Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För att jemna denna obilliga olikhet, och då Hofsysslorne äro mindre vådliga och vigtiga, men lättare och beqvämare i utöfningen, än Rikets Militaira och Civila tjenster, så får jag vördsamt göra den nya motion; att vederböran - Dm f Julii t, m. de af båda könen , som användas lill de Kongl, k [o fyens högre eller ringare betjening, icke måtte få större pensioner än Rikets Embetsman och 7’jenare, samt deras Enkor eller oförsörjda Döttrar, så framt icke särskilta omständigheter någon gång kunde föranleda till personliga undantag.
Huruvida det nu år för sent, att föreslå om och på hvad vilkor Hofsysslornas innehafvare skulle kunna få deltaga i Civilens nya Peneionslnråttning, eller örn de måga åt sig stifta en egen, öfverlemnar jag, såsom «?n detail fråga till bedömmande af Höglofl.
StatsUtskottet, till hvilket jag anhåller att denna Motion måtte blif, va remitterad.
Herr Ro fenblad, Bernhard:
Herr von Hartmansdorff lemnat, att blott fem Pensions- rum finnas för högre Embetsmåns Enkor, visar så mycket mera nödvåndigheten af hvad jag nu tager mig friheten tillstyrka, nemligen bifall till Konungens Nådiga Proposition, att Konungen måtte åga magt, att, om Embetsmån, hvilka innehafva pension på IndragningsStat, efterlemna Enkor uti behof, då åt dem såsom pension lemna en större eller mindre del af den summa mannen på IndragningsStafen innehaft.
Flere sådane casus hafva sedan sista Riksdag inträffat, och Stats-Utskottet har sjelf föreslagit deras öfverflyttande på IndragningsStat.
Desse händelser hafva varit sådane, att de återkallat i minnet Sveriges dyrbaraste hågkomster.
Då sådane tillfållenjifven uti framtiden pm 7 Julii «, m. kunde inträffa, vore det öfverensstämmande med billigheten, att rättighet att lemna en sådan pension Öfverlemnades åt Konungen, då i alla fall ingen ökning skedde uti utgifterna, utan tvärtom en minskning.
Herr Cederfch/"6ld, Pehr Guftaf'.
Utskottet har föreslagit pension för CommissionsLandtmåtare.
Jag finner för min del betänkligt att anslå pension för dem, som aldrig njutit lön på Stat, utan endast lefvat af sin, på Allmänhetems förtroende grundade, arbetsförtjenst: ty med samma skäl skulle till exempel practicerande Läkare, sorn aldrig haft någon ordinarie beställning, kunna göra anspråk på pension.
Jag har ingenting emot den framställning Herr von Hartmansdorff gjort, och tror att det vore rätt väl, om Hofpensioner ej så mycket ägde rum.
Men förhållandet synes mig vara något olika, då en Kongl. Person med döden aflider.
Det förefaller mig då, som det bör vara den eftertrådandes rätt, att behålla eller icke behålla personerne af den gamla HofStaten, likasom det bör vara deras rätt, att vara ledige om de det åstunda.
Så har det alltid varit practiceradf, och det har alltid varit vanligt, att de fått behålla sin lön som pension.
Detta förhållande har Utskottet icke ansett sig böra anmärka vid genomgåendet af IndragningsStaten, Herr Danchvardt, Magnus Georg'.
I anledning af den anmärkning Herr Cederschjöld ])cn 7 julii e. m. .333 gjort deremot, att CommisionsLandtmåtare skulle på IndragningsStat erhålla lika pension, sorn or - dinarie Landtmätare får jag åran nämna, att det år en stor skillnad emellan CommissionsLandtrnåtare och practicerande Läkare, ty de förra hafva Kongl. Fuilinagt anses innehafva verklige Tjenster och kunna förordnas till publike Förrättningar, ehuru de icke äga någon lön.
