Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Till förekommande af oblida omdömen i allmänhet öfwer dc Tjenstemän, hwilka pä ett eller annat sätt med uphandlingar för Kronan hofwa befattning vch hwaraf de, oagtadt Kronan genom deras nit och omtanka haft en icke obetydlig winst, ändä ej njuta annan tillfredsställelse, än egit medwetande att säsom redelig?
män hafwa upfpllt sine äliggandcn, skulle jag önska, det uphandlingar altid kunde werkställas medelst offenteliga Auctjoncr.
Men dä i betragtande kommer, att wid sädanc Auctioncr Kronan ofta sätt betala mera för en wahra, än hwartill den genöm annan wäg kunnat förskaffas, härrörande dels deraf, att sammansättningar af corporaldotter ganska ofta troligen inträffa, sä wida ej händclscwis nägon främmande person blifwer medtäflare; dets deraf att dä större partier erfordras, än tillgängarrie medgifwa, upjagar detta äfwen prisen; blifwer fölgdcn altid den, jag förut omnämnt.
Dessutom inträffar den händelse ofta , att ej mera än en säljare till en skags wahra sig infinner, och dä sätter han derä hwad pris han hälst behagar, altid till Kronans stora skada.
—Uns derstundom är bchofwet af den nödwändighct, det ej tillfälle gifwes att anställa Auctioner, och ofta päkominep det sä hastigt, att wahran, om ej samma dagätminstone dagen dcrpä bör wara anskaffad.
Till förekommande af minsta möjeliga förlust för Kronan, har i sednare tider pä flera ställen den anstalt wid uphandlingar blifwit widtagen, att enär tiden tillätit Auctioners utlysande, hafwa äfwen spcculanter sätt den rättighet, att innan Auctionens början jnlep>na förseglade anbud, hwarwid nästan altid desse anbud warit för Kronan förmänligare, än Auktions - inropet.
Enär äter tiden ej mcdgifwit
Auctiys krers anställande, hafwa genom Kungörelser i Tidningar - Den i September. gz garne, förseglade anbud till en witz dag blifwit infordrade och wid högst skpndcsamma och angelägna händelser, dä dctzc förutnämnde sätt e) kunnat wrdtagaS, har man genast mäst efterskicka en eller flere säl-are och straxt afstuta uphandlingS - wilkorcn.
Hwad jag nu haft äran anföra, derom äga flere än jag en längre tids erfarenhet, och kan, om twifwelsmäl vp-> stä, detta med flere kucca bestyrkas.
Enär behofwcns anskaffande i fredlig tid ofta ej lämnar rädrum för Auctioners anställande, torde lätteligen kunna inses, att sädant ännu oftare under krigstid inträffar.
Det förmänligaste sätt för Kronan wid uphan.dlingor, j min tanka är inlemmandet af förseglade anbud , hwilka pä witz gifwen dag bpnas.
Skulle äter Auctioner blifwa som förmänligast ansedde (det de i sjelfwa »verket ej äro), sä borde äfwen Kronan altid wara försedd med sä tillräckclige förrädcr af alla stag, Rt behörigt rädrum för anskaffningen kunde gifwas och Kronan ej behöswa pä a,dre, än lämpcliga tider, förrätta uphandlingcn.
I alla fall skall Kronan nästan altid betala mera än privata, i anseende dertill, att en säljare skall pä witzt ställe aflemna wahran fritt för alla omkostnader af Kronan och wahran wara underkastad sträng besigtning i flere Kronans Ombuds närwaro, mycket olika emot sättet, dä en privat är köpare, hwilka formaliteter för Kronan äro oundwikeliga. vktzntom har ej sällan händt, at Leverantöverne saknat päräknad betalning wid utfäst tid, hwilka äfwen mycket förswärat anskaffningen och i början ad 94 Den r September. af detta Sr gick till dcn grad, akt knapt nögon till hivad pris som hälst hwarkcn ivid eller utom Anttis» nea wille nägot lcfwercra, utan att tvid Contractets underst-ifwande undfä ^del, till och med halfwa cotttanta summan säsom fbrstott.
Sä längt gick dcraS af wiste händelser föranledde mihtrocttde.
