Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
St. för sin del behagade medgifva, att mark å ifrågavtde ägooraråden till högst fem tunnlands vidd, måtte till kanalverkets fria disposition såsom Bolagets egendom uplå - 106 Dfn ‘Ii Januari. tas: och då den jord hvarom här är fråga redan nästa år eller senast år 1859, men innan nästkommande R.
St. sammanträda, för kanal-bolaget måste vara tillgänglig, enär ombyggnadsarbetet sistnämnda år skall vara fullbordadt. vågar Direkttn föreställa sig det R.
St. högt uplyst skola behaga inse, både att rätta tidpunkten nu varit inne för väckande af omförmälte motion, och att talande skäl för bifall dertill desto heldre blifvit frairistäide, som i händelse kanal-bolaget skulle förmenas rättighet att bekomma den sydost om Hammarviken till uplagsplats m. m. ifrågasatta marken, anledn. för Bolaget saknas, att till nämnde vik utsträcka kanalens södra ändpunkt.
Lärande i öfrigt K. M. om 11.
St:s beslut utfaller i denna syftning, sedermera icke underlåta. att, efter af Direkttn gjord framställning i ämnet, vidtaga de åtgärder som för erhållande af Dess Nåd. bifall till oftanämnde jord-uplåtelse kunna anses erforderlige.
Slutligen får Direkttn. med vitsordande af rigtigheten utaf alla de i Hr Bråkenhjelms motion gjorda sakupgifter. äran meddela, att, i händelse återremiss af H. StatsUtskts Betänktde Nto 24 beviljas, TJtsk. skall få till sig öfverlemnade kartor, som närmare uplysa den nu förevartde frågan.
Stockholm d. 19 Januari 1857. W. P. Tersmeden.
Carl Rydqvist. A. M.
Nils af Zellén Hr Bråkenhjelm, Per Reinh.:
Under det att jag för enar mig med den siste värde talaren i anhållan om återremiss af detta Utlåt., anser jag mig derjemte böra för R. o. Ad. tillkännagifva, att jag, såsom en af R. o. Adts Fullm i RiksgtsKont.
, funnit mig föranlåten att väcka den nu ifrågavtde motionen.
Det är nemi. uti oktrojen för Strömsholms nya kanal-bolag stadgadt, att Statsverket efter år 1862 skall erhålla all den inkomst af kanalen, som öfverstiger 7 proc. af aktie-beloppet.
Till följd häraf är Staten lika väl som kanal-bolaget intresseradt i denna, och jag har i egenskap af Revisor varit i tillfälle att taga kännedom om vigten af den begärda concessionen för Bolaget.
Uplysnirigsvis vill jag nämna, att inkomsten af trafiken på kanalen år 1855, upgick till icke mindre än 35,000 Rtdr btko.
Detta belopp är redan öfver 7 proc. af sjelfva aktiebeloppet, oaktadt kanalen ännu icke är i fullständigt skick, utan omlastning måste ega rum.
Att inkomsterna af kanalen skola inom en icke aflägsen tidrymd åtminstone fördubblas, är ganska sannolikt, och då har Staten att påräkna en icke obetydlig vinst deraf, till betäckande af de utgifter, som Staten för kanalverket fått vidkännas.
Det är således en fråga af icke så ringa vigt för Statsverket, huruvida kanalen framdeles skall komma att med större eller mindre fördel begagnas.
Den lastageplats, som f. n. är för trafiken uplåten vid Strömsholm, tillhör så till sägandes
Den 24 Januari. 107 enskild person, och de på kanalen trafikerande, eller bruksegarne länga efter kanallinien, måste vidkännas de afgifter och den tunga, som innehafvaren af denna mark kan finna lämpligt att. fastställa.
Deraf skulle kunna blifva en följd, ait trafiken, i st. f. att följa kanalen, heldre söker sig en anslutningspunkt någonstädes till Gefle-Dala-jernvägen, då den blifver färdig, till icke ringa förlust för Statsverket.
Jag hoppas, att StatsUtsk., efter inhämtande af nödiga uplysningar i saken, skall understödja det billiga anspråk, som nu blifvit framstäldt.
