Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Min mening var således alldeles icke, att det skulle blifva någon slags begrafnings-akt för de humanistiska studierna, utan blott att hufvudsyftet blefve de tillämpande vetenskaperna.
Hvad jag deremot icke kan förstå, är att då styrelsen vid Carlberg tyckes anse Utsk:ts motivering riktig, den kan motsätta sig en så beskaffad skrifvelse, som blifvit föreslagen.
Skulle denna skrifvelse afslås, kunde det anses som om K.
St:r ogillade hvad här blifvit af Utsk:t framställdt.
Vill llegeriugen deremot gå i samma riktning, som Utsk:t, så har den ju ett stöd i E.
Strrs uttalade åsigt; och då för ö!rigt Utsk:ts förslag är uttryckt i så allmänna ordalag, att dermed icke något bestämdt är föreskrifvet, så har Eegeringen ej händerna bundna på uågot sätt.
Jag fortsätter min begäran om bifall till Utskds förslag.
Sedan öfveriäggningen förklarats fulländad samt H. Exe. Hr Gr. o.
Landtm, uptagit de derunder gjorda yrkanden om dels bifall till, dels alslag ä Utsk:ts ifrågavtde tillstyrkande, framställde H.
Exc. propos. å bifall dertill och, då svaren utföllo med många ja jemte några nej, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande.
Utsk:ts yttrande i fråga om införande af krigsöfningar i skolorna.
Föredrogs och bifölls StatsUtsk:ts den 23 sisth Maj bordlagde Utlåt.
N:o 103, angrde väckta frågor om ytterligare statsbidrag för reparationsarbeten fl Westerås domkyrka.
Föredrogs och företogs punktvis till afgörande StatsUtsk:ts den 23 sisll.
Propos. ang:de ytterligare anslag till istflndsättande af Linköpings domkyrka.
Utsk:ts första hemställan om anvisande för ifrågav:de ändamål af 30,000 rdr, deraf hälften såsom anslag och andra hälften såsom lån. 1>eii 6 Juni e. m. 133 Frill.
Åkerhjelm, Johan Carl: StatsUtsk:t har, såsom detta Betänk, utvisar, såtillvida bifallit K. M:ts Propos. om ett anslag af 30,000 rdr till ifrågav:de domkyrkas reparation, att hälften af summan skulle lemnäs som lån och hälften som anslag Inom Utsk:t tillhörde jag dock dem, som ans&go, att hela summan borde lemnäs som anslag, alldenstund kommunerna icke kunna anses skyldiga att underhålla så beskaffade kyrkor, som utgöra minnesmärken af en aflägsen forntids byggnadskonst.
Det torde då vara Statens skyldighet att träda emellan, enär församlingen otvifvelaktig! icke är i stånd att bära denna kostnad, och jag vågar derföre anhålla, det E. o. Ad. ville för sin del besluta, att de af K.
M:t för ändamålet äskade 30,000 rdr skola utgå som anslag.
Efter härmed slutad öfverläggning, framställdes först propos. å bifall till Utsk:ts hemställan, dervid svarades några ja och inånga nej, samt sedermera propos. å bifall till samma hemställan på det sätt, att hela den tillstyrkta summan, 30,000 rdr, beviljades såsom anslag, då svaren utföllo med många ja jemte åtskilliga nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande. PI.
Exc Hr Or. o. Landtm, yttrade härefter, det E. o. Ad. torde finna, att hvad Utsk:t i den sednare punkten föreslagit, rörande betalningsvilkoren för det tillstyrkta lånet, hade till följd af Ståndets nyss lättade beslut förfallit.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, StatsUsk:ts den 23 sisth Maj bordlagde Utlåt.
N:o 105, i anledn. af gjorda framställningar ang:de ytterligare låneunderstöd för kyrkobyggnaden i Christinehamn.
Föredrogos och biföllos StatsUtskits den 23 sisth Maj bordlagde Utlåtiden: N:o 106, i anledn. af väckt motion om låneunderstöd till kyrkobyggnad i Ullerfvads församling af Skara stift; N;o 107, i anledn. af väckt motion om bidrag af allmänna medel till kyrkobyggnad i Kungsbacka; samt N:o 108, i anledn. af väckt motion om låneunderstöd till skolbyggnad i Luleå.
