Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Trenne värda Ledamöter af detta Stånd hafva med fullkomlig sakkännedom vederlagt den del af Herr Lagerhjelms motion som rörer Sjöförsvaret; jag inskränker mig således att här upptaga hvad den värda Ledamoten anfört rörande,sen förändrad sammansättning af Kngsmagtm till Landi, Må man icke tro att en skråaktig egenkärlek leder min tanke och att jag anser den uppgifne planen för mindre tjenlig derföre, att den härleder sig från en man, sorn ej tillhör KrigsStåndet, nej, forskningens fält är öppet för alla; tanken intränger der i mon af dess klarhet, utan afseende på yrket man valt, som ofta genom vanors inflytande, förskjuter det goda, blott derföre att det är nytt.
Utan all slags fördom, med föresattsfn att endast hylla det rätta och det sanna, går jag således nu att undersöka den af den värde Ledamoten uppgift ne planen, och gör det af så mycket större skäl som icke allenast han, utan flere andra aktningsvärda och upplysta medlemmar af detta Stånd, hysa ded tanke, att Sveriges stridskrafter, med besparing af utgift, skulle kunna vinna i styrka, i händelse man medelst minskning af stammen skaffade tillgångar att öka BeväringsManskapets öfning.
För att mera systematiskt, 8g4 Den 2 5 Mar lii, tillvägagå, nödgas jag först kasta en blick på vår Krigsmagts generda caracter i jemnförelse med andra Rikens.
Europas Arméer, ehuru ännu såsom tillförene alla flående hafva likväl sedan Franska Revolutio» nen undergått en väsentelig förändring, den att öfvergå ifrån Värfnings- till Ccnscripttons-Systemet-, Franska Nationen gaf efterdömet och skapade sålunda dessa ofantliga härar, som tvungo de öfriga Staterna att antaga enahanda utväg, förutan hvilken ali motkraft var vanmägtig.
Äfven Sverige fann nödvändigheten häraf och beslöt Beväringsskyldighetens införande; Nationen gjorde detta pä ett dess Fäderneslands känsla och lugna omdöme lika värdigt sätt: beslöt det nödvändiga deraf, utan att derföre öfvergå till ytterligheten, hvilken i detta som andra afseenden alltid är skadlig.
Sverige kullkastade ej sitt bepröfvade Indelningsverk för att helt och hållet öfverlemna sig åt det nya Conscriptions-systetnet, utan antog blott så mycket deraf, som, med säkerhet i krig, var förenligt med Folkets trefnad i fred.
Sverige gick sålunda en medelväg emellan det gamla och det nya Systemet, så mycket lämpeligare,' som dess indelningsverk äfven var en medelväg emelian de tvenne i Europa förut allmänt antagna Militair-organisationer, den Värfvade Arméen och Milicen, mindre dyr än den förra, mera tjen/Ibar än den sednare* Den Värjvads Ben 25"
Martii. 895 Armeen, jag talar osti förra Seclets och andra Länders, Var demoralisationens rätta stamhåll; Soldaten, en slags cosmopolitisk träl, utan känsla för heder, pligt och Fädernesland, dess enda band disciplinens jernspira.
Milicen åter, en oöfvad allmoge, hvilken i militairisk hänseende icke lemnade den borgen, som Fosterlandets försvar kräfvsr.
Sveriges Indelta Annee, grundad af Carl XI på principen af en sson och nödvändig hushållning, äger ingen af den Vårfvade Arméen» bristfälligheter, men val dess brukbarhet i Fält, och saknar ej å andra sidan den krigsduglighet, som .sällan kan upphinnas af en pur Landtmuhe.
Beväringen åter uppfyller sitt ändamål att gifva politisk aktning åt Riket, att lifva Nationalandan och att i farans stund tredubbla antalet af Fosterlandets försvarare, utan att tvinga medborgaren till den verkligen Spartaniska uppoffring af personlig frihet och ekonomisk, fördel, som denna inrättning medför i de länder, hvarest den vunnit hela sin utveckling.
