Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Gabr. och Hr von Hartmansdorff, Aug., ånyo på bordet Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s ncdannämnde d. 10 dennes c. m. första gångeu bordlagde utlåhn, betänk, och mera.
N:o 89, i anledn. af väckt motion om inrättande af ett Eeklesiastik-colhm; N:o 90, i anledn. af väckt fråga om inrättandet af en serskild
Byrå elier afdelning inom licklesiastik-deparhtet, för handläggning af ärender, som angå Elemeutar-läroverken; N:o 91, i anledn. af väckt fråga om förändring af 11 § i Kongl, stadgan om tullförpassning och tullbevakning; N:o 92, i anledn. af väckt motion om uphäfvande eller ändring af K. Brefvet d. 2 Augusti 1836, ang:de tullförsegling å bränvinskärl, som föras öfver saltsjön.
N:o 93, i anledn. af återremiss af Utsk:s betänk.
N:o 72, om inrättande af Läns-Nämnder; samt N:o 94, i anledn. af återremiss af Utsk:s utlåt.
N:o 81, ang:de förändringar i K. förordn. om prestval af d. 1 April 1843.
Äfvenledes föredrogos och bordlädes ånyo, uppå derom af flere ledamöter framställd begäran, StatsUlsk:s nedannämnde d. 14 dennes e. m. på bordel lagde utlål:n; N:o 134, i anledn. af väckt motion om anslag af allmänna medel för upförande af en fängelsebyggnad vid Qvistrum; N:o 135, i anledn. af väckt motion om anslag af allmänna medel till byggnadshjelp för de mindre komministralurerne; N:o 136, i anledn. af K. M:s lill R.
St. aflätna nåd. skrifvelse, ang:de dispositionen af de år 1848 års krigsrustningsfond tillhörande persedlar, som blifvit i Stockholms utredningförråd inlemnade; N:o 137, i anledn. af K.
M:s nåd. propos., angtde åtskilliga för det nybildade Artilleri-batteriet i Norrland ifrågakomne ökade utgifter; N:o 138, i anledn. af erhållne åtcrremisser af StalsUlskts be - Den 17 Maj. 49 betänk.
N:o 67, ang:de indragning af Wermlands Fältjägarereg:te; samt N:o 134), i anledn. af erhållne återremisser ä StatsUtsk:s betänk.
N:o 71, ang:de af Majoren Bennich sökt ersättning för innehafde hästhemmansräntor vid f. d. Westgölha Kavalleri-reg:te.
Vid föredragning af SlatsUtsk:s d. 14 dennes e. m. på bordet lagda utlät.
N:o 140, ang:de ersättning för omkostnader i anledn. af D.D. K.K. H.fl.
Kronprinsens och Kronprinsessans förmälning, hördes flere ledamöter begära förnyad bordläggning af äfven delta utlåt., hvarjemte Frih. von Stedingk, Styrbjörn, yttrade:
Jag anser denna fråga vara af den beskaffenhet att den kan mycket väl föredragas genast och då jag förmodar att icke någon ämnar sätta sig deremot, så ser det något tveksamt ut att icke genast bifalla, hvarföre jag anhåller om propos. pä bifall. H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, yttrade att flere ledamöter begärt förnyad bordläggning, och densamma följaktligen ej kunde förvägras.
Vidare föredrogos och bordlädes ånyo, uppå derom af flere ledamöter gjord begäran, nedannämnde d. 14 dennes e. m. första gången bordlagde utlåt:n och belänk:n, nemi. BankoUtsk:s utlåt.
N:o 37, i anledn. af väckte förslag med afseende ä föreskrifterne, ang:de Bankens metalliska kassa m. m.; LagUtsk:s betänk.
M:s nåd. propos., ang:de ändring för vissa orter af stadgandet i 20 Kap. 6 § B. B. samt K. förordn. d. 3 September 1755 om liden dä dammlucka skall vara öpnad ; samt Exped.Ulsk:s utlåt.
N:o 7, i anledn. af väckte motioner om bestämmande af dag för nästa lagtima riksdags början.
Anmäldes och lades på bordet: l:o Consl.Utsk:s mern.
