Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Uppå derom af H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, gjord framställan beslöt R. o. Ad., som redan förut föreskrifvit, att frågan om tullbevillningen borde blifva det första mål, som komme att föredragas näst efter de nu till pröfning företagna förslag till ändringar i grundlagarna, att brännvinsbränningsfrågan skulle blifva det första mål, som företoges näst efter den om tullbevillningen.
Fortsattes pröfningen af Constit.Utskrs memor, ]N':o 35 med betänk, om Nationalrepresentationen.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, erinrade, att sedan dis— eussionen öfver detta memor. i allmänhet uti sista plenum hade blifvit fulländad, och R. o. Ad. då icke såsom sin ge - 4 Den 16 Oclober f. m. mensamma tanka godkänt Frih. Kantzous anmärkning, vore nu Gr.
Frölichs anmärkning den, hvilken i ordningen borde till pröfning förekomma.
Frölichs i detta afseende afgifna förslag upplästes, Gr.
Sorn det förslag, hvilket blifvit kalladt mitt, jemväl från ett håll blifvit benämndt princip1 ös t och bygdt på considerationer, torde det böra förekomma i sista rummet.
Jag är också sjelf böjd derför af en annan anledning, nemi. den, att jag önskar, det pröfningen af Hr v. Troils förslag måtte föregå, emedan jag för min d.el är böjd att i allo förena mig med honom och får förklara, att den redaction, jag uppgifvit, ganska väl kap förlikas med de 3:ne punkterna af Hr v. Troils förslag; men han har derjemte en 4^de punkt, ang:de ett absolut veto hos öfra Kammaren, som jag uteslutit af fruktan, att det ej skall gå igenom.
Skulle emedlertid detta ske, afstår jag helt och hållet från mitt förslag, och det är på denna grund, som jag anhåller, att Hr v. Troils förslag matte föregå mitt.
Sedan öfverläggningen redan i sista plenum blifvit förklarad för slutad saint Hr Gr. o. Landtm derjemte förklarat, att propos. skulle göras å de framställda förslagen i den ordning, de blifvit till prot. ingi fna , hoppas jag, att vi utan vidare discussiop få skrida till votering öfver det förslag, sorn Hr Gr. o. Landtm, till— kännagifvit nu följa i ordningen.
Jag kan ej påminna mig, att något beslut blifvit fattadt ang:de ordpingen, j hvilken propos:na skola framställas, och jag tror ej heller, att IJr Gr. o. Landtm, äger rätt att ensam afgöra den frågan, utan beror det på Ståndets beslut.
Jag kan således ej finna, huru det kan betagas mig att yrka och lill Ståndet hemställa en annan ordning för propos:nas framställande, än den Hr Gr. p. Landtm, föreslagit.
Hvar och en torde påminna sig, att Hr Gr. o. Jjandtm. i sista plenum till Ståndet hemställde, huruvida discussionen ansågs s|utad, och ptt delta ber svarades med ja.
Då hemställer jag, huru några nya disr cussioner nu kunna uppstå om ordningen för propos:nas framställning, helst Hr Gr. o.
Landtm, derjemte förklarat, att de skulle komma att framställas i den ordning, forslar gen blifvit ingifna, utan att någon anmärkning vid detta Hr Gr. o. Landtnäs förklarande blifvit gjord.
Genom dessa nyp discussioner skulle vi blott förspilla flera timmar utan all nytta, och jag anhåller således, att yi utan vidare uppehåll få skrida till afgörandet af de äpnu återstående förslagen.
Såsom jurist känr ner Gr.
Frölich, att då fråga är om andra postpositioner, kunna de ej beviljas, utan att alla sednare iuteckningshaf - Den 16 O c t o 1) c r f. ra. 5 .vare böras.