Värdet af den begärda marken är en obetydlighet.
Jag har med egna ögon sett densamma och kan ej upskatta den till 100 R:dr rint.
Den är blott en stenig och för all odling otjenlig backe. II r Montgommerie, Rob. Ni Is Ger mund:
Att StatsUtsk. svårligen kunnat behandla den ifrågavide motionen annorlunda än som skett, har redan af Frih.'
Tersmeden blifvit erinradt.
Men då vi sedermera fått emottaga åtskilliga uplysningar, sorn äro af den vigt, att de troligen föranleda till ett annat resultat, får jag förena mig i den af motionären och Frih.
Tersmeden gjorda begäran om återremiss af Utlåt.
Efter först till bifall å StatsUtskts förevartde Utlåt, framstäld propos., som besvarades med Nej, förklarade 11. o. Ad sig anse de gjorda anmärkntne föranledande till återremiss.
Lagerbjelke, Gustaf: Arméens
Fullm. äro för det närvande församlade här i staden, och då, med undantag af representationens öfriga beståndsdelar, det icke finnes någon korporation, som står R. o. Ad. så nära som Arméens, torde det vara för R. o. Ad. särdeles angenämt, om Arméens Hrr Fullm. ville besöka Ståndet på dess klubb.
Jag får af denna anledn. vördsamt hemställa, att en sådan inbjudning måtte genom prot.- utdr. till nämnde Hrr Fullm. aflåtas.
Uppå Hr Gr. o. Landtnäs i anledn. häraf framstälda propos , beslöt R. o. Ad. att genom utdr. af prot. inbjuda Arméens Hrr Fullm. att besöka den för E. o. Ad. inrättade klubb.
Föredrogs och bifölls Allm. Resv.- och Ekon.-Utsk:s d. 17 dennes på bordet lagda Betänk:de N:o 4, i anledn. af väckt fråga om nva föreskrifters meddelande ronde tiden för utlysande af entreprenad-auktioner.
Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, Allm.
Besv. o. Ekon.-Utsk:s nedannämnde d. 17 dennes på bordet lagde Betänk:n: N:o 5, i anledn. af väckt motion, ang:de förändring af vil— koren för åtnjutande af de åt yngre Universitets-lärare anslagne stipendier; 108 Den 24 Januari.
N:o 6, i anleiln. af väck t fråga om regleringen af Länsindelningen:
N:o 7, i anleda, af väckt motion om förhöjning af traktamente åt
Magistrats-personer och borgare vid besigtnings- och andra förrättningar för kronans räkning; och N:o 8, i anledn. af väckt fråga oin beredande af Gudstjentsoch Skole-lokaler för Garnisons-församlingen i Stockholm.
Föredrogs och bifölls Banko-Utskis d. 21 dennes på hordet lagda Utlåt.
N:o 12, i anledn. af vackt fråga om förhöjd pension åt enkan efter aflidne Banko-Kamereraren A. A. Drake.
Föredrogs, men bordlädes ånyo, (få begäran af flere ledamöter, Allm.
Besv. o. Ekon.-Utsk:s nedannämnde d. 21 dennes på hordet lagda Betanien: N:o 9, i anledn. af väckt förslag om aflåtande af underd. skrifvelse till K. M., med anhållan det vederh. måtte förståndigas att noggrannt iakttaga de i afseende på truppers fortskaliände sjöledes gifne föreskrifter; N:o 10, i anledn. af väckt motion om skyldighet för Boställsinnehafvare att deltaga i fjerdingsmans aflöning: N:o 11, i anledn. af väckt motion om rättighet för fordringsegare att, för vinnande af verkställighet å utslag, ingifva desamma till Länsmännen; N:o 12, i anledn. af väckt motion om tillägg till 1 Kap. 3 § 1 morn.
i Kongl. Fiskeri-stadgan d. 20 Juli 1852; N:o 13, i anledn. af väckt motion om förändrade föreskrifter i afseende å Laxfisket i hafvet utanför Listers härad; N:o 14, i anledn. af föreslagna ändringar i K.
Regktet för Skyddskopps-ympningen af d. 29 Sept. 1853; N:o 15, i anledn. af väckta motioner om tillstånd att fortsätta auktion å landet sednare på aftonen än genom Kongl.