Föredrogs, men begärdes ånyo på bordet af flere ledamöter, Sammansatta Stats- samt Allm. Besv.- o.
Ekon.Utsk:ts den 25 sisth Maj bordlagde Utlåt.
Skrifvelse med det af komiterade afgifna underd. betänk, och förslag ang:de skjutsningsbesvärets ordnande, dels ock väckta motioner i samma ämne.
Föredrogs, men blef, på flere ledamöters anhållan, ånyo bordlagdt, Konst.Utsk:ts den 26 sisth
Maj på bordet lagde Mern.
N;o 24, m Den 6 Janl e. m dels med utlåt, om K. M:ts Nåd.
Propos. ang:de ändring i R.F:s och R.O:s föreskrifter om RiksStyrelsens förande i vissa fall och dels med ett särskildt uprättadt förslag till grundlagsändringar i berörde hänseende, Föredrogs och bifölls LagUtsk:ts den 26 sistl.
Maj bordlagde Betänk.
N:o 27, i anledn. af väckt motion om förklaring af K.
Förordntn ang:de ej mindre lifstids-städja och uudantagsaftal än ock all annan afhandling om nyttjanderätt till fast egendom å landet den 9 Nov. 1844.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, LagUtsk:ts den 26 sist 1.
N:o 28, i anledn. af väckta motioner om dels uphäfvande dels ock inskränkning af rättigheten att börda jord å landet.
Föredrogs och bifölls StatsUtskits den 30 sist!.
N:o lil, ang:de det afslutade nya lånet för Statens jern vägsbyggnader och det för samma lån erforderliga ränte- och amorf eringsanslag.
Föredrogs och företogs punktvis till afgörande Sammansatta Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:ts den 30 sistl.
Maj på bordet lagde Betänk.
N:o 12, i anledn. af väckta motioner om nedsättning i exped.lösen.
Utsktts första yttrande rörande en af Frih. Hermelin, Carl Samuel, väckt motion.
Jag var visserl. icke oberedd på, att den af mig gjorda framställning ej skulle vinna sympathi, och det var kanske ett fel af mig att icke göra den vidlyftigare och mera fullständig, men jag anser att man i allmänhet bör vara så kort som möjligt i sina yttranden.
Det har visserl. icke, som Ftsk:t synes hafva föreställt sig, varit min afsigt att åstadkomma någon genomgripande reform i afseende å domarenas aflöning; men någon förändring derutinnan tror jag dock borde göras.
Lagen föreskrifver, att domaren bör söka åstadkomma förlikning och upgörelse utan process, och då bör man icke bibehålla sådana stadganden, som göra, att det förra budets upfyllande blir i strid med domarens egen fördel.
Det är också tydligt, att det myckna upskjutande af mål från det ena tinget till det andra, hvilket nu eger rum, ingalunda kan vara en fördel.
Jag vet t. o. m„ att det handt, att vid ett ting, som vanligen räcker i flera dagar, en mängd parter icke varit tillstädes för än andra dagen, och att deras mål då redan på första dagen blifvit på denna grund upskjutna till följande ting.
Efter härmed slutad öfverläggning, och uppå framställd propos., blef Utskcts yttrande af R. o. Ad. bifallet.
D»n 6 Jani e. m. 135 Utsk:tä sednare hemställan i anledn. af riksdagsfullmäktigen Sköldbergs motion.
Vid genomläsande af hvad det Sammansatta Utsk:t här uptagit af motionen, har jag icke kunnat finna hvar Utskzt hemtat anledn. att väcka fråga om nedsättning i lösen för de af HäradsRätterna utfärdade förmyndare-förordnanden, då nemi. motionen derom ingenting innehåller, samt Lag- o. Ekon.-
Utskzt hvarken samfäldt eller hvart för sig ega någon motionsrätt.
