Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nu, då han likväl vill bestyrka sin mening med händelser, som tilldragit sig längre bort, och der förhållanderna äro mera olika våra, nemligen i Stora Britanien . måste jag yrka , att, om han ej vill tillåta mig åberopa exempel från Norrige, emot honom ; må han ej heller framdraga exempel ifrån England emot mig, eller ock medgifva, att hvar för sig måtte obehindradt få hemta dem , hvarest honom godt synes , hvilket också tyckes vara mest öfverensstämmande med den obegränsade liberaliteten.
$ Hvad beträffar olämpligheten att göra en inbjudning till de öfriga Stånden att förena sig med Ridderskapet och Adeln , sedan de redan fattat deras beslut i frågan , så tror jag ej , att denna omständighet vid detta tillfälle , mera än vid andra, måhända mindre vigtiga, bör hindra Ridderskapet och Adeln från att göra inbjudningen.
Det blifver i alla fall de öfriga Ståndens ensak, att derå göra hvad afseende de för godt finna ; att ingå i öfverläggning om ämnet, eller underlåta det.
För öfrigt afstår jag -78 Den 3 Wovember e, m. från min anhållan om det oförändrade förblifvandet vid 18 • 8 åfs beslut, och instämmer i det jemknings-förslag , Herr Ribbing uppgifvit, att minimi-beloppet å enskildtas invisningar på Banken må nedsättas till 66 * R:dr.
Det obetydliga skälet, för Assignationerna, att man genom dem skulle befrias fiån Bankens trasiga sedlar, torde ej behöfva besvaras.
Likväl bör jag yttra den förmodan , att papperet, som tillverkas vid Tumba, icke är sämre än det som kommer från andra pappersbruk , af hvilket enskildta invisningar skulle göras.
Då man påstått} att allmogen nog skulle förstå sig på sådane, måtte man hafva glömt den händelse , hvarom man nyligen velat votera i Nämnd , nemligen med Götha Canals Assignationer.
Ehuru det offentligen kungjordes, att de , inom viss tid , skulle till inlösen företes , begrep allmogen det icke bättre, än att han gömde på åtskilliga af dem.
Förstod han icke att akta sig för dessa Assignationer, hvilkas upphörande värde högtidligen tillkännagafs , huru skulle det då väl gå med dem , som löpte på enskildtas namn och credit ?
Jag ar-håller således, att den nu gällande författningen, om enskildta invisningar, må förblifva oförändrad , endast med den skillnad , att minimibeloppet varder 66 f R:dr, hvilket, i händelse af votering , torde få blifva contra-proposition.
Jag skall Den 3 November e, m.
79 blott tillägga några ord i anledning af hvad som blifvit anfördt, sedan jag förra gången yttrade mig.
En värd Talare liar förmodat, att Europas allmänna ställning varit orsaken till Rikets iråkade förlägenhet.
Jag åter tror, att jemförelsen mellan vårt Iand och andra ej är så beskaffad, som den värde Ledamoten ansett den vara.
Ty då andra länder fått vidkännas dryga omkostnader för kriget och deraf blifvit ut* sugne, hafva vi deremot just derigenom skördat sådana fördelar, att historien knappt derpå kan uppte något exempel.
Vi hafva ej inom landet haft någon fiende , icke fått vidkännas några kostnader, men i stället fått vår Utländska skuld betald.
Således hafva just andra länders lidne förluster tillskyndat oss betydliga fördelar.
Politiska förhållanden äro derföre icke orsaken till vår inre oeconomiska ställning, utan våra Stats-oeconomiska författningar, till hvilka åter Riksens Ständer sjelfve bidragit.
Samme värde Talare må således förlåta, att jag ej erkänner rigtigheten af hans sats, förrän jag sett den af erfarenheten bekräftad 5 ty mina satser hafva redan blifvit det.
Om jag åberopat mina yttranden vid förra Riksdagar, har det skett derföre , att jag ansett Ridderskapet och Adeln ej böra sätta tro till hvad som anföres innan det af erfarenheten besannats.
I öfrigt anhåller jag om Herr Grefvens och Landt-Marskalkens proposition till bifall å Betänkandet. 8o Den 3 November e. m. Herr Grefven och Landt-Mar skalken fråga* de, om RirJderskapet och Adela ansåg öfverJäggningen fulländad.
Herr Grefven och Landt-Marskalken gjorde proposition till bifall å Utskottens förevarande Utlåtanden.
Ropades J a och Nej. Herr Hjerta begärde Votering.
Herr Grefven och Landt-Marskalken framställde derefter följande Voterings-proposition; Den som bifaller Stats-, Banco- och LagUtskottens Utlåtanden, angående enskifte personers rättighet, att utfärda Invisningar, ställde till betalning af andre enskilte, samt beskaffenheten af de fordringsanspråk , som derigenom uppkomma, voterar Ja; Den det ej vill , voterar Nej; Vinner Nej, anses Ridderskapet och Adeln afslå berörde Utlåtanden, samt endast medgifva den ändring uti nu gällande Författning - Den 3 November e. m, 81 ning om Invisningar, att de samma må till ett minimi-belopp af 66 R:dr ga sk.
Banco utfärdas.
Hvilken Voterings-proposition af Ridderskåpet och Adeln godkändes , samt anslogs.
Sedan 43, 44, 4^ och 46 §. §. i Riddarhur-Ordningen blifvit uppläste , börjades voteringen klockan ® till Nio eftermiddagen , och befunnos vid voteringens slut, sedan en voterings-sedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voterings-sedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit som följer:
Ja — 2j. Nej_ 59.
I följd hvaraf, oeh sedan det öfver voteringen särskildt förde Protocoll blifvit uppläst, Herr Grefven och Landt- Mar skalken förklarade , det Ridderskapet och Adeln således afslagit Utskottens Utlåtanden , samt endast medgifvit den ändring uti nu gällande Författning om Invisningar, att desamma må till ett mini* mi-belopp af 66 R;dr 32 sk.
Sedan Ridderskapet och Adeln nu fattat det beslut, Herr Grefven och Landt-Marskalken tillkännagifva, vågar jag tillstyrka Ståndet , att jnbjuda sine öfrige Med-Ständer, att sig deruti med RidderRidd. o. sid.
Prot. X. Band. 6 8a Ven * November e. m. skåpet och Adeln förena , hvarom jag ytterligare får utbedja mig, att Herr Grefven och Landt-Marskalken täcktes framställa proposition.
Och blef Herr von HartmansdoifTs berörde hemställan, uppå gjord proposition , af Ridderskapet och Adeln bifallen.
Upplästes och lades på bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Utlåtanden: Från Stats-j Banco- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotten :
Af den 25 sistl, October: N:0 575. rörande anslaget för Strömrensningarne , samt öfver ätskillige dermed gemenskap ägande motioner.
Fi 'ån Stats-j Bevillnings- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotten :
October : N:o 576, I anledning af gjord anmärkning vid Utskottens förut afgifne Betänkande, angående ytterligare understöd för Nybyggarne i de Norra Provincerne.
Från Stats-Utskottet :
Af den 1 dennes: N:o 577, I anledning af gjorde am.ärknin* Den 3 November e, m. 83 gar vid Utskottets förut meddelte Betänkande, rörande Genera 1-Assistance-Contoiret.
Från Banco-Utskottet : Af den 30 sist!.
October: N:o 65.
Öfver gjorde Anmärkningar vid Utskottets förut meddelte förslag till Reglementariske Stadganaen för Låne-Contoiren i Västra och Södra Provincerne.
Om upprättande af en Ansvarighets-Lag får de blifvande Directionerne vid Vä* strå och Södra Låne-Contoiren.
Angående nödig åtgärd till betryggande af Bankens och Enskildtes säkerhet , i afseende på de Assignationer , som komma att utfärdas från Västra och Södra Låne-Contoiren.
Från Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotten:
Af den 18 sisth October; N:o 210. angående yrkad förändring i nu gällande Brandstods-föreningar å Landet.
N:o 211.
I anledning af väckt motion om ändring i gällande föreskrifter, angående vården och förvaltningen af Kyrkornes fastigheter och medel, samt granskningen af redogörelserne derföre. 84 Ö en 3 November e, m, Af den 30 sistI.
October: N:o ai?.
Öfver väckt motion, angående afskaffande af Bergs-Tings Ratter och Bergmästare-Embeten.
Af dea 2g sistl.
October : N:» 216- I anledning af återremiss af Utskottens förut afgifne Betänkande , i frågan om Näringsfriheten , samt dermed gemenskap ägande ämnen.
Från Lag-Utskottet:
Af den 30 sistl.
October : N:0 214.
Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande , om ändring af 17 Cap. g §.
Handels-Balken; inrättande 3f Formyndare-Kamiar i alla Rikets Provincer, och förslag till en förändrad HypotheksLag , m. m. jFrän Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottet
October: N.o 203.
Angående Riks-Ståndens särskildte beslut i frågan om jemkning af Extra Roteringen i Riket.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskilj* des klockan ~ tid 11 0111 aftonen.
In Fidem Protocolli O. J. Lagerheim. . 85 Thorsdagen den 6 November.
Företogs val af 12 Ordinarie Ledamöter och 4 Suppleanter, hvilka skulle utgöra Electorer till utseende af Riksens Ständers Justitiae-Ombuds. mans efterträdare; och befunnos vid valförrättningens slut klockan 11 förmiddagen, sedan lottning emellan 14, hvilka erhållit ett lika antal röster, blifvit verkställd, följande Herrar hafva blifvit utsedde till Ordinarie Ledamöter:
Nio 126.
Grefve von Platen, Baltzar Bogislaus ... 62 röster 250.
Friherre Hjerta, Fredric 62 »— 275.
— Sprengtporten, Jacob Wilhelm . . 62 —■ 31g» — af Nordin , Carl Johan . . * 62 — 91.
Herr Mörner, Cail Stellan 62 —- 1142.
— Ankarstjerna, Fullm.
Friherre Lagerbjelke, Johan 62 — 1149.
— Hjärne, Carl Jacob 62 —* 1722. von Wulfschmidt, Fullm.
Herr Elgenstjerna, Wilhelm . . . 89 — 1949. von Kiörning, Fullm.
Herr Bruncrona, N. A. 62 — 2u6o.
Munck af Rosenskjöld, Eberhard . . . 62 — 86 Den 6 November.
N:o 2218- Herr von Weigel, Christian Ehrnfried . 62 röster. 2275.
Lefren, Johan Pehr 89 Suppleanter:
Ilo. Friherre Taube, C. U. 62 473.
Herr Coyet, Carl Fredric 62 „ 1304.
— Kuylenstjerna, E. M. 62 215:9. — af Wingård, Johan 62 — Upplästes till justering och godkändes följande Expeditions-Utskotters insände förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrifvelser till Kongl. Majit:
N:o 284- I anledning af Kongl. Majrts Nådiga Remiss rörande Krono-utskyldernes debiterande och qvitterande m. rr.
I anledning af väckt fråga om ersättning för förlorade ängar m. m. vid Gränsregleringen emot Ryssland.
N:o 28<j.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss, rörande Lånebiträde af allmänna medel till Trollhätte Canal- och Slussverks-Bolag rn. m.
N:o 287- I anledning af väckt fråga om Clara-Sjöns upprensning eller igenfyIlning m. m.
N;o 288- Med öfverlemnande af förnyad Instruction för Riksens Ständers Revisorer, i hvad som rörer deras befattning med Statsverket, Den 6 November. 87 N-.o 289.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss, rörande anslag af allmänna medel för SöderTelje Canal-Verk.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss uppå Lieutenanten O. M. von Fieandts undeid. ansökning 0111 ersättning för liden förlust å dess Boställe Fullstad.
N:o 29 r■ Rörande åtgärder till befrämjande af Enskiftes-förrättningars skyndsammare vetkställighet. 292.
Rörande åtgärders vidtagande i afseende på Finska handeln, N:o 293- I anledning af väckt fråga om rättighet för Extra-Roterings-skyldige, att för sine Numer anställa legning inom Bevärings-åldern.
I anledning af väckt fråga om rättighet för ägare af enstaka Hemman, att under full ägande-rätt upplåta en viss del af hemmanets ägorymd.
N:o 295.
Rörande upphäfvande af stadgandet om uteslutande användande af Ekbark vid de så kallade Engelska Läder-gaifverierne.
Föredrogs å nyo och bifölls Stats-^samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens“ den 18 sistl.
Qctober under N:o 562 afgifne samt den 29 derpåföljde eftermiddagen på Bordet 88 Den 6 November. lagde Betänkande, i anledning af väckte Motioner om inrättande af en fristad för mindre brottslingar, och om försvarslöse personers användande till uppodlingar och colonisering.
Föredrogos å nyo och gillades följande från nedannämnde Utskott inkomne, samt den 31 sistl.
October eftermiddagen på Bordet lagde Utlåtanden: Från Stats-Utskottet:
Af den 25 sistlcdne October: N:o 565 Angående förrättad granskning af Kongl. Nummer-Lotteriets Räkerfskaper för år 182I.
N:0 567.
Rörande granskning af MilitisBoställs-Cassans Räkenskaper.
N:o 568.
I anledning af vackt Motion om undersökning af orsakerne till Mantalspenningarnes förminskning.
N:o 569.
Rörande Creditiven enligt 63. §.
Reger ings-Formen, Fr 'å?i Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie- Utskotten:
Af den 2S sistledne October: N:o ^70.
Öfver väckt motion om rättighet för Listers och Bräkne Häraders innevånare, att lefverera deras Kronotionde, och Afrads-Spannmål till Krono-Magazinet i Carlshamn.
Den 6 November. 89 Frän Stats• och Bevillnings-Utskotten:
Af den 18 sistledne October: N:o 573.
Angående så väl minskning uti Stämpel afgiften för Spelkort, som förändring i afseende på sättet för Kort-Bevillnings-stämplingens verkställande, m. m.
Af den ig sistledne October; N:o 574,\
Angående tiden för nästa Revision af Stats- Banco- och Riksgälds-Verkens Räkenskaper.
Upplästes Välloflige Borgare-Ståndets den 24 sistl.
October aflätne Protocoils-Utdrag, innefattande de af Ståndet vidragne särskildte beslut, i anledning af Bevillnings-Utskott. ts Memorial N;o49, angående voterings-propositioner i afseende pä de om Tull-bevillningens utgörande emellan Riks-Stånden yppade skiljaktiga meningar; i sammanhang hvarmed nu äfven ä nyo föredrogs Bevillnings-Utskottets den 30 sistledne October under N;o yi afgifne, samt följande dagen på bordet lagde, ytterligare Memorial , på grund af Preste- och Borgare-Ståndens Remisser, rörande af Bevillnings-Utskottet framställde Voterings-propositioner omTull-Bevillningens utgörande.
Grefve Lagerbjelke j Axel: Borgare-Ståndet bär vid prölDingen af Bevillnings-Utskottets Memorial fortfarit att yrka, det Sjunde Voterings - 9° Den 6 November. propositionen skall vara i strid mot Grundlagen, samt inbjudit sine öfrige resp.
Med-Stånd att uti enahanda förklarande instämma.
Deremot har Preste-Ståndet icke velat inga på inbjudningen; äfvensom Bonde-Ståndet icke ansett Sjunde Voterings-propositionen vara grundlagsvidrig.
Dessa begge Riks-Stånd hafva bifallit Memorialet i öfrigt.
I anledning häraf får jag vördsamt hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln skulle täckas bifalla Bevillnings-Utskottets ifrågavarande förslag till Voterings-Propositioner och förblifva vid sitt meddelade godkännande af 7:de propositionen ; emedan , om Ridderskapet och Adeln i denna omständighet frånträder sitt förra beslut och förklarar propositionen vara olaglig , det vöre att på sätt och vis compromettera den åtgärd , Ridderskapet och Adeln redan vidtagit
I samma mohn dessutom Ridderskapet och Adeln närmade sig Borgare-Ständets härutinnan yttrade önskan, aflägsnade man sig från hvad de andra tvänne Resp. Riks-Stånden beslutat, hvilka begge tvänne gånger gillat de föreslagna Voterings-Propositionerna.
Då det i alla fall skulle blifva ett besynnerligt förhållande, om två Stånd stadnade emot två i frågan om en Voterings-Proposition , vågar jag tillstyrka Ridderskapet och Adeln . att med förblifvande vid sitt i ämnet redan fattade beslut, bifalla Bevillnings-Utskottets förevarande Memorial.
Når Bevillnings-Utskottets förra Memorial med för - Den 6 November, 91 slag till Voterings-Propositioner i anledning af Riks-Ståndens olika beslut i frågan om TullBevillningen till öfverläggning förevar, afgjorde Ridderskapet och Adeln , genom votering , att samma förslag skulle godkännas.
Det förnyade Memorial, Utskottet nu i samma ämne afgifvit , bevisar tillräckligt, att de Ledamöter , hvilka förra gången yrkade återremisa, dertill hade grundade skäl.
Hvad nu sjelfva den 7;de Voterings-Pro • positionen beträffar ; tror jag mig utan qväljande af det förra beslutet kunna yttra , att den hvarken är enlig med Grundlagen eller billigheten , emedan den å ena sidan blott framställer en votering , och i den andra äfventyret af manga.
Då jag emedlertid med Grefve Lagerbjelke instämmer deruti, att det skulle blifva etc ganska inveckladt förhållande , som måste hänskju* tas till Constitutions-Utskottets behandling, om två
Stånd i denna fråga stadnade emot de tvanne öfriga , skall jag ej yrka något, som dertill föranleder, så vida icke flera förena sig uti min åsigt af hufvudsaken.
Jag ber endast att få fästa uppmärksamheten derpå, att, enligt 71. §.
Regerings-Formen, är det precist detsamma, om i detta fall tre Stånd stadna emot ett, eller två mot två; ty frågan skall huru som helst hänskjutas till Förstärkta Stats-Utskottets afgörande.
Det heter nemligen i den åberopade 93 Den 6 November. §:n .* ”Afslå tre Stånd hvad ett särskildt
Stånd ''härutinnan yrkat, men detta ändock vid sin ”mening förblifver, eller stadna två Stånd emot ,Jtvå , då skall saken öfverlemnas till afgörande, ”på det sätt 69 §. föreskrifver, åt Stats-Utskot”tet, förökadt till ett sådant antal af Ledamö* "ter, som der bestämmes.”.
Ehvad man således förenar sig med Borgare-Ståndet eller qvarstadnar vid sitt förra beslut , blifver lörhåliandet enahanda ; men då nämnde Stånd på detta sätt vill bestrida hufvudsaken , under sken af att den skulle vara Grundlagsvidrig , finner jag mig föranlåten tillstyrka Ridderskapet och Adeln att förblifva vid sitt i ämnet redan fattade beslut.
Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln, utan afseende å BorgareStåndets, rörande 7;de Voterings, propositionen, framställde inbjudning, behagade, under förblifvande vid dess i denna del förut fattade beslut, Bevillnings Utskottets ifrågavarande Memorial till alla delar godkänna.
Bifölls, Företogs till pröfning
Stats- Lag- samt Allmänna Besvärs- och Osconomie-Utskottens den 25 sisth October under N:o 559 algifne, samt den 27 derpåföljde eftermiddagen på bordet i agde Utlåtande, i anledning af vä.lcte motioner Den 6 November.
93 om ändring i nu gällande grunder för MilitiaäBoställens och annan Kronojords utarrendering.
Det är icke angenämt, att nära Riksdagens slut begära en återremiss af ett Betänkande, sorn utgör ett resultat af Tre sammansätta Utskotts öfverläggningar; men jag börjar med att öppet förklara, att det är för sådant ändamål jag begärt ordet.
Åtskillige National-Representanter hade, bland ämnen, värdiga Riksdagsmannens uppmärksamhet, ansett den förlägenhet, hvari Arrendatorer af Kronans jord sig befinna.
Utskotten framträda med bestämd uppgift om dess orsak: det är Spannmålsprisernes ojemnhet, heter det.
Hvem som af en sådan förklaring tillfredsställes, lemnar jag derhän.
För min del tror jag, att Spannmålsprisernes ojemnhet sjelf har en orsak, denna åter sin orsak o. s. v,; men att antaga ojemna pris pä Spannmålen såsom enda eller hufvudorsaken till så många Arrendatorer undergång, förekommer mig visserligen som ett beqvämt sätt att undvika en djup forskning, men ingalunda uppfyllande en af Svenska Folkets mest billiga fordringar af sina ombud.
Hufvudskälet till den förlägenhet, hvari landtmannen sig nu befinner, anser jag vara bristen på en lag, tjenlig att bestämma Jordägares och Arrendatorer inbördes förbindelser, och bristen af en god Intecknings lag.
Utskotten tyckas vilja indela Arrenden i 2:ne slag: dem af Kungsgårdar, och dem af Mi - 94 Den 6 jVovernberj litise-Bosfällen, För de förra anses ingen förändring i gällande Författningar nödig, och till förekommande af undergång för Arrendatorer af Militiae-Boställen, föreslås upphörande af sådane Boställens utarrendering.
Det förekommer mig ungefär, som om man, till förekommande af höga brödpriser, förbjöd all försäljning af bröd.
Utskotten tro, att det skulle vara fördelaktigt för innehafvare af Militiae-Boställen, att sjelfve bruka dem: jag tror det icke; jag tror tvertom, att en stor del af yngre obemedlade Officerare deraf skulle tvingas att förbyta värjan mot tiggarstafven.
Man invände icke häremot exemplet af Carl XI:s tid.
Befordringarne gingo icke då så fort, som nu.
Man qvarstod då litet längre i hvarje grad, och Chefskapet för ett
Regemente var då belöningen för en fyratioårig tjenst.
Den tidens krigskonst fordrade icke heller den stora lödighet, som nu återigen är ett villkor för en Armens duglighet, och hvaraf följt, att en indeldt Officer i våra dagar omöjligen kan få vara så mycket hemma, som haDS like för 130 år sedan.
Han får nu tillbringa sin tid på arbetscommenderingar och lustläger m. m.; hvem skall vid sådane tillfällen sköta hans boställe?
Då jag således icke för min del kan understödja Utskottens förslag, anhåller jag att få fästa Ridd. och Adelns uppmärksamhet på Hr Hjertås reservation ; med hvilken jag förenar mig, med undantag endast af den öppnade möjlighet för 2:ne års Credit med Städjans er - Den 6 November. 95 läggande, hvilket jag anser böra 6ke genast, eller sist inom 3:ne Månader.
Med denna förändring önskar jag att Herr Hjertås reservation måtte återkomma, såsom Utskottens Betänkande.
Ifrågavarande ämne bör, för att behandlas logiskt, delas i 2:ne delar.
Först bör undersökas cjuestio an, eller huruvida , med afseende å Boställs-innehafvarnes fördel å ena , samt Jordens häfd ä andra sidan , Militiae-Boställen böra utarrenderas , eller icke, och sedan undersökas questio quo modo eller sättet att verkställa denna utarrendering , i fall den skall äga rum.
Hvad nu först questio an beträffar, anser jag års Författning, enligt hvilken det äldre Befälet bibehålies vid sine Boställen, då åter Subaltern-Officerarnes utarrenderas , vara grundad på den rättaste principen, ty, dels äro Regements-Officerare och Capitainer ofta gifte och lefva då med famille för lindrigare pris på ett Boställe, än om de nödgades vara i en Småstad , eller ock tvungos köpa eller arrendera en egendom ; dels kunna de vid mognare ålder förstå att skjöta Jordbruk , dels qvarstadna de en längre tid vid samma Indelning , och dels kunna de då tillhållas att bo på sina boställen och således inom deras tjenste-befattoings-district , hvilket, om de icke äga sådane , genom ofta inträffande considerationer, skulle uraktlåtas.
Hvad åter SöI)aItern'Officerarne beträffar, Dm 6 November, anser jag lika som Författningen , att deras Boställen böra utarrenderas, ty, att ålägga en från Carlberg utgående Cadett eller annan ung Officer till och med Lieutenant, att emottaga jordbruk med alla dess olägenheter, skaffa inventarier och bosätta sig ensam på landet, kan ej annat än vara skadligt, så för tjensten som för honom sjelf.
Dessutom inträffa ofta i de lägre graderna så väl befordringar, som isynnerhet transporter från det ena Compagniet till det andra, och skulle desse genom ständigt förnyade ombyten al boställen och deraf följande Fardagar, tillika medföra Boställens fullkomliga vanhäfd och således i alla afseenden vara skadlige.
Den af 180y års Författning stadgade princip, att de äldre Officers-graderne bibehålla sina boställen och de yngres utarrenderas, anser jag äfven lämplig på Unders-Officers graden, hvaraf Fältväblar och vederlikar böra bibehålla sine boställen , men det yngre Under-Befälets utarrenderas, hvilket dessutom nu redan till större delen är fallet vid Infanteriet, hvars yngre Under-Officerare, enligt 1812 års Organisation , blott äga dubbla Rotelöner, och således inga Boställen.
Vid Cavalleriet torde några undantag från den generela regeln böra äga rum , äfven som vid Jemtlands och Vesterbottens Regementer, hvilkas Subaltern-Officerare och Under-Officerare, i afseende å dessa Regementers vidsträckta läge och obebodda trakter, icke gärna kunna vara lörutan Boställen.
Den 6 November f. m. 97 Hvad nu åter cjvestio r/vo modo eller lämpligaste sättet att utarrendera dessa Boställen beträffar, framte sig 3:ne alternativer.
Det förste af Herr Friherre Ridderstolpe i dess Motion uppgifne, har efter min tanka den olägenhet, att möjligen föranledda till mannamon, ty, att sedan Auction blifvit hållen, lemna Bostället icke till den mästbjudande, utan till den man anser häst kunna sköta detsamma och häst komma ut med arrendet, är för arhitrairt, för att i en Författning kunna upptagas.
Det af Herr Hjerta i dess reservation hos Utskotten uppgifne, ehuru ägande flere fördelar, skall likväl medföra gifven förlust för Indelningshafvare!!, ty den Arrendator, Som för ett Boställe, med nöje skulle betala iso R:dr årlig arrende i penningar eller persedlar, skulle säkerligen ej för detsamma vilja erlägga 6o R:dr i penningar eller persedlar, och iooo R:dr Banco i praenumerations-afgift, hvars ränta å 6 procent, likväl ej svarade för mer än differencen emellan detta och det förra arrendet; skulle åter Prtenumerations-afgiften delas i 3o delar och blott A^tdel deraf utlemnas till Boställs-inneliafvaren, lika med 3 procent vore förlusten än större för densamma, och skulle ingalunda ersättas af den tilläfventyrs större Ridd. o. Ad.
Pr. X.
Band, 7 98 Den 6 November J. m. säkerhet, att erhålla arrendet, hvilket egentligen genom löftesmännens solvabilitet skall tryggas.