Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jsg har inom HofRätten erfarenhet deraf (der det är högst vigtigt att domarne förvaras) att genom domarnes tidiga inbindning det ändamål man afsett kan vinnas, och om på sätt här blifvit omnämndt sedermera en eller annan Exped. behöfver utlånas, så må för sådant ändamål transsumt eller afskrift tagas af de delar som äro behöfliga, snarare än att använda den nu brukliga methoden att utlåna dessa koncepter och låta dem cirkulera i landet.
Jag tror således att i det skick frågan nu är, anslaget gagnar till ingenting och anhåller derföre om afslag å punkten.
Jag tror att de Hrr, som lägga så mycken vigt på att i framtiden få se K.
M:s beslut, skulle vinna sitt mål mycket säkrare om de antogo mitt förslag; och kan jag, med den special-kännedom om ämnet jag eger, med full bestämdhet yttra den öfvertygelsen att hvad R.
St:r än må besluta i denna fråga, så kommer aldrig en fullständig renovation af K.
M:s beslut att existera.
Jag vill exempelvis nämna hvad detta skulle betyda inom Just.RevisionsExpedmen.
En månads Registratur upgår vanligtvis till 200, å 300 ark och derutöfver.
Ett års
Registratur uptar således öfver 3,000 ark, af hvilka icke T1n:del, kanske 3%:del är förtjent af renovering.
— Så ungefär torde förhållandet vara i flere af de andra Depart:ne.
Enl. hvad jag med visshet känner, saknas uti ett eller annat Depart. renovation för flere decennier; och att verkställa en sådan, dertill förslå icke de nu begärda medeln.
Huru man med de nu äskade medlen skall kunna vinna sitt syfte är mig obegripligt.
Jag borde visserligen vara Gr.
Sparre och Hr Cederschiöld förbunden, derföre att de velat bespara kansliets tjenstemän detta onus att utskrifva och kollationera Registraturet.
I det Detpart. jag tillhör har, af den anledn. att flera koncepter förkommit, hvilket föranledt åtskilliga olägenheter, blifvit föreskrifvet att Registraturet skulle utskrifvas, hvilket äfven skett från och med början af detta år t. o. m. Aug. månad, och detta har äfven haft till följd att inga koncepter kunnat bortkomma emedan de utskrifvits successive allt eftersom de blifvit upsatta.
Jag vill icke neka till att detta är ett påkostande arbete både för dem som skola skrifva som demfjhvilka skola kollationera Registraturet, men om, såsom Hr Cederschiöld föreslagit, det skulle öfverlemnas åt några få personers pröfning att bedöma huruvida det eller det ärendet skall inregistreras, tror jag att detta skulle leda till godtycklighet.
I allmänhet anser jag det vara i historiskt hänseende ganska nyttigt att hafva alla från Regeringen utgående beslut samlade i RiksArchivet, men särdeles för den närmaste tiden är det af vigt, då inom Expedme så många ärenden sammanhänga med hvarandra och det är särdeles svårt att, då de Kongl.
Erefven afgått, få veta innehållet, som ofta fordras i samma ordalag, såvida icke konceptet fin - 656
Den 23 November e. m. nes att tillgå.
Det nu förev:de mom. afser Registraturets utskrifning genom Riksarchivariens försorg.
Genom det ringa anslag B.
St:r vid förra Riksdagen beviljade åstadkoms en ganska stor lucka i Registraturet, och jag tror det vara af vigt att denna lucka i tid fylles, hvilket lätt kan ske förmedelst det nu föreslagna anslaget, hvarjemte detta arbete lämpligare kan lemnäs åt skickliga renskrifvare än åt nykomlingar på tjenstemannabanan.
Om det är, såsom Frih.
Alströmer sä ger: att nemi. nuv:de Registratur verkstäldts af Kansliets embetsman och vi vid innev:de Riksdag hafva beviljat en betydlig tillökning i Kansliets embetsmäns löner, så tycker jag det vara all sannolikhet för att det bör ske lättare hädanefter en hittills.