I Preussen t. ex. börjar Medborgarens Beväringspligt med q:ne års ständig tjenstgöring i Fästning eller Garnizon; derefter ingår han i reserven, som varar i 5 år, färdig att inträda i Linien, så fort han blir påkallad.
Efter dessa 6 år kommer han till i:sta Classen Landtvärn som vara i 5 år och under hvilken tid han hvarje höst och vår exerceras i flere veckor Den 25 Martil, och hålles färdig att gå i Fält; derefter kommer han i Landt värnets a:draCla§s, som varar i 10 år och kan äfven påkallas, samt slutligen tillhör han Landtstormen, till 50 års ålder : 6ådant är Conscriptionssystemet i hela dess utveckling, ett förfärligt ok för Continentens Folkslag, föga att jemnföra med Svenska BeVäringsMartskapets 10 dagliga öfning< De financiella uppoffringar ett sådant system erfordra, äro lika kännbara som de personella, och, då en conscriberad soldat i Preussen, Befälet och hela Krigsmaterielen inberäkÄäd, kostar 24g R:dr Svenskt Banco om året, och en Fransk 464 R:dr, så kostar en Svensk Soldat, efter enahanda beräkningsgrund 127
R;dr *) och således ej mer än hälften af den Preussiska och blott |:del af den Franska.
Då en Preussisk undersåte betalar 4f
R:dr årligen till Krigsmagtens upprätthållande, betalar en Svensk, som tillika äger en dess handel skyddande Flotta, icke mer än 2§ R:drJ således föga mer än hälften af hvad den förre erlägger.
Svenska Krigsmagtens kostnad är, jemförelsevis med andra Rikens, således mycket låg, dess sammansättning en medelväg af Värfttings- Conscriptions- och MiliceSystemerde, dess *)
Då den exercerade och beklädda Classen af Beväringen fnberäknas, kostar Svenska Soldaten, efter ofvannämnde beräkningsgrund, ej mer äii 108 R;dr om året, Den 2 5 Martil. dess beståndsdelar ganska homogena, ty den Indelta Soldaten utgör den bäst möjliga stamm för Beväringen, som född 1 samma Provins, litande på dess redlighet, mod och trohet, lätt med honom kan förenäs.
Den Indelta Soldaten förlorar ej, som andra Arméers, sih hela tid på ExerciceFältet; 'han är tillika Jordbrukare, husfader och medborgare.
Bevå^ rings-ynglingen åter uppfyller sin pligt mot Staten med den korrta öfning, som, mera ’ gjord att dana en nwlitairisk anda än en militairisk bildning, lifvar dess håg 1 stället att nedslå den, då han, förenad med den gamla Stammen, likväl utgör en Armée, som fullkomligt brukbar i Krig t mindre betungar landet i Fred, än hvilken annan sammansättning som helst, efter min öfvertygelse, möjligen skulle kunna göra.
Detta lyckliga förhållande skulle till en del rubbas i händel-.
Se Stammen minskades med de af Herr Lagerhjelm till indragning före^lagne 6000 Nummer.
Indelta Infanteriets effectiva Styrka utgör nu inalles 20,408 man, hvaraf sjuke böra afräkna», så att 6000 mans indragning skulle medtaga f af hela styrkan.
Då tvenne Glassér Beväring kallas till vapen utgöra dessa i medeltal 488 man per Ba - Bil. till Ridd. o. Ad.
Pr. II Band. 57 898 Den 25 Martti. taiUon *)} Stammen, efter skedd indragning, skulle i medeltal utgöra 327 man per Batalion; således §:delar Beväring på ,;delar Stamm, hvilket, efter vunnen erfarenheten vid alla Arméer, är redan ett högst ofördelaktigt förhållande, i synnerhet då införlifningen sker på en Stamm, som sjelf inom sig äger ett visst antal Recruter, och hvilken, jemförelsevis mot andra Arméer, äger en ty värr så inskränkt öfningstid.
Detta är förhållandet, då endast 2:ne Ciasser af Beväringen införlifvas, hvilket uti en progressivt förderflig scala skulle ökas, i händelse flere än 2;ne Ciasser kallades till vapnen.
