Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
M:ts och Rikets Stats-Contoir sig anmäla , sednast inom den 1 Julii årligen för det näst föregående året, vid påföljd att fordringen ansåges förfalla, intill dess Riksens Ständer sammankommit, och efter tagen kännedom om fordringens beskafien - Underdåniga Skrif velter i het, pröfvat, huruvida, till godtgörande deraf,' särskilde medel kunde beviljas; fördenskuld och sorn ändamålet med ofvanberörde Kungörelse, att, nemligen, Statsverkets utgifter måtte kunna inom viss tid beräknas, skulle förfelas, derest en utan laga förfall begången försummelse, attyinom den föreskrifna tiden, till utbekommande af en gifven och känd fordran, sig anmäla, icke medförde annan påföljd än den , att Riksens Ständers nästinfallande sammankomst borde afvaktas, och i öfrigt några skäl icke förekommit, att aflidne Abbé Vogler i lifstiden, eller sedermera hans arfvingar, mott verkeliga hinder för Pensionens uttagande i rättan tid; hafva Riksens Ständer desto mindre kunnat bifalla , att Abbé Voglers arfvingar må för den innehållna och redan, jemte öfrige besparingar, på UtgiftsTitlarne disponerade Pensionen njuta ersättning, som Statsverkets inskränkta tillgångar icke med; gifva något särskildt anslag härtill.
Ständer framhärda etc. N.» Underdåniga Skrifvelstr. 49 Nio ig.
Uppl. o. godkänd hos Ridd. o. Ad. <1. 7Äpr.i8s3?
Preste-Ståndet d. 4 •— —•
Borgare-Ståndet d. 11 — — Bonde-Ståndet d. 11 — —■ Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående H. K. II.
Kronprinsen Joseph Frans Oscars utnämnande, att, i vissa fall, föra ordet i Regeringen.
S. A. K. ■Efter profning af livad E. K. Mits Nådiga Skrifvelse, aflåten till Rilc sens Ständer den 13 sistlidne Februarii, innehåller, hafva Riksens Ständer bifallit, att, vid de tillfällen, då Konungen antingen går i Fält, eller till aflägsnare inrikes orter, eller till Konungariket Norrige reser, H. K. H.
Kronprinsen Joseph Frans Oscar ml kunna af Konungen, när H. M. så nödigt pröfvar, förordnas till Ordförande uti den Regering, som i mål, hvilka Konungen föreskrifver, och, i öfverensstämmelse med Regeringsformens 43 §., då af H. M. utnämnes, samt att H. K. H. dervid skall äga 2:ne röster, och jemte de öfrige Fedamöterne i samma Regering, underteckna de beslut, som i Konungens namn utfärdas; kunnandes för H. K. H., i förenämnde egenskap, någon ansvarighet inför Riksens Ständer ej äga rum.
Prot, io'.Je Sami. 182J. 4 50 Underdåniga Skrifvelser.
Med anmälan af detta beslut, som Riksens Ständer fattat af vördnad för H. K.
H:ts dyra person, och med afseende pä
Dess utmärkta höga egenskaper, få Riksens Ständer förena deras underdåniga anhållan, att i E. K. M:ts Nådiga ynnest och bevågenhet städse få vara inneslutne.
Uppl. o. gödkänd hos Ridd. o. Ad. d. 14 Apr. 1823- Preste-Ståndet d. 17 — — Borgare-Ståndet d. 17 ■— — Bonde-Ståndet d. 17 — —* Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj.ts Nådiga Proposition om inrättande af ett nytt Fögderi uti Carlstads Län. S. A. K.
Uti Nådig Proposition, till Riksens Ständers Stats-Utskott, den 18 sisth Januarii, aflåten, har E. K.
