Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
'.öter' uti Upstattnings - Lowun-cce n ; och för Bonde - Siandet kommer h ckm. o at sa lilga, det h oark Zörfamln-g- tom bestar af il och med femtio M nial, fauck de, hustlka utgöra Hemmantal deruiöflver, po allnack: och lagligen utlyst Sockne stämma, utte, de torra en / och de sednare twänne vexaLerLcke- ^a ille, dä UoMLnings-LoMUUttee» föltz ro;, det H'rads-Tings-eller Skeppslag eller Fögderi, hwrrttl Socknarna höra, stall s-mniacllräca, sig de.stödes infinna och af vexuteraäs uti Konungens BefallningshafwandeS, ener den hans sians si reträder, -fioerwaro, utwllia twännr Ledamöter för de'Häradets, Ti"gs-etter Skeppslagets eiler F gderiels UestattningS Lommittee, samt osven lör den Lommittee fim kommer ar sitta uti den Stad, hvilken anti. gen inom Häradet ligg r etter de.tu gransar, VM hwitket sednare här nedanföre är stadgadt. §. 3- Dä Stad ligger inom e* H'rad , utivälja^ samma H'rads Sockne - öexutoraäL Ledamöter af BondcStandet för den S adens U,. skattning ^-läomiwittea.
Gränsa flera H'rader til Staden än twcmnc, hvilka i sidant fall, pä lika färt utse En Ledamot hwardera, anställer Konungens Befattmngshafwan-- de pä Lands - Lontoirct lottning emellan defia flera H räder, til utrönande af de twä, som komma at Ledamöter af sina medel utgöra, och föranstalta derefter, at de, pä hwilka loiten fallit, maga i förestrifwen ordning walen werkställa. §. 4- Uti de Län, der flera Städer finnas', utsätta Konungens Befallningshafwande, efter befinnande omständigheter, til hwilka UpstattningS-LommittLer hwarje Stad kommer at Ledamöter för BorgareStLndet utwalja: iakttagandes derwid sadan fördelning af Landet, Staderna emellan, at BorgareStarrdetS Ledamöter, fä midt möjeligt ar, undwika «t belastas med langa och kostsamma refor. 5- Uti alla Upstatknings-Lommlttear är Konun-egs Befallningshafwande Ordsorande, Honom lil?
ro;L kommer det oek ak utsätta tid och ställe för 6om« nultL^rnas saw.nr inkomster sa Ml Ledamöterna derut ka ia; a. t-lfe, det wis förrättningen allt order,teli» g"N o h riktigt tilgär; at, om harr finner något förer rar--, so u strider emot de gifna föreftejster, til ?ro.ocoHet gära ina anmärkningar derwid, och i ts rgt a Kongl.
Maj.tts och Kronans w'gnar iakttaga och be orma hwad kil »verkställigheten hörer, x saari d--si ämbete i detta afseende kräfiva kan.
- Äc Konungens Befallningshafrvande hindrad, m-dhi.mer han icke, at alla Nostattnings-LoinmittLor pä atta ställen i L med biwista , anmake han 1 rank tidigt i underdänighet hos Kongl. Majtt, s m dä lärer täckas förordna en eller flera, at i Konungens Befallnings.mfwandes ställe defla sörranningar östoer.vara. §.6. E r-är Nastatkuings-eommittesn pa Konungens B-mlluingsyrlfnaades kauelje sammankrädt, aflägger sa w l i.a so n alle Ledamöter, deras Eo, at icke a en-ast ester b sta förstånd, öfwerkr gelfe och fainp-- ', u nn all mannamån elier annan afsigt an d-n , a' rätt och billighet iakttag ,, säsom redlige - ost wälstnnade Medborgare handtera de förekommande , ender och de nödiga upstatkningar werkf'lla, ester oe g'under och förcstrifter, som gifna bl,fwi> sä ak ingen, som betala bör, ringars betrakta i, än dest utrönta förmögenhet fordrar, och ingen med mera bttägges, än som emot samma måttstock svarar, utan afven at de, för dä och alltid, skola hos sig unoer tystnad behälla och för ingen, eho det wara ma, uppenbara hwad under förbehåll af söriigenhet blifvit dem anförtrodt, i de händelser, hwarom h.lr närmare stadgas stall. §' r->zz §. 7. I alla mål, som kunna och böra uppenbara wara, föras de nödiga anteckningar eller krotocoller as den person, Konungens Befallningshar.rande af underlydande Betjente deni! utser; men nid atta händelser, der tystnad kommer at iakttagas, mä ingen annan än Konungens Befallningsyaswande, eller den i hans ställe förordnad ar, samt Ledamöterne wara tilstädes; blifwandes i iädana fall anteckningarna hällna af någon ibland Ledamöterna. §. 8- Uteblifwer nägon Ledamot, sed m han om tid och ställe underrättad bliswit, gänge sörrättniugen ändock utan afseende derpå i werkstättighet.