Hvad den förflutna tiden angår så påminner jag mig att vi för några dagar sedan bestämde lönerna för RiksArchivets embetsman till 150 proc. högre än förut, hvadan detta Registraturs-arbete äfven der bör kunna ske.
Hufvudsaken är att jag finner olämpligt att för ett sådant ändamål, hvars nytta jag icke kan inse, anslå en särskild summa.
Det är icke genom 3 eller 4 afskrifter som man bevarar handlingar, utan derigenom att man genast förvarar dem och detta tror jag lämpligast ske genom deras inbindning ju förr dess hellre; ty afskrifter kunna icke tagas i ögonblicket, och det är naturligtvis straxt då ett Kongl. Bref är utfärdadt, som de flesta önskar komma att få se konceptet.
Om det förkommit, sker det ofta genast, åtminstone kan sådant ske.
Således tror jag verkligen icke att detta anslag är på något sätt pressant!
Det är visserligen sannt att det är obetydligt mot de milkr som vi i ett ögonblick bifallit, men det är i alia fall en tillökning af 9,000 Rdr, och som jag icke är fallen för att under nuv:de förhållande onödigtvis utösa penningar kan jag icke tillstyrka denna punkt.
Hr Cederschöld, Rob. Theophron:
Om samtlige hand lagde ärenden stöde i sammanhang det ena med det andra så vore det skäl visserligen riktigt att man icke kan få alla renskrifna, men då detta tvertom är ett undantag, så att de utgöra ett särskildt för sig, hvadan äfven Registratur rörande alla ärenden kan blifva utskrifvet, finner jag icke skäl för afslag vara att hemta påståendet att icke alla koncepter kunna utskrifvas, då de icke ega sammanhang med hvarandra.
Jag för min del anser det af stor vigt att man får Registraturet så komplett som möjligt.
Af egen erfarenhet vet jag åtminstone att det för mig varit särdeles nyttigt att kunna i RiksArchivet få kännedom om beskaffenheten af ärenden som blifför flera år sedan afgjorda.
Jag anser således den summa som här är ■ föreslagen vara väl använd på det sätt raan tillstyrkt och jag anhåller således om bifall till Utsk:s hemställan.
Om jag icke fattade orätt, så lemnades den uplysning, att
Registraturet var kompletteradt till närv:de tid.
Det synes såväl af anförandet i motiverne till denna punkt som förslaget - Den 23 November e. m. 6*7 slaget till den efterföljande, att så icke är förhållandet; det står nemi., att icke ens hälften af det med 1847—48 årens anslag af-> sedda ändamål blifvit upnått.
Det är med afstde å den af Hr Ceder schiöld förespeglade ovanliga svårigheten att kunna åstadkomma utskrifning af Registraturet, som jag önskar nämna några ord
Under den tid jag tjenstgjorde i EcklesiastikExpedm brukade den dåv:de StatsSekretm, v.
Hartmansdorff, icke blott registrera alla mål för den då löpande tiden, utan äfven komplettera hvad som från äldre tider ännu då icke var registreradt, hvarigenom han slutligen lyckades att få EcklesiastikDepart:ts Registratur fullständigt.
Jag tror den stora egentliga svårigheten vara att komma derhän, att komplettera hvad som för den förgångna tiden ännu icke är renoveradt; men att sedermera det icke lär möta så stort besvär och omkostnad att fortfarande hålla det löpande Registraturet fullständigt.
Jag anser således högst nödigt och nyttigt att detta anslag beviljas, på det man fortfarande, såsom hittills, må ega Registratur, och min öfvertygelse är, att man annars i framtiden skall mycket sakna och då icke mäktar ersätta hvad man nu med några tusen
Rdr kan åstadkomma.
Jag yrkar fortfarande på bifall.
Enl. min tanke innefattar det en ganska stor fördel, att ifrågav;de handlingar varda särskildt registrerade på sätt StatsUtsk. tillstyrkt, och att medel dertill anvisas.
