Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad menarman väl med denna på olika sätt tillkomna armé?
Skulle den, sorn påyrkar arméns identitet, verkligen önska, att vårt indelningsverk ökades till den grad, att det ensamt skulle kunna möta fienden?
Det är omöjligt, det kan icke ske.
Således finnes icke någon annan utväg än att tillgripa beväringen och låta den sammansmälta med den indelta armén.
Man har här mycket opponerat sig mot friköpningen.
Detta skulle förefalla mig mindre underligt, om friköpningen vore något nytt, men, allt sedan beväringen infördes i Sverige, har äfven friköpning existerat, och jag tror, att det är omöjligt att borttaga den.
Att den förekommer under olika former, är sannt; förr kunde man för 25 rdr lega för sig, såsom här rigtigt blifvit sagdt, en vagabond, men anspråken hafva under sednare tider stegrats och i följd deraf friköpningsbeloppet af K.
M:t blifvit höjdt till 100 rdr.
Vidare hafva åtskilliga talare anmärkt, att Utsk:ts förhoppningar om, att genom den af Utsk:t föreslagna dagspenning af 1 rdr pr dag för hvarje beväringssoldat många skulle finna sia- uppmuntrade att taga anställning i krigsförstärkningen, och således denna kunna nästan uteslutande bildas af frivilliga, äro alltför illusoriska, enär berörde ersättning vore en alltför otillräcklig dagspenning för en driftig arbetare.
Jag kan i detta afseende icke åberopa annat än min egen erfarenhet.
Vi veta, att det finnes ett regemente, som icke är indelt, utan att dock vara garnisons-regemente, nemi. Wermlands Fältjägare - 124 Dea 7 Maj e. m. regemente.
Manskapet vid detta regemente tager värfning för 6 år och uppbär 36 rdr i årlig aflöning.
Det är egentligen stationeradt i Wermland, men en stor del deraf värfvas inom Dalsland, och jag har särskildt iakttagit, att inom Tössho härad en stor mängd beväringsynglingar just det år, de skola approberas, taga värfning vid Wermlands Fältjägare-regemente.
Jo, derföre att de finna det för sig fördelaktigare att värfvas för 6 år, och årligen erhålla 36 rdrs aflöning, än att fullgöra bevärings-exercisen under 2 år utan någon ersättning.
Jag förmodar, att förhållandet skulle blifva detsamma äfven i öfriga delar af landet, isynnerhet som, efter Utsk:ts förslag, bevärings-soldaterne skulle erhålla 62 rdr under första året och icke skulle binda sig för mera än 4 år.
Inom Utsk:t voro också ledamöterna af Bonde-St. temligen allmänt af den åsigten, att en årlig inkomst af 62 rdr för en person, som under 10 månader af året kunde fullt fritt använda sin arbetskraft, icke kunde anses så obetydlig, att den icke innebure en skälig uppmuntran.
En talare har här yttrat, att, om endast den nuv:de beväringen erhölle ökad öfning, beliöfde man icke hysa fruktan derför, att en fiende skulle kunna öfverfalla oss så hastigt, att vi icke kunde hinna tillräckligt öfva hela beväringsstyrkan.
Vi veta att i Petersburg äro förlagda ett tillräckligt antal gardesregementen, för att de skulle kunna när som helst öfverflyttas på Svenska kusten.
Mot denna armé skulle vi med en sådan organisation af försvaret icke kunna uppställa mera än 15,000 man; ty hela vår stående armé kunde väl icke sammanträngas på samma punkt, då det vore origtigt att blotta Norrland på allt försvar, och 10 å 15,000 man skulle således endast återstå för att uppspädas med beväringen.
Utan att vara militär, har jag fästat mig vid den åsigt, som af landtförsvars-komitén uttalats, att icke allenast vana vid att handtera gevär, utan äfven vana vid kamratskap och sammanhållning måtte företrädesvis önskas hos en krigshär, men jag tror verkligen icke, att dessa egenskaper skulle kunna finnas hos en del indelta soldater och en stor massa oöfvade beväringsynglingar.