Hivad äler senare puncten af dcn wärde Ledas moteus anförande beträffar, det förstörings-systemet äfwen antagit införskrifning af Utländska gröfwa kläden för Armeen, som ägt mindre bredd och fasthet än de uti Riket tillwerkade och i följe deraf warit mindre dyra, m. m« sä bör wiherligen Landets Fabriqucr llpmuntras, men detta bör äter ste uppä ett sätt, som ej leder till hö, ga priser och mindre goda wahror.
Men dä Fabriqueurcrne under warande krig dels ej kunnat ästadkomma det behöfliga qvan lvm CommMläde, dels Slagit sig at lefwercra, men i brist af rudimatcrier sig det samma mäst afsäga, dels till prisen mycket förhöjt desamma, har, till behofwcts upfpllandc, den sista utwäg mäst ividlagas, nemligen dcn, att hos Kongl. Majit i undcrdänighct anhälla om tillstånd att läta Utländstt kläde för Flotkornes behof, likasom för Armeen ivar widtagct, fä införstrisrvas.
Om priset, ! anscendc till mindre fasthet och bredd, af salunda införstrjsivit kläde för Arnsten warit dyrare än det Swensta, kännerffag ej, men hwad jag med wihhck tvet, är, att det Engelska Eommihkläde, som af förut upgifne orsaker blitwit för Flottornas behof citt, staffadt, warit sä wäl till bredd, färg och godhet i ulla asscendcn lika, om ej bättre, än dct Swensta, och hwad priset med alla omkostningar derä beträffar, har det, öfwer huswud tagit, ej öfwcrstjgit, men wäl warit under En Riksdaler Banco för alnen, dä wid samma Den i September. 95 samma tid dek Swensta Commikklädet ej kunnat bekommas för lindrigare pris, än En Riksdaler 16 §.
Banco, och e) ändä pä längt nära till fulla behofwet, hwarigenom Kronans winst i det minsta upgätt till 16 §- Banco per aln, för sälunda infbrstrifwit klä, be. Delta Memorial torde i sammanhang med det, ben omnämnde wärde Ledamoten inlemnat och som genast blef rcmitleradt till Cconomie- och Deswärs-Ut, sköttel, med Högloft.
Ridberskapcts och AdelnS bifall, äfwrn Vit fä öfwerlännäs.
Remitterades till Allmänna Bestvärs, och Eco, nonne, Utstottet.
StänderAllmänna Beswärs - och Economie - Utskotts den iz Augusti pä bordet lagde Betänkande, i anledning af Herr AfwcrstenS och Riddarens af Kongl. MajrtS Swärds - Orden k'1.
Lerzkman8 hos Högloflige Ridderskapet och Adeln ingifne och till detta Utskott remitterade Memorial, angäende Wargeringcns indragning och ben stämde Armens förminskning till 50,222 man.
Under upläsandct af detta Betänkande äterkom Oeputationcn och gjorde redo för fin bestickning.
Herr LerZbmari, ^mbrostcm ^aZnus, Upläste följande: Wid Allmänna BcswärS - och Economie-Utstotkets Betänkande öfwer ben af mig wäikta fräga, »m Z6
Den i September sm Wargeringens afskaffande efter krigets fluk, fät jag gbra den anmärkning: att jag i mitt Memorial derom cgenteligen icke projcctcrat Armeens förmins fkandc till ZO,OO0 man, utan allenast i förbigäende och för akt mota det inkast, söm torde gbraS emot Wargeringens indragning, att Armeen dä blifwer os tillräckelig till Rikets förswar, pttrat, det jag avsäg berörde styrka wara den högsta, som Riket efter dcft folkmängd kunde utghra.
Beträffande sjelfwa frägan om Wargcringcn, sä och enär Utskottet pä be af wig anförda stät och derjemte, med äöeropande af 80 §. s- Regerings - Fvl Men , tillstyrkt bifall till mill proposition om de§ afskaffande efter krigets stut; denne sak tillika icke kan anses annorlunda, än en Bcskattningsfräga, »wilken Riksens Högloft.
