Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Härvid anförde Academiens Rector Magnificus Herr Professor Rosenschjöld : ”Ehuru jag haft allt skäl vänta det af ”Domkyrko-Inspectoren uppgjorda och med ”Handlingarne circulerande förslag öfverensstämma så väl med författningens föreskrift som med
Domkyrkans billiga interesse å ena, samt de hittills varande ”arrendatorers skäliga anspråk å andra sillan; så har jag dock vid granskningen af ”nämnde förslag snarare funnit motsatsen, ”och derföre nödigt att af Herr Katnerera”ren Mengel begära närmare upplysningar.
”Dessa äro så mycket mer nödiga, som i ”förslaget för intet enda hemman är utsatt ”så högt minimum, som författningen före”skrifver, och ändå en obetydlig skillnad ”är iakttagen emellan det och maximum, ”samt hvad som för mig är ännu oförklar”ligare, afgiften i allmänhet föreslagen minst ”för de Lästa hemman, som ock lära inne”hafvas af de förmögnaste bönder, och högst ”för de sämsta.
Således är t. ex. mmimi”afgiften för hemmanet i Önnerup, taXeradt ”till circa 92 tunland 6 gradig jord, före”slagen till 3o, och maximi-afgiften til) 33 ”tunnor, hvilka senare med de särskilt er - Den 28 October f. m. 227 ”läggande 5 tunnor till Wallkärra kyrka, "utgöra 38 tunnor, och de 3 små hemman ”i Håstenslöf sammanlagt taxerade till blott ”73 tunnland 3i§ kappland, men maximi”afgiften af Herr Kamereraren föreslagen ”lill 58 lunnor, oaktadt Önnerups-hemma* ”net ligger icke \ mil från stad, och Håstenslöfs-hemmanen Öfver 7 fjerdingsväg ”från den, samt hvad märkeligast torde va”ra, dét förra besittes af en äfven på pen”ningar rik bonde, och de senare af ltön”der med ringa förmögenhet, ”För öfrigt kan, innan behörig mätning Skett, ingen afgift bestämmas, om forfatt”ningarne skola iakttagas, och det hade till”hört vederbörande, att i tid låta verkställa den, i afseende på så väl hemmanet i ”Träne, som det i Fuglie.
Det senare är ”ej afskildt hvarken till ägor eller byggnader från andra hälften af samma hemman ”sorn är skatte, ehuru Landtmätaren uppSagit halfva jordegendomen af hvardera; ”men då planen äger en olika taxering, måSte utstakning på marken först verkstäU ”las, innan ägorymden kan uppgifvas,” I anledning häraf uppskjÖts detta måls afgörande till nästa DomkyrkoRåds session, då Herr Kamereraren Mengel lofvade att afgifva fullständiga upplysningar i detta ämne.
Ei Prötocoilö, N. Norlin. it. i) t: i» 20 0 c l o b e r f, in. Bil.
Utdrag af Protocollet hållit i Lunds DomkyrkoRåd den 29 October i3a5. §■ 2' Till följd al Kongl. Maj:ts Nådiga befallning och sedan innehafvarne af nedanliämde Domkyrkans lill Skatte oförsålde hemman blifvit lagligen tillsagde , alt nämnde hemman afträda fardagen år 1827, gick
DomkyrkoRådet 1111 i befattning med bestämmandet af den minimi- och maximi-afgift. som vid förestående boi tarrendering af sagde hemman kommer att föreslås hos Konungens Respective Befallningshafvande och HögvÖrdiga BiskopsEmbetet, och anförde Rector Magnificus Herr Professor Rosenschöld följande anförande till Protocollet: ”Mitt förslag till beräkningsgrund för miliimi-afgiften blir, att sedan forst hemmanen med sämsta jordmånen blifvit belagde med en minimi-afgift af | tunna för hvart tunneland öppen åkerjord (trädesåkren inberäknad), så bör härifrån ett afdrag ske för så många tunneland, som skulle varit ullagde till ängmark, i fall de haft samma proportion emellan åker och äng' sorn det hemman, hvilket har mästa ängmarken i förhållande till åkren eller areala innehållet, och som derföre blir grunden för denna beräkning.
