Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Commerce Rådet Lenngren» Herr Bergs-Rådet Sandels» Herr Commerce Rådet Zenius» Herr Advocat-Fiscalen Staaff; Herr Häradshöfdingen Richert; Herr Academise-Adjunctén
Doctor Af■ zelius.
Harts Excellence , Herr Grefven Och justifiäSStats-Ministern tillltännagafj att, sedan Comitéens är - arbetande Ledamöter, Commerce Badet Zenl-ttäj Advocat Fiscalen Staaff, Häradshöfdingen Richert och Academie Adjuncten Doctor Afzelius anmälts det de nu mera utarbetat Betänkanden, om de Förändringar i afseende på tinder-DomstolarneS samt Hof-Rätternes antal och organisation, samt inrättning af nya Straff- och Correctionshus, som de ansett nödvändiga till Lagens förbättring och Lagski-pningeris sakna och skyndsamma gång, Öfverläggning opa dessa ämnen nu komme att företagas.
Dessa Betänkanden, hvilka vid detta Prötöcoll skulle fogas, blefvonu upplästa.
Tinder ofverläggnirygen angående det förra Betänkandet, eller om
Domstoiarnés organisation, förspordes, det flere af Cornitéens granskande Ledamöter voro af skiljaktiga tankar, dels huruvida det för närvarande skulle vara nödigt, att framställa berörde Förslag , och dels till hvad aner edler mindre del antagandet deraf vore tjern ligt och i verkställigheten möjligt'; och skreds således till omröstning , dä de arbetande Ledamöterne, kvar for sig, yttrade, att de åberopad® Beiänkandet i lycia siri vidd och således ansågo detsamma böra li l Kongl. Majit i underdånighet ingifvas med underdånig hemställan. att Kongl* Majit i Nåder täcktes öfverlemna dessa ämnen till Riksens Ständers öfverläggning.
BeTgs-Rådet Sandels yttrade sig : att ehuru de stundom försporda klagomål öfver nog lång utdrägt T)en 5 Maj. 85 utdrägt pa tillen, med Rättegångs- och Tvistemåls afgörande vid Under-Balterna, icke torde endast härröra deraf, att Härads-Tingen blott st å 3 gånger orri året hällas, ville Bergs-Rådet likväl ej bestrida, att, genom det Härads-Rarteme blefvo permanent© , Bättegångarne der skulle sparare kunna både ihcamineras och afgöras, än un , då desse
Domstolar sammanträda så sällan, sorn nyss är nämndt ; Iwar före ock Bergs-Rådet förenade sig med Comitéens arbetande
Ledamöter uti deras i delta afseende föreslagna förändring med Härads-Rätterna, till permanenta Domstolar; äfvensom uti det af dem gjorda förslag, att Lagmans-Rätterna då maga upphö' a, lie 1st den befattning sistnämnde Rätter, hvilka blott ert gång ©m året sammanträda , taga med de vid HäradsRätterna afdömda nial , visserligen förorsaka én betydlig tidsutdrägt för målens slutliga afgörande , och Lagmans Rätterna äfven synas vara öfverflödig©, sedan tiof-Rätten nu mera ej är sista instantien, utan målen derifrån kunna dragas under pröfning af Konungens Högsta Domstol, så. sorn nu utgörande 'Konungens Högsta Nämnd; hvartill kommer, att alla brottmål, de der ofta röra personers lif , ära och egendom , eller hela deras timliga välfärd, och således äro af lika och äfven större vigt, än de civila målen, likväl genast gå ifrån Härads-till Hof Rätt, utan all handläggning vid Lagmans-Rätterna.
Fastän i vissa af Rikets Norra Orter , såsom mindre befolkade, Härads-Tingen, i anseende till der förekommande färre tvister och Rättegångar» icke sfi Den 5
Maj. icke vanligen hallas mera, än en gång om 3 re t* samt Harads Rätterna derstädes , såsom mindre sysselsatte, icke kunna eller behöfva blifva permanente, insåg likväl Bergs-Rådet icke något skäl deraf for bibehållandet af Lagmans-R.itterna i dessa orter, utan höll före, att Hagmans-Rät terne öfverallt i Riket borde indragas.
