Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad busbehofsbrännvinsbränningen beträffar, befarar jag äfven, med den erfarenhet jag har från andra länder och med afseende på våra otillräckliga controller, som bäst visas genom den ringa förökade inkomst af 6ooo r:dr, som blifvit en följd af den vid sista riksdag ganska lågt förhöjda afgiften derå, att den deraf beräknade inkomsten är för högt tilltagen; men det är möjligt, jag vill ej bestrida det, att detta kan afhjelpas genom det palliativ, Utsk. föreslagit, att inskränka -rättigheten till kortare bränningstid endast till de små pannorna.
I afseende på formen af Utsk:s betänk, anmärker jag, att likasom Utsk. sammanfört cancelligebiihren under chartos-sigillatoe-afgifteri, hade Utsk. äfven bort öfverflytta centonalen på allm. bevilln.
Med tillkännagifvande af dessa anmiirkn.T skall jag dock ej yrka återremiss, emedan jag linner Utsk:s beräkna- riktiga, på det hela tagna; och då jag ser, att Utsk. ej tagit i beräkn. upphäfvande af införselförbud, i händelse K.
M. skulle finna för godt att upphäfva sådana, såsom å kläden m. fl. artiklar, och att för andra åter följa en annan princip, än den Utsk. följt, att nedsätta tullen, är jag öfvertygad, att tullbevilln. skall stiga till den höjd, att den skall betäcka alla missräkningar.
Icke heller befarar jag någon brist i allm. bevilln., till betäckande hvaraf Riksg.cont., om så skulle, inträffa, äger 5oo,ooo r:dr att disponera.
Af dessa orsaker, och då jag hoppas, att riksdagen nalkas sitt slut, instämmer jag i begäran-om bifall å betänk.
Af de 3:ne ledamöter, som gjort anmärknrr vid betänk., hafva 2:ne tillstyrkt bifall och blott den 3:dje återremiss af detsamma.
Vid detta förhållande må det tillåtas mig att inskränka mitt yttrande till den förste talarens framställning.
Iir Hjärne har först en stund klandrat Utsk., att det gjort för höga beräkna- och derefter klandrat
Utsk. för att summan vore för låg och att deri lage inconsequensen mot Utsk:s förra betänk.
Det är i sanning svårt att vederlägga en talare, som finner samma summa både för hög och för låg.
Hr Hjärne borde hafva funnit, att Utsk. sökt närma sig hans åsigt, och då är det ej vackert, att han dermed finner sig missnöjd.
Jag vill nu öfvergå till de särskilda anmärkningarna.
Hvad först tullbevillningen beträffar, är den beräknad för fem år.
Det kan väl hända, att den förespådda bristen deri kan slå in
Den 6 A piil f. m. !9 de första åren; men deraf följer ingalunda, att icke den möjJigen under första åren uppkommande bristen ian ersättas under de följande.
Sådan har åtminstone Utsk:s öfvertygelse varit, och om man vill göra Utsk. den rättvisa att eftersinna, huru betydlig förhöjning i tullintraden uppstår efter den föreslagna förhöjningen i införseltullen å caffe och socker och huru liten förhöjningen är i sjelfva slutsumman, torde man finna, att Utsk. ej beräknat orimligt.
Såsom ledamot af Bevilln.Utsk. har jag känt med mig sjelf, alt tullbestämmelsen fordrar en kännedom, som jag ej äger; men då jag öppet erkänner delta, må det då äfven tillåtas mig förklara, alt jag ej på lösa grunder gifvit min röst till detta betänk., ty vi hafva inom Utsk. 2:ne ledamöter med sakkännedom i detta ämne, 2:ne köpmän, hvilka jag anser mig skyldig det vittnesbörd, att hvarje gången fråga yppats, der deras enskilda interesse råkat i collisiou med det allmännas, de talat varmt för det sednare, och derföre har jag ej tviflat, att de ju icke ägt säkra grunder för sitt omdöme och att äfven beräkningarna skola slå in på det hela.
I afseende å brännvinsbeskattningen åter tror jag mig äga mera personlig kännedom, och jag är öfvertygad, att summan skall öfver- och ej understiga Utsk:s beräkn.