Förordna d. 22 Sept. 1848 är medgifvet; samt N:o 16, i anledn. af väckt förslag om förändrade föreskrifter rör:de Folkskole-medlens redovisning och allemnande.
Uplästes en af Hr Ehrenhoff, Gustaf lierman, inlemnad sålydande motion:
Som i händelse af eldfara inom Riddarhuset, de Genealogiske Tabellerne, på sätt de nu äro förvarade, svårligen kunna räddas, så får jag vördsammast föreslå, det R. o. Ad. behagade besluta, att på Riddarh.-kassans bekostnad, ett brandfritt skåp, lämpligt för inrymmande af dessa Tabeller måtte anskaffas, samt att ål Rid - Den 24 Januari. 109 darli.-Direkt:» måtte updragas att skyndsamligen låta verkställa detta beslut.
Anmäldes ocb lades på bordet nedannämnde från Utsk:n inkomne Betänkin och Utlåt:n, nemi. från Allm.
N:o 17, i anledn. af väckt motion om skyldighet för blif vande civile tjenstemän såväl i Sverige som Norrige alt examineras uti Unions-Rikets Statsförfattning samt straff- och pri va t-rä 11; N:o 18, i anledn. af väckt motion om förtydligande af stadgandena om boupptecknings förrättande; N:o 19, i anledn. af väckt motion om förändrade grunder för beräknande af ersättning vid utmätnings-förrättningar; N:o 20, i anledn. af väckta motioner, ang:de uphörande af håfgång samt offer- och kollekt-medels insamlande i kyrkorna m. m.
Ridd arhus-Utskott el. N:o 5, i anledn. af Frih. F. W. Stael v. Holsteins motion om förändrad redaktion af 2 mom. i 7 § Riddarh.-Ordn:n; samt N:o 6, öfver Frih. A. C. Raabs motion om en lämpligare plats å Riddarhussalen för tidningsreferenter, än den å läktaren dem anvista.
Uplästes och lades till handlingarne från de öfriga RiksStin ankomne prot.-utdr., nemi. från PresteSt:t af d. 12, 15, 19, 22, 26 och 29 Nov., d. 1, 3, 4, 6, 10, 13, 17, 19. 20 och 30 Dec. sisth år samt d. 3, 7, 10, 14, och 17 dennes; frän BorgareStrt af d. 15, 19, 22, 26 och 29 Nov., d. 1, 3. 4, 6, 10, 13, 17, 19 och 20 Dec. sisth år, samt d. 3. 7, 10, 14, 17 och 21 dennes, samt från BondeSt:t af d. 12, 15, 19, 22. 26 och 29 Nov., d. 1, 3, 4, 6, 8, 13, 17, 19, 20 och 30 Dec. sisth år samt den 3, 7, 10, 14, 17 och 21 dennes. II. R. o. Ad. åtskiljdes kl. £ till 4 e. m.
In fidem protocolti, Alberl Munch.
Ilo D 9 ii 28 Ja n ii ari f. m.
Onsdagen den 28 Januari 1857.
Just. 6 prot.-uldr. för tl. 24 samt pIeni-prot:n för d. 3 och 7 dennes.
Ekon-l!tsk:s d. 17 och 24 dennes på hordet lagda Betänk.
N:o 5, i anledn. af väckt motion augule förändring af vilkoren för åtnjutande af de åt yngre Universitets-lärare anslagne stipendier.
Besv. o. Ekon.-Utsk:s d. 17 och 24 dennes pä hordet lagda Betänlcde N:o 6, i anledn. af väckt fråga om reglering af Länsindelningen.
H. Exc. Gr. Löwenhjelm, Carl Axel:
Jag har vågat begära ordet, icke för alt åstadkomma någon ändring i det vidriga beslut som 3:ne
Stånd redan fattat, och hvarvid således en återremiss, äfven om R. o. Ad. behagade dertill lemna sitt bifall, icke skulle leda till något resultat; ulan jag har begärt ordet, endast för alt närmare uttyda mina åsigter i detta ämne. R. o. Ad. torde påminna sig hvad en af våra snillrika män yttrade i afseende på Sveriges landsvägar; han sade nemi. natt de voro utstakade af getterna.»