Beträffande åter frågan om förändring i, eller fördelande af nu varandeHof-Rätter, och in-? rättande af nya Hof.Rätter uti vissa Rikets Pro* vinser , så , otn än vissa förmanet af en sådan förändring vöre att förvänta , torde den likväl icke kunna verkställas utan dera dermed förknippade olägenheter.
Och då inrättningen af de hittills existerande blott T vänne, eller Svea och Götha Hof-Rätter, likasom fått en urgammal häfd, och derunder tillvunnit sig allmänhetens förtroende och anseende , trodde Bergs Rådet någon hufvudsaklig förändring eller omskapning af en sådan Inrättning icke böra, utan högsta nödvän-, dighet, och då äfven med största varsamhet, vidtagas.
Bergs
Rådet kände icke heller, att några tillräckliga anledningar förekommit, sorn, åtmind? stone för närvarande, gjorde en sådan förändring nödvändig.
Sannt är val, att Götha Hof-Rätt, der målen i sednare lider ökats, så att de nu utgöra nära dubbelt emot dem, sorn j Svea Hof Rätt förekomma, dermed kommit på någon rest ; men om den anstalt varder vidtagen, hvarom, enligt hvad till Comité ens kunskap kommit , redan fråga skall yara vackt, att nemligen Wermeland, som förut lydi onder Götha, lägges under Svea Ifof Rätts Juris-; Den 5 Maj. 87 Jurisdictlon, och Götha Hof-Rätt, som förut bestått af Tre Divisioner, fördelas i Fyra Divisioner, samt Fem Ledamöter förklaras utgöra Domfört antal , så är all anledning förmoda, att målen i båda Hof-Rätterna skola i behörig ordning och rä,ttan tid hinna afgöras, utan några nya HofRätters formerande, eller någon egentlig tillökning af Ernbets- och Tjenstemän i de gamla HofRätterna.
Om åter desse Hof-Rätter skulle så förändras , att de blott bestodo af en Division hvardera , och Fem nya Hof-Rätter i visså särskildta Provinser inrättas , uppkom nödvändigt dervid en ny kostnad för Stats-Verket, emedan nya Löner mäste anslås för en President, kanske ock en vice President, för en Advocat - Fiscal, en Secreterare, en Actuarie, utom flera andra Betjente, vid hvar och en af de nya Hof-Rätterna, hvarförutan nödiga hus åt hvarje ny Hof-Rätt skulle anskaffas.
Denna kostnad blefve, i Bergs•
Rådets tanka, ej obetydlig, utan torde bestiga sig till lika , om ej öfver hvad redan varande HofRätter kosta Staten , ulan att ändå de blifvande nya Embets - och Tjenstemännen ethel lo större Löner, än de förre innehade, och hvilka äro så knappa , att de ej väl förslå till en tredjedel af hvad nödvändigt erfordras för en tarflig utkomst.
Att utan en absolut nödvändighet sålunda öka numerairen af en illa lönt Embets - och Tjensteman a Corps , kunde Bergs-Rådet ej finna nyttigt , särdeles i en tid , då Konung och Ständer varit omtänkte, huru den snarare möjligen kunde minskas, för att såmedelst skaffa större lönevilkor åt den qvarbiifvande.
Kunde Embets- och Tjenste. 88 T)in 5 Maj.
Tjenstemän i allmänhet erhälla en nödig och tillräcklig bergning af deras Syslor, skulle ock säkert mycket mera af dem kunna uträttas, än. nu, då de, till erhållande af deras nödvändigaste behof, mäste skaffa sig pukliqua eller privata .bisyslor, hvilkas skötande fordrar -mycken tid, sorn eljest, •vid deras hufvudtjenster i Staten kunde användas.
Co minered-Råde i; Tenngren förklarade, det han förenade sig med hvad Cornitéens arbetande Ledamöter yttrat , i afseende på fördelarne af så väl Härads-Rätternes förändring till permanenta Domstolar, som Lagmans-Rätteines upphörande.
