Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
och jag frågar! år det något ondt deri att Riksdagsmannen, då han åger rättighet att fritt tala och utlåta sig, talar och utlåter sig inför sina medrepresentanter, inför sina medborgare?
År han ytterlig i sin framställning, så faller denna ytterlighet honom till last, och den räknas stundom den till godo som annars blifvit föremål för ett råttvist tadel.
Jag frågar ännu en gång om det tadel som uttalades under i8i5 års Riksdag varit, utan gagn?
Vid sista Riksdag ville mun i 90 §. finna ett Den 5 Maji e, m-. värn emot allt tadel.
Vi talade deremot, och ■vid derna Riksdag har 90 §. icke ens blifvit nämnd.
Man har vid der,na Riksdag talat mera frimodigt ån förr; ninn har tadlat strängare ån kanske jag hade gjort om det ålegat mig att framföra tadlet.
Men hvad soln blifvit sagdt, skali} jag år öfvertygad derom, icke förblifva utan sin nyttiga verkan, så hos högre sota hos lägre.
Ja} jag lefver oell dör i den öfvertygelse, ati bland ett folk, så ädelt sorn det Sven-, eka, det aldrig kan blifva farligt ött tala såsom man tänker.
Flere yttrade härtill deras bifall.
Den discussion , so® under förevarande ämne blifvit under flera Plenidagar foFtsatt, var föranledd af ett utaf mig nyttjadt uttryck, hvars utveckling jag sedermera sökt tillvägabringa.
Grefve von Schverin har emellertid nu så fullkomligen förekommit mig i det svaromål, jag kunnat hafva för afsigt att, i anledning af Herr Grefve sf Wetterstedts nyss upplåste anförande, afgifva, att allt bemödande å min sida stt vilja fullfölja detta svaromål, särdeles emot Hr Grefve af Wetterstedt, nu mera skulle blifva endast en st id i vältaligheten, sedan ämnet synes mig åsidosatt, och hela den värde tala rens förmåga använd endast emot min person; och jag känner för vål min underlägsenhet i Den 5 Maji r. 7/if Senna slags bevisning, för att inlåta mig uti en så olika kamp.
Mina åsigter i åronet har jag öppet oell oförstäldt framlagt.
Det var niia rått; och de, sorn motsagt mig, hafva haft samma rått att uppgifva sina skål.
Lika litet kan jag finna att någon personligen blifvit angripen, som jsg kon medgifva att något behof af skydd varit i fråga.
Om skydd kunnat å ena sidan påräknas, har det ock icke saknats å den andra.
Hvar och en sorn bedömer med billighet, skall finna, att jag i första början blott fällde en utlåtelse, och alt denna af mrne motståndare uttyddas och besvarades, innan jag ännu vidare deröfver yttrat mig.
Jag slutar nu denna debatt i det hopp och med den öfvertygelse, att den, långt ifrån att åstadkomma något"ondf, ofeibart|måste för fram. tiden medföra något godt.
Herr von Hartmansdorff, Auguft:
Jag önskar blott få fästa Ridder^kapets och Adelns uppmärksamhet vid ett «f Herr Grefve Mörner fäldt uttryck, som synes mig sä oriktigt i sin syftning och af så mycken vigt, att det ej bör lemnäs obemåldt.
Herr Grefven har nemligen yttrat den öfvertygelsen, att en Föredragande blott då skulle kunna vägra sin contrasignation, når det ifrågavarande beslutet vore uppenbart stridande mot Grundlagens tydliga föreskrift.
I händelse denna satts stöde fast, vore RegeringsForniens 107 §. öfverflödig, den §. nemligen sorn stadgar, att, om någon StataRådets Leda - 72 Den 5 Maji t. m. mot medverkat till åtgärder, oförenliga med Rikets sannskyldiga nytta, Riksens Ständer kunna hos Kongl. Maj:t anmäla deras önskan att en sådan Embetsman måtte skiljas vid sin befattning.
Jag kan, för min del, ej inse, huru en Föredragande skulle kunna undvika att deltaga i dylika åtgärder, annorlunda ån derigenom att han vägrade underteckna beslutet, emedan de eljest till Rikets skada gingo i fullbordan.