Ur Ledamot «f laga förfall hindrad at tilstades komma, gifwe det Konungens Befallningshafvande tilkänna, hwilkeu genast fogar anstallt om en annan Ledamots utwäljande af det Ständ, hwarttil den uteblifne hörer; men förrättningens fottg ng mä härigenom icke hindras eller nägot uppehåll af sädan orsak tilkomma. 9.
De ifrån Socknarna i Häradet utsedde I)6puLeralle böra tvid Upstattnings - Lomnritteerna för samma Härad, under förrättningen tilstades wa-a, för at med nödiga uplysningar tilhanda gä; men icke äga de at deltaga i öfwerläggnmgirna, etter til besluten bidraga, säsom endast Lommittöens Ledamöter af Sländen lilkvmmande. §- Konungens Befallningshafwande bör draga försorg derom, at Mantals - och Skattelängder, 1Z0 4oz4 jäm^e Jordböcker äro tilhanda, samt för Lommit» teen tilgängcliga; lemnandes derjämke all annan handräckning, som 'il upiysning< winnande är nödig, äfwensom ^L^lllraterna i Städerna och Krouobetjente ä Lmdet böra wara sa at lilga, at Le, utan omgång och tidsspillan, kunna genast meddela Le underrättelser och bested, som af dem äflas. §. n. Efter den anledning, som Mantals-eller UpLörds-Längder, Jordböcker etter andra sädana allmänna Handlingar giswa, företage sig
UpflatLningsläomnaittoen den granflning af hwars och ens förmögenhet , som til utrönande deraf föregå bör; och äger hwarje person, som beflattas bör, at antingen Personligen tilstädcs komma, eller flrifteligen anmäla hwad han i detta afseende för sig nödigt och nyttigt sinner.
Infinner chan sig icke, eller nägok flris elig: anmälande afgifwer, upflatte och beräkne LommittLen ända hans förmögenhet efter thy, som den finnes, och möjeligen utredas kan.
Ansev Lommitteen nödigt hans yttrande och utlåtande inhämta, kundsöre honom sädant Konungens Befallriingshafwande, och infinne han sig ä den dag, sorn förelaggd warder, tvid päföljd at ätnöjas med hwad Lommitteen i de omständigheter, deruti UP-- lysning welat sökaS, finner för godt bestämma. §. 10.
Alla Hemman ä Landet, de maga bestå af borrtairenäeracle Kungsgärdar, eller andra Kronolägenheter, eller af Säteri, Ra och Rör, Jr - och Utsockne, Frälse, Skatte, Krono- eller LccleliaAchus och Landt - Stats - Boställen, eller hwad annan natur Hemman häldst äga, stola af Lommit» tean upstattas efter Leff godhet, beskaffenhet och Afkastning, sä midt de utrönas kunna; allt vetta jämnfördt med de i hwarje landsort gängbara wänden och snis, hwarcm af lagfarterna wid
Domstolarna nödiga underrättelser kunna inhämtas.
Pä enahanda sätt '.örf^res med alla sädana särstillda Lägenheter, Werk och I.r lttningar ä Landet, af hwad natur dr wara maga, hwilka icke under Hemmantal, eller Je nbruk sch Smiöesrätligpet-er m. m., kunna begripas. §. iZ.