Sparre förmodade, att då K.
Bref emanera, måste det egentligen vara genast, då de utfärdas, som man kan hafva intresse af att om dem taga kännedom; men efter mitt omdöme, måste t. ex., då det är fråga om prejudikater, Departds tjenstemän, från den högste till den lägste, halva behof at att taga kännedom om redogörelsen i närbeslägtade mål, som blifvit hos Högsta myndigheten behandlade.
Sparre velat, man skulle binda in koncepterna, så är klart, att tjenstemännen icke kunna samtidigt begagna dessa på sätt jag nämnde.
I allmänhet hopbundtar man dem månadsvis, de få då upsökas i RegistratorsKont. och der sökanderne tillhandahållas.
Detta hindrar icke, att, inom RiksArkivet koncepten jemväl böra slutligen finnas, på det att RiksArkivets tjenstemän må kunna dels sjelfve vid fortgående historiska studier forska i RiksRegistraturet, dels äfven vägleda andra vetenskapliga forskare derutinnan.
Här har nyss blifvit yttradt, att om, på sätt här upgifvits, Registraturet vore färdigt till innev:de tid, så borde icke något anslag behöfvas.
Premissen innefattar ett misstag, äfven i det fall att Registratur afskrifvandet i vissa Depart:r vore ganska långt framskridet, torde förhållandet inom andra vara helt annorlunda.
För att icke förlänga diskussionen, ber jag blott att få instämma med föregide talare, som påyrkat R. o.
Ad:ns bifall till Utsk:s förslag i denna del.
Det är egentligén för att besvara ett yttrande af Hr Lilljehöök, som jag upstått.
Hr Lillje IX H. 42 6.*>8 I) b ii 23 November e. ro.' höök sade, att det blifvit vttradt, att Registraturet vore komplett till sista tiden.
Ahlströmer åsyftade i detta afs:de CivilExpedm, likasom Frih.
Stjernstedt EcklesiastikDepart.
Jag haranledn. förmoda, att för den äldre tiden är uti dessa två Expedine Rexistraturet temligen komplett, men för deri sednare tiden vet jag icke huru förhållandet är.
Men hvad jag med visshet känner, är att uti EinansExped:n förefinnes en balans uti Regislraturens renovation för många decennier.
Åtminstone då jag för några och tjugu år sedan der tjenstgjorde, renoverades aldrig koncepterna; och har jag all anleda, förmoda, att sedermera icke skett någon ändring uti denna praxis, så att balansen der måste alltjemt hafva ökats.
Jag öfverlemnar emellertid frågans afgörande till 11. o. Ad. med den fasta öfvertygelsen, att, hvad beslut som än fattas, kan aldrig en fullständig renovation af de Kongl. Departmas Registratur åstadkommas.
Sedan Hr Frihm o.
Ord fidén, efter framställning, att i afseende på Utskis och dels afslag, samt att derjemte Hr Cederschiöld, Gustaf, föreslagit, att om sagde tillstyrkande bifölles, dervid måtte göras det tillägg, att af sakkunnige män må utredas och bestämmas hvilka handlingar böra utskrifvas, förklarat att, i händelse Utskis tillstyrkande bifölles, särskild propos. komme att framställas å det al Hr Cederschiöld föreslagna tillägg, blefvo de först till bifall och sedan till afslag å Utskis förevide tillstyrkande framstälde proposine besvarade med blandade Ja och Nej, hvarpå propos. till bitall derå förnyades och sedan svaren härvid utfallit med starka
Ja jemte åtskilliga Nej; Hr Frilen o.
Ordfin förklarade det han ansåg
Efter sedermera framstäld propos. till bifall å det af Hr Cederschiöld föreslagna tillägg, som besvarades med starka
Nej, jemte ett eller annat Ja, förklarade Hr Frihin o. Ordfiden sig hafva funnit
Då nu vidare förekom Utskis hemställan rörande utskrifningen af RiksRegistraturet för framtiden, anförde Hr Cederschiöld, Gustaf:
Jag har endast att anmärka mot ordalydelsen som slutar så: » —-till RiksArkivet aflemna sådana handlingar, hvilka böra i nämnde Arkiv förvaras.»
