Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ropades starka nej, blandade med ja. H. Ex. hemställde vidare, om R. o. Ad., med afslag å Utsk:s utlåt, i denna del, behagade besluta, att lill underhåll för Wisby domkyrka skulle af Kronans behållna arrendespanmäl af Wisborgs kungsladugård, anslås 50 t:r årligen, att intill nästa riksdag utgå; hvilket bifölls.
Litt. f) och g) samt 5:te och 6:te punklerne.
7:de punkten, litt a) och b), ang:de förhöjning i anslaget för elementarläroverken i allmänhet samt särskildt anvisande af anslag för nya Elementarskolan i Stockholm.
StatsUtsk. har, då fråga varit om användande af de medel, som blifvit elementarläroverken beviljade, föreslagit, att de 6,800 r:dr som skulle komma nya Elementarskolan till godo, mätte tills vidare utgå.
Utsk. har derigenom uttryckt, att skolan icke skulle komma på ordinarie stat.
Men då detta hvarken öfverensstämmer med K.
M:s nåd. propos. eller med den välvilja, som detta H.
Stånd redan uttryckt genom bifall lill denna K.
M:s nåd. propos., i hvad den rörer nämnde skola, så hemställer jag vördsamt, all orden ”tills vidare” mätte borttagas.
Uppå härefter framställd propos. blef Utsk-.s utlåt, i denna del bifallet, med den förändring, att de uti Ulsk:s nu gjorda hemställan förekommande orden ”tills vidare” skulle uteslutas.
Litt c), d) och e).
Litt. f) ang-.de motioner om löneförhöjning till Upsala och Lunds cathedralskolor, samt anslag för en conrector vid Wisby högre lärdomsskola.
Af den uppgift, som man äger öfver anslagen för cathedralskolorna i allmänhet inom Den 7 December e. m. 2 23 Riket har det befunnits, att den i Upsala icke har fullt hälften så stort anslag, som hvar och en af de öfrige, hvaremot den har ett, i förhållande till dessa, jemförelsevis strörre antal lärjungar.
Upsala cathedralskola hade nemi., under loppet af år 1843, 293 lärjungar och ett anslag till lärarnes lönande af 4,620 r.dr, hvaremot en annan skola den i Westerås under samma tid haft 116 elever, men 10,150 r:dr i anslag.
Ungefär ett lika förhållande är med de öfrige skolorne, ehuru lärjungarnes antal något varierar.
Antalet af lärare vid Upsala cathedralskola är lika betydligt, som vid de öfrige skolorna i Riket, men dels tjena de för knappa löner, dels hafva de inga alls; de uppfylla sitt åliggande att undervisa ungdomen endast af nit för det allmänna hästa.
Under sådane förhållanden anser jag, att R.
St. äga många skäl att bevilja något anslag för Upsala cathedralskola; men då R.
St. icke kunde ingå uti en organisationsfråga, uti pröfning eller bestämmande af huru mångå lärare, som böra anställas, och uti hvilka ämnen, så anser jag att R.
St. icke kunna ingå i någon lönereglering i och för lärarne i denna skola; och får jag med anledn. häraf till R. o. Ad. hemställa, det R. o. Ad., i enlighet med sitt förut i detta ämne fattade beslut, ville bifalla, alt ett anslag af 3000 r:dr ställes lill K.
M:s nåd. disposition att användas till lärarnes aflöning vid Upsala cathedralskola.
Den långa discussion, som föreföll då detta ämne första gången inom det H.
Ståndet förevar, tycktes väcka Ståndets lifliga intresse, och var det också med ett allmänt bifall, som det II.
Ståndet för sin del tillstyrkte ett särskildt anslag af 3000 r:dr för Upsala cathedralskola.
Man invänder ganska riktigt, att man icke kan bestämma någon stat på denna skola, så länge det icke sker i sammanhang med den öfriga regleringen för läroverken; men jag tror, att behofvet för Upsala cathedralskola är så stort, att det verkligen kan anses tryckande, emedan det är med yttersta svårighet, som undervisningen derstädes de sednare åren kunnat blifva bestridd.
