Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag finner denna uppgift trovärdig, då det är kändt, att det regeringssätt, som då infördes, hufvudsakligen hade sitt upphof från en aristocratisk faction, som ville begagna, så väl Riddarhuset, som de öfriga Stånden, till machiner för sina afsigter, i öfverensstämmelse hvarmed bänkm indelningen var ganska väl uttänkt, såsom ett lämpligt medel att genomdrifva alla slags ministeriella intriger.
För att finna denna inrättnings inflytande, behöfver man ej gå långt tillbaka; ty hvar och en, som bevistat 1828 års riksdag, torde af egen erfarenhet äga tillräcklig upplysning derom.
Jag anser mig icke behöfva gå längre, utan får blott på det högsta tillstyrka antagandet af den förändring i afseende på bänkmännen, som Ridd.- Utsk. föreslår.
Sedan jag anhållit att få upptaga R. o. Ad:s tid med uppläsning af hvad som vid sista riksdag föreföll, har man uppmanat mig att anföra skälen för hvad jag sjelf tänker i detta ämne, emedan jag ej anförde dem då.
Jag anser, ntt af de skäl Utsk. framlagt, icke mer än ett enda talar för förändring i den nuvar. författningen, och detta skäl har jag redan haft äran anföra.
Jag skall nu söka att genomgå de öfriga skäl, som Utsk. framställt.
Det första bland dessa är att bringa valsättet på Riddarhuset till närmare öfverensstämmelse med grundlagen och ordningen inom de öfriga Stånden.
Likväl måste valet på Riddarhuset vara olika, äf den ganska naturliga anledn., att nemi. personalen är betydligt större än i de andra Stånden.
Grundlagen företer exempel på undantaget i detta hänseende
Den ii April f. m. a m nemi. inom 13ondeSt.; detta uttryckes tydligen i Riksd.- Ordn.
Att Riddarhuset med sin större personal skall på ett annat sätt förhålla sig, än de andra Stånden, är ganska naturligt, och Utsk. liar äfven funnit detta.
Utsk. föreslår att dela R. o. Adis ledamöter i 5 lika delar och låta dessa 5 delar directe välja electorer.
Så vidt jag kan beräkna inflytelse på väljande opinioner, den rnå komma från hvilken sida som helst, så har den ett friare fält att verka, då ett större antal personer tillhör classen, än om ett mindre utgör densamma.
Ju mera man delar Riddarhuset, destomera skall resultatet af denna delning uttrycka Riddarhusets sanna opinion, och om man jeniför det nttvar. sättet att välja bänkman, och genom dem electorer, med Utskis nu afgifna förslag i detta hänseende, skall man finna, att det nuvar. sättet ovillkorligen har företräde, såvida man vill, att valet skall uttrycka Riddarhusets allmänna opinion, och icke blott några vissa personers inom Huset.
Vare detta sagdt, utan afseende på arten af den inflytelse, maji tänker sig, vare sig af goda skäl, eller af politiska skäl, hvilkas godhet är underkastad olika opinioner; och om dessa komma från den ena eller andra sidan, är följden alltid, att ju mera man fördelar Riddarhuset, desto mera uttrycker valet äfven Husets sanna opinion sådan som den förhåller sig vid R. o. Adis första sammanträde vid riksdagen, och hvarigenom det nuvar. verkligen har företräde framför det af Utsk. nu afgifna.
Men om äfven detta nya förslag vore jemngodl med hvad hittills varit stadgadt och ännu finnes, ser jag likväl ej något skäl att öfverändakasta det gamla.
— Utskis andra skäl är, att rösterna vid bänkm.val ofta äro så delade, att lottning måste afgöra hvilken som skall blifva bänkman.
Detta anser jag vara ett tecken till öfverflöd på personer med förtroende inom hvarje bänkm.afdeln., då en sådan lottning kan uppkomma; ty det ger tillkänna, alt flere personer befunnits så qvalificerade, sorn man ansett dem böra vara, och detta måtte väl icke blifva ett skäl för afskaffande af bänken.valet.