Detta torde vara nog obestämdt, ty jag kämner icke att det är förordnadt huru alla handlingar skola lemnäs, utan har man i allmänhet ötverlåtit alla öfverflödiga handlingar i KansliExpedine till RiksArkivet.
Men jag hemställer, på skäl som jag förut andragit, om icke, denna § kunde erhålla följande lydelse: »att R.
Stin må i underd. anhålla det K.
M. täcktes låta tillse att vederbörande tjenstemän inom de StatsDepartitsExpedir, der berörde föreskrift icke iakltages, för framtiden utskrifva och till RiksArkivet aflemna sådana handlingar, hvilka vederbörande föredragande anser vara af den vigt att de böra renoveras.»
Den 23 'November e. m. !Prili.
Hr Cederschiöld nu framställt skulle i viss mån vinnas det resultat som lian genom sitt förra förslag åsyftade, nemi. att icke alla utan endast vissa mål skulle renoveras, oell då jag icke gillade denna åsigt vidhåller jag äfven nu att yrka bifall till Utsk:s hemställan i denna punkt.
Den till bifall å Utsk:s ifrågnvrde hemställan framstälda proposm besvarades med starka Ja, jemte några Nej, hvarpå Hr Frilnn o.
Ord tu förklarade sig hafva funnit
Ja öfvervägande. 98:de punkten, ang-.de anslag lill ulgifvande af äldre historiska skrifter och handlingar.
Denna punkt bifölls. 99:de punkten, ang-.de anslag till löneförhöjningar för år 18S7.
Denna puukt lades till haudlingarne.
10 0:tle punkten, ang:dc ytterligare anslag för upförande af ny byggnad vid allmänna Institutet för döfstumma och blinda; 101:sta punkten, eli Institut för döfstumma och blinda; samt 102;dra punkten, ang-.de anslag lill skolhusbyggnader och deras reparation.
Dessa punkter biföllos. 103:dje punkten, ang-.de anslag till fullbordande af Lärohusbyggnaderne i Wexiö och Wisby. Gr.
Jag kan icke undgå att anmärka deri frikostighet
Utsk. verkligen här ådagalagt.
Om ett anslag vid en Itiksdag begäres för en byggnad och det skall blifva ett prejudikat att vid den nästföljande begära förnöjdt anslag, derföre att grunden befunnits oduglig, tomten, som inköpts, olämplig med alside på jordmånens beskaffenhet, och Stuten beredvilligt beviljar förhöjning af 50 proc. såsom hiir är förhållandet, skall det aldrig blifva ett slut på anspråken med hänseende till Statsverket.
Jag kan således icke undgå att anmärka, att då StatsUtskis ledamöter tillkännagifvit det de vid denna IIufvudTitel haft sparsamhet för ögonen, det i sanning varit väl mycken frikostighet iakttagen vid beviljandet af detta anslag, och jag vågar hemställa, om icke skäl vore att något nedsätta beloppet, t. ex. till 20,000 Rdr för den -ena och 10,000 lör den andra läroverksbyggnaden.
Sedan Hr Frilnn o.
Ordfiden framställt, att i afs:de på ifrågavarule punkt blifvit yrkad den förändring, att de deri tillstyrkte ytterligare anslag till fullbordande af Lärohusbyggnaderne i Wexiö och Wisby, nedsattes för den förra byggnaden till 20,000 Edr och för den sednare till 10,000 Edr Ernt, samt den först till bifall å förev:de punkt framstälda propos:n blifvit besvarad med starka
Nej och några Ja, blef propos. till bifall derå med förenämnde förändring framstäld och besvarad med starka
Ja jemte några Nej, 660 Den §3 Noyomber *. m. hvarpå Hr Frih:n o. Ordf:den förklarade sig härvid hafva funnit
Ja öfvervägande, 104:de punkten, ang:de anslag för utvidgning af skol- och gymnastikhusen i Nyköping samt för upförande af nytt skolhus i Uddevalla och af nya skol- och gymnastikhus i Götheborg.
Härvid förekom först och bifölls Utsk:s tillstyrkande i fråga om anslaget för utvidgning af skol- och gymnastikhusen i Nyköping.
Beträffande sedan Utsk:s tillstyrkande i fråga om anslaget till upförande af nytt skolhus i Udddevalla, yttrade Frih. Klinkowström, Kud. Mauritz:
Då i allmänhet hushållning med Statens medel lärer blifva en tvungen följd af de förhållanden som visat sig, och då StatsUtsk. i allmänhet sagt sig ieke vilja tillstyrka anslag som icke varit fullt öfvertiinkta, synes det mig vara nog frikostigt att bevilja en summa af 20,000
Edr för den ifrågav:de skolhusbyggnaden i Uddevalla, då ingen behörig ritning förefinnes.
Jag får på denna grund hemställa, att 11. o. Ad. måtte afslå det ifrågav:de anslaget.
Sparre', Erik:
Jag instämmer i den siste talarens yr kande så mycket hellre som jag skulle önskat att StatsUtsk. till förekommande af sådana efterräkningar, som med hänseende till Wexiö och Wisby skolhus egt rum, åtminstone fästat det förbehåll vid beviljandet af dylika anslag, att några vidare anspråk på understöd från Statens sida icke få göras, utan att kommunen, till hvars lärohus ett anslag beviljas, förbindes att ansvara för byggnadens underhåll.
Då nu derjemte, på sätt den siste talaren nämnde, ritningen för ifrågav:de skolbyggnad icke är faststäld, anhåller jag om afslag å punkten.
Sedan propos. till bifall åUtskis ifrågav:de tillstyrkande först blifvit framstäld och besvarad med starka
Nej, jemte ett eller annat Ja, samt sedermera proposm till afslag derå blifvit besvarad med starka
Ja jemte några Nej, förklarade Hr Frihzn o, Ordf:den att han funnit denna sednare propos. besvarad med öfvervägande Ja.
Då vidare förekom Utsk:s förslag, rörande anslaget till upfcrande af nya skolhus- och gymnastikbyggnader i Götheborg, yttrades af Frih. Klinkowström:
Jag hemställer till B. o. Åd., huru vida icke denna stora utgiftssumma af 1 50,000 Edr äfven borde afslås på grund deraf, att den föreslagna byggnadsplanen torde vara i behof af åtskilliga jemkningar innan byggnaden sättes i verket, och det tillika har blifvit uplyst, att sjelfva ritningen till skolbyggnaden icke blifvit på ett tillfredsställande sätt upgjord.
Utsk. har nemi. efter skärskådande af ritningen till skolbyggnaden icke kunnat undgå att instämma i den vid densammas granskning hos OfverIutendentsEmbetet gjorda anmiirkn., att alltför stor areal uptages af trappor och förstugor, äfvensom det synes Utsk. att rummen i Den 23 Novmber o. m. flfil den nya byggnaden i allmänhet blifva väl små samt tillräckligt utrymme kommer att saknas för bibliothek och samlingar.
Mig förefaller således, som bade Utsk. gjort välgrundade anmärknrr mot ritningen och planen för arbetet, och att derföre vore välbetänkt om R.
St:r afsloge Utsk:s nu gjorda hemställan, hvarå jag anhåller om propos.
Denna fråga är icke så outredd som den siste talaren förmenar.
Det är sannt att åtskilliga anmärkmr, såsom jag tror befogade, Uro gjorda mot ritningen, men dessa anmärkmr hafva icke upkommit i StatsUtsk.,, de äro redan för långt tillbaka framställda, och hafva gifvit anledn. till stor tvist mellan Eforus i Götheborgs stift och OfverlntendentsEmbetet.
