Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Uppfostringshjelp: fördubbling i missväxtår af den för Westerbottens Nybyggare ......... !02« Upprensning af norra inloppet till Gefle . . . . . 101.
Upsala Universitet, se Universitet.
Ättehögar: stängsel deromkring . . . . 13r, 184•
Uppsägningsrätt till leverering in natura, angående . . . 41*}.
Utflyttningar: understöd för sådane genom Talmanstafllarnes indragning ..........
JÖ2.
Utgifternes för Riksdagen bestridande genom Riksgälds.-Contoret . 3.
Utjordars beskattning, angående . . . . . . • 116.
Utmyntningsgrunder för tillverkning af koppar-skiljemynt . 107, 180. 36 Utrednings-Förråden: extra anslag dertill ....
2o3,"S2oi!
Utskott: aflöning för Äancellierne och Vaklbetjeningcn dervid . . . . . . 2, 16, 27, 282, 3oo, 348.
Utskott: angående vården emellan Riksdagarne af dess hand lingar och invenlariipersedlar 4^3. W. Wadstena Kronoäng, se äng.
Krigsmanshus-Cässa: ersättning för eentonalmedel „ lån och anslag till en hamnbyggnad vid staden ,, afskrifning utaf de medel staden lyftat i och för Cho lera farsoten derstädes ..... Walk- och Stamp-Verk: proposition rörande beskattning derå, återl Wapenöfningar, Indelta Armeens: anslag dertill . .81, 19g, „ Bcväringens dito . . . 8r, Warberg:
Fästningsbyggnadernes derstädes användande till Correctionshus . . . „ anslag tili förbättrande af hamnen vid staden Watten-Communicalioner: extra anslag dertill 208, 291, 3i8, „ ledning lill Carlskrona, anslag ..... ,, bildandet af en Fond för sådanes understöd Wed och kol för Kongl. Hofven: anslaget dertill . t, Landtmarskalks-soireer sist lid ne Riksdag Wener, II: sökt nedsättning i arrendet af Svartsjö Kungsgård 14 Weneriska smittans botande: årlig afgift dertill, angående Wenersborg: lån till dess återuppbyggande Wermlands Fält-Jägare-Regemenle: förhöjning af Chefens lön i> •> „ indragning af Corpsen . Westerbotten:
Jernverkens derstädes åtnjutande af frihetsår ,, förändrade tider för restransakningars verkställand „ återbetalning af undsättningsskulder „ fördubblande af uppfostringshjelpen i missväxtår för nybyggare ..'...
,, upplåtande af Laxfisken derstädes Westgölha Regemente: indelnings-ersällning . 84, 2 ; 4" em nåd 1 1. 215, 288. 21 5, 25o. 44. 122. 357, 378. '97- 160. 79- 55, 187. 151, 254. 247. 388, 407- 81, 2l5. ibid. 63. 65. 297- 102. 148. 81. — 37 — Betts N:r Westmanland: ersättning till knekterotar derstädes : ; . 81: Wetenskaps-Academien: angående utbetalning af curs-skillnad, uppkommen vid invexling af silfver till jettoner . . . 83.
Welenskapsmän: reseunderstöd för sådane .... 88, 221, 25o. Weterinaire-Inrättningen: anslag dertill ..... 80.
Wexel-Controleurs-befattningarnes indragning, angående ; . ^5.
Widegren, Charlotta och Margaretha: af dem sökt pension ; . 89, 222. Wisby Kyrkoruiners bevarande . ; . . : v . 43. Wisingshorgs Kungsgård: skatteförsäljning af 2:ne derunder lydande hemman. .... 2g, i85. „ „ upplåtande af jord till Wisingsö Kyrkogård 224. ^Wisingsö: hemmansegares derstädes sökte nedsättning i lösen för dagsverken till Wisingshorgs Kungsgård 28, i5o. „ inköp af jord för ekeplantering ..... 2g, i85.
,, upplåtande af jord till Kyrkogården .... 224* Witesböter: disposition af de vid Police-Kammaren i Stockholm ådömde ........... 68, 167.
