Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag beskyller icke Herr Påhlman för ert sådan afsigt, men fråga om ett sådant begrepp är likväl af annor person, icke af mig, uppställd; och på den rätt jag har att derom mig yttra, ämnar jag icke tillåta hvarken Herr Påhlman, eller någon annan, att imponera.
Jag känner min lagliga rätt, och förstår tillräckligt att |göra den gällande.
Genom det yttrande Friherre Wirsen 1111 meddelat, och som gör heder åt hans rättskaffenhet, är farhågan som mig synes undanröjd; och då vi således få förblifva trygga, att propositionen icke medför verkan i någon ännan punkt, än Ridd. 0. Ad.
I Afd, 20 306 Den 6 Junii e. m. denna tredje af Betänkandet, så är åtminstone jag, för min del, alldeles nöjd.
Hans Excellence Herr Gref ven och LandlMarskalken förklarade, det lian icke ansåg Ridderskapet och Adeln hafva uti den sist framställdte
Voteringspropositionen på något sätt lagt hinder i vägen för en fri pröfning af de återstående punk terne, samt framställde å nyo berörde Voteringsproposition; hvilken bifölls.
Då jag med största varsamhet afhållit mig ifrån att bestrida motsidans rätt att justera propositionen, torde jag också få njuta samma rätt att justera contrapropositionen; och det är af sådan anledning, som jag anhåller, att ordet arbitrair måtte uteslutas frän Contrapropositionen; emedan någon arbitrage emellan Riksdagarne icke kan, i detta ämne, äga rum.
Grefve Spens: I följd af Eders Excellences försäkran, att vi ej binda oss, förfaller min sista anmärkning.
Men jag anhåller, att i contrapropositionen må sättas ordet obligationer i stället för Sedlarj på det ingen må tro, alt någon här menat, att afskrifningsräkningens belopp skulle tagas i beräkning.
Friherre Cederströmj Ulricj anmälte sig att tala, men hindrades derifrån genom starka rop af
Ben 6 Junii e. m. 307 Grefve De la Gardie, Jacob:
Då vi allt sedan klockan half ett i förmiddags uppehållit oss med öfverläggning rörande denna punkt, samt den af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framstäldte
Ja-proposition är alldeles enlig med Utskoltets Betänkande, och Contrapropositionen äfvenledes ganska vigtig, hemställer jag, om vi icke nu snart må skrida till votering, för alt derigenom någon gång få slut på detta ämne* Friherre CederströmUlric:
Jag anhåller få veta, hvarföre det förslag, som jag i^ss framställde, icke äfven Blifvit i Voteringspropositionen upptagit.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken erinrade, att Ja-propositionen vore alldeles lika med Utskottens Betänkande, samt Nej-propositionen upprättad i öfverensstämmelse med discussionen.
Friherre Cederström „ Ulric:
Jag anhåller få veta, om Grundlagarne lägga något hinder i vägen för mitt förslags upptagande i Voteringspropositionen.
Jag kan icke förmoda sådant, och förnyar derföre mitt yrkande, att Berörde förslag må i propositionen inflyta.
Härvid uppstod något sorl.
Sedan Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken äskat ljud med kluBBan, yttrade sig. 303 Den 6 Junti e. m. Hans Excellence Herr Friherre af Wetterstedt, Gustaf: Jag får hemställa, huruvida det är möjligt, att uti en voteringsproposition upptaga mera än tvenne meningar.
Skulle vi gå så långt, alt hvarje anmärkning skulle utgöra en egen contraproposition, vet jag i sanning icke, huru vi någonsin skola komma till slut i detta mål.
Då likväl ett slut måste vara ändamålet med all öfverläggning, samt de under discussionen framstäldte tvenne hufvudmeningar innefattas i den föreslagne Yoteringspropositionen, hemställer jag, om icke Ridderskapet och Adeln behagade tillåta, att vi må företaga voteringen.
