Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ätt dä f. d. Konungen äflägsnär sig ifrän sin Famille, äger han icke att lstfta mer än intrestel för stans enstilta förmögenhet, utgörande 2Z,Z82 R:dr Swenstt Banco samt de 10,000 R:dr fom Riksens Ständer H0N0M enskilt tillagt. 4:0
Ätt det Återstående af underhällsfummän tillkommer alltid i sädant fall f. v. Drottt niNgen att för sin och dest barns räkning, fa länge desta sednare äro omyndiga, emottaga Lch disponera. * * Aemstäl - Z88 Den 6 October.
Hemställandes utskottet om icke, i fall betänkandet af Riks-Ständen bifölles, desia 4 puncter finge i Riksdags-beflutet intagas.
Härefter ätcrkom, med Ridderskavets och Adelns deputation, frän de andra Ständcn Grefwe kiöi-ner och förmälte att Präste- och Borgare-Ständen yttrat sig hafwa redan stadnat i lika beslut med Ridderskapet och Adeln, och att ämnet hos Bonde-Ständet wore under Lfwerläggning.
Föredrogs ä nyo Stats-Utskottets, i sista klenum pä bordet lagda Memorial, af den Z dennes, innefattande' sä wäl tillstyrkande om inställelse afAnnuitets-läne-spstemet, som försiag till stadgande af rättighet för RiksgäldsContoiret att, när nödigt pröfwades, upptaga Inrikes län mot g procents ränta, men pä L, 4 a 6 ärs förfallotid.
Grefwe ^körner, /rsolk 6äran, anmälte sig att tala, och yttrade sig: Wid tillfälle af det nu uppläste betänkande om annniteterna, will jag ej widare yrka deras nödwändighesi Sedan den sid dä desia län föreflogos, äro cmstänbigheterne sä förändrade och beräkningen af behof och tillaängar sä omL^tt, att jaa ej widare will päsiä detta lönesystems werkställighet.
Men, dä Stats-Utffotlet i stället för deckannna föreslagit ett nytt läningskätt pä2:ne är,kan jag ej undgä att derwid fästa min upymärksambet.
Jäg tror det böra i detta afseende undersökas, om detta läninas^ttär beböstigt, om det är swarande emot ändamälet.om detänteligen är nyttigt för Contoirets credit.
Efter Dett-6 Octobcr. 389 Efter de underrättelser jag haft tillfälle förskaffa mig, äro Contoirets tillgångar för det närwarande mer an tillräckliga.
ComoiretS behällning utgjorde den 17 suck ed ne September öfwer 800,006
R:dr, och den skulle innan ärets flut okas ined omkring 250,000 R:dr, allt Banco.
Jag wet wäl att stora utbetalningar äro Contmret älagde, men jag har tillika den öfwertygelsen, att de swärligen kunna inträffa förr än detta ärs Bewillning influtit, och dä äro Contoirets tillgängar mer än tillräckliga.
Jag kan således icke anse nägon ökad laue.tillgäng wara för Contoirets behof oumgLngelig.
Dä inga län för 7,procent mera erhällas, blir i samma män tillgängen pä 5 procents-länen sä mycket ymnigare.
^För min del kan jaa sä, ledes ej anse den nya läne-methoden behöflig.
Att den skulle wara särdeles mot ändamälet swarande, kan jag ej heller finna dä följden, i fall ett sädant län-systeme wunne framgång, skulle blifwa att Contoiret, nu genast erbölle penningar som det ej behöfde, att det singe bersöre betala ränta, och att frägan om återbetalning uppkomme dä när man mest more i behof om länets bibehällande.
Ack läna penningar blott pä 2:ne är synes ung för ett penninge-werk wara detsamma som att stänka b rt intereflet utan att draga nytta af CapitaletS omvändande.
Jag skulle tro en sädan utwäg ursäktlig om den för Contsire s credit w ne oumaängeligen nödig; men jag bekänner att jag ej kan inse dest nytta.
Det är en allmänt erkänd sats, att hwarje förändrad länings-mckhod som innehäller förbättrade wilker för Längift wa^-s. Z90.
Den 6 October. waren ger- tillkänna ett större behof, hos Län», tagaren och af hmad jag redan haft äran anföra, är detta sä mycket mera öfwerflädiqt som ^cntoirets stallning merkeligen icke fordrar det.