Votering i Förstärkt Stats-Utskott; ett förelupet misstag dervid, angående . . . . . . . . . . 442* Vougt, G. O., Cancellist, angående en gratification till honom . 471.
Väganläggning: inom Calmare Län, anslag ..... 97. i Jemtland, dito . . , ; io5, 106. till Norrige, dito 12g. 99 79 Y.
Ystads hamnbyggnad: understöd af allmänna medel : . : 177. Z. Zenius, Gommeree-Råd: arfvode åt honom . . 89, 222, 25o, 263, ¥ .
Åboers å Kronohemman dispositionsrätt af ekeskog . . . 112.
Ågren, Professor: afskrifning af ett honom beviljadl lån .
. 4o3 Bihang till R.
Port. 1834 och 1835. h-de Sami. lista A/d. 6 Betis N;r Åhman, Öfver-Commissarie: årlig nådegåfva till honom, angående . . . • • • - • 420> 4^7» 4^l> 4^5.
Åkerman, Professor: anslag till det af honom inrättade Ortopediska Institutet ........
174» 24r* ingbogseringsfartyg: rättighet för Götha Canalbolag att lyfta medel i Riksgälds-Gontoret till sådanes anskaffande . . „ 249. A
Äng: sökt befrielse från ansvarighet af arrende för en Upsala Hofstall tillhörande ........ 8. „ arrendets för en Kronoäng vid Wadstena ingående bland Stats-Verkets öfrige inkomster ....... 80.
Ättehögar vid Gamla Upsala: stängsel deromkring . .. i3i, 184- Ö.
Ödskölds moär: ersättning till Kronofogden
Dahlgren för utgifter vid ett öfningsläger derstädes ....... 25y.
Öfverflödsartiklar: bevillning derå ...... 246.
Öfver-Intendenls-Embetet: uppförande på stat af en brist i dess löningsstat .... . ~ ...... 80, 2i\.
Öfver-roterings ersättning i Skåne: dess uppförande på stat . 81.
Öfveiskotten å Stats-Verkets inkomster: angående ett anslag deraf till FörsvarsVerket . . . 78, 212. „ „ till afskrifning anmälde utgifter derå . . 347.
„ ,, angående beloppet af dem för år 1882 . . . 44°* Öfverskottsmedel:
Jemtlands befrielse från erläggande deraf . 296.
Öijer, G.: ansökning att vid afskedstagande uppbära Öfver Commissarielön som pension.. . . . . . . » 20.
Öland: förhöjd aflöning för Kronofogdar m. fl. Tjenstemän derstädes 80.
STOCKHOLM, Kongi..
Ordens-Boktryckeriet, i835.
BIHANG TILL U> IR ® (D <E (D IL IL VID Urtima Riksdagen i Stockholm År 1834. »«* FJESIBB SABOiINGEN. 2“'* H f 5j 11 it t n S t >•:
Besv. och f Memorial, Utlåtanden och Betanhanden. gemensamma 'Stats- samt Allm, Besv. och Oecon.
U:sk.
'Utlåtande N.o i.
r N:o i Ank. till Exp. Utsk. d. 19 Jiinii.
Ständers Stats• samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie Utskotts Utlåtande i anledning af väckte motioner, del > om understöd af Statens medel till utdikning och uppodling af myror och t rät, k i Jemtland, dels ock angående Landsculturen i allmänhet uti Rikets Norra Provinccr, Högvördige PresteSlåndet liar till Allmänna Besvärs- och OeconotnieUtskottets handläggning remitterat: 1:0 en motion af Herr FältProsten Edvall, som anfört, att de mångåriga och svära missväxter, hvilka härjat Jemtland, så utarmat större delen af detta Lands invånare, nedslagit deras mod och förlamat deras arbetsförmåga, aLt landels framskridande odling afstannar, eller åtminstone på en längre tid icke förmår göra några betydligare framsteg.
