Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Friherre ko-enbsne, LcbeiinZ, föreflog att hela detta ärende mätte updragas ät Riddarehus-Directionen, som till nästa Riksdag hade god tid, att undersöka och widtaga de bästa utwägarne.
Efter nägra fä ytterligare öfwerläggningar beflöts, nppä derom af Herr Grefwcn och Landk-Marssalkcn gjord proposition, att Utskottets yttrande, ätföljdt afde nu gjorde Anmärkningar, stulle äter-remitteras, samt Utskottet anmodaS att skyndsamt, linder loppet af nästkommande wecka, med förnyadt utlätande inkomma - Föredrogs L nyo och bifölls Constitutions - Utskottets den 29 Mars pä bordet lagda Memorial, i anledning af Grefwe ve is Osr-lle^ till Utskottet remitterade Littainen, hwari föreflogs Höglofl.
Nidderskapet och Adeln afsägelse af ännu innehafwande privilegier, emot förutsatte willtor, qtt de öfrige Ständen äfwcn afsäga sig alla privilegier, Lgir Den 6 April. förmäner och rättigheter, som kunna tillhöra dem enskilt^, den jord de aga eller den rörelse de idka m. m.
Ridderffapet och Adeln ätffiljdes kl. 2.
In lillem krotocollr 6. 8j15verLtoIpe° Dagen den 6 April.
Plenum kl. half 5 eftermiddagen.
, Npbrvts forsta Clastens Herrar Elcctorers Lista till mal af Ledamot i Allmänna Beswärs - och OeconomieUtskottet efter Friherre Hermelin, Lamuel OuZtss, och befants dertill wara utsedd N:o 2;z Friherre Langels, Inkan ^uzust, GeneralMajor, Com. af L. O. 8t.
Ridderffapet och Adeln ätffiljdes derefter.
In kclem ?rotocolli 6.
Lilverstojpe.
Den LO Aprtt.
LS7 Tisdagen den 10 April.
Plenum kl. half i.
Ordförande under Herr Grefwens och Landt - Mars skalkens sjuklighet, Herr Grefwe ^acob -le is Lsill,-.
Niddcrffapcts och Adelns Plenum den 6 April rgio. S. D. Wid förnyad föredragning af Riddarhus, Utskottets afgifne och den sy sistl.
Mars pä bordet lagda Memorial, r anledning af den till Utffottet remitterade fraga, om stora Riddarhus - Salens förseende^ med Kakelugnar till näst inträffande Riksmöte, beflöt Högloft.
Ridderskapet och Adeln, i anledning af gjorde Anmärkningar wid Utflotters yttrande i detta ämne, att det samma jemte Anmärkningarne till Utffottet äterremittcra, med anmodan att dervfwer skyndsamt under loppet af nästkommande mecka med förnyadt utlåtande till Högloft.
Ridder, skåpet och Adeln inkomma.
Vt suprs.
Utdrag af Prvtvcollet, hältet i Högloft.
Riddcrffapets och Adelns Plenum den 6 April l8io. S. D. I anledning af Högwördigc Preste - Ständets Protocotts - Utdrag af den 2 sistl. och den deri angäende order grundelig gjorda anmärkning wid Expeditions - Utskottets Förslag till underdånig ffrifwelse till Kongl. Maj:t, rörande förbättringar r Rikets upfostrings anstalter, bes siöt Högloft.
Ridderffapet och Adeln, att wid sitt förut gjorda godkännande af denna expedition oförändradt förblifwa: hwarom de öfrige Respective StZnden genom Utdrag af Protokollet wänligen skulle underrättas.
Ve supig.
Ut Lidö. och Ad. prof, kpls Land.
L.-dva Afd, r?.
258 Den ro April.
Utdrag af Protokollet, hället > Högloft.
Riddersten pets och Adelns Plenum den 6 April i8io. S. D.
FvredrogS a nyo och bifölls Constitutions-Utstöttets den og
Mars pä bordet lagda Memorial, innell llande Utstottets utlåtande i anledning af Grefwe veis Osrcliez till Utstottet remitterade Diktamen, hwaruti förefläs Högloft.