Härdigheten utgör Soldatens första egenskap; denne äger den 20 å 25:årige ynglingen ej i Sverige, minst bland Allmogen, ty man - *) 1822 års Glass utgjord" för Arméen 10,740 man exerceradt Manskap: gör för 2 Glassér 2i,48a - man, hvilka, fördelade- på vid Armeén befintliga 44 Batailloner, gör 488 man per Bataillon, Dm 25 Marlit. 899 lien 1 vår Nord är ej stark och utväxt förr ari i 25 året, då Beväringsskyldigheten upphör.
Landtvärnet, hvaraf frdelar uppfylde Sjukhusen, då den Indelta Soldaten, till och med under vrntertågen i Finland och på Åland, höll sig frisk, lemnade derpå en bedröflig erfarenhet, som skulle förnyas och Fosterlandet blottställas (ty Krigen gälla ej mera Provincen de afgöra om Riken och Tbroner), om dess försvar anförtroddes ensamt eller förnämligast åt denna svaga, icke till mannakraft fullmogna ungdom ; med bästa vilja i verlden ager dea ej styrka nog för krigets mödor; ehuru begåfvad med ögonblicklig tilltagsenhet, ägec. den ej ihärdighet nog mot krigets ofta förnyade faror.
Soldatens bästa ålder i Sverige äc från 3o:de till 4o:de året; han äger då sin fullat. kraft; denna aftager efter denna period i samma förhållande den före densamma vuxit; 40 till 45 års ålder svarar i ihärdighet mot 25 till 30 år, 45 till 50 år emot 20 till 25 år, och: heldre vill jag gå i Fält med en Svensk Armée der ingen Soldat vore yngre än 45 år, än med en Amnie der ingen vöre äldre än 25 år.
Krigens mer eller mindre lyckliga utgångs beror efter den nyare taktiken, tili en stor dal på förmågan att marchera, men i sanning behöfves det icke fullvuxna skuldror och bröst att med Räntseln, Kappotten, Bandoleret, 30 skarpa skott, Geväret och 3 dagars Proviant uppgående till en sammanräknad ganska betydlig tyngd uthärda 3, 4 å 5 mils marcher om dagen; denna förmåga äga Beväringsynglingarne > allmänhet icke3 och minst i de första Clas~ t)0®
Den 25 Mar t ii. seme, hvilka likväl efter Författningen först måste gå i F-ält, lika som de i allmänhet sakna den härdighet sorn utgör Soldatens första egenskap, och förutan hvilken krigen skulle blifva lika folködande som misslyckade.
Fårtroendet emellan Befäl och Trouppf, utgör den andra egenskapen, nödvändig för en Armées consistance; denna kan ej vinnas under en högst 3 årig bekantskap, inskränkt dels till öfningstidens få dagar dels till Kyrkparaderne, hvilkas nytta hvarje erfaren Officer torde anse för högst ringa; ett Compagnie, som äger 3 Officerare, hvaraf den ena harSemestre, ligger spridt i to å 15 Socknar, hvad tillsyn skall då äga rum vid Kyrkparaderne?
Exercis dervid vore ej verkställbar; vintern är dertill för kall och under jordbruksmånaderna behofver yngligen, som kanske gått en mil till Kyrkan, hvila; hvar skola dessutom Gevären förvaras?
hvar tillräckligt Befäl erhållas? den Indelta Soldaten, som tjent i 3 år, anses ännu för Recrut, ehuru han står under en närmare tillsyn än Beväringen möjligen skulle kunna komma: blott derefter börjar han blifva Soldat, blir tillgifven sitt Befäl, vinner dess förtroende, och tjenande hela sin lifstid, följande sin Officer från ungdomen till grafven föga kan jemföras med den af Befälet till större del oberoende, och blott 5 år tjenande Beväringen.
Sista årets exercis vore dessutom rent af bort) kastade penningar, ty han går då ur Rullorne; tili och med 3;dje årets vore det, ty tro - Den 25 Martil, 901 ligen komma sällan flere än 3 Classer att kallas till vapnen.
