Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Fortsätter han att neka gör man hemställan till överrätten som överlämnar målet till Vårt gottfinnande.
Den som begått nattvard innan kyrkoplikten bötar 10 daler till församlingens fattiga.
I brist på pengar hålls han i fängelse på vatten och bröd.
De som förbryter sig med blodskam eller lägersmål i förbjudna led döms till döden, men njuter förskoning till livet och skall undergå kyrkoplikt.
Den som döms till halv mansbot får enskild skrift och avlösning.
Undantag apotekares ansvarighet vid utlämnande av gift.
Den som uppträder drucken eller för oljud vid gudstjänst skall undergå kyrkoplikt en söndag.
Skuffar eller stöter man någon, kivar eller träter i vredesmod i kyrkan under gudstjänsten är han förfallen till uppenbar kyrkoplikt.
Den kvinna, som hemlighåller för prästen, att hon har begått lägersmål och får nattvarden, skall ges enskild skrift och betala avgiften till kyrkan.
Kungörelse angående vad som bör iakttagas vid förpassningars utfärdande för judar i avseende på deras resor till städerna.
Stockholm den 14 april 1807.
Det är förbjudet för judar att kringresa på landsbygden och driva handel eller hantverk.
Påträffas de, skall de under bevakning föras till den stad, där de har sin rätta hemvist och böta 50 riksdaler.
De som har andra angelägenheter att resa till någon stad, skall vara försedd med ett pass, där det står hur länge hans ärende i staden tar.
Överskrider juden den tiden, som är angivet i hans pass återförs han och bötar.
J LILJECRANTS.
Kungörelse angående det s k produktsplakatets vilande tills vidare även i anseende till de farvatten och orter, som äro inom Östersjön belägne.
Stockholm den 16 april 1807.
Då flera hamnar blivit besatta av fientliga trupper och således den svenska sjöfarten blivit avbruten finns anledning förordna att de förmåner och friheter är tidigare beviljade utländska skepp må utsträckas till farvatten och orter vid Östersjön.
Gäller salthandeln bl a.
Kungörelse angående tillstånd till bräders och plankors utförande till Norge från vissa sågverk i Värmland.
Stockholm den 23 april 1807.
Upphävt förbud att utföra brädor och plankor från Värmland till Norge.
Tillståndet gäller de sågverk, som är så belägna att de måste utföra sina tillverkningar genom Norge för att nå svensk hamn, varifrån transporten kan ske.
Samma tull som när transporten går över ryska gränsen.
Betalar han för hög tull, har han rätt att få tillbaks överskottet.
J LILJECRANTS SAMUEL af UGGLAS.
Kungörelse angående frihet att införa madeira vin.
Kungl Maj.t har bifallit att maderavin utan undantag får införas i riket mot tull, som gäller för portugisiska viner.
Tullen höjs om vinerna kommer från andra länder än Portugal eller Madera.
Kungörelse angående vad hädanefter bör iakttagas, när avsked sökes från sådana tjänster, vid civilstaten, Kollegier och andra publika verk och den avskedstagande tror sig ha rätt till pension.
Stockholm den 13 maj 1807.
När tjänstemän vid Rikets Kollegier och Publika verk erhåller avsked, skall de söka pension vid Civila pensionsstaten.
Samtidigt med avskedsansökan inlämnas styrkt bevis till det verk han hör angående pension.
Stockholm 13 maj 1807.
C E LAGERHEIM.
Kungörelse angående censur av utkommande svenska medicinska böcker och skrifter.
Stockholm den 25 maj 1807.
Kungl Kollegium Medicum har anmält att det förekommer att utkomna böcker och skrifter i medicinska ämnen saknat nödvändig granskning, både vad gäller urvalet och avhandlingens innehåll.
Därför hemställer de om en censur av sådana skrifter, för att förekomma den våda som uppstår på människors hälsa och liv genom otjänliga råd och medel.