Då Hr v. Troil nu icke är tillstädes, synes det ej vara skäl att afvakta hans ankomst för att höra honom; hvadan jag anhåller, att Hr Gr. o. Landtm, måtte låta oss fortgå i den förut bestämda ordningen, GIV Frölich:
En talare, Frih, Boye, har motsatt sig den af mig nu väckta frågan på den grund, att inga nya discussioner skulle kunna äga rum, och jag medger detta, hvad sjelfva saken angår; men jag har ej förnummit, att någon discussion förut ägt rum om ordningen för proposmas framställande, och jag fruktar, att man här förblandar sak och form. flyad H,r v. Hartmansdorffs yttrande beträffar, inser jag icke, hvad cap. i Ilätteg.b:n Hr Gr. o. Landtm, här skulle kunna tillämpa till följd af den vackra liknelsen; men jag skulle tro, att Hr v. Troil i intet fall kan hafva något emot att få fram sitt förslag och att jag afstår från mitt, IL Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att Gr.
Frölich deruti hade ganska rätt, att ingen discussion förefallit om den ordning, i hvilken de framställda anmärkningarna borde till Ståndets afgörande framställas; men då H. JJx, för Ståndet förklarade det sätt, hvarpå han ansåg det nu förevar, målet böra behandlas, hade H. Ex. framställt, att de oljka meningarna borde Ståndets afgörande underställas i den ordning, de blifvit afgifna.
Till denna framställning hade Ståndet svarat ja, hvarföre II.
Ex. icke ansåg, att någon ändring deruti, utan btT*30^6 :|f ärendets ordentliga gång, kunde ske. H. Ex. ansåg altså Gr.
Frölichs anmärkning nu höra pröf.vas samt hemställde, om R. o. Ad. deruti instämde.
Jag protesterar emot Hr Gr, o, Landtnäs förklaring, att något beslut blifvit fattadf om deri ordning, hvari de särskilda förslagen skulle framställas, och jag åberopar härom prpt., sorn skall vittna om motsatsen.
I conseqveps af den protest, sorn jag i sista plenum nedlade i prof. emot behandlingen af detta ärende, ber jag att nu få nedlägga min protest emot ^upptagande af Gr.
Frölichs förslag framför det ämne, som bort föregå, nemi.
Utskis betänk, H. Ex, Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade såsom sin gemensamma tanka antaga det af Gr.
Frölich framställda, nyss upplästa förslag lill anmärkning.
Ropades starka pej, blandade med ja; hvarjemte VPlering begärdes.
Upplästes till justering och godkändes följande ypter:$? proposm; Den, sorn anser, att R, o. Ad., i anledn. af Constit.- TJtsk:s mentor.
N:o 35, bör förklara sorn sin gemensam-? ma tanka: 6
Den 1,6 O cl'ober f. ra. ilo att Constit.Utsk. förbigå
It att föreslå förändring i ät. o. Ad:s ståndsorganisation, med afseende på den ofullkomlighet deri, att R. o. Ad. kan genom ansvarsfritt uteblifvande från riksdag densamma omintetgöra; hvarföre, sedan de 3;ne ofrälse
Ståndens ledamöter blifvit till ett visst för dem alla lika antal bestämda, R, o. Ad. äfvenledes borde, på sätt lämpligast ske kan, för hvarje riksdag bestämmas till ett lika antal ledamöter, att sig vid densamma infinna; a:o att de 4 RiksSt, skola sammanträda under riksdag på ett rum, samt då, berättigade att vara lika många af hvarje .Stånd, rösta per eapita; 3:o att sedan Riksförsamlingen från K.
M. erhållit ordförande, skal) den utvälja ett antal af oo ledamöter till en Pröfniogsnämnd elfer öfre Kammare; börande Utsk. afgifva närmare förslag till bestämmelser för sådan öfre
Kammares sammansättning och functioner samt för den tid, de dertill utsedda personer skola fortfara att deraf vara ledamöter; voterar ia; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, anses R. o. Ad. icke såsom sin gemensamma tanka antaga ofvannämnda mening.
Efter voteringens slut befunnos rösterna hafva utfallit, som föijer; J a —- 2 3, Nej — I l4.
