Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det var detta bevis af Directeur Schwartz, jemte den omständigheten att i4 dagar förr, än det lediga stipendiet skulle tillsättas, dog den ifrågavar. ynglingens far, som var tullförvaltare, och iemnade en enka med 10 barn alldeles utan alla tillgångar, som verkade, att då denne gosse anmälte sig, och man icke kunde förkasta honom i anseende till hans kunskaper, och delta kunde blifva Den 4 J u n i f. <111. nyttigt för framtiden, sä trodde directionen sig äga full anleda. att bevilja honom delta stipendium.
Jag får i öfrigt upplysa, att han blott begagnade det i ett år, ty längre var han icke här utan for till Upsala, der han blef gesäll.
De andra påminner jag mig icke, men vet val, att directionen haft underrättelser om dem oell att de artat sig väl.
Jag gör ingen anmärkn. mot hvad directionen i dessa frågor til (gjort.
Jag är öfverlygad att directeurerne följt föreskrifterna och sitt samvete; men jag understödjer Hr von Hartmansdorff^ åsigt i fråga omförändring för framtiden, och anhåller derföre om återremiss.
Jag deremot tillstyrker bifall till betänkandet.
Jag tror, alt det afsedda ändamålet till en stor del skulle förfelas, om dessa stipendier endast skulle komma dem till godo, sorn vistats vid academien och aflagt student-examen.
Jag medgifver visserligen, att några bestämdare föreskrifter, i afseende på compelencen till ifrågavar. stipendiers erhållande, äro af behofvet påkallade; men då flera ansökningar derom inkomma, så beror det naturligtvis på Ridd.direcCn att jemföra de olika betyg, som de sökande förete, och för det fall, att ingen af dem äger så tillförlitliga bevis, alt directionen anser stipendiets meddelande åt honom uppfylla ändamålet, så lärer icke directionen underlåta att, på salt förut skett, utfärda kungörelse om ny ansökningstid.
Vill man uppmuntra och understödja medellösa ynglingar, som önska ingå i näringarna, så torde det ej vara ändamålsenligt att såsom oeftergiflig! villkor för ett sådant understöd föreskrifva, att de skola först vidkännas kostnaden för academiens besökande och student-examens undergående.
Jag tillstyrker således bifall till betänk, äfven i denna del.
Hr Le fre'11:
Här har aldrig varit fråga 0111 något vi stande vid academien, utan blott om de sökande äga de kunskaper, som fordras för att komma lill academien, och med inskränkning dessutom till hvad förfatluingarne föreskrifva för dem, som vilja taga student-examen med undantag af de classiska språken.
Anser 11. o. Ad. denna fordran för hög för dem, som skola erhålla detta stipendium, så vill jag visserligen icke lägga mig deremot; men jag tror, alt med de fordringar på upplysning man i vår tid har, så är detta icke för mycket, helst då man considererar hvad som i verkligheten fordras för student-examen och icke livad som står på papperet såsom fordran för densamma.
Jag är väsendtligen före kommen af Hr Lefren.
Jag nämnde uttryckligen, att examen måtte kunna vara aflagd vid gymnasium, lika så väl sorn vid universitet.
Hvar och en af R. o. Ad. känner utan tvifvel, att i närvar, ögonblick fordras för att blifva officer Den 4 Juni f. m. i43 äfven att hafva <le kunskaper, som behöfvas utom de lärda språken för att taga student-examen.
Dervid ålägges ej heller att hafva vid academien aflagt prof derpå.
Samma förhållande kunde äfven vara med dem, som söka ifrågavar. stipendium.
Man har då blott fordrat hvad sorn kanske är minimum af kunskaper för att hafva fått något slags vettenskaplig underbyggnad.
Ändamålet med delta stipendium kan väl icke vara att uppfostra vanliga gesäller, ty dertill behöfvas, enligt hvad erfarenheten visat, icke några stipendier. g:de §:n Litt.
C. blef af R. o.
Ad. återremitterad. 1 o:de §:n. R. o.
Ad. fann denna § icke erfordra någon åtgärd. 1 1: t e §:n.
Bifölls. 1 a:te §:n.
Utsk. har gillat ifråga var. åtgärd, således har jag ingenting att tillägga.
