Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderskapet och Adeln godkännas, samt att de al Herr Cederskjöll uti Instructionen föteslagne ändringar må>te till Banco Utskottet remitteras samt med de öfrige Riks Standert eommuniceras j hvilket bifölls* Upplästes Siats-Utskottets Memorial af d. f dennes, deruti ti 11kännagifves att då, enligt 2“7 § i Riksdags Ordningen, Riksdagens början räknas ifrån den dag Kongl Maj ts NåMgä Proposition om Stats Verkets tillsrånd och behof till Riksens Ständer ellef deras Stais - Utskott öfVerlemnäs Stats Utskottet, som den f denries fått emottaga Högstberöfde Nådiga Proposition, till Riksens nu församlade Ständer sådant i nämde afseende anmält, äfven som att Utskottet, såsom förr skedt. iåter till Trycket Serskildt befordra samma Proposition, för att hvarje Ledamot af Riks Stånden meddelas; öfverlemnande Utskottet vördsämt rill Rksens Höglofl.
Ständer att hos Kongl. Maj:t i under - Deri 6
Decembeh dånighet anhålla om befallning tiil Vederbörande, sorn besörjer Riksdags utgifterne * ätt tryck'* nihgs-köstnaderhe betala; hvilket Stats - Utskottets Memorial i i afseende på den deri föreålagne tryckning * jemte medlen dertill, uppå gjord Proposition 3 äf Ridderskapet öch Adelil bifölls.
Upplästes Stats-Utskottets Memorial af ch § dennes, af innehåll, att som Stats-Utsköttet$ i anseende till göromålens mängd öch beskaffenhet af dels Stats-Vetkets ärender, dels ock Riksgalds-Contoiret serskildt rörande frågor, vid ålla sedan 1809 hällne Riksdagat begagnat tvänné Secreterare, nemligen éri för hvardera af dé bemälte Veik angående och pä sérskildte Afdelningar föfekömmande ärerider, S-atnt Utskottet ä'ven funne sådant Hödigf vid mi varande Riksdag, Utskottetj med anledning af i4. §. i Riksdags-Ordningeri, ansett sig börd detta till Riksé ns Ständers bifall vördsamt anmäla; hvilket Memorial; uppå äf Herr Grefven och Landt-* Marskalken gjord Proposition, bifölls* Upplästes Riddarhus •
Utskottets Memorial åf den 4 dennes, deruti, under tillstyrkande af tdöglofl.
Ridderskapets öch Adelns bifall till Riddarhus - Directionens i 16 §. af dess Riksdags-Béräftelse gjorde hemställan, att, utom Riddarhus-Utskottet, något annat
Utskott icke hädanefter måtte i Riddarhusets öfra Våning få 1^4 "Din 6
December, begagna rum, Riddarhus-Utskotfet, af anförde skäl, hemställt, det måtte Secreta Ucskotrs-Salen till Constitutions - Uiskottet disposition öfverlennäs; hvarjemte Utskottet framställt den önskan, det behagade Högloft Ridderskapet och Adeln förordna , att vid de tillfällen , då Constitutions-Utskottets arbeten komma att fördelas, och förmodligen icke inom ett och samma mm kunde skötas } de till Expeditions-Utskottet, bredvid Secreta Utskotts Salen, upplåtne rum måtte genom öfverenskommelse Ordföranderne emellan få af Constitutons Utskottet begagnas} hvilket Memorial, uppå af Herr Grefven och LandtMarskalken gjord Proposition, till alla delar af Ridderskapet och Adeln gillades.
Friherre Cederström, Jaaibi anmärkte, att Secreta Utskotts - Salen ända icke vore tillräcklig för Constitutions Utskottet, sorn vanligen arbetade på irenne Afdelningar.
Grefve Posse, Claes Fredric, tillkännagaf, i anledning häraf, att Friherre Åkerhjelm, Gustaf, hvilken vore Ledamot i Constitutions-Urskottet, yttrat den förmodan, art tvänne Aidelniögar skulle kunna arbeta tillsammans i Secreta UtskottsSalen, samt en Afdelning halva sine sammanträden uti det bredvid Secreta Utskotts - Salen belägne, ät Expeditions-Utskottet upplåtne rum. * Justerades följandet Den 6 December.