Flere hördes häruti instämma Friherre Cederström, Ulric:
Jag får erinra, att vid 1815 års
Riksdag samma kasus som nu inträffade, då frågan om understöd åt Götha Canal härstädes förevar.
Vid berörde tillfälle antog Ridderskapet och Adeln en voteringsproposition, som innefattade frenne särskilte propositioner.
Härvid afbröts åter Friherre Cederström genom starka rop af Nej. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken lät uppläsa 33 §. 3 Mom. i RiddarhusOrdningen, samt hemställde, om icke, enär Friherre
Cederströms ifrågavarande yrkande ej syntes egenteligen höra till föreva - Den 6 Junii e. m,’ 309 rande ämne, Friherre Cederström vilie derifrån afstå.
Friherre Cederström, Jacob: Efter våra Grundlagar äger visserligen en Ledamot rättighet att begära ändringar eller tilläggningar i en voteringsproposition, äfvensom, att, om han ej vill afstå, erhålla votering om sjelfva voteringsproposilionens innehåll och beskaffenhet; men då man är alldeles ensam i sin öfvertygelse, och hela Ståndet af en motsatt tanka, hemställer jag, om icke den varda Ledamoten skulle finna lämpeligt, att från sitt yrkande afstå.
Friherre Cederström, Ulric: Af den §.
Ers Excellence nyss lät uppläsa, finner jag icke någon anledning att afstå från mitt påstående, alt det förslag jag framställt må i Yoteringspropositionen intagas; men sedan Friherre Jacob Cederström upplyst, att det är min obestrideliga rättighet, att få berörde förslag uti vote» ringspropositionen upptagit, vill jag, enär jag tyckt mig finna, att Ridderskapet och Adeln är af annan tanka än jag i sjelfva saken, från mitt ifrågavarande yrkande afstå.
Jag förenar mig med Friherre Boije uti den af honom för en stund sedan gjorde anhållan, att ordet arbitrair måtte utur contrapropositionen utgå.
Härefter upplästes, godkändes och anslogs följande voteringspropösilion:
Den 6 Junii e. ro.
Den som bifaller att det represenlaliva MyntCapitalet till det belopp, som blir en följd af den nu föreslagne regleringen, oförändradt må qvarblifva i rörelsen circulerande, så att det permanent hvarken ökas eller minskas under liden, skrifver Ja; I Den det ej vill, skrifver Nej; Vinner Nej, kommer RörelseCapitalet i Banco- och RiksgäldsSedlar, inberäknadt
Dis» conternes 3 proCents Obligationer och Assignationer, till den numeraire det utgjorde ultimo
December 1814» att utan förändring intill nästa Riksdag förblifva oberoende af de eventuela bidrag Riksens Ständer nu kunna besluta till Magazinslnrättningen och Lånen på exportabla efFecter, Sedan 53 §. i Riksdagsordningen samt 43 §. i RiddarhusOrdningeu blifvit uppläste, börjades voteringen klockan tre qvart till 8 om aftonen; och befunnos efter voteringens slut, sedan en Voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, rösterne hafva utfallit, som följer: Ja 210.
Nej 102.
Den 6 Junii e. m. 5U I följd hvaraf Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att tredje punkten i Utskottens Betänkande hade Blifvit af Ridderskapet och Adeln gillad.
Höglollige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes kl. ett qvart Lill 11 om aftonen.
Måndagen den 8 Junii, Plenum kl. 9 förmiddagen.
Upplästes tvenne från Hans Excellence HofCanzleren Herr Friherre af Wetterstedt tili Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken på Nådigste Befallning aflåtne skrifvelser, så lydande:
Enligt StatsSecreterarens för Kongl.
Handels- och FinanceExpeditionen till mig aflåtne skrifvelse, har Kongl. Maj:t i Nåder Bifallit 512 Deri 8 Juni i e. m. livad Riksens Ständer i underdånighet hemställt, i afseende på ytterligare bidrag till Södertelje Canalinrättnings fullbordande; hvadan StatsBeredningen, StatsContoiret och Södertelje CanalDirection blifvit härom i Nåder förständigade.