M-, i anledning af Dess Befallningshafvandes uti Carlstads
Län underdåniga hemställan, om inrättande af ett nytt Fögderi i Länet, under namn af Norrsysslets Fögderi, förklarat, hurusom E. K. M., af anförde skäl och omständigheter, samt med afseende å angelägenheten, så väl för styrelsen som för innevånarne, af en efter göromålen och localen i möjligaste måtto Underdåniga Skrif velser. afpassad fördelning af Districten för Kronobetjeningens verksamhet, funne nödigt, att Mellan och Vester-Sysslets Fögderier i berörde
Län, på uppgifvet sätt, vidare fördeltes, så att af dem ett tredje Fögderi uppkomme; hvarjemte JE. K. M. till Stats-Utskottet i Nåder öfverlemnat, att hos Riksens Ständer föreslå, det de tjenstemän, som för det blifvande Fögderiet erfordras, nemligen: en Kronofogde, en Häradsskrifvare, a:ne fogde-tjenare och 2:ne Länsmän, kunde varda med nödiga "löner försedde samt dessutom erhålla tjenliga boställen, derest sådane, utan alltför stor kostnad för E. K. M. och Kronan, kunde anskaffas.
Af Handlingarne i detta mål är vordet upplyst: att det nuvarande Mellansysslets Fögderi innehåller 410g Hemman, med en folkmängd, enligt 1820 års mantalslängd, af 30,064 personer: att Vestersysslets Fögderi består af 32 41- Hemman, med 36,426 personer: att det föreslagna nya Fögderiet, under benämning af Norrsysslets, komme att innefatta 148y*5 Hemman, med 18,560 personer; samt att, efter E. K. M:ts Befallningshafvandes förslag, de nya tjenstemännen skulle icke allenast erhålla indelde löner af Kronans behållne räntor i orten, till ett belopp af 160 R:dr 5 rst., uppgående, efter markegångsförvandling, till 1042 R:dr 46 sk. 9 rst., utan äfven, dels genom utbyte af en Kronan tillhörig skogstrakt mot ett Uddeholms Bruks-Bolag tillhörande Hemman, Rådan, och dels af Kronans mark, komma i åtnjutande af boställen: att, enligt hvad E- K.
M:ts och Rikets Kammar-Collegium och Stats-Contoir, uti underdånigt utlå - 5?
Underilaniga Skrifvelseri tande häröfver upplyst, de år J796, uli Vermland varande 3:ne Fögderier, nemligen Oster-, Vester-, och Mellansysslet, blifvit genom de a:ne sistnämndes fördelning tillökte med det 4:de eller Södersysslets Fögderi: att Vester-och Mellansysslets Fögderier , om än , i anseende till deras vidsträckta läge , Kronobetjeningens tjenstgöring derstädes vore besvärlig, likväl icke, hvad göromålen anginge, kunde anses bland de större, då i andra Län funnos Fögderier, med flere Hemman och större folkmängd; samt att för öfrigt någon tillgång för den projecterade nya aflöningen icke finnes utan rubbning- i den 'reglerade Staten , emedan de i sådant afseende af E. K. M:ts Befallningshafvande uppgifna odisponerade Hemrnans-räntor , ehuru icke för visst behof i Stat anslagne likväl äro uti RiksStaten påräknade bland Statsverkets ordinarie inkomster, hvarmed bestämde Stats-utgifter måste bestridas och hvaruti all disposition till nya och främmande föremål medförde en brist , hvilken genom andra Stats-Contoiret veterliga utvägar icke på något sätt kunde fyllas.
Vid öfvervägande häraf, hafva väl Riksens Ständer, å ena sidan, funnit, att, då Mellansysslets Fögderi, hvars storlek egentligen ansetts fordra ifrågavarande fördelning, sträcker sig ifrån Carlstad till Riksgränsen emot Norrige och sålunda utgör i längd omkring 30 mil, måste af sådan orsak Kronofogdens och Härads-skrifvarens resor vid deras tjensters utöfning, äfvensom den öfriga Kronobetjeningens förrättningar vara förenade med större besvär och kostnad samt upptaga mera tid och omgång, än för be» Underdåniga Skri/velsen 53 stridandet af samma tjenstbefattningar i Länets öfriga Fögderier erfordras; men, å andra sidan, har det ej eller undfallit Riksens Ständers uppmärksamhet, att förrberörde Fögderi eger en obetydlig bredd , och att, då det samma, i afseende på Hemmantal och befolkning, jemföres med Vestersysslets Fögderi, skillnaden är så iinga, att den , i Riksens Ständers tanka, icke kan anses innefatta någon nödvändighet af den föreslagna nya Fögderi-Inrättningen oell tillökning af tjenstemanna-personal.