Domboksprot:er, som motionen omhandlar, äro något helt annat än förmyndare-förordnanden; och Utsk:t kunde då, lika gerna som att föreslå en åtgärd i afseende å dessa, hafva föreslagit någon förändring i fråga om lösen för HofRätternes eller Högsta Domstolens prötzer.
Jag får protestera mot ett sådant sätt att hoppa från det ena ämnet till det andra, och anhåller derföre om afslag fi Betänk:t.
Jag finner beklagligen, att Hr Printzensköld icke genomläst Utskzts Betänk,, då han kunnat göra en sådan anmärkning.
Der talas nemligen alls icke om domboksmål; men deremot handlar Sköldbergs motion om nedsättning af prot.- lösen i allmänhet, och då må det väl icke vara det Sammansatta Utskzt förmeuadt att omfatta densamma, för så vidt den rörer sådana prot:r, genom hvilka förmyndare tillsättas eller entledigas.
Att således det Sammansatta Utskzt, och särskildt Allm.
Utsk:t, som handlagt detta ärende, varit behörigt att göra ett sådant tillstyrkande som det af den värde talaren klandrade, visar sig ytterligare af § 34 R.O., der det sägesz »Allm. »Besv.- o. Ekon.-Utskzt, sammansatt af 48 medlemmar, skall, enl. »53 och 89 §§:ne R.F., samt i anledn. af i Stånden väckta frå»gor, anmärka brister i de allmänna hushållningsanstalterna och »förändringar deruti föreslå,» etc.
Det är således tydligt, att Utskzt eger åtminstone tillräckligt vidsträckt motionsrätt, för att tillstyrka den föreslagna nedsättningen, i anledn. af den af Sköldberg inom sitt
Stånd väckta frågan om förändring af expeditionstaxan.
Denna nedsättning har dessutom så mycket mera skäl för sig, sorn den ifrågav:de afgiften träffar hvarje, äfven det fattigaste sterbhus.
Det händer också, att domaren, vid anmälan om behof af förmyndare, först utfärdar en resolution för sökanden till svar på dennes anmälan, och sedan en annan, som utgör den förordnade förmyndarens konstitutorial; och om det sedan upstår nödvändighet att ombyta förmyndare, så utfärdas ännu en tredje resolution, hvadan sterbhuset får betala i förra fallet 4, och i det sednare 6 rdr, för en åtgärd, till hvars vidtagande icke erfordras någon särskild skicklighet, utan sora göres efter ett visst gifvet formulär.
Denna beskattning kan verkligen anses val dryg, och jag tror derföre, att Utsk:t haft fullkomligt rätt uti sin framställning, hvartill jag anhåller om R. o. Adzs benägna bifall.
Om också raan skulle kunna med gifva, att Gr.
Sparre lyckats bevisa det Sammansatta Utskzts behörighet att göra den ifrågavzde framställningen, torde dock till - D«n G Jnni e. m. räck ligt skäl at t afstå densamma fiirefinnas.
Det är nemligen icke rätt att på detta sätt leka med tjenstemäns rättigheter och löneförmåner, och att så betydligt förminska dessa för våra landtdomare, endast derföre att det för en eller annan kan falla sig svårt att erlägga den ifrågav:de afgiften, under det densamma för det stora flertalet ingalunda kan vara särdeles kännbar.
De obemedlade kunna ju dessutom alltid skaffa sig fattigdomsbevis, hvarigenom de slippa ifrån hela utgiften.
Det är visserligen sannt, att man ej bör leka med tjenstemännens rättigheter och inkomster, men man bör icke heller leka med folkets skyldigheter och utgifter; och det synes mig vara väl mycket, att ett fattigt, sterbhus skall belastas med en sådan utgift af 4—6 rdr endast i och för förmyndare-förordnande.
Jag tror för öfrigt, att domarena, efter den sista expeditionstaxans utfärdande, icke hafva skäl att klaga öfver sina inkomster, och att denna obetydliga nedsättning icke skall försätta dem i en alltför olycklig belägenhet.
Jag förnyar min begäran om bifall.
Exc. Hr Gr. o. Jjandtm. yttrat, att derunder yrkats dels bifall till och dels afslag å Utsk:ts förev:de hemställan, framstälde H. Exc. propos. å bifall dertill och, då svaren utföllo med många ja, jemte ett eller annat nej. förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande.
