Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Om Vrä'-wins,brän» ningS.afgift, ChaptX SigillatL»afgift, Postmcdcl m. m. förr blifwit ansedds fäsom ordinarie Stars inkomster, och Riksens Ständer nu, för art bewara sine rättighe» ter, ätersört vesta artiklar till egenskap as bcwillninq, Lr behofwet deras ingalunda minskadk eller kiNgängen Skad.
Om gamla bewillningcn och den uphörde lön och betalnings.asgisten jämföres nied nu sörestagne be» rvillnings.summan af 2; millioner blir det ungefär 902,026 R:dr i wcrkelig tillökning, hwarmed ränta och afbetalning ä den genom kriget upkomna stor» gäldmasta skall bestridas.
Kunde ett ödande och 0- lyckligt krig förminska StatS! behoswen, sä more ätmin, stone en af anledningarne till sädane landSplägorS af» fkyende sörswunnen. 2:0 Beträffande ärliga anslaget »ill sä kallade extra ordinaira miluaire behoswen, bör jag »plysa, att medeltalet af beha anstags summors be» lopp, warit nära 802,222 R:dr, och att dä Stats, Den i6 December. 929 Hlffottet i den projecrerade
Slakö-regleringek» förestagit 622,222 N:d har sadant ffect genom proportionerad afräkning af ben del, som för Finlands behof warit paräknad.
För min del har jag sä mycket häldre tillstyrkt del as Kongl.
Majit i »läder äffade tillägg, soiu jag är öswerrygad att Rikets förswar icke möjeligen kan bestridas med mindre stimma 1,200,200 till berörde utgift.
Ty längt isrän akt söriusten af Finland minskat behoswet är del derigenom merksligen ökadt.
Finland war emot anfall frän Ryska sidan en förmur som nu saknas.
Riksgränsen war dä aflägsen frän hufwudstaden.
Nu äro
Nyffe besiktningarne genom en obctydelig hasswik ffiljde frän Stockholms Län.
Den nya dcfensions linien är bäve större och blottad pa alla förswars,werk.
Dchukom bör jag iterera hwad jag i Högloft.
Stats, Ukffottet i detta ämne anfört nemligen att aldrig den förra ansiags summan, warit tiliräckelig.
Wi känns asia akt wära Regemenker ofta wä» rit halsnakna, i brist pä tillgäng ack bekläda dem, att de mäst flere är wänta pä duglig bewärinq, att wära Fästningar stadual wid nägre halfsärdjge bastioner, att dock byggnaden aftynat, och akt wid ffeppsbyggnadcn genom penuingebrist, händt, alt arbetsfolk funnits till mindre antal än Besälhafware.
Jag har wägat framställa den liknelse, att ehuru torftig en Landtman än mä wara, och ehuru dyrt stängsel bcsinnes, skaffar han sig det heldre, än han lärer odjuren intränga pa ägorne och der föröfwa ohägn.
Herr Grefwen och Landt-Marskalken förmälde att äterremisten af Stats fltffotteis Financr Plan redan wore besiutad, och art nu allenast frägan wore o»n Herr bckLlmsrtel» dicta»»icn dermed ffusie följa.
Fjerde Bandet 62.
Zzo Drn 16 December Friherre liljencrants.
Jac; wägar förblilwa i ken tanka, att mitt aparta vorum, icke bör re« »interas utan att förut upläsag.
En Ledaniors enstilda vocu»>, kan likasämäl, som ett Utstolkö betänkande pä gure sätt behandlas nemi. bifallas, asslas eller anmärkningar deremot göras.
Och ber är endast i sednaste f liek, som ket kan ärersörwisas till samma Uistolt, jrän hwilket det är inlämnadt.
Uran upläsning kan hwarken bifall, förkastande eller anmärkningar äga rum.
