Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hufvudtiteln särskildt uptagna anslag tor nämnde befäls aflöning, utgörande för Hallands Infanteribataljon 7,500 rdr och för VesterNorrlands Beväringsbataljon 6.295 rdr, eller tillhopa 13,795 rdr, finge till 5:te Hufvudtiteln öfverflyttas, äfvensom att från anslaget till Indelta Kavalleri- och IntanteriBegitena jemväl måtte för befälsaflöningen vid dessa Marinbataljoner få användas ett belopp af högst 13,905 rdr, motsvarande de för aflöningen af den sednare bataljonens befäl beräknade tillgångar från f. d. Jemtlands FältjägareBegite, i den mån dessa för ändamålet äro eller blifva disponibla, i följd hvaraf 4ide Hufvudtitelns anslagssumma skulle nedsättas med 13,795 rdr, hvaremot med öfverföringen till 5ite Hufvudtiteln af de öfriga 13,905 rdr kuude tills vidare anstå»; hvarefter Utskit hemställt, att med handläggningen af frågan om ofvanberörde anslags öfverflytt ning till 5:te Hufvudtiteln skulle anstå, intilldess Utskits hemställan i sjelfva hufvudsaken, eller frågan om SkärgårdsMarinbataljoners inrättande, blifvit pröfvad och afgjord; och hade K. o.
Ad. bifallit detta upskofsförelag.
Uti det nyss af K. o. Ad. förelmfde momentet, deri Utskit afstyrkt bifall till oftaberörde organisationsplan, hade Utskit jemväl yttrat, att, för den händelse denna Utskits hemställan blefve bifallen, den upskjutna anslags-öfverflyttningsfrågan komme att förfalla; men som B. o. Ad. afslagit Utskits hemställan i hufvudsaken och bifallit K.
Mits deri gjorda framställning, torde den dermed sammanhängande frågan om anslags-öfverflvtt ningen böra af B. o Ad. afgöras, hvarföre H.
Exc. nu finge hemställa, huruvida B. o. Ad. behagade bifalla hvad K. M. i sistberörde fråga föreslagit.
Mom. littis g och h.
Utskits hemsta! lunden biföl los.
Hen 14 April f. m.
I»7 Mom. litt. i.
Hr Lilliehöök.
Bertil:
Det torde för formens skull vara nödigt att här iakttaga det en rättelse kan blifva en följd af R. o. Ad:s beslut i afs. på tillkomsten af marinbataljoner, så att staten möjligen kan komma att ökas.
Härefter blef, uppå framstäld propos., Utsk:ts yttrande bifallet, under erinran om iakttagande af de förändringar i afseende å summorna, som påkallades utaf R. o. Adis vid föredragningen af mom. litt. f. fattade beslut. 3:dje punkten, Flottans underhåll.
Aide punkten, Båtsmäns beklädnad.
5:te och 6;te punkterna, Lönereglering.
Utsk:ts samtliga i dessa punkter gjorda hemställande!) biföllos. 7:de punkten, gemenskapens vid Flottans korpser natura-underhåll.
Hr Lilliehöök, Bertil: Utsk:t har här anfört, att 1858 ifrågavide anslag lemnade något öfverskott.
Detta härrörde deraf att K.
Mits faststälda stat icke utfärdades förr än i Febr. månad och således de förbättrade utspisningsportionerna icke i allmänhet kunde komma manskapet tillgodo under hela året.
1859 bar således anslaget verkligen befunnits tillräckligt, men derest portionspriset skulle stiga med ett eller annat öre om året, blir det icke längre tillräckligt, emedan ett öres tillökning i portionskostnaden gör för flottans alla trupper öfver 8,000 rdr.
Således skulle för hvarje öre fordras minst 8,000 rdrs högre summa.
Nu har Utskit, med frångående af hvad vid förra statsregleringsperioden bestämdes, föreslagit anslagets upförande såsom reservationsanslag.
