Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
St. komme att bevilja medel, dock intet misstag vara begånget derutinnan, ali anslag till de ifrågavarande byggnaderne på förhand blifvit af R.
Jag tillstyrker således, att R. o. Ad. måtte återremittera jemväl denna punkt.
I delta utlåt, är egentligen fråga om ett anslag för uppbyggande af åtskilliga hus i Landskrona för den händelse alt 2:ne sqvadroner af Kronprinsens hussarregemenle blefve dit förlagde.
Denna sistnämnde fråga uppstod vid sisth riksdag och vann då R.
St:s bifall. K. M. har icke meddelat 11.
Sitt beslut i afseende pä denna förläggning lill Landskrona, utan endast omtalat hvad kostnaderne skulle uppgå lill i och för uppbyggande af ett ridhus och ett stall, samt för iståndsältande af Kronans inom staden ägande byggnader, hvadan Flsk., då K.
M. sålunda icke bestämdt äskat berörde anslag, icke eller ansett någon särdeles vigt ligga på fullföljandet af det förslag, som vid sisla riksdagen af R.
St. framställdes.
Då öfverläggningen härmed förklarades vara fulländad, hemställde H.
Ex. Hr Gr. o. Landtm., om R. o. Ad. ansåge de emot förevar, punkt af SlalsUtsk:s utlät.
INT:o221 gjorde anmärkmr
Den 17 Mars f. m.
409 föranleda till äterremiss, men besvarades denna propos. med nej, hvarefter propos. till bifall å ifrågavar. punkt framställdes och af R. o. Ad. bifölls.
2alra punkten: ang:de inqvarteringsersättningen till garnisonen i Götheborg.
Föredrogs ånyo och bifölls StatsUtsk:s d. 10 dennes f. m. på bordet lagda utlåt.
N:o 222, i anledn. af väckt förslag ang:de läns meddelande å magasinerad ritorr spanmål.
Ånyo föredrogs StatsUtsk:s d. 10 dennes f. m. på bordet lagda utlåt.
N:o 223, i anledn. af väckt motion om ett lån för reparerandet och utvidgandet af Nyköpings lärdomsskolas local.
Doctor Gumajlii vid detta utlåt, fogade reservation upplästes, på begäran af Hr von Hartmansdorff, Äng., som derefter yttrade:
Den föreskrift, som nu gäller, nemi. att stiftens byggnadscassor böra förse stiftens skolor med hus, är af så felaktig beskaffenhet, att när ett skolhus någonstädes blifvit nybygdt för cassans räkning, så är hon vanligen uttömd för en längre tid och ofta skuldsatt.
Det är utan tvifvel olämpligt, att byggnader af så allmän beskaffenhet icke af Staten bekostas, då han aflönar lärarne vid de allmänna läroverken.
När då, såsom händelsen för närvarande är inom Strengnäs stift, sedan det nya och prydliga skolhuset i Orebro blifvit uppbygdt samt åtskilliga reparationer å skolhuset i Strengnäs ägt rum, detta stifts byggnadcassa befinner sig alldeles utblottad, så synes det vara nog hardt, att Staten icke en gång vill lemna ett ringa lån, för att reparera skolhuset i Nyköping, ehuru det befinnes otillräckligt för de lärjungar, som der söka undervisning.
Summan är endast 3000 r:dr: den kan icke vara af någon betydenhet för Riksg.cont.
StatsUtsk. säger, att det icke bestämdt vet, att kostnaden för den erforderliga reparationen och tillbyggnaden blifvit uppgifven.
Biskop Holmström, som är motionär, har likväl uppgifvit den bestämda summan af 3000 r:dr.
Om nu StatsUtsk. fått veta, att denna summa verkligen är 164 r:dr större, så ser jag icke att detta bör i minsta mån verka till bifall eller afslag; det åren småsak.
Hufvudsaken är, att de medel lemnäs, som för ändamålet blifvit begärda.
Det säges äfven, att det icke på något sätt visats, alt Strengnäs stifts Consistorium beslutat ytterligare skuldsätta stiftets byggnadscassa för det föreslagna lånets erhållande.
