Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sigill, LaraÄer, Hafwer Förmyndare för omyndig Fullmag^n Utgifwic, bör sadanr under namnet tydligen utsattas samt Förmyndare-förordnandet i Original eller bewittnad Afskrift bilaggas.
Hafwer enligt sista Momentet af 4 H. närmaste Fäderne- elier Möderne-Frände Fullmagten utgifwir, bör äfwen sädant tydligen utsättas. §- 22, Skulle twänne Frrllmagter för en och samma Ätt, stälde til en och samma Riksdag, wid första antekningen af hwarje numer presenteras, blifwa bada ogillade och casssr-Me.
Men om sadane Fullmagter pa olika tider anmälas, blifwe den gällande som förr blifwit upwisad och wore af äldre tlatrnn.
Dea Atteman, som härmed emot förmodan beträdes, kommer för ett fgdant förhällande, hwilket uti Riddarhus-Utffottet uppå Riddarhusxiscalens anmälan uptagas och undersökas bör, at anses Säte och Stämma pä Riddarhuset, för längre eller kortare tid, förlustig, allt efter hwad Ridderffapet och Adeln in kleno derom kan rätttvist pröfwa. § 21.
Sedan antekningarne äro förrättade, blifwa B än - Den 29 Mars- e. m. rz89 Bankarne af Riddarhus-8ecreter-n^n och IHcalen delte, hwarwid iakltages den för Ätterne har ofwansöre uli i.
§. stadgade ordning, pa der satt ar Första Grefwe-banken blifwer ril höger om Landrmarskalks-bordet, den Andra til wänster och sa widare, sedermera upstas en Bank-lista wid hwarje Bank, hwarä äfwen de Riksdagsmän böra upföraS, som sedermera uti Riddarhus-Urskotter anleknas och Jnrrädes-kollettei- erhälla; Åliggande
Riddarhus-kiicalen ^verkställigheten häraf noga handhafwa, §. 22.
Ingen mä pa Riddarhuset inträda, utan ak han förut upwist den honom kemnade kolletwn för wakrhafwande Under-Oltlcerriren.
Hwarje
Bänkman bör i sin afdelning altid efterse, och Riddarhus- kihlen är i allmänhet owilkorligen förbunden, at deröfwer halla noga och alfwarsam hand, atingen obehörig person intränger sig pa Riddarhuset, hwilket i synnerhet är gngelägir dä wigtiga frågor hos Ridderskapet och Adeln in ?!eno stola afgöras.
Uclänar någon sin poller tis annan person, för at honom såmedelst inträde förskaffa, ware den som polletten Utlant Säte och Stämma den Riksdagen förlustig, hwarom, efter Riddarhus-kiscssens anmälan, i Riddarhus-Utskottet undersökas bör, för at sedermera af Ridderjkapet och Adeln in pleno afgöras.. §- 2Z.
Sedan Riksdagen af Konungen blifwit ä Rikssalen öpnad, bör genast och nästa söknedag derefter , sa wida plenum klenorum icke a sanima dag ar anbefaldt, Bänkmans-och pleLtors-walen werkställas.
Med dessa Wal förhalles salunda ar, enligt - izso Den 29 Mars. e. ligt AntekningS-listan, samtelige Ridderstapets och Adelns närwarande hela antal delas uti Femtio särskilda, men til beloppet lika delar, hwarwid, vm något mindre antal skulle öfwerblifwa, detsamina pä sista afdelningarne med en person pä hwarje fördelas bör.
Sedan detta blifwit werkstäldt, ilpropas hwarje afdelning för sig, som begifwer sig inom Skranketat förrätta Bänkmans-wal, hwarwid hwar och en inlemnar en fluren sedel, teknav med en af de personers namn, som i afdelningen finnes, dä den som de siesta rösterne erhållit ar behörigen wald Bänkman.
Hafwa twänne eller flere undfått lika antal röster, dä stal dem emellan lockås.
Ar nägon borta dä hans afdelning upropas, hafwe han sin rätt til deltagande i walet för den gängen förwerkat.
Sedan Bänkmännen salunda aro walde, sammanträda de genast samma dag i ett särskildt rum och wälja med flumé sedlar, innan de ätskiljas, Tjugufem skicklige och erfarne Män til Ridderstapets och Adelns LIeäorer, af hwilka dock Atta böra bland Grefwar och Friherrar tagas, hwilka LIcÄorer påföljande dagen, sä wida görligt wara kan, efter stedt anslag, Ledamöter i alla Utstött rrtwälja.