Det år så mycket mera skål att meddela CommissionsLandtmåtare den föreslagna pensions-råtten, som då de vid äldre år och aftagandei förmåga söka LandtmåtareTjenster med lön, ämnade hufvudsakeligen för publike göromål, det förekommer betänkligt såsom mot ändamålet och befordrings-Lagarne stridande, att till sådane Tjenster dem befordra; och de skulle då, utom på det nu föreslagne sättet, aldrig af Staten få åtnjuta någon pension.
Jag tillstyrker derföre på det högsta bifall till Utskottets Betänkande i denna de).
Friherre Anckarfvård, Carl Henric:
Jag kan ej annat ån till alla delar förena mig uti det yttrande Herr von Hartmansdorff framställt.
Jag vill ej onödigtvis upptaga Ridderskapets och Adelns tid med återupprepandet af de detaljer Herr von Hartmansdorff anfört, men i anledning af hvad Herr von Heijne yttrat om Hof-personalens rätt, att ingå eller icke ingå uti en efterträdande Furstes uppvaktning, eller att såsom pension bibehålla sin innehafde fån, kan jag ej undgå att yttra min tanka, att man bör för framtiden förebygga de missbruk, som härutinnan så ofta ägt rum.
Jag tror, att man 334 Ben 7 Julli e. m, har en tillräcklig anledning att blifva varsammare dervid, i anledning af den PensionsStat, hvarmed IndragningsStateri blef belastad efter förra Drottningen, Hon lefde som Enka blott någre månader, och för denna tid uppkom en PensionsStat af en tunna Guld.
Då man ser Enkor, som vid unga år förlorat sine Mån uti krig, ej hafva mer ån 56 Riksdalers pension, så kan man ej vara tyst, då man ser HofFruntimmer med 8oo Riksdalers pensioner, och IIofMarskalkar med 6oo Riksdaler.
Jag år af den tanka, att långt ifrån att, med Herr von Heijne vilja stadga någon rättighet till pension för dem, ville jag snarare för framtiden stadga, att de ej derutaf kunna komma i åtnjutande, utan böra de få bilda en PensionsStat för sig sjelfve, eller ock vara i mistning af pensionen.
Då jag icke tror, att nu hår kan vara fråga om att ändra ett af Riksens Ständer redan fattat Beslut, om pensioner för vissa personer, skall jag ej ingå uti ämnet, men anhåller att få fästa uppmärksamheten på det förhållande, som flere bevittnat, nemligen om de små och alldeles obetydlige pensioner, som tillfalla Enkor efter Embetsmån, hvilka vål tjent Riket, och huru billigt det då hade varit, att Utskottet tillstyrkt det förslag, att, då Ernbetsmån, som hafva pension på IndragningsStaten, med döden afgå, Konungen må åga rätt, att, om de lemna Enkor eller Barn i torftighet, få lemna dem pension till en viss del af Mannens eller Fadrens pension.
Jag finner detta sätt så tJen 7 Julli t. nu 335 lindrigt för de skattdragande, och menniskokår leken fordrar i sådant afseende en omtanka, som år så billig, att jag hade trott, att Utskottet, i stället för att afslå, hade med nöje bordt omfatta detta tillfälle att bifalla ett förslag, som endast vittnade om Konungens omtanka för behöfvande undersåtare.
IndragningsStatens minskning blef derigenom blott något fördröjd, men Kongl.
Majit befriades från den bedröflig» omsorgen, att icke se sig kunna trösta Enkor, hvars männer gjordt sig förtjente af Statens understöd.
Det år i detta afseende jag anhåller om återremiss, samt att saken måtte tagas uti nytt och allvarligt öfvervägande.
Jag har visserligen hvarken sagt eller tänkt, att en sådan rättighet skulle ovilkorligen etableras för framtiden, att Hofvet vid en Furstes bortgång skulle bibehålla sina löner som pensioner.
Jag har ingenting emot, att detta för framtiden ändras.
