Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den 7 Maj f. m. 269 Upiästes och lades lill handlingarne ankomne prot.-utdrag från Preste- och BorgareSlm af d. 30 samt från BondeSt. af d. 28 och 30 sisth April. R. o. Ad. åtskiljdes kl. ^ lill 1 c. m.
Onsdagen den 7 Maj 1851.
Justerades pleni prot. för d. 14 sisth April.
Öpnades Ilrr Bänkmäns lista vid val af 4 Elektorer efter N:o 62.
Taube, Guslaf Erik; ,, 255.
Falkenberg, Conrad Gabriel; „ 746.
Hr Reiher, Fnllm.
Åkerhjelm, Fritz, och „ 1842.
„ Edenhjelm, Gillis.
Och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: „ 125.
Gr. Adlercreulz, Fredrik Thomas; „ 1476.
Hr Riben, Carl Wilhelm; „ 1612.
„ Grundelstierna, Axel Wilhelm, och „ 2307. „ af Tuneld, Carl Erik.
Jag har begärt ordet, för att yttra mig i anledn. af ett ärende, som förehades i förra plenum.
Då Hr Frih. af Ugglas och jag uti plenum d. 30 sist.
April anhöllo om bordläggning, 2:dra gången, af StalsUtsk:s utlåt.
N:o lil, ang:de län till utförande af en modell arbetare-bostad i hufvudstaden, skedde det uti den mening, alt, då vi önskade få samma utlåt, till StatsUtsk. återremitteradt, föredragningen af besagde utlåt, icke skulle förr än längre fram uti denna månad förekomma, hvaremedlertid det redan utlysta sammanträdet med aktietecknarne för ett bolags bildande för upförande af dylika bostäder åt arbetsklassen här i hufvudstaden, och hvarvid direktion 270 Den 7
Maj f. m. skulle väljas m. m., hade kunDat ega rum.
Vi kunde icke föreställa oss, alt när denna 2:dra bordläggning beviljades och 2:ne maktpåliggande belänk:n, nemi. det s. k. decharge-betänk.samt bränvins-belänk.
, på föredragn:s-listan befunnos näst före StalsUtsk:s utlåt.
N:o lil, detsamma, medelst en vid tillfället för andra gången förändrad ordning för föredragningen, skulle kunna till afgörande företagas redan uti nästpåfölj:de plenum, eller sisth Lördag d. 3 dennes.
Då så emellertid nu skett och hvarken Frih. af Ugglas eller jag, som af oundgängliga hinder var urståndsatl att uti detta plenum upkomma —, voro tillstädes för att påyrka den åsyftade återremissen, eller åtmindstone meddela de uplysningar, hvilka vi ansett för sakens framgång erforderliga, nödgas, helst jag till en värd ledamot inom hvartdera af de respektive MedSt:n öfverlemna! en P. M. innehållande dessa uplysningar, anhålla att få uti H. R. o.
Ad:s proh för denna dag antecknadt följande:
Långt innan frågan förekom på afdelningen hade jag underrättat åtskilige ibland StatsUtsk:s
Hrr ledamöter, att ej mindre DD. MM. Konungen och Drottningen samt H. K. H.
Kronprinsen, utan äfven flere högt värderade och rike enskilde personer, såsom H. Ex. Ilr Gr.
De Geer, Ofverslåthåilaren Hr Gr. Hamilton, Hr Frih. Tamm, Ilr Direktören Arwedson, jemte ålskillige andra ledamöter af Stockholms Börs, m. fl. tecknat sig såsom aktieegare uti nämnde bolag, och hvarigenom tillräcklig garanti för sä väl företagets realiserande, sorn lånets behöriga användande och återbetalning förefunnes.
Hr Ofverslåthåilaren, med hvilken, såsom Kommunens högste Styresman, jag naturligtvis rådfördt mig inan jag väckte motionen, tecknade ej allenast ett betydligt antal aktier samt tillstyrkte mig alt på detta sätt söka befrämja den högst behöfliga förbättringen af de för arbetsklassen här i hufvudstaden f. n. befintliga bostäder, ulan var just den, som snsåg mig böra utsträcka begäran om låneunderstödet till hufvudstadens samtliga församlingar.
