Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Om det ej finnes något annat vigtigare skäl till R. o. Ad:s afslag i denna fråga, an det som Hr Lefre'n sednast nämnde, då lian yttrade att konungamakten skulle inskränkas i sin verkningsförmåga, för den händelse att de indelta lönerna komnio att uppföras i slatsreglertn; så måste jag beklaga, att en farhåga, som synes mig fullkomligen öfverflödig, legat lill grund för ett afslag i denna fråga, som tvifvelsutan! i sig sjelf in ■9 H. «4 io6 Den i3 Januari f. ni. nebär sä mycket godt, nyttigt och riktigt, och hvilken fråga, om jag ej misstager mig, vid den föreg:de riksdagen blifvit omfattad af detta Stånds synnerliga välvilja.
Jag (inner mig för öfrigt i sjelfva saken förekommen af Gr.
Horn, som upplyst, att i afseende på behandlingssättet af frågan, såväl i hufvudsaken som det formella deraf, genom voter:s-propos:s uppställning, der Stånden stannat i olika beslut, Stats— Utsk. icke beträdt någon egen väg, utan haft talande prasjudicat att åberopa.
Ärendet är i öfrigt så lättfattligt för en hvar och så vidlyftigt discuteradt och utredt, att det vore ändamålslöst att nu vidare anföra några skal, hvarföre jag inskränker mig att endast hemställa, det R. o. Ad., med frångående af sitt förut fattade beslut, ville biträda den framställning StatsUtsk. gjort.
Att under så vacklande och alltför rörliga auspicier, som i flera fall under denna riksdag sökt göra sig gällande, förrycka en orubblig och säker inkomstkälla, anser jag för min del vådligt.
Vid en riksdag, då Const.Utsk. emot 3:ne
Stånds yttrade meningar fattat det beslut att tillstyrka en ny representationsförändring medelst allmänna val, — vid en riksdag, hvarunder Borgare- och BondeSltn just i denna nu hos R. o. Ad. förevarande fråga ansett sig oförhindrade att utan Konungens sanction besluta ändring i ett bestående förhållande, der grundlagen uttryckligen föreskrifvit, att Konungens sanction erfordras, nemi. i en fråga, som rörer indelningsverket; under gäsningen af sådana oroliga elementer är det högst otjenligt och opolitiskt att vidtaga en åtgärd, eljest visserligen i sig sjelf förnuftsenlig, och den jag under andra säkrare garanterande förhållanden icke skulle tvekat att biträda.
För närvar, mäste jag vördsamt afstyrka antagande af den gjorda inbjudningen.
En talare har yttrat, att om det icke vore något annat skäl än inskränkning i konungamakten, som afhölle R. o. Ad. från bifall till StatsUtsk:s inbjudning, så vore all farhåga öfverflödig. R. o.
Ad. torde måhända erinra sig, att, då detta ärende förra gången förehades, man anmärkte, hurusom StatsUtsk. vid denna riksdag hade, emedan penningar till alla statsinrättningar beliöfdes, begagnat utvägen att under anslagsform tillegna sig rättigheten att organisera Rikets krigsmakt.
Detta sätt att inkräkta på den andra statsmaktens område later sig lättare verkställa med värfvade corpser och sådana som hafva penningeaflöning, hvarföre också gardesregementena , Kronprinsens Husar-reg:te m. fl. blefvo första föremålen för Utsk:s förändringsbegär.
Med den öfriga armeen häfver detta sig icke så lätt, så länge lönerna äro indelta.
Men lyckas man först att få bort indelningsverket och att få Den i3 Januari f. m. 107 penningelöner införda, så skall, för att omändra den indelta armeen, kunna begagnas samma sätt som för de värfvade trupperna, och således samma osäkerhet om det helas bestånd införas i den öfriga delen af Rikets krigsmakt.
För alt vara säker om bibehållandet af det väsendtligt i Rikets försvar, var del som jag afstyrkte bifall till Utsk:s betänk.
