Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag respecterar hans öfvertygelse och hans nit att upprätthålla en rättighet} men jag trot att motions-rättigheten är densamma, om tiden derföre utsattes till en eller två manader , så snart hvar och en är kunnig derom.
Det är Dm 12 Juni. ingen inskränkning, utan blott ett sätt att gifva Riksens Ständer tid att utan brådska och förhastande fatta sina beslut.
Jag hemställer derföre, om icke Ridderskapet och Adeln skulle behaga lemna sitt bifall till den af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställda proposition.
Jag afstår alldeles icke ifrån votering , om icke kanske Ridderskapet och Adeln skulle behaga ingå deruppå, att niotions-tiden utsattes till 6 veckor.
Från åtskilliga håll af salen ropades Nej.
Friherre af Wetterstedt, Gustaf: Hvad den värde Ledamoten , som sist talade , behagat föreslå, kan så mycket mindre bifallas, somen sådan proposition inom ett RiksStånd icke kan upptagasj och skulle samme Ledamot icke vilja afstå från votering och nöja sig med att till Protocollet reservera sig, hvilket jag underställer .honom, så måste \ otering företagas» Då Friherre Cederström ytterligare förmälte sig icke kunna afstå från votering, uppsattes och godkändes följande voterings-proposition :
Den som bifaller motions-tidens förändrande från två'månader till en månad, skrifver hi den det ej vill, skrifver Nej; vinner IV.
Den 12 Juni. vinner Nefi blifver 56. §.
Riksdagsordningen oförändiad.
Härefter företogs voteringen klockan half till 2 och slutades klockan 4, då, ssdan en sedel blifvit aflagd och förseglad, rösterna 6efunnos hafva utfallit, som följer: Ja _ 83.
I följe hvaraf motions-tidens förändrande, ifrån två månader till en månad, blef bifallet» Hans Excellence Herr Grefven och LandtRlarskcilken bortgeck under voteringen , då Grefve Stackelberg, Reinhoid, såsom den äldsta när-j varande Grefven, emottog Klubban.
Justerades en Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Maj:t, angående Riksdagens förlängning.
Justerades följande underdåniga Skrifvelse från Ridderskapet och Adeln till Kongl. Majit; Stormägtigste Allernådigste Konung!
Sedan Ridderskapet och Adeln funnit med billighet öfverensstämmande, att de afgifter vid Introduction på Riddarhuset , nemligen till Riddarhus-cassan af 166 R:dr 32 sk. för Ad’ Ridd, 0. Ad.
Prat. N:o 31. 32. lig, 133 R:dr 16 sk. för Friherrlig, och 166 R:dr 32 sk. för Greflig värdighet, samt till Adliga CadettScholans cassa af 83 R.'dr 16 sk. för Adlig, 50 R.dr för Friherrlig, och 33 R:dt 16 sk. för Greflig värdighet, måtte, berörde cassör till förmon, förhöjas, så mycket hellre som afgifterna till Riddarhuset i 44 år, och afgifterna till Adliga CadettScholan i 36 år förblifvit oförändrade, oaktadt under samma tid flera andra afgifter för befordringar eller värdigheter blifvit ända till 50 procent uppsatta, och en del af dessa ändock kommit endast enskildta tjenstemän, icke publika Inrättningar till nytta 3 "och då Ridderskapet och Adeln derjemte icke insett någon skälig och redig grund, hvarföre sjelfva summorna skola vara till ett så olika förhållande, vare sig sins emellan, eller i afseende på de olika cåssorna, bestämda; har Ridderskapet och Adeln, så i betraktande af dessa omständigheter, som af RiddarhusCassans behof och angelägenheten att genom Stipendii-tiljgångarnas förökande utvidga Cadett-Scholse-Fondens nytta, ansett ofvanberörde Introductions-afgifter hädanefter böra förhöjas till det belopp och den slags likhet, att till Riddarhuset må för hvardera af de 3:ne Adliga värdigheterna erläggas Tvåhundrade Riksdaler, och till Adliga CadettScholan för hvardera Etthundrade Riksdaler Bancomynt: anhållandes Ridderskapet och Adeln i underdånighet, att Eders Kongl.
