Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det tyckes vara föga öfverensstämmande med rättvisa, att ålägga jordbruket en sådan börda som denna, då den numera ej är påkallad af behofvet, och lätt kunde fyllas, om man gjorde sig litet mera möda, än att taga, der den är närmast till hands, nemligen af jordbrukaren.
Jag anhåller om proposition till Saltpetergärdens upphörande för jordbruket, och det deraf uppkommande Statsbehofs fyllande genom Bevillning, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition till bifall å StatsUtskottets förslag, att den nu bestämda Saltpetergärden af 5 marker för hvarje helt hemman mätte än vidare fortfara.
Ja och Nej, Hvarefter Hans Excellence hemställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg berörde af hvarje helt hemman utgående Saltpetergärd böra upphöra, samt ett serskilt anslag deremot till Saltpeternäringens bestånd och bedrifvande, jemte uppköp af Saltpeter, böra i stället af Rikets Ständer genom Bevillning anvisas.
Ja och Nej; hvarjemte votering begärdes. 56 Deri 28 April e. m.
Sedan votering blifvit begärd, får jag hos Herr Grefven och LandtMarskalken hemställa, om icke antingen i Ja eller Nej-propositionen kunde alternativt uttryckas, att, i händelse gärden såsom liitlils kommer att utgöras, det matte vara jordbrukaren tillåtit, att, om lian behagar, aflemna Saltpetergärden in natura, och att han icke må blifva ovilkorligen förbunden att betala den med penningar, såsom Utskottet föreslagit.
Jag önskar, att detta måtte i voteringsproposilionen inkomma.
Jag anhåller, att i det alternativ, som bibehåller saltpetergärden, måtte utsättas det vilkor, att Ridderskapet och Adeln särskilt skall besluta, till huru stor del städerne böra deruti deltaga, äfvensom huruvida den skall ensamt in natura lefvereras, eller få af den skattskyldige lösas efter bestämt pris.
Detta vilkor önskar jag måtte inflyta, på det Utskottets förslag icke må bifallas belt enkelt, såsom det nu är, ty det svarar ej mot ändamålet.
Jag får fästa Ståndets uppmärksamhet uppå olämpligheten af att så krångligt behandla saken, som Friherre Cederström föreslagit.
Man bör helt enkelt säga, alt saltpetergärden, sådan den nu utgår, skall upphöra, och att Rikets Ständer genom Bevillning åtaga sig att fylla behof - Den 28 Apr 11 e. m. 5y ven.
Det ankommer då på Rikets Ständer, när Bevillningsgrunderne inkomma, att härom stadga så klokt som ske kan; då ar äfven Friherre Cederströms ändamål vunnet, eller att Regeringen måtte komma i tillfälle att uppköpa Saltpeter.
Jag anhåller, att i Ja-propositionen få insatt det vilkor, som Herr Tham föreslagit, att, om gärden bibehålies, rättigheten, att få betala den in natura, äfven må bibehållas.
Jag skulle tro, att en sådan optionsrätt tillhör Ja-propositionen, der bibehållandet yrkas, och föreslår, att den der må införas.
Friherre Palmstjerna j Carl
Jag tror, att ett sådant förbehåll, som Herr Tham och Herr Hjerta föreslagit, ej är af nöden, enär den af Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition endast angår de två raderne i Betänkandet, att den nu bestämda Sultpetergärden af 5
Marker för hvarje helt hemman må än vidare fortfara.
Efteråt kommer: denna gärds inlösande med penningar &c. Denna del har ännu ej varit under öfverläggning.