Föredrogs och bifölls Sammansatta Lag- samt Allm.
Ekon.Utsk:ts den 30 sistl.
N:o 13, i anleda, af väckt förslag om åläggande för domare på landet att kostnadsfritt tillställa rättssökande de expeditioner, som ej i behörig tid varit tillgängliga att lösa.
Föredrogos och iades till handlingarne Konst.Utsk:ts nedannämnde, den 2 dennes bordlagde Mern., nemi.:
N:o 25, i anleda, af RiksStåndens beslut rörande det i Konst.- Utsk:ts Mern.
N:o 13 afgifna förslag till ändring i 11 och 12 §§:ne Reg.Form.; N:o 26, i anledn. af RiksStåndens beslut rörande det i Konst.- Utsk:ts Mein.
N:o 14 framstälda förslag till ändring i 21 § Riksd.Ordn.; N;o 27, i anledn. af RiksStåndens beslut rörande den i Konst.- Utsk:ts Mern.
N:o 15 föreslagna ändring i 28 § Reg.Form.; N:o 28, i anledn. af RiksStåndens beslut om det i Konst.- Utsk:ts Mern.
N:o 16 framstälda förslag till ändring i 18 § Riksd.Ordn. frén 6 juni e. m. 137 Föredrogs Konst.Utsk:ts den 2 dennes bordlagde Mein.
N:o 29, i anledn. af RiksStåndens beslut rörande den af Konst.Utsk:t i Mern.
N:o 17 föreslagna ändring i 5 g B mom.
TryckfrihetsFörordmn.
Då denna fråga förra gången förevar, fattade R. o. Ad. deröfver sitt beslut efter en längre öfverläggning.
Något egentligt skäl, hvarför det Högloft.
Ståndet nu skulle tränga sitt beslut, finnes icke heller här anfördt, hvadan jag anhåller, det R. o. Ad., med vidblifvande deraf, ville lägga Betänk:t till handlingarne.
Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framstäld propos., beslöt R. o Ad. att, med vidblifvande af förut fattadt beslut, lägga förev-de Mern. till handlingarne.
Föredrogs Konst.-Utsk:ts den 2 dennes bordlagde Mern.
N:o 30, i anledn. af RiksStåndens beslut ang:de det i Konst.Utsk:ts Mern.
N:o 19 framstälda förslag till ändring i 53 § Riksd.Ordn.
I afs:de å detta Betänk, finner jag icke skäl för R. o. Ad. vara för handen att frånträda den tanka, som R. o. Ad. en gång förut efter en mogen öfverläggning öfver samma fråga uttalat.
Ståndets fasthet i grundsatser föranleder mig att våga hoppas, det R. o. Ad. skall helt enkelt lägga Utsk:ts Mern. till handlingarne.
Sedan öfverläggningen förklarats fulländad, framstäldes propos. derå, att R. o. Ad., med vidblifvande af sitt förra beslut, skulle lägga Mem:t till handlingarne.
Efter föredragning af Konst.Ulsk:ts den 2 dennes bordlagde Mern.
N:o 31, med förslag till ändring i 30 § Riksd.Ordn., förklarades berörde förslag, emot hvilket någon anmärkning ej gjordes, skola hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Konst.Utsk:ts den 2 dennes bordlagde Mern.
N:o 32, med förslag till ändring i 14 § 3 mom.
Föredrogos och biföllos Sammansatta Stats- samt Allm.
Besvärsoch Ekon.Utsk:ts den 2 dennes bordlagde Betänk:n: N:o 9, i anledn. af väckt motion om antagande, öfver hela riket, af mantalet såsom enhet vid skatteberäkningen och om reducerande af mantalsbråken till decimalbråk; N:o 10, i anledn. af väckt motion om lindring i soldatroteringen; samt 188 Den 4 J n h 1 e. m. N:o 11, i anledn. af väckta motioner ang:de lättnader i rustnings-skyldigheten genom kavalleris afsittande och förvandlande till infanteri.
Föredrogs, men blef, på flera ledamöters begäran, ånyo bordlagdt Allm.