Hovkanslerämbetet har i nåder meddelat att alla skrifter i medicin, kirurgi och hälsovård som inte är författade av examinerade medicindoktorer eller kirurgimagistrar skall innan de trycks granskas av KollegiiMedicii.
GUSTF LAGERBJELKE.
Kungörelse angående tillåtelse till införsel av oäkta cantiller, som lindring i tull för blyertspennor, om de kommer från Nürnberg eller någon annan ort vid Östersjön.
Stockholm den 4 juni 1807.
Förbudet för införsel av oäkta cantiller upphävs.
Samma tulltaxa som innan förbudet gäller.
Tullen på blyertspennor från Nürnberg sänks med 20 % om blyertsen inte är innesluten i cederträd eller andra finare trädsorter.
Kungörelse angående införsel av utländskt skjutstål.
Stockholm den 9 juni 1807.
Det blir tillåtet att införa skjutstål av vad slag som helst enligt 1799 års sjötulltaxa.
Anmälan görs till Kollegiet, där man förklarar behovet.
Kungörelse om underhållsutdelning av krigsmanshusmedlen till avskedade ryttare, dragoner och soldater för innevarande år 1807.
Stockholm den 2 juli 1807.
611 utdelade gratifikationer, varav 1 får 15 riksdaler, 9 får 10 riksdaler, 128 får 5 riksdaler och 473 får 3 1 / 3 riksdaler, alla namngivna och med grad och regemente.
Sammanlagt 5688 personer av över- och underofficerare samt ryttare, dragoner och soldater, vilkas årliga underhållsbelopp utgör 22287 riksdaler och 4 runstycken.
Kungörelse angående dem av judiska nationen, som utan Kongl Maj: ts särskilda nådiga tillstånd kunna finnas hava sig nedsatt på andra ställen än i Stockholm, Norrköping och Göteborg.
Stockholm den 13 juli 1807.
Judar, som inte sysselsätter sig med handel har inte rätt att bosätta sig i andra städer än Stockholm, Norrköping och Göteborg.
De judar, som nu finns på andra platser skall efter anmodan flytta till någon av de tre städerna inom ett år.
Kungörelse angående revision av Riksens ständer bank och riksgäldskontor.
Högkvarteret Stralsund den 16 juli 1807 Revision av Riksens Ständers Bank och Riksgäldskontoret kommer att hållas den 1 september.
Utsedda revisorer kallas till denna dag till Stockholm.
Högkvarteret Stralsunde den 16 juli 1807.
Förklaring över 19 § 5 momentet i Kungl Maj: ts nådiga stadga rörande avträdes-, boskillnads- och urarva mål av den 28 juni 1798, angående s k årsproclama, som begärs av förmyndare för omyndigförklarade personer.
Högkvarteret Stralsund den 16 juli 1807.
Omyndig äldre person skall vid arv erhålla s k årsproclama, för att få fullständig säkerhet vad gäller boets tillgångar.
Den som är satt under förmyndare får inte sätta sig i ny skuld.
Högkvarteret i Stralsund den 16 juli 1807.
Kungörelse angående uppskov med svenska lagens införande i de tyska staterna till den 1 september 1808, Högkvarteret Stralsund den 1 augusti 1807.
Med avseende på denna viktiga förändring, där dock själva lagboken redan finns i tysk översättning liksom stadgar och författningar, men upplysning av lagbokens innehåll behöver längre tid för att bli kända, förordnar Vi att de inte träder i kraft förrän den 1 september 1808.
Högkvarteret i Stralsund den 1 augusti 1807.
Förordning om en förbättrad polisinrättning i staden Göteborg, Högkvarteret Stralsund den 19 augusti 1807.
För att vinna ordning i en stad, med så stor folkmängd som Göteborg och dess förstäder kan inte polisärendena blandas med hela magistratens.
Därför är nödvändigt att det blir en förbättrad polisinrättning i Göteborg, vilket Vi vill förordna och stadga.
