Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Oeconomie- och BesvärsUtskoitet blef anmodadt att till det Nya Utskottet aflemna alla sådana Memorial, som innehöllo frågor af ett oskiljaktigt sammanhang med dem, som Ridderskapet och Adeln redan beslutat skola af detta Särskildta Utskott behandlas.
Grefve von Schwerin yttrade sig tro, att då i ProtocollsUtdraget blifvit intaget, det
Utskottet borde yttra sig i allmänhet öfver landets
Den 19 April. 453 Geconomiska tillstånd, och icke öfver StAndsLedamöters enskildta Memorial, vore gränslinien derigenom uppdragen, och någon collisioa emellan detta särskildta Utskott och de öfriga Utskotten icke att befara; för öfrigt trodde Herr Grefven, att om Ridderskapet och Adeln behagade antaga Grefve Lilliencrantz1s project, skulle ändamålet lika Väl vinnas, som genom den nu till justering upplästa redaction.
Lmt ing snau sen Hemställde först, huru det ville blifva möjligt att utur så manga Memorial, som blifvit till OeconomieUtskottet remitterade, göra sådana sammandrag, som skulle tydligen utreda, hvilka ämnen borde tillhöra det särskildta Utskottet: de skulle alltid, i Herr Grefvens tanka, komma att blifva ofullständiga.
För det andra, kunde Herr Grefven icke medgifva, att
OeconomieUtskottet icke skulle kunna medhinna de ämnen, som blifvit till dess handläggning förviste} och i alla fall föreslog Herr Grefven, att, ehvad befallning det särskildta Utskottet kunde få , OeconomieUtskottets yttrande rätt likväl måtte vara detsamma förbehållen.
Grefve 1 Alij ener antz:
Så mycket jag instämmer med Grefve Lantingshausen, att en alltför olämplig blandning skulle uppstå, om det nya Utskottets befattning uttrycktes med öfversigt af Rikets allmänna oeconomiska ställning, samt 1.11 Utskottets handläggning öfverletnnades större eller mindre del af de åren - 454 Dm i (j April. der, sorn blifvit eller böra blifva till Höglofl.
OeconomieUtMtottets beredande hänskutna, så omöjlig synes mig någon collision, om det nya Utskottet endast sysslosättes med tvenne besiämda ämnen, hvaraf det ena, och i min tanka d t angelägnaste, nemligen:
Undersökningen om orsakerna till den i allmänna röreken yppade stagnation, och sättet att den afhjelpa, icke är en Oeconomisk, utan en Finance-fråga.
Jag beder att Höglofl.
Ståndet täcktes inse , ej allenast angelägenheten af en föreskrift, sorn uttrycker Ståndets syftemål, utan ock nödvändigheten att med de öfriga respectiva RiksStånden communicera det fattade beslutet, innan de vidtaga sådan åtgärd, hvarigenom detsamma till krafters verkan förfelas.
I anledning af hvad som blifvit yttradt, anhåller jag upp. lysningsvis 1a nämna, att ingen fråga kan tipp. stå om rättigheten att tillsätta nya Utskott, eller om af hvad natur frågor böra vara, som Riksens Ständer remittera till ett särskildt Utskotts arbetsförmåga, och att då de anse ett eller annat Utskott icke kunna medhinna utarbetandet af flera mål, än dit redan blifvit remitterade, till ett nytt särskildt
Utskott remittera alla ytterligare motioner, ehvad de angå ftnanciella eller ceconomiska ämnen.
Besluten, att ett särskildt Utskott skall tillsattas och om hvilka mål, som dit redan äro remitterade, kunna icke andras; bär är endast Iråga, om 1’rotocollsUtdiaget är enligt med Dm 19 April. 455 besluten, hvartill öfverläggningen nu torde böra inskränkas.
Så mycket jag kan påminna mig, gjordes proposition i förra Plenum om tiUsättandet af ett särskildt Utskott, i anledning af Presidenten Herr Gref. ve Mörners Memorial, hvari ett såd-ant föreslogs.