Önnerups hemmanet, hvars nästan hela areal duger till åker, utlagt'^:del af areala innehållet till ängmark, så bör äfven Flädie-h em manet beläggas med minimi-afgift blott för f af Den 28 Octo ber f. m. aag sitt areaia innehåll, ehuru det blott har 6 kapplands ängmark, och ett sådant afdrag hör tillgodonjutas vid beräkningen af livart och ett hemman, som liar mindre ängmark i förhållande till arealen, då Önnerup, hvilket af alla nu ifrågavarande fått sig beräknad den i proportion mästa ängmarken.
Likväl tillägges till miniirii-afgiften en efter proportionen af uppskattningen beräknad tillökning i spannemål.
Således blir minimi-afgiften för hemmanen med sämsta jordmånen | tunna för hvart, tunneland öppen åkerjord (med trädes åkren inbegripen), men med afdrag för så mångå tunneland häraf, som skulle varit ängmark, i fall samma proportion emellan åker och äng iagttagits, som på Önnerups-hemmanet.
Men minimi-afgiften för det bästa hemmanet eller Önnerup blir 1:0 ^ tunna för hvart tunneland åker, 2:0 så mycket mera, sora det är högre uppskattadt, och det i förhållande till sitt areala innehåll minst uppskattade hemmanet, eller t. ex. | mera än Ilåstenslöfs-hemmanens minimi-afgift, i fall Önnerups uppskattning vore \ högre.
Till första grund för minimi-afgiften .måste nödvändigt, ty författningen bjuder det, areala innehållet af åkren tagas, men för att göra en billig tillökning i denna afgift för de hemman, som hafva bättre jord, än det sämsta, har jag föreslagit för deni cn tillökning i proportion af uppskattningen, och för att något afhjelpa obillighe - 23a Den 28 Oetober f. m, ten af dessa hemmans högre afgift för det att mindre ängmark blifvit utlagd, än på de andre hemman, har jag för dessa sena-! re föreslagit ett afdrag äfven å den ^ tunna för hvart tunneland åker genom att beräkna så mycken ängmark i proportion till åker, som det hemman, hvilket har den största proportion af ängmark, Visserligen bör vid minimi-afgiften tillökning äfven ske i afseende på läge, åbyggnader m, m.
Vid maximi afgiften lages till beräkningsgrund först och förnämligast uppskattningen, och sedan något läget och åbyggnad m, m, Härefter anförde Herr Borgmästaren Bäckström följande:
Efter de grunder, som för lidet år blifvit följde och med en rigtig beräkningsgrund jemväl instämma, anser jag, enär Skånska hemmanens jord, snart sagt utan undantag, är till åker och äng lika tjenlig, och med en enkel upplösning eller igenläggning från det ena till det andra kan utan kostnad förvandlas, af hela jordrymden böra afräknas -f- lill äng, betesmark, planterhage och trädesjord, men af allt det öfriga, som således kan och bör anses för öppen åkerjord, undantagne likväl vägar och gårdstomt, afgift böra beräknas till minst | tunna Spannemåt af tunnelandet efter uppskattnings-innehållet, men med förhöjning derutöfver för särskilta fördelar såsom lättad afsättning genom närmare belägenhet lill stad m, m.
Den 28 Octo ber f. m.
DomkyrkoRådet har aldrig förut ak räknat trädesåker, hvartill författningen icke eller gifver anledning, och så mycket mindre kan anses rätt, som jordbrukaren genom ett rigtigt circulationsbruk äfven af trädesåkern kan draga betydlig fördel, och i alla fall blir skadeslös genom den höjda afkastningen påföljande året.
En femtedels afdrag till äng och betesmark synes för detta år så mycket mer lämpligt, som ängen i Önnerup just har denna proportion till hela jordrymden.
Att maximi-afgiften efter Academiens Rector Herr Professor
Rosenschölds förslag beräknas efter | tunna för hela jordrym-. den utan afdrag, anser jag så mycket mer lämpligt, som afkastning äfven af ladugården bör kunna antagas, och uträkningen som närmast instämmer med
DomkyrkoRådets tillförene följda grundsatts, att söka maximum till en tunna af tunnelandet efter ängens afräkning, och att således den ena fjerdedels tunnan bör vara täflingsniålet för speculanterne; och anser jag äfven här till likhets vinnande hemmanen emellan uppskattnings och icke areal-innehållet af jorden böra tagas till grund.