Jag rrer således, att ömarken för Contoirets; credit eller för dest bick of är detta nya län-sy-, steine nyttigt eller nödi t.
D t skulle till öH med stada Conto.ret, dä det satte detsamma, i nldwändigkct att gora beständigt nya äterbetalningar u.an att kunna under tiden anwända hmad det till läns crlällit.
Da nä-ra erhällrtlan pä 2 är stulle ingen mer wilja läna pä annat milkor, och hela Contoirets län-syste-.' me och penninge-ställning stulle deraf lida en stadeug förändring.'
' Jag wille derföre tillstyrka att, med bifall till -ivad Glats-U'skottet em annuitets-länens.- inställande tillstyrkt, Ridderffapet och Adeln täcktes besluta, att, hmad den sednare delen af betänkandet augast, kunde Rldderstapet och Adeln ej lemna dertill sitt samtycke.
Att i det ställe Ridderstapet ecb Adeln uppdroge ät Siats-Utstöttet att uti Jnstruction till Riksgälds-Contoirets Fullmägtige, lemna dem frihet att upptaga län pä m'nst 4 a 6 är emot 5 procent, och ätt derjemte tillse- l urmmda icke Contolret, af egna medel, utan att afmagta ytterligare lane-tillgäng, stulle kunna inlösa de Patriotiske länen rnon nag.
n nast tid af högst 6 eller Z mänuder, efter hwars förlopp de qmarstäende länen betaltest med ej mer än .^ procent.
Dä än-yet km anuuitets-länen, redan engäng warit under R dderstapets och Adelns öfmerläggning kan jag ej annat förmoda, än att betän - Den 6 Oc to b er.
391 kandet nn är till definitifk afgörande företaget ock att, om Ridderskapet och Adetn sa finna för godt, de kunna deruti göra den nu föreslagna förändring.
Detta Grefwe iVtörnei-5 anförande hade blifwit trenne gånger afbrutet af tätt pä hvarandra följande deputationer fran de öfrige Respective Riks-Ständen hwilka deputationer anfördes, Praste-Ståndets af Herr Biffoppen Doctor Bsrgare-Ständets af HerrAd vocat-Fifcalen balkman; och Bonde-Ståndets, af Riksdagsmannen Lermon fran Småland, hwilka tillkännagäfwo att de öfrige Respective Stånden, uppå hrstild inom hvarje Ständ gjord motion fattat lika beslut med Vidtzerffapet och Adeln, i afseende pä Riksdagens snara afflritande och Riksens Ständers styckning till Stockholm; hwarjemte Bonde-Ståndets deputation anmälte ett af Ständet fattavt. beflut om präglande af en Medaille till äminnelse af det förrättade Thronföljare-walet, och Ståndets inbjudning om. de öfrige Rrks-Ständens instämmande häruti.
Sedan deputationerna afträtt och Grefwe körner fullföljt sitt anförande till stut yttrade sig Herr YLlllmLn, Octo kckeärik: det han trodde de af Grefwe tviörn.i-l- framställda anmärkningar äga sin grund, men att, dä fräga wore att bifalla Utskottets tillstyrkandeoi afseende pä annuiteterne, och afflä den om läns upptagande af Riksgälds-Contoiret. och denna sednare fräga, såsom första gängen wäckt af Statsutskottet, och fäledes ny, ansäge han, enligt Regerings-Formen ingen del af betänkandet W2 Den 6 Ociober. kunna.. afgöras uirik it. utan detsamma bern v Heta dcH widd till Stats-M ottel äterfärnstsas (Nrefwe ölörilsr, /ellojt Oorgn:
Jag-rhaV-" ^ di n grtrud trott saken utan Renrist kunna af-, gores att INA ansäg det föl stag Stars-Utffot-. tet gfom om ctt nott läne-sätt wara uppk,ommi'tt 'anledning af frägan om anrui tets-länens i»-. siLllunde.
'Lck t ar under denna spnxunct ett omedelbart sammanhang' med denna senare. och dch,benna redan' en gäng wain t. underkastad Rid-, derffapers ecb Adelns pröfning, och. i ftljs ast gjorda, anmgrknrngar h-istM remi-terad, Lrvd-. du jag der l-u wara Nrdderffaxets och Adelns, c stridiga rätt att bifalla eller asstä. beränkandet med.
