Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Landtm, sig böra hemställa, huruvida icke de Hrr ledamöter, som hade sina platser på de främre bänkarne, behagade efter voterings-serilarnes aflemnande för en stund nedgå till klubbrummen, så att de ledamöter, hvilka tillhörde de sednare bänkarne, mera obehindradt kunde komma fram till Landtmarskalksbordet.
Ropades ja. 414 Den 9 December.
Ja — 361.
Nej — 294.
Anmäldes och bordlädes Banko-Utsk:ls Berättelse N:o 3, ang:de verkställd undersökning och granskning af Bankoverkets tillstånd, styrelse och förvaltning; samt Memorialer: N:o 6, i fråga om afskrifning af åtskilliga vid Låne-kontoret i Göteborg upptagna diskontlån, äfvensom af derstädes balanserade öfverräntor å dylika lån; N:o 7, med hemställan om förhöjning i den åt Skolläraren vid Tumba bruk C.
Eriksson anvisade lön; och N:o 8, ang:de årligt understöd till Bokhållaren vid Tumba bruk J. F. Asp. R. o. Ad. åtskiljdes kl. ^ 4 e. m.
Lördagen den 9 December 1865.
Justerades ett prot:s-utdrag för den 4, 5, 6 och 7 dennes.
Mörner, Carl Göran: Emot R. o. Ad:ns sistlidne Thorsdag fattade beslut i fråga om antagande af ny Riksdagsordning m. m., får jag mig härmed reservera.
Måtte aldrig den dag komma, då Svea folk nödgas med saknad erinra sig den lycka, det välstånd och den enighet, hvaraf detsamma under sin gamla statsförfattning varit i åtnjutande, till dess för tre år sedan det nu antagna förslaget såg dagen, och måtte Svenska folket aldrig af den nya representationens verksanhet röna samma Den 9 December. 415 följder som af Kommunal-myndigheternas, eller att debetsedlarne blifva till beloppet tredubblade!
På samma gång jag uttalar denna önskan, får jag tillika för ådagaläggandet deraf, att å min och de med mig liktänkandes sida varit allvar med vårt yttrande, att vi vore benägne att ingå på en representationsreform, och till upplysning om huru vi tänkt oss densamma kunna på ett förmedlande sätt genomföras, till intagande i R. o. Ad:ns prot. uppläsa det af oss under diskussionen (lere gånger åberopade, nu i Upsala tryckta och först sistlidne Thorsdags-middag bit ankomna, förslaget till grunder för ombildning af Svenska folkets representation.
Berörda förslag, som dock numera icke kan till någon åtgärd föranleda, tiar följande lydelse:
Förslag till grunder för ombildning af Svenska folkets representation.
Allmänna grunder. § 1- Svenska folkets ombud församlas till riksdag på två kamrar, den första och den andra, hvilka i alla frågor hafva lika behörighet och myndighet. § 2.
Riksdagsman kan i utöfningen af sin befattning såsom sådan icke bindas af andra föreskrifter än rikets grundlagar. § 3. l:o Lagtima riksdag skall, i kraft af Rikets Regeringsform och utan särskild kallelse, sammanträda hvart tredje år den 15 Oktober, eller, om helgdag då inträffar, dagen derefter. 2:o Urtima riksdag sammanträder då Konungen så nödigt finnér, äfvensom i de fall, hvarom i R.
F:s §§ 91, 92, 93 och 94 förmäles. § 4.
Riksdagsmän väljas till båda hamrarne för viss tid; dock eger Konungen att, innan den tid tilländagått, förordna om nya val i hela riket, till båda kamrarne eller till en af dem. § 5.
Ej må riksdagsman förmenas att sin riksdagsmannabefattning utöfva; gällande härutinnan endast, under krigstid, undantag för dem af krigsmakten, hvilka af Konungen i rikets tjenst beordras. § 6. l:o
Lagtima riksdag kan ej utan egen begäran och Konungens bifall afslutas förr än den varit 4 månader samlad, derest icke
Konungen förordnar om nya val till båda kamrarne eller till en af dem, i hvilket fall riksdagen upplöses. 2:o
Har sådan upplösning skett, kalle Konungen riksdag att inom 6 månader derelter sammanträda och vare den riksdag såsom lagtima ansedd.
