Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
En slik jemkningsåtgärd skulle icke vara annat, än att belt simpelt utstryka härstädes fattade beslut.
Då jag för min del likväl anser, att detta skulle vara en något för långt utsträckt jemkning, får jag, för att uti hvad på mig beror söka förekomma möjligheten deraf, på förband nedlägga min protest mot ett sådant förfaringssätt.
Ehvad beslut 11. o. Ad. än kommer att fatta i alside på de gg, som blifvit återremitterade, så är dock utom allt tvifvel, att de gg, som blifvit i ingressen upräknade, komma att uphäfvas.
Mot sjelfva saken hafva nemligen i denna del inga invändningar blifvit framställda.
Hvad som i berörde hänseende egentligen upkallat stridiga åsigter, är förändringen från »dag» till oting.»
Då jag således icke kan inse, att någon förändring är behöflig, och Utsk:t dessutom, på sätt jag förut nämnt, erhållit bemyndigande att verkställa nödige modifikationer, får jag fortfarande påyrka bifall.
Så vidt jag kan förstå, måtte det väl icke vara af ingressen utan genom Ståndens beslut i afside å gg:ne, som för handen varande fråga afgöres.
Det är således besluten vid 8:de, 9:de, 1 0:de m. fl. gg, som bestämma afgöraudet.
Ingressen åter kan väl, efter mitt förmenande, icke utgöra något annat an upräknande af de gg, hvilka genom sjelfva besluten vid gg:na blifvit uphäfda.
Vid sådant förhållande synes mig klart och tydligt, att som R. o. Ad. nu gifvit LagUtskit rättighet, att, för den händelse en eller annan g återremitteras, sedermera vidtaga de jemkningar i de bifallne §g:ne, som, i följd af sjelfva återremisserna bör ega rum, så har ock Utskit, för det fall, att efter återremiss af den 9:de g:n, all förändring af denna g skulle förfalla, bemyndigande och rätt att borttaga nämnde 9:de g från de uphälde gguias antal, Ifrågavide omständighet upställer således icke något hinder mot antagandet af ingressen; och då, efter mitt förmenande, ioke heller några andra hinder derför (örefinnas, måste jag förena mig uti Gr.
Sparres anhållan om bifall.
Så vidt den konklusion, till hvilken Gr.
Lagerbjelke kommit, vore en följd af de af honom framställde premisser, skulle frågan kunna anses vara dermed afgjord; men den adle Grins bevisning iir just bristfällig i det hänseendet, att hela lagen om förmånsrätterna nr en undantagslag.
Det är alldeles icke gifvet, att man derstädes måste insätta en g. emedan man borttager en annan; eller tvertom.
Borttager man nemi. hela stadgandet om förmånsrätten och vid uphäfvandet af vissa gg i lagen icke i författningen intager några andra gg i de uphiifdas ställe, «å kan j»g, för min del, ioke komma till någon annan slutsats, än att den förmånsrätt, sorn genom de i Utsk:ts förslag upgifne gg finnes bestämd, måste anses vara antagen, men ingen annan.
Om man kan deducera någon annan följd af ifrågavide förhållande, skall Den 17 Juli. 163 jag, för min del, anse sådant som ganska tillfredsställa!»!* och lyckligt.
Exc. Hr 8r, o. Landtm, uptagit yrkanderne å dels bifall till dels återremiss af ingressen till författnings-förslaget, framställdes och besvarades med blandade ja och nej först propos. å ingressens godkännande och sedermera propos. på återremiss deraf; hvarefter förnyad propos. å bifall till ingressen gjordes, och då dervid svarades flere ja och några nej, förklarades ja nu haft öfvervigten.
Upplästes och godkändes följande voter.-propos.: »Den som bifaller ingressen till det af LagUtskit uti Betänka N:o 38 framställda författningsförslag, röstar Ja ; den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, varder nämnde ingress till Utsk:t återremitterad.»