Ständer sjelfwe äga att afgöra, fär jag i ödmjukhet fdrcstä , att Höglöjlige Riddcrskapet och Adeln fattar det beslut, att sä snart kriget uphör, Wargeringcn skall aldeles indragas och derefter ankomma pä Rust- och Rotehäl» lares fria wilja att anskaffa stg Wargerings-Manskap eller icke; och sä wida de öfrige respettive Ständcn häruti instämma, det jag säkert förmodar, Riksens Ständer hos Kongl Majrt i underdänighet anhälla > dek täcktes Kongl Maj:t, igenom nödigt Päbud, befordra detta Riksens Ständers Beslut till werkställighet.
Härom utbeder jag mig Herr Grcfwcns och Landt-Marskalkens proposition.
Herr Grefwe» oth Landt-Mar« skal ken förklarade, att han ej kunde göra ttäcwlt annan proposition, än till bifall eller afstag af Utskottets Betänkande.
Herr Kar^^tnsn, ^mbrostus yttrade sig hafwg begärt ben af honom fbrcflagne tilläggning
- Den i September 97 läggning blott emedan han ansäg Utskottet ej nog expressivt hafwa yttrat, akt den förcstagnc ätgärdcn ankomme pä Ständerna och borde säsom Ständers Beslut ät Konungen till »verkställighet öfwcrlemnas.
Herr Grefwe» och Landt-M arska lken yttrade sig anse sig e) kunna göra proposition pä det af Herr Leckman föreslagna tillägg, emedan, enligt Regerings - Formen, proposition mäste göras antingen till bifass ä Betänkandet, eller om nä, gon anmärkning dcrwid gjordes kill äter - remiss.
Herr blorsienstoipe, backers.
Meningen af denna författning kan wäl e) wara, att juan skulle antaga nägot blindwis.
Herr L^rglimän har sagt, akt Utskottet orätt fattat hans mening, hivarföre worc bäst, att mälet äkcrsändes till Utskottets nor gare granskning.
HerrLergliman, Ambrosius ^InZnus.
Hwad jag anfört motsäger icke Utskottets betänkande; det innehäller allenast en förklaring och ett tillägg dertill» NZgon hördes begära, att be orden i Utskottets Betänkande, som egcnteligctt angä Herr Lerglrmans anmärkning, mätte äter upläsas.
- Derefter uplästes följande mening: » » r "hwarjemte Utskottet lika wördsamt skulle hemställa, "om icke Riksens Högloft.
Ständer funné för godt, "att hos KoNgl.
Maj:t i underdänighct anmäla, dek "Kongl. Brefwet af den loide Januarii 1790, Kongl. "Stadfästelse»» af deN li Januarii samma är, samt "Kongl. Brefwet den z Mars 18Ö8, svin päbjuda "denna inrättning, äfwen mä efter krigets flut uphäf, Tredje Band.
N:o iz / 14'.
"kvas, 93 Den i September. -'wass samt att de i ofwanomförmälte mätto med Rust» "och Rotehällarne slutne contracler, enligt 80 §. i "Kongl. Maj:ts och Riksens StänderS nyligen fast"stälde Regerings - Form, i alla afseende» mätte i bc« "hörig helgd blifwa bibchällnc.
Herr Lergbmun frägade härefter hura wida denna mening pä nägot wis kunde anses motsäga den, som han pktrat, hwilkcn ju icke hade afsecn» de pä annat, än sättet att uttrycka Riksens Ständeryttrande öfwer mälet, och att befordra werkställighetcn deraf.
Herr Grefwe» och Landt-Marsk alken erlndrade, att alla Beslut ju i wedcrbörlig ordning skola befordras till werkställighct, hwar» efter Herr Lanbtmarskalkcn förnyade sin proposition till bifall pä Utskottets Betänkande.
Denna proposition beswarades med Ja blandabi med ett och annat Nej.
Herr Grefwe» och Landt-Marsk alken ansäg Utskottets Betänkande wara bikallit, men nägra Ledamöter ropade deremot, att ätskillig» Nej blifwit hörda.
Herr Landt-Marskalken förklarade sig ej hafwa hört nägot Nej.
Herr kotblie b, Larl kreänc.
Räk Herr keckman förklarat sig hafwa ett tillägg att göra till Utskottets Betänkande och propositionen till bifall derä blifwit med Ja och Nej beswarad, synes bet mig wara en naturlig fölgd af hivad i s6:te §.
Regerings, Formen stadgas, att Betänkandet till Utskottet äter remitteras.
