Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad beträffar rubrikerna af gröfre, fina och finare* har jag blott nyttjat dem för att collsctift yttra min mening , meri anser , att de benämningar, söm uti Utskottets förslag finnas, böra följas.
Der äro vinerne bestämde så till orter sorn sorter.
Jag skulle förmoda att då vi redan i mångfalldiga ål sett Konungen icke begagna rättigheten att nedsätta tullen, bör man ej bestämma den så hög , på det man ej måtte vara på gamm» punkt sorn förut.
Grefve Cronhjelm'.'
Jag skulle tro att det vöre en billig medelväg emellan producenten och consumenteh
,f om en praescriptionstid bestämdes, till exempel af ett år , då visserligen det lager som nu kan finnas vore försa idfEn sådan prjescriptiobstid är ej utan exempel förut i denna taxa, i afseende på trädvirker jag hemställer således om icke ett sådant Stadgande i afseende på vin , alver kundé vara tjenlig». tierr Munck af Rosenskjöld". jag förenat1 fnig med Flans Excellence Kerr Grefve Mörner i dea anmärkoing , att d-f är för mycket Ben SS Augusti /. m'. lemnndt at tullbetjeningens arbitrage, om vitl sorterne ej nogare bestämmas , än genom orden gröfre, fina och finare.
Propositionen bör i det afseendet förändras. Friherre Wrangel:
Det är visserligen ingen tvifvel underkastadt , att icke det är mycket vin som ej blifvit förtulladt , men det kunde ju hända, att just det som finnes qvir, är behörigen inkommit , och det är lagstiftningens skyldighet att tillse, det de enskilte ej blifva förstörde.
Man mäste i detta afseende vara noga i sina beslut.
Hant !Ex alfonce Herr Grefve Märner: jag
Vill endast erinra, att vininförseln ej är lika för bvaije år.
När det vinforbud upphörde , som ägde rum ännu 1818. bief en s-or qvantitet införd 1819.
De viner sorn då inkommö, b lefvo dyrt förtuiiade, och vörö ung», för att få dem för bättre pris , samt behöfde ligga.
Införseln var emedlertid så stark , att den betydligt bidrog att höja coursell.
Der före är den ringa qvantitet vin, söm sedari blifvit införd , ej något bevis på tullförsnillning , utan blott derpå , att införseln redan förut varit öfverflödig.
Vin , för att blifva godt, behöfver när det är ungt ligga en viss tid , och då det förut varit förbudet , trodde mao , att detsamma ännu kunde komma att äga rum , och införskref på speculation storå qvantiteter, hvilka till större delen irikömmo i8'i9*
Utan tvifvel finnes mycket deraf ännu qVsr.
Jag ber således RidderskSpet ecb 975 Ven 22 Augusti f. >n.
Adeln fästa uppmärksamhet vid Friherre Wrangcls yttrande.
Grefve Cronhjelm; Jag får underställa Herr Grefven och LandtMarskslken samt Ridderskapet och Adeln, om icke uti contrapropositionen kunde upptagas en prasscriptionstid af ett år.
Herr Munck af Rosenskjöld' jag skulle anse praescriptionstideo billig, om det icke syntes , som man då äfven borde bestämma en sådan för de öfrige artiklar , hvilka redan äro nedsatte.
Jag hämtar ett rnnat skäl emot densamma deraf, att åtskillige lager ej blifvit så högt förtullade som vanligt.
I afseende på voteringspropositionen, anhåller jag, att contrapropositionen , måtte bestämmas så, sorn Hans Excellence Herr Grefve Mörner före" slagit.
Grefve Cronhjelm t beträffande första delen af den siste talarens yttrande, får jag anmärka, att bland de väsendteiiga tullartiklarne vet jag ej någon , uti hvilken ett så förändradt system som detta blifvit beslutadt, och ej eller att någon varit så högt förtullad.
'Den som lurendräjat in vinet , kan för öfrigt hafva försålt det, så att det nu är i andra hand.
I första ögonblicket fann jig medelvägen af en prasscriptionstid vara lämpelig , men nu anser jag den öfverflödig » B*n 82^Augusti f. m, dig , då Konungen kan nedsätta tullen.
