Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
När dels i Magazmer, dels under transporter spannemä! (sem> otta händer) undergår mer eller miadre fördämning, eiler när ester siutadt krig (som im inträffat) den stines öfrig i säoane ArmöenS Magazincr, der den ej kai, kul Kronans förde! cinwan» das, ej utan med
Dest förlust försäljas: laila sadane fall är det endast genom Bränwms-bränning tvid Kronans eaika werk, som dylika förluster kunna förebyggas, och sadan söeskämd eller öftverbleswen spanncmäl kill dest största nylla bcgagnaS.
För ini,.'wallarne i allmänhet i Rikets större Städer, hn u rykkigr, huru angelägit är det icke, äjwen för deni, akk, genom en publik inrättning, för ett stadgak-k modereradt pris alla tider äga en säker tillgäng kill e„
Körfalffad wara, olyekliglwis nu mera bland de r.övwäadigiste: en inrättning, som hindrar cnffilde co!pora!id!>er och fammansältningar, a!k, pä andra medborgares bekostnad, suga en obehörig winst, och l hwars torräder, sä as spannemäl som tved, Regeringen äger en läker tillgång, att i nödens st-and kunna lindra armodets behof?
- Dlstntom, i det tillstånd hwari bade Riket och StatsMerker sig nu besinna, da penningbrist öfweralt ''öjes öfweralt öfwerklagas, dä en hittills oerhörd bcwillning förestår, som lckwäl kliapc förstär till upfyllande af de uödwäudigaste behojwen, i cn sadan belägenhet, Mine Her - Den 19 December. nzr Harrar! ar dct wäl rätt, är det patnotifft, att borrkffänka för Kronan cn ren behållen wii>st af omkring 9 Tunnor Guld, som Stockholms och GsheborgS Bran, uarier ärligen gifwit och ärllgcn kunna giswa, uran nägon enda medborgares känning eller betungande (ly au ingä en sriwillig handel om cn behöfweiig wara, kan wal aldrig sä kallas) och ulan att genom en sadan Kronaus förlust annat werkaS, än någre emfrida personers eller corporationers öswerdrifna och odehöriga winst pä mängdens och det helas wista belostnad.
Slukeliqen wagar jag anställa, att detta Memorial matte remitteras till de Ulffelt, hwarcst saken, rörande sa wäl bränwinsdränningen, som magazins i'.'.rätt» ningen ännu lärer wara under öfwcrläggning. 6, 8noilsl(^ Remitterades tili Allmänna Beswärs, och Oe^ conomie Utffoltet.
Utdrag af Protocollet, hällit i Höglofl.
Ridderffapek och Adelns Plenum den ib December 1309. S. D.
Äterremikterades Stats-UtffottetS den 24 Nowember hos Ridderffapet och Adeln pä bordel lagha Memorial, rörande en al Herr Lock, Loriur I^uäviA, förcflagen indragning af halswa delen afven indeldta Krigsmagten; jämte anmodan till Sraks - HZ2 Den 19 December.
Utskottet, akt detta mäl »inder förnyadt ssarffadande laga i aiindiiing af äkMige »vid Skacs-Regleringe:: gjorde och med detta ämne gcmenffap ägande anmmkuingar.
Or 8upr-!, S. D. I anledning af sa »väl Baneo-Utskottcts Ulläkaude af den 9 denne?, seni arskillige denna dag gjoroc onmärkningar »vidkommande den af Smce'» Utskottet Mi Meinorial af den 2Z Norvem >er asaifne och den 24 pä border lagde siaance.-plan , besiöt Höglofl.
Ridderjkaper och Adeln, art berörde finanee plan till Stats, Urffoltet ärerrc»»lirkera, sanrr der ofwaunäwnde Banco-UtstolteiS utlåtande jäiure de hos Ridders?apet och Adeln gjorda anmärkningar Urskoktet meddela.
I^c 8u^ra.
S. D. Remitterades kill Stat?
Utskottet Allmänna BttivärS- och Oeconomie Utstottets den 7
De» cember pä bordet lagda Betänkande angående odlingar i Pitea Lappmark, äfwemom ccr af flere Riksens Ständers Ulj^ortS Ordförande denna dag inlänmadt Memorial , rörande Riksdags anwodcn och kracts»venten för Utskottens Secreterare, CanceUic.- och Wakt Betjening, hwarjämce de wid desa handlingars upläsandc hos Riddcrffapct och Adeln gjorda anföranden stulle SkatSUtskottet »neddelas. 8upra.
