Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid förnyad föredragning af ej mindre BevillningsUtskottets den 16 dennes, under N:o 20, än StatslJtskottets den 18 dennes, under No; 312 afgifne, samt den den 1 <j derpaföljde eftermiddagen på bordet lagde, Memo. rial , det förra, rörande de olika beslut, hvaruti RiksStanden stannat, i afseende på grundeme för dsn blifvande Bevillriingen, samt det sednare, angående frågan om inköp af AstroHoiriiskalnstrumenrer för Observatorium i Stockholm; fann Ridderskapet och Adeln för godt, alt, med godkännande af de utaf Utskotten föreslagne voterings - propositioner, öfverlemna de uti berörde Memorial upptagne frågor till förstärkta StatsUtskottets afgörande.
Föredrogs å nyo och bjföJls BancoUtskotteis den 30 sistledne Junii under N:o 32 afiatne, samt den 12 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, angående några anordningar af de Medel, som under benämning Herrar BancoFullmagtiges dispositionsrakning N.'o 2 finnas i Banken för tillfälliga behof afsatte.
Hen 3 * Ju lii e. m. S, ]D, Föredrogos å nyo oell gillades följande StatsUtskottets den 9 dennes afgifne* samt den 15 derpå följde för- och eftermidU ■dagen på bordet lagde * Utlåtanden N:o' 288,.
I anledning af Kongl,.
Maj:tsi Nådiga Remiss uppå inkomrte underdåniga an-!
Sökningar om Uöne-förhöjning för KronoFogdarne och HäradsSkrifvarne i.
Götheborgs oclv Röhus.
Län, N:a 290 I anledning af Kongl. Maj:ts.
Nådiga Proposition om upplåtelse af den under Gripsholms Kungsladugård lydande Lägens heten Tegelhagen kallad. N:q 291, I anledning af väckt Motion om förhöjning i de så kallade Djekne - pen*» pingarne.
N:o 29?
I anledning af vackt Motion om Löne-anslag för Lärare i Statshushållnings-» vettenskapen , samt de fria StatsFörfattningar-» pes critiska Historia, N:o 2 93, I anledning af gjorde Motio-, per, om upphörande af nuvarande Sfåndskluhbar, och inrättande af en gemensam klubb.
N:u 294, X anledning af väckte frågor* angående Kronans Fisken- Ut Supra».
Utdrag af ProtocöUet, hållet hos Hög* loft.
Ridderskapet och, Adela vid T)en 2 2 Julli e. tfi.
Ragnilla Riksdagen i Stockholm, e/« 1termiddagen ilen 22 Julii 1823» S. Ö. Förédrögöså
Uyö och återrémitte* Sades, i anledning af dervid gjorde anmärkningar, StatsUtskotrets den g dennes afgifne, samt den 15 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagdé, Utlåtanden!
Nto 295, I anledning a?
Majus Rådiga Remiss Uppå Chefens för Skånska Dragon Regementet Underdåniga anmälan, om Ex* spectance-lön för Cornetten Friherre Casimir Sparre, 2 99* 1 anledning af vackt Motion; tai pension för ÖirecteUren J. D.
Löfving, t-Jt Supra, S.
Vid förnyad föredragning af Stats* Utskottets den 'g dennes Under N:o 296 af* gifne, Samt denis derpåföljde e. m. på bordet lagdé, Utlåtande, i anledning äf gjorde an* märkningar vid Utskottets den 22 sistledné Maji meddelte Betänkande, om ifrägaställd lö* sen till skatte af Jerkö holme; fann Riddérskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallet, Utskottets ifrågavarande Utlåtan* de borde läggas till Handlingarne, Ut Supra, S. X).
Föredrogos å
Uyo och gillades följande StatsUtskottets den 9 dennes afgifné»^ ”34 Den 23 Julii e. ni. sana dén 15 »lerpå följde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtanden:
Nto 297.