Således linner jag ej något skäl, att insätta en praescriptionstid uti contrapropositionen.
Den rättighet Kongl.
M»j:t äger att nedsätta tullen har äfven hittills ägt rum , men har ej blifvit begagnad.
Herr Grefven och Landt Marfhalk en frågade, om Ridderskapet och Adeln önskade , att den af Grefve Cronhjelm föreslagne prsescriptionitid borde i Contrapropositionen upptagas.
Herr Grefven och Landt Mar sk athen framställde derefter följande voterings-proposition:
Den som bifaller de af Bevillningsutskottet, i dess första Betänkande, å alla Vinsorter föreslagne Inkommande Tullprocenter , vo-; terar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner nej, anses Inkommande Tullen böra, på sätt Friherre Cederström föreslagit, bestämmas till 25 procent å ds grofva, ao procent Ridd. 0. Ad.
Prat, VII.
Band. 62 G?S Den 22 Augusti }. m. å de fina, Samt 15 procent å de finaste Vinsorterne; kommiDde ej mindre sjelfva vinsorterne , än orterne, hvarifrån de äro, att t TullTaxan, med tillämpning af nyssberörde procent, intagas.
Hvilken voteringsproposition af Ridderskap pet och Adeln godkändes, samt anslogs.
Herr Grefven och LandtMurskalken tillkänna— gaf, att Plenum komme kl. half till 5 i eftermiddag att fortsättas.
Sedan 43, 44, 45 och 46 §§. i Riddarhus-^ Ordningen blifvit uppläste, börjades voteringen kl. half till 12 f. m. och befunnosvid voteringens slut klockan tre qvart till Ett e. m., sedan en Voteringssedel blifvit undantagen och förseglad , samt de öfrige voterings-sedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit, som följer: > — IS.
Hej _ 80.
T följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen särskilt förde Protocoll blifvit uppläst, Herr Grefven och Landt Marskalken förklarade, det Ridderskapet och Adeln således be slutat, att Inkommande Tullen borde bestämmas till 25 procent å de grofva , 20 procent å de fina, samt 15 procent å de finaste Vinsorteme , äfvensom, att ej mindre sjelfva vin - Den 22 Augusti J. m. 979 sorterne, än orterne, hvarifrån de äro, borde i Tulltaxan, med tillämpning af nyssberörde procent , intagas.
Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde derefter , om icke Utgående Tullen å alla de i Utskottets första förslag upptagne Viosorter borde till i procent bestämmas.
Ropades Ja. ”YVindrufvOr, alla slag; Winsten; Win”stens-Salt; Inkommande Tullprocent lo.*’ Friherre Cederström:
Då ingen utförsel tull blifvit bestämd på Windrufvor, Winsten och Winstenssalt, får jag hemställa, om icke någon sådan borde bestämmas; åtminstone mellan Sverige och Finland kan en sådan ofta komma i fråga.
Herr af JVingard:
Man har antagit som principe, att utförsel tullen är en procent, när den ej är utförd; men den kan visserligen utföras.
Herr Grefven och LandtMarJkalkin hemställ” de , att Utgående Tullen å Vindrufvor , Vin” sten och Vinstenssalt mätte till t procent bestämmas , och i Tulltariffen införas.
Ropades Ja. ”Wäfnader, Ylle, Filtar, alla slag; In - 98o ©en 22 Augusti f. m. ”kommande Tullprocent 3o. Utgående Tull”procent i.
Jag känner väl att här finnas fabriker för filtar, men tillverkningen deraf är så obetydlig, att jag tror tullen å inkommande filtar böra nedsättas.
Herr Grefven och Landt-Marskalken fråga; de , om Ridderskapet och Adeln önskade , att Inkommande Tullen å Yllefiltar borde ifrån 30 till 20 procent nedsättas.
Ropades Ja. ”Wäfnader, Ylle, Kläden; Wadmal; Inkommande Tullprocent 5o.
Utgående Tull”procent 1.” Grefve Cronhjelm-.