Så förhåller del sig ungefärligen äfven med länsindelningen i vårt Iand.
Jag vill med några få ord speciminera öfver förhållanden i detta hänseende, som äro till den grad löjliga, att om man i det öfriga Europa hade den ringaste håg att forska efter Sveriges inhemska geografiska indelning, skulle man egna oss det största åtlöje.
De som ho i norra Roslagen mäste, för att söka sin Landsh., lara Ivers igenom en annan Landslus område, hvilken dock ganska väl skulle kunna satesliera deras behof; — de mäste resa genom Flottsund och vidare till Stockholm, samt således, för att råka Landsh:n, färdas 7 ä 8 mil längre än som egentligen skulle behöfvas.
Detta är ju en sinnrik indelning!
— Jag vill nu icke tala om Kalmar län, som så ofta varit föremål för Riddarhusets ompröfning och hvars nuvar:de länsindelning är den äldsta och mest oförändrade, utan jag skall öfvergå till Elfsborgs län.
Det finnes en gärdesgård | mil från Jönköping, hvilken bildar gränsen mellan Jönköpings och Elfsborgs län.
Härigenom upkommer det förhållande alt den bonde, som bor öster om gärdesgården, kan hvarje morgon, färdandes till fot, helsa på sin Landsh. och säga honom god morgon, då deremot den som bor vester om gärdesgården har 3 och 20 Svenska mil till Landshtn, hvilket under sommartiden innebär 2:ne styfva dagsresor, och un - Dr ii 28 Januari f. m. lil der vintertiden 3:ne samt i händelse af urväder o. s. v., ännu mera.
Unnie se således huru illa loltad den senare är i jemförelse med den förre.
Till min förvåning liar jag hört att de båda personer, de representanter, som det närmast åläg att arbeta för dessa läns interesse, de hafva ieke ens vårdat sig att höja sin stämma mot detta missförhållande, utan förenat sig med pluralilelen inom Utsli. i det ljusa beslutet att härutinnan afvakta hvad verkan jernvägarne skola medföra.
Det är icke lätt att fatta hvad sammanhang jernvägarne hafva med denna fråga, och det tyckes som om man icke hade någon aning om alt jernvägsfrågan kommer att räcka, lindrigt räknadt, ännu i lOOule är.
Vi motse vä! med spänd förväntan att de jernvägar, som 1111 äro föreslagne, om en 12 il 15 år skola vara färdige; men då kommer det alt hagla jernvägar öfver R.
St. ehuru jag icke blifver utsatt derför, så mycket är då säkert.
Jag kan som sagdt är icke fatta, huru Bönder och Borgare från de omnämnde länen kunnat vara sä likgiltiga för en sak, som ligger så mycket i deras eget interesse.
Såsom jag i början af mitt anförande yttrade, så hvarken hoppas jag på eller vill begära en återförvisning af målet, hvilket skulle vara ändamålslöst, enär'3:ne
Stånd härutinnan redan fattat sitt beslut.
Det ernla jag skulle önska, vore att vinna R. 0. Ad:s bifall till mina yttrade tankar i detta afseende.
Det skulle visa att vi åtminstone icke äro emot nyttiga reformer och all de utom detta hus, som mest skrika på reformer, äro de som minst vilja hafva dem.
Jag vågar derföre hemställa, huruvida icke R. 0.
Ad. skulle med förklarande af sitt bifall lill min motion, likväl låta saken dervid bero, enär 3:ne
Stånd redan derom beslutat, samt anhåller det Hr Gr. 0. Landtm, behagade derom göra framställning.
Jag är icke bland dem som anse att, emedan ett eller flere Stånd redan beslutat om en sak, ett annat Stånd icke bör hylla eu åsigt, som skiljer sig fran de förras.
Utsk. har, efter min förmening, icke på långt när egnat detta vigtiga ämne den upmärksamhet som det vederbort.
Jag vill icke fästa mig vid de lokala förhällanderne, (de kunna af hvar och en som lägger kartan framför sig, ganska väl kontrolleras) utan vid nyttan af förslaget, hvilken jag anser påtaglig.