Denna proposition blef af Ridderskapet och Adeln med Ja besvarad, och det särskildta Utskottets tillsättande sålunda brslutadt.
Men efter det propositionen gjordes och besvarades, uppstod discussion om en närmare bestämning af detta Utskotts befattning, än den, som genom Grefve Mörners Memorial redan var uppgifven.
Hans Excellence •
Herr Grefve
Ruuth hade i sitt på bordet hvilande Memorial föreslagit ett dylikt Utskott, att, i anledning af Herr af öhrs motion, anställa en noga undersökning till utrönande huruvida flera eller färre af nu till införsel tillåtna varor må kunna i Riket umbäras, och i följe deraf, så vidt möjligt och lämpligt vara kunde, tillåtelsen af främmande varors införsel samt bruk och nyttjande i Riket blifva inskränkt.
Den nära slägtskapen mePan detta förslag och Herr Grefve Mörners ledde, att äfven denna frågas upptagande åt det redan beslutna Utskottet uppdrogs, då slutligen Herr Grefve Schwerin föreslog att utvidga detta Utskotts verkningskrets derhän, att samma Utskott skulle anmodas att uppfatta en tafla öfver Rikets hela ceconomiska ställning , utreda dess orsaker och föreslå medlen till bjGp, i synnerhet till öf - 4)6
Den 19 April. verflödets hämmande.
Denna disaission för* anledde en ny proposition tili en närmare bestämmelse om Utskottets befattning^ och då nu ineningarne synas delade om denna bestämning, lärer ingen annan skiljesnjan kunna finnas i denna strid, än sjelfva Protocollet, som upplyser innehållet af den till ett sådant bestämmande gjorda sista proposition, hvilken, då den med Ja besvarades, synes mig vara det enda rättesnöret för uppfattande af det ProtocollsUtdrag, som nu är under justering.
Undertecknad RiddarhusSecreterare utbad sig, att efter det af honom förda MemorialProtocoll, hvilket på förlidne gårdag icke hunnit af honom redigeras, upplysa, det Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hade gjort tvänne propositioner i detta ämne.
Genom bifallet till den lörsta hade blifvit afgjordt, att ett särskildt Utskott skulle förordnas, hvilket skulle äga att upptaga de uti presidenten Grefve Mörner* och Hans Excellence Herr Grefve Ruuth* Memorial innefattande ämnen.
Genom bifallet till den andra hade llidderskapet och.
Adeln beslutat, att Hr Friherre af Wetterstedt* Och Hr Friherre Lagerbielke* anföranden skulle tjena till grund för bestämmandet af gränsorlia för det särskildta Utskottets befattning.
E* mellan bägge dessa Herrars yttrande hade den slags skiljaktighet varit, att Friherre La. gerbjelke egentligen utmärkt, hvarmed detta Utskott icke borde lå sig befatta, och Friherre af Wetterstedt besämdt föreslagit befattningen: och hade det således varit etter detta sedna-; Den 19 April.
457 re egentligast, som undertecknad redigerat Protocoi IsUtdraget.
Detta ProtocollsUtdrag mätte nu vara enligt medRidderskapets och Adelns önskan, eller ej, trodde uhdertecknad, att efter de upplysningar han nu lemnat, det enda å tersiående öfverläggningsämnet, grundadt på Herr LandtMarskalkens sista proposition, måste vara, huruvida Hr Friherre af Wetterstedt* och Friherre Lagerbjelke* gjorda förslag kunde sammanjemkas till bestämmande, af Ridderskapets och Adelns beslut.