Tullen på gröfre kläden anser jag böra vara högre, än på de finare, för att uppmuntra ullproductionen.
Herr 0/ Wingård:
Jag tror ej att någon distioction behölves, då tullen bestämmes af varaos värde.
Det är svårt att göra någon skilnad.
Grefve Cronhjelm : Jag menar , att man i England har en method , att bestämma trå— darne på ett visst mått.
Detta känner den värde talaren bättre än jag.
Ceder dröm:
Corn inissklä den äro Den 23 Augusti/, rn, 9SI af den beskaffenhet, att vi ännu ej här kunna tillverka dem till det pris, som i andra länder, och det kan ej eller eke af den ull, som här produceras , ty den gröfre ull, som finnes i piovincerce, uppköpes ej af fabrikörerne , utan blott den finare.
Det är ej svårt att skilja emellan commisskläden, och fina kläden; men att skilja mellan de finare är ganska svårt.
Commisskläden, som för Arméen behöfvas, böra få införas til! nedsatt tull, emedan det ej är skäl att betunga 3tdje hufvudtitteln.
Herr aj Wingård:
Jag instämmer med Friherre Cederström, och tror, att man kan göra en särskilt artikel för commisskläde.
Jag finner äfven lämpe ligt, att inskränka mig till Commisskläde, men jag tror ej att tullen derå bör nedsättas , ty /'ag är öfvertygad , att om våra fabrikörer vilja tillverka , hvad som för Arméen erfordras , så kunna de göra det.
Jag är förekommen af Grefve Cronhjelm.
Jag anser det vara min skyldighet yttra, att då vi kunna tillverka Svenskt commisskläde, så godt som det Engelska , bör man ej befordra införseln af det sednare.
Det beror på Engelska fabrikanterne , att litet nedsätta sine priser.
Friherre Björnstjerna , Magnus:
Jag förenas mig med Friherre Cederström deruti, att tul - 98* Den 21 4(t gust i /, m. len bör vara högre på finare, ån på gröfre kläden.
Införseln af ull och färg hit kostar lika mycket, som sjelfva klädet ifrån England.
Då våra fabriker ännu ej kommit till den höjd , att de kunna tillverka hvad som erfordras för Rikets behof, och då den gröfre ullen hos oss mest användes till valmar , så är det mera vinst , att fabricera fina kläden.
Jag skulle knappt tro, att Commissklädes-tillverkningen är så dyr i Sverige, som den siste värde talaren synes tro, hälst Fabrikör Frisk någon gäng tillbudit sig , att lemna commisskläde blott för en skilling dyrare än det pris, hvartill Kronan erhöll det utifrån.
Hvarföre detta anbnd icke •ntogl, känner jag ej.
Grefve Cronhjelm förenade sig med Herr Cederschjöld.
Jag tror, att 30 procents tull på kläden är tillräcklig, men förenar mig med dem , som önska en mindre tull pä commisskläden för artnéens behof.
Jag anhåller få uppreps, hvad jag uti sista plenum yttrade, att nemligen framlidne Presidenten Edelcrantz uti en afhandling om sättet till commissklädes tillverkande gjort en jämförelse mellan det Sätt, som brukas här i Sverige, och det som begagnas i England.
Commisskläden ti 11 ver^
Kas icke der pä fabriker, utan af enskifte, Ven 22 Augusti /. m, 933 och lemoas till fabrikeme för att erhålla appretur och färg, Då först kunna de lemnäs till ett så lågt pris.
Vi kunna äfven komma dit , om denna tillverkning förflyttas till de provincer der grof ull finnes, såsom Öland och Gottland, hvilka äfven Presidenten Edelcrantz dertill föreslagit, men dertill fordras äfven , att spinnerier och karderier dit skola förflyttas, för att karda och spinna ullen före vätningen.
Då först kan klädet erhållas till nedsatt pris, ty om ullen skall rensas , kardis och spinnas hemma, kan ej priset blifva &å lindrigt.
Att commisskläde införes till annat behof, än för Arméen , tror jag ej , att man behöfver frukta , ty Allmogen nyttjar vallmar , och andra nyttja ej gerna eommisskläde.
