Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dibsdagen aliätna nnderdäniga 8iriifveise, lorblarat det biira »älla svin grundsatts, att bvarje försarnling slrail uuderbäiia sin siroia oelr sjelf alluna lärare.
Naj:t erbänner väl grundsattsens allniänua gilltigbet, men tror den lilrväl
Irunna oeb böra medgifva undantag.
Ofurmögenbeten
Iios församlingarna att ensamms bebosta lärarnes aflöning, Irar af de liesta Dom-Lapitien blifvit uppgifven säsoln förnämsta bindrot emot sirniors inrättande, lvongl.
Naj:t tror älven, att i manga församlingar, s^nnerligast i de mindro oeb glest bebodda, oeb der bvrbornas medel ioire lemna någon tillgäng att för follr-slrolau använda, sball lärarnes förseende ined beböllig lön falla sig nog tungt oeb öfverstiga mangen församlings egen förmåga.
Der sädana förbällanden inträffa oeb bebörigen st^rbas, är det 8tatens pligt att medlande träda emellan oeb med nägot allmänt bidrag understödja församlingens egna bemödanden.
Dä dessa bidrag begränsas inom en mindre summa, sä csvarstär i alla fall församlingarnas sb^ldigbet att l/IIa bristen i lärarnes lönevilbor.
Dian ett sädant medgifvande ä
Dibets 8tänders sida, blir det svärt oeb loetänbligt att som ovilkorlig sb^ldigbet älägga samtliga församlingar i Dibet, att fullt ändamälsonligt oidna sitt sbol-väsende oeb med nödig lön förse lärarno.
Den n^a öbade bördan bunde väeba bemligt missnöje emot dessa välgörande inrättningar, oeb fara vore, att folb-sbolan mäugenstädes sbulle omfattas snarare ined motvilja, än mod välvilja.
Deviljas äter nägot allmänt understöd ät de församlingar, som deraf belinnas i bebot', boppas Xongl. lVlaj:t större benägenbet bos församlingarna att sb^ndsamt bringa ^ ^/c> 7. 3 5>n durnu-undervi8ni!ig i ett ordnuclt oell fördättrudt 8dieli.
Oör dettu vigtigu uncluniäl, ä8liu>- Xongl. l>luj:t gf ltilret8 8tänder el,!. ulligt ereditiv, llvildet, du dedofvet ällnn ur ode8täm!lt ocd troligen ödu8, i 8un!inu mon n;'u 8!iul-in!ättilingur don!il>u tilt 8tund, lä!Nsdigu8t dun unvi8U8 slä Ilidsgäld8-<dontore!. NN! 8tuten Njljlrättur dildliing8-ui>8tuiter lör dlifvunde 8liol-Iurgre eed iemväl lenniur !)i<lrug till derus ullonuiikle, 8!» inäste det dlifvu försuinIingu>lie8 äliMUlide utt inom nugon viss föi eslii ifven tid inruttu sdolor oell untugu silutvuils oed goddände läiliie.
Väl ur det sunt, utt om den lorstu duiulu-uli-lei visningen desoi^es ut' dunnigu oed ediustligu föräldrur, sä sär din nets leligiösu dunslu derus en väedelse oell el t stöd, 8om sdolun ieds ulliikl eilei' lidu verdsumt dun eidljudu; ätmilistone mäste sdoluns demödunden, lör utt liufvu önsdud lrumgäng, unileilstöcisus uf den enhilda föruldruvärden.
Oen krom lies oed religiös:, däuslu» sorn lifv» forti ldrurns, de föredömen uf gn,lsfrudtun oell edristligu dygder, dvurmed de förel^su durnen, träng:, sig till <lessus lijertun oell slä der rotter oel, duru frumtidu derrligu trudter.
Oltinnnu äter föräldrurnu sinu zlligter emot durnen oell ensumt ät sdolun ol ve, lemm» omsorgen utt dildu durnens Iläde lije, tu oell förständ, 8ä försvärus sdoluns delu demödunds, oell den dodu dodstufven dun till oell med rsvusvu det dögre undligu lis, dvurtill s,o liggu inom mennisdodjertut.
Oliuru 8älede8 en fördättrud, ullmun foldunclervisning ingulundu dör undunträngu eller dun göru den ensdildu inoni föräldruduset öfverflödig, unser dvongl.