N:o 8, med förslag till ändring af 68 § Riksd.Ordn., rörande tiden för revisionerne af Statsverkets, Bankens och Riksg:s-kont:s tillstånd m. m.; 2:o Stats- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:ns mern.
N:o 1, ang:de arfvode till Ulskms Sekreterare; och 3:o ett frän Riddarh.Utsk., under N:o 9 inkommet sålydande Vördsamt memorial.
Vid föredragning af Ridd.Ulsk:s mern.
N:o 7, ang:de det af Ridd.
Direkt:n ingifna förslag till förändrad redaktion af Instruktionen för Direktm och Riddarhusets tjenstemän, bär, på grund 7 H. "4 50 Den 17
Maj. af de, vid nyssberörde förslag, sådant det blifvit af Ridd.
Direkhn afgifvet och af Utsk. öfversedt, framställda anmärkmr, H. R. o. Ad. behagat att, medelst prot. utdr. af d. 1 sist!.
Mars, detta ärende till Utsk. återremittera, och har Utsk. i anledn. deraf, icke blott tagit tinder öfvervägande de vid förslaget gjorda erinringar, utan äfven i öfrigt ånyo genomgått detsamma, samt får härmedelst, med hänvisning särskildt till den bifogade fullständiga redaktionen, vördsamt framlägga skälen lill de, vid den sålunda förnyade granskningen, af Utsk. nödig befunne hufvndsakliga rättelser och förändringar, dervid U:sk. ansett sig höra följa g§:nes nummerföljd. § 2. (gamla 4 §).
Vid denna § har Hr von Hartmansdorff Aug. anmärkt, att deruti borde uttryckas, icke blott antalet ledamöter i Ridd Direkt.
, utan äfven af hvilka Direkt, borde beslå.
I sådant afseende har Hr von Hartmansdorff ansell nödigt, att Inslrukt. meddelar föreskrift, det en ledamot mä fiunas, som har kännedom af byggnadskonsten för att kunna tillse det Riddarhuset, som är ett af de ståtligaste palats i hufvudsladen, mätte ändamålsenligt och konstmässigl vårdas: att en annan ledamot skall vara lagfaren, för alt bevaka de juridiska angelägenheterna; att en tredje utses, som är fallen och skicklig att egna särskild upmärksamhet åt Riddarhusets Genealogier med dithörande frågor; samt alt enahanda föreskrifter böra gälla för Suppleanterne, så att dessa väljas, med afseende på att kunna efterträda, den ena den bygoadskunnige, den andra den lagfarne, och den tredje den ledamot, som har inseende öfver Genealogierna.
Utsk. har tagit della i öfvervägande, men då 37 § Ridd.Ordn. stadgar att R. o. Ad. vid hvarje riksdag utser en af sju ledamöter bestående Direkt, genom val serskildt till Ordf. jemte Suppleant, och serskildt till ledamöter, jemte irenne Suppleanter, ulan att någon annan inskränkning i R. o. Ad:s valrätt bestämmes; än att ”ledamot af Ridd.Direkt, derjemte ej kan vara fullmäktig ”i R.
St:s Bank eller Riksg:s-kontoret, eller Revisor öfver desse verks ”samt Statsverkets styrelse och förvaltning, ej eller sådan person, ”sorn, enl. 41 § Riksd.Ord. icke kan till ledamot i Utsk. väljas”, anser Utsk. någon förändring i delta hänseende destomindre kunna genom Instruk(:n för Ridd.Direkt, stadgas, som en sådan Instrukt. icke innefattar något reglemente för R. o. Ad. och följaktligen ej eller lagenligt kan innehålla någon föreskrift, som pä annat sätt än den, af det Högh Ståndet antagna, och af Konungen stadfästade Ridd.Ordn:n., inskränker R. o.
Ad. rättighet att välja den styrelse, som skall förvalta Riddarhusets angelägenheter.
Och emedan, derest den ifrågavande anmärk:n, såsom det i förbigående af Hr von Hartmansdorff antydes, skulle betraktas såsom en ny motion, densamma icke är behandlad i den form, 41 § Ridd:Ordn. angifver, har Utsk. ej eller ansett sig berättigadt, alt utur denna synpunkt uptaga den till pröfning.