Herr Gresrvcn och L andr-Marstal keit erindrade att altsammans, enligt Regerings-formens för» skri t, nu more ätcrremikkeradl Ropades Ia - Friherre K<15 anksNe, Lcksrinx, Utbad slg sä tilkännagifwa i afseende pä det af Ridderstapct och Adeln i väg bifallne betänkande af Riddarhus Utskott'r för hwardera as Herrarna Rrmgell, att ehuru wa! t lamma betänkande endast nyttjades termen crlefg, §u inlroduction, hade Utskottets mening dermed icke lunnar wara annan än ait ej hiort den egenkeligen sä kilade imrotuclions algisren, utan äfwen de likaledes säsom wilker för iniroLuctionen stadgade asgiftcr lill Adcliga Cadett-Scholaris och Adeliga Jnngfru-Sri » ters Castor, borde ,ör hwardera wara ertagde; och hoppades Friherre Uoienlians att Ridkerstapet och Adcln sjelfwa täcktes finna, att det af Utskottet nyttjade uttryck icke kunde
Uti inskränkrare mening fattas.
Herr La»dr>Ma rsk a lke n gjorde hära pro, post.
Den i6 December. §Zr position, hwilken bifölls; och skulle ProtscollS.Utdraget till Riddarhus-Utskottel i consormite dermed inrättas.
Höglsst. Ridderskap?! 06) Acekn ärMjdes- kl. E till z.
In krotnLvlli. 6.
Lilverstol^s..
Lördageli dm i6 December.
Justerades säljande fran Expeditions-Utskottet inlämnade underdåniga.skrifwelstr t.ll Kongl. Maj:!
Stormägligste Allernadigste Konung!
Dä i anledning af inkommit
Mc nicki al Riksens Ständer tagit under öfwcrläggning dc» fraga, htt» ruwida de Hemman, som undergått förmedling borde ester deras oförmedlade Hemmantal, deltaga uti allmänik» wägars rödjande och såsom en följd deraf Kongl. Brefwer as den 28 Sert. 1790. kill sin werkan up« höra, hofwa Riksens Ständer inhämtat; akt hwad Kongl.
Maj:t derigenom i näder sörordnak, endast ha» de afseende pä de omständigheter, dä nya wägdelnmgac förchaswao och att derwid §r H. af 17^4 äes Kongl. Resolution pä Allmogens allmänna lefwär, sä mycket mindre borde tjena till rättesnöre, som sistnämnde stadgande grundar.sig pä det skäl, att derigenom skulle föreksmmas dr olägenheter och beswär, som as förän» drm» §zr De» i6 December. bring r uti wäqdelningarne nödwändigt skulle upstä; och e-'är Rotens Ständer äfwen funnit. ott, derest lindring utt allmänna utskylder icke skulle wara en följd af skedde förmedlingar, ändamälet dermed, skulle förse» las. haswa Riksens Ständer wäl ä ena sidan ansett sig »j kunna i underdånighet anmäla ofwanberörde hemställan till Eders Kongl. Maj ts
Nädiga bifall, men älwen ä den andra trott sig böra Eders Kongl. Maj:t j underdaniqhet underställa om icke i Näder ma stadgas i dek skäl till rubbning uti skedde och faststälde wägdeluingar ej kunna hämtas af förmedlade Hemmans begäran att uti wägrödning ärhälla lindring.
Riksens Ständer framhärda er».
Stormägtizste Allernädigste Konung!
I anledning af Allmogens frän Jönköpings Län Riksdags Fullmägtiqes underdäniga anhällan vin efter gist af utikylder ät wista inbyggare derstädes, har Eders Kongl. Mai t derom till Riksens Ständers Slats-Utskott afgifwit Nådig proposition.
Efter dek Stars. Utskottets kränkande bärö'wrr till Riksens Ständer inkommit, haswa Riksens Ständer tagit denna sraga uri ölwerwägande och wiv granskningen af de undersökningar, hwilka till följd af Konungens Vcfallninqs ht.rwandes utfärdade föro-dnanden as wederbörande Lands Fiscoler blrfwit wrrkställde uti Jönköpings
Län, funnit det wara owedersägeligt, att ju wid mantals, skrifningen för är 1808 hwacjehan» »k mistbruk sch und.tflef j allmänhet föreiupjt; Och ehn - Den i6 December. yzg ehuru fullkomliga anledningar sälcdea wore för hände». att