Nuj:t lidväl told-sdolor döru inom ullu försumlingur inrättas, dels emedun flere föräldrar linnus, 8om sudnu törmugu oell tillfälle, stundoni ufven vilju utt lemnu sinu duin nö<lig undervisning, dels emedun fränlullnudurn döru ezu tillfälle iniiemtu den undervi8ninA,8om 8ulinuden gfforuldrur eller unliöriAU elje8t 8liulle deröfvu deni.
Ilärtill liommer, utt eliuru foUiundervi8nin^knl Ilutvnd8uiili»u8t llöi' llvilu slä >'eliAiö8 ^rund, oell 8älede8 en vurin oell letvunde eliri8tendom8-linn8liUsl ulltill 8ättu8 i f> uni8tu rummet oell 8tor«tu visten derpä iäMU8, 8ä Ait'vu8 lidvul flere undru Iinn8llUsi83mn6n, tivillru äro Iläde n^tti^u utt indenitu, 8ä8oni lndru^unde till fdr8tund8-odlinA, oell !>vi!!lu ufven i väru tider med en 8ti^unde uslsll^8nin^8 fordrinZur för mängu linnnu UN868 nödvundiZu oell i flere, 8ä vul det offentli^u, 8om en8lrildu Iifvet8 förllällunden i värt fudeine8lund oumdurli^u.
Ott 8ädunt tillfälle dör löIIl8lvolun erdjudu, dvurlöre ulven undervisningen der8tude8 dör ut8träelru8 »eli dildningen dos luiuren vuru 8tö>ue, än föräldrurne vunligen egu oell, si» »jelfvu lenmude, Ilunnu meddelu durnen. 4 Long/.
L-rd/g-r ^ Lo 7.
Oä sambällets bögre ändamål ioke kunna vinnas, om dess medlemmar lemnäs ät räbet oell vkunnigbet, sä liar 8taten bade sk^ldigbet att vaka olver oell befordra folkbildningen, saint rättigbet alt al' I, varje sambällsinedlem fordra åtminstone det kunskapsmätt, bvarlörutan lian ioke törmär inse sin be8täininel86 eller rätt uppfylla sina pligter.
Haral' leijer, att 8taten äfven mäste ega rätt att tillbälla de föräldrar, 8om 8jellve ej kunna eller vilja biliringa sina barn den lörbereolande kunskap, livilken utgör vilkoret lör all 8ann religios-inoralisk Ililolning, att i den allmänna skolan lala de88a inbenita, livad loräldrarne lörsumnlat meiltlela dem. lXär skolan tillika erbjuder tillfälle lill vinnande al' andra nyttiga kunskaper, livarigenom en större upplysning sprides oob beiördras, 8a bar 8taten ä ena sidan uppfyllt sitt äliggande oell Iian ä anilra silian göra sin rätt emot försumliga lvräldrar gällande.
lVIen dä tvängsätgärller i detta afseende äro tor löräldrakänslan motbjudande, oell bnulet, 8om förena,' föräldrar oell lunn, snarare bor tastare tillkn^tus, än lösslitas, anser Kongl. lVlaj:t nödigt, att man lramgar nied yttersta var8amllet oell till en början älmingone livarlien lörin^oliöt 8tegrar lördringarna pä kunskaper, eller utsätter en lör tidig barna-älder för c!er:,s inlieiiitande.
Nan mä8te öfverlemna något ut loräIdrari,68 egen ointanlia, oell dä Rresterskapet laar till 8töd för sina puininnelser oell uppmuntringar den i lag föreskrifva skyldigketen för loräldrarne, bopprrs Kongl. ^Iaj:t, att något egentligt tvång sällan eller aldrig .skall komma i fräga.
Oä erlarenbeten visar, att de kunskaper, som erbjudas för intet, sällan värderas lika bögt som de, bvilkas törvärlVande är förenadt ined någon kostnad, anser Kongl. Naj:t äfven en mindre afgift eller sä kallad skolgäld Ilöra al alla Ilarn, som begagna folkskola, till läraren erläggas.