Jag gör mig visserligen alla möjliga goda förhoppningar om resultatet af de vapenöfningar, som numera uppstått hos folket, men huru stora förhoppningar man än må göra sig i detta afseende, kan dock icke förnekas, att en fullt tjenstbar armé dock erfordras, och att hvilken öfning folket än kan förvärfva sig, kan dock aldrig folkbeväpning göra en ständig armé umbärlig.
Den 7 Maj e. m. 125 Jag skulle på dessa skäl anse, att det vore lämpligt att bifalla Utsk:ts förslag, men, då jag hört, att KrigsMinistern och flera andra ledamöter af detta Stånd instämt i det af Gr. af Ugglas framställda yrkande, vill icke jag motsätta mig det.
Hufvudsaken är, efter min uppfattning, att frågan kommit på tal.
Utsk:ts förslag afser heller icke något annat än att ett uppskof.
Ett afslag åter, förklädt, såsom jag finner det i en värd talares framställning, skulle jag icke anse lämpligt, minst på detta rum, såvida R. o. Ad. erkänner, att man icke kan undgå att vara betänkt på åtgärder för ett ändamålsenligare ordnande af vårt försvar.
Då man hör Generalen, jag ber om förlåtelse, Landshöfdingen Gr.
Sparre så yttra sig, kunde man tro att han varit på ett ströftåg, ty det återstår icke mera än 20,000 man för honom; men om han behagade kasta en blick i det Betänk., han sjelf varit med om att uppsätta, så skulle han finna att der står 29,000 man.
Då jag emedlertid anser ämnet vara af den stora vigt att man icke på stående fot bör försöka en omredigering, anhåller jag att R. o. Ad. ville vidtaga den försigtig» åtgärden att afslå Betänk:t.
Jag har begärt ordet för att be svara Gr. Björnstjerna.
Den ädle Gr:n har ansett det vara R. o. Ad. värdigt att till K.
M:t uttala en åsigt.
Det vore visserligen väl, om så kunde ske, men då åsigterna äro så delade att, äfven om en majoritet kunde vinnas, densamma sannolikt hlefve så ringa, att den ej kunde anses som ett uttryck af R. o. Ad:ns åsigt, och således icke heller gifva regeringen något stöd, anser jag förslaget olämpligt.
Minst af allt torde R. o. Ad. nu kunna antaga nya grunder, hvars syftning man så här på stående fot icke så noga kan granska.
Det enda man kunde göra, vore att, som Frih.
Klinckowström sagt, återremittera Betänkd; men då Gr.
Björnstjerna försäkrat att detta icke skulle tjena till något, torde äfven detta vara olämpligt.
På grund af hvad jag nu anfört, anhåller jag att R. o. Ad. icke måtte fästa något afseende vid det förslag, Gr.
Utan att vilja inlåta mig i svaromål på Frih. Klinckowströms finesser, ber jag att få nämna att jag sade 25,000 man, och så uppgifver äfven försvars - 120 Den 7 Maj e. m. komitén.
Om också styrkan kunde uppbringas till 30,000 man, så torde man icke få räkna på mer än 25,000.
Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad, förmälte Hr Gr. o. Landtm., att under densamma hade yrkats dels bifall till TJtsk:ts förev:de förslag, dels af Gr. af Ugglas, att R. o. Ad. skulle fatta ett beslut af följ:de lydelse: »Då de uti K.
Propos. föreslagna förändrade grunder för bevärings-inrättningen ännu inom landet äro föga kända, då de derjemte icke väl torde kunna pröfvas och bedömas förr än förslag till arméns och beväringens organisation i helhet och sammanhang blifvit framstäldt, då slutligen med skäl kan ifrågasättas, om den afgående representationen bör, genom sitt yttrande i en fråga af så genomgripande art sorn denna, i mer eller mindre mån binda en blifvande riksdags beslut, få R.
Skr, till svar å Eders M:ts Nåd.
Propos., i underd. anhålla: att K.
M:t behagade till en kommande riksdags pröfning i sin helhet framlägga denna fråga;» dels af Frill.