Majrt täcktes härtill lemna Dess Nådiga bifall, samt derom i Nåder låta utfärda Allmän Kungörelse, till kraft och verkan för alla dem, sora Den £2 Juni. 243 efter samma Nådiga Kungörelses datum blifva till någon af de Adliga värdigheterna upphöjda.
Ridderskapet och Adeln framhärda med djup undersåtlig vördnad, Stormägtigste Allernådigste Konung, Eders Kongl. Majrts underdånigste och tropligtigste tjenare och undersåter , På Ridderskapets och Adelns vägnar.
Carl Mö r 11 e r» U. t.
LandtMarskalk.
Upplästes och lades på bordet följande Betänkanden och Memorial : 1:0 Från Statsutskottet, af den 9 Juni, rörande en summa af 121,168 R'dr 32 sk 4 r:st.
Banco, som uti 1812 års Riksstat blifvit afskrilVen på RiksgäldsContoirets hos Statsverket ägande fordran för meddeldta förskott till 1810 års Hamnstängnings kostnader m. m.; och yttrar sig Utskottet, uppå anförda skäl, icke anse denna summa kunna sålunda afskrifvas; hemställandes, i följe häraf, ej allenast, att dessa 12,1,168 R:dr 32 sk. 4 r:st. måga uti liqviden mellan Statsverket och RiksgäldsContoiret åter upptagas och påföras StatsVerkets skuld till RiksgäldsContoiret, utan ock, i händelse Riksens 244 Den 12 Juni.
Stander härtill täcktes bifalla , att underh dånig anmälan härom hos Kongl. Maj:t måtte göras, jemte underdånig anhållan, det StatsContoiret måtte undfå Nådig befallning, att sådant uti liqviden emellan Stats- och RiksgäldsVerken vederbörligen iakttaga. 2:0 Från Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottet, af den 6 Juni, angående rättigheten för Lumpsamlare att omkringresa i landet, samt om Lumpors anskaffande för PappersBrukens behof; och föreslår Utskottet i afseende härå sådana stadganden, hvarigenom Utskottet förmenar dels interesset för dem, som äro i tillfälle att leverera Lumpor, kunna blifva väckt och underhållet, dels en större ordning vid insamlandet kunna vinnas. 3:0 Från StatsUtskottet, af den 31 Maj, i anledning af Herr Lagmannen Grefve Gyllenborgs anförande om inqvarteringen för tågande Troppar m. m- Utskottet yttrar att endast den del af berörde anförande, som angår det yrkande, att den ersättning, som inqvarterings gifvare funnits böra undfå, utom hvad Kronan består för hvarje inqvarterad'person, måtte, i stället att, som öfverenskommet är, betalas utaf de aflägse från allmänna vägarna belägna hem-i mansägare, jemväl godtgöras utaf StatsVerkets medel, kan komma under Utskottets pröfning.; men att Utskottet, uppå Den 12 Juni. 245 anförda skäl, icke anser sig kunna tillstyrka någon summas uppförande härtill å Stat. 4:0 Från Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottet, af den 6 Juni, i anledning af gjordt yrkande om tillåtelse för Allmogen i Skåne, att antingen leverera den Stockholms Barnhus tillhöriga TiondeSpannmål uti närmaste KronoMagazirF, eller ock att alltid få lösa den efter Markegången; tillstyrkandes Utskottet den underdåniga anhållan hos Kongl. Maj:t, att, så framt icke några särdeles vigtiga omständigheter sådant hindra,, med försäljningen af den Stockholms Allmänna Barnhus anslagna Krono-Tionde-Spannmål måtte få förhållas på alldeles samma sätt, som, i anseende till öfriga Fromma Stiftelser, blifvit, genom Kongl. Instructionen för Seraphimer-Ordens-Glllet, den 28 April 1791 samt Kongl. KammarCollegii Kungörelse den 21 Mars inneva^ rande år, stadgadt och förordnadt.
Upplästes och lades på bordet följande från RiddarhusUtskottet inkomne Hörsammaste Memorial.
I anledning af väckt fråga utaf en RidJ darhusUtskottets Ledamot, rörande ändring i 2. 5. 2.
