Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken tillkännagaf, att Hans Excellence Herr Grefve De la Gardie, Jacob, såsom Ordförande uti Directionen för Sällskapet till Vexelundervisningens befrämjande, aflemnat 60 billetter till den sammankomst å nästa Onsdag, som å Sällskapets årliga Högtidsdag kommer att ega rum; och egde de Ridderskapets och Adelns Herrar Ledamöter, hvilka åstundade dylika billetter, alt sådant hos RiddårhusFiscalen tillkännagifva.
Grefve Cronstedt, Claes: Vid Utlåtandet
N:o 146 tar jag mig friheten göra en anmärkning, som jag anhåller må få åtfölja ålerremissen af n:de HufvudTiteln.
Utskottet har tillstyrkt, att AmiralitetsKrigsmansCassan må erhålla samma fördel, som Arméens PensionsCassa, nemligen att begraf - Den 22 Maji.
29 ningshjelpen för såclane Officerare, som tillika äro delegare i Cassan, må dit inflyta.
Men Utskottet liar icke tillagt denna Gassa samma fördel, som den Civila och Armeens PensionsCassa ega, nemligen af de såkallade liggemånaders lönbesparingar.
Jag skulle likväl tro, att AmiralitetsCassan, lika väl, som de tvenne andra, är berättigad till besparingen af denna liggetid.
Den andra anmärkningen rorer slutet af Utlåtandet.
Utskottet bar deruti ganska lösligt vidrört delningen af den så kallade
En per mille-afgiften, hvilken Ständerna, år 1812, förklarade böra tillhöra blesserade krigsmän.
Utskottet har icke utlåtit sig öfver den af AmiralStaterne begärda fördelning emellan Cassorna, och jag anhåller derföre, att Utskottet ville göra en underdånig hemställan, det Kongl. Majrt täcktes göra denna fördelning, på sätt honom lämpligt synes.
Friherre Lagerbjelke ^ Johan:
Före kommen af Grefve Cronstedt, med hvilken jag lill alla delar förenar mig, får jag blott anhålla om återremiss.
Herr Lefre'n} Johan Pehr:
Jag bade ej ämnat yttra mig nu, då fråga blott är om återremiss; men jag har begärt ordet, i anledning af en värd Talares yttrande, för att erindra, att Kongl. Majrt säkrast lärer verkställa fördelningen emellan krigsmagten af de anslag Rikets Ständer bevilja, 3o Den 22 Maj}. och att Ständerne lätteligen skulle misstaga sig, om de ville göra fördelningen sjelfve.
För öfrigt får jag tillägga, att i afseende på pensioner har SjöStaten vida mindre att beklaga sig Öfver, an någon annan; ty våra Generalers pensionsbelopp uppgår ej högre an en Fastage-förvaltares vid Amiralitetet, som bar 5oo R:dr i pension.
I anledning af hvad Herr Lefren yttrat, får jag upplysa, att ett beslut af Rikets Ständer i förevarande fråga ingalunda kan gå Konungens rättighet förnär.
Ty vid 1812 års Riksdag bestämde Ständerne afgiften till Krigsmanshuset, och då Konungen nu öfverlemnat en Proposition i ämnet, skulle jag anse det olämpligt, om Ständerne förklarade sig icke ega att göra den ifrågavarande fördelningen.
Hvad pensionsbeloppet för SjöStaten beträffar, så har Herr Lefren rätt i afseende på Befälet, men deremot finnes intet visst antal af pensionsberättigade bestämdt, utan de måste vänta till dess ledighet yppas.
Hvad åter angår gemenskapen, så få de åter forst pension vid 60 års ålder, ehuru de ofta nödgas taga afsked vid 4° år.- Vid Arnuen är deremot Soldaten pensionsmässig vid 5o års ålder.
Det är väl sannt, att icke hvar och en af AmiralitetsKrigsmansCassan kan få pension vid afskedstagande, utan att Den 21 Maji.