Undertecknad uppläste derefter så väl Friherre Lagerbjelke* som Friherre af Wetterstedt* införanden, sådana de blifvit honom förlidne gårdag af bemälte
Herrar sjelfva tillställde: innehållandes det sednare följande ordalag, hvilka undertecknad förmälte hafva tjent till grund för det af honom författade ProtocollsUtdrag, remligen: att Utskottet borde få 5’sig uppdraget, att till Riksens Ständer inkomma, för 5 att derefter till Kongl. Maj:t
Nådiga afgörande öfverlemnas, med en allmän öfversigt af ’’Riket* närvarande Oeconomiska städning, jemte ”särskildt afseende på medlen att hämma öf5, verflödet, och att, efter undersökning af de 5 mest umbärliga utländska varor, så vidt möj. ''ligt vara kan, inskränka deias införsel och ”förbrukning inom Riket.” Friherre Boije, Ludvig:
Vördsammast an* häder jag att få göra Höglofl.
Ridderskapet oc!
Adeln uppmärksamma på distinctionen af frågan.
Herr Friherre Cederström har visserli' 45S Den 19 April, gen rätt deri, att ProtocolisUtdraget måste öf. verenssfämma med beslutet; trnn frågan nu är just derom, hurudant beslutet verkligen varit.
Då man torde böra antaga, att en gjord och besvarad proposition är derigenom att anse såsom justerad; och »ian påminner sig, att Hans Excellences Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition var af följande ordalydelse:
Bi ‘aller Höglofl.
Ridderskapet och Adeln det af Herr Presidenten Grefve Marner och Hans Excel ience Herr Grefve Ruuth före* slagna Utskott, samt vidare, att denna proposition blifvit med allmänt
Ja besvarad; sä sy. nes tnig också vara tydligt, att det är i dessa Herrars Memorial, sorn naturen och bestämn elsen af det beslutade Utskottet skall sökas.
Var det af dessa Herrar uppgifna föremål äfven financielt, så måste väl också Utskottet icke nu mera kunna inskränkas till blott ceconomiskt, eller till blott frågan om öfveiflödet; ty aldrig har det kunnat vara hvarken HofCanzleren Friherre af Wetterstedt* eller StatsRådet Friherre Lagerbjelker afsigt, att i deras efteråt afgifna yttranden gifva åt Ståndets beslut en annan rigtning, än beslutet äg1- de, eller deri verka någon inskränkning; och den proposition, som derpå följde, lärer således icke heller kunna antagas i sådant förstånd.
Skulle härom vara tvänne meningar, så öfverlemnar jag, huruvida aigörandet deraf bör följa på en partiel justering af Protocollet, och om ej dermed bör uppskjutas in ill Protocollet i hela sin fullständighet kan justeras.
Den 19 April. 459 Friherre Lagerbjelke, Gustaf:
Vid frågan o:n det nya Utskottets bestämmelse och 0111- fattningskrets, anhåller jag om benäget tillstånd, först att åberopa hvad jag förlidne Måndag i detta afseende hade den äran anföra, och dernäst att få tillfoga några anmärkningar.
Mm tanke har ej varit att föreslå några nya eller tillfälliga gränsor för det blifvande Utskottets befattning; jag har endast vidrört den slags gräns, som sakens natur och, måhända , äfven sjelfva Constitutionen synes utstaka.
Men i så vidt omfattande ämnen, hvilka de till grund för beslutet lagua tvänne Memorial uttryckligen innehålla eller nödvändigt förutsätta, har jag äfven ansett den omnämnda constitutionella gränsen vara den enda ; all inskränkning derutöfver har jag trott, och tror ännu, kunna förfela ändamålet.
Då Utskottet i allt fall end
.st har en beredande och föreslående befattning, och Riksens Ständer sjelfve såsom förslag eller önskningar öfverlemna sådana anstalter till allmänt bästa, som af högsta magtens beslut och utfärdande bero, hvilken inskränkning vore väl lämplig uti den. na deras rätt att föreslå och önska allt hvad de för Riket nyttigt eller nödigt anse? ingen.
Allmänna Rikshushållningens vidt utgrenade delar äro alla likasom sammanfogade i en kedja; och ju vigtigare tilläggom det oför stal dt —ju betänkligare ställningen är, ju fastare och tatare måste länkarne vara.