Det må vara ett fel af Consistorium, att icke hafva insändt några sådane handlingar lill Ulsk.; men om Utsk. fordrar och R.
St. besluta, att ett sådant villkor skall uppfyllas, så är klart, att Consistorium måste sig detsamma underkasta.
Att Consistorium det gerna gör, det vet jag också.
Jag hemställer derföre, att enär, efter hvad mig är sagdt, Preste- och BorgareStin redan återremitterat betänk, och hvarom Ridd.secret. torde kunna lemna Ståndet officiel upplysning, R. o. Ad. äfven ville återremittera detsamma, på det att Utsk. målte 8 H. 52 410 Ben 17 Mars F. m. taga saken i närmare öfvervägande.
Jag ville då hemställa, att lånet måtte beviljas på 10 år; att det finge slå räntefritt i 5 år och löpa med 3 proc. ränta under de påföljande 5 åren, samt att återbetalningen må utsättas antingen till slutet af de 10 åren, eller ock att under hvartdera af de 5 sista åren -Idel måtte afbetalas.
Dermed vore skolan hulpen och Staten hade icke gjort någon uppoffring.
Ridd.secret. tillkännagaf, att endast från Vullofl. BorgareSt., som återremitterat Utsk:s utlåt., prot.utdr. i ämnet hade till R. o. Ad. ankommit.
Jagansermig lill en början böra vitsorda det förhållande, som Hr von Hartmansdorff nämnt i afseende på Strengnäs slifts byggnadscassa.
Dernäst får jag nämna, att Nyköpings skola, som en längre tid icke hade åtnjutit något förtroende, sedermera, i följd af en annan lärarepersonal, vunnit detsamma till den grad, alt lärjungarnes antal ökats med hvarje år, så att den local, som nu begagnas för skolan, på intet vis är tillräcklig. K. M. har oekså i anledn. deraf stadfästat en ritning till utvidgning af skolans local, men stora svårigheter möta dock att kunna tillvägabringa byggnaden, i anseende till bristande medel.
Hvad angår de skäl, som StatsUtsk. anfört för sitt afslag, så vill det synas, som om Utsk. först fattat sitt beslut och sedan uppsökt skäl till detsamma, alldenstund de icke tyckas vara af beskaffenhet att kunna ligga till grund för sjelfva beslutet.
Jag är fullt öfvertygad, att om StatsUtsk. finner medel till detta lån, så skola icke svårigheter möta alt uppgöra de vill kor, på hvilka lånet kan beviljas, och jag tillstyrker derföre för min del, att Utsk. måtte bevilja de äskade medlen samt att lånet måtte ställas på samma villkor, som de, hvilka förut blifvit medgifna åt Carlstads läroverk.
Uppå härefter framställd propos., blef StatsUtkis utlåt.
N:o 223, på grund af de deremot, gjorde anmärkna-, af R. o. Ad. återremitteradt.
Föredrogs ånyo BancoUtsk:s d. 10 dennes på bordet lagda mern.
N:o 43, med förslag till sammanjemkning af RiksStms skiljaktige beslut, i anledn. af Utsk:s betänk.
Detta mern. företogs punktvis till afgörande. l:sta punkten, ang:de Usta punkten af det i Utsk-s utlät.
N:o 3g framställda förslag till reglementariska föreskrifter i och för vexelhandel.
Jag anhåller, att Ridd.- secret. måtte upplysa om beslut i denna fråga äro fattade och meddelade af Borgare- och BondeStm.
Ridd.secret., att endast från vällofl.
BorgareSt. prot.utdr. ronde pröfningen af BancoUtsk:s mern.
N:o 54 hade ankommit, och upplästes detta prot.utdr., hvaraf inhemtades, att BorgareSt., med afslag å Utsk:s inbjudning, gillat de uti förevar, punkt föreslagna voler.propos:r.
Hr von Hart mansdorf:
I det fallet återstår för oss blott att gilla voterpropos. II.
Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att i fall Utsk:s inbjudning blefve antagen af BondeSt., hvarifrån prot.utdr. i ämnet icke ännu hade erhållits, de ifrågavar. voter.proposnne kommoatt förfalla, och att II.
Ex. vid sådant förhållande linge hemställa, om II. o. Ad. bifölle de i denna punkt föreslagne voter.propos:r, för den händelse BondeSt., likasom BorgareSt., skulle afslå den till desse RiksSt. stälde inbjudning.
Ropades ja. 2:dra punkten, ang:de Uts:ks i t. dr a punkten af utlät.
N:o 39 afS\fna förslag.
Utsk. anmodar R. o. Ad. att förena sig i Preste- och BorgareStms beslut, och jag för min del understödjer denna Utsk:s hemställan.
Jag anser, att det beslut, hvaruti Preste- och EorgareStm stannat, omfattar i sin helhet frågan om användandet af den silfverfond, sorn BancoFullm. kunna förskaffa sig i Hamburg.
Det har jemväl den fördelen, att det icke bestämmer den curs, efter hvilken BancoFullm. skola utgifva sina vexlar. R. o. Ad. har nemi. bestämt, att under den tid, som ångbåtscommunicationen med Tyskland är öppen, skall denna curs vara minst 129 sk. och under den öfriga tiden af året 130 sk.
Detta är naturligtvis uppgjordt under den förutsättning, att kostnaden för utförande af silfver skall uppgå till 1 sk. under den tid då ångbåtslägenheter linnas, och till 2 sk. då desamma icke linnas; men då genom de lättade communicationerne äfvensom genom andra anstalter, hvilka kunna uppslå, man icke kan bestämdt förutse, huruvida det icke blifver möjligt alt utföra silfver utan en sådan kostnad, så skulle hela ändamålet med vexelutgifningen förfelas genom detta bestämda stadgande; ty om det blefve möjligt att omkostnaderne vid silfverexportcn under den tid, då ångbåtscommunicationen är öppen, icke uppstego till mera än Jl sk. så skulle naturligtvis ingen uttaga en vexel, för hvilken han måste betala 129 sk., utan vore det då mycket större uträkning att uttaga Bankens silfver, tillägga denna ^ sk. samt utföra detsamma.
Likaså skulle samma förhållande uppstå under den tid, då ångbåtscommunicationer icke finnas, om kostnaderne kunna genom anstalter lättas derhän, att de icke uppgå till 2 sk.
Bankens silfver skulle således i allt fall komma att utföras, och då ändamålet med dessa vexeltransactioner är att förekomma exportering af Bankens silfver, eller att vidtaga sådane anstalter, hvarigenom det skulle vara fördelaktigare för den, som hade utbetalningar att göra i Hamburg, att laga vexlar i Banken, än att utföra Bankens silfver, så anhåller jag att R. o. Ad. måtte antaga den inbjudning, som Utsk. gjort.
I det skick, saken sig nu befinner, tror jag också lämpligt vara, att vidtaga den åtgärd, som Gr.
412 Den 17 Mars f. m.
Uppå Härefter af H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, framställd propos. , antog R. o.
Utsk:s inbjudning till instämmande i Preste- och BorgareSt:ns i afseende på denna punkt fattade beslut, till följd hvaraf de i detta ämne föreslagne voter.propos:r ansågos förfalla. 3:dje punkten: ang:de 3, f 5-, 6, 7 och 8 punkterne af utlät.
N:o 3g.
4:de punkten: ten i utlåt.
Bifölls. 5:te punkten: ang;de särskildt arfvode för de deputerade, sorn af BancoFullm. utses för utförande af de med vexelhandeln förenade bestur.
Bifölls. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att plenum komrne att fortsättas kl. 6 e. m.
Den som kastar en blick på Sveriges ekonomiska ställning, kan ej undgå att erkänna, att densamma ingalunda motsvarar hvad man haft rättighet att vänta af 30 års fredslugn, hvarunder andra nationer med jättesteg framgått på industriens i mångfaldiga riktningar nybrutna vägar, och med ledning af vetenskapernas odlare, som djupare än någonsin inträngt i naturens hemligheter, vändt dess förut okända krafter arbelslliten tillgodo.