Liljencrantz, att R. o. Ad. måtte, i likhet med Borgare:St., afslå Utsk:ts ifrågav:de förslag samt besluta, »det skola R.
Skr i underd. skrifvelse till K.
M:t anmäla, att då de uti K. M:ts Nåd.
Propos. föreslagna förändrade grunder för bevärings-inrättningen och för bildande af en landstorm, ännu inom landet äro föga kände; då derjemte de icke väl torde kunna pröfvas och bedömas förr, än förslag till arméns och beväringens organisation i helhet och sammanhang blifvit framstäldt; då slutligen med skäl kan ifrågasättas, om den afgående representationen bör, genom sitt yttrande i en fråga af så genomgripande art som denna, i mer eller mindre mån binda en blifvande riksdags beslut, R.
Skr anse sig icke böra godkänna K.
Mits nu afgifna Nåd.
Propos., men anhålla i underdånighet, att K.
M:t behagade till en kommande riksdags pröfning i sin helhet framlägga denna fråga;» dels af Gr.
Björnstjerna, att R.
Skr skulle fatta ett så lydande beslut : »att R.
Skr i underd. skrifvelse till K. M:t anmäla, det R.
Skr, vid granskning af de i K. Mits Nåd.
Propos. angifna förändrade grunder för bevärings-inrättningen, funnit sig böra hemställa: l:o skyldigheten för Svensk man att deltaga i allmänna beväringen, inträder, såsom hittills, med året näst efter det då han fyllt 20 år, och fortfar i 10 års tid; 2:o alla beväringsskyldige af de tvenne första åldersklasserne böra vapenöfvas; 3:o ökad öfning för beväringen är nödvändig och bör om möjligt utsträckas till alla; Den 7 Maj e. ni. 127 4:o skulle ökad allmän öfning visa sig medföra allt för stora kostnader, då må någon del af beväringen genom lottning uttagas för att enskildt utbildas; 5:o frivilliga anmälanden före lottningen böra be o O främjas; 6:0 ingen friköpning från lottdragning får ega rum; 7:o byte efter lottdragningen är tillåtet inom samma åldersklass;» hvarjemte Gr.
Björnstjerna yrkat, att de 3 första punkterna i lians förslag skulle göras till föremål för en särskild propos. samt, derest de skulle vinna R. o. Ad:ns bifall, särskilda propos:r å de öfriga punkterna framställas; och hade slutligen yrkats afslag å Utsk:ts förslag.
Härefter framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Utsk:ts förslag, hvartill svarades många nej, blandade med ja, sedermera propos. på antagande af Gr. af Ugglas’ förslag, då svaren utföllo med talrika ja, blandade med nej, vidare propos. på antagande af Frih.
Liljencrantz’ förslag, hvarvid svarades många nej, blandade med ja, ytterligare propos. på antagande af de 3 första punkterna i Gr.
Björnstjernas förslag, hvilken propos. besvarades med många nej jemte åtskilliga ja, och slutligen propos. på afslag å Utsk:ts förslag, då svaren utföllo med många nej jemte några ja; hvarefter och sedan propos. på antagande af Gr. af Ugglas’ förslag förnyats samt med talrika och starka ja, blandade med nej, besvarats, Hr Gr. o. Landtm, förklarade sig nu hafva funnit ja öfvervägande.
Sedan flere ledamöter begärt votering, yttrade Hr Gr. o. Landtm., att R. o. Ad. egde att bestämma kontraproposms innehåll vid den begärda voteringen; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, först hemställde, huruvida till kontrapropos. skulle antagas bifall till de 3 första punkterna i Gr.
Björnstjernas förslag, hvarvid svarades många nej jemte åtskillliga ja, och sedermera förslag, att kontrapropos:n skulle innefatta bifall till Frih. Liljencrantz’s förslag, då svaren utföllo med många ja och nej i blandning; hvaruppå Hr Gr. o. Landtm, förklarade sig nu hafva funnit ja öfvervägande.