S. D. Uppå giftven anledning af Riddarhus» U'5'otlel i Dest den 12 Oktober ingifns och den 25 i samma mänad pa bordet lagda Utlåtande, rörande imeodnction för Majorerr Olok fsaoob kisnZsl och dest broder Capitaine» Larl ^.xel l^sn^e!, hwilka enligt Kongl. Resolution af den 29 flfll.
Junii bliswit a?fdejiga Ättcn von?olt adopterade fann Höglofl.
Ridder - Den 19 December. nzz ders?/!!.vk och Adeln rättigheten til! introduktion icke förr kunna bemälde Herrar kanZel ^ warda till-ärkand, än de löre introduktion wanliga afqitterne tili Adelig» Iungsiu Stäkets- Adeliga Cadett SehsianS- och Riddårhusets C-chov biifwit för hwardera af de adopterade särjkilot erlagde: hwarom Riddarhus-Utjkoktet jkulle genom Utdrag af Protokollet underrättas, bit 8u^rs.
Herr Grefwcn och Landt, Marskalken tlllrännagas, akt Herr Landt Marskalken jämte de oski» ge Talemänne,, i gär aftons undrtteknat Successions, Ordningen.
UplästeS följande ifrån Stais - Utsätter inläm, nade Wördsamt Memorial!
Ibland de KungSgärdar som stätt under Kongl. Majtt cnjkilda Nädiga Disposition, arv Kungsgärdarne
Dahlby och flyinge belägne uti Malmöhus Län, Torna Härad samt Dahlby och Sandby Socknar.
Flyinge Kungsgård med Hästhagen och Kungs, ängen Räften star ej i Iordeböckerne för något mantal , men Dahlby Kungsgård upsöreS för 4^ mantal.
Redan pä 1620 talet har här warit anlagdt ett Stuteri som dock ödelädes under Konung O'nr. i rttes längwariga krig, men efter Högbcmälde Konn,.^ återkomst till Riket beslöts, att Stuteriet a npo! »lie inrättas med behörig Stat, hwilkel likwäl icke koni i Högst - n ^4 Dm 19 December.
Höastfalig
Konungens lifstid till någon werkställighek» — Sedermera förordnadcs är 1724 framlednc Amiralitets Stars Kammar.Rädct ^ggerhjelke, såsom )lcrcndator, att de sörja utförandet häraf; mcn i anseende till npkomac twister nied Lunds Aeadcmie, till hwarg för, man samt de studerandes exerciee detta Stuteri ffulle anläagas, följde icke eller någon werkställighct hara. — Wid 1747 arg Riksdag anniäite hos Kongl. Majit Riksens Ständer i underdånighet, hurusom i anledning as Öswe^ste Lieutcnanten Friherre Lten Lepsis gjorde sörestälining om nödwändigheten af SrukencrS anläggande i Riket, i anseende kil! den brist pä gode och mönstergillc hästar dä för tide» befanns, Riksens Ständer detta ärende förehafk, hwarwid De inhämtar, der ibland andre orsaker tili denna brist pä gode hästar besynnerligast more den, alt i Skane, såsom bästa aswelsorkcn för sädane kreatur, de SkUkerier hwilka derstädes w^rrt pä
Flyinge och Dahlby Kungsgärdar i förra tider inrättade, sedermera bliswit aldeles försummade och ncrlagde; Men som Riksens Ständer med underdänig fägnad förnummit, det Hans Kongl. Höghet Krom Prinsen, af priswärd kärlek för Fäderneslandets bästa, behagat försäkra sig wara sinnad, att läka hit i Riket införa dct Stuteri, som Hus Kongl. Höghet i Hellsten, äjfde, sä hade Riksens Ständer fiadnat i der beslut, alt förberörde Kungsgärdar Fly. inge och Dahlby, som moro de tjenligastc i hela Riket till Sttncriers anläggande, såsom bestäende af en ansenlig höwäxt och belägne pä en wärmare och blidare nejd, skulle sa fort sike kunde till Hans Kongl. Höghets föirvaltning wederbörligcn öfwerlämnas, att der hälls, föröka och plantera ofwannäninde SlUkerie, hwilket skulle icke allenast Kongl. Majit och Kronan lill ansenlig besparing uran ock dcsie Kungsgärdar thädan - iZ December. liz; danester son? til-förene nyttigast för Riket anwändas, när Lam.u l.ymcde!st med lj-nliq afwel och goda hästar wa?eer sörstdk esker baud kil! ymi-oghel; I detta t-sstende upgäfwo Riksens Ständer detta arrende tili Hans Kongl. M jtt alt med Hans Kongl. Höghet öfwerlägga pa hwad fäkt detta Sturen till goda Hästars anskaffande för Cav,,lstric - Regemenlerne i Riket och siere Skureriers anläggande däst målke kunna inrättas och uphjelpaS.