Vid likartad fråga i 4:de hufvudtiteln beslöt R. o. Ad., emot Utskits hemställan, att m a thålin ingsanslaget fortfarande skulle blifva ett förslagsanslag, och, i öfverensstämmelse dermed och på då anförde grunder, får jag äfven anhålla att R. o. Ad. måtte besluta detta anslags upförande såsom förslagsanslag.
Häruti instämde Hr Virgin, Christian Adolf. Propos. å bifall till Utskits hemställan framstäldes, men besvarades med nej, hvarefter gjordes propos. derå, att R. o. Ad., med afslag å samma hemställan, för så vidt den rörde beskaffenheten af det tillstyrkta anslaget, måtte anvisa detsamma såsom förslagsanslag, men i ölrigt bifalla Utskits hemställan; och blef denna sednare propos. med ja besvarad.
Dtn vidare pröfningen af förevarande Utlåt, upskjöts till e. mins plenum och R. o. Ad. åtskiljdes kl. 3 e. m.
In fidem, O. Brakel. 198 Dea 14 April e. m.
Lördagen den 14 April 1800. rieuum kl. 6 e. m.
Justerades ett prot.-utdr. för d. 11, 13 oell 14 dennes samt pleni-prot:t för d. 18 sistl.
Föredrogs ett frän Vällofl. BorgareSlåndet ankommet prot.- utdr.
N:0 234, af innehåll att nämnde Stånd, vid föredragning af Exped.Utsk:ts under
N:o 4 afgifne förslag till § i riksdagsbeslutet ang:de Just.Ombudsmansvalet m. m., godkänt samma förslag med tillägg näst efter orden : »Vår Just.Ombudsman efterträda» al följande ord: »och samma embete utöfva», samt inbjudit R. o. Ad. samt PresteStåndet att uti beslutet om berörde tillägg sig förena.
N:o 85, ang:de regleringen af utgifterna under JliksStatens Femte Hufvudtitel. 8:de punkten, ang:de anslaget till
Durchmarchekostnader, samt 9:de punkten, ang:de anslaget till sjukvård.
10:de punkten, aug:de anslaget till Skrifmaterialier och Expenser m. m. för SjöförsvarsDepartits KansliExpedition.
Exc. Hr Grm o. Landtm, förmälte, att då Utsk:t uti den följande 12:te punkteu afgifvit yttrande ang:de det itrågav:de anslaget, R. o. Ad. torde finna, att den förev.-de punkten icke erfordrade annan åtgärd än att läggas till handlingarne.
Ropades ja. liite punkten, ang:de anslaget till Lotseri-och Fyringsstaterna.
Utsk:ts hemställan bifölls. 12:te punkten, ang:de öfriga tili Hufvudtiteln hörande anslag m. ra.
På sätt jag förut en gång an märkt, torde det vara bäst att äfven i detta fall de ändringar, som blifvit en följd af R. o. Ad:s föreg:de beslut, iakttagas vid slutsumman.
Da u 14 Ap ril a, ra.
Uppå härefter framställd propos. blef Utsk:ls förslag uti före v:de punkt, bifallet med erinran om iakttagande af de förändringar i framställningar afvikande beslut. 13:de punkten, ang:de anslag till nybyggnad af en Angfregatt.
Då jag nu anhåller om afslag å StatsUtskits Utlåt, i denna punkt, sker det i den glada förhoppning att R. o. Ad. genom ett bifall till densamma icke borttager de ljusare utsigter, som under sednare åren börjat inträda för sjöförsvaret.
Sedan flottan under en längre tid blifvit lemnad i nästan redlöst skick, har ändtligen efter de sednaste riksdagarne en förbättring i någon mån deruti intriidt.
Genom ett bifall till StatsUtsk:ts Utlåt, skulle alla dessa förhoppningar med ens afklip pas, och det är icke mycken ani. att hoppas att vid en följande riksdag någon större frikostighet kommer att göra sig gällande.
Det skulle nemi. kunna hända att samma sparsamhet, som nu röner så mycket loford, äfven då skall lyckas göra sig gällande, och om sådant komme att fortfara, skulle flottan råka i den ställning att dermed ingenting vidare vore att göra.