Då så väl Gr. Björnstjerna som ock Hr Brakel yrkade voterings anställande om kontra-propos:ns innehåll, hemställde Hr Gr. o. Landtm., huruvida R. o. Ad. såsom nej-propos. vid voteringen om kontra-propos:n ville antaga bifall till de 3 första punkterna i Gr.
Björnstjernas förslag, hvartill svarades många nej jemte åtskilliga ja; hvarefter och sedan Hr Gr. 0. Landtm, föreslagit, att bi - 128 Deri 7 Maj e. ni. fall till Utsk:ts hemställan skulle upptagas i nej-propos:n vid ifråga v: de votering, samt svaren derå utfallit med många ja jemte åtskilliga nej, Hr Gr. o. Landtm, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande.
Efter det att Gr.
Björnstjerna påyrkat votering samt B,, o. Ad., uppå Hr Gr:ns o.
Landtmms hemställan, såsom nej-propos. vid den nu begärda voteringen antagit bifall till de 3 första punkterna i Gr.
Björnstjernas förslag, uppsattes och justerades en voterings-propos. af följande innehåll: »Den som vill, att, vid blifvande votering om Frih. Liljencrantz’s förslag såsom kontra-propos. emot Gr. af Ugglas’ i ani. af sammansatta Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts Utlåt.
N:o 5 framställda förslag till beslut, kontra-propos:n skall innefatta bifall till Utsk:ts å sidan 29 af samma Utlåt, afgifna förslag, röstar Ja ; Den det ej vill, röstar NeL t
Vinner nej, antager B. o. Ad. till kontra-propos. vid ifrågav:de votering de 3 första punkterna af Gr.
Björnstjernas i ämnet afgifna förslag.»
Nej •— 24.
Härefter upplästes och godkändes följ:de voteringspropos. : »Den som vill, att vid blifvande votering om bifall till det utaf Gr. af Ugglas, i ani. af sammansatta Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts hemställan å sid. 29 af Utlåt:t N:o 5, framställda förslag, kontra-propos:n skall innefatta antagande af Frih. Liljencrantz’s förslag, röstar Ja; Den det ej vill, röstar
Nej; Vinner nej, antager E. o. Ad. till kontra-propos. vid denna votering bifall till Utsk:ts ofvanberörde hemställan.»
Ja — 50.
Den 7 Maj e. m. 129 Upplästes och godkändes följ:de voterings-propos. lör hufvudvoteringen: »Den som bifaller Gr. af Ugglas’, i ani. af sammansatta Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts hemställan å sid. 29 af Utlåtit N:o 5, framställda förslag, röstar Ja; Den det ej vill, röstar
Nej; Vinner nej, bifaller B. o. Ad.
Utskits ofvanomnämnda hemställan.»
Vid denna voterings slut befunnos rösterna hafva utfallit sålunda:
Utsk:ts å sid. 30 afgifna hemställan.
Då landtstormen ingår i den fråga, hvarom R. o. Ad. nyss beslöt anhålla »att K.
M:t för kommande representation ville densamma i sin helhet framlägga,» torde R. o. Ad. finna att samma hemställan äfven här måtte göras.
Detta kunde lämpligast ske genom att inflicka orden »och för bildande af landtstorm» efter ordet »bevärings-inrättningen» i det nyss fattade beslutet.
Sedan öfverläggningen ansett härmed slutad samt Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att Gr. af Ugglas hade föreslagit, att i den underd. skrifvelse, som R. o. Ad. vid behandlingen af första punkten i Utlåt:t beslutat, skulle näst efter orden »för beväringsinrättningen» införas orden: »oell för bildande af en landtstorm;» framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Utsk:ts hemställan, hvartill svarades nej, och sedermera propps, på antagande af Gr. af Ugglas’ nyssberörde förslag, hvilken propos. med ja besvarades.
Vid föredragning af Konst.-Utsk:ts d. 2 och 15 dennes bordlagda Mern.
N:o 14, i ani. af Riks-Ståndens beslut rörande det i Konst.-Utsk:ts Meni.