U;i Ostädlgk
Bref af den 27 Nowember 1747 läcktes Kongl. Mast härtill lämna Nådigt bifall nied befallning till Kammar Colleginni, alt inkomma med underdånigt Utlåtande, pä hwad falk Riksens
Ständers förenämnde begäran aldrabäst matto kunna werksiällas.
Sedan Hans Kongl. Höghet genom Memorial af den 10 Febr. 1749 förklarat sig nöjd med hwad KamniarrCollegium föresiagit ri!! omförmälde inrättnings befordrande, täcktes Kongl. Maj:t Uli Nådigt Bref af ben 12 Amil samma är derwid kata bero; men som till husbyggnaden » förenämnde gärdar war nödigt alt medel uci Staten bleswo anslagne, sä anbesaltes Stats Contoiret att derom besörja , samt Kammar Collegium all befordra werkstalligheten as denna byggnad efter den af Hans Kongl. Höghet upgifne dcSsein, sedan nlräkning öfwer kostnaden blist wik uvgjord, hwarom Hans Kongl.
Höghet skulle till Collegium afgifwa Desi närmare ulläcande sä wäl som vm tiden till Gardarnes afträde.
Afträdes
Synen siedde derefter är 1751 frän dä warande Arrendatoren , Oswer-Am.ralén och landshöfdingen i Malmö Friherre chöblach och hafwa bägge Kungsgärdarne, utan att Kammar-Coliegium dermed hast nägon befallning, ftdermera stätt under Kongl. Maj.e Egen Höga Disposirion, dest f. d.
Konungen Dm 19 December. under den 28 Febr. iZo-s, pä sätt härhos bilagde as, skrift ukwifar, lill Hof-Stalk.nästaren och Rist aren Herr Grefwe O. 6. brolies» uplättt och förarrenderat desse Kungsgärdar och Stuteri upoä Femtio ärs lid, ali räkna ifrän den 14 Martti samma är. schakt arrende wilkoren skulle framdeles och sedan behörn afoch kilkrädeS Huse-Syn berörde är för sta gäll uu dä nprättande arrende.contrack blifwa utstakade.
Laga Hnse-Syn har derefter den s Sepruuber i82s, bliswit ä stället förrättad, iven nästor arrende» comract har liktvä! icke sedermera lluwir i laga ordning nprärradk och saststäldk; dock har Herr Grefwe kkolicla anmält, att enligt ett ingiswil proj'ck.contraet till arrende, dct
Konungen skall mumeligen approberar ehuru i anseende til! mellankommande hinder, deksaiuma icke blifwit undcrskrifwit, skall han bliswit alagd akt betala i ärligt arrende (ioov) Ett Tusende Rrv och Icwerera L stycken fullgoda hästar, och i förlitande pä Konungens gisne skritteliga försäkran och munteliga löfte skall han genast gatt i författning akt med en berydclig kostnad inrätta ett Stuteri as de bästa Hingstar och Sloer, svin wörö möjclige att anskaffa, och deribland äswen en werkelig Arabisk Hingst, och skall Stuteriet nu bestä af mera än lovide äldre och yngre Hästar alla af utmärkt godhet, samt deribland Engelska, Mechlenburgska, och Polska Hingstar och Skon: Hwarförutan han ock skall upbyggt z:»e dubbla Torp för 6 Torpare, hwar/e Torpare med 6 Tunneland upbrukad jord, samt med dubbel stenmur instängt nära Zvo Tunneland, deras mer ä, ;o Tunneland af honom stola blifwit odlade. Wid
Dahlby skall han pä egen bekostnad tagit enskifte, samt upförk bade stenmurar och gärdcsgärdar till en betydelig längd; Den 19 December. nz7 skolandes dcn kostnad han under vesta ar nedlagt gä nära Zo,Ooc> R dr pä Slukerict och Egendomarns, deremot gärdarncs afkastning föga fikaii utgjort iner än arrende-summan.