Palmstjerna har sednast upplyst det tänkvärda förhållande, som vid denna skola äger rum, nemi. att lärjungarnes antal snart sagt är dubbelt större än vid de öfrige skolorne i Riket, då deremot denna skola, i förhållande till de andre, blott är i åtnjutande af ett hälften så stort anslag.
Jag har ett nytt skäl, hvarföre jag begär det R. o. Ad. mätte vidblifva sitt första beslut i denna fråga, deruti, att jag sednast hört, del 2;ne af skolans skickligaste lärare i rectorsclass nu söka sig derifrån till ett annat gymnasium.
Ett sådant förhållande ådagalägger svårigheten att vid denna skola fä behålla de lärare, som så förtjenstfull! uppehålla dess anseende.
På dessa och öfrige af Frih.
Palmstjerna anförda skäl, hemställer jag, att R. o. Ad. måtte vidblifva sitt förut i denna fråga fattade beslut.
Då R. o. Ad. förra gängen, då frågorna om anslag för Upsala ocb Lunds calhedralskolor voro föremål för R. o. Ad:s öfverläggning, återremitterade den förstnämnda af dessa frågor, med förklarande, del R. o. Ad. ansåg ett anslag af 22i Den 7 December e. m. 3000 r:dr för Upsala catliedralskola vara af behofvet påkalladt, men deremot biföll den af StatsUtsk., i afseende pä cathedralskolan i Lund, gjorda hemställan, så gick R. o. Ad. i min tanka verkligen alltför styfbroderligt tillväga i afseende på denna sistnämnda läroinrättning.
Upsala cch Lunds sift hafva ungefärligen en lika stor folkmängd.
Upsala stift bar ett gymnasium och en catliedralskola; Lunds stift har intet gymnasium, ulan blott en enda catliedralskola, och likväl afslog man för denna det äskade anslaget.
Elium PresteSt. i detta afseende varit billigare, i det att det H.
Ståndet yrkat ålerremiss af frågan, vill jag dock icke derutinnan med detsamma mig förena, af det skäl, att det öfverskott, som uppkommer af förra anslaget till elementarläroverken i allmänhet, derigenom alt den nya Elementarskolan i Stockholm fått sig lilldeladt ett särskildt anslag, lemnar K.
M. tillfälle öppet att få godtgöra cathedralskolan i Lund den orättvisa, som densamma, enligt mitt förmenande, sålunda fått vidkännas.
Enligt hvad Utsk:s betänk, utvisar, är här nu fråga om att bevilja ett anslag utöfver hvad K.
M. begärt. K. M. har pröfvat behofvet och bestämt en summa, och derutöfver är nu fråga att, på en enskild motionärs framställning, göra en tillökning.
Delta skulle jag för min del tro vara ingalunda lämpligt, särdeles då man icke känner, huru K.
M. ämnar fördela det anslag
Han begärt, och man således icke kan veta, om det icke just är afsedt till de löneförhöjningar, hvartill denna summa af 3000 r:dr skulle af det H.
Ståndet anslås.
Då nu härtill ytterligare kommer, att, i händelse man beviljade ifrågavar. anslag för Upsala cathedralskola, men icke för Lunds, en bedröflig brodertvist emellan dessa båda skolor skulle uppstå, hvartill början redan visat sig inom detta Hus; så kan jag icke annat än tillstyrka bifall till SlatsUlsk:s gjorda framställning.
Jag anser visserligen, att något anslag sällan kan beviljas för något mera nyttigt ändamål, än för undervisningen i allmänhet, och vill ej bestrida det behof af det ifrågavar. anslaget, i hvilket Upsala catliedralskola för närvar, skulle sig befinna; men jag mäste dock fästa mig vid ordställningen i StatsUlsk:s betänk., der det heter: att de 0,800 r:dr, som K. M. begärt, äro beviljade, och att af desse 6,800 r:dr K.
