Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets den 8 sistledne Julii under hko 13r afgifne, samt den 15 derpåföljde eftermiddagen på botdet lagde Utlåtande, i frågan om sättet af och tiden för Hamraarakatts-Jernets utgörande.
Herr von Schinkel,, Johan Fredric, anförde. tktiUeligen:
(Se Bilagan Nio 3.)
Ben i Augustia /. m, Friherre af Nördin, Carl Johan:
Vid 2:dra pqh 3:dje puncterne i Qeconomie-Utskottet* förevarande Betänkande, har jag icke något att anmärka; men deremot kan jag ej annat än dela Herr von Schinkela mening» i afseende på första puncten, att nemligen Utskottet bort
Uppgifva och utreda den oeconomiska nytta landet haft af den författning son stadgar, att Hammarskatten skall i Silfver erläggas.
Då likväl Stats-Utskottet, i dess Betänkande No. 129 bestämdt förklarat, att denna skatt hädan» efter skall med gångbart mynt beta as, anser jag icke nödigt, att begära återremiss af OeconomineUtskottets Betänkande, utan tillstyrker, af denna anledning, att det må bifallas.
Herr Cnuenflolpe, Magnus, förenad# sig tned Friherre af Nordin.
Herr Grejven och Landt-Mankalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg Oeconomi?-Utskottets, Utlåtande böra, i inledning af de dervid gjord# anmärkningar, t:ll Utskottet återremitteras, Ropadea Nej, I anledning hvaraf Herr Grefven och Landtb Marfkalken gjorde proposition till bifall å Utskottets Utlåtande; hvilket proposition med J*. hesvarades, gun 2 Aii^ustii f. ni.
H- rr von Hohenhausen , Michaél:
I anledning g? den vid innevarande Riksdag timada lyckliga handels», att publicitet blifvit för Banken beslutad, anhåller jas, uti, med siod af 72 §. i Regeringsformen, få väcka den motion, att BancoUtskottet
xnå anmodas, att, vid det tillfälle, då Stats- och Banco-Utskotten till Riksens Ständer inkomma med deras Slut-betänkande, rörande
Finance-regleringen tillika afgifva förslag till de föreskrifter för Riksens Ständers Fullmägtige i Banken, hvilka det enligt 32 V Riksdags-Ordningen, åligger BancoU skottet att desse Fullmägtige meddela.
Jag utbeder mig för öfrigt, att denna motion må varda med de Respective MedStåoden coinmu • nicervtd Lade* på bordet.
Fo:e‘o«s till pröfoing Allmänna Besvärs? och Oeconomieötskottets den 8 sistledne Julii under N;o 13a afgifne, samt den 15 derpåföljde eftermiddagen , pä bordet lagde Utlåtande, i fråga a om yrkad vidsträcktare frihet i anseende till Tackjernstillverkningen och Tackjernshandeln.
Herr Cederschjöld, Pehr Guftaf: Det Be tänkande, som OeconomieUtskottet i förevarande ämne afgifvit, synes mig ganska mycket contrastera mot det hopp allmänheten gjort «'g, ,om lossandet af prohibitivsystemeti baad* f)<n i iugustii f. m i5 Mig tyckes, att af alla SkråOrdningir, är den strängast och minst lämplig, uti hvilken jerntillverkningen är fjettrad.
Jag kan visserligen icke med full sakkännedom utreda detta ämne; men det föreialler mig dock högst besynnerligt, att man föreskrit ver hvar jag skail försälja de kol, jag af egen skog tillverkat: hvar jag skall afyttra mitt Tackjern: huru mychet Stångjern jag vid hvarje härd får smid* m. m.
Lagstiftaren icke böra vilj* styra och ställa allt sådant, utan fast häldre öfverlemna det åt den enskilt* omsorgen.
Det skulle säkerligen reglera sig bäst sjelf.
Den som ville misshushålla med sin skog för en ögonblicklig vinst, skulle snart finna sitt misstag, och dermed upphöra.