Till a Ihjelpande eller minskning af det onda, och för att understödja och uppmuntra den Jemtländska allmogen alt med allvar börja uttorka Landets frostnästen och derigenom lill någon del mildra dess harda climat, har Motionniren, med förutsättning, att landets läge och climat synas antyda bofekapsafveln, såsom landels egentliga hufvud näring, föreslagit: att Staten under en viss lid af år, hvilka tilläfventyrs icke borde blifva färre än tio, måtte, lill utdikning och uppodling utaf någon liten del al de i Jemtland befintlige myror och träsk, sorn utgöra omkring fem sjettedelar al Landets vidd, och hvilkas läge lill stor del erbjuder ett gynsamt tillfälle till deras bearbetande, bevilja en summa af Två Tusende Riksdaler Banco; att ett sådant understöd borde endast tillfalla dem al Landels hemmansegare, som gjort sig kända för Gudsfruktan, redlig vandel, nykterhet och en serdeles arbetshåg, men sakna utvägar till betydliga odlings-företag; att vilkoren för understödets erhållande borde vara, att, sedan sökanden genom vederbörlig besigtning, förrättad antingen af Sockne-Säjlskapets Ordförande, eller Länsmannen i tingslaget och 2:ne af nämnde sällskaps Ledamöter, eller 2:ne förståndige män, som ock på samma gång uppgöra Bih. till R.
Prot. 1834. 4 Sami. 2 AJd.
I usta Häftet, % Stats- samt Allm.
Bcsv. cch Oecon. link, Utlåtande N:o. t. kostnadsförslag,, låtit odlingslägenheterne undersöka , skulle han, med Biläggande af de derom upprättade handlingar* anmäla sitt odliugsföietag hos.Kongl. Mapts Befallningshafvande , och derefter, i den moa odlingen Bevisligen fortginge, undfå en summa,, motsvarande två tredjedelar af den kostnad han på den verkställda odlingen nedlagt; äfvensom han borde ega att, emot vederhäftig borgen, dessförinnan erhålla skäligt förskott; och skulle lian, sedan odlingen, enligt syne-instrumentets innehåll, blifvit fullbordad, undfå, utan återbetalningsskyldighet, den bestämda summan, eller hvad deraf kunde innestå, 2:0 Ett, af Herr Professoren Grenander ingiTvet; memorial, hvaruti blifvit yttradt, att den egentliga underbalauce, sorn trycker Rikets handel, funnes lill en del uti handeln med Finland; att de producter detta land lemnar, kunde, om ej helt och hållet umbäras, dock till beloppet nedsättas genom rigtigt användande af de fördelar vårt eget land erbjuder; samt att de Norra Landskapen, i samma läge med Finland och med en för lika odling tjenlig jord samt ymniga skogs-tillgångar, skulle genom en bättre rigtad hushållsördning snart kunna, med tillhjelp, af Rikets andra Landskap, förse hufvudstaden med samma slags, fetalievaror och ved, sorn nu lie nitas från Finland.
I anledning häraf, och då flere på hvarandra följande missväxtår, äfven sorn andra tiders, erfarenhet, i sammanhang med landets, naturliga beskaffenhet och läge, tydligen framställde nödvändigheten att mera: odla och rödja lill äng, samt göra. boskapsskötseln till indrägtig och riktande hufvudnäring, än att nedlägga fruktlös möda och kostnad på det egentliga sädes-åkerbrukct och dess mindre tacksamma utvidgande, syntes det, i Molionairens tanka, vara af yttersta vigt att till Kongl,Maj:t frambära den önskan: att alla, möjliga, uppmuntringar och anmaningar måtte: användas, för att leda de Norrländska iu vänar nes. uppmärksamhet på nödvändigheten att upprödja sina fult, utvidga sina betesmarker och ängslrakter, odla till äng samt rensa och upphugga skogarne, vinnlägga sig om en vidsträckt boskapsskötsel samt införa deli gröfre, uldrika fårafveln, som bäst passar för deras el i mat och läge.
Stats-- sami:
Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskotten hafva gemensamt till behandling företagit desse, med hvarannan sammanhang egande motioner, och ehuru Utskotten, lika med Motionairerne, anse och erkänna, att de Norra provineerne, i anseende till Landets beskaffenhet och climat, i allmänhet äro mindre tjenlige för sädesåkerbruk samt företrädesvis fordra, sådan odling, hvarigenom boskapsafvel!! befrämjas och gö - Stats- saint Allm.