Uppskattningen hade väl bordt igenfinnas i landtmätarens förrättningar; men då den är upptagen i Herr Kamereraren Mengels förrättning, får man taga den tili rättelse.
Då jemförelse med andra arrenden i orten, som bära sig, skall ske, är det min 232 Den 28 October f. m. öfvertygelse att denna jemförelse icke bör tagas med dem i Domkvrkans hemman, der bestämda minimi- och maximi-afgifter samt innehafvarens optionsrätt, efter hvad erfarenheten visat, nästan utestängt all täfIan, utan med sådane arrenden, som utan en sådan inskränkning vid bortarrendera!!- det, likväl bära sig, t. ex. Lnxmans-Åkarp i Fjelie Socken samt Kongl. Academiens hemman, af hvilka betalas en tunna för tunnelandet, och understundom ännu mera , med hvilken afgift arrendatorerne somlige med stora familjer det oaktadt bärga sig.
I följd häraf och då till exempel Flädie-hemmnnet har 16 tunneland i5 kappland jord efter uppskattning, hvarifrån dock bör räknas vid pass 24 kappland gårdstomt och vägar, hvarefter återstår 14 tunneland 23 kappland, anslås deraf först till äng -Jmed 2 tunneland 3o|- kappland, hvarefter resten 11 tunne- 2'4f kappland taxeras lill minimi-afgift efter | tunna med 8 tunnor 26 kappar, hvaremot maximum efter lika afgift för hela jordrymden blir 12 tunnor ri kappar.
Af Önnerups uppskattade sammanslag* pe jordrymd .... 92 T:r 5 k:pr efter afdrag af gårdstomt, roteringshus och vägar t „ 12 „ äng . 18 ,, 11 ,, jp 2^ alerstar ....
^ 3.14, Den 28 Octobci f. m. derföre minimum blir 55 T:r 2|k:pr, äfvensom maximum 69 T:r 3| k:r, men för detta, ett af Domkyrkans bästa straxt intill Laxmans-Åkarp belägna och med delta jernforliga hemman oell såsom belägit nära Lund kan och bör dessutom för det bättre afsättningstillfället tilläggas både på minimum oi'h maximum 5 tunnor, eller det Landlgille, som lärer skola utgå till Wallkärra kyrka ; Ordföranden Herr Doctorn oohDomprosten Wåhlin förenade sig med Herr Borgmästaren Bäckström, till följd hvaraf följande minimi- och maximi-afgifter blifva föreslagne för de Domkyrkohemman i Malmöhus
Län, som på arrende från den 25 Mars 1827 till samma tid i85j komma att Utbjudas nemligen: 1:0 N:o tö, J Flädie, sorn nu innehafves af åboen Rasmus Pehrsson, för h vilket minimum bestämdes till 8 T:r 26 k:pr, maximum till 12 T:r it k;pr. 2:0 N:o p, Ett helt mantal Önnerup innehafves af PehrLarsson, minimum 55, maximum 69, oberäknadt Landgillet till Wallkärra kyrka, sorn arrendatorn dessutom bör utgöra. 3:o N:o 8, |- Särslöf innehafves af Hans Ohlsson, minimum ^T:r/|k;pr, maximum 9 T:r 29 k:r. 4:o N:o 11, ~ Ibidem innehafves af aflidne Anders Jönssons arfvingar, minimum 19 T:r 6 k:jir, maximum 24 T:r, Den 38 October f. in. 5:o Fuglie N:o 4. f» innehafves af An-* ders Nilsson, minimum 17 T:r 6 k:pr, maximum 22 T:r 6 k:pr.