Utdrag af ProtocoIIet, hållet hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln vid Urtima Riksdagen i Stockholm den 6 December 1817. S'.
Upplåstes och godkändes Instructionen och Eds Formulairet för Ledamöferne af Banco Utskottet, sådane desse Actsr vid de trenne sistförliutne Riksdagarne blifvit till innehåll och lydelse gillade ; hvarjemte de af Herr Cederskjöld, Pehr Gustaf, framställde förslag till ändringar uti lnst; uetionen. blefvo till BancoUtskottcts utlåtande remitterade, samt med de öfrige respegtive Riks •
Stånden commimicerade.
Ut supra. vS D. Upplästes och godkändes tvenne af Högloft.
Stats- Utskottet förleden gårdag afgifne Memorialer: 1:0
Med tiftkännagifvande, att Kongl, Maj:ts Nådiga Proposition, angående Stats Verkets tillstånd och behof samma dag till Utskottet ankommit; hemställandes Utskottet, att kostnaden till den af Utskottet beslutne tryckning af samma Proposition matte fé af Riksdags-kostnaderne godrgöras, samt Riksens Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla em befallning till Vederbötande, som besörjer Riksdags-utgifterne, att denna trycknings-kostcad betala. 2:0
Med anhållan, att Utskottet måtte ^ på sätt förr varit vanligt, i anseende tili goro* Den 6 December. jnåleu?
mängd och beskaffenhet sif dels StatSr Verkets sirender, dels ock Riksgälds Contoiret serskild rötande frågor, fä vid innevarande jr.ote antaga tvenne Secreterare.
Upplästes ett från Riddarhus-Ufskottet d} 3 depngs afgifvit Memorial, så lydande:
Då vid Riddarhus - Utskottets första sammanträde det icke undfallit Utskotters uppmärksamhet, huruspm en hufvudsaklig olikhet före? kompier i Riddarhus * Q.dningen ai d. 13 October 18 O emot hvad nu gällande Riksdagsordning stadgar, har Utskottet trott sig böra fästa Höglofl.
Rjdderskapets och Adelns uppmärksamhet på Riddarhus Ordningens 36 §.
Derutinnan förordnas:
,?Att sedan sextio dagar föiflurit, räknade jfrårt den dag Kongl M.jj:t, enligt Regerings-Fprmeng
I09 och Riksdags - Ordningens 27 § , låtif om Stats - Verkets tillstånd och behof Riksén?
Ständer underrätta, ma jnga nya frågor väckas, eller sådape af Landtmarskalk, eller dep hans ställe företräder, upptagas; härifrån undantages dock, dels Ståndens egna Oeconomica, dels sådane ämnen, sopa af redan fattade
Re* slut, eller redan upptagne ärender, eller ock af de under Riksdagen inträffade händelser, orne» Den 6 December. delbarligen sig härleda; hvaremot Riksdags* Ordpingen af den 10 Februarii i8;o, ined de Sedermera af Konungen och Riksens Ständer antagne förändringar i s6 § föreskrifter: ”Intet ärende må nedläggas, utan Ståndets uttryckliga Beslut.
Ej eller må , med undantag af Grundlags-frågor, nya ämnen ai Riksdagsmän väckas, sedan en månad från Riksdagens början, enligt 27 § , till ända lupit sa vida icke sådane Rågor af redan fattade Beslut, eller redan upptagne ärender, eller under Riksdagen inträffande händelser, omedelbarligen föratK ledas’’..
I anledning häraf och enär, i anseende til den korta tid, som förflöt emellan Kongl.
Majits Nådiga Sanction å Riksens Ständers vid Urtima Riksdagen i Stockholm år 1 under dånighet för slagne ändring \
Riksdags-Ordningens förhsrörde s6:te och till Riksdagens slut, då varande Riddarhus Utskott icke medhann att hos Höglofl.