Besv. och Oecon.
Utsh, Utlåtande JV.o i. 3 res till landets hufvudnäring, oell att Följaktligen, denna näring är förtjent af all uppmuntran, såsom det verksammaste medel att lyfta dessa provincer från den låga ståndpunkt, i afseende ä odling oell välmåga, livarpå de nu befinna sig; likväl och sorn, beträffande Fältprosten Hedvalls hemställan om understöd af Staten, det förekommer, att, om man 'afven kunde med säkerhet antaga, att ett sådant bidrag blefve väl och med åsyftad fördel användt, Statens medel dock äro för andre, oundgänglige behof anvisade, så att tillgång till det äskade bidraget för närvarande saknas; samt Professoren Grenanders förslag, hvilket synes afse en uppmaning till de Norra provincernes invånare, att förnämligast egna sig åt en viss näring, icke skulle, I TJtskottens tanka, verka lill ändamålet, hvars ernående Utskotten anse vara hufvudsakligen och ytterst beroende på invånarnes egen omtanka; alltså kunna Utskotten icke tillstyrka bifall å hvad ifrågavarande motioner innehålla.
Hvilket dock lill Rikets Högloft, Ständers egen pröfning vördsamt öfverienxnas.
Stockholm den ig Junii i83/j.
Stat> Utskottets vägnar:
På II öglo fl. Pidderskapet o c h A- På Högvördige Preste-St andelin s Ledamöters vägnar, dets Ledamöters vägnar, C, O.
Palmstjerna, P. Ruus, På Vä Ilo fl.
Borgare-Ståndets
Le- På Hedervärda Bonde-Ståndets damöters vägnar, Ledamöters vägnar, C, F, Ekerman.
N, Strindlund, På Högloft.
Besv. och Oeson Utskottets vägnar:
På Höglo Fl, Ridderskap et och På Högvördige Prkste-StanAdelns Ledamöters vägnar, dets Ledamöters vägnar, Arv.
Arveson Posse, C. F. Björkman, 4 Stats- samt Allm, Besv. och Oecon, Utsk, Utlåtande Nio i.
På .Wallofl. Borgare-Ståndets
På Hedervärda Bonde-StÄndets Ledamöters vägnar.
Ledamöters vägnar, P, Winbladh* Nils Mansson. W, Karström, N;o 2.
Utsk. tlen Ig Jani!.
Utlåtande, i anledning af vackt motion, om upphörande elier inställande utaf afvittringsverket i Herjeådalen, Uti ett hos Hedervärda BondeStåndet afgifv.et samt derifrån till StatsWtskottet remitteradt memorial, har Riksdagsfullmägligen Sven Jonsson från Jemtlands Län, anfört: alt ehuru med afvittringen, som blifvit beslutad att öfvergå de Norra Länen, visserligen åsyftats alt gagna hvarje province serskildt, samt befrämja jordbrukets förkofran, vore det likväl tvifvelaktigt, huruvida de förraoner denna inrättning kunde medföra för Herjeådalen, uppvägde de olagenheter och kostnader, som vid verkställighet deraf i nämnde Landsort uppstå; och ville det åtminstone synas för en kännare af denna fjellbyggd, att afvittringen endast komme att tillskynda invånarne skada och Staten förlust.
— Herjeådalen, beläget bland de med snö och is större delen af sommaren betäckte fjellen, samt höjdt öfver hafsytan emellan 2000 till 4000 fot, holle väl i omfång 126 qvadrat mil, och tycktes derigenom kunna erbjuda både utrymme och bergning för en vida större befolkning än den nu befintliga, hvilken belöpte sig till omkring 4ooo menniskor, med 1812 skattskrifne manspersoner, deraf ungefär 5oo vore hemmansegare; men då man eftersinnade att desse i allmänhet taget, icke besutto mer än i-i6:dels hemman hvardera, emedan landet utgjordes af endast 88 mantal skatte, och för säkert kunde antagas, alt utaf desse minst a-3:delar upplogos af sjöar, berg, sandhedar och mossar, samt den öfriga för inbyggarne gagneliga delen af landet bestode af ten svag och för åkerbruket högst otacksam jord, som i små tegar låge spridd öfver hela landet invid de manga vattendragen; så öfvertygades man lätteligen derom, att Herjeådalen hvarken tålde en större befolkning eller lemnade några fördelar af den öfverloppsmark, som med afvittringen tvifvelsutan åsyftats.
Sanningen häraf bestyrktes, enligt motionairens tan - Stats- samt Allm.
Besv. och Oecon, Utsk.
Betänkande N.o 2, 5 ka, ännu mera när man betraktade att brödfödan på högst få ställen af landet kunde af egen skörd erhållas, utan mäste jemte utsädet och pastorstionde spanniäi anskaffas från 20 a 3o mil aflägse belägna orter, samt att på andra ställen utsädet icke en gång verkställdes, emedan erfarenheten visat sådant vara fruktlöst.
Boskapskötseln vore deremot ortens hufvudsakligasle och enda näring, men för dess bedrifvande erfordrades oundgängligen, att inbyggarne, så vida de må kunna bereda sig en nödtorftig bergning, skola, i anseende till den korta sommaren, uppbjuda all sin arbetsstyrka, för att dels aftvinga de i närheten af bostäderne varande obetydliga Legar en någorlunda gifvande växt, dels ock för alt å aflägsna trakter hopsamla tilli äckliga näringsämnen för kreaturen under den 8 månader långa vintren.
Upptogos nu i stället de arbetsföraste personers tid med andra sysselsättningar, skulle nöden i orten blifva ännu större och slutligen tvinga inbyggarne alt öfvergifva ett land af så otacksam natur; och vore det alldeles omöjligt för Herjeådalen att uthärda den kostsamma afvittringen, om den efter nugällande grunder fortginge.
Efter mcddelmåttig beräkning hade icke mindre än 1800 dagsverken årligen eller ungefärligen 12,600 på sju år blifvit förspillda och tagne från vida angelägnare sysselsättningar.
Med anledning af desse förhållanden, och för att hejda den allt mer och mer tilltagande fattigdomen, men icke för att klandra hvad som blifvit förordnadt, hemställde molionairen, om icke afvittringen i meranämnde landsort mätte, örn ej alldeles upphöra, åtminstone på några år inställas, intilldess mera gynnande omständigheter talade för dess fortgång; dock att i de Socknar eiler byalag, hvarest mätningarne blifvit fulländade, delnings- och skattejemknings-åtgärderne, som på afvittrings
Domare berodde, skyn dsamt finge gå i verkställighet.
Denna motion, som StalsUlskotlet ansett böra gemensamt med Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottet behandlas, har af de förenade Utskotten blifvit tagen i öfvervägande, dervid Utskotten inhemtat, hurusom Kongl. Maj:t, under den 9 Mars 1828, förordnat, alt Afvithängarne i Herjeådalen ofördröjligen borde taga sin början, på det denna Orts invånare skulle beredas de fördelar, som med en säker ägande lätt till jorden äro förenade, och hvilken på annat sätt ej kunde vinnas, än genom bestämda skillnader i området ej mindre emellan Kronan och Hemmansegarne, än dessa sednare sins emelian; och skulle dervid gälla till efterföljd Kongl. Maj:ts för afvittringsverket i Jemtland den 8 December 1820 utfärdade Nådiga Stadga, enligt hvilken Afvittringens föremål äro: att skilja Kronans marker från enskildes ägor; alt af de förra tillägga svaga g Slata- -Samt Ålim.
B-esv, och Occon.-Ulsk.
Betänkande N:o 3.
Hemman fyllnad i deras behof; att urskilja hvad hemman, utöfver deras mantal och ränta, 1 ägor innehafva; att inom samfälligheten dela ägorne hemmanen emellan, enär sådant, till förekommande af ägoblandningar emellan Kronan och enskilde, kan pröfvas nödigt; samt att genom dessa anstalter, bereda för hemmansåboerne full visshet och säkerhet om deras ägorymd, och för idoge arbetare tillfälle till nya hemmans anläggning på KronoAllmänningar och öfverloppsmarker, samt således befrämja landets uppodlande och bebyggande; hvarjemte blifvit stadgadt, att kostnaden för Landtmälarne samt AfvitlringsRältens aflöning böra bestridas af allmänna medel; hvaremot husrum, ved och ljus för Landtmälarne och AfvittringsRätten under förra tillingarne skola af de enskilde ägarne bestås, samt att Hemmanen och Kronan skola dels gemensamt deltaga uti, dels enskildt hvar för sig bestrida kostnaden för handtlangningen vid förrätt— ningarne.
Och ehuru de förenade TJtskotten icke varit i tillfälle att med säkerhet bedöma, i hvad mon Molionairen kunnat till den gjorde framställningen ega skäl, hafva dock, vid det förhållande, att Afvittringarne i Herjeådalen, genom den kostnad de för Hemmanen medföra, kunna, om de för hastigt fortgå, motverka det ändamål af landets förkofran, sorn med dem åsyftats, Utskotten ansett sig böra på det sätt biträda motionen att Utskotten vördsamt tillstyrka Rikets Ständer, att i afseende å Afvittringsverket i Herjeådalen, till Kongl, Majit frambära den underdåniga önskan, att Kongl. Maj:t, sedan dess Befallningshafvande och öfrige vederbörande, hvilkas rätt är i fråga, blifvit i ämnet liörde, täcktes vidtaga sådane åtgärder, att Afvittringarnes fortgång icke måtte blifva för nämnde land tryckande.
Hvilket dock till Rikets Höglofl.
Stockholm den 1 g
Junii i834- N:o 3.
Ankom till Exp, TJtsk. d. 19 Junii.
Betänkande} i anledning af väckte motioner 3 rörande den Stats- samt Allm.
Be sv. och Oecon.^Ulsk, Betänkande N:o 3 T ersättning Inqvarteringsgfvare lör tillkomma för matP som ät tågande trapper lemnäs.
Hedervärda BondeStåndet bär till StatsUtskottet remitterat 2:1m Motioner i detta ämne, nemligen: 1:0 af Riksdägsfullmägtigen Nils Persson ifrån Södermanland, sorn anfört, alt då med Pässevolancemedlen som af Rust- och Rotehållare årligen erläggas, skola bestridas, bland annat, alla indelta truppers Marchekostnader, vöre äfven billigt, att Inqvarteringsgifvarne, som ofta sjelfve äro Rust- och Rotehållare, blefvo för den mat, de åt tågande trupper måste lemna, fullt ersatte; och sorn detta nu ej eger runi, enär priset, sorn å en dagportions beståndsdelar i MarkegångsTaxorne utsattes, sällan uppgår till mer än hälften af portionens verkliga värde, har molionairen, med hvilken Riksdagsfullmägtigen Jonas Eriksson ifrån Södermanland och Per Eriksson ifrån.
Wermland sig förenat, hemställt, att Kongl.
Kungörelsen den 27 Augusti 1816 måtte i berörde afseende sålunda lindras, alt ersättningen för en måltid åt tågande trupper till Sex (Af) skillingar Banco för hvarje inqvarteracl person bestämmes. 2:0 af Johan Åndersson ifrån Jönköpings Län , hvilken yrkat, att skälig betalning för den mat, sorn en Soldal vid inqvartering bör erhålla, måtte vid hvarje års markegångssättning bestämmas StatsUtskottety sorn funnit detta mål tillhöra äfven Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Uiskottets befattning, har detsamma, med sistnämnde Utskott gemensamt, i öfvervägande tagit; och Utskotten, hvilka i anseende till varuprisens omhytlighet, samt deras olikhet i serskilda orter, icke kunnat gilla Nils Perssons förslag om bestämmande af Sexskillingar Btqiko för en måltid mat åt hvarje inqvarterad; få, under åberopande af de skäl Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottet anfört uti dess, i ett mål af enahanda beskaffenhet med förevarande, afgifne Betänkande N:o 36, samt i likhet med hvad deruti blifvit tillstyrkt, vördsamt föreslå det Rikets Ständer hos Kongl. Majit i underhånlghet anhålla: att högstberörde Kungörelse af den 27 Augusti 1816, så vidt dea angar bestämmandet af omförmälte ersättning, mätte sålunda ändras, att Rikets Ständers Deputerade, vid de årliga MarkegåingsTaxornes upprättande, må: å Taxan uppföra värdet i rund summa, af såväL dagportioneninberäknadt. brödet, sorn ratio - 3 Stats- samt Allm.