Det tyckes ock följa af begreppet fri medborgare, att han må kunna rreka sitt biträde till en handling, den han ogillar, antingen såsom oriktig eller skadlig.
Skulle han ej äga denna frihet, 6å vore det icke någon skillnad emellan honom och slafven, som träl a ktigt, och derföre ansvarslöst nödgas uppfylla hvad som af honom kråfves, utan att tillåta sig något omdöme, om det är rigtigt eller ej.
Upplåstes och lades på bordet följande från nedannåmnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden: Fran Coust itutionsUtskattet:
Af den 29 sistlidne April: N:o 8, Med förslag till ändring i 68 §.
Fran StatsUtskottet:
Af den 5 dennes: No i56, I anledning af gjorde anmärk - Den 5 Maji e, m, 75 ningar vid Utskottet» förut meddeldte förslag till aflöning för RiksStåndens och deras Utskotta Secreterare, Canzlier och Vaktbetjening.
Från Stats- och Banco-TJtskotten; Af den 2 dennes: N:o iSy.
Angående gjord”erinran till Utskotten, att till RiksStånden afgifva förslag till grunderne för den blifvande finanoeplanen, Från Banco Utskottet; Jf den 26 siftlidne April; Nio 8.
I anledning af våckt motion, angående anstalter till befordrande af Norskt mynta gångbarhet^» Sverige.
Af den 28 sistledne April: N:o 7.
I anledning af gjord framställning om en ytterligare fribrefsråttighet för Stådernes Magistrater.
Frän Almänna Besvärs- och OeconomiUtskottet: AJ den 5 sistledne April: N:o 48, Angående våckt fråga derom, att
Den 5 Maji c. m.
LandsFiscaler ej böra kunna afsätta» tilan ransakning och dom.
Af den 8 sistledne April: N:o 5o.
Med hemställan om öfverletnnan« de «f en Herr Hiesleiters motion till Särskildta Utskottet.
Af den 2§ sistledne Aprili N:o 75.
I anledning nf väckt fråga örn upphåfvande al böter för tillträdande Rusthållare» underlåtenhet, att inom föreskrifven tid erlägga de till Wadstena Krigstnanshuscassa fastställde afgifter.
Af den 29 sistledne April'.
I anledning af väckt fråga, om skyldighet för Lappska N3'byggsres söner, att ingå i allmänna Beväringen.
Rörande väckt fråga om ny delning efter hemmantalet ef sådana på utmark belägne och vid förut verkställde skiften ej särskildt afsedde myror, hvarifrån gödningsämnen kunna hämtas. N:o 76.
Angående upprättande af en ny Landtmålare-taxa.
Rörande våckt fråga om inrät tandet ef Gästgifveriet på Wermdön i Stocky kalms Lån.
Den 5 Maji t, m. 7» N:0 78.
I anledning af väckt fråga orri återupprättande af en TrivialSchola i Kungelf, N'.o 79.
Angående yrkad inskränkning i Pastorers rösträttighet vid val till Kyrkobe-** tjent.
Jnsterades följande:
Utdrag af Protocoilet hållet hos Höglollige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, förmiddagen den 5 Maji 1820.
S. D, Remitterades till Stuts-Utskoiiet; Herr Berghmans, Ambrosius Magnus, dee 5o sistledne April eftermiddagen på bordet lagrie Memorial, angående anmodan till bemålte Utskott, att meddela Riksens Stånder en rietaillerad calcul, öfver hvad Staten hittills påkostat Götha CanalByggnad, Ut supra. S. D.
Vid förnyad föredragning af ConJ stitutionsUfskottets sedan 1817 och 1818 årens Riksdag hvilande samt den 3 sistledne
April på bordet lagrie förslag till ändring uti nedannåmn* de §§. af Riksdagsordningen, i afseende å en förbättrad Nationalrepresentation för de frenne Ofrälse Stånden, fann Ridderskapet och Adela 7 6 Deri 5 Maji e. m, för godt antaga de af Utskottet tillstyrkte ändringar uti rute, i5cde, 6;te och y:de punk t erne af i4:de, sista punkten af iy:de, sista punkten af iegde; samt förre och sednare punkterne af 32 hvaremot Utskottets förslag till förändrad redaction af r5 § utaf Ridderskapet och Adeln, ogillades.