Med upstattning af B uksege"domar förfares' pä det sitt, at sedan all de til lydande Landtegendom as H mman eller andra L genhetcr blifwik derifrån asAllda och sirstilldt ansevda, beräknaS warde! af Bruks-Smides- och Förädlings-rättigheten för hwarje skeppund hammarskatt ester följande olika Araäer, nämligen: Första Clchen.
Bruk med egna kol och eget Tackjern, hwarje skeppund Hammarskatt, eller hundrade steppundS ärligt smide til — — — R:dal. 3,022.
Andra Cl asien.
Med egna kol samt hälften lil tre sjerdedelar eget Tackjern — 2,802.
T edje
Cl asien.
Med tre sjerdedelar egna kol, och en fierdeoel til hälften eget Tackjern '— — — '— — 2,60».
F erde Clasien.
Med hälften til en fjerdedel egna rot, och en fjerdedel eget Tackjern — — — — 2,420.
Fmrtc Clasien.
Med en fjerdedel kol och en fjerdedel eget Tackjern — 2,200. roz'6 r..„.
— Sjette Claren.
Med köpta bade kol och Tackjern —> >— — — 2,so».
'Bergsmans Masugnar och Ståndspersoners Blasningar til Tackjerns afsalu, dä tilwcrkningarna ej äro inbegripna uti osman utsatta smidesrätts warde, uptagas särffilldr, och hwarje hundrade skeppund hädan pä sörsäljning af Tackjernet grundad blåsning beräknas, sedan Hemmanen särffilldt blifwit upskartade, til Riksdaler Trehundrade Trettio Tre a 6 skill.
Frälsesmide upffattas under lika beräkning och ester prmma grunder, som har oswansöre blistvit fastställda för smidesrättighcter i allmänhet. §. 14.
Hus i Släderna samt andra der befinteliga JnrU ningar komma at upffattas efter de grunder, som 'ör allmänna Brandförsäkringen äro bestämda.
Til sölje häraf skola de hus och abyggnader, hwilka redan äro brandförsakrade, sa wida de icke sedermera tilbyggda blifwit, eller förändringar undergått, samt i Brandförsäkringen icke stätt längre an tolt är, det dem derwid äsatta rvärde, samt alla andra oförsäkrade hus och åbyggnader dermed i upffattningen jämnsörås, ejler hwarderas beskaffenhet, pä det, sä midt mvjeligt är, en likhet ma winnås emellan hus i samma Stad af enahanda tilständ.
Tomterna, dä dc icke ingätt uti brandförsäkringssumma», böra således i alla händelser, särffilldt efter deras storlek och widd samt ortens beskaffenhet, anses och wärderas.
Såsom tomter och af samma egenskap med dem anses all inom Stadens Kayuette belägen obebyggd jord, utan afseende til hwad behof den as ägaren anwandes eller nyttjas.
Af Städernas jord mom ttLHuettet bör all den, som Städerna under äganderätt innehafva, samt all den, hwilken är siclfägande och säledes enftilld samt inhägnad, det ware sig antingen äker, äng eller hagar, til afgistens erläggande upftattas ester rymden uti tunnelandstal, hwarjc tunneland ester desi godhet och beskaffenhet , sa midt den urönas kan, samt det pris, som allmänt pä sadan jord i den orten nu för tiden gängse är. §.