Om således nu blott bestämmes något lägre tull, i afseende på Armé?ns behof, så kunna vi, om vi under tiden få kirderier och spinnerier på lämpelige ställen inrättade, och proemier för dem som lefverera commisskläde, äfven i framtiden bestämma högre tull på inkommande gröfre kläden.
Björnstierna:
Jag tror, att hela Arméens erfarenhet kan intyga, att, då det är fråga om qvaliteten, de Engelska commissklädena äro vida bättre, än de Svenska.
De tilverkas ej i Fabriker, utan på landet Krigs Leeds, såsom Friherre Cederström omtalat.
För öfrigt är ej min tanka, att tullen ä commisskläde bör nedsättas, men att raan bör höja tul-, len på finare kläden. $84 Den 22 Augusti f, m.
Grefve Cronhjelm; Jag vill ej bestrida att
Sverige fabricerar commisskläde af sämre qvalitet, än det Engelska; jag har sjelf sett detMen det är icke sättet, att bringa upp de Svenske fabrikerna, att sätta låg tull på sådane varor, som hos dem tillvärkas, och likväl är det af vigt att man söker bringa upp Svenska tillverkningen af commisskläde till någon förbättring, Att Staten är den, som ensam upphandlar denna vara, gör ej någon 'skilnad; den är annan cathegorie, än hvilken annan consument som helst, Herr Lefrén :
Uti den gjorde jemnförel sen emellan fabricerandet af Engelskt och Svenskt commisskläde är någon öfverdrift.
Man har ej tagit i beräkning
Engelsmännens export-prcemier, som kunna gå ända till 25 procent.
Detta mäste först ingå i beräkningen , innan man anställer någon jämförelsei
Det så mycket berömda Engelska commissklädet är i synnerhet berömt för sin färg, hvilken i England är mindre dyrbar , men nu äro våta fabriker på den punkt , att de äga samma method.
Det är ej patriotiskt, att bryta halsen äfven af tillverkare af denna vira.
Rudimiterien kostar en tredjedel af varan ; man bör då ej kasta bort åt utlänningen två tredje» delar arbetsförtjenst, för några skillings lä-i gre pris per aln.
Jag anhåller om ursägt, att jag misstagit mig.
Jag trodde 3 I Ten 32 Augusti f. m, 9S> att tullen var 15 procent, men ja» hor ^ att dan är 30, och det är fullt tillräckligt på de finare klädena Herr Grefven och Landt Mar [hålken frågade, om RiJderskapet och Adeln önskade, att en ny Artikel borde i TullTariffen införas , under namn af Commisskläde.
Hvarefter Herr Grefven och LandtMar(kalken gjorde proposition till bifall af den å kläden och vadmal af Utskottet föreslagne Inkommande Tullprocent.
Bifölls Herr Munck af Rosenskjöld:
Ehuru jag hör att Ridderskapets och Adelns pluralitet bifaller afgiften af 30 procent, anser jag att den är för hög, och icke gagnar fabrikerne, emedan den icke erlägges.
Herr Grefven och LandtMarskalien hemställde derefter, huru stor Inkommande Tullprocent Ridderskapet och Adeln ansåg böra å Commisskläden bestämmas.
Jag får fråga, om icke 35 procent vore en lämpelig tullafgift?
Jag skulle före slå 15 procents tull för Commisskläde. 986
Den 22 Augusti f. nu Friherre Cederström förenade sig med Friherre Björnstjerna.
Herr Cederschjöld :^Om man tror, att vår tillverkning af Commisskläde icke är tillräckelig, så bör den uppmuntras , och det kan ej ske bättre än genom hög tull, hvilket lär vara det lämpeligaste sätt|för Staten att understödja fabrikerna.
Jag tror således, att Tullen åtminstone ej bör vara mindre än 25 procent. / Herr Grejven och Landt Morh al k en frågade, om Ridderskapet och Adeln önskade, att Inkommande Tullen å Commisskläden bestämdes till 35 procent.