Deremot och enär för icke längre tid sedan, än vid pass 25 år, ett nytt Fögderi, med dertill hörande Krono-betjening, tillkommit genom klyfning af de ifrågavarande 2:ne, anse Riksens Ständer en ny reglering af Fögderierne till gränsor och storlek vara en utväg, att dels lätta ofvan omförmälte af Mellansysslets> oformliga läge härflytande olägenheter för Krönobetjeningen, och dels emellan Kronofogdars och Härads-skrifvares nu olika omfattning och besvär vid tjenstgöringen åstadkomma en jemkning, som lika verksamt befordrar det åsyftade ändamålet, men icke klafver tillökning af tjenstemanna-personalen och Statens belastande med dess aflöning.
Då likväl en sådan reglering af Fögderierne innefattar en fråga af administrativ beskaffenhet, och det således icke på Riksens Ständer ankommer att densamma föreslå, samt ärendet icke eller är i detta hänseende utveckladt och beredt, eller något utlåtande, i hvad Fögderifördelningen kan röra Ecclesiastique-Staten, blifvit från Consistorium i Carlstads Stift infordradt, hafva Riksens Ständer hvarken bordt eller 54 Underdåniga Skrifvelser. kunnat ingå i någon närmare undersökning om sättet för regleringens verkställande; men på grund af förhållandet i anförde delar och enär Kaminar-Collegium samt Stats-Contoiret, på uppgifna skal, jemväl ansett den föreslagne nya Fögderi-inrättningen ej vara af behofvet påkallad, kunna Riksens Ständer af de projecterade löner och boställen för ifrågakomne nya tjenstemän desto mindre några anslag bevilja, som Statens knappa tillgångar fordra all den inskränkning i utgifterne, hvilken, utan hinder i ärendernas behöriga gång, kan iakttagas.
N:o 2o.
Uppl. o.godkänd hos Ridd. o. Ad. d. i 4 Apr. 182 3.
Preste-Ståndet d. 17 — — .Borgare-Ståndet d. 17 ■—- — Bonde-Ståndet d. 17 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. McijAs Nådiga Proposition, angående upphörande af vissa dagsverken, hittills af Allmogen uti åtskilliga Socknar och Härader af Malmöhus
Län utgjorde till Flyinge och Dahlby Kungsgårdar. S. A. K. Sedan Riksens Ständer, under den 17 April 1818, hos E. K. M. i underdånighet anhållit, Underdåniga Skrifvelse.r. 55 att E. K. M. i Nåder täcktes anbefalla en fullständig undersökning om beskaffenheten af de dagsverken, som till Flyinge och Dahlby Kungsgårdar i Malmöhus Län blifvit utgjorde, och huruvida Allmogen uti åtskilliga Socknar och Härader af nämnde
Län lagligen borde ifrån dessa dagsverken vinna befrielse, samt att, i sådant fall, samma Allmoge, utan hinder af dess år 1813 lemnade endast villkorliga begifvande att, under en tid af 30 år, för dagsverks-skyldigheten utgöra viss penninge-ersättning, kunde få njuta befrielsen till godo; så har E. K. M., uti Nådig skrifvelse af den 18 sisth Januarii, gifvit Riksens Ständer tillkänna, hurusom genom de ifrån E. K.