Jag anser således af stor vigt att Utsk:ts hemställan ieke bifalles.
Med den utgång, som saken lärer hafva fått i ett af de RiksStånd, der man eljest vän tade ett allvarsamt motstånd, torde man kunna förvänta att resultatet blefve tillfredsställande.
Bland de institutioner i en stat, som fordra ganska lång tid att upblomstra och utveckla sig, intager ett väl ordnadt sjöförsvar ett ganska vigtigt rum.
Tappar man tråden en gång, blir det ganska svårt att åter bringa ett sådant vapen på benen.
Så länge en stam finnes qvar, går det väl an att skapa något, men har denna stam en gång fallit, så är allt hopp förloradt att kunna återkalla den till lif.
Afven om vi vilja inskränka oss till ett kustförsvar, är det dock alldeles oundgängligt att vi hafva något, som skyddar detta försvar, och erkänner man detta, torde man icke behöfva att mycket orda om nödvändigheten af att bygga fregatter.
Här är ju icke fråga om ett linieskepp. R.
St:r hafva redan uttalat den meningen att sådana icke böra byggas, utan frågan är om en fregatt, och jag hoppas att R.
St:r måtte upfylla sitt redan nära nog gifna löfte att icke undandraga sig bekostandet af dylika fartygs anskaffande.
Vi hafva sjöprovinser, Gottland och Oland, och utan något sjögående fartyg torde kommunikationen med dessa öar under krig icke kunna underhållas; det behöfves då icke mer än några få fartyg för att alldeles afskära förbindelsen med dem.
Detta är så klart att ingen vidlyftig bevisning behöfves, särdeles som en sådan så många gånger och på olika sätt blifvit förebringad, att jag icke tilltror mig att med den ringa vältalighetsgåfva, jag eger, kunna derutinnan framlägga någonting nytt.
I det K. M:s Propos. åtföljande Statsiådsprot. har dessutom nuvtde Depart.Cbef framställt denna sak på ett sätt, som icke lemnar någonting öfrigt att önska.
200 Den 14 April e. m.
På de grunder, jag nu haft äran anföra, anhåller Jag om afslag å Utskits Utlåt, och bifall till K.
M:s Propos. id en form, jag i min reservation angifvit, eller att It.
St:r icke uttryckligen bestämmer någon siffra för hästkrafter eller annat.
Hr Blomstedt, Christian Jakob, anförde dels skriftligen dels mundtligen:
Oafsedt medvetandet af min ringa talang att som talare, vid min lefnads afton, upträda, har jag likväl såsom ännu fortfarande lifvad af de varmaste känslor för mitt fäderneslands sjelfständighet och det vapens uprii 11 hållande, jag under min tillryggalagda mångåriga tjenstemannabana verksamt tillhört, velat begära ordet, för att, såvidt på mig ankommer, emot Utskits afstyrkande Utlåt, söka medverka bifall till K. M:s, på grund af Hr Depart.Chefens sakrikt motiverade föredragning, uådigst äskade anslag till nybyggnad af en, för sjöförsvaret erforderlig större Anglregatt, i hvilket hänseende jag utbeder mig få anföra, som föijer.
Sedan Sverige, efter Noriges förenande, numera är kringflutet med hafvet till egentlig gräns, måste det såsom O-stat betraktas; hvadan ock vid inbrytande försvarskrig
Sveriges sjöförsvar otvifvelaktig! i första rummet ifrågakommer att anlitas.
Då noggrann upmärksamhet fästes så väl å detta antydda förhållande, som å Sveriges geografiska läge, dess politiska och merkantila förbindelser till öfriga stater, inser säkerligen enhvar opartisk, att, för betryggande af Sveriges sjelfständighet och bibehållande af dess anseende hos utrikes makter, det är af högst väsendtlig vigt, att Sveriges sjöförsvar med värma och allvar omfattas; dervid iakttagande att de krigsfartyg, Sverige eger, sorgfälligt underhållas, och i mån af behof förstärkas med nybyggda erforderliga sjögående större och mindre krigsfartyg efter tidens fordringar och förbättrade upfinningar, äfvensom att B.