Jag anhåller att få i prot, antecknadt, alt jag röstat nej håde vid denna votering och den näst föregående, angrde Frih. Kantzous förslag, icke pied afseende pä de deri föreslagna förändringar i Nationalrepresentationen, utan derföre, att jag anser det stridande mot grundlagen, att R. o, Ad. skulle kunna såsom gemensam tanka antaga anmärkningar, sorn åsyfta vidsträcktare grundlagsförändringar än Constit.Utsk. föreslagit.
Om jag för denna mening bphöfdé någpt ytterligare stöd, än grundlagens egna föreskrift, skulle det kunna hemtas från det betänk.
, sorn 1809 års Constit.Utsk. afgaf i sammanhang med förslaget till regeringsform, der Utsk. säger:
Magten att gtifta, ändra, upphäfva och förklara lagar, i deras egentliga bemärkelse, tillhör efter U t s k: s förslag, likasom tillförne, R.
St. gemensamt med Konungen.
Utsk., som fö res er, att den grundlag, sorn R.
St. nu komma att fastställa, icke kan blifvaf ul Ikorn lig, har velat öppna en möjlighet att förbättra den, när ett mer än tillfälligt allmänt tankesätt derom hunnit stadgas, Denna möjlighet boide likväl vara o m g i f v e n af försvarande f 9 Hg 3 J i t P f f f > nödvändiga att afhålla icke nog Den 16 O c t ober f. m. 7 betänkta försök 00b att förekomma förhastade beslut.
Utsk. har derföre funnit, att inga individuella meningar i ämnen af denna vigt borde liosR.
St:s plena väckas, utan endast kunna der fr arn ställas godkända och utvecklade af det Utsk. , som II.
St. vid hvarje riksdag skulle förordna att granska grundlagarna och anmärka statsförfattningens brister; och på det icke under något tillstånd af våld eller f o
I k y r s e 1 en statsförändri ng må kunna med sken af 1 a g
I i g h e t genom d r i fvas, har Utsk. fastställt den grundsats, att hvarje sådan föreslagen förändring icke förrän å den nästföljande riksdagen skall kunna antagas.
På denna grund är det, som jag reserverar mig såväl emot de föregående voter:spropos:na som dem, hvilka lära komma att efterfölja; dock icke med afseende på förslagens innehåll, om hvilkas antaglighet jag icke trott mig nu kunna ingå i någon pröfning.
Ur Lefren, Joh. Pehr:
Jag anhåller blott alt till prat. få anmäla, att hvad Hr Stråle nu uppläst endast är ett uttryck af 180g års Constit.Utskts enskilda tankar, men icke grundlag, och just den omständigheten, att det ej blef grundlag, synes snarare visa, att h. St. icke hafva godkänt Utskrs och Hr Stråles åsigt.
Jag är väl af deras mening, sorn anse oformligt att discutera reservationer; men då Hr Stråle med sin reservation synes vilja inverka på de följande voteringarna, anser jag mig böra yttra några ord för alt utreda förhållandet.
Ilr Stråle har uppläst motiven för det förslag, som antogs 180g; men detta angick icke sättet för återremiss af Constit.Utskts betänk:n, hvarom del nu gällande stadgandet antogs först vid i8i5 års riksdag, och de skäl, Hr Stråle hemtat från det upplästa stycket afCoustit.- Utsk:s betänk, år 180g, hafva således här ingen tillämplighet.
Jag anhåller blott att på de sista tvenne talarnes anmärkningar få svara, att då grundlagen år 180g antogs, sådan den af Utsk. var föreslagen, måste det antagas, att motiven derför hos RiksSt. varit desamma som hos Utsk.; och hvad de sedermera gjorda förändringarna beträffar, kan jag ej föreställa mig, att de skett i strid med andan af primitiva grundlagen.
Då man stadgade särskild föreskrift, huru anmärkningar vid Constit.Utskts förslag till grundlagsändringar skulle göras, skedde det för att bereda tillfälle till redactionsförändringar i Utsk:s förslag, hvilket förut ej fick ske.