Oärarns vinna därigenom en beböllig tillökning uti deras knappt tilltagna löneforuioner, oob tor de mera utmärkta öppnas älven utsigt att vid en större, mera besökt folkskola se sina vilkor förbättrade. 8ä val lör skolans ekonomiska angelägenbeter, som ook tor att bland menigbeterna vaoka oob lifva ett ailmännaie interesse lör folkundervisningen, anser Kongl. lVlapt äfven nödigt, att inom bvarje församling eller skoldistriot utses en skolstvreise, som gemensamt med k^rkoberden vakar olver oob besorjer allt, som börer till skolan oob undervisningen.
Oä dessa grunder föreslär Kongl. Naj:t
Rikets 8tänder att antaga följande allmänna stadganden oell bevilja de af Kongl. Uaj:t äskade anslag till folk-undervisningens befrämjande: /voag/.
TVäd/ga 7, 5 1:0.
I hvarje 8tikts-8tad bör af Ooin-Lanitlet oell under dess öfverinseende beredas tilllalle för dem, som vilja egna sig ät folk-lärarekallet, att erhälla undervisning oda ösning i lis nödvändigaste dithöiande ämnen; livadan en föreständare bör af Oom-(lag>itl6t förordnas att hakva inseendet ökver denna jaraetiska undervisnings-anstalt, att bandlecla 8anat i vissa delar sjelf undervisa blifvande skol-lärare, samt vid intagning oell afgäng examinera oela kör dean meddela bet^g; oela vill fongl. l>laj:t för sädsnt ändamål af kikets 8tänder lanara ett ärligt anslag af 6,000 lidr Oaneo, intill äret ekler nä8ta kiksdag, lavarak 500 bdr ansläs kör hvarje 8tikt till arfvode, dels kor nämnde föreståndare, dels för läraren i den 8tikts-8taden8 redan varande kolk-skola, lavarest skol-lärare-eleverne komma att iniaenata den ^ractiska bildningen, dels till dem, som meddela undervisning i sang vela fristående O^mnastik. fördelningen ak detta anslag utdrages ät l)omLa^itlen, likväl sa, att föreståndarens arfvode laestämmes till 800 lddr. 2:o. fongl. lVIajä. äskar derkörutan ak llikets 8t»nder, att jemväl intill uret efter nästa biksdag utgå, ett anslag ak 0,000 ladr ärligen, till understöd föi^ behöfvande oela skieklige skol-Iärare-elever, under den tid, de begagna en sadan läroanstalt, hvilket anslag kommer, elter det OomLanitlen insändt u^slgikter s)ä de behörigs sö-k:ande, sona anmält sig till erhållande ak ett sädant un«lerstod, att ak fongl.
Naj:t lava, je ar mellan 8tikten fördelas, vela hvaraf hildas ärliga 8tijaendier ak 50 kldr lavartdera, hvilka likväl kunna ännu för ett är förlängas för den 8tiq>endiat, sona vill en längre tid vial undervisnings-anstalten qvarstanna; hörande desse 8tipencliater, elter ^rökning ak hvar vela ens hehok vela skicklighet, sedermera af Dom-Oanitlen utnämnas, hvarvid företräde lemnäs ät dem, som ak någon serskild församling anmälas att, elter genomgången läro-curs, anställas viel en derstädes redan inrättad ellem hesiutad folk-skola; oela äro 8tipendia*- terne bni,undus att minst för irenne är antaga skol-lärarebefattning, dä en sadan dem erhjudes. 3:o.
Ingen kär detta 8eminariuin hegagna, som ieke vid sitt inträde, dä Iian ak köreständaren skall förhöras, kan skrifva, räkna oela läsa innantill 8venskt och fatinskt tr^ek, samt utantill lauthers lilla Lateebes med <!en antagna förklaringen, oell derjemte eger insigt uti Biblisk historia, lörsta grunderna af allmän jordbeskrifning och fäderneslandets historia samt kvrkosäug. 4:o. livar och en, som vill anses behörig att söka lärare-befattning vid folk-skola, skall begagna folk-lärare-seminarium minst ett är.