Ridderstapet och Adeln afsägelse af ännu in» nehafwande Privilegier: och stulle de öfrige Respective Sttnden genom Utdrag af Protocollet härom wänligen underrättas, vt ruxrs.
Uplästes ett frän Stats-Utstottet inkommit sä lydande: Wördsamt Memorial.
Ridderstapet och Adeln har uti ProtocollsUtdrag af den 2g sistl.
Marti!, i anledning af gjorde anmärkningar, till Stats-Utstoktet äterreniittcrat Utskottets afgifne Betänkande öfwer Herr ddorllenstolpcz Memorial, apgäende indragning af, alla Klubbar och Tasslare som under förra och denna Riksdag wanligtwis hafwa hällits pä Statens bekostnad.
Deste anmärkningar innehålla:
Att dek hade warit §nstcligt, att Stats-Utstvttct uti desi Betänkande funnit för godt att för framtiden helt och hällit akräda dylike Klubbars fortfarande för alla 4 Ständen och i det stället tillstyrkt en enda pä sätt Herr dlorclenstolpe förestagit: Att hwad
Tasftarne angär, desamma mätte totalt indragas, men att om de stola fortfara, en enda Taffel dä mätte bestämmas, till hwilken en wist Summa mätte anstäs och g » 4 gänger i weckan Ledamöter af alla Ständcn blifwa budne; stuteligen hcmställeö, att för en komma»- - Den ro April. 2Z9 mande Riksdag aleinga Arrangement mätte göras för Secrcterarc-Taffeln, samt att Stadens Cancellier förplig, tas att genast ivid nästa Riksdags början framställa, hwad de öfrige Tafflarne angar, till Standens granskning och decision.
Likaledes har uti Protocolls - Utdrag as den zi ststl.
Mars det Hederwärda Bvnde-Ständct till Stats-Utstcttet återremitterat Utskottets Betänkande uti ifrägawarande ämne med förklarande, det Stander för tillkommande Riksdagar wille hett och hällit afsäga sig rättigheten lill förplägning pä bekostnad af avmänne medel, dock med det uttryckcliga förbehäll, att sä wida ej de öfrige Niks-Stäiidcn skulle i lika Beslut sig förena, den Summa da, som wid hwarjc Riksdag för Bonde-Ständcts Klubb och spis» ning kan komma att bestämmas, i sadant fall af Ständer sjelf i proportion af dess bidragande till Stats-Werket, sär pä lämpligt sätt disponeras.
Hwad de sä kallade Ständens Klubbar angär; säfar Stats-Utskottet i den delen äbcropa hwad Utskottet i desi förra Betänkande härutinnan hemstält, neml. att hwad som till förtäring ä desie Klubbar kan erfordras, mä för kommande Riksdagar af hwarje Ständ särskildt af egne medel eller tillskott bestäs, pä sätt tillförene warit manligt och nu äfwen af Preste - och Borgare - Ständen sker, men att hos Kongl.
Mant kunde i underdänighet anhällas, det nödige rum till en Klubb för hwarje Ständ särskildt, men icke en allmän, mätte uti nägot af Kronans
Hus i Räder utses.
Widkommande deremot kostnaderne till underhällande af Tafflar för sä wäl Herr Landt-Marskalken som Herrar Talcmännen och Hederwärda Bondc-Ständets Secreterare) sä yttrade Stats-Utskottet i desi förra Betänkande, det Utskottet - 260 Den lo Fpei!. skottek ickx fann anledning till förestående af total indragning deraf, emedan denne utgift pä Statens bekostnad ifrän längre tider tillbakars warit wänlig och bcstädd, och Medes ester Stats - Ulffottcts tanke icke eller syntes för framtiden kunna uphöra, men Stats-Utstottct trodde dock, att wid hwarje Riksdags bönan borde bestammas en ester dä warande omständigheter och gängse priser lampad wiss Summa i mänaden för hwardera af desse Tafflars underhäll under den pästäendd Riksdagen.
Efter hwad Stats-Utskottct har sig bekant har wid fvregäende Riksdagar, allt sedan 1720 warit, enligt Riksens Ständers Egit förordnande, bcstadtHcrrLandt-Marstallen och Herrar Talemanncn en särskild Gratifiration wid Riksdagens slut till ersättning för de utgifter de i och för deras Embeten under Riksdagen mast ^vidkännas, och hwilkcn Gratifikation altid blifwit lämpad efter den längre eller den kortare tid Riksdagen pastatt.