Hvarefter Herr Grefven och Landt-Marskalk en föreslog, att Inkommande Tullen å Commisskläden måtte till 20 procent fastställas.
Om vi taga 25 Procent, så är det ungefär samma tull, som i England lemnäs såsom exporteprmmie; hvad som bestämmes öfver, är till fördel, och hvad som bestämmes underl, till skadafför väre fabriker.
Jag medgilver likväl gerna, att alltihop kan tullförsnillas.
Friherre CederJlröm :
Första frågan^är , om någon, och huru hög, dr*wback verkeli - Den 22 Augusti f. m. 987 gen lemnäs i Eogland på denna vara.
Engelska tulltaxan finnes här, så att man kan derom erhålla upplysning; men om ock en sådan lemnäs, ingår den dock ej i beräkning vid bestämmandet af Svenska Tulltaxan.
Intill dess vi komma i tillfälle stt uppfylla våra behof, böra vi ej onödigtvis belasta tredje hufvudtittelo.
Jag har haft den tsr.kan , att drawbacken utgjorde jämt så mycket, som varan betalat till Staten uti accis och öfrige utskylder.
Den är ej att anse såsom ett export-prtemium , utan blott en anstallt , hvarigenom varan utgått , utan skatt till Staten. * Herr Lefrén:
Jag har ej sagt . att draw backen för denna vara går till 25 procent.
Den varierar mellan 1® och 25.
Dessutom finnes en hemlig drawback som ej bestämmes, utan för tillfället, då man vill favorisera egen export; och som är väl kändt af dem hvilka importera Engelska kläden.
Det är ej öfver* flödigt, om man bestämmer Tuilen till 25 pro* cent , efter Regeringen ändå kan göra nedsättning.
Då en Ledamot föreslagit 35 procent, och en annan 15 procent, så är 25 ett medium, och den tullen anser jag älven mest passande.
Den 22 Augusti J. m. Hane Excellence Herr Grefve De la Gardie, ffacob:
Ceder ström yttrat , får jag nämna, att i England ingen inhämsk produet finnes , sorn ej har export-praemie
Det ingår uti sjelfva systemet.
Jag kan således ej annat än instämma i hvad Herr Lefrén yrkat , nemligen 25 procent.
Hvar och en, som vet, hvilken svårighet man har att få sälja ull, skall ej finna denna tull för hög.
Friherre Björnstjerna : 1 anledning af hvad Hans Excellence Herr Grefve De la Gardie yttrat, får jag anmärka, att Svenska Commisskläden aldrig förfärdigas af Svensk ull, och att således tullen på sådant kläde ej kan verka på ullens afsättning.
Herr Grefven och Landt Marskalken hemställde, om icke Inkommande Tullprocenten å Coromisskläden borde till 25 bestämmas.
Kanske 20 procent bäst skulls förena meningarne.
Då det i alla fall åt
Konungen är öfverlemnadt att nedsätta tullen, anser jag det vara bäst, att bestämma 25 procent.
Om behofvet påkallar en nedsättning, kan den ju då i alla fall ske.
Herr Grej ven och Landt Marskalken förnya - Deri 22 Augusti f, m. 989 de den af honom sist gjorde proposition, hviH ken af Ridderskapet och Adeln bifölls.
Sedan artikeln väfna der nu är slutsd , anhåller jag att få anmäla min reservation emot commissklädens beläggande med mindre tull än finare kläden , och det derföre, att det är orätt, att Staten såsom individuum betingar sig bättre köpslut , än den enskilte consumenten.
5’Äpp!en och Reoetter, Franska; Inkommande Tullprocent 15; Utgående Tullprocent ”1.
Alla andra slag ; Inkommande Tullpro”cent 50 ; Utgående Tullprocent 1.” Herr Cederschjöld; Det synes nog underligt, att Franska äpplen skola beläggas med 15, och andra äpplen med 50 procents tull.
Orsaken torde kanske upplysas af någon af Utskottets Ledamöter.
Herr af Wittgard', Orsaken dertill har varit den , att Franska äpplen föras ifrån aflägsnare orter, än andra äpplen, och att transportkostnaden således är dyrare.