Om poliskammarens ämbetsmän och betjänter.
Polisen i Göteborg kommer att handhavas av en särskild poliskammare, ledd av en polisborgmästare, biträdd av två rådmän, vilka utses för varje år av magistraten.
En av dem bör var litterat.
Har man olika åsikter i ärendena antecknas dessa i protokollet, men borgmästarens mening blir gällande.
Är borgmästaren förhindrad närvara, träder den äldsta av rådmännen i hans ställe och vid olika mening gäller hans vilja.
Staden delas i två delar, så att de båda rådmännen kan ha närmare uppsikt över var sitt område.
Landshövdingen i Göteborg och Bohuslän äger rätt att i poliskammaren föra ordet.
Hans vilja gäller vid skiljaktighet.
Poliskammaren får så mycket betjäning den behöver.
Förste man är stadsfiskalen samt två polisgevaldiger.
Dessutom tjugo uppsyningsmän eller polisbetjänter, vilkas antal kan förstärkas med flera extra polisbetjänter om så behövs.
De både gevaldigerna arbetar så, att den ena har uppsikt i staden och den andra i omgivningarna.
Uppsyningsmännen har sina stationer där de behövs.
Poliserna skall vara kända för nykterhet, trovärdighet och skicklighet.
Visar de motsatsen blir de suspenderade på viss tid, med förlust av lönen, eller utan vidare avsatta.
Har någon uppgivit falsk och oriktig rapport för egen vinning eller till andras skada skall han sändas till kronans fästning att arbeta.
Om polisens skydd.
Poliskammaren och dess anställda tages under Vårt beskydd mot alla våldsamheter och oförrätter med ord eller gärning.
För att poliserna i tjänst skall kännas igen och äga rättighet att åtlydas skall de bära synligt tecken som utmärker deras tjänst.
Om poliskammarens jurisdiktion.
Polisens tillsyn gäller utom staden utanför Karlsport, Östra- och Västra Haga samt Masthugget, Masthuggsbergen, Gamla amiralitetsvarvets grund, Hästhagen, Sågången och Majorna ända till den s k Klippan.
Vidare till Getbergsled, Kallebecksbro och till Reberget.
Innevånarna inom detta område skall infinna sig hos poliskammaren för svaromål.
Om poliskammarens göromål.
Det åligger poliskammaren att se till att alla excesser och missbruk blir avskaffade samt att god ordning och skick inrättas.
Det tillkommer dem att vara underrättade om alla brott och förbrytelser och efter omständigheterna vidtaga mått och steg för de brottsligas straff, näpst och rättelse.
Betjäningen skall underrätta poliskammaren om alla tillfällen där deras handräckning behövts.
Vid s k lagbrott skall ärendet överlämnas till domstol.
Dock skall poliskammaren anställa förhör och undersöka om flera varit delaktiga i brottet och insätta brottslingen i häkte.
Protokoll lämnas till domstol.
Innan underrättelse från underdomstolen får ingen häktad friges.
De viktigaste områdena för tillsynen är de här: Ordning vid gudstjänsterna och stillhet i staden under den tiden.
Bestraffning för sabbatsbrott genom buller eller oljud, handel eller dylikt.
Uppsikt över brandsyn, stadens brandhus och eldsläckningsanstalter, men med biträde av magistraten, som fortfarande har tillsyn över sprutorna.
Efterlevnad av byggnadsordningen tillsammans med byggningsrådmannen.
Att hämma tiggeriet, särskilt nu då fattigförsörjningsanstalten gjort tiggeriet till ett självsvåld och inget verkligt behov.
Stöld och andra brotts bekämpande, rymmare och löst folks fasttagande och straffande.
Enligt den förordning från 27 februari 1804 skall poliskammaren döma lösdrivare till krigstjänst.
Män till Karlkronas arbetshusinrättning och kvinnor till rasp och tukthus.