Herr Den i September. Zg Herr Grefwen och Landt»Mar» sk alk cn gjorde derefter proposition päDctänkandetS äterfdrwlSning till Allmänna DeswärS» och Economie» Ukskotket jemte remiss af Herr gjorde att» märkning.
LiföllS.
Herr Grefwen och Landt-Marsk alken pämindc om RidderskapetS och Adelns sammanträde i eftermiddag, dä Clectorcrnas Lista kommr att bpnas, men ej nägot öfwerläggningsämne idre» tagaS.
Ridderstapct och Adeln ätskiljdes kloFatt E till 2. !a 6äem krowcoil! O. LilvarLtuixs.
Fredagen d. r September. rienum klockan ^6 eftermiddagen. öpnadcs RidderskapetS och Adelns samtelkge Herrar Elcctorers Lista till wal af ett Ombud witz Nyteckningen af f. d. Konungens 6v8D.^ IV egendom, och befanns dertill wara utsedd Friherre Hierta , ^xel Allain j Ofwerste och Riddare af Kongl. SwärdS - Orden.
Äfwenwäk hade Herrar Cleckokerne sLr andrs Classen, enligt inlemnad Wallista , Utsett till Ledamot !
EM» roo
Den 6 September. k Expedition--Utskottet, efter Herr Veonlmrst Vreäric Kägf, N:o 614 Vurenscköist, Fullmägtig Herr 8t3e! von VIoilltein, Narts, Notarie.
Herr Grcfwcn och Landtmarffalken anmodade Riddcrffapcts och Adelns andra Csafl att i morgon eftermiddag klockan 5 sammanträda, för att i Herr källmans ställe wälja en Elector.
Ridderffapet och Adeln älffiljdes klockan 6.
In sistern krotocoiii. 6.
Lilvarstoips.
Visnum kl. 9 förmiddagen.
Uplästcs till justering ett Utdrag af Protokollet hället i Högloflig?
Riddcrffapcts och Adelns Visnum den s September 1809, rörande Jnqwar-erings Stagande för hus i Städerne under Fredstider.
Herr k o t siIieb, Larl Vrestric, pklrade sig: wid detta Protocolls-Utdrag för jag göra följande anmärkning.
Enligt detsamma har Ridderffapet och Adeln för sina hus ätagit sig Jnqwartering till twätrebjedelar mot Borgerffapel, med en tredjedels asdrag nins - Den i September. 99 Herr Grefwen och Landf-Mar» sk alken gjorde derefter proposition pä Betänkandets ät.crförwiSning lill Allmänna Beswärs - och Ecor nomie Utftottct jemte remiss af Herr Lergimmns gjorde anmärkning.
BiföUS.
Herr Grefwe» ochLandt-Marsk alken päminde om Ridderskapcts och Adelns sammanträde i eftermiddag, dä Elcctorernas Lista kommc att öpnaS, men c) nägot öfwerläggningSämne fbrctagaS.
Ridderskapct och Adeln ätstiljdcs kl. -) till 2.
In sillem krotvLvlli 6.
Lilkverlloipe.
Fredagen d. l September klenum klockan 46 eftermiddagen. löpnadcs NidderskapetS och AdclnS samkelige Herrar Elcctorers Lista till wal af ett Ombud wid upteckningcn af f b. Konungens GvsDrer IV egendom, och bcfannS dertill wara utsedd Friherre bijeUa, kxel ^llaM) äfwerste och Riddare af Kongl. Swärds Orden. Äfwenwäl hade Herrar Elcctorerne för andra Classen, enligt inlemnad Wal-kista utsett till Ledamot i Expeditions - Utskottet, efter Herr I>eonksrll kjellna KLLk, N:o 614 Lurentcbölll, Fullmägtig Herr 3tsel von Illollllein, Klaus, Notarie.
Herr Grefwen och Landt-Marffalkm anmodade RibderstapetS och Adelnan» - Ivo Den 5 September. andra Claft att i morgon eftermiddag klockan s sammanträda, för att i Herr kaklmuns ställe wälja err Elector.
Högloflige Ridderskapet och Adeln ätskiljdes klockan 6.
In stäem protocolli 6.
Lilkverstolps.
Tiödagen den 5 September. plenum klockan 9 förmiddagen.
Justerades följande Utdrag af Protocollet hältet i Högloft.