Emedan Utsk. tyckte att anmärkn:ne voro grundade så till vida, att man i allmänhet användt för mycket utrymme till korridorer och tamburer, och att detta bättre kunnat användas till förstorande af lärosalarna och af rummen för samlingarne, ansåg Utsk , att de ifrågav:de arn* märkmne borde föranleda till ny pröfning af ritningen.
Emellertid äro dessa anmärkmr icke af den stora vigt, att man icke kan vara öfvertygad att, i händelse vid en förnyad granskning de befinnas förtjena afs:de, förändringar i analogi härmed kunna vidtagas.
För öfrigt är det icke samma förhållande i stiftsstäder som andra städer; i stiftsstäderne är genom författmr stadgadt, att dessa hus skola byggas af stiftsbyggnadskassan.
Men då denna kassa i Götheborg icke varit tillräcklig för ändamålet, så fanns ingen annan utväg än att Staten måste hjelpa till, såvida icke byggnaderne skulle blifva ofullbordade under en mängd af år.
Ett helt annat förhållande är i andra städer, der är staden skyldig att bygga, åtminstone finnes ingen skyldighet för Staten att göra det, och derföre kan Staten i afs:de på dem med större frihet säga, om Staten vill komma emellan eller icke.
Jag tror derföre det vara bäst att bifalla Utsk:s förslag.
I likhet med den förste talaren anser jag att R.
St:r icke böra bifalla detta anslag.
Man bör vid hvarje tillfälle noga öfverväga hvad man anslår, synnerligen då summan är så stor som nu är förhållandet, och det synes mig icke vara några så brådskande omständigheter för handen, att man ju icke kan vänta med detta anslag till nästa Riksdag.
Jag vill härmed icke hafva sagt, att staden Götheborg aldrig bör komma i åtnjutande af ett sådant anslag, men i närv:de ögonblick är det mindre lämpligt att bevilja detsamma, och jag anhåller derföre om afslag.
Jag föreställer mig, att om det ifråga var:de byggnadsbehofvet vore så trängande som man af det Höglofl.
StatsUtsk:s anslags tillstyrkande skulle tro, hade väl varit ändamålsenligare att man öfverlemnat åt K.
M. icke blott att pröfva behofvets beskaffenhet, utan äfven att anbefalla vederbörande att fullständigt utreda alla på frågan inverkande omständigheter.
Då hade saken blifvit försatt i ett sådant skick, att K. M. kommit i 86?
Den 23 November e. m. tillfälle att aflåta ea Propos. till R.
St:r, på hvilken E.
St:r kunnat grunda sitt beslut.
Isin återigen är anslaget tillstyrkt endast på grund af enskilda personers upgifter om beliolvet af ifrågavnde byggnad, hvilket behof dock icke är så konstateradt att 11.
St:r, särdeles under nuv:de konjunkturer, böra för detta ändamål anslå 150,000 Rdr.
Jag förenar mig med Frih. Klinkowström i begäran att K. o.
Ad. måtte alslå Utsk:s hemställan.
Jag får anmärka, att i Betänk, uplyses det frågan varit föremål för K.
M:s pröfning så tillvida, att Chefen för EcklesiastikDeparf. till Utsk. aflutit en skrifvelse med tillkännagifvande, att underd. framställning blifvit gjord af Götheborgs stifts Consist:m om Nåd.
St:r, ang:de anslag för nämnde ändamål till belopp af 200,000 lldr, »roen att K.
M. efter vunnen kännedom att frågan redan blifvit gjord till föremål för 11.
St:rs behandling, funnit den underd,framställningen icke föranleda annan åtgärd än att bandlingarne i målet till StatsUtsk. öfverlemnades.»- Jag vill icke påstå, att jag känner detta ärende så fullkomligt, att jag tilltror mig hvarken att förorda det eller icke, men kan något skäl förefinnas för 11.
St:r att gifva en kommun anslag till sådana byggnader, så bör det vara åt Götheborg, ty det finnesicke någon stad i vårt land som gör så stora upoffringar för kommunens bästa som denna, och detta bör från R. 8t:rs sida uppmuntras. Hr Lilljehöök:
Jag tillstyrker att detta förslag måtte be viljas på sätt Utsk. tillstyrkt.