SI 3 § (gamla 6 §) Den erinran, som vid denna § blifvit framställd om bibehållande af stadgandet, att, i händelse någon ledamot af Ridd.Direkt, är bortovarande, utan alt Suppleant i hans ställe inträder, hans honorarium under tiden besparas för Riddarhuskassan, har föranledi Utsk. att tillstyrka, det ifrågavar:de mom. må i Inslrukt. tjvarslå. 7 § (gamla 5 §).
Jemte det Utsk., i anledn. af de gjorde anmärkme, försvenskat några i §-.n förekommande latinska ord, har Utsk. i likhet med hvad Hr Aminoff föreslagit, destoheldre ansett sig böra tillstyrka, ali en Suppleant må af Ridd.Direkt, väljas till de tvenne Revisorer, hvilka ärligen utses, för att å R. o. Ad:s vägnar deltaga i granskningen af Banko-Diskontverkels förvaltning, som dylika Suppleanter väljas för enahanda Revisorer af Lönekontoren i Götheborg och Malmö. 8 § (gamla 8 §) Det förtydligande, som af en ledamot blifvit äskadt, i afseende på den i denna § förekommande benämningen: ”introduktions lista”: har Utsk. icke funnit sig kunna åstadkomma, enär berörde term närmast uttrycker hvad dermed menas, eller den af Ridd.Direkt undertecknade, vid prot. fogade bilaga, hvarå, med öfverskriften: ”introduktions-lista”, finnes antecknadt namnet å den, som vunnit introduktion, jemte det nummer, under hvilket han blifvit på Riddarhuset introducerad, äfvensom dagen då han uphöjts till Adlig, Friherrlig eller Greflig värdighet.
Deremot har Utsk. ansett sig böra i öfrigt föreslå följande förtydligade redaktion af detta morn.:
”Då introduktion begäres, bör Konungens nådiga diplom i hufvudskrift upvisas, ocb åliger
Direktionen noga tillse, att icke allenast vederbörliga qviliencer öfver de i författningar ne påbudne inlroduktionsafgifier, utan ock sköldebrefvet i afskrift, vapenplåt, samt fullständigt uprätlad biografisk Genealogi öfver alle till ätten hörande personer, till Direkt, varda ingifne, innan inirodukhn beviljas och inirodukt:s-listan utfärdas”. § 10 (gamla 12 §).
Angående tryckningen af R. o. Ad:s prot., har föranledt anraärkn. om hehofvet af en bestämd föreskrift, att tryckningen af dessa prot. bör ske icke blott fort, utan äfven väl och ordentligt.
Ehuru Utsk. för sin del finnner, alt utan behof af någon serskild föreskrift, det svårligen lärer kunna ifrågasättas, ali ju icke Ridd.Sekret, är pligtig tillse, alt tryckningen och korrekturläsningen besörjes på ett klanderfritt sätt, har Utsk. likväl efter orden, att tryckningen skall verkställas ”så fort ske kan”, tillagdt orden ”och med all möjlig noggrannhet”. 4* 52 Den 17 Maj. § 11 (Gamla 13 §).
Hr Frih. Cederström Rud., har vid denna § föreslagit, att e. o. tjenstemännen vid Riddarhus-Kansliet under riksdagarne skola, vid hvarje riksadgs början, antagas, utaf den af K. M. utnämnde Landtm., sorn har med dessa tjenstemän mäst alt göra, hvarföre det synts Hr Frih:n obilligt att Landtm., vid tillträdet af sin maktpåliggande befattning, skall omgifvas af en tjenstemannapersonal, som lian, lill dess värde och användbarhet icke känner.
Utsk. får, i anledning häraf, uplysa, att med tillsättningen af Riddarhusets e. o.
Kansli vid riksdagarne f. n. så tillgår, alt efter del sökanderne anmält sig hos Ridd.Sekret., de få inför Ridd.- Direkt, a Ilägga prof i snabbskrifning: ali den vid eli sådant prof ådagalagda skicklighet, enl. R. o. Ad:s vid 1830 års riksdag fattade beslut, lemnar företrädesrätt all varda till e. o. Kanslist anlagen; alt Ridd.Sekret, sedermera föredrager ansökningarne inför
Direkt, med sitt till eller afstyrkande, och att Direkt, derefter Ölsätter Kansliet.
Och dä, i anseende till de flera förberedande göromålen för riksdagen, denna organisation äger rum minst ålla dagar, samt Riddarh.Kansliets aflöning från Statsverket vidtager redan fyra dagar, före riskdagens utblåsning, och således innan Landtm, är af K. M. i nåder utnämnd, finner Utsk. icke anledn. att i denna, sora Utsk. synes, lämpliga ordning för bildandet af R. o. Ad:s Kansli föreslå någon förändring, helst som R. o. Ad., lika med de andra RiksSt:n, lärer vara oförhindradt att, när som helst, från tjenstgöring skilja den eller de Extra Kanslister, som icke sina skyldigheter fullgöra. § 13 (gamla 14 §).
Vid denna §, hvilken handlar om pensionering af Riddarhusets tjenstemän, har blifvit anmärkt; alt 20 års tjenstetid vore nog kort för att berättiga till pension ; alt samma grunder för pensionering af Riddarhusets tjenstemän borde gälla, som för pensioners åtnjutande antingen från CivilStatens pensionskassa, eller från Banken och Riksgiskont.; att då en betydlig del af Kamererarens och Fiskalens inkomster härflyta från de arfvoden, som de åtnjuta af de serskilda testamentsfonderna, pensionernes belopp för dessa tjenstemän borde bestämmas icke ensamt efter beloppet af lönen på Stat; att Ridd.Direkt, skulle ega att endast lills vidare bevilja pension, men att beslutet derom skulle underställas R. o. Ad:s pröfning vid påföljande riksdag; samt slutligen att vid tilldelandet af sådan pension, afseende borde fästas icke blott vid tjenstemannens förhållande i tjensten, utan äfven vid hans upförande i öfrigt uti det offentliga.
Vid öfvervägande af dessa anmärkmr och granskning af de förhållanden, som iakttagas i afseende å pensionering af tjenstemän i Statens och R.
St:s verk, har Utsk. förenat sig om den åsigt, dels att vilkoren för erhållande af pension böra närmare än Den 17 Maj. 53 nu bestämmas lill både tjenstetid oell ålder, dels att pensionerna böra efter en längre tjenstetid af t. ex. 30 år, vid en ålder af 60 år förhöjas, samt dervid, hvad Riddarh.Kamereraren beträffar, bestämmas, med afseende derpå, att största delen af hans inkomster består icke i hans ordinarie lön på Riddarhusets Stat, utan dels i de arfvoden, som honom tillfalla från de serskilda testamentsfonderna, dels i den lön lian från Wadstena Adliga JungfrnStiftsKassan upbär; hvarföre, och då hans lön på Riddarhusets
Stat icke utgör mer ån 600 r:dr h:cn årligen, Utsk. ansett sig destoheldre kunna föreslå alt Kamereraren, efter 30 års tjenstetid och vid upnådda 60 års ålder finge i pension behålla hela sin på sistnämnde
Stal upförda lön, som denne tjensteman ulan tvifvel har den mest arbetsamma befattning vid Riddarhuset, dermed han svårligen kan förena någon annan tjenst, hvartill kommer att han icke, lika med Ridd.Sekrct., Ridd.Fiskalen och Kanslisterne, har att under riksdagarne påräkna något serskildt af allni ännna medel utgående arfvode eller traktamente.
Beträffande den af tvenne ledamöter gjorda erinran, att rättigheten för Riddarhusets tjenstemän till pension skulle ställas i sammanhang med tjenslamannens förhållande utom tjensten, har Utsk. för sin del ansett ett stadgande, som så lätt kan urarta till godtycke, vara föga lämpligt, och finues dessutom ej heller i något annat, af de här i landet gällande pensions-regleraenlen; och då Utsk. i öfrigt funnit en bestämd rättighet till pension höra stadgas för Riddarhusets tjenstemän, har Utsk. ansell Ridd.Direkt, såsom den myndighet, hvilken skall afgöra della ärende.
1 enlighet med denna upfaltning, föreslår Utsk. alt 13§må erhålla följande lydelse: lin hvar af Riddarhusets tjenstemän och vaklbeljening är vid afskedstagande berättigad till pension, motsvarande för Ridd.Kamereraren hela, samt för hvar och en af de öfriga f:delar af den lön han på Riddardusets
Stat åtnjutit, då han efter 30 års tjenstetid upnålt 60 års ålder, och för Kamereraren |:delar samt för hvar och en af de öfrige, halfva lönen efter 25 års tjenstetid, då han upnålt 50 års ålder; allt med vilkor alt hafva under nämnde tjenstetid varit oafbrutet upförd på Riddarhusets ordinarie Stat.” ”Dör någon af desse tjenstemän eller vaklbeljening, som är lill pension redan berättigad, och efterlemnar enka eller harn, ankomme det på Ridd.Direkl:s bepröfvande, alt åt dessa lemna antingen hela eller en del af det pensionsbelopp, hvilket mannen eller fadren, i händelse af afskedstagande, egt rätt åtnjuta.” § 16 (gamla 17 §)•
Med anledn. af de anmärkmr, som blifvit framställda mot borttagande af stadgandet i nu gällande Instruktion, om skyldighet för en eller tvenne af Riddarhusets Direktörer, att efter Poster - 54 Den 17 Maj. nas ankomst sig å Riddarhuset infinna för att öpna ankommande bref, har Ulsk. ansett sig höra föreslå följande stadgande.
”De till Ridd.Direkt, ankommande bref skola, så vida de äro rekommenderade, endast å tvenne af
Direktionen bestämda dagar i hvarje vecka från Posten uttagas, samt derefter af en, enl. anteckning till Direkt.prot., dertill utsedd
Direktör öpnas, i närvaro af Sekreteraren och Kamereraren, till hvilken sednare de inffutne medlen emot qvitto öfverlemnas, för att i Banken insättas.
Icke rekommenderade bref skola, efter posternas ankomst, af Sekret. i Kamererarens närvaro, öpnas; och skola alla bref under behöriga rubriker i Diarium af Sekret, omedelbart införas, äfvensom ankomsldagen n skrifvelsen antecknas.” § 17 (gamla 9 §).
Orden ”efterse de till
Riddarhusets tomt hörande byggnader och alla öfriga Riddarhusets economica”, hafva blifvit utbytta mot följande ”efterse
Riddarhusets byggnader och ombesörja hvad i öfrigt till Riddarhusets ekonomi hörer”. § 19 (gamla 19 §).
I anledn. af Hr von Hartmansdorffs anmårkn. om borttagande af de i denna g befintliga föreskrifter, rörrde Kamererarens skyldighet alt upgöra en serskild förteckning öfver de kapitalafbelalningar och räntor, som på bestämda tider å kapitalen skola inflyta, har Utsk., som, lika med Hr von Hartmansdorff, ansett denna särskilda förteckning destomindre behöflig, som, enl. 52 § Kamereraren åligger ali, utom hnfvudböckerne, föra en s. k.
Liggare, hvilken, jemte upgift å fondernes egande fordringar och tillgångar, under serskild nummer, innehåller en kort, för hvarje fond förd anteckning, utvisande hvarje låntagares namn och adress, pantens beskaffenhet, tiden då räntan skall erläggas samt dagen, hvarförinnan inteckningen bör förnyas, äfvensom när räntebetalningen eller inteckningsförnyelsen skett.
Deremot har Utsk. funnit det vara med ordning öfverensstämmande, att serskilda förteckningar upgöras, dels af Kamereraren och dels af Sekret., öfver de till de genealogiska samlingarne hörande underrättelser, som till Direkt, ingå, äfvensom öfver de capitationsmedel, som inflyta, så att Direkt, alltid må vara i tillfälle atl tillse, huruvida de auktoriteter, som det åligger att insända genealogiska upgifter och capitationsmedel, i behörig ordning fullgjort denna sin skyldighet.
Utsk. föreslår sålunda följande förändrade redaktion af 19 §.
”Vid början af hvarje år låter Direkt, uprätta förteckningar in dupplo dels genom Riddarhus-Kansliet å de Consistorier, hvilka till följd af K. M:s nåd.
Cirkulärbref d. 4 Juli 1770, böra till
Direkt, årligen insända genealogiska underrättelser, dels genom Riddarh.kont., å de myndigheter, som äro skyldiga att för upbörden af Riddarhus-capitationsmedlen redovisa samt meddela upgifter å löntagande adelsmän; Och bör det ena exemplaret af dessa förteck - Den 17 Maj.' 55 ningar alltid vara i Direktris sessionsrum tillgängligt, på det att derå må kunna göras anteckningar, i den män handlingar eller medel inkomma, och det andra förvaras hos Sekret, eller Kamereraren, hvilka, hvar för sin del, inom årets slut hos Direkt, anmäla hvad som härutinnan kari af vederhör.
Consistoriel K.
I3ef:h:dc eller Chefs-embcten vara underlätet.” § 20 (gamla 20 §).
Uti lista mom. af denna § angide
Riddarhusets deltagande i koslnaderne vid allmänna fröjdebetygelse!- i hufvudstaden, har Ulsk. förändrat ordställningen på följande sätt: ”Direkt, bör undvika alla utomordentliga utgifter och ej eller ingå i kostnader vid allmänna fröjdebelygelser i hufvudstaden, utom vid de tillfällen, då, lill firande af märkvärdiga händelser, andra offentliga byggnader derstädes illumineras.”
Beträffande de vid redaktionen af 2 mom. i 20 § gjorda anmärkmr, har Ulsk. trott ali tvetydighet böra undvikas om den sålunda upfattas: ”Hvarken Riddarhussalen eller något inom
Riddarhuset varande rum uplåtes hädanefter till Concerter eller till sammanträde för något sällskap eller komité'.
Likväl må, i sistnämnde hänseende, del ankomma på
Direktionens pröfning att göra undanlag från detta allmänna stadgande; hvarvid dock iakttages att, till förekommande af den hastiga temperalurförändringens möjliga inverkan på plafondtaflan, Riddarhussalen vid kall och fuktig väderlek, med nödig försigtighet upvärmes.” § 24 (gamla 24 §).
I anledn. af den härvid framställda erinran, att föreskrift saknas huru förhållas skall, när lån sökes mot borgen, får Utsk. uplysa att skriftliga ansökningar lill dylika lån icke ingifvas, utan lemnäs skuldsedeln direkte till Kamereraren, som densamma inför Direkt, föredrager; och som beviljandet af dessa lån helt och hållet beror på Direkl:s personliga förtroende till gäldenärens och löftesmännens vederhäftighet, uplagas de i allmänhet icke i prot., för annan händelse ändå de af Direkt, bifallas, — en praxis, hvarmed lånsökanderne äfven förklarat sig vara belåtne.
Ett tillägg, som dock torde anses nödigt, har Utsk. föreslagit till 2:dra mom. af följande lydelse: ”Handlingar lill erhållande af s. k. omsätlningslån mot låntagares skuldsedel, försedd med borgen eller hypothek, hvarom handlas i 1 § 3 mom.
Litt. a och b af Länereglemenlet, inlemnas till Ridd.Kamreraren, som deröfver förer anteckning och desamma inför Direkt, föredrager i den orduing de inkommit.” 56
Den 17 Maj. § 36 (gamla 37 §).
I anledn. af Hr von Hartroansdorffs anmärkn., att en § i instruktionen borde finnas hvaruti föreskrift meddelas Ridd.Sekret., att varda åtskilliga gamla, på Riddarhuset förvarade handlingar, får Utsk. uplysa, att en sådan föreskrift innefattas i 39 §, enl. hvilken Ridd.Sekret, eger ansvaret och inseendet enl. upråltade och underskrifne kataloger öfver R. o. Ad:s archiv.
Tillika får Utsk., i anseende (ill Hr von Hartmansdorffs förmenande, att åtskilliga gamla riksdagsbeslut och andra äldre handlingar torde förvaras i kistor i de fuktiga hvalfvén, uplysa, att de ifrågavar. handlingarne icke numera äro utsatte för fukt, utan omsorgsfullt dels inbundne dels inlagde i serskilda trädlådor, eller i kartonger af papp samt inneslutne i tvenne kistor, för hvilka utrymme finnes uppe i Rtddarb.kansliets rum; oell torde Utsk. vid den serskilda anmälan, ang:de ordnandet af Riddarhus-archivet, hvarmed Utsk. har för afsigt att lill R. o. Ad. inkomma, dä jemväl få afgifva sitt utlåt, öfver Hr von Hartmansdorffs hemställan, alt vissa, nu på Riddarhuset förvarade handlingar måtte öfverflyttas till Riksarchivet. § 3S (gamla 39 och 44).