Det är visserligen sannt, att de första åren många pannor skola nedläggas och inkomsten i början förminskas; men i rak följd af tillverkningens minskning skall varan stiga i pris, hvaraf åter följden skall blifva, att afunden och vinstbegäret skola förmå dem, som nedlagt rörelsen och nu se, att grannen bedrifver den med god förtjenst, att åter beträda banan.
Jag åtminstone anser det otvifvelaktig!, att brännvinsbevilln. om 5 år skall blifva högre och ej lägre, än hvartill Utsk. nu beräknat densamma.
Slutligen har Hr Hjärpe fästat sig vid den af Utsk. föreslagna underd. skrifvelsen till K. M., och den värde ledamoten har funnit densamma innebära en contradiction mot ett förut fattadt beslut.
Jag vågar bestrida detta och påminna Hr Hjärne, att annat är ett nytt fall, som påkallar nytt correctiv, annat är en närmare utveckling af sjelfva saken och annat er. contradiction.
Här är blott ett amendement i fråga, hvilket det beror pä Ständerna att antaga.
Om vi ej, som jag hoppas, vore i sista veckorna af riksdagen, skulle jag visserligen ej bestrida den begärda återremissen; men nu hemställer jag till It. o. Ad., om det är skäl att återremittera betänk.
,på grund af sådana anmärkn:r, som dem Hr Hjärne framställt, ty jag tror, att sådant blott skulle upptaga tiden utan ändamål och ej förmå Utsk. att ändra betänk.
Jag bestrider således pu återremiss och anhåller om propos. på bifall till betänk.
Jag är till det mesta förekommen af Hr Stuart; men då en ledamot af Utsk., nemi.
Boye, som äfven till besvarande upptagit de häremot Den 6 April f. m. betänk, framställda anmärkn:r, underlåtit att fästa sig vid den inconsequens, sorn tiIIvilats Utsk. för den olika beräkn. af sjötullsbevilln., som finnes i detta betänk, emot hvad sorn var upptaget i Bevilln.Utsk:s betänk.
Wto 29, så anser jag mig böra fasta uppmärksamheten derå, att uti Utskts betänk.
Wto 29 förbigåtts att upptaga de årliga afkastningarna i bruttoinkomsten, för hvilka afdrag rätteligen bort ske.
Dessa afkortningar hafva, på sätt Utsk. i nu förevar, betänk. upplyst, under åren 1831, i832 och 1833 per medium utgjort årligen 186,624 rtdr 25 sk. 6 rtst., och om således detta afdrag iokttages tillika med de minskningar och förhöjningar, som blifvit eii följd af de förändringar, Utskts förslag till tulltaxa undergått hos R.
St. och i förstärkta StatsUtsk., torde man, äfven med det beräkningssätt, som Utsk. följt i betänk.
Wto 29, komma till nära nog samma resultat som här i betänk.
Wto 56, och någon inconsequens kan således icke med skal tillvitas Utsk.
Men måhända halden värde anmärkaren icke trott nödigt fästa sin uppmärksamhet vid hvad Utsk. härom yttrat pag. 3, der det står: "då dessutom Utsk. vid uppgörandet af den calcul, hvilken uti ofvannämnde betänk, linnes införd, förbigick att iakttaga åtskilliga nödiga afdrag från den i Tullverkets räkenskaper uppförda bruttobehå
II ningen af statsverkets andel al tulluppbörden, anser Utsk. sig nu böra, med rättelse i omförmälda förhållande och i öfverensstämmelse med de beslut, R.
St. i anledn. af Utskts betänktn i detta ämne fattat, framlägga en förnyad calcul för tullinkomsternas beräknande.
” Hr Piosenblad har klandrat åtskilligt i Utskts beräkna-, men ändock kommit till samma resultat, som jag önskar, då han yrkat bifall till betänk., och jag kan således förbigå hans anmärkntr.