Härvid får DomkyrkoRådet anmärka och till Konungens Respective Refallningshafvandes pröfning hemställa, om icke Landtmätaren, sorn väl uppgifvit ägorymden, men icke å marken utstakat planen eller afskilt byggnaderne från andra hälften af samma hemman, som är skatte, må, innan auction derå kan företagas, åläggas att eq sådan UU stakning på marken verkställa. 6:0 Bösarp N:o 2, J, innehafves af Jöns Ohlsson, minimum 12 T:r, maximum i5 T:r 9 kappar- _ 7:0 Ibidem N:o 2, J, innehafves af Hans Jacobsson, minimum 12 T:r6 k:pr, maximum i5, T:r 12 k:pr. 8:0 Håstenslöf N:o 3, innehafves af Pehr Mattsson, efter enahanda grund, men med någon jämkning för likhets vinnande med de i byen förlidet år bortarrenderade hemman, minimum 16 T:r, maximum 20 Tunnor. 9:0 Ibidem N:o 4, f, innehafves af Anders Jöransson, minimum \ 5 T:r, maximum 19 T:r. io;o Ibidem N:o 5, innehafves af Anders Sjunasson, minimum 16 T:r, maximum 20 T:r. 11:0 Säby-jorden vid Landskrona stad innehafves af J.
Tönnings arfvingar, minimum l4 T:r 3 k:pr, maximum 17 T:r 16 kpr» D e U 28 O c t o b c v f. m. 12:0 N:o 10, f Träne i Christianstads
Län innehafves af Enkan Kjersti Andersdotter, Sorn någon uppmätning å jorden icke finnes, oaktadt, enligt Domkyrko-Inspectorens utsago, redan i sisth Juni månad förordnande blifvit hegärdt för Landtmätare att Utröna och uppgifva åkrens vidd med mera; så kunde någon maximi- eller minimi-» afgift för detta hemman af DomkyrkoRådet icke utsättas, utan beslöts, att bref till Konungens Befallningshafvande skulle insändas, med begäran att Landlmätare-förrältningen måtte blifva DomkyrkoRådet ti 11— stäldt och Auction emedlertid utlyst att hållas å samma dag, som på hemmanen i Malmöhus Län, — Skolandes utdrag af detta protocoll åtfölja expeditionen till Konungens Befallningshafvande och Högvördig^ BiskopsEmbetet, Ex Protocollo, TE, Norlin, Bil.
Litt, D. Utdrag af Protocollet, hållit i Lunds DomkyrkoRåd den 27 Januari 1826, §. 2, Academiens Rector Herr Professor Rosenschöld aflemnade nu Konungens Befall—, ningshafvandes samt BiskopsEmbetets faststälda maximi-och minimi-afgift å de
Domkyrko-hemman, hvilka den l4 nästkommande
Mars på ofFentelig auction komma att bortarrenderas, med tillkännagifvaude, att I). ii ?,8 October f. m. han för sin del, oaktadt Konungens Befallningshafvande och BiskopsEm betet något höjt maximi- och minimi-afgiften, utöfver hvad Domkyrko-Inspeotoren föreslagit, 1 i k—- viii fann, isynnerhet hvad Önnerups hemmi net N:o q beträffar, maximi-afgiften vara allt för liten i förhållande till de öfrige hemmanen.
Han hemslälte derföre till
DomkyrkoRådet, om icke besvär emot den af Konungens Befallningshafvande och BiskopsEmbelet fastslälda maximi- och minirni-afgift borde anföras, hvartill
DomkyrkoRådets öfrige Ledamöter icke funno skäl att bifalla.
Ex Protocollo, N. Norlin.
DomkyrkoRådet i Lund, Vid granskning af DomkyrkoRådets och HushåUs-säUskapets afgifne särskilta utlåtanden, angående minimi- och maximi-afgiftens bestämmande för de nu åbolediga Domkyrkans till Skatte oförsålde hemman, hafva Konungens Befallningshafvande och BiskopsEmbetet funnit, att uti den allmänneligen lagde grund och deraf följande resultat, undantag bör-^äga runi för sådane hemman, hvilka, i anseende lill jordens godhet och ypperliga beskaffenhet, eller ock den sammas magra förhållande och bestånds artiklar skilja sig utmärkt från allmänna omdömet, emedan en lika jordrymd god och bördig, hvilken hänföres till sex Den 28 Oetober f. ni. 2J7 grader, öfvergår jemförelsen med en lika jordrymd af så beskaffad art, att lill exempel 5 tunneland erfordras för att valveras till ett tunneland 6-gradig jord.