Besv. och Occon.
N;o 4. nen för tågande trupper oell hästar, på det sätt, att i dagportio; nens värde ingår, ej allenast hvad beståndsdelarne af portionen verkligen kostn, utan äfven kostnaden för vedåtgången, kärlens begagnande med mera, samt att det portions- och rationsvärde, sorn sålunda bestämmes, måtte, i likhet med hvad Rikets Ständer vid de 2:ne sistförflutne Riksdagarne i underdånighet begärt, vara oberoende af den, enligt Kongl. Kungörelsen den 20 September 1815, Kongl, Maj:Is och Rikets KammarCollégium tillkommande gransknings- och pröfningsrätt af MarkegångsTaxorne, i hvad Kongl. Maj:t och Kronans rätt rörer, samt följaktligen ej kunna af KammarCollégium jemkas och nedsättas.
Hvilket dock till Rikets Högloft.
Ständers egen pröfning vördsamt öfverlernnas.
Stockholm den it) Junii 1 {334- H:o 4.
Ank. till Exp. Utsk. den Jg Janii. fjtldiande, i anledning af vacht motionangående ny indelning af Bätsmansrotarne pd Gottland , m. m.
Uti ett från Hedervärda BondeStåndet till Utskottens gemensamma behandling remitteradt memorial, har lliksdagsfullinägtigen G, A, Kolmodin ifrån Gottland hemställt: 1:0
Att då, utom Kronoboställen och åtskillige KronoSkatteHemman, hvilka sednare, emot erläggande af så kallad qvartalsafgift, hittills blifvit, från ordinarie roteringsskyidighet Befriade', alla öfrige hemman på Gottland äro indelte till ordinarie Båtsmanshåll; men denna indelning skall vara så ojemn, och locala beqvämiigheter dervid så litet afsedde, att en del rotar utgöra fyra och ett fjerdedels mantal, hvaremot andra finnas., som bestå endast af tre och tre fjerdedels mantal, äfvensom åtskilligt: rotar beslå af spridda, ofta på en eller två mils afstånd från hvarandra belägne hemmansdelar; det måtte, till afhjelpande af de med berörde förhållanden förenade olägenheter, en ny rote-indelning på Gottland med för - Stats- samt Allm.
Besv, och Oecon.
Utlåtande IV:o 4- 9 första Verkställas, så att alla rotar komma all bestå af jemt fyra mantal oell utgöras af närmast intill hvarandra belägna hemman, hvilket, elter rnotionairens tanka, ej bör möta något hinder, enär, vid en sådan reglering, ofvannämnde, emot vacanceafgift, hittills från ordinarie roteringen uteslutne Kronoskattehemman, skulle uti densamma ingå-, och antalet af rotar derigenom okas; 2:0
Att sorn hemmanen på Gottland äro styckade i små delar och jorden derigenom är i ytterst små lotter fördelad, hvarigenom svårigheter uppstått för anläggandet af de i sednare tider anbefalde torplägenheter åt Båtsmännen, föreskriften om cl v li ka torps anskaffande, mätte i likhet med hvad som redan skett i skärgården, äfven i afseende på Gottland lieb och hållet upphäfvas, samt Båtsmännen hädanefter, som förut, lå afiönas med förr bestämda och ännu brukliga persedlar, hvilket skulle utgöra ett för Båtsmännen vida förmånligare och säkrare aflöningssätt, än den obestämda afkastningen af en torplägenhet, då i allt fall Rotehållarne ii ro och förblifva förbundne alt loise Båtsmännen med nödige boningsoch ladugårdshus; 3:o