— Utsk. anför som sitt tredje skäl, att de indirecta valen sakna intresse för de väljande.
Jag har deltagit under flera riksdagar i dessa val och funnit R. o. Ad. ganska intresseradt att utse dem, som haft R. o. Adis förtroende.
För min del är jag förhindrad att vidare yttra mig härom, efter jag sjelf har äran att vara bänkman.
— Dernäst öfvergår Utsk. till de 4:de och 5ite punkterna, hvilka jag gillar; — de stödja sig på nödvändigheten att bringa Ridd.Ordn. i full öfverensstämmelse med 41 §:n Riksd.Ordn.
Detta yrkar jag, och derföre föreslår jag vördsamt, att frågan derom måtte återremitteras, på det Utsk. må komma i tillfälle, att, utan rubbning i närvar, sättet för bänkm.valet, likväl föreslå ny redaction af 18 §ln Ridd.- ali Den ii April f. m. Ordn., hvarigenom denna ordn.stadga koinrae alt subordi- I nera under grundlagen. 1 Frih. Ridderstolpe, Fredr.:
Som jag förutser, att I propos. och volering komma att följa pä hvarandra ganska
I nära, anser jag mig böra, hellre för hillida än för sent, 1 anföra hvad jag 1111 liar äran att framlägga; men jag anhäl- 1 Jer, att det icke måtte fordras af mig, att jag skall stämpla 9 mina motståndares motiver, ty dertill har jag ingen hvarken
I vana eller fallenhet.
Jag löper visserligen fara att blifva
I ansedd som conservativ, då jag kommer att önska afslag å I den punkt af Utsk:s betänk., som nu utgör föremål för R.
I o. Ad:s öfverläggning.
I Man har talat om Regeringens inverkan: utan att inia- I ta mig i någon bekännelse, huruvida jag tror eller icke I tror på densamma, anhåller jag att herrarne, hvar och en, I måtte söka i historiens annaler, och jag medgifver äfven, i I den hemliga historiens, om någonsin denna inverkan ägt I ruin på bänkm.val.
Ifall det någon gång, kanske ulan att I jag derom fått kunskap, handt, att man sökt verka på våra I val, har väl förr sådant skett på electorsvalen, men icke sträckt sig ända ned till bänkm.valen.
En ledamot inom detta Stånd, sorn har en vana att slå spiken på hufvudet, | har sagt, att vanligen embetsman blifva valde till bänk- j män.
Jag får till försvar för dem, som utgjort mina kamrater på bänken, allt från den tid jag började bevista riksdagar, hafva äran bekänna, alt jag, som alltifrån 25 intill 5y års ålder varit tjensteman, aldrig blifvit vald hvarken till bänkman eller elector, hvartill jag anser mig böra felicitera de väljande.
— Det har äfven blifvit nämndt i Utsk:s betänk , som ett skäl, att likhet med de andra Ståndens ord- \ liing inom sig borde inverka på R. o.
Ad:s beslut att äfven ändra sin hittills gällande ordning.
Jag kan ej dela denna åsigt, emedan ganska grnndlagsenligt hvarje
Stånd har rätt att sig organisera.
Om jag genom denna korta anmärkning lyckats att väcka någons uppmärksamhet före voteringen , anser jag mitt syftemål vara fullständigt vunnet.
Jag för min del tror, att om meningen är, att Ståndets verkliga pluralitet skall tillsätta electorerna; så borde valet ske directe utaf samtlige Ståndets ledamöter med så många namn på hvarje lista, som electorernes antal utgör; ty i alla andra fall, hvilka fördelningar af Ståndets ledamöter man än må antaga, blir följden den, att minoriteten kan tillsätta electorerna.
Jäg skall antaga det förhållande, som föreslås af Utskottet.