Besvärs- och Ekon.Utsk:t,s den 2 dennes på bordet lagde Betänk.
N:o 93, i anledn. af väckta motioner i fråga om förändring i sättet för auktioners hållande i städerna samt om nedsättning af auktionsprovision Föredrogs och bifölls samma Ut,sk:s Betänk.
N:o 94, i anledn. af väckt motion i fråga om ändring af 22 § i FiskeriStadgan den 29 Juni 1852.
Föredrogs samma Utsk:s Betänk.
N:o 95, i anledn. af väckt motion om tillsättande af en komité för omarbetande af krigslåga rne.
Det lärer väl icke kunna nekas, att de nuv:de krigslagarne äro i största behof af omarbetning, och att derom förefinnes en allmän önskan.
Den princip, som dervid bör läggas till grund, har jag i mina motioner vid denna och föreg:de riksdag uttalat, nemi. att krigsmannen skall stå under krigslagarne blott då han är i effektiv tjensteutöfning, men eljest lyda under allmänna lagen som alla andra medborgare.
Jag har visserligen föga hopp om framgång för mina åsigter, sedan Utsk:t, på sätt som skett, aflardat min motion; men jag måste dock anhålla om återremiss af Betänk:t, för vinnande af det med motionen afserida syfte, att arméen en gång måtte erhålla en verklig och tidsenlig lagstiftning.
För min del är jag fullt be låten med sista raden i Utsk:ts Betänk., der Utsk:t tillstyrker, att R.
St. icke må anse motionen till någon åtgärd föranleda.
Den princip, att krigaren skall lyda endast under den allmänna lagen, då han icke är i tjenstgöring, har, så vidt mig kändt är, icke blifvit antagen i andra länders lagstiftning, och aldrarainst torde det höfvas den krigiska Svenska nationen att dermed göra början.
Då Frih. Cederström nämnt, att denna prin cip icke vore antagen i något annat land, får jag be honom blott påminna sig England och Amerika, som under krigstid sammankalla sin armée och under fredstid lemna den fri under utöfning af andra yrken.
Om man, såsom på sednare tider synes vara fallet, vill verkliggöra tanken på en national beväpning, torde det också blifva omöjligt att bibehålla krigsartiklarne, sådana de nu äro, och låta hela nationen stå under dem.
Jag tror således fortfarande att en omarbetning deraf är nödvändig, och anhåller för detta ändamål ånyo om återremiss.
Den 6 Jan) e. m. 13» Frih.
Jag vågar, i motsats mot Frih. Creutz, tro att Utsk:t haft fullt skäl alt icke fästa särdeles afseende vid hans förev;de motion, då man vet, att en komité är af K.
M:t sammankallad för att afgifva betänk, öfver hithörande äm nen.
De exempel, Frih:n åberopat från England och Amerika, torde icke ega särdeles giltighet, då det sednare landets institutioner äro så väsendtligen olika våra egna, och i det förra parlamentet måste särskildt för hvarje år fatta beslut om bibehållande af en särskild och strängare lagstiftning för arméen på krigsfot, som kallas Meeting-Act och ungefär motsvarar våra krigsartiklar, samt hvars antagande just visar att man äfven i England ej anser de vanliga lagarna tillräckliga, då fråga är om militärer och de af dem begångna förseelser.
Jag är öfvertygad, att hvar och en, som närmare tänker på nödvändigheten att uppehålla den militära disciplinen, skall instämma med Utsk:l, och anhåller om bifall till dess hemställan.
Jag har icke kunnat finna mig öfvertygad af Frih.
Armfelts anförande, utan tror fortfarande det vara nödigt, att krigslagarne underkastas en fullständig omarbetning.
För närv:de händer det ganska ofta att soldater för helt och hållet civila förseelser dömas af krigsrätt, och jag har sjelf sutit som ledamot i en sådan, då en soldat biet' dömd för civil förbrytelse.
Hvarföre man ej skulle kunna i förev:de fall åberopa Amerikas exempel, lyckas jag ej fatta, och likaså i afseende å England.