I anledning af Kongl. Majtts Nådiga remiss, uppå Kronofogden Kindbergs underdåniga ansökning, oin löne-anslag för en Expeditionsfogde.
N:0 298- I anledning af Kongl.
Majtts
Nåd iga skrifvelse, om- uppförande på Indragnings-staten af trenne Lärare-löner vid Skepps*, gosse skolan i Carlscrona.
N:o 300 I anledning af Kongl.
Majtts Nådiga proposition , om Pensions anslag för framlidne, StalsCommissarien Widegrens oförsörjda döttrar.
Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets den 9 dennes under N:o 302 af* gifne, samt den 15 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde» Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets dén 26 sislledne April meddelte Betänkande, angående öfverlåtelse af Kronans andel i uppbörden vid Södra Stäket; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, enär sistnamde Betänkande redan blifvit af de Ölrige 3:ne RiksStanden gillad t, för dess del dervid låta bero.
Ut Supra. S. ID.
Färedrögs å nyo och bifölls L,agsamt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Ut. skottens den 2 1 siitledné Junii under N,‘o 116 afgifne, Samt den dennes f. m- på bordet
Den 2ä Julli e. ni.
Ji35 lagde, Betänkande, angående förbud för Öfverg »ch UnderBefäl vid de Indelte CavalleriRegementerne, att anskaffa och insätta rustnings-? hästar.
LagUt» skottets den 8 dennes under N:o 117 afgifne, samt den 15 der,påföljde Förmiddagen på bordet lagde, Utlåtande, 1 anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte Betänkande, angående yrkad skärpning af Hagarne rörande tjenstledighet för Domare; blef samma Utlåtande af Ridderskapet och Adeln afslagit.
Ut Supra. S. D. Eöredrogs Constltutions-Utskotfets den 17 dennes under N:o 38 afgifne Memorial angående grundlags enligheten af en vackt frå-j ga, hvarå Herr Landt-Marskal^en vägrat proposition till Remiss; och fann Ridderskapet och Adeln, att samma Memorial endast borde lag» gas till Handlingarne.
Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets deri 8 dennes under N:o 136 afgifne, samt den 15 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde Betänkande, rörande jemkning af Extra Boteringen i Riket; blef samma Betänkande, i anledning af åtskilige Ledamöters dervid gjor« de anmärkningar, till Utskottetåter xemitteradti Ut Supra.
S, D Då nu å nyo föredrogs Beyill^ Den a 2 julli e. rfi. ni ngsUtskottets den 21 dennes under N:o 2 2 afgifne, och i förmiddagens pleno på bordet lagde, ytterligare Memorial, angående en Utvidgad Fribrefsrått för Städernes Magistrater; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, med godkännande af de Utaf BevillningsUt* skottet föreslagne voterings-pröpositioner, öf» verlemna denna Fråga till förstärkta StätsUt* skottts afgörande.
Höglofiige
Bidderskapet åtskiljdes klockan ellofva om aftonen.
In fidem Protocolli O. Lagerheim* Tisdagen den 29 Julin Plenum klockan nio förmiddagen.
Företogs till pröfning ej mindre Bevill* ningsUtskottets den 3 dennes under Nto iS afgifne, Dm 19 Julii f. m; **37 afgifne, samt den i o derpåföljde eftermiddagen' lia bordet lagde, Betänkande, angående Postverket, och de deraf inflytande Bevillnings-medel; än ock, i sammanhang dermed, Utskottets den 16 sistledne Maji under N:o 9 meddelte, samt den 3 sistledne Junii på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af väckt Motion om ett förändradt Uppbörds- och Controllsätt å de Staten från Postverket tillflytande inkomster.
Herr Treffenberg, Curry Gabriel, anförde skrifteligen:
(Se Bilagan N:o 1) Herr Tham, Wollrath t Hvad först angår Herr Treffenbergs till BevillningsUtskottet ingifne förslag, att, i stället för Postporto, genom inrättandet af stämpladt Papper skaffa Staten inkomst, så får jag åberopa, hvad Sevill’ ningsUtskottet anfört.