M. är oförhindrad att anvisa hvad som för de angelägnaste tillökuingarne vid Upsala och Lunds calhedralskoior erfordras, intill dess en allmän lönereglering för Rikets elementarläroverk kan tillvägabringas.
Vid sådant förhållande skulle jag föreställa mig, att behof nu icke är, att gå utöfver det redan beviljade anslaget, och nödgas jag på detta skäl rösta bifall till Utsk:s betänk.
Jag ber att i R. o.
Ad:s minne få återkalla, hurusom det, förra gången, då denna fråga förevar, utreddes mycket väl, att af de flere motioner, som i enahanda syftning hade blifvit väckte, blott en enda, nemi. frågan om ett anslag för Up - Den 7 December e. m. 225 Upsala cathedralskola, genom den af Hr Frih.
Kraemer vid StatsUlsk-. s betänk, i denna fråga afgifne reservation, befans i det fullständiga skick affattad, att R. o. Ad. ansåg sig dervid böra fästa någon närmare uppmärksamhet.
Enär på de skäl, som af Hr Tersmeden redan blifvit anförda, R. o. Ad. dä fattade sitt beslut, som innehöll, alt icke bevilja hela det af motionären äskade anslag, utan blott 3000 r:dr alt, såsom arfvoden för vid cathedralskolan i Upsala anställde lärare utgå, intilldess K.
M. finner för godt att uti ett sammanhang pröfva frågan om behofven för elementarläroverken i Riket, sä linner man tydligen, att fråga här icke är att öka anslaget i det hela, utan alt den ifrågavar. skolan blott tills vidare måtte blifva hulpen, och får jag för min del vördsamt anhålla, det R. o. Ad. ville vidblifva sitt en gång i ämnet fattade beslut.
Palmstjerna: K. M. har i Dess nåd. propos. om statsverkets tillstånd och behof, omförmält: ”att, utom den af R.
St. vid sisth riksdag gjorde und. hemställan om en sådan förändring af Frösö skola i Jemtland, att ynglingar skulle derifrån kunna utexamineras, för att afgå directe till universitetet, jemväl från flere stift, städer och läroverk inkommit und. ansökningar om stiftandet af nya skolor, om utvidgning af redan befintliga och om löneförbättringar; att den förlidne år samlade Revision öfver elementarläroverken likaledes i sin und. berättelse föreslagit åtskilliga förändringar i läroverkens organisation i allmänhet, indragning af vissa och utvidgning af andra skolor i särskilda anstalter till bildande af skollärare, en allmän löneförhöjning för lärarne, samt flere andra dels anslag, dels åtgärder för skolornas bringande i ett fullkomligare skick ; att under sådane förhållanden, och då en omfattande föredragning af denna berättelse hvarken ännu kunnat eller under riksdagens lopp kunde, i anseende lill de yttranden och upplysningar, som af vederbör, måste infordras, inför K.
M. äga rum, det vore i allmänhet stridande emot riktiga grunder att lill afgörande företaga särskilda löneförhöjnings- och organisationsfrågor och dem till R.
St. framställa; men att, då likväl dels en eller annan fråga vore af de öfriga alldeles oberoende, dels vissa förbättringar kunde linnas vara af den art, att deras uppskjutande icke allenast skulle förnärma de billigaste anspråk, utan och verka skadligt för framtiden, K.
Bland dessa sednare finnes, uii K. M:s nåd. propos., upptagen nya Elementarskolan i Stockholm, för hvilken K.
M. äskat ett anslag af 6,800 r:dr, äfvensom åtskilliga motioner blifvit väckte om anslag för gymnasium i Gelle, Nyköpings högre lärdoms- och apologistskola, skolan i Westerås, gymnasium i Carlstad, Upsala och Lunds cathedralskolor, samt för Wisby högre lärdomsskola.