Jag vill blott upplysa de få af R. o. Ad., som uro närvar., alt tvänne betydliga förmåner uro vunna. R. o. Ad. hade förut för sina ögon under dessa träd 11 å i3 famnar ved liggandes, och utom dess var det brist på utrymme för den ved, som här begagnas.
Dessutom var der en reservoir för orenlighet, som nästan icke var möjlig att förekomma.
Än ytterligare vunnes, alt den läktare, som begagnas vid concerler, der hyresfritt får rum, så alt det är en verklig förmån för Riddarhuset, oberäknadt att efter i5 år hela byggnaden, sorn är försedd med tegeltak, är R. o. Ad:s egendom.
Hvad Ridd.Utsk. i 12 §:n tillstyrkt, blef af R. o. Ad. bifallet. i3:de 5:11. R. o.
Ad. biföll, alt den uti denna § omnämnda fråga malte förfalla. i4:de §:n Litt.
Frih. Cederström, Gust.
En skyldig vörd nad för R, o. Ad.- och Högh Ridd.direcCns Hrr ledamöter, mina förmän, ålägger mig att vid delta tillfälle redogöra för de motiv, som föranledt min afsägelse.
Den framställning lill Ridd.direct:n, som jag gjorde 0111 löneförhöjningen för andra cancellist-befaltningen, väcktes i sammanhang med en fråga om förändrad reglering af göromålen mellan de båda cancellist-beslällningarna.
Den välgrundad på min innerliga öfvertygelse derom, att hvad jag föreslog öfverensslämde med Riddarhusets sanna fördel.
Dircctionen ansåg likväl icke lämpligt alt i anledn. af min vördsamma hemställan göra någon framställning till R. o. Ad.
Det kan således icke komma i fråga att nu åter rele - »44 Den 4 Juni f. m. vera förslaget, men jag önskar för R. o. Ad. få ådagalägga, att det icke var något personligt intresse, någon egennytta, sorn förmådde mig att göra framställning 0111 löneförhöjning.
Detta har varit det ena skälet, hvarföre jag afsagt mig det arfvode, som för mig specielt blifvit tillstyrkt.
Det andra skälet är, alt jag icke lior det vara lämpligt, all yngre tjenstemän få sig tillagda så beskaffade personliga arlvoden utan särskildt dermed förenade åligganden eller förrättningar.
Såsom representant hade jag omöjligen kunnat lemna mitt bifall, i händelse fråga blifvit väckt att tillagga någon annan person i samma calhegori som jag ett dylikt personell arfvode; ty jag tror, alt sådana personliga arfvoden, söm det ifrågavar., endast höra tilldelas högre och utmäiklaie förtjenster i fäderneslandets tjenst, men alldeles icke höra komma i fråga såsom belöning för de ringare bemödandan, hvilka förekomma inom en cancellists trånga verkningskrets.
Det är detta jag ansett mig skyldig att vid delta tillfälle nämna.
Cederström till Ridd.direcltn ingaf ett förslag till en ny fördelning af göromålen emellan de båda cancellisterna, så ansåg directionen, att den sträckte sig endast till några obetydligheter, så alt enligt directionens öfvertygelse ingen väsendtlig fördel derigenom skulle vinnas; men directionen kunde å en annan sida icke annat än göra rättvisa åt Frih.
Cederströms nit vid completteringen af genealogierna, allt sedan General Medins död.
General Mellin hade en förkärlek för delta arbete.
Han kunde sitta här flera timmar och läsa i genealogierna för att gå igenom dem och skaffa sig underrättelser.
Hans efterträdare uti directionen kunde icke lemna samma tid deråt.
Cederström åtog sig det och har verkligen förtjenst derom.
Äfven det register, hvarom jag nyss talat, är hans verk, och då jag föreslog ett arfvode åt en cancellist, kan jag icke neka, att jag dermed afsåg den, som, nu bepröfvad, redan visat, att han äger skicklighet dertill, och som med mycken framgång skulle fortsätta detta verk.
Jag förklarar öppet, alt jag i directionen talat emot förhöjning af a:a cancellislens lön.
Detta hade varit en orättvisa emot i:a cancellisten och flera andra, och sådant söker jag så mycket som möjligt att förekomma.