Riddcrskapcts och Adelns plenum d. 1 September 1809. S. O. Uptogs till stutcligt afgörande Statsutskottets den 29 Augusti pä bordet lagda ProtocollsUtdrag, innchällande Förslag till Hans Majrt Konungens, Drottningens samt Kron-Prinsens tilkommande Stat; hwilket förstag af Ridderskapet och Adeln till alla delar gillades! bie luprs.
Utdrag af Protocollet hässel i HögloftRidderskapcls och Adelns plenum den I September 1809. S. D. Företogs till afgörande ConstitutionsUtskottets den is Augusti pä bordet lagda Betänkande af den 9:de i samma mänad öfwer den af Herr Nordenstolpe, ^nsters, w 'ckta fräga huruwida ej Konungens med Hemliga Utffottet communiceraöe propo sttlo - Dm Z September. sitioner, som hos Gränden föredragas, mätte ätföljas af Stats-Utskotts-Ledamöternas särskilta, fast i allmänna termer meddelade yttranden m. m., ä hwilken fräga ConstitntionS-Utskottct af anförde skäl ansett sig e) kunna bifall tilltorka; och bcsiöt Ridderskapet och Adeln att till alla delar Constittttions-Utskottets
Betänkande gilla, bie supra.
Utdrag as P"otocollet häller i Högloft.
Riddertkapeks och Adelns Istenum d. I September iZoy. S. D. Bcsiöt Högloft.
Ridderskapet och Adeln Ätt till Allmänna Dcswärs - och Economie-Utskottet äterförwisa dch betänkande af d. 9 Augusti öfwer dest af Herr Lortzsimanz ^mbrolirm ^Isgnus, wäckta fräga om Wargeringens indragning, i anledning af rn utål Herr IsapZkmin denna dag tvid berörde Betänkande gjord anmärkning, hwilken derjemte skulle till Utskottet remitteras, bie supra.
Justerades lALni-Protocollet för den zr Augusti. Hans Erccklence Herr Grefwe jkuutii^ föreslog derefier, att den i berörde Protokoll uptagne diskussion rörande meddelande ät de andra Wänden af de hos Ridderskapet och Adeln gjorda anmärkningar wid Riksdags-Ordningen, kunde, om Ridderskapet och Adeln sä godt syntes, ur Prototollct utgä, seoan sjclfwa saken icke widare blifwit x kad.
Efter härom yppade olika Meningar fann Ridderskapet och AoAn, uppä gjord proposition, af Herr n Den 5 September.
Herr Erefwen och Landt-Marskalken, att berörde diskussion ffulle i Prvtocollct sörblifwa.
Herr. ksr^iiMLn, /cmbrosiu8 Lisinus.
I klenum förkcdne Fredag hade jag den äran hemställa, om icke Rikets fordran af fyra millioner Riksdaler hos Konung III borde wid uptckningen af Konung (-vri^r ^Ooi.?tt8 egendom bewakas.
Denna fräga blcf dä lagd pä bordet.
Jag hemställer till Riddcrskapct och Adeln, om icke, dä liptekningcn redan är börjad, denna fräga nu mä uptagas och afgöras.
Jag har hört sägas, att berörde fordran blifwit af Utskottet anmärkt.
Det berättas äfwcn, att den samma till en stor del blifwit godtgjord, man pä ett sätt, som icke borde wara enligt med hwad Riket hade kunnat förwänta.
Sädant allt synes mig böra pä bet nogaste »plysa- och utredas, och skulle jag derföre ödmjukeligen fbreflä, om icke Statsutskottet kunde undfä denna befattning.
Om fåken är känd af Stats-Utskottet, sä bör man supponera, att det derom söker alla möjliga oplysningar.
Grefwe körner, ^6olk Läran.
Stats-Utskottet har upgifwit, att det kände en sädan fordran hafwa existerat, och frägan derom är en af dem, hwarpä Herr Presidenten I^agerkeim afgifwit swar.
Jag för min del inser ej, hwad StatsUtskottet mera derwid kan göra.
HerrLer^kmsn.
I sädant fall torde man ätminstone kunna updraga Riksens Ständers Ombud wid uptckningen att denna fordran be» maka.
Herr Deii 5 September. m Hci^r von 8 c b u ! t L e n k e i m, Osvi6.