Tillsyn över stadens vägar, så att entreprenörerna underhåller dem ordentligt.
Mönstring av åkarhästar och forskap samt att ta emot klagomål från resande.
Stadens renhållning på gator och gränder både sommar och vinter.
Lyktors fredande och att de tänds vid tider poliskammaren kungjort.
Skingra otillbörliga folkskockar samt att häkta de ohörsamma.
Se till att taxor efterlevs, att olovligt mångleri och gatuhandel beivras, ha uppsikt över att skämda matvaror eller omogna och skadliga frukter inte säljs.
Överdådigt körande av vad slag det vara må och åkande med skridskor på isarna.
Att resande anges av husvärdarna.
Se till att det råder gatu- och vägfrid, ordning på marknader, vid skådespel och offentliga sammankomster.
Befria från liderligheter, svordomar, slagsmål, buller och fylleri på gator och torg, olovligt skjutande, sittande på spelhus och krogar över den förbjudna tiden.
Handhavande av rätta vikter och mått.
Se till hamnen, så att olovligt eldande på fartyg, tobaksrökning i hamnområdet, skjutande och svärmares kastande inte förekommer.
Handhavande av tjänstehjonsstadgan.
Tillsyn över mantalsskrivningen och att tilltala och pliktfälla dem, som lämnar oriktiga uppgifter.
Lösa tvister mellan allmogen och slaktare om slaktkreaturens betalning samt tillse att slaktarämbetet inte hindras i sin verksamhet, men övervaka att uppköpen sker efter författningarna.
Att hjälpa allmogen och resanden att få betalt för sina varor.
Tillse att obehöriga inte befattar sig med sjukdomars botande och mediciners tillredande.
Döma i tvister mellan hamnpersonal och sjöfarare rörande ordningen i hamnar och kanaler.
Se till att handel med ved och matvaror sker på därför avsedda platser och att upphandlingen följer författningarna.
Övervakning av krögare, traktörer, spiskvartersidkare, likörkamrar och klädmäklare, att de har ordentliga privilegier för sin näring och endast säljer för dem tillåtna varor.
Uppsyn över att överflödsförordningen följs.
Tillse att obehöriga personer inte befatta sig med bokhandel.
Skulle sådant upptäckas inberättas det till Vårt hovkanslersämbete.
Magistraten med landshövdingens minne har rätt att ändra polisförfattningarna efter tidens och omständigheternas gång.
Större förändringar bör hos Oss anmälas.
Så snart polisbetjänterna finner något vara mot författningarna, skall den det angår, så snart han påträffas inställa sig i poliskammarern.
Infinner sig inte den stämda blir han fälld.
Påträffas någon lös person, som inte är känd till namn och hemvist tas de genast till poliskammaren vilken tid på dygnet som helst.
Rättegångssättet skall vara kort, men omständigt och inte uppehållas av ovidkommande anmärkningar.
Nekar den anklagade och inga vittnen finns, gäller vad två poliser under ed angiver.
Påstår någon att polisens rapport är falsk eller oriktig och han med vittnen kan bevisa sin oskuld, tar han dem med sig och de förhörs under ed.
Ändring i poliskammarens utslag görs hos landshövdingen inom fjorton dagar.
Under den tiden får den brottslige inte undergå kroppsstraff.
Böter delas lika mellan angivaren och fonden för polisinrättningens underhåll.
Högkvarteret i Stralsund den 19 augusti 1807.
Stockholm den 8 oktober 1807.
Kungörelse angående vad som bör iakttagas i anseende till dem ibland allmogen, vilka innehava eller söka burskap som handelsborgare i Borås eller Ulricehamn.
Ulricehamns stad har beviljats handelsfrihet den 8 februari 1803.
Samma frihet har Borås.
Då det blivit känt att bönder idkat handel i de bägge städerna, utan att uppfylla de villkor som gäller, för att få utvidgad handelsrätt, nämligen att köpa hus eller gård och bosätta sig där, har Kongl Maj: t utfärdat följande förordning.
Allmogen, som vill bli antagen till handlande i Borås eller Ulricehamn skall ställa borgen för 6 års utskylder, inom 6 månader flytta med hela sitt hushåll till staden samt öppna salubod.
Därefter får han respass till handelsidkande för sig och sina drängar.
Änkling utan barn eller ogift man får inte burskap, utan att kunna visa upp att de tre år för den förra och sex år för den senare tjänat och lärt handel.
Vid antagandet av handelsborgare eller deras drängar skall behörig prövning ske inför magistraten, protokoll föras och utdrag sändas till befallningshavande.
Varje halvår skall landshövdingen få förteckning på de personer, som har pass för resehandel.
En vanlig borgare med hushåll får endast ha högst två handelsdrängar.
Ogift äger rätt att ha dräng endast om han är över 50 år eller av sjukdom oförmögen att själv driva handel.
Enligt resolution av den 31 maj 1639 har Borås stad rättighet till resehandel på utrikes orter.
Stockholm den 8 0ktober 1807.
Resereglemente.
Hälsingborg den 27 oktober 1807.
Detta reglemente är indelat i 12 klasser och skall visa skjuts och traktamente för varje tjänstegrad.
Första klassen.
Skjuts för tolv hästar.
3 riksdaler 16 skillingar i traktamente för riksämbeten och rikets herrar.
Andra klassen.
Skjuts för åtta hästar.
2 riksdaler 16 skilling i traktamente för fältmarskalkar, presidenter, överståthållaren i Stockholm, chefen för sjöförvaltningen, generalguvenörer och överste kammarherre.
Tredje klassen.
Skjuts för sju hästar.
2 riksdaler i traktamente för generaler, generallöjtnanter, generalmajorer, Kongl Maj: ts generaladjutant, vice amiraler, kontraamiraler, direktören över fortifikationen, generalkvartermästare, överhovjägmästare, överhovstallmästare, förste hovstallmästare, förste hovmarskalk, överhovkammarherrar, justitiekanslern, hovkanslern, statssekreteraren, landshövdingar, vice presidenter, underståthållaren i Stockholm, överintendent, överpostdirektör, ärkebiskop.
Fjärde klassen.
Skjuts för fem hästar.
Traktamente 1 riksdaler 32 skillingar för överstar, generlafälttygmästare, secondchefer kaptenslöjtnanter, hovmarskalkar, hovstallmästare, förste stallmästare, överceremonimästare biskopar.
Femte klassen.
1 riksdaler 12 skillingar i traktamente för överstelöjtnanter, hovjägmästare, stallmästare, kammarherrar, praeses i medicinkollegiet, livmedikus, överhovpredikant, cermonimästare, revisionssekreterare, hovrättsråd, krigs,- kammar,- bergs,- kommers och kammarrättsråd, statskommisarie, generalauditör, chef för fältläkarkorpsen, överdirektören vid lantmäteriet, borgmästare i Stockholm, superintendent, överkommissarie vid örlogsflottan.
Sjätte klassen.
Skjuts för fyra hästar.
1 riksdaler i traktamente för majorer, hovintendenter, kammarjunkare, första fältläkaren vid armén, assessorer, krigskommissarier, justitiarien i hovrätten, räntmästare, kungens fogde, överdirektörer, protokollsekreterare, förste sekreteraren i konungens kabinett för utrikes brevväxling.
Sjunde klassen.
Skjuts för tre hästar.
36 skillingar i traktamente för ryttmästare, hov- och jaktjunkare, vice cermonimästare, understallmästare, livmedicus, fältläkare, hovpredikanter, hovauditör, hovkamrer, slottsfogen på Stockholms slott, presidentsekreteraren, rikshistoriografen, riksgeografen, andra sekreterare vid kungens kabinett för utrikes brevväxling, protnotarien i justitierevisionen, registratorn, häradshövdingar, bergsmästare, krigsfiskaler, rådmän i Stockholm, landssekreterare, prostar och kyrkoherdar m fl.