Så förhåller det sig ock med Tackjemstiliverkningen; ty om den vore fri, kunde icke annat härda, än att Tackjern*- och Stångjernstillverkarne lämpade sina tillverkningar efter ömsesidig afsättning och gemensam vinst.
Jag vill visserligen icke yrka återremiss af Betänkandet, ty dertill lenin* troligen mina anmärkningar icka fulla skäl.
Men jag anhåller blott, att de må intagas i Protocoilet såsom min enskilda reservation , emedan jag hoppas att den tid skall komma, då alla obilliga band på jerntillverkningen, likasom på andra näringar, upplösas.
Jag vill i öfrigt endast tillägga, att med samma skäl, som OeconomieUtskottet nu åberopar privilegier och ägande rätt, såsom hinder emot en fri jerntillverkning, med samma skäl skulle äfven Skråmästarne i Staden kunna försöka att kalla Skråordningen för privilegium och Den i Augustii f. ni, mena sig äga rätt, att utestänga andra från ali befattning med det yrke de utöfva.
Herr ll.am, Wollrath: jag anhåller att få Upplysa ett par misstag, hvartill Herr Cedetchjöld i dess yttrande gjort sig skyldig.
Han har nemligen trott, att man icke enligt för* fattningarne får aälja kol af egen skog, äfvensorn tackjern af egen tillverkning, hvart hälst man vill.
Hvar Och en äger fullkomlig rätt, att efter behag föryttra sine kol, så vida han icke med andra ingått contract om kollefverancer, ty dä måste desse hållas.
Den senaste författning Kongl. Majt utfärdat, i afseende på tackjernshandeln, tillåter hvar och en att fritt sälj! sitt tackjern, hvart han vill, så frattit han icke genom contract förbundit sig att till visst ställe detsamma lefverera; men denna författning lemnär ock åt
Ståhgjernstillverkaren rättighet att köpa tackjern {rån hvad ort han finnér för godt. jag tror således, att den frihet, hvarom Herr Cederschjöld talat, redan är i förevarande afseende gifven; ty der finnas ickd några andra band, än dem, som genöm fakt— Ställda contract ärö gällande* Hvad åter angår gtångjerns-tillverkareris begränsade smidesrätt, så anser jag stadgandet derom vara ganska gagneligt. jag lemnar derhän hvad allman nytta skulle kunna vinnas, om mari finge smida så mycket mari behagade.
Hvar och en kati genom Kongl, resolution undfå tillåtelse att smida så mycket han vill Den i Ausustii}. ni.
15 ttied egne kol och eget tackjern och emot särskild afgift.
Lungre torde smidesrätten aldrig böra utsträckas.
Emedlertid hemställer jag* om någon ändring i fÖrfattningtme on tackjernshandeln kan vara nödig, eller nu böra äga rum.
Jag tror det icke , och tillstyrker derföre bifall ä OeconomielJtskottets Betänkandei Herr Munch af Rosen/kjöld. Eberhard'.
Ehuru Icke närmare bekant med ämnet för detta Be - tänkande, finnér jag dock af Herr Thams yttrande anledning till den anmärknng jag förut gjort, att nemligen ÖeconohlieUlskottet icke förfar rätt* då Utskottet först framställer serskildta mål, som hafva samband med handels- och näringsfriheten, innan Utskottet afgifvit dess Betänkande öfver notionerne* rörande én sådan frihet i allmänhet
Det vöre således, efter min tanka, rättast, att förevarande Utlåtande finge hvila, til dess v! komma att besluta, huruvida en allmän handels - och näringsfrihet må blifra införd, jag väntar emedlertid icke att delta förslag skall gillas, men anhåller åtminstoie att min anmärkning må intagas i Protocollet, för att visa, det jsg ej deltagit i det inccnseqventa handlingssätt, att först företaga till afgörande gardelia, med handels- och närirgsfriheten sammanhängande frågor, och sedan sluteligen pröfva hufvudbetänkartdet, der detta ämne i Sin helhet förekommer.