På samma grund tillstyrker jag nu alt R. o. Ad. matte afslå inbjudningen.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade antaga den lill Ståndet ställda inbjudning.
Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna att nej öfverrösta! ja. Frih.
Tersmeden, Wilh. Fredr., begärde votering.
Den som antager StatsUtskrs å sidan 3 i Utskts mern.
N:o öyö upptagna inbjudning till instämmande i Borgareoch BondeSltns beslut, voterar ja; den del ej vill, voterar nej; Vinner nej, vidblifver R. o. Ad. sitt i denna del af ämnet förut fattade beslut.
Efter voteringens slut, befunnos rösterna hafva utfallit, som föijer: Ja — 34.
Fortsättningen af detta måls pröfning uppskjöts till eftermiddagen. H. R. o.
Den 13 Januari c. m.
Onsdagen den i3 Januari 184* •
Plenum kl. G e. ni.
Justerades 2:ne prot.uldr. för denna dog f. m.
Sprengtporten, Jac. Wilh.; Till undvikande af uppehåll vid behandlingen af extra-statsreglerTn, hvarmed StatsUtsk. nu är sysselsatt, får jag hemställa, alt StalsUtskts betänk., angtde extra-anslag till fängelsebyggnaderna i Riket, hvilket under N:o 89 är uppförd t på föredraga.- listan, mätte blifva det tredje målet, vid föredragningen i nästa plenum, och således företagas näst efter de tvänne mål, om hvilka R. o. Ad. i f. m. beslöt, att de skulle sältas främst på listan för nästa plenum.
Detta mål är redan af de öfriga RiksStrn handlagdi, men Utsk. är förbindradt att företaga detsamma, så länge Utsk. annu ej erhållit R. o. Ad:s beslut deröfver.
Då målet likväl hör till extrastatsreglertn, så torde dess afgörande böra påskyndas, och det är i anleda, deraf, som jag tagit mig friheten alt göra denna framställning.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade besluta att, på säll Frih.
Sprengtporten yrkat, Stals-, Lag- samt Allin.
N:o 89, angtde anstalter för en förbättrad fångvård, genom ombyggnad eller förändrad inredning af fängelserna, samt i detta afseende ifrågaställa statsanslag, matte på föredraga.- listan till nästa plenum sättas näst efter de mål, hvilka R. o. Ad. redan beslutat böra slå främst, och således blifva det tredje målet på listan.
Upplästes Exped.Ulskrs mern.
N:o 27, med öfverlemnande af uppsatt förslag
N:o 197 till und. skrifvelse, angtde sökt befrielse från ersättandet af uppburna förskott till utgifter i följd af cholera-farsoten.
Derefter upplästes äfven och godkändes nyssnämnda förslag N:o 197 till und. skrifvelse till K. I\l. Vidare upplästes lill justering och godkändes nedannämnda från Exped.Utsk. inkomna förslag till und. skrif— veber till K. JV1., nemi.:
N:o 198; i anledn. af K.
M:s nåd. framställning om afskrifning eller ersättning för åtskilliga, dels på öfverskotlen af statsverkets inkomster anordnade, dels ifrån Stats-cont. af under hander hafvande medel bestridda förskolter; Den i3 Januari e. ra. 109 N:o 199, ang:de ersättning lill innehafvarne af sådana i rotering qvarstående hemman, sorn från capelians- till skolmästare-boställen blifvit eller blifva förvandlade; N:o 200, ang:de afskrifning af undsättningsskulderna i Norr- och Westerbottens län.
Fortsattes pröfningen af StatsUtskts meni.
N:o 3y5, med förslag lill samman jemkning och votering i anleda, af IiiksSt:ns skiljaktiga beslut öfver ullåCna N:is 170 och 826.
Föredrogos de under första punkten upptagna votertspropositioner.
Cederström, Jacob: Utsk. har bär framställt voter:s-propos. öfver en fråga, af beskaffenhet att icke kunna komma under omröstning, sedan tvänne Stånd stannat emot två i beslutet om Utskrs betänk., hvilket Utsk. sjelft hade bort finna, i öfverensstämmelse med 70 §:u Riksd.- Ordn., som tydligen bestämmer, huru förfaras skall i sådana frågor, som i likhet med denna äro af ekonomisk beskaffenhet.