Ut supra. S. D. Föredrogs PrästeStåndets P-rotocollsUtdrag af d. 5a sistl.
April, innefattande Fråste— Ståndets beslut, att anmoda ConstifutionsUtskot— tet, att så fort sig göra låter, till RiksStånden inkomma med uppgift på de af samtelige RiksStånden vid denna Riksdag antagne förändringar uti Rikets Grundlagar; uti hvilket beslut, de öfrige RiksStånden blifvit inbjudne att sig med PråsteStåndet förena; och som Ridderska. pet och Adelil nu mera afgjort alla de sedan, sista Riksdag hvilande Grundlagsåndrings-för— slag, fann Ridderskapet och Adeln för godt, att uti PråsteStåndet* nyssnämnde beslut instämma.
S. D, Föredrogos å nyo och biföllos följande från nedannåmnde Utskott ankomne, samt dea oo sistl, April eftermiddagen på bordet lagde Utlåtanden; Från StatsUiskottet:
Af den 36 sifilidne April: N:o 126.
I anledning af väckt fråga, om inköp af CanzliRådet Schoerbing.? afhandling om det rälta skogshushållningssättet.
Den 5 Maji e. m. 77 N;o 128.
I anledning af väckt motion, om 'användande af Kronans Tiondekoppär och jern för Flottornes behof.
Från Banco-Utjkottett
Af den 26 sistlidne Aprils N:o 7. Angående någon 'förändring i betalnings-grunderne för det Bahcolån, som till iStåndsåttande af Uddevalla Stads afbrända publika byggnader blifvit vid 1812 års
Riksdag beviljadt. fsT:o 9.
Om förlängning
Uti tiden för åter* lösen af i Banken pantsatt silfver. * J ■ 1 Från Lag-Utfkotteti
Af den i4 fijilidne April: N:o 38, Om föråndradt sätt för Författning gars upplåsande i kyrkorne.
Från Allmänna Fefe års- och Oeconomi^- Utjkoitet:
Af den 21 sistlidne April: N:o 68.
I anledning af väckt fråga, om deltagande i SoldatRotering efter HemmansUppskattningsvårde.
N;o 70.
I anledning af väckt motion, att 7» Dea 5 Maji e, ni'. endast torkcd säd måtte till Kronans Magaziner lefvereras. fsT:o 71.
I anledning af väckt fråga omen jemn are fördelning
Hemmanen emellan vid utgörandet af den så kallade Capellans-skåppan.
Ht supra.
S. D. "Vid förnyad föredragning af Stats; Utskottets den 26 och 28 sistlidne April afgifne, samt den 3o i samma månad på bordet lagdeUtj låtanden: * N:o 127.
Om inköp af Kronans andel i wppbörden vid södra Stäket..
N:o 129, Angående några vid förslaget om inkomsternes beräkning förekomne frågor; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att berörde Utlåtanden, i anledning af de utaf åtskillige Ledamöter dervid gjorde anmärkningar, till Stats-* Utskottet återremittera.
Föredrogos å nyo och återremitterades, i anledning af dervid gjorde anmärkningar, följande från Lag-Utskottet inkotnne, samt dea 25 och 00 sisth April eftermiddagarne på bort det lagde Betånkanden: sif den 10 sistledne April: N:o 37.
Angående närmare bestämmande i' hvad fall Provincial-Medici-besigtningar är o BÖdvåndige, vid uppkommande tvifvelsmål,, hu - Den 5 Maji «. m. ruvida död person vådligen omkommit eller icke.
Nio 3g.
Angående ändring uti 17 Cap. 2 RåttegångsBalk-en och 2 §. uti Kongl.
Förordningen den 28 Juni 1798. i '/ . ,•
Af den 12 sistlidrie April: N;o 34.
Angående förrymd makas rättighet, att ingå nytt gifte.
Af den 14 sistlidne April: N:o 4o.