Jag har blott yttrat, att förhållandet hittills så varit, att de blifvit bibehållne vid sine löner, och att det varit orättvist, om StatsUtskottet nu föreslagit någon indragning för de fordna Hofvens pensionairer.
Vid hvad Herr Grefve Mörner anfört, har jag, då jag i principen delar dess tänkesätt, ej annat att anmärka, ån att jag bekänner, att då jag täger IndragningsStaten i handen, och genomgår densamma, det visar sig, att de betydligaste posterne åro upptagne af personer, som ej varit i den 335 Den 7 Ju/ii e. m. cathegorie Herr Grefve Mörner framställt, såsom billiga föremål för Konungens medlidande.
Jag tror, att det mycket varit detta skäl, som gifvit Utskottet anledning, att ej tillstyrka denna framställning , då man ej ser huru med bibehållandet af den hitintills gällande principen, tillgång kan komma att finnas för Embetsmånnens pensionerande, om utsträckningen deraf efter propositionen skulle beviljas till Enkornas bibehållande vid månnernes pensions- förmoner.
Jag medgifver visserligen, att det vore vål, om det kunde ske, men förr ån de nu varande betydligare pensionstagare åro afgångne, inser jag icke hvarest tillgång skulle hämtas till fyllande af den föreslagne ökade utgiften.
Den motion, jag tog mig friheten göra, hvar icke beräknad att hafva en retroactif verkan, om den godkånnes.
I afseende på hvad Herr von Heijne yttrat, vet jag vål, att bruket varit sådant som han omtalat, och det år just derföre, jag gjort min motion.
Skulle det befinnas, att någon uppoffrat sig åt Hoftjensten allena, så vore det vål rätt att en modification ägde rum , och att han finge någon pension för att icke lida nöd på ålderdomen.
Men icke år det skål, att Män som åro uti Statens tjenst, och derföre lönas, tillika skola uppbära sine Hof-löner, såsom pension, och det finnas de som hafva sådane pensioner till och med på två Hoftitlar.
Ej ek) ler år det skål, att fruntimmer som ej åro uti behof, och hvars lefnadssätt just visar motsatsen, Den i Jidit e, ni. 337 sen, skola åtnjuta pension, under det att Office, rares och Embetsmåns torftiga Enkor och Dött; rar få intet.
Jag anser billigt, att de sednare äfven måtte få något och jag har gjort närvarande framställning, på det att de besparingar, som i följe deraf kunna ske, må komma andre mera förtjenta personer till godo.
Sådant förhållandet nu år, gäller ingen billighet i fördelningen af dessa Stats-bidrag.
Om man undersöker de få pensioner, rörande hvilka anmärkning blifvit gjord af Revisorerne , och som
Konungen bibehållit vid en del af deras
Måns pensioner, skall man finna, att dessa Enkor voro uti ovilkorligt behof, och att deras män gjort sig förtjente af allmänt understöd.
Jag tror att den olägenhet Friherre Anckarsvärd befarat, skulle lått förekommas, om Statsutskottet bestämde en viss årlig Summa uppå denna Titel, till hvilken Konungens dispositionsrätt linge sträcka sig, för i torftighet elterlef; vande Enkor, så att hvad som ej vore disponerat inom året, ökte Titelns vanliga besparingar och blott ett visst årligt anslag vore att för pensioners utdelande påräkna.
Herr Grefven och Landt Marjkalk en frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg Stats; Utskottets Utlåtande böra, i anledning af de \
Ridd, o, Ad.
Band. 2a. 338 Den 7 Julii <v-m, dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitteras.
Hvarefter Herr Grefven och LandtMarJkalken hemställde, att den af Herr von Hartmansdorff gjorde nya motion , angående de vid Kongl. Hofven tjenstgörande personers pensionsrått, äfven måtte till StatsUtskottet remitteras, hvilket bifölls.
Föredrogos å nyo och biföllos följande från nedannåmnde Utskott inkomne, samt den 5 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtanden : Fran Lagutskottet:
Af den 12 fiftlidne Junii: N.o 107.
I anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets den 5 sistiidoe April meddeldte Betänkande, angående yrkadt antagande af LagComittéens förslag till RåttegångsBalk, samt om offentlighet vid Domstolar oell PoliceKamrar. den 26 sistl.
N;o 111.
I anledning af väckt fråga, angående förändrad praescriptions-tid för Kronan, i afseende på anmårknings-kraf emot sårskildte personer och redogörare.
Den 7 Julii e. m. 339 Fran Allmänna Besvärs- och Oeconomie Utskottet:
Af den 26 fiftlidne Junii: N:o 126, I anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, angående medel till befordrande af Gymnastiska öfningar.
Vid förnyad föredragning af Bevillningsutskottets den 21 sistlidne Junii under N:o 16 afgifne, samt den 5 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande y i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 20 sistlidne Maji meddeldte Betänkande, om aikortningslängdernes öfver KronoUt kylderne ingifvande tili Härads-Rätterne; fann Ridderskapet och Adeln att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallet, Utskottets ifrågavarande
Föredrogs å nyo Lag-Utskottets den 16 sistlidne Junii under N:o 109 afgifne, samt den 5 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Ut., låtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets tlen 4 sistlidne Martii under N:o 9 meddeldte Betänkande, angående skyldighet för åkta makar, som skola skiljas, att personligen 34ö Den 7 Julli e. in. inställa sig i Consistorium till Skiljo-JJrefs emottagande.
Herr von Hartmansdorff, Augaji, anhöll, att LagUtskottets ifrågavarande
Utlåtande måtte ytterligare iå Hvila på bordet till nästa Plenum.
Herr Ehrenborg, Casper, förenade sig med Herr von Hartmansdorff, Herr Grefven och Landt-Mar skalken förklarade, att den af flere Ledamöter sålunda gjorde begäran, att Lag-Utskottet6
Utlåtande måtte hvila på bordet till nästa Plenum , ieke kunde, enligt 4g §.
Riksdagsordningen förvägras.
Företogs till pröfning LagUtskottets den 2i sistlidne Junii under N:o no afgifne, samt den 5 dennes eftermiddagen på bordet lagde , Utlåtande , i anledning of gjorde anmärkningar vid Utskottets den 5 sistlidne April under N;o meddeldte Betänkande, öfver väckt motion, om förbud för Ledamöter i HofRått, att sig emellan byta lottade mål.
Herr von Heijne, Georg, anhöll, att Lag. iTlskottets Utlåtande kunde ytterligare få hvila på bordet till nästa Plenum.
Herr Lefrén, Johan Pehr, och Herr Hjerta, Guftaf.förenade sig med Herr von Heijne, Den 7 Julii t, i)i.
Herr Grefven och LandtMarjkalken förklarade, att då llere Ledamöter begårt att Lagi Utskottets ifrågavarande
Utlåtande måtte ytterligare få hvila på bordet till nästa Plenum, detsamma ock komme att, jemlikt 49 §•
Riksdagsordningen, derstädes förblifva hvilapde.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Högh Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm förmiddagen den 7 Julii *825, S. D.
Vid förnyad föredragning af Statsutskottets den 27 sistlidne Junii under N:o 244 afgifne, samt den 28 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af Kongl, Maj;ts Nådiga Proposition, om StatsVerkets tillstånd och behof, uti hvad som rörer RiksStatens Tredje HufvudTitel; blef samma Utlåtande, på grund af de, utaf åtskilige Ledamöter, der-> vid gjorde anmärkningar, till Stats-Utskottet å-j terremitteradt.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm ^eftermiddagen den 7 Julii i823.^ ^ s. D. Retnitterades till StatsUtskoltet: 1) Herr Dalmans, Johan Wilhelm.