Föredrogos, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, nedannämnde, den 7:de dennes bordlagde Utlåtm och Mera., nemi.: Bevilln.-Utsk:ts Utlåt.
N:o 27, i anledn. af erhållen återremiss i vissa delar af Betänk:t N:o 23, angide tullbevillningen; Banko-Utsk:ts Utlåt.
N:o 26, med förslag till vissa förändrade föreskrifter angående Bankens vexlings-kassa och depositionsrörelse; Samma Utskts Mern.
N:o 27, i fråga om det belopp, Banken må hafva på utrikes ort nedsatt; Lag-Utskits Utlåt.
N:o 39, i anledn. af gjorda anmärkmr samt Riks-St:ns skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskits Betänk.
Propos. med förslag till förordn. ang:de mord, dråp och annan misshandel, dels ock enskilda motioner i enahanda ämne; Stats-Utsk:ts Mera.
N:o 125, i anledn. af Riks-St:ns skiljaktiga beslut i en med statsregleringen gemenskap egande fråga.
Föredrogos och lades till handliugarue StatsUtsk:ts den 11 dennes bordlagde Memorial: N:o 126, i anleda, af erhållen återremiss å Utlåtma N:ris 49 och 50, angide regleringen af utgifterna tinder RiksStatens 2:dra och 3:dje Hufvudtitlar; samt Nio 127, i anledn. af återremisser A 28:de punkten af StalsUtskits Utlåt.
N:o 93, angående regleringen af utgifterna under RiksStatens 6:te Hufvudtitel.
De» 17 J ull.
Föredrogos, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, StatsUtsk:ts den 11 dennes bordlagde Utlåt:n: N:o 128, i anledn. af väckt motion ang:de militära boställens indragande till Stats-verket mot beviljande af förhöjd penningelön till militär-tjcnstemännen ; N:o 129, i anledn. af K.
Propos. i fråga om ersättning till Sala silfververk för dess förlust i händelse af skatteförenklingens tillämpning på de till silfververket anslagna räntor af det s. k.
Salbergs län; N:o 130, i anledn. af väckt motion ang:de återlemnande till staden Halmstad af tvenne till Kronan uplåtna mindre jordrymder.
Föredrogos, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk:ts den 11 dennes bordlagde Betänkm: N:o 121, i anledn. af väckt motion om skärgårds-flottans åtskiljande från örlogsfiottan samt förseende med egen officers-corps; och N;o 122, i anledn. af väckta motioner om nphäfvande af föreskrifter ang:de censur å theater-pjeser.
Föredrogs och remitterades till StatsUtsk:t Hr Printzenskjölds, Carl, den 11 dennes bordlagde anförande, innefattande hemställan, att det af R.
St:r för arméens embets- och tjenstemän redan beslutade stadgande, att vid sjukdoms-förfall, som fortfar utöfver tvä månader, löne-afdraget må, när särdeles bevekande omständigheter äro för handen, kunna antingen nedsättas eller helt och hållet eftergifvas, måtte till flottans civile embets- och tjenstemän utsträckas.
Föredrogos, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Konst.Utsk:ts den 14 dennes bordlagde Memorial: N:o 46, i anledn. af RiksStms beslut röraude det uti Konst.
Utsk:ts Memorial N:o 33 framställda förslag till ändring i 14:de §m lista momit RiksdagsOrdnin; N:o 47, i anledn. af RiksStms beslut rörande det af Konst.
Utskit uti Mern.
N:o 34 framställda förslag till tillägg uti 73:dje §:n R. O.; N:o 48, i anledn. af RiksStms beslut röraude det uti Konst.
Lftskits Mern.
N:o 35 framställda förslag till åtskilliga ändringar i R.
O angide R. o. Ad:ns representafions-rätt; N:o 49, i anledn. af RiksStms beslut ronde det uti Konst.
Utskits Mein.
N:o 38 framställda förslag till ändring i R.
Oms före skrifter om PresteStits repreaentations-rätt; samt N:o 50, med voter.propos. i fråga om det uti Konst.Utskits Mern.