M:ts och Rikets Kammar-Collegium samt E. K. Mus Befallningshafvande infordrade Handlingar och i öfrigt meddelda upp. lysningar blifvit utredt, att ifrågavarande dagsverken varit af u:ne slag, dels sådane, som under namn af hofveri blifvit utaf de närmast intill förrberörde Kungsgårdar belägna Dahlby och Sandby Socknar utgjorde, emot afkortning af Hemmans- och halfva Termins-skatlen, dels ock sådane, som endast, mot vedergällning af förtäring, årligen utgjorts af den längre borre boende Krono- och Kronoskatte-Allmogen i Torna, Bara, Harjagers, Rönnebergs, Onsjö, Frosta och härs Härader, samt bestått ej mindre i bergnings-arbete å den största ängen till F'Jyinge, Stuns-ängen eller Räften benämnd, än i gärdesgårdarnes vidmakthållande omkring samma äng: att förstnämnde, emot afkortning på skatten utgjorde, dagsverken grunda sig på ordentliga arbets-Contract, som åren 1688 och 1689 blifvit Underdåniga Skrif veiner. upprättade med vissa i ofvanberörde Dahlby oell Sandby Socknar dertill utsedde Krono- och Kronoskatte-Hemrnans Aboer, hvilka dagsverken,indelde i 32 st. så kallade hofverier, likväl enligt den numera, med E. K. M:ts Nådiga bifall, förändrade oeconomie vid Stuteriet a Kungsgärdarne, utgå till ena hälften i penningar, efter ärlig markegång, och till andra hälften in natura till Arrendatorn af Flyinge Kungsgårdsegor, emot det han erlägger den derå, efter Markegång, belöpande årliga betalning i penningar: att hvad åter beträffar de sednare mot vedergällning af förtäring utgjorde dagsverken af Allmogen i ofvannämnde 7 Härader, det väl ieke kunnat utrönas, när och huru desse dagsverken tillkommit, såsom från äldre tider utgjorde, men att dels Krono- och Kronoskatte-bönderne i Torna, Eara, Harjagers, Frosta och Färs Härader den 8 December 1732, då Dahlby och Flyinge Kungsgårdar bortarrenderades för Kronans räkning, blefvo förklarade skyldige att, likasom förut hade skett, emot vedergällning af vanlig förtäring afberga ängen Räften, dels ock att samma Allmoge i Onsjö och Rönnebergs Härader, efter del denna äng sedermera eri tid varit särskildt, utan rättighet till något arbete derå af denna Allmoge, bortarrenderad, genom en Kongl. Resolution af den 18 December 1760, ansetts böra fortsätta det från äldre tid förrättade bergnings-arbete, desto mera af behofvet pakalladt, sorn ifrågavarande äng åtet blifvit lagd under Kungsgårdens bruk: att E. K.
M. jemväl genom 2:ne andra Resolutioner af samma dag, i allmänhet förklarat, det Piasbende- och Hospi - Underdåniga Skrifvelser'. 57 tals-Hemman, men icke Boställs- och Militiaseller
Domkyrko- Annexe- och Mensal-, Scholreoch Predikostols-Hemman inom merberörde Härader, kunde, utan särskilde befrielse-Resolutioner, frän deras vanliga Sommar-arbeten vid Kungsgårdarne undantagas; och att, vid ett af E. K. M:ts Befallningshafvande, i alla vederborandes närvaro, den 16 Mars 1780, hållet sammanträde, en Öfverenskommelse blifvit af den således arbetsskyldige Allmogen trälfad i afseende på åtskillige omständigheters iakttagande vid verkställigheten af höstnaden å ängen Räften; varandes denna dagsverksskyldighet sedermera pä sådant sätt utgjord, till dess, i följd af Kongl, brefvet den 7 December 1813, ett Contract med samma Allmoge om detta slags arbete blifvit upprättadt, i likhet med hvad den, vid ett sammanträde sistnämnde år, sig åtagit, nemligen att, i stället för desse dagsverken , som utgått i Erosta Härad till 3*, i Torna, Bara och Harjagers Härader till 4, i Färs och Onsjö till 5, samt i Rönnebergs
Härad till 6 af hvarje mantal, utgöra betalning efter markegång samt efter den grund och beräkning, enligt hvilken höbergningen af hvarje Hemman dittills blifvit bestridd; dock med vilkor: 1:0 att förbindelsen till utgörande af dessa dagsverken ej sträckte sig längre, än uti 30 år, och om, efter den tiden, Allmogen ej funne sig nöjd att densamma prolongera, eller annan öfverenskommelse ej kunde träffas, utan arbetsskyldigheten vidare skulle in natura komma i fråga, Allmogen då ej blefve ålagd någon större, än den hittills utgjorde: 2:0 att, under nämnde tid af 30 år, något arbe - 58 Underdåniga Skrifvelger i te in natura vid Kungsgårdarne icke finge af Allmogen fordras, enär afgiften behörigen erlades, och 3:0 att ett sådant åtagande ej borde ligga Allmogen i vägen, så vida skäl framdeles kunde finnas till befrielse från detta arbetsbesvär, utan motsvarande ersättning; Och hade denna sålunda frivilligt åtagr.e afgift, som föc år 1817 utgjorde tillsammans 1216 R:dr g sk. 4 rst., likmätigt högstberörde 1813 års Kongl.