Krigsvana är det 3.'dje vilkoret för Solda-* tens duglighet i Fält, och som Krig åtminstone plägar inträffa en gång under en mansålder, och indelta Soldaten vanligen tjenar till 50 året, är man viss att alltid der igenfinna någon Krigsvana, hvilket icke Vore fallet med Beväringsmanskapet, sorn ej qvarstår i Nummer längre än till 25 året.
Om Krig således ej uppkom minst hvart 5:te år, skulle i händelse Stammen helt och hållit eller till större del indrogs, ett ovilkorlig! resultat deraf vara, att vi gingo i Fält med en Armée, hvaribland i förra fallet ej fanns en enda man i sednare ganska få, som förr hört ett skott, och hvad trygghet detta skulle lemna åt Fäderneslandet, inses vid första påseende.
Vid detta tillfälle måste äfven Fält- ock Fårpost-1jensten tagas i betragtande; en
Ar-, mées säkerhet i krig beror derpå i äfven dea mest trägna exercis tjenar föga till inhämtandet deraf, och der ingen eller för inskränkt Stamm finnes, som vunnit denna kännedom på alfvar, skulle Arméen dagligen vara blottstäld för öfverrumplingar och Riket för förstörelse.
Krigslydnaden är det 4:de vilkoret för Soldatens duglighet; en sträng och alfvarsam pligt, som den Indelta Soldaten alltid samvetsgrant uppfyldt, och som ej till samma grad kan Den 20 Marlit. förväntas af Beväringen hvilken dels ej kan sättas under samma tillsyn, dels 6åsom egen ej dertill hafva fallenhet, dels såsom tjenande stå under ett annat husbondsvälde svårt att med det förra förena.
Härdighet, inbördes fur troende, krigsvana och krigslydnad ära således de egenskaper som egentligen utgöra Soldaten; de kunna ej igenfinnas annorstädes än i den gamla Stammen, hvars redan inskränkte styrka, efter min tanka således icke utan de vådligaste följder än ytterligare skulle kunna förminskas.
Man åberopar Franska Revolutionen och Preussiska Frihetskriget såsom utförde med conscriberade, ja, man i;o Fanns håde i den förre och sednare Arméen, en i förhållande starkare Stamm, än nu i den Svenska, ty hela den gamla Franska Arméens Soldatesque deltog i revolutionen och ingick i Republikens Arméer, och Preussen hade vid Krigets början år 1812, 70,000 man gamla Soldater. 2:0
Är mannen tidigare fullväxt i Frankrike och Preussen, än i Sverige. 3:0
Är Climatet mindre hardt i dessalän4 der än här, 4:0
Var det blott med en ofantlig uppoffring af menniskor, dessa nationer eegrade, hvartill Sverige ej är nog folkrik?
Den 2 5 Martil. go5 5:0
Voro de lifvade af den kraftigaste af alla, på menimkolijertat verkande mobiler, frihetens.
Dessa.äro de militairiska skälen jag trott fmig böra anföra, icke allenast mot Herr Lagerhjehns motion, utan i allmänhet emot alla dein, sorn åsybat indragning af den Indelta Arméen till förmån för BeväringsManskapets större öfning, hvilken ehuru nyttig, ej bör åstadkommas, på bekostnad af den Stamm, som egentligen gifver styrka åt Beväringen, och förutan hvilken den vore en snöbäll, sorn vid första eld snart skulle smälta.
Den Indelta Armé ns arbetscommendtringar hafva i medeltal sedan Kriget uppgått till 4,444 man om året (vid Götha, SöderTelje och Ortala Canaler, Hjelmare Slussverk, VVanäs'
Fästning, Strömrensningarne, Väganläggningar, Mossodlingar, Röjdningar, Hamn- Bro- och Cassernbyggnader, Fångbevakningar å Rikets Fästningar m- m.) RusthållsRegementerne och de Skånska äro befriade från Arbutscommenderingar, Jemtlands och Westerbottens
Regimenten för aflägsne; hela den till Arbetscommenderingar disponibla effectiva styrkan utgör sålunda 14,063 man; om 6000 man skulle indragas, belöpa sig circa 4000.deraf på llofhållsRegementer:. återstå 10,000 att begagna vid Arbetscommenderingar, 9°4 Den 25 Martii. och som desse uppgått 4444 man om året, skulle, (då de sjuke afräknas från effectivs styrkan) hälften af hela Rothållsstyrkan årligen vara commenderad på arbete, hvilket icke allenast vore en särdeles ökad tunga för Soldaten, utan äfven betydligen skulle stegra
Le« gorna till förlust bör Rothållarne.