Den 9 December. 3:o Urtima riksdag eger Konungen, när hanför godt finnér, afstöta; Och upphör urtima riksdag alltid, då tid för lagtima riksdags sammanträde infaller.
Kamrarnes bildande. a) Valrätt och valbarhet. § 7. l:o Rätt att i den ordning och efter de grunder, denna R.
O. föreskrifver, i riksdagsmannaval hos båda kamrarne deltaga, tillkommer hvar och en Svensk man, som lör egendom, tjenst, yrke eller inkomst till staten eller till den kommun, der han mantalsskrifven är, erlägger skatt och i kommunens allmänna angelägenheter eger rösträtt. 2:o Valrätt vid riksdagsmannaval tillkommer dock ej: a) gemenskapen vid rikets landt- och sjöförsvar; b) tjenstehjon, allmänna eller enskilda verks och korporationers vaktbetjening, daglönare eller andra dylika, som med tillfälligt arbete sig försörja; c) den, som står under förmynderskap: d) den, som till borgenärer all sin egendom afträdt och icke, på sätt lag förmår, gitter visa, att han från deras kraf befriad är; e) den, som är förlustig medborgerligt förtroende eller förklarats ovärdig att inför rätta föra andras talan; f) den, som för vanfrejdade brott är till ansvar dömd eller under framtiden ställd; g) den, som blifvit förvunnen att hafva vid riksdagsman naval med penningar eller gåfvor sökt värfva röster, eller mot vedergällning afgifvit sin röst, eller genom våld eller hot stört valfriheten. § 8- l:o Valbar till riksdagsman i andra kammaren är hvar och en Svensk man, som uppnått tjugufem års ålder, bekänner sig till den Evangeliska läran, eller tillhör annat, af staten erkändt, kristet Protestantiskt religionssamfund; samt minst ett år före valet egt och fortfarande eger rösträtt inom den valkrets, för hvilken han väljes. 2:o Valbar till riksdagsman i första kammaren är enhvar till riksdagsman i andra kammaren valbar man, som uppnått trettiofem års ålder. b) Andra kammaren. § 9- Till andra kammaren väljes: l:o å landet, hvartill i fråga om riksdagsmannaval äfven räknas de städer, som icke hafva egen jurisdiktion, samt köpingar, för hvarje domsaga en rikdagsman.
Domsaga med större folkmängd än 50,000 varder dock af Konungen, så vidt ske kan häradsvis, indelad i 2 valkretsar, som välja hvardera en riksdagsman; 2:o Den 9 December. 417 2:o i hvarje stad, som eger en folkmängd af 10,000 eller mer, en riksdagsman för hvarje fullt tal af 10,000.
Öfrige städer med egen jurisdiktion utgöra för hvarje län en valkrets, deri väljes en riksdagsman för hvarje fullt tal af 10,000 inne vånare; uppgår valkretsens folkmängd ej till 10,000, välje dock en riksdagsman. § io. l:o För landet förrättas valen inför
Domhafvanden medelst vaTmän, som utses inför kommunalstämmans Ordförande eller, om kommunen utgöres af stad, hvarom i § 9 mom. 1 för mäles, inför den för sådan stad tillsatta styrelse, sedan röstegande blifvit dertill vederbörligen och till bestämd tid kallade.
Inom hvarje kommun utses, efter folkmängden, en valman för hvarje fullt tal af 1,000; uppgår kommunens folkmängd ej till 1,000, välje dock en valman. 2:o I stad, som har att ensam sända en eller flera riksdagsmän, förrättas valet omedelbart af de röstegande inför Magistraten; och må, der flera riksdagsmän skola väljas, de röstegande om stadens indelning i valkretsar besluta. 3:o
I de valkretsar, som bestå af två eller flera städer, utses inför Magistraten inom hvarje stad, på tid, som af Magistraten bestämmes, efter folkmängden, en valman för hvarje fullt tal af 500.