N:o 10 framställda förslag till ändring i 28:de §:n R. F., så att till flera befattningar må kunna utnämnas bekännare af annan troslära än den rena evangeliska, lade R. o. Ad. till handlingarne Utsk:ts första, till annat Riks-Stånd gjorda hemställan, samt godkände den i Mem:ts sednare del föreslagna voterings-propos. H. V. 9 130 Den 7 Maj e. m.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Konst.-Utsk:ts den 5 dennes bordlagda Mern.
N:o 15, i ani. af Riks-Ståndens beslut rörande det i Konst.- Utsk:ts Mern.
N:o 13 framställda förslag till ändring i åtskilliga delar af Tryckfrihets-förordningen, för vinnande af större frihet att anlägga boktryckerier.
Föredrogos, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Stats-Utsk:ts den 5 dennes bordlagda Utlåtm och Meni.:
N:o 75, i ani. af väckt motion om uppförande af ett nytt representanthus samt om anvisande af dertill erforderliga medel; N:o 76, ang:de utvidgning af det inom R.
St:rs hus inrättade arkiv och bibliothek samt anvisande af dertill erforderliga medel; och N:o 77, i ani. af K.
Mits till R.
St:r aflåtna Nåd, Skrifvelse, i fråga om upplåtelse åt Stockholms stad af vissa tomtdelar å Riddarholmen.
Föredrogs och lades till handlingarne sammansatta Stats- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts den 5 dennes bordlagda Mern.
N:o 8, i ani. af erhållen återremiss å Betänkit N:o 5, angide väckta motioner om skjutsväsendets ordnande och öfvertagande af Staten in. m.
Föredrogos, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, följide d. 5 dennes bordlagda Betänk:n, nemi.:
Sammansatta Stats-, Bevilln.- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts Betänk.
N:o 9, i ani. af väckt fråga om restitution af bränvinstillverknings-afgift vid export till utrikes ort; Sammansatta Bevilln.- samt Allm. Besv.- o. Ekon.- Utsk:ts Betänk.
N:o 2, i ani. af väckt motion om åtgärder i afseende på tillämpningen af vissa stadganden angående landväga varuförseln mellan Sverige och Norge; Sammansatta Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts Betänk:n:
N:o 7, i ani. af väckta motioner om rättighet för röstegande i konsistoriella pastorat och sacellanier att begära fjerde profpredikant; och N:o 8, i ani. af väckt motion 0111 upphäfvande af den s. k. indigenatsrätten samt af konsistoriernas missiveringsrätt; - Deli 7 Maj e. ro. 131 Riddarh.-Utsk:ts Betänk.
N:o 9, i ani. af återremiss å det af TJtsk:t afgifna förslag till ny Riddarh.-Ordning.
Jag får hemställa att sammansatta Bevilln.-, Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.- Utsk:ts Betänk.
N:o 1, som icke är bordlagdt mera än en gång, måtte uppföras först på föredragningslistan till nästa plenum och derefter Stats-Utsk:ts Betänk, om 9:de Hufvudtiteln; samt att Riddarh.-Utsk:ts Betänk.
N:o 9 måtte uppföras efter Konst.-Utsk:ts Mern.
Till detta förslag lemnade R. och Ad., uppå gjord propos., sitt bifall.
Hrr Elektorers lista vid val af en ledamot i Konst.-Utsk:t efter N:o 167, Hr Geete, fullm.
Leijonhufvud, Carl Gustaf; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o 830.
Hr von Vicken, fullm.
Leijonhufvud, Carl Gustaf. Öppnades Hrr Elektorers lista vid val af en suppleant i Stats-Utsk:t efter N:o 460, Hr von Krusenstjerna, Mauritz Adolf; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o 1976.
Hrr Elektorers lista vid val af en ledamot i Bevilln.-Utsk:t efter N:o 1696, Hr Bergenstråle, Claes, samt, enligt R. o.
Ad:ns den 1 Maj fattade beslut, af ytterligare 6 suppleanter i samma Utsk.; och befunnos hafva blifvit utsedd till Ledamot:
Suppleanter: Rehnberg, Carl Gustaf. Ulfsparre, Sigge Bogislaus.
Hammarberg, fullm.
Hr von Hofsten, Carl August.