Man kan vara af olika mening i många frågor såsom t. ex. ronde skyddstullen, om guld eller silfver bör användas som riksmynt, om den eller den methoden skall tillämpas vid ett undervisningsverk 0. s. v.; men, om man framställer den frågan, hvilket som är nyttigast antingen att hafva länsresidenset på 2 eller 8, lill 12 mils afstånd ifrån sig, kan man omöjligen härå erhålla mer än ett svar.
Utsk. förmenar att man framdeles skall kunna erhålla rättelse härutinnan, men hvad man i della afseende har att förvänta, kan man se af Utsk:s Utlåt., hvaraf inhemtas att K. M., som ansett en i samma ämne vid 1834—35 års
Riksdag väckt motion höra tagas i öfvervägande i sammanhang med ett år 1814 uprättadt förslag, hvilket omfattat icke allenast länen, utan äfven domsagor, härader och socknar, 112 Den 28 Januari f. m. vid ärendets slutliga pröfning funnit detsamma mötas af allt för stora svårigheter för att kunna genomföras.
Jag tror likväl icke att dessa svårigheter äro af den grava beskaffenhet, att de icke borde kunna öfvervinnas och att det är just genom att framkasta sådana, som vi gått 'miste om denna nyttiga förändring.
Om förslaget icke i denna stora utsträckning kan genomföras, så borde man åtminstone reglera länen till sitt omfång äfvensom residenssläderne t dl sitt läge.
Utsk. anser kanske att mycket redan är gjordt i detta afseende och att man derföre kan förhoppas på framtida förändringar i denna riktning.
Men hvad som härutinnan blifvit verksteldt är endast, att ett residens i ett af de norra lä nen blifvit förflyttadt; i afseende på de öfriga länen är ingenting vidgjordt.
Kalmar län icke blifvit fördeladt i 2:ne, har likväl sin grund i åtskilliga orsaker som icke kunna tdlämpas på de öfrige.
Då vi nu vid hvarje Riksdag till K. M. aflåta underd. skrifvelse!' i så många andra ärenden, anser jag det äfven hafva varit skäl att göra det i en så maktpåliggande sak som denna.
Utsk. har sjelf tillstyrkt en dylik skrifvelses afgifvande i fråga om Magistralspersoners och Borgares ersättning för besigtningar å kronans hus, och ehuru jag ingalunda missunnar dem att de erhålla rät tälse härutinnan, hyser jag likväl den åsigt att man med ännu större skäl bordt i ifrågav:de ämne aflåta en underd. skrifvelse.
Om vi skola afvakta regleringen af länens omfång, intilldess jernvägarne blifva färdiga, blir det en ganska lång väntan.
Jag hade derföre önskat, att en skrifvelse rör.de denna sak till K. M. afgått: men då 3:ne
Stånd redan härom fattat sitt beslut, återstår för mig icke annat än alt förena mig med H.
Löwenhjelm i anhållan att St: t mätte, i sakens nu var: de ställning, dervid låta bero, med tillkännagifvande af sitt bifall till H. Exc:s gjorda motion.
Det förslag som Gr Löwenhielm framställt, synes mig vara fullkomligt riktigt till sin princip.
Det är icke endast inom vårt land som man sedan längre tid tillbaka insett nyttan af administrativa indelningar, utan detta behof har äfven gjort sig gällande inom andra länder.
Jag vill såsom ex. åberopa Frankrike, der för 50 el. 60 år sedan departem:ts-styrelsen infördes, en åtgärd, som jag anser böra hafva väckt allmän belåtenhet.
Det kan gifvas många anledn:r till att en sådan förändring här åtminstone bör bringas å bane, och då man icke kan bestrida att de olägenheter i afseende å den nuvar:de länsindelningen, hvilka Gr.
Löwenhjelm i sin motion vidrört, verkligen förefinnas, skulle jag tro det vara rätt, att R. o. Ad. genom sitt beslut ådagalade, det R. o. Ad. önskade att åtgärder vidtogos för åstadkommande af en bättre sakernas ställning.