Dä detta ärende till öswerläggning bos Stats» Uistkottet föremal it, hm inom Ukffskret bliswit wäkt, akt först borde afqöras, huruwida ett Sk>'keri wid Flyinge och Dahlby more nödigt att underhålla, se, dan Sritteriers bibehällande wid Srrömsholm af ält» skottet blisw-t förestagit : och som de härutinnan tvärande Mjaktige meningar icke kunnat förenas, uran votering allfä masi anställas, sä har en sadan votering derom bliswit företagen, bwilkei, sä ukstagit, att lwä Ständ förklarat sig för Stuteriets uphäfwande och twä
Ständ för dest bibehållande.
Ständers egen decision har Skars Ul>ikot:et dedetta förhållande wr: femmer ligen anmäla, och afrvagtor beröswer Riksens Högloft.
Sränders egit förordnande.
Stockholm den n December 1809.
RidderEapek och AdelnS Ledamöters magnar, Llass I^Iemin^.
Pä Högwötdige Preste Skändets Ledamöters magnar, Hr. Wennman.
Pä Ljerde Bandrt N:o 7Z. nz8 ' Den 19 December.
Borgerskapets Ledamöterwägnar, Enl l^r.
L-anäberx.
Pä Hederwärda Bonde,Ständers Ledamöterwägnar, ^ok.
Ericsson. di. kröä elius.
Slfffrift.
Till Wär Hos-Stallmästare. Riddaren afWäe Swärds-Orden Grefwe 6us»f Oaviä frölick uplätes och föracrenderas Flyinge och Dahlby Kung-gärdar samt Srutcri uppå Femtio är« tid, att räkna ifrän den 14 nästinstundande Mars, och skola arrende-rvilkoren framdeles, och sedan behörig as- och tillträdes Huse, Syn, detta ar för sig gatt, uti dä uprältande Arrén» de-contrack bliswa utstakade.
Stockholms Slott den 28 Februari» 1825.
Föregående afskrift wara lika lydande med det för tnig upwiste Höga Original intygar med Embecs underskrift och insegel.
Stockholm den n September 1809. 6ar! 6järlin§.
K:l. Not- kllbl., I.. 8. Lx Viäimsro viä» di. kröäelius.
Be, Den 19 December. nzs Begärdes pä Bordet.
Föredrogs ä nyo Banco Utskottets den i De» eember pä bordet lagda Protocolls-Utrr-g as den 2Z Nowember, innehallande asstyrkande ä den of Rikö. dagsniaitnen isrän
Dalarne kvlätisl^elmsnn wäekke rno» tion, atl Fullmäati,skåpet i Banquen och Riksgäl S« Conioiret pädancjter hos samm» personer skulle blisw» förenadt. Hwad Banco Utlkottet i afseende hära tillstyrk?, blcs, nppä af H^r Gecfwen och Landt M-rskalken gjord proposition, as Rldoerskapet och Adeln bifallit.
Föredrogs ä nyo Stats Utskottets den 7 Dttem, ber pä bordet lagda Betänkande, rörande General Assistans ContoirelS förwalining.
Föredrogs ä nyo S'ars Utskottets den 7 December pä borver lagda Prorocvlls Utdrag, rörande Vanco-Comnntzarien ^iöpsreärs för detta h fdc befattning med Genera!-Asitstence Comoirets sorwalkning; hwilket i sä mario bi/oUs, ait de emot bemälte B nco-Commrsirrje upgjorde ersättnings rakiiinq.r och an, stälde rältegängar, i det skick de nu äro, skulle enl,gr hans derom gjorde anhällan, sä sörsasia, och de i n4s Den 19 December. grund deraf balancerade summorne ruur Näkenffapcrne afföras. « Friherre kvlannerkieim, I^srs ^u^urr.
Herr Greswen och Landt-Marskalken strrnt Högloft.
Ridderskapet och Adeln täckeo laga i benägit öfwer» »vägande, att om under den ännu ä-terstaende korna tid af det löpande äret intet widgöres den Bewillning, hwilken tvid denna Riksdag kommer art bestämmas, blir med tydelig föreskrift as Rcgerings-Formens 6i §. följden deraf, att den gamla och ännu gällande Vcwillmngen kommer äswen för är i8»o alt utgöras.