Vid tillämpning häraf och med afseende å vissa andra förhållanden, såsom närbelägenhet för afsättning af produeten och mer eller mindre vidlådande onnia, utfaller bestämmelsen för de ifrågavarande hemman sålunda, för Minimum.
Maximum. Wto 16J Flädie. . . 6T:r24kpr 8T:r — „ 9 Ett mantal Önnarp ... 36' „ „ utom den särskilta afgiften 5 Enkom ti 11 Wallkärra Kyrka. „ 8| Särslöf. . . 6 „ 24 „ 8 „ — „ lii Särslöf. . . 18 „ 20 „ -— » 4| Fuglie . . . i5 „ 17 „ — „ 2i Bösarp. . . 7 „ 18 „ 8 „ i8kpr „ 2| Ib:m .... 8 „ 24 „ 9 „ 18 „ „ 3§ Håstenslöf i5 „ 27 „ 17 ,, — 99 4*2 Ih.m . . . • 18 ,, 1 p „ — „ 5f Ib:m .... 17 „ 9 „ 18 „ 24 „ Sä by-jord en ....
10 „ n „ — Hvad således bestämdt blifver, kommer i afseende på optionsrättigheten för förre
Innehafvarens arfvingar eller rätts innehafvare, att vid blifvande auetionen iakt - Den 28 Octokcr f. m. tagas.
Malmö LandsContoir den 28 November 1825. W. af Klinteberg.
Willi. Kaxe.
Ebe.rh. Quensel.
Vidimeras Ex officia / N. Norlin.
Litt. X. Utdrag af Protocollet, hållit i Lunds DomkyrkoRåd den 3o November 1825.
Acndemiens Rector Magnificus Herr Professor Rosenschöld i egenskap af Ord förande, Ledamöter Herr Professorn Ahlman och Herr Borgmästaren Bäckström samt Adjungerad Ledamot Herr Professorn Brunius. §. n Ordföranden tillkännagaf, att ändamålet med DomkyrkoRådets sammanträde vore att öfverlägga och besluta rörande den af Konungens Respective Befallningshafvande och Högvördiga BiskopsEmbetet anbefalla renovation å Orgel och OrgelLäktaren i härvarande Domkyrka.
I anledning häraf upplästes 3:ne särskilta från Konungens Befallningshafvande och BiskopsEmbetet i detta ämne till DomkyrkoRådet ankomne Bref.
Ordföranden protesterade emot allt betydligt arbetes verkställande annorlunda, än genom entrcprenad-aitction; ansåg ufven \
Den 28 Octo ber f. m. 239 rJet nu ifrågavarande lill större delen ej blott öfverflödigt, utan äfven olämpligt och stridande emot smakens och konstens reglor, men DomkyrkoRådet beslöt att förekalla MålareMästaren Bremberg för att böra honom, som, efterskickad, infann sig straxt och framlemnade ett af Herr Doctorn, Biskopen och ProCanzleren m. m.
Wilhelm Faxe underskrifvit Conlract rörande renovationen å ifrågavarande Orgel och OrgelLäktare.
DomkyrkoRådet ansåg sig således för närvarande skiljd från all befattning med delta mål, och öfverlemnade det åt Domkyrko-Inspectoren Herr Kamereraren Mengeis lagliga åtgärd.
Ex Protocoliö N.
Norlin.
Bland denria Riksdags sällsamheter, som den siste Värde Talaren anmärkt, synes mig det icke vara den minsta, att bevisen för en motion* som väcktes i början af året, afgifvas först sedan två Stånd redan påmint om Riksdagens skyndsamma afsllitande.
Hvad de bittra invectiverna beträffar, så tror jag, att vi kunna qvitta med hvarandra; men då vi nyss af PresleStåndet blifvit påmintej alt icke befatta oss med saker utan vigt, och jag skulle blottställa mig för en billig förebråelse att hafva felat häremot, örn jag nu till besvarande upptog Herr Munck af Rosenschölds anförande, vill jag icke der - De u 28 O c to lier f. 111. med uppehålla Ridderskapet och Adeln* utan öfverlemriar det helt enkelt till Utskottens pröfning.
Min motion väcktes icke i början af året, utan först sedan flera må nåd ef deraf passerat.