Vid ut - gäendet derikrän meddelas »k dess köreständare betvg, l, vilka skola bestämdt utmärka livar oeb ens insigter, börande dervid inga an-lra ordasätt begagnas, än neli 6oc//m»d, as l-vilka l-vart-leia n.otsvarur li>!jar:- de kunskajisgrad: «) /^ö/-v vn/V/g, ko l 6 ok n a lull kärd ig b et i rätt- ocdl välskrikning oeb innanläsning, samt nöjaktig insigt i böljande ämnen: sörsta grunderna »kallmän pedagogik oell eateebetik, jemte särdigbet att eateebetisei:> olver den ak Ixongl.
Naj:t tor Lbristendoms-undervisningen i biket ^äbndna lärobok, biblisk bistoria, kyrkosång, elementerna ak basisk oeb politisk geograpkli oeb ak käderneslaiidets bistoria, räknekonst lill oell med den as brutna tat oeb enkel regula di tri, äkvensom någon kännedoni as tidstäeilrls gymnastik. beteeknar kull särdigbet i rätt- oell välskritiung vell innanläsning samt snllgilltig insigt l böljande ämnen: biblisk liistoria, all män pedagogik oeb eateelmtik, kyrkosång, basisk oeb politisk "eoAra^bi i säker ökversigt, äkvensom bukvuddragen ak käderneslaudets oeb -len allmänna bistorien, räk-iekonsten sä väl tbeoretiskt som praetiskt, till oeb med sammansatt regula di tri, samt skiekligbet att undervisa i kristäende g^mnastik; börande, i sall -lägon 1 dessa eiler andra ämnen liilIt vgat slörre eller andra insikter, än de okvannämnds, sädant i bettet serskilöt utmärkas. 5:o.
I b varje socken skall vara minst en skol-lärare, som antingen i kast skola eller ambulatorisk!: meddelar undervisning, smärre socknar doek obetagst att om en tolk-skola sig sorena; oeb skall ntl de okvan, mom.
Ö, omtormälda ämnen ärligen undervisas, uti kast skola minst sex mänader oeb i ambulatorisk skola minst tio veckor i bvarje undervisuingsrote, bvaruti torsamiingen eller skol-ilisti ietet är kordeladt, oeb ma, der k^rkolierde oeb torsamling sä önska, undervisningen vidare oeb till andra ämnen utsträckas. 6:o.
Ix^rkoberde skall bakva inseende olver sorsamlingens skolverk samt besörja, att det i tillbörligt skick bälles oeb klitigt begagnas, bl var oeb en ak sorsamlingens ungdom, man- eller qvinnkön, skall vid lydida tolk är bakva lärt läsa innantill 8venskt oell b-atinskt tr^ek, samt u-antili lbutbers lilla Latecbes ined den antagiia kö-klaringen samt känna biblisk bistoria; oeb skall den, som leke vid nämnde alder detta inbemtat, vara kör^ligtad att undervisning i kolk-skola begagna, tor att kunna till nattvardsundervisning antagas. församlingen vare likväl obetaget att, i samräd rned I^rkoberden, kunna kramdeles utsträcka kordringarns jemväl till andr» knnskaps-ämnen.
A/-r/.'k§ ^0?c» 7. 7 7:o.
Dsrsre i kollt-8llols lrör i lön ätnjuts mi»8t vsrclet ak 8extoir tnnnor 8jrsnnrsl» lislkten rs^ oelr lrslkten lcorn, jemte kri lro8tscl oelr kianäs, eller, oin koöer oelr lrete köl' en lco
Iian lronom clerjemte lrereös8, Djorton Gunnor 8j)snmsl. 8:0.
Der ks8t 8lioIu kill 1168, lrör Irvsrje öer intaget lrsrn till Isisieil erls^^s rnin8t k)is 8liiIIiliAUi Dsneo i veelcsn, mell sr 8lco1sn snrlruIstori8ll, tvs 8liillili°sr i veelisn, lrvillis sk^ikter Aeuom 8lio1-8t^r6l86N8 kör80i^ kör livsije tenni» Uj)jrlrsis8 oelr reclovi8S8; men kör kattina lrsrn ut^L cle88S LlioI-j)enni»Zsr sk kör83mlinAen8 kslti^-es88s; lrvsrkörutsn lsrsre i smlrulstori8lis 8liolor liörs uncler Is8etilleu stnjnts klitt n^elrslle. 0:o.