Af StotS-Utfkottels Betänkande rörande Sta, tens brister och behof lär Högloft.
Riddcrfkapet och Adeln nogsamt haswa inhämtat dm mäst grundade öf» wertygelse, om den gamla Bewillningens otillräcklighet, och att RckctS styrelse skulle försättas i den mäst eflcrräakliga och wädliga förlägenhet, för att ej saga kraftlöshet, om ej rillgängarne för nästkommande är lämpaoes efter werkeligen sig företeende behof.
Det är ej min tanke att nu wäcka sräga om bestämmande af den tillkommande Bewillnings, summans belopp.
Enligt 62 §.
Regerings-Formen böra Slars, WerketS behof af Srars-Utskottet först wara upgisna och af Riksens Ständer pröswade; men af 57 Z.
RegeringsFormen, som sörmäc att Swenska Folkets urgamla rätt att sig beskatta, utöfwas allena af Riksens Ständer »vid allmän Riksdag, samt naturen af beskattning, tror jag mig med, all säkerhet kunna draga den slutföljd, att denna beskattningsrätt består as g särskilda delar, neml. bestämmandet as i:o Beskattnings summans belopp. 2:0
Sättet att densamma fördela och z.» Tiden ifrän hwilken desi tillwarelse, j öfwerens - Dcn 19 December. 5141 stammelse med 6l §. bör kaga sin början.
Om derföre Riddcrffapet och Adeln innan nästkommande ärs ingång, fastställer den sista delen af bewillningcn, nemi. liden frän hwiiken densamma bör räknas, har NidLcrskapet och Adeln med behörigt iakttagande af 61 H:S fö, reskrift förekommit följdecne af tröjsmälrk kill desi Snmmans belopp framdeles kan komma att fastställas.
— As Vesta ffäl hemställer jag ödmjukeligen om ej Högloft.
Nid» dcrssapet och Adeln nu täckes fakta det bestnk, ut? till»varelscn för den bewillning, som wid denna Riksdag, sa rval till belopp som bewillningsgrunder kommer att bestäm, ruas, bör räknas ifrån början as nästkommande är igro.
Grefwe vo la 6aräis, ^acob.
Fullkomligen instämmande med den wärde Ledamoten Friherre klannerbein, wägar jag äswen anhälla om ben af ho» nom förestagne proposition.
Jag gör det sä mycket heldre som aila syra Sländen redan antagit de af Bewiknings, Utffollet sörestagne grunder till be< willningens utgörande, sä att den nya kommer att utgå med mera räktwisa och mindre runga för de mindre be» medlade, än den gamla.
Stals-Utffottet har tilräckligt adagalagt, att Statens behof äco, större, än att de med den nu warande bewillningen kunna fyllas.
Till Statens understöd mäste således ett steg tagaS, och när Riksens Ständer icke nu bestämma beloppet, och äswen fördelningen förbliswcr dem öppen , kan jag i dm gjorda motionen ej finna nägon wäds, Utan synes dm mig kwärtom maxa nyttig och nödwaudig, hwursöre jag förnyar hos Herr Grefwen och Landt-Marffalkm min anhällan, att proposition mätte göras till Bewill» mngstidens fixerande frän början af nästkommande är.
Friherre 8t»e1 von l-Iolrteio, OsrkitL H42 Den ly December. r. ullvix.
I a,'se,ide tils wjn öfw^rrngelse om denina motion, jnstämnirr jag kstl atta delar i-.md dekwän» n«! wärda Ledamöter >g "
Nll vkt^ tt sig.
Men Lä redan t början af Riksdagen bär brstöts. akt i».qa nya frätvr qe>,-!> acel.m mion ssnlse algöraS, och denna är af stor w.g'. hemställ-r jaa om icke Letz afgörande tills i morgon kunde ripMnaS.
Friherre L. i I j encr g nr r. och äiffillige an« dre hördes hän instämma.
Friherre b/l i n n -> r b «i m.
Som Herr
Ba« ron 8kae « moi o» biörk är en bordläqqniug, och dkt är hivrr och en Ledamots rätt ask begära cn sak pä kordn, hw! k k honom, oer st an ej sjelf isrän sitt yr» k."ide aMar, ej k n fö wäarnS, bör den af mig wäckt» snag a hwi!a; men sinn äret snart n lkas sik stut, an» haller jag ark den stkyndsamt och om möjligt wsre i morgon wäck? fä t'Il afgörande äler upkag-s. Herr Grefwe» och L an^t» Marskalken förkl-rade^alk
Lenna slaga tills i morgon ffuiie hwilg pa dordet.