Det vore visserligen orättvist att förneka allt framskridande i intelleclnel och materiel utveckling, men jemförelsen med nästan alla kringliggande
Stater utfaller till de sednares fördel; dessa förhållanden äro för väl kända och för ofta öfverklagade att mänga bevis derför skulle erfordras.
Inkomsltaxan i England af 1798, som utgick med 10 proc. af minst 200 £ inkomst, inbringade 1801 blott 4 millioner, antydande således en behållen årlig inkomst af 40,000,000; men Sir Robert Peels taxa, som utgår med 7 pence pr £, således icke fullt 3 proc. utaf dem som äga minst 180 £ (eller 2200 r:dr) i inkomst, har år 1844 inbringat 5,200,000 £, motsvarande en årlig behållning för desse förmögnare classer af icke mindre än circa 180 mill.
Nationalförmögenhetens årliga tillväxt beräknas till 15 millioner £.
Samma folk, som Sir Will.
Pitt vid slutet af förra århundradet ej vågade beskatta till mera än 20 millioner, utgör nu med lätthet 50 millioner.
Svenska statsverkets öfverskotter motsvaras af enskild fattigdom, under det att Englands statsskuld utgör en lätt börda för dess rika individer.
Hertigen af Northumberland försmår ännu att framtaga nr sin bureau den banknot på 100,000 £, som utgjorde en del utaf fädernearfvet. 43 proc. af Englands arbetsföra befolkning finner sin sysselsättning i manufaclurer och handel.
Danmark exporterar jordbruksaktör till ett värde af 46 mil - Den 17 Mars f. m. lioner r:dr och förbättrar sina financer, oaklat bördan af en stalsskuld af 116 millioner riksbankdaler.
Manufacturers och slöjders hastiga utveckling i Frankrike och Tyskland väcker redan Englands farhågor, och sjelfva vår östra granne har öppnat vattencommunicationer emellan de 3:ne kringliggande håfven, befaller med sitt herrskareord, att fabriker af alla slag skola uppstå, och sträcker sina jernvägar från Petersburg lill Moskwa.
Vid tillfälle af en annan under förra riksdagen väckt motion om canalledning emellan Hjelinaren och Wenern har jag visat i hvilken gigantisk scala andra nationer framgått i utvecklingen af de inre communicationssystemerna, som utgöra oumbärliga vehikler för all industri.
Jorden sönderskäres i alla riktningar af canaler och sammanbindes åter med korsande jernband.
Jemförer man nu Sveriges frihet och lugn med dessa andra länders vida mindre gynnsamma politiska ställning, så blifver man i sanning frestad att tro, att inre skakningar, krig, despotism och statsskuld äro villkor för och medel till samhällens tillväxt.
Måhända är det just en hög beskattning, så paradoxt det än må låta, som, pålagd consumtionen och väl använd, höjer nationers välstånd, derigenom att den förser med medel alt gifva arbetet sin belöning och att förbättra den såsom råämne emottagna jorden; den tvingar medborgaren alt afsätta en del af årsbehållningen lill det helas fördel, alt undandraga consumtionen en skärf lill insättning i den gemensamma sparbössan: samhällets utveckling och förkofran.
Huru långsamt deremot framskrider icke industrien uti Sverige, der en areal af 3800 ät 3 millioner menniskor; der ladugårdshushållningen icke förslår alt åt denna ringa befolkning lemna föda, ljus eller skoplagg, hvars rika jernberg och skogar icke betala de manufacturvaror, hvarföre riket skattar till utländska arbetare.
Den sedan realisationens början verkställde silfverutförseln af cirka (i millioner (Finland oberäknadi), i bredd med en utländsk skuldsättning af 9 millioner, bär ovedersägligt vittnesbörd om ett ekonomiskt svaghetstillstånd.