Dessa eviga begär efter högre löner, som alla menniskor öfverhopa R.
St. med, äro mot mina principer.
Detta har verkligen ingen gräns, och derför var och är jag ännu deremot.
Deremot tror jag, att ett arfvode hör beslås åt den, som sköter genealogierna, och jag är saker, att directionen i första rummet anmodar Frih.
Cederström derom, hvarigenom således ändamålet skulle vinnas, att hans lön blefve förökad, då han nu haft den grannlagenhet att icke vilja mottaga ett arfvode, sorn var honom personligen tillslaget.
Den 4 Juni f. m. R. o.
Ad. gillade hvad Ridd.Ltsk. i i4 5:n Lill.
A. anfört. i4 §:n Litt.
B. Hr Lefre'h: Jag får vördsamt hemställa, om icke det vore skäl alt öka denna lön till jemtll 200 ridt- broo.
Delta är en obetydlig sak, men det är angeläget, att förste vaktmästaren vid Riddarhuset är så lönad, att lian icke alltför mycket behöfver se sig om efter extra förtjenst.
B ove:
Det skall synas inconseqvent af mig, då jag nyss yttrat, att jag icke kan tillstyrka löneförhöjning för andre canceliisten, emedan jag är emot sjelfva principen, att jag likväl deltagit uti detta beslut att tillstyrka en löneförhöjning för vaktmästaren; men förhållandet är det, att hans lön alltid varit högst ringa och pa manga
Ar icke blifvit förhöjd, då likväl alla andra vaktmästare hafva 200 r:dr eller derutöfver.
Ridd.vaktmästaren har ett ganska ansvarsfullt åliggande, nemi. insättningarne uti banken, hvilka han måste göra lill ett ganska betydligt belopp, och det är således nödvändigt, att denne person är pålitlig och så lönad, att lian ej behöfver se sig om efter annan förtjenst.
Det synes alltså vara billigt, att hans ringa lön någongång Liefve ökad.
Hvad Utsk. i i4 §:n Litt B- tillstyrkt blef af R. o.
Ad. bifallet. i5:de §:n.
Utskts tillstyrkande i denna § bifölls af R. o.
Ad. i6:dc §:n Litt.
A. förra mom.
Mig synes, att en vida enklare åtgärd, än den att begära afskrifning, hade varit att uti Riddarhusets räkenskaper efterse, orri flera än ett kar blifvit betalda.
Om ej så är, behöfves icke heller någon afskrifning; ty då har det icke heller funnits flera än ett, utan det är en misskrifning.'
Jag inedgifver, att uti förteckningen slo do verkligen 2.‘ne kar, men vid den revision, som för 2 0 3 år sedan skedde, lastade man uppmärksamheten på, att det icke finnes mer än ett kar.
Det var mycken fråga om, huru dermed hängde tillsammans, ty räkenskaperna utvisa blott, att ett blifvit inköpt.
Det var genom en händelse, som den förre Ridd.Seereterarens fru hade ställt sitt kopparkar tillsammans med Riddarhusets, och när inventeringen först gjordes, hade de stått tillsammans.
Kär sedan Lagerheim Lief Justitieråd, så tog hans fru igen sitt kar, och då först upplystes, att Riddarhuset icke ägt mer än elt kopparkar, 8 H. 19 Den 4 Juni f. m. och hvad som fort oss bakom ljuset.
Det säkra är, att aldrig mer än ett kopparkar har blifvit betaldt.
Hvad Ridd.Utsk. i detta mom. föreslagit, Lief af R. o. Ad. bifallet. i6 §:n Litt.
A. sednare mom.
Det är ganska sannt, att uti lnstruciionen -hittills icke funnits någon bestämd föreskrift om hvem som skulle hafva vården och ansvaret för inventarierna.
Del är således ganska riktigt, att Utsk. har fästat sig dervid, och jag finner äfven nödvändigheten af hvad Utsk. föreslagit, ehuru här de facto alltid har funnits någon, som vårdat sig derom, nemi.
Ridd.Seci et:n. fastän icke specielt genom inslrutionen dertill ålagd.
Jag är öfvertygnd om, att lian äfven hädanefter gunstbenöget ålager sig detsamma.