Att Herr Landt - MarstalkenS och Herrar Talemän, nens Embeten widksmmande Riksdggar afwen blifwa förenade med hwarjehanda kostnader-och oundwikeliga utgifter, anser Stats - Utskottet wara utom all fräga; .Och dä det synes hwarken billigt, eller ens lärer kunna begäras, att de stola flike kostnader af egne medel bestrida, sä får Stats-Utstottct hemställa, om icke för tillkommande Riksdagar mä af Statens medel bestäs sä wal Herr LandtMarstalken som Herrar Talemanncn en wiss gratificarion Eller Honorarium i mänaden, till bestridande af förefalla»- de utgifter, och att en sädan gratificativn mä wid hwarje Riksdags början af Riksens Stander sjclfwc bestämmas.
För Bonde-Ständcts Secreterare har afwenlcdeö wid förre Riksdagar, likasom för Bonde«Ständets Taleman IvtMt bestädd en särstild
Eratification — och som med hans
261 hans befattning aro förenade bäde flere skyldigheter och jamwal kostnader, än som dc öfrige Riks-Ständcns Secreterare; sä underställes Riksens Höglofl.
Ständer wördsammeligen öm icke honom härföre mä bestäs ett särskildt mänadtligt arfwode, hwilket torde böra pä enahanda sätt wid Riksdagens början af Riksens Stander fastställas.
Pä Högloft- Ridderfkapcts och Adelns Ledamöters wägnar xe 1 a m i I t o n.
Pä Högmördige Prästc-Ständcts Ledamöters magnar peflr Lam.
Oresen.
Pä Wallofl. Borgare-Ständcts Ledamöters magnar LnZel.
Pä Hcdermarda Bondc-StändetS Ledamöters wägnar /!>.
n 6 6 r 8 vilsson. dl. ^löäeliuz, Lades pä bordet.
Herr Grefwcn och Ordföranden tillkännagaf att Hans Epcellcnce Herr Grefwe Lrslie hos Ridderffapct och Adeln anhölle pä Frimurare-Barnhus
Directionens mägnar att nyttjandet af Stora Riddarhus - Saln mätte densamma bcwiljas till upförande af den manliga Längfrcdags-Concerten: hwarjemte Hans Erccllcnee läfwadc att, r händelse Riksdagen ännu ej Långfredagen more fulländad, skulle fräga om Salens nyttjande ej blifwa för längre tid, än ifrän Skär-Thorsdags eftermiddagen till nästföljande - 262 Ven 10 Apkik. de Lördags morgon, dä alla Lrchcster-ställningar äler skulle wara borttagne; och hoppades Hans Epcellence, att Ridderskapet och Adeln mätte täckas lemna sitt bifall till est begäran som äfyftade ett bidragande till en mängd fattiga barns understöd.
Uplästcs följande underdåniga strifwelse till Kongl. Majit.
Stormägligste AllerNädigste Konung! Wid Stats regleringens företagande hafwa Riksens Ständer, under jemförande af tillgängar och behof, och under den forgfälligasie granstning fört utröna sättet, huru Stats - Werkets inkomster mätte kunna, utan det
Allmännas altkör stora betungande, förökas och urgiftcrne minstas genom sädane indragningar och besparingar, som stöde att förena med Riksstyrelsens t.llbörliga handhafwande, Rikets försmår och hwarje dest inbyggares i Lagen grundade säkerhet.
Biträdde af Stats - Utskottets nitfulla bemödande hofwa Riksens Ständer, säwidt omständigheterne det mcdgnwit, nalkas detta mäl och godkänt den af Stats-Utstottet sammanfattade Riks - Stat, hwilken härigenom till Eder Kongl. Majus
Nädiga stadfästelse i underdånighet öfwerlännäs.
Sedan Stats-Utstottet emottagit Eders Kongl.Maj ts
Nädiga proposition af dem5 Zulii rörande Stats-Wcrket och efter inhämtade fullständiga uplysningar utredt dest tillstånd och behof, hafwa Riksens Ständer hwad först beträffar Stats-Werkets förwaltning ansett för densamma nägot annat förbällande eller »agre ytterligare föreflriftcr än de hittils gällande, ej erfordras.