Jag är ten, som fdrst kommit att wäcka frägan om denna Rikets fordran af Konung Los-r^k' lil, och tror, att bet är Riksens
Ständers rättighet att sbka inhämta huiudant sammanhanget härmed mä wara; men jag tror för min del ej, att wi kunna dermed befatta otz förr än Ständernas dc« puterade sätt wid uptekningcn inhämta uplysning derom: intill dch famla wi aldeles i mörkret och kunna ej med ringaste säkerhet deröfwcr ventilera.
Friherre gjerts, ^ x e I.
Jag för min del tror, att det finnes ett ställe där anmärkningar wid delta ämne kunna rätteligen göras; men att ej förr än sedermera och efter inhämtad kännedom om sakens sammanhang nägon discusston öfwer detta mäl kan hos Ridderskapct och Adeln anställa-.
Herr Grefwen och Landt-Marsk al ken proponcrade, att discutzioncn öfwer den af Herr Lerkman wäckte frägan nu mätte hwila, och Riksens Ständers Ombud allenast mä wara updraget att om denna fordran göra sig underrättade, och derom till Ständerna inlemna de uplySningar de kunna erhälla.
BiföllS?
Föredrogs ä nyo det Wällofl.
Borgare-StändetS ben 18 Julii pä bordet lagda Protocolls-Utdrag af den iPde i samma mänad, äsystande en förklaringserhällandc af Ridderskapct och Adeln, rörande ätagande af inqwartering för Ridderstapets och Abelns hus l Städerna under fredstider.
Herr von Lckultrenkeim, vav!6. Jag kan icke annat finna, än alt Högloft.
Rid - IV Den 5 September.
Ridderskapet och Adeln lärer benägit in stämma med Wallofl Borgarc-Ständets önskan, att Adliga husägare uti Rikets Städer, sä i Freds- som i Krigstider, deltaga uti inqwarterings.-beswären.
De njuta ju lika hägn med Borgare och andra Ofrälse Ständspcrsoner af Garnizms-troupper, och mänga Riddersmän, som äro Officerare, erdäkla inqwarlcring >n natura eller med penningar ersatt.
Ridderskapet och ?ldcln har behagat ädelmodigt ätaga sig mänga tyngder ä deras dyrköpta Sätesgärdar, hwarjfrän Privilegier af älder dem befriat; men ett hus betalas icke dyrare af en Adelsman, än af en Borgersman, och förändrar äler sin temporaira förmäns» lätt, dä det samma försäljcs till en Ofrälse person»
De i sä mänga hänseenden waulottadc ofrälse personer, utan att idka nägon Borgerlig näring, betala för sina Hus Jnqwarterings-penningar i fred och örlog; är det dä icke stötande och stridande mot en sund moral, att en annan Ständsperson, blott för sitt Adeliga namn skall blifwa befriad ifrän detta brswär, och dock njuta samma trygghet för öfwerwäld af garnizonen.
Ridderskapet och Adeln har tvid denna Riksdag pä ett sig wärdigt sätt behagat rcnonccra till flere personella fördels-rättighcter; de mäste icke wid detta mindre tilfälle, wilja wika strän samma berömliga humanitets-princip.
Att ingwarteringen icke angär Borgerliga näringar, utan hek och hällen är en personel, antingen frihet eller tyngds torde i-g med ett exempel tydligast kunna bewiscm Jag köpte säsom Ofrälst Skänds-person ett stort hus i Stockholm är 1762 och betalade derför inqwarterings» penningar; jag utnämndes är 1769 nädigst till Swensk Adelsman och stäpp dcrpä ingwartcrings-tyngden; Jag aflät är 1797 samma hus ät en min Son, och han älnjöt inqwarterings-frihet tils är iZoy, dä han af fads - ^
Den Z September. v fade sig alla Adcliga rättigheter, och med detsamma nödgades harr erlägga inqwarterings-penningar.
Hwad kan mera bevisa, att samma hus förändrar sin natur i samma ägares hand, med blotta förändringen af namn.
Jag fär tillägga, att som Wällofl.