Det Sr derföre för mig obegripligt, huru Utsk. har kunnat komma (III det resultat, alt framställa en sådan punkt, som den, hvilken i f. m. plenum af K. o. Ad. afslogs, och derefter yttra en sådan mening, som den följande: ”Då, i händelse nämnda inbjudningar icke antagas, förevar, förslag, hvilket, såsom innefattande frågan derom, på hvad sätt åtskilliga Innings- och andra anslag skola utgå, rörer Statens reglerande, bör genom votering i förstärkt StalsUtsk. afgöras” &c.
De värde ledaiuöterne i Utsk. hafva förgätit, att då tvänne Stånd stannat emot två, i fiåga 0111 sättet för sådana räntors utgörande, faller det ock af sig sjelft, att frågan har fö.rfallit, och att räntorna skola utgå hädanefter såsom hittills, intilldess R.
St. derom annorlunda förordna och K.
M. dertill (einnar sin snnclion.
Att behandla denna fråga lika med statsreglerM-frågor är rakt grundlagsstridig!, enär den ej inverkar i någon måtto på bevillningens hela belopp.
Att målet icke kan komma under de cathegorier, som i den af mig nyss åberopade y5 §:n finnas undantagna, nemi. den 66, 6g, 70, 71 och 72 §:n i Reg.- F:n, det faller klarligen af sig sjelft.
Jag får således begära, att R. o. Ad. ville ogilla ifrågavar. voter:s-propos:r, såsom alldeles lagslridiga.
Frih. S p r e n g I p o r t e n, Jac. W i I h.:
Då det etil.
Reg.- F:n är sakens beskaffenhet, som bör bestämma behandlingen af ett ärende, så borde äfven frågans beskaffenhet här få afgöra, huruvida derom bör omröstas eller ej i förstärkt StatsUlsk., sedan två Stånd stannat emot två i beslutet rörande delta ämne.
Cederström behagat förklara, att denna fråga skulle vara af ekonomisk beskaffenhet, men- jag anhåller alt få fästa den värde talarens
Ilo Den 13 Januari e. m. uppmärksamhet derpå, nit det räfla kännetecknet på frågor, som äro af ekonomisk beskaffenhet, är del, att K. M. i dessa frågor ensam kan stifta lag.
Ku ur föi hållandet i detta ämne, att de flesta frågor, hvarom detta betänk, handlar, på det mest bestämda salt angå statsverkets utgifter och inkomster, rörrde hvilka K. ål. ej kan stifta någon lag, och således lärer det vara tydligt och klart, att detta ärende icke är af ekonomisk beskaffenhet, ulan helt enkelt rör Statens reglerande, ehuru R.
St. vid föregtde riksdagar och StatsUtsk. äfven vid denna, till följe af en skyldig grannlagenhet, ansett sig böra hemställa delta ärende till K. M:s sanclion.
Då nu Reg.Ftn, likasom Riksd.Ordn., ganska tydligt bestämmer, att i alla frågor, som röra Stålens reglerande, voterts-propostr skola uppställas, när två
Stånd stannat emot Iva, så lärer det yrkande, som Frih. Cederström
Isos Ur Landtm, har gjort, nemi. alt voterts-propositionerna skola ogillas på den grund att de äro grundlagsvidriga, just vidlådas af denna brist, som Frihtn ansett tillkomma SlatsUtdits förslag.
Jag utber mig för öfrigt få erinra R. o. Ad., att vid behandlingen af alldeles dylika inål vid de föreg:de riksdagarna, har StatsUtsk. i fullkomligt likartade frågor, der två RiksSt. stannat emot två i beslutet, föreslagit voter:s-propos:r, hvilka af samt!.
RiksSt:n ulan den ringaste betänklighet blifvit antagna, och jag föreställer mig ej, alt hvarken i sakens beskaffenhet, eller i den föregående behandlingen, någon slags anledn. kan finnas att procedera på elt annat salt.