Ridde sk p. t och Adelö projecttra för än ring af 56 §. i Riddarhus-Qrdningen. till vinnande af likstämmighet med Riksdags-Urdninge''s o!van omförmälte §.; har närvarande Riddarhus Utskott för befrämjande af detta vigtiga ändamål, samt tili förekommande af obka tillämpning af Riksdags - Ordningens Och Riddarhus Ordningens i uppgifhe §.
§. ännu befinteliga skj)jaktiga Stadganden om tiden för allmänna Riksuags.frågors väckande och uptagande till pröfning, i stöd af \2 § uti nyssnämnde Riksdags-Ordnmg, ansett sin pligt fordra, att detta ämne till Höglofl.
Ridderskapets
Den 6 December, och Adelns eget upplysta berömmande öfverlemna, under vördsam hemställan, om icke 36 §. i Riddarhus - Ordningen må få följande Redaction; s’Sedan Trettio ängar förflutit, räknade från den dag Kongl. Maj:t, enligt Regerings - For|nens 109 och Riksdags • Ordningens 27 §. §.
, låtit om Stats*Verkets tillstånd och behof Riksens Ständer underrätta, må inga nya frågor väckas, eller s.idane af LandtMarskalk , eller den hans ställe företräder , upptagas; härifrån Undantages dock, dels Ståndets egna Oeconomica, dels sädane ämnen , sorn af redan fattade beslut, eller redan upptagne ärender , eller ock af de under Riksdagen inträffande händelse? omedelbarligen sig härleda'5, I sammanhang härmed , har UlskoUet an« sett sig icke ohemäldt böra lemna den jemförelse
Utskottet gjordt emellan löreskrifterne uti ga § i Regerings - Formen, 12 §. i Riksdagsordningen samt 52 §• i Riddarhus - Ordningen, Enligt stadgandet i § af Regerings-, Formen , skall, med iakttagande af ftjreskrifven ordning, hvad till ändring och förbättring af Grundlagarne , Riksens Ständer beslutit och Konungen gillat , eller Konungen föreslagit och Riksens Ständer enhälligt antagit, äga kraft af Grundlag, och jemväl iq § j Riksdags - Ordningen bör Riddarhus-Ordningen, lika som öfriga Stånds-Ordningar, vara i öfverensstämmelse med Grundlagen författad.
Riddarhus Ordningens §. innehåller, att om Riddarhus Utskottet skulle finna någon ändring eller tilläggning vid Riddarhirs-Ordoingeu nödig , elier om fråga deiom in Pleno väckes , hvilken till U^kottet remitteras bör, åligger det Utskottet att derom öfverlägga och med sitt Betänkande till Ridderskapet och Adeln inkomma 5 hvarefter och sedan Ridderskapet och Adeln tagit sitt beslut om någon ändring eiler tilläggning, bör detsamma öfverlemnas tili Konungens stadfästelse, lör att vid nästföljande Riksdag blifva gällande, Då nu 82 §• i Regerings-Formen bjuder, att alla beslut, rörande ändringar och tiliäggningar i Grundiagarne, sorn Konung och Ständer gemensamt fatta, skola gälla såsom Grundlag, och 12 §. i Riksdags - Ordningen förmår, att Riddarhus Ordningen bör i öfverensstämmelse med G.undlagen författas, synes deraf följa, att detta åsyftade ändamål icke vinnes, så vida icke Riddarhus-Ordnir.gen vid samma Riksmöten, då föresiagne ändringar i Grundiagarne bekräftas, till likstämmighet med dem bringa?, samt , efter det förändringarne i RiddarhusOrdningen blifvit af Högloft.
Ridderskapet och Adeln gillade, desamma äfven varda under påstående Riksdag af Kongl. Maj:t i Nåder sanctionerade, för att derefter genast till efterrättelse lända, Med afseende derpå, att Ridderskapet och Adeln i annat fall möjligen skulle kunna komina att åtminstone under ett Riksmöte mera, Deri 6 December. efterlefva Författningar, som viff ert föregående Riks ag af Konung och Strinder uppuäf ' eller fötädrade vore iakr stridande emot Grundja* garne, har UtskQttet trpdr sig bora fästa Högloft Rsddprskapets och Adelns uppmärksamhet pa en sådan omständighet, samt derföre velat till Högloft.