N:o 32 framställda förslag till ändring i 44:de gm 3:dje momit R.
O. Ren 17 Joli.
Föredrogos och biföllos StatsUtsk:ts den 14 dennes bordlagde Utlåt :n : N:o 131, ang:de föreslagen eftergift och afskrifning af ett Markaryds församling i Kronobergs län beviljadt kyrkobyggnadslån ; N:o 132, i anleda, af väckt motion om eftergift å ett Knäreds församling i Hallands län beviljadt kyrkobyggnadslån; samt N:o 133, i anledn. af väckt motion om ytterligare anstånd med inbetalningarne å staden Cimbrishamns hamnbyggnadslån.
Föredrogos, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, 8tatsUtsk:ts nedannämnde, den 14 dennes bordlagde Utlåtm, nemi.:
N:o 134, i anledn. af K.
Propos. ang:de åtgärder till behöfvandes undsättning i missvextår; N:o 135, i anledn. af K.
Propos. ang:de ifrågastalldt förändradt, sätt för amortering af Landshöfdinge-ackorden; , N:o 136, ang:de utbetalning af statsbidrag till ett vägförbättrings-arbete, som icke blifvit inom behörig tid påbörjadt,; N:o 137, ang:de förlängning i den för uppmuddring af Ystads hamn bestämda arbetstid;!
N:o 138, ang:de bestridande af kostnaden för Riddarh.salens inredning; N:o 139, ang:de ytterligare anslag för det inom II.
St:rs hus inrättade Riksdags-arkiv; N:o 140, i anledn. af väckt motion om anvisande af låueunderstöd till marmorfabriks-idkaren J, R.
Schram; samt N:o 141, i anledn, af väckt fråga om anvisande af ett amorteringslån till vattenkur-anstalteu vid St.
Ragnhilda källa i Söderköping.
Föredrogos och biföllos StatsUtsk:ts den I 4 dennes bordlagde Utlåt-.n: N:o 142, i anledn. af väckt fråga angule indragning af KouvoyKomrnissariatet; N:o 143, i anledn. af väckt motion ang:de aflemnande af ritningar, för hvilka anslag at allmänna mede) blifvit Kapitenen Baltzar Cronstrand beviljadt; samt N:o 144, i anledn. af Hr af Robsahms motion ang:de utdelningar från en af motionären upgifven kassa samt indragning af kassans återstod till Riksg:sKont:t.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Bevilln.Utsk:ts den 14:de dennes bordlagde Utlåt.
N:o 29, i anledn. af dels gjorda anmärkmr emot vissa delar, dels ock Riks-St:ns skiljaktiga beslut i afs:de å andra delar af Betänk.
N:o 22 angele stämpel pappers -afgiften samt atgiften för stämpling af tidningar, andra periodiska skrifter och tryckta afbandlingar.
Dan 17 Jnli.
Föredrogs och lades lill handlingarne Bevilln.tltskds den Hale dennes bordlagde Mern.
N:o 30, angående verkställd omröstning i anledn. af RiksStms skiljaktiga beslut rörande vilkoret) för bränvins tillverkning.
Föredrogos, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Banko-Utsk:ts den 14:de dennes bordlagde Berättelse N:o 28, ang:de förrättad revision af Banko-Diskont-verkets räkenskaper och förvaltning för år 1859; samt Memorial; Na 29, med hemställan om en gratifikation till vaktmästarne vid Banko-Diskont-verket; och N-.o 30, angående afskrifning af 10 st. från låue-kontoret i Malmö utgifna lån.
Föredtogos, roen begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Allm. Besv.- och Ekon.-Utskds den 14:de dennes bordlagde Betänk:n: N:o 117, i anledn. af viickta motioner om utvidgande af de rättigheter, som äro Mosaiske trosbekännare här i riket tillerkände; samt N:o 118, i anledn. af väckt motion om profs utläggande för erhållande af ledig folkskolelärare-befattning.