Meri hvad angår den tillökning i antalet af Hof-Rätter, som blifvit föreslagen, faun Comtr.erce-Radet, lika med Bergs-Rådet Sandels, flera betänkligheter. förekomma emot detta förslag, hvilket -atruindstone ej i hela dess vidd syntes föranleda af någon, oundviklig nödvändighet.
I händelse af fråga om angelägenheten af en särskildt Ofver-.
Domstol, elier Hof-Rätt uti någon, från nuvarande Tvänne Hof-Rätter aflägsen landsort, särdeles den nordliga delen af Riket, ansåg CommerceRådet en sådan fråga, sedan erforderlige upplysningar blifvit inhämtade och alla locala omstän?. digheter noga pröfvade, framdeles kunna utgöra ett mera förbered t öfverläggnings-ämne.
Kammar-Rådet Rolén förmaltesig finna nödvändigheten och nyttan af den föreslagna föränd, ringen med Härads-Rätterna och indragningen af'
Ta g mans-Rät t erna, samt instämde derföre forsin Den 5 Maj. 89 elei 1 det nu derom af Comitéens arbetande Le. dam oter författade Betänkande.
Då i dé Städer, som hafva både Kämners-Rätt och Rådstufvu-Rätt, desse Rätter redan äro permanente, fann väl Karn. mar-Rådet indragning af endera icke vara lika behöflig, som å Landet, men om dock desse
Stä, der Skulle anses ej böra äga flera instantier, än Landet och de öfrige Städerne, der nu ej Kämners-Rätter äro, så vöre det Kämners-Rätterne, sorn borde indragas, och borde de dit nu hörande
Mål läggas till Rådstufvu-Rätterna, då likväl ofelbart en förstärkning i Rådstufvu-Rätterna, åt, mindstone i de större Städerna, klefve nödvändig» Hvad åter beträffade frågan om de nuvaran-1 de Hof-Rätternes fördelande i flera, och sådana Öfver-Domstolars inrättande i andra landsorter, så kunde Kammar-Rådet nu icke inse någon nödvändighet deraf, men väl'sådana considerationer, som Bergs-Rådet
Sandels anfört* och åtskilliga.- andra betänkligheter deremot förekomma; och som detta ämne fordrade ett noga öfvervägande, samt syntes böra komma till Allmänhetens granskning, innan det afgjordes, och icke hade något sådant sammanhang med frågan om förändringen med'
Under-Rätterna, att lika snar decision deröfver vore nödig; så höll Kammar.Rådet före, att med berörde fråga, angående Hof-Rätterna, borde för, faras på lika sätt, som med alla frågor om för. ändringar i nuvarande Allmänna Lagen, enligt Kongl. Majas och Riksens Ständers derom redan jneddelte förordnande.
Lands - .J 9<> ■Den 5 Maj.
Landshöfdingen Edelcreutz Justitia Ombuds^ mannen Baron Mannerheim, Justitia;-Canzlere* Grefve Trolle Wachtmeister, samt Justities - Baderne Blom och Poppius instämde i allo sa väl uti det upplästa Betänkandet, sorn uti de arbetande Ledamöternas mening , att detsamma borde till Kongl. Majtf i underdånighet insändas, lör att till Rikets Stander öfverlemnas.
Hans Excellence, Stats * Rådet Herr Grefve Rosenblad förmälte, att sorn vid det Kongl. Majit, jemnlikt Riksens Ständers derom i underdånighet gjorde anhållan, tillförordnat denna Comité, för att öfverse Rikets nu gällande Civil- och •Criminal
Lag, samt att förslag till en ny och för.
Ibättrad
Lag uppgifva, Kongl.