Besinnoin äfven, mine Herrar! att de uti båda Memorialen innefattade föremål svårligen kunna alhandlas utan i sammanhang med andra , Den icj /Iprii. ej mindre viktiga, ärenden, som dertill närma sig*, dessa åter stå i samband med ännu flera: alia likasom inympa sig på hvarandra, om detta uti ryck tillåtesj framdeles inkommande Memorial och
Dictamina kunna äfven tillfoga ämnen af ej mindre inflytelse på det nya Utskottets föremål, beredande af förbättring i Rikets allmänna hushållning, rörelse och näringar.
Alia äga lika rätt att granskas och utredas.
Jag vågar således iterera min redan yttrade vördsamma förmodan om det nya Utskottets befattning, som torde blifva, att, med anledning af uti RiksStånden väckta frågor eller motioner, bereda och föreslå alla sådana Allmänna Riksnushållnings- och administrativa anstalter, som, utan att directe röra vid de egentliga PenningeUtskottens bestämmelse, likväl s å i nära gern nskap med RiksFinanceSystemet, och deruppå kunna äga större eller mindre inflytelse
Hvad slutligen beträffar dm af en värd Ledamot i detta plcno väckta fråga, om en befarad collision med Riksens Ständers Oeconomie. och BcsvärsUtskoit, kan jag endast dervid åberopa hvad jag redan förut anfört om nödvändigheten att, så vidt möjligt är, undvika alla eoUisroner.
I detta sednare afseende är gränsiinien, jag bekänner det, svårare att utmärka.
I allmänhet torde dock kunna sägas, att Oeconomie- osh försvarsutskottet, sorn af Constitutionen är föresedt, i följe der» af hufvudsakligen sysselsätter sig med ärenden af en foresedd beskaffenhet.
Dessa, så De;i t 9 Jpril. nära de än uti deras sammanlagda omfattning kunna röra det heins väl, delas likväl genom sakers natur och tillkomna enskildta besvär* eller ansökningar, merendels uti loenia ansta!- ter, och äfven der deras egenskap är turna allmänt omfattande, åsyfta de rättelser elier förbättringar, hvartill tid och erfarenhet småningom gifvit anledning, nun sorn mera sällan tillkommit af oföiesedda orsaker.
Det nya Utskottet åter är en ovanlig anstalt, den Höglofl.
Ridderskapet och Adeln ansett nödvändig i afseende på en ovanlig sakernas stell, ning.
Öfversigten af det hela, åtmirdstone i närvarande fall, och endast i detta, synes således vara detta Utskott ämnadf - Denna discussion afbröts genom anmälan om ankomsten af t vänne Konungens CabinettsKatnmarherrar, Friherre Koskull och Grefve Brahe, hvilka, å Kongl. Majtts vägnar, inviterade Ridderskapet och Adeln att följande dagen, den 20 April, klockan 12, å RiksSalen vara närvarande vid Hans Kongl. Höghet Prins Oscars afläggande af Tro och Huldhets-ed åt Hans Kongl. Maj t.
Sedan Herrar Kammarherrar blifvit utbeledsagade, återtogs öfverläggningen.
Friherre Cederström, {Jacob, trodde, att det ej vore enligt med ordningen att göra afseende på en partiel justering af bitar ur ett Pro - 462 Ben 19 April. tocoll, och att, då skiljaktigheter uppkomma rörande rätta meningen af ett beslut, vore det rättast a:t uppskjuta öfverläggningen till dess hela Protocollet kunde ju-teras och derefter tjena till grund för granskningen.
För öfrigt ville han, i afseende på förevarande fråga, erinra, att det icke vöre Remissen till något visst Utskott, som afgjorde huruvida något mål vore önsknings-mål eller beslut-mål, hvarpå äfven bevis sig företett med frågan om Conscriptionen vid 1809 års Riksdag, öfver hvilken Riksens Ständer, enligt ärendets natur, hade utöfvat sin beslutande rätt, oaktadt målet hade blifvit af OeconomieUtskottet behandladt.