Föredrogos och bifötlos samma Utsk:s ofvannätnnde dag bordlagde Betänkm: N:o 119, i anledn. af väckt motion i fråga om åtgärder för befordrande af laga egoskiften; samt N:o 120, i anledn. af väckt motion angående förkortande af tiden för riksdagarne.
Efter föredragning af Exped.
Utskrts den 14:de dennes bordlagde Mern.
N:o 9, i anledn. af återremiss af Utsk:ts förslag till g i Riksdags-beslutet rörande Sveriges och Noriges ömsesidiga förhållanden, och i sammanhang dermed Högvörd.
PresteSt:ts sedan den 18:de sisth
Maj på bordet bvilande prot.utdrag N:o 263, innehållande inbjudning till MedStm att instämma uti PresteSt:ts beslut om en i vissa delar förändrad lydelse af ofvanberörde förslag, beslöt R. o. Ad. att, med antagande af inbjudningen, godkänna den af Preste-St:t beslutade lydelsen af ifrågavtde g med den rättelse deri, som af Exped.-Utsk:t föreslagits.
Vid slutligen skedd föredragning af så väl Exped.-Utsk:ts den 14:de dennes bordlagde Mern.
N.o 10, i anledn. af återremiss af Utsk:ts förslag till underd. skrifvelse om befrielse för åtskilliga stapelstäder att hålla ständigt uplag -af salt, som ock ifrågavcde Den 18 Joll f. m. 187 till R.
St:rs pröfning ånyo öfverlemnade skrifvelse-förslag
N:o 67 blef detsamma af R. o. Ad. godkändt. R. o. Ad. åtkiljdes kl. 11 e. m.
In fidem, 0. brakel.
Onsdagen den 18 Juli 1860.
Justerades 8 prot.utdrag för den 17:de dennes earot pleni-prot. en 23:dje sistl.
Företogs val af en ledamot, som skulle deltaga i Talmansöfverläggningarne; oell befanns dertill hafva blifvit utsedd N:o 60 Gr. Mörner, Carl Göran Detlof, med 13 röster.
BondeSt:ts den 14:de och l7:de dennes bordlagde prot.-utdrag N:o 366, med inbjudning till MedStm att instämma uti BondeStits beslut att åt R.
St:rs Deputerade updraga författandet af den underd. adress, hvilken de vid Deras Majestäters förestående kröning i Norige komma att å R.
St:rs vägnar öfverlemna; äfvensom i sammanhang dermed Exped.Utskits Mern.
N:o 11 i anledn. af återremiss af skrifvelse-förslaget N-.o 93, jemte ett dervid fogadt förslag
N;o 99 till R.
St:rs underd. adress i anledn. af I)D.
MM. Konungens och Drottningens kröning i Norige.
Mig synes att denna af BondeSt:t gjorda inbjudning har mycket skäl för sig.
St:r utsett 3:ne medlemmar inom hvart
Stånd att å deras vägnar öfvervara högtidligheterna i Norige, så är det också all sannolikhet att R.
St:r hysa så mycket förtroende och tillit till dessa personers takt, att R.
St:r icke behöfva lägga dem i munnen de ord, som skola utta - 1*8 f)en f8 Jnlt f. m ias.
Det är på en gäng ett bevis på större förtroende till desse män oell ett sätt att undvika den meningsskiljaktighet och den svåra recension af Exped.Utskits förslag, som otvifvelaktig! i annan händelse skulle ifrågakomma, och R.
St:r hafva derjemte på sig mindre ansvarighet, då skrifvelse!! redigeras af ombuden sjeifve och icke här vid riksdagen, då hvarje ord, vore det än yttradt i aldrig så god afsigt, möjligen skulle åstadkomma någon bitterhet eller något missnöje ä den andra sidan.
Jag är således af den öfvertygelse, att, med afslag å Exped.Utskits adress-förslag, den af BondeStit gjorda inbjudning bör antagas.
St:r utsett de puterade att öfvervara Konungens kröning i brödralandet, är det väl också af vigt att deputerade framställa R.