Kidderskapcts och Adelns egen upJysra piöfning öiverlemna, om icke, till förekommande af framdeles coilisioner emellan Grondlagarne och Riddarhus ?
Ordningen, 52 §. uti densamma kunde erhålla en ny Redaktion med töjande tillägg;. ’’Skulle Riddarhus - Utskottet finna någon, ändring til r tilläggning vid denna Riddarhusordning nö 1 i,: , eiler yäckes håga derom jn Piano, hy Iken till Utskottet remitteras bör, åge Utskottet att u. v m öfverlägga och med sitt li tank tide till Ridderskapet och Adeln inkomma. hedan Ridderskapet och Adeln tagit sitt beslut om någon ändring eller tilläggning, öfverlennäs det till Konungens stadfästelse, för att vid nästföljande Riksdag blifva gällande.
Härifrån undantagas likväl de fall, da på sätt Regerings •
Formens 82, §, utstakar, Riksdags-, Ordningen undergår n igort, sådan förändring, som , med stöd af R.jv>dag ^Ordningens 12 § , föranleder till lättelse u denna Riddarhus O dning.
En sådan fö ä' iring, sedan den i loreskrdven ordning at Ridderskapet och Adeln blifvit beslutad och af Konm gen stadfastad , blifver genast samma Riksdag gällande.
Jemte det Riddarhus - Utskottet lår äran Den 6 December. underställa detta utlåtande Häglof], Ridderskapets och Adelns närmare granskning, anhåller Utskottet, att, i den förmodade händelse detsamma vinner Högloft.
Ridderskapets och Adelns bjfall , Högloft.
Ridderskapets och Adelns i följe deraf fattade Beslut må skyndsammast blifva hos Kongl Maj:t i underdånighet till fastställande anmäldt, för att genast derefter Janda Ridderskapet och Adeln till efterlefnad, gtockholm den 3 Dep ernber 1817- På Riddarhus - Utskottets vägnar C. F. Posse. G. Marcks von W ur tenberg.
Ladss på bordet, Upplästes ett af Hans Excellence Herr Qrefve von Engeström, Lars, ?ngifyit Memorial af följande innehåll:
Förslaget att i någon aflägsen Landsort inrätta en Fristad ”dit sådane Personer kunde skickas, hvilka , genom lättsinnighet, vårdslösad uppfostran eller olyckor mera än genom elakhet, blifvit bragte till förseelser, hvarigenom de förlorat med - menniskors aktning” har redan blifvit väckt i det Tal, som jag yid Praesidii nedläggande i Kongl, YVettenskaps-
Academien förledit år hållit, Jag uppsköt dä till ett tjen. 172 Den 6
December. iiga^e tillfälle att utveckla nödvändigheten och vigten af en sådan Inrättning, lika mycket påkallad af Mänskligheten som af Stats- klokheten, och detta har nu kommit.
Det är i Rikets församlade upplysta Ständers sköte, som jag skyndar att nedlägga denna vigtiga angelägenhet, säker atfc alltid mötas af deras välvilja och deltagande.
Af Kongl Policekammarens härstädes från trycket ntgifna Förteckning öfver sina Arbeten för förledit år, ser man att deras antal, som ärligen strömma hit till Hufvudstaden för att der söka Tjensrer, är ganska bttydligt och utgör endast af Qvinno könet öfver Tusende personer.
De fl s af dessa befi na sig vid ankomsten uran tillgångar för sitt underhåll, oell dä Staten icke k»n låta dem förgås, men inga medel äro anslagne till ett sä oiörsedt behof, blifver der understöd som dem lemnäs, en ny tunga för R geringen
Om också genom en dylilg concirrence af Tjenstsökande , i ett visst afseende, en fördel tiliskyndasHufvudstadens lnnevånar , så mäste deremot för Landtmannen, en mo varande brist uppkomma på arbetande hände;, elier, som är en följd deraf, en stegring i deras arbetslön, som han ännu har att tillgå, emedan man icke kan anse detta antal Tjenstsökande såsom ett öfverskott af landets Population.