IZ Som Jnnehafwarne af borrt-arrencleisäs Kungsgårdar, Kronolägenheter, klLc1eiiaiii<nie-Landt-Statsoch Livila Ämbetsmäns Boställen, -bääoi-Lommister och Kronohemman utan besittningsrätt icke runna belastas med den för besia egendomars warde belöpande afgifts erläggande, utan at njuta rättighet til ersättning derföre af efterträdaren, i fall de inom en gifwen tid, pä hwad satt som häldst, uphöra at slikal egendomar äisxonsra; sä kommer wid de händelser, da denna besittnings- och äisxoktions-rätt sig flutar inom tjugu är, isrän och medel inncwarande beräknadt, eller til och med igry, en sädan Innehafware, at för den erläggande afgiften, hwilken af honom förffjutes, af den , som desiförinnan träder i den nysinamndes rätt, erhälla ersättning, i män af de äterstäende arens belopp, sä at för hwarje nu warande sä beskaffad Innehafware beräknas fem pwoLent om äret af hela afgiftssumman, och för efterträdaren til ersättning päföres hwad af de tjugu ären Lil lika xroLent icke utlupit, hwarmed pä enahanda sätt fortfares, intil desi fulla tjugu är framskridit; kommandes til rättelse för af - och tillrädare sädant uti alla framde - io;8 les stecnde husesvner pa Boställen at anmärkas; och dä Kongl. Majtt och Kronan efter flutet af et ärrenäs ätertr.MLr lil dest äisxolltionZ - ratt öfwer någon Kungsgård, eller andra Kronolägenheter, bliswer Kongl. Mant och Kronan förra ägaren ansvang för den honom tilkommande erfättning af dek han mera utbetalt, an pä de framstridna arén sig belöper.
Härifrån undantagas de Kungsgärdet och Kronolägenheter, hwilka blifwit borrt-Lrrenäeraäe, sedan Kongl. Ma-tts derom nu sednast widtagna författning utkom, för hwilka KunZsgärdar och Kronolägenheter Kongl. Maj:t och Kronan Sjelf afgisten erlägger. §. i6.
All annan förmögenhet, salom penningar, utestående fordringar, utlanta Lapitalsr, Käkier, eller hwad det wara mä, som icke sarstilldt undantaget -blifwit, och således äfwen Frälserätt til Skattefrälsehemman, h.varas ägaren ripbär den äsatta eller betingade räntan, bör h var och en enskilld redeligen pä ära och tro upgifwa, pä dek- beräkning deraf til afgiftens erläggande mä kunna aga rum.
Under sädan förmögenhet inbegnpes äfven Näringsidkares förlag och til verkningar, sa nt de Handlandes warulager och skeppspart?'.-, dock utan at undergå sarstilld inteckning och upstattr.ing, kommandes med upgiften af' all sadan okänd och icke synbar förmögenhet, samt til utrönande af dest werkcligg belopp, at sa förhälla ,.som har nedanföre stadgas stall, efter de olika händelse-, dä den stattstyloige anttngen ästunLar a- under förbehållen tystnad benna upgist »verkställa, eller will utan detta wilkor om dest tilständ den stadiga underrättelse meddela. §. 17. Alla Lassor, Werk och Inrättningar, af hwad namn och beskaffenhet de mara maga, Landen, Skolor, kkolpitaler, Därhus och Barn- jamt Fattighus undantagna, böra kil den afgift, hwarvm fräga är, bidraga, för alla ägande Lapimler och fordringar samt annan förmögenhet, eser enahanda grund och belopp, som för enskillda kan blifwa utstrkad och fastställd; kommandes wtderbörandc ik)ireäteurer, Styresmän, Förwaltare, eller hwilke andre, som sirka L^kor, Werk och I rättning ar förestå eller ckisponera, at upgif en weikställcr och hwad erlägaas bör utgifwa.
Af Lö-- öfwer Twähundradc Riksdaler erl gres u i urlika xroLent, som för hwarje ensttllo förmtg.li^ i allmänhet kommer at utgöras. §. 18.
Bolag, hwilka för gemensam räkning dri wa Werk och Inrättningar, böra pa lika sätt genom sina Föreståndare eller DireLterrrer bolagets förmögenhet och tilgängar upgifwa, jamt wara answariga för upgiftens riktighet, men hela Bolaget gemensamt häfta för den belöpande afgiftens rik.iga afbördands. §. 19.