Jag tror, att BevillningsUtskottet sa om. ständeligen upptagit alla olägenheter deraf* och de skäl , sorn äro emot verkställigheten , och hvilka jag ej finner af Herr Treffenberg vederlagde, att jag ej vill uppehålla mig med att upprepa dem.
Jag vill blott tillägga tvenne omständigheter.
Utom de olägenheter
Utskottet framställt för correspondenter på lan-s det, finnes äfven en annan nemligen omöjlig* heten att få GhartaeSigillatas försäljare.
Erfa» Kidd. och Ad.
VI Sand.
Den 29 Julli f. rn. ienheten har visat detta för dem, sorn bo titt landsorterne, och bestyrker dagligen svårighé* ten.
Man kari der knappt få en eller två uti hvarje Tingslag, sorn vill hålla Chartor för ■rättegångar.
Orsaken år att borgen dertill er* fordras, att det är förenadt med förande af räkenskaper, hvilka skola uppgöras efter besvärlige formulairer, m. m» Det händer, ätt räknin* garne återsändas, för det att de ej äro enligö med Formulairerne, ö. s. v.
Det är meren* pels blott personer af allmogen, som åtaga sig detta besvär, och de förstå sig ej på raken* skaper.
Detta talar mot möjlighetens
Dessutom skulle Staten derigenom lidi förlust, ty provision skulle nödvändigt lern* mas försäljarne, och då skulle antingen post* porton förhöjas, eller Staten förlora.
Jag tror; derföre förslaget ej vara and vändbart.
Hvad åter beträffar dén skyldighet Herr Treffenberg yrkar för Postförvaltare, att tit flänga chartor öfver bref, som afskickas, så anser jagj att PostDirectionen deröfver bör Utlåta sig.
Kanske är sådant omöjligt, och jag tror ej, att BevillningsUtskottet bör ålägga en skyldighet, som tilläfventyrs är overkställbar; Hvar och en vet, att de fleste corresponden. ter inlemna sina bref på den sista posttimman.
Menniskor kunna ej medhinna mera, än en yiss portion arbete; huru då medhinna att skrifva dubbla chartor, dertill skulle erfordras ten fördubblad personal.
Hvad ängar Betänkandet om Post-bevillningen, har Utskoitet 1 Dett 29 Julii f. ni. 1139 haft deta öbehagligä erfarenhet, att den betydliga förhöjning uti postafgiften, sora år 1818 beslöts, ej medfört en motsvarande ökad inkomst; ty blott första året ökades inkomsten till i§3,oöo R:dr; men sedan harden gatt ned och ej ökat behållningen* Likväl äro ökadé utgifter dermed betäckte.
JSfter år 1817 var inkomsten högst 1820.
— Aliade öfriga åren tiar den Väfit mindre* Mn år 1817.
Jag kanner ej, om ökade Utgifter dertill kunna vara skulden, men jag förmodar, att de ej ensamt kunna verka så mycket.
Utskottet har sålunda fått anledning ätt tro, det ej allt går så rätt till på älla PostContoir.
Man hat misstänkt, ätt moderationen kan gifva anledning till missbruk Ln Postförvaltare kan sammanslå en mängd mindre bref under ett cohVölut, och för dem begagna moderation.
Jag vill ej säga, att så skett, men blott att det är möjligt.
Att förekomma detta, har Utskottet funnit sig föranlåtit, att föreslå möderationenö afskafian* de*
Utskottet har trott den egentligen hafva tillkommit af den fört ej bruklige Llibrefs posten* Sedan nU nästan alla LmbetsVerk, och hyligen äfven .Städernas Magistrater, fått Lribrefstätt, tror jag, att första Orsaken Upphört för moderationens begagnande* och att de enskildes förmåh ej bör komma så mycket x beräkning, då moderationen gifvet en hufvudsaklig anledning till missbruk»
Utskottet hat i öfrigt funnit, att mycken Olikhet i breftaxan äger rum, i; afseende på brefpotton från det ena eller endia stället, men I 3 J 4° Den ?9 Julli /• nl. det har ej varit möjligt för Utskottet att uppgifva något särskildt förslag till en ny régleing af taxan, sorn skulle lemna samma inkomst som hittills.