Likväl anser jag mig böra nämna, att det visserligen icke varit Utsk. obekant, att i frågor af denna beskaffenhet 2 gånger 2 ej alltid är 4» emedan man aldrig med säkerhet kan på förhand känna, huru saken i verkligheten kommer att slå ut; men då det varit Utskts skyldighet att uppgifva en viss summa, har Utsk. ej kunnat undgå att dervid begagna de vanliga arithmetiska reglorna för addition, subtraction, multiplication o. s. v. Hvad särskildt angår Hr Rosenblads anmärkn., att centonalen icke bort för sig sjelf uppföras, utan sammanslås med alim. be^ ■vilha., får jag erinra, att då R.
Stis beslut om centonalens öfverflyttning på allm. bevilln. redan för innevar. år i sammanhang med öfriga statsregleringar gått i verkställighet, men den nya bevilln.förordn. ej kominer att tillämpas förrän nästa år,, har Utsk. funnit nödigt att för denna gång särskildt uppföra centonalen, ehuru jag icke nekar, att den vid en kommande riksdag kan sammanslås med allm. hevi Ilningen.
Beträffande härefter Utskts beräkn. af brännvinsbevilln., Den 6 April f. m. hafva anmärkntr blifvit gjorda, som likväl redan äro fullständigt besvarade.
Jag vill derföre blott tillägga några ord om probabiliteten för den summa, Utsk. upptagit.
Jag medger väl, att flera sätt för calculens uppgörande kunna finnas; men äfven om man antager det sätt, som Prosten Nibelius i sin reservation uppgifvit, skall man komma till samma resultat som Utsk., blott roan i bans calcul tillägger skatten för de pannor, som han ansett komma att nedläggas; och jag vet i sanning icke, hvarföre man skall grunda sin beräkn. på en gissning, och endast gissningsvis kan man bestämma antalet af de pannor, som nedläggas.
För min del tror jag ej, att särdeles många pannor komma att nedläggas i följd af de nu stadgade högre afgifterna, och i ingen händelse anser jag1 Utskts beräkn. för hög, helst om man besinnar, att kannerymden af de hittills nyttjade pannorna uppgått till mer än 3 millioner, sorn redan, efter den vid sista riksdagen stadgade skillingsafgiften, hort jemna en inkomst af y5o,ooo r:dr, i fall tillverkntsbeloppet blifvit ärligt uppgifvet.
Jag medger emedlertid, att det alltid skall blifva svårt att utfå 'brännvinsskatten till sitt fulla och rätta belopp, så länge man icke ställer saken på en enkel beskattningsgrund, utan fortfarande lemnar vägen öppen för bemödandet att favorisera än den ena och än den andra pannerymden och redskapen.
Staten och individen förlora härpå och, som mången rätteligen anmärkt, endast kopparslagaren är den, sorn vinner.
Man har vidare gjort den anmärkn., att Utsk:s beräkna-, äfven om de ej medförde någon fara för de kommande åren, åtminstone skulle förorsaka brist för innevar. år.
Innan jag yttrar mig öfver denna förmodade brist för år i835, anhåller jag att få fästa uppmärksamheten derå, att äfven för år 1836, eller sedan den nya tulltaxan börjat att tillämpas, kan en förminskning i tullintraderna äga rum, till följd af rättigheten att upplägga varor på creditupplag och förtulla deni först ett år efteråt; ty troligen skall det hända, att, till undvikande af den högre tull, som med nästa år blifver gällande å vissa varuartiklar, en större varuquantitet än vanligt i år kommer att införskrifvas, och att, om afsättning genast saknas, rättigheten till creditupplag begagnas för att först framdeles förtulla varorna efter den lägre tull, sorn gällde, då de införskrefvos.
För alt förekomma detta, täger jag mig friheten nu väcka följande motion, med begäran om remiss deraf till Bevilln.Utsk. Gr. von Fersen uppläste härefter följande; Då i i5 § af underrättelserna till tulltaxan finnes stadgadt: att varor inom ett år från den dag, då de på creditupplag uppläggas, fa förtullas efter den tull, som var gällande, då upplaget skedde, och sålunda äfven under loppet af år 1836 varuartiklar, hvarå förhöjd tullbestämmelse vid innevar. 22 Den 6 April f. m. riksdag blifvit beslutad, kunna komma att förtullas efter nu gällande tulltaxas mindre lullafgift, hvarigenom åter en minskning i den i836 påräknade tullinkomsten kan uppkomma, föranlåtes jag vördsammast föreslå: att R.