Afgår Bänkman under Riksdagen, wälje den afdelning, til hwilken han hört, en annan i hans ställe, pä sätt stadgadt är, hwilket nya Wal, efter derom dagen förut gjordt särskildt anslag, allid in plena ste bör; blifwer rum bland LIeÄore» De ledigt, äterbesättes dec genom wal af Bänkmännen, af hwilka wid sädant tilfälle minst Tjugusex böra wara tilstädes och i Walet deltaga.
Alla andra Lieelorsr och Nämnder, som til särskilde - Den 29 Mars. e. m. 1391 stilde befattningar enligt Regerings-Formen och Riksdags-Ordningen erfordras, wäljas, efter derom dagen förut stedt anslag, af Slandet samfält in kleno. §. 24.
Dä LIeÄorerne stola Utstötts-Ledamöter ivälja, ffer sädant genom simna Sedlar, teknade med sa manga personers namn, som af Nidderstapet och Adeln i hwarje Utstött tilsättas böra, hwarwid altid iaktrages, at en tredjedel tages bland dem, hwilka som Grefwar och Friherrar Säte hafwa §. 25.
Den ibland Nidderstapets och Adelns Ledamöter, som ester Matrikeln är den äldste, före i hwarr och ett af Riksens Ständers Utstött, ordet, enligt hwad i Riködags-Ordningens 39 §. stadgadt är. §. 26.
Sedan första Walet til Utstötts-Ledamöter blifwik werkstäldt, aro kleKoierne äfwen styldige at wäija nya Ledamöter i deras ställen, som antingen äga rätt at afsäga sig eller annars afga, men fä icke företaga nägor sadant Wal, utan gifwit samtycke iu kieno. och ej heller man at minst Tretton af dem äro närwarande.
Sa snart LleÄorernes Wal är förrättadt, bör Wal-krotocollet genast af de tilstädes warande understrifwas och förseglas, för at i nästa kleno upbrytas och kungöras. §. 27.
Ej mä nägon pa en gang wara Bänkman och Lleickor. Blifwer Bänkman til k-leLoi-wald, uphör hans förra befattning, och utwäljes en ny Bänkman, pä sätt här ofwanföre stadgadt är.
Befatlningarne af Bänkman och Ucstous-Ledamot mä IZ92 Den 29 Mars. e. m. mä likwäl hos en person kunna förenas.
Warder MeÄor til Utstötts-Ledamot wald, ups)öre han al wara Lleckor, och böra genast Bänkmanmn sammanträda och en annan utwälja. §- 28.
Hafwer någon Hufwudman för en Att, sig tvid Riksdagen antekna lätic, och ej pa sätt har nedanföre stadgas, uti befattning bland Bänkman, LleAyrer eller såsom Utstötts'.Ledamot Utträdt, äge han frihet at, efter anmälan hos Landcmarstalken, och ?nllstter>8 afleMNande til Riddarhus-kiscLlsn, frän Riksdagen afresa. §- 29- Hafwer någon säsom
Fullmägtig för annan
Att sik Säte a Riddarehuset intagit, den ma, sa wida han ril Bänkman, LIeckor eller UtstortsLedamot wald blifwit, icke fran Riksdagen afresa utan sadant styrkt laga förfall, hwarom här nedanföre stadgas, hwilket in klsno anmälas bör hos Ridderstapee och Adeln, som pröfwar, huruwida tilstand at afresa, Meddelas kan.
Ledighet af twä kil högst krenne weckors tid ril enstilde angelägenheters bewakande ma likwäl, i öfwerensftämmelse med 79- §.
Riksdags-Ordningen, i alla händelser kunna lemnäs i Utstött af Ordföranden, en eller högst twänne Ledamöter, samt fyra eller fem Bänkmän eller Lleckorer, af Landtmarstalken. §- Zo.
Bänkman, som wald blifwit och genast derefter uri LU ckors-walet deltagit, hwarförinnan ingen afsägelse får äga rum, ma, sa wida han är i den egenskap 29 §. stadgar, sedan detta Wal stedt, äga rätt befattningen såsom Bankman sig afsäga. Z delta fall waljes ny Bänkman pa sätt Den 29 Mars. e. m. iZ9Z förut ar stadgadt.