Utsk. säger nemi., att Ståndet skall delas i 5 afdelningar: det är klart, att som pluraliteten af afdelningarna gör 3 afdelningar, så fordras icke mer, än att efterse, huru många af Ståndet, som behöfvas för att hafva pluraliteten i de 3 afdelningar - Den 11 April f. ra. na, oell följaktligen plnraliteten i liela operationen.
Antagom att Ståndets ledamöter voro 3oo: dela vi detta antal med 5, sa fä vi 60 personer i hvarje afdelning; inom hvarje afdelning fordras 3i personer för alt utgöra pluralitet derinom, och som 3 afdelningar göra pluralitet på det hela, så fordras g3 personer af 3oo att kunna bereda pluralitet bland electorerna.
Skulle vi tänka oss fördelningen gjord i 3 afdelningar, så hade vi 100 personer i hvarje, och som 5i personer inom hvar och en af dessa utgör pluralitet, och 2 afdelningar är pluralitet på det hela; så erfordras det 102 personer för att afgöra valet inom dessa 3oo, som utgöra hela Ståndet.
Gå vi uppföre och öka afdelningen.? antal, så blir alltid förhållandet, så fort man ingår på principen af flera afdelningar, alt minoriteten alltid kan komma att bestämma utgången; och det är först då valen äro fria, när afdelningarna blifva så många som Ståndets ledamöters antal — då först kan Ståndet uttrycka med verklig pluralitet sitt val.
Om nu Ståndet utgjorde 3oo ledamöter, så skulle naturligtvis plnraliteten utgöras af i5i personer, och då (liefve det platt omöjligt, alt någon annan lista, än plural i tete ns, kunde gå igenom; ty 151 ledamöter voro i pluraliteteri och 1^9 lågo i minoriteten.
Hvad R. o. Adis fördelning i afdelningar angår, blir förhållandet sådant, som jag 1111 haft äran alt arilhmetice demonstreia, ocdi det låter icke demonstrera sig på något annat sätt; och det är en gammal erkänd sak, att trcttondelning är den, som är mest gynnande för minoriteten, d. v. s. der den minsta minoriteten kan hoppas besegra den verkliga majoriteten.
I den gamla Fransyska representationen, der hofvets fördel afsågs, agde niodelningen rum.
Denna delnings grundsats försvarades alltid af dem, som ville beherska valen, ty man behöfde endast förskaffa sig majoritet inom 5 afdelningar af de g.
AfdelningS-systemets afskaffande var fordom i Frankrike en bestämd önskan hos dem, som ville hafva valen fria.
Inom R. o. Ad. har en lång tid votering ägt rum inom de classer, i hvilka Riddarhuset var indeladt, nemi.
Herre-, Riddare- och Svenne-classerna.
Denna har upphört, derföre att Riddarhuset ville återvinna sin sjelfständighet, attalia ville hafva lika rätt och hvarje representant vara lika.
Så länge de 3:ne classerna funnos och man hade majoritet inom de två, fick den 3:dje hålla till godo med de andras tillgöranden: detta är vanliga följden af ali fördelning och icke af directa val.
Jag afstyrker för min del ali fördelning, och tror, att vi böra öfvergå till fria val.
Det kan gå för sig på en dag; man går bittida upp och slutar på qvällen.
Vi hafva nyligen gjort ett val på en dag, nemi. till opinionsnämnden med 16 namn på hvarje lista.
För tidens vinnande, då listorna till ifrågavar. val upptoge långt flera namn, kunde man fördela sig på 2 rum och votera på en gång.
Jag tvekar ej Den 11 April 1'. m. förklara, alt innan all fördelning afskalfas, kommer den verkliga majoriteten icke i tillfälle att uttala sig.
Jag understödjer den sats, som af flera värde talare blifvit yrkad, oell bestrider den som Hr Lagerhjelm framställt.
Om det icke är möjligt alt komma till de directa valen, hvilka jag anser vara de enda rättvisa; så måste vi medgifva, alt vi komma dem en grad närmare, om vi antaga Ridd.Utskrs förslag.