Bref, blifvit, till vidmakthållande af Stuteri-inrättningen vid Flyinge Kungsgård, påräknad och anslagen, att på samma tid som Kronans öfrige inkomster, till Stuteri-inrättningen ingå; i anseende hvartill E. K. M. också sedermera, genom Nådig Resolution af d. 26 September 1815 afslagit den af en del utaf denna Allmoges Fullmägtige vid samma års Riksdag ingifna under, dåniga ansökning, att Allmogen från dagsverksskyldighetens utgörande både i penningar och in natura måtte varda befriad. E. K.
M. har nu tillika i Nåder förklarat, att, efter inhändigande af dessa upplysningar i ämnet och vid Nådig pröfning af hvad Riksens Ständer uti deras ofvanomförmälte underdåniga skrifvelse vidare framställt, E. K.
M. ansett något tvifvelsmål om behörigheten af de till Dahlby och Flyinge Kungsgårdar af vissa Kronooch Kronoskatte-Hernman i Dahlby och SandbySocknar, dels in natura och dels i penningar, mot afkortning på Hemmans- och Termins-skatten, utgående så kallade hofverier icke kunna ega rum; men vidkommande åter det andra slags arbete, som af Allmogen i oftanämnde Sju Härader blifvit utgjordt, i Nåder funnit det icke Underddniga Skrifvelser.
59 hafva med säkerhet kunnat utredas, att detsamma genom frivilligt åtagande å Allmogens sida tillkommit, och att icke eller i öfrigt för närvarande några sådane skäl till befrielse derifrån, utan motsvarande ersättning, sig företett, hvilka 3:dje puncten af 1813 ars med Allmogen afslutade Contract förutsätter, derest, utan hinder deraf, Allmogen, under tiden, skulle denna befrielse tillgodonjuta; hvadan E. K.
Sig ej eller kunna vidtaga någon ändring i hvad härutinnan förut blifvit stadgadt; dock att det, enligt berörde Contracts 3:dje punct, vore Allmogen obetaget, att, så vida den framdeles kunde styrka sin rätt till befrielse från sistnämnde arbetsskyldighet, i vederbörlig ordning sina förmenta anspråk gällande göra.
I sammanhang med detta ärende har hos Eik sens Ständer förekommit ett af Riksdags-fullmägtigen från Malmöhuslän, Nils Mänsson, afgifvet samt af Riksdagsfullmäktige från samma Län Jöns Pehrsson och Anders Nilsson jemväl biträdt anförande, med begäran, att Riksens Ständer, i kraft af deras beslutande rätt uti allt, som angår Flyinge, och Dahlby Kungsgårdars jemte det dervid inrättade Stuteriets inkomster, samt med afseende derå, att de dagsverken, Allmogen uti ifrågavarande Härader till dessa Kungsgårdar, emot vedergällning af förtäring, hitintills utgjort , hvarken äro inberäknade i Hemmanens räntor eller genom ordentliga Contract tillkommit, ville förordna att en sådan Allmogens dagsverksskyldighet borde för framtiden upphöra: till stöd för hvilket anförande Nils Mänsson åberopat och dervid, uti bestyrkt af - 6o Underdåniga Skrifvelser. skrift , fogat Kammar-Collegli uti ämnet med~ deldta underd. utlåtande , hufvudsakligen innehållande, att dagsverksskyldigheten, efter ali sannolikhet, härleder sig från frivilligt åtagande af Allmogen , i en tid , då så kallade hjelpedagsverken nästan ofver hela Riket till Kungsgårdarne utgjordes 5 hvadan, och på för öfrigt upp. gifna grunder, Kammar-Collegium hemställt, dels om icke
Allmogen kunde från dess åliggande att utgöra dagsverkspenningar i Nåder befrias, dels ock att, på sätt en af Rikets Herrar, RiksMarskalken etc.