Till minnande af en fullkomlig ordning och redighet hafwa lik - Den iv Apklk.
L6Z wal Riksens Ständer trott wara af myck-a, wigt att i Stats» Contoirct hädanefter, jemte den af Räntekammaren förda CaAa-Bokcn, hällcs en Hufwud-Bok med dubbla partier öfwer Stats-Wcrkets inkomsteroch utgifter,för hwars upprättande Eder Kongl. Maj.-t i händelse af Nädigt bifall till Riksens Ständers önffan täcktes i Räder anbefalla nödiga mätt och steg.
Dä flere af Stats-Werkets inkomster till sjclfwa sin natur och sin grund äro af den beskaffenhet, att de för det löpande äret mäste endast förflagswis beräknas, hafwa inkomsterna i allmänhet wal ej kunnat pä det nogaste bc« stämmas.
Dock hafwa Riksens
Ständer godkänt de häröfwer uprättade och i underdänighet bifogade calculer, såsom lämnande en någorlunda säker ledning wid upgö» randet af den Stats - brist, som af Bewillnings-Summan bör fpllas.
Intraderne äro för öfrigt de hittills wanlige med den skilnad i benämningen, att, enligt Regeringsformens 6c>:de §., åtskilliga Titlar af de inkomster, StatsWcrkct förut upburit, hädanefter räknas till Bcwillning hwarjcmte och dä Slotts-Bpggnads hjelpen och MedicinalFondcn nu mera blifwit i Bcwillnings-Sumiijan inbegrepne Stats-Werkct kommer att härför af Riksgmds-Contoirct erhälla ersättning.
De af Nummer-Lotteriet tillHofStall- och Casiern bpggnaderne utbetalte medel böra framgent frän Stats-Werkct utgä och säledes hela NummerLottcrie behällningen till Stats-Contoiret lefwcreras.
Redan frän äldre tid hafwa Staterne warit delte x Ordinarie och Extra Ordinarie, och i sednare tider denna sistnämnda i twänne särskilta Titlar nemligen ärliga utgifter och säoanc som bestämdes, att wid innehafwarnes afgäng indragas.
Ständer hafwa likwäl funnit att med bibehållande af samma redighet en ännu enklare method skulle kunna införas, den, att för hwarje ColleLillly, Werk, eller CorpS uprätta en Stat som hwarken kallg - L64 Den 10 Apeik. kallades Ordinarie eller Extra Ordinarie, utan blott Stat för det Werkst, och hwaruppä sjelfwa Ordinarie aflömngsStatcn upfördes, hwilken icke wore nägon omwexling underkastad, sa framt ej inträffande omständigheter fordrade femte Wcrkets förändrade Organisation, en förnyad reglering; samt att deremot pä en sä kallad Allmän UtgiftsStat uptaga alla sädane
Utgifter som wore underkastade förändradt skick, och pä Allman Indragnings allt hwad som wid afgäng kunde till Stats-Werket indragas och besparas.
Ständer som förmodat en sadan Författning medföra ordning och lätthet, sä wid sjelfwa Stats-regleringen, som wid Revisionen af Stats-Werkcts Förwaltning hafina ansett denna nu af Stats-Utskottet följda method böra tjena till norm för de ärliga Stats-Ncgleringarne.
Uti de Ordinarie Staterne för Collegierne och publike Werken i allmänhet hafwa Riksens Ständer ej funnit anledning att Verkställa nägra förändringar eller indragningar, men alla öfriga utgifter äro efter deras enskilda beskaffenhet, upförde dels pä Allmänna Utgifts, dels pä Allmänna Zndragnings-Staten, till hwilkcy sednare äfwen blifwit flyttade sädane gamle och till tjenstgöring oformögrie Embets- och Tjensteman samt Betjente, hwilka undsätt afffed eller tjenstfrihet, med eller utan lönens bibehållande, pä del lönen mätte äterkomma till Werket, och efter hand hwar och en kunna undfä hwad Staten för hwarje
Sysla och för ärendernes behöriga gang bestar.