Men deraf uppstår äfven den olägenheten för Hofvudstaden i moraliskt afseende, att, då dess Tjenster eller tillfällen till arbets och sysselsättning icke ökas i samma förhållande som de hvilka söka dem, en stor del af dessa måste blifva i saknad deraf, antingen aU - Den 6 December. m deles eller för någon tid, och under sysslolösheten eller dea termin, som lemnäs dem att söka arbete, förfalla till liderlighet, laster och brott och sluteligen befolka Arresterne och Corrections - huset.
Att förhindra dessa hitflyttningar af Ogift och arbetsfört folk ifrån Landet, låter icke göra sig — eller åtminstone endast till en viss obetydlig grad.
Det vore dessutom om det ock kunde ske, lika mycket att förnärma en fria mc-nniskors rättighet sorn Hufvudstadens Innevånares verkliga fördelar.
Och så långt hvarken bör eller vill den nu varande Styrande Magten sträcka sina åtgärder.
Men, torde någon invända, då återstår ju den utvägen att till hemorten återförvisa eller återskicka sådane personer, som i Hufvudstaden ej kunna finna tjenstår eller arbete.?
Detta ä'r ock hvad som hittills skedt.
— Man ser af den åberopade Förteckningen, att Kongl.
Policekammaren förledit år utfärdat
Pass för 204 sadans personer, och dessutom dragit iöisorg om c2y tjenstlöse och vanartige personers försändande till sina hemorter eller Arbetshus, o. s. v. 249 hafva för sysslolöshet, tiggeri, fylleri och förnyad vanart blifvit skickade till Correctionshuset, och 105 afstraffade för snatterier,— således inom ett är 733 personer , om ej förlorade för Staten åtminstone- nedsatta till ett ganska tvetydigt värde för densamma.
Men det är här icke så mycket fråga om 174 t)en 6 December. dessa personers aflägsnande från Hufvud staders, som fastmer om deras nyttiga sysselsättning och sedliga förbättring på den ort, dit de sändas.
Statens vård om sysslolösa eller förvillade äf ej inskränkt inom vissa råmärken
Deri allmänna Policen hör, enligt eri utmärkt
Mans yttrande, med siri stränghet äfVeri förena eri Moders ömhet.
En vanartig människa, återskickad till sin hemort, och der cjvarletnnad utan tillsyn, utan hjelp, är en farlig skänk åt eri Landsort; öch hvad försäkrar, att icke hvar och en sådan från Hrifvridstadén åtérskickad; äfven örn hah der ej skulle hafva gjort sig skyldig till någöri förbrytelse, icke ändå är eri dylik farlig gåfva, just ge noin den olyckliga he^ kantåkap, söm han haft tillfälle att göra med den lägre Folk-classtris osedet och laster?
År det i alla fall troligt, att en sådan, redan genom återskicknirigen inför sina bekanta kränkt, och, på visst sätt; såsom äfventyrare brännmärkt petson, skall kunna på sin hemort * urider så tvätydigä Omständigheter, få en god tjenst öch blifva ett dugligt och aktadt Tjenstehjon? jag tviflar derpå, eiler Ock misstaget jag ntig allt för mycket i min kännedom af fnänniskohjertafj
Det är således icke blott billigt och nödigt, att den del af Landets Population, sorti Hufvudstadert icke behöfver, trien i mer elle? mindre män förderfvas, åter kommer Landet till goda, utan äfven att det återfår denna Population så förbättrad sorn möjligt.
Det är äfven nödigt i ett Land af så ringa arbetsstyrka, Den 6 Detcmber. 17 f
Som vårt, att det öfverskott, som sielfva Hufvudstaden lemnar, göres fjenligt att fötöka denna styrka.