Alla instämma i bemödande att förebygga all collision med andra Utskott, men yttra så olika tankar om medlen dertill, att sjelfva behofvet af ett särskildt Utskott, som var så allmänt erkändt, nu synes blifva tvifvelaktigt.
Jag frågar å nyo, huru skall collision med OeconomieUtskottet uppstå, om det förstberörde Utskottet inskränktes inom 2:ne bestämda ämnen, hvaraf det ena och förnämsta är af financiel egenskap, och likväl sådant, att det på intet sätt tillhörer Hög* lofl.
Stats- och BancoUtskotten, förr än fiåga uppstår om något bidiag af RiksgäldsContoiret eller Banken.
Hvad protocollsUtdragets justerande angår, så finner jag intet hinder att det ju kan ske, oaktadt hela Protocollet för förra Plenum icke är färdigt att förut justeras.
Ty gåda»t har flera gånger skett, och Ridderskäpet och Adeln hade säkerligen lika väl förr, Den 19 April. 463 som nu, sådant afslagit, om det hade ansetts obehörigt eller inconstitutioneit.
Grefve Lantingshausen yttrade sig anse O conomieUtskottets befattning tydligen vara beställd genom följande ord uti RiksdagsO.dningens 34. § ”Allmänna Besvärs och Oeco* ”nomieUtskottet,sammansatt af Fyratioätt 1 Medlemmar, skall, enligt 5 3- och 89. §• §■ i Re”geringsFormen, anmärka brister i de allmänna Hushållnings-anstalterne och förändringar ”deruti förestå, samt upptaga alla hos Riksens ”Ständer uppkomna frågor om förändring, förklaring och upphäfvande af Lagar och Författningar, sorn Rikets allmänna Hushållning ”röra 3 0111 sådane nya Lagars stiftande och ”0111 grunderne för allmänna Inrättningar af ”alla slag, ehvad de röra Uppfodrings och ”Undervisningsverken, allmänna Fattigvården, ”Landthushållningen , Bergverken , m. m.” Häraf syntes tydligen, det
OeconomieUtskottet ägde att behandla mål rörande den allmänna Hushållningen.
Mål af enahanda beskaffenhet vore äfven till ett särskildt Utskott hänviste.
Om således ett sådant tillsattes, vöre OeconomieUtskottet öfverflödigt.
Herr Grefven yttrade sig för öfrigt hafva i sitt i dag upplästa Memorial uppgifvit det förslag, att Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottet nate till Plena inkomma med Betänkanden rörande alla till Utskottets handläggning förvista äre.nder , oansedt flera af dessa nu mera komme under det nya Utskottets granskning; och anhöll Herr Grefven, att Herr LandtMarskaikea 465 Den 19 April. å detta hans förslag behagade göra proposi - Herr von gerr.a uppehålla "Riddérskapet och Adelil vid ett ämne, hvarom redan så mycket blifvit taladtj men tinner mig dock föranlåten att förnya min i sistlidne plenum gjorda erinran, att egentliga föremålen uti Herr Presidenten Grefve Mömers och Hans ExcellenCe Hr Grefve Ruuth t Memorial äro ganska olika: Herr Grefve
Mömers nitälskar för den öfverdrifna Importens mindskning, och att bruket af öi* Verflödsvaror må inskränkas, samt att råd och medel till ändamålets vinnande skulle af ett särskildt nytt Utskott föreslås j Hans Exo lience Grefve Ruuth instämmer väl också deruti, att grundvalen till all klok Finance bestode deruti, att Importen af utländska varor icke öfverStege Exportens värde, och att, vid Handelsvägens gynnande öfvervigt, silfver infördes och intoge den ideala sedelns ställej men hufvudföremålet af Hans Excellences Memorial går derhän, att åt Jordbrukare skaffa ett nödigt förlag, eller temporaira pennioge-lån, intecknade i Fastigheter emot en lindrig renta å 3 procent, och 3 procents amortissement af Capitalet, och detta allt i förening med andra Idoka anstalter till Spannmålsprisets stadgade värde, och åtnjutande af en oinskrä- kt näringsfrihet.
