln den 50 Jan. 1858.
Preste-ständet den 50 — — Bongarc-slandel den 50 — — Bonde-slåndel den 5 Fehr.
— Rikets S/änders underdåniga Skrifvelse, angående upplåtelse ål
Calmar domkyrka och stad aj vissa Calmar d. fästning tillhörande lägenheter.
O (Stals-Utsk:s L’tl:de N:o 224.) S. A. K. Hos Rikets Ständer har blifvit anfördt, hurusom, fastän Calmar domkyrka, uppförd emot slutet af I7:de århundradet, med skäl gjorde anspråk på att räknas bland fäderneslandets skönaste kyrko-byggnader, detta värderika arf från en tid af utmärkt konstskicklighet och storartade förelag likväl mast vidkännas menliga följder deraf, alt erforderliga medel för kyrkans framtida underhäll icke vore anvisade; och då eli sådant redan frän begynnelsen grundlagdt missförhållande mellan behof och tillgångar för byggnadens vidmakthållande med liden orsakat, ali denna kyrka, hvilken äfven af eldsvådor tagit skada, för några tiotal år tillbaka kommit i det skick, alt den syntes vara nära sin undergång, om icke snar och betydlig hjelp kunde beredas, hade Domkyrko-rådets Ordförande bos E. K.
M:t i underdånighet anhållit, att de jordar och lägenheter, sorn tillhörde Calmar f. d. fästning, måtte domkyrkan, såsom fond för hennes underhållande, lill everldelig ego upplåtas, i hvilken syltning jemväl Chefen för Ingeniör-korpsen, vid afgifvande af ritning och kostnadsförslag till demolering af Calmar f. d. fästning, den 7 Mars 1825, hos Krigs-kollegium hemställt, alt alla (ill fästningen hörande jordlägenheter, med undantag af sjölinierne lilla Grimskär och Kronön, måtte till domkyrkan, emot vissa^Vilkor, lör alltid öfverlålas.
Och sedan E. K. M:t derefter läckts, genom 206 Expeditions- Utskottets Förslag till underd.
Skri frelse N:n 206.
Nådigt Bref af den 21 Februari 1826. förordna, att några af förre Kommendanten i Calmar disponerade jordlägenheter, äfvensom intägten af höskörden å vallarne kring staden, skulle på föreskrifna tider utarrenderas, samt arrendet tillsvidare användas lill domkyrkans underhåll, kunde med detta understöd, som under de följande åren uppgick till ungefär 63 tunnor spaninäl och 200 R:dr Banko ärligen, väl icke bestridas kostnaden för då oundvikliga reparationer, men åtminstone amorteras och förräntas ett för ändamålet af Rikets Ständer år 1830 beviljadt län, 16,666 R.dr 32 sk. banko.
Uti detta förhållande inträdde år 1841 den förändring att, jemte det de till domkyrkan sålunda anslagna arrende-inkomsterne förklarades böra till Landlförsvaret återgå, Kongl.
Maj: t dock, pä förekomna anledningar, af gunst och nåd tillät, att af sammanlagda inkomsten af f. d. fästningens lägenheter, hvilken lill Krigs-kollegium borde ingå, 500 R:dr banko årligen, motsvarande hälften af hvad till ränta och amortering af länet skulle erläggas, finge från och med 1842 års början och intill påföljande riksdag eller till och med året 1845 Calmar domkyrka såsom understöd lillgodokomma, hvilket understöd, jemlikt nådigt medgifvande den 27 Augusti 1844, sedermera och intill slutet af år 1855 fått åtnjutas.
Under uttalande af den åsigt, att Calmar domkyrka, såsom en af byggnadskonstens skönare företeelser, vore förtjent af statens omvårdnad, då sådan icke annorlunda kunde i erforderlig mån et hållas, bade Rikets
Ständer på grund af samma åsigt och med afseende derpå att denna kyrka, som var ämnad till begagnande äfven af den i Calmar förlagda Amiralitels-lörsamlingen, blifvit uppförd lill en storlek och prydlighet, vida öfverstigande stadens innevånares behof och underhållsförmåga, uti underdånig skrifvelse den 1 April 1848, anhållit, alt E. K.
M:t täcktes taga i nådigt öfvervägande, huruvida icke för någon längre tid eller intilldess kyrkans i Rikets Ständers Bauk erhållna lån blifvit till fullo guldet, fästningslägenheterna vid Calmar, hvaraf hela inkomsten vore för domkyrkan behöflig, kunde lill dess disposition öfverlälas, och att E. K.