Uti Skåne och Rikets Södra provincer har man äpplen nog, äfven som här ibland, utan att man behofver förskrifva denna vara från Danmark och Tyskland.
Ett annat förhållande är det med den utmärkt goda frukt, som någon Skeppare ibland kan hafva med sig hem från Frankrike , den han bör kunna få förtulla, om den tålt transporten. 99° Den 22 Augusti /, m. Herr Cederschjöld: Har Utskottet ej haFt annat skäl , så kan jag ej antaga det, då det är fråga om att belägga en vara med Tull.
Jag tycker mig likväl finna ett skäl, som talar för saken , nemligen att de franska renetterne äro af ädlare beskaffenhet än de tyska äpplen , hvilka pä visst sätt kunna anses tor inhemsk product.
Men jag hemställer likväl, om icke man kunde sätta 35 procents tull på båda» Herr af Wingård:
Det är utan tvifvel, att Renetterne äro bättre, än lökäpplen och dylik frukt.
Dessutom blifva de genom den längre transporten lättare förskämde, Derföre tror jag, att Tullprocenten på dem bör vara mindre.
Mar/kalken gjorde proposition till bifall af den å Franska Äpplen och Renetter af Utskottet föreglagn#
Inkommande Tullprocent, Bifölls» Hvarefter Herr Grefven och Landt Marskalken hemställde , om Ridderskapet och Adeln önskade, att Inkommande Tullen å alla andra slags
Äpplen borde till 50 procent bestämmas.
Ropjdes Ja.
SedaD denna Tulltaxa Den 22 Augusti f. m.
Bil änteligen är genomgången, anhåller jag att få göra en erindran» Jag har funnit i den förra taxan vissa artiklar, utsatte till frihet för Tolag; detta saknar jag i denna , och anhåller om upplysning , af hvad orsak derom ej är nämndt.
Herr af JVingSrA:
Tolagen kommer att inflyta uti undervisningarne till taxan , hvilka i samråd med Oeconomie-Utskottet komma att uppgöras.
Denna afgift, som år ganska olika på olika ställen , och uppbäres till hvarjehanda olika behof, har man i det förslag som redan är formeradt, bibehållit, hvilket allt snart torde komma att underställas Riksens Ständers pröfning.
Upplysningsvis får jag Bämna , att den icke träffar de med lägsta afgiften belagde export-artiklar.
Upplästes till justering och godkändes följande från Expeditionsötskottet inkomne förslag till Riksens Ständers Underdånige skrifvelser till Kongl. Maj:t: N:o 156.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om Pensions-anslag för framlidne StatCommissaritn Widegrens oförsörjda Döttrar.
Majts Nådiga preposition , angående fastställande af 99* D»n *3 Augusti f. »u årlig underhålls-summa och Enkesäte för H. K. H. Kronprinssessan , i händelse H. K. H. blefve i Enkestånd försatt.
N;o 158.
I anledning af vackt fråga angående Expeditionssättet af Kongl. Mapts Nådiga Resolutioner i Besvärsmål.
N;o 159- I anledning af Kongl. Maj:(s Nådiga proposition rörande tiden för bevakande af mål , gom i HolRätten öfver Skåne och Blekinge göras anhängige , eller derifrån till Kongl. Maj:t i underdånighet fullföljas.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan tre qvart till 2 eftermiddagen.
Freda-:
Den 22 Augusti c. m. 9<P - Fredagen den 22 Augusti.
Htrr Grefven och Landt-Marskalken till— kännagaf , det 7 bland Ridderskapets och Adelns Herrar Electorer tid efter annan från denna befattning afsatt, nemi Grefve Piper , Carl Clas.
Friherre Sprengtporten, Jacob Wilhelm; Friherre Tersmeden ; Fullmägtig Herr Tersmeden , Pehr Reinhold.
Herr Geethe, Adolph Sebastian.
Herr Gyllenhaal , Lars Herrman.
Herr Carlesson, Carl Fredrik, och Herr Burenstam, Fredrik.