Jag tror således ej, alt något förbehåll i den delen är beliöfligt.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken yttrade, det han ansåg frågan om optionsrätten, att, efter eget behag, antingen in natura erlägga Saltpetergärden, eller lösa den med penningar, ef - 58 Den 28 April e. m. ler Kronans inköpspris, lämpeligen kunna i Ja-propositionen intagas, och således äfven på samma gång med frågan oni Saltpetergärdens fortfarande eller upphörande afgöras; hvarefter Hans Excellence framställde följande YoteringsPx’oposition:
Den som bifaller, att, på sätt StatsUtskottet föreslagit, den bestämda Saltpetergärden af 5 Marker för hvarje helt hemman må än vidare fortfara, med tillägg, att på hvarje hemmansägares fria val må ankomma, att antingen in natura erlägga denna gärd, eller lösa den med penningar, efter Kronans inköpspris, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, anses berörde, af hvarje belt Hemman utgående, Saltpetergärd böra upphöra, samt ett serskilt anslag deremot till Saltpeternäringens bestånd och bedrifvande, jemte uppköp af Saltpeter, böra i stället af Rikets Ständer genom Bevillning anvisas.
Herr Lefren s Johan Pehr:
Jag skulle hemställa, om det ej vöre skäl att i contra-propositionen införa: att, i händelse Saltpeternäringen ej skulle kunna upprätthållas genom elen enskildta industrien, det måtte Vara hvars och ens, så väl städernes, som Den 28 April e. m. 5g landets skyldighet alt tillsläppa saltpeterjord.
Annais anser man sig befriad från all slags skyldighet i detta afseende.
Med kännedom och öfvertygelse om den framgång Saltpeternäringen haft, i synnerhet i våra norra provincer, tror jag ej, att på 5 år sådaue händelser kunna inträffa, att närängen skulle förfalla.
Jag anser det således vara för bittida, att göra en sådan proposition, som Herr Lefren föreslagit, i synnerhet om Kronans pris bibehålies.
Då Saltpeter ej gäller mera än 5 R:dr i Finlad, måtte vinsten vara för stor för att befara, att näringen skall gå under.
Jag är af deras öfvertygelse, sorn påstå, att denna gärd ej bör hvila ensam på landet, äfvensom att det numera ej är nödvändigt att drifva denna näring såsom en konstnäring; men, när man vill afskaffa gärden, bör det ske med förbehåll, att, i händelse man framdeles beliöfver Saltpeter, man ej må vara förhindrad, af hvad man nu beslutar, och att håde städer och landet då böra deltaga.
Hani Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken förnyade den af honom nyss framställde Voteringsproposition, hvilken af Ridderskapet och Adeln godkändes, samt derefter anslogs. 6o Den 28 April e. ra.
I händelse Ridderskapet och Adeln efter slutad votering skulle åtskiljas, anhåller jag att i förväg få förklara, att om första alternativet bifalles, jag gör den motion, att städerne måtte åläggas att deltaga med landet i Saltpetergärden, i proportion af folkmängd och kreatursantal.
Sedan 4i> 42, 43 och 44 §§• i RiddarhusOrdningen blifvit uppläste, börjades voteringen klockan ett qvart till 8 eftermiddagen; och befunnos, efter voteringens slut kl. 9 eft. midd. sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit som följer:
Ja — 75.
Nej — 138.
I följd hvaraf, och sedan det öfver Voteringen serskilt förde Protocoll blifvit uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att Ridderskapet och Adeln således ansett den af hvarje helt hemman utgående Salpetergärd böra upphöra, samt ett serskilt anslag deremot till Saltpeternäringens bestånd och bedrifvande, jemte uppköp af Saltpeter, böra i stället af Rikets Ständer genom Bevillning anvisas.
Den 28 April e. m. 6r Upplästes de i förmiddagens Pleno ankomne så väl Kongl. Majrts 3:ne Nådiga Propositioner till Rikets Ständer:
Af den 37 sistlidne Mars: 1:0
Angående förmånsrätt för Upsala Academie hos dess Uppbördsman, i afseende å medel, sorn af dem, för Academiens räkning blifvit uppburne eller förvaltade; 2:0 Angående Lagförklaring, rörande rätta grunden för förvandling till fängelse vid vatten och bröd, af böter, som ådömmas för sådane stölder, hvilka, enligt allmän lag, ligga i tväböte emot annan tjufnad; Af den 10 dennes: 3:o Angående upphäfvande af den nu medgifna moderation i Postporto för Bref, som väga öfver 8 lod; som ock Kongl.