Det kunde nemi. hända, att Utsk. föreslagit en redaction, som befanns bristfällig, och det var derföre, sorn jag tror, att tillåtelse till anmärkningar lemnades i8i5, men alldeles icke för att frångå sjelfva principerna i Utsk:s för - Den iG O c tobe r f. ro. slag; ty om man frångår ilem, öppnar man dörren för grundlagsförändringar utan Constit.Utsk:s medverkan, hvilket likväl, på sätt jag redan visat, är alldeles stridande emot primitiva andan af grundlagen'.
Ex* Hr Gr. o. Landtm, yttrade', att sedan R. o. Ad. ej heller förklarat Gr.
Frölichs förslag för sin gemensamma tanke, vore del nu Frih.
Boyes förslag, hvilket Vore i ordningen att af R. o. Ad. pVöfvas.
Jag bör tillkännagifva, att då jag i milt förslag intradt på ett ämne, som ej hör till frågan om förändrad representation, utan till Riksd.Ordnts föreskrifter om ärendernas behandling, har jag numera inskränkt mitt förslag derhän, att det endast omfattar det representationssätt, som jag anser lyckligast.
Jag anhåller derföre, att Ridd.secret. matte uppläsa; detta mitt sednare förslag, sorn jag till landtmrsbordet afgifvit.
Gr. Frölich:'
Jag hemställer, huruvida det kan vara' Frih.
Boye tillåtet att nu mera göra någon förändring uti sitt förut afgifna förslag.
Tillätes detta, hade äfven jag önskat att förandra mitt förslag och skall ej underlåta att dermed inkomma, för att få det såsom nytt förslag under ny öfverläggning.
Hr von Hartmansdorff:'
Om man nu skall tvista om" förändringar i de afgifna förslagen, uppkommer åter en tidsförlust, utan att leda till annan slutföljd än den, som redan tyckes vara gifven.
De förra voteringarnas utgång visar nemi., att R. o. Ad. icke tycker särdeles om hvarken det ena eller andra förslaget.
Då det således kan tagas för afgjordt, att icke flera röster komma att utfalla för de efterföljande förslagen, än för de föregående, emedan röstantalet ådagalagt, att samma' personer hittills röstat för både det ena och det andra förslaget, ehuru med den förminskning, . att då 25 röstade för Frih. Kantzous förslag, voro blott 23 för Gr.
Frölichs, hemställer jag till Frih.
Boye, om han icke vill utan votering helt och hållet afstå från sitt förslag.
Om Hr Gr. o. Landtm, behagade inhemta Ståndets tanka angtde detta förslag, förmodar jag, att det lätt skall utrönas, alt R. o. Ad. icke vill bifalla det.
För alt slippa votering deröfver, hemställer jag, huruvida icke Frih.
Roye skulle vilja afstå från sin menings ytterligare fullföljande.
Till besvarande af Gr.
Frölichs anmärkning mot min rättighet att få simplifiera mitt förslag anhåller jag blott, att det må blifva Uppläst, då det skall befinnas, att det sednare förslaget inskränker sig till samma innehåll som det föregående, blott med uteslutande af sådana omständigheter, sorn ej directe höra till representations - Den 16 OcloWr f. a. 9 tionsfrågan.
Vid ilen siste talarens uppmaning anhåller jag få tala öppet oell loyalt.
Äfven jag tviflan på mitt förslags antagande; men om man erinrar sig den hetsjagt, sorn mot mig blifvit anställd under discussionen de näst föregående dagarna, torde det förlåtas, om jag ej vill blottställa mig för förebråelsen att. endast vara half i min mening.
Jag begär således, alt mitt förslag må blifva föremål för votering; loen för att ej brista i consequens med hvad jag förut yttrat anghle formen, och då jag till alla delar instämmer i Hr Stråles åsigt, bor jag förklara, att jag anser såväl mitt som de öfriga förslagen hafva bort postponeras Ulskts memor., för att derefter förekomma livart och ett i sin ordning.