Creutz anförda exempel, att en soldat blifvit af krigsrätt dömd för icke militäriskt kriminalmål. antager jag för gifvet, att han jemte och under rymning begått annat brott, och att, sedan ransakning vid allmän domstol förevarit om det icke militäriska brottet och karlen blifvit derför till ansvar fäld, krigsrätt, dit ransakningen om den militäriska förbrytelsen hänvisats, efter afslutande deraf, utsatt det straff, som för de olika brotten laglikmätigt borde i ett sammanhang följa.
Skulle förhållandet vara annorlunda, gjorde sannerligen Frih.
Creutz en god gerning, om Frihm ville för mig upgifva hvar och när detta utomordentliga fall inträffat.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, uptagit de derunder gjorda yrkanden om dels bifall till och dels återremiss af det ifrågav:de Betänk:t, framstälde H.
Exc. propos å bifall till detsamma och, då svaren utföllo med många ja, jemte ett eller annat nej, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande.
Föredrogos, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Allm. Besv.- och Ekon.
Utsk:ts den 2 dennes bordlagde Betänkm: N:o 96, i anledo. af väckt motion derom, att lagstadd dräng, som till båtsman antages, måtte genast komma i åtnjutande af 140 Den 6 Juni e. m. lön och rättigheter såsom båtsman, samt om ersättning till Amiralitets-krigsmanskassan för de inkomster, hvaraf kassan derigenom skulle gå i mistning; och N:o 97, i anledn. af vackt motion om uphäfvaude af de stadganden, enligt hvilka båtsman, sedan han i tjenst inträdt, förverkar sin lön till Amiralitets-krigsmanskassan.
N:o 98, i anledn. af viickt motion om förändring i föreskrifterna rörande hästarnes färg vid artilleri- och kavalleri-regementena.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, samma Utsk:s den 2 dennes bordlagde Betänk.
N:o 99, i anledn. af väckt motion, att sökande till Musiklärareplats vid lägre Elementarläroverk eller Orgeinistbeställning skall förete betyg om examen inför Kongl. Musikaliska Akademien.
N:o 100, i anledn. af väckt motion om de båda fotgardes-regementenas förening till ett reg:te.
Föredrogs, men blef, på flere ledamöters begäran, ånyo bordlagdt-, samma Utsk:s den 2 dennes på bordet lagde Betänk.
N:o 101, i anledn. af väckt motion om upbäfvande af förbudet för gemenskapen att gifta sig utan vederb:de befäls samtycke.
N:o 102, i anledn. af väckt motion om bildande af föreningar för ersättande af förluster upkomna genom hagelskador. R. o.
Ad. åskiljdes kl. 3/4 10 e. m.
Den 9 Juni f. ». Ml Lördagen den 9 Juni 1860, Plenum kl. 10 f. m.
Justerades 8 Öpnades Hrr Elektorers lista vid val af en ledamot i Statsutsk:t elter N:o 1,280 Hr Frölich, fullm.
Hr Lilliehöök, Eric Gustaf; och befanns dertill hafva blifvit utsedd:
N:o 2,282 Hr v. Prinzencreutz, Bernhard Wilhelm.
Hrr Elektorers lista vid val af 3 ledamöter uti Bevilln. Utsk:t elter N:o 1,233 Hr v. Strokirk, Johan Paul Fredrik Otto, N:o 1,741 Hr Wolffelt, Mauritz Constantin, och N:o 2,109 B.
Hr Anckarsvärd, Wilhelm Theodor; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde:
N:o 1,959 Hr v. Kraemer, Anders Robert.
N:o 2,078 C. Hr Toll, Eric Osvald.
N:o 2,319 Hr Westerstrand.
Adil.
Hrr Elektorers lista vid val af en ledamot i BankoUtsk:t elter N:o 1,722 Hr v. Wulfschmidt, fullm.
P’rih. Stjernstedt, August Wilhelm; och befanns dertill hafva blifvit utsedd:
N:o 1,582 Hr Steuch, Mathias.
Hrr Elektorers lista vid val af en Suppleant i Allm. Besv.- o. Ekon.Utslct efter N:0 2,227 Hr d’Orehimout, fullm.
