Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad Bevilln.Utsk. tänker om Riksg.cont. samt dess inkomster och utgifter under innevar. år förtjenar visserligen allt möjligt afseende.
Dessa tankar erhålla dock en vida större vigt, då de iklädas formen af en R.
St:s öppet uttalade åsigt; och då ifrågavar. tabeller äro uti memor. uttryckligen åberopade samt Utsk:s deruti gjorda hemställan till en del grundad på desamma, så måste ett bifallande af sjelfva memor. äfven innefatta ett gillande af de dervid bifogade tabellerna.
Till förekommande af en sådan icke osannolik förklaring, hvarigenom de åsigter, som uti dessa tabeller uttryckas, skulle kunna anses hafva blifvit af R.
St. godkända, torde det äfven ur denna synpunkt vara angeläget att bevilja den vrkade återremissen af detta memor.
Då Bevilln.Utsk:s betänk., ang:de beräkning af statsverkets extra inkomster förevar, var jag emot de hoga beräkningarna på ökad tull och brännvins - D e n 21 Apri 1 f. m. bevilln., och jag erinrade om den ovilkorliga brist, som deraf skulle uppstå.
Bevilln.Utsk:s ordförande, som då ej bestred dem, ehuru han ansåg dem mindre än jag, trodde, att ersättningen kunde vinnas derigenom, att Riksg.cont. dröjde med inbetalningen till Banken af den årliga räntan; men något annat sätt uppgafs icke då.
Nu har man dock framställt ett sådant, men hvilket jag icke kan godkänna, jag gillar derföre icke Hr Åstrands motion, hvarigenom det skulle lemnäs åt Fuilmägtige att ålägga Svenska folket en ökad bevilln.
Sådant är oformligt och leder icke till det resultat, jag önskar, emedan bestämmandet alltid kom me att bero på ett godtyckligt omdöme.
Jag, som, då betänk.
N:o 56 förevar, hemställde, om det icke vore bäst att höja bevilln. på 2 art. och ännu tror detta vara det lämpligaste sättet, önskar återremiss af betänk., på det Utsk. må taga ämnet i närmare öfvervägande och föreslå en tillökning på 2 art. af 4 sk. på hvar r:dr.
Skulle bristen fyllas genom lån, så uppkomme det förhållande, att en kommande generation, i fall betalningen utsträcktes så långt, linge betala utgifter, som tillhöra de närvar., och hvilken åtgärd altså icke hade sin grund i det vanliga åberopandet, att man genom lån bör fylla sådana utgifter, hvaraf framtiden har frukter att påräkna.
Jag vill ej tillåta mig företaga någon recognoscering på afsigternas område.
Jag vill således ej beskylla Utsk:s Hr Ordförande att med sin calcul hafva haft för afsigt att åstadkomma det resultat, som, efter min tanka, blifver en följd af ett bifall till Utsk:s betänk.; men Hr Gr. v. Fersen får förlåta, att jag ieke kunnat anse honom okunnig om StatsUtsk:s anmälan i detta ämne hos K. M., dä denna anmälan är daterad d. 7 April, samt allmänt omtalades d. 8:de, men deremot Utsk:s betänk, har datum af d. io:de.
Beträffande sjelfva tableauen, så, om man velat gå öppet tillväga, hade man väl bort i betänk, utreda på hvad sätt Riksg.cont. skulle få de 800,000 r:dr, hvarmed Cont:s utgiftssumma för i år med ett enda penndrag skulle ökas.
Sådant är likväl alldeles icke utredt, och att tableauen är i mångå fall oriktig visar sig vid ett flygtigt ögonkast derpå.
Jag påminner mig ganska väl, att, då frågan örn R.iksg.cout:s ställning här förevar, en ledamot visade, att ett anslag af 1,200,000 r:dr årligen var, hvad Riksg.cont. minst behöfde; och att nu, ulan särskildt anslag, bestrida en opåräknad utgift af 800,000 r:dr på ett enda år, bekänner jag mig icke tro vara möjligt utan lån eller ökad bevilln , utan torde denna gåta komma att hänskjutas till Bevilln.Utsk:s lösning.