Le förändringar, undanlag eller tillsatsersom. de ansägo nödige.
Jag har.äfwen af det ffäl" trött, derwid icke nara någon' olägenhet, att da wi nela att bchoftvet af annuitets-läni Egenie!,'gen stärrorde af frägan om äterbetal-i ning.'af Patriotiske länen och desta icke gä lill högre summa, än inalles af L40,roo R:dr, och jag af göd band. war uuderrättav att Riksgälds?
Contoiretsrillaängar ffulle tillåta det sörffjutädestahindel, war intet me>a nägot stal att yr-, ka. försöket af. ett. nytt/lgningssätt som irlleteumgangeligt bHof fordrade, och söm för det allmänna war mmdre fördelaktigt.
Pä desta grunder wägar jqg annuchemställa om icke RidLerffapet och Adeln', ffulle kunna stadga, sitt bestut öchb utan esterremist afgöra ämnet.
Friherre lltLnNllon, e»rl,- Af hwad , den w'JdeL-rdamoten,spm.senast talade, anfort, finnér -a- gil ban anser det Stats-Uffsttet tillstyrkt de ..u omtalgbe länen med s procents rän - Den 6- Octcber.
M ta pä' 2, 4 etter 6 är till fyllnad af hwad ge-, nom annuitets-länen warit pära roadt att inflyta.
Men sädan hax icke Stats - Utskottets tan-, ke warit.
Allt hwad genom, annuitetslän skulle erhällas, kommer Lill fullo attförffjutas af Banken/ Men ngen Ned. de föreflagne Z pro-l cents länty max ingen annan än att dermed hetäcka och infria de.
Patrivtiffe länerp som läspa med 6 procents räyta, och till hwilhas betalning, ingen fond äx päräknad;. sawt att lem-, na Fm llwägtlge, hädanefter som hittills, öppet att, enligt Reglemente och Jnsiructioner, uppdaga län a. Z procents ranta dä behofwey det fordra.' ^tats-UtstottLt hqdr ansett sig tillhöpigt att glfwa ett särskilt betänkande öm Lesia lgn, sedan Annuitets- läne-systemet war afstyrkt; as det Ml att werkställigheten af hwad förra Riksens Ständer beslutat cm Z procents-läns Upptagande, hittills hwilat, i och för samma betänkligheter som wällat annmLpts-länens inställande/-—För enffilt. del är jag af den tanka, att dylika, läns upptagande pä 2 ärs uppsägnings-tid werkeligen ej behöfwas, ty Riksgälds/Contoirets tillgängar äro sä stora att intet dylikt behof kan, inom 2:ne är . inträffa.
HerrkLlllmÄn:
Jag utbeder mig fä erinra,, att det torde wara oafgjordt cm icke Riksgälds-, Contoirets behof af län möjligen torde ökas genom beslut som af Riksens Ständer wid detta Riksmöte- fattas.
Desiutom bör ock besinnas,, att om en sä lycklig handels-ccnjunctur inträffar, att Riksgälds-Contoiret sättes i tillfälle att remittera wäplar, sä torde det äfwen af det-.
La ffäl wara nyttigt att Contoiret får rättig-.
Z94 Den 6 Octsber, het att upptaga inhemska län, Jag tror säte-; des att. detta ämne behöfwcr ett närmare ökwerwägande innan det slutelig! afgöres, och tillstyrker derföre att det mätte fa till Statsutskottet ärergä.
Herr ^!-riner?!tgm, lobsn:
Jag har tyckt mig finna Herr Grefwe -vitNnerg anmärkningar wara af sä mycken wigt, och innehälla sädana upplysningar i ämnet, att jag för min del skulle önska att fä dem uti Stats-Utskottet närmare granska.
Om jag icke orätt minnes, blef, wid förra Riksdagen, i anledning af ett Stats-Urskottets, betänkande,, det beslut fattadt, att de sä kallade patriotiske länen skulle ersättas af de tillgängar, som genom da. beslutade annuiteter och 5 procents-llän kunde i Riksgälys-Contoiret instöta; men sedan Stats-Utskott, t, uti det nu r fräga warande betänkandet ä.fstyrkt upptagande af annuitcts-länen, dä först bär den frägan uppkommit, huru patriotiske länen skulle pä annat sätt godtgöras.