Ridderstad, fullm. Gr. von Schwerin, Carl Gustaf Filip.
Stuart, Fredrik Gustaf August.
Bahr, Robert Ulrik Henrik.
N:o 2333.
Hr N:o 839.
Hr » 9. » » 1053.
» » 1642. » » 86. » » 1648.
» 132 Den 7 Maj e. m.
Hrr Elektorers lista vid val af en ledamot i Banko-Utsk:t efter N:o 2256.
Hr von Geijer, Bror Bengt Gustaf, och en supppleant i samma Utsk. efter N:o 1035, Hr Wästfelt, Fredrik Filip, samt, enligt K. o.
Ad:ns den 28 April fattade beslut, af ytterligare 2 suppleanter i nämnde Utsk.; och befunnos hafva blifvit utsedde till Ledamot: N:o 2334.
Hr Bohnstedt, Theodor Ludvig.
N:o 250.
Hjerta, Ernst Fredrik Josephsson. » 2132. B. Hr af Klercker, Carl August. » 2203. » Zacco, fullm.
Frih. von Knorring, Axel Wilhelm.
Hrr Elektorers lista vid val af en suppleant i .Lag-Utsk:t efter N:o 135, Hr Hammarskjöld, fullm.
Gr. Taube, Henning Edvard; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o 107.
Hr von Bahr, Carl Fredrik Oscar.
Hrr Elektorers lista vid val af en ledamot i Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:t efter N:o 313, Frih. von Platen, Carl Baltzar Ernst, och två suppleanter i samma Utsk. efter N:o 1991, Hr Skjöldebrand, Erik Bogislaus, och N:o 1871, Hr Ehrenpohl, fullm.
Rappe, Axel Emil; och befunnos hafva blifvit utsedde till Ledamot; N:o 1586.
Hr Raab, fullm.
Raab, Hugo.
N:o 2211.
Hr Börtzell, Algernon. » 76.
Kruse af Verchou, Henrik Malcolm.
Öppnades Hrr Elektorers lista vid val af en ledamot i Riddarh.-Utsk:t efter N:o 62, Gr.
Taube, August Gustaf, och en suppleant i samma Utsk. efter N:o 1519, Hr v. Döbeln, Érnst Georg; och befanns hafva blifvit utsedd till Ledamot: N:o 91.
Hr Mörner, Hampus Gabriel.
DeD 8 Maj.
Suppleant: N:o 1351.
Hr Muhl, August Gerhard. 133 R. o. Ad. åtskiljdes kl. 10 e. m.
In fidem, O. Brakel. Tisdagen den 8 Haj Uifsfi.
Justerades 3 prot.-utdrag för den 7 dennes.
Åled förmälan att Hr Oldevig, Hans Predrik, som varit suppleant i Bevilln.-Utsk:t, blifvit vald till ledamot i samma Utsk., att Frih. Raab, Hugo, som varit suppleant i Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:t, blifvit utsedd till ledamot i samma Utsk., samt att Hr Mörner, Hampus Gabriel, hvilken varit suppleant i Riddarh.-Utsk:t, blifvit vald till ledamot i samma Utsk., anmodade Hr Gr. och Landtm. R. o. Ad:ns Hrr Ekektorer att utse en ny suppleant i hvartdera af nämnde Utsk.
Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande Konst.-Utsk:ts d. 5 och 7 dennes på bordet lagda Alem.
N:o 15, i ani. af Riks-Ståndens beslut rörande det i Konst.- Utsk:ts Alem. iS :o 13 framställda förslag till ändring i åtskilliga delar af Tryckfrihets-förordningen, för vinnande af större frihet att anlägga boktryckerier. 134 Den 8 Maj. lista punkten.
Jag får anhålla, att K. o. Ad. måtte vidblifva sitt i frågan förut fattade beslut och således afslå Konst.-Utsk:ts före vide inbjudning.
Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos., vidblef R. o. Ad. sitt förut i frågan fattade beslut och lade inbjudningen till handlingarne.
Vo te rings-p rop os: n godkändes.