Hans Excel lence Herr Grefve Runth föreslår icke sjelf, att dess Memorial skulle blifva ett ämne för ett nytt Utskott, utan, rom orden IL Deli 19 April. - 465 orden lyda , remitteras tilt behöriga Utskott; mea vid öfverläggningarna tyckas de fleste talare vilja hänskjuta tiil samma particuliera Utskott bägge välbemälte Heriar Grefvars Memorial, hvilkas föremål förefalla mig Hmmelsvidt skilda ifrån hvarandra.
Om nu pluralitet®!! stanrar i detta beslut om en gemensam remiss till det föreslagna nya Utskottet, så synes antalet af ö Ledamöter af hvart
Stånd visserligen vara för litet, utan behöfdes dertill 8 till io Ledamöter, så att de kunde fördelas i tvän* ne
Divisioner, som slutligen ingåfvo till Utskottets Plenum sina utarbetade JBetänkanden»
Till förekommande af befarade collisicner och olika beslut i Oeconomiemål och Penning.dispositioner, anser jag radligast, att tvänne Ledamöter deputerades eller valdes från Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottet, en från BancoUtskottet, och en från StatsLJtskottets RiksgäldsDivision , hvilka vid nödiga tillfällen kunde rådföra sina behöriga Utskott.
Desse nämnde kunde sedan förstärkas med 4 till 6 andra kunniga Ledamöter, ehvad de voie vid något annat Utskott engagerade eller ej.
Sorn emedlertid nästan alla Utskotts Ledamöter hvar förmiddag vid sina vederbörande Verk , då ej Plenum infaller, äro sysselsatte, afser jag icke, huru de en ny befattning kunde sig åtaga, om ej eftermiddagarne dertill användas.
Herr Friherre af Wetterstedt, Gustaf, yttrade sig, att, ehuruväl, enligt Herr Landtman* Ridd. 0. Ad.
Prot, N:o 59. 60, 466 Den 19 April. skalkens af Ridderskapet och Adeln bifallna proposition, gränsorna för det särskildta Utskottets befattning borde bestämmas efter hans Herr Friherre af IFeA ter s1 edis samt Friherre Lagerbjelke* anföranden, var likväl Ridderskapets och Adelns beslut icke af dessa anföranden motiveradt, utan läge grunden för "beslutet uti Herr Presidenten Grefve Mörner* och Hans Excellence Herr Gref ve Ruuth* Memorial.
Han underställde alltså, 0111 icke det vore efter dessas innehåll, sorn det särskildta Utskottets befattning borde bestämmas, och icke 'egentligen efter Herr Friherre af Wetterstedt. t anförande, helst de ordalag, som han i sitt yttrande nyttjat, blifvit af honom föreslagne, under tilläggning att han det gjorde, så vida han rätt påminte sig dem, som i berörde Memorial blifvit nyttjade.
För öfrigt vore han, lika med andra värda Ledamöter, öfvertygad om nyttan och nödvändigheten att förekomma all collision mellan de befattningar, som dt Utskotten uppdrogosi äfvensom hail, å en annan sida, vore öfvertygad örn Riksens Ständers rättighet att förordna särskildta Utskott.
Enär således ett särskildt
Utskott vore lagligen tilllörordnadt, men det samma kunde komma att få handläggning vid sådana ämnen, som förut blifvit till OeconomieUtskottet förvisade, föreslog han, att collision bägge Utskotten emellan måtte derigenom undanrödjas, att de samma uti alla sådana fall ålades att sammanträda med hvarandra.
Ropades om proposition å Friherre af Wetterstedt* yttrande.
Den 19 April. 467 Herr Lannerstjerna , polian Wilhelm, understödde, till undvikande af all collision, detaf Herr Friherre af Wetterstedt föreslagna sammanträde Utskotten emellan.