Jag anhåller emedlertid nu ånyo, att mitt sednare, till prot. afgifna förslag må uppläsas.
Äfven jag skulle kunna simplifiera mitt förslag, men får för öfrigt förklara, att jag ej har något emot en simplifiering af Frih. Boyes, helst jag, då här blifvit taladt 0111 hetsjagt och en ny sådan i anledning afFrih.
Bnves begäran skulle kunna uppstå, önskar, att förslaget må blifva så simpelt som möjligt, på det man desto lättare må veta, hvar man kan få rätt på villebrådet.
Jag hoppas, att Frih. Boye
Utan svårighet skall samtycka till att afstå från vidare fullföljd af sitt förslag, om han besinnar, att propos. derå står i rak strid mod Frihts såväl i går som i dag afgifria protest.
Den siste talaren har förblandat sak och form.
Hvad den sednare angår, har jag redan yttrat, att jag anser propos. på Utsk:s inemor. hafva bort föregå, och dermed tror jag mig hafva gifvit åt formen allt, hvad jag är skyldig, I öfrigt anhåller jag, att R. o, Ad. måtte fästa afseende på den himmelsvida skillnaden emellan att begära propos. på ett förslag, innan man ännu blifvit vägrad att få den gritndlagsenliga proposrn på Utskts betänk. eller efteråt.
Jag tror icke, att det är jag, som här trädt grundlagen för nära.
Jag var icke tillstädes, då discussionen förklarades fulländad; roen jag tager för afgjordt, att propos. derom blifvit framställd, och om så skelt, synes mig ingen alldring kunna äga rum i de under discussionen afgifna förslagen, hvadan jag afstyrker allt afseende å det förslag, Frih.
Boye sedermera ingifvit.
Frih. Boyes d. 11 dennes e. ra. afgifna förslag upplästes, så lydande: i:o alt Sveriges fyra Stånd, med ingeli annan förändring i deras nuvar. organisation, än att riksdagsmannaåldern uppflyttas från a5 år lill 35* utgöra Representationens nedra kammare och öfverlägga gemensamt på ett och sam , 5 H. a 10 Den 16 O c t ober f. m. ma rum; dock att i frågor, som angå Ståndens enskilda angelägenheter, hvarje Stånd öfverlägger inom sig; 2:0 alt K. M. i und. anmodas att låta författa och till nästa R.
St. afgifva förslag till formerande af en Representationens öfre kammare, med ändamål att innebära det conservativa element, som har att bevara Svenska Folket från både envälde och mångvälde; 3:o att Constit.-, Stats- och Revilln.-Utskrn må bibehållas, men alla andra Utsk. försvinna; likväl att för hvarje motion, sorn finnes behöfva en förberedande granskning, committerade, en eller flera af hvarje Stånd, utses, alt med betänk, deröfver inom kort tid inkomma, hvilket betänk, derefter bör, utan återremiss, till slutlig pröfning förekomma ; 4:o att de öfriga reglementariska föreskrifter, som af denna förändring i representationssättet blifva nödvändiga, må uppgöras af samma män, som få förslagets uppgörande til! en öfre kammare sig anförtrodt, samt varda till nästa R.
Frih. Boye, Ludv., anhöll, att hans i dag inlemnade förslag nu måtte blifva uppläst.
Det är visserligen obehagligt för mig att motsätta roig en propos., som blifvit begärd af Frih. Boye, Ludv.; men jag hemställer, om det sednare förslaget kan betraktas annorlunda, än som ett nytt, och jag måste derföre, sedan den ordning blifvit bestämd, hvari förslagen skola till pröfning förekomma, bestrida delta förslags uppläsande för närvarande.
Jäg bestrider likväl ej, att det framdeles må förekomma i sin ordning, sedan de d. ii dennes framlemnade förslagen blifvit pröfvade.
Frih- Boye, Ludv.:
Den siste talaren skulle hafva vunnit sitt ändamål att få veta, om förslaget är nytt, i fall han haft den godheten att först åhöra det; och det måtte ej vara för mycket begärdt, då jag anhåller att få förslaget uppläst.