Jag utber mig slutligen alt få fästa R. o. Ad-.s uppmärksamhet derpå, alt det är en särdeles ömtålig sak, om RiksStm företaga sig att sjelfva förklara votering ej böra äga rum i de frågor, hvarom grundlagarne verkligen bestämdt stadgat, att de skola genom votering afgöras.
Då man på delta sätt vill afklippa den träd, som förenar våra fyra Stånd, nemi. att deras skiljaktigheter slutligen kunna komma alt afgöras i elt förstärkt StatsUtsk., oell af pl ii ra I i teten derstädes bestämmas, så är man ganska nirå all gifva en helt annan karakter åt våra stånds-förbållanden, än den, som varit afsedd i grundlagarna.
Jag är af den fasta öfverlygelscn, all R. o.
Ad. kommer alt behandla della ärende vid.innevar. riksmöte på alldeles samma sätt, som det blifvit hehandladt vid de föregule, och får således för min del afstyrka Frih.
Cederslröms proposition, samt tillstyrka R. o. Ad. att bifalla SlatsUlskts voter-. s-propositioner.
Ur Frih. o. Landtm, yttrade, alt, innan discussionen vidare fortginge, han ville låta uppläsa en del af BorgareSf:s prot.utdr. i ämnet, hvaraf syntes att 2:ne af de nu föredragna voterrs-proposma komme alt i följe af BorgareStis beslut förfalla.
BorgareShs prot.utdr. af den 21 sisth Dee. upplästes, Den i3 Januari «. m. af innehåll, hvad den nu föredragna delen af fi agan ang i rigo, alt voter.s-propostna, pag. 4 !|f mern. 3j5, under litt. a) och b), ansågos förfalla i följd af Slåndets beslut alt antaga Utsk:s lill BorgareSt., pag. 3 af samma mern., ställda inbjudning lill frånträdande af särskildt beslutad förändring oell tillagg uti föreskrifterna angående beslutets verkställighet.
I motsats emot Frih.
Cederström, anser jag förevar, förslag, att en del anslag, sorn nu enl. riksstat liro anvisade å indelta räntor, skola utbytas emot contanta anslag, såsom en statsreglcringsfråga, hvilken enl. 62 §:n Reg.F:n, sedan Iva Stånd stannat emot två, skall genom votering i förstärkt StatsUtsk. afgöras.
Jag grundar denna åsigt på följande skäl: för det första derföre att om förslaget anlages, kommer det alt verka på Statens inkomster, emedan de Kronan behållna räntor och tiondespanmål komma alt lösas efter helt annan beräkning än hittills; för det andra emedan Riksg.cont. kommer att vidkännas en betydlig ränteförlust å de summor, som skola qvartaliter och förskottsvis utbetalas till de embets- och tjenstemän, hvilkas löner förut varit anvisade på indelta räntor och directe utgått ifrån räntegifvare!!; och för det tredje, emedan de till statsverket ingående räntor komma alt lösas efter helt olika grund, än som beräknas för de i utbyte från statsverket utgående lönerna, enär 1 äntorna lösas efter medelberäkning af de föregrde tio årens markegångssättningar för de fern påföljande åren, då deremol lönerna komma att beräknas visserligen efter de tio föreg:de årens medelmarkegång, men med tillägg af forsellön, hvarförutan de beräknas för flera än fem år eller tills vidare.
Derigenom uppkommer för statsverket en förlust, i händelse de tio föregående årens medelmarkegång efter de fem första åren blifver lägre eller till och med lika låg med den ntivar., eller i annat fall för statsverket en vinst, 0111 den blifver betydligt högre, än den nuvar., hvilket dock ej är sannolikt. 69 §:n Reg.Fm innehåller följande: ”Uppstå, antingen lins R.