Dertill fordras betydliga undersökningar, hvarföre Utskottet ock föreslagit, att vederbörande PostDirection bör föranstalta om en sadan undersökning, och tillnästa Riksdag uppgifva ett förslag till en bättre posttaxa, calculerad efter afståndet.
Utskottets förslag om' en förbättrad controll, så, om ett förslag derom vid nästa Riksdag inkommer ifrån PostDirectionen, blifva Riksens Ständer i tillfälle, att vidtaga författningar till förekommande af missbruken.
Emedlertid har Utskottet föreslagit, att jLandshöfdingarne måtte erhålla den befattning, att på vissa tider infinna sig på PostContoiren, och tillse att allt ördenteligen tillgår.
Man har anmärkt, att detta vore en befattning, som ej för Eandshöfdingarne vore passande, eller med deras många göromål förenlig; men då Utskottet räknar flera Eandshöfdingar bland sina medlemmar, som förklarat sig villige att åtaga sig en sådan controll,’ har Utskottet ej dragit i Betänkande, att framlägga detta förslag.
Då man frågat dem, och de funnit med sin Ernbetsplikt enligt, att åtaga sig controllen å en af Kronans intrader, så har Utskottet ej dragit i tvifvel, att det kunde ske.
Utskottet fruktar visserligen icke en återremiss i afseende på besväret, men på Den 29 Julii f. m. 314?
3e nu gjorde anmärkningar tror jag ej, att inom Utskottet kommer att fästas mycket afseende.
Jag hemställer, om icke tiden nu fordrar, attj man afgör mål, och ej uppehåller sig rneds aterremisser.
Kanhända vore det tid, att efter 7 månaders förlopp undanrödja en del af ärenderne, så att ej allt kommer på en gång.
Af dessa orsaker tillstyrker jag bifall å Utskottets Betänkanden.
Herr Hjerta, Johan Gustaf:
Jag finner visserligen att hvarje återremiss något kan bidraga att försena Riksdagen; men jag tror ej, att det är Ståndens fel , om återremisserne komma för sent.
Jag tror att detta ämne förtjenar återremiss, ej för det att jag ej inser svårigheterne med brefs chartering, men för andra puncter i Betänkandet , som jag icke anser sådana, att de kunna antagas.
Det har för. undrat mig , att man gör så litet afseende på den naturliga normen för postafgiften, att man lemnar den alldeles ur sigte i afseende på recommendation.
Det är gifvet, att då man på ena sidan har en förmån , njuter en beqvämlighet, bör man å den andra, i förhållande dertill, betala.
Det måtte då vara gifvet, alt recommendations-afgiften bör ingå till Staten , efter Staten är ansvarig för den recommenderade summan, och att afgifien bör vara progressif efter de summor, som försändas.
Här belägges med lika liten afgift om man alsander en million eller några Riksdaler.
Detta är obilligt när man besinnar hvad en transport af motsvarande reella penningar eller varor kostar , ii4* jDan 29 JuUi ff m* och detta hade jag trott Itafya bordt fästa Ut? skottets uppmärksamhet.
Hvad i öfrigt angå? controllen, "bör den vara sadan, att Staten kan få in den afgift, som erlägges.
Herr 'Trefferv* herg har i sin Motiqn föreslagit en coqtrqll som förtjeqar allt afseende.
Hen nemligen atf uthänga charter på afgående bref, för att hän?
ga qvar till nästa postdag.
Utskoitet har sagt, att det skulle medföra för stort besvär.