St:r, öfvertygade om den gagneliga nytta, som fäderneslandet dermed tillskyndas, omsorgsfullt anskaffa och bevilja de anslag, som K.
M. för vapnets behöriga vidmakthållande pröfvar nödigt äska.
Derigenom att sjöförsvaret, sora omförmäldt är, behjertas och uprätthålles uti förbättradt skick, bör ock, enl. min på erfarenhet grundade öfvertygelse, under krig med östra grannen, Ryssland, Sveriges sjögående flotta, ändamålsenligt använd, om än underlägsen fiendens krigs-styrka, otvifvelaktigt kunna, likasåväl hädanefter som tillförene, skydda Sveriges Handelssjöfnrt och freda dess vidsträckta kuster för öfverrumplande och sköflande, samt bevaka och rädda sjögränsen från fiendtliga landstigningsförsök och anfall till inkräktande, i början af kriget ensamt på egen hand, och ytterligare i förening med den Engelska krigs-styrka, som, i kraft af ingånget, förbund med England, är att påräkna skall till hjelp inkomma uti Östersjön.
— Till bekräftelse hvad detta beträffar behöfves blott hänvisas till Svenska Öilogsflottans krigsoperationer under året 1808, för Sveriges räddande, emot det emellan Frankrike, Ryssland och Danmark bildade förbund angide Sveriges eröfrande till delning.
— Och då jag, såsom i egenskap af kommenderad flaggadjutant å utrustade Örlogsflottan, 1) »a 14 April e. m. 201 öfvervar och verksamt deltog i berörde krigsoperationer, samt derföre ar i till lii lie att för tilldragelserna derunder redogöra, anser jag mig böra inför lt. o. Ad. i korthet utgifva en sanningsenlig, ur minnet upfattad historisk öfversigt af meraniimnde krigsoperationer, tilläfventyrs efter så lång tids lörlopp af mången förgäten, elier icke ens kand, sota föijer. l:o.
Sedan vid 180* års ingång säkra underrättelser erhållits, att en talrik Fransysk arméekorps blifvit förlagd å Tysklands nordliga del och dess
Danska gräns, i afsigt att å Sveriges kuster tillvägabringa landstigningar till dess eröfrande, utrustades frän Carlskronas örlogsvarf, under allvarlig ansträngning, tidigt på våren vid islossningen.
Sveriges örlogsflotta, beslående af I 1 linineskepp, 5 fregat ter och några smärre sjögående krigsfot tyg.
Hall va delen af flottan utgick från Carlskrona redan i April månad och stationerades utanför Pommerska kusten och Danska öarne, för att förhindra den tillämnade öfvergången eller landstigningen å Sveriges kuster; den uteblef ock, i följd af den bevakning å våra kuster, som genom
Svenska flottans hastiga utrustande sattes i verksamhet. 2:o.
Blef ött Gottland, som
Ryssaine om våren tagit i besittning medelst en å köpmatisfartyg ditsänd
Rysk truppstyrka, återtagen genom utförd landstigning från den i delta ändamål lil) Gottland detacherade öfriga delen af Svenska örlogsflotta!! med ombord hafvande lar.dstigningstrupper af Svenska améen, för hvilken krigsstyrka ock Ryska befalhafvareu såg sig tvungen att, genast kapitulera, synneiligast. som all kommunikation med dess fädernesland var genom Svenska örlogsflotta!! utskuren. 3:o. Efter Sveaborgs olyckliga allrådande till Rvssarne upseglade hela utrustade örlogsflotta!! att blockera Finska Viken, derifrån en del af flottan förlädes uti Orö skärgård å Finland hitom Hangön, för att understödja Svenska skärgårdsflottans operationer till förhindrande af Ryska skärgårdsflottans ytterligare framträngande i skärgården.