Maj:ts den 10 dennes till Rikets Ständer aflåtne Nådiga Skrifvelse, angående Landshöfdingen J. af "Wingårds anhållan om befrielse från ersättningsansvar för de af förre LandsSecreteraren Kleman tillgripne och förskingrade Allmänna Medel.
Högl.
Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan ett qvart till 10 om aftonen.
Lagerheim. 02 Den ag April.
Onsdagen den 29 April 1829 Plenum klockan 8 Förmiddagen.
Sedan 96, 97 och 98 §§. i RegeringsFormen, 63 §. i Riksdagsordningen, samt 41> 4a, 43 och 44 §§• ^ RiddarhusOrdningen blifvit uppläste, företog Högh Ridder' skåpet och Adeln val af 12 Eleclorer och 4 Suppleanter, hvilka skulle äga, att, jemte de öfrige RiksStåndens Electorer, utse Rikets Ständers JustitiaeOmbudsman och dess Suppleant; och befunnos# efter valförrättningens slut följande Herrar, genom de fleste rösterne, hafva blifvit utsedde till Electorer : noster.
Grefve Douglas; Fullmäktig Grefve Posse, Arvid . . , . 164. — 117. — von Stedingk; Fullmäktig Grefve Hamilton, Gustaf Wathier 171. — 5 g. Friherre Rålamb, Claes . . . 167. — 2o5. — Åkerhjelm af Margrete lund, Guslaf Fredrik .... 168. — 246.
— Manderström; Fullmäktig Herr Franc Sparre, Bengt Erland 165. — 277. ■— Mannerheim, Lars August 168. — 329.
— Adlerbeth, Jacob .... 165. — 366'.
— Ehrenborgh, Casper Wil helm 184.
Den 2g ApriL 63 Röster.
N:o 981.
Herr Gyllenstorm; Fullmäktig Grefve Gyllenborg, Johan . i65. — io33.
— Hammarhjelm, Carl Fre drik 169. — 1626.
— Olivecrona; Fullmäktig Herr Heijkenskjöld, Ludvig Detlof iG3. — 1906. — Engelcrantz; Fullmäktig Friherre Ridderstolpe, Gustaf 171.
Suppleanter: — 70.
Grefve Horn till Ranzien; Full mäktig Friherre Lagerbjelke, Johan 162.
•—■ 91.
Herr Mörner, Carl Stellan . . 160. — 53.
Friherre Leijonskjöld; Full mäktig Herr Tham, Wolrath .*•••••••••••• 1 j3. — 375.
— Bergenstråle; Fullmäktig Herr Bergenstråle, Claes Gabriel 158.
In fidem Protocolli, O. J. Lagerheim. 64 Den 3o A pril f. m.
Thorsdagen den 3o April 1829.
Upplästes det sistlidne gårdag, inför Rikets Ständers Herrar Electorer, rörande valet af Rikets Ständers Justi lias Ombudsman, haline protocoll, så lydande:
År 1829 den 29 April sammanträdde Rikets Högloft.
Ständers valde Eleetorer, för att utse Rikets Ständers Justitige Ombudsman; och befunnos, vid Valsedlarnes öppnande, rösterne hafva utfallit, som följer: HofRättsRådet, Häradshöfdingen och Riddaren af Kongl. Nordstjerne Orden Herr Carl Petter Törnebladh .... 37 röster CancellieRådet, Riddaren afKongl.
Nordstjerneorden samt af Kejserliga Ryska S:t Annas Ordens 2:dra Glass och af Kongl.
Preussiska Johanniterorden Herr August von Hartmansdorff .... 8 — Justi tias-Rådet och Riddaren af Kongl. Nordstjerneorden Herr Nils Wilhelm Stråle 1 — RegeringsRådet Wahlström ....
1 — KammarRådet Seth från Skåne.'. 1 — I följd hvaraf Herr HofRättsRådet, Häradshöfdingen och Riddaren Carl Petter Törne - Den 3o April f. m. 65 nebladh blifvit utsedd till Rikets Ständers Justitieombudsman.