Mom. af den för RiddarhusDirectionen den 25 April 1810 utfärdade Instruction, 246 Den 12 Juni. hvarutinnan förordnas, att om ncigon Ledaim t genom laga förfall är frånvarande ur
Direciionen längre än irenne månader, häfver hans rum ausedt ledigt och hör
Directioneri genast derefter en ny Ledomot i hans ställe utvälja, på det icke något uppehåll i ärendernas handhafvande och afgörande genom en eller flera Ledamöters frånvaro må. inträffa; har Utskottet tagit detta ämne i öfvervägande.
Utan att ingå i bedömande af de verkande orsakerna till omförmälte föreskrift, tror Utskottet likväl densamma kunna och böra med rättvisans och billighetens grunder närmare sammanjemkas.
Egenskapen af RiddarhusDirecteur , till hvilken plats Höglofl.
Ridderskapets och Atlelns förtroende kallar värdiga medlemmar af dess
Stånd, medför förbindelsen att med ett motsvarande nit bevaka sina principalers interessen.
Denna förbindelse kan likväl icke utsträckas utöfver en viss möjlighet i uppfyllande, och denna möjlighet försvinner, enär antingen sjukdoms förfall inträffar, eller ock då sådane Ledamöter af RiddarhusDirectionen , hvilke i Militair- eller Civil-väg äga andra beställningar, kallas till Fäderneslandets tjenst ä annan ort.
Dessa händelser innefatta visserligen de allralagligaste förfall, men deras långvarighet, såsom oberoende af RiddarhusDirecteurs Den 12 Juni. 24? godtfinnande, kunna af honom icke bestämmas; och då ej med billighet och rättvisa instämmer, att för uppfyllande af pligter emot Konung och Fosterland förklaras förlustig af ett särskildt medborgerligt förtroende, samt derjemte i betraktande tages, att laga förfall gälla, utan inskränkning i tid, för tjenstemän i allmän het, så hoppas RiddarhusUtskottet, att en sådan rätt vislig förmon äfven må få sträcka sig till
Directeurerna för förvaltningen af Riddarhus-ärender.
Men på det att något hinder i dessa ärenders jemna gång icke må inträffa, hemställer Utskottet vördsammast , om icke , i den händelse Ledamot utaf Riddarhus-Diroctionen af Laga förfall utöfver frenne månader uturståndsättes att i Directionens göromål deltaga, och sådant inom de trelina, månaders utgång lagligen styrker, RiddarhusDirectionen md berättigas att, genom anställande val, utse en suppleant i hans ställe, hvilken, sd länge det tillkännagifna fårfallet räcker, och intilldess den frånvarande Ledamoten sig åter inställt, äger att, emot åtnjutande af hans honorarium under tiden , med lika förbindelse intaga säte och stämma inom RiddarhusDirectionen.
Hvilket allt Höglofl.
Ridderskapets och Adelns närmare skärskådande i ödmjukhet underställes.
På RiddarhusUtskottefs vägnar, Joli. G.
Oxenstjerna. G. Marki von Wurtemberg. 48 Den 7 2 Juni* Upplästes ett Betänkande från Allmänna Besvärs och OeconomieUtskottet, af den 6 juni, angående inskränkning i exclusiva Privilegier.
Utskottet, hvilket funnit de af Oecct• nomieUtskottet vid Riksdagen 1809 framställda och af samtliga RiksStånden bifallna tillstyrkanden vara med Utskottets närvarande -tanka öfverensstämmande, framställer dessa tillstyrkanden till, närvarande Ständers bifall , och hemställer, att i händelse Riksens Ständer skulle gilla Utskottets utlåtande, Riksens Ständer då hos Kongl.
Maj.'t anmälde en förnyad underdånig önskan, att Kongl. Maj:t i Nåder täcktes göra afseende på hvad Riksens Ständer i detta ämne vid tvänne Riksmöten till Kongl.
Maj;ts Nådiga godtfinnande i underdånighet hemställt.
Angående den föreslagna förändringen af benämningen å de framdeles till utdelande Privilegii-förmoner, anser Utskottet detta helt och hållet böra öfverlemnas till Kongl. Maj:ts eget Nådiga godtfinnande.