— En värd talare, före mig, har bestämdt yttrat, alt om man vill göra det slutna valet till en sanning, så måste man frångå hänkm:svalet; och med den erfarenhet, jag vunnit under min riksdagsmänna-bana, måste jag uppriktigt bekänna, att jag icke funnit någon svårighet att säga, huru rösterna utfallit inom hvarje afdelning.
Det är måhända möjligt, att bevara den slags sjelfständighet R. o. Ad. ännu kan äga i de niivar. bänkm.valen, men jag önskar att denna möjlighet måtte än mera utsträckas, och på denna grund understödjer jag Utsk:s förslag.
Hr Gripenstedt: Joli. Aug,:
Hvad den satsen vidkommer, att directa val, ifrån tbeoretisk synpunkt tagna, äga företräde framför val i afdelningar; så har min opinion blifvit uttryckt af den siste talaren, ehuru detta företräde i praktiken torde vara tvifvelaktigt.
Hvad åter angår den sats, sora af Hr Lagerhjelm blifvit yttrad, eller att inflytelsen på valen till eleqtorer skulle vara mindre, då dessa skedde på det sätt som de nu tillgå, genom bänkman, än på sätt Utsk. föreslagit, så har detta endast blifvit påstådt, men icke bevisadt.
En annan värd talare, Hr von Troil, har deremot sagt motsatsen, och såsom bevis exempelvis uppgifvit några tidpunkter, då bänkm:s-inrättningen skulle hafva varit särdeles missbrukad.
Vidare har Hr Lagerhjelm mot Utsk:s skäl, att det vore svårt att inom bänkm.afdeln;na, som innehålla ett mindre antal personer, finna sådana, som vore tjenlige till bankmän, anfört, att som bänkman ofta tillsättas genom lottning, vore just detta ett tecken till att det finnes nog mångå sujetter.
Det är sannt, att ett sådant förhållande kan bevisa detta, men det kan äfven bevisa något annat, och jag fruktar att så är.
— Vidare har det af en annan talare blifvit sagdt, att det vore fördelaktigt, om minoriteten äfven fick yttra sig; — den meningen vill jag icke bestrida, men jag vill bestrida, att sådant kommer att äga rum genom bänkm.valens bibehållande.
Väl är det sannt, att vid sjelfva bänkm.valet en mer eller mindre del kan tillsättas af minoriteten, men vid valet af electorer tager majoriteten ut sin rätt och i 3:dje instansen eller i utskrsvalen försvinner minoritetens inflytande helt och hållet.
Jag De n ii April f. ui. förenar mig således med dem, som tillstyrkt antagande af Utsk:s förslag.
Då det liar blifvit mig bestrid t den satsen jag yrkat, nemi. att en större fördelning medför elt jemnare oell mera allmänt uttryck af tänkesättet, utber jag mig att få bevisa hvad jag yrkat.
Jag föreställer mig, att Riddarhuset vore sammansatt vid det val, som nu ari fråga, af 5oo personer.
Efter Utskts förslag indelar jag delta antal i 5 lika delar, då följaktligen 100 belöper sig på hvarje del, inom b vilken 51 således ovillkorligen skulle göra pluralitet; och som 5 sådana delar funnos, erfordrades således till pluralitelen 5 gånger 5i, det vill säga 255 röster.
Efter nuva|\ sätt skulle utaf 5oo personer, fördelte i 25 afdelningar, på hvarje del belöpa sig 20 personer, inom hvilken 11 således utgjorde pluralitet; men 11 gånger 25 gör 2y5; och följaktligen erfordras, efter det sätt, hvarpå electorsvalet för närvar, förrättas, ett större antal röster för att utgöra pluralitet, än om valet skedde efter en annan indelning.
Rehbinder, Fredi'.
Jag kan icke undgå att anmärka mot Hr Lagenhjelms calcul, att densamma icke kan vara riktig.
Hr Lagerhjelm tyckes hafva förbisett, att utaf de 25 afdeln;na i3 af dem utgöra pluralitet.