H. St. må hos K.
M. anhålla, att den förändring i stadgandet ang:de creditupplaget för innevar. må vidtagas, att af de varor, hvilka under loppet af i835 på creditupplag anmälas, endast de, hvilka under nämnde år derifrån uttagas och förtullas, må tillgodonjuta den mindre afgift, som i83o års tulltaxa bestämmer, men de varor åter, hvilka efter d. i Jan. 1836 till förtullning från creditupplaget uttagas, böra draga den tull, sorn i den nya tulltaxan blifver stadgad.
I händelse af bifall till denna min framställning torde äfven R.
H. St. böra hos K. M. i und. anhålla: att, så fort ske kan, nådig kungör, härom måtte utfärdas, på det varurequirenter i tid må blifva underrättade om nämnde förändring uti stadgandena för creditupplaget under innevar. år.
Om remiss till vederbörligt Utsk. anhålles vördsammast.
Hvarefter Gr. von Fersen muntligen fortfor:
Detta är det enda, som efter min tanka behöfves, för att förvissa staten att för såväl år i836 som de påföljande åren komma i åtnjutande af tullintraderna till det belopp, XJtsk. beräknat.
Hvad åter angår år i835 och den brist, som man för innevar. år trott skola uppkomma i följd deraf, att statsutgifterna efter nya statsregleringen börja med detta år, då deremot de nya inkomsterna ej vidtaga förrän med år i836, så torde, för utredningen häraf, en skärskådning af Riksg.- contrs ställning vara af nöden.
Man finner då följande förhållande: R.
St. hafva för Biksg.cont:s årliga behof afsatt eller anslagit, hvilket äfven j Utsk:s calcul är upptaget, . 1,200,000.
Utgifterna är o: 1:0 Verkets aflöningar. .... 67,000. 2:0
Ränta oclv amortissement i Banken 264,000. 3:o Ränta till II. M. Konungen 200,000. 4:o Räntor för K.
Carl XIII:s hemgiftscapital 5,000, Trollhätte lottsedlar 3,g4o, Lifläntelånet 332: 24., Götha canal reparationsfon4 4,696: 14. 5. ....... , , t4,ooo, 545)000. /ehuru egentligen den endast har \ horda utföra* till 1256,000* Transp. 546,000.
1,200,000.
Den G April f. ra.
Transp. 545,ooo. 1,200,000.
Vidare följande utgifter, hvilka, såsom på en gång betalbara, böra genom lån anskaffas, nemi.: a) Lån af allmänheten 2,000,000. b) Bankens fordran för förskott vid liqviden med f. d. K.
Familjen c) Frii Eneskjölds afskrifning, som af Riksg.- cont. ersättes .... cl) Choleracreditivet . . e) XVenersborgs d:o . . f) Reserverade pensioner på 7:de hufvudtiteln för militärenkor och barn . . . g) Extra statsbristen för år i832 361,376:29.9.
S:a b:co r:dr 3,170,122: 14.6. hvarå 5 proc. ränta och 5 proc. capitalafbetalning årligen utgör 5:o circa 317,012. 6:0
Extra anslagen 160,000. 7:0 Rotehål larne vid Westerbottens regemente 1,600.
S:a utgifter b:co r:dr 1,023,612. hvarifrån afgå de äfven enligt StatsUtsk:s betänk.
N:o 204 upptagnaRiksg.cont:s egna oberoende inkomster årligen .
. 4^,800. då årliga utgiften blifver b:co r:dr 976,812. och sålunda b:co r:dr 223,188. ett öfverskott årligen å den för Riksg.cont:s behof anslagna summa.
För kommande åren synes mig ingen fruktan bö ra förefinnas, och om än de af Riksg.cont. uppgifna, af StatsUtsk. ej upptagna behof tagas med i beräkn., blifver dock alltid en summa 5i,854 i öfverskott å de Riksg.cont. anslagna 1,200,000 återstående.