Boye förklarat, att hans sista förslag är af samma innehåll som det föregående, synes mig uppläsningen deraf alldeles öfverflödig.
Det vore i sådant fall blott en dupplettakt, och jag tror ej, att vi äro församlade här för att åhöra sådana.
Jag vill blott i största korthet erinra, att då man gör ett förslag d. utte och ett annat d. i6:de dagen af en månad, måtte väl det sednare vara ett nytt förslag.
Jag tager mig friheten än en gång uppmana Frih.
Boye att låta sitt förslag förfalla, på det att tiden ej må förspillas onödigtvis. * Den 16 O c t o 1) c r f. m.
IX Frih. Boye, Ludv.:
JVär man ej bryr sig om någon ursVUlning, hugger man i sten, och så har det nu gått med Hr Silfverhjelm; ty jag har endast sagt, att begge förslagen i hufvudsaken äro desamma, men uttryckligen tillagt, att jag i sednare förslaget uteslutet, hvad för öfrigt i det förra förekommer, enär min mening ej kunnat vara att påtruga IL o. Ad., hvad jag i det första förslaget kommit att inrycka utöfver gränsen för denna öfvei läggnings föremål.
Jag har ej kunnat föreställa mig, att mig skulle nekas utesluta, livad jag ej önskar få bifallet, och jag bekänner, alt jag anser mig lida orätt, om jag ej får förslaget uppläst.
Skall åter nödvändigt frågan endast blifva om mitt första förslags antagande, skall jag söka gå Hr v.
Hartmansdorffs önskan till mötes, så vidt jag kan.
Frölich nyss framställde sin begäran att få förändra ordningen för föredragningen af de ingifna förslagen , nekades detta och man förViajade, att ingen vidare diskussion finge äga rum.
Jag hemställer således, om det nu återstår att göra annat, än att helt enkelt framställa propos. på de d. j i dennes ingifna förslagen, livart efter annat.
Alla andra förslag kunna ej betraktas annorlunda än som nya, antingen i form eller i sak, och skulle leda till nya discussioner; men jag nödgas protestera deremot, att Hr Gr. o.
Landtm, tillåter discussionetj i någon del af ämnet vidare fortgå.
IL Ex, Hr Gr. o.
Landtm, yttrade, alt då R. o. Ad. redan i sista plenum beslutat, att discussionen' ansågs fulländad, och det nyss upplästa förslaget af Frih.
Boye blifvit derförinnan afgifvet, trodde H. Ex,, då det förändrade förslag, Frih. Boye mj ville afgifva, enligt Frih:s eget medgifvande innehölle uteslutande af åtskilliga detailler och således ej blott en redactionsändriog, det icke kunna honom medgifvas, emot åtskilliga ledamöters bestridande, alt nu få det till pröfning framstäldt, utan ansåg H. Ex, det först afgifna förslaget vara det, hvilket borde blifva föremål för R. o. Ad:s pröfning; och hemställde H. Ex-, om It. o.
Ad. instämde i denna mening.
Ropades Ja, Frih. Boye, Ludv,:
Jemte det jag reserverar mig emot det beslut, hvarigenom Ståndet yägrat att åhöra uppläsningen af mitt sednare förslag, anhåller jag nu om propos. på antagande af mitt första förslag; dock skall jag åtnöja mig med det öfvervägande ja eller nej, som Ståndet derå behagar svara, H. Ex, Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade förklara Frjh, Boyes nyss uppfästa anmärkning för Ståndets gemensamma tanka.
Ropades starka nej, blandade rned ja. ii Pca i6 OctoJjerf. iji.
Sedan II. o. Ad, således ej godkänt såsom sin gemenr samina tanka Frih.
Poyes anniärkning, föredrog H. Ex. Hr Gr. o.
Hr Lefrdns anmärkning samt hemställde, om R. o- Ad. hehagade fprklara den utgöra Ståndets gemenr samina tanka.