Desta och öfrige wid Stats - Regleringen tillämpade grunder bafwa Riksens Ständer trott böra följas intill nästa Riksdag; kommandes dock i likstämmighet dermed Staterne att as Stats-Contoiret ärligen uprattas och till Eder Kongl. Maj:tS Nädiga fastställelse öfwerlämnas, hwarwid Stats-Contviret torde erhälla Nädig befallning, att noga tistse, det alla besparingar, som under tiden inträffande - Den 10 April.
263 de omständigheter kunna medgifwa warda behörigen iakttagne och Staten derjemte sä tidigt uprättad, att den i de första Mänaderne af äret mä komma wederbörande till handa och landa till efterrättelse wid skeende utbetalningar.
Med skyldigt afseende ej mindre pä Riksstyrelsen-? befriande frän olämpliga inskränkningar i desi dispositionsrätt öfwer Stats - Medlen än äfwen pä försäkrandet ät Nationen af besia Medels anwändandc till bestämde ändamäl, hafwa Riksens Ständer enhälligt fastställt följande hufwudtitlar och för hwarje af dem anslagit nedannämnde Summor att, inom sjelfwa Titeln, af Eder Kongl.
Maj:t fritt och obehindradt disponeras, nemligen:
Under första hufwud,titeln eller för Rongl.
Host, sch Slotks-Staterne.
Riksdaler:
Fyrahundrade Sextio Sju Tusende Ättahundrade Tjuge Tre, 27 si. n rst.
Under andra hufwud,titeln, innefattande Civile och Landt - Materne.
Fyrahundrade Fyratio Ätta Tusende, Fy, raklindrade Ättio Nio, 7 si. 8 rst.
Under tredje hufwud-titeln, angäende lNilitaire Materne och Förswars-werten till Lands och Sjös. Riksdaler:
En Million Fyrahundrade Nittio Tre Tu, sende Åttahundrade Sexton, 2 si. 8 rst.
Under fjerde hufwud-titteln eller för Llericie-Maten och Läro-werten.
Riksdaler-.
Sex Tusende Niohundrade Femtio Tre, 29 si. 6 rst.
Un - 266
Under femte hufwud-titeln för de fria Rsnsterncr.
Tio Tusende Fyrahundrade Femtio Tre.
Den S7 April c. m. följd, än dessa vid discussionens början och under dess fortgång i nära fyra timmar ens vågade yrka.
Emedlertid torde, såsom en värd talare i förmiddags yttrade, rideauen nu vara uppdragen till sista acten af det skådespel, hvarpå Svenska Representationen, och isynnerhet dess Ridderskap och Adel, bjuder Svenska folket hvart femte år.
Från denna synpunkt torde t. o. m. den värde ledamot, sorn sjelf blifvit ett offer för den begångna orättvisan, undergifvet fördraga sitt öde, och de, som egentligen aro att beklaga, vore R, o, Ad:s majoritet och den ministe're, som, för att skydda sig emot klandret,?
nödgats taga sin tillflykt till en sådan majoritet.
Jag får anmäla min reser-, vation emot R. o. Ad:s på f. m. fattade beslut.
Jag anser detta beslut förnärmande för Rikets första Stånds värdighet, kränkande för riksdagsmannens yttranderätt och innefattande ett stort steg på den bana, som skall göra Riddarhusets bänkar allt mer och mer glest bosatta.
Jag beklagar Hr Gr. o. Landtm, för det obehagliga uppdrag, Hr Gr. o. Landtm, genom samma beslut erhållit; men jag kan ej underlåta att vid detta tillfälle öppet förklara min bestämda öfvertygelse, att Hr Gr. o. Landtm, sjelf, genom dess grundlagsstridiga vägran att framställa de äskade contraproposma, i väsendtlig mån bidragit till det beklagansvärda resultatet af förmiddagens votering.
Äfven jag får till prot. anmäla min reservation emot R. o. Ad:s ifrågavar. beslut.
Sedan en längre tid har Svenska folket haft den grämelsen att se sitt första Stånd vid afgörande! af de vigtigaste frågor representerad t af sällan mer än 20 ledamöter.