Åttonde klassen.
Skjuts för två hästar.
24 skillingar i traktamente för löjtnanter, kornetter, hovmedicus, hovkirurgus, beridare, hovkassör, regementspastorer, sjukhusläkare, fiskaler i hovrätterna, häradsfogdar, slottsproviantmästare i Stockholm, lantmätare, vice bibliotekarier, postmästaren i Stockholm, myntmästare, tullförvaltare m fl.
Nionde klassen.
16 skilling i traktamente för underofficerare, hovbokhållare, kassörer, häradsskrivare, tygförvaltare, konstmästare, tolkar, underläkare, komministrar, jägmästare, trädgårdsmästare vid kungsgårdarna, extra kanslister m fl.
Tionde klassen.
Skjuts för en häst.
16 skilling i traktamente för kanslister, väblar, penningräknare, bohagsfogdar, vedfogde, slottsskrivare, konststigare, gruvfogde, konstsmed, hejderidare, lansmän, mantalskrivare m fl ..
Elfte klassen.
12 skillingar i traktamente för vaktmästare, enspännare, slottsknektar, nämnde- och fjärdingsmän, vägare, malmletare, skogvaktare m fl.
Tolfte klassen.
8 skillingar i traktamente för hantverksgesäller på kronans stat, ryttare, dragoner husarer, jägar och soldater m fl.
Under alla extra förrättningar så väl i freds- som krigstid för militär och civila ämbetsmän gäller skjuts efter detta reglemente.
Skjutspengar beräknas för vagn, sadel, släde eller kärra samt för bro- och färjepengar.
Traktamentet räknas för så många dagar som fordras att resa åtta mil om dagen Skulle väderleken hindra så lång resa om dagen skall det styrkas, så att traktamentet utbetalas även för de dagar då resan varit hindrad.
Pardonsplakat för utskrivet och förrymt manskap från tyska regementena samt den till Stralsundsgarnison hörande del av Vendes artelleri.
Hälsingborg den 28 oktober 1807.
Det har kommit till Vår kunskap att åtskilligt manskap från Våra tyska regementen och Vendes artelleri har olovligen avvikit och undanhållit sig, trots att det strider mot deras plikt mot Oss.
Vi har nu funnit att de ångrat sitt förhastade och oriktiga förfaringssätt, vars uppsåt inte varit att överge Vår krigstjänst.
Därför har Vi beslutat att de som efter fientligheterna den 7 september avvikit och uppehåller sig i Sverige eller annorstädes och inom ett år inställer sig vid sina regementen igen, skall bli förskonad från straff.
De skall därefter i 6 år stanna i tjänsten.
Den som är så trotsig och vanartig, att han inte åtlyder denna varning, får ta sitt straff efter lagens stränghet.
Kungörelse angående överinseendet över Rikets hamnar.
Stockholm den 3 november 1807.
Erfarenheten har intygat vikten av att rikets hamnar får noggrann tillsyn, både vad gäller underhåll som ordning.
Då dessa är nära förenade med flottan är det lämpligt att hamnarna inlemmas i förvaltningen för sjöärenden.
Alla arbeten i hamnarna, som fyllningar, stenkistor, Dec d´Albers utsättande, brobänkars anläggning, broars anläggning och dylikt skall inte påbörjas utan att förvaltningen för sjöärenden givit sitt tillstånd.
J GUST LAGERBJELKE.
Kungörelse angående utlånade kartors återlämnande till Generallantmäterikontoret och Provinskontoren samt sådana kartors förvarande i kartonger.
Stockholm den 20 november 1807.
Då det visat sig att kartor, som blivit utlånade från Lantmäteriet, men inte återfordrade förrän efter lång tid, ofta har förkommit eller blivit vanvårdade.