Det vore också mera passande, att han gjorde det, som bor här på stället, än kamererare!!, som kanske mäste söka sig hostad på norr eller på söder.
Om då hastigt en eldsvåda uppslode, och Ridd.kamereraren, som hade vården om inventarierna, bodde på norr eller söder, så nödgades Ridd.Secretm hi yla upp lås för att komma åt dem o. s. v.
Kär det jemte Ridd.Secreltn i enskildt samtal försäkrat mig, att han är benägen att åtaga sig vården om inventarierna, så får jag tillstyrka R. o. Ad. att antaga Utsk:s betänk., endast med utbyte af ordet Kamererare!] mot R i d d a r h u s
S e c r e t eraren.
Underh Ridd, Secret.:
I händelse R. o. Ad. önskar, att jag skall ansvara för inventarierna, så tror jag mig dertill så mycket mera pligtig, som jag redan hittills alltid ansett detta vara min skyldighet till följe af den s. k. cura edilis, hvilken tillhör mig under Ridd.directionen.
Jag gillar den rättelse, som här har blifvit ifrågaställd.
Händelsen med karet synes bevisa nödvändigheten deraf, alt Ridd.SecreCn har inventarierna tinder sin vård.
Men att endast införa ordet Ridd.Secreteraren i stället för Ridd.komerei arén skulle göra behof af ett undantag, nemi. för Ridd.contoret, som väl äfven, hvad inventarierna beträffar, bör stå under Ridd.kamererarens vård. R. o. Ad. beslöt, att Ridd.Secrettn skall hafva vården och ansvaret för de å Riddarhusets inventarii-förteckning upptagna lösörepersedlar samt ansvara, det ingen förskingring deraf må äga rum, med undantag likväl af dem, sem tillhöra Ridd.contoret, för hvilka kamererarcn skall vara ansvarig. 16 §:n Litt.
B. Hr v o n Hartmansdorff:
Jag har intet emot, att de förskjutna medlen för den förflutna tiden må afskrifvas; men Den 4 Juni f. m. '47 jag önskade att till min upplysning få vela, huru det nu förhåller sig med fullgörandet af Ridd.Secrettns och Ridd.- cancellisternes skyldighet att årligen renskrifva ett visst antal af genealogiska tabeller.
På den tiden jag hade äran vara Ridd.kamererare, så debiterades desse tjenstemän för ett visst antal sådana tabeller, värderade efter ett bestämdt pris, hvilken summa afdrogs på deras löner.
Jag hoppas oeh förmodar att denna skyldighet icke kommer i förgätenhet, derföre att debiteringen utgår ur Riddarhusets bok.
Se c r e t.:
För några år sedan, då det var fråga om detta afdrag till Ridd.cassan, skedde afdraget efter 12 sk. b:co för hvarje genealogisk tabell.
Till detta pris kunde icke tabellerna utskrifvas, men instructionen innehöll, att Ridd.SecreCn skulle lemna i oo tabeller örn året och cancellisterne 5o.
På framställning af Ridd.Secrelrn beslöt directionen, att secreteraren och cancellisterne skulle lemna dem in natura och icke genom afdrag å lönen, så att nu utskrifvas årligen 200 tabeller, och för hvarje år lemnäs lill directionens granskning en uppgift på de tabeller, som för året blifvit utskrifna.
Då förhållandet är sådant, som Ridd.Secretm nu upplyst, så förfaller min anmärkning.
Hvad Ridd.Utsk. i 16 §:n Litt.
B. föreslagit, bifölls af R. o. Ad. 16 §:n Litt.
C. Hvad Ridd.Utsk. föreslagit, blef af R. o. Ad. bifallet.
Slutmeningen. R. o. Ad. fann för godt, att, på sätt Ridd.Utsk. föreslagit, förklara Ridd.directionen sin tillfredsställelse öfver det sätt, hvarpå Riddarhus- och stifts-ärendena sedan början af sista riksdag blifvit af directionen bandhafda.
Ånyo föredrogs Ridd.Utskts den 29 sisth April e. m. på börset lagda mern., i anledn. af Hr Anckarsvärds motion om uppförande af en ny läktare.
Begärdes ånyo på bordet af Hr von Hartmansdorff, Au g., samt Frih. Boye, Fredrik.