M t i sådant täll behagade nådig proposition i ämnet till Rikets Ständer afgifva; rörande hvilken angelägenhet Krigskollegium, i underdånigt utlåtande, upplyste, alt al ifrågavarande jordskyld.*- och lomtöres-medel, som med inberäkning af Kyrkans anslag. utgjorde ungefär 1,260 R:dr årligen, arfvoden och aflönings-ersältningar tid eller annan blifvit beviljade åt de vid Ingeniör-korpsen anställde civile tjenstemän och betjente; — men då, vid påföljda riksdag, Rikets
Ständer icke funno skäl bevilja de nådigst äskade serskilda medlen för nyssberöida utgifters bestridande, hade följaktligen den af E. K. M:t, under förbehåll af sådant anslag, hos Rikets Ständer gjorda nådiga framställning om lästningslägenheternes upplåtelse förfallit.
Förutsättningen att kyrkan framdeles skulle blifva i tillfälle att med egna tillgångar betrygga sitt underhåll kunde likväl icke med någon säkerhet antagas, enär, äfven elter ågångua mera omfattande reparationer, kyrkan för närvarande vore i det skick, att hon föi' sitt framtida bestånd lördrade betydliga förbättringar, samt, i betraktande af kyrkans konstruktion och byggnadsämne, anledning förekomma att helara, det underhållskostnaden framdeles skulle ökas hastigare och i högre grad, än tiden i vanliga fall gjorde del erforderligt
Afsigten att ål domkyrkan bereda ett någorlunda betryggande understöd syntes således icke kunna vinnas, utan att understödet lemnäs för all framtid.
Eldigt 1854 års räkenskaper utgjorde arrende-afgifterna för fästningslägenheterna, inberäknadl hvad domkyrkan, till följd al äldre medgifvande!!, deraf åtnjöt, 1,081 R:dr Banko, hvilken summa, om den komme domkyrkan allt framgent lill godo, icke motsvarade fördelen af de räntefria lån, andia behöfvande kyrkor, hvar för sig erhållit.
Statens uppoffring syntes således jemförelsevis härigenom icke blifva särdeles stor och den blelve ännu mindre för framliden, vid det förhållande att i ofvannämnda Expeditions-Utskotlets Forsing lill underd.
Skrifvelse N:o 20G.
207 summa inginge el t belopp af ungefär 300
R:dr banko årligen för höskörden på vallarne samt hyresmedel för åtskilliga uti desamma befintliga hvalf, smedjor, kållrar och andra lägenheter, hvaraf inkomsten icke kunde påräknas lör längre tiel, än vallen och murarne komme alt ega bestånd.
För domkyrkan äter inträffade härvid det förhållande, alt inkomsten äfven af dessa lägenheter kunde lör framtiden bibehållas oförminskad, om de till kyrkan ölverlemnades, med tillåtelse att på annor band få öfverflytta egande-rätten emot årlig afgäld af den summa, som för närvarande utgör dessa lägenheters afkastning.
En sådan öfverlåtelse kunde med största lämplighet ske till Calmar stad, för hvilken, med afseende å en genom hastigt ökad handels- och sjöfarts rörelse samt betydligt tilltagande folkmängd högst behöflig tillökning i utrymme, fördelen af vallarnas och dertill hörande lägenheters rasering vore större än al deras bibehållande, och sorn derföre vore benägen att, med afseende jemväl å kyrkans behof, på förenämnda vilkor öfvertaga ifrågavarande lägenheter.
En icke mindre fördel skulle tillskyndas staden, om den, efter sin önskan, på enahanda vilkor kunde förvärfva äganderätt till sådana vid inkörsvägeu eller i dess närmaste granskap belägna, fästningen tillhöriga jordstycken, hvilka, till följd af den ökade trafiken, mindre väl egnade sig lill fortfarande utarrendering såsom aker och äng, men deremot såsom öppna platser skulle lemna eli lika behöflig! sorn passande utrymme för den med hvarje är stigande trävaruhandeln och annan kommerciel hemling med ortens allmoge.
För sådant ändamål vore de stycken, som å stadens kaita linnas betecknade med 114 hälften, 114 a, 115 a, 116. 251—250 särdeles lämpliga.
Öfriga delar af fäslningsjordarne, sorn å kartan upploros under N:ris liff) a— x 2(57, lofvade deremot alt bereda kyrkan den största vinsten, genom att adt framgent, såsom hittills, på vissa år till den mestbjudande utarrenderas.