Beträffande slutligen den särskildt väckta frågan om upphäfvande af ett meddeladt Privilegium å tryckning af Musicalier, anser Utskottet detta vara ett enskildt, på undersökning beroende mål, hvars pröfning ej kan till*, komma Utskottets befattning» Lades på bordet.
Hens Exceltence Herr Grefven och Landt Marskalken återkom klockan 5, hvarefter afgöran - Den 12 Juni. 249 det af de hvilande förslagen till förändringar uti Riksdagsordningen fortsattes: 57.de reslogs häruti, istället för ”sorn uti ett Stånd fattas:55 sorn ett Ständ fattar, och i stället för ”hvad ett helt Stånd:51 hvad ett särskildt Stånd.
Bifölls. 6s;dje §:n.
Denna §. skulle, enligt 1809 och 1810 gjordt förslag, ändras i likhet med förslaget till förändring uti 97. §.
Bifölls 75:de §:n.
Häruti föreslogs ett tillägg efter orden: ”66, 69, 70, 71 och 72:” samt 'jo och 80 §.
§. i hvad dessa tvänne §. §. röra Beskattnings- och Bevilluings-frägor, hvilka efter nyssnämnda 6g. och 71. §. §. handteras bora.
Antogs. 78:de §:n.
ConstitutionsUtskottet 18to i Örebro föreslog i denna §. följande tillägg efter orden: ”Riksdagsordning utsätta:55
Lare en hvar sorn, utan sitt
Stånds begäran, på egen bekostnad låter särskildt trycka ett uti något Stånd eller Utskott in gifvet Memorial, enahanda författare-ansvar underkastad; likaledes vare en hvar, som under ett Stånds Öfverläggning genom sina yttranden någon per 4 son utom Ståndet personligen f örolämpar, samma ansvar efter Riksdagens slut underlastad.
Afslogs. 8i:sta §:n.
Häruti* föreslogs vid Riksdagen 1809 och 18io, att efter ordett ”nästfö - 250 ’
Den 12 Juni. regående skulle införas: inom rätt tid.
— Afslogs* 5:o Tryckfrihets-Lagen.
ConstitutionsUtskottet år 1812 hade i 5. §. af denna Lag föreslagit följande alternativ: 1:0 Lagligheten af Börhers och Skrifters innehall skall hädanefter alltid prof vas af en Jury eller Nämnd, bestående af Nio Personer, hvilka, utan arfvode eller kostnads-ersättning får denna befattning , sammanträda vid den Domstol, der brott emot denna Lag åtalas, och der, genom förhör med Parterna, åklagarens af gifvande slutpåstående och den åtalades infordrade förklaring} ransakningen fullbordas bör. 2:0 Derefter äga Parterne välja hvar sina fyra, och Domstolen fem, tillsammans tretton, i staden eller orten derintill, nära boende, för medborgerlig dygd väl kända personer, af hvilka, sedande efter
Lag blifvit af Domstolen ojäfvige förklarade, en ibland de af vederparten och en ibland de af Domstolen nämnde personer bör af hvardera parten, utan anförda skäl, uteslutas. 3.0 Sedan Nämndens antal sålunda blifvit nedsatt till Nio Ledamöter, skola de af fjoms tolen, sd mart sig göra later, till Den 12 Juni. utsättande dag sammankallas, da de inför Domstolen skola aflägga en så. lydande Bd:
Allsvåldige
Du skådar mitt hjerta.
För Ditt allseende öga är intet uppsåt för— doldt.
Din godhet och förbarmande
Nåd mig evigt tillsluten, om jag döljer min öfvertygelse i detta mål.
Jag N. N. svär derföre vid Gud och Hans Heliga Evangelium, att, efter mitt båsta förstånd och samvete, utlåtande i denna sak afgifva, och att det, som under öfverlåggningen yttras, skall af mig i obrottslig tystnad hållas.
Jemte en korrt och noga bestämd skriftlig sammanfattning af målets beskaffenhet och skick, bör Domaren då för Nämnden framställa denna fråga: är Skriften brottslig efter det Lagens rum åklagaren åberopat ?