Då nu genom det anslag af 6,800 r:dr, som redan är bevil jadt, tillgångar finues för större delen af desse läroverks behofver, men vid betraktande af de för Lunds och Upsala cathedralskolor lili motioner ilråga5 H. 29 226 Den 7 December e. m. satte belopp, uppgående ensamt till omkring 10,000 r:dr, denna summa af 6,800 ndr måste jemförelsevis anses för otillräcklig, så måste väl de qvarstående ouppfylda behofven anses såsom statsbehof, hvilka det måste vara angeläget att snart se af statsverket uppfyllde.
Dessutom, då Lunds cathedralskola i anslag åtnjutit öfver 5000 r:dr, oaktadt denna skola ej haft mer än 197 lärjungar, och således kunde anses vara mindre i behof af ett anslag än Upsala cathedralskola, som ej haft fullt 4,500 r:drs anslag, med ett antal lärjungar af 293; sa har jag trott, äfvensom 15. o. Ad. delat samma öfvertygelse, att en tillökning, utöfver hvad af K.
M. var satt i fråga, endast borde ske lili förmån för Upsala calhedralskola.
Någon slags brodertvist torde icke böra äfventyras, enär, just genom della särskilda anslag för Upsala skola, den i Lund kan, i män af behof, få någon tillökning genom de medel, som nu, utöfver hvad förut varit, blifvit ställde lill K. M:s nåd. disposition.
Frånvarande då denna fråga förra gången hos det H.
Ståndet förevar, torde det förlåtas mig, om jag icke har fullkomlig kännedom om det beslut, som då af det H.
Ståndet fattades.
Om nu emedlertid förhållandet är det, att R. o. Ad. redan fattat sitt beslut i detta ämne, så vore det förgäfves och orätt af mig alt söka bryta detsamma, hvilket jag får förklara ingalunda varit min mening, då jag blott framlagt mina tankar i denna fråga, under förutsättning, att någon definitiv åtgärd i densamma icke ännu hade af R. o. Ad. blifvit vidtagen.
Jag nekar visserligen icke, att behofvet för Upsala cathedralskola kan vara ganska stort, men att det skulle vara så tryckande, som här blifvit uppgifvit, till en dylik förmodan bar jag icke någon anledn., då Konungens rådgifvare i ecclesiastikärendena, hvilken jag ser vara här närvar., icke uppträdt till understöd för denna mening.
Jag tror mig veta, och flere med mig känna helt säkert också, alt lönerne vid ett och annat läroverk betydligt öfverstiga den nytta de kunna åstadkomma; så t. ex. vet jag ett gymnasium, der lönerne uppgå så högt, att de belöpa sig på hvarje dervarande gymnasist till emellan 3 och 400 r:dr årligen.
Under sådane förhållanden, och då man vet sådane ressoureer vara på några ställen, är det hårdt att nödgas anslå medel pä andra ställen, under det att nyssberörda missförhållanden ännu fortgå.
Då jag på visst sätt blifvit uppkallad att yttra mig i denna fråga, anser jag det såsom en skyldighet förklara, att behofvet för Upsala cathedralskola icke allenast är så stort, som här blifvit uppgifvet, utan äfven mycket större.
Förhållandet med denna skola är bland annat, att en af lärarne derstädes afstått hela sin lön åt 2:ne andre, på det att skolan skall kunna drifvas med fart.
Hr Gr. o. Landtm., att, enär ingen af de ledamöter, sem yttrat sig i ämnet, yrkat förhöjda anslag för Lunds cathe - Den 7 December e. m. 227 dralskola, och Wisby högre lärdomsskola, propos. komme att framställas särskildt helräffande dessa skolor och särskildt i fråga om Upsala cathedralskola, och H. Ex. na finge först hemställa, om R. o. Ad. hifölle Utsk:s utlåt., ang:de löneanslag för Lunds cathedralskola och conrector vid Wisby högre lärdomsskola.
Propos. till bifall å Ulslcs hemställan i afseende på löneanslag för Upsala cathedralskola, hiel' härefter framställd, men besvarad med starka nej, jemte ett eller annat ja; hvarpå H. Ex. Ur Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad., med afslag å Utsk:s hemställan i denna del, behagade besluta, att ett anslag af 3000 r:dr årligen beviljas till nödige arfvoden för lärare vid sistnämnde skola, intilldess K.