Lag samma ware om Lleäkorer, hwilka likwäl ej i nägot fall aga ratt til afsägelse förr, an första Walet ar werkstäldc til Ledamöter i de Utstött, hwilka i Regerings-Formens zz §. och Riksdags-Ordningens 28 och 36 tz.
H. arv stadgade. §.
Z1-- Den hufwudman för Att, som til UtstöttsLedamot wald blifwit, ma, innan Utstötts-öfwerläggningar arv började eller han deruti deltagir, äga ratt afsäga sig detta förtroende; har han äler längre eller kortare tid Utstottets göromål öfwerwarit, mä han ej Utan laga förfall, som i Ståndets plenum blifwer anmäldt och pröfwadt, med sin befattning såsom Utstötts-Ledamot uphöra.
Jfrän befattningen i Hemliga Utstottet kan, sedan samma Utstött blifwit i overksamhet satt, ingen utan Konungens Eget Nådiga tilstand entledigas. §. Z2.
Försummar Utstötts-Ledamot utan laga förfall trenne pa hwarannaU följande sammankomster, eller bortreser han utan erhållit tilstand, ware han sin Niksdagsmanna rätt sör den Riksdagen förlustig; börandes sädant as Utstottets Ordförande genast för Ridderstapet och Adeln in pleno tilkännagifwas och i protokollet der anteknas. §- ZZ Med laga förfall förstäs hwad Allmänna Lagen stadgar i 12 c.Tp. 1 §. Nattegängs-Balken.
Skulle andre synnerlige, der icke nämnde orsaker til förfall anmälas och styrkas, mä pröfninqen deras pa Ridderstapet och Adeln in pleno ankomma. §- Z4- Anflag til plenum bör ste dagen förut, sist före - LZ94 Den 29 Maks. e. m. r,e kl. sex och til Utskott sist kl. atta om aftonen»
Är ej da anslag stedt, ma a följande dagen enligt Niksdazs-Ordningens 46 §. klcnum icke hallas-
Om under warande klenum pröfwas nödigt ar detsamma eftermiddagen stall fortsattas, bör anslag Verkst innan kl. et blifwa upsatt.
Första gången da Ridderstapet och Adeln ivid hwarje Riksdag in kleno samlas, bör, jemte hwad i öfrigt til kungörande kan wara förestrifwit, denna Riddarhus-Ordning upläsas och sedan et tryckt exempl-n- altid wara at tilgä, sa wäl aLandtmarstalks-bordet som uti Riddarhus-e^n^liet. §- Z6.
Sa snart Landtmarstalken pä Riddarhuset upkommit, bör han genast med klubban asta ljud, Ridderstapet och Adeln intaga sina saten och öfwerlaggningarne utan alt uppehäll börjas. §- 37.
Landtmarstalken ager, med iakttagande af Riksdags-Ordningen sa wal som de i denna Riddarhus-Ordning stadgade förestrifcer ensam rättighet: i:o
At sammankalla Ridderstapet och Adeln in kleno, samt rilse at öfwerläggningarne genast warda började. 2:0
Ar börja och, med Ståndets samtycke, afstuta klenuin; hans rättighet dock obetagen, at i de fall Riksdags-Ordningen stadgar, förklara öfwerläggningen hwilande. z:o At anordna och leda Ridderstapets och Adelns öfwerläggningar, hwarwid noga iakttages hwad 42 §. af denna Riddarhus-Ordning stadaar; rilkännagifwa hwad til förewarande frågor hörer oller icke, och hwad i sammanhang dermed kan eller - Den 29 Mars. e. m. 1595 ler bör uptagas; warna dem som sig otilbörligt förhalla, hwilken rättighet likwäl ej ma sträcka sig dertil ar göra warningen allmän för hela Stander; inhemta Ridderffapets och Adelns ranka om sävane ffrifcliga eller mundrliga anförandens ureflutande urur ?> otO!-oIlet, som kunna anstörlige wara, eller emot Grundiagarne stridande, samt i öfrigt noga tilse och deröfwer hand halla, ar Nidderffapers och Adelns allmänna sammankomster allid pä et med Ståndets wärdighet och anseende öfwerensstämmande satt warda hällne» 4:0
Ac hos Nidderffapet och Adeln ali Konungfligan rätt styrka och likaså inför Konungen Nidderffapets och Adelns. 5:0 At, pä sätt Riksdags-Ördningens 40 H. stadgar, L alia Utfforr aga filtrade för at kunna tilse göromälens oafbrutna gang. 6:0
At til werkställighet befordra alt hwad Nidderffapet och Adeln besluter och som ej einor Regerings-Formen och Rikets öfrige Grundlagar finnes stridande» 7:0
At för sin person af hwarje Nidderffapers och Adelns Ledamot njura det anseende och den aktning, som hans Embetes wärdighet åtfölja. §- Z8.