St:rs mening, då de afgifva den underd. adressen till Konungen.
Jag hemställer om det under sådana förhållanden är lämpligt att helt och hållet öfverlemna åt desse deputerade att upsätta denna adress efter eget godtfinnande.
Det är visserligen icke något godt tecken att de olika Stånden hafva svårt att öfverenskomma om orden i nämnde adress, men just detta förhållande visar, att Stånden äro särdeles noga med de uttryck, som i densamma skola begagnas, och att det således blir mycket svårare för de deputerade att uttrycka hvad R.
St:r mena.
Således skulle jag för min del önska att R. o. Ad. ville taga detta adress-förslag i noggraunt öfvervägande och, om detsamma ger anledn. till anmärkn:r, vidtaga de förändringar deri, som Ståndet kan finna lämpliga, samt meddela dem åt de öfrige Stånden.
Jag för min del har mot förslaget ingen väsendtlig anmärkn. att framställa, åtminstone hvad angår adressen till H. M.
Ater adressen till
Drottningen beträffar, är den ganska kort och kau lätt undergå deli förändring, som må finnas nödig.
Jag har begärt ordet för att understödja den framställning, som af Gr.
Sparre blifvit gjord.
Redan den inbjudning, som kommit från BondeStd, ger tillkänna att detta Stånd är särdeles försigtigt med afs:de på de uttryck, som komma att användas i denna adress, och det förefaller mig också helt naturligt, att sedan R.
Sl:r beslutat en underd. framställning rörande en revision af förenings-lörhållanderna mellan de båda rikena, R, 8t:r icke kunna utan den största varsamhet vidröra de politiska förhållanden, som f. n. existera, Om R.
St:r besluta en adress, så är det gifvet, att dess uttryck äro ett R.
8t:rs beslut; de erhålla derigenom en vigt, som förutsätter en förut skedd noggrann och mogen pröfning.
En sådan har icke egt rum, och oaktadt jag för min del icke heller har någon väsendtlig anmärkt), att framställa mot hvad som nu blifvit upläst, så måste jag dock bekänna, att om detta Exped.Utskits förslag skulle vara att anse såsom ett R.
St:rs beslut, äro de förhållanden, detsamma vidrör, alltför grannlaga och ömtåliga att man skulle kunna här på stående fot säga, att förslaget bör gillas.
Då R, St:r beslutat en deputations afsandande, för att inför H.
M:t nedlägga uttrycken af Deri 18 Joli f. m. 183 R.
St:rs vöfduadsfulia tillgifvenhet för Konungahuset och dess trofasta vänskap för Norska folket vid den förestående högtiden, synes mig också dermed vara uttaladt det sätt, på hvilket R.
St:r vilja uttrycka dessa känslor mot Noriges Konung och folk.
Att nu dessutom besluta en särskild adress skulle enligt min förmening »ätta de deputerade i en helt annan ställning än de haft utan en sådan adress, då man med fullt förtroende till dessa personers sätt att utföra sitt updrag kunde vara förvissad att det skedde både i värdiga och passande ordalag.
Således synes mig allt skäl vara att antaga denna inbjudning, isynnerhet som det är af vigt, att alla Stånden äro liktänkta i en sådan fråga som denna.
Jag anhåller följaktligen om propos. på bifall till Gr.
Jag för min del skulle icke hafva något mot Gr.
Sparres förslag, såvida jag på förhand visste, att de 12 af R.
St:r utsedde deputerade verkligen kunde öfverenskomma om en adress till H. M.
Konungen, men det ar högst osäkert att desse 12 personer blifva eniga om de ordalag, som skola begagnas, och då kan jag icke finna annat än att den sednare villan blir större än den första.
Jag vill blott nämna, att i denna deputation finnes personer af ganska olika tänkesätt, såsom t. ex. Hr Blanche å ena sidan och andra personer å den andra, och jag tror derföre, att det vore ganska vådligt att åt denna deputation öfverlemna bestämmandet af ordalagen i adressen.