Hvad Kongl.
Maj:t i Nåder täckts förklara, i anledning af Riksens
Ständers underdåniga hemställan angående upphörande, i vissa fall, af KammarCollegii befattning med MarkegångsTaxornes granskning, inhemtas af närlagde ProtocollsUtdrag, som, till följe af Kongl.
Maj:ts Nådiga befallning, Riksens Ständer meddelas bör.
Och får jag härmedelst den äran, på Nådigste Befallning anmoda Hans Excellence Högvälborne Herr Grefven och LandtMarskalken, att tillkännagifva Högloflige Ridderskapet och Adeln dessa af Kongl.
Maj:t i Nåder vidtagne åtgärder och beslut.
Stockholm dea 3 Junii 1818, G. af Wetterstedt.
Utdrag af Protocollet öfver Handelsoch Financeärenden, hållit inför Hans ‘Maj:t Konungen i StatsRådet å Stockholms Slott den a3 April 1818.
StatsSecreteraren Klintberg föredrog i unr derdånighet:
Riksens Ständers underdåniga skrifvelse af deri i uti innevarande månad, derutinnan Riksens Ständer i underdånighet tillkäunagifvit, att, i anseende till hos dem väckt fråga om upphörande af KammarCollegii befattning med de årliga MarkegångsTaxornes granskning, Riksens Ständer fått anledning skärskåda de serskilta Stadganden, som, rörande dessa Taxors upprättande, blifvit utfärdade; och då, genom de noggranna föreskrifter, som innefattas uti Kongl. Kungörelsen den i October 1810, jemförd med 3 §. uti 1734 års Resolution på Allmogens besvär samt Kongl.
Rrefvet den 16 December 1774 med KammarCollegii och StatsContoirets derpå grundade CirculaireBref af den 8 Maji 1775, den sorgfälligaste uppmärksamhet synes fästad derå, att både Kongl. Maj:ts och Kronans samt Räntetägares och Räntegifvares rättigheter och skyldigheter må i möjligaste måtto iakttagas, hade Riksens Ständer förmodat, det någon granskning af den i öfverensstämmelse med dessa Författningar, verkställda Markegångssättningen ej vore af nöden, helst erfarenheten skall visat, det en af de Deputerade i Länen föreslagen Markegång, efter slik granskning, blifvit så betydligen förändrad, att Deputerades åtgärd nästan helt och hållit varit onyttig, eller förfelat sitt ändamål; äfvensom Riksens Ständer, trott, att den Markegång, som i sjelfva Länet upprättas, vore för detsamma mest passande att der tjena till efterrättelse, i synnerhet när de noggrannaste anstalter till ulrö - 514 Den 8 Junii f. m. ilande af dess rälta belopp vidtagas i förening med de största säkerhetsmått för inbördes rättigheters orubbade helgd.
På dessa grunder hade Riksens Ständer alltså nu i underdånighet anhållit och föreslagit, att hädanefter den i Länen stadgade Markegång finge för hvarje
Län orubbad blifva gällande, och ej af något Embetsverk förändras, samt att föl j ak tel igen KammarGollegii befattning med MarkegångsTaxorna måtte komma att upphöra i alla andra fal] än vid upprättande af RiksMarkegången, eller upptagande och afdömmande af de besvär, sorn antingen af enskilte Räntegifvare och Räntetagare, eller å fromma stiftelsers vägnar, eller af RammarCollegii AdvocatFiscal, såsom bevakande Kongl. Maj:ts och Kronans rätt, kunna anföras, i hvilket afseende Collegium då borde af Deputerades åtgärder på vanligt sätt erhålla del.
Maj:t inhämtade härvid, att uppå gjord underdånig framställning af Riksens Ständer vid r815 års Riksdag, rörande åtskillige ändringar och jemkningar uti Författningarne angående Markegångssättningen i Riket, Kongl. Maj:t genom Dess under den 20 September samma år utfärdade Nådiga Förordning, redan ibland annat i Nåder stadgat, att, utom vid de tillfällen då besvär öfver MarkegångsTaxeringen bos Kongl. Majrts och Rikets KammarCollegium anföras antingen af Räntegifvare eller Räntetagare, eller för fromma Stiftelser, eller ock å Kongl.