Upplästes det sistlidne gårdag, inför Rikets Ständers Herrar Electorer, rörande valet af Rikets Ständers Justitieombudsman Suppleant, hällne protocoll, så lydande :
Ar 1829 den 29 April sammanträdde Rikets Höglofl.
Ständers valde Electorer, för att utse den man, som skall efterträda Rikets Ständers Justitie - Ombudsman, i fall han, innan nästföljande Riksdag, skulle med döden afgå; och befunnos, vid Valsedlarnes öppnande, sedan en sedel blifvit casserad, rösterne hafva utfallit, som följer: Lagmannen, JustitieBorgmästaren, JurisUtriusque Doctorn Herr JonasUllberg 38 röst.
CancellieRådet, Riddaren af Kongl.
Nordstjerne Orden samt af Kejserliga Ryska S:t Anne Ordens 2:dra Class och af Kongl.
Preussiska Johanni ter Orden Herr August von Hartmansdorff 6 — RevisionsSecreteraren och Riddaren af Kongl. Nordstjerneorden Herr Pehr Niclas Poignant....... 2 — Häradshöfdingen Herr Pehr Hernblom 1 — Arv.
A:son Posse. Jean Noreus. C. F. af Wingård. P. Pehrsson. 22 H. 5 66 Den 3o April f. m.
I följd hvaraf Herr Lagmannen, Justit. iaeBorgmästaren och Juris Doctorn Jonas Ullberg blifvit utsedd att efterträda Rikets Ständers Justitieombudsman, i fall han, innan nästföljande Riksdag, skulle med döden afgå.
Arv. A:son Posse. C.
F. af Wingård.
Jean Noreus. P. Pehrsson.
Uppå derefter af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMår skalken framstäld proposition, beslöt Ridderskapet och Adeln anmoda ExpeditionsUtskottet, att icke allenast angående de sålunda skedde valen uppsätta en underdånig ikrifvelse till Kongl. Maj:t, utan ock för de till Rikets Ständers Justitie-Ombudsman och dess Suppleant valde ofvanbemälte personer författa förslag till behörige constitutorial å nämde befattningar.
Fortsattes pröfningen af StatsUtskottets ej mindre den 2g sistlidne Januarii under N:o 54 afgifne, och den i4 derpåföljde Februarii på bordet lagde, Betänkande, angående beräkningen af StatsVerkets Inkomster, än ock den 28 sistlidne Mars under N:o 123 meddeldte, samtden i3dennes på bordet lagde, Utlåtande i anledning af de vid nyssnämnde Betänkande gjorde anmärkningar. 26:0 Controll-Stämpel-Medel.
Den 3o April f. m. 67 Hvad StatsUtskottet i afseende å denna Titel i dess första Betänkande föreslagit, blef af Ridderskapet och Adeln gilladt. 27:0 Nummer Lott er i Me del.
Herr Skogman_, Carl David:
För min del instämmer jag i Minoritetens inom Utskottet tillstyrkande, om NummerLotteriets upphörande är i833, och anhåller om Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition derå, på sätt samma minoritet föreslagit.
Herr Ribbing> Arvidj förenade sig med Herr Skogman.
Herr Cederschjöld} Pehr Gustaf :
Otvifvelaktigt vore det moraliskt rättast att afskaffa Lotteriet, för alt borttaga en frestelse; men det återstår i alla fall så många andra, att jag knappt vet, om denna åtgärd nu skulle löna mödan.
Så länge bränvinsbränningen oupphörligt uppmuntras, och krogar finnas i alla gathörn, anser jag de frestelser, som deraf uppkomma, vida farligare.
När man dessutom icke kan inkomma i ett sällskap bland bättre folk, utan att se hela samlingen genast sätta sig ned vid spelborden, så undrar jag om det är billigt, att betaga den fattigare klassen detta enda tillfälle, att försöka sin lycka.
Det är i alla fall af alla lycksökerier det minst 5* 68 Den 3o April f. m. betänkliga, och det enda, hvarpå Staten vinner.