Ar Landtmarskalk sjuk eller franwarande, inträde den efter Matrikeln äldste närwarande Grefwen eller dest Fullmägkig, med bibehällande af sin rätt ar rösta, i alla hans rättigheter.
Dör Landtmarskalk, afwaktas i underdånighet Konungens Nådiga utnämnande af en ny» §. Z9- Wid hwarje Riksdags början skal en Före drag .
N:o 88. rzZ6 Den 29 Mars. e. m» dragnings-lista inrättas med twänne columner: utl den ena columnen införes alla inkomna mål af hwav beskaffenhet fom helst, jemte namnet pa den Ledamot, som ingifwit l^emorisU innefattande sadan ny fräga, som, enligt Regerings-Formen Riksens Ständers öfwerlaggning och pröfning tilkommer, och bör äfwenwäl innehållet i korthet anföras: uti den andra columnen ater antecknas när nägocmal bliswir m kleno föredragit, när det blifwit lagdt pa Border elier ril någor Utssorr ismittsrgr; när Utffottets utlåtande inkommit, och nar derefter fragan blifwit af Ridderssapet och Adeln afgjord.
Denna Lista, som af äldsta RiddarhuS-L-rntrlisieir skall föras, bör wid hwarje plenum ligga a Landrrnarssalks-bordet och dessemellan altid wara uti Riddarhus csnträiet at tilga.
Efter ordningen af denna Lista böra malen föredragas, i fall icke Ridderskapec och Adeln derom annorlunda förordnar, enligt Riksdags-Ordningens 47 tz.
Förekomma propositioner och kemiker fran Konungen, eller ärenden til com munition och afgörande fran ds andre Riks--Standen, böra sadane mäl och ärenden alrid och owilkorligen hwarje plenum först och främst föredragas.
I öfrigt ställe
Landtmarssalkerr sig til efterrättelse hwad ben ofwan anförda 47 H. om den gemensamma öfwerlaggningen Talemännm emellan närmare stadgar. ^§> 42.
Hwar och en Ledamot af Ridderssapet och Adeln äge rättighet ar genom skriftligt lVlemorigl, som genast efter upläfandet til protocollet aflemnas bör, wäcka alla sadana frågor, rörande Rikets styrelse och allmänna Författningar, som uti Re» gerings-Formen tillärna äro.
Med sadanskckemo.
Den 29 Mars. e. m. rZ97 ri^l, sa Wida de ej angä ändringar i Grundlagarne, emedan de, enligt Regerings-Formens 8 r §. och Riksdags-Ordningens 29 §., i eon8tttmion«-Utskottet böra anmälas, kommer at ester Riksdags» Ordningen sörhallaö, med iakttagande af den ordning Föredragnings-listan utmarker.
Ej ma nägok skriftligt ^lemona! hos Ridderskapet och Adeln upläsas eller til öfwerlaggning upkagas man at Författaren sjelf är wid Riksdagen närwarands. §. 41.
Alla sadana lvlemonLi, hwarom föregående §. handlar, likwäl med undantag af Grundlags-frågor, som aflemnas til Lon8t>mrion8-Utffottet, enlig?
de i föregående §. aberopade lagar, böra, pä dek Riksdags-göromalen i tid ma bestämde och afgjorde blifwa, uti Ridderffaveks och Adelns k>leno wara ingifne sist inom Sextionde (60) dagen fran den dag räknadt, da, enligt 109 §. i Regerings- Formen samt 27 H. i Riksdags-Ordningen, Riksdagen egentligen är börjad; och ma derefter inga nya frågor wäckas eller deras uptagande af Landtmarskalken tillatas.