Delar för öfrigt, icke mitt fel, att svårigheter mött för erhållandet af de handlingar, sorn erfordrades för den bevisning jag velat åstadkomma.
Hans Excéltence Herr Grefven och LandtMarskalken föreslog, att Herr Munck af Rosenschölds anförande, som innefattade svar å Herr Crusenstolpes anmärkningar vid Herr Munck af Rosenschölds den r6 sistlidne Mars f. m. lii!
Stats- och EkooomiUtskotlen remitterade motion, att 260 tunnor Kronotionde, som uppburits af Lunds Domkyrka, och r00 tunnor Kronotionde, hvilka varit Domprosten i Lund tillagde, i egenskap af Ordförande i DdmkyrkoRådet, borde anslås till Lunds Universitet, och Domkyrkan lemna Domprosten full ersättning af Domkyrkans tillgångar, måtte, jemte de af Herrarne Crusenstolpe och Munck of Rosenschöld, i anledning deraf, nu afgifne yttranden, lill bemälte Utskott remitteras.
Den 28 Octo ber f. rti. 241 Företogs till pröfning BevrllningsUtskottets ej mindre elen i5 sistlidne Maji under N:o 27 afgifne, och den g derpålöljde Junii e. m, på bordet lagde, Betänkande, angående Stora SjölullsBevillningen, än ock den 28 sistlidne Augusti under Ts:o 44 meddeldte, och den 17 derpåföljde September på bordet lagde, Utlåtande öfver de vid Berörde Betänkande gjorde anmärkningar* Angående föregifven underlåtenhet att besvara, hvad under Riksdagen blifvit till Utskottet remitteradt.
Jag hemställer, om icke afgörafidet af denna fråga må Uppskjutas, till dess inte Bevillningsgrunden blifvit afgjord, emedan, såsom Utskottet äfven uppgifvit, Utskottets svar å ifrågavarande anmärkning innefattas i nämnde Be villningsgrund.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln biföll den af Herr Skogman gjorde framställning.- Ropades Ja. i:sta BevillningsGrunden.
Attj med erkännande af Konungens rätt, i afseende på förbuds utfärdande emot inoch utförsel af varor, så väl som aj de 47 H» 16
Den 28 October f. m. rättigheter Konungen tillkomma i afseende pä Tractaters afslutande med främmande Magter, en allmän frihet må förunnas, attj emot en i afseende på skydd för inländska näringar samt consumtionen afpassad tullj ej mindre i Riket införa alla utländska varö, r, än ock till främmande Stater utföra och afyttra alla inhemska producter och tillverkningar, och att sådana varuartiklar, hvarmed i Sverige handel kan drif vas, må, i den TullbevillningsTaxa, som af Rikets Ständer nu fastställes, med derför utsatt tull intagas.
I öfverensstämmelse med hvad jag tillförene yttrat, anser jag BevillningsUtskottet icke hafva ägt rätt, att uti detta fall säga mera: än att otti Kongl. Maj:t i Nåder tillåter de och de varornas in- eller utförsel; föreslås den och den tullen derå.
Att deremot, såsom Utskottet-nu gjort, yttra hvilka varor borde till in- eller utförsel tillåtas, det tror jag icke vara BevillningsUtskottets rättighet; ty om Ständerne biföllo Utskottets åsigter, och anmälde beslutet hos Kongl. Maj:t, så borde det ovilkorligen blifva gällande, emedan Ständerna allena äro lagstiftare i Bevillningsmål.
Men som Kongl. Maj:t äger Grundlagsenlig magt att förordna, hvilka varor må i Riket införas eller icke, och Ständerne i detta hänseende endast kunna frambära underdåniga önskningar, synes der - Den 28 O c t o 1) e r f. »1. af tydligen, att denna del af målet kordt behandlas af Allmänna Besvärs-och Ekonomiutskottet, och att BevillningsUtskottet befallat sig med något,- som detsamma icke tillhörer.
Min tanka är följaktligen, alt första Bevillningsgrunden bör förfalla, utom det föreslagna medgifvandet af rättighet för Kongl. Maj:t till Traclaters afslutandc med främmande Magter, angående ömsesidiga förmåner i lullbehandling.