Herr Grefve von Essen, uti dess, å Stuteri-Öfver-Styrelsens vägnar, afgifna underdåniga yttrande, jemväl tillstyrkt, JS. K. M. täcktes till Stuteriets vidmagthållande nödiga medel, till ett mot Dagsverks-penningarne svarande belopp, i Nåder bevilja.
Detta allt , med hvad mera handlingarne innehålla, hafva Riksens Ständer uti öfvervägande tagit5 -Och som, uppå Riksens Ständers, vid sine föregående Riksdagar framburna, underd. anhållan, vederbörliga undersökningar, om beskaffenheten af de lill Flyinge-och Dahlby Kungsgårdar utgjorde dagsverken samt om Allmogens yrkade ratt till befrielse från denna dagsverksskyldighet, numera blifvit verkstälde, hvilka undersökningar, såsom grundade på alla i orten och uti Kammar-Archivet tillgängliga upplysningar, synas innefatta ali den utveckling af målet, hvilken möjligen står att vinna , hafva Riksens Ständer alitsa icke funnit några hinder möta för en slutlig pröfning häraf.
Hvad således beträffar Krono- samt Kronoskatte-Allmogens i Torna, Bara Harjagers, Rön - Underdåniga Skrifvelserl hebergs , Onsjö, Frosta och Färs Härader skyldighet att till förenämde Kungsgårdar utgöra vissa dagsverken; så och då detina arbetsskyldighet genom ofvan åberopade författningar är vorden bestämd, på grund af enahanda behof för Kungsgårdarne, hvilket ifrån början till densammas utgörande föranledt, samt dagsverkena, endast med den förändring, att de få lösas med penningar efter markegång, blifvit uti Staten, för det å Flyinge varande Stuteri påräknade för Stuteriets underhåll, hafva väl Riksens Ständer ansett, att, på sätt E. K. M. äfven i Nåder förklarat, lösen för dessa dagsverken , hvilka i berörde Stat äro upptagne till ett antal af 4752 2j~:dels ä 16 sk., icke kan, utan motsvarande ersättning, upphöra.
Men alldenstund, efter hvad Kammar-Collegium utredt, ifrågavarande dagsverken måste, då annat förhållande ej utrönas kunnat, anses hafva genom frivilligt åtagande tillkommit, samt alltså, i likhet med de så kallade lvjelpedagsverken , om hvilkas afskaffande, när Arrende-Contracten om de Lägenheter, hvartill de blifvit anslagne, upphöra, E. K. M. redan under den 3 December 1812 förordnat, icke grunda sig på någon Allmogen ovilkorligt åliggande skyldighet, fördenskuld och enär af inbyggarne i Skåne endast de uti omförmäldte 7 Härader vidkännas en dylik arbetsskyldighet, samt det följakteligen förekommer obilligt, att desse Häradsboer skola roed den till Kungsgårdarne anslagne dagsverks-ersättning betungas, hvadan ock Kammar-Collegium ansett dem böra derifrån befrias, emot det att Stuteriet af Statens medel erhölle ersättning till lika belopp; alltså hafva. 6a TJnderddniga Skrifvelser.
Ständer beslutit att den för dessa dagsverken faststälda losen, utgörande, efter omförmälde beräkningsgrund, 1584 R:dr 8 sk.
Banco, skall, vid den blifvande Stats-regleringen, bland Statsverkets årliga utgifter uppföras, och Allmogen sålunda från betalningen deraf hädanefter njuta befrielse.
Hvilket beslut Biksens Ständer nu härmed få hos E. K. M. i underdånighet anmäla.
N:o ai.
Uppl. 0.godkänd hos Bidd.o. Ad. d. 14 April 1823.’ Preste-Ståndet d. 17 — —■ Borgare-Ståndet d. 17 — •— Bonde-Ståndet d. 17 Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående den af Ccdmare Stads Kyrko-Råd gjorde anhållan om medel till verkställande af en å der varande Domkyrka erforderlig reparation. S. A. K.