Jag befarar således, att om R.
St. gå så lösligt tillväga och, utan afseende på någon sannolikhet, beräkna öfverskotten att stiga i samma mån som utgifterna, följden 132 Den 21 April f. ra. deraf blir, att vi snart få en ny riksdag, så framt icke hela statsmachineriet fskall afstadna.
Det torde då ej blifva så lätt att få lån, och om, vid voteringen inom förstärkta StatsUtsk.
, frågan om capitalrabatten förlorar, så torde det i alla fall blifva svårt nog för Riksg.cont. att anskaffa medel till de omsättningar och öfriga utgifter, som äro å Cont. anvisade.
Jag finner verkligen icke skäl uti att äfventyra detta, blott för att inbilla folket, att skatterna ej ökas, då nian gör lån.
Ej heller kan jag finna i någon män statsocconomiskt riktigt, att man sätter sig i skuld för löpande statsutgifter till löner etc.
Äro våra financer redan så bedröfliga, att vi, efter 20 års fred, icke kunna, utan skuldsättning, bestrida våra dagliga behof, så står det i sanning sämre till, än ens de mest misströstande afmåla.
Jag bestrider således på det högsta bifall till Utskts betänk, och hoppas, alt R. o.
Ad. må bevilja återremiss.
Man har icke velat lemna trovärdighet åt tableauen; men jag hemställer till den, som sagt att tableauen är ofullständig och förvillande, att upplysa, hvari dessa fel bestå.
Jag känner väl, att man kan anse beräkningarna af behofven böra öfverstiga StatsUtsk:s uppgifter derom; men det torde ursägtas Bevilln.Utsk., om det sätter mera tillit till StatsUtsk:s och R.
St:s beslut, än till enskilda ledamöters förmenande; och det är på de förra Utsk. grundat sina calculer.
Sålunda har Utsk. i tableauen lit. a, som Hr Dalman sagt sig icke kunna fatta, icke fastat sig vid summan af 1,200,000 r:dr, utan vid StatsUtskrs upplysningar örn Rikg.contts behof; och då lärer man likväl icke gått så lösligt tillväga, som det tyckes förutsättas.
Jag har redan nämnt, att jag icke vill anticipera på en kommande öfverläggning, men jag vill dock nämna, att enligt de upplysningar som jag fått och StatsUtsk. afgifvit, kan jag icke godkänna den af Statscont. beräknade brist af 720,000 r:dr.
Att bristskall uppstå, det är gifvet; men man kan icke begära slippa utan olägenhet från ett så förhastadt heslut som det, att den nya statsregleringen borde börja med i835, oaktadt inkomsterna icke kunde påräknas förrän in på året 1837.
Detta är icke Bevilln.Utskrs fel; och jag ser ej, hvarföre Svenska folket skall vidkännas en ökad bevilln. för att betäcka en brist, som kan fyllas af Riksg.contts inkomster de följande åren.
Vore förhållandet sådant, att statsverkets räkenskaper alltid kunde afslutas med den sista Dec., så vore det en annan sak; men nu är statsverket bäst belåtet dermed, att man beräknar massan af 5 års utgifter, motsvarande den af 5 års inkomster.
Jag kan således icke finna annat, än att Bevilln.Utsk. gjort sig förtjent af tacksamhet, för det Utsk. uppgifvit möjligheten att fylla behofven utan ökade skatter.
Frågan är helt enkelt den:
Skall bevillningen ökas eller ej.
Jag fiu ner - Den ai April f. ni. 153 her ej behof deraf, och jag kan icke förmoda, att R. o. Ad. skulle neka bifall till betänk, för inbillningen äf behof, sorn icke äro grundade.
Då den ende ledamot, som försvarat Utsk:s betänk, erkänt, att Utsk. icke haft sig bekant den nya statsbrist, som Statscont. anmält, synes det klart, att Ständerna icke med skäl kunna bifalla betänk.
Den värde talaren har väl ansett osäkert, om den uppgifna statsbristen kan godkännas eller icke; men det går väl ej an alt bifalla betänk., utan att detta blifvit utredt.