Lades på bordet nedannämnda från Utsk:n inkomna memorial, utlåt:n och betänkrn, nemi. från ConstitutionsUtskottet:
N:o II, med förslag till förändring i 49 §:n Reg.Fm samt 2 §:n Riksd.Ordningen; N:o 12, i anledn. af väckt fråga om bestämmande af dagen för nästkommande riksdags början ; .48 D c n 4 Juni f, in. StatsU tskottet: N:o io>, i anledn. af väckt fråga om förening af Riksg.- cont:s och f. d.
General-assistance-cont:s enke- och pupillcassor eller om årligt anslag till enke-cassan vid förstnämnda verk; N:o i55, i anleda, af väckta motioner om anslag för sammanträden af Skandinaviska naturforskare och läkare; Bevil Inings Utskottet:
N:o 17, i anleda, af K. M:s nåd. skrifvelse till R.
St. i fråga 0111 landträntmästares befrielse från skyldigheten att för remisslage erlägga bevillning; N:o 18, i anledn. af K.
M.‘s nåd. skrifvelse till R.
St. ang:de eftergift af personella utskylder för afskedade, till underhåll berättigade, soldater och deras vederlikar under expeclancetiden; LagU tskottet:
N:o 51, i anledn. af väckt motion om ändring i 18, 19, 20 och a3 cap.
Missg.balken; IN:o i anledn. of väckta motioner, rör:de dels ändring i 12 §:n af K. förordn. den .3 Juli 1818, ang:de inteckning i fast egendom, samt i nu gällande föreskrifter om panträtt i lösören, dels att inteeknad jord ej må, genom af söndring, till sitt värde förminskas, dels ock att inteckning må kunna i fartyg erhållas; N:o 53, i anledn. af väckt motion om ändring i i3 §:n af K. förordn. den i3 Juli 1818, ang:de inteckning i fast egendom; Allm.
Besvärs- och Ek o n.U t sk o 11 e t: N:o 32, i anledn. af väckta motioner, om ändring i författningarna, ang:de allmänna vägars underhållande vintertiden ; jN:o 33, i anledn. af väckt motion, ang:de föreskrifter örn sättet att mäta salt och spanmål; N:o 34, i anledn. af väckt motion om skyldighet för säterier och boställen att fortskaffa kronobref; N:o 35, i anledn. af väckt motion om indragning af vexelcontrolleurs-befattningar; N:o 36, i anledn. af väckt motion om inskränkning af nämndemäns befrielse från skjutsningsbesvär; N:o 37, i anledn. af vackt fråga om utfärdande af nya instructioner för länsstyrelserna och deras underlydande tjenstemän ; N:o 38, i anledn. af väckta motioner, ang:de ändringar uti eller tillägg vid författningarna om Jumpsamling. II, R. o. Ad. åtskiljdes kl. till 3 e. m.
In fidem protocolli, F, O. Silfverstolpe, Den 4 Junie. m. lfa Thorsdagen den 4 Juni i84o.
Företogs det uti io8 §:n Reg.F:n, samt 65 §:n Rjksd.- Ordn. föreskrifna val af electorer, hvilka, jemte electorer af de öfriga RiksSt:n, skola utse corniterade till tryckfrihetens vård ; och befunnos, efter valförrättningens slut, hafva blifvit utsedde till Ordinarie Electorer: N:o 87.
Gr. Löwenhjelm, Gustaf ..... „ 2og3. A. Hr af Wetterstedt, Kielas ....
„ 1476- Hr Riben, Carl Wilhelm „ 1979- — Brakel, Gustaf Anton „ 1992.
— Lagerstråle, Gustaf Rudolf . . . ,, 229g. — von Beskow, Bernhard ....
Supplean ter: N:o 32g.
Adlerbeth, Jacob „ io55.
Hr Bråkenhjelm, Per Reinhold . . . H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 9 på aftonen.
In fidem protocolli, F. O. Silfver stolpe.
Fredagen den 5 Juni i84o. Plenum kl. 8 f. m.
Företogs val af 21 ordinarie ledamöter och i5 suppleanter uti Förstärkta StatsUtsk.; och befunnos, efter valförrättningens slut och sedan lottning blifvit anställd till utrönande af den ordning, i hvilken de suppleanter, hvilka erhållit lika röster, borde, i händelse af behof, inträda, hafva blifvit utsedde till Ordinarie Ledamöter: N:o 3.