Höns Excellence Herr Grefven och Lan dt Marskalken gjorde proposition till godkännande af det till justering upplästa ProtocollsUtdraget, med den af Herr Friherre af Wetterstedt nu gjorda tilläggning.
Nej och ffa.
Friherre Cederström, jfacob, begärde, att förslaget till ProtocollsUtdraget måtte hvila, intill dess Protocollet i hela dess vidd vore justerad.?.
Grefve Lilliencrantz ansåg detta uppskof icke behöfvas, när sakens ordning redan vore medgifven.
Lantingshausen förklarade sig icke anse någon collision kunna äga rum, om Friherre af Wetterstedt* tilläggning bleive godkänd.
Grefve von Schwerin erinrade, att denna discussion begynts i anledning af hans förslag, att Ridderskapets och Adelns beslut om ett särskildt
Utskott måtte med de andra Stånden communiceras, och utbad sig att häruppå få fa* sta Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet.
Boye: Till Ridderskapets och A* delns upplysta bedömmande hemställer jag, 468 Den 19 April. om icke sjelfva ömtåligheten af det behandlingssätt, soini alla frågor hör iakttagas, fordrar att med afgörandet af den r.u af Grefve Lill) ener antz gjorda anmärkning vid ProtocollsUtdraget, må anstå, intilldess sjelfva Protocollet justeras.
Jag tror, lika med Grefve Schwerin, att
Deputations snara afsändande bör iakttagas » mm jag tror likväl icke, att denna anstalt är lika maktpåliggande, som att icke afvika från all möjlig varsamhet i frågan ont sjelfva beslutet.
Marskalken gjorde härefter proposition till uppskof med justeringen af ProtocollsUtdraget, intill dess hela protocollet hunnit justeras.
Ja och Nej; men sedan Friherre Cederström, Jacob, å nyo yrkat på vigten af Protocollets justering, om ej i afseende på närvarande ämne, likväl i afseende på andra mål, som framdeles kunde förefalla , förnyade Herr LandtMarskalken sin sist gjorda proposition , hvilken Bifölls.
Herr Berghman, Ambrosius Magnus, hade inlemnat följande:
Vid Riksdagen år 1809 hade jag den äran att hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln i Memorial den 13 September föredraga nyt - Den 19 April.
469 tan och nödvändigheten deraf, att d<„*n Städerna i Riket donerade jord blefve använd till det bruk och ändamål, i hvilket den är gifven, nemligen Färgstofters, Lin- och Idampsäde sr.mt Tobaksplantering, och föreslog jag, det
Städerne måtte åläggas att således einployera den jord de erhållit.
Ridderskapet och Adeln behagade genast remittera samma Memorial till Allmänna Besvärs - och OecoromieUtskottetj men oaktadt Riksdagens längd till April månads slut år 1810, afgaf Utskottet ej något betänkande häröfver
Or. saken till detta uraktlåtande torde vara lättare att inse, än det blefve för Utskottet att rättfärdiga obesvarandet at ett RiksSiånds remiss
Denna sak är alldeles icke ny: den har länge och ofta väckt förra Regeringars uppmärksamhet.
Efter hvad Sal. Exceliencen Grefve Lilliencrantz i lifstiden sagt mig, hade Konung Gustaf III velat vidtaga en författning om Städernes Donationsjords användande efter dessa ändamål , men Konungens mellankomna högst beklagliga död hindrade verkställigheten häraf. F. d.
Konung Gustaf Hdolph ansåg ock detta vara en riksgagnelig sak och tillförordnade en Comité, att bereda och föreslå sättet, huru den kunde utföras.
Troligen hade en Förordning härom blifvit utfärdad, om ej hinder mellankommit.
Då Rikets handel beklagligen nu är i en förvånande stor undervigt, lära Riksens församlade Ständer linna högst nödigt, att, så mycket sig göra låter, minska behofvet af ut - 47° Dm 1<j April. ländska varor och synnerligen sådana, hvilka inrikes kunna produceras.