Då Herr Lagerhjelm trott att vacanceafgiften för 6,000 man, beräknad å 6 Tunnor Spannemål per nummer, skulle vara tillräcklig icke allenast till excercisen af 43,200 man Beväring (en tredjedel deraf i 14 och tvåtredjedelar i 18 dagar), utan äfven skulle lemna en besparing af hela den till Beväringsmanskapets öfning nu åtgående summa, så slår calculen sålunda ut, att deo lågt beräknad i stället medför en ökad kostnad af 213.400 I\:dr Banco om året, som närmare kan inhemtas af här bifogade calcul: för att medelst vacancer uti den indelta Arméen, beräknade till den af Herr Lagerhjelm icke för lågt uppgifne afgiften fylla kostnaden som skulle åstadk°mirsas af 3;ne Classers exercis, en tredjedel i 14 och två tredjedelar i 18 dagpr, måste oberäknad den nu dertill åtgående summan circa 12,000 numror stå vacante, hvarigenom Indeldta Infa nteriet, de sjuke och recruter inberäknade, skulle' inalles utgöra 8,400 man, gom i sanning är en för liten stamm för en Beväring af 60,000 man.
Fö>hål!andet emellan vacance-afgiften och Beväringsmanskapets kostnad, torde äfven Den 25 Mar t ii.
S°5 vara ett bevis huru litet indelta Arméen kostar jemförelsevis mot andra Arméer.
Resultatet af Herr Lagerhjelins motion vore således; Vin fl, mera exercis för det redan exercerade Beväringsmanskapet; För tu fl: i.-o.
Åstadkommen ny utgift af 213,400 R:dr Banco om året; hvilka sammanlagda betydande olägenheter svårligen torde uppvägas af ofvannämnde ringa fördel, i händelse SjöBeväringen äfven skulle exerceras, hvilket till dato icke skedt, skulle den sammanräknade kostnaden för Land- och SjöBevärin-. gen beräknad till 14,400 man med 12 dagars öfning uppgå till en summa af 156,189 R:dr, hvilka sammanslagne med de för 6,000 vacancer inflytande medel 229,500 gifva Debet 385,709: Credit som ofvan . . . 549,454; —•
Deficit 163,665: sorn skulle utgöra den ökade utgifteg. 9o6 Dea. 25 Mar lii.
Enahanda resultater, så i militairiskt sora ekonomiskt afseende uppslå i iner och mindre mån af alla de projecter, som åsyfta Beväringsmanskapets större öfning på bekostnad af stammen, hvilka jag derföre för min del ej vågar tillstyrka.
Jsg påstår dirföre visserligen icke att vår Armées organisation är fullkomlig; den äger flere bristfälligheter, hvaribland förnämligast bör räknas felande RecriitCompagnier lör Indeldta Infanteriet det af tjenstgöringen på Roten sig härledande entamera lynnet, sorn gör för mycket afbrott mot den i Fält nödvändiga activitet; Beväringsmanskapets förtidiga inskrifning; deri-i allmänhet för korrta öfningstiden för så vä! indeldt trouppe 60m Beväring; Cavalleriets för ringa styrka, jemförd med de andra vapnen, sedan Beväringen tillkommit > felande gymnastik och simning för ungdomen, sorn synnerligen skulle bidraga att göra Beväringsynglingen tjenstför; med flere andra bristfälligheter, hvilka likväl alia småningom och med ökadt anslag kunna afhjelpa?; grunden är emedlertid god och vi kunna med trygghet bygga derpå.