Ehuru denya fräga äfwen blifwit intagen uti det nu andra gängen förewarande betänkandet om annuitets-. lanen, anser jag den likwäl såsom nu första gängen underställd Högloflig^ Ridderskapets och Ade-ns pröfning, och hemställer således om den icke , i följd af Greswe lVtörnei-8 anmärkningar, mä till Stats-Utskottet ät.erremitteras.
Grefwe ^törner, pclolk Det torde tillätas mig erinra att allt kan ge anttdning till äterremist, om man ej betraktar saken i deras hela sammanhang och omfattning, om hwarje mvdrfication eller tilläggning i anledning af ett re - Den 6 October. Z9S xedan framställt ämne stall anses säsom en ny. fräga.
Jag kan för min del ej frängä den öfchertpgelsen, ' att det af Stats-Mstottet föreflagN nya läne-sätt har sammanhang med, frägan cm patrivtista länens återbetalning utan annuitets-läns upptagande; äfwensom att denna återbetalning kan werkställas vin endast det inom ffontolrct wanliga läne-sätt bibehällcs och Contoiret fär anwönda sina för hand warande tillgångar.
Jag rret wäl att de inga i beräkningen af flera betydliga för Stats-Werket nödiga föxstotter, men jag tror mig ocksä med täme-, lig wisihet känng. att dessa utgifter sannolikt iste kunna inträffa, innan Contoiret, igenom nästa ars snart inflytande Bewillning, erhållit nya och mctswarande tillgängar.
— Jag tvet gtt om en fördelaktig bandelch-conjunctur stolle inträffa och tilläta wexel-uppköp, aro till den ändan 600,000 Rlldr ärligen eller 1,900,000 R:dr för de 2:ne nästföljande arén till detta behof beräknade, och jag tror ej att en ymnigare wexel-tillgäng kan i detta afseende för Swerige wara att hoppas.
I alla fall wore det just i det ögonblick dä de största bebo swen skulle infalla, om äfwen de län. som nu stolle göras pä 2 är wore förfallne.
Jag finner således intet ändamål med detta nya läne-sätt, och dä desi uteslutande är den enda förändring jag i Utstottets betänkande föreflagit, stolle jag tro att saken kunnat utan äterremiss afgöras; men om flere önsta den, är det icke jag som kan eller wtll opponera mig deremot.
Herr källlmsn:
För min del tror jag att om ock förewarande fräga icke wore ny, wo - 396 Den 6 Vetober, re det RiMrstapets och Adelns rättighet att andra gängen äterremittera densamma; men skulle tillika anse att pä, det sätt Herr Grefwe Kläder epplieerat saken, kan man finna sammanhang emellan allt ting.
För öfngt kunna Grefwe körner?
anmärkningar äga mycken grund, och mejligtwis leda till förändring i Stats-Utskottets för stag; men jag tror att saken är för migtsg,fsr att icke förut noga besinnas, hvarföre jag ytterligare anhäller om anmärkningarnes meddelande genom äterremisi till StatsUtffvttef.
Friherre §llfver§KSlä:
Jag har ej haft till» fälle att öfwerrvara detta mäl i Stats-Utskott
Let, men anser detsamma sä wigtigt, att jag för min de- ej annat kan än instämma i Herr L-LKtm-ms yrkande om öest ätcrförMsning till inhämtande af Stats-Mstöttets förklaring.
Herr Baron och LamttMarffalken: Ehuruwäl Ridderskapet och Adeln beflutit att med skyndsamhet gä till wäga i de äterstäenreärendernes^ behandling, skulle likwäl saken synas mig kunna bättre beredas och lättare afgoras, om den förut finge af Stats-Ulffottet upplysas.
Jag hemställer alltsä om ej Höglosiige Ridder-. stapet och Adeln skulle anse de gjorde anmärkningarye hindra antagandet afMemorialet, ochdetsamma således böra äterförwisas.