Emot borttagandet utur denna § af nuvar. stadgande, att Ridd.Sekret, skall i allmänhet befordra Riddarhusets gagn och bästa, har anmärkn. blifvit framställd af Hr Gr.
Lagerbjelke, med hvilken Hr von Hartmansdorff sig förenat, jemte tillägg af den önskan, att en sådan föreskrift stadgas för Riddarhusets öfriga tjenstemän.
Utsk., som icke föreställer sig, att, vare sig Sekret, eller någon Riddarhusets tjensteman kan undgå att sjelfmant inse sin pligt att befordra allt som länder till Riddarhusets gagn och bästa, hyser deremot fortfarande den åsigt, att ett stadgande härom uti Instruktionen endast utgör en fras, som icke innefattar något mera än den moraliska förbindelse, Riddarhusets tjenstemän i detta fall redan ega, och hvars uraktlåtenhet, så vidt den icke innefattar någon försummelse i tjensten, föga lärer kunna förekommas genom en i Instruktionen dertill införd upmaning.
I följd af den förändring Utsk. föreslagit uti 16 § (gamla 17 §) ang:de ordningen för öpnande af ankommande bref, kommer det af Utsk. i dess förra betänk, i denna § föreslagna tillägg om Sekret:s åtgärd i detta fall, att utgå. § 39 (gamla 40 §).
Med godkännande af en härvid gjord anmärkn. rör:de redakt., har Utsk. på följande sätt förändrat ordställningen i denna §.
”Ridd.Sekret. ege ansvaret och inseendet, enl. uprättade kataloger och förteckningar öfver R. o.
Ad:s archiv och boksamling, samt alla Riddarhuset tillhörige inventarier etc.” § 40 (gamla 41) samt 60 (gamla 62 §). ang:de Ridd.Sekretrs och Kandislernes åliggande att årligen lefverera 200 genealogiska tabeller.
Den 17 Maj. 57
Då lika med hvad Ulsk. har sig bekant, under öfverläggningen hos H. R. o. Ad. blifvit uplyst, att utskrifning af tabellerne öfver samtlige å Riddarhuset introducerade ätter, redan för flere år sedan blifvit fulländad, och att ifrägavar. renskrifning numera endast erfordras när tabellerne blifva förslit ne, eller, i följd af inkommande genealogiska upgifler, sådana tillägg i de derå gjorda anteckningar egt rum som påkalla renovation, har Utsk. ansett sig icke böra frångå sin hemställan om det förtydligande af föreskriften, angtde Ridd.Sekret:s och Kanslisternas skyldighet i delta fall, att derest renskrifning af ett så stort antal tabeller som 200 icke skulle årligen erfordras, Direkt, må ega rättighet att ett sådant antal inskränka med åliggande för Riddarh.kansliet alt aflemna så stort antal som behofvel påkallar, dock icke utöfver 100 för Sekret, och 50 för hvardera af Kanslisterne, i hvilket hänseende Utsk. ål 40 § gifvit följande förändrad redaktion: ”Ridd.Sekret, åligger att, jemte Ridd.Kanslisterne, årligen aflemna så stort antal renskrifna genealogiska tabeller, som behofvet påkallar; dock må detta antal icke öfverskrida 100 för Sekret, och 50 för hvardera af Kanslislerne.
” § 42 (gamla 42 §).
Palmstjerna hafva vid denna § anmärkt, dels att Ridd.Sekret, icke borde hafva sig ålagdt att ovilkorligen yttra sig i alla hos Direkt, förekommande frågor, ulan endast i de fall då han af dem, hvilka skola besluta, blir tillfrågad, dels olämpligheten deraf, att Sekret, skulle ovilkorligen yttra sig öfver ansökningar lill Riddarh.-kamererare och Riddarh.-liskalstjensterne.