Angående bestämmande af viss grund för fastighetsvärde vid Bouppteckningår9 hvarefter en åttondedels fattigprocenten må be, räknas.
Vid förriyad föredragning af Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets de* 2i sistledne April afgifne, samt den 3o i samma månad eftermiddagen på bordet lagde Memorial N:o 69, angående tillämpning af föreskrifterne i Kongl. Förordningen af den 3o December 38ig, i fråga om vacanceafgift för släpkläder, fann Ridderskapet och Adeln att samma Memorial, endast borde läggas till handlingarna».
Utdrag af Prctocollet, hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm eftermiddagen deri 5 Maji 1823, Ro Den 5 Maji t, m. S. D.
Upplästes till justering Expeditions™ Utskottets Under N:o 43, insände förslag till Riksens Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl. Maj:t, angående prsestanda till Bruken af åboerne å de hemman, som Bruksidkare till skatte inlöst; och blef berörde förslag, i anledning af Herr Hjertås, Gustaf, dervid gjorde anmärkning, till Expeditions-Utskottet återremitterad*.
Högloft Ridderskapet 'oell Ådeln åtskiljdes klockan \ till 12 om aftonen.
Gus - Dm 7 Maji /. m. 81 Onsdagen den 7 Maji.
Plenum klockan 10 förmiddagen. n Öppnades Herrar Electorers lista till val af tvenne Ledamöter i RiddarlmsUtsbottet efter N:o 2144.
Herr Rosensvärd, Adolph Otto, Capitaine; och N:o 2245.
Herr von Hedenberg, Carl August, ÖfversteLieutenant.
Och befunnos dertill hafva blifvit utsedde.
N:o io4.
Grefve Eeckfries, Corfitz, Hof-Marj skalk, samt N:o 1901.
Herr Olivecreutz, Fullmagtig Friherre Boije, Fredric, Kammarherre.
Herr Grefven och Landt- Mar /kalken till— kånnagaf, att Friherre Palmstjerna, Carl Otto, som varit Ledamot i RiddarlmsUtskottet, och Friherre Wirsén, Gustaf Fredric, som varit Ledamot i BanmUtskottet, afsagt sig de dem uppdragne nyssnämnde befattningar, den förre, i anseende till dess förestående afresa från Riksdagen, och den sednare i anseende till dess Ridd u. Ad.
Prot. IV. Band. 6. 82 Den 7 Maji J. m. vacklande hälsa; i anledning hvaraf Herr Gref* ven och LandtMarjkalken anmodade Herrar Electörer att med första sammanträda, för att efter bemälte Herrar utse nya Ledamöter i Riddarhus- och BancoUtskotten, Föredrogs å uyo och bifölls BancoUtskottets den 26 sistledne April under
N;o 8 sfgifne saint den 5 dennes eftermiddagen på bordet lagde Betänkande, i anledning af våckt motion angående anstalter till befordrande af Norskt mynts gångbarhet i Sverige, FÖretogs till pröfning
BancoUtskottets den 28 sistledne April under N:o 10 afgifne, samt den 3o derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar Vid Utskottets den 21 sistledne Mars meddeldte Betänkande, rörande publicitet af Bankens angelägenheter, Sedan BancoUtskottets förstnämnde Utlåtande > med dervid fogade Bilagor, blifvit uppläst, anmåltes och emottogs Hans Excellence HofCauzleren Hr Grefve af Wetterstedt, hvilken, på Kongl.
Maj:ts höga vägnar aflemnade dels tvenne Kongl. Maj:ts d. 21 sistledne Mars aflåtne Nådiga propositioner till Riksens Ständer: i) Angående föreslagen förändring af 1 Cap-. i och 10 §§.
RåttegångsBalken, i fråga om val T) en 5 Maji /. ni. 85 öf Nämndemän, samt Extra Nämndemäns tillkallande 5 2) Angående tiden för bevakande af mål, 60m i HofRålten öfver Skåne och Blekinge gö. tas anhångigé eller derifrån till Kongl. Majit i Underdånighet fullföljas* Dels ock Kongl.