Jag förenar mig'altså i begäran om återremiss; önskande likväl, att Hr Åstrands motion må afslås och bristen fyllas med bevilln., hellre än att öka statsskulden till nästa riksdag.
Jag tror, att man genom en sådan åtgärd skulle stärka Riksg.contis credit för de lån, det i allt fall behöfver.
Jag linner det för öfrigt besynnerligt, att Bevilln.Utsk. uti den anmärkta tableauen ingått på StatsUtsk:s område; ty Utsk. har icke någon pröfningsrätt af behofven, blott om sätten att fylla dem.
Då jag förra gången yttrade mig i detta ämne, ansåg jag mig ej behöfva ingå i någon särskild granskning af de Bevilln.Utsk:s betänk, bifogade tabeller.
En ledamots af detta Utsk. sedermera till mig ställda uppmaning att visa, hvaruti den anmärkta ofullständigheten och oriktigheten i dessa tabeller består, har dock gjort det till en skyldighet för mig att uppgifva en och annan omständighet, sorn grundlagt det yttrade omdömet om de af Utsk. deruti meddelade calculers beskaffenhet och tillförlitlighet.
I sådant afseende får jag för det första erinra, att åtskilliga Riksg cont. åliggande utgifter härvid blifvit af Utsk. helt och hållet förbigångna.
Exempelvis torde jag endast behöfva nämna Cont:s skuld till Banken för hvad som vid detta års början varit lyftadt å creditivet, äfvensom det belopp, sannolikt öfverstigande 100,000 r:dr, som Cont., sedan Bankens hufvudbok för år i834 blifvit afslutad, kommer att återbära af den förskottsvis erhållna räntevinsten för berörde år.
Vidare har Utsk. icke erinrat sig, att den till Mäntor för de af allmänheten upplånade medel afsedda summa af 100,000 r:dr årligen icke, åtminstone under detta och nästkommande år, motsvarar behofvet, sedan Cont. blifvit nödsakadt alt, till bestridande af derå anvisade nya ellér ökade utgifter, utsträcka sin upplåning utöfver hvad sorn, vid detta räntebelopps beräknande, förmodades.
Likaledes här Utsk. uraktlåtit att afse något belopp till betäckande af den extra statsbrist, sorn troligen, likasom för år i832, äfven uppkommer för de derpå följande åren.
Utsk. synes icke heller hafva fästat någon uppmärksamhet vid det förhållande* att en stor del af de vid denna riksdag för en gång bevil21 H. 20 >54 Densi A p r i 1 f. m. jade utgifter, efter ali sannolikhet, komina att utgå under innevar. år och således medtaga en betydlig andel af de för Cont:s vanliga utbetalningar afsedda tillgångar.
Derest Utsk. velat förskaffa sig de för en noggrann och tillförlitlig bevakn. af Riksg contts behof erforderliga upplysningar, hade Utsk bland annat kunnat erhålla kännedom derom, att K.
M. redan förständigat Fullmågtige i Riksg.cont. alt utbetala a5o,ooo r:dr i afräkning å choleracreditivet.
Genom denna och dylika utbetalningar, innan de dertill anslagna inkomster inflyta, komma naturligtvis Riksg.contts lånebehof att under de första åren betydligt ökas.
Det är derföre af högsta vigt, att R.
St., förrän de åtskiljas, anvisa så tillräckliga tillgångar för Riksg.contts lånerörelse, att detsammas credit kan behörigen upprätthållas och vårdas.
Bland sådana tillgångar för innevar. år synes dock icke, på sätt de af Utsk. uppgjorda tabellerna utvisa, centonalen kunna beräknas, enär densamma först under nästa år till Riksg.cont. inflyter.
Jag skulle visserligen kunna framställa ännu flera anmärkntr vid de ifrågavar. tabellerna, till ytterligare stöd för min om dem yttrade åsigt; men jag anser det vara öfverflödigt att dermed upptaga R. o. Ad:s tid, enär hvad jag redan i detta afseende anfört torde innefatta tillräckliga skäl för beviljandet af den yrkade återremissen af Utsk.'s förevar, betänk.
Jag är icke någon vän af ökade skattebidrag, de må utgå såsom allmän bevilln. eller på annat sätt, och jag hyser ännu den förhoppning, att R.