Den, som med skuld behäftad är, och icke skulle wittja för beloppet af hela desi egendom förmög^nhets-afgisten erlägga, under rättighet, at af sin Borgenär fä ersatt hwad han för denna sednares fordran således utbetalt, hwilken ersättning Fordrings - ägaren, under hwad sten jom häldst, tvid påföljd at til Läntagare» hafwa förwerkat fjerdedelen af hela fordrinMs belopp icke wägla mä, stall wara berättigad at upgifwa hwad han styldiz är saint summan häraf pä wärdet af dest egendom fä afdraga, hwarefter afgiflen icke beräknas högre an det äterstäende wärdet utgör.
Sker denna npgift specilllrt och bewisligt i anseende til hwarje Borgenär, päföres denna sednare den belöpande asgisten efter summans storlek och Gildenären ware ifrän annat bestyrkande af sin upgifts riktighet fri; men will icke denne sednare särstilldt upgifwa hwarje Fordrings-ägare eller hwarje skuldpost, åge rätt at werilla!la denna upgift i en sammanstagen summa och best rka riktigheten af alltsaininans med sin ed, pä satt här nedanföre omförmäles, och niu.e sedan det afdrag til godo, som han såmedelst besannat; warandes det Gäldenärs owilkorlrga styldighet at i alla händelser underrätta Borgenären pä hwad sätt han dest upgift gjort, pä det Borgenären ma ställa sin egen upgift derefter, til hwilken ända denna underrättelse bör sä tidigt lemnäs, at
Borgenär äger den förr an upgiften bör ste.
Fastigheter, hwilka med ärligen utgående Zravalioner arv belastade, hwilka til andra personer eller kukstchne Inrättningar uchetalas, anses uti wärdet efter desta A'ravationLr8 beskaffenhet, hwaremot den, som en sadan inkomst njuter, derföre anses, sä wida han icke efter denna författning frän deltagande i afgiften är fri. §. 20.
I alla andra händelser, dä fräga är om upzift af okänd förmögenhet, stände den fritt, som uvstattning underkastad är, antingen han will dest tilgängar e-H»—-- rv4l tilgängar och stulver tpecillce upgifwa, eller han cstundar i en summa endast anmäla desi behLllning, och werkliga förmögenhet; warandes dock pligtig, at i sednare händelsen med ed fasta upgiftcns riktighet ester hwad som widare förordnas skall. Z. 21.
Nn kunna de Händelser inträffa, at den, hwars okända förmögenhet stall upstattas, anser för sig stadeligt, at kännedomen af desi tilständ blifwer för andra an Upstatkningsmännen och Konungens Befallningshafwande uppenbar, ware dL desis sednare vwilkorligen pliktige at sädan upgifk inom sig tyst och hemlig hälla, samt derwid iakttaga den eds förbindelse, hwilken de i sädant afseende aflaggdt; kommandes för öfrigt med sadan, under tystnad upgifwen, förmögenhets anmärkande til beräkning, samt afgiftcnS utgörande derföre, at förfaras pä sätt här nedanföre förestrifwas stall.
Pä lika sätt stall den wara berättigad, son» wä! äger sädan fastighet eller förmögenhet, hwilker, synbar är och upstattning undergätt, men deremot är med gäld behäftad, hwars belopp han icke ästundar kunnogt blifwa stall, at under samma tystnad, hwarom ofwan nämndt är, fä, hwad honom rörer, handteradt, sä wäl wid summans utförande, som dä afgiften afbördaS stall. §. 22.
Alla de, som under tystnad, och utan at Fpecillcs upgifwa tilgängar och stulder, eller deras förmögenhet, dä den icke upstattas kan, anmäla dsras tilstättd, och styla tvara pliktige deras fa LZL beskaffade upgift med liflig
Ed bestyrka, antingen inför Upskattnings - Lommitteen, eller, om det ej ske kan, pä det sätt Kommittén förestrifwer och lämpeligast finnas kan, hwarom i sednare händelsen bewis til Konungens Befallningshafvande, säsom Ordföran e, bör ingifwas, inom den tid Lominitteen förelaggt.
Försummar han detta eller brister han ät Eden, ware underkastad den beräkning til förmögenhet, som Upstattnings - Lommirteen finner skäligt fastställa.