Svårligen skall en stor produetion af de tunga varor, som utgöra förnämsta delen af vår export, kunna finna afsättning, så länge försäljningsprisen skola godtgöra våra alltför dyra transporter och sålänge den rikedom vi äga af strömmar och sjöar icke begagnas till handelsvägar; huru flitigt än arbetshästen framsträfvar 10 å 15 mils backiga vägar, skall den dock aldrig hinna att till verldsmarknadcn framsläpa
Dalarnes och Norrlands metalliska rikedom.
Dalkarlen måste landvägen ända till Westergöthland forsla de grofva trädkärl, såar och kar, som han hemtat från sin hembygds skogar, och hvarthän den idoge Kronobergsboen vill söka sig en lastningsort, så måste han på axel föra sina varor tvärsöfver något af de kringliggande länen.
På Clarelfven utfraktas årligen trädvaror för minst 400,000 ndr till större delen från den ofvanföre vid elfven liggande delen af Norrige; men oaktadt den billiga rörelse, sorn deraf måste blifva en följd, är så litet ännu gjordt lill dess lättande, att man 2;ne mil inom gränsen måste 414 Den 17 Mars f. m. lemna kärran för att ridande fortsätta vägen; den på hästryggen framskaffade kornlunnan gäller ofta 18 å 20 r:dr, och sjelf har jag ofta erlagt den vanliga kostnaden af 5 r:dr för framskaffandet af ett bref till närmaste poststation uti Norrige.
Orsakerna till dessa för Sverige egna och missgynnande förhållanden måste till en del sökas i frånvaron af de moraliska krafter till hushållning och förvärf, som utgöra den naturliga och enda säkra källan till nationers välstånd, men äfven dels i den missförstådda hushållning, som fruktar att genom statsanslag rödja vägen för och lätta de enskildas bemödanden, samt understödja och befordra utvecklingen; dels i den inom vårt land, efter hvad det vill synas, mest hyllade statskonst att bereda staten tillgångar blott i discontpapper, eller alt under form af skattenedsällning reducera i st. f. att höja samhällets förenade krafter.
Snart ingår till R.
BancoUtsk:s förnyade förslag, att Bankens behållna vinst, beräknad till och med 1847 års slut till 3 millioner r:dr, må tili Riksg.cont. öfverlemnas och till producliva anslag disponeras.
Om detta Utskottets förslag vinner bifall, och hvarför skulle man försmå de medel till allmänna rörelsens lättande, som erbjudas, så skola R.
St. finna sig i den ovanliga förlägenheten, att äga större tillgångar, än som i vanlig statsreglering kunna användas.
Om en enskild man vore ägare af Riket och af detta öfverskott utaf inkomst, så skulle han visserligen använda det sednare till det förras förbättring; han skulle fylla försvarsverkets behof, fullborda sina fästningar och sträcka nya kölar på sina skeppsvarf, han skulle sammanbinda sitt lands sjöar och floder, jemna dess backar, odla dess mossar ock kärr, han skulle till plats för sina nybyggare undanrödja de uti skogarne förmultnade stammar, han skulle anlägga fabriker, införa nya näringar och sätta tusendetals arbetare i ny verksamhet, och det sålunda omskapade landet skulle snart i fördubbladt mått återgälda hvad den omtänksamme ägaren bekostat.
Så skulle enskild ägare troligen handla, men det allmännas oväntade tillgångar fruktar jag att det blir svårt att leda till statsekonomiska vägar, såvida det icke kan lyckas att genom en efter rättvisa grunder uppgjord fördelning, försona eller tillfredsställa provinsegoismen och besegra den afundsamhet de särskilda provinserne emellan, som motverkar hvarje anslag till partiel förbättring.
Det är i sådan afsigt, och med anledn. af det under riksdagen inträffade förhållande, att så betydliga förut okända tillgångar från Banken, blifvit disponible, som jag, under åberopande af Riksd.
Ordms 56 § föreslår: l:o Att af de tillgångar, hvilka, i öfverensstämmelse med BancoUtsk. i betänk.
N:o 44 afgifna förslag, från R.
St:s Bank komma att till Riksg.cont. levereras, afsättas först de medel, hvilka, enligt StatsUtsk:s förslag uti betänk.