St. vid denna riksdag icke skola behöfva öka alim. bevillntssumman.
Men med erfarenhet om den benägenhet, Representationen, vid slutet af riksdagarna, vanligen ådagalägger att bevilja äskade anslag, anser jag det vara nödvändigt, att den enda numera lämpliga utvägen att härtill bereda erforderliga tillgångar icke varder i förtid stängd.
Följden häraf skulle också troligen blifva, att, i händelse sådant komme att behöfvas, ett nytt eller ökadt creditiv anvisades ä Banken till bestridande af de utgifter, till hvilka några tillgångar icke voro afsedda.
Såsom ledamot af BancoUtsk. har jag funnit de ofrälse RiksSttns dervar. ledamöters benägenhet att fortfarande i berörde hänseende anlita Banken.
Denna äfven inom dessa RiksSt. möjligen ännu rådande åsigt torde också gifva någon anledn. att befara, det omförmälda vådliga och skadliga utväg till beredande af erforderliga tillgångar för statsverket jemväl vid denna riksdag kommer att begagnas, derest man med alltför mycken omsorg söker undvika de enda naturliga medlen till vinnande af detta ändamål.
Beträffande det af Gr. v.
Fersen klandrade beslutet, att den nya statsregleringen, i afseende på utgifterna, skall taga sin början med detta år, oaktadt densamma, i afseende på inkomsterna, ej kan träda i verkställighet förrän med nästk. års början, så» instämmer jag fullkomligt i Hr Gr:s ogillande af detta beslut, men kan leke underlåta att derjemte beklaga, det Hr Gr., vid beslu - Den ai April f. m. tets fattande, icke yttrat enahanda åsigt och på grund deraf sökt förekomma detsamma.
Jag ber blott att i anledn. af den siste talarens förklaring af de delar, uti hvilka Bevi i!n.Utsk:s tableau skall vara ofullständig, få fråga, örn den icke är enlig med StatsUtsk:s betänkln och huruvida misstag der äro begångna?
Mahanda har StatsUtsk. haft giltiga skal till hvad man nu vill anse för misstag.
Jag tror likväl fortsatt, att Beviiln.Utsk:s tableauer icke kunna kallas ofullständiga och förvillande.
Hr af Billbergh, Joh.
Det förefaller mig, som frågan hufvudsakligen hänför sig till formfråga.
Man faster sig nemi. vid den bifogade tableauen.
Jag hade önskat, att den icke varit följaktig, emedan den icke var nödig för bedömandet af Hr Åstrands motion, ang:de en fyllnadsafgift för statsbristsummans betäckande.
Denna brist är likväl för innevar år, och om man således äfven bifallit
Hr Åstrands motion, hade följden blifvit, att hvad man taxerat i år icke influtit förrän år 1837; och huru skulle en för handen varande brist dermed kunna betackas?
Derföre har StatsUtsk. föreslagit ändamålsenliga åtgärder i detta hänseende, och de afse icke ökande af Riksg.contts skuld, utan endast beredande af förskott.
Då fem års inkomster motsvara fem års utgifter, måste de sednare naturligtvis quitla mot de förra, sedan dessa hunnit inflyta.
Det ar blott i början bristen uppstår, och dessa kunna icke fyllas genom anslag af medel, som inflyta 1837.
Då man härjemte allmänt önskar slut på riksdagen, så anser jag för bäst att bifalla betank.
Jag kan icke dela den siste talarens åsigt.
Äfven örn riksdagen skulle afhlåsas, innan svar hinner ankomma på återremissen, linner jag deruti ingen fara, emedan förhållandet då blir enahanda som nu, eller att StatsUtsk. får anvisa tillgångar för fyllande af den uppkommande statsbristen.
För min dei skulle jag likväl önska, att Hr Åstrands motion om utskrifning af en fyllnadsafgift blefve af R.
St. bifallen.
Det är väl sannt, att bristen för innevar. år bör kunna ersättas med de år 1837 inflytande öfverskott på tull och brännvin &c ; men om en vilkorlig fvllnadsafgift utskrefs, kunde icke inträffa, hvad som sannolikt eljest inträffar, eller att den uppgjorda skulden blifver stående, ty öfverskotten skulle då ovilkorligen komma de skattskyldiga tillgodo i sinom tid.