Maj:ts och Kronans väg - Den 8 Junii f. m. 315 nar, af KammarAdvocatFiscalen, någon vidare granskning och pröfning af MarkegångsTaxorne icke må äga rum, samt att enskilte besvär, som af Räntegifvare eller Räntetagare eller för fromma Stiftelser hos hemälde Collegium andragas, icke böra verka något hinder eller någon inställelse i den utkomne MarkegångsTaxans efterlefnad och verkställighet för andra än dem, som besvären angå, äfvensom att hvad deröfver beslutas, ehuru det kan gå ut på ändring i Taxan, ej kommer att gälla Lill förmon för andre än den eller deni, som den vundna ändringen i rättan tid sökt, och att derföre någon allmän kungörelse derom i Länet ej eller behöfver utgå.
Yid detta förhållande och då KammarCollegium, som, enligt serskilt förordnande, äger att besörja om den årliga RiksMaxdcegångens upprättande, för öfrigt icke fått sig uppdragit att annorlunda än i ofvan föreskrifne ordning med frågor rörande MarkegångsTaxorne sig befatta, samt hvad Riksens Ständer nu i underdånighet föreslagit, följakteligen hade afseende på sådane förändringar uti de angående samma taxors granskning utkomne äldre författningar, som genom Kongl. Maj:ts ofvan anförde Nådiga Förordning redan blifvit i Nåder beviljade; så fann Kongl.
Maj:t i anledning af förevarande underdåniga framställning någon åtgärd icke erfordras.
Ex Protocollo Göran D. Wåhlberg. 316 Den 8 Junii f. m.
StatsSecreteraren för Kongl. KrigsExpeditionen har, uli till mig aflåtne skrifvelse!’, anmält, att Kongl.
Maj:t i Nåder täckts vidtaga nedannämnde beslut och åtgärder i anledning af följande Riksens Ständers underdåniga hemställanden, nemligen; 1:0
Om jemkningen i Roteringen vid Westerbottens Regemente.
Maj:t har i Nåder anbefallt Dess och Rikets Krigs- och KammarCollegier, atti ämnet afgifva underdånigt Utlåtande, och tillika inkomma med project till Instruction för den af Riksens Ständer i underdånighet föreslagne RotejemkningsComite. 2:0
Om begrafningshjelp efter Secreteraren vid IngenieursCorpsen I.
M. Morin.
Maj:ts och Rikets StatsContoir har i Nåder blifvit lill behörig efterrättelse, förständigadt om hvad Riksens Ständer i detta afseende beslutit. 3:o Angående jemkning af Båtsmans Roteringen i Halland ; Kongl. Maj:t, som är betänkt, att åt en serskild Comité' uppdraga verkställigheten af Hallands Båtsmans Rotejemkning, har i Nåder Den 8 Juni i f. m. 317 anbefallt Förvaltningen af Sjöärenderne ocli KammarCollegium, att författa Project lill Inslruction för bemälte Commite, samt dermed till Kongl. Maj:t i underdånighet inkomma.
Majit sålunda beslutit och vidtagit, får jag härmed den äran på Nådigsle Befallning, anmoda Hans Excellence llögväiborne Herr Grefven och LandlMarskalken, att Högloflige Ridderskapet och Adeln meddela.
Slockholm den 5 Juni 1818.