Det var således mer än märkvärdigt att se icke mindre än 224 ledamöter deltaga i en votering, der frågan var om ogillande af det yttrande, att
Regeringen sökt genom oidfliga medel inverka på Representationens förhandlingar.
Jag fruktar, att efterverlden kommer att anse sjelfva denna Ståndets talrikhet såsom en ironi uppå det beslut, detta stora antal fattat.
Jag reserverar mig såväl emot Landtmrs vägrade propos:r sorn emot Ståndets fattade besl ut.
Hr Dalman, Wilh. Fredr.; Jag anhåller att få för, ena mig i Frih. Kantzous samt Hrr Stuarts och Cederschjölds reservationer.
Jag vill blott tillägga, det jag högligen förundrar mig öfver ministerens blinda oförsigtighet att drifva saken så långt; ty få saker hafva väl till den grad afslöjaj den ministeriella tactiken i hela dess nakenhet och den grund, på hvilken det ministeriella anseendet här i landet k vilar, som den i förmiddags, med en för tillfället tiodubb - Den 2rj April c. m. lad personal, försiggångna votering, och jag betviflar, att Regeringen vunnit något särdeles på denna aftäckningscereraoni.
Jag begär att få i prot. antecknadt, det jag varit bland dem, som på f. m. voterat nej.
Jag tror, att dc stadganden, som handla om talares varning, aldrig borde tillämpas.
De enda verkande correctiver, som finnas, äro tillämpning af de öfriga siadgandena angrde en ledamots ställande under tilltal eller uteslutande ur Ståndet; och då sådant icke kan påstås för den förmenta förséefsen, så anser jag icke någon påföljd hafva bort äga rum. H.
Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade: Sedan R. o.
Ad. beslutat, att Frih. Klingspor, i öfverensstämmelse med 5o § Riksd.Ordn. och 3o § Ridd.Ordn., skall för det af honom i plenum d. 3 sisth Febr. f. m. fällda uttryck per fas et per nefas erhålla föreställning och varning, får jag härmedelst föreställa Hr Ffih. olämpligheten af att inom Ståndet hafva begagnat sådana uttryck, som han nyttjat, samt varna honom för begagnandet framdeles af ordalag, hvilka finnas vara personligen förolämj ande.
De få återstående orden at pleniprot. för d. 3 sisth Febr. f. m. upplästes till justering, hvarefter nämnde prot. godkändes.
Jag anhåller nu att få framställa min åsigt i anledn. af de uttryck, Hr Crusenstolpe tillät sig i förmiddagens plenum.
Jag anser öfverflödigt att återupprepa dessa uttryck, då de så nyss blifvit fällda och det troligeyicke genast undföll någon, hunt sårande de voro.
Min anhållan är nu endast den, att R. o. Ad., med stöd af 3o § Riksd.Ordn., må besluta, att ett.Utsk. skall nedsättas, hvilket äger till Ståndet inkomma med utlåt, öfver yttrandets beskaffenhet och påföljd; hvarefter R. o. Ad. blifver i tillfälle fatta beslut i anledn. deraf.
Jag anhåller om en sådan propos:n. Hr Cederschjöld:
För mig är det omöjligt att fälla något omdöme öfver sjelfva förloppet vid det anmärkta till* fället, emedan jag då icke var tillstädes, och jag hemställer altså, huruvida det icke vöre med god ordning öfverensstämmande att uppskjuta den väckta frågans afgörande, till dess justeringen af denna dags prot. förekommer; ty enligt hvad jag höijt, lärer Hr Crusenstolpe hafva blifvit afbruten, innan han hunnit riktigt fullända den mening, som man förmodade skulle blifva sårande.
Att uppskjuta till justeringen vore att uppskjuta tills riksdagen är förbi, och vi böra förmoda, att det ej kan vara fasligt långt qvar.
Vi hafva ännu många prot. ojusterade, och det blir troligen inför Rjdd.direeLn, Den 27 April e. m. 3o3 som detta prot. kommer att justeras.
Jag beklagar, att Ilr Cederschjöld icke var uppe, då han troligen lika med mig funnit olämpligheteh af det uttryck, som Hr Crusenstolpe begagnat; men jag förmodar, att Hr Cederschjöld antingen afhåller sig från att deltaga i en öfverläggning, öfver hvars föremål han ej varit närvar., eller skaffar sig säker underrättelse om hvad som inom Ståndet sig tilldragit.