M. finner för godt att i ett sammanhang pröfva frågan om behofven för såväl denna skola, sorn öfrige elementarläroverken i Riket; hvilket bifölls. 8:de punkten.
Lades till handlingarne. (jule punkten, ang-.de ifrdgasläldt ökadt anslag för Gymnastiska central-institutet.
Lades till handlingarne, med förklarande, alt R. o. Ad. lät dervid bero. io-.de Lades till handlingarne.
Litt. c), ang-.de anslag till den för sjukas behandling med electricitet och galvanism i Stockholm stiftade inrättning.
Lades till handlingarne, med förklarande,, att R. o.
Ad. vidblef sill i ämnet fattade beslut. ir.le, inte, Lades till handlingarne. 15-.de liga arbetens ut gifvande.
Utsk:s härom i utlåt.
N:o 75 afgifna yttrande blef af R. o. Ad. bifallet. 16-.de döfstumma.
Då denna fråga förra gången hos det H.
Ståndet förevar, hade jag äran deröfver yttra några ord.
Jag får nu fästa uppmärksamheten derå, att denna punkt innehåller 3:ne särskilda frågor: nemi. l:o frågan om tillökning uti atlöningen för lärarne vid institutet för döfstumma; 2:o om stipendier för seminarister och 3:o frågan om inrättande af en undervisningsanstalt för blinda, å hvilka särskilda punkter jag får anhålla, det Hr Gr. o. Landtm, täcktes framställa särskilda propos:r.
Hvad sjelfva saken 228 Den 7 December e. m. beträffar, får jag äran anföra, att det förefaller mig temmeligen besynnerligt, det H. StatsUtsk., oaktadt 3:ne RiksSt:s i detta ämne uttryckta önskan, likväl icke derå fästat något afseende.
Utsk. har börjat med att afslå det anslag af 1000 r:dr, som blifvit äskadt att utgå till en förhöjning af lärarnes aflöning; jag kan icke gilla detta Ulsk:s förfarande och får, såsom ytterligare stöd för min mening, åberopa hvad föreståndaren för ofvannämnde institut, uti en af honom ntgifven promemoria, deröfver yttrat: ”1 öfrigt gör jag mig förvissad, alt II.
Utsk. ej skall tinna lärarepersonalens nämnde lönevillkor för höga, derest, särdeles hvad beträffar de personer, som egnat sin verksamhet åt elevernes intellectuella undervisning, i betraktande (ages, att dessa personer måste helt och hållet egna sig åt institutets tjenst, och en sysselsättning, som icke lemnar någon utsigt lill utkomst på annat sätt eller genom annan verksamhet.
I sammanhang härmed torde, i afseende på olikheten af handtverkslärarnes löner, vara nödigt upplysa, det orsaken dertill är den, att lärarne i skomakeri och skrädderi nästan uteslutande äro sysselsatte med arbeten för elevernes förseende med skodon och kläder, hvarför någon särskild betalning ej erhålles, då deremot snickeri- och smedslärarne äro i tillfälle att emottaga beställningar utom inrättningen, för hvilka de kunna påräkna särskild arbetsförtjenst.” Hvad angår andra punkten, eller frågan om stipendier för seminaristen, så vill jag icke dervid fästa mig, utan öfvergär jag till den 3;dje, eller frågan om ett anslag för inrättande af en undervisningsanstalt förblinda.
Jemte det jag anhåller, att H.
Ståndet ville bifalla denna af
Hr af Zelle'n väckta motion, får jag äran anföra hvad samma promemoria i detta afseende utvisar.