N:is 156 och 230, skola ställas till K. M:s nåd. dispos. att i allmänhet användas dels till anläggning, förbättrande eller omläggning af vägar, 400,000 r:dr, dels till utdikningar och aftappningar af sanka trakter och sjöar för odlingsförelag, 150,000 r:dr, och öfverskottet, beräknadt till 2,450,000 Den 17 Mars f. m. 415 ndr anslås länsvis enligt nedan uppgifne grunder till sådane allmänna företag, som afse stigande production, näringars förkofran och arbetstlitens användning till allmän framför enskild fördel, såsom lands- och vattencommunicationers eller hamnars anläggning och förbättring, större odlingar, vattenaflappningar, afdikningar, införande af nya näringar, förbättrade arbets- och hushållningsmethoder m. m. 2:o
Att medlen icke må användas till minskning eller borttagande af årligen utgående afgifter till Staten eller communerna, eller till bildande af fortfarande cassör eller fonder. 3:o
Uti förenämnde tillgångar erhålla länen förmånsrätt enl. den på bilagde tabell med afseende på folkmängd, skattebidrag och areal uppgjorde fördelning. 4:o Förslag till medlens användning skola årligen uppgöras af vissa af länets pröfningscomitéer valde deputerade, bland hvilka Konungens befdnde bör vara Ordförande.
Öfver länsdeputerades förslag bör Konungens Bef:h:de gifva sitt särskilda utlåt., hvarefter ärendet, så beredt, aflemnas till K.
M:s afgörande, börande de medel, som icke med K.
M:s bifall blifva disponerade, för nästkommande Ständers användande reserveras. 5:o Öfver medlens användning enligt plan och de särskilda föreskrifter, som K. M. derom utfärdar, skola förenämnde länsdeputerade hafva tillsyn. 6:o
När genom dessa anslag större eller mindre directa fördelar åt enskilda personer eller menigheter beredas, må det bero på K.
M. att föreskrifva, att större eller mindre del af anslaget skall återbetalas. 7:o Sedan bancovinstens belopp blifvit efter hvarje års bokslut kändt, böra Fullmäktige i Riksg.cont. om den för året disponibla summan lemna underrättelse till Chefen för Civildepartementet, som uppgör fördelningen länen emellan, och derom lemnar uppgift till Konungens Befdnde. 8:o Öfverstiger bancovinsten den i lista punkten upptagna beräkning, då skall öfverskottet öfverlemnas till K.
M. att disponeras för sådane allmänna ändamål, hvartill R.
St. innan denna tillgång blifvit känd, icke ansett sig kunna bevilja äskade anslag.
416 Den 17 Mars f. m.
Folkmängd vid 1840 års slut.
Skattebidrag en- ligt Landshöfdin- garnes 5-årsberätt.
Areal Fördelning
R:dr af 2,450,000 Banco.
Efter folk- mängd.
Efter Skat- tebidrag.
Efter Areal.
Medeltal af förestående fördelning.
Stad 84161 763313 65690 120000 — 80000 Malmö . . 221670 1097203 40,55 173020 172400 3S000 128000 Christianstad 1658S0 615558 55,35 129490 96700 52000 93000 Halmstad . . 94934 356772 43,24 74070 56000 40000 57000 Carlskrona 95807 364794 25,80 74770 57300 23000 52000 Wexiö . 121454 526241 86,14 94800 82700 SOOOO 86000 Jönköping 150477 711309 97,65 117450 111700 90000 106500 Kalmar . • 184557 653627 96,80 144050 102600 90000 112000 Linköping 206625 1120245 96,75 161270 176000 90000 142500 Mariestad 18104S 914536 75,43 141300 143650 70000 118000 Wennersborg 218618 808764 114,50 170640 127000 110000 136000 Götheborg 164974 744016 43,31 128790 116900 40000 95000 Wisby 41575 243577 27,91 32450 38250 26000 32000 Stockholm 110279 827151 66,26 86080 130000 60000 92000 Upsala . . . 85294 795837 47,49 60510 125000 44000 78500 Westerås . 92494 869968 60,47 72190 136650 5S000 89000 Nyköping . 114920 612621 57,02 89680 96200 54000 SOOOO Orebro . . 125061 645747 74,22 97610 101400 70000 90000 Carlstad . . 195546 798436 157,89 152630 125400 140000 139000 Fahlun 13S141 625792 278,76 107820 9S300 260000 155000 Gelle 109797 632991 171,18 85100 99500 160000 115000 Hernösand “ . 85875 332686 210,06 67050 52300 200000 106500 Östersund** . 45767 196434 435,00 35730 30850 200000 890001 Umeå ** . . 57164 180922 668,00 * 44620 28400 200000 910001 Piteå** . . . 40767 158116 751,00* 36510 24800 200000 87000* * Lappmarkerne böra afgå med 341,70 [Jmil för Umeå län.