Memorial, 34* Den 7 Julii e. m. innefattade svar å Grefve von Schwerins, Fre. dric Bogislaus, den 5 dennes eftermiddagen framställde anmärkningar vid Stats-Utskottets sistnämnde dag återremitterade Betänkande N;o 255, i anledning af Kongl. Maj;ts Nådiga Proposition om StatsVerkets tillstånd och behof uti hvad den angår RiksStatens Femte HufvudTitel. 2) Herr Trafvenfelts, Carl, Memorial, innefattade anmärkningar vid StatsUtskottets den 5 dennes eftermiddagen återremitterade Betänkande, N:o 242, i anledning af väckt Motion om indragning af Medico-Theologiske Stipendierne, samt deras användande till andra behof för Medicinal Verket.
S. D. Remitterades till Stats- Utjkottet:
Herr von HartmansdorfFs, August, motion, att vederbörande personer, som användas till de Kongl. Hofvens högre eller ringare Betjening, icke måtte få större pensioner, ån Rikets Enobetsmån och Tjenare, samt deras Enkor eller oförsörjda
Döttrar, så framt icke särskilta omständigheter någon gång kunda föranleda till personliga undantag.
S. D FÖredrogos å nyo och gillades följande StatsUtskottets den 27 sistlidne Junii afgitne, samt den 28 derpå följde eftermiddagen på bor: det lagde, Utlåtanden t
Den 7 Julii e, m, 343 N-o 245.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, jemte serskilte motioner hos RiksStånden, angående Saltp etter Gärdens nedsättning m. m, N:o 246.
I anledning af väckt fråga om inqvarterings-penningars anslående för Befälet vid indeldte BåtsmansCompagnierne.
N;o 24g.
I anledning af väckt fråga om inqvarterings-penningar till Varfs-Staterne vid ÖrlogsFlottan i Carlscrona samt Arméens Flottas Escadrer i Stockholm och Götheborg. N:o 2Öo.
I anledning af våekt motion, om förbättring i aflöningen för indeldta Arméens Befäl, och i synnerhet vid West-Götha Regemente, N:o 251.
I anledning af våckte motioner om inqvarteringen för Wendes ArtillerieRegemente.
I anledning af väckt fråga om reglering till förbättring i löne-vilkoren för Befälet vid indeldta Arméen.
N;o 255.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss, rörande indeldte Infanterie-Regementernes beklädnad.
S. D. Föredrogos å nyo och återremitterades, på grund af dervid gjorde anmärkningar, följande StatsUtskottets den 27 sistlidne Junii af - 344 Den ?
Juli i e. m. gifne, samt den 28 derpå följde eftermiddagep på bordet lagde, Utlåtanden: N:o 247.
I fråga om utbyte af tvånne in-* delningar vid Rong], LifRegementet.
N:o 248- I anledning af våckt Motion om, löne-tillökning för tretton Subalterne- Officerare vid Skånska DragonRegementet.
N:o 258.
Angående StatsRegleringen under RiksStatens Åttonde HufvudTitel, för allmänna och extra utgifter.
N;o 25g.
Angående Nionde HufvudTitelps Anslags-summa.
N:o 260.
Angående reglering af Allmänna IndragningsStaten. vUt supra.
Föredrogos å nyo och biföllos följare de från nedannåmnde Utskott inkomne, samt den 5 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlår tanden: Från Lag-Utskottet", Af den 12 Jifttidne Junii t N:o 107.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 5 sisth April meddeldte Betänkande, angående yrkadt antagande af LagCo. nmittéens förslag till RåttegångsBalk, samt Sen 7 jidit e. m. 345 om ofientlighet vid Domstolar och ^PoliceKamrar, Af den 26 fiftlidne Junii:
I anledning af väckt fråga, angående förändrad praescriptions-tid för Kronan, i afseende på anmärknings-kraf emot sårkildte personer och redogörare.
Fran Allmänna Befvärs- och OeconomieUtjkotteti Af den 26 fiftlidne Juniil N:o 126, I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, angående medel till befordrande af Gymnastiske öfningar.