Jag hemställer derföre, om icke inrättningen ännu tills vidare må qvarstå; och den fattige tillåtas att för en tolfskilling kunna förskaffa sig trenne veckors glädje af hoppet.
Jag anser dessutom inrättningens borttagande så mycket betänkligare, som Staten då får vara beredd på en icke obetydlig utgift, ej blott till ersättning för inkomsten, utan äfven för Embetsmännens försättande på indragningsstat.
Jag får derföre, ehuru jag sjelf icke är spelare, tillstyrka bifall å Betänkandet.
Det är visserligen sant, som Herr Cederschjöld yttrat, att utom Lotteri - inrättningen finnes mycket annat ondt i samhället, som borde afskaffas och indragas; men man skall någorstädes börja, och jag anser, att just rätta utgångs- eller begynnelsepunkten är der, hvarest de högsta magterne inom samhället Konung och Ständer i förening ända hittills skyddat en demoraliserande inrättning.
Herr Rothlieb, si.t el, uppläste följande:
Det är sannerligen föga tillfredsställelse uti att försvara en sak, som har mycket mot sig — men af 2:ne onda ting måste man välja det minst skadliga.
Vid sista Riksdag hedrad då , liksom nu, medförtroendet att vara Ledamot i BeviilningsUtskottet yrkade jag bibehållandet af Num - Den 3o April f. m. merLotteriet, föranledd dertill af den förlust staten genom dess upphörande koin alt vidkännas.
Jag är af lika orsak nu af samina tanka som då.
Önskvärd vöre, om andra medel hlefvo att tillgå, än ökad bevillning, eller om den summa, som Lotteriet inbringar, ej VQre för Statsutgiflerne behöflig. —- Jag för min del finner det vara ganska tryckande, omen frivillig bevillning, (ty det är en sådan, som träffar hvarje Lotterispelare), skulle ersättas genom en ålagd, och hvar och en icke Lotterispelare derigenom straffas med ökad bevillning för att gifva en föga verkande läxa åt de, som nu deltaga i detta lyckospel.
En ökad bevillning för att ersätta den förlust istatsintraderne, som uppkom genom NummerLotteri-Inrättningens upphörande, skulle ganska orättvist drabba landet, enär ej Landtmän utgöra de spelandes antal, utan detta med full visshet till består af städernes Innevånare, och främst Stockholms Stad.
Enligt de uppgifter jag kunnat mig förskaffa, har Lotteriets behållna vinst utgjort från 1817 till och med 1827 årligen 83,186 R:dr 5 sk.; årligt postporto, härrörande från Inrättningen, 7250: 3o.— samt bevillning af vinster 8833 R:dr i3 sk., allt årligen per medium räknadt, eller 99,270 R:dr om året, och det, sedan följande afdrag af Lotteri-inkomsten förut beräknats nemligen 10,579 R:dr 21 sk. 4 >:st. årlig aflöning lill Lotteri-Inrättningens Embets - 7o Den 3o April f. ra. män; årliga arfvoden 3536
R:dr; pensioner 3oi R:dr; samt till LazarettsDirectionen, enligt Kongl. Brefvet den 20 Februari 1806, såsom ersättning för dess nedlagda Lotteri, 5oo R:dr årligen, efter hvilken uppgift, om Lotteriet upphörde, ett särskilt bevillnings bidrag till statsbehofvens fyllande, sedan gratificationerne afdragits, hvilka jag förmodar borde med Inrättningen upphöra, skulle uppkomma af iio,55o R:dr 21 sk. 4 r:st.
Det är lätt att förutse, huru tungt denna summa skulle såsom bevillning falla på folket, och jag tror BevillningsUtskottet blef satt i en brydsam förlägenhet, då fördelningen deraf ifrågakom.
Jag betviflar äfven, att de goda afsigterne med Lotteriets indragning skulle vinnas, ty de, för hvilkas väl man nitälskar, skulle snart göra sig oförtjenta den vårdnad man åt dem lemnar, och som så svårt genom bevillning skulle drabba andra, hvilka förnuft och eftertanka ej kallat till deltagare i detta spelnöje.