Gyllenstjerna af Lundholm, Nils Christopher 169 röster. ,, 166.
Stjerncrona, Henrik David . . . 170 „ „ 220.
— Palmstjerna, fullm.
Gr. Gyldenstolpe, Anton Gabriel .... 169 ,, ,, 24g.
Adelsvärd, Johan Carl .... 169 „ „ 329.
— Adlerbeth, Jacob 170 „ „ 389. — von Kraemer, Robeft Fredrik .170 ,, 93 röster.
93 92 j> 92 11 92 92 » 9' röster. y9 i5o Den 5 Juni. N:o 792. „ 1476. ,, 1600.
„ 1842. „ 1912.
„ 2096. „ 2134. 2l6[. 2ig5. 2275. 2279. 2287. 2200. 23o8. 23i i.
Hr Lagerhjelm, Pehr — Riben, Cari Wilhelm ....
— Braunerhjelm, Ferdinand . . . — Edenhjelra, Gillis B.
— Nordensköld, Otto Gustaf — von Röök, Gustaf — Printzsköld, fulim.
Gr. Piper, Ca Fredrik — af Zellen, Nils Wilhelin . . — Edelstam, Fabian — Lefren, Joh. Pehr — af Tannström, Nils Magnus — af Role'n, Joh. Samuel .... — von Beskow, Bernhard .... — af Ström, Israel Adolph . . . — Rabenius, fullm.
Mörner, Car Göran N:o 22.59. „ 473- ,, 200. ,, 212. „ io55. » >939- „ 1528.
„ 1092.
„ 1786. » 381. „ 3o5. „ 2Ö0.
„ 2t5o. „ 833.
„ 2098.
Hr af Wåhlberg, Gustaf Denitz . . —•
Coijet, Carl Fredr Frih. von Friesendorff, Fredr.
Hr Lind af Hageby, fullm.
Gr. Gyldén stolpe, Ullik — Bråkenhjelm, Pehr Reinhold . . — Silfverstolpe, David Ludvig — Gyllenram, Carl Adolph — Leijonmarck, Joh. Adolph . . — Blomstedt, Christian Jacob . . Frih.
Hjerta Gustaf Adolph — von Lingen, fullm.
Gr. Falkenberg Carl Adam — De Geer till Löfstad, fullm.
Frih d’Albedyhl, Christer Henr.
Hr von Hohenhausen, Carl Ludvig — Werdenhåff, fullm.
Hr von Troi Samuel Gustaf A. Hr af Wetterstedt, Niclas . . . 173 lös ler. 170 J? 169 171 5? 170 169 >> 169 28 j. 169 169 169 J? 170 .69 169 169 168 röster.
168 168 i v 168 y? 168 yy 168 yy 167 yy 167 yy 167 yy 167 yy 167 yy 167 yy 166 yy 166 yy 166 yy H. R. o.
Ad. åtskiljdes kl, ^ till 8 om aftonen.
Onsdagen den io Juni i84o.
Justerades 3 prot.utdr. för den 10 dennes.
Dea 10 Ju lii f. ni.
Maj. öppnades Hrr Electorers lista till val af en ledamot fö‘r att inträda i Const.Utsk. under den åt N:o 338.
Frih. Tersmeden, Willi. Fredr., beviljade ledighet från denna dag; och befanns dertil hafva blifvit utsedd: K: o 2?48.
Hr af Forsell, Carl.
Äfven öppnades Hrr Electorers lista till val af tvänne ledamöter för att inträda i Eevilln.Utsk. under den ledighet som blifvit beviljad N:o ii3.
Gr. Ehrensvärd, fullm.
Gr. Hamilton, Jacob Essen, samt N:o 2.7g. Frih. Wrangel af Sausis, fullm.
Åkerhjelm af Margretelund, Joli.
Carl; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: N:o 362.
Frih. von Knorring, Wolrath; N:o 1848.
Hr Wirgin, Claes Ludvig.
Vidare öppnades Hrr Electorers lista till val af ledamöter för att inträda i EancoUlsk., sedan ledighet blifvit beviljad N:o 1753.