Därför skall i fortsättning vid varje års slut en förteckning lämnas till cheferna vid de olika expeditionerna på de utlånade kartorna och begäran att dessa återställs.
Behövs de för längre tid skall de lånas om.
Samtidigt förordnas att kartorna skall förvaras i kartonger, där de kan rullas och inte behöver vikas.
SAMUEL af UGGLAS.
Kungörelse om den av Kungl Maj: ts fastställda utdelning av de på trycket utkommande så väl författningar, som Hovrätternas, Kollegiernas och andra publika verks brev och kungörelser.
Stockholm den 26 november 1807.
Den 19 november 1772 fastställdes utdelning av trycksaker på förordningar, stadgor och resolutioner.
Då lång tid gått och många förändringar gjorts, så tjänar inte dessa kungörelser allmänheten till efterrättelser längre.
Därför görs nya exemplar att finnas vid kyrkorna, rikets allmänna verk och ämbeten.
Följer tabeller på hur många exemplar tilldelats domstolarna, justitierevisionen hovrätterna, kollegierna, länen osv.
De exemplar som rekvireras skall förvaras noga och de förordningar som kommer till kyrkorna får inte tas därifrån.
En förteckning skall göras, att överlämnas till efterträdare i sysslan.
Följs inte detta bötas 6 riksdaler 32 skillingar och ersätts eventuellt förkomna exemplar på egen bekostnad.
F EHRENHEIM.
Förordning för trivialskolor, katedralskolor och gymnasier.
(De första sidorna fattas.
Börjar vid 1 kap. 4 §).
Hälsingborg den 7 december 1807.
Då alla språk och vetenskaper som finns på ett gymnasium bör betraktas likvärdiga kan lärarna byta ämnen.
Den filosofilektor som vill söka ett ledigt teologilektorat om han är eller vill bli prästvigd, får uppehålla sin syssla men med den förres lön, prebende, pastorat och andra förmåner.
De andra stiger i graderna efter ålder i tjänsten.
Den som tillträder ett lektorat skall i konsistoriets och ungdomarnas närvaro avlägga följande ämbetsmannaed: Jag skall bekänna mig till den augsburgska bekännelsen och inte hos mina elever infoga några andra trossatser.
Jag skall efter bästa vett och förmåga förrätta mitt ämbete enligt de stadgar som finns för gymnasier och skolor.
Jag skall undervisa grundligt och tydligt utan för stor hårdhet, det som är nyttigt och nödvändigt för ungdomen att kunna.
Jag skall ha inseende på elevernas seder och levnad och alltid till gudsfruktan och dygd föregå med gott exempel.
Mina förmän skall jag alltid visa vördnad och hörsamhet och leva i enighet och vänskap med mina ämbetsbröder.
Den tillträdande lektorn skall sedan sluta med ett latinskt tal i något ämne som tillhör hans syssla.
Det samma gäller den som tillträder ett rektorat.
Därefter håller rektor ett tal på
svenska, där han uppmanar lärare och elever att i gudsfruktan vinnlägga sig om deras ömsesidiga plikter.
Pedagoger vid mindre barnskolor, som antingen underhålls av kronan, staden eller socknen står under biskopens och konsistoriets tillsyn.
Den närmaste tillsynen tillkommer kyrkoherden som redovisar vid prostvisitationerna.
Om barns och ynglingars intagande i skolan, uppflyttning till gymnasium, och försändning till akademien.
På det att avsikten med allmänna läroverk, skolor och gymnasier må främjas och vinnas åligger det biskoparna att vid visitationer och annars råda och uppmuntra allmänheten sända sina barn till allmänna läroställen och inte förtro barnen till enskilda huslärares undervisning.
Det är dock inte förbjudet.
Den studerande som åtar sig sådan syssla, skall uppvisa intyg att han bemästrar undervisningsläran och sina framsteg i de elementariska vetenskaperna.