Härifrån undantagas likwäl dels Ståndets egna Oeconomi^, veis sadane ämnen, som af redan fattade beslut eller redan upragne arrenden eller ock af ve under Riksdagen inrräffads händelser omedelbarligen sig härleda. §.42.
Ej ma nägok ^lLmoriLl af Ridderskapet och Adeln til pröfning upragaS, som ej är ingifwit antingen af den som pä Riddarhuset
Säte och Stamma äger, eller i annat Stand werklig
Riksdagsman ar; börandes i anseende til alla ^emoriols beskaffenhet och deras communiomion med de öfrigs Riks- ' iZ98 Den 29 Mars e. m. Riks-Ständen noga iakttagas hwad 51 och 52 §. §. i Riksdags-Ordningen derom stadga. §. 4Z Inkommer, i sädan fråga Grundlagen tilläter, nägot striftligt Memorial, hwarä Remiss til Utstött «j begäres eller pröfwas nödig, bör detsamma owilkorligen, utan afseende om nägon der astar eller icke, pä bordet läggas och ej förr företagas, an efter den ordning Föredragningslistan urmarker. §' 44- Hwar och en Ledamot af Ridderstapet och Adeln åge ratt al in klen» fritt yttra sig öfwer alla de mål, som til öfwerläggning förekomma, och om lagligheten af alt som inom Riddarhuset sig tildrager.
Jnga andra mundrliga anföranden ma likwäl kil krotocollet upragas, an de som giswas af Le» damöter, hwilka, ester anmälan til Landrmarstalken och af honom i behörig ordning upropade, upstigit och fran sin plars yttra sina tankar.
Ingen ware berättigad at utom trotocollet rala- Ingen tilläte sig personligen förolämpande uttryck.
Upstär staga om nägon pa sädanr sätt sig för. gätt, pröfwe Ridderstapet och Adeln, om han derföre af Landtmarstalken enligt 57 §. z mom. af denna Riddarhusordning wärnäs bör; om saken af et
Utstött stall närmare pröfwas eller ock aldeles mä förfalla.
Förwifcs saken til et Urstolt, stall et sädant af Tolf Ledamöter sättas, och äge Landtmarstalken famr den person, hwiiken i fräga är, at af nämnde Ledamöters antal hwardera hälften utnämna.
Detta Utstött pröfwe genast mäler och lemne deröfwer til Ridderstapets och Adelns klenum sit Betänkande antingen til befrielse, eller at dermed stal förfaras pa fakt i, mom. j no §. af Reze - Den 29 Mars. e. m. 1399 Regerings-Formcn stadgar.
Om wid en sadan Votering piurLlitölen lil der belopp sistnämnda Grund» lags rum stadgar, stulle utfalla, blifwer deraf följ. den/ at
Veu tilralade fran Sate scb Stamma pä Riddarhuset för ben Riksdagen utesiucen ar. §.
45- ttti alla lädana mål, som personligen rora en eller annan af Nidderstapets och Adelns Ledamöter, böra densammes närmaste Skyldeman, til och med Systonebarn, ingen Stamma aga, man stola de, sedan sa wal den som saken angar som de sjelfwe, agc tilfalle til protocollet andraga, hwad de nödigt akrat, jemte honom, nar bestut stall fattas, fran Riddarhuset taga afträde.
Skulle någon, som pä vfwanberörde sätt befinnes stägr wara, uti sadan fräga votera, ware han sin Riksbagsmanna-rätt för den Riksdagen förlustig. §. 46.
Enar et mål til stutligc afgörande företages, och ingen sig widare anmäler at något til protocollet anföra, inhemte Landtmarstalken först Stän» dets tanka, huruwida det anser öfwerläggningen fulländad, hwarefter propositionen framstalles.
Ja beswarad, ma ingen försöka at beslutet genom ny öfwerläggning uprifwa; kunnandes erinringar i tjenlige ordalag derwid göras och i protocollet intagas, dock Utan werkan af någon Bestutets ändring.