Lag samma ware för Lem, som icke bewisligen upgitwa sina skulder, utan åstunda, at under tystnads bewarande fä Lesia skulder i en summa upgifwa och afdraga, pä sätt §. 21. omtalar.
I alla andra händelser, dä fräga är om sadan förmögenhet, som icke är synbar eller upfkattas kan, maga Upfkattningsmännen äfwen ed fordra, enär hälften af deras antal sädant nödigt anser, och förfares med Edens afläggande, pä sätt i nästföregående §. är förordnadt, och ware päfölchen för Len, som ät eden brister, sadan, som der utstakadt är. §. 24.
I alla andra frågor gäfle hos UpjkattningSmannen de flestas mening säsom Beslut; och i de händelser, dä rösterna kunna lika utfalla wid upflattning eller wärdering af egendom eller förmögenhet, uttages medeltalet af det högsta och lägsta, hwarom röstadt blifwit, och blifwe detta medeltal Len summa, som fastställes. §. 2Z.
Den, som innehafver egendom vä flera ställen , Mtinsen riMl samma Län, eller uti särskilHa ----------- rv4Z Län, äger rätt at »verkställa sin upgist inför den Upstattnings-eommittLs, der han i mantal antecknad eller skattskrifoen är, och förfare denna Lomrnil. tee med förmögenhetens utrönande och beräkning, som ofwanföre sagdt är; dock kommer, hwad fastigheter angar, deras upfkattning at werkställas hos hwarje committé^, der egendomen är belägen, och infordre den Uostattnings-Lcrmmittes,, der allmänna upgiften blisivit gjord, underraltelstr ifrän de andra om upffatlningarnas belopp, samt uträkna hela förmögenheten derefter, för hwilten den belöpande afgiften bör asbördas pä det ställe, der hufwudupgif en blifvit gjord, och styrke den, som afgiften erlägga bör, med wederbörandes bewis, at han sädant fullgjort, pä det sädant tvid up-^ börden i de andra orter, sä wida det är i annat Län, ma tjena til asförings-bewis. §. 2L, Enligt hwad uti n. §. sagdt ar, ager wal hwar och en, svin til afgiften bidraga bör, at antingen personligen wid UpstaltninZs-Lommitteen ä den dag, som sörelaggd warder, sig infinna, eller insända en med stt namn undertecknad upgift pä desi egendom, och ända wara skyldig personligerr sig inställa, derest LommittLen sä nödigt aktar, trid den pä följd, nysinämnde Z. utstakar; men emedan sadana omständigheter kunna förefalla, at personligt hörande blifwrr oundgängeligt, och hända kan, at den Betalande tredskas och wisar motwillja, äge Konungens Bcfallningshafwande, eller den hans ställe i Lommittesn företräder, dä magt wite föreligga, samt den handräckning meddela, sorn för ändamälet nödig är.
Har han laga för - rv44 fall, widtage (lommlttsen någon annan anstallt, til inhämtande af den nödiga kundflap.
Alla de, som ästnnda under tystnad fä deras förmögenhet upgifwa, stola wara ovilkorligen pligtige, at personligen tilstädes komma, derest icke laga förfall finnes och behörigen styrkes, och detta, sä kart dem ar, at as förbehällci om tystnad fä fig begagna. §. 27. Öfwer all den upgift, upstattning och beräkliing, som under tystnad handteras och werkställes stola särstillda anteckningar hällas, samt enar förrättningen af en Lommittee uti Stad, Harad, Tings- eller Skeppslag, eller Fögderi är stukad, stall Lommitteen endast meddela et summariskt Sammandrag af den okända och under tystnad
Handterade förmögenhetens belopp, utan at nämna någon person särstilldt, eller hwad upgift huvar och en kan hafwa gjort; hwarefker de härom hällna anteckningar stola, under Ledamöternas Li»M förwarade, aflemnas til Konungens BcfallningshafwanLs, som dem obrutna behäller, antingen til desi de uti Lommitteeu ater kunna behöswas, eller efter fulländad slutelig upbörd af den belöpande afgif, ten kunna förstöras, hwilket uti nägra af Lom^ mitteens Ledamöters närwaro bör werkstallas. , §. 2g.