Och md Nämnden , sedan Domstolens Ordförande och Ledamöter af t rädt, icke åtskiljas innan mindst två tredjedelar, igenom med slutna sedlar anställd omröstning, förenat sig att med Nej eller Ja besvara den af Domaren framställda fråga, huruvida den anklagade är brottslig eller ej ? 5.0 / anledning deraf skall, efter inhämtad underrättelse om Nämndens åtgärd.
Domstolen ofördröjligen för Partenia afkunna Utslag med tillägg, antingen af den bestraffning, hvartill den brottslige 252 Den 12 Jani. sig skyldig gjort, eller af den upprättelse , hvartill den oskyldigt anklagade kan berättigad anses.
Längre ner i stället för orden: ”Vid *’UnderRätt profve och afgöre
Domaren sasken, men underställe sitt Utslag &c.” skulle sättas:
Sedan Nämndens utlåtande blifvit inhämtadt, pröfva och afgure
Domaren salen och underställe sitt Utslag &c. Herr Landt Mar sk alfi en gjorde följande proposition.
" Bifaller Höglofl.
Ridderskapet och.
Adeln det på Bordet hvilande förslaget till inrättande af en Jury i Tryckfrihetsmål, i stället för det hittills antagna Dom- och Rättegångs-sättet ?
Härefter proponergde Herr J^and t Marskalken : Bifaller Höglofl.
Ridderskrpet och Adeln att de nu fattade besluten till ConstitutionsUtskottet öfverlemnas, hvilket anmodas att till justering hos Riksens Ständer inkomma med redaction af alla de förslag, sorn af samtliga RiksStånden blifvit godkända, samt af de §. §. i Grundlagarna, hvilka omedelbart af de antagna förslagen bero, och sålunda derefter böra rättas?
Upplästes och lades på bordet StatsUtskottets Betänkande, af den 9 juni, angåen.
Den 12 Juni. 253 de StatsVerkets inkomster och deras beräkning i RiksStaten för nästkommande och påföljande år intill nästa Riksdag.
Hans Exceilence Herr Grefven och Landt Mar* skalken tillkännagaf åtskilliga ledigheter hafva uppstått så väl bland Bänkmännen och Electorerna, som uti Utskotten: bland Bänktnännen för 3, 5, 20, 26^32 och 34 Bänk-»fdeL ningarna efter Grefve Hamiltony Grefve von Stedingk , Herr Zelow, Herr Bergenstråle, Herr König och Herr Iserhjelm; bland Electorerna efter Grefve Bonde, Friherre Jidlersvärd samt Friherre Rudbeck; i RiddarhusUtskottet efter Herr Danchvardt Lilljeström och Friherre Koshill; i Expeditionsutskott efter Herr Iserhjelm; samt i Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottet efter Herr von Qvanten och Friherre Rålamb, Äfven fÖTmälte Herr LandtTvlarskalken att
Bänkmansval en af påföljande dagar skulle förrättas till, uppfyllande af de lediga platserna bland Bänkmännen, hvarefter desse kunde sammanträda för att välja Electorer, hvilka sedermera ägde att utse Ledamöter till uppfyllande af vacanta platserna i Utskotten.
Upplästes och lades på bordet ett Memorial från det Särskildta Utskottet, af den ia Juni, hvaruti Utskottet såsom Riksdags-vedergällnjngar föreslår för dess Secreterare ett månadtligt arfvode af 166 R:dr 32 sk.3 samt för Utskottets öfriga Betjening Dagtractamente 254 Den i2 Juni. för Utskottets Notarie 3 R:dr 24 sk., för 3 Canzlister 2 R.dr 24 sk. hvardera och för en Vaktmästare 1 R dr 16 sk } bestämmandes tillika tiden för beräkningen.
Upplästes ett ProtocollsUtdrag^ från BorgareStandet, af den 3 Juni, hvaruti Ståndet inbjuder sina MedStänder att instämma uti det beslut,, att hädanefter åt Riksens Ständers Revisorer till Stats-, Banco- samt RiksgäldsVerkens öfverseende uppdroges att revidera de Hospitals, och Lazaretts-räkenskaper, som äro ställda under Kongl. SeraphimerGillets öfverstyrelse, och efter nu gällande Författningar ingå till Kongl.
KammarRättens granskning, samt derom berättelse afgifva, för att, på lika sätt sorn deras öfriga revisions-arbete, komma till Riksens Ständers och Allmänhetens kunskap.