Frågan är endast, om Riksg.- cont. kan erhålla långifvare, och detta beror ej af Bevilln.- Utsk., utan af R.
Men om ej billig fruktan för kommande år finnes, förspörjes dock en icke obetydlig för innevar., hvars grund ligger, må mig ursägtas, i det förhastade beslutet af statsregleringens vidtagande l835, hvarigenom , då statens utgiftsbudget år i835 utgör 9,698,190. och den af år i83o utgjorde 9,206,200. en liten förhöjning af 49L990- — — finnes för' 150,828: 18. 5. 6,32.6: 1.— 500.000 150.000 1,591: i3. 4. 24 D e 11 G April f. m. innevarande år, och om till denna summa.
49I?99°- lägges den med innevar. år börjande capital afbetalning oell räntan till Ranken .... 264,000. visar sig, att b:co r:dr ^55,990. mera skola utgå, ehuruväl inkomsterna fortgå på samma sätt sorn förut.
Vid närmare skärskådande blifver dock förbållandet mindre ofördelaktigt och l!iksg.cont:s ställning, enligt mitt förmenande, år i835 ej så fruktansvärd!, sorn man äflas att föreställa sig.
För mig visar sis ning år i855 följande: Riksg.cont:s sta II - Utgifter: statsbrists - 1,945,190. 54.5,000.
Tillskott till statsverket eller summa Verkets aflöningar, ränta och amortissement till Banken, ränta till II.
M. Konungen och räntan å de ouppsägbara capitalen . .
Räntan å lån af allmänheten 100,000.— —- Amortissementen torde ej förekomma till utbetalning förrän året efter det, omsättningen ägt rum.
Om lån upptages till betäckande af liqviden med Banken för f. d. K.
Familjen samt FruEneskölds afskrifning, till choleraoch Wenersborgscreditiven, extra statsbristen i83a m. fl. under 5:te punkten här ofvan anförda utgifter, torde ränta och amortissement derå först komma i fråga i836.
Extra anslagen 160,000. — -—i Rotehållarne vid Westerbot . 1,600.
S:a utgifter 2,751,790.
Inkomster:
Allm. bevilln. i likhet med hvad den utgjorde i833 med afdrag af rotefrihetsafgiften , circa 2,33r,io4: 37. 6.
Transp. 2,331,104: 3?. 6. 2,751,790.
Deri 6 April f. m.
Transp. 2,33t,io4: 37. 6. 2,751,790.
Kort- och tidningsstämpelafgift jemte Riksg.cont:s egna oberoende inkomster 5i,3oo. Centonalen ' 3q,ooo. S:ä inkomster . , ....... 2,42i,4o4: 37. 6.
Brist b:co r:dr 33o,385: 1 o. G. hvilken ej synes svår att betäcka, om Riksg.cont. under påföljande åren kan påräkna ett öfverskott af 223,188 r:dr, men sorn likväl kunde utan olägenhet och svårighet ytterligare minskas, om räntan och amortissementet till Banken antingen finge innestå och framdeles i afräkning eller qvittning å blifvande bancovinsten Utgå, eller ock denna utgiftssumma postponerades på det sätt, att i836 liqviderades för i835, 1837 för r836 o. s. v., då hela årsbristen slutligen för innevar. år icke blefve större än 66,385: 10.6., hvilken bristsumma icke torde genera ett B.. St:s verk.
Få, grund häraf troi- jag ej, att någon brist i Utsk:s Ijeräknlr eller fara för Riksg.cont.
Skall uppstå; hvadan jag, med stöd så viii af hvad jag nu haft äran anföra sorn af Hr Stuarts yttrande, tillstyrker bifall till Utsk:s betänk.
Men innan jag lemnar denna Sak, anser jag mig skyldig att aftvå TJtsk. den tillvitelse, man gjort det för långsamhet i ärendernas behandling, särdeles i afseende på tullfrågan.
Jag har för detta ändamål uppgjölt en tableau öfver Utskis ai-bete, sorn jag anhåller få nedlägga i R. o. Ad:s prot., då man sett stränga förebråelser i detta afseende framkastas icke blott i tidningarna, utan äfven i Medstånden.