Daester föresoa» till afgörande det af Csnstirue tionS !ltst'o r^t sednast inlämnade och den i6
Vennes pa bordet > -i'a först g till Lag, hlva^eflec Leda» mot af G'' t !äaS t, L^^rVdaganöe samt Ven EmbersmMi, Rs »rirgen a? m n befattning ined Lomm»nVr>mäl nyvakt k cks a söe L,nbets» fZrsLlkftc, as R e> t y^m:s. Grefwe L» »atll»L,k»uren, ^Ibrsokr. Hwa» Den 19 December. r»4Z Hivid i I §. stadgas rörande answar för Konungens föredragande i Commandsnnäl, rrodde Herr Grefwe» sörkjena nägon upmärksamhet.
Han kände ej, att wid sadane tillfällen något Protocoll fördes, och i sädant fall hade den föredragande ingen einor sikt answar upgäende säkerhet.
Friherre 8taöl von bl alstein wille allenast anföra en anmärkning.
Om han ej hade misthördt sig, stöde i någon H., alt e» Stars-RädS Ledamot, som för begången förseelse mistat Embete!, ej in» om Stars-Rådet skulle kunna återfå något rum.
När en fä hög Embetsman förwerkat sin tjenst, borde han ej kunna sä inträda i något siags Embete.
Det more desiutom owanligt, att gä iftän ett högre till ett lägre embete: en General ginge ej ned till E)swerste« Lieutenant.
Han hcmstäldc derföre vin icke i §. borde utsättas att han uci intet Embete sedan kunde ane wändas.
Friherre kkLnnsrlreim anmälte, attCon» stimtionL Utskottet trott sig böra göra någon skillnad i möjliga förbrytelser.
Om till exempel nägon skulle bryta emot den 4 H, och tillstyrka nägvt som wore stridande mot Tryckfrihets Lagen, wore det witzerligen möjligt, att en person, som i ett sädant afseende leddes af en fördom, icke desi mindre i en annan besatt, ning kunde wara en nyttig Embetsman.
Pä sadan grund wore skillnad gjord i de föreslagna straffen.
Friherre 8 rssl vonklolstein trodde, akt om en sadan hög
Embetsman tillstyrkte någor emot tryckfriheten, eller hwad som hälst, borde Lagen wara densamma.
. Gref - n§4 Den 19 December.
Grefwe O okns, ^uxu sr, conformcrade sig med Friherre LtaLI.
Herr Tiira r, l) or§ L! asper Wilk elm.
De» §. af A.nwarighcrs lagen, s-m bestämmer answarec för Föredragande, delar sig, vin jag icke mjsilagit mig, »kl ätjkiftiga moment.
Dt första föruksäkkcr den brottsiighel hos Föredragande, att conkrasigmra en expedition som strider emot Prorecolieis lydelse, och bestraffas med Embcttrs förlust, med tillägg, akt ej flin» detsamma återfå eller belsrdras till någon tjenst inom Skalö-Rädet.
Del andra, och jon, egentligen fästat min upmätksamhct, bär bestäm? samma straff, för veu Föredragande, lMiiken undcrlättr, akt till en eoustittttions widrig expedition wägra sin csnkrasignatton.
Jag har trott mig uti detza bada fall sinna en icke rmga ffillnad uti vrotkstighet, i synnerhet som det första lämnar tillfälle kill mångfaldige chieaner i afseende pä expedikionö-sättek, dä det andra äler i n>jn ranka aktiv föruksäikrr upsär att kränka grundlagens helgd, och der är i detta afseende som jag hade önskat att straffet för denna händelse bliswit i sa marte särstväradk, att med förlusten af Embekek, den brctkstige skulle förklaras owärkig art bekläda något Embete i Statt» af hw-d namn som hälst.
DU Högloft.
Ridderffapet och ArelnS granss.ung sär jag derföre förestå denna pecjeecerade ändring af §. §:ne.