DL ns»on kör8smlinA sk ksttiAclom sr ur8tLncl8stt stt 8jelk til! ilsnincle minimilrelojrjr sllöns en 8llol-lsrsre, ms till I^on^I.
Nsj:t 8tsIIcl nilclerilsniA sn8öli»in» om lriclrsA sk 8tst8meclel till
Dsncl8liökciinAen in^ikvs8, livillcen, ekter clet Dom-kis^itlet 8i» clerokver ^ttrst, sn8ölininAen, jemte e^et ntlstsnlle, till lOon^l.
!Vlsj:t in8sncler; Irörsncte cloclc ett 8äclsnt lriclrs^ ej ökve>8tiAs 50 Dclr, oelr uter8toclen i Isrsren8 sklönin» sk köi8smlin^en u t»örs8.
10:o. ^ill 8sclsne unäei^töcl s8llsrIxon^l.
Nsj:t ett srä llili8^slcl8-Lontoret till IvonAl.
Nsj:t8 lli8po8ition 8tsllclt Lreilitiv sk liöF8t 50,000 licli', stt ärligen utAs till oell meel äret elter ns8t^sköijsncle kili8clsF. 11:o.
I lrvsrje 8oelien eller 8törre 8llo1-c1i8tiöet 8lisll kinns8 en 8lcol8t^rel8e inecl lO^iliolierclen 8s80irr olclkörsncte oelr kör jriotocollet sn8VsriA, ssmt 2, lrÖA8t 8, leclsmöter, lrvillcs sk kör8Snr1inFen vsljs8; äliA«snl1e 8lcol8t^rel86ii, ej minclre stt till8e, clet unclervi8nin^6ir inom 8oeliiren lrelröri^en lre8Örje8, sn oelc stt lrskvs Ökv6lin8een6e ökver slls 8liolsn rörsncle un^elsAenlreter. 12:o.
Dnsllilcl 8lcola nrä sk msn eller csvinns inrättss, lilivsl ekter köle^snFen snnlslsn li05 kö>8smlin-;en8 8lloI-8t^rel8e, llvillien ieile e^er vsArs lnksll öertill st ns^on vulkiejclscl jrei80n; iioinmsinle el» 8sclsn 8lcols stt» Iivscl unclervi8nin^en sn^sr, l^cls uncler 8lcol-8t^rel8e»8 ökveriuLeencle. 18:o. lO.Ioelisre- oelr 8lcol-Isrsrelr6ksttninesrne mä, clei' 8ä 8lce lisir oelr kör8sniI>NA6ii öet ön8llsr, liunns körens8, i livillcet kall 8!col-lsrsren 8lcsll, »toni Icloelisre-Inilen, ätlljots stiniir8tone löo tnnno,' 8^snmst ärligen, jemte 1s8e-jrenninFsr. 14:o.
I cle 8tscler oelr orter, cler om ko1ll-unclervi8iiinA6ir re6sn sr rerrlcilclt stscl^sllt, ms skven krumc1ele8 clervicl körlrlikvs; lrörsncle cloeli, 8 AonA/. ^o 7. livad för 8lcol-8t^rel86n lililvit fore8lirifvet, an8e8 äliAAa clen eller clem, 50m lrvart8er8liili.lt lxonAl.
IVlajtt fo> lrlifvei'
Vi!iel8 8tänder nied ull Ivun^l. l^iäd oelr HiN68t 8täd8e välf»evä»en.
Vatuin ut sojna. //eu/7/n. k/ikc?/'»»' b/' ri/oeT' Acnöesr»«§?'/: e^derr, /rddek r7r/ä> //«»8 fio»»»Ae7r r « 8^oe/c/ro/ms 8/ott, de?r ^8d0.
Vans Vxeellens, du8titise-8tat8-Ninistern Herr Orefve 7?o^enö?ad, Vans Vxeellens, 8tat8-Niui8tern för Vtrilies ärendena Verr Vrilierre 8tat«-kläden:
Herr Vrilierre ^7re?7r/e?m, Veir 1'rilierre Z/crAe/^/eÄs^ (liefve //^/x/,, Vrilrerre 7-o?r ^c/ru/Len/re/m» lillförordnade Vol-llanVeren, Vaf»inett8-8eereteraren lillförordnade 8tat8-8eer6t6rsren, Vislro^i //en/-/dr.