Majds den 10 sistledné April till Riksens Ständer aflåtne Nådiga skrifvelse med öfverlemnande af Förordningen deri i 2 Februari 1820 emot Lurendrägeri och Tullförsnillning, uti hvad ahgår de derstädes stadgade straff och ansvar» Herr Grefven och Landi Marskalken an-’ hiodude Hans Excellence Herr HofCanzleren, att till Kgl, Majd framföra Ridderskapets och Adelns Underdåniga vördnad jemte försäkran, att Kongl* Majds
Nådiga propositioner och skrifvelse skulle ttied första varda till handläggning företagne.
Sedan Hans Excellence Herr Grefven och HofCanzleren blifvit på vanligt vis utbeledsagad, anmälte sig Grefve von Schverin, Fredric Bogislaus] Samt anförde skriftligen:
(Se Bilagan N;0 i.)
Friherre Bjårn/ijerna, Magnust Villrådig i min åsigt öfver detta vigtiga ämne, och hoppandes att af Utskottet få någon ledning för 8't
Den 7 Maji /. ni» min opinion, kan jag icke neka att jag deruti blifvit bedragen, och att mera villrådighet hos mig uppstått icke allenast af minoritetens skål, utan äiven af majoritetens beslut.
Jag vill dock söka att reda mig ur denna labyrint af skål och motskäl.
Om Bankens ställning verkligen vore en hemlighet, orri den icke vöre sä till' sågandes le secret de la comedle, känd af hela publiken, skulle jag befara att en båttre eller sämre tanka om Bancosedelns värde, skulle genom publiciteten uppkomma, som Verkande på dess gångbarhet, skulle vara olycklig för alla enskildta transactioner.
Men som denna fara icke finnes, nu, då hemlighelep år känd af så många personer, nemligen af alla dem som under 6 Riksdagar varit Banco-Utskottets Ledamöter, samt under hela tiden BencoFulhnågtige och BancoRevisorer; så anser jag denna så kallade hemlighet vara Allmänhetens hemlighet; yppandet deraf tror jag icke kan verka på Bancosedelns validitet, och anser således för min del att publiciteten utan våda kan tillstyrkas.
Grefve Gyllenborg polian Henning, hade inlemnat ett Memorial, hvilket upplåstes, så lydande: * (Se Bilagan N;o 2.)
Grefve Lövenhjelm, Carl Axel:
På sam ma anledningar Friherre Björnstjerna fotar sitt bifall, giundar jag det afslag jag skulle vilja lemna åt frågan om Bankens publicitet.
Björnstjerna har vid ett föregående till - Dc.n 7 Maji f, m. 85 falle upplyst, att genom de flerfaldig calculerne i FinanceComittéen, genom åtskilige yttranden i s uma Comitté och genom flere andra omståndigheter, ratta förhållandet med Bänken i det närmaste år kändt.
Just derföre att det i det närmaste år kändt, ser jag ej hvad egentlig nytta, genom en fullständig redogörelse skulle vinnas.
Deremot, då jag ej nekar att det år af högsta vigt, huruvida man antager eller förkastar publiciteten , förenar jag mig med de flere så vål af BancoFullmågtige sorn af Utskottets Ledamöter, hvilka ansett försigtigast att inställa publiciteten.
Når det år bevist, att tillräcklig kunskap härom redan finnes, för att derå fota Financeregleringen, antingen den sker genom realisation eller annan myntbeståmning, så inser jag ej nyttan af en obegränsad publicitet.
Grefve Härd, Carl Guftaf, hade inlemnat följande, sorn upplåstes: (jSe Bilagan N:o 5.)
Herr Grefven och Landt Mar/kalk en till— kånnagaf, att Plenum komtne klockan half till 6 i eftermiddag att fortsättas.
Jag an håller att i korthet få yttra mig, öfver pfincipen af den ifrågavarande publiciteten.
Frågan synes mig sönderfalla i tvenne.
Om nemligen publiciteten anfages , huruvida den blott bör fastställas, till dess en realisation möjligen kan vidtagas, eller om den äfven bör åga rum se - Dan 7 Maji f. m dan en sådan skedt.