Majit tillika i nåder, i afseende å hvad dervid borde af Comil:éen iakttagas, meddelt åtskilliga föreskrifter, samt deribland fastställt, det Comitéen borde genom tryck låta till den allmänna granskningen utgå de ifrojecter, som af Comitéen blefvo författade, hvarefter och sedan de anmärkningar, hvilka vid desamma af sakkunnige
Män kunde göras, blifvit samlade, och Comitéen granskat , huruvida de till förändring af det föreslagna ansågos föranleda, Comitéen bordé det fulländade Lagarbetet till Kongl. Maj:ts samt Riksens Ständers vidare pröfning öfverlemna; alltså funne Hatts Excellence något skäl nu icke vara för handen, att, med af•vikande från Högstberörde nådiga föreskrift, i förtid framställa nu i fråga satta förslag, hvars iner eller mindre nytta och verkställbarhet Hans Exijellence förmodade närmast kunna utrönas, då det, i sam - Den 5 Maf. 91 j sammanhang med Lag-Projectet, kunde komma ■under profning och öfvervägande; i följd hvaraf Kans Excelience ansåg sig nu icke vara i tillfälle att sina tankar i sjelfva ämnet afgifva.
Hans Excelience, Herr Grefven och Justitia Stats-Ministern afgaf följande yttrande:
De nu väckta frågor, örn Härads Rätterne böra vara perUtanente, om Lagmans - Rätterne böra indragas, och om i hvarje
Stad blott en Under-Rätt må finnas, anser jag för min del af den inflytelse på grunderna, ej allenast för en ny Rättegångs-Balk och hela dess upprättande, utan äfven på flera föreskrifter i de öfriga Balkarna, att om dessa ämnen ej blifva af Jjagstiffande Magten preliminaliter afgjorda, många svårigheter och ovisshe. ter möta vid Lag-Arbetet; och då de skäl, hvarpå det upplästa Betänkandet i dessa delar sig stödjer, äro, efter min öfvertygelse , ovedersägliga, tvekar jag ej att förena mig deruti, så väl sorn att Lag.Comitéen må hos Kongl, JVlapt nu i underdånighet särskildt anmäla sin tillstyrkan af denna allmänna förändring med Dom, stolarna i Riket, jemte de omständigheter, hvilka föranlåtit Lag-Cornitéen, att, i -afseende på Rikets Ständers sammanvaro, för det närvarande göra berörde'framställning , till det afseende Kongl, Maj:t täckes anse lämpligt.
Deremot kan jag icke finna frågan, om HofRätterne måge blifva flere eller färre, vara af den beskaffenhet, att den nödvändigt fordrar lika snar decision, eller att den äger ett alldeles åskilje aktigs §5 Den 5 Maj, « j aktigt sammanhang med de föregående.
HofRätternes större eller mindre antal verkar icke, efter min tanka, på grunderna för det yttrande, Lag Comitéen gifvit, angående nödvändigheten af Härads Rätternes permaneriee, och undanröd, jande af de stora omgångar, Lagmans - Rättern© förorsaka.
Då Hof Rätterne i alla fall, såsom Ofver-Do ro stolar,', kotntna att bibehållas, bl ifver Rät. tegångssättet enahanda, ehvad desse till antalet insktänkas eller okas, utom h vad , Eataliernas ut. sättande, hvilken ringa omständighet åter snart jon kas efter det beslut, som härutinnan tages, hvilket skedde ganska lätt, då Wasa Hof-Rätt inrättades och fick en del af jybo Hof Rätis juris* diction.
Jag inser äfven nogsamt, för min del, vigten af en del af de skäl, sorn äro anförda för ett ökadt antal äf Hof..
R itterna; mea jag kan icke eller nu s k i * j a mig från åtskilliga be. tänkligheter deremot, hvilka ej synas nig tillräckligen vederlagdé i Betänkandet.
Kostnader, ne blifva åtmindstone ofelbart större, och ehuru det visserligen är en Nations ovillkorliga skyldig, het att bestrida de utgifter, sorn erfordras för Inrättningar , hvarå hennes bestånd och säkerhet livi]a, är val dock nödigt, att, bland mängden af dem, som härtill fordras, omtankan rigtas der. hän, att de, med rn i mista möjliga känning-för Staten, uppfylla ändamålet.
Om IIof-Rätterne, idet skick de nu äro, ej kunna göra det, eller • sättas i tillfälle ätt svara deremot; huruvida nyttan för Parter af närmare väg till Öfver-Domaren, än de nu äga, svarar mot de ökade kostnaderna, enär Rättegångs sättet vid dessa Domstolar , i alla fall gör de flesta nödigt att betjena sig a£ .AdvocaSgE Den 5 Maj.