På grund häraf instämmer jag i den propos., som Gr. Löwenhjelm väckt, och anhåller att Hr Gr. o. Landtm, behagade framställa till R. ‘o. Ad., att, med godkännande af hvad motionen i detta afseende innehåller, förklara det R. o. Ad. icke kan biträda Utsk:s åsigt.
Den 28 Januari f. m. 113 Hr von Ehrenheim, Pehr Jakob:
Jag vill icke förlänga discussionen i ett ämne som redan är afgjordt, utan jag önskar blott fästa upmärksamheten på, att Utsk. i sitt Betånkule förklarat sig biträda motionärens åsigt om olägenheten af residensernas olämpliga belägenhet i en del län och ansett det önskvärdt om dessa olägenheter genom ny reglering af länens gränsor eller flyttning af residensen kunde behöfligen afhjelpas, men att då de förhållanden, hvilka förut utgjort hinder för lånens allmänna omreglering icke undergått någon förändring, har Utsk. ansett en begäran från lt.
St. i delta afseende icke leda till något resultat.
Skulle förhållandena i något län göra en sådan förändring synnerligen behöflig, skall man utan tvifvel derom göra hemställan, då K.
M. icke lärer underlåta alt tillse om skäl förefinnas att företaga eu sådan åtgärd.
Sedan ölverlåggningen härmed ansetts fulländad samt propos. lill bifall å förevande Belänk:de blifvit framstäld, och besvarad med starka Nej, blandade med Ja, hemstälde Hr Gr. o. Landtm, om R. o. Ad., på sätt 11.
Löwenhjelm föreslagit, behagade, med förklarande af sitt bifall till syftningen af ifrågavande motion, likväl med afseende på del beslut 3:ne
Stånd redan fattat, låta vid Utsk:s Betänk:de bero: och ropades härvid starka Ja, jemte åtskilliga nej, hvarpå llr Gr. o. Landtm, förklarade det han ansåg
Besv. o. Ekon.-IJtsk:s d. 17 och 24 dennes på bordet lagda Bet;ink:de N:o 7, i anledn. af väckt motion om förhöjning i traktam:tet åt Magistratspersoner och Borgare vid besigtningar och andra förrättningar för kronans räkning.
Den inom BorgareSt. väckta motionen om förhöjning i dagtraktamentet åt Magistratspersoner och Borgare, som förrätta syner och värderingar å kronans hus i städerne, grundar sig visserligen på en stor billighet, och Utsk. har också deruti instämt, dock med ett undantag, nemi. för brandsyner och ränteinventeringar, och detta, som mig synes, på särdeles giltiga skäl.
Jag förmodar att det undfallit Utskjspupmärksamhet att enl. K.
Circuläret af d. 15 Mars 1856 skola hädanefter kronans hus och fabriker i städerne en gång om året eller oftare, i händelse så påkallas, undergå ekonomisk besigtning; — att desse besigtningar skola verkställas af en Magistrats-person, biträdd af skickliga byggmästare, samt för öfrigt af alla dem det tillkommer, till ett belopp af 5 h 6 personer.
Dessa ekonomiska besigtningar uptaga vanligen en ganska kort tid: circuläret medgifver till och med att om icke någon betydligare förändring vid ekonomiska besiglningar anses af behofvet påkallad, skall anteckning derom göras i besigtningsinstrumentet.
Mig synes således, att då Utsk. gjort undantag för brandsyner och ränteri-inventeringar, hade äfven ekonomiska besigtningar bordt höra till undantagen, så mycket mera lil H. *8 114 Den 28 Januari f. m. sorn jag tror mig böra fästa upmårksamheten pä att de anslag, som äro lemnade till underhåll af kronans luis i landsorterne, i allmänhet visat sig vara ganska otillräckliga, hvarigenom således de ökade arlvoden, hvilka genom bifall lill detta Betänkule komme att utgå, skulle i icke ringa män öka denna brist.
Jag får således anhålla om bifall till Betänka, dock med ett tillägg rör:de ekonomiska besigtningar, sä att mellanmeningen måtte erhålla följande lydelse: »hvilkas biträde för K.