Upplästes ett ProtocollsUtdrag från Hedervärda EoudeStåndet, af den 8 Juni, innehållande Ståndets antagande af Vällofl.
BorgareStåndets inbjudning att med detsamma sig förena om det, jemväl af Högvördiga Prest Ståndet medgifna tillägg vid OesonomieUtskottets, den 9 Maj afgifna Betänkande öfver Rådmannen Kjellander!
Memorial om byggnad och underhållande af i Städerna befintliga Kyrkoherde-, Capellans-, Klockare^, Rectors - Den 12 Juni. 2 55 Och Scholahus-byggnader, nemligen, att undantag från onera, som kunde hvars och ens innehafvande jord lagligen åläggas, icke skulle äga rum för de hus och egendomar, sona Ecclesiastiqua personer tillhöra, men af dem sjelfva icke bebos.
Justerades följande.* Utdrag af Protocollet, hållet 1 Högloft.
Ridderskapets och Adelns Plenum den 12 Juni 1815- S. D. Företog Ridderskapet och Adeln till afgörande de från föregående Riksdagar på bordet hvilande slutberedda förslag till ändringar i Grundlagarna, och stadnade deröfver i följande beslut : 2:dra §:n Regerings Formen:
Det föreslagna tillägget skulle förfalla, sedan, i anledning af Kongl. Maj ts Nådiga Skrifvelse, Riksens Ständer redan förut beslutat, att de i 41.
§. föreslagna stadganden, hvarmed detta förslag stod i gemenskap, ej skulle antagas. 4:de §:n.
Den förbättrade redactionen , hvilken vid 1812 års Riksdag blef föreslagen , antogs. 5:te §:n.
Då Ridderskapet och Adeln ej ansåg sig kunna antaga något af de till än - C 5 6
Den 12 juni, dring deri på bordet hvilande förslag, skulla den nu varande redactionen oförändrad bibehållas. 6.', 7., 8-, 9* och io:de §. §:ne.
Alla se» dan förra Riksdagar på bordet hvilande förslag till ändring i dessa §. §. afslogos.
Rörande urte §.-n beslöts, att den oför» ändrad .skulle bibehållas.
I2:te och I3:de §. §.
De till ändring i dessa §. §. sedan 1812 års Riksdag på bordet hvilande förslag afslogos, samt beslöts att den 15.
§. oförändrad skulle bibehållas. 2o;de §:H.
Det ifrån 1809 och 1810 hvilande förslaget till ändring i denna §. bifölls, 28:de §:n.
Likaledes, hvarjemte det sorn hvilade ifrån 1812 afslogs. 30-.de bordet hvilande förslaget antogs. 35:te §:n.
Tillägget sedan 1809 och 1810 och Agenter för ffandeln bifölls, men alla öfriga förslag till tillägg eller ändringar i denna §. afslogos. 37tde § n.
De härvid 1809 och 1S10 gjorda förslager blefvo af Ridderskapet och Adeln gillade. 38., 39. och 4o:de §. §:ne.
De harvid re^ dan 1813 hvilande förslag afslogos* Öfver IV."
Den 12 Juni. 257 Öfver den 41 §:n hade Riksens Ständer redan fattat deras beslut. 42:dra §*n.
Det sedan 1812 hvilande förslag till tillägg af denna §. antogs. 43:dje §:n.
De till ändring häruti på bordet hvilande förslagen antogos. 49.’de §:n.
Det sedan 1809 och 1810 på bordet hvilande förslag antogs. 52;dra §:n.
Den sedan 1809 och 181© hvilande anmärkningen härvid ansågs böra förfalla, 53 dje §:n.
Det ifrån JS09 och 1810 hvi^ lande förslaget bifölls. 56:te §:n.
Det från 1809 och 1810 hvilande förslaget afslogs. 61., 69 , 70., 71. och 74:de §. §.
De från 1809 och igro hvilande förslagenantogos. 77
Den sedan 1809 och T 810 hvilande anmärkningen rörande RecognitionsSkogar ansågs böra förfalla. 80., 81., 87* och 9i:sta §. §.