Men dertill gifves , i min tanka j blott ett erida medel, det, att i någon af Rikets afl'g-naste , minst uppodlade och befolkade Provincer, (helst någon af de Nofta) ett slags Colome, Asyliirn eiler Anstalt, liknande den som finnes i de Förenta Staterne, inrättas, dit sådane sysslolösa eller för mindre förseelser och vanarter tilltalade personer kunde skickas, örn hvilka man ännu åger hopp att de: ku,ina återföras till dygdetij de förre, för att genast sättas i tjenst eller arbete hö', dem af Allmogen j som behöfde och ville emottaga dem,— och de sehare att under nitiska Föreståndares tillsyn vid Imättningen sysselsa-iäs så länge, till desS äfven de, efter visade prof af förbättringi kunde ingå i classen af nyttiga mänrtiskof.
För lag skulle endast ofullkomligt tippiyllä sin bestämmelse, ofe dvt icke sträckte sig afven till alia andra dylika persöner,- i hvad Stad eller Ort af Riket sorn helst, Jag har förtit anmärkt, att Statens värd om deni ej bör inskränkas inom Vissa råmärket!
Då de här, på en afligseri och glest bebodd orr, lefva skilda , icke allenast från fordna skadliga b< kanfskaper och de manga frestelser och tillfällen till vänarter , bsrer och förbrytelse! ^ söm i en stor Stad förekomma , utan äfven ifrån hvarandra, då de här, såsom förut, alldeles okande, icke hafva atr uppbäral Anhörigas efer Vänners förebråelser för sina förvllielsafi icke behölva att blygas deröfver 176
Den 6 December* inför Bekantaj så kunna de här, efter den för* soning med Gud och sina Samveten, som eri nitisk och örn Själasörjare icke skall underlåta att hos dem verka, åter med förnyad kraft inträda på Dygdens och Flitens bana, och, orri detta uttryck tillåtes inig, begynna lifver pä ryt t* samt, återgifna åt'
Samhället, genom sin nya vandel, så långt möjligt, godtgöra den förflutna.
Öm Riksens Högloft Ständer tili en så beskaffad Inrättning lemna sitt bifall, skall jag meddela den eller de, som komma att lägga hand vid verkställigheten, alla de underrättel^ ser och upplysningar, som jag anser nödiga* Jag har, med deras anförande här, ej velat sätta mig i ett ytterligare behof af Högh Ridderskapers och Adelns öfverseende, så mycket mindre, som de egentligen icke tillhöra före^ målet för detta Memorial.
Begärdes på bordet Upplästes ett af Hefr Svedenhjelm, Hani Leonhard, ingifvit så lydande:
Ödmjukt Memorial | Sedan nu, uppå Kongl, Majds Nådigsfé Kallelse, Rikets Höglofl.
Ständer sig infunnit vid en Urtima Riksdag, är förmodl;gen några Rikets högst betydande omständigheter dertill föranledande.
Inom Den 6 December.- 177
Inom inskränkt lefnad , faster jag dock genast en öm uppmärksamhet af det så högst stigande Spannmålspriset, hvartill iöregifves Pen* nmgebristen; meri soini allmänna ielnadssärtet ej kan förrriafkas.
En i är förefallande mindre ymnig afkastning på inbärgadt Höst-sade af Råg och Hve* te, medgifvcr jag, bidrager något i sin mohn.
Utan hufvudRällan,• riiåste ovedersägeligen härröra äf den hirtills öfverdrifna Brännvins - tillvéi knirigsilystnäden j som j ty värr, så tagit öfverhand, ätt ej trunsta afseende göres på deri fattiga Allmänhetens tilfgängeligä Bröd - föda , fnikeri dock är fc>isis till vårt lifs uppehälle,' hvaremot en oordentlig Brännvins - cönsumtiöri förderfva!1 Nation till hela sin välmåga och ietnad; «S ' _ * /* - ^ >■ * , , Det torde af nåefa vilja påstås, att Rikef bör genom ufomlands lörskiilven Spannmål hålla Undefsåtarrié sådan , tillhanda; meri vöre deé förlåtligt eller päniofiskt. att veta flera yö till öch med loo' Tunnor guld, vare sig dock mest eller mindre, gå utur Riket, för det den inorri Rikeé växande välsignelse skail bortslösas uti eif ömäriékligt njutande af Brännvin' sorn redan nog kari märkas föfdeffvåt flera goda' seöfvr o h f lingdén försvagar allat kropps- 6'cft sinnes-fur mögenheter; Af riri anförda nog" beklagliga förhållande ,• neriiställer jag ödmjukligen, om icke Högloft Ridd.0 och Ad, Prof. 1 B. 2%, 24* :78 Deri 6 December.