Denna calcul slår ut på följande sätt:
Utskottet. R. H.
Maj 23.
Remiss af Tullcommilteens förslag.
Sept. 24. afgick till Expcd.Utsk. . . 4 man. 1 d. , Oct. 26.
Återremissen complett inkommen till föredragning ....... i mån. 2,d:r.
Nov. 20.
Svar å återremissen ... — i5 d.r. Dec. 18.
Ståndens beslut completta — 28 d:r. Jan. 8.
Jemnknrsbetänk. färdigt . -— 21 d:r. „ 27.
Återremissen derå complett — i9d:r. S. D. Svar derå.
Febr. ii. Votering i förstärkt Stats Utsk. ...t,...,...,..... — i5 d:r. „ 27. R.
St:s förslag till tull taxa fr.
Bevilln.Utsk. till Expcd.Utsk. aflemnadt . — lödti’.
Mars 12.
Justerades Exped.Utskls skrifv. i ämnet hos R.o. Ad. ....... — i3d:r.
S:a 6 mån. 3 d:r. 3 mån. 17 dii*- 21 H. 4 aG Den 6 April f. m. 1817 & 18 arens riksdag motionstidens slut d. 5 Jan. R.
St:s skrifvelse justerad d. 14 Juli .... 182^ års riksdag motionstidens slut d. 1 Mars. R.
St:s skrifvelse justerades d. 20
Dec 1828 års riksdag motionstidens slut d. i5 Dec. 1828.
St:s skrifvelse justerades d. iq Febr. iS3o ...... 1 ar 2 man. g u;r. i834 & 35 års riksdag motionstidens slut d. 1 Mars r834.
R* St:s skrifvelse justerad hos R. o. Ad. d. 12 Mars 1835 1 år — i2d:r.
Obs. vid 1817
Si 1818 årens riksdag användes på ira betänk. 4 m. 25d:r ,, 1823 3 „ 10 „ „ 1828 5 „ 10 „ l834 • • • ' 4 ?? 1 11 Gr. Posse, Arv.:
Sedan flera ledamöter yttrat sig i detta ämne, somliga i anmärknrr mot Utsk:s betänk, och andra åter i besvarande af detsamma, skall jag inskränka mig till några få ord.
Jag instämmer då med Hr Rosenblad deruti, att minskning i tullinkomsterna mot hvad Utsk. beräknat skall uppkomma, om dessa tullinkomster antagas stiga i samma mån, afgifterna å vissa importartiklar ökas, och jag tror likaledes, atl, om K.
M. skulle bifalla tulltaxan, sådan den blifvit föreslagen, menliga följder skulle uppkomma; ty handelsförhållanden skulle få den olagliga form, att inkomsterna antingen skulle minskas, eller ock utgifterna för tullbevakningen så okas, att behållningen blefve ingen.
Men jag tryggar mig vid det hopp, att K.
M. ej skall gifva ett ovilkorligt bifall till tulltaxan, utan blott medgifva den föreslagna högre tullen å sådana artiklar, som kunna bära den, och dertill räknar jag blott 4 varuartiklar, nemi.: 1:0 rått socker, emedan det kommer directe från productionsorteu i så stora partier, att någon förmån ej kan finnas vid denna varas insmugling; 2:0 caffe, i afseende hvarpå jag ej bestrider, att ju icke förlust kan uppkomma genom insmugling af smärre partier deraf, men dessa äro ändå i så ringa förhållande till de större partier, som införas directe från produetionsorten, att jag ej befarar någon minskning i den påräknade inkomsten härpå; 3:o toba k sst j el k a r, som hittills dragit för låg tull, och 4:o medel tullen å ull, emedan den olika cjualifieationen af denna vara hittills gifvit anledn. till missbruk, som vållat en årlig förlust af 20,000 r:dr, hvilken bör kunna undvikas.
Men då jag inskränker mig till dessa fyra artiklar, uppkommer dock härigenom en förhöjning i tullinkomsten af 480,000 f:dr.
Om från denna summa afdrages den af 82,000, hvartill importtullen å diverse varor tillsammantagna blifvit nedsatt, återstå 348,000 6 mån. 9 d;r. 9mån. 2od:r.