Herr harsten stalpe, Mosters, insäg ej, att någon skillnad were i broltftighet. om en Föredragande ronti- signerade en emot Protokollet stridande expedition eller en, hwi!?en han enligt
Grundlagens föreskrift borde wägra art uneurslrijwi,.
Han trodde, are i Den 19 December.
1145 bägge fallen siraffct borde wara lika strängt, och förbrytaren ej kunna sa bekläda nägoc Embete.
Herr Gro swen och La n dr - Marsta !ke n.
Innan någon pi or osi lion göres rörande förewarande ventilations ämne, får jag den äran gi wa Iridder, skåpet och Adeln tilläu-ia ack de tre andre Stånden redan förut bifallit försiagct till Answanghctelag för Scats-Radet, uran acr deri göra någon förändring.
Friherre Manns isto, m.
Jag fär wid detta tillsaue söra Högloft.
Nidcerjkap-t och Adel» till min» nes, att det fordna Riks-Radct dömdes allenast efter allmän lag, ehuru detsamma, enligt dä gällande Statsförfattning ivar med sin röst deltagande i Rikets styrelse. Zeke heller wcr jag all nägon straffades härdare, ä» alt bliswa skiljd wid sitt förtroende.
De nu warande SratZ.
Raden äga pä inrel salt, såsom magcägande, andel i styrelsen.
Icke dest mindre «r en Lag stadgad, hwarigenvm de äro answarige förde råd de gifwa, om de än icke determinera Konungens beslut.
I ect sädanl stckens förhållande fär jag till Hsg'sft, Ridderfkapet sch Äseln hemställa, om icke denna lag med nn mildrade straff bör godkännas och antagas.
När destinon, tre Ständ redan densamma gillar, är det
Deras beslut som bttfwer gällande, och de än« dringar W' > denna lag skulle göra blcfws öfwerflödi» ge till bestine!.
Friherre 8t»öl von Holstein.
Jämförelsen med det gansta
Rådet bestyrker just min anmäikning.
Sedan ett Riks Råd hade förlorat Stari» bernes förtroende, kunde han aldrig sa bekläda något annat Embete.
Alt tre Stand redan förut afgjvrk den» na
Den 19 December. na sak synes mig ej wara något ffäl, att icke wi afföra densamma son, wi finna kjenligast, Att rätta sig efrer sadan! skulle leda lill de skadligaste följder.
Snarare borde NINN just derföre enligt sin öfvertygelse ane norlunda b,sluta, sor att wisa ätt Ridd<rffapck och Adeln ända, oa gladt de andre Sländan bestulit, gör hrvav den anser wara det rättaste.
Herr Grefwe,, och L a n dt«Ma rska l ken.
Hivad de tre Ståndens fattade bestul belräsiar, war det blott ett cust'»lök tilkännagifwande derom af mig.
Jag sär nn göra Ridderskapet och Adeln proposition litt bif ll a del as Coust,.'»kionsckltskottet iugisne omarbetade fö,stag tir?
en a»sw-,rjahekL-!ag för Stats» RädekS Ledamöter, Föredragande och KonungensRäd» gifware i comnmndo.mäl. Ropades In och N j.
Grefwe Ov!, na, /iugusr.
Dä Propositionen är b oswar ad med lade In och Ncj begär jag votering, sa weda ej afseende göres pa Friherre Lisels reservation.
Herr kdbronbc>rss.
I anledning as den up> lysning Har Greimer, och Landt Marskalken lämnat ost, alt tre Stand redan antagit denna Lag, får jag den äran tjllkannagrswa, air jag anser någon widare discuesion i delta ämne endast borrttaga en dyrbar lid
Utan ändamål, dä den projeclerade förändringen, mot tre Stånds beslut icke kan blilwa antagen
Uti en handling soni ej är grundlag.
Proiocollet för denna dag sk ll tillräck.ligen påminna, om den anmärkning, hwartill jag ansett mig hajma hast grundad anledning.
! Kr i.
Den rZ December. r Friherre fgjsrkZ, .^xsl.
Om wi f?nlle antaga en lag oförändrad derföre, olt ke andre Skriden deröswcr förut sa beflurit, tycker jnq för min d l akt Rioderffupct och Adeln helt och häiltt blott worå näindcmän.
Herr Ixnrli lie b.
Onrl inrest ic.
Jag tttsiämmer aldeles med de warde Ledamöter svm yrka, akt ej Ridderj?apet och Adelns besink bör kanna bestämmas af de besiut de anor?