Herr Grefven och LandtMarJkalken hemställde, om Ridderskäpet Och Adeln behagade bb 9?n i 4n»u.itii /. m. falla Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets förevarande Utlåtande.
Ropadet Ja.
Fnredrcgos å nyo och gillades följande Allmänna iesvärs- och Oeconomie-Utskottet* den S sistleine Julii afgifne, samt den 15 deri päfoljds eftermiddagen på bordet lagde Utlåtanden :
N:o t j3.
Angående yrkad likhet i rättigheten ti] nya smiden* anläggande, så i Södra, sorn Norra orterne.
N:o 155.
Angående ett noggrannare fullgörande af de med Bergsmanshemman* besittning föremde skyldigheter.
Företogs till pröfning Allmänna Besvårioch OecocomieUtskottets den 8 sistledne Julii under N:o 134 afgifne, samt den 15 derpåföljde efterm ddagen, på bordet lagde Utlåtande, i frågan om yrkad rättighet till utvidgande af Stångjern* och Ämnesmidet i Riket.
Herr Cederschjöld, Pehr
I likhet med hvad jag nyss yttrade, och pä samma grun - I Hen i évpisti f. m.
\-j grunder som da, får jag endast anmäla min reservation emot bifall till OeeonomieUtskottets förevarande Betänkande.
Uppå derefter af Herr Grejven och Landt ■ Marskalken gjord proposition, blef OeconomieUtskottets Utlåtande af Ridderskapet och Adela bifallit.
Vid förnyad föredragning af ConstitutionsUtskottets den 8 »istledne Julii under N:o 37 aflåtne , samt den 19 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde memorial, innefattande förslag till upphäfvande af ett tillägg i 6 mom. I §.
Tryckfrihetsförordningen; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att berörde förslag, till den behandling 56 §.
Regeringsformen föreskrifter, godkänna.
Föredrogo»' å nyo och biföllos följande Stafs* Utskottets den 9 och 16 sistledne Julii »fgilne, samt den 19 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtanden: N:<> 306.
I anledning af väckt motion ora undersökning , rörande utgifterne vid Garnisons Sjukhusbyggnaden i Stockholm.
Kidd, 9. dd Prot. VII, Sana. tS Ben i Augusti /, m. N:o 309. 1 anledning af Kongl. Maj:»»
Nådiga remiss uppå underdånige ansökningar, om nedsättning i arrendet för Högsta och Lunda hemman.
StatsUtskottets den 16 aistledne Juli» under N;o 308 afgifne samt den 19 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga proposition, angående fastställande af årlig underhåilssumma och Enkesäte för Hennes Kongl. Höghet Kronprinsessan, i händelse Hennes Kongl.
Höghet blefve i Enkestånd försatt.
Friherre Anckarsvärd, Carl Hendria
Jag bar icke något att erhindra hvarken vid den summa StatsUtskottet föreslagit till underhåll för Hennes Kongl. Höghet Kronprinsessan, i den olyckliga händelsen af Oess Enkestånd, eller dervid att Tullgarns Kongsgård bestämmes till Enkesäte för Hennes Kongl.
Men jag tror, att Utskottet låtit undfalla sig en omständighet, som är för vigtig att ej observeras, nemligen den, att något vilkor måste fastställas, huru förhållas bör, ifall Hennes Kongl. Höghet skulle finna för godt, att, utom Riket, förtära Sitt apanage.
Jag anser denna omständighet påkalla en återremiss; emedan jag tror underhållssumman böra vara olika, så framt den skall användas utom riket, än då den ut-, går inom landet.
Tfen 1 Augusti /. m. 1Ö PS denna grund anhåller jag, att Betänkandet varder återremitteradt.
Herr Grefven och LandtMarflialken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg StatsUtskottets Utlåtande böra, i anledning af Friherre Anckarsvärds dervid gjorde anmärkning, till Utskottet återremitteras.
Föredrogs å nyo StatsUtskottets d*n 18 sistledne Julii under N;0 310 afgifne samt den 19 derpå följde eftermiddagen på boret lagde Utlåtande, i anledning af Kongl. Majda Nådiga remiss uppå Öfversten Carl Silfverskjölds underdåniga ansökning om ersättning för det af honom vid Pommerns afträdande förlorade accord m. m.
Friherre Wrangel, Heming:
Det skulle kunna anses för en hvar såsom inconseqvens, att den ena gången afstyrka anslag och den andrs åter tillstyrka ett sådant; men man bör alltid taga i betragtande motiverne; och kunna väl några vara mera gällande, än dem, som bjuda att uppfylla rättvisans kraf?
Herr Öfverste Silfverskjöld, som användt sina bästa år i riket tjenst och det på ett utmärkt sätt, har under tiden förlorat sin enskilda förmögenhet, och va* rit i saknad af de medel , som utgöra hans rättmätiga fordran af Staten.
Jag tror dock, to
Dm -i dtiifu.i/if /, 'ii. att Staten bär lika litet sorn enskilde, undan* draga sig att uppfylla sina torbindelser.
Annars kunna följderna blifva ganska menliga.
Under den tid Öfverste Silfverskjöld var fängen i Frankrike, måste han vara i mistning af flera ars inkomster; och utom detta nödgad»s han äfven med egne medel förskjuta beklädnadskostnaden för sitt Compagnie, sann fick sedermera äfven vidkännas accordets Förlust* vid Pommerns öfverlemnande till Preussen.
Allt detta måste lian otvifvelaktig! hafva rätt att få tillbaka.
StatsUtskottet har sjelf yttrat, att flere af de Pommerske Regementernes Officerare fått ersättning för dem tillskyndade förluster; äfven som andra Svenska Regementets Cornpagnie-Chefer åtnjutit samma ersättningsfÖrmoner för förlorade inkomster, under den tid de till Pommern voro utcommenderade.
Jag hemställer ds, om ej billigheten krälver, att äfven Herr Ofverste Silfverskjöld må tilldelat .ersättning så väl för sitt accord som för beklädnadslörskottet, tillsammans utgörande 9000 R:dr Pommersk Courant.
Jag hoppas så mycket mer, att denna hemställan skall vinna behjertande, som representanterne böra vara måne om att aldrig besluta något som kan sägas vara en orättvisa.
I anledning häraf, anhåller jag om återremiss af StatsUtskottet* Betänkande.
Uppå derefter af Herr Grefven och Landt - Mankalken gjord proposition, fann Ridderskas pet och Adeln för godt, att StatsUtskottet Utlåtande, i anledning af Friherre Wrangels Den i Augusti f, ni. 11 dervid gjorde tnmärkniag till Utskottet återförviia.
Företogs till pröfning Statsutskottets den j8 sistledne Julii under N:o 311 afgifne, samt dea 19 derpåföljde eftermiddagen på bordet legde Utlåtande, i anledoing af vackt motion, om ett årligt afvodes anslående för Qfver-Directeuren Schwertz.
Herr Lejrén, jjohan Péhr'.
Jag har haft den stora tillfredsställelsen erfara, att StatsUtskottet behagat med någon uppmärksamhet omfatta min motion.
Men då meningarne in. om Utskottet varit delade, vågar jag tillstyrka antagandet af det senare alternativet, som föreslår: att en underdånig skrifvelse skulle afgå med begäran, att Kongl. Maj:t täcktes af Minufactur-fonden låta tilldela ÖfverDirecteuren Schwartz ett lämpligt arfvode, mot skyldighet att, på bestämda tider, bålla föreläsningar i Technologien.
Såsom ekal för min tillstyrkan torde få anmärkas, att denna utgift fullkomligen öfverensstämmer med ändamålet al denna fond, ty Technologiska kunskapersspridande till näringselasserne, är just sjelfva den kraft, 50m skall sätta oäringarne i gäng.
Utskottet har vitsordat Herr ÖfverDirecteur Schwartz’* kunskaper och skicklighet och jag 2» Sfen i Augustii f. nu vigar derföre hoppas att Riddersfeapet och A* deln, som alltid hyllat vettenskaperne, äfven vid detta tillfälle skall visa dem benägenhet
Det torde tillåtas mig erinra om, huruledes Ridderskapet och Adeln, då Sveriges berömde Technolog Trievald hemkom till fäderneslandet 1728, anmodade honom, att i Hemliga Utskottets rum hålla de ganska rikhaltiga föreläsningar, hvilka af en talrik samling af Ridderskapets och Adelns Ledamöter bevistades, dem vi äga frän trycket utgifne och hvartill de dyra plancherne påkostades af nämnde Ledamöter, hvilkas vapen å dem finnas graverade.
Friherre Wrangel, Henning, förenade sig med Herr Lefrén.
I anledning gf den nu förevarande frågan, får jag upplysa, att, sedan Friherre Sparres motioD om inrättande af en Technologisk Centralskola i Hufvudstaden, blifvit till Stats- och Oeconomie-Utskotten remitterad, Oeconomie-Utskottet för dess del, genom ett Protocolls-Utdrag, som blifvit StatsUtskottet meddeldt, tillstyrkt anläggandet af en sådan Skola, just med fästadt afseende derå, att en man med den skicklighet , som Professoren Schwartz, vore att påräkna, såsom Lärare och Föreståndare för Skolan.
Jsg vågar hemställa, om icke detta äger nära samband med den fråga, som nu är under pröfning, så till vida nemligen, att, i händelse Herr Schwartz ville emottaga sist - Dtri i Auguslii f, m» nämnde befattning, frågan om pension för ho* norn kunde förefalla; och jag anhåller sålunda att Betänkandet må iå hvila,intilldess de sama inansatta Utskottens yttrande öfver Friherre Sparres motion inkommit.
Friherre Anckarsvärd, Carl Hindrics
Efter det sätt, hvarpå jag fattat det andra alternativet uti Utskottets Betänkande, finner jag icke någon fråga vara om pension för Herr Professor Schwartz, såsom Herr Ehrenborg förmodat.
För mia del kan jag, med afseende å den förm detta andra alternatif nu äger, icke annat än förena mig med Herr Lefrén i anhållan om proposition till bifall af samma alternatif.
J»g har nemligen fattat meningen deraf så, som om blott den önskan skulle af Riksens Ständer till Kongl. Maj:t framställas, att Kongl, Maj^t ville låta föranstalta om technologiska föreläsningar, för hvilka Herr Professoren Schwartz skulle blifva Chef, och såmedelst komma i åtnjutande af de förmoner, som derföre af Kongl. Mai:t kunde komma att bestämmas.
Jag känner måhända bättre än de flesta, Herr Professor Schwartz’s stora kunskaper, hvilka jag varit i tillfälle att enskildt begagna; och jag hoppas att då nu ifrågavarande sak öfver* lemnäs till Regeringens försorg, den åsyftade inrättningen skall blifva sä tillfredsställande, att resultatet deraf ingalunda kommer att likna det af Landtbruks-Academiens så kallade experimentalfält, ty då vore äfven det aldraminsta anslag visserjigen i min tanka illa använda Jag tror således, att Riksens Ständers Ven i Autint ii f. m ben ställan, i detta afseende, icke behöfver eller bör vara innan, än dea, som 2:dn alternativet i Utskottets Betänkande innebär.
Herr Ehrenborg'.
Ehuru, såsom Friherre Anckarsvärd anfört, Utskottets Betänkande ggr ut på en anhållan till Kongl. Maj:t om techcologiska föreläsningars hållande, lärer det dock stå fast, att ämnet äger ett
Bära samband med Friherre Sparres iörslsg, angående inrättandet af en technologisk Skola.
Med min anmälan, har jag likväl ej velat bestrida någon förmon för Herr Professoren Schwartz, utan blott åsyftat, att frågan derom skulle behandlas gemensamt med en annan som synes dermed ganska likartad.
Friherre Wrargeh jag förenar mig deruti med Herr Ehrenborg, att Betänkandet bör hvila, ty det är nära förknippadt med frigan om dsn technologiska skoleinrättoingen % ochjag är förvissad, med den erfarenhet och kännedom jag äger om Professoren Schw*rtz’s kunskaper och skicklighet, att, om han sattes i tillfälle, att visa dem, de icke skulle framställa samma^resultat, som Landtbruks-Academiens experimentalfält.
Det är icke med tecbnologiska föreläsningar, utan medelst theoriena tillämpning, kunskapers användande, practiska rådslag, handledning vid nya näringsföretag som industrien förkofrar sig.
Professor Schwartz har redin visat hvad framsteg industrien och näringsfliten under honom kunna gora.
Flere sgmingsvärde näringsidkare hafv» underskrit - Btft Åugust" f. Ht. vit en set, hvari de vitsorda Herr Schwartz'* nit och förtjenster.
Jag skall derföre visserligen med min röst understödja tillstyrkandet af ett årligt arfvode för bemälde Herr Professor; men instämmer emedlertid med Herr Ehreobong deruti, att Betänkandet derom bör tills vidare hvila.
Äfven jag har, i likhet med flera inom detta Stånd dragit partie af Herr Schwartz’s kunskaper.
Fråga är , böra vi göra något för vår Industries framsteg, böra vi begagna de kunskaper och den erfarenhet, aom genom Regeringens försorg hos en man nu till ett sådant ändamål förefinnas?
Öfver* Directeuren Schwartz bar icke studerat vettenskaperna för deråt egen skuld, utan för att tillämpa dem i det verkeliga lifvet, ovanligt;» vårt Land, men som vi behöfva och böra dra* ga partie utaf.
Hos mig talar endast saken, hvilken jag bedömmer sjelf, och icke efter någon annan; jag skulle i närvarande alund anse ovärdigt, att ledas af eget interesse, eller vilja gynna; jag uppträder blott för allmänt medborgerligt val, för hvilket höga mål den dolda intrigen bör tyatna.
Herr von Hartmansdorff, Auga fl: Jag tror åter, att Betänkandet icke bör, på grund af hvad Herr Ehrenborg anfort, hvila iniill dess frågan om det tecbnologiska institutet förekommer.
Ty oro detta iustitut af Utskotten tillstyrkea och af Riksens Ständer bifalles, lärer dock dermed ej kunna förenss något villkor eller någon föreskrift, att Kongl.
Majt
Den i åugust ii f. m. •kulle till Institutets Chef nämna någon viss, af Riksens Ständer utsedd person.
Det torde i alla fall ändock vara att förmoda, det Professoren Schwartz, såsom den skickligaste man, här lärer vara att tillgå, blifver till föreståndare för institutet antagen.
Jag instämmer således i Friherre Anckarsvärds tillstyrkande, att andra alternativet i StatsUtskottets Betänkande må bifallas, emedan det, utan att innehålla någon föreskrift för Regeringen, att använda Professor Schwartz, ej eller borttager möjligheten, att gifva honom ifrågavarande befattning.
Herr -LefviMed Herr von Hartmansdorff förenar jag mig till alla delar.
Om andra alternativet bifalles, så sker derigenom en gärd åt Herr Schwartz’s personliga egenskaperj men då frågan blir om en inrättning, lärer det vara mindre lämpligt, att tala om viss person såsom passande till föreståndare för densamma.
Dessutom talar andra alternativet ej om arfvodets storlek och binder ej Konungens åtgärd, äfven i den händelse, att Kongl. Majit skulle anse ÖfverDirecteuren Schwartz passande till föreståndare för den omtalte inrättningen.
Herr Grefven och Landt-Marskalken yttrade, att, då flere Ledamöter begärt att StatsUtskottets förevarande
Utlåtande måtte ytterligare hvila på bordet, men andre Ledamöter önskat f)en i Au^ustii f, m, *7 att målet nu måtte till pröfning företagas, anaåg Herr Grefven och Landt-Mankalken sig böra hemställa, om icke de Herrar, hvilka yrkat att frågan måtte ytterligare hvila, tilläfventyrs behagade derifrån afstå.