Någon stund derefter yttrade sig Grefwe NornLi-.-
I anledning af det myst förut förehasde rfwerläggn ugsämne, anställer jag ödmjukeligen att till' min ursäkt fä anföN, gtt jag sä mycket rnindre kunde förmoda att en Den 6 Octobet. Z97 M Ny fräga were i samma betänkande sork afbandlade ett redan föredragit ämne, innefattadsorn enligt Riksdags-Ordningens 51 §. det ät föreffrifwit att: /'
I en ftrifk börs ej flera nia! af olika beftaffcnhct föredvages."
Jag anhällek att denna o anmärkning rnTtte l
Motocollet fä inflyta såsom en förklaring- hwarföre jag ej kunde förmoda att den af Statsutskottet uppgifna nya läne-method work en ny fräga som behöfds ärerremittsras.
Herr Baron och Landt-Marffalken förmätte sig hafwa gjort samma anmärkning som Grefwe körner, och ansäae derföre fä mycket riktigare att wälet blifwit aterrermtchradt.
Upplästes ett frän RiddllroUS-Utffottet inkommit Memorial, af dm Z Oelober, rörande anstalter och säkerhets-mätt alt iakttaga i aft seende pä Riddarhus och ALeligaIungfrwStiftsCasiornas i Finland ägande iutecknade fordringar; llwilket Memorial af Riddcrffapet och Ädeltt Bifölls. Upplästes det särskilta Utskottets Memorial af den 5 October- hwarUti, i anledning as R dd erkapers och Adelns Remitz af Herr källin mgnu gjorda motion, tillstyrkes, attMa de ätens der som under sistförflutne Lttksdaa blifwit aft gjorde, och öfwer hwilka besluten till den nästföljande skulle blifwa gällande, samt således nu äler bordt förekomma- mätte, i anseende till dett korta mellantid som sedan sista Riksdag förflutit, tvid denna fastställas- med Underdänig anhållan. att Kongl. Majtt täcktes, efter ämNetias beskaffenhet- läta desamma Lill werkställigheL befordra.
Lades pä bordet- Upplär Z98 Den 6 October.
Upplästes Bewillnings- samt Allmänna Äeswärs- och Oeconomi^-Utskottens gemensamma utlåtande af dcn 2 October öfwer Konungens Nädiga Proposition,, rörande. brännwinshränningeN och distilleringest för Carlscrona Stad, hwaruti tillsiprkes att densamma hädanefter sorn dittills wal ma fä utäfwas i ett sammansatt werk, men utan försäng för nägon i detta wetk icke deltagande Jnwänares rättighet att braunwin särffilt tillverka. samt att wid bränirwinsöewillNingens bestämmande för nämnde Stad, bär följas de grunder Kongl. Maj-.ts utfärdade Nädiga Kungörelse innehäller, fä wäl i afseende pä personela afgiften, sorn pä dest sorn i och för panne-rymden är utstakad.
Ladcs pä bordet. . . ... Upplästes Banco-Utffottets Memorial af dest 5; October, innefattande tillstyrkande att Allmänna Magazins-Inrättningen mätte, emot anbudens säkerhet och förbehällest tre prodents ränta, erhälla intill nästa Lagtima Riksdagdiscont-rättighet i Banque» till en summa af 300,000 Riksdaler.
Upplästes Banco-Utffottets
Memorial af dest 4 October, hwaruti uppä gifwen anledning genom ett sammanträde mellan Stats-och Banco-Utffotten, tillstyrkes att det stadgade läningssättet medelst annuitcter mot 7 procents räntä nu mätte äterkallas.
. , . , Upplästes Stats-Utskottets inkomne^ Memorial af den 4 October, innehällande förslag till förbättrade willor för ä Eppectance-Stat upp ' förda Den 6 Oc kober. 399 förda Stabs-Capitaine:' och Subaltern-Officerare af f. d. Finsta Armeen; till cn Stat för de till inrättande 'Gräns-D mpagnier af Finsta Soldater under Finskt Befäl, samt^till accords-crsättmngs uppbärande genast för ^Finsta Officerare som till Swerige öfwerflyttat.
„ Upplästes Stats-iltstottets Memorial äf den 4 Octvbcr, innefattande afstprkande ä den af Ridderstapet /och Adeln dit remitterade motion om ur.derstöd af Stats-Werkets mede! till fortsättningen äf tryckningen utaf Ridderstapcts och Adelns Prctcoll för nästledne Riksdag samt t.ll tryckningen af Prctocollerna för den nu löpande, och af Bihanget till RiksStändens Protecöll; samt tillstyrkande af en underdänig anhållan hos Kongl. Maj:t att kost. naderna till strismaterialier, ljus, wärme, m. m. för Standens och Utstottens Canzlier matte af den till Riksdagskostnaderna anflagna summan bestridas. ...