Då man således beräknar 25 personer i hvarje afdeln., utgör i3 gånger i3 pluralitet.
Antager man att Utsk;s förslag skulle bifallas, teli R. o. Ad:s ledamöter indelas i 5 afdeln:r, så erfordrades 3 af dessa delar till pluralitet; och om då Riddarhusets hela antal vore 5oo, och på hvarje afdeln. således 100, så utgjorde 5i pluralitet inom hvarje afdeln., och följaktligen 3 gånger 5i eller 153 pluralitet för bestämmande af electors-valet.
Jag finner derföre det enda rälta vara att, lika med Hr Lefre'n, antaga fritt val; men då det förmodligen icke nu kan tillvägabringas, skulle jag, lika med Gr.
Horn, vilja förena mig uti Frih.
Boyes anmärkning vid Utskts förslag.
Rehbinder har mot Hr Lagerlijelms sednaste anförande yttrat hvad jag amnade säga, och jag har således ingenting alt tillägga.
Jag bekänner, att jag fruktar det vi så fördjupa oss i arithmetiska calculer, att vi svårligen komma till något slut.
Detta slut eller rättare beslut skulle jag önska, att R. o. Ad. mera ville grunda på hvad erfarenheten lärt oss, än på hvilken arithmetisk calcul som helst.
Hvad erfarenheten lärt oss, har en värd talare, Hr von Troil, så öfvertygande och riktigt förklarat, alt deraf är min öfvertygelse i saken fullkomligen stadgad.
Jag kan derföre icke annat än biträda deras mening, som önska att valsättet blir föreukladt, på sätt Utsk. föreslagit.
D c n 11 April f. m.
Efter jag har ordet, anhåller jag att till den talaren, som begärde uppläsning af livad som i ämnet blifvit yttradt vid förra riksdagen, vördsamt få framställa en anmärkning, i afseende på de kommande punkterna af Utskts betänk.
Han förespeglade oss att genom en sådan uppläsning skulle elis— cussionen nu förkortas.
Rlig syntes, att ingen anmälde sig alt tala då Hr Frill. o. Landtm, linde föredragit detta ämne, oell att således disctissionen blifvit föranledd af uppläsningen.
Jag anhåller derföre, att den värde ledamoten ville tillåta oss få afgöra de kommande punkterna utan att taga kännedom om livad vid förra riksdagen blifvit yttradt i samma ämne, helst den discussion, som blifvit uppläst, tycktes handla mindre om den fråga, som nu utgör föremål för öfverläggning, nemi. 0111 bänktn.valet skall bibehållas eller icke, un fastmera derom, huruvida b. o. Ad. skulle indelas i 25 eller 5o afdelningar.
Hamilton, och vill derföre endast tillkännagifva, att jag anser frågan alldeles icke kunna lösas genom arithmetiska och mathematiska caleuler, utan genom hvad erfarenheten lärt oss.
Striden emellan de personer, hvilka gått in i sådana caleuler., visar bäst sanningen deraf.
För min de! anser jag mig böra i allo förena mig uti den af Hr Lefren uttryckta meningen.
Den är så tydlig och klar, att jag anser ingen motsägelse deraf böra äga rum, ehuru jag finner, att arithmetiska skäl här visserligen icke äro på sitt ställe eller behagliga.
Jag förenar mig så mycket hellre uti Hr Lefrcns förslag, som jag finner detsamma mest öfverensstämmande med Riksd.Ordn., och ju mer Ridd.Ordn. kan närma sig lill öfverensstämmelse med Riksd.Ordn., ju bättre.
Jag anhåller derföre, att, om delta betänk, återremitteras, Ridd.Ut.sk. förslag till allmänna val inom R. o, Ad. till electorer.
En värd ledamot har yttrat den förmodan, att om uppläsningen af hvad som yttrades vid sista riksdag icke ägt rum, skulle någon discussion icke uppstått.