Sf D.
Vid förnyad föredragning af Bevillningsutskottets den 21 sistlidne Junii uuder N;o afgifne, samt den 5 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 20 sistlidne Maji meddeldte Betänkande, om AfkortningsLångdernes öfver JyronoUtskylderne ingifvande till
Hå« radsRätterne; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallet, Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde läggas till hapdljngarne. fJt supra. 346
Den 7 Julii e. m. i Högloflige
Riddersbapet och Adeln åtskiljdes klockan half till 10 om aftonen.
' 1 In fidem Protocolli O. y. Lagerheim, Thorsdagen den i o Juli i.
Öppnades Herrar Electorers lista till val af Ledamöter i nedannämnde Utskott; och befunnos följande Herrar hafva blifvit utsedde till Ledamöter i Stats UtJKottet: Efter Herr Lagerhjelm, Pehr; N:o 54.
Friherre von Ungern Sternberg, Mathias Alexander.
Utskottet: Efter Herr Sjöcrona, Corn.
Alex.; N:o 2236.
Herr af Schmidt, Georg Lars.
Den lo Julii J. m, 347 Lag- Utjkottet: Efter Herrarne Danckwardt, Carl, och Björkenstam, Sven; N:o 1880.
Herr von Hauswolff, Carl Gustaf Reinhold; och N:o 2290.
Herr Gyllenheim, Eric Gustaf. Allmänna Befvärs- och Oeconomie-Utjkottet:
Efter Friherre Stjernstedt, Lars, och Herr Hagelstam, Otto Julius; N:o 2276.
Herr Berzelius, Jacob; och ' N:o 227g, Herr af Tannström, Nils Magnus.
Utjkottet: Efter Grefve Biickfriis, Corfitz, och Herr von Troil, Knut; N:o 1347.
Herr Stjernstolpe, Johan Magnus ; och N:o 2210.
Herr al Lehnberg, Carl Magnus.
Friherre von Ungern Sternberg, Mathias
Alexander:
Jag anhåller få nämna, att min härvaro är så obestämd, att jag ej tror mig kunna ingå såsom Ledamot i Statsutskottet.
Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes derföre anmoda Herrar Electorer, att i mitt ställe utvälja en annan Ledamot.
Herr Gyllenheim, Eric Guftaj\
Med ali 348 Dm lo Julii /, m, aktning och erkänsla för Herrar Electorers förtroende att invälja mig till Ledamot uti Lagutskottet, får jag tillkännagifva, att jag icke är i tillfälle att emottaga detta förtroende., emedan jag ej vet, huru länge jag kommer att stanna här qvar.
Jag undanbeder mig således ett förtroende, som jag ej ser mig kunna motsvara, och en befattning med ärender, som jag ej förut följt, hvilka för deras riktiga fulländande torde kräfva en vidsträcktare förberedelse och kännedom.
Herr Grefven och Landt-rMarJkalken anmodade, i anledning häraf, Herrar Electorer, att innan nästa Plenum utse en Ledamot i StatsUtskottet efter Friherre von Ungern Sternberg, 6amt en Ledamot i Lagutskottet efter Herr Gyllenheim.
Herr Liljejtråle, Guftaf, hade inlemnat ett Memorial, hvilket upplästes, så lydande:
(Se Bilagan N.o l.) Herr Grefven och LandtMarJkalken hemställde, om icke, enär Herr Liljestråles Memorial innefattade svar å Friherre Wrangels, Henning, anmärkningar vid StatsUtskottets den 7 dennes förmiddagen återremitterade Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition orrv
StatsVerkets tillstånd och behof uti hvad gom rörer RiksStatens Tredje HufvudTitel, be - jjm ro Julli m. 349 rörde Memorial älven kunde till StatsUtskottet remitteras 5 hvilket bifölls* Föredrögos ål nyo och gillades följande LagUtskottets den 26 och 5o sistlidne Junii af» gifne, samt den 5 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Betankanden: N:o 112.’