Det har redan förut blifvit uplyst att saken icke vore utredd.
Jag fick nyss emottaga en anmärkn. af Hr Printzensköld derföre att jag åberopade såsom stöd för afslag af understöd åt byggnader, att haudlingarne icke voro aflemnade i StatsUtsk.; nu då sådana handlingar äro framvisade skall detta anslag, enl.
Hr Printzenskölds åsigt, likafullt afstyrkas.
Jag kan icke vidkännas någon inkon seqvens i det yttrande jag nyss afgifvit och det hvilket Hr Lilljehöök åberopat, ty jag har talat om att K.
M. skulle blifva i tillfälle att pröfva de kostnadsförslag för byggnadens upförande, som kunna vara af nöden, äfvensom att bedöma alla med denna fråga sammanhang egande omständigheter, och på allt detta grunda en Propos. till E.
Detta måtte vara något helt annat än att detaljritningar med kostnadsförslag skulle öfverletnnas direkte till StatsUtsk. , och Ständerna sedan i sin ordning företaga just den financiela pröfning, som icke tillkommer Ständerna oeh endast Regeringen, till hvars upgifter i detta fall, enl. min öfvertygelse, ,, såvida icke omständigheter bestämt ådagalagt motsatsen, det är E.
St:rs skyldighet att sätta förtroende.
M. visserligen, såsom här är upgifvet, öfverlcmnat haudlingarne rörande denna byggnad till StatsUtsk., emedan det var kändt att enskilda motioner i frågan blifvit väckte, men jag har icke vid genomläsningen af StatsUtsk:s Betänk., kunnat finna, att K.
M. hvarken Den 23 November e. m. till- eller afstyrkt ifrågav:de anslag, utan öfverlemnat saken helt och hållet åt Utsk:s godtycke fdrst, och sedan åt lt.
St:rs. När man nu icke har den ringaste ledning af något från ltegeringen afgifvet omdöme, synes mig att man skulle kunna npskjuta ännu några år med detta anslag, då detsamma är af den betydenhet, att man verkligen kan behöfva det för andra och vigtigare föremål nu för ögonblicket.
Jag förblifver vid min hemställan, att It. o. Ad. måtte afslå ifrågav:de purfkt.
Jag är af den tanke, att detta anslag bör beviljas.
Här är icke fråga om att It.
St:r och StatsUtsk. skola pröfva, huruvida ritningarna till skolhuset eller andra byggnader ii ro mer eller mindre fullständiga, utan bär är fråga om att anslå tillräckliga medel för skol- och gymnastik-byggnader i Götheborg.
Det är fullkomligt utredt, att dessa byggnader äro af behofvet påkallade, och att tillgångar dertill icke finnas i den kassa, som skulle bestrida kostnaden derför.
Jag tror icke det vara skäl att upskjuta med denna sak.
Om man medger nödvändigheten af att Staten anslår medel till byggande af nämnde skolhus, så är det väl icke skäl, att
Götheborgs stift skall under längre tid sakna en ändamålsenlig skolbyggnad.
Det lärer väl i alla fall blifva K. M., som pröfvar ritningarna, och vi böra väl då hafva det förtroende till Honom, att Han låter upföra byggnaden sådan den bör vara.
Det enda som kan invändas är, att man icke vet huruvida 150,000 Edr äro tillräckliga; men om R.
St:r anslå dessa 150,000 Ildr, så vet man, att en ypperlig skolhusbyggnad blifvit i Westerås för samma summa upförd, och man har skäl förmoda, att hvad sora möjligen brister, blir tillskjutet af den rika kommun, der skolhuset skall byggas.
Långt ifrån att det varit min me ning, då jag väckte denna fråga, att afslå detta anslag till kommunen Götheborg, för det ifrågav:de vigtiga ändamålet, tror jag likväl det vara bättre,'örn 11.