3i der endast finnes ett bestämdt antal pensionsberättigade; men 24 §. i Reglementet bestämmer deremot, alt den Officer, sorn ej ban få pension, får stå qvar och behålla sin lön under tiden; hvilket tyckes vara en skälig ersättning för hans Väntan, Sådant går icke an i Armeen.
Han- får icke stå qvar, med. lön på Stat, utan så vida lian tillika gör tjenst; och då torde fördelen icke vara så betydlig.
En pensionsmässig Sjö Officer har optionsrätt att tjena, eller ej, under afvaktan af ett ledigt rum å PensionsStaten, Vill han ej lemna tjensten, förrän pension erhålles, så får han ej anmälas lill afsked.
Uppå derefter af Hans Excellence Herr Grefven och Lan dt Marskalken framställde propositioner, blefvo StatsUtskottets under N:o i45 och 146 meddeldte ifrågavarande Utlåtanden, på grund af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitterade.
Föredrogos ånyo i ett sammanhang följande StatsUtskottets den 18 srStjiclne April afgifne, och den 7 dennes e. m. på bordet lagde, Utlåtanden; N:o 147* Angående RiksStatens Atton - 32 Den 22 Maji. de IIufvudTitel för allmänna och extra utgifter.
I anledning af väckte Motioner, rörande förändring i nuvarande fångföringssätt, samt ersättning för brottslingars gripande, vårdande och förseende med sängkläder.
N:o 14p.
I anledning af Kongl. Maj:ts, i Dess Nådiga Proposition om StatsVerkets tillstånd och behof, gjorde framställning, angående medel lill ombyggnad af den så kallade Lejonbacken vid Stockholms Slott.
Herr Crusenstolpe, Magnus Jacob: Den Kongl.
Propositionen föreslår, att anslaget af 5ooo R:dr till jordersättningar för Södertelge- och Götha Canaler, hvilket hittills varit uppfördt på g:de HufvudTiteln, borde öfverflyttas på den nu förevarande 8:de HufvudTiteln.
Utskottet har deremot ansett det böra qvarstå på den g:de, såsom varande ett anslag för handeln och näringarne.
Men då GöLha Canal väl någon gång måtte blifva färdig, och icke erfordra vidare anslag, synes det vara riktigare, att efter Kongl. Maj:ts åsigt uppföra dessa jordersättningar här bland extra och således tillfälliga utgifter.
Jag tillstyrker derföre bifall lill den Kongl.
Propositionen i denna del.
Herr Den 11 Maji. 33 Ilerr Hjerta, Gustaf Adolf:
Utskottet liar uti sitt Utlåtande, rörande frågan om Hästafvelns förbättrande, alldeles missförstått den del af min Motion, som handlar om Stohållningar i Skåne, då Utskottet säger, att jag yrkat medels anvisande ”för ”underhåll af ytterligare tio eller femton ”Ston vid hvardera af dessa så kallade Fi”1 ia !S tu te rier.” Jag har aldrig proponerat någon tillökning af FilialStuterierne i Skåne, men väl att nya sådana måtte inrättas i andra delar af Riket, på det nyttan af denna inrättning måtte sträcka sig till alla delar af landet.
För' öfrigt bekänner jag, att jag finnér den summa'af 7000 R:dr, som Utskottet anslagit för Hästafvelns förbättrande, vara knapp, och hvar och en med sakkännedom inser lätt, huru litet i Stuteriväg dermed kan uträttas; men med kännedom om de svårigheter Utskottet haft att finna tillgång, äfven för detta ringa anslag, vågar jag nu ej yrka dess förökande.
Hvad åter angår de 1000 R:dr, som Utskottet anslagit till löneförbättringar åt Tjenstemän och Betjente vid Stuterierne, önskade jag, att utväg till någon tillökning deruti kunde finnas.
Ty om ifrån dessa 1000 R:dr afdrages den löneförbättring, som oundgängeligen erfordras för ringare betjente, så återstå blott 3oo R:dr åt hvardera af Cheferne.
Jag minnes väl ej bestämdt, till huru högt belopp deras nu varande löneför26 H. 3 34 Den aa Maji. måner bestiga sig, men att de utgöra mellan 12 å i3oo R:dr, är hvad jag med visshet erinrar mig.