Vislroji //eu/-//» upjrläste till justering ett, jeinlilit Volral.
Naj:!s förut fattade lVädiea Ireslut, uppsatt forsla^ till IxonAl.
I>lai:ts INdi^a Vroposition till Vilrets 8tä»der rörande allmänna stadganden, samt anslag af allmänna medel till lollr-undervisninAens lrefrämjande. 8tat8-llädet Orefve äberopade 8itt till Vrotoeollet deli 7 sist lidne^Veeember af^ifna under6äni»a yttrande, sä ledande:
Vet lrar lrlifvit föreslaget, att det sliulle uläggas livarje soelren att inrätta en folli-sliola oelr att allona en sliol-lärare med ett vi88t Irelopp, med rättiglret likväl för mindre soelinar, att liärom förena sig nied andra.
Vä ma^ iVro 7. 9 mun Ilelunlier, ull II,ungs 8oeIinur linnur ussii iu8li>!inlil liemmunlul oell lollimungcl, ull. cle ielce, ulun liunndur u^olliing, 8liulle liuunu lze8lriclu 6e llurlore nöcligs li08lnucler, oell ull ielce slllicl lillfulle sm- 8uclune 8celinur lcun gifvu8 lill. förening mecl uinliu, in8er mun lull, ull 8oeliiie-inclelningen ielce nlgör nugon r:illvi8 giinul tor 8lc^1cliglleten ull unclei IluIIu en 8icolu, oell ilennu 8lc^!cligllel 8icuIIe cle 88 u lo m melltorp en ökverllöclig Ico8luu6 , cter cl el I>e8lumclu lug8tu liuii8lcun8-multel 8lcu11e lcunnu i förulclru-Iiu8en eller unnorlecl«8 mecl minclre Ico8lnucl inllemtu8.. i^ug UN8KI- Nlig ulll8u relik Ilöru in8lullimu
I lill8l)'»1cuncl6 gf llifull lill clennu <lel uf för8lugel, utun liew8luller, ull Xongl.
IVIujll mulle unllefullu 8umlligs Oom-Oujlillen ull ul ve^erllöiuncie ?U8torer inforcliu u^s)I^8ningur röruncle förliullunclet mecl llgi nu-unclervi8uingen inom kvuije Vu8lorr,l oell tor8luA lill cle lörllullringur, 8om uf lleni linunu u»8k8 nöcligu, jemte utgift om fÖi8umIingen8 lormugu ull i mer eller minclre mon livnnu cle8ummu ä8lucIIcommu, 8umt ull lillu ofver cle88U ioixlug oell u^i^gifler ä 8oeicne8lummor Ilöru l?o8torulerne8 invunure, 80m jemvul 8lculle vurs llerulligscle ull fore8lä cle ulvsgur, 8om 6e liuncle uii8e lumjlligu; ll v ureflvr lki8lio^ur-^ ne oell 1uncl8llöfclingurne gen>en8uml 8liolle iiilcommu mecl ulluluncle i umnel oell förslug till reglerunclet uf löIlc-8!coIornu iilom livuije 8lifl.
1ö,8l 8eclun clellu förekull, un8er jug Longi.
IVluj.t tllitvu i lillfulle ull sullu Ire8lnl om cle nöcligu lle8lummel8ernu oell ull clerom görs kropo8ilion lill Ililcets 8luncler,. oell iug un8er ielce clet u^pslcof^ 80m iluruf Illilver en fölic!, meäsoru llugon olugenllet, clu 6et ielie lcun loi moclu8, ull ell lilll uclcligl untul 8liol-Iiirgre lcun Ilinnu l>ilclu8 uncler liclen mellun cle 2:ne n lisli ntrulfuncle kilcsclugurne, oell cle, 80m lcunnu nncler liclen llilclus, ielce slcolu sulcnu lillfulle lill verlirumllel vicl cle 8liolor, 8om reclun fi>lnu8 inr:illuc!e.
A4uj:l lucicles, enligt 8lul8-Luc!els öfrige Leclumölers unclerclunigu liilsl^rlcun, försllieröi cle förslug^ suclunl clelsummu iiuins clellu I^roloeoll ililugcll, i I^u6er gilis; Oell Longi.