D e n 6 A p r i 1 f. ro. 27 r:dr, hvilken sednare summa, tillagd den hittills behållna tullinkomsten, 2,200,000, eller tillsammanslagna 2,548,000 r:dr, blir den inkomst, som af sjötullsbevilln. kan påräknas.
Efter Utsk:s förslag skulle behållningen vara 2 400,000 r:dr, efter afdrag för omkostnaderna för tullbevakn:spersonalen m. m.
Vid detta förhållande har XJtskts beräkn. sannolikheten för sig; men jag önskar dock att till prot. få förklara, att, ehuru jag tror, att Utsk. i det hela beräknat rätt, äfven jag förutser möjligheten af brist.
Den enda svårigheten häraf är dock för innevar. år; men detta kan ej förekommas genom något stadgande i detta betänk., utan beror på de åtgärder, Ständerna vidtaga med Riksg.cont. eller, med andra ord, på förstärkta StatsUtsk.
Då jag hört flera ledamöter, på samma gång sorn de yrkat bifall å ifråga var. betänk , mot detsamma likväl göra många och betydliga anmärkntr, kan jag ej tro något annat skäl derför ligga till grund, an att riksdagen är så nära sitt slut och att de ej, genom en återremiss vilja fördröja densamma.
Jag vill ej förtänka dem, sorn åberopa detta skäl; men jag kan ej annat än yttra mitt ogillande, att Utsk. så förfarit med preliminärfrågorna, att detta betänk, först så sent, som nu skett, kunnat föredragas Ständerna för första gången, ty detta ger ett skenbart skäl åt mina motståndare.
Jag, som ej kan gilla det beräkprssätt, Utsk. antagit, emedan det inverkar på Ibiksg cont:s ställning vid nästk. riksdag, måste protestera mot hvarje missräkning med inkomster, och fäster dervid stort afseende på den siste talarens förklarande, att möjligen brist kan uppstå; och ehuru han det oaktadt yrkat bifall å betänk-, ser jag dock ej deri någon brist på administrativ skicklighet hos honom såsom chef för Tullverket, utan fäster, för min del, den vigt vid hans misstroende till de påräknade inkomsterna af tullmedlen, att jag anser hans yttrande i detta afseende böra förmå It. o. Ad. att återremittera betänk.
I fråga om beräkningen af tullinkomsterna är det öfverflödigt att fortsätta debatten, ty alla calculer i detta fall stödja sig dock blott på gissningar; men äfven med erkännande utaf riktigheten af den beräkn., de sista talarne erkänt, skulle dock, hvilket jag i mitt förra yttrande fullständigare utvecklat, en brist uppkomma af 600,000 r:dr derigenom, att statsverkets ökade inkomster vidtaga ett år senare än de ökade utgifterna.
Med besvarande af de anmärkntr, som i öfrigt blifvit gjorda mot mitt yttrande, vill jag ej upptaga It. o.
Ad:s tid och tålamod, men vill blott i afseende på Frih. Boye förklara, att Frih. oriktigt uppfattat min mening, hvilket jag ingalunda vill förtänka honom, då han synbarligen af illamående var hindrad att med sin vanliga redighet uppfatta piitt yttrande. a8 D c n 6 A p i i 1 f. m / Hr Rosenblad, som äfven klandrat TJtsk:s beräkn., meri slutat medibegäran om bifall tili betänk., har gjort det på det skäl, att han hoppades, det Konungen ej skulle bitalia den föreslagna tulltaxan.
Jag tror ej, alt Hr Rosenblad vet, hvad Konungen ämnar göra, utan tror likväl, att, om man än enskildt kunde lita på hans ord i detta fall, vi böra grunda våra beräkn:r på R.
St:s beslut, och icke på Hr Rosenblads gissningar om livad den andra statsmagten ämnar göra.
Derpå har jag stödt mitt omdöme och befarar, att, så snart vi afvika derifrån, vi gifva skäl till den tillvitelse, att ej komma till riktiga resultat.
Boye har påstått, att jag, i afseende å den föreslagna skrifvelse!! till K.