I anledning hvaraf Herr Grefven och LandtMarskalktn anmodade Herrar Bänkman, att i de sålunda afgångne Electorers ställe med första utse 7 nya Electorer.
Sedan 43 , 44 , 45 och 46 §§, i Riddar* hus-Ordningen blifvit uppläste, företog Rid - Ridd, 0, Ad.
Band, 63 994 ' jjen 22 Augusti e. m. derskapet och Adeln val af sex Electorer och tvenne Suppleanter, hvilka skulle äg*, att, jemte de öfrige Ståndens Eleclorer , utse Committerade till Tryckfrihetens vård; och befunnos, efter valförrättningens slut klockan 7 e. m. 3 följande Herrar hafva blifvit utsedde till Electorer: Nio 54.
Grefve Spens, Carl Gustaf. 41 röster.
_ 69.
Grefve Cronhjelm, Polycarpus! 40 dito. •— 329.
Friherre Adlerbeth, Jacob, 38 dito.
II17.
Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf, 61 dito. 1861.
Herr von Hartmansdorff, August, 62 dito. — 2152* Herr af Uhr, Carl David, 42 dito.
Friherre Oxenstjerna *f Eka , Sven , 28 röster. 69.
Friherre Uggla; Fullmäk tig Herr Heijkenschöld, Ludvig Detlof; 37 dito.
Föredrogs a nyo och bifölls SfatsUtskotteta den 31 sistledne Julii under N;o 378 afr
Den 22 Augusti e. m ggS glfne , samt den 11 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Memorial , i frågan om pension till frami.
RiksRådet Grefve Liljencrantz^ Dotter > Friherrinnan Tornerhjelm - Föredrogs å nyo Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens ej mindre den 16 sistledoe Julii under N:o 357 § afgifne, samt den 5 dennes e. m. på bor. det lagde , Utlåtande, öfver vackt motion, ont Wäster och Norrbottens Läns sammanslående till ett
Län; ån ock den 9 dennes under N:o 405 meddelte, samt den 18 derpå följde e. m4 på bordet lagde, Utlåtande , om återläggande af Herjeådalen till Gefleborgs , och af Jemtland till Wester-Norrlands Län.
Mon t gomm erie, Gustafi ahförde skrif— teligen; (Se Bilagan N:o 1.)
Herr Däticki&aidt, Magnus Georg:
Det var vid 1809 och 1810 årens Riksdag som Riksens Ständer beslöto , och Kongl. Majit i Nåder biiöil klyfningen af dåvarande Westernorrlands och Westerbottens
Län , så att deraf, jemte Herj eådalen , hvilket dittills tillhört Gefleborgs Höfdingedöme, tvänne nya Län Jemtlands och Norrbottens
Län uppkommn* De hufvudsakliga skälen dertill voro, attförstnämde tvänne Län, särdeles det sednare, innefat - 996 Den 22 Augusti e. m. tade så betydlig rymd , hvardera öfver två gånger mera än hela Småland, att Länestyrelserne hvarken för Landets uppkomst genom anstalter förberedande af dess odling och befolkning , hvilket där znsågs och bör anses af stor vigt att kraftigt understödja, ej eller i öfrigt förmådde verka som sig borde , och sålunda i intet afseende kunde uppfylla deras ändamål.
Jemtland lemnades härvid med rätta en serskild uppmärksamhet, såsom i syn, nerhet erbjudande tillfällen till en utvidgad lör, bättring, hvartill Läoestyrelgen i Hernösand föga kunde bidraga.
Samma skäl som på andra orter i Riket under tidernes lopp, föränledt till klyfning af Län och Fögderier , elitr dels en stigande odling och befolkning, dels anstalters beredande för densamma i vidsträckta och dertill tjenlig» orter, voro således äfven här anledningame till enahanda åtgärd , och jag underställer huru de förra Länestyrelserne i desse provincer på en så vidsträckt yta, den Länestyrelserne sällan eller aldrig hanno att besöka , kunde något betydligt uträtta för landets bästa eller lnnevånarne af dem erhålla det biträde
Och den handräckning hvarföre de äro inrättade.