Stad, hvars folkmängd icke uppgår till 500, ege dock utse en valman.
Valmännen sammanträda till riksdagsmannaval inför Magistraten i den af valkretsens städer, som, enligt af Konungen mellan dem bestämd ordning, lör tillfället är valort. § H.
Andra kammarens ledamöter väljas för en tid äf tre år, räknadt från Oktober månads början det år då valen i allmänhet ske. § 12- l:o Valen till riksdagsmän i andra kammaren verkställas inom Juli månads ntgång näst före början af den tid af tre år, för hvilken valen gälla. 2:o Förordnar
Konungen nya val, eller afgår riksdagsman innan den tid, för hvilken han blifvit vald, tilländalupit, verkställes nytt val för den återstående tiden. § 13. 1:0 Konungens Befh:de åligger att, när val till riksdagsman i andra kammaren erfordras, derom underrätta vederbörande valförrättare, som låter tid och ort för valet i kyrkorna kungöra, med särskild föreskrift, att valmännen skola utses minst åtta dagar före riksdagsmannavalet. 2:o
Der valman utsedd är, skall Ordförande eller Magistrat, inför hvilken detta skett, åt den, som fått befattningen sig uppdragen, meddela till rigtigheten bestyrkt utdrag af prot:t, att såsom fullmagt vid riksdagsmannavalet förete. H. I. 27 418 Den 9 December. § 14.
För den, som blifvit vald till ledamot i andra kammaren, utfärdas ofördröjligen fullmagt, underskrifven, för valkrets å landet af Domhafvanden, för stad eller städer i samma valkrets, af den myndighet, inför hvilken valet skett.
Fullmagt bör hafva följande lydelse: »Vid riksdagsmannaval, som blifvit den — — förrättadt i N. N. Domsaga (N. N. valkrets af N. N. Domsaga) (N. N. stad) (N. N. städer) bar N. N. blifvit vald till ledamot af Riksdagens andra kammare för en tid af 3 år, räknade från och med den 1 Oktober (eller om val hållits till följd af riksdagsmans afgång under den tid, för hvilken han blifvit vald, — för tiden lill den 1 Oktober år 00) hvarvid detta länder till bevis och fullmagt.»
Ort och tid. c) Första kammaren. § 15- Till första kammaren välja: ]:o Ridderskapet och Adeln ett antal riksdagsmän lika med det, som enligt denna §:s mom. 3 skall väljas.
Vid valet, hvilket förrättas af R. o. Ad. in pleno efter den Riddarh.-Ordning, som i enlighet med denna grundlag upprättas, utser It. o. Ad. jemväl tio suppleanter att såsom riksdagsmän inträda i mån af oförutsedd afgång och för den tid, den afgång ne varit vald.
2:o a) Prester, som i Kyrkans tjenst ordinarie beställning innehafva, samt vid de offentliga läroverken anställda ordinarie lärare, tjugo riksdagsmän.
Valen förrättas stiftsvis inför stiftets konsistorium, hvarvid Stockholms stad såsom särskildt stift anses, och ega röstberättigade inom Upsala, Linköpings, Skara, Strengnäs, Westerås, Wexiö och Lunds stift att utse i hvartdera två, samt inom öfriga stift i hvartdera en riksdagsman. b) Universiteten i Upsala och Lund genom deras ordinarie akademiske lärare, hvartdera en riksdagsman.
Valen förrättas inför vederbörande akademiska konsistorium. c) Vetenskaps-akademiens ledamöter en riksdagsman.
3:o a) De för fastighet och inkomst högst beskattade inom hvarje landstingsområde, efter områdets folkmängd, en riksdagsman för hvarje fullt tal af 100,000.
Går ej folkmängden upp till 100,000, väljes dock en riksdagsman.