St:s plena gemensamt, eller uti något af RiksSlm, betänkligheter att antaga hvad StatsUtsk. tillstyrkt uti det, som röfer antingen Statens reglerande, eller bevillningens derefter lämpade liela belopp, eller hvad till Riksg.contorets utgifter och inkomster hörer, eller grunderna för Riksg.- contorets styrelse och förvaltning; då böra de skäl anföras, på hvilka sådana betänkligheter sig stödja, samt meddelas StatsUtsk., som derefter tage ärendet under ytterligare öfvervägande.
St:s eller ett särskildt Stånds tankar, utnämne då Ulsk. deputerade, som uti det eller de Stånd, der betänkligheter uppkommit, företräda och närmare upplysa förhållandet.
Förblifver något
Stånd ändock vid den mening, det förut fattat, afgöres saken efter tre 112 Den i3 Januari e. m.
Stanna två Stånd emot två, då stall frågan gpnom votering i förstärkt SlatsUtsk. afgöras på sätt slutet af §:n stadgar.
Nu har jag förut ådagalagt, alt ifrågavar. förslag kommer att inverka på statsverkets inkomster och utgifter och på Riksg.cnntorets utgifter, och således lärer ingen fråga vara, att icke saken är af statsregleringsnatur. därmed torde jag tillräckligt hafva rättfärdigat StatsUtskts löi farande i denna del.
Vill man åter betrakta saken ifrån en annan sida, vill man undersöka, huru Konung och Ständer, huru förstärkta StatsCJtsk. tillförene behandlat likartade frågor; så finner man, att frågan 0111 indelta räntors ingående till statsverket i utbyte mot contanta anslag blef vid 1828 års riksdag af K. M. i dess nåd. propos. om statsverkets tillstånd och behof väckt såsom villkor för de föreslagna löneregleringarna.
Denna fråga blef äfven af SlatsUtsk. vid samma riksdag behandlad i dess utlåt. iSto 124, tillsammans med åtskilliga till Statens reglerande hörande frågor.
Häraf synes, att så väl K. M., som 1828 års SlatsUtsk. ansågo fiågan såsom en statsregleringsfråga.
Vid i834 års riksdag behandlades enahanda frågor, som nu förekomma i SlatsUlskrs nuvar. betänk.
N:o 170, uti dåvar.
Utsk:s utlåt.
N:o 273, och sedan RiksSttn deröfver beslutat och Iva Stånd stannat emot två, uppsattes voterts-propositioner, hvilka af R. o. Ad. och PresteSt. godkändes, hvarföre äfven votering skulle hafva för sig gått, såvida ej genom antagna inbjudningar frågan derom kommit att förfalla.
Häraf torde R. o. Ad. linna, att så väl K. M., som föregtde Ständer och SlatsUtsk., ansett likartade frågor med denna såsom statsregleringsfrågor; och då man således liar fullt skäl att antaga de föreslagna volei :s-propositionerna, får jag vördsamt anhålla om Hr Lundtm:s propos. till bilall å Utskts betänkande.
Sprengtporten har ansett frågan tillhöra stalsregleringen, derföre alt densamma enligt hans förklarande ej skulle vara af ekonomisk natur, eller en sådan fråga, deruti K.
M. ensam skulle kunna besluta, då i denna fråga R.
M. gemensamt måste besluta.
Derom har likväl, först genom Frihms yttrande, fråga uppstått ; ty sjelfva frågan angtde indragning till
Staten af samtliga indelta räntor och deras liqvid med statsmedel i contant, är visserligen icke ekonomisk ; men den är purt administrativ och af beskaffenhet, alt, då 2 Stånd stanna emot 2, den ej allenast kari, ulan måste förfalla.
Sprengtpor° ten liar förgätit, att 75 §:n Riksd.Ordn. bestämdt stadgar, attalia sådana frågor skola förfalla, och att endast då frågan är af den beskaffenhet, alt den icke kan förfalla, då skall det gå såsom i 73 §:n Riksd.Ordn. stadgadt är, d. v. s. alt frågan skall afgöras genom votering i förstärkt StatsUtsk.
Nu har Den i3 Januari e. m.