Friherre Wrangel förklarade, i anledning häraf, det han afetod från sin anhållan om uppskof med målets pröfning.
Herr Ehrenborg; Äfven jag kan allt för gerna afstå ifrån min begäran om uppskof med afgörandet af förevarande mål.
Jag har framlagt och utveckladt mina skäl.
Jag har ansett och skulle tro det vara gifvit, att, om en technologisk Skola inrättas och Herr Schwartz äger den skicklighet, man tillägger honom, han visserligen blir antagen till dess föreståndare, i hviken händelse frågan om det serskildte anslaget förfaller.
Äger han icke denna skicklighet, så vore han ju ej till det före— slagne arfvodet berättigad.
Derföre har jag trott det ej skada, att Betänkandet derom fin— ro hvila, till dess Utlåtandet om techniska Skolan hunne inkomma; men om Ridderskapet och Adeln ej delar min mening, vill jag alldeles icke derå insistera.
Maj;t skulle i Nåder för godt finna, att nämna någon annan, så följer visserligen icke deraf att Herr Schwartz vore oskicklig.
Man bör förmoda, att han icke är den enda inom Landet som kunde förestå en sådan befattning- J*g anser val ft 9»n I Aiiguitii J. m. för min de!, få elfer ingen inom Landet, med honom kunna jemföra* och hoppas således att han blifver använd; men jag vågar likväl tro, att det f öreslagne arfvode! borde bifallas, emedan det väl icke kan nekas, att ÖfverDirecteur Schwartz’s kunskaper böra begagnas, äfven i det fall, att han icke skulle blifva använd till föreståndare för den nämnde inrättningen.
Grefve af Ugglas, Gu fia]:
Till hvad Herr.
Lefrén yttrat, utber jag mig blott få tillägga* att, då StatsUtskottets
Betänkande bestämt innehåller , att det ifrågaställde arfvodet skalL tilldelas Herr Professoren Schwartz, mot skyldighet å hans sida, att hålla allmänna föreläs, ningtr, så är det dock icke sagt, om detta skall ske i den föreslagna techniska skolan eller ej.
Det beror af Kongl, Majit att pröfva huru ochmed hvad vilkor Herr Schwartz kan komma i åtnjutande af nämnde arfvode , och således tror jsg det man ej behöfver afvagta Irsgsn om den techniska Skolans inrättande, utan att man genast kan besluta om den nu föreslagne anhållan hos Kongl.
Majit skall äga ruta, och hvilket jsg vördsamt tillstyrker.
Herr Grefven och Landi-Marskalken förklara de, att då Utskottets Utlåtande innefattade sine ilternativer, ansåg Herr LandtJWarskalkm tig först böra framställa proposition tilL bifall å första alternativet , hvarigenom den. i detta ämne väckte motion, blifvit afstyrkt.
Ropsdss
Nej - ptti { Ju gusti f. 'm, 3<?
Hvarefter Herr Grejtu» och Landt Marfkal~ hen hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade bifalla andra alternativet, eller att Riksens Ständer borde hos Kongl. Maj:t j underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t täcktes j
Nåder låta af ManufacturFonden tilldela ÖfverDirecteuren Schwartz ett lärnpeligt årligt arfvode, emot skyldighet å hans sida , att på vissa bestämde tider hålla technologiska föreläsningar.
Föredrogs å nyo Stats- samt Allmänna Besvärs- och Osconomi-Utskottens den 30 sistledne Junii under N:o 5o7 afgifoe samt den 19 derpå följde Julii eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, i anledning af väckte motioner , om förseglade anbuds afskaffande, eller om en förändrad ordning för deras öppnande vid Entreprenade-iuctioner.
Herr Reuterfvärd, Pehr Adam, hada inlemna! ett så lydande Memorial* (Se Bilagan N;o 4.)
Herr L»frént Johan Pehr: Herr Reutersvärd har gjort anmärkningar mot Betänkandet, hvilka efter min öfvertygelse borde föranleda till det sammas äterremiss.