Upplästes och lades på bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Utlåtanden : Från StatsUtskottet:
Aj den 4 dennes: 1:0 Öfver Riksdagsfullmägtigen Pehr Bengtssons från Halland Memorial, angående Tullvedsuppbörden i Halmstad. 2:0 Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldle Betänkande, angående Skånska Roteringen. 3:o
I anledning af gjorde anmärkningar 518 Den 8 Junii f. m. vid Utskottets Betänkande, angående Läro* verkens förbättring. 4:o
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande om Academie med flere Hemmans förslagne försäljning till Skatte. 5:o i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande, i fråga om medels anslående för Elementarskolan i Askersund. 6:0
Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets yttrande, angående Gottländska NationalBeväringens aflöning. 7:0 Öfver Herr Jacob Linströms förslag, att Statens alla intrader skulle uppbäras och redovisas af RiksgäldsContoiret.
Af den 22 sistlidne Maji: i anledning af de mot Projectet till en förnyad ChartasSigillataeFörordning gjorde anmärkningar.
Af den 1 dennes: öfver det af Herr Jonas Ullberg väckte förslag om ändring uti Författningarnes stadgande rörande beloppet af de belöningar, som böra erläggas till dem, hvilka upptäcka efterapare eller förfalskare Den 8 Junii f. m. 519 af Bankens eller RiksgäldsContorets Sedlar, samt utprånglare af så beskaffade Sedlar.
Af den 26 sistlidne Maji:
Maj:ts Nådiga Proposition om en Lag, angående vidtagande anstallter, för alt anhålla och tilltala sådane personer, hvilka begå förbrytelser i ett af de förenade Riken Sverige och Norrige, samt derefter afvika till det andra.
Upplästes till justering och godkändes ExpeditionsUtskottets insände Förslag till Riksens Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl. Majit: 1:0
Om afskedstagande 70-årige med Indelte Löner försedde Civile Embets- och Tjenstemäns samt Betjentes uppförande på Allmänna IndragningsStaten. 2:0
Om beloppet för enskilde Personers Invisningar till Innehafvare!!, samt viss man eller Ordres.
Föredrogs ånyo och remitterades till Lagutskottet Herr Cederschjölds, Pehr Gustaf, den Den 8 Junti f. m. 6 dennes förmiddagen på bordet lagde Motion , angående Förslag till Skuldsedlars styliserande, så att de utlånte Capitalen må kunna till deras Silfvervärde återbekomma.
Fortsattes pröfningen af Stats- oell BancoUtskottens den 16 sistlidne Maji afgifne Betänkande, angående Allmänna penningérörelsen och Myntvärdets upprätthållande.
4:de punkten lydde sålunda:
Hvad sopi i Räntor och Capital af betalningar till Banken inflyter, skall fördenskull åter utgå på serskilda bestämda vägar, nemligen : a) Till omedelbara bidrag för Jordbruk, Handel och Näringar, för att, genom ökad Production vidga området af SedelMyntets verksamhet, och höra härunder:
Fast ig hets Lån eFo riden.
Odlin g sLån eFonden.
Me tall Lån e F'onder n e* Manuf adur LåneFon den.
DiscontLäneFonilerne, samt Maga - D 'ii o Junit f. m. ■ " , t 31 a g a z i n s D i r e etinne ns C re d i tiv, enligt de för hvardera häraf antingen fornt gällande■ eller vid denus Riksdag för esla gne grunder. b) Tid Can albyggnad, St romrensningar och andre åtgärder för Communicdilon^rs öppnande och Hittade transporter rn m, till befordrande af den invertes rörelsen och Landt mannaptodueters äj sättning-, och hora här. under ••
Årliga B y ggnadsbitr ädet till Götha Cati al.
Lånebit r ä det lill Hjelmar e Slussverk.
Dito till
Så der T eije Canal, samt det nu gjorde Förslag om öfverlemnande^ af 100,000
Riksdaler årligen jr ån och med år 1819, till och med det år, då nästa Riksdag inf aller, till Kongl. Majds Nådiga disposition, i afseende på senare omförmåldie ändamål, under uppgifne vilkor; och c) Till anskaffande af 31etalliskt
Mynt, för att förstärka Bankens Fond, och befrämja stadga i Sedlarnes värde.
Friherre Hjerta, Fredric: Jag vill endast göra det förbehåll, att då vi nu till pröfning företaga fjerde punkten, sådant icke i Ridd. o. dd.
I Afd. 21. t 322 Den 8 Junii f, m. någon måtto må binda oss vid afgörandet af den åttonde.
Jag hem-i Ställer, att med pröfningen af det i denna punkt föreslagne årliga byggnadsbiiräde till GöthaCanal mä anstå, intill dess Stats- och BancoUtskcttens särskilta Betänkande angående GöthaCanalarbetets fortgång och befrämjande till afgörande förekommer.
Hans Excellence Herr Grefven och Ländta Marskalken föreslog, att hvad sorn i Bänto? och Capitalafbetalningar till Banken inflyter, måtte åter utgå på serskildta bestämda vägar.
Hvarefter Hans Excellence hemställde, att de i 4 de punkten af Utskottens Betänkande förekommande anslag fingo, hvardera serskilt för sig, löretagas och piöivas.
Uppå derefter af Ilans Excellence Herr Grejven och Landt Mar akulken gjord proposition, biföll Ridderskapet och Adeln, att, på sätt Utskotten föreslagit, 1,785,000 Riksdaler mätte till fastighets LåneFonden användas.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt* Marskalken tiilkännagaf, att Utskotten h< m~ ställt, det 334,000 Riksdaler mätte anslås till Den 8 Junii f. ml Odlings LåneFonden utom inbefalteFasfighets-* Lån, som serskildt skulle tillfalla denne Fond» s Grefve Spens, Carl Gustaf: Jag anhåller, att BondeStåndets
ProtocollsUtdrag om beslutet i denna fråga må uppläsas» Hans Excellence Herr Grefven och Landi» Marskalken tillkännagaf, att någon underrättelse angående BondeStåndets beslut rörande detta ämne, ännu icke ankommit.
Grefve Spens, Carl Guslaf: Nyttan af ÖdlingsLån lemnar jag åt förfarnare Landtmät! än jag, att utreda.
Jag hemställer blott öm det icke, just med bibehållande af Utskotten* åsigt att sortera lånerörelsen, vöre enligare, att fördela den efter Län, än etter Näringar, och om man ej borde taga till hufvudprincip, att bibehålla RörelseCapicalet sa väl i- sam;-' ma orter, sorn såmma Näringar, der det förut varit, Då efter min tanka en större del af det fordna LåneRörelscCapitalet har varit äf Landtbrukare och af Innevånare i de Län, der Landtbruk florera, begagnad, än sorn mart nu föreslår, anser jag det vara rättare, att anslå det föreslagna nya Creditivet för JernConi toiret till Odlings LåneFondens förökande.
Jag är för min del ganska öfvertygad, att i längden kan det vara nästan detsamma, ty allting sätter sig; men, sedan man har satt Näringarne i strid med hvarannan om Creditiv, ät ingen annan möjlighet, än att förr, eller senare, förslag skall förekomma att minska défi g2 ’t Den 8 Junii J. m. enås Creditiv, för att öka den andras, och jag tror tiden dertill nu vara inne, då man föreslår, a;t lemna Bergslager och Brukshandtering ett så betydiigt nytt anslag.
I anledning af hvad Herr Grefve Spens anmärkt, torde jag få lemna några upplysningar.
Uti Herr Grefven# och LandtMarskalkens framställning om OdlingsLånens belopp, talas om 334,000 Riksdaler, som ock är den Summa, hvilken till detta ändamål ytterligare kommer att utgå; men den utgör visserligen icke hela OdlingsFonden , som deremot år »823 uppgår till 964,000 Riksdaler, eller nära En Million, hvilken permanent qvarblifver idenna rörelse, och flyttas från den ena till den andra.
Anstalten med Odlings Lånebiträden än ny: den vidtogs vid 18I5 års Riksdag.
Le. damöterne af BanccUtskottet hafva sett, huru den blifvit bringad till verkställighet, och är dervid mycket att erindra; hvaraf ock en del blifvit hos Riksens Ständer anmäldt.
Utskottet erkände visserligen nyttan af desse Lån, som gifvas till lag ränta; men erkände den likväl under vilkor af en noga och alfvarlig verkställighet och controll, på det att ej, som hittills för det mästa skett, lånen skulle utgöra
Discontbiträden såsom hufvudsak, och odlingen stanna som bisak, sedan linet blifvit vunnet.
Utskottet trodde ock angeläget, Dan 8 Junii f m.
325 att icke inleda eller uppmuntra till låntagning, såsom i allmänhet ingalunda förmonligt, serdeles ej för , Allmogen.
Men då å andra sidan man anseit, att en del »f Bankens revenuer, sorn voro ämnade till myntets consoliderande, för närvarande icke kunde för rö,’ reisen umbäras, så var det angelägit att uppsöka de vägar, som kunde bäst befordra produetionen, men tillika lämpeligast gifva säkerhet till Banken för dess försträckningar.
På dessa grunder är fördelningen föreslagen.
Att låna på en färdig produet, på Rikets förnämsta Exportvara jernet, måste på en gång vara nyttigt och för Banken säkrast.
Af Bruks.- rörelsens fortgång och trefnad beror Jordbrukets afsättning ganska väsenteligen, och de understödja hvarannan.
Redan 1779 var Jern Lånefonden 166,000 Riksdaler, och hvad som nu föreslås, står i förhållande dertill, efter Sedelvärdet.
Det är sålunda icke något nytt, utan ett upplifvande af hvad som förut existerat.
För öfrigt må det förmånligaste taga företrädet.
Meningen har ingalunda varit, att gynna den ena Näringen på den andras bekostnad; men man måsfe se på Bankens säkerhet tillika.
OdlingsLånen göras på namn, och omsättas långsamt:
Jernlånen presentera et?
större säkerhet i förening med hastigare omsättning.
Må man välja det bästa j men ingalunda förevita någon partiskhet: ty då gor man i sanning orätt. 326 D< n 8 Junii f m< Herr Påhlman, Ollo Fredric'.
Sedan den sista värela talaren yttrat 6ig, återstår för mig föga att tillägga, Jag anhåller dock få nämna, att vid uppgörandet af de särskilta vägarna, på hvilka Bankens inkomster åter skulle gå ut i rörelsen , har man tillstyrkt förökning af OdlingsLåneFondens hittills varande anslag, icke der löre att man ansett dessa lån, såsom de hittills blifvit använde, för jordbruketgagrteliga, utan endast för att gå BondeStåndets önskan i denna del till mötes.
De hittills nreddeldte Odlingslån hafva ganska mycket missbrukats, och all controll derå har nästan saknats.
Sedan en närmare controll nu mera blifvit tillstyrkt, tror jag, att om det af Utskotten åt OdiingsLåneFonden bestämda anslag till sitt ändamål rätt användes, detsamma skall blifva ganska tillräckligt3 Och då lån på Metaller både hafva större Hypotheker, och således, medföra mera säkerhet för Banken , samtkunna långt, hastigare än Odlingslån, omsättas; finner jag för min del icke skäl , att minska det till MetallLåneFonderne beviljade anslag..
Jag hetijstäjler derföre, att Utskottens.
Betan, Hände", i fråga om OdlingsDåneFondens belopp* rna bifallas.
Herr Flach Carl Fredric:
Jag instämmer till alla eldar med Herr Påhlman, under tillägg att Qdl.ingsLån ingalunda skola åstadkomma det med desamma åsyftade ändamål,, derest de icke inpassas i ett ordenteligt System, och åtskilige författningar ejer efter lärn. pas och rättas,.
Den 3 Junii J. m.
Vid bestämmande af de särskilta biträden Näringarne hvar för sig böra är hålla, fordras djupare insigter i Statistiken, än vi äga.
Man har föreslagit, att Odlingslån herde meddelas mot låg ränta.
Deruti kan jag icke instämma Å alla lån till enskilta personer bör vanlig ränta ärläggas.
Annars komma