Borgare-Ständet blott uplätit bcflttnings-rättigheten af Stadsjord ät Frälse-män under det wilkoret, att de deltaga för altid i inqwarterings-beswäret, sä hin, dräves genom ett afsiag ä denna Stäudcts begäran, det mäst agtningswärda populaira besiut, som wid detta Riksmöte blifwit widtagit, nemligen att hwar» se Swensk inan ma fa äga och ostwald besitta all siagS Swensk jord.
Herr lstsmmLrtkölst, I.oren20, eonformerade sig med Herr von Lckusirsnkeim.
Herr Lripsnvnlstt, klric, hade inlcmnat ett dictamen som upläst-s, sä lydande:
Olyckan att wara född Adelsman utan förmögenhet, eller som will säga detsamma med ägande rätt af ett litet hus uti nägon Stad, lärer icke kunna eller för kännare behöfwa beffrifwas.
Denna människans enda rcsource är tjenstc-manna wägen, och i dcn har och bör han hafwa mänga medtäflare, nu för tiden, mer än fordom.
Ocksä är denna enda utwäg j sednare tider orsaken till Ridderskapcts och Adelns närwarandc märkbara tillständ och mä hända framtida aldeles uphörande oberoende.
Det är genom
Dkeligt ombyte i klädsel och betz dyrbarhet hwilken bfwergär all calcul, samt accordcr m. m. som dcnna omtaltc ungdom snarare med snabba steg hinner gärdstugan än det mäl af beställd i en framtid, som hwarje man bör söka.
Det är den mötande fördomen wid sökt inträde uti handelsvägen, som äfiven hindrar sagde person att fä i fram - vi Den 5 September. framtiden smaka lugnets sälla dagar och sälcdes aflägSnar äfwen det uträkningen.
Om det är en ofelbar omöjlighet, grundlagd as stadgar och sedwanor, som hindrar framstälde sökande att cnS pätänka födan genom handtwerk; i tby, att den naturhändelsen wisar sig klarligen, att man kan lättare upklättra till Rikets högre äreställen, än möjligt är att klifwa en oberoende handlvärkare.
Enär säledes förcwetter, bör ju med ett förutseende öga tagas wara pä de minsta fördelar till fjelf-bcständet man kan äga; och ehuru lyckan hittils satt mig i den belägenhet att för mig sjelf ej således ealcurera, bör jag dock göra det för andra och mä hända efterkommande, och i stlje derutaf finner jag icke en sä benämnd billighet nu wara lämpklig; utan kallar det för en ocalculcrad högmodets wansinthet ätminstone en oberäknelig Sophisme, att gifwa bonk hwad jag behöfwer för min bergning att bibehälla: och till hwem?
Jo till det Riks-Ständ, som uti privilegie-wägen har mera wigtiga och nyttiga fbrmänev än Ridderskapet och Adxln.
Säkert är likgiltigt, om det Wällofl.
Borga» re-Gtändct bibchällcr sin lösnings-rätt, hwilken kan ställaS i parallel med tolfringningen, i anseende till detz verkställbarhet, och den senares ma hända löjekighet.
Hwad betyder denna afsägelse, dä hvarje nabo kan ätkomma mitt nyligen köpta hus? dä uti en sädan rätts utöfning, en penningc-utgift ligger förvarad, som kan sparas, som icke medför nägon nytta för utgiften eller beqwämligheten, utan mattar onödigt de resourecr, en idog Borgare aldrig fär till Lfwsrflbd, dä han will gagna, uti möjeligaste mätto, Capitaler och Privilegier- Tvärtom anser jag det wara Den Z September. vii wara en rykta för Högloft.
Riddcrskapct och Adeln, om en sadan SpcculanL skulle upstiga som will bruka denna rättighet; ha» är efter min tanka en I^osnix, den klokdcte», som earacttriserar Borgarc-Ständet, hindrar att födas.
Uti denna fröga syns nägvt annat wars förborgatt, som är andra Ständspcrsvne"§ rätt, reglerad uppä Riddcrffapets och Adelns; och päföljdcn af indclnings werkets undergäng, hrvilket dock ännu är vafgjvrdt.
I det förra fallet bör Ridderskapet och Adeln genom sin eftergift ej gifwa bese personer ohördan en stöt, och i det sednare blifwer pätagandck af inkvartering uti fr^stider en betydlig sak. Hwad Stads-jordcn angär, sä är wid ten wanligrn ej fbrknippadt nögvt inqwartei ings - onus säsom obebygd.