Lades pä bordett..
Herr Baron och Landt-Marskalken föreslog Ridderstapet. och Adéhn att instämma uti det Hederwärda B-nde-Ståndets fattade beslut om en Mcdailles präglande, för att bewara minnet af det sist anställda Thrcnföljare-walefi Bifölls.
Ridderstapets och Adelns Protokoll, wid Urtima Riksdagen i Orebro, den 4 October i8io. S. D. Sedan Högloflige Ridderstapet och Adeln lätit sigj föredragas Stats-Utstottets i Memvs M Den 6 Mober.
Memorial af den i dennes yttrade -tanke, att detsamma ej ägde alt sig rM-ta öfwer BorgMästaren MseNij Mande om UPphäfwande af den profnmgs-rätt i ftägor em eftergift,, medelst näd, i Balarwc - och Ersältnmgs-mal, hwilken Ri Esens Ständer ivid ttästlidne Riksdag sig förbehällit l afseende pä Tjenstemän wid Rikftns Ständers 'penmmste-iEk',.
.fmnl desi. hemställan oM icke besia L^nädnittgs-frägor borde af Konungen enfarnt behandlas; och Ridderffape-t ecb Adeln cmchit sist lwra gilla denna Staks'- Ut stöttets tanke, dnär Borgmästaren stödt sitt yrkana och W hemställan pä det stäl M Riksens Ständers härom fattade besiut icke ware med Consiitutionen foreNlrgt; beslöt Ridderskapct och Adeln, uppä gjord hemställan af Friherre 8M^erslloiä, döiis, att sjelfwa bufwud-srägan', skiljb ifrän allt afseende pä kuru den wid sista Riksdag blifwit /behandlad, säsom ett enkel Lagfräga, till Lag-Utskottet remittera, ve supra.
Utdrag af HZglost.
Ridderffapets och Adelns PrcLecoll, wid Urtima Rrksdagen i Orebro, den 6 October 48ic>. S. D.
Föredrogs ä nyo och bifölls det tillägg till 14 §. af Instruktionen för Riksens Ständers Justitia-Ombudsman, som af Conslitutivns-Utskottet, genom ett den 4 sistledne October pä bordet lagdt Memorial blifwit föreslagit. vt supra. S. D. Biföll Högloflige Ridderffapet och Ädeln BewitMings-Utskottets den tz sistledne October pä bordet lagda, och no ä nyo föredragna Memorial, innehällaride utlätande öfwer - Den 6 October. 401 ivsr den af Herr von Kruus wäckta och frän Ridderffapct och Adeln remitterade motion. vc supra.
S. D. Hwad Lag-Uiffottet i ett den 4 ststledne October pä bordet lagdt Memorial tillstyrkt, i anledning af Riksdagsmannen 70»» Nilssons frän Östergöthland wäckta motion, rörande Marknaders'hällande sä, att den sä kallade Marknadsaftonen icke mätte infalla pä Söndag, blef af Högloflige Ridderskap^ och Adeln till alla delar bifallit.
Or supra. S. D. Bifölls Bewillnings-Utskottets den 4 October pä bordet lagda Memorial, rörande befrielse/rän Bcwillning för Städerna Uddewalla, Ämäl, Upsala och Ostersund, samt Jnwänarcna i Westerbotten, och den Norr om OreElfbelägna delafNordmalingsSocken. lic supra.
S. D> Biföll Högloflige
Ridderffapet och Adeln Bewillnings-Utffottets den 4 October pä bordet lagda Memorial af den 2 i samma Mänad, rörande nägra af Riksdagsmannen ^u6ers Olsson frän Orebro
Län äskade förklaring gar öfwer wista delar uti Bewillnings-Förordningen.
Or supra. S, D. Efter förnyad föredragning biföll Högloflige Nidderffavet och Adeln Lag-Utskottets den 4 October pä bordet lagda Memorial, rörande en föreslagen förklaring af g §. 6 Cap.