Härmed torde kunna anses vederlagdt Utsk:s kardinal-skäl till det föreslagna afslagel (se sista raderna af utlåt.); helst härtill kan läggas, att vid de flerfalldige af enskilde motionärer nu och vid föregrde riksdagar äskade anslag till hamnoch brobyggnader, vägars anläggande eller förbättrande m. f. allmänt eller för enskilda kommuner och lokaliteter nyttiga och behöfliga ändamål, desse enskilde motionärer hvarken voro försedde med updrag att de äskade anslagen begära eller för deras återbetalande ansvara, då, hvad det sednare beträffar, Statsverket, såsom jag äfven förutsatt, nog skulle se sig före samt ej utan tillräckliga garantier utlemna anslags- eller lånesumman.
För H. R. o. Ad., som känner motionen samt de skäl jag för densamma i öfrigt sökt framställa, skulle det väl kunnat anses tillräckligt att blott tillkännagifva det anförda, men då jag uti de ProMemorier, som blifvit lemnade till de respektive MedSlm äfven sökt bemöta de 3:ne andra quasi skälen till Utsk:s afslag, torde jag få desamma i korthet härvid äfven uplaga.
StatsUtsk. säger sig nemi., under behandlingen af förevar, motion, hafva inhemtat: alt, för det ifrågavar. ändamålet, af Stock - Den 7 Maj f. m. 271 holms stads Brandförsäkrings-kontor, sedan flera år tillhaka, varit anvisad en, på högst förmånliga vilkor, serskild låne-lillgång af 150.000 r:dr.
Denna utlåning uplyser likväl Utsk. vidare, kommer dock för framtiden att uphöra, enär densamma för dylika byggnader (”boningshus åt mindre bemedlade arbetare”) redan vore disponerad och utgifven.
Berörde låne-tillgång finnes således först och främst icke för den ifrågavar. modell arbetare-boningen', hvadan nämnde uplysning ej synes mig vara af synnerlig vigt för förevar, fråga; dessutom torde vara bäst att icke ingå uti närmare skärskådande huru besagde ganska betydliga ”nybyggnadsfond till boningshus åt mindre bemedlade arbetare” blifvit använd.
Jag vill blott i detta afseende, bland andra ”dylika” byggnadsföretag, hänvisa lill det visserligen icke för sädane hyresgäster nyligen upförda prydliga hotelet på Storgatan å Ladugårdslandet.
Hvad åter angår den ytterligare befintliga låne-tillgång af 60.000 r:dr för dylikt ändamål, som Utsk. derefter upgifver; så beder jag få hänvisa till motionen, deruti samma tillgång specielt åberopas, ehuru jag derjemte uti ett sednare anförande tagit mig friheten fästa upmärksamheten uppå de vid dessa lån stipulerade svåra vilkor, hvarföre ock denna låne-tillgång icke förr än på 3:dje året af dess tillvaro, blifvit i någon ringa mån anlitad, och detta icke förr, än sedan min motion redan blifvit afgifven.
Afven denna uplysning, hvilken Utsk. likaledes upgifvit sig hafva inhemta t under motionens behandling, torde vara mindre lämplig såsom ett quasi skäl till det af Utsk. afstyrkta, genom motionen äskade, lånebidraget.
Slutligen och beträffande inkastet, att dylika boningars anskaffande borde helt och hållet tillhöra den komunala eller enskilda verksamheten; så nödgas jag äfven härutinnan visa till hvad min motion i della afseende innehåller; endast tilläggande, att jag för visst tror, att, om man egde bestämd upgift på deras födelseort, hvilka bebo den egentligen enda f. n. i Stockholm befintliga arbetare-bostad, eller Hr Häradsh.
Söllschers egendom på Kungsholmen (af egaren, som bor på stället, sjelf administrerad); så skulle man troligen finna, att minsta delen af lokatärerna äro födda i hufvudstaden, utan äro hitkomna från rikets snart sagdt alla provinser.
Fröt o coll, hallna hos Högloflige Riddcrskapet och Adeln, vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, Åren 1023, 1329 ock 1830.
Sextionde Häftet.
Tryckte hos Johan Hörberg> 1835.
Måndagen d. i Februarii i83ö» Plenum klockan half till io Förmiddagen* Upplästes till justering och godkändes följande ExpeditionsTJtskottets insände förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelser till Kongl. Maj:t: N:o 34o.
Angående tiden för nästa Revision af Stats- Banko- och Riksgälds-Verkens räkenskaper och förvaltning.
N:o 34 r.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss å f. d. vice Kronofogden Dahlgrens underd. ansökning om eftergift af ådömde hallance-medel.
N:o 342.
Angående Städernes Inqvarteringshesvär.
N:o 343.
Angående tillåtelse för Städernas Allmänna BrandstodsBolag och Föreningar samt Beklädnads Directionerne atti mot ränta, insätta sina contanta medel i Rikets Ständers Bank.
N:o 344- Angående afskaffande af Kyr koRåds rättighet att ådöma Stockstraff. 60 tt, 1 4 Den i F o b r u a r i i f. m. N:o 345.
Angående åtskilliga bestämmelser till förekommande af Lösdrifveri, 111. m, N:o 346- Rörande Fattig-försörjningsanstalterne i Riket.
Likaledes upplästes till justering och godkändes ett under N:o 4 från ExpeditionsUtskottet inkommit förslag till 6 §§ afRiksdagsBeslutet, angående åtskillige förändringar, tillägg eller förklaringar, dels af allmänna Lagens stadganden, dels af särskilte författningar - Fortsattes pröfningen af ConstitutionsUtskottets den 3o sistledne September under N:o 5i aflåtne, och den 5 derpåföljde October e. m. på bordet lagde, memorial med förslag till ändringar i TryckfrihetsFörordningen och till ny redaction af samma Grundlag.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att Hans Excellence Herr Grefve af Wetterstedt och Herr Hjerta i sista Plenum föreslagit, att § i4 momentet 1, hvarom öfverläggningen ej då blifvit tilländabragt, skulle förändras sålunda: •'
'Häfver någon af trycket härstädes ut''koramen, eller på svenska språket förfat"tad, utomlands tryckt och hit i Riket in”förd skrift föranledt missnöje från andra '^Magiers sida, äge Konungen alt derom ef - Den i Fe b ni ar i i f. ni.
"ter omständigheterna förordna, samt, om "Han så nödigt agtar, luta genom HofCanz"leren föranstalta om skriftens seqvestreran"de och indragning både hos Boktryckare "och Försäljare eller andre utspridare, på "sätt om qvarstad här ofvan stadgas.
Så vi"da IlofCantzler ej öfverlemnar skriften — "— —• — — — — i och för deras "omkostnader och förluster.”
Och hemställde Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken , om Ridderskapet och Adeln behagade såsom sin gemensamma tanka förklara denna af Hans Excellence Herr Grefve af Wetterstedt och Herr Hjerta framställde anmärkning.
Ropades Ja. § >4- « 2:0 Finnér HofCanzlern en utrikes ifrån inkommen, pä främmande språk författad skrift innehålla något brottsligt efter 10 ,§* 4, 5 , 6j 8, g, 10 eller 14 momentet, åligge honom att, sedan qvarstad derå tills vidare blifvit lagd, begära Konungens befallning, huruvida skriften bör till förjtt rande frigifvas , eller ock under qvarstad till återutförande förblifva , då det pä Konungens pröfning beror, om och till hvad belopp Bokhandlaren må af Statsmedlen njuta ersättning.
6 Dep i Februarii f, ra. § *5.
Vid alla de tillfällen, der HofCanzlern anser förbrytelser mot denna Lag hafva sig yppat, och så ofta målet ej hörer, sorn blott ordningsmål, till hans egen behandling, eller, vid personliga förolämpningar , till den enskilta Partens beifrande, vare HofCanzlern , antingen han funnit qvarstad och åtal, eller endast åtal äga rum, pligtig att skriften omedelbart och ofördröjligen till Justitice-Canzlerns laga åtgärd öfverlemna, § >6.
Så snart någon förbrytelse mot denna Lag blifvit af HofCanzlern hos Justi-. ticeCanzlern till åtal anmäld, åligge den sistnämnde att skyndsamligen låta förbrytelsen, genom tillf örordnad actor, vid behörig
Domstol åklaga; ankommandes det på JustiticeCunzlerns ytterligare embetsåtgärd, att sådana mål varda, enligt den-* na och allmän Lag, handhafda. § '1- 1:0 Sedan sex månader förlupit, efter det en skrift till HofCanzlern eller hans Ombud, jemlikt 12 2 momentet inkom mit, må ej af Publik Actor åtal derå äga rum.
Enskilt man njute, enligt allmän Lag, till godo sin talan uti mål, der lian Den i Februarii f. m. 7 genom tryckt Skrift är personligen förolämpad. 2:0 Är Skrift med qvarstad belagd, dä skall åtalet anställas inom åtta dagar i Hufvudstaden, och i orterna åtta dagar efter det HofCanzlerns gillande af qvarstaden blifvit Executor tillkänna gifvet; i annan händelse upphöre q var staden, och Vare skriftens försäljning obehindrad.
Vid desse §§:r gjordes icke någon anmärkning.
Om rättegång i Tryckfrihetsmål. § 18. 1:0
Förbrytelser mot denna lag skola, sedan först, på sätt här nedanföre sägs, Under Rätt derom ransakat, af dömas vid den HofRätt, inom hvars Domvärjo Boktryckeriet , frän hvilket den åklagade skriften utkommit, eller om Bokhandlare tilltalas, Bokhandeln, hvarest skriften till salu hållits, anlagda är o, eller enligt 3 och 6 SÄ, till anläggande anmälda blifvit.
Vid ett föregående tillfälle, då fråga förevar om TryckfrihelsCommiléens hörande af HofRält, fattade Ridderskapet och Adeln ett eyentuelt beslut, för den händelse att Jury skulle af förstärkt ConslitulionsUtskott borttagas.
Jag tror mig derföre äfven vid detta tillfälle, för samma händelse, kunna våga 8 Den i Februarii f. m. föreslå ett eventuel t tillägg vid slutet af denna §.
Uti hela det nya förslaget finnes ej ett ord om parlernes rätt att hos Konungen i Dess Högsta Domstol söka ändring i HofRättens Dom.
Det allmänna stadgandet i 3o Cap.
RättegångsBalken kunde möjligen anses vara tillräckligt att försäkra parterne om denna rätt; men då Utskottet, i 2i § af det nu framställde förslaget, uttryckligen bestämt deras rättighet att i qvarstads frågor genom underdåniga besvär hos Kongl. Maj:t söka ändring i HofRättens utslag; och då jemväl uti TryckfrihetsFörordningen, före Juryns införande, fanns bestämd föreskrift huru part ägde att uti ÖfvcrRätts beslut i Hufvudsaken söka ändring, hemställer jag vördsamt till Högloflige Ridderskapet och Adeln, örn icke Ståndet behagade för sin gemensamma tanka antaga, och såsom sådan till Utskottet hänvisa följande tillägg till den föreslagne §:n.
Kärande och svarande Parter i Tryckfrihetsmål vare obetaget att, på sätt allmänna Lagen stadgar, hos Konungen i Dess Högsta Domstol söka ändring i Hoj Rättens Dom, äfvensom de sistnämnda, därest ändring ej vinnes, kunna hos Konungen om Nåd anhålla.
Utan att egenteligen vilja motsätta mig det tillägg Herr von Schulzenheim föreslagit, vill jag blott hafva äran nämna, att orsaken, hvarföre Ut - Den i Februari i f. m. 9 skottet ej i §:n infört detta stadgande var, att, då Utskottet tillkännagifvit sin åsigt att man äfven i Tryckfrihetsmål borde återgå till det vanliga rättegångssättet, Utskottet fann öfverflödigt att upprepa sättet för ändringssökande i högre Instancer; då deremot orsaken, hvarföre Utskottet föreskrifvit huru med ändringssökande i HofRätts utslag i qvarstadsfrågor borde tillgå, är den, att HofRätts befattning med så beskaffade frågor på intet ställe i allmänna Lagen finnas omnämnde.
Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf: Sedan Ridderskapet och Adelil beslutat, att Jury bör bibehållas i Tryckfrihetsmål, förfaller följakteligen inom detta hus allt hvad Utskottet i följd af sitt tillstyrkande föreslagit i afseende på rättegångsordningen.
Jag hemställer derföre, om icke, i stället för att ingå i en så beskaffad pröfning, som nu blifvit satt i fråga, nemligen huru man vill hafva detaljerna i händelse Ridderskapets och Adelns samt de tvänne andre Ståndens redan yttrade mening ej skulle i hufvudsaken kunna göra sig gällande, Ridderskapet och Adeln skulle vilja fatta det generella beslut, att 5 § i nu gällande TryckfrihetsFörordning, med uteslutande af det mom. som redan är borttaget, måtte i Öfrigt oförändrad bibehållas.
Hans Excellence Herr Grefven och 10 Den i Februarii f. m.
JandtMarskalken hemställde, om Riddersman pet och Adela instämde i den af Herr von Schulzenheim gjorde anmärkning.
Ropades JNTej.
Hvarefter Hans Excellence hemställde, om Ridderskapet och Adeln godkände Herr Cederschjölds anmärkning, alt det i 5 §:n af nuvarande TryckfrihetsFörordning befintlige, mot den nu föredragne delen af förslaget svarande, stadgande måtte oförändrad t; bibehållas, Ropades Ja, Herr Hjertaj Gustaf:
Såsom jag för-, ♦ Stod Herr Cederschjölds mening, hade anmärkningen icke afseende endast på detta moment, ulan på allt i förslaget, sorn rör rättegångssättet.
På sätt Herr Hjerta förklarat, innefattade den af mig framställde anmärkningen en önskan att, i stället för alla de §§ Utskottet föreslagit rörande rättegånssättet i Tryckfrihetsmål, den 5 § i nu gällande TryckfrihetsFörordning, med utelemnande af det moment, som redan blifvit uttaget, måtte bibehållas oförändrad.
Jag finnér visserligen, att Herr Cederschjölds anmärkning åsyftar alla de följande §§:nc; Wien jag vill minnas, alt Hans Excellence Den i Febru ari i e. m.
Herr Grefven och LandtMarskalken, viii början af föredragningen utaf detta Memorial, förklarat, det anmärkningarne skulle vid hvarje § upprepas, och att Hans Excellence ville å hvarje § serskildt framställa proposition.
Jag hemställer då, huruvida någon annan ordning nu kan komma att iagttagas.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, det han vid början af föredragningen utaf förevarande Memorial, i likhet med hvad Hans Excellence alltid tillförene, då ett Betänkande punktvis blifvit föredraget, iagttagit, till Ridderskapet och Adeln framställt, om icke Ridderskapet och Adeln ville tillåta, det Hans Excellence, för mera ordnings och redighets skull, vid hvarje moment särskildt inhemtade Ridd. och Adelns tanka, och hade Ridd. och Adeln då lemnat sitt bifall till denna framställning; i anledning hvaraf Hans Excellence nu hemställde, om icke samma ordning vid desse frågor finge bibehållas.
Bifölls, Herr Cederschjöld; Då allt det återstående af förslaget endast rör rättegångssättet, och den af mig gjorde anmärkning således är tillämpelig till hvarje serskildt moment, skulle det blifva onödigtvis vidlyftigt att upprepa samma sak så ofta; man skulle lill och med kunna inkomma i kin - Den i Februarii f. rn. kiga förhållanden, då, vid de nya momenten, det vore svårt att för hvart och ett i hast se, om det kunde inpassas med bibehållandet af Juryinrättningen.
Jag tror derföre, att det så väl för redactionens sammanhang, som för tidens vinnande, vore häst alt åt ConstitutionsUtskottet öfverlemna, att, i enlighet med det beslut Ridderskapet och Adeln fattat, i afseende å rättegångssättet i Tryckfrihetsmål inrätta redactionen af de nu ifrågavarande §§:ne.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om det icke vore lämpligare, att Ridd. och Adeln sjelf inginge i pröfning af förslaget, än att, på sätt Herr Cederschjöld föreslagit, öfverlemna till ConstitutionsUtskottet, att i enlighet med ett af Ridd. och Adeln, i afseende å Rättegångssättet i Tryckfrihetsmål fattadt allmänt beslut, ombesörja ny redaction af de återstående §§ i förslaget, samt om icke hvarje moment finge serskilt uppläsas, då hvar och en af Ridd. och Adelns Herrar Ledamöter ägde, att dervid göra den eller de anmärkningar, hvartill han funne sig befogad.
Då är min anmärkning vid det nu upplästa momentet att detsamma bör förfalla.
Den i Februarii e. ra. i3 Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken hemställde, om Ridd. och Adeln godkände Herr Cederschjölds anmärkning, att 18 § i mom. borde förfalla.
Ropades Ja. § >8. q:o Målen instämmas till RädhusRätt i den stad, derunder Boktryckeriet eller Bokhandeln lyda; Universiteten dock förbehållen deras Jurisdictionsrätt, enligt Academiska Constitutionerna, öfver underlydande Boktryckeri eller Bokhandel. 3:o Uppstår fråga om Boktryckares eller Författares af tryckt Skrift tilltalande eller hörande, böra han eller de inför
Domstolen personligen till svars stånda, och åtnjute i öfrigt deras rättegångsförmåner, enligt allmän Lag och särskilta Författningar, uti allt hvad icke uttryckligen, genom denna Grundlag, annorlunda stadgas. 4:o
Vid kallelse till Domstolen, erhåll e den tilltalade del af åklagarens stämningsansökning, som skall innefatta bestämd uppgift om förbrytelsens beskaffenhet, jemte åberopande af det eller de Lagens rum, hvarå käromålet grundas. § 1:0
Under Rätt lige i dessa mål endasé Den i Februarii f. ra. ransaka samt öfver qvarstads- och uppkommande rättegångsfrågor Utslag meddela.
Så snart, genom förhör med Parterna, , Åklagarens slutpåstående och den tilltalades förklaring, ransakningen fullhordad är, varde den genast, med samtliga handlingarna, till vederbörande HofJXätt insänd. 2:0
Åklagarens slutpåstående skall alltid skriftligen af gifvas, med utsättande af det lagrum, hvarefter ansvar yrkas, så vida han icke, i stället, endast åberopar sin stämningsansökning; och vare alltid den tilltalade berättigad att, öfver stämningsansökningen samt Åklagarens öfriga skriftliga anföranden, likaledes skriftligen sig yttra och förklara. § 20- 1:0
År qvarstad ä tryckt skrift, efter HofCanzlerns eller hans Ombuds reqvisition, verkstäld, och anteckningen deröfver till JustiticeCanzlern insänd, må JustiticeCanzlern sedermera, inom den i iy § 2 mom. bestämda tid, hafva hänvist målet till vederbörlig
Domstol och tillika Actor förordnat.
Domstolen bör då, sist inom åtta dagar, pröfva om qvarstaden skall äga bestånd.
Sker det ej, och är icke qvarstad, inom en månad efter dess verkställande häfven, vare Boktryckare eller Försäljare öppet att, hos ilen Executor, sein Den i F e b r u a r i i f. m. handräckning till qvar stadens läggande meddelat, fordra densammas brytande, hvilket icke må, vid ansvar af Embetets förlust, vägras. 2:0 Anmäles hos JustiticeCanzlern omedelbarligen någon skrift till åtal, och han pröfvar detsamma skäligen äga rum, bör han, sist inom Fjorton dagar, om målets upptagande vid laga Domstol, genom af honom tillförordnad Actor, anstalt foga; gällandes härvid, i fråga om qvarstad, hvad i3 3 mom. föreskrifver.