Alla ro-' rande dessa $. §• hvilande förslag afslogos. 92:dra §:n beslöts att oförändrad bibehållas.
N:o Jj, 34.
258 Den 12 Juni. 93:dje §:n.¥
Det sedan 1812 hvilande för: slaget afslogs. 9ö:te §:n.
Den 1809 och 1810 gjorda anmärkningen ansågs böra förfalla. 97:de §:n.
Det ifrån 1809 och i8io hvilande förslaget antogs. io2;dra §:n.
Det sedan 1809 och 1810 hvilande förslaget afslogs. io3:dje §:n.
Bägge de hvilande förslagen rörande denna §. antogos. 106., 107., 108-, no. och lii:te §. §.
Alla rörande dessa §.
§. hvilande förslag till ändring afslogos.
U4:de §n.
I afseende på denna §. ansåg Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, att då intet förslag till ändring deri vore beredt, ingen åtgärd dermed Rörande frågan om representations-förändring, beslöt Höglofl.
Ridderskapet och Adeln att, enär intet förslag finnes så utarbetadt och slutberedt, att det till afgörande af Riksens Ständer kunde upptagas, skulle detta ämne ytterligare till ConstitutionsUtskottet öfverlemnas till den handläggning
Utskottet finner för sig möjlig.
Rörande Riksdags-Ordningen.
I7tde $:n.
Det sedan 1809 och 1810 hvilande förslaget afslogs.
Den 12 Juni. 259 tp. Och 34-'de §. §.
De sedan 1809 och iSio på bordet hvilande förslag antogos. 36de §:n.
Det sedan 1809 och 18 10 hvilande förslaget afslogs. 38:de §:n.
Det sedan 1809 och i3to hvi. lande förslaget bifölls. 4ö:te §:n.
Det sedan 1810 hvilande förslaget afslogs. 56:te §:n.
Det sedan igi2 års
Riksdag hvilande förslaget bifölls. 57‘de §:n.
Bifölls det sedan 1809 och 1810 hvilande förslag. 63-'dje §:n.
Bifölls till rättelse efter 97. §.
RegeringsFormen. 7> -te §:n.
Det sedan 1809 och rgio hvilande förslaget bifölls.
V 78- och Sirsta §. §.
De i dessa §. §. fö.' reslagna tillägg afslogos.
Rörande den 29:de §:n RegeringsFormen samt 14., 21. och 23:dje §. §.
Riksdagsordningen uppsköt Höglofl.
Ridderskapet och Adeln sitt beslut, intill dess del erhålles af de beslut, som af de Stånd blifvit fattade, hvilka dessa §. §. närmast röra.
I afseende på TryekfrihefsLagen beslöt Ridderskapet och Adeln att det på bordet hvi - r Veil 12 Juni. lande förslaget till inrättande af en jury i Tryckfrihets mälj i stället för det hittillsjlantagna Dom- och Rättegångs-sättet, skulle antagas.
Slutligen beslöts, att de nu, i afseende på förslag tili ändringar i Grundlagarna, fattade beslut, till ConstitutionsUtskottet skulle öfver-'emnås, nu'd anmodan att till justering hos Riksens ctänder inkomma med redaction af alla de förslag, som af samtliga RiksStånden blifvit godkända, samt af de Sb §. i Grundlagarna, hvilka omedelbart af de antagna förslagen bero, och således derefter böra rättas.
Jag får hos Hönlofl.
R dderskapet och Adeln anhålla, att utan hinder al detta ProtocollsUtdrags justering, äfven de andra återstående hvilande för. slag, än de nu gjorda, måtte stå öppna till antagande.
Anledningen till denna min anhållan är den, att i den uppgjorda öfversigten af Gsundlagsförslagen synes hafva blifvit i allmänhet intagna blott sådana frågor, som blifvit antingen af ConsriturionsUtskottet till förändring tillstyrta eller ock af Konungen proponerade, och öfver hvilka al’a Utskottet ined beredda förslag inkommitj och att, förmodligen, i följe af denna princip, icke blifvit observeradt till intagande i denna öfversigt, att vid RegeringsFormens^ntagande gjordes i alla Stånden åtskilliga anmärkningar, hvilka skulle till afgörande vid annan Riksdag hvila.