Med ett tillägg af blott 3oo R:dr skulle StuteriCliefernes löner ej uppgå till mer än omkring 1600 R:dr B:co, alla förmoner inberäknade, och således blifva 3oo R:dr mindre, än hvad Utskottet föreslagit för en Andra Major vid indeldta Cavalleriet.
Jag öfverlemnar nu till livar och en med kännedom af förhållanderne att döma, om dessa båda Tjenstemäns tjensteåligganden ens kunna jemföras, och om en Chef för ett Stuteri, med dagliga, ja stundeliga tjenstegöromål, och meden oundviklig Representations-skyldighet, kan anses född med 1,600 R:drs löneinkomst.
Huru skola skicklige, kunnige och oegennyttige StuteriChefer erhållas, om de ej kunna påräkna åtminstone en tarflig utkomst.
Utskottet säger slutligen: ”1 afseende på Ottenby f. d. Stuteri, får Utskottet upplysa, ”att Arrendet å Kungsgården först med Mid”faslan år 1842 tilländagår; hvadan Utskot”tet, då frågan om dess upphörande dessförinnan icke i behörig ordning blifvit ”väckt, anser sig om Stuteriinrättningens ”återupplifvande derstädes nu icke kunna ”afgifva yttrande.”
Jag anhåller, att Utskottet måtte tillägga, att, om de återstående arrendeåren af Ottenby Kungsgård, genom träffadt accord skulle kunna med ringa kostnad inlösas, Kungsgården då måtte anslås till Stuteriinrättning, utan afdrag Den 11 Maji. 35 eller minskning i de anslagne 7000 R:dr B:co, hvilket icke torde böra anses vara för högt beräknadt, enär Ottenby enligt nu varande Arrendecontract endast gifver ^26 T:r 20 k:pr Spanmål, hälften Råg och hälften Korn, samt Ottenbylund icke mer än 4ooo Lfg hö.
Friherre Klingspor, Fredrik Philip, anförde skriftligen: Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition omnämner att, ehuru förslaget öfver kostnaden till ombyggnad af Lejonbacken vid Kongl. Slottet sitl.Riksdag uppgafs endast till 120,000 R:dr, det sedermera visat sig, att samma kostnad medtager omkring 200,000 R:dr.
Detta missförhållande anser jag mig, i egenskap af Chef för Slottsbyggnaden vid Kongl.
ResidenceSlottet, pligtig att upplysa, och får med anledning häraf äran nämna, att då detta arbete först kom i fråga, uppgjordes tvenne alternativa förslager, nemligen ett för verkställandet med grofhuggen granit på 141,299 R:dr 32 sk., samt ett i finhuggen sådan sten, på i5g,j25 R:dr 16 sk.
Maj:t täcktes derefter genom Nådig Skrifvelse af den 29 Januarii 1824 anbefalla, att arbetet skulle verkställas i likhet med den förut uppförda Logårdsmuren, vid hvilken det sistnämnde alternativet, eller finhuggen granit, är begagnad. 3* 36
Den a i Maji. i Väl är det mig bekant, att, på Kongl. Maj:ts Nådiga befallning, ett förslag blifvit npprättadt, soni upptog en ringare summa, men med detsamma hafva hvarken jag eller Architecterne vid det
Verk, för hvilket jag ansvarar, haft någon slags befattning.
Då likväl äfven nämnde af mig nppgifne förslagssumma af nära 60,000
R:dr, sedermera befunnits otillräcklig, är det min skyldighet förklara, det jag vågar hoppas, alt Rikets Höglofl.
Ständer täckas gunstigt i öfvervägande taga, alt betydliga svårighel&r möta vid uppgörande af kostnadsförslag till ett arbete af den beskaffenhet som det ifrågavarande, hvilket i mångå afseenden fordrar grannlagenhet, och visserligen icke kan jemföras med något annat i Sverige.