Ropades starka nej, blandade med ja; hvarjemte voter ring begärdes af Hr Le fre'n H, Ex. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att plenum kpmme litt fortsättas på eftermiddagen kl. 5.
Upplästes till justering och godkändes följande votertSr prpposm:
Den, sorn anser att R. p. Ad., i anledn. af Constit.Utsk:s memor. fJ:o 35, bör förklara sorn sin gemensamma tänka, att R. p. Ad. öjnskar ett förslag till representationsförändring, grundadt på Svenska Folkets representerande vid allmän riksdag, på 2tne kamrar, hvardera sammansatt af ledamöter från de hufvudsakliga ståndsclasser, sorn j landet linnas, voterar ja; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, anses R. o. Ad. icke såsom sin gemensamma tanr ka antaga ofvannämnda mening.
Efter voteringens slut befunnps rösterna hafva utfallit sqm följer) Iq — 24.
H. Ex. Ur Qr. o.
Landtm, föredrog derefter den af Hr v.
Troil framställda anmärkning samt hemställde, om R, o. Ad. behagade godkänna den såsom Ståndets gemensamma tanka.
Upplästes till justering och godkändes följande vqtertsproposm:
Den, som anser, att R. o. Ad., i anledn. af Constit.r Utskts memor.
N:o 35, förklarar sorn sin gemensamma tanka. 1:0 att R. o. Ad. representeras genom valda ombud; 2:0 att alla fyra RiksStm bringas till lika antal och sammanträda i en kammare, voterande per capita; 3:o att nyssnämnde kammare, sorn 0111 väljes för hvarje riksdag, väljer gemensamt den öfra kammaren af egna ledamöter eller andra Svenska medborgare, utan afseende på Stånd (Denna öfre kammares ledamöter väljas för flera riksdagar); 4to att hvardera kammaren äger ett absolut veto; voterar ju Dfia 16 October f. t», >3 den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, anses R. o. Ad. icke såsom sin gemensamma tanka antaga ofvannämnda mening.
Efter voteringens slut befunnes posterna hafva utfallit, Sorn följer: Ja — 21.
Nej — 84, Frih. Boye, Fredr,!
I öfverensstämmelse med den princip, i enlighet hvarmed jag motsatte mig, att Frih. Ludv.
Boyes nya project skulle uppläsas, då han derom gjorde anhållan, tror jag, att, sedan alla de föregående förslå^ gen nu blifvit afgjorda, hans rått är öppen att nu få sitt förslag uppläst.
Det ankommer visserligen på R. o. Ad. att derom besluta huru som helst, och jag skall ej envisas att få förslaget nu discuteradt; men att det måtte blifva uppläst anser jag skulle vara tillfredsställande såväl för Frih, sjelf som för den allmänhet, hvilken kunde vilja derom taga kännedom, Hr Dalman, Wilh, Fredr.; Jag anhåller att få i prot. antecknadt, att jag ej deltagit i voteringarna öfver Gr, Frölichs och Hr v.
Lika litet som jag anser R. o. Ad. böra bibehålla en rättighet, som återlemnas i folkets sköte, lika litet har jag kunnat votera för ett förslag, på hyars nytta för fplket jag ej var viss och hvilket dessutom, /efter min tanka, skulle hafva medfört flera olägenheter, deribland isynnerhet må nämnas den att bidraga till consolideratjdet af nuvar.
Hvad åter Hr Lefrehis förslag angar, har jag nied tillfredsställelse dertill lemnat mitt ja, emedan den af Hr Lefre'n föreslagna förändringen åtminstone var till fördel för folket.
Jag har begärt ordet i anledn. af Frih. Fredr.
Boyes begäran, att Frih, Ludv.
Boyes nya förslag nu skulle förekomma, och får dervid erinra, att då förslaget rörer ett ämne, hvaröfver discussionen blifvit förklarad fulländad, förmodar jag, att ingen föredragning deraf, såsom innefattande ett nytt förslag, kan äga rum.
Frih, Boye, Ludy.: