Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den 21 Januari i. ar r 2<):o Postmästare vare skyldig att hålla lösväskor för de å landet boende brefvexlande, som kunna sådane äska, för att genom dem aflemna afgående och emottaga ankommande bref. 3o:o Postiljon och annan postförare åligge, att dessa lösväskor befordra emellan det postkontor, från och till hvilket de afgå, och hvilket skjutsombyte på postvägen till annat postkontor, den eller de, som lösväska hålla , och icke vid sjelfva postkontoret aflemna och afhämta densamma, bestämma, kunnandesdetta skjutsombyte dock icke väljas på andra sidan om något på samma postväg förekommande postkontor.
Den, som lösväska håller, åligger alt om dess I Sverige, der i förhållande till rörelsen stora afstånd icke tillåta kostnaden af postkontors upprättande på hvarje ställe, hvarest allmänna beqvämligheten kunde anses fordra det, der arden så kallade lösposten af stor vigt.
Oumbärlig äger den också redan rum, ehuru jag ldlappast tror, att någon ännu utkommen författ ni ng trygga r d ess bestånd, men dess ordnande och lagliga försäkrande fordra nya åtgärder, hvilket äfven intygas deraf, att detta utgjort ett af föremålen för de önskningar i postväg, som Svea Rikets Ständer vid sista Riksdagen inför thronen framburit.
— Då gästgifvarne, genom sin dagliga beröring med allmänna skjutsen, mera än fordna postbönder i4* Den 21 Januarii. af hämtning ©ch aflemnande vid skjutsombytet sjelf draga försorg, skyllandes sig sjelf, om den försent der aflemnad icke kommer att posten medfölja, då det strängeligen förb judes, att derföre i dennas oafbrutna gång tillåta något uppehåll. 3i:o
På de skjutsombyten der lösväskor aflemnas, åligge gästgifvarne att ombesörja deras riktiga mottagande och aflemnande, så väl af och till postiljon eller postförare, som af och till ägaren eller dess ombud. vanda att läsa och skrifva, samt till ordning, de enda egenskaper denna deras nya befattning kom att fordra — i afseende på lösposten blefvo en art landpostmästare, då dessa lösväskor förseddes med samma enkla och klara kontroller, som de stora postväskorne, och äfven ansvaret i afseende på underslef eller vårdslöshet med dem blefve detsamma, förmodar man, att denna del af Svenska folkets genom sina lagliga fullmäktige uttryckta behof och önskningar skall finnas uppfyld.
— Å en annan sida tror man, alt iförbudet att låta lösväskor föras förbi postkontor, finnes en tillräcklig säkerhet mot missbruk af rättigheten till deras begagnande.
— I afseende på den afgift som för dem bör be - Den 2i Januarii. 2l3 32:o
Vid hvarje postkontor vare allt, som med brefpost skall afsändas, så tidigt färdigt, att det kail medtagas af densamma, som ovilkorligen bör på bestämdt klockslag afgå, endast med undantag för de särskilta i 10 S. omförmälta fall.
Vid de postkontor, hvarifrån icke någon postkurs utgår, utan der posten med annan ankommande brefpost afsändes, vare allt, som dermed skall afgå, och på sätt närmare i 2 Artiklen bestämmes, färdigt, senast | timma före den för samma posts ankomst faststälda tid. talas till postverket och vederbörande gästgifvare, som deras aflemnande och emottagande ombesörja, hänvises till 2:dra Kapitlet.
Hvad som egentligen är af oundviklig nödvändighet, om man vill ordna postgången, är, att de publika verk o. s. v., som den begagna, bekomma de strängaste befallningar att icke försumma den föreskrifna tiden för brefs inlemnande, och att nämde tid försutten, inga bref, från hvem det vara rnåj emottagas.
Utan en sträng efterlefnad af dessa stadganden är ingen ordning i postgången möjlig.