Det står nästan icke i mensklig förmåga, att vid denna beräkning förekomma felaktigheter, helst en mängd omständigheter dervid ej kunna utrönas, förr än sjelfva arbetet blifvit börjadt, och ofta ej förr än det till mer eller mindre betydlig del hunnit framskrida.
Deribland räknar jag hufvudsakligen, utom utvidgning i den först uppgjorde planen, beskaffenheten af den sten, som till denna byggnad måste begagnas, hvars användbarhet, aldrig förr, än under sjelfva bearbetandet, kan utrönas, såsom t. ex. bland annat, då en skärf springer ur en skarp och nära färdighuggen kant, hvarigenom en kost - Den 22 Maji. h Lar sten, oaktadt all dervid använd försigtighet, möjligen kan göras obrukbar, och hvaraf vållas kostnader, som omöjligt på förhand kunna bestämdt uppgifvas.
Jag vågar likväl försäkra, att all möjlig hushållning varit och skall blifva vid arbetet iakttagen.
Dock torde Rikets Högloft Ständer behaga öfverväga, alt denna byggnad måste så verkställas, att den står i förhållande till det öfriga af ResidensSlottet, hvars fullkomliga hela jag alltid skall tro Nationen ega en lika högtidlig, som dyrbar, förbindelse, att åtminstone icke låta ' försämras; hvarför ock detta arbete torde böra betraktas ifrån en annan synpunkt än vanliga Byggnadsfrågor, vare sig ofvan eller under jord, så i afseende på Ekonomi sorn nödvändighet.
Tiden skall visa, jag smickrar mig dermed, att det praktfulla och solida jag åsyftat, slutligen skall så blifva befunnit.
Jag anhåller, att detta anförande varder remilteradt till StatsUtskottet, och med de öfrige RiksStånden communiceradt.
I enlighet med det yttrande .jag afgaf i början af Riksdagen, i anledning af Herr Hjertås Motion om Stuterierne, tager jag mig friheten erinra om behöfligheten och ändamålsenligheten af en Stuteriinrättning vid Ottenby Kungsgård, då i Småland, der ett Husar - 38 Den 22 Maji.
Regemente är förlagdt, ingen Stuteriinrättning förut finnes, hvilket gör remonteringarne både svåra och dyra.
Olägenheten häraf tror jag kunna afhjelpas genom den föreslagne Stuterilnråttningenvid Ottenby, helst flere af de Herrar, som förstå saken bättre än jag, förklarat, att localen är tjenligare för en sådan Inrättning än något annat ställe i Sverige.
För min del skulle jag i denna fråga gerna se, att ungefär samma förhållande inträffade, som då Parlamentet i Frankrike tvang
Ministern att mottaga dubbelt mot hvad han begärt för Hästafvelns förbättrande.
Utskottet liar för Stuterierne föreslagit ett sammanlagdt anslag af 8,000 R:dr.
Jag skulle vilja föreslå, att detta ytterligare ökades med arrendet af Ottenby Kungsgård, och jag får dervid tillägga, att ehuru det nuvarande arrendet ej tilländalöper förr än 1842, tror jag mig dock med säkerhet känna att
Arrendatorn mot billiga vilkor är färdig att afstå derifrån.
Jag har tillskrifvit honom härom, och införväntar med det snaraste hans svar, hvilket jag utbeder mig, få meddela Utskottet.
I händelse Utskottet då skulle finna, att vilkoren ej äro alltför dryga, torde det ej vara olämpligt, om anslaget för Hästafvelns förbättrande ökades med öfverlemnade af Ottenby Kungsgård, för alt der anlägga en StuteriInrättning.
Grefve von Schwerin, Fredrik Fogis - Den 22 Maji.
39 laus:
I anledning af StatsUtskottets Utlåtande N:o 149, rörande medel till Lejonbackens ombyggnad, utbeder jag mig att få yttra några ord.