Hr Hedenstjerna, fullm.
Hamilton, Malcolm, samt N:o 1284 Hr Rappe, Joli.
Axel, afsagt sig att i permitterad ledamots ställe i nämnda Utsk. inträda; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde ]S':o 897.
Hr Löwenström, Joli.; N:o io33.
Hr Hammarhjelm, Carl Fredr.
Slutligen öppnades Hrr Electorers lista till val af en ledamot i Ridd.LJtsk. efter ]V:o 1 '794.
Hr von Hofsten, Bengt; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o 2i83.
M:s den 3 dennes på bordet lagda nåd. propos., ang:de anslag till pensioner för f. d. Statsråden Frih. Åkerhjelm och Gr.
Det ämne, som nu är inför R. o. Ad. föredraget, är af en så grannlaga beskaffenhet, att det icke är utan ett visst obehag, som jag deri vill yttra mig, särdeles i anseende till min personliga ställning i det allmänna, då man möjligtvis kan tillskrifva den erinran jag bar alt göra vid ifrågavar.
K. propos. några motiver, dem jag icke hyser i detta afseende.
Men det vore å andra sidan till det minsta något besynnerligt, om denna propos. remitterades lill vederbörligt Utsk. utan anmärkning af någon enda ledamot af detta Stånd, helst densamma lemnar tillfälle till ganska många betraktelser.
Jag skulle i allmänhet icke tro, att de personer, som åtaga sig det ansvarsfulla kallet alt vara sin Konungs rådgifvare, dervid kunna taga i betraktande någon rättighet eller något anspråk att, när de afträda från sina platser, blifva pensionerade, och aldraminst alt sådant borde äga rum under de ögonblickliga förhållanden, som bär existera. R. o. Ad. liar nemi. fått emottaga D e n 10 Juni f. m. och har på sitt bord hvilanda ett betänk, från Coust.Ulsk., innefattande talrika anmärkntr mot Konungens rådgifvare, och jag kan för min del ej annat än yttra min förundran öfver, att detta betänk, på andra sidan på samma gång mötes af en från den nuvar.
Regeringen afgifven propos. om vissa dess afgångna ledamöters pensionerande.
Hvad åter de 2tne Statssecreterarne beträffar och den för dem föreslagna pension, synes propostn derom utgå från en slags förutsättning, att de skulle vara berättigade till lönens bibehållande till följd af den förändrade föredragning af ärendena inom Konungens Conselj, som blifvit vidtagen; men jag utber mig att få fästa StalsUlsk:s uppmärksamhet derpå, att efter min Öfvertygelse, har alldeles icke någon slags förändring inträdt i statssecreterare-embetet annorlunda än till namnet.
Desse embetsmän (Statssecreterarne) stå under samma §§ i grundlagen och under samma ansvarighetslag nu, som förut, och embetet har icke i någon annan mån undergått förändring, än att dess innehafvare blifvit beklädd med en högre rang och möjligen större makt; men derigenom kunna väl ej desse embetsmän sägas iiafva lidit så mycket, att, om de afgå ur Conseljen, de öro berättigade till pension.
Jag måste således förutsätta, att om Statssecreterarne Grip och von Hartmansdorff afträd! från sina platser, så har det icke skett endast till följd af den nya organisationen, åtminstone hvad den ene af dessa
Hrr beträffar, utan i följd deraf, antingen att Konungen icke vidare har något förtroende till dem, eller också alt de sjelfve icke vilja fortfara med embetets utöfning; och i hvilketdera fallet som helst synes skäl icke vara för handen till beviljande af de ifråga var. pensionerna.
Det är ledsamt att nödgas vidröra personliga förhållanden; men det är nästan oundgängligen nödvändigt, då fråga just är om personer.
Hvad Statssecrettn Grip beträffar, så känner Ridderska . . .
Hr Frih. o. Landtm, afbröt Hr Hjerta under erinran, att det icke var K.
M:s nåd. skrifvelse ang:de uppförande å indragningsstat af löneersättningar åt f. d.
Statssecreterarne Grip och von Hartmansdorff, utan dess nåd. propos. angtde anslag till pensioner för f. d.
Statsråden Hr Frih. Åkerhjelm och Gr.