Sedan hos E. K. M.
Calmare Stads JCyrko-Råd, i underd.
Skrifvelse, anmält behofvet af understöd, för att kunna å Domkyrkan derstädes verkställa en reparation, hvilken vore af högsta nödvändighet, men föranledde en kostnad af 10,623 R:dr 46 sk.
B:co, som hvarken af Dom - Underdåniga Skrifvelsir. 63 kyrkans egna tillgångar eller genom bidrag af Stadens innevånare skall kunna betäckas, liar E. K, M. som funnit något allmänt anslag för Calmare Domkyrkas iståndsättande hittills icke hafva varit att påräkna, genom Nådig Remiss af den 25 sisth Januarii till Riksens Ständers Statsutskott Kyrko-Rådets ofvanberörde underdåniga Skrifvelse i Nåder öfverlemnat, på det Utskottet, med anledning deraf, måtte, i mon af blifvande Stats-tillgångar, hos Riksens Ständer föreslå de till ifrågavarande reparation erforderliga medel.
Efter erhållen del af denna Nådiga Remiss, har hos Riksens Ständer förekommit, att då, vid 1815 års Urtima Riksdag, Riksdagsfullmägtigen från Calmare Stad anmälde huruledes
Domkyrkan derstädes fordrade reparation, hvilken, enligt Förslag, skulle uppgå till en kostnad af 16,093 R:dr 46 sk-» till hvars bestridande Stadens innevånare saknade förmåga och Kyrkans egna tillgångar funnos otillräcklige, helst af de till dess underhåll anslagne 98 tunnor Kronotionde, blott 44 tunnor voro i behåll, efter afdrag utaf Kyrkobetjeningens aflöning, och Kyrkans Capital endast utgjorde 1,409 R:dr 46 sk. B.co; hvarföre Riksdagsfullmägtigen anhöll uppå anförde skäl , att till denna reparation mätte af allmänna medel beviljas understöd till ofvan uppgifne erforderliga summa, Riksens Ständer, ehuru de medgåfvo, att Riksdagsfullmägtigen väl egt anledning till denna anhållan, likväl ej kunde, i anseende till Statsverkets mångfaldiga behof, samma anhållan bifalla, emedan, till
Domkyrkans underhåll och behof, pa Stat redan vo - 64 Underdåniga Skrifvelseri ro anslagne 98 tunnor Kronotionde årligen, hvilket bidrag utgjorde ett af de betydligaste, som i sådant hänseende funnos bestådde, samt utvägar till de nödvändigaste förbätiringarne dessutom syntes kunna beredas, så väl af de 44 tunnor hvilka af nyssnämnde bidrag återstodo, sedan Kyrkobetjeningens aflöning afgått, som af Kyrkans Capital och de tillskott Stadens innevånare, hvilka begagna Kyrkan, syntes i och för reparationen deraf böra vidkännas.
Under enahanda Isigter af ämnet och enär Statsverkets tillgångar icke mindre nu, än åt 1815 påkalla sparsamhet, hafva Riksens Stander icke funnit skäligt bifalla, att Staten med något bidrag till Calmare Stads
Domkyrkas reparation varder belastad, utan anse R.
S:r deremot Kyrko-Bådet böra hos E. K. M. i underd. söka Nådig tillåtelse att, på sätt vid dylika tillfällen vanligen sker , förskaffa sig den till ifrågavarande reparation nödige tillgång; och hvilken utväg i förening med de medel Kyrkan förut eger, R.
S:r förmoda desto heldre skola befordra ändamålet, som, vid jemförelsen emellan de år a 815 afgifne och det derefter upprättade samt E. K. M:ts Nådiga Remiss följaktige Förslag, det visat sig, att, utan något allmänt bidrag, Kyrkans bristfälligheter, ifrån sistberörde år, blifvit så vida bättrade, att reparations-kostnaden numera är vorden uppgifven till ett belopp af 5,470 R:dr B:co mindre, än hvartill densamma i Förslaget år 1815 uppfördes.
N:o Underdåniga Skrif velseri 65 N:o 212.'
Uppl.o.godkänd hos Ridd. o. Ad. d. 14 April 1823.'