Advöcater tili malens bevakande celi utförande» om tillsynen pä Under
Domaren blifver väsendtligen lättare inom en inskränkt, än en utvidgad krets , enär i alla fall Öfver .Domaren icke kari omedelbarligen, eller annorlunda, än rned anledning af inkommande klagomål, eller dit ingifna Handlingar , utöfva denna tillsyn ; orri enhet i Lagskipriingssäf tet ej minskas genom ökadt antal Ofver Domstolar ; örn målens skyndsammare af* görande ej lättare befordras vid en Domstol, bestående af flera Divisioner, mellan hvilka de inkommande målén lika fördelas, än vid flera från hvarandra spridda Domstolar, af hvilka, änskönt efter möjligaste beräkning af Folkmängd och an* dra omständigheter inrättade , den ena, åmund* stone genom tillfälliga händelser, karf blifva alltför litet sysselsatt och den andra Sfer så öfver* hopad , att den ej medhinner arbetet; om Hof. Bätternes
Betjening ej har mera tillfälle till öfning vid en af flera Divisioner sammansatt Öfver Domstol, der mål från olika orter och af så skiljaktig beskaffenhet sammanstöta , än vid en, sorn består af endast fl Ledamöter och är inom en mindre verkningskrets inskränkt; om mera täflan mellan betjeningen, och ett noggrannare urval af dem vid befordringar , icke är lättar© bland ett större än ett mindre antal ; och om Ömkligen , i fall det nu varande anral-af HofBätter synes otillräckligt , bristerne icke kunna afhjelpas endast med en eller tvänne nya, och jemkning i de andras Jurisdiktion er : detta allt, med mycket mera, fordrar en noga undersökning, och tid att väl bet.änka.
I anledning häraf, och öfver. 94 Den 5 Maj. öfvertyga!
, att gamla Inrättningar j ali mänhef, hvilka, genom deras ålder och det förtroende de vunnit, äga ett anseende, sorn icke alltid åtföljer nya , böra ej annorlunda , än med yttersta varsamhet, rubbas , hemställer jag, att något härvid ej rr:å tillgöras , utan i sammanhang med Rättegångs-Balkén , och Allmänheten, innan frågan öfverlemnas till Lagstiftarens afgörande, få tillfälle att göra sig närmare underrättad örn hvad härvid a alla sidor kan Vara att påminna , och stadga en öfvertygelse, sorn sedan lättar det beslut, som skall tagas.
Det sednare Betänkandet, eller rörande Inrättning äf Straff och Correctionshus, b!ef af Camitéens samtlige granskande Ledamöter, utan omröstning, antaget, och beslöts, att detsamma skulle till Kongl. Majit i underdånighet öfverlemnas, ined enahanda underdånig hemställan, sorn, i afseende på det förstnämnde Betänkandet, är omförmält.
In fidem Protocollt A. J. Wahls tjerna.
Utdrag af Protocolht ofver Justitiesär ender, häll st i Kongl Maj;ts Högi sta Domstol den 6 April i8iS Närvarande : Justitiae Håden Iserhjelm. Ziervogel.
Torén.
Grefve ilen 5 Maj. 95 Grefve Hamilton.
Marks v. Wurtemberg.
Friherre Kurck. Pettersson.
Expeditions Secreteraren Forelius för edro underdånighet Lag Gö-mitéens tvänne underdåniga Betänkanden af den 31 sistlidne
Mars, det ena innefattande framställning af vissa bestämda grunder till förändring af de nu antagna bestraffningssätt, samt, i anledning deraf, Förslag till inrättande af Allmänna Arbets och Corrections hus, och det andra om förändring af Under DomstoJarnes orh Hof-Bätternes antal och organisation, hvartill de grunder blifvit framställde, hvilka Comitéen ansett böra bestämma Lag.Förslagets •vidare utarbetning; hvaröfver Kongl. Maj:t den 5 dennes i Nåder infordrat Högsta
Domstolens ■underdåniga utlåtande.
Och skulle Handlingarne i dessa ämnen, till genomseende , bland Högsta Domstolens Ledamöter circulera.