Nuj:l llefullcls, ull Dess l^ucligu?roposilion i umnel slculle, i enligliel clermect^ lill Lilcels 8luncler uncler cteirclug ex^eclierus.
Ilx ?roloeoilo, 810 LLIIOLLI.
1r)elit lw8 6. ?/etts/e7r, 78^0. > s- ^ ^ Lv 5* 2' c-^z SS ^2 > s kr ^ s > 2 k. s: 2 LS ^ Ho«Iorvl8- ninFssätt. > 2 I^ararues lånevillkor.
N V o" ^ M 2?o S? s » S7» O S L Z LZ L-2 s ' k» < < § L. s' ^ L. s> L v- -- 0 Z e- Z -- !2i ^2 -- 2' e- N -r 2. ^ ^ v-> S s 0 2. ^4 r-2 O ^ S--> s S > > Z 1° L O 8tocliliolll»s 8taO .... 16 40 17 3,410 17 49 1 8 11 5 Upsal» 8tift 245 146 145 5,367 89 57 146 47 31 24 16 12 "! ^iilllröpiliFS 8tikt .... 214 44 37 2,024 33 ii 47 10 10 11 6 4 8l>ara 8tikt 236 69 69 2,7 l 5 47 22 69 21 19 7 12 8 — 8tronglläs 8tikt 170 93 86 2.817 80 13 93 28 26 21 6 4 3 ^Vesterås 8tikt 103 44 44 1,993 31 13 45 11 10 3 10 3 1 ^Vexlö 8tikt 187 21 20 1,007 14 7 21 11 3 2 2 2 — I^uoäs 8tikt 433 473 452 20,295 87 386 479 387 62 18 5 3 — 6ötIiekorF8 8tikt .... 259 22 19 1,130 14 8 22 1 6 8 2 3 1 kalmare 8tilt 60 8 7 350 7 1 8 6 — 2 — — karlstaäs 8likt 132 28 23 1,633 26 2 28 5 7 1 3 8 2 Heroösaoäs 8tikt ....
161 9 8 250 7 2 9 2 2 2 2 1 — 8likt 92 12 1M9 11 286 10 2 14 6 4 2 1 1 />//. kt// /<. 7^0^ ^.o 7. "" ^ »-r s o 8ättet livsrpa I^önevilllloreo oell unäerliöllsllostorxlsrns utoa. - ^ tD ^ - ^ S S-. »° c-j - ° - -- Z Z — ^ c. -- 2° Ö 7- L- 2 ? ?- -Ni rZ !» s v ? ^ r?» s" L 7> O ^ ri- s s -7 — 2 cv ?
I^ärarnos I^öiievilllior. ?« - ^ 2 *2 o Z ' Z 23 8 19 12 20 —> — — — 12 10 75 36 87 45 18 51 49 — 1 1 102 4 2 19 24 25 17 10 14 9 5 — — 162 — 5 23 27 43 34 34 22 21 1 — — 208 5 8 47 33 57 22 30 39 24 14 — 1 51 7 11 15 9 33 10 9 9 8 — — 1 28 1 4 6 10 8 12 61 62 59 1 2 — 103 4 46 86 30 409 393 102 174 171 3 — — 38 1 2 10 15 13 10 25 31 29 2 — — 210 — 1 2 2 6 4 8 12 10 1 1 — 47 2 1 14 10 12 6 52 64 42 11 5 6 67 — — 2 5 5 6 17 19 19 — — — 134 — — 4 5 11 9 11 377 10 10 — 61 1,211 - — ' /könZ/. ^/o 8. 1 ?s:o 8. ^nliom (lil I?rx lllsli. >l. 13 I?rlir. /LOM/L. /V^e/r//»'» §'/?///'ve/se /?// Ä?'/?eks §'ö5?k/el^ mer/ e// v/' ser'«/??'/c/tt Oom»?///e? e,k/e o/^?/ue/ /le//?5?/,ttnk/e oe/? l^ö/s/ttA-^ rörtt»k/e /tt//,^l'tt, </e?r ? /°//,e^,- 6//^c?r i8/tt?/./?o/?»s 8/0/l k/en / /e/n'???/,/ /8^A. 8edan Ivon»!. Naj:l, i anledning al I>diel8 8länder8 klen 9 Naj 1835 al»ilna nnderdäni^a 8Iiiilvel8e, löräng Dallizvä, d8-an8lalle> na, deslulil lula ^enom Oommillerade ulaidela nnderdanigl lo, sla^ lill allniän8ladZU om
Dalli»värden i Hillel, lör ull 1liliol8 nä8l8amil!anlriida>lde 8länder meddela8, 8»inl i 8i>danl Ilän8eende, oell oller del nödi°a Ujljlojller oell ullälanden iian 8uinlliAS vederilörande dlilvil inlordrade, den 26 Oelober 1838, i leader lörordnal en Oomile, lle8läende al lvänno ^.ldeliun^ar, en lör Hillel i allmanliot oell en lör IlnlvneDladen 8er8liildl, sa !>ur denna 0omil68 lör8lniiinnda /^ldelnin^, under den 8 Inni 1839, ai^ilvil underdäni»l Ilellinltande neli Dörsla^, unAuende
DalliAvärden i Dilcel, 8aml de lörllallanden nell lörlullninAur, 8oin 8^nlo8 med denna un^eluAenllel e«u sammanllanI eller der^u llalva indelande; ilvaretler Ixon^l.