Bland de Handlingar, hvarpå Utskottet baft tillgång till ledning vid frågans bedömande, bar, hvad köstnadsförslagerne och de redan bestridde utgifter beträffar, endast en promemoria af Hof-Intendenten Pfeifer och Hof-Archilecten Nyström kommit Utskottet tillhanda, enligt hvilken första koslnadsförslaget upptager 130,000 R:dr, och det sednare 80,000 R:dr derutöfver, eller tillsammans 200,000 R:dr. Å denna Promemoria finnes en påteckning af Ståthållaren Friherre Klingspor, så lydande: ”Härvid anser jag mig böra anmärka: att ”hvad kostnaden beträffar, oaktadt jag med ”fullt förtroende fäster mig vid Architecter”nes åtgärd och bedömande vid Calculens ”uppgörande, jag icke vågar anse föreskrif”ne totalsumma böra kunna bestämdt upptagas; utan för min del tror, att någon ”ännu ytterligare tillökning i kostnaden bor”de påräknas, ja ända till 200,000 R:dr.”
Men nu uppgå kostnadsförslagen redan tili 300,000 R:dr, och torde derföre Friherre Klingspor sjelf förklara sin mening med denna påteckning.
Vidare torde jag få fästa uppmärksamheten derpå,att arbetet hittills bedrifvits med lånta penningar till ett belopp af 155,ooo R:dr, hvilka skulle liqvideras med 8,000 R:dr, hvilka årligen afsattes af Slottsbyggnads-anslaget, som inalles 4° Den 21 Maji. utgöv 25,ooo R:dr.
Men dessa 8,ooo
R:dr räcka ej ens lill räntorne.
Utskottet har derföre föreslagit all 120,000 R:dr nu på en gång måtte betalas.
Det återstår icke destomindre en redan åsamkad skuld af några och 3o,ooo R:dr, till hvars liqviderande på förutnämnde sätt åtgår 7 eller 8 år, oberäknadt den ytterligare kostnaden för arbetets fullbordande.
Majit har likväl icke velat begära mer än 120,000
R:dr, i den förmodan, alt de öfrige kostnadeine skulle kunna bestridas med en sådan årlig afsättning af Slottsbyggnads-anslaget.
Den kan likväl omöjligt räcka till, med räntebetalningar, och följden mäste blifva, att vid nästa Riksdag visar sig ny skuld.
Jag skulle derföre anhålla, att Friherre Klingspor ville upplysa, hvad han förstår med de orden: ja ända till 200,000 R:dr y äfvensom huruvida kostnadsförslagen blifvit granskade af ÖfverlnlendeutsEmbetet, Herr Ribbingj Arvid:
Då erfarenheten visat, att Ottenby Stuteri gifvit de bästa och härdigaste hästar och det för det bästa köp, emedan hästarne der kunna gå ute både vinter och sommar, skulle jag anse som en verklig misshushållning, att icke begagna lägenheten för en Stuteri-Inrättning.
Jag yrkar derföre ej■»blott att Kungsgården dertill upplåtes, utan ock att ett anslag beviljas för en gång till hästars inköp, emedan sådant nödvändigt fordras för inråttan - Den 22 Maji. de af ett Stuteri.
Och då det märkliga förhållande här inträffar, att 2:ne vigti ga ändamål, som väl eljest vanligen fordra sine serskildte anslag, här vinnas genom ett, nemligen en god hushållning för Riket i det hela, och ernående af ett vilkor för Rikets försvar, att Cavalleriet är beridet på dugliga hästar, enär man vet att de Danska hästarne, som hitföras, e.j äro serdeles duglige för krigstjenst, så anhåller jag, attStatsUlskoltet ville taga denna sak i ett serdeles behjertande och ej för mycket hushålla, der tillfälle gifves till en så rik ersättning.
Först anhåller jag att få förena mig med Herr Crusenstolpe mot Utskottets förslag, alt låta anslaget lill jordersättningar för Götha Canal qvarstå på rpde Ilufvudtiteln, och ej i enlighet med Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition öfverflytta det till den 8:de.
Jag grundar min anmärkning derpå, att Rikets Ständer förbundit sig att godtgöra alla de ersättningar för jord , som fordrades i och för Götha <Cannls anläggande, och hvilket också, så vidt möjligt var, skett i jord eller Hemmansräntor, eller af Statens Ordinarie inkomster, sorn deraf förminskats; men någre få af desse ersättningar, och egentligen den till Söderköpings Hospital, måste i brist af jord eller räntor lemnäs i contant.