Deraf skulle följa, att jag och några andre af Ståndets ledamöter, som tagit oss friheten att yttra några tankar, skulle varit tanklösa förut, öch icke ämnat yttra oss i en så vigtig fråga som denna.
För min del, får jag förklara, att jag icke befann mig på min bänk under uppläsningen, emedan jag visste, att den skulle ske, men så fort uppläsningen var slutad, var jag på mit) post.
Jag kan hafva orätt, men jag tänker ej släppa en god sak.
Det kan vara obehagligt och ledsamt för en eller annan ledamot att höra arithmetiska eller mathematiska beräkningar; men jag får en gång för alla förklara, att jag icke later afskräcka mig af de obc^ Den ii April f. ra. hagligheter eller den ledsnad, mina argumentationer kunna förorsaka , då fråga är att strida för hvad jag anser vara rätt och sannt.
Jag yrkar afslag på principen om bänkm.- valet och att contra-propos. må innefatta fria val öfver hela Riddarhuset.
Jag ber R. o. Ad. om ursägt, att jag nödgas begära votering i denna fråga, derqf Frih.
Hamilton må se, att det icke ärafen slump eller hazard, jag kommit altvtlra mig i denna fråga.
En värd ledamot liar önskat, att jag icke skulle begära vidare uppläsning af hvad som vid sista riksdag föreföll uti de ämnen, förevar, betänkande omfattar.
Jag får äran upplysa och påminna derom, att innan den ledamoten uppträdde med denna hemställan till mig, hade jag gifvit tillkänna, alt jag icke önskade uppläsning af annat än det, som rörde bänkm.valet.
Orsaken dertill var den, att jag sjelf yttrade mig vid förra riksdagen, rörrde de öfriga punkterna, och icke kunde hafva den oblygheten alt begära uppläsning af mina egna tankar vid förra riksdagen.
En värd ledamot har yttrat, att arithmetiska beräkningar här icke vöre behagliga.
Jag täger mig friheten säga honom, ratt det kommer sia deraf, att de icke äro pålitliga, utan kullkastas af den historiska sanningen.
Jag ber den värde ledanioten, som genom sina arithmetiska beräkningar trodde sig kunna ådagalägga, att minoriteten skulle genom bänkm.valet kunna bättre uttrycka sin tanke, erinra sig, huru bänkm.valet tillgått under föregående riksdagar, och om minoriteten då kunnat göra sig gällande och om electors-valet varit det minsta enligt med minoritetens tanke.
Jag förenar mig med dim, som yrkat bifall till Utsk;s förslag.
Jag har nödgats begära ordet för att förklara, att jag icke, såsom Hr Lefreö tyckes tro, såtter mig emot den princip han framställt, eller att allmänt val lill electoror vore lämpligast.
Derom förenar jag mig med honom; men jag anser frågan, hvarom vi hafva att yttra oss, vara den, huruvida Ståndet i och för bänkm-valet skall indelas i i5 delar, eller, såsom Utsk. föreslagit, i större afdelningar.
Kan Hr Lefren , i händelse af votering, drifva igenom att contra-propos. kommer att innehålla allmänna val, skall jag likväl ej sätta mig deremot.
Hr Lefren har förklarat, att han ämnade begära votering och nämnde, att contrapropos. borde blifva, att valen skulle vara allmänna öfver liela Riddarhuset.
Derom har ej Ridd.Utsk. yttrat sig, och ett yttrande derom måste föranledas af en ny motion.
Således tror jag ej, alt en sådan contra-propos. kan komma i 5 H. 28 Deu »i April f. m. fråga.
Jag vill ej yttra mig i sjelfva sälten, emedan jag, sassen varande sjelf bankman, kan anses jäfvig; men jag anhåller att få förena mig med Frih.
Hamilton, i afseende på uppläsningen af livad vid sistlidne riksdag förekommit.
Jag får medgifva, att R. o. Ad. ganska litet besöker
Ståndets klubb och der har tillfälle att distillera enskilda affärer och i allmänhet conversera.