Till ytterligare stöd för den af mig framställda tanka får jag åberopa den värde Leda-' moteus egna ord.
Han säger: ”en Nations ära och det rum densamma bereder sig i krigs - *) Svarande' emot Ca vallerie is.
Exercicc-Es<jva~ droner.
Den 25 Martil, 907 historien bestämmes icke af Krighärens talrikhet men af dess bedrifter; jag delar fullkomligen denna tanka och tror att Sverige förr skall söka upprätthålla en god Armoe, sorn härdig, disciplinerad,^krigsvan, öfvad, rörlig och förtroende, med concentrerad kraft kaa möta fienden så inom
Rikets landamären som utom dem, än att söka erhålla en talrik Armée, hvilken, orörlig genom mängden, opålitelig genom sammansättningen, stadnande på sjukhusen i brist af physisk förmåga och i oordningens sköte i brist på moralisk, skulle blottställa det urgamla af ärorika minnen stolta Sverige för utländskt ok och herravälde.
Ehuru jag således ej delar den tanka att Sveriges stridskrafter med besparing af utgift skulle kunna vinna i styrka, i händelse man medelst minskning af stammen skaffade tillgångar att öka Beväringsmanskapets öfning, hindrar detta mig ej att lemna en gärd af uppriktig aktning åt det Patriotiska sinnet, sorn, har till föremål att med minst möjliga ansträngning af Nationalkraft i fred, vinna den mest möjliga Nationalkraft i krig; som på ett loijalt sätt öppnar vägen till discussionen, hvilken, förd med lugn och alfvar, kan lemna ett för samhället gagneligt resultat och hvars syftemål, lika med det jag alltid skall göra mig till en helig lag, är uppsökandet af de kraftigaste medel att försvara ej endast vår jord, men den frihet, de lagar och de inrättningar, vi oss gifvit och förutan hvilka Den 2 5 Martil. vi ej skulle kunna sägas äga något Fädernesland.
Jag får äran anhålla att detta mittyttran. de må få åtfölja Herr Lagerhjelm® motion till behörigt Utskott.
Nio 5.
Friherre B jörn/ljer na, Magnus:
Tvänns värda Ledamöter af detta Stånd Herr Friherr' Cederström, Jacob, och Herr Rosenblad hafva yrkat: den förra att Stats-, Banco- och EconomieUtskotten inom viss tid borde inkomma méd grunderne till ett Statshujhällningrsystéme; den sednare, att Stats- och BancoUtskotten borde utarbeta en FinancePhn.
Den förre värde Ledamotens motion, lärer af de förenade Utskotten icke vara bifallen; den sednare åter är ännu oafgjord, detta gifver mig anledning att fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på nödvändigheten, att Stats- och BancoUtskotten med det sna« raste må till Stånden inkomma med grunderne för den Financeplan sorn skall utarbetas; så mycket mer som Riksens Ständer derpå kunnat vinna en betydligen förkortad Riksdag, och Utskotten bespara sig ett möjligen onödigt arbete, i fall deras till alla sina detailler utarbetade Financeplan slutligen ej af Stånden skul» le blifva antagen.
- Den 2 5 Martu, 909 Utskotten, så vidt deras arbeten skola Sfållas systematiskt, måste i alla fall förut sjelfva öfverenskomma om grunderne hvarpå de skola uppföra sin byggnad, och kunna således när de om dem beslutat, dermed inkomma till Stånden för att vinna dessas sanction, innan de fortsätta ett långsamt, trägit och i synnerhet 1 detaillerne svårt arbete.
Jag finner väl att grunderne till en FinancePlan ej kunna framställas i sin enkelhet utan mäste vara motiverade, dels för att rättfärdiga Utskottens åsigt, dels för att gifva ledning åt Ståndens omdöme, att arbetet således erfordrar tid, hvarföre jag icke heller yrkar någon prescription för inkommandet der* af utan öfverlemnar det åt Utskottens egit nit för allmänt bälta, anhållande blott att de hufvudsakligen nu må befatta sig med Financeplanen och ej insända till Stånden andra mål, hvarken med tillstyrkan till a/stag eller bifall, innan grunderne för den oftanämnde FinancePlanen blifvit afgjorde, så att Stånden veta vid bifall eller afslag hvad tillgångar de hafva att påräkna.