För min del skulle jag således vilja understödja Frih.
Tersmeden» mening.
I afs:de på Exped.Utsk:ts förslag till adress föreställer jag mig att det icke finnes mer än 2:ne utvägar; den ena att oförändradt antaga förslaget, den andra att helt och hållet förkasta detsamma och antaga BondeStits inbjudning.
Tiden medger nemligen icke att numera vidtaga förändringar i förslaget.
Vi måste besinna att om sådana skola göras, måste de beslutas icke blott af detta Stånd utan jemväl af de öfrige; det vore då ganska möjligt att, ifall man i de olika Stånden började förändra detta adress-förslag, de olika besluten måste samman jerokas.
Man kan nemi. vara liktänkande i en sak, ehuru den ena finner ett uttryck tjenligare, den andra ett annat.
Innan således dessa hunne sammanjemkas, kunde hända att deputationen vore afrest, och om ingen adress i följd häraf egde rum, skulle det vara ganska otjenligt.
Låtom oss nu tillse huruvida adressen kan antagas i alldeles oförändradt skick.
Detta skulle visserligen icke vara omöjligt, om någon annan utväg icke stod till buds ; men man torde icke behöfva ingå i något närmare resonnement för att finna, att om någon annan utväg utan synnerlig olägenhet erbjuder sig, så är icke detta adress-förslag så till alla delar fullständigt afvägdt, att icke en eller annan förändring vore ganska önsklig.
Jag anser mig icke böra påpeka det som redan vid första upläsning faller lätt i ögonen; om således en annan utväg gifves, torde den vara att föredraga, och jag kan då icke finna annat än att BondeSt:ts inbjudning bereder en aådau.
Jag tror ej, i likhet 170
Den 18 Juli f. m. med siste talaren, att den utsedda deputationen icke skulle kunna ganska väl komma öfverens om adressen; i allmänhet är det lättare att göra redaktioner på färre än flere mans hand, och om således Riks-St:n kunna komma öfverens om densamma, desto lättare kunna dessa fåtaliga deputerade göra det.
Jag hyser således ingen betänklighet vid att öfverlemna saken åt de deputerade.
Afven måste man, såsom förut är påpekadt, erkänna att om ett litet ord blir mindre väl alvägdt i en adress, som uppgöres på egen hand af komiterade, så gör det mindre än om detta ord insmugit sig i en adress justerad af RiksStm sjelfve.
Om således den adress, som komme att upgöras af deputerade, möjligen skulle genom en inadvertens i sig innefatta några mindre lämpliga ord, så betyder detta mindre än om de förekommit i nu föreliggande förslag till adress.
Jag anhåller derföre att äfven få förena mig med dem, som anse lämpligt att de deputerade upsätta adressen.
Jag skulle önska, att den adress, som af de deputerade kommer att aflemnas, vore ett uttryck af R.
St:rs åsigt om hvad som bör sägas, men jag får fästa upmärksamheten på ett förhållande, som möjligen kan komma att inträffa, nemi. att 2:ne
Stånd godkände adressen, likväl med åtskilliga jemkningar, och att de andra 2:ue updroge åt de deputerade att författa densamma.
Hvartill ett sådant förhållande kunde leda. kan jag för ögonblicket icke säga, men att detsamma skulle föranleda svårigheter och tidsutdrägt, det är temligen tydligt.
Det är naturligtvis en fråga, på hvilken B.
O. icke skulle kunna tillämpas, ty om besluten blefve olika, skulle saken förfalla, hvilket åter strede mot det redan fattade beslutet om deputationens afsändande.
Hr Montgomery, Robert Nils Germund; I afs:de på den invändning, som gjordes af Hr Lilliehöök, får jag säga att på sådant sätt aldrig något beslut skulle kunna fattas, emedan alltid det Stånd, som först fattade beslut, skule vara i osäkerhet om hvad de öfrige besluta.