Alla propositioner böra göras lil bifall, sä ar den som samrycker kan swara
Oa och den som bestrider, t7?ej, och bör i wigtiga frågor proposition af Riddarhus-Secretersren striftligen författas och ^usteras^ innan den af Landtmarstalken göres. § 47. ?422 Den 29 Mars. e» m. §- 47- Ar propo8itionen med Ja och Mej beswarad kch begäres af en eller flere Votering, samt den eller de derifrån ej wilja afstä, dä skal Voteringskrox-ositionc-n genast af Riddarhus-8ecretersrvn författas och Lil justering framställas, samt Voteringen derefter pä satt nästföljande §. §. stadga, innan ?Ienum slutas för sig gä, och mä kroxosition aldrig göras om det skall votera, ej heller Vote. z-iug derom tillätas.
Emot et beslut, som genom xluralitet med eller utan Votering blifwit fatkadt, rnä den eller de, som af särskild tanka aro, enligt Riksöags-Ordningens 57 §. j hwad fall som helst aga ratt reservation anmäla, sadant Uti 1'rotocol. let anteckna lata och en sädan reservation de öfrige Ständen meddela. §. 48.
Da antingen Votering eller Wal börjas skall, anmodar Ordföranden en Grefwe, en af Friherrarne samt fyra af Adeln at jemte sig sitta wid bordet och samfält anteckna sä wäl dem, hwilka wid första upropek sig ej infinna, som dem hwilka c ilslädes aro, hwarefter med Grefwarne upropet börtas och sedan i ordning med Friherrarne samt RidDerskapet och Adeln fortsättes.
De som pä en Bänk sitta, framträda i ssranket när bänkens numer upropas, och wid uprop framlagge hwar och en sin lyckta sammanrullade Sedel pä det pappers-ark, som hålles af en Ledamot wid bordet.
När Bänkens uprop är fluradt, lemna de, som honom tilhöra, ffrankec ät nästa Banks Ledamöter, och ma ingen annan an den som til förewarande
Bänk hörer under påstående VIal eller Votering mara i ffranket eller der frammanföre, an mindre sta i skrank - Den 29 Mars. e. m. 1401 firank-dörren, sa framt han ej hörer til den Bank, som upropad är, hwara Niddarhus-kiscalen noga och alfwarsam tilsyn halla bör, och hwadan honom äfwen owilkorligen aligger at wid alla Wal och Voteringar tilstädes wara.
Ingen mä ej heller wid Votering rösta, som i Uprops-listan ej antecknad sinnes, fastan han ock för sin person skulle med koller försedd wara. §- 49- Wid alla Wal och Voteringar, Bankmans-- walet undantagit, stola manne uprop ste.
Den som sig ej infinner nar andra upropet för hans Bänk 'werkställes, haswe sin rättighet den gången förlorat. §. 50.
Finnes wid Votering twanne eller flera Sedlar sammansitta, etter finnes Sedel pä något sätt märkt eller teknad, ware alla sadana Sedlar ogillade.
Wid wal af personer nyttjas skrifne Sedlar, som stola wara enkle, flutne, hoprullade, omärkte och frie frän all twärydighet sa wäl i anseende til personers namn som oriktighet i anseende til deras antal; börandes om siikeWalsedlars beskaffenhet astid före walet fullständig skriftlig underrättelse anfläs pa lika sätt i anseende til Voterings-kropositioner är stadgadt; äfwen stola alla Wal, dagen förut, til Ridderstapers och Adelns underrättelse genom anslag kungöras- Wid Voteringar nyttjas tryckte Sedlar med Ja och L7?ej- som uti Riddarhus-(iantLliet stola wara at tilgä, sa wäl som pä ett innanföre dörren i Stora Riddarhussalen framstäldt bord, hwadan alla sadana skrifna såsom olagliga anses. i4or Den 29 Mars. e. m. §- 5i.
Af den Ordförande wid bordet öpnas Sedlarne sedan Votering- eller Wal-npropen äro flurade, pases af de öfrige, ibland hwilka fyra föra hwardera särskildt Lrotocoll som sedermera collationel38.
Derefter uprättas ett Wal- eller Omröstnings-krotocoll, hwilket understrifwes af alla, som wid bordet sutit och förseglas för ar sedermera in Lieno upbrykas och kungöras. §- 52.