År målet till laga Domstol kommet, och qvarstad der af Åklagaren yrkad, bör Domstolen häröfver inom Åtta dagar sig utlåta, men likväl, så framt det utan tidsutdrägt ske kan, HofCanzlerns eller hans Ombuds yttrande inhemtas.
Gillar UnderRätt qvarstadspåiståendet, och har HofCanzlern eller hans Ombud qvarstaden tillstyrkt, skall densamma verkställas; men ej må annars, efter UnderRätts Utslag, qvarstad läggas förr, än HofRätt, i nedannämnde ordning, derom beslutit. 3:o Uti Rättegång, som genom allmän Åklagare utföres, skall UnderRätts Utslag i qvarstadsfrägor, ehvad besvär deröfver anföras eller ej, alltid utan uppehåll till HofRätten insändas, och fortfare då sådan qvarstad, hvilken blifvit i följd af HofCanzlerns eller JustiticeCanzlerns föranstaltande lagd, eller efter UnderRätts
Utslag Den i Februarii f. ro. verkstäld, intilldess IlofRätten annorlunda förordnar; Bärandes emedlertid rättegången fortsättas, och ransakningen, så snart deri fulländats, till HofRätten öfverlemnas.
Hans Excellence Herr Grefven ock Landt Marskalken framställde vid hvarje af dessa 8 momenter proposition, huruvida Ridd. och Adeln instämde i Herr Cederschjölds emot samma momenter framställde anmärkning, att de i 5 § af nuvarande
Tryck fr ihetsFör ordning befintlige, desse föreskrifter motsvarande, stadganden borde oförändrade bibehållas; hvilka propositioner med ja besvarades. § 2I 1:0 Sedan UnderRätts Utslag i qvarstadsfr ägor , antingen under ställningsvis eller genom besvär, till Hof Rätt inkommit, äligge Hof Rätten att genast deröfver infordra TrjckfrihetsComittéens utlåtande.
När detta aflemnats, företage Hof Rätten ofördröjligen qvar stadsfrågan till afgörande, och meddela deri sitt Utslag, hvaröfver
Par terne st ände öppet att hos Kongl. Majit anföra underdåniga besvär, utan att likväl dymedelst Utslagets verkställande eller Rättegångens fortsättning må hindras.
Den nu gällande TrvckfrihetsFörordningens 5 § och 8 mom.
Den i Febru ar i i f. rn.
1 7 morn. innehåller, att qvarstad, lagd af Tiofeller JustiticeCanzlern, skall äga bestånd, sedan den en gång är af Domstolen pröfvad och stadfästad.
Blott i de fall då målet, utan sådan föregående qvarstad, är kommit till
Domstolenj och qvarstad der af Actor blifvit yrkad, samt af Domstolen bifallen, inträder den längre proceduren med Utslagets insändande till HofRätten, TryckfrilietsComitteens börande, Högsta
Domstolens öfverläggning i JuslitiaeOmbudsmannens närvaro, Protocollens och Utslagens tryckning lin m.
Nu föreslås deremot, att, i qvarstadsfrågor, HofRätten alltid skulle höra Tryck fri he tsCom i t tee n, och en gifven utvidgning åsyftas således i den sistnämndes nuvarande befattning; roen då Ridderskapet och Adeln, när frågan om Comittcens hörande i hufvudsaken förevar, på anförda gällande skäl, behagade eventuelt ogilla Utskottets förslag i denna del, och då dessa skäl synas böra vara fullt ut lika så gällande för preliminairefrågan, som för hufvudsaken, vågar jag föreslå, att 21 § 1 monn, medelst uteslutande af en mellanperiod, må få följande lydelse: -”sedan UnderRätts Utslag i qvarstadsfrågor, antingen underställ•”ningsvis, eller genom besvär, till HofRät”ten inkommit, företage HofHätten ofördröjligen qvarstadsfrågan till afgörande, och meddele &c. Herr Crusenstolpe:
Jag kan så mjmket 60 H. x i8