Då så många anmärkntr äfven i öfrigt blifvit gjorda mot Utsk:s betänk, samt dervid fogade calender, torde sällan flera skäl hafva funnits för återremiss, på det Utsk. må taga dessa anmärk n:r i närmare öfvervägande.
Jag hoppas således desto hellre, att återremissen ej vägras, som deri icke bör kunna bidraga att Den 31 April f. m. förlänga riksdagen, enär så många mål, af egenskap att oviU korligen före riksdagens upplösning skola afslutas, ännu återstå, såsom t. ex. frågan om bancoreglementet, den extra statsbristen m. fl. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Åd, ansåg de vid Bevilln.Utsk:s betänk.
N:o 60 gjorda anmärkntr hindra dess antagande samt betänk, således böra återre-. mitteras.
Dalman begärde votering.
Då endast tvenne meningar varit å bane, nemi. bifall eller återremiss, anhåller jag, att den för-, ra må inflyta i ja- och den sednare i nejpropos:n.
Upplästes till justering och godkändes följande voter:spropos:n: Den, som bifaller Bevilln.Utsk:s betänk.
N:o 60 i anledn. af Hr Prosten Åstrands motion, ang:de uppdrag åt Fullmägtige i Riksg.cont. att, vid yppad större statsbrist, på allm. bevilln. å 2 art. med en fyllnadsafgift fördela den bristande summan, in. m., voterar !a’ den det ej vill, voterar neji Vinner nej, återremitteras Bevilln.Utsk:s ofvannämnde betänk.
N:o 60.
Efter voteringens slut befunnos rösterna hafva utfallit, som följer: Ja — i3.
Nej — 10. H. R. o.
Ad. åtskiljdes kl. ^ till 3 e. m.
Ia fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe.
Tisdagen den 21 April 1835, Plenum kl. 6 e. m.
Företogs lill pröfning
BancoUt§k:s d. i3 dennes på bovdet lagda betänk.
N:o 120 i anledn. af Hr Nordenanckars motion, ang:de de till Bankens disposition resprverade vinstmedels användande till uppköp af Riksg cont:s obligationer.
Jag anser för min Den 21 April c. m. del de nf Utsk. anförda skäl så svaga och orimliga, men deremot deni, som Hr Stuart i dess reservation anfört, så riktiga, att jag på grund deraf anhåller om återremiss.
Då sådana skäl kunnat anföras som de, hvarpå Utsk. grundat sitt tillstyrkande, anser jag det icke löna mödan att ingå uti granskning och vederläggning af desamma, utan afbidan jag blott tiden, då betänk, andra gången förekommer, för att jnedverka till beslut, som kunna anses nyttiga.
Jag är förekommen af den värde talaren uti anhållan oin propos. till återremiss.
Lika med honom linner jag Hr Stuarts uti reservationen anförda skäl så tillräckliga i detta afseende, att jag nu inskränker mig inom anhållan om propos. till återremiss.
Hr Stuart, Garl Gust :
För att icke upptaga tiden och fördröja återremissen till Utsk., underlåtar äfven jag att ingå uti en lätt verkställbar vederläggning af de skäl, Utsk. till stöd för sitt tillstyrkande begagnat; och jag anser en sådan vederläggning härstädes destomera öfverflödig, som jag i Utsk. kommer i tillfälle att ytterligare framställa mina åsigter rör:de detta ämne, i händelse den begärda återremissen beviljas, uti anhållan hvarom jag derföre nu inskränker mig till att instämma.
BancoUtsk:s betänk.
N:o 120 återremitterades.
Ånyo föredrogs BancoUtsk:s d. i3 dennes på bordet lagda memor. iV:o 121 med öfverlemnande af förslag till sammanjemnkn. af RiksSttns beslut i anledn. af memorin Alris 84 och 88. R. o. Ad. vidblef sina i ämnet fattade beslut samt godkände de föreslagna voter:spropos:na.