Ex Protocollo O. J.
Utdrag af Protocollet öfvar fustiticeArender , hållet i Kongl Maj :ts Högsta Domstol 3 Tisdagen den 11 April 1815.
Närvarande : Justitise Baden Iserhjelrn. Ziervogel- Tq - Den 5 Maj.
Grefve Hamilton.'
• Marks v. Wurtemberg!
Friherre Kurck. Petterson.
Sedan Lag Comitéens underdåniga Petäng leanden örn förändring af de nu varande bestraffningssätt och inrättande af Allmänna Arbets-, och Corréctionshus, samt otn förändring af Un* der-Bomstolarnes och Hof-Rätternes antal och organisation, ibland Högsta Domstolens Ledamöter till genomseende circulerat, så företog nu Högsta Domstolen dessa ämnen till afgörande 5 hvarvid Justitias-Rädet Petterson yttrade 'sig:
I anseende till de särskildta frågor , innefattade uti Lag.Comitéens tvänne underdåniga Eetänkanden, öfver hvilka Kongl. Majit i Hader infordrat Högsta
Domstolens underdåniga utlåtande , anser jag väl , i likhet med hvad en af Comitéens Ledamöter , Hans Excellence , Herr Stats Rådet Grefve Rosenblad, yttrat, den allmänna föreskrift vara gällapde , som Kongl. Majit i Hader behagat meddela, rörande Comitéens åliggande att låta dess Förslag genomtrycket till allmän kännedom utgå och deremot inkommande anmärkningar granska, innan Lag-arbettet, såsom, fulländadt, borde Kongl. Maj:ts och Rikets Stan-* ders pröfning underställas ; men, dä det i allt fall på Kongl. Maj-.ts
Eget godtfinnande ankommer, att i Hader förklara, i hvad måtto Kongl. Majit anser
Den 5 Maj. 9.7 anser tillämpningen af en sådan föreskrift kunna efter omständigheterna inskränkas, bör, efter min tanka, denna anmärkning icke vara hinderlig för den underdåniga hemställan , att Kongl. Majit, uppå de af Lag Comitéen anförda skäl , må täckas till öfverläggning hos Rikets nu församlade
Stänner i Nåder öfverlemna de af ofvannämnda frågor, hvilka såsom nödiga grunder för Lag arbetets fortsättning, egentligen kunna fordra ett preliminärt afgörande.
Af sådan beskaffenhet äro i mitt omdöme Lag.Comitéens Förslag angående ):o
Correctionshusens utvidgande samt inskränkning af kroppsstraffen, hvilket ämne väsendtligen tillhör Brottmåls Lagarne och deras verkställande, 2:0 Härads Rätternes permanence , och 3:0 Andra Instantiens i Civila Mål indragning genom afskaf, fande af Lagmans-Rätter å Landet samt en af Under Domstolarna i Städerna.
Beträffande då först frågan om Correctionshusens utvidgande samt inskränkning af kroppsstraff, så finner jag för min del, att Lag Comitéens Betänkande , som innefattar en noggrann, och fullständig framställning af detta laggranna ämne, till alla delar instämmer med de grunder, på hvilka Lagstiftningen sig stödjer , med afse* ende ej mindre å Rättslärans fordringar , än de särskildta omständigheter, hvilka härvid må i beräkning ingå, och anser mig således böra till detta Betänkande i underdånighet tillstyrka bifall. 3idje Del. N:o 13, 14.
Hvad 9 8 Dm 5 Maj.
Avad dernäst angår förändringen med Hä* rads Rälterna samt Lagrnans-Rätternés och en Domstols i Städerna indragning , anser jag likaledes de af Lag Comitéen upptagna skäl så fullkomligen ådagalägga fördelande af dessa Förslag, att, med den enda erinran , att Härads-Rätternes sessions-terminer torde kunna bestämdt utsättas till en gång i hvarje månad , samt , för Landt- 1 mannens större beqvämlighet, Ferierne sommartiden utsträckas till mindst frenne månader, i stället för två, eller ifrån den i Juni till den .1 October, jag för öfrigt tror mig äfven härutinnan böra tillstyrka, att Lag-Comitéens Betänkande må i Nåder gillas.