Den 2i J a n u a r i i. 33:6
Hvarje ytterväska eller sådan, som, innehållande hvad med brefpost afsändes, till postiljon eller annan postförare öfverlemnas, utan att vara i annan väska innesluten, vare af läder förfärdigad, och försedd med påskrift i messing, innehållande postkurs oell adress.
Hvarje brefvexlande, som vill med postkontor lösväska hålla,läte göra den af läder, likaledes försedd med påskrift i messing, utmärkande så väl adressen, som det skjutsombyte, der dea skall aflemnas.
Nödvändigheten att förvara de med posten afsändande saker mot regn o. s. v., fordrar, att innesluta dem i något, som står mot väta, såsom läder.
Till förekommande af misstag af postförare, är äfven nödigt, alt med outplånliga bokstäfver enkelt och klart utsätta adressen.
En märkvärdig rättegång, föranledd af den med bläck på en postsäck af lärft skrifna adressens utplånande, har ytterligare öfvertygat författaren om denna nödvändighet.
Sak samma gäller för de enskilta lösväskorna, der förekommande af förvexling fordrar att tillägga skjutsombytets namn, der de skola aflemnas, till stället, dit de lidra, och som vanligen redan med messingsbokstäfvor å dem finnes utsatt.
I afseende på Den 21 Januari i.
2l5 det praktiska användandet må exempelvis anföras, att stora postväskan eller väskorna, om flere skulle anses nödiga, för kursen emellan Stockholm och Ystad elter N:o i, fingo påskriften N:o i Stockholm — Ystad (utan afseende på om posten ^ick till eller korn från Stockholm); postväskan för sidoposten, utgående från samma kurs åt Carlscrona, N:o 2 Nåtebäck — Carlscrona; en lösväska, sorn på den sislnämda postgången korn alt aflernnas vid Lenhofda, t. ex. Hofgård — Lenhofda, o. s. v. — Det är troligen öfverflödigt anmärka, alt det här begagnade ordet väska icke utesluter någon form eller storlek för det ting, hvari de med brefposten afsåndande saker skola förvaras.
2IÖ
Den 21 Januarii. 34-0
På deförbrefposterne föreskrifna timlistor, utsattes noga och klart antalet af de postväskor eller sådane, som innehålla Postverkets bref och saker, som från hvarje postkontor under kursen skola medföras, deras påskrift, och hvarest de skola aflemnas: - Ändamålet åf de i dessa begge §§. innehållna stadganden, är att fullända cyklen af dem, som sträfva till att göra en vårdslöshet af postförare, af vådligt inflytande för Postverk eller brefvexlande, nästan omöjlig. 35:o
På hvarje postkontor aflemnas till postiljon eller postförare en särskilt listcij, noggrant och tydligt utvisande antalet af lösväskor eller förbudsedlar, som böra på hvarje skjutsombyte till nästa postkontor aflemnas, hvarvid tillika de förras adress och de senares nummer bestämt böra vara utsatta. 36:o
För postgång
Rännpost är beräktill och från afsides nåd efter den för gä - Den 2i Januarii.
217 belägna postkontor, och der det sig utan skada för de brefvexlande låter göra, kunna rännposter inrättas, dock icke emellan flere än tvenne postkontor eller för längre afstånd än högst 6 mil. 37:0 Rännpost fortställes af vederbörande Postmästare, på sätt de sjelfva lämpligast finna, mot en ersättning, utgörande hälften af den lega, allmänna skjutsordningen bestämmer för en häst, beräknad efter det afstånd rännposten tillryggalägger.
Der rännpost, utan att under vägen sammanstöta med åkande post, emellan 2:ne postkontor äger rum, besörje begge Postmästarne vexelvis dess befordring, så vida de icke sins emellan sig ende nödiga lid, men bör utan förlust kunna af Postmästarne, i de flesta fall, besörjas ridande, då den rundliga tiden tillåter att för hela vägen använda samma, egna häst, och vanligen en så kallad ölänning bör kunna dertill begagnas.
Då man, så vidt görligt är, söker förlägga postkontoren invid stora postvägarne, bör [sällan behof af rännpost uppkomma.
Likväl finnas dels mera från dessa vägar aflägsna orter, Sorn behöfva särskilta postkontor, dels gamla städer, som hvarken billigtvis böra förlora dem de äga, eller kunna indragas i de andra postkurserne; alltså böra de, till besparing för Postverket, på vissa ställen, inrättas.
Dock genom inskränkning till 6 mak 218 Den 21 Januarii. annorlunda derom för- som en sådan postgång ena, hvilket då hos får omfatta, och geGeneral-Poststyrelsen nom iakttagande af den hör anmälas. grundsats, att icke be gagna denna post der, 38:o Rännpost till- hvarest samma bref, ryggalägge minst 1 mil som ankomna med åpå 2§ timma, samt kande post, kunnat utstörre eller mindre af- delas om aftonen, icke stånd efter samma för- kunna med denna lihållande, härunder in- digare framkomma, än begripet hvarje uppe- att de först andra morhåll under vägen. gonen kunna utdelas, tror man att för de 3p:o Rännpost vare återstående postgånskyidig, att, nelian gar, der den komme postkontor o .1 under att begagnas, de brefvägen förekommande vexlande skulle, i hvad skjutsombyten, befor- de vunno genom ökad dra euskiltes brefvex- skyndsamhet för med landes lösväskor. rännposten i förbin delse stående åkande poster, finna en riklig ersättning för den ringa tid, de genom dennas långsammare gång kommo att förlora, under det att Postverket vunne en besparing i dess för de brefvexlandes beqvämlig - Den 21 Januari i. 2I9 4o:o I allt öfrigt, och i hvad icke i sistnämde 3:ne §§. för rännpost särskilt stadgas, galle för densamma livad för åkande post är föreskrifva, så vidt det derpå finnér tillämpning. 41 :o Brefpost kan under vissa årstider sjöledes befordras, nemligen der det med visshet till tid och utan förlust för Postverk eller brefvexla nde låter sig verkställa. het sig åtagande stora uppoffringar.
Såsom om liden för färdighållande af livad med posten skall afgå, om timsedlar (dock med någon förändring i formulär), särskilt lista, postväskornas beskaffenhet ra. m., men naturligtvis icke i allt hvad som rör skjuts, o. s. v., som icke vid rännpost förekommer.
Det vill säga, der postgången kan sättas i förbindelse med ångbåtsfart.
Således t. ex. om åkande brefpostcn emellan Stockholm och Götheborg, vestra vägen, i gång i veckan befordrades öfver Mariefred, och den andra öfver Westerås, så kati hända kunde brefposten emellan Stockholm och sistnämda släder ömsevis i gång i veckan gå med vestra Gölhcborgsposten 220
De'n 21 Januari!. oell den andra sjövägen med ångbåt.
På samma sätt emellan Stockholm och Upsala, Norsholm och Motala med flere ställen.
Detta är dock endast förmodanden, hvars riktighet författaren icke vågar garantera, men hvad han tror sig med fullt ansvar kunna försäkra, är nyttan af ångfartens begagnande för postfart i afseende på passagerare och paketter, då derigenom med Sveriges vidsträckta kuster, stora insjöar och kanaler, emellan rikets förnämsta städer och hör- * digaste provincer en förbindelse kom att öppnas, som, rättad efter våra ortliga förhållanden, i beqvämlighet och fördelar icke skulle vika för kontinentens Fahr- och Sclinellposter, ärligencer o. s. v., och tillika skulle bereda lill - Den 2 i Januarii. 221 42:0
Skulle särskilja förhållanden för en eller annan postgång erfordra andra åtgärder, än hvad här föreslagit blifvit, stadgas särskilt för hvarje sådant fall hvad nödigt fälle, att efter hand helt och hållit befria allmogen från en afdess, i ekonomiskt och moraliskt hänseende, svåraste bördor, hållskjutsen.
Men mera härom på annat ställe.
Härmed menas sådane särskilta anstalter, sorn äro t. ex. nödiga för postgången till Tromsö och Alten från Haparanda, eller kanske rättare från ÖfverTorneå eller Kengis, dit ordentlig åkahde-post torde kunna och böra inrättas, åtminstone till ÖfverTorneå, om till Kengis det ännu skulle anses för kostsamt, i förhållande till ortens närvarande behof och rörelse. 43:o
På de enligt 3 Ändamålet är att fö§. upprättande kursli- rekomma egenmyndistor för brefpostgån- ga förändringar, gen utmärkes tydligt och bestämt, huruvi - I 222 Den 21 Januarii. ela befordringen sker genom Akandepost s Rännpost, Sjöposteller i föregående §. omförmält särskilt post. 44:o Skulle Generalpoststyrelsen, emellan den faststälda tiden för brefposternes afgång, finna oundgängligt nödigt, att Extrapost afsända, befordras denna från skjutsombyte till skjutsombyte, på sätt allmänna skjutsordningen, eller särskilta stadganden för befordringen af kurirer, föreskrifva. 45:o Extrapost åtföljes alltid af postiljon, som, innan alfarten från skjutsombyte, erlägge b vad för förutgåendeskjutshåll den skjutsande i bäst eller vagnlega 0. s. v. tillkommer. 46:o General-Poststyrelsen åligge, att för hvarje postkontor, der Då emellan Extrapost och Kurir ingen annan skillnad finnes än namnet, har man trott — för att undgå de möjliga missbruk, som lättheten att vältra kostnaden på Postverket kunde medföra — rättigheten för publikt Verk, att afsända Extrapost, böra inskränkas till GeneralPost-Styrelsen, och i vissa bestämda fall till vissa postkontor, det vill säga, iiär någon vigtig post så sent ankommit, att den vanliga postens afgång icke kunnat derföre uppskjutas.
— Då i Sverige kurirer med skjutsskjldiges hästar, och icke med Postverkets, utländsk eller sidopost med någon hufvudpost sammanstöter, bestämma, huruvida, och i så fall, huru länge dennas afgång må vid utländsk posts uteblifvande uppskjutas, eller huruvida elter hufvudposts afgång ankommande utländsk eller sidopost bör genom extrapost fortslällas, eller skall nästa ordentliga posts afgång afvakta.
Dessa föreskrifter intagas på kurslistorna. 47:0 Skulle Postmästare, då han enligt föregående §. äger att extrapost afsända, icke äga ordinarie postiljon att tillgå, äge han att för tillfället extra-postiljon antaga, kunnandes lian, om garnison på stället finnes, någon dertill tjenlig af manskapet hos vederbörande militärbefälhafvarc begära. fortskaflfas, liar man destomindre trott sig höra föreslå för enskilte rätt, att, genom Extraposts reqvirerande, vinna hvad den i vissa länder tillåtna rättigheten att reqvirera Estafette lemnar, hälst denna rätt hos oss, der så lätt och för så lindrig kostnad en privatkurir kan såsom resande afsändas, är mindre nödig.
—I afseende på möjligt uppehåll i sidoposts ankomst, hör aldrig afgången af hufvudpost uppehållas.
Sådane af Postmästare afsändande extraposter kommo egentligen endast i Götheborg, Ystad och Helsingborg i fråga, der utländska posternes försenade ankomst kunde sådane erfordra, och der befintlig garnison gifver lätt tillgång lill Extraposti 1- joner. 32,4 Den si Januarii, 48:o Vederbörande Landshöfdiuge- Embeten, Magistrater och Kronobetjening gånge General-Poststyrelsen tillhanda i allt, som han hafva afseende på hvad för postgångens ordnande är föreskrifvet. 49:0 Finner Landshöfdinge-Embete något i afseende på postgången inom dess Län, vara att anmärka, eller att dess bättre ordnande eller ortens behof några förändringar påkalla, äge detta Embete, att sådant bos Generalpoststyrelsen anmäla. 5o:o General-Poststyrelsen äge, att hos Kongl. Maj:t så väl i dess afgifvande årliga berättelse öfver brefoch skjutsbefordringsväsendet i riket, som när den nödigt pröfvar, Om General-PostStyrelsens årsberättelser, se mera annorstädes.
Den 21 Januarii» var, anmäla de förslag till ändringar eller tillägg i här upptagna stadganden för bref* postgången, som deri ian anse af behofvet påkallas» 2 Art.
Föremal för befordring med Brefpost och dervid iakttagande föreskrifter, samt erläggande af gift er. 1:0
Till befordring med Brefpost emottages, 1:0 Brefj och 2:0
Slutna eller öppna skrifna eller tryckta Handlingar , i vigt icke öfverstigande f.8 lod Svensk victualievigtj 3:o Förbudsedlar i 2:0
För de Postkurser, der det kan pröfvas nödigt, att antingen inskränka den under N:o 2 medgifna tillåtelse till afsändning med Brefpost* eller att utvidga den till föremål af större tyngd 10 H» Bcvekclsegrunder.
För det närvarandé är det (bref-)posten endast tillåtit* att afa sända bref j till en vigt af högst 48 lod, ocli tidningar»
Man har trott sig, utan att blottställa hrefposterfie för att blifva öfverlastäde i kunna ytterligare utsträcka denna tillåtel-s se, genom att bestämma den 1:0 för brefi hvarunder enligt 1 i i:a artikeln af dettd förslag endast förStås de, sorn ej väga ofver 16 lod, och hvars befordring är ett régale, i5 Den 21 Januarii. eller af annan beskaffenhet, varder särskilt deröfver i nåder förordnadt. 3:o Vid hvarje Postkontor vare för brefs eller handlingars aflemnande, som med derifrån afgående post skall afsändas, enviss tid utsatt, inom hvilken de ovi Ikor ligen böra aflemnas, och bör denna tid tilländalöpa minst en timma före den, som är för den ifrågavarande postens afgång bestämd. 4:o Brefven kunna dels aflemnas fria> dels betalta dels obetalta.
Fribref må endast af dertill särskilt berättigade personer och under särskilt stadgad kontroll aflemnas.
Inga obetalta bref stälda till Hans Maj:t Konungen eller till nå - 2:0 för (alla) slutna eller öppna skrifna eller tryckta handlingar i vigt icke öfverstigande 16 lod v. v. Härigenom blir tillfälle öppet att med posten afsända, utan att behöfva inlägga dem i slutna bref, böcker pr iskur anter j, handelscirculärer o. s. v. Den härigenom uppkommande ökade tyngd för brefposterne blir dock af intet inflytande för dess befordring, då man betänker, huru få af de tyngre af dessa saker (såsom böcker) kunna bära kostnaden af äfven ett modereradt postporto, under det att en lättare spridning af de få, som kunna bära en sådan, såsom de hos oss så sällsynta månadsskrifter j ej ringa skall bidraga till utvidgande af allmänna insigter.
Man anmärker, att det här be - Den ai Janu ari i. 227 gon Medlem af Kongl.
Huset, eller till något Embetsverk, eller till någon afSta tsrådetsLedamöter, eller till någon af Konungens Befallningshafvande, eller till någon Biskop eller till någon Regementschef eller till ortens domare, eller till utländsk ort, der portotvång är pålagdt, må emottagas. 5:o Porto beräknas särskilt för bref, särskilt för handlingar.
Det rättar sig efter afståndet, beräknadt efter det miltal posten verkligen ti II rygga lägger och efter vigten, delar af lod räknade för fullt.
6:oBrefporto utgöres för hvarje lod efter följande förhållanden: t. 0. m. 2 mil 2 sk.
Bro — 5 — 3 „ „ — 10 •— 4 » >1 stämda maximum af vigt för någon med vanlig brefpost afsänd handling, är just detsamma som nu äger rum för bref.