Utom den befrielse stan deltagande i Afgiston^ fom Har ofwanstre blifwit utsatt för Skolor, IckokpitalLr s DLrhus, Barn- och Fattighus, kommer äfwen ifrän särffilld upstattning och beräkning at befrias: —1045 r:o
Dek som under Husgeråd och Inventarier manligen begnpes, sä i Städer som pä Landet. 2:0 Bruks- och Hytke-ägares Inventarier och utesläende fordringar, uli och för Bruksrörelsen) hoö Bruksfolk eller arbetare wid Bruket. g:o Alla Kronans
Hus, kla^axiner eller andra byggnader i Städer och pä Landet, som af Kronan sjelf, eller af andra ä dess wägnar äwxonsra8, til hwad behof som häldst, och 4:0 iVIililice-Boställen, samt alla Boställen i Städerna, utan afseende dervä, til hwilken Stat den Ämbetsman hörer, som et flitt Boställe innehafver. §. 29.
Konungens Befallningshafwandes omsorg och answar stall det äligga, at sä tidigt sätta de uti hwarje Län nödiga Upstattnings - Lommittesr uti werksamhet, ak deras arbeten kunna wara slutade wid den tid, at Berättelse om förloppet af Konungens Befallningshafvande kan wara inkommen sednast til den 1.
November innewarande är, til hwilkcn ända Konungens Befallningshafwande, sä snart Upstattningarna för sig gätt, later försatta et summaristt Sammandrag, samt detta summarista sammandrag tti Kongl.
Majit i underdånighet insänder. §. 30.
Enär derefter Kongl. Majit hunnit giftva Konungens Befallningshafwande Nådig Befallning om beloppet af den afgift, som, grundad pä förmögenhetens allmänna och sammanslagna Summa öfwer hela Riket, hwilken alltid och wid hwarje
Up - fattning uti Lancw beräknas, konrmer at af hivar-- je enstitld utgöra-;, bör Konungens Befallningshafwande genast utfälla rernckmer' och ställen för afgisrens upbirande:. ställande jtg derwid lil efterrättelse de föreskrifter, h-vilka, sä »val i afseende pä orternas läge, sorn beskaffenheten af Le penningar, inställer eller »varor, hvarmed afgisten fär afvördas, kunna bliftva nödiga, och Kongl. Majtt, efter inhämtadt utlåtande af »vederbörande, i Räder lärer täckas meddela, sä at de eontriliusrancl.L, fä »vidt möjeligt är, förskonas ifrän länga sorslor och resor, samt i öfrigt all den säkerhet iakltagas och befordras , som ändamalets »vigt och angelägenhet gör oundgänglig: börandes kundgörelsen om Upvörden afkunnas nlindst en manno förr än nägon Upbördsstämma i detta afseende hälles.
Denna Upbörd »verkstalles af Kronans »vanliga Upbördsman och Betjente, under det answar författningarna innehålla för all dea del, four angar känd och uppenbar gj ro förmögenhet, h.varöfwer Medes Upbördslängder af »vederbörande kunna uprättas; men a-giften för den okända och under förbehåll af tystnas upgitna förmögenheten uobares och emottageS pä det stift, som af hwarje Upstatt, rings - 6ommitläs ulläakas, hwarester beloppet tilställes den wanliga U)börds»nannen i orten, järnte en summarisk förteckning pä denna förmögenhets hela belopp, jäncke beskaffenheten och beräkningen af den erlaggda afgifle», efter dest förhållande uti penningar, metaller eller waror; hwilket allt tjenar Upbördsmannen til iakttagande och verlllcation wid den redogörelse, han är skyldig afgif.-va. Den, som »ned Upffattnings-LommitteenZ åtgärd och bestut finner sig missnöjd, äger at inom 1047 Emanne mänadrr derefter Hos Kongl.
Mant i unLerdaiiighet sig beswära och rörelse söka, dock utan at säd ant mä hindra wertMlligh-erm <rf htvad LornMittern kan hafwa pröswat ve;- befunnit.