Mistgcrmngs-Balken i afseende pä Utländska Magters förolämpande genom af Trycket utgäende Skrifter.
Oe supra.
S. D. I anledning af förekomne anmärkningar wid Stats-Ulff ttets den 4 sistledne October pä bordet lagda Memorial, rörande de sä kallade Annuitets-länen, och dä desta anmärkRröd. och Ad. proh. i7l:o Zi, . nlN - 402 Den 6 October. ningar ansägos wara af egenffap att hindra antagandet af hwad Stats-Ut skottet föreslagit, beflöt Högloflige Ridderffapet och Adeln att berörde Memorial till Stats-Utssottet äterremittera. bie 8n^rs.
S. D. Gillades till alla delar hwad Riddarhus-Utffottet genom i dag uppläst
Memorial af den Z sistledne October anmält, rörande nägra Riddarhus - och AdeligaJungfru-StiftöCasicrnas fordringar i Finland, bie 8uprL. S. D. I anledning af det Hederwärda Bonde-Ständets, genom Protocolls-Utdrag af denr-a dag gjorda inbjudning, beslöt Högloflige Ridderffapet och Adeln att med Bonde-Ständet sig förena i det beslut, det mä pä Banquens bekostnad en Mcdaille präglas, till åminnelse af Riksens Ständers wid denna Riksdag förrättade wal af Tronföljare, tlr suprL.
Herr Baron och Landt-Marskalken tillkännagaf att Ridderffapet och Adeln skulle i morgon middag klockan half i församlas in kleno» i anseende titt den Stora Deportationens affärdande till Hans Maj:t.
Justerades klem - Protcccllet för den 2 Oet.
Högloflige Ridderffapet och Adeln ätffiljdes klockan 1.
In 66em krotöcolli, 6.
Sönda - Den 7 October. 403 Söndagen den 7 October. kieuum kl. half 1 örn middagen.
Anmälts och emottogs, Konungens Cabinetts-Kammarherre, Under-Ceremoni-Mästaren »vid Kongl. Majus Orden, Herr Ouscrtt öer^Sn^rLie, sorn till Herr Baron och Landt-Marskalken framträdde och förrnälte sig pä Kongl. Majus
Nådiga befallning wara utsänd, för att till Herr Baron och Landt-Marskalken öswerlemna ett handbref frän Kongl. Majll jemte Stjernan och Bandet af Kongl. SeraphimerOrden, hwilka Herr Kammarherrn och UnderCeremoni-Mästaren pä ett hyende medförde.
I anledning af denna näde-bewisning, yttrade sig Herr Baron och Landt-Marskalken:
Herr Kain,mrrherrn ochOrdens Under-Ceremoni-Mästaren behagade Kongl. Maj:t i underdänighet förklara mitt hjertås listiga rörelse öfwer ett »vedermäle af Dest näd, som sätt ett ökadt warde af sättet hwarpä det öfwrrlernnas och af den tidpunct som dertill blifrvit utsedd.
Den första fräga jag bör göra mig sjelf är om jag förenar alla de egenskaper genom bwilka man med tillfredsställelse kan bära ett sädant äretecken; swaret derpä är icke gynnande för min egenkärlek.
Dä jag jemför svärdet af en sädan heder med ringheten af mina tjenster bör jag ej kunna anse det som en belöning men sorn en uppmuntran.
Jag skall beflita mig att sä ställa min wandel, att sä rikta alla mina aerningar till allmän nytta, till rättwisa, ordning och mennisto-wäl, att i den stund dä alla jordiska äretecken nedläggas, man om mig 404 Den 7 October. mä kunna säga:
San bemödade sig att för, tiena dem, för öfrigt kan jag icke mitztaga mig om Konungens Nädiga afsigt.
Hans Maj:t wille lemna ett högtidligt och talande wedermäle af sitt bifall till det ädla, eniga och kloka handlingssätt, som under loppet af detta Riksmöte utmärkt det Riks-Ständ, bwars Ordförande jag har den äran wara.
Jag ber Herr Kammarherrn ytterligare innesluta mig i den Näd med hwilken Kongl. Maj:t täckts omfatta hela min lefnad, tänkesätt hwarä jag hoppas att inom fä ögonblick fä den nädcn ätt lemna muntelig bekräftelse.