Jag kan ej inse att det bör hindra verkställighet ten af en så tjenlig åtgärd, emedan charlome kunna skrifvas sedan posten är afsänd.
Der* emot är det gifvet, att den kraftigaste can? troll uppkommer derigenom, att hvar och en ser, oin man riktigt antecknat hans Pröf, och kan anmäla om något oriktigt skett.
Jag skulle derföre anhålla att Betänkan* det matte återremitteras, hufvudsakligen för att fästa Utskottets uppmärksamhet deruppå , att pecommendation bör ske för Statens räk* ning , och att afgiften bör vara progressif ef? ter de summor, gona afsändas 5 likaledes i afe seende på en säkrare controll , och slutligen för att fästa uppmärksamheten på frågan om frankering af bref.
Det gör en stor lättnad
Uti copimissions-handel och flera andra träng, actioner.
Det är. gifvet att det skall medföra svårighet, da rn3n, i fall man t» ex. behqfvep en tillfällig Commissionair, eller besvärar nä* gon med att lemna en underrättelse m. m,, nödvändigt måstej antingen medsända, eller 59?
dan ersätta postarfvodet.
Den a 9 Julii f. m
Om man här lernnar tillfälle till frankering af bref, gör man ingenting annat än hvad |om i andra länder redan länge varit begagnadt.
Dessa anmärkningar anhåller jag måtte få åtfölja återremissen, hvilken jag yrkar måt^ fe beglutas, Herr Treffenberg !■
Det var egentligen i inledning af Herr Thams yttrande om syå* riglieten att vid postens afgång författa charfor öfver de afgående brefven, sorn jag ämnade yttra mig, men Herr Hjerta har före» kommit mig.
Jag får då blott tillägga, att de kunna författas efter specialen, och först andra dagen uthängas.
Hvad åter angår controllen, kan jag ej finna billigt, att Landshöfdingarne derföre skola göra resor.
I afseende på återremissen får jag nämna, att Betänkandet redan från BondeStåndet är återremitteradt, just derföre att man der visste, att från Bidderskapet och Adeln anmärkningar väntades, oph att en stor del af dessa anmärkningars innehåll var någre al BondeStåndets
Led arnöter bekant, samt anmärkningarne af dem ansedde $åsom fullgiltige att verka återremiss, Grefve Spens, Carl Gustaf.- hade inlemnat ett så lydande Memorial; (Se Bilagan N:o -?.) 7* Herr Tham: X anledning af hvad Herr Hjerta och äfven Grefve Spens anfört om reeoinmendations-algifien, och frankering af bref, JJm 39 Julii f. m. får jag till dessa Herrars omprofvande forst nämna, att detta är tvenne alldeles nya frSgor.
Jag tror visserligen, alt de hafva rättighet, att, i anledning af Utskottets Betänkande, göra dessa Motioner, som genom särskildt remiss kunna afiärdas, men jag tror ej, att de, såsom anmärkningar vid Utskottets Betänkande, kunpa upptagas då de ej förut varit anmälte* Hvad dessutom beträffar frågan om recomrnen* dation, får jag upplysa, att recommendations-afr giften ej är Bevillning, har aldrig b ifvit så ansedd, har aldrig ingått till Staten, och finnes ej upptagen uti Postverkets räkenskaper- Således har ej Utskottet kunnat ingå uti någon pröfning deraf.
Becommendations-afgiften är af Begeringen anbefalld , såsom en ersättning till Postförvaltare för deras besvär, för lack och försegelgarn.
I anledning deraf har Kongl* Majit, på PostDirectionens hemställan, förhöjt 'xecommendations-afgiften nu under Biksdagen; Bade den varit Bevillning , hade sådant ej kunnat ske, utan Biksens Ständers medverkan» den är blott att anse såsom en privat betalning.
På denna grund har Utskottet icke kunnat, ej eller kan Utskottet befatta sig dermed, orri det ej genom remiss ovilkorligen ålägges.