Hr Törnebladh, Carl Ottomar; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o 7 34 Hr Taube, Otto Fredrik.
Hrr Elektorers lista vid val af en Suppleant i Riddarb. Utsk.t efter N:o 211 Frih. Cederström, Claés Henrik ; och befanns dertill hafva blifvit utsedd:
N:o 1,011 Hr Lagercrantz, Adolph Jacob.
Uplästes följande af Hr Uagsbrömer, Johan Jakob, inlemnade Mern.: 141 1) e n i) 3 d ii I f. m.
Sorn undertecknad nödgas för enskilda angelägenheter afresa från hufvndstaden, får jag afsäga mig min plats som Suppleant i StatsUtskrt, under vördsam anhållan att vid min riksdagsmannarätt varda bibehållen. B. o. Ad. lemnade härtill bifall; hvarefter H.
Exc. Hr Grin o. I andtm. anmodade Ståndets Hrr Elektorer att vid deras nästa sammankomst välja en Suppleant i StatsUtsk:t efter Hr Hagströmer.
Hr Ramsay, Anders Henrik, hade inlemnat ett så lydande Mern.:
Som jag för enskilda angelägenheter finner mig nödsakad att till utrikes ort afresa, nödgas jag härmed afsäga mig min plats såsom Bänkman inom Högloft. R. o. Ad. samt såsom Suppleant i LagUtskrt, under vördsam anhållan att vid min riksdagsmannarätt varda bibehållen.
Sedan äfven denna anhållan blifvit af B. o.
Ad. bifallen, anmodades Elektorerne att utse en Suppleant i LagTJtskit efter Hr Ramsay.
Hr Liljenstolpe, Axel Fredrik, ingifne skriftliga yttrande; Jag anhåller vördsamt få till prot:t antecknadt, att jag, som af tjenstegöromål var förhindrad ifrån att vid sista plenum tillstädesvara, hvilket hinder fortfar för hvarje Onsdagsplenum under inncv:de månad, således icke deltagit uti beslutet i fråga om giftomannarättens uphörande för qvinna, som fyllt 25 år samt behörigen anmält sig vilja varda myndig förklarad LTplästes och godkändes Exped.Utsk;ts under N:o 69 afgifue förslag till B.
St:rs underd. skrifvelse till K. M. ang:de nya predikotexter m. m.
Föredrogs, men begärdes på bordet, ett från Högv.
PresteSt:t ankommet prot.-utdr.
N:o 295, med inbjudning till MedStm att förena sig uti PresteStrts beslut om förändrad lydelse af Exped.Utsk:ts förslag N:o 13 till slutparagraf i riksdagsbeslutet.
Anmäldes och bordlädes StatsUtsk:ts Utlåt:n: N:o 116, i ani. af K. M:s Nåd.
Propos. ang:de eftergift af 1857 och 1858 årens återstående arrende för Kungsladugården Borgholm på Oland; N:o 117, i ani. af K.
Propos. i fråga om kostnadsfri uplåtelse af Kronan tillhörig jord åt
Gellivare blifvande bolag för anläggning af en jernväg emellan Gellivare malmfält och Bottniska Viken; D.fr-9 J n nt f. m. 143 N:o 118, i ani. af väckta motioner ang:de uphörande af den åtskilliga hemman och lägenheter åliggande arbetsskyldighet till Kungsgårdar och boställen ; samt N:o 119, i ani. af K. M:s Nåd.
Propos. angille indragning tili Kronan af det Kronofogden i Gottlands läns södra fögderi på lön anslagna bostället
Luxe, mot kontant ersättning till boställs-inn e lia f varén.
Föredrogs StatsUtskits d. 23 sisth Maj och 6 dennes bordlagde Utlåt.
N:o 105, i ani. af gjorda framställningar ang:de ytterligare låneunderstöd lör kyikobyggnnden i Christinehamn; äfvensom i sammanhang dermed BorgareSWs d. 6 dennes på bordet lagde prot. utdr.
N:o 291, med inbjudning till MedStm att instämma i BorgareStits beslut rör:de ifrågav:de Utlät.