Frän denna utarrendering vore likväl för Calmar stad, med dertill hörande slotts- och landsförsamlingar, ett undantag af några tunnland al högsta behof påkalladt.
Med bifall lill E K.
M:ts derom gjorda nådiga proposition hade nemligen Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse den 2!i Juli 1851, för sin del medgifvit, att 3:ne Kronan tillhöliga åkerlyckor, N:ris 110, lil och 112, finge användas till utvidgning af den för Calmar stad och berörda församlingar gemensamma begrafningsplats, som befunnits för ändamålet otillräcklig, men hvilka ä vissa delar bebyggda jordlotter sedermera visat sigvara lör sådant begagnande olämpliga, i anseende dertill att husegarne, obenägne att aflåta sina boningar, ej heller kunnat tvingas till afflyttning, enär vid undersökning inför domstol en sädan vägran hemtat stöd från innehalvande fastebref på tomtplalserne, vid hvilket förhållande, och för att undvika de deraf uppkommande olägenheter, lörsamhngarne frångått planen att utvidga gamla kyrkogården och i stället beslutat anlägga en ny.
I stadens granskap funnes likväl icke något till nv begrafningsplats passande område, utom den sä kallade Skansjorden, tillhörande den fordna fästningen; och det vore derföre högst önskvärd!, att några tunnland deraf eller den del, som å serskildt karta förslagsvis blifvit till kyrkogård alritad, måtte till detta ändamål blifva upplåten, samt alt upplåtelsen, i likhet med hvad förut i enahanda läll egt rum, må kostnadsfritt kunna tnedgifvas.
På grund af detta allt är hos Rikets Ständer föreslagit: l:o att, med undantag af Calmar slott, med dertill hörande vall och graf, Grimskär, samt den till begrafningsplats föreslagna del af Skansjorden, alla öfriga Calmar f. d. fästning tillhörande vallar, jordar och lägenheter, må till Calmar domkyrka med full eganderält för everdeliga lider anslås och upplåtas, dock med tillåtelse att till
Calmar stad öfverlåta eganderällen sä väl (ill de staden omgifvande vallar, med deri befintliga eller dertill hörande lägenheter, som ock de mindre jordstycken, hvilka å upprättad karta betecknas med Nais 114 hälften, 114 a, 115 a, 116, 251 till och med 208 Expeditions- Utskottets Förslag till lindard.
Skri/valsa N:o 206. 256, allt arnot årlig algald lill domkyrkan af så stort bolopp i spanmål eller penningar, som för närvarande utgör dessa lägenheters afkastning.
Och 2:o att af den sä kallade Skansjorden mä till Calmar stads- samt slotts- och landsförsamlingar, för anläggning af nv begrafningsplats, kostnadsfritt upplåtas 6 tunnland 25.6 kappland, enligt å förenämnda karta utstakad plan.
Al de barud åberopade handlingar hafva Rikets Ständer inhemtat, bland annat, att Domkyrkorådel i Calmar i Maj månad är 1855 hos E. K.
M:t i underdånighet anhållit, att E. K.
M:t måtte till Rikets nästsammauträdande Ständer aflåta nådig framställning af enahanda innehåll med nyssbemäida förslag, samt tillika underdånigst hemställt, dels alt, till undvikande af de hinder, som ny utarrendering af Skansjorden och öfriga lägenheter på vissa bestämda år kunde lägga i vägen för deras användande till omförmälda ändamål, E. K.
M:t mätte i nåder medgifva, att med utarrenderingen finge anstå, intilldess hufvudfrågan blifvit i nåder prölvad och afgjord, dock med förbindelse för Domkyrkorådel att under tiden ansvara lör de arrende-afgifler, som af lägenheterne ulginge, samt dels all den genom nådiga Bielvet den 27 Augusti 1844 Calmar domkyrka medgifna rättighet att af lästningslägenhelernas afkastning årligen uppbära 500 R:dr banko måtte ytterligare förlängas lör vissa år eller intilldess den i underdånighet väckta frågan om samtliga dessa lägenheters öfverlålande lill domkyrkan kommit under nådig pröfning.
Denna ansökning förordades till alla delar af E. K. Mits Belallningshalvande i länet; äfvensom Krigskollegium och Chefen lör Ingeniör-korpsen, i ämnet hörda, hufvudsakligen tillstyrkte bifall till det väckta förslaget, dock med det förbehåll, alt 4:de Hufvud titeln, sorn genom utarrenderingen af berörda fästnings vallar och lägenheter hade en ärlig inkomst af omkring 1,050 Ridr banko, derför erböile fullt motsvarande ersättning.
— Vid ärendets föredragning den 23 Oktober 1855 behagade E. K.
M:t i nåder bifalla sä v äl hvad sökanderne hemställt i afseende å inställandet tillsvidare af lägenheternes utarrendering lör längre tid, som ock att ofvannämnda belopp af 500 R:dr utaf fästningslägenketernas årliga afkastning finge fortfarande intill 1857 års utgång af domkyrkan uppbäras; hvaremot E. K. M:t, i afseende ä hufvudfrågan eller den för domkyrkan samt Calmar stad sökta upplåtelsen af ifrågavarande lägenheter, anbefallde E. K. M:ts Befallnmgshalvande äfvensom
Domkyrkorådet att inkomma med åtskilliga nödiga ansedda upplysningar angående förhållandet med domkyrkans inkomster och utgifter samt anledning till det yppade behofvet af ny begrafningsplats för staden; och har E. K.
M:t sedan de sålunda infordrade uppgifterna inkommit, låtit i nåder öfverlemna alla handlingarne i målet till Rikets Ständers Statsutskott, för att, vid behandling af den hos Rikets Ständer i della ämne gjorda framställning, komma under öfvervägande.
Nyssnämnda af E. K. M.ts Befallningshafvande och Domkyrkorådet sednast afgifna yttranden i denna fråga utvisa, bland annat, att kyrkan för närvarande, med en skuld af 6,141 R:dr 40 sk. 1 rst. och en kapitalbehållning af endast 3,563 R:dr 27 sk. 7 rst., belunne sig i del tillstånd, alt den dels nu genast och dels inom få år larfvade lill sitt islåndsällande utgifter lill sammanräknadt belopp al 13,200 R:dr; att när dertill lades den del af kyrkans skuld, hvartill kassan icke leinnade tillgång, så uppkomine den betydliga summan af omkring 16,000 R:dr banko, som utgjorde domkyrkans behof för närmaste åren, men genom In ars fy llande, om medel dertill funnes, kyrkans ekonomiska ställning likväl icke blelve på ett tillfredsställande sätt betryggad, enär kyrkans byggnadssätt och beskaffenheten af de malerialier, hvaraf den är uppförd, gjorde för all framtid hehölligl alt använda icke obetydliga belopp till denna uyrbara byggnads vidmakthållande.
Nyligen verkställd besigtning å domkyrkan hade ock ådagalagt - Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skri frelse N:o 206.
209 galagt beliofvet af större understöd, än den årliga inkomst af omkring 1,200 li:dr banko, som kunde påräknas af oflanämnda fäslningslägenheter, men med detta bidrag borde kassan kunna utgöra ränta och amortering af de lån, hvilka för större reparationer framdeles torde blifva erforderliga.
Äfvenledes hade
Domkyrkorådet med intyg af vederbörande landtmätare styrkt, att de till begrafningsplats förut upplåtna åkerlyckorna vore alldeles öijen liga för detta ändamål, samt alltså förnyat sin af E. K. Mits Befallningshafvande jemväl förordade underdåniga ansökning, alt ofvan uppgifna del af den sä kallade
Skansjorden finge till anläggning af nv kyrkogård upplåtas.
Då dessa omständigheter, jemte hvad för öfrigt blifvit i ämnet anfördl, fullständigt ådagalägga såväl behofvet för Calmar domkyrka af någon tillökning i dess otillräckliga inkomster, som ock angelägenheten deraf, att Calmar stad, med dess växande bandel och industri samt betydligt tilltagande folkmängd, mätte erhålla behötligt utrymme för stadens utvidgning, äfvensom en tjenlig begrafningsplats; och som alla dessa behof synas lämpligast kunna afhjelpas på det sätt. sorn nu är föreslaget samt af vederbörande Embetsmyndigheter tillstyrkt, och hvilket icke heller föranleder till någon betydlig uppoffring för Statsverket, hafva Rikets Ständer ansett grundade skäl förekomma för bifall till ifrågavarande framställning; hvarvid dock borde tillses, att, på sätt Krigskollegium och Chefen för Ingeniör-korpsen erinrat, 4:de
Hufvud—titeln tillförsäkras om ersättning för den bemälda Collegium tillkommande inkomst af arrendemedlen utaf berörda fästningsvallar och lägenheter, hvilka, enligt hvad handlingarne utvisa, år 1854 uppgått till ett belopp af 1,081 Ridr 34 sk. 8 rist banko; — men då regleringen af utgifterna under riksslalens 4ide Hufvud-titel för den nu ingångna Stals-regleringsperioden redan är af Rikets Ständer uppgjord och fastställd, har det synts Rikets Ständer lämpligast alt berörda inkomster, motsvarande ett belopp af, i rundt tal, 1,100 Ridr banko eller 1,(550 Ridr Rirnt, för innevarande och 2me nästföljande år anvisades lill utgående frän Rikets Ständers Riksgäldskontor.
1 följd häraf hafva Rikets Ständer, för sin del, beslutat! lio alt, med undantag af Calmar slott med dertill hörande vall och graf, Grimskär, samt den till begrafningsplats föreslagna del af Skansjorden, alla öfriga Calmar f. d. fästning tillhörande vallar, jordar och lägenheter må till Calmar domkyrka med full egariderält för everldliga tider anslås och upplåtas, dock med tillåtelse att till Calmar stad öfverlåta eganderätten, såväl lill de staden omgifvande vallar med deri befintliga eller dertill hörande lägenheter, som ock lill de mindre jordstycken, hvilka ä upprättad karta betecknas med Niris 114 hälften, 114 a, 115 a, 11(5,251 lill och med 256, allt emot årlig afgäld till domkyrkan af så stort belopp i spanmäi eller penningar, som för närvarande utgör dessa lägenheters afkastning; och 2io att af den så kallade Skansjorden må till Calmar stads-samt slotts-och landsförsamlingar, för anläggning af ny begrafningsplats, kostnadsfritt upplåtas sex tunnland tjugofem och sex tiondedels kappland, enligt å förenämnda karta utstakad plan; samt 3:o alt såsom ersättning för de af ofvanberörda fästningsvallar och lägenheter bärfiytande arrende- och hyresmedel, som hitintills ingått till Krigskollegii forlifikationsafdelning, ett årligt anslag af Eli Tusen Sex Hundra Femtio riksdaler riksmynt lör innevarande och nästkommande 2me år anvisas att från Riksgäldskontoret, enligt E. K.
Mits nådiga disposition, utbetalas.
Jemte anmälan om dessa beslut, fä Rikets Ständer hos E. K.
Mit i underdånighet anhålla, dels att. örn någon del af de uti förestående morn 1 och 2 uppgifna jordar och lägenheter skulle anses erforderlig för Krigs-kollegii förvaltning eller för andra allmänna behof. E. K.
M:t mätte, pä sall i dylika fall tillförene iakttagits, vid upplåBih. till li.
Pral. 1856—1858. 10 Sami. 1 Afd. 2 Band. 27 210 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 201. telse» fästa sådana vilkor, hvarigenom Kronans rätt till de för densamma hehöfliga plaiser förbehålles, och dels att E. K. M:l, såväl i afseende å de till domkyrkan nu anslagna inkomsters framtida bibehållande vid det alsedda ändamålet, som ock beträffande ordnandet och ainändandet af de tomter och lägenheter, som torde varda af domkyrkan till Calmar stad öfverlåtna, tähktes meddela sådana föreskrifter, som E. K.
M:t kan finna lämpliga och ändamålsenliga.
Stockholm den 3 Februari 1858. j¥:o fO¥.
Uppläst och godkändi hos Ridd. och Adeln den 3 o. 6 Febr. 1888.
Presle-slåndet den 10 — — Borgare-ståndet den lo — — Bonde-ståndet den lä — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående ett län till GefleDala jernvägs aktie-bolag.
(Stats-Llsk:s Uthde N:o 174.) S. A. K.
Vid sednaste riksdag beviljade Rikets Ständer för anläggandet af jernväg mellan städerna Gefle och Fahlun ett Ian å 1,600,000 R:dr Banko, motsvarande delar utaf den beräknade kostnadssumman, hvilket län skulle lå uppbäras af det bolag, sorn lör utförande af denna jernvägsanläggning bildades och genom skeende aktieteckning ä samma belopp, som den beviljade fånesumman, förband sig att utaf egna mede! tillskjuta hvad utöfver det af staten erhållna länet erfodrades för jernvägens och dertill hörande anläggningars fullbordande samt all erforderlig transporl-materiels anskaffning; dock att, Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skri/velse N:o 207.