Vid förnyad föredragning lades till handkna BancoUt* sk:s d. i3 dennes på bordet lagda memor.
N:o 122 till svar å de från V. BorgareSt. ankomna återremisser å Utsk:s betänk.
N:o 98 samt memorrn JNtris 100, m och 116.
Föredrogos ånyo och biföllos EancoUtsk:s d. i3 dennes på bordet lagda (< memor.
N:o 123 med öfverlemnande af förslag till instruetion för R.
St:s BancoUlsk. vid niistk. riksdag; betänk.
N:o 124. i anledn. af Hr Gr.
Frölichs motion, att af den i Banken för fastighetsinteckningar å landet afsätta summa endast de af Sveriges allmoge må kunna blifva delaktiga, hvilkas hemmansdelar icke uppgå till ett värde af 10,000 r:dr b:co; och memor.
N:o \i5. med öfverlemnande af förslag till reglementariska föreskrifter, i anledn. af R.
St:s beslut om foluafgifts erläggande tili Banken af privata assignanter. 158 Den 2i April e. m.
Upplästes och Indes på bordet nedannämnda inkomna lnemor. och utlåtin från Constit u tionsUts kottet: N:o 117. rörrde utgången af ytterligare inom förstärkta Constit.Utsk. anställda omröstningar; StatsUtskottet:
N:o 445- nied förslag till en förändrad redaction af to3 5 uti i83o års reglemente för Riksg.cont.; N:o 446- i anledn. af väckt motion, att R.
St:s Bank må tillhandahålla Riksg.cont. ett särskildt s. k. cassacrediliv; N:o 447- i anledn. af erhållen återremiss å Utsk:s menior.
N:o 424 0111 förtydligande af R.
St:s beslut, ang:de garanti för hypotheksföreningar, jemte förslag till hufvudgrunder för sådana föreningar; N:o 448. i anledn. af gjorda anmärknlr vid Utsk:s betänk.
N:o 425 i fråga derom, att
Utsk måtte inkomma med förslag till formulär för den förbindelse, som skall af hypotheksföreningar afgifvas; iN:o 449- i anledn. af erhållen återremiss å Utsk:s utlåt.
N:o 4.27; N:o 4åo. i anledn. af K.
M:s nåd. skrifvelse till StatsUtsk.
, ang:de en uppkommande brist i statsverkets tillgångar för år i835 genom R.
St:s beräkn. af tull- och brannvinsinkomsterna; N:o 451. med anmälan af RiksStrns fattade olika beslut i fråga om en årlig nådegåfva till förre t. f. Öfvercommissarien vid Gen.assistancecont.
P. J. Åhman; N:o 4^2. i anledn. af K.
M:s nåd. skrifvelse till StatsUtsk. , ang:de de å Barthelemy-cassan anvisade utgifter; N:d 453. i anledn. af erhållen återremiss å betänk.
Nio 429, ang:de Frih.
Franc .Sparres motion om medels anvisande å 8:de hufvudtiteln, såväl för underhållet af arbetscompagnierna på Kungsholmen, som för dessas sysselsättande med fästningsbyggnadsarbetet vid Carlskrona; Stats- och BancoUtskotten:
Nio 59. i anledn. af erhållen återremiss å utlåt.
Nio 5t i fråga om förändring i vissa delar af Bankens grundfonds obligationer, m. m.; Nio 60. i anledn. af väckt fråga om förändring uti föreskrifterna, ronde uppsigten och controllen öfver vården af Götha canalverk; BevillningsUtskottet:
Nio 61. i anledn. af anmärknir emot betänk.
Nio 57 med förslag till 1 och 2 artina af bevilln.förordn.; BancoUtskottet:
Nio 126. i anledn. af de inom aine RiksSt. framställda Den ai April c. m. i->0 och till Utsk. remitterade anmärknrr emot Utskrs i mentor.