I afseende på den första frågan synes det ligga i sjelfva begreppet om äganderätt, att hvarje fordringsägare uti en mas^ sa, hvilken icke honorerar sina förbindelser, åger rättighet att känna massans tillgångar.
Så-» ledes tror jag äfven i afseende på Banken, att till dess den honorerar sina förbindelser, bör dess tillstånd vara kändt.
Hvad åter den andra frågan angår, om, sedan en realisation vöre yerkstålld, publiciteten bör fortfara, så tror jag »tt functionerne af en Bank, der ut- och in* Växling samt discontering sker, åro i samma förhållande som en enskilt Banquier.
Jag tror det således icke ligga i rättsprinciperna, att erj enskilt, som af en Bank eller af en Banquier Utbekommit sin fordran, afven skulle äga att åska framläggandet af taflan öfver dess tjllgån-
Jag förenar mig derföre rnad Grefve Hård deruti, att blott om de tvenne första punkterne af Utskottets Betänkande beslut nu måtto fat* tas, och att öfver den tredje punkten icke matte beslutas förr, ån frågan blifvit afgjord hu* ruvida en realisation skall äga rum eller ej, Herr Hjerta, Juhan Gujiaf; Jag hade hop* pats att icke behöfva yttra mig i detta ämne.
Jag hade trott att opinionen var bestämd, JVlig syntes, att hvad angår premisserne uti Utskottets sednare Betänkande, åro de bäst besvarade genom prcemisserne uti det förra, och att con* clusionerne åro tillräckligt besvarade genom Herrar von Seths, Hediéns, Sch vans, Daniel-- Den 7 Maji /. rn, 87 görs och Longbergs nied fleres särskildta yttranden, samt Grefve von Schverins anförande lill Ridderskapets och Adelns Protocoll.
Derföre har jag väntat och trott att detta ensamt skulle vara nog öfvertygande.
Men då jag nu hört flere anföranden, som gifvit mig anledning förmoda att. min motion ej blifvit rått fattad, anhåller jag att få fästa uppmärksamheten vid innehållet deraf.
Jag har ej satt i fråga en stadigvarande publicitet; jag har blott väckt fråga, huruvida det skulle vara skadligt, att 72 §. i 1668 års BancoOrdnirig åter sattes i verksamhet och upplifvades i det skick den förut varit, då hemlighetert' blott genom Secreta Utskotts och Banco-Deputationers förordnanden tillkommit, i stället för de förordnanden som i åldre tider varit vidtagne.
Utskottet har på annat sätt upptagit frågan och visat att publiciteten vore ej blott för närvarande nyttig, utan kunde äfven vara det för framtiden.
Jag tadlar ej denna uträkning.
Utskottet har då blott följt Uttrycket af Nationens och tidens större fordran på offentlighet i alla samhällsförhållanden.
Jag tror likväl att Utskottet hade gjort väl, om det hållit sig till min motion; man hade derigenom vunnit tid.
Jag önskar nu blott att propositionen måtte blifva på upphäfvande af 1672 års Riksdagsbeslut, hvarigenom 72 §. af . 16B8 års BancoOrdning återsåttes i full verksamhet.
Denna §. innehåller, ”att BancoVerkets tillstånd skall framläggas för Riksens Ständer vid Riksdagarne”.
Detta är den enda publicitet som år njdtig för Banken.
J ig anser det gå naturligt ait icke hvarje år WexdBankcna 88 Den 7 Maji f. w, tillstånd bör uppgifvas, att jag derom ingen ting yttrat, och jag tror att man blott bör begagna det som BmcoOrdningen innehåller, att nemligen Riksens Stånder hädanefter alltid vid hvar. je Riksdag låta för sig framlägga BmcoVerkets tillstånd.
Då Riksens Ständer vid alla Riksdagar nödgas fatta beslut i {mandelia afseenden, sorn kunna så starkt inverka på hela Nationens väl, så tror jag att publiciteten blir af så mycket större nytta, som jag ej kan förena mig med dem, hvilka ansett de redan tryckta calculer vara tillräcklig?, då de åro ganska oriktiga och slå felt på en half å en - million specie, hvad réela fonden angår och beträffande sedelstocken på 5 å 4 millioner sedlar.