Hade desse ersättningar kunnat gifvas äfven i jord eller räntor, hade, ingen fråga uppstått att 4* Den 22 Maji. föra anslaget på q:de Hufvudtiteln, och jag ser således icke något skäl, att det af denna Titel utgår, och förminskar Titelns tillgångar för dess egentliga behof, dertill ständigt fortfarande utgifter för Canal-anläggningar icke lämpligen kunna räknas.
Jag yrkar derför, lika med Herr Crusenstolpe, att den Kongl. Propositionen om anslagets uppförande å 8:de Titeln må bifallas, intilldess man möjligen funnit utväg att till desse ersättningar anordna jord eller Hemmansräntor.
I sammanhang med anslaget för fångars skjuts och underhåll, har Utskottet tillstyrkt Rikets Ständer, att hos Kgl. Majrt i underdånighet anhålla: ”alt, till minsknings beredande för öfrigt i Fångkostna”derne, vederbörande Embetsman och Au”ctoriteter allvarligen anbefallas, att iakttaga ”de af Rikets Ständer i deras underdåniga ”skrifvelse af den 23 Oct. iSaö i sådant ”ändamål föreslagne åtgärder, i afseende på ”inskränkning i Fångforslings-anstalterne i ”allmänhet.” Jag får i anledning häraf upplysa, att Kongl. Majrt, uti ett d. 29 Januarii 1824 aflåtit Nådigt CirculärBref, anbefallt iakttagande af en del af de af Rikets Ständer föreslagne föreskrifter i ämnet, samt ålagt Landshöfdingarne, dels att yttra sig om de öfrige, dels sjelfva uppgifva de vidare anstalter, som kunde till fångkostnadernes förminskning på hvart ställe synas
Den 22 Maji. 43 lämplige.
Sedan desse Landshöfdingarnes Utlåtanden inkommit, utfärdades ett nytt CirculärBref af d. i3 October samma år, hvari de vidare stadganden i frågan meddeldtes, som ansågos kunna leda till ändamålet, äfvensom KammarCollegium och StatsContoret anbefalltes att föreslå de ytterligare anstalter, som de sedermera kunde utfinna för att minska ifrågavarande kostnader.
Jag tror således att allt, som i berörde ämne lämpligen kunnat göras, redan är gjordt, och att det icke, tjenar till något, att anbefalla iakttagande af så nyligen utfärdade föreskrifter.
Klingspor synes i dess afgifne yttrande vilja antyda, som skulle den i Kongl. Majrts
Proposition vid sista Riksdag, rörande Lejonbackens ombyggnad , dertill upptagna kostnadssumma af omkring 120,000 R:dr icke vara grundad på Friherrens förslag, utan att deremot de af Friherren uppgifne kostnadsförslag uppgingo, det ena till 141.299
R:dr 32 sk. med grofhuggen granit, och det andra till i5g,2j5 R:dr 16 sk. med finhuggen granit.
Att likväl desse kostnadsförslag, enligt Friherrens egen uppgift i sin till StatsUlskottet aflemnade Promemoria, till Kongl. Maj:t ingifne vid slutet af år 182.3 icke kunde grundlägga Kongl. Maj:ts Proposition i frågan, aflåten i Januarii samma år, lärer vara klart, och att således andre kostnadsförslag der - V 44 Den 22 Maji. före begagnats.
Jag erindrar mig med mycken säkerhet, att innan Kongl. Maj:t vid slutet af år 1822 fattade sitt beslut om framställning i frågan till Rikets Ständer, kostnadsförslag var genom Friherre Klingsfors åtgärd uppgjordt, uppgående till högst 180,000 Rrdr.