Antalet af dem, som inom hvarje landstings område ega att i detta val deltaga, beräknas efter områdets folkmängd, en för hvarje fullt tal af 1,000, dock att, om flera befinnas skatta det lägsta belopp, som sålunda visar sig för valrätt enligt detta moment Den 9 December. 419 erforderligt, då må de alla i valet deltaga, ändå att antalet derigenom skulle öfverstiga en för hvarje 1,000 af folkmängden.
Konungens Belh:de tillkännagifver vid hvarje års början genom allmän kungörelse namnen å dem, hvilka, enligt sednast skedd taxering, inom länet eller hvarje dess landstingsområde, ega att under året i val enligt detta moment deltaga.
Valet förrättas inför
Magistraten i den stad, der ortens landsting har sitt sammanträde, b) De för egendom och inkomst högst beskattade i Stockholm, en riksdagsman för hvarje fullt 30,000:tal, och i öfriga städer, som ej i val af landsting deltaga, en riksdagsman för hvarje fullt 20,000:tal af stadens innevånare.
Antalet af dem, som inom hvarje stad ega att i detta val deltaga, beräknas efter stadens folkmängd, en för hvarje fullt tal af 200, dock att, om flera befinnas skatta det lägsta belopp, som sålunda visar sig för valrätt enligt detta mom. erforderligt, då må de alla i valet deltaga, ändå att antalet skulle öfverstiga en för hvarje 200 af folkmängden.
Stadens Magistrat, inför hvilken valet förrättas, kungör vid hvarje års början offentligen namnen å dem, hvilka, énligt sednast skedd taxering, i staden ega att under året i val enligt detta mom. deltaga. 4:o a) Landstingen, hvarje sådant efter folkmängden inom sitt område, en riksdagsman för hvarje fullt tal af 100,000.
Går ej folkmängden upp till 100,000, väljes dock en riksdagsman, b) Stadsfullmägtige i Stockholm, en riksdagsman för hvarje fullt 30,000:tal, och öfriga städer, som ej i val till landsting deltaga, en riksdagsman för hvarje fullt 20,000:tal af stadens innevånare. § 16- l:o Första kammarens ledamöter väljas för en tid af 6 år, räknadt från Oktober månads början det år, då valen i allmänhet ske, dock att första gången, efter det denna Riksdags-Ordning träder i gällande kraft eller kammaren blifvit af Konungen upplöst, genom lottning särskildt mellan kammarens enligt § 15 mom. 1, 2, 3 och 4 valde ledamöter, hälften utses att elter 3 år åter utträda.
Ar antalet af de enligt något mom. valde ledamöter ojemnt, utträder första gången hälften af antalet, minskadt med en.
De, som sålunda utträdt, kunna genast åter väljas. 2:o
Val till ledamöter i första kammaren verkställes i allmänhet å den tid, som för val till andra kammaren i § 12 morn. 1 är bestämd. 3:o Riksdagsman i första kammaren, som vid riksdags bör - 420 Den 9 December. jan sin befattning icke 6 år innehaft, må dermed till riksdagens slut fortfara, ändå att under tiden 6 år från valet förflutit. § 17.
Val af ledamöter i första kammaren förrättas med det undantag, hvarom i § 15 mom.
1 säges, så ofta ledighet uppstår, äfvensom då Konungen förordnat nya val. § 18- Vid val till ledamöter i första kammaren skola de enligt § 15 mom. 2 a. och c. samt mom. 3 valberättigade, som äro utom valorten boende eller hindrade att vid valet personligen sig infinna, ega att insända valsedel, hvilken, för att vara giltig, skall upptaga namn på så mångå valbara män, valkretsen har att välja.
Sedeln insändes förseglad till valförrättaren med påskrift: »N. N. röst vid det riksdagsmannaval till första kammaren, som enligt Riksdags-Ordningens mom. — —, inför N. N. förrättas den — — månad år ;» Och skall påskriften vara bestyrkt af Domhafvande, Prest eller annan embetsman i den ort, der den väljande då vistas. § 19- För den, som blifvit till ledamot i första kammaren utsedd, utfärdas vid valförättningens slut fullinagt af den myndighet, inför hvilken valet skett.