Na^:l8 oell 11iliel8 RammarOolleAinm, u^l^u l^udiA llelullninZ, med underdauiAl ^llrunde, den 4 8i8ll.
Deeemller, 1 umnel inllommit. XonZl.
Ii1aj:l vill ulll8u lill Hillel nu lör8umlude 8lunder i ljäder öiverlemna de al Lomilen lär DalliAvärd8-an8laIterna i Hillel ularlrelade DörslaA oell derlill llörunde llandlinAur, jemle I^amwar-Oolle^ii al^ilna unileidaniAU Idllalande.
Oell liar I^on^l.
Nu^:l lulil lillslälla Dullmä^liAe i IlillSZiilds-Oonloret 1,000 exemplar al Oolnilen8 ilruAavarande tr^elila srlaele, lör all Kil;el8 8länder lillllandallallas.
I^on»l.
Stats- och Banco-Utskottens Utlatanden.
xvxf discontskuld till Banquen," då öfverskottecne på de till Riksgälds-Contoiret ingående allmänna medel merendels måst annorlunda, än till afbetalning af Banco-skulden, utom för högst korta tider, användas; och denna omsättning af räntefri skuld till enskilde sedelhafvare, emot räntebärande skuld till Banquen, har medfört för Riksgälds-Contoiret en ränteutgift, som, då äfven den icke kunnat bestridas med annat, än ökande af Banquens bokförde fordran, å andra sidan icke beredt någon art af verklig inkomst för Banquen.
Vid en närmare fästad uppmärksamhet på det sålunda omförniäldte förhållandet, som uti den af Riksens Ständers Herrar Revisorer, efter slutad revision af Riksgälds-verket sistlidet år afgifne Berättelse, finnes fullständigt utfördt och ådagalagdt, företer sig vidare, att alltifrån det Statens skuldsättning till Banquen, genom Riksgälds-Contoiret, och genom det egentliga Stats-verket, ehuru i sjelfva verket af fullkomligen enahanda egenskap, åtskiljdes genom bokförings-sättet och de för hvardera arten särskildt stadgade vilkor, har bland dessa olika vilkor äfven den märkeliga skiljagtigliet egt rum, att någre visse afbetalningar aldrig varit vid Riksgälds-Contoirets skuldsättning i Banquen stadgade, och fond derföre anvisad.
Banquens bidrag till allmänna Stats-ändamål, hvilka lemnats omedelbarligen till Statsverkets disposition, hafva alltid sorgfälligt bibehållits i egenskap af lån, med bestämd och Bihang t!U Riks-Stdndent Prot. l8z3, fr.te Sant!, Bilag, till Memor.
N'.o 3.0, 1 x xviii Stats- och Banco-Utskottens Utlåtanden. äfven noggrannt iakttagen ränte- och Capitalafbetalning; men de medelbara bidragen genom Riksgälds-Contoiret hafva verkställts genom en af Banquen åtagen förbindelse, att med sin egen upprätthålla Riksgälds-Contoirets Credit-rörelse , och den sednare har derigenom blifvit endast till namnet från den förra afskild.