Snart skulle ett annat surrogat sökas, i stället för Lotteriinrättningen.
Snart skulle lätta utvägar att besöka Danska ClassLotteriet med flere utländska beredas, och sinrikheten skulle äfven snart skaffa de spelande tillfälle och medel, att tillfredsställa deras spelsjuka uti enskilta sammansättningar, men hvilka gåfvo ingen inkomst åt staten.
Nu då så betydliga statsbidrag erfordras, är ej tiden inne till Nummerlotteriinrättningens upphörande, och jag yrkar Den 3o April f. ra. 71 vördsamt dess bibehållande intill nästa Riksdag, då det må bero af kommande Ständer att pröfva, huruvida den nu från Lotteriet inflytande summa må för stats*utgifterne vara behöflig, eller icke.
Herr Rothlieb, Carl Fredrik:
Jag torde ej vara den ende, som är tvehogsen vid beslämmandet af sin öfvertygelse i denna fråga.
Å ena sidan har erfarenheten visat de rysligaste exempel på följderna af Lotterispelet.
Man vet, att personer funnits, som på detta spel förstört icke allenast egen, utan äfven minderåriga barns och efterkommandes förmögenhet, och man har ett färskt exempel härutinnan af en rättegång emot en borgarehustru, som, sedan hon under en längre tid spelat på Lotteriet med En å 200
R:dr hvarje dragning, slutligen lånat pengar och bortspelt äfven dem , för hvilket lion nu är lagsökt, så väl vid ÖfverSlåthållareEmbetets Canzli, som vid en af Stadens ICämnersRätter.
Assistancen är äfven en trogen medhjelpare till denna förstörelse.
Å andra sidan åter framställer sig Statens behof af Lotteri-vinsten, tillika med den tanka, att spelsjuke personer i alla fall icke skola hejdas från sitt raseri, utan i det stället vända sig åt Danska, Hamburgska och Wienska Lotlerierne m. fl. Jag bekänner likväl nu, vid nogare eftersinnande och ehuru jag i dag som Publicist yttrat några ord för NummerLotteriets bibe - 72 Den 3o April f. m. hållande i den Tidning jag utgifver, det jag, vid den sluteliga jemförelsen emellan den onda och goda sidan af denna Inrättning, samt då jag anser mig pligtig bestämma min öfvertygelse till Högloft.
Ridderskapets och Adelns ProLocoll., förklarar, att den icke kan förena sig med NummerLotterilnrättningens bibehållande.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarshalken gjorde proposition lill bifall å StatsUtskottets i dess första Betänkande, i afseende å ifrågavarande Titel, framställde förslag.
Ja och Nej. Herr Lagerhjelmj Pehr:
Då Ridderskapet och Adeln tyckes vara sinnad, att icke bifalla Utskottets Betänkande, tar jag mig friheten hemslälla, om icke minoritetens reservation skulle förtjena framställas till Ståndets bifall.
Denna reservation innehåller, att inrättningen icke nu genast skulle upplösas, för att icke åstadkomma en kostsam tillökning på IndragningsSlaten, utan först efter 4 års förlopp; hvarigenom den fördel vunnes, att Staten först och främst kunde påräkna dessa 4 ^rs inkomster af Lotteriet, och derjemte bereda personalens upplösning, utan alltför stor kostnad för Statsverket.
Jag har svårt att begripa, hvarföre NurnmerLotte - Den 3o April f. ro. riets Embelsmanna-personal skall behöfva uppföras på IndragningsStuten.
Desse Embetsman tjena alla på constitutorial, och Collecteurerne äro samteligen personer med andra befattningar, hvilka åtagit sig Lottförsäljningen mot en viss procent.
Men i händelse Rikets Ständer skulle besluta, att inrättningen kommer att upphöra, icke nu, utan om några Ar, tror jag det vara så godt alt öfverlåta hela denna sak åt nästkommande Ständer, emedan jag icke vet, att året i833 är af någon serskild bemärkelse, och man derigenom undvek, alt endast för ett år nu bestämma en särskild utväg till ersättning förStatens saknad af Lotterivinsten.
Jag inser visserligen, attingen rättighet existerar för Lotteriets Embetsmanna-personal, att blifva uppförd på IndragningsStaten; men milt yttrande föranledes af den förmodan, att desse personer skulle komma i åtnjutande af enahanda förmon, som Ledamöterne och betjeningen i den nu mera upplösta Allmänna MagazinsDirectionen.
Herr Tham^ Wolrath:
I händelse Ridderskapet och Adeln skulle behaga afslå Betänkandet, får jag instämma i Friherre Gederströms förslag, att tiden för LotteriInrättningens upphörande måtte fastställas till 1834 års utgång, hvarigenom man undvek ett serskildt anslag, som eljest blir 74 Den 3o April f. m. nödvändigt under loppet af år x834- Rikets Ständer samlas å nyo detta år, och kunna då icke allenast besluta om ersättning för Statens förlust af inrättningens upphäfvande, utan äfven uppgöra sättet för Embetsmännens förflyttande på indragningsStat.
Jag vågar derföre anhålla om proposition, att Ridderskapet och Adeln behagade instämma i den reservation, som inom Utskotten blifvit framställd, endast med den förändring, att Lolterilnrättningen må anses upphöra från och med 1834 års utgång.
Orsaken, hvarföre minoriteten inom Utskottet bestämde året i833, var den, att kommande Rikets Ständer icke skulle kunna vidtaga ett annat beslut.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förnyade den af honom nyss gjorde proposition.
Hvarefter Hans Excellence hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade, med förkastande af Utskottets i dess första Betänkande i afseende å denna Titel framställde förslag, besluta, att NummerLotteriInrättningen borde med 1834 års utgång upphöra.
Den 3o April f. m.
Jag för min del hade helst önskat, att LotterilnriUtningen måtte genast upphöra, och tror allt fördröjande deraf vara orätt, särdeles om nästkommande
Ständers mellankomst kunde föranleda till förändring af det beslut Rikets Ständer nu gå att fatta.
Den betänklighet Herr Tham framställt, kap jag icke lemna mycket vitsord, då säkerligen så stora förskott blifva disponibla å inkomsterna, hvilka erfordras för att fylla den brist i Stats-inkomsterna under loppet af ett enda år, som uppkommer genom det Geneusiska Lotteriets upphörande.
Herr Rothliebs Carl Fredrik:
Som jag af personer, hvilka böra känna förhållandet, hört bestämt förklaras, att den vinst, som Staten nu åtnjuter af Lotteriet, men genom dess afskafFande naturligtvis skulle förloras, icke kan ersättas för närvarande på annat sätt, än genom en tillökning i allmänna Bevillningen; vill jag visserligen i så måtto frångå mitt yttrande om Inrättningens upphäfvande, att jag förenar mig i hvad StatsUtskottets Minoritet hemställt, eller dess bibehållande lill 1833 års slut.
Jag kan icke hysa det misstroende till Rikets Ständer, att de vid deras nästa sammankomst skola så hastigt upprifva föregående Ständer* beslut, i fall 76 Deri 3o April f. m. det nemligen blir beslutadt, att Lotteriinrättningen skall upphöra, hvilket icke torde vara så aldeles säkert, då 2 Stånd stadnat emot 2.
För min del önskar jag visst, att den måtte upphöra, men med minsta möjliga känning för StatsVerket, och det är derföre jag tog mig friheten yrka förändring i Reservanternes förslag.
Jag förmodar, alt StatsUtskottet vid denna Riksdag skall få tillräckligt tillfälle att använda alla tillgångar, utan att ge utgifterna en ny tillökning, som torde falla sig rätt tung vid fördelningen af bevillningen.
Herr Rothlieb_, Axel:
I afsigt att förena opinionerne och få discussionen förkortad, förenar jag mig med de Talare, hvilka yrkat NurnmerLotteriets bibehållande till i834 års slut.