Deremot gifves det under sådana långa uppläsningar här på Riddarhuset tillfälle till dylik conversation, hvilket jag likväl ej anser vara det lämpligaste.
Det kunde ju gå ända derhän , att när man under en lång uppläsning har converserat med närmaste grannarna, så kunde man falla på den tanken att göra visiter bos grannarna på andra sidan gången.
Jag har nemi. märkt, ali uppläsningar i allmänhet icke mycket fästat uppmärksamheten, utan att hvar och en blott afbidat tillfälle att få yttra sin öfvertygelse, obekymrad om hvad vid föregående riksdagar blifvit tahult i saken, när deraf icke kunnat hemtas nya skäl, hvilket jag icke funnit förhållandet vara med den skedda uppläsningen.
Men detta är äfven ett sätt bland andra för dem, som anse långa riksdagar nyttiga.
Frih. Boye Ludv.:
Då jag förenar mig uti det förslag, som Hr Lefren afgifvit, ber jag att få förklara, alt det sker på den grund, att jag föreställer mig, att genom hans förslag all andere pensee eller ensidig beräkning skall de facto blifva utesluten.
Jag tillstyrker bifall till Utskts nu framsläldta förslag, af det skäl, att det utsträcker valrätten mera, än det nu gällande sättet att välja bänkman.
Af samma skäl skulle jag tillstyrka bifall till Hr Lefre'ns förslag om val öfver hela Ståndet, om det icke hade en annan olägenhet med sig, den nemi., att derigenom kommer svårligen den individuella öfvertygelsen att uttrycka sig, derföre att när ruan skall välja med en lista, innehållande a5 namn, så kommer pluralileten af Ståndet att taga antingen den eria eller andra sidans listor; deremot, när man väljer på 5 afdelningar, är det mera troligt, att en hvar följer sin öfvertygelse.
Otvifvelaktigt måste man medgifva Hr Lefre'n, att då ett hell Stånd samfäldt väljer, en hvar har rättighet att välja på den eller dem, som han har förtroende till; men lika med den siste värde talaren, måtte hans erfarenhet af riksdagarna hafva gifvit honom den kunskap att, i fråga om listor med mångfalldiga namn, svårligen'hvarje ledamot sjelf skrifver sin lista.
Dessutom hafva de allmänna valen det emot sig, alt vid hvarje ledighet bland electorerna, härledande sig derifrån, att desse välja sig sjelfva till utsk:s-ledamöter eller att någon bland dem bortreser på några veckor, skall hela Slån - D«n ii April f. m. ■i!9 dels sammanträda för alt lii corpore anställa val, hvilket borttager mycken lid, emedan Slånds-plena och Utsk:s-samnianträden icke få äga rum på samma lid.
Derifrån härleder sig inrättningen af bänkniännen, hvilken befunnils nyttig och vida framför den af Utsk. föreslagna förändringen, hvilken jag afstyrker.
Lilljencranlz, Gustaf Fredr.:
Om icke redan åtskillige talare hade framställt deras tanke i den an da, som är förenlig med min öfvertygelse, skulle jag ej upptaga R. o. Ad:s tid; men danu så skelt, anser jag mig kunna tillkännagifva, att jag hyser den öfvertygelse, att det af Ridd.Utsk. framstäldta förslag är olämpligt.
Är meningen, att de valde eleetorerne skola uttrycka majoritetens opinion; så malte det vara tjenligast, att R. o. Ad:s ledamöter väljer i massa.
Är deremot beräkningen någon annan, nemi. att minoriteten skall genom classfördelning få tillfälle välja electorer, i strid mot majoritetens åsigt; så tror jag, att det sätt, som redan finnes, vore lika godt att bibehålla, som alt antaga det af Utsk. föreslagna, hvartill jag, af dessa skäl, afstyrker bifall.
Likväl skulle jag gerna se, att åter remiss beviljades, och Ridd.Utsk. komme i tillfälle att taga i betraktande det förslag Hr Le fre n afgifvit, hvaruti jag instämmer.