M:s och kronans räkning vid syner, värderingar, inventeringar m. m., ekonomiska besigtningar, brandsyner å kronans hus och ränteri-inventeringar likväl undantagne.
» — Jag tror mig hafva så mycket mera skäl lill en dylik framställning, som det Kongl. Cirenläret, hvilket jag nyss nämnt, 1 samma g talar om besigtningar och brandsyner, hvaraf man kan draga den slutsats alt brandsyn förrättas vid samma tillfälle sorn de ekonomiska besigtningarne.
Carl: Skälet hvarför Ekon.-Utsk. icke undantagit ekonomiska besigtningar är, att i K.
Kungönn d. 2
Maj 184-9 är undantag endast gjordt för brandsyner å kronans hus och ränteri-inventeringar.
Jag tror visserligen att, såsom den siste talaren anmärkt, de ekonomiska besigtningarne någon gång äro af mindre tidsödande beskaffenhet, men ofta kunna de deremot, såsom hvar och en känner, medföra ganska myckel besvär för Borgare och Magistrats-personer, så alt de af det föreslagna traktamentet 2 R:dr b:ko icke på långt när blifva godtgjorda för sin möda och sin tidspillan.
Om således också vid ett eller annat tillfälle skulle inträffa, att de erhålla någon större ersättning för sitt besvär, så synes detta kunna gå i afräkning mot de tillfällen då deras tid uptages utöfver hvad som genom det föreslagna arfvodet skäligen kan ersättas.
Jag anhåller derföre att B. o. Ad. måtte bifalla Betänka.
Hr Munck, Carl Jac.:
Om jag icke misstager mig hafva Magistrats-personer aflöning för förrättande af ekonomiska besigtningar.
Skulle nu, såsom llr v. Troil föreslagit, den omnämnde nréllnnmening komma att i förslaget ingå, finge de icke någon ersättning och beröfvades såledas en rättighet, som de nu ega, och hvarom icke motion blifvit väckt.
Jag tror således att den af Hr v. Troil föreslagna mellanmening icke här kan tillämpas, ehuru den kunde synas tillbörlig, enär dessa syner äro af ganska kort varaktighet.
Lika med Hr v. Troil anser jag ganska många af de förrättningar, som af Borgerskapet för kronans räkning verkställas, vara af den beskaffenhet alt de icke uptaga mer än en timmas tid, deribland, såsom Hr v. Troil anmärkt, besigtningar på kronans hus.
Likaledes förefaller vid Cellfängelserna besigtningar å klädespersedlar, reparationer o. s. v., hvilka förättningar icke komma ofta på och tarfva föga eller ingen tid.
Den 28 Januari f. m. 115 skulle således tro att äfven, utom de undantag som Hr v. Troil föreslagit, inget arfvode bör komma ifråga för sädane besigtningar som röra persedlar och andra förrättningar inom städerne, såsom t. ex. i Cellfängelser, hvilka äfven äro kronans bus.
För öfrigt anser jag högst vigtigt alt sådana förrättningar försiggå och jag förenar mig med Hr v. Troil i hans yttrade åsigter.
Sedan härefter underl. Riddarh.-Sekret., på begäran af Hr v. Troil, uplyst att förevande Betänk:de blifvit af de 3:ne öfriga St:n bifallet yttrade Hr von Troil:
Då efter den uplysning
Hr Riddarh.-Sekret, afgifvit, Betänk, i alla händelser är afgjordt, afstår jag från milt förslag, men anhåller då alt, såsom min tanke, fä detsamma till prot. afgifvet.
Uppå härefter framstäld propos. blef Utsk:s Betänk:de af R. o. Ad. bifallet.
Besv. o. Ekon.-Utsk:s d. 17 och 24 dennes på bordet lagda Betänkrde N:o 8, i anledn. af väckt fråga om beredande af Gudstjents- och Skole-lokaler för Garnisons-församlingen i Slockholm.
Då denna fråga inom Utsk. förevar till behandling, var jag der i tillfälle att, till följd af en längre tjenstgöring inom Stockholms Garnison, kunna vitsorda de stora olägenheter, som motionen åsyftar att afhjelpa.
Jag vågar derföre äfven yttra några ord till förord för Utsk:s Betänk.