I denna fråga har ett Stånd tydligen uttalat sin tanke; det är ganska sannolikt, att om R. o. Ad. nu understödjer dess mening och således 2:ne Stånds beslut finnes, frågan då blir snarare afgjord, emedan troligen de andra Stånden följa de nyssnämndes exempel.
Jag tror derföre, att äfven i afs:de på tidsvinst vore lämpligast, alt R. o. Ad. instämde i BondeStits inbjudning, hvarom jag anhåller.
Bxc.
Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder yrkats dels bifall å BondeStits inbjudning och afslag å Exped.Utsk:ts adress-förslag, samt dels att nämnde förslag måtte med eller utan förändringar af R. o. Ad. godkännas; framställde H.
Exc. propos. derå, att R. o. Ad. skulle, med ogillande af merberörde förslag, den ifrågavide inbjudningen antaga; och då dervid svarades många ja jemte några nej, förklarades ja hafva varit öfvervägande.
Don 18 Juli f. m. 171 Anmäldes och bordlädes St,atsUtsk:ts Utlåt.
N:o 123, ang:de regleringen af utgifterna under RiksStatens Åttonde Hufvudtitel.
Då det ar af vigt att Hufvudtitlarne blifva så snart som möjligt afgjorde, enär riksdagens slut derpå beror, får jag bos H.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, vördsamt anhålla om propos. på detta Betänk:ts upförande främst på föredragningslistan till nasta plenum.
Vidare anmäldes och bordlädes:
Sammansatta Stats-, Bevilln:s- samt Allm. Besv.- och EkonomiUtsk:ts Betänk.
N:o 20, i anleda, af väckta motioner om dravvback eller restitution af erlagd tillverknings-afgift. för exporteradt bränvin; äfvensom Sammansatta Lag- samt Allm. Besv.- och EkonomiUtsk:ts Betänk.
N:o 23, i anledn. af väckta motioner om ändring i åtskilliga delar af gällande Legostadga och om införande af s. k. tjenstehjonsböcker, i stället för nu brukliga orlofssedlar.
Vid punktvis skedd föredragning af Bevilln.Utsk:t,s den 7 och 17 dennes bordlagde Utlåt.
N:o 27. i anledning af erhållen återremiss i vissa delar af Betänk.
N:o 23 ang:de tullbevillningen, bifölls Utsk:ts hemställan rörande tidningar och tidskrifter; och lades Uflåt:t i öfrigt till handlingarne.
Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande BankoUtskds den 7 och 17 dennes bordlagde Utlåt.
N:o 26, med förslag till vissa förändrade föreskrifter ang:de Bankens vexling»-, kassa- och depositions-rörelse.
Irsta—3:dje punkterna.
UtskTs hemställanden biföllos. 4:de punkten.
Uti Betänk:t är temligen full ständigt redogjordt, hvarföre bankofullmäktige icke ansett sig ega skäl att tillstyrka den gjorda hemställan att bankostyrelsen skulle berättigas upköpa och sälja vexlar å Preussiska Thaler betalbare t Berlin, Hamburg eller Altona.
Det är nemi. anledn. att förmoda, att om ett sådant upköp egde rum, skulle bankens behållning i denna myntsort icke kunna tillgodogöras under en längre tid, utan för banken medföra ganska betydliga kostnnder.
Det är visserl. anmärkt att det blott är ett berättigande för bankofullmäktige att 172 Den IS Juli f. m. så förfara, när det vöre för banken fördelaktigt, men då det icke är sannolikt att vexlar, upköpte i Preussiska Tbaler, skulle komma att säljas, emedan begär efter sådana f. n. icke synes ega rum på ; börsen, så blir det svårt för bankofullmäktige att tillgodogöra den upköpte behållningen.
Då bankofullmäktiges utlåt, i denna fråga är ungefärligen öfverensstämmande med den vid Betänk:t fogade reservation, vill jag icke besvära med dess upläsande; likväl vill jag anmärka att det värde, hvartill Utsk:t ansett den Preussiska Thalern • böra upföras, synes mig något för högt.