Föredrogs, men begärdes af flera ledamöter ånyo på bordet, sammansatta Bevilln.-, Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts den 7 dennes bordlagda Betänk.
Nio 1, ang:de vilkoren för bränvins tillverkning.
' Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande Stats-Utskits den 2 och 5 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 74, ang:de regleringen af utgifterna under Riks-Statens 9:de Hufvudtitel. lista punkten.
Utskits hemställan bifölls. 2:dra punkten.
Vid föregide riksdag bestämdes ifrågavide bidrag till 24,000 rdr årligen, men uppfördes då ej på stat.
Nu är meningen, att det skulle på stat uppföras, dock med det tillägg, att det skulle utgå såsom förslagsanslag.
För min del tror jag dock icke, att någon giltig grund finnes för anslagets förändring från bestämdt till förslagsanslag, hvilket lätteligen kunde hafva till följd, att det komme att utgå med t, ex. 124,000 rdr i stället för 24,000.
Jag får derföre anhålla, att. R. o. Ad. måtte, i likhet med hvad hos Bonde-St. egt rum, förklara ifrågavide anslag för reservationsanslag.
Jag är till alla delar förekommen af den siste talaren, och förenar mig med honom uti den anhållan, att ifrågavide anslag måtte såsom reservationsanslag uppföras.
Efter härmed slutad öfverläggning framställdes först propos. på bifall till Utskits hemställan oförändrad, hvar - Den 8 Maj. 135 till svarades nej, och sedermera propos. på bifall dertill med den förändring, att det ifrågav:de anslaget skulle uppföras såsom reservationsanslag, hvilken propos. med ja besvarades.
Utsk:ts hemställan bifölls. 4:de punkten.
Get torde vara ganska svårt för Hr Bosseus att med säkerhet uppgifva beloppet af den minskning uti hans inkomster, som blifvit en följd deraf, att ifrågav:de lilla del af Finnmarken blifvit skild från hans domsaga.
För min del är jag öfvertygad, att om han måst vidkännas en minskning uti inkomster, så har han afven fått lindring uti det besvär, hvarför dessa inkomster utgjort ersättning.
Vid sådant förhållande kan jag icke tillstyrka bifall till detta ersättningsanspråk, såsom i intet hänseende styrkt.
Jag har visserligen ej haft den äran att sitta på den afdelning, der ifrågav:de ärende blifvit behandladt; men jag hyser dock det förtroende till afdelningen, att när den med stöd af de handlingar, som varit att tillgå, tillstyrkt ifrågav:de obetydliga anslag, så har den grundat detta sitt tillstyrkande på rättvisa och billighet.
Jag får således anhålla om bifall till för ev: de punkt.
Sedan öfverläggningen ansetts härmed slutad samt Hr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till Utsk:ts hemställan i förev:de punkt och dels afslag derå, framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till samma hemställan, hvarvid svarades flere ja och några nej, samt sedermera propos. på afslag derå, då svaren utföllo med flera nej och några ja; hvarefter och sedan propos. på bifall till merberörde hemställan förnyats samt med flera ja och några nej besvarats, Hr Gr. o. Landtm, förklarade sig nu hafva funnit ja öfvervägande. öde punkten. mom. a. Utsk:ts hemställan bifölls. mom. b. Hr Stråle, Wilhelm: Stats-Utskd har till stöd för sin från K. M:ts Nåd.
Propos. afvikande hemställan |36 De 11 8 Maj. i denna punkt åberopat stadgandet i 1841 års Kongl. Bref, hvarest föreskrifves, att då en person under 10 år varit i fångvårdens tjenst samt i öfrigt uppfyllt de för civila embets- och tjenstemän stadgade vilkor, deribland att hafva uppnått 65 års ålder, skulle han å allmänna indragnings-staten uppföras till pension, motsvarande hela hans förut innehafvande lön.
Hittills har ingen enda af fångvårdens tjenstemän uppfyllt dessa vilkor, så att han på grund deraf kunnat jemlikt nämnda bref uppföras till pension, utan har i hvarje fall, då pension erfordrats, särskild ansökan derom blifvit gjord och af Ii.
St:r beviljad.