US liar likväl den besynnerliga casus inträffat, atl StalsUtsk:s egna ledamöter visat sig vara öfvertygade, att frågan iir af beskaffenhet att kunna föi folin , emedan det sednare alternativet i voter:s-propos:n innehåller: ”Vinner nej, komitier frågan härom att förfalla.’’ Alldenstund således denna fråga kan förfalla, så har d< n också allaredan förfallit, derigenom alt två Stånd stannal emot två.
Hr Tersmeden har visserligen framdragit exempel från föregår nde riksdagars voter:s-propos:r och anfört orsaken hvarföre dessa ej kommit till votering endast hafva varit den, att Ulskts inbjudningar af Stånden blifvit antagna.
Prasjudicater i fråga om tillämpning af grundlag gälla till intet, ty grundlagarne skola i hvarje särskildt fall efter 85 5tn Reg.F;n tillämpas.
Om vid ett eller annot tillfälle R.
St. gjort öfverträdelse!- af grundlagarna, gifver sådant ingen rättighet för kommande Ständer att göra sammaledes.
Samme värde ledamot har jemväl lätteligen anmärkt, att i händelse räntornas indragning till statsverket blefve beslutad, så skulle detta beslut komma att hafva inflytande på Riksg.contorets funclioner, och ränteförluster derigenom för detta verk uppkomma; men sorn tvänne Stånd stannat emot två i denna fråga, och saken således måste förfalla; så kan den värde ledamoten vara trygg för Riksg.conloret, hvilket således ej kommer alt lida någon förlust.
Jag kan ej annat än fullfölja min begäran, alt Hr Frih. o. Landtm, ville framställa propos. derom, atl R. o. Ad. matte ogilla Utskts förfarande att framkomma med vo!er:s-propos;r i ett ämne, der sjelfva voter;spropostn medgifver frågans natur att kunna förfalla.
Iir von Hartmansdorff, Äng.:
Denna fråga delar sig i tvänne afdclningar.
Skälet , hvarför StalsUtsk. misstagit sig om frågans natur, måtte vara, att Utsk. fästat sig blott vid den sednare delen, thuru fråga endast är om den förstas afgörande.
Den första afdelningen, eller hufvudfrågan, är den, huruvida de indelta och Kronan behållna räntorna hädanefter skola utgöras i penningar och ejin natura, såsom hittills.
Denna fråga, antingen hon anses vara ekonomisk, enligt Frih.
Cederström» yttrande, eller af sådan beskaffenhet, att K. M. och R.
St. böra gemensamt deröfver besluta, är likväl af den art, att hönicke rörer Statens reglerande förr, än en statsreglering skulle, på grund af ett sådant förut lältadt beslut, möjligen behöfva all omgöra».
Men frågan, om en sådan förändiing skall i Sveriges uppbördsverk äga rum, rörer ej stalsregler:n, och denna fråga är det, som nu skall afgöras.
Först sedan hon en gång blifvit afgjord, kan del förekomma , att derefter rätta statsreglerto, om del behöfves, men icke förr.
Om den första frågan vore så afgjord, att de indelta räntorna hädanefter skulle utgöras i penningar, så borde dernäst bestämmas, om pen 19 H. i5 ”4 Den i3 Januari e. m. ningarne skulle, såsom räntorna hittills, af räntegifvaren erläggas omedelbart lill löntagaren, eller i stället utgöras till statsverket.
Således finnas i detta ämne tvänne frågor, hvilka, efter mitt förmenande, äro af beskaffenhet alt ej röra slatsregler:n, utan böra densamma föregå.
Ville man blott säga, att besluten i dessa frågor kunna föranleda förändringar i statsreglerrn, och derföre, på sätt Hr Tersmeden yrkat, påstå att saken borde hänskjulas till förstärkt StatsUtsk.
; så skulle man, såsom jag iförmiddagens plenum yttrade, kunna bereda tillfälle åt förstärkta StalsUtsk. alt rösta öfver alla möjliga organisationsfrågor, emedan penningar lill alla erfordras.