D:o d:o 690,90 d:o f.
Piteå län. **
För de 4 Norrlands länen är arealen godtyckligt afsedd vid fördelning.
Här - Den 17 Mars f. m. 417 Härefter tilläde Hr Nordenanckar muntligen:
Att uppgöra en fördelning endast på grund af folkmängden eller skattebidragen skulle utfalla så, att de rikare provinserne erli olle mest och de mest behöfvande minst.
Delta förhållande är i min tanka på lämpligaste sätt jemkadt derigenom, att äfven arealerne tagas i beräkning.
Den sisla columen innehåller en medelberäkning af tillgångarne, fördelade på de af mig uppgjorde grunder.
Jag vill endast nämna någre:
Stockholms stad t. ex. skulle kunna disponera 80,000 r:dr, de Skånska länen, det ena 93,000, och det andra 128,000 r.dr, Upsala län 78,500 r:dr Fahlu län 155,000 r:dr och de norra länen hvardera circa 90,000 r:dr.
Jag anhåller om remiss af denna min motion till de förenade Banco- och StatsUtskm.
Då jag nu har ordet begagnar jag tillfället för att, i anseende till afresa från riksdagen, afsäga mig min plats såsom ledamot i BancoUlsk., äfvensom min bänkmansbefattning, med anhållan likväl att få bibehålla min riksdagsmannarätt.
Hr von Hartmansdorff, Aug., begärde, att den nu af Hr Nordenanckar väckta motion måtte få hvila på bordet.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. bifölle
Hr Nordenanckar begäran att, med bibehållande af sin riksdagsmannarätt, blifva entledigad från sina befattningar såsom Utsk:sledamot och bänkman.
Ropades ja, hvarefter H. Ex. anmodade Hrr Electorer ätt utse en ledamot i BancoUtsk. efter Hr Nordenanckar.
Föredrogs och lades tili handlhigarne LagUtsk:s d. 10 dennes på bordet lagda mern. N:o 78, i anledn. af äterremiss å Utsk:s betänk.
Byggn.fcn, ronde delaktighet i kyrkobyggnad.
Föredrogs, men lades, på begäran af Hr von Hartmansdorff, Aug., och Frih. Cederström, Anders, ånyo på bordet LagUtsks d. 10 dennes f. m. bordlagda mern.
N:o 79, med förslag till sammanjemkning af de inom RiksSt:n fattade skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utsk:s utlåt.
N:o 65, i anledn. af gjorde aumärkn:r vid Utsk:s betänk.
M;s nåd. propos., ang;de förändrad lydelse af 1 § i 23 cap.
Arfdab:n och tillägg till 7 § i 20 cap. af samma balk, dels ock väckt motion om inrättande af förmyndarekamrar.
Föredrogos och biföllos LagUtsk:s d. 10 dennes f. m. på bordet lagde betänk:n; N:o 80, i anledn. af väckt motion, ang:de förvandling af böter; och 8 II. 53 41S Den 17 Mars f. m. N:o 81, i anledn. af vackt motion om förändring af lagens stadgande, ang:de de fattiges andel af död persons egendom.
Då nu föredrogs LagUtsk:s d. 10 dennes f. m. på bordet lagde betänk.