Jag får hos Herr Grefven oell LandiMar skalkeri anhålla om proposition å min motion, ' D en innefattar allt hvad som behöfves, då derjgenom^BancoOrdningen återstålles i sin kraft.
Herr Mannerjtam, Julian:
Skål för och emot Bankens publicitet åro till en tröttande, vidlyftighet anförde.
Jag viii derföre ej långe uppehålla Ridderskap?! och Adeln med upprepande af de skål som tala för densamma', hålst jag,T då frågan förra gången var under öfverläggning yttrat min öfvertygelse i detta ämne.
Till en början får jag fästa mig vid en anmärkning som väckt min förundran, särdeles som den blifvit framställd af en Ledamot uti Constitutions-Utskottet, den nemligen, att Bankens publicitet skulle vara i strid med Constitutionen, eller att den icke skulle kunna ^beslutas utan T) "ii i Majif m. ändring i Grundlsgarne.
Jag behöfver i detta fail, endast åberopa 72 §, RegeringsFormen, der^det Stari Riksens Ständers Bank förblifver hädanefter , sorn den hittills varit, under Riksens Ständers egen garanti och värd, sä att den ostörd mä J örvaltas aj de Fullmäktige, hvarje Ständ dertill förordnar, efter de ordningar, stadgar och reglementen, hvilka redan gjorde äro, eller vidare af Riksens Ständer göras kunna; 'ägande.
Ständer allena rätt att genom Banken utgifva sedlar, sam för mynt i Riket mä erkannas.
Ytterligare står uti 5 2 §.
Riksdagsordningen, att Riksens Stånders vid hvarje Riksdag äga att utfärda instruction för BancoUtskottet om Binkens förvaltning.
Deraf synes det mig vara klart, att Riksens Ständer äga vid hvarje Riksdag besluta ändringar uti BancoOrdningen, hvartill frågan om B mkens publicitet ostridigt lärer höra.
Denna anmärkning år i Öfrigt fullkomligen besvarad af Grefve von Schverin, sä att jag ej bör längre uppehålla Ri Iderskapet och Adeln dervid.
I afseende på sättet att afgöra detta tuål hemställer jag, om icke första proposition bör blifva i likhet med hvad Herr Hjerta föreslagit, bock med det'.'tillägg, att BancoUtskottet anmodas, att genast inkomma med uppgift om Bankens tillstånd i alla dess delar.
Hvad den frågan angar, som i tredje momentet är upptagen, nemligen om dy. lika uppgifter på bestämda tider, framdeles böra ske, får j-'g vål instämma uti den tanken att Bankens tillstånd bör periodiskt uppgifvas, men måhända kan denna fråga hvila, till dess Betänkandet om Finance-Regleringen hunnit inkomma, 99 Den f Maji f. m.
Herr Tham Wolrath, hade inlernnat ett gå lydande Memorial; (Se Bilagan N:o 4.)
Då jag nyss begär de ordet, skedde det för att framlägga resultatet af mitt studium af Utskottets Betänkande, Det är af den omfattning, att det fordrar en sträng uppmärksamhet, på det man ej genom motiverne för åsigterna, må förvillas i åsigterne.
Men då jag hört att man verkligen tror på möjligheten att Riksens
Ständer skulle kunna anse sig böra afslå publiciteten, så finner jag m>g skyldig att^ingå uti pröfning af de premis. ser till ett blifvande beslut, som det Högloflig^ Utskottet uppställt.
Det såges att Bankens ställning redan är känd.
Örn Pden verkligen^vorejjkänd, hvad lönar det då mödan f.tt^strida mot publiciteten.
Bankhus ställning år känd, och icke känd.
Den år känd af dem, hvilkas speculationer äro af den natur att de af denna kännedom kunna äga nytta.
Den är icke känd af dem som speculera åt ett annat håll, som vilja fästa penningen, som köpa egendom, som contrahera skulder.
Det såges att Bankens publicitet kammer att veik» menligt pä opinionen.
Utrikes betyder opinionen om vår Bank föga, så långe exputten öfvers!iger importen.
Hvad opinionen