Hvad frankering af bref angår, kan den val vara nyttig, men jag tror det vara en sådan fråga, som bör undersökas af PostDirectionen, och då en undersökning derifrån inkommer, kan Utskotter komma i författning, att svid ert annan Biksdag deröfver besluta.
Ut - Den 29 Julii f. m.
1145 skonet liar nu ej tillgäng pä erforderliga upplysningar dertill.
Älven, denna sak liar ej kunnat komma i fråga, utan någon Motion derom, hvilken ej blifvit gjord.
Jag kan ej dela öfvertygelsen om nyttan af Cliartorne på de afgående brefven.
Det skulle val hända de första dagarne, att en och annan gick till PosContoixen , och sag på dem , men sedan glömde man hort det, och då lästes de icke af några andra än dem, som ville söka sek med PostFörvaltaren, och det kunde väl vara^ nyttigt, men brefskrifvare hade deraf föga gagn.
Man frågar rätt litet efter charlome på ankommande bref, än mindre skulle man fråga efter dem på de afgående.
Correspondenter på landet kunde åtminstone ej begagna denna controll.
Hvad moderationen angår, så är den en anstalt, sorn ej är vidtagen uti något annat land än här.
Den egenteliga afsigten med dess afskaffande har varit, att förekomma missbruk.
Tror man den icke föranleda till missbruk, så är det ej gagoeligt att affskafFa den, inen om man tror missbruk derigenom kunna förekommas, så bör den afskaffas.
Jag kan ej tillstyrka dess bibehållande på den grund , att den skulle lätta Rättegångshandlingars afsändande, ty så länge våra D omstolar äro så inrättade, att det är Domarens interesse, att rättegängarne ökas, så vore det snarare en välgerning, att kunna lägga hinder för rättegångar, och alla correciiver i detta afseende äro behöll ige. 1146 Den 2 g Jiilii f. m. Herr Munck af Rosenskjöld, Eberhard:
Sam jag ej haft tillfälle, att taga nelice om Betänkandet, vill jag blott anföra några ord, i anledning af Herr Thams yttrande.
Denne väte de Ledamot har meddelat oss den ioteressan* ta upplysning, att, oaktadt den vid sista Riks dagen vidtagne förhöjningen af Postpoto, hafs va pustinkpmsterne icke ökat§ , och han har ' varit i förlägenhet att förklara orsaken till fe* nomenet.
Jag tror , ätt orsaken kan sökas i sjelfva förhöjningen; ty det fTirhåller sig med denna beskattning som med andra skatter, att ytterligheten sätter en gräns för dess utgående, Så är det med ali skatt, tillgångarna skola minskas i den mån beskattningen blir för hög,; Lägger man till exempel för hög afgift på en t Öfverflödsvara, så bfifver förbrukningen mindre, och således inkomsten mindre.
Detta kan vara nyttigt, men så är det ej med Correspondanpen, ty den är för hvar Nation en nödvändighet.
Den skall nödvändigt minskas , då afgiften derföre är för hög.
Korteligen det förhöjde Postportot hat minskat cqrrespondancen åtminstone den, genom Posten, i synnerhet då äfven penningetillgångarne, handeln och rörelsen i landet, sedan sista Riksdag blifvit minskade
Man skrifver kortare bref, så att man kan lägga flere un der ett couvert, och man skickar ofta bref med lägenhet.
Jag dömmer fran mig till andra i Peri i9 Julii f. m. 1147 detta fall; min posträkning har icke ökat? sedan sista Riksdagen I ett vidsträckt och foga befolkadt land bÖr Post-tajfan vara så lag, som möjligt år, i synnerhet då ej foryagnar finnas, som lemna tillfälle att med dem skicka större bref samt paketer, Jag kan ej antaga det af Herr
Tham an-i förda skäl emot en återremiss, att Betänkandet inkommit s| sent; ty då behöfde ett Utskott, för att få bifall till sina Betänkanden, bjott vänta med deras afgifvande till mot Riksdagens §l«t, Vid 1800 års
Riksdag hörde jag ofta det skalet anföras ; det hade då sin verkan, men jag hoppas , att det ntt icke skall hafva den I afseende på den föreslagne progressiva afgiften för rcommenderade bref, bor man ej glömma, att den förut varit en af Postförvaltarnes lagliga inkomster, och att de således för den hot ra njuta ersättning.