Wid hwarje Riksdag, ware siq Lagtima eller Urtima, wälje Ridderstapet och Adeln pä sätt föregående §. §. stadga Trenne (z:ne) Fullmägtige uti Riksens Ständers ögn^us; lika antal Fullnmgtiae uci Riksens Ständers Riksgälds-Lomoir samt Sex bevborer som innan nästföljande Riksdag stola öfwerse och gransta Stats- banco- och Riksgälds-Werkens tilstand, styrelse och förwaltning.
Desse Fullmägtige och Revisorer intaga sina sälen efter ordningen af ivlstrik^ln.
I anseende til bestaffenheten af de personer,^hwilka til dessa befattningar kunna under omröstning komma, iakrtages hwad Riksdags-Ordningens 66, 67 och 68 §. §. derom stadga.
Med Wal til Uevboi-er af Ridderstapec och Adeln emellan Riksdagarne förhalles pa sätt Kongl. Maj:ts Kungörelse af den 19 Februarii i?79 derom stadgar. §. 5Z.
Dl befrämjande af nödig ordning wid Nidderstapets och Adelns allmänna sammankomster, är särskildt stadgande utfärdadt, soini Skora Riddarhussalen kommer at ril efterrättelse anstas. § 54- Riddarhus-Ucstollet består af Tolf Ledamöter, Den 29 Mars. e. m. 1425 ter, deraf Fyra och ej flere böra waljas bland dem, som ibland Grefwar och Friherrar säre hafwa.
Inför detta Utstött stola alla Ledamöter af Nidderffaper och Adeln, hwilka efter de twänne första amekningarne wid Riksdagen sig infinna, sin behörighet lil Sate och Slämma wisa och polletter utbekomma.
Detta Utstött tilkommer at öfwerse Riddarhus- och Adliga JUNgfrU-Stifts viroHionens göromäl sedan förra Riksdagen; revidera Riddarhus Cafian och Adliga LaUot.
Scköld-?onä. n sasom ock alla öfriga under dessa vi regioners förs waltning stalde Lasso,', vor,»tioner och Lester; börandes öfwer alt detta Urstonet sin berättelse til Ridderstapet och Adeln aflemna, deruti äfwen de ändringar eller förbättringar böra föreslås, som Utstottet antingen i anseende til förwaltningen eller i andre hanseenden kan finna nödige.
I öfrigt ager Utstotter at stalla sig til efterrättelse, hwad denna Riddarhus Ordning förestrifwer; och ehuru detsamma föreställer Riddarhusoch Adliga Jungfru-Stifts viroAionerne, hwilka under påstående Riksdag uphöra, och deras befattningar äro Utstottet updragna, ma det likwal ej med inttoäuÄioner sig befatta, uran derest sädane under Riksdagen sökas, böra desamma, sedan wederbörliga prosstancl» likwäl förut i Utstottet blif» wit granstade och godkände, hos Ridderstapet och Adeln -n lsteno anmälas, som, efter gifwit samtycke, lärer om AttenS införande i Matrikeln til, säga.
Lottning och instrifning i Adliga JungfruStiftet, sa wida den under Riksdagen inträffar, mä likwal af Utstottet werkstallas, dock bör Landtmarstalken anmodas at derwid wara tilstades. 1424 Den 29 Mars. e. m. §.
55- Emellan Riksdagarne besörjas och förwaltaS Riddarhusets enskilda angelägenheter af en Oii^Zäcm, bestäende af Sju Ledamöter, hwaribland likwäl en icke kommer at arnjuta någor bonorarium.
Denna virEicm, för hwilken särskild
Instruckion är utfärdad och hwaruti särskilda föreskrifter för Riddarhusets Secreterare och öfrige Tjenstemän äfwen äro stadgade, wäljas hwarje Riksdag af Ridderskåpet och Adeln samfält i» kleuo, pä sätt om Wal i denna Riddarhus-Ordning förut stadgadt är. §. 56.
Med introäuÄioner för dem som til Adelig, Friherrlig och Greflig wärdighet af Konungen i Räder uphöjas, kommer at förhällas til alla delar efter hwad Kongl.
Förordningen af den 8 Maj 177; samt Kongl.
Brefwet af den n Februarii iZoo tydligen föreskrifwa; äliggande det under Niksdagarne Riddarhus-Utskottet samt derimellan Riddarhus-Direckionen at noga tilse och handhafwa upfyllandet af hwad salunda härom utkryckeligen stadgadt finnes. §.