Detta förslag, hvilket syntes mig nog lipgt, lät jag enskildt granska af ÖfversteLieutenanten Lidströmer, sorn nedsatte detsamma till ii.3,ooo R:dr, Balustraden oberäknad, hvartill materialier, efter hvad han trodde, serskildt skulle finnas alt tillgå; och i anledning häraf uppgafs kostnaden vid sista Riksdag till omkring 120,000 R:dr.
— Om, såsom Stats Utskottet föreslagit, det begärdte anslaget af 120,000 R:dr, nu beviljas, t vi fia r jag icke, att utvägar skola finnas till bestridande af de öfrige kostnaderne, utan vidare anslag; serdeles som det sista kostnadsförslaget blifvit granskadt af ÖfverlntendentsEmbetet, ocb ingen anledning är att detsamma skall öfverskridas.
Friherre Sprengtporten s Jacob Wilhelm:
I samma mån, som Statens tillgån gar äro knappa, är det angeläget att så använda desatnma, att de blifva t il I rack I i ge till ändamålens vinnande, och dertill fordras, att man anförtror företagens ledning och utförande åt skicklige personer; men skickligheten bör belönas, och det är ej att förmoda, att personer allt framgent skola finnas, hvilka med egen uppoffring åtaga Den 2a Maji.
45 sig så ansvarsfulla befattningar, som en StuteriChéls.
Jag förenar inig derföre med.
Herr Hjerta i anhållan om tillökning i det anslag StatsUtskotlet tillstyrkt för Stuteri O t «/ Clieferne vid Strömsholm och Dahlby.
Likaledes är jag ense med Herr Hjerta i hvad han anfört om en Stulgiilnrätlning vid Ottenby.
I anledning af hvad någre Talare här nyss anfört rörande anslaget till Lejonbackens ombyggnad, får jag ytterligare förklara, att från det Embetsverk, hvars Chef jag har den äran alt vara, har icke något annat kostnadsförslag öfver denna byggnad aflåtits till Kongl.
Majrt, än de anie jag i mitt skriftliga anförande omnämnt, nemligen ett fi i/jfjooo R:dr B:co för byggnadens uppförande afgröfhuggen granit, oell det andra på närmare ,160,000 R:dr, för användande af finhuggen sådan sten.
Och som Kongl. Maj:t behagade i Nåder föreskrifva, att Lejonbacken skulle .byggas af på samma sätt behandlad granit som Logårdsmuren, eller den å Slottets östra, sida, nemligen finhuggen granit, så antogs det sednare förslaget.
Jag är ej okunnig om, att en person afgifvit ett annat kostnadsförslag å denna byggnad , enligt hvilket den skulle kunna fullbordas för en mindre summa; och det är också möjligt, att den personen tilltrott sig verkligen kunna uppföra byggnaden i enlighet r 46 Den 22 Maji. med detta förslag; men åtminstone kan jag våga försäkra, att han då omöjligt kunnat göra det med den sorgfällighet och nog granhet, som nu blifvit iakttagen.
Hvad åter angår min påteckning å Herrar Archi-' tecters uppgift på den ytterligare summa, som de ansågo fordras till byggnadens fullbordande; så vgr förhållandet dermed, att
Architecterne ansågo byggnaden kunna fulländas för tillhopa 180,000 R:dr; men jag sade, att jag ej vore vän af för knappa kostnadsberäkningar, och att det vore bättre att taga till för mycket och återlemna öfverskottet, än.calculera för liten kostnad; hvarföre jag också påtecknade, att jag trodde kostnaden för arbetets verkställande till slut säkerligen komma att uppgå nära till 200,000 R:dr R:co.
För öfrigt får jag tillägga, att jag icke skall underlåta meddela StatsUtskottet alla de upplysningar Utskottet i delta ämne önskar.
Grefve von Fersenj Hans j uppläste följande:
Vid StatsUtskottets under öfverläggning varande Utlåtande (N:o 147) innehållande 8:de HufvudTitelns Statsreglering, tagerjag mig friheten anföra några ord, i anledning af det utaf StatsUtskottet föreslagne anslag af allmänna medel till hästafvelns förbättrande inom landet, och torde det tillåtas mig i nämnde ämne få yttra mina åsigter.