Skillnaden är, att man äfven får skicka öppna handlingar (såsom höcker m. m.)
Då icke tiden tillåter, att närmare hvarken till redaction eller motivering utveckla denna afdelning af postordningen, vill jag endast såsom skäl för tillstyrkandet af rättigheten att få aflemna obet alta (o flankerade) bref, anföra den af erfarenheten bestyrkta sats, att äfven i detta fall menniskans tro till egen lycka verkar, att flere finnas som lösa ett bref af 0- bekant innehåll, hvars författare ej skulle sjelf derföre hafva velat betala samma porto, än i5 * Den 21 Jänuarii; t. o. m. i5 mil 5 sk.
Bro som, af farhåga att det — 20 — 6 „ „ ta innehåll ej vöre — 25 ■— 7 „ ,, värdt lösen, ej skulle — 3o — 8 „ „ vilja utlösa detsamma, o. s. v. med en till- För öfrigt hänvisar jag, ökning af i skilling i afseende på de regför hvarje 5:te mil. lementariska kontrol - 7:0
För slutna hand- ling» till det bifogade lingar eller öppna Preussiska PostRegu skrifna dro erlägges: lative (1 Silbergro 00 2 „i, n.,c\ hvarest med brefpost re vigt bör kunna tilhandlingar af högre låtas och porto mera vigt få emottagas, er- nedsättas) tillhöra pålägges för 48 till 64 kettposten. lod eller 2 © brefporto för 8 lod, samt sedermera för hvart © brefporto för 1 lod. 8:0 Svenska tidningar vare fria från all annan afgift, än den hittills vanliga till d,e Postkontor, som de - lernes vidare utveck - för till och med a lod lika som för tref från 21, o. m. 8 lod.hrefp.för 3 lod 8 — 16 — d:o för 4 — 16 — 24 — d:o för 5 — 24 •— 36 — d:o för 6 — 36 — 48 — d:o för 7 — selien
För öppna tryckta handlingar, hvarå ej annat skrifvit må finnas, än adressen, erlägges £ af det i j:e för skrifna handlingar faststälda porto. 10:0
Vare tillåtet, att bref särskildt rekommendera, hvilka ej må utan mot qvitto utlemnas.
Härföre erlägges, såsom rekommendationsafgift, half porfo vid aflemnandet, och half porto såsom lösen vid emottagan - Den ai Januar det, utom det enligt 6:e §. uppkommande porto, 11:0
Vill man försäkra, med rekommenderade bref, afsändande penningar, vexlar, invisningar eller skuldebref, vare det tillåtit, och åtager sig Postverket för sålunda försäkrade summor allt ansvar, mot en afgift af | proc, af beloppet. 12:0
För rättigheten att hafva lösväska, erlägges 2 R:dr i qvartalet till vederbörande Postkontor, och 1 R:dr till vederbörandeGästgifvare. i3:o
För afsändande förbudssedel, som alltid skall vara öppen, erläggas 4 sk. B:co. i4:o
För lösbref, eller sådane bref, som stadna inom det postkontors distrikt, dit de aflemnas, erlägges till Den 2 t Januarii.
Postkontoret i sk., om det är adresseradt till det ställe, der Postkontoret är beläget, och ii sk. om det sedermera skall med lösväska befordras, allt för hvarje lod räknadt. 5:o Alla i io:e, i2:e, i3:e och 14‘e §§- Postkontoren anvista inkomster tillfalla Postmästaren till | och Postsecreteraren till |.
Finnes ingen sådan anstäld, tillfalla de ensamt postmästaren.
I afseende på denna fördelning för Stockholms och Götheborgs Postkontor, finnes särskildt stadgadt.
Hvarefter Herr Rosenblad till protocollet särskilt aflemnade: 1:0 Diverse Postkurs-förslager; 2:0 Förslag till Timlista; 3:o Kongl.
Preussiska PostRegulationeu af 1824.