Ifrån denna generel» regel undantager jag likväl sådana frågor, som genom sin overkställbarhet icke möjligen till bifall kunna tillstyrkas.
Grunderne til?
Financeregleringen tyckas mig vara inneslutne i följande frågor; luta Ajdelningen ijo. Skall man mot Bancoaedlar å vista Den 25 Marlit, eller på termin mot bestämd eller varierande Cours få tillbyta sig silfver i Banken, myntadt ellar omyntadt?
e:o- Skall om detta utbyte tillätes, den nu befintliga BancoSedelstock bibehållas i omlopp tillika med sdfret eller ej, till samma belopp som nu, större eller mindre ? 3:0.
Skall, om en realisation äger rum, den verkställas med Bankens nu ägande fcnxl myotbara metaller eller denna fond okas, och till hvad belopp? 4:0.
Om fonden skall Ökas, hvilka äro de medel som dertill föreslås, uppköp af silfver, actier eller lån? 5:0.
Skall VexelBanken skiljas från LänsBanken eller ej? 6:0.
Skall LåneBanken förenas med Riksgälds Contoiret eller ej? •j:0.
Vexeloperationer för att styra coursen, bestämmandet deraf til! visst maximi eller minimibelopp? oförändrad BancoSedelstock elier annat tjenligt medel till vinnande af ofvannämnda ändamål.
Den 25 Martti'. gjg 2\dra Afdelningen: i:o« Skola Statsobligationer införas eller ej? 2:0.
Hvilken Räntefot och hvad amortis-3 sement föreslås dertill? af hvilken fond skola dessa tagas? 4:0.
Skall ett på fast egendom grundadt hypothrquesystéme införas eller ej? 5:0.
6;o. Skola Räntecoupons å hypothek-i sedlarne löpa särskilt eller ej? 3:dfe A]delningen'. 1:0, Skola FilialDisconter inrättas eiler ej — huru stora Creditiver skola dessa erhålla? 2:0.
Skall BancoDiscontens creditiv okas,’ minskas eller förblifva lika? 3*.o. Skall lånerättighefen i BancoDisconten för enskilt man bestämmas till samma maximibelopp som nu eller ej?
912 Den t“ Martti. 4;0, Få säkra anvisningar och varor belånas i Disconten elier ej? 4 \de Ajdelningen: 1:0.
Hvilka medel föreslås till befordrande af den enskilta Creditrörelsen , privatBanker?
eller på adier stål* de Disconter? 2:0.
Skall Spannemåls uppköp för allman räkning'fortfara» eller belåning deraf äga rum, med hvad modus och med hvad fond skall om beläning föreslås, denna gke med Bancosedlar, med Statsobligationer eller med räntebärande invisningar? 3:0.
Skall Räntan 1 BancoDisconten och Publike Cassör nedsätta6 eller ej, i förra fallet till hvad belopp? 4:0.
Skall Stat6Verkets skuld till Banken afskrifvas eller ej, eller ock förvandlas till räntebärande obligationer? 5:0.
Skola anslagen till Götha Canal, Hjelmare Slussverk och strömrensningarne fortfara - f Den 2?
Martti. fara eller ej? bestridas med Bancosedlar eller med Statsobligationer?
Vigten och mångfaldigheten af dessa ämnen, ehuru visserligen ej alla af Utskotten behöfva upptagas, utan blott den del deraf som ingår i det af Utskotten uppgjorda sy-’ stémet, visa likväl nödvändigheten att med åsidosättande af alla bi-ämnen hufvudsakligen sig dermed befatta, på det Utskotten innan för stor del af den, Riksdagen genom Grundlagen försäkrade tid tilländalupit, må till Stånden kunna öfverlemna resultatet af deras öfverläggningar, och i förhand uppgifva grun. derne hvarpå de ämna uppföra den Financiela byggnaden.