Jag skulle anse mig mycket fela emot Ridderskapet och Adeln, örn jag åter uppträdde för att med Giundlagen söka bevisa, det BevillningsUtskottet bör äga tankar och grunder för sina beslut.
Jag trodde denna sanning så mycket mindre böra vara glömd, som den så ofta härstädes blifvit upprepad.
Då det åligger BevillningsUtskottet att opåmint uppgifva de allmänna grunderne för allmänna Bevillningens fördelning, mätte det deraf vara klart, att för utsättandet af tull på varor äfven fordras, att tänka sig in i ämnet, och göra sig reda för, hvilka varor dels böra införas, dels ock med tull beläggas.
Samma motstånd, som nu, ägde äfven rum vid i8a3 års Riksdag emot BevillningsUtskottets tankefrihet, men denna sednare godkändes åtminstone då af Ridderskapet och Adeln.
Yid nämnde Riksdag var en af de liufvudsakligaste anmärk47 H.
iG* Den 28 O c t o b e r f. m. ningarne emot den princip Utskottet både då och no följt, att Utskottet sökt inkräkta på Konungens magt i tullfrågor; och Utskottet bär derföre trott sig uti denna första grund böra uttala så väl ett bestämdt erkännande af Kongl. Majrts rätt i afseende på förbuds utfärdande emot in- och utförsel af varor, som af de rättigheter Konungen tillkomma i afseende på Tractaters afslulande med främmande Magter.
Härigenom hoppas Utskottet sig äfven hafva undanröjt all anledning till den oförtjenta beskyllningen; äfvensom Utskottets sedermera uttalade grundsatts af allmän frihet till inoch utförsel af varor emot så kallad skyddstull endast är en fortsättning af det liberala Handels- och Tullsystem, sorn 1828 års Ständer antogo, och hvilket Kongl. Maj:t ansett nyttigt samt i sitt Tal från Thronen vid Riksdagens början förklarat böra fullföljas.
Jag tillstyrker alltså bifall till denna Bevillningsgrund, Herr Lefrén, Johan Pehr: Tvifvelsutan är BevillningsUtskottet både berättigad! och skyldigt, att säga sina tankar och skäl för de beslut det tillstyrker Ständerne alt fatta, men desse sednare måtte derjemte vara obehindrade, att göra gällande andra åsigter, än dem Utskottet hyser.
Det kan icke eller nekas, att Kongl. Majrt erkänt 1828 års Tullsystem för nyttigt i vissa delar; men Kongl. Maj:t har derjemte för - Den 28 Oetober f. 111. 245 klarat, att varsamhet borde användas vid öfvergången från ett system till ett annat af alldeles motsatt natur, och har icke under tiden emellan sistförflutna och denna Riksdag upphäft alla förut existerande inoch utförsels-förbud, utan endast en del deraf.
Det vore således ganska olämpligt, och involverade ett slags ogillande af Kongl.
Majits åtgärder i detta afseende, att nu begära en ytterligare utsträckning af ett system, som Kongl. Majit blott till en del antagit, och funnit böra med varsamhet införas.
Bättre vore, att Ständerne ej uppförde till fri införsel hvad Kongl.
Majit anser böra förbjudas, eller utsatte tullafgifter å de nu förbjudne varor, utan att Kongl. Majit lemnades öppet att verkställa sin äfven af Utskottet erkända rättighet att efter omständigheterne tillåta och förbjuda varu-in- och utförsel.
Att utsätta principen så i sin skarphet och helhet, sorn Utskottet gjort, vöre att pröfva Kongl. Majits vilja.
Jag instämmer alltså med Herr von Hartmansdorff, och yrkar afslag å hela denna grund, äfven ur den synpunkt, att del är olämpligt berätta Kongl. Majit, att han äger utöfva sina Grundlagsenliga rättigheter.
Lika med Herrarne Lefren och von Hartmansdorff askar jag, att hela denna Grund måtte försvinna.
Det är likväl oriktigt, att bestrida, att BevillningsUtskoltet tanker. 2 46 Den 28 O c tober f. m.
Jag liar funnit, att samma Utskott tänker, så vidt oell bredt korss och tvärs, att nian näppeligen kan med lankan följa det.