— Der och i Jungfrusund, genom ut förd t öfverrumplande nattetid, medelst armeradt befäl och manskap å flottans bestyckade barkasser och slupar, äntrades och erölrades en Rysk skärgårdsfregatt och en bestyckad skonert; derefter och sedan vid sommarens ingång
Ryska linieflottan hunnit utlöpa fran sina harn nar, som i och för deras långvariga isbeklädnad sällan torr låter sig göra, och densamma förmärktes vara i annalkande, utgick från skärgården Svenska örlogsflotta!! förenad, och, med tillhjelp af 2:ne oförväntad! ankomne Engelska linieskepp, sökte forcera llvska örlogsflotta!!, oafsedt dess något talrikare och svårare beskaffenhet, till eli afgörande batalj, hvilken likväl Ryska flottan på allt sätt undvek, begagnande tillfället af inträffad vintlsförändring, sig till fördel, att retirera inuti Rogervik å kusten af Estland, likvist med förlust af ett linieskepp, som kom på grund, äntrades och upbrändes.
Derstädes hölls Ryska örlogsflottan sedermera inspärrad af Svenska örlogsflottan i förening med den, i följd af ingånget förbund med England, uti Östersjön inkomna Engelska flottan, tills i Nov. månad, då blockaden uphäfdes såsom icke vidare nödvändig för Sveriges räddande och dess sjelfständighets uprätthållande.
202 Den 14 April e. m.
Ofvan enkelt upfattade historik vitsordar och ådagalägger att Sveriges räddande från det, året 1808, emellan 3:ne makter öfverenskomna eröfrande af Sverige, till delning, i första rummet berodde på Svenska sjögående flottans tillvaro och ändamålsenliga användande.
— Nå väl, hvad tillförene inträffat kan ytterligare ifrågakomma; i hvilket hänseende R. o. Ad. ock säkerligen inser det vara maktpåliggande att Sveriges sjögående flotta sorgfälligt uprätthålles med så beskaffade sjögående krigsfartyg, som erfordras för fäderneslandets försvarande och räddande vid inträffande krig, och sålunda beviljar det anslag, K. M. Nådigst för godt funnit äska till ifrågav:de oafvisligt erforderliga ångfregatts nybyggande.
På grund af hvad här sålunda anlördt blifvit, anhåller jag vördsamt om propus, på afslag fi StatsUtsk.-ts Utlåt, och bilall till K.
M:s äskade 7 57,800 rdrs rrut anslag för en ångfregatts nybyggande, likväl utan några bestämmelser, ang:de dess maskinkraft.
Det är visserligen sannt att flottans budget blilver större riksdag från riksdag, emedan materielen blir allt dyrare och dyrare.
Jag tror dock att vi inskränka oss allt för mycket och att våra mäktigare grannar allt mer och mer växa oss öfver hufvudet.
Det är dock högst oundvikligt lör såväl vårt eget som våra kusters försvar att vi hafva något att gå till sjöss med, och en Stat sådan som Sverige kan omöjligen icke ställa sig på en lägre ståndpunkt än Norrige och Danmark.
Sådant är emellertid förhållandet för närvarande; vi hafva icke en enda fregatt med undantag af en som är under byggnad.
Jag förenar mig således med Hr Skogman, samt instämmer äfven i hvad han i sin reservation föreslagit, nemi. att R.
St:r måtte bevilja den af K.
M:t äskade summan af 7 57.800 rdr rrut, utan att likväl genom några bestämmelser angående maskinkraft eller dylikt Regeringens händer bindas i afseende å fregattens beskaffenhet.
Jag anser det nemi. möjligt att K.
M:t kan komma att under arbetets fortgång vidtaga några förändringar i det ursprungliga förslaget, och dä torde det icke vara lämpligt att vara dervid bunden.
Då jag erkänner att Stat.sUtsk:t med beredvillighet tillstyrkt hvad K.
M:t föreslagit i afseende å flera vigtiga föremål inom flottan, kan jag dock icke för min del i denna punkt medgifva giltigheten af de skäl, som Utsk:t anfört för afslag till hvad K.