Den säger nemi. att ”både menskligheten, civilisationen och sjelfva statens ide' kräfva högeligen, att af det allmänna något göres för de ifrågavar. olyckliges lyftning och för möjligheten för dem ali kunna, utan andras betungande, sig sjelfva försörja.” Vidare tillägger samma promemoria, att ”nästan alla civiliserade nationel hafva detta insett och behjertat och att främst bland dem står, i detta likasom i alla andra philontropiska slräfvanden, Stora Brittannien; det underhåller nemi. för närvar, icke mindre än 10 uppfostringsoch 4 arbetsanstalter för blinda.
Dernäst kommer Österrike med 6, sä NordAmericanska Fristaterna med 5, Preussen och Schweitz hvardera med 4; Frankrike och Sachsen hvardera med 3; Neapel, Danmark, Bayern, Wurtemberg, Braunschveig, staden Hamburg, hvardera med 2; Ryssland, Holland, Belgien, Baden samt städerne Frankfurt am Mayn och Lybeck, hvardera med 1.
Vårt fädernesland, som dock i öfrigt och med skäl räknar sig till antalet af Europas eultur-stater, har deremot ingen.”
Jag har, då detta mål förra gången utgjorde föremål för R. o. Ad:s öfverläggning, anfört de skäl, hvarför jag tror, att detsamma, såsom varande en cullurfråga, bör af R. o. Ad. bifallas och jag får således nu, med upprepande deraf, blott förnya denna min vördsamma anhållan.
Jag får hos Hr Gr. o.
Landtm, anhålla, det Hr Landtm, täcktes först till beslut föredraga endast
Don 7 D e c e m b e r e. m. 220 frågan om lönelillökning för lärarepersonalen vid institutet för döfstumma, jemte frågan om stipendier för seminaristen, hvilka skulle meddela preliminär undervisning åt de döfstumme i orterne, samt att först derefter, sedan R. o. Ad. i dessa frågor fattat sitt beslut, frågan om ett anslag till en undervisningsanstalt förblinda mätte komma under öfverläggning.
Jag torde, medan jag nu bar ordet, få yttra mig i afseende på de 2:ne första punkterne.
Hvad angår ett anslags beviljande för stipendier åt seminaristen, så tillstyrker jag, pä sätt Utsk. föreslagit oell af enahanda skäl, afslag ä denna del af motionen.
Hvad åter den andra af de båda punkterna vidkommer, eller den om lönelillökning för lärare och öfrige tjenstepersonalen vid institutet för döfstumma, tillstyrker jag vördsamt att samma tillökning måtte af det H.
Ståndet bifallas.
Då frågan i StatsUtsk. förevar, bade man icke der alla de upplysningar, hvilka jag sedermera erhållit i afseende på förenämnde behof.
Det bar nemi. nu blifvit upplyst, att föreståndaren, eller första läraren, för närvar. är i åtnjutande af en lön, stor R:dr 1,000: — — 2:dra läraren 600: — — 3:dje „ af ett arfvode af 133: 16.—
En ordningsman af en lön stor ... ,, 160: — — En gouvernante för flickorna „ . . . ,, ]40: — — Lärare i skomakare-handtverket .... „ 83: 16. — „ i skräddare- „ „ 83: 16. — ,, i snickare- ” ...... ,, 33*. 16. — „ i smeds- 50: — — Tillsammans 2,283: 16.
Detta anslag för föreståndaren är troligen ett af de otillräckligaste, som i Riket finnas; och då dertill kommer, all institutet, som tid efter annan genom beviljade anslag blifvit till den grad utvidgad!, att detsamma, som i början endast ålåg att gifva uppfostran ät 13 elever, utom dem som mot betalning kunde inlagas, nu är pligligt att uppfostra och bilda 52 fri-elever, hvarigenom lärarepersonalens arbete och verksamhet, och hvad föreståndaren särskildt beträffar, ofta med uppoffring af egna medel, mångdubbelt mäste tagas i anspråk; så tillstyrker jag vördsamt, alt R. o. Ad. ville bevilja en summa af 1,000 r:dr att ställas till K.
M:s nåd. disposition, för alt såsom lönetillökning, i främsta rummet för föreståndaren, samt sedermera jemväl, i män K.