I anledning af Kongl. Maj:ts Nå? diga Proposition, angående tiden för bevakande af mål, som i HofRätten öfver Skåne och Blekinge göras anhängige, eller derifrån till Kongl, Maj:t i underdånighet fullföljas.
N;o ti3.
I anledning af väckt motion, angående yrkad ändring i 5 §. af 4o Cap. Miss-4 gerningsBalken. _- N:o 115.
I anledning af väckt motion, om förklaring af 4o Cap. 5 §. och 42 Cap. 1 MissgerningsBalken*
Lagutskottet» den 3o sistlidne Junii under N:o 114 afgifne, samt den 5 dennes e. m. på bordet lagde, Betänkande, i anledning af väckt Motion, om mildring i straffet för Vaktkarl, som af försummelse eller vangömmo släpper fånge lös. Herr Cederfchjåld, Pehr Gujtaf:
Som jag 35° Den r o Julii f ni. knappt tror, att 3786 års Kungabref om fångspillning någonsin blifvit af Riksens Ständer godkändt, och således anser det sakna egenskap af Lag, får jag vördsammast hemställa om icke Betänkandet bör återremitteras på det att Riksens Ständer, i händelse sjelfva stadgandet skulla gillas, må komma i tillfälle att, genom en underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t det samma ordentligen sanctionera.
Herr von HausvolffCarl Guflaf Reinhold".
Då jag uppträder såsom talare, gör jag mig förvissad om Högloflige Ridderskapets och Adelns öfverseende, i händelse min öfvertygelse ej skulle öfverensstämma med andras.
Jag sora nära 4o år practicerat Lagfarenheten, har derunder nogsamt blifvit bekant med följderne och den våda, som genom vårdslöshet med fångar uppkommer, då desse icke noga bevaras.
Jag hemställer derföre, att då det nu år fråga om
Författningen rörande bestraffning för vangömmo af fångar, den måtte blifva i sin helgd, och om icke skärpas, åtminstone ingalunda mildras.
Yi sakna icke exempel derpå, utan hafva tvärtom en beklaglig erfarenhet derom, huru fångar, som aresterade för mindre brott blifv itslåppte, och således varit nödsakade att dölja sig, begått större brott, blifvit åter gripne och dömde, samt, sedan de sålunda förlorat deras medborgehga reputation, och ej haft något vidare att aspirera, innan Domen hunnit blifva verkställd, ytterligare fått tillfälle att från sitt förvarings-stålle utpracticera sig och förstora deras skuld-register med rysliga missgerningar af grofvaste beakaffen^
Ben io jul i i /. m. 351 het, hvartill således första anledningen bör tillräknas vaktmästarens eller fångknecktens åsidosatte tillsyn och vård om dessa arestanter.
Jag förnyar derföre min hemställan, att ifrågavarande Författning måtte i sin helgd bibehållas, så vida skål icke skulle finnas att skärpa densamma.
Den allmänna och enskilta säkerheten beror så hufvudsakligen derutaf, och varder annars försatt i våda.
Herr Cederjchjåld\
Ännu har jag icke yrkat, att straffet skulle mildras, utan blott att stadgandet skulle förvandlas till verklig
Lag, hvilken egenskap den hittills saknat, emedan Kongl Maj:t, äfven enligt 1772 års Regeringsform, icke ägde magt att stifta någon Criminal, lag utan Riksens Ständers samtycke.
Men hvad sjelfva saken beträffar, anser jag mig nu böra förklara, att jag för min del finner allmänna Lagen, som utsätter gradationer i bestraffningen, vara vida låmpeligare, ån oftanåmnde Kungabref, hvarest ett och samma straff, nemligen spö-straff, utsåttes för all fång-spillning.
Skulle Riksens Ständer dela denna min öfvertygelse, så behöf. de de för att återställa 1734 års