Jag är visserligen Icke för rättegångar, men jag skulle önska corrective? deremot heldre
Uti minskade anledningar till dem , samt utf förliknings-damstolar, och UnderDomsfolarS rättvisa Utslag, än uti en fördyrad postgång, helst man ofta finnér, att det är den medellösg, soav snarast tappar vid UuderRätter, ii48 Den a 9 Jutii /. m. Friherre Anckarsvärd, Carl Henrie:
Jag delar visserligen mpd Herr Tham elen önskanj att Riksdagen snårt måtte blifva slutadt, men jag kan dock ej ingå deruppå, att såsom medel dertill antaga Retänkanden , vid hvilka så betydliga anmärkningar äro gjorde, sorn vid detta.
Jag anser således en återremiss högst nödvändig.
Jag har varit i tilifälle, att af sak-’ kunnige göra mig underrättad, att den af Herr Treffenberg föreslagne inrättning, med chartor för afgående bref, verkeligen skulle utgöra en betydlig controll, och den största man kunde påfinna Jag tror visserligen med Herr Tham , att följden skulle blifva, att ganska få correspon* denter besökte stället för att se om brefven vore afgångne, men sjelfva tillvarelsen af den dubbla chartan skulla blifva en controll.
Dessutom när dessa chartor uppskickas till PostDirectionen, utgöra de en controll på de chartor, som förut ankommit.
Denna del af förslaget anser jag således förtjena uppmärksamhet, och yrkar återremiss.
I öfrigt hvad modorationen angår, tror jag väl, att vid första påseendet man kan finna många skäl emot den i närvarande förhållanden, men jag fruktar , att följderne af dess borttagande skulle blifva, att de Corresponderande sökte andra utvägar att fortsända större bref, hvarigenom en ytterligare minskning uppkomme uti Postverkets inkomster.
Hvad recornmendations-afgiften angår, instämmer jag med Dén 29 Julli f. m, 1149 Herr Hjerta, och anser, att elen bor erläggas i förhållande till storheten af den summa, som afsändes.
Becommendationen bör snarast anses sä som en Assurancelnrättning af Staten , som betalar summan, om brefvet förkommer.
Jag anser recornmendations-afgiften under intet hvilkor böra tillfalla Posimästarne , såsom en löneförhöjning, utan tvärtom böra tillkomma Staten , dä besväret för afsändandet af so,000 B:dr icke är större än för 10 R.dr, om de äro uti sedlar, som väga lika mycket.
Den punct i Utskottets Betänkande, som i synnerhet fästat min uppmärksamhet, är den, att Konungens Befallningshafvande skulle controllera Postmästarne.
Jag kan ej finna, att det skulle instämma med dess värdighet, att hafva en sadan Fiscal-syssla Möjligen skulle det medföra en skadlig verkan i opinionen, om Dandsltöfdingarne lemnades ett inträde i Postverket, och således en misstanke möjligen kunde äga rum , at controller sluteligen sträckte sig från Charlan till Correspondancen; hvilken jag anser uti ett fritt samhälle vara af största helgd , och böra vara uti fullkomligt oberoende af all inblandning af verställande magten.
På dessa anförda skäl anhåller jagom Betänkandets åt ter remitterande.
Jag finner visserligen giltigheten af Herr Thams anmärkning, att min anmärkning bort vara en särskild Motion» 2150 Dell 2 9 Jiiiii /. lii. men jag ät skyldig erkänna ätt jag
Vid fiikä-1 dagens början tänkte på helt annat, än lie* villnings*grunder.
Jag ber likväl Utskottets