Men vidkommande slutligen det förslag, att vid indragningen af I,agmans-Rätterna å Ilandet o<sh Andra Domstolen i Städerna, de flere Divisioner, af hvilka Hof-Rätterne nu bestå, må utflyttas till särskildta orter och erhålla hvardera, efter Landskapens folkmängd och vidd , sin afmätta Domkrets ; sa, ehuru jag nogsamt inser, att, för de nu varande tvänne Hof Rätter, svårigheter skulle möta, i afseende på handläggningen vid den tillökade mängd af göromål, sorn nyssnämnde
Domstolars indragning förorsakar ; dock som, å ena sidan, dessa svårigheter tilläfventyrs blifva fullkomligen undanröjde, örn Kongl. Maj:t och Rikets Ständer bifalla det af Götha Hof Rätt hemställda och af Högsta Domstolen i underdånighet tillstyrkta förslag, angående inskränkning af J-iedamöternes domföra antal vid afgörande! af svårare Brottmål, i hvilket fall Hof Rätternes Leda - Den 5 Maj. 99 Ledamöter, med en obetydlig förstärkning, kunna ej allenast utgöra flera Divisioner , till ärendernas skyndsammare handterande i vanlig ordning , utan äfven äga tillfälle till sådana särskild, ta Syneförrättningar, sorn Lagmans-Rätternes afskaffande torde stundom göra nödvändiga ; och å den andra, det tvifvelsutan fordrar ett noga öfvervägande, om, äfven i händelse de nu befintlige tvänne Hof Rätter ej dessinindre anses otillräcklige , ett i den man ökadt antal , som XjagComitéen föreslagit, skulle vara behöfligt, eller bristen möjligen kunna fyllas med en eller tvänne Hof Rätters tillökning ; alltså och jemte det jag för min del, i öfverensstämmelse med det utlåtande , Hans Éxcellence Herr Grefven och Justitise-Stats-Ministern hosLag-Comitéen afgifvit, anser denna fråga icke , vara med de föregående så oskiljaktig eller på Lag arbetets vidare föitsättning af den väsendtliga inflytelse, att ju den samma , efter inhämtade närmare upplysningar, Och sedan flere locala omständigheter hunnit undersökas, må kunna särskildt behandlas och afgöras, förenar ^jag mig helt och hållet i den af Hans Éxcellence yttrade mening, med Underdånigtillstyrkan, att, på de flera af Hans Éxcellence anförda kai, detta ämne måtte i sammanhang med Rättegångs-Ralken af Lag-Comitéen utarbetas och för Allmänhetens omdöme framläggas, innan Lagstiftaren dervid lemnar sin afgörande åtgärd.
' - Justitigs-Rådet Friherre Kurck förenade sig med Justitite-Rådet Petersson» Lis t it i®. 10© JJen 5 Maj. Justitias-Rådet Marks v.
Wurtemberg förklarade, det han, i frågan om förändring af nu varande bestraffningssätt , samt om inrättandet af Allmänna Arbets och Correctionshus, instämde i Justitias-Rådet Peterssons underdåniga yttrande; men beträffande frågan om förändring af UnderDomstolarnes och Hof Rätternes antal och organisation, tillstyrkte Justitia Rådet bifall af Hans Excellence, Stats-Rådet Herr Grefve-Rosenblads i Lag Comitéen derom afgifna särskildta underdåniga mening. Justitias-Rådet Grefve Hamilton utlät sig:
I frågan om förändring af de nu varande Bestraffningssätt samt inrättandet af Allmänna A rbets- och Corrections hus, instämmer jag med Justitite-Rådet Petersson.
Beträffande Lag-Comiteens underdåniga Förslag, att Härads-Rätterne må förändras till mera ständiga Domstolar, än de nu äro, och Lagmans-Ratterne samt en StadsD omstol indragas, anser jag de i Lag Cornitéens underdåniga Betänkande framställda skäl vara så fullständiga och öfvertygande . att jag icke tvekar att förena mig uti det underdåniga tillstyrkande, Comitéen derom afgifvit.