Man skulle t. ex. kunna säga, att frågan om domfördt antal i Hofrälterna borde utgöra föremål för omröstning i förstärkt StatsUtsk., emedan det är klart, att detta antal 7 eller 5 eller något annat bestämmer hurudan statsreglerrn för Hofrälterna skall blifva.
Men man får ej på detta sätt gå baklänges med frågorna, hvarken inom denna eller någon annan del af lagstiftningen, utan man måste först afgöra hufvudfrågan efter hennes natur, och sedan bestämma statsreglerrn efter sin beskaffenhet.
Nu är hufvudfrågan under öfverläggning.
Vill man betrakta målet i dess helhet, så angår det alla indelta räntor, följaktligen äfven dem, som höra under det militära indelningsverket.
Dessa måste, enl. 80 §rn Reg.Fm, vara af beskaffenhet, att när två Stånd stanna emot två, förfaller frågan.
Hvad Hr Tersmeden yttrat om verkningarna på statsreglerrn, i händelse R.
St. beslutade den första åtgärden, anser jag mig ej behöfva särskildt besvara, sedan jag visat, huruledes de sednare frågorna bero på ett om, hvilket ännu ej är beslutadt.
Det tyckes således, som hade den värde ledamoten i detta afseende förblandat ett om med ett som.
Man förmäler, huruledes, vid föreg:de riksdagar, dessa frågor blifvit behandlade på samma sätt, som StalsUtsk. nu behandlat dem.
Jag förmodar, att StatsUtskrs betänk-.n för sista riksdagen finnas här.
Om då Hr Ridd.
Secretm låter framtaga betänk.
N:o 4^7, så vinnes der (sidan 7) den upplysning, att hufvudfrågan, o m de indelta räntorna skulle utgöras in natura, aldrig kom under omröstning, emedan fyra Stånd sammanstämmande beslöto, att de skulle utgöras såsom förut vanligt varit.
Sprengtportens anmärkn., alt det vore en fråga af särdeles ömtålig beskaffenhet, om R.
St. företoge sig att sjelfve förklara omröstning ej böra äga rum i sådana mål som detta, ger mig anledn. förklara, det jag, å min sida, anser för lika ömtåligt, alt StatsUtsk. ej underlåtit att i en sådan sak, som den närvar., inkomma med förslag till voter:s-propos:r. När Utsk. likväl det gjort, så återstår för det Stånd, som vill handla enligt grundlag, ingen annan utväg, än att vägra deltagande i sådana voteringar.
Den 13 Januari e. m. således vördsamt, alt R, o. Ad. måtte förklara, att all projios. i detta hänseende bör förfalla.
Ridd.Secret. uppläste utur StatsUtskrs meni.
N:o 457 vid sisth riksdag följande mening: ”4:de punkten, deruti Utsk. tillstyrkt, ’”’att frågan 0111 indragning till Kronan af de till militäre- och civilstaterna jemte skolestaten och andra allmänna ändamål indelta räntor och kronotiondeanslag, emot anvisning af motsvarande summor på stat, må tills vidare varda hvilande,’’” ar af samtliga RiksSttn godkänd.” Gr.
Det synes vara till öfverflöd ådagalagdt, att StatsUtsk., vid detta tillfälle såsom vid åtskilliga andra, verkligen iakttagit hvad enligt grundlagarna detta Utsk. åligger, nemi. att i alla sådana frågor, som röra Statens reglerande, underställa målet R.
St:s afgörande, och, då Iva Stånd stanna emot två, öfverlemna det till votering i förstärkt StatsUtsk.
Jag vill nu icke upptaga R. o. Ad:s tid med alt åter upprepa alla de skäl, som nu i dag och äfven tillförene under statsregleringens afgörande blifvit framställda i delta hänseende; men blott i anleda. af Frih.
Cederslröms och Hr von Hai tmansdorffs yrkande, att denna fråga ej bör kunna anses höra till slatsreglei ingen, såsom exempel anföra, huruledes allt, som hörer till statsregleringen, vanligen alltid beror på ett om, nemi. om något beviljas eller ej.