Fullmagten bör hafva följande lydelse: »Vid riksdagsmannaval, som enligt Riksdags-Ordningens § 15 mom. 1 (mom. 2 a (b, c)) (mom. 3 a (b)) (mom. 4 a (b)) blifvit den — — — förrättadt i N. N. stad, varder N. N. härigenom befullmägtigad att för en tid af sex år från och med den 1 Oktober (till den 1 Oktober år ) vara ledamot af riksdagens första kammare, hvarom detta länder till bevis och fullmagt.»
Ort och tid. d) Gemensamma bestämmelser. § 20. l:o
Rösträtt så väl då valman utses, som då riksdagsman enligt § 10 mom. 2 omedelbart väljes, tillkommer en hvar i enlighet med hans rösträtt uti kommunalstämma eiler allmän rådstuga.
Bolag hafva ej rösträtt. 2:o Vid val, som förrättas genom valmän, äfvensom då Riksdagsman enligt § 15 omedelbart väljes, tillkommer hvarje röstande en röst. § 21.
Vid valmans- och riksdagsmannaval vare den, som erhållit de flesta rösterna, lagligen vald, och skilje lotten mellan dem, som erhållit lika röstetal. § 22.
Befinnes vid riksdagsmannaval, hvilka böra med slutna sedlar förrättas, valsedel lyda å person, som ej är valbar, eller på flera eller färre än som vid valtillfället böra väljas eller inne - Den 9 December. 42! fattar valsedel någon tvetydighet i anseende till den eller de valdes namn, skall samma sedel anses ogild. § 23.
Riksdagsman må ej denna befattning sig undandraga, med mindre han företer giltiga skäl till afsägelse.
Såsom sådana anses: l:o Re hinder, allmänna lagen upptager såsom laga förfall. 2:o Alder öfver 60 år. 3:o
Att den valde tillförene såsom riksdagsman bevistat 3 lagtima riksdagar. § 24.
Afsägelse af riksdagsmannauppdrag, som göres vid valtillfälle, pröfvas af den valförrältande myndigheten.
Sker afsägelse efteråt, pröfvas den mellan riksdagar af Konungens Befallningshafvande i den ort, der valet skett, under riksdag af kammaren. § 25.
Derest någon varder vald till ledamot under samma tid af begge kamrarne eller till ledemot af endera för två eller flera valkretsar, må på honom ankomma att bestämma i hvilkendera kammaren han vill inträda eller för hvilken valkrets han vill anses till riksdagsman vald; dock åligger honom att derom göra skyndsam anmälan hos Konungens Befallningshafvande i den ort, der det val, han ej emottager, blifvit förrättadt. § 26.
Kommer riksdagsman i den ställning, att han ej längre skulle varit valbar, frånträder han sin befattning. § 27.
Besvär öfver val till riksdagsman eller till valman må anföras i den ordning, hvarom särkildt stadgas. § 28. 1) Hos Konungen göres af hvardera kammaren anmälan om de ledigheter inom kammaren, hvilka böra under samma eller innan nästa riksdag genom val fyllas, hvarefter Konungen om de nödiga valens anställande förordnar. 2) Om emellan riksdagar oförutsedd ledighet i någondera kammaren uppstår, göres af fullmäktige i Riksbanken den anmälan, hvarom i föregående moment förmäles, då Konungen förordnar om nytt val eller, om ledigheten elter ledamot af R. o. Ad. uppstått, om inkallande af suppleant i den afgångne ledamotens ställe. § 29.
Vid hvar tredje lagtima riksdag förordne hvardera kammaren för sig om ändring af det antal ledamöter, valkrets på grund af folkmängden bör, enligt fastställda grunder, till kammaren utse. 4 22 Den 9 December. § 30.
Hvarje riksdagsman åtnjuter af statsmedel ersättning för resekostnad till riksdagen vid dess början och från riksdagen vid dess slut, efter de grunder, som af riksdagen bestämmas, samt ett arfvode af 8 rdr dagligen under den tid, han vid riksdagen är närvarande. § 31.
På hvardera kammaren beror att bestämma när påföljd af böter skall ega rum för den kammarens ledamot, som utan tillstånd af kammaren från riksdagsölverläggningarne förfallolöst sig afhåller.
Sådana böter beräknas efter åtta rdr för hvarje dag, riksdagsman från öfverläggningarne uteblifvit, och tillfalla statsverket.
Sedermera yttrade Gr.
Detta förslag innehåller visserligen en § mera än det numera antagna, men detta har härrört deraf, att man, lör att icke i en § sammanföra ämnen, som man ansåg böra upptagas i särskilda §§, låtit det Kongl, förslagets 1 § motsvaras af 2:ne §§.
1 enkelhet torde således detta förslag vara jemnförligt med det numera antagna.
Då jag för mer än sju år se dan på delta rum nedlade den staf, ingen efter Gr.
Gustaf Lagerbjelke skall bära i spetsen för Sveriges Riddersman, uttalade jag den önskan, att om Försynen skulle tillåta mig att ännu åt fäderneslandets angelägenheter egna någon verksamhet.
It. o. Ad. ville i offret af mina svaga krafter se en gärd af tacksamhet äfven mot det Stånd, jag icke blott genom födseln, utan af själ och hjerta tillhörde.
Om denna önskan var af någon betydelse, måste den äfven innefatta ett löfte; och jag har sökt att efter måttet af min förmåga uppfylla detsamma, icke blott i de värf, som under de sednare åren varit mig anförtrodda, utan äfven under de strider, som under de sednast förflutna dagarne blifvit på detta rum utkämpade.
För mig slutade de med ett nederlag, då R. o. Ad. gaf sitt bifall till K. M:s Nåd. förslag till ny K. O., ett beslut, mot hvilket jag anhåller att i R. o. Ad:ns protokoll få nedlägga min reservation.
Månne emellertid detta beslut löst mig från mitt löfte och befriat mig från mina förbindelser?
Så länge ännu en Riddersman trampar Sveriges fria jord, är det hans pligt att efter förmåga hålla sin sköld blank, så att den, så vidt möjligt är, må ofördunklad återspegla bilden af de män, hvilkas förtjenster en gång förvärfvade oss en rättighet, den R. o. Ad. enligt min förmening i förtid och utan tillräckliga skäl bortkastat.
Jag har trott, att det varit möjligt och rigtigt att åt utöfningen af denna rättighet gifva en annan form, och frivilligt medgifva dess förminskande, så att den måtte komma i ett lämpligare förhållande till de anspråk, en nyare tid kunde ega på vår verksamhet, och i detta afseende har jag biträdt det Den 9 December. 423 förslag, åt hvilket Gr.
Mörner beredt ett rum i R. o. Ad:ns protokoll.
Jag sade nyss, att jag blifvit besegrad; men med Guds hjelp skall jag icke så snart säga, att jag är krossad.
Så länge ännu den blågula flaggan bäres högt i striden mot den röda, som med smekande ord men hotande åtbörder vågar nalkas vår urgamla konungathron, skal! jag finnas på min post, hur obemärkt den än må vara, och jag är viss, att stöde ej någon annan vid min sida, skall jag der finna eder, 1 trofaste 294, som i afgörandets allvarliga ögonblick icke svigtade!
Meri varén lugna, vi skola icke stå der allena; det är hos mig icke blott en förhoppning, utan visshet, att vi då i samma led med oss skola finna flertalet af de män, hvilka från den nu afslutade stridens början af fast öfvertygelse varit våra motståndare.
Då, om icke förr, skola de räcka oss en broderlig hand, som vi med värma skola fatta; då, om ej förr, skola de med oss instämma i ett enhälligt och jublande: nej!
För första gången helsar jag i dag den unga Svea.
Jag gör det med vemod, ty jag älskade hennes moder, som i går jordades, och under hvars medeltidsdrägt ett Svenskt, ett ungdomsfriskt hjerta alltid klappade.
Jag gör det med oro, kanhända derför att jag icke känner henne så val som jag kände den gamla.
I alla händelser är hon ung; kanske skola hennes första steg blifva stapplande; det är då vår pligt att stödja henne, och vi skola göra det kärleksfullt; kanske behöfver hon ännu en uppfostran; det är då vår pligt att gifva henne den, och vi skola göra det ömt, men allvarligt, så alt hon en gång för våra efterkommande må blifva hvad den hädangångna varit för oss, att hon må blifva, icke blott älskad som den gamla, utan äfven såsom hon lycklig, stark och fri.
Men skulle hon en gång, det Gud förbjude, arm och blödande, till räkenskap kalla de män, hvilka bortryckte de smycken, sorn prydde och skyddade hennes moder, de vapen, med hvilka hon under århundraden värnat vår frihet, sjelfständighet och ära, då skall det blifva mig, visserligen icke en tröst, — ty af jordisk tröst är jag då, med Guds hjelp, icke i behof, — men en anledning till ro i min graf, att åtminstone icke mitt namn skall sväfva öfver hennes bleknade läppar.
Gr. von Schwerin, Adolf Henning:
Jag anhåller att i R. o.
Ad:ns prot. få nedlägga min reservation mot det vid sista plenum fattade beslut.
I samma syftning som Gr. H.
Hamilton, om än i mindre vackra ordalag, anhåller äfven jag att få nedlägga min reservation mot det vigtiga beslut, R. o. Ad. i förra plenum fattade.
424 Den 9 December.
Jag gör det med den innerliga önskan, att mina betänkligheter må i framtiden befinnas ogrundade, och att de förhoppningar, man nu bygger på den nya R. O., må med det snaraste fullbordas.
Hvad som är skedt, är skett.
Som Stånd få vi icke längre verka.
För oss, de besegrade, återstår dock ännu en pligt, den att alla uppriktigt sluta oss till sakernas nya ordning.
Må vi, hvar och en elter sin förmåga, söka gripa in i händelsernas gång och leda dem, så vidt vi förmå, till ett godt och för fosterlandet lyckligt måll Måtte Sverska Adeln alltid finnas i främsta ledet, då det gäller att stödja konungamakten, att befordra upplysning, framåtskridande och laglig rätt, liksom jag vet, att den städse skall göra det, när fosterlandets frihet och ära så kräfva!
— Göra vi det, skall ännu månget vackert blad skrifvas i Svenska Adelns historia; göra vi det, skola vi derigenom bäst visa, att denna Adel icke öfverlefvat sig sjelf, att den ännu var värdig den upphöjda plats, hvarifrån vi nu, gifve Gud i en lycklig stund, sjellve nedstigit.
Cederström, Carl Emanuel; Jag ber att få nedlägga min reservation mot R. o. Ad:ns den 7 dennes fattade beslut, och förenar jag mig i det af Gr.
Björnstjerna afgifva yttrande.
Mot det vid sista plenum fattade beslut, hvarigenom R. o. Ad. lemnade sitt bifall lill K. M:ts Propos. om antagande af en ny R.
O., får jag härmed nedlägga min reservation; och förklarar jag, att jag med min röst sökt motverka detta beslut och således fritager mig från ansvar för de olyckliga följder för Konung och fädernesland, det enligt min tro förr eller sednare kommer att medföra.
Stjernstedt, Lars Fredrik:
Jag nedlägger härmed min reservation mot R. o. Ad:ns sisth Thorsdag fattade beslut och instämmer i syftningen af det utaf Gr. Henning Hamilton afgifna yttrande.
Leuhusen, Gustaf Wilhelm:
Jag anhåller att få till prot:t nedlägga min reservation mot det vid sista plenum fattade beslut.
Gr. Lewenhaupt, Charles Emil: