Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
StåtsUtskottet har yttrat att det ej kan lägga någon åtgärd wib d- oordningar och mitzbruk som l detta alseende ägt rum, och jag tror ej eller att Urikoltet skulle kunna beifra dem såsom Fiscal.
Stats-Utssokteks öfwer denna punkt afgifna utlärande upplästes derefter ä nyv.
Friherre ^tael von k^loMem:
Dä StalsUtffsttet hade inseendet öfwer Rikets wedel och Statens Egendom, anfäae h?n att detza oordningars berfrande hörde till dest befattning.
Hwilken, om -cke delta Utskott, tillhörde dee wal ^tt foga anstalter till iakttagande os Rikets rätt?
Hsrr Grefwe» och LandrMarskalken förestäide att Stats Utikotltt ?u icke kunde dermed befatta sig, när ingen casus om någon witz boängen oordning wore uppg,swen.
Friherre 8tgel von hollstein yrkade, att i sädant fall hade
Utskottet bordt uppmana den som inqifwll anmärkningen att uppgiswa de Cusuö som till den samma gstmit aniednn g. Grefwe bärner, ^6olpk 6ör»n:
Det ar tritzettigen en berömlig huswud-princip all wilja huShälla med Statens medel, och i afseende pä afsigten instämmer lag dermed fullkomligen.
Men i anseende till Hushällningen med Statens förmögenhet, kan kwenne stigs mitzhushäl nina äga rum; den ena, som härleder sig ifrän felaktiga grund - 66o
Den ii JanuarlL. satser, och det är r afseende derpä, som jag tror del tillkomma Riksens Ständer akt stadga der sy, steni, hvarigenom mchbruken kunna rattas och ett ordentligare eller tördelakrigare fö-waltningSsatt införas.
Det andra flaget af mchhuehällning äger rum igenom enst-ldas inbrott emot warande Författningar- Detza tror jag endast af den »verkställande Mayken kunna beisras; och hwad en wärd Ledamot ansött vm sädane förbrytelser och om det uppdrag hon sätt att i L ndslMingens ställe derom hälla besigtning, tyckes bew.sa att de vordenttigheter som sörelnpit icke blifwir temnaoe ulan uppmärksamhet, och alt säledes den ätgärd, man t detta afseende kan önsta, redan är wldtagen Friherre Stael vor! k^ollsl an.
Jag instämmer ock med Grefwe klörner att det tillhör den »verkställande Magten al! »vaka »iwer och afböja miffbruk och »ordningar.
Men dä, oagtadt gisna Författningar, mitzbruk icke desi mindre äga rum, kunna ofelbart Riksens Ständer underställa Kongl.
Moj:t, alt stdan sädcme oordnit gar bliswit uppglfne, mätie Hans
Maj t täckas widtaga kraftiga mätt och steg till deras förekommande för framtiden, vä) det är endast den ätgärd j^g al Stats-Ulstotlet hade önstak.
Grefrve von I^rmlmgxhinHn, ^Istseckt, anmärkte att dä de uppgjsne oardningarne ej wore RikLens Ständer cff:cielt bekance kunde derwld ingen atJärd äga rum.
Sisel von stkolllkew erindrade att den i fcäga warande uppgiften more gjo^d af en Riksdagsman i sitt Ständ, och wore jäledes sä offne! jom d.n nägousiu de.-öfdes.
Gref - Den n Januaril 66 l Grefwe körner, ^öolph 6örgn:
Jsg ber att sä anmärka att den nämnde angiiwelfen endast är författad i Allmänna ordalag, allden Riksdags mm som nämndes är känd genom flera sädana mindre pålitlige uppgifter, och att läledesRidderstapet och Ad-ln icke synes mig böra gä t nägon författning i afseende pä en obestämd uppgift.
I -q troe äsiven för min del, ott, jom jag redan hast dea äran amor,, det icke kan tillkomma uägvt Rrksständ, att befatta sig med speciella L sus.
Ätt om näqoa enstad Ledamot wet nägra säda ne wara förelupna som iörtjena killwl, bör han anmäla det hos wederbörande Embetsman.
Om Riksens Ständer skulle i detta afseende önsta någon ytterligare säkerhet, tvet iaq intet bättre meder dertill, än akt ZustiUD Ombudsmannen finge sig ä agdt, att upplaga sädana angftwerserangäende m-.flhushällmng med Stake S Egendom, och att l Laqnq wag som Actor beifra dem, eller ocksä este? omständigheterna dem endast hos Regeringen anmäla.
Friherre 8'Zel von kkoM-än: af Grefwe ^15rne-8 anförande ffulie kunna dragas dm mening, hwilken sörmodeligen icke är hans, att Sländcme ej borde wälda Statens Egendom.
Att wib bylrka tillfällen som detta, gä den wanUga wägen, teder till det wac.liga resultatet att ingenting w-nn-s.
Ru »är jag hemställa att kraftigare matt och siez mätte lagas
Friherre ^ökllvZick trodde att man gansta lätt kunde komma iftän denna fåken, om drn svm angifwlk Lladrs alt Lagligen dewisa sin uppgift.
Friherre förklarade att hwad han 662 Dm ii Januarii. han uppgifrvit, rvore han äfwen färdig att delvisa Friherre ^xest Wille blott anmärka, att om Oxelby ffulle äläggcrs att gä den wägen och inför Domstol bewlsa, skulle Skogarne under tiden kunna nedhuggas.
Herr Grefwe» och Landt
Marskalken gjorde proposition pä andra puncten i Sraks Ustko tels Betäckande och art drk skulle stä OxelbörA öppet att med sina klagomäl gä den Lagliga wägen.
Rspades Ja men Frrherre Sisel von kloMt-in fs?eflog det mätte Stats Utskottet anmodas alt uppmana
Oxei arr närmare uppgifwa sina klagomål- Harr wore öfwertygad att Herr Grefwen och LandtMarffalken stels wore angelägen att Rikets Rätt wärdades.
Herr Grefwe» och Landt-Marskalken ln, stämde fullkomligen harl men tilläde, att hans v i skan wore det iädant mätte ske enligt de författningar och den ordning fom wore stadgad.
Frih rre Stael von ttollllein frägade om det icke hörde Ständerna till att wärda Kronans Egendom Här aibrötS Friherre Sise!, dä flere begynte att tota pu en gäng, kwar under ingenting redigt till Prowcsliel kunde fattas.
Grefwe borner, ^öolpk 6örsn; det kan icke M»t« frägan vm att D det tillhör Riksens Stan - Den n Januarll. 66; Ständer att wärda Statens förmögenhet; men deras ätaärd i detta afseende är inskränkt t!ll de Allmänna Författningar, tom utstaka grunderna rör det Svst m som stoll folias.
Alt Riksens
Ständer j detta afseende haima full rämchet akt förordna, är näaok som jag redan erkänt; men skota Riksens Ständer ingö utt enstildta händeistr, och här i Slockholm pröswa de lörbrvkelser som ffe t Landsvrtcrne, som merendels ofu>ikom>ial och blott genom rogtet komma llll RikscnsStänders kunskap, dä tror jag att Riksdags ärenderna aidna stola stutaö, ott RiksensSränder stola lä en besättning ilka stridande emot grunderna för somdöllS ordning svm oförenlig med enstildras
Merh t och Statens lugn.
Jag tror iätedeS, att sa wäl enstlldta, lom det allmänna stuile derigenom wara akt beklaga.
Friherre O-lerll-wm, ^colx Jag tror att ingen bestrider Friherre Sr^Is goda afsigt.
Här torde allenast böra göras den disstnction, att det tillhör vtz att stifta Lagarna, men Störens Domare magt alt pröiwa huru wida Lagarus bllfwit ällydda.
Friherre 8tsel von kfollllLw förklarade att det wore just en sädan pröfnings anställande han Lsystat Friherre klierts, ^xel, instämde deri.
Grefwe k)e
Is 6sr<liL utbad stg sä hemställa vm icke all öswerläggning öfwer detta mäl knnoe uppstjulae till dest StotEstoklek mkommlt m^d sikt vmor-elode Betänkande rörande sörivaUmngen af Krono.stvgar och Allmänningar.
Herr Grefwe»-ch Landt-Marstalke» frL L«' - 664 Dett ii Januarii. gade om Ridderikavet och Adrin wille gilla Grefwe ve Is 6iu6it.s Motion.!
Grefwe körner, ^6o!pb Oöesn , hemstäldc, om da detta ware blott en särskild Casus, som med förwalminaen i allmä? het os Skegarne stöde i ganffa lim sammanhang, laken icke lä gerna genast kunde aigöraS, som onödigtwis uppskjutas..
Friherre Oeclerström, ^sacob: kanske kunde Ridderffapet och Adelns tankar förenäs pä det sätt, att UtstolketS Betänka-de bstölles, och wi i underdä iayet anhölie bos Hans Majit det mätte undersökningar anställas rörande de anmärkta vordningorna, och mchdrukrn oftömos tor det förflutna efter nu gällande förordningar och för framtiden efter de Lagar nu kunna komma olt stadgas.
^ Herr Grefwe» och Laudc Marskalken, gjorde proposition i enlighet m.d hwad Friherre LLctLrstittm
IIU hade fötrfluglt, hwilken Bifölls.
Klse-i von ^ollllem wille äswen för sin del härtill bifalla, men dek slotts honom som ej alla wore af hare kanka, att Kronans dvmamer werkeiioen wore Sta'ens Eg ndom, hwarom Ständerna kunde efter bchag disponera, och akt bet således wore deras rätt att raga alla nödiga mätt och steg till oordningarnas förekommande.
Herr Grefwe» och LandrMai stakke»:
Denna Herr Baro s Anmärkning röre: dci uklätan, de som frän SlakS-Ulskotltt införwäntas römnde Sko - Den ii Januarit. 665 Sksgarve i allmänhet- Fräsan är för det närwarande endast vm en particukr Casus, och saken lärer nu wara afgjord Ropades Ja. Wid Tredje puncten gjorde Herr Grefwe» och LondtMarskklken propLsitivn till bifall af Statslitssolketö ut-ätande, hwarktll Allmänt ropades Ja.
Föredrogs ä n»o Stats Urffottets den 5 Januari! pä bordet lagda Betänkande i anledning af Herr ^Kmmerlsnvs proposition, akt Haga LustSlott och Park, som tillhört si b.
Konungen, men af honom och dest Fawitle nu mera icke kommer att begagnas, mätte öswerlemnas tili Hans Maut rvär nuwarande Nädiga Konung.
Herr Grelwen och LandrMarfk-rlken:
Sorn Statsckltffottet ej yttrat sig öfwer sjeifwa fräsan eller gjort näqvt till- eller afstyrkande, fär jag fräga vm Högtofl.
Ridderffapet och Adeln bifallee Hrrr LrkmitlLilörvs morton Alherre 8tsel von kkollstein utbad sig akt sä underrättelse om beskaffenheten af Haga, om nägon Landt egendom dertill hörde, och om askastnmgen deras more betydlig.
Herr Grefwen och LandrMarffalken jemte Ztssilliga bland Ridderffapet och Adela intygade att det möre nästan dara husen och Parken, och det ej Ridd. och Ad.
Proe. 5 B. wy 6L - 666 Den n Januari»' more troligt, att om denna Kongkgärd fvrfäldes, nägon köpare dertill skulle erbjuda sig.
Friherre Lta?! von bloMem fann under ett sädant förhällande för sin del intet hinder att bifalla Herr Lckmittc-slmvs proposition, allenast Haga fördleswe en Statens egendom, jvm endast tili Konungens disposition upläreö. -Herr Grefwe» och LandrMarfkalken, förklarade ctt det more vrwifwelakttgt, att Haga sörbieswe Statens Egendom.
Friherre Mannerheim, 1^355 August: Dä f. d. Konungen är ägare af Haga med deh tillHvrigheker, men lamma Egendom är beräknad kill ett sä högt wärde, att förmodeligen ingen köpare med uträkning dertill kan sig anmäla, och Staken derföre utbetalar till f. d.
Konungen den äniga Räntan, sä ser jag för min del ingen betänklighet Uppsta deremot, att NikscnS-Ständer kunna uppläia nyttjande rätten at Haga Lust-Slott och Park äk wär nu warande Allernädigste Konung.
Herr blloräenstolps, Ehuru jag ej kän ner om, när wärdet af Haga blnwit asdragtt, afjeenöe blifwit gjordt pä ett of Konung 6uitsi den z wtd 1792 örö Rtksöag giiwit löste, att betala en del as Riksgälden, upvstär likrväl innom mig twilwel hurnwlda Rtklens Ständer äga rätt att derom disponera utan ait inhemta Konungens bifall.
Den andra frägan ar om Statens iillgängar tilläta desi inköpande: t säd-nk fall eller om det kan fäs pä Credit Suss r jag det mätte upplätaS 8k wär ru Regerande Konung såsom en rerratte mdan Hans Regerings omsorger.
Deu n Ianuarii. 667 Grefwe körner, 6äran:
Dek sätt vä hwrlkel den Swensta Nationen behandlat en Konung som bragt
Riket pä branten af betz undergäng, lärer blifwa ilka hedrande tor den samma, jom det är sällsynt i häfd-rna. Wid Boupreckningen af f. d. Konungens förmögenhet har all noggranhet till betz fördel bliswit iakttagen.
Dä Haga Lustflott, som icke ger någon afkastning, bliswit upstattat kill igo.OOo R:dr, tror jag att det är gansta bögt tilltagir, och att d.tz fordna ägare ej har stal att klaga.
Da Sländerna ukom iöteretze-betalningen för f. d. Konungens iörmö.,enhet» ätagll sig att lämna honom en ärlig U derHälie-Suwma af tillsammans 66,tr66
R:or lärer ocksä dispositionen ak elt lädant Lust-Slott som Haga onekligen tillkomma Riksens Ständer, och jag tror dä att Riksens-Stä. ber ej kunna gjöra ett bättre bruk Lerch, än att ö'vcrlämna denna rätt ghtt ät en gistad och wördad Konung som '.ika med de öfriga Lust-Slotten singe begagna delta, pä sätt han sinner beq.vämljgast.
Hans Epcellence Herr Grefwe
Ruuth: Jag är, lika med fiera wärda Ledamöter af Ridderstapet och Lldeln öjwertygod att Ständerna kunna disp nera öfwer Haga.
Det är och werk-ligen t u>p'eckningen af s- d. Konungens
Egendom gansta högt uptagit-
Säsom för flera är sedan under en läng tid Släthällare pä Haga, kän,er jag mycket wäl att derunder inga betydliga ägor höra, och jag är öswertygad att ingen stulle wara nog oklok att köpa detta Luft-Slott för ben summa hmartill det bliswit wärderat.
Om nyttjande rätten Deraf ät Hans Majit stulle uplätas, tror lag således utt Statens förlust wore obttyblig eller ingen.
668 Den ii Ja-mani Dchukom ligger pek sä nära och lägligt för Konungen, om han melian sini omsorger för Riket, der wiil
x-ch ra näg^a stunden alt hämta hwila och nöje. Zag ul'sto:ker derwrc, alt ät Hans, Maj:t matte upp ät s r-yctja de rätten af Haga och alla betz titt, hörigherer. ^>crr Grefwen och LandrMarffalken gjorde Zeresier propcsinon till bifall af dm motion, att öt Hans M-au Konungen mätte upplätas nyttjande rätten af Haga Lust-Slot- och Park, med alt hwad tl-l derörde Slott och Park för det närwsrande säsom behörighet kan räknas Bifölls.
Förrdrogs ä nyo Stats-Utsssttets den iy
December pä bordet lagda utlåtande i anledning af den jfrän Ridderstad och Adel» gjorda äler» remitzen af berörde Utskotts Betänkande, rörande ett iöreflagit päbuo om de äterstäende 9590 KronoHemmans försäljande til!
Skatte Efter rägon kort undersökning, huruwida denna staga stöde i gemenstap m d e, annan om Skatteköps» Fvrordlimgms beständ, hrvitkenaf Lag
Utstottet more tiii prö^ ing r pplagen, och sedan det bliswit upplyst, dels ctt denna lednare staga redan more afgjord, De's ctl T-e Stand hghx bifallit den lörewara! de, besiöt N:dderstaptt och Adel» uppä derom as Herr Grefwe» och Landrmarstalken gjord proposition, att densamma bifalla.
Fribeire von hollstein utbad sig dock att t alikdmug af denna motion iä uppläsa föl» jan - Dett n Januaris 669 jondr:
Det of H?rr von lorns uppgiftte
För, stag att alwen begagna
Mm en resource i narrvarcnde penninge-behos, Skotte-kö-en för de ater, stäende Krono, Hedman fvnes mig bade nyttigt och nödwändigl.
Dtt inkast som häremot göres, otl de öttige tryckande Uil.gsr göra dit lill en omöjlighet för Almogen alt akwm nu ertägga denna Skatte Lose-Sklllina, är hafwit dsijgenom att de blott gi-lwa en !
Hemmanet intccknad Obligation, med 6 procents ärlig ranta, dam papper stall alldrig sakna b.gäriig afgäna: rtt annat inkast att Kronan e> bör afhända sig en ägande rätt af stera Millioner för en mindre betydlig Lösen, efter 6 ärs
Ränta beräknad, beswaros dermed, att sädan rättighet har Kronan redan af« händt sig genom meddelandet af Bonde-Ständers Privilegier.
Sä ringa de hällas i helgd, kan ingen äterkallelse äga rum, men stulle nägonsin andra Ständs Privilegier gä öfwerända, lärer intet Bonde- Ständer mera äga stäl pästä bi, behällandet af sina, och dä träder Kronan äler i den rätt hon ägde före Privilegiernas meddelande och allt sälteö pä gamla ivttn; oredan detta skulle förordsaka wore likväl stor, och hwarje »vältänkande Medborgare mä önsta att sädane tider aldrig mä inträffa.
Herr Grefwe» och LanbtMarskalken förklarade att Riddecstapet och Adelns beslut redan »vöre fattadt.
Ropades Ja. FL - 670 Dm ,!
Januaris.
Föredrogs ä nyo Allmänna BcswärS, och Oeconomi, Ulssotlekö d. iO Januar,i pä bordet lagda Betänkande ongäende upphälrvande of För» fattningarne om Hus wifitakloner och tagands esker sä kallade Bönhasar och Fustare.
Herr krim?lköl:1, kuni, erindrade otk det nu söeedraana Betänkande ej förr ä:i förledne fardag kl 8 pä aftonen blifwlk uppläst, och således ej längre ä» önner natten hwilat pä bordet.
Den fräga det ini-edäller wvre bäde wigug och inweklad, och fordrade lid att räll lära känna och pröfwa.
Han anhö'st derföre att den ännu finge hwila till o,görande.
Almänna Lagen stadgade akt Domare ägde tre bagare betänketid.
Sä lang lid trodde Herr ?rm Mäki ätmindstone borde lemnäs
Rid* derffapet och Adeln wid en stäass afgörande, hwar* wid dröjvmälet ej kunde medföra nägon stada Herr 8iIverlioIpe, Oulliik /^bi-LlrLm:
Den frägan. rörande Huswisitativner, som nu är under ventilation jyneS mig » sig fielf sä klar, och t Uifkomts Belänkande sä wäl utarbetad, att nägon läng betänketid till deH afgörande ef kan wara af nöden.
Att deraf tngä i en widiöltig pröfning och bewisa nyttan as hivad Ukstoittt tillstyrkt, wore lika lätt stm vfwerfiöbigt, dä tåg ef kan annat än wara önvertpgod, akt Ridderstapst och Adeln häde as sann upplösning och wcrkeljg böjelse w:ll befordra allt hmod som är liberalt.
Men om vcksä kis nägon Ledamot oförmodadt dea sanna grund* tastén ej ffulle gvdkämas, anhälier jag att fä anföra ett stäl, hwarrqenom Höglost.
Ridderstapet sch Adelös bestin r detta afseende lä godt som i föchgtld är bestämdt.
Regerings, Formens r6 §. djus Den n Iattnarii. 671 biuder ost, akt till olla delar bifalla Utskottets Forsing: den lyder som föijer:
Konungen bör rätt vcy lanning storka och besoldra, wrängwila och orätt hindra och löchjuka, lusien iördsriwa eller förderf, wa läka till Lif, Ära, Personlig Frihet och Wä> särd, utan han Lagligen förwunnm ost) dömd är 5 och ingen afhända eller afhända lära nägoc Gods, Läst elier Fast utan Ransakning och) Dom, » den ordning Gweriges-Lag och Laga Stcdqar sörestrifwdz; ingen Fred i dest hus störa lära.
I dctza oden ingen afhänd m- m. och ingen Fred t desi hus störs läka, innefattas föreskrifter med hwilka Hosvtsitakioner och Beslag vä Landöwägar aldrig kunna stä ullsEmanS Dchutom fär jag till Häglof!. Ridde^ffavrt och Adeln hemställa, om icke HuSsrid arder nödwät.digaste wrllkor för Borgerlig frihet.
Wid ella handlingar utom hus fordrar Statens lugn att den enssitdte Medborgaren mäste underkasta sig^ Styrelsens uppsigt; men det mäste för honom, om hil! skall kunna säsom Medlem af Samhället bibehälla sin fulla menfflighet, om han skall kunna njuta hwila genom en obehindrad utöfning af sin n lurliga frihet, fiunas ett tillfälle ali, skilld ifrän Statens »wäng, ostörd lefwa för sig och de sina.
Andra Nationer och deribland huswuds-keligen den Engelska, halma m-d största nvggranhtt tvärdal denna hus^ fred.
Dch bewarande har icke heller der hindrat FabriquernaS tlllwäxr.
Här asbröks
Herr 8ilversto!ps af mängfald!/ ga rop om Proposition till bifall af UtskvtttlS Betänkande.
Friherre 8tsel von k^oMem:
Angäenöe hwaä dest 672 Den ii Januartk den warda Ledamoten nyst anförde rörande den l6 §- i Negerings.Formen förbi.wande kraft i det" ta afseende, fär jag erindra art olla Regerings-Formek i Swerige stadgat de orden/ att ingen fördärfwa täta till lif, lem, rc. men dek oaktadt tolererat och understödt Författningar mot LurendräZerierFör öfrigt ställe jag hä!dst,Iika med Herr Ni.ölcf, önsta, att denna fräga ännu mätte fä hwila: men om ben nu till ofgiörande upplagts, är det min önverkygelse att en nudelwäg dör ock kan lökås.
Hans Execllence Herr Grefwe kumb:
Onstade alwen ott frägan mätte fä hwila, af Let stät alt Betänkandet sä nytz b ifwit uppläst, och det pä en stund dä, gansta fä af Ridderst..pet och Adeln warit närwarande.
Herr Lilverliolpk-, förnyade sin förklaring det han aasäg frägan sä klor, att den lätt genast kunde algöroö
Han anhöll berföre att Herr Grefwen och LaodkMrrstalken mätte göra proposition ttll bifall af Urstoltets Betänkande.
Med och Mot Herr Grefwe» och LandrMarfkaiken förklarade att om Riddirstapet och Adeln behagade täta detta mä! hwitå , bade han för sin del ingenting deremot, iren fäjom stät drrttll borde ej onlöras, att fä fä warit närwarande.
När Plenum warit i rättan tid cmsiagit, worr det hwar och ens fel vm han ej wid uppläsningen warit tillstädes.
Asel von k-InMem medgaf att hwar sch en som ej infunne sig i Plenum borde skylla sig
Den n Januarlk. 67Z sig sjelf, onrzhan ej fattade kännedom af hwad som dac upplästes, men stale! akt yrka Vetz wtlande pä Bordet wvre att, dä detta Betänkande nu legat der allenast en natt, hade man ej haft lid akt läsa och lära känna dest lnmhäll.
Herr Grefwe», och LandrMarftalken föreslog derefter att mälets afgörande matte uppskjutas hivNket, Bifölls.
Föredrogs ä nyo Allmänna Beswärs, och Oeconomi-- Utskottets den. pä Bordet kagba
Betän ande rörande föreslagen indragning af Westgörha Cavallerie friherre 8»3el von 1-loIIstLi'n erindrade att till detta Betänkande äfwen hörde Utskottets Utlätande rörande Mondenngs Persedlar.
I afseende berrä önssade han, att dä de en gäng wore fastställde, ingen förändring deri mätte fä göras.
De wänga förändringar som en k-d bortät dlstwir gjorda hade warit
Rusthållare till en betydlig kostnad utan att nägot nyttigt ändamäl derigenom wunnitS.
Upplästes Friherre Rubens till detta ämne hörande och den 28 Nowember pä Bordet lögde Minona!- Herr Grefwe», scb Eandt,Marstalken. Hwad frägan om Westgölha Cavallerie indrag Ridd. och Ad.
Pror. 5 S. ning 6- 8 674 Den n Januari». ning angär, lärer den nu, semke Stats-regleringen, wera under Stare,Utskottets pröfning, och lärer derföre nu derom sinet kunna beslutas, vm icke att detta Betänkande, semke Friherre Oöi. bens Memorial, ttll Stats, Utskottet kunde remitteras.
Ropades Ja. Herr Grefwen och LandrMarskalkei, fortfor att erindra, att detta Betänkande more ett iwar pä ett äldre hwilket redan t Augusti mänad bUfwit till Ulffottet äterförwrsadt, i sölje deraf arr denna fräga dliswit ansedd, som ett EommandoMäl.
Det förra Betänkandet rörde sifoni Friherre 8l^l anmärkt, äfwen Monderings-Periedlar, hwarföre Herr Grefwen och LandtMarskalken nu wllte detsamma täta uppläsa, pä det deröfwcr beslut mätte fattas
Derefter upplästes Allmänna Beswärs - och Oeconvmie-wskottels Betänkande as den 7 Augustt rörande förewarande ämne. -herr Grefwen och LandrMarftakken gjorde derefter proposition till bifall as Ulskottels Förflag rörande Monderings^ Persedlarna.
Bifölls. ^.exr boricka, dlils, ei-svrde derefter, att han icke wille wara emot bifall till den nu gjorde proposition, men trodde, att termerna i den ssqäende underdåniga erpeditionen bvrdr nona semkaS, efter ämnet är i Belöokandek allt iö'' mocket sammanblandar.
Af än gällande Författningar ar kändt, Den rr Januari!. 675 kändt, att Monderings-Persedlar för Cavalleriet stola bekostas as Rusthållare, men att Kronan bestär allt för Infanteriet i den wägen.
Detta kan således ej pä ilka sätt framställas.
Nägot annat förbud mot förändringar i detta sall behöfwes icke, än det som igenfinneS i BeklädningSReglementel för Regementerne till Häst och Fot.
Hwd äter beträffar Guld och Silfwer pä Uniformen ; sä är wäl de redan gtsne Förordnanden deremot tillräckligt, och Registret i nästan hwarje Tom af lVioilse8 Werk Älfwer anwisning pä dem.
Allt beror säledes pä ett tillbörligt handycstwande af hwad häri stadgadt är, och blott anmälandet af en underdånig önstan derom skulle göra tillfyllest.
Härefter ropades att fåken redan wore afgjord.
Herr Grefwe» och LandkMarfkalken företog derefter ett af Herr , klsgnus, den r December pä Bordel lagdt Memorial, innehällande irenne särskildta methoder att öka den wäpnade styrkan till det belopp
Rikets tillgängar kunna medgifwa och detz Wärn kräfwa.
Herr Grefwe» och LandrMarfkalke» förmäldte att dä de rwä första sätten wore förbundne med en Allmän Nalional, Bewärmg, kunde de nu mera icke kill pröfning upptagas.
Hwad äter det tredje sättet becröffade, att genom lemnade Vaconte Rotar i den Indelta Armeen winna tillgäng till uppfattande c.f ett större antal Wärfwade Soldater, trodde Herr Greswen och LandkMarffalken akt den ffmr.a borde till Stats-Ukstottrt remitteras.
Herr Den n Januarit. 276 Herr Koröcnstolps hemställde om delta Diekamen icke snarare borde remitteras till Allmänna Beswärs- och Oeconomie-Utskottet Herr von Idstedt, Ltias, uppläste till Protokollet följande:
D3 fä mänga aktningsmärda Ledamöter af detta Stänv med kansta )ör Fä derneslandets rva! pä ett fä öfvertala,ide sätt, yttrat sig uti kragan om Rckeks Förswars-Werk i allmänhet, kunde det anses wara förmätlt af mig, arr i detta ämne änven höja min rost; men dä jag med dem endast dej-r denna Fosterlandskänsla, fom Naturen danat, och estexovmet stadgat, 06) utan mmdsta anloräk pä det utmärkta bi all, deras anföranden svnjcnt och »vunnit, nu yttrar mina tanker ökwer de wising, som Herr H) wersteLieuienanken UioiliNjsinr, ur» desi Memorial Uppgifrvit, till oftmeens förökande, vch Truppers organiserande i nkhcr med Wcrmela-. ds FältZägare, sä anjer jag mig b oil uppjylla en biilig fordran , dä »ag om fada ne Co^erS sammansättning, lemnar de ytterligare upplysningar man har skäl att af mig förmänta.
Ltkwät torde det benäget tillätas mig, att alwen någor widröra de ämnen, som med denna fak ägg ett nära sammanhang.