IS.'o 112 afgifna förslag till regleméntariska föreskrifter , motsvarande afd. i af art. 4 u*i i83o års bancoreglemente; N:o 127. med öfverlemnande af förslag till återstående reglemenlariska föreskrifter, ang:de Bankens Belåning af actier och publika papper; N:o 128. med öfverlemnande af förslag till reglementarfska s.tadganden, ang:de Bankens discontrörelse på namn och reverser; K:o 129. med öfverlemnande af förslag till reglementariska föreskrifter, angtde Bankens lånerörelse genom handels- och näringsdisconten; I\T.‘o i3o. i anleda, af Hr Waerns och Riksd.fullm.
Danielssons motioner örn ytterligare crediliv å Banken för Riksg.cont.; Lag- samt Allm.
Besvärs- och Oecon.Utskm: JNT:o 55. i anledn. af återremiss å betänk.
N:o 48 öfver väckt fråga om laga fardag å s. k. embetsjord i stad; N:o 56. öfver gjorda anmäikntr vid Utskrns betänk.
N:o 54 i anledn. af väckta frågor, ronde fattigförsörjningsanstalterna ; ExpeditionsUtskottet:
N:o 25. med hemställan, om icke det i R.
St:s underd. skrifvelse af den 27 Oct. sisth årN:oi66 begagnade uttryck: victualievigt, bör ändras till stapelstadsvigt.
Uppå begäran af Gr. von Fersen, Hans, beslöt R. o. Ad., att StalsCJtsk:s utlåt.
N:o 453 skulle på nästa plenidags föredragningslista uppföras näst efter det mål, som på förmiddagen i dag beslöts skola blifva det första på nämnde lista.
Upplästes prot.utdr., ankomna från de öfriga Riks$t:n, nemi. från PresteSt. af d. 26 och 3o sisth Mars samt d. 2, 4> 6, g och i3 dennes; från BorgareSt. af d. 21, 23, 26 och 3o sisth Mars samt d. 2, 6, 9 och i3 dennes, samt från BondeSt, af d. 26 och 3o sisth Mars samt d. 2, 6, 9 och i3 dennes.
Lades till handbna.
Justerades 4 prot.utdr. för detta plenum. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. £ till 8 på aftonen. lii fidem protocolli, F. O.
Silfverstolpe. l(io Den 23 April f. m.
Thorsdagen den 28 April 1835.
Plenum kl. 10 f. lili Föredrogs ånyo BondeSt:s d. i3 dennes på bordet lagda inbjudn. till instämmande i Ståndets beslut i anledn. af StatsUtsk:s utlåt.
N:o 393, ängrde grunderna för markegångsprisens bestämmande, m. lii.
Uppå begäran af Hr Rosenblad, Bernh., upplästes äfven R. o. Ad:s prot.utdn af d. 22 sistl.
Jan. e. m., ang:de Ståndets i anledn. af SlatsUtsk:s utlåt.
N:o 3g3 fattade beslut. H. Ex. Hr Gr. af Wetterstedt, Gust.:
I öfverensstämmelse med hvad jag förut i detta ämne yttrat, och åbepande de skäl, jag då hade äran inför R. o. Ad. framstäU la, kan jag icke annat än begagna detta tillfälle för att hos H. Ex. Hr Gr. o.
Landtm, anhålla, att H. Ex. täcktes göra propos. till R. o. Ad. att instämma i BondeSt:s inbjudn. samt att, jemte derom till StatsUtsk. afgående underrättelse, R. o. Ad. måtte anmoda StatsUtsk. att inkomma med ett fullständigt förslag i detta vigliga ämne, så beskaffad!, att det kan leda till ett afgörande beslut af R.
Det är denna dubbla propos., nemi. instämmande i BondeSt:s inbjudn. och uppdrag till StatsUtsk. att med fullständigt förslag i ämnet inkomma, som jag anhåller, att Hr Gr. ö. Landtm, måtte framställa.
Ett instämmande i BondeSt:s inbjudn. leder, efter våra grundlagsformer, dertill, att i händelse icke BorgäreSt. frångår sitt förra beslut, skall i förstärkt StatsUtsk. genom votering afgöras, hvilken tid max-- kegångssuttningen skall ske, och i samma stund en sådan votering är slutad, är också bestämdt hvilken tid af året markegången skall sättas, oberoende af hvad sedermera i författpingsväg kan komma att stadgas, för att göra möjligt, hvad salunda kan blifva beslutadt.