M:t begärt för byggande af en ny fregatt.
Vid sista riksdagen öfverlemtiades till R.
St:r ett fullständigt förslag till flottans ordnande för framtiden, hvilket förslag af R.
St:r ej gillades.
Genom de upfinningar och försök, som under sednare tider blifvit så talrika, och hvaraf många äro af stort inflytande på sjövapnets beskaffenhet, är det dock naturligt att ett dylikt förslag icke utan väsendtliga modifikationer länge kan blifva gällande.
I planen enligt nämnde förslag afsågs emellertid att de fartyg af flottan, som voro fullt tjenstbara, skulle apteras till ångfartyg.
St:r ansågo dock ej att det var skäl att nedlägga någon kostnad på äldre fartygs förändrande till ånfartyg, utan d« Den 14 April e. m. 203 fnnno bättre att bygga fregatter af tidsenlig beskaffenhet samt anslogo derföre medel till den fregatt, som nu är under arbete och hvilken icke kunnat under denna statsregleringsperiod blifva färdig, emedan R.
St:rs beslut blef kändt först en betydlig tid efter sedan statsregleringsperioden tagit sin början, och då arbetet på en sådan fregatt icke var förberedt, kunde det icke heller genast begynna.
Det är all anledning att hoppas att fregatten inom nästa år skall blifva fullt färdig.
Ehuru förändring af några äldre fartyg, såsom K. M:t föreslog, ansågs af R. 8t:r icke tjenlig, får jag dock nämna att förändring al segelfartyg till ångfartyg fortgår icke allenast i England, utan äfven i vår grannstat, Danmark, der man nyligen beslutat att ett linie-segelskepp skall förses med ångmacltin.
Då emellertid R.
St:r icke ville till några sådane förändringar anslå medel, är nu derom ingenting att säga; men då R.
St:r uttryckt den meningen att de fartyg, som skulle anskaffas, borde vara tidsenliga, hade man kunnat förvänta, att man icke skulle stanna vid en enda fregatt, utan gå något längre fram på den banan, i stället för att, såsom StatsUtsk:t tillstyrkt, alsia hvad K. M:t begärt.
Grunderna för afslaget äro ock något egna och torde behöfva närmare skärskådas.
StatsUtsk:t säger att, ehuru Utslct erkänner fördelarne deraf, att flottan småningom må förses med nya, efter tidens fordringar inrättade krigsfartyg, anser det likväl ordnandet af kustförsvaret och skärgårdsflottan vara för vårt land i främsta rummet angeläget, och Utsk;t betviflar icke heller, att med det nu anmälda behofvets afhjelpande kan, utan påfallande olägenhet, anstå till en kommande riksdag, då rikligare .tillgångar torde för Staten vara att påräkna.
Skälen för Ut sk :ts afslag kunna sålunda hänföras till trenne, hvaraf det första afser ordnandet af kustförsvaret.
I detta fall har K.
M:t gjort en framställning af ganska stor vigt, nemi. att befästa en af de vigtigaste kust punkterna af landet, hufvudstaden, och detta förslag har af StatsUtskit blifvit afstyrkt.
M:t, för att kunna bilda den beväring, som är ämnad till kustförsvaret, föreslagit organiserandet af marin bataljoner, men äfven detta förslag har icke vunnit Utskits godkännande, och således synes U t sk: t i handling icke hafva velat löija hvad det uttryckt i ord.
Ett annat skäl är att det nuv:de behofvets afhjelpande kan tillsvidare anstå.
Huru snart en tillökning i flottan är behöflig eller icke, torde af ingen kunna förutsägas.
Dock synes ställningen i Europa vara sådan att fogningarne emellan de olika staterna icke iiro särdeles starka, och om en brytning inträffar, så är det svårt att säga hvem sorn blir vän eller fiende.
Det kan dock ganska lätt hända att vi vid ett sådant tillfälle få andra ovänner, än vi kunna nu ana.
Det torde vara skäl att närmare påpeka sjöförsvarets tillstånd inom några af de stater, med hvilka vi i afseende på sjöförsvaret borde kunna mäta oss.