Ridderskapet och Adeln finner nyttigt och högst nödigt, atr, ju torr dessto bättre, i samband med de öfrige respective Stånden , i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:r täcktes vara
Nådig och med gödigaste fi.rsta inhibera alia Bränneriet, utom Kron .ns, med inmurade p.rnnor, endast för närvarande, till dess Kongl. Majit med Riksens Ständer kan sätta Brännvins bränningen på en för Riket bärande och lör Nation nyttig fot.
Men att nu på en gång vilja betaga Nationen nyttjandet häraf, sorn nu till större delen beklagligen anser denna olycks-vara för högsta vällusten i hlvet, frukiar jag kunde bidraga till större missnöjen.
Således proponeras, att Brännvins-bränningtn blir fri och tillåten öfver hela Riket för alla Jordbrukare å Landet, af hvad stånd som helst, så val Bönder som Torpare, med en tunnas årligt utsäde; ty den Jordbrukaren bör ju älven glädja sig under sitt arbete, äfvensom de öfrige Jordbrukare, i sin anletes svett, dock ej med större pannor än på hela, till och med trefjerderids mantal, trettio kannors pannerymd, räknadt accurat under bröstet j halfva Hemman och Torpare med utsatt utsade, femton kannors rymd jemt under bröstet.
Mot denna fria Brännings tillåtelse på Landet, bhfver all afsalu och törsäljning samt införsel till Städcrne förbjuden under denna Interims-tiden , utan tillverkningen endast för husbehof, tills Riksens htänders Utskott i denna sak kan hinna det utarbeta.
Brännvin för de Städer, der Kronans Bran - Den 6 December; nerier äro, kunni derigenom rikeligen till skäligt nyttjande äga tillgång; j de mindre Städer, der inga Krono-Brännerier äro, kunde genom arrenden till hugade upplåtas tillverkning af så många tunnor i månaden, som Mantalsskrifne Manspersoner inom Staden kunde erfordras, Qvinfolk och Barn undantagne.
Genom detta Project skulle för närvarande flera tusen tunnor Säd till Brödföda besparas öfver Riket.
Detta Memorial anhåller jag i ödmjukhet Högviilborne Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes låta communiceras de öfriga respective Stånden, jemte Invitation, att hos Kongl. Majit äfven i underdånighet utbedja Dess Nådigste förordnande.
Då Riksens Ständers tillförordnade Utskott öfver denna så betydande angelägna Hushållsgren hinner företagas, torde nog flera säkra förmånliga erinringar blifva Utskottet meddelade.
I anseende till detta måls stora och mäst högst nyttiga åsyftande, anhåller jag ödmjukast det med möjligaste skyndsamhet må till afgö» rande företagas.
Herr Flack , Carl Fredric , uppläste följande:
Det är af icke mindre anledningar, än Den 6
December skallet och återskallet af mellan Hufvudstadefi och Landsorterne växlade klagorop öfver de relativt till årsväxten och penninge • ställningen oskälige , Näringar och dtn medellösare större Allmänheten tryckande Spanntnäls-priser, söm af Hoglofl.
RiddersRapets och Adelns ädelmod jag utbeder mig att få återkomma till ämnefe om den i sin t iderymd ännu oinskränkta och derigenom i sitt öfverflöd ännu skadliga Brännvins- bränningertr
Om, på det rum jag har har äran intaga, jag icke med egen försakelse följde blött 1‘osterlands-känslåns ledning, så skulle miit iiife emot detta onda, af en viss egen hemsk erfa. fenhet, kanske brirtgas till en feg tystnad, meri stolt att lida för det rätta, går i Edra fotspår, Jvfine Herrar, jag rakt åt tili ti pligt.
Njutningslöst här jag redan länge sett Uppfyllas mine f. d. till RiddersRapets och AdelnS Profocoll gjorde förutsägelser om otillräcklighé*