Den 21 Janu ari i.
Föredrogs 3 nyo och bifölls Bevillningsutskottets den 5 dennes under N:o 5 afgifne, och den i5 derpåföljde på bordet lagde, Memorial om återlemnande afen inom BondeStåndet vackt Motion, angående förbud mot införsel af utländske yppighets-, varor m, m, Föredrogos ånyo och gillades följande Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottets den a, 3 och 7 dennes afgifne, samt den i5 derpåföljde på bordet lagde Betänkanden: N:o 7, I anledning af väckt fråga om rättighet för Nämndemän till Skjuls och Tractamente för alla förrättningar i tjensten.
I anledning af väckt Motion om olägenheterne för Linköpings Stad deraf, att Lifgrenadier-Regementernes MusikGorpser bo i Staden och ej på Rotarne.
I anledning af väckt Motion om ypphäfvande eller nedsättning af vitet för försummad anskaffning af karl till Recryteringar, Föredrogs ånyo Riddarhus-Utskottets den 10 dennes aflåtne, och den i5 der-, påföljde på bordet lagde, Memorial i anledning af väckt fråga om offentlighet vid Ridderskapets och Adelns öfverläggningar, Den 21 Januarll. a33 Friherre Palmstjerna_, Carl Otto^ hegärde, att detta Memorial måtte ytterligare få hvila på hordet.
Flere liördes häruti instämma.
I anledning hvaraf Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalfcen förklarade', att, sorn flere Ledamöter hegart, att RiddärhusUtskottets herörde Memorial måtte ytterligare hvila på bordet, detsamma ock komrne att, enligt 4p §•
Föredrogos å nyo och biföllos följande ExpeditionsUtskottets den 9 dennes afgifne, och den i5 derpåföljde på hordet lagde, Utlåtanden: N:o 12.
I anledning af väckt Motion, att RiksStåndens ProtocollsUtdrag icke måtte till deras fullständiga innehåll i Protocollen tryckas.
I anledning af väckt Motion om upprättande och tryckning af förteckning öfver Kongl.
Propositioner, Motioner pch Remisspr* Herr Nordenfalk„
Johanj hade inlemnät följande, sorn uppläsles; 334 Den 2i Januarii.
Då, uti Ridderskapets och Adelns Plenum den 22 nasti.
December f. m., flere anmärkningar, särdeles af Herr Friherre Anckarswärd gjordes emot Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om StatsVerkets tillstånd och behof, begärde jag ordet, för att desamma besvara; men innan ordningen hann till mig, var jag dels förekommen af andre talare, dels var ock tiden så långt framliden, att jag ansåg mig icke böra vid samma tillfälle längre uppehålla Ridderskapet och Adeln; hvarföre jag endast förbehöll mig rättigheten, att efter tagen närmare kännedom om discussionen i ämnet och om hvad af de gjorde anmärkningarne ännu kunde återstå obesvaradt, meddela de upplysningar, hvarmed jag borde gå tillhanda; Och det är en sådan mig förbehållen rätt jag nu går att begagna.
Herr Friherre Anckarswärd har först fästat uppmärksamheten vid det belopp iji85j8jy R:drj hvilket angifves såsom det ökade behofvet_, och icke kunnat förstå t hvarföre detsamma ej genast blifvit utför dt till verkliga summan.
Vid en fortsatt läsning af den Kongl. Propositionen inhämtas, att Kongl. Maj:t för Försvarsverket till Lands och Sjöss låtit serskildt utföra de årliga löpande utgifterne, hvilka af de årliga Stalslnkomsterne skulle fyllas, och serskildt närmare emot Den 21 Januarii. 235 slulcl af den Kongl. Propositionen sådane utomordentlige, icke löpande utan framdeles upphörande, kostnader till försvarsanstalternes iståndsättande, för hvilkas bestridande Kongl. Maj:t alternativt föreslagit beviljande af räntebärande StatsObligalioner.
Af en sådan uppställning finner man lätt, hvarföre