Svenska flottan har för närv:de två äldre skepp, som blifvit ändrade till skrufskepp, samt två ångkorvetter med skruf, och en med sidohjul.
Danmark, med hvilket land vi i politisk betydenhet väl torde böra kunna mäta oss, har dock anskaffat tre ångfregatter och tre skrufkorvetter, samt har en marin-budget af nära 8,000,000 rdr.
Preussiska D »ii 14 April ». m. flottan eger för närv:de två skruffregatter samt två skrufkorvetter oell en budget af nära 7,000,000 rdr.
Holländska flottan liar åtta skrnffrtgaller och tolf skrnlkorvetler samt en budget af omkring 1 1,200 (J00 rdr.
Sardinien eger sex ängfregatler och tre skrufkorvetter, och dess budget upgår till 3.5(10,000 rdr.
'Österrike, som dock blott med en liten hindttniiga berör haltet.
Ilar på sjövapnet. ingt en sådan vigt, att det anskaffat fli ra större och mindre ångfartyg, med en budget, sorn för innevtde år upgår till 9'/2 millioner rdr.
Jag har anfört dessa förhållanden, emedan, ehuru jag i allmänhet icke anser att man bör skaffa sig en sak derföre att grannen har den, det dock torde vara skäl att i detta fall något rätta sig efter hvad andra stater, med hvilka vi böra kunna jemföra oss, anskaffar.
Utsk:t säger, att man kan upskjuta med denna sak; jag anser dock icke att man kan upskjuta anskaffning af hvad, som i behofvets stund icke kan erhållas utan föregdle arbete, som fordrar betydlig tid.
Det torde vara skäl att önska, det
Svenska flottans utveckling i tidsenlig riktning ej afstanuar. och sådant skulle 'komma att ega runi, derest vi icke skulle få några större snabbgående fartyg, som kunna tora sig i öppna s ön.
Att sådana fartyg äro nödvändiga lör värt land. derom lara viii icke tankarna kunna vara delade.
För att med någon säkerhet kunna transportera trupper från ett land till ett annat eller från en kustort till annan, erfordras bevarade fartyg
Vi liaf a väl icke några utländska besittningar eller kolonier; unn vi ega tvenne öar, af hvilka den ena utgör en Itel provins.
Dessa kunna vi icke vid behof understödja utan fartyg, som kunna till dem transportera trupper till deras skydd.
Om en fiende landsteg pä Oland, behöfdes det icke för honom mera än att bigga större fartyg i norra och i södra ändan af Calmar sund att hindra skärgårdsfartyg framkomma, för att kunna, snart segdt. med hvilken styrka sorn helst, utan särdeles svårighet, öfvergå till lämplig punkt ä motliggande fastland.
Dessutom fordras större fartyg för att kunna konvoyera haiide's- och transportfartyg.
Små ångfartyg äro härtill ej tjenliga, dels för deti ringare försvars-styrkan de ega, dels derföre att de ej kunna erhålla lör ändamålet erforderlig snabbhet.
Dä K. M:t i sin Propos. visat, att tillgångarne medgifva en utgift till det belopp, sorn äskats för byggande af en fregatt, finner jag icke något skäl, sorn kan tala för att II.
St:r icke skida bevilja detta anslag, anseende, det vara af högsta nödvändigheten påkalladt, att icke byggandet af tidsenliga fartyg kommer att afstanna.
Jag förenar mig i den reservation, som af Hr Skogman blifvit angifven, och anhåller hos Hr Grin o.
Landtm, om propos. på antagande af samma reservation.
Posse, Knut: Ehuruväl StatsUtsk:t erkänner att K. M:ts Propos. i denna del alser ett lör flottans utveckling vigtigt ändamål, anser likväl Utskit ordnandet af sjöförsvaret medelst en skärgårdsflotta vara för vårt land i främsta rummet nödvändigt; och har Utsktt derföre afstyrkt bifall å ifrågav:de Propos.