Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag inser alltför väl huru omdömet härvid ånyo kommer att riktas emot hvad man kallar min öfverdrift; men jag emotser klandret med samma lugB, som vid de många tillfällen, vid hvilka jag oskyldigt nog tillförene fått uppbära det, under fullkomlig öfvertygelse, att det stundar en tid , då denna och möjligtvis äfven en och annan af mig vågad tankeyttring kan komma att göra sig gällande.
Jag anser mig ingalunda brista i statsmannablick, då jag tror, att ett Stånd, som redan sedan längre tider med rätta innehar sin fjerdedel uti Representationen; att.det Stånd, som obestridligen lemnar de mesta statsbidragen; att det Stånd, som till försvaret lemnar snart sagdt allt — äfven borde hafva sin representant inom Konungens Conselj, der det äfven måhända vore ganska väl och lyckligt, om det oegennyttiga, från ränker och eotteri-förhållanden skiljda enkla, rena, sunda, ärliga Svenska bondevettet hade sin representant.
Jag kan icke förstå annat, än att det äfven för de högre kretsarna vore af ett gifvet stort intresse, att till deltagare i rådslagen hafva någon utmärkt och förståndig bonde, som finge vara vittne till de svårigheter, hvilka understundom mäste förekomma vid rådslagens riktning till en ej alltid möjlig, den närvar, stundens ögonblickliga belåtenhet och tillfredsställelse.
Jag hade med ett ord, efter ett D e u 8 April c. m. (65 3o-årigt beträdande af den constitutionelia banan, önskat se en, på bestämda större grundsatser fotad ministere-sammansättning, som redan vid sitt första uppträdande hade lugnat nationen med utsigterna af en ministere, som antydde en förut fattad öfverenskommelse att stå och" falla för sina grundsatser i afseende å de stora sambälls-angelägenheterna.
Jag hade önskat vid delta tillfälle se en ministere-combination, vid hvars första anblick jag icke vore tvekande att dess i fri g as te bemödande blefve riktadt till ett allvarligt befrämjande af den så högst nödvändiga förändringen uti våra representativa former, oell detta på en väg, som ensamt afsåg folkets rättmätiga fordringar och anspråk , och utan undseende för kast- bch skråintressen, då all styrelse
Sr till för folket i sin helhet, och ingalunda för att mera eller mindre gynna någon eller några af dess classfördelningar; jag hade önskat se en styrelse-sammansättning, som förespeglat mig den absoluta vissheten att befordrings-systemets grunder hädanefter, mera än h i 11 i n t i 11 s, uteslutande komme att afse skicklighet och förtjenst; jag hade önskat se en minislerecombination, sora lemnat grundade förhoppningar, att omsider en gång igenom dess kraftiga inverkan få till antagande framstäldla de förslag till en ny lagstiftning i sin helhet, hvaraf nationen så länge varit i behof, hvarefter den närvar, generationen så länge förgäfves längtat, och hvartill hon redan lemnat så stora penningebidrag, under förhoppningarna att äfven få tillgodonjuta någon del af skörden; men ehuru jag i detta hänseende til! den nyss utnämnda Just.Statsministerns åsigter hyser det största förtroende, har jag af det isolerade och i ansenlig måtto obetingade sätt, hvarpå han ingått i Styrelsen, icke kunnat bygga mig några beräkningar för det inflytande, sora den rive Statsministern kan komma alt tillvinna sig inom en Conselj, vid hvars bildande han näppeligen synes hafva varit i tillfälle att i betraktande hafva tagit någon annan personlighet än sin egen.
— Jag hade önskat se en ininislere-saminansältning, Som, till följe af redan i förväg antydda, inom
Representationen förkunnade grundsatser i afseende å landets ej mindre politiska än ekonomiska förhållanden, lemnat något hopp att, genom -försvarsverkets ställande på en behöflig fredsfot, åstadkomma de lindringar uti jordbrukets besvär, som till så betydlig del innefattas uti rust- och roterings-skyldigheternas så högst tryckande natur.
Jag hade önskat se en ministere-sammansättning, sora lemnat anledningar förmoda en vid landets verkliga förmåga afsedd uppfattning af sjöförsvaret, hvilket lika mycket, om ej mera, klafver statsförhållandenas beräkning ifrån en mera vidgad politisk synkrets, än ensamt ifrån sjömanskapets underordnade och mera materiella detaljkunskaper.
Jag hade, med ett ord, önskat se en ministereuppsättning, som lemnat anledn. att förmoda inträdandet af ett nytt systeme; men då jag ännu icke erfarit någon till - i66
Den 8 April e. m. stymmelse till grundad tillfredsställelse i denna del, sä är jag också, vid behandlingen af den nu ifrågavar. löne-regleringen, frigjord från illusionernas inverkan på omdömet.
Och om jag hade kunnat hysa något tvifvel i anseende till ställningar och förhållanden, så hade det, vid läsningen af gårdagens Statstidning, i alla fall varit skingradt, då i detta Regeringens blad på det mest omisskänliga sätt ådagalägges, huru den nybildade ministeren i afseende å constitutionelt inflytande icke synes vara längre kommen än den gamla; och när dertill äfven kommer, att man nu just vid första anblicken af den nya ministerens uppträdande uti Regeringens Statstidning, i ett på stora statsbidrag grundadt tidningsblad, får läsa ett utfall emot Svenska folket, hvars representanter vi stro, af så förnärmande beskaffenhet, som det hvilket innefattas i den aktningsvärda resandes yttrande, att på Preussens thron kan medelmåttan sitta och lätt styra, då bos oss den utmärktaste personlighet blott har otack lill lön af ett både obändigt och okunnigt folk: så måtte det förlåtas mig, om jublet i afseende å de nya ministere-symptomerna icke i första ögonblicket inställa sig.
Vid Statstidningen för i går vore under en annorlunda sammansatt Representation ganska mycket att tillägga; men då särdeles inom detta rum tystnadens vältalighet någon gång måste tillitas, likväl utan äfventyr, att icke utom Huset göra sig förstådd; så vill jag icke i detta hänseende längre utsträcka mina anmärkningar.
Jag åter upprepar således hvad jag redan haft äran nämna, nemi. att jag fullkomligt instämmer uti StatsUtskts förslag, i hvad det afser beredandet af passande localer för depart.- cheferna, i sammanhang med deras embetsverk, och jag tillägger den önskan, att StatsUtsk. äfven ville fästa R.
St:s uppmärksamhet på ändamålsenligheten deraf, att de nya depart. chefs-våningarna dertill på Statens bekostnad blefvo tarfligt, men anständigt möblerade; och att sådana åtgärder måtte vidtagas, att en dylik anstalt genom Riksg.contts försorg intill nästa riksdag kunde vara fullbordad, då förslag i detta hänsende af StatsUtsk. utan tvifvel kommer att uppgöras för behofvets fyllande, genom användandet i möjligaste mån af Kronans redan tillhöriga hus; men undertiden afstyrker jag, på grund af Hr Schartaus reservation , hushyremedel under tiden till de blifvande depart.-cheferna.
Hvad sjelfva löneregleringen vid(kommer, så har jag vid det för Utrikes Statsministern föreslagna lönebelopp ingenting att anmärka, då jag anser honom vara den ende, för hvilken någon egentlig representationskostnad bör vara afsedd.
Jag skulle till och med hafva ansett billigheten fordrat en betydlig tillökning i detta anslag, om jag icke trodde, att Konungen i Norrige af Norrska statsbidraget till vår ministercassa lemnade fylluaden i Utrikes Statsministerns behöfliga löneanslag.
Den 8 April e. m.
Hvarföre Just.Statsministern är uppförd till ett högre lönebelopp, än de öfrige depart.cheferne, har jag icke kunnat inse, då för min uppfattning den oriktigt nog qvarstående s. k. högre värdigheten, i min tanke, på ingen grund Lör belasta Staten med en högre utgift; hvarföre jag anser det af StatsUtsk. för Just.Statsministern föreslagna lönebelopp böra nedsättas till fullkomlig likhet med hvad för de öfriga depart.cheferna blifvit föreslaget, och hvarföre äfven jag nödgas begära Sterremiss af StatsUtskrs betänk., hvaruti jag för öfrigt, i afseende å depart.chefs och Statsråds-lönerna instämmer.
Vidkommande den uti K.
M:s propos. för blifvande exped. cbeferna i sex af de nya stats-departementen antydda, och af StatsUtsk. nu föreslagna, lönereglering, anser jag mig böra begära StatsUtskrs ytterligare uppmärksamhet på förhållandet med dessa nya cbefs-platser.
Jag kan, för min del, icke tillstyrka något löneanslag för platser, hvilkas införandeinom statsbestyx-et, under sådan form, hvartill den K. proposm lemnar förmodan, ännu icke utgjort föremål för någon R.
Strs öfverläggning.
Den nakna framställning, som j detta hänseende i K.
M:s propos. ägt rum, framstår säkerligen såsom en följd af det utaf R.
x-edan antagna förslaget, såsom anledn. till den föreställning, — utan att meningen ifrån någondera sidan varit sådan, — alt afsigten möjligen skulle vara, alt desse högt lönade depart.chefer hufvudsakligen skulle vara afsedde till ett slags höga och förnäma paradpersonager, under ledning af en afsättlig men oansvarig exped.chef, hvilket skulle vara att blott under en ännu sämre och nära underordnad skepnad åter införa den gamla statssecret.befattningen, blott med den förändring, att ansvarigheten blifvit öfverflyttad på en mera inflytelseägande afledare, eller till ett förnämare och högre patronat.
Det lönebelopp StatsUtsk. för de in petto varande statsexped. cheferna föreslagit, är just detsamma, om icke något högre än statsseeret.lönen var, säkert intill 1823 års riksdag och möjligen intill 1829; och jag utbeder mig att på detta förhållande få begära StatsUtskrs synnerliga uppmärksamhet.
Grundlagsfrågan lqrrde en förbättrad organisation för Statsrådet, har under minst fem års tid varit hvilande, och Regeringen har sålunda bort vara beredd på förslag till den anordning af statsbestyrets utgreningar, som af en förändrad Statsrådets organisation måste blifva en nödvändig följd; och det synes mig således utgöra ett anmärkningsvärdt förhållande, att intet förslag i denna del blifvit R.
St. fullständigt och i alla sina detaljer meddeladt, på samma gång som lönefrågan ifrån Regeringens sida väcktes.
Jag kan för min del icke tillstyrka något löneanslag för dessa nya platser, på den grund alt jag bestrider deras behöflighet såsom ett slags under-statssecreterare, ochjjskulle i68 Den 8 April e. ra. anse deras tillskapande, under en sådan forna, såsom en olycka.
En förbättrad
Statsrådets organisation är den första fråga R.
St. på ett bestämdt sätt yrkat, under ett 3o-årigt bearbetande af den stora reformfråga rörrde styrelseverkets reorganisation.
För omkring 20 år sedan lofvades af Regeringen handläggning vid denna stora och så djupt inverkande samhällsfråga.
Den kullkastades för 11 år sedan, för/ att nu framstå ännu obestämd, outredd och blott föremål för ökade anslags-fordringar.
1818 och 1823 bearbetade comiterade och R.
Sits Ulsk. frågan, och afgåfvo betänk:n. 1823 års Ständer hafva, om jag icke roissminner mig, anmält sitt beslut i afseende åden stora frågan; men Regerrsmakten har, sådant oaktadt, ännu ej lemnat Ständerna ringaste ledning eller meddelande ronde stats-expeditionernas organisation.
De hitintills kända förslagen i afseende å denna fråga åsyfta ganska bestämdt, att de föredragande Statsråden skulle vara ministrar; att ministrarne skulle vara depart.chefer; att i deras departementer eller rättare expeditioner skulle finnas embetsman, som voro chefer för hvarje af de detaljer, som tillhöra expeditionen, och som sällan äro mindre än två, men väl tre.
För krigs- och sjö-förval 1 ningen, civil- och militär-expeditioner, för närings- och handels- och inrikes- och drätsel-ärenden, huru de ock indelas, äfven minst a:ne i hvardera o. s. v. Om detta af mig antydda förhållande icke saknar all grund, så torde det ursägtas mig, om jag icke förstått meningen med den ifrågakomma lill blott enhet bestämda exped.chefsplatsen.
Då Just.ministern nu blifver chef för Just.revision, så synes mig revisionssecreterarne nu, likasom förr, vara de ende exped.- chefer, sorn här kunna komma i fråga; och jag kan svårligen föreställa mig, att R.
Sits afsigt varit att genom Statsrådets nya organisation medelst förhöjda löner, och genom nya tillskapade, förr ej behöfliga til! höga lönebelopp uppförda nya platser, blott öka folkets tunga genom ett ökadt utgiftsbehof, som ingalunda synes vara påkalladt ifrån någon annan, än .ifrån statsluxens synpunkt.
Jag anhåller att StatsUtsk. täcktes taga i betraktande, att buieau- eller exped. chefernes antal blifver vida större, än det föreslagna antal af sex exped.chefer, och att dessa nu så oskyldigt föreslagna platsers inrymmande i statshestyret skulle oförtöfvadt framkalla förhöjda löneanspråk för det dubbla och måhända tredubbla antalet embetsman, med samma rätt till löneförhöjning, som den föreslague exped.chefen.
Hvarje departement är redan till fullo försedt med sina revisions- eller expeditions- och protocolls-secreterare; och mig synes, att den nu ifrågavar. departenientai-organisationen bör tillvägabringas genom de medel, hvilka redan inom Den 8 April e. ra. 169 inom hvarje expedition äro förhanden.
Sverige behöfver i allmänhet styras för så godt köp som möjligt, och folkets representanter kunna, i min tanke, icke stå till svars för någon ögonskenlig misshushållning, hvilket det, efter mitt sätt att se, skulle vara, om man utan betänkande förskräckte nationen genom alltför högt uppdrifna anslag för den nya inrättningen, innan man ännu vunnit någon öfvertygelse om de välgörande följderna af den förändrade organisationen, hvarpå jag hoppas, men hvilka också helt naturligt äfven utgöra föremål för Iviflet.
Jag önskade, att StatsUtsk. i delta hänseende lemnade R.
St. en anvisning att rent och oförtäckt uttala deras åsigter härutinnan, emedan del varit det halft beslutande, det till hälften önskande uti R.
St:s framställningar till Regerls-makten, som under 3o år understundom alstrat så betydliga misstag om R.
St:s verkliga meningar och åsigter.
På de grunder, jag nu anfört, anhåller jag om återremiss af StalsUlskts betänk.; men till undvikande af alla öfverraskningar, och till undanrödjande af framtida påminnelser i afseende å R.
St:s förbiseenden, begagnar jag tillfället att begära StatsUtskts uppmärksamhet på behofvet af ett rent uttaladt stadgande i afseende å villkoren för och beloppet af pensionsrätt vid afgången ifrån dessa nu föreslagna höga löner.
Rikets väl verkligen kräfva något stadgande af pensionsrätt för depart.chef, som funné sig föranlåten att vid något möjligt tillfälle lemna sin plats hellre, än alt biträda beslut, hvilka, ehuru icke åsyftande någon bestämd öfverträdelse af grundlagen eller andra lagar, likväl voro stridande emot Rikets sannskyldiga nytta.
Ett stadgande i denna del är efter mitt begrepp så mycket nödvändigare, som uti vårt mera fattiga än rika land den större skickligheten, utan förmögenhet, skulle nödgas afhålla sig från dessa högre administrativa platser, så lange en billig fruktan att utkomsten möjligen kunde komma att sättas på spel vid valet emellan ett obegränsadt biträdande af beslutande rättens vilja och öfvertygelsen om fordringarna för allmänt väl.
Jag skulle önska att af StatsUtsk. få föreslaget, att för ingen händelse pensionsbeloppet för innehafvare af dessa löner någon gång kunde blifva högre än 3,5oo r:dr b:co, utan R.
St:s särskildta förordnande för hvarje fall, men att vid tillfälle af resignation ifrån ministerplatsen, till följe af bristande afseende å föreställningar och råd, hela lönen alltid måtte bibehållas, intilldess R.
St. förhållandet pröfvat och deröfver beslutat.
Då Statsrådets nya organisation och statssecret.embetets upphörande möjligen kan komma att föranleda anspråk å statssecret.lönens bibehållande såsom iifstidspension, så anhåller jag, att StatsUtsk. i förväg måtte för R.
St. utreda det rältsenliga förhållandet; och ifall något gällande lagstadgande för ett så 5 II. 22 Don 8 April e. m. oförutsedt förhållande icke skulle finnas påbudet i afseende på innehafvare af ferl roende-syssla, så är min anhållan alt StatsUtsk. mätte lill R.
St. inkomma med förslag, huru i sådant fall förhållas bör, under begrundande af nödvändigheten att förebygga folkets belastande med högre pensionsntgifter, än gifna föreskrifter i sådant hänseende redan antyda.
Jag förnyar min anhållan örn ålerremiss af betänk., med begäran, att dessa mina anmärkningar måtte få återremissen medfölja.
Hr Gyllenhaal, Lars
Då jag i sisth plenum i Lördags var en af dem, som begärde, att detta utlåt. ytterligare mätte få hvila på bordel, anser jag för min pligt att yttra några ord.
Jag anhåller likväl att få förutskicka några anmärkningar, föranledda af den siste värde talarens yttranden.
Den ädle Gr:n har fört Styrelsen till last, att
Styrelsen icke framställt något förslag rör:de organisationen af de nya stats-expeditionerna; men jag hemställer tiif den ädle Grin sjelf, huruvida det varit lämpligt eller formenligt, att Konungen, innan han ännu lemna t sin nåd, sanction till det af Ständerna så nyligen antagna förslag till ändring af grundlagarna, på förhand meddelat R.
St. ett sådant förslag ang:de Statsrådets organisation, hvarom Hr Gr:n nu väckt fråga.
Vidare har Ilr Gr:n klandrat StatsUtsk.
, som uppfört lönebelopp åt s. k. exped.chefer; och, efter hvad jag kunnat fatta, syntes Hr Grin hafva velat anse dessa exped.chefer vara belt och hållet öfverflödige.
Örn den ädle Grin behagat genomläsa 35 §:n Reg.Fm, sådan den lyder i det nyligen af Ständerna antagna förslag, hvilket nu är understäldt Konungens höga sanetion, skulle Hr Gräl funnit, att desse embetsman äro der bestämdt uppräknade; och det torde numera icke vara R.
Stls rättighet att borttaga dessa exped.chefer.
Och enär desse chefer sålun da mäste vara qvar, blifver oek deraf en ovillkorlig följd, att åt dem måste anslås arfvoden eller löner, maq må benämna detta huru sorn helst.
Jag öfvergår nu till sjelfva utlåtandet.
Jag tager för afgjordt, alt StatsUtskts mening varit, det äfven J u s t.
S t a t s m i n i s t e r 11 skall erhålla en årlig hyres-ersältning af 1000 r:dr b:co.
Jag hemställer likväl, huruvida icke detta hade kunnat och bort mera bestämdt uttryckas, till undvikande af all misstydning.
Den nyligen af R.
St. antagna förändrade redactionen af 6 §:n Reg.Fm uppräknar särskildt:
J u s t.S t a t sm i n is t er n samt Statsministern för utrikes ärendena.
Derefter heter det: ”En Chef och föredragande ”Statsråd.” &c. Likaledes har StatsUtsk. i nu förevar, utlåt. (pag. 3.), vid bestämmandet af lönebeloppen, iakttagit samina skilnad i benämningen.
På intetdera stället stur: ”Chefen för Den 8 April c. m. 171 Justi t i se- eller Chefen för Ut rikes-de pär temen t et.
För vinnande af mera tydlighet föreslår jag, att utlåt. pag. 2., ang:de hyresmedien, malte erhålla följande förändrade reda ction:
"Att då boställen redan finnas att tillgå för vissa af "de befallningar, hvilka skulle komma all tillhöra de nya "depart.cheferne, J11 s t.S t a t s in i n is t e r n och de öfrige "af dessa chefer, hvilka af sådan förmån” ike.
J u s t.
S t a t s m i n i s t e r n torde val få vidkännas en re presentationskostnad, som närmar sig tillden, hvilken StatsUtsk. ansett åtfölja U t r i k e« - S t a t s tu i n i s t er s-embetet.
Äfven den förre, såsom varande den högste embetsmannen i Riket, lärer icke skäligen kunna undgå att, åtminstone någon gång, äfven visa artighet åt de härvar. utländska sändebuden.
Så har det åtminstone hitintills skett; — så kommer det otvifvelaktig t att ske äfven hädanefter.
I början af det nu ifrågavar. utlåt, yttrar StatsUtsk. sig hafva ansett "o undgå ligh nödigt, all lönevillkoren för "Statsrådets ledamöter lemna full tillgång till den lefnads"kostnad, dessa em be t ens värdighet fordrar, och sådant så mycket hellre" &c. Vidare säger Utsk. längre fram (pag. 2) dels "att Stats"rfldets ledamöter aro underkastade representations-kost’’nader;’’ — dels att "de Statsråd, som äro depart.chefer, "äro underkastade större representations-kostnader, än Statsråden utan departement."
Efter aila dessa premisser, detta bestämda medgifvande å Utsk:s sida, hemställer jag vördsamt, huruvida resultatet i fråga om beloppet af lönerna veiki, står dermed väl tillsammans.
Jag hemställer vidare till hvars och ens begrundande, om J u s t.
La t s m i n i s te r 11, sorn enligt 34 §:n Reg.Frn innehafver "Rikets högsta värdighet," må anses kunna vara fullt belåten nyed 8000 r:dr, samt de öfrige Statsråden med dels 7000, dels 6000 r:dr b:co.
Vidare anser jag skilnaden emellan depart.chefernes och de consullativa Statsrådens befattningar och utgifter icke vara så stor, att de sednare böra få 2Ö00 r:dr mindre än de förre, nb. då hyresersättniitgen inberäknas.
— De consultativa Statsråden hafva, enligt 9 §:n Reg.Ftn, med depart. cheferna gemensam ansvarighet förrådslagen, och komma troligen, att ofta bestrida depart. chefernes befattningar vid inträffande förfall af alla slag.
De stå på Samma punkt, sorn det nu var.
Statsrådets ledamöter.
Åtminstone hade man då icke bort minska de consullativa Statsrådens löner genom borttagande af spanmulsheräkningen, såsom StatsUtsk. nu föreslagit.
1 anleda, af hvad jag sålunda haft äran anföra, föreslår jag vördsammast följande lönebelopp, med taffelpenningarna derunder inberäknade, men utan beräkning af den särskilda hyresersättningen:
Den 8 A jj r i 1 e. m.
Just.Statsministern Utrikes-Statsministern Hvardera af de fem Statsråd, som äro de - ra, ooo. — 16,000. — 8,ooo. — part.chefer Hvardera af de Irenne öfriga Statsråden, som ej få någon hyresersättning .... 8,ooo. — — De lönebelopp, jag nu föreslagit, torde tilläfventyrs synas mången alltför höga.
Jag hör derföre upplysa, att de nngefärl. öfverensstämma med livad Regeringens ledamöter i Brödrariket Norrige erhålla.
Jag känner visserligen icke till siffran den Norrska aflönirigsstaten; men jag har full anledn. alt tro, det Norrske Statsministerns, samt de härvar.
Norrske
Statsrådens aflöning snarare öfverstiger hvad jag haft äran föreslå för statsråds-personalen här i Sverige.
StatsUlsk. yttrar vidare pag.
4t ■”Hvad beträffar aflöningen för ex p ed. eli efer n a i ”de sex nya stats-departementen, så enär angelägenheten ”fordrar, att dessa embeten städse innehafvas af personer, ”sorn, jemte dertill erforderlig skicklighet, äga den arbetsförmåga, som för dessa mödosamma och maktpåliggande befattningar erfordras, samt det derföre är af ”vigt, att desse embetsman erhålla en sådan aflöning, att ”de, utan bekymmer för nödig utkomst, kunna åt tjenste”befaIlningarna utslulande egna sina omsorger, har Utsk. ”funnit sig böra föreslå ett arfvode af 3ooo r:dr för hvardera af de sex ifråga var. exped.cheferna.”
Äfven här nödgas jag hemställa, huruvida det föreslagna arfvodet må anses nöjaktigt och fullt motsvarande exped. chefernes befattning.
Hvar och en, som förmår och tillika vill göra sig full reda för rätta beskaffenheten och vigten af dessa befattningar, dem StatsUtsk. sjelft benämner ”mödosamma och maktpåliggande, ” skall otvifvelaktig! medgifva, att en sådan exped.chef, med ”erforderlig skicklighet och arbetsförmåga, ” — såsom StatsUtsk. sig uttrycker, — är förtjent af bättre lönevillkor.
Jag föreslår alltså vördsammast, att exped. c lie fern e i de sex nya stats-departementen må anvisas årlig aflöning till ett belopp af 4000 r:dr b:co för dem hvardera.
Slutligen anhåller jag vördsammast, att dessa mina anmärkningar måtte få åtfölja den återremiss af StatsTJtskrs utlåt., hvarom Gr.
Anckarsvärd redan gjort begäran.
I sammanhang med denna lönefråga, och med föranledande af så val StatsUtskts utlåt., som slutet af Gr.
Anckarsvärds nyss upplästa yttrande, utbeder jag mig att få framställa ett särskildt förslag, rörtde pensionsrättför de ledamöter af Statsrådet, sorn från sina befattningar afgå.
Uti StatsUtskts nu förevar, utlåt.
N:o 32, fyttrar Utskottet pag. 3:
Den 8 Aini! e. tn. ”Med afseende derå, alt Statsrådets ledamöter innehafva ”förtroende-platser, från hvilka de möjligen efter kort ”tjenstetid skulle kunna komma att afgå.” &c.
Af detta yttrande drager jag den bestämda slutsats, att StatsUtsk. anser Statsrådets ledamöter städse vara att betrakta såsom flyttfoglar, efter hvad Gr.
Anckarsvärd nyss sig utlåtit, eller, såsom jag ville säga: stadde på resande fot.