M. pröfvar nödigt, för öfrige tjenstepersonalen vid institutet för döfstumma utgå.
StatsUtsk. bar i denna punkt afslagit 3:ne väckta frågor, i afseende på institutet för blinda och döfstumma.
Hvad först beträffar frågan om ett anslag till stipendier för seminarister, har Utsk. anfört gilltiga skäl för sitt afstyrkande af anslag i det hänseendet; hvarföre jag ej bar något att dervid anmärka.
Den andra frågan åter, ang:de löneförbättring för lärarne vid institutet, bar Utsk. på ganska knappa skäl afslagit.
Palmstjerna har nyss anfört de skäl, som tala för 230 Den 1 December e. m. ett sådant anslag, och jag instämmer med honom deruti.
Men vid den 3:dje frågan, rör:de ifrågasatt anslag af 5,001) r:dr till inrättandet af en undervisningsanstalt för blinda, har Utsk. afslagit densamma, på, såsom mig synes, halfva eller alldeles inga skäl.
Utsk. har nemi uppgifvit, att då endast 12 elever skulle kttuna bildas vid institutet, så vore det icke skäl att för dem bevilja ett anslag, emedan de kunde af andra i sina hemorter undervisas i de stycken, som för dem kunde vara nödiga.
Det är i sanning beklagligt, att Utsk. anfört ett så svagt skäl och icke kunnat finna utväg till ett anslag förde mest vanlottade af våra likar.
Huru man nu skulle kunna i landsorterna lemna undervisning ät blinda, derom har jag förgäfves sökt alt förskaffa mig upplysningar.
Jag tror icke, att någon undervisningsanstalt der finnes, utan det är belt och hållet slumpen, som den blinde har att tacka för att han af någon barmhertig like erhåller undervisning i de enklaste religionsbegreppen.
Allt deras vetande inskränker sig till catechesen samt till några psalmer, som de lära den lid deskola gå lill nattvarden.
Sällan utvidgas deras vetande derutöfver; iiögst sällan utvecklas och användas de anlag de kunna hafva för handaslöjder.
Jag tror, att om också detta anslag icke skulle blifva fullt tillräckligt för ändamålet, i den inskränkta scala, som här är föreslagen, så skulle likvisst dessa 12 elever blifva sådane personer, som, utplanterade i landsorlerne, skulle kunna bibringa andra i samma olyckliga belägenhet den kunskap, de sjelfve erhållit, och derigenom blifva nyttiga både för sig sjelfva och andra.
Jag tror således, att denna anstalt skulle rikligen återgälda den kostnad, som derigenom skulle drabba Staten.
Utsk. har äfven erkänt nyttan af denna inrättning, men likväl kommit till det resultatet att vidblifva sitt förra yttrande, oaktadt 3:ne
Stånd instämt i återremiss, med yrkande af bifall till det utaf
Hr af Zellen väckta förslag.
Man måste derjemte taga i betraktande, att vid första organisationen af institutet för blinda och döfstumma, var meningen, att såväl blinde som döfstumme skulle kunna der undervisas; men .anslagets otillräcklighet har icke medgifvit en kostnad för inrättningen uti en sådan dubbel scala.
Den har således måst inskränkas lill döfstummas vårdande och undervisande, med ett enda undantag.
Detta undantag finnes der ännu.
Denna person har redan erhållit den grad af undervisning, att hon kan blifva nyttig för andra såsom lärarinna.
Dertill kommer en annan omständighet, som gör denna tidpunkt till den rätta för det nu ifrågavar. anslagets beviljande.
Det är, alt Konungen öfverlåtit en för institutet lämplig local, nemi. öfra Manilla, genom hvars användande kostnaderna blifva mindre, än om hvardera af instituterne skulle hafva en, från hvarandra aflägse local.
Nu kunna de hafva samma lärare och gemensam ekonomisk förvaltning; flera andra kostnader, som nu blifva gemensamma, skulle i annat fall drabba hvardera särskildt.
Sålunda blefve anslaget tillräckligt.