Jag förmodar, att bordläggning icke lärer kunna förvägras, då flera ledamöter om en sådan begäran sig förena, och jag får nu förena mig med Hr Cederschjöld i nämnde hänseende.
Vår öfverläggning i dag har varit ovanligt passionerad, och Frih. af Nordin torde icke heller saknat sin känning deraf.
Jag förmodar derföre, att han, vid närmare eftersinnande, verkligen skall finna, att
Hr Crusenstolpes yttranden icke äro af så grof beskaffenhet, som de tyckas hafva blifvit uppfattade.
Hr Crusenstolpe afbröts, då hans tillämpning af uttrycken skulle vidtaga; och jag förmodar, alt icke Frih. af Nordin skulle vilja bereda tillfälle för Ilr Crusenstolpe att framställa, hvad han ämnat hänföra under sin uppgifna rubrik af skälmstycke.
N11 stå uttrycken för Hr Crusenstolpes räkning.
Jag hoppas, att tiden icke vidare må upptagas med sådana obehagliga ämnen.
Det är visserligen möjligt, att man låter inverka på sig af den sinnesstämning, man ser omkring sig; men jag kan ej medgifva, att jag på något sätt haft någon känning deraf.
Jag har varit en lugn åhörare af discussionen hela förmiddagen; men då jag hörde uttryck fallas af den betänkliga art, att på hvad annat ställe jag ej kunnat dröja så länge, som jag gjorde, så ansåg jag mig skyldig mig sjelf, mitt Stånd och den Regering, jag tillhört, att ej låta sådant passera.
Det är möjligt, att jag fattat Hr Crusenstolpes ord oriktigt; men då Hr Crusenstolpe, här af mig underrättad, att, så snart discussionen öfver förra frågan var slut, jag ämnade väcka fråga om hans yttrande, ej funnit för godt att vara närvar., måste han underkasta sig, att jag framställer orden, såsom de för mig föreföllo.
De voro: ”Jag gillar ej, att Frih.
Jagskall begagna mig af ett Svenskt; det finnes ordet skälmstycke, och jag ber att få genomgå en liten tafla af Regeringens förhållande sedan 1809.”
Drage nu hvem som vill slutföljden af denna mening, om ickeKan ville framställa de förhållanden, som han, efter sin öfvertygelse, ansåg såsom skälmstycken.
Om sådana saker opåtnldt kunna yttras, skulle jag önska att aldrig hafva varit i detta hus. II.
Ex. Hr Gr. o. Landtm, förklarade, alt den begärda bordläggningen af Frih. af Nordins hemställan ej kunde förvägras.
3o4 Den vj April e. m.
Jag, får blott fästa Frih. af Nordins uppmärsamhet derå, att hvarken jag eller någon annan anser de ifrågaställda orden kunna försvaras; men jag upprepar, det jag anser såväl Hr Frih. sorn hans colleger vara öfver att upptaga dylika yttranden.
Frih. af Nordin: Sedan Hr Landtm, förklarat, att den af mig framställda begäran kommer att hvila på bordel i anledn. af 2:ne ledamöters begäran, får jag hemställa, om Hr Landtm, täcktes inhemta Ståndets yttrande, att den af mig gjorda framställning mätte i nästa plenum få företagas, emedan jag anser olämpligt, att sådana frågor som dessa ligga från den ena veckan till den andra. R. o. Ad. beslöt, att Frih. af Nordins hemställan skulle i nästa plenum föredragas.
Företogs til! pröfning StatsUtsk:s utlåt.
N:o 447 i anledn. af erhållen återremiss å StatsUtsius memor.
N:o 424> om förtydligande af R.
St:s beslut, ang:de garanti för hypotheksföreningar, jemte förslag till hufvudgrunder för sådana föreningar. R. o. Ad. beslöt, att detta mål skulle punktvis föredragas.
Mom. 1 i t. A.
Bifölls på sätt Utsk. i memor.
N:o 434 föreslagit.
M om. 1 i t.
B. lista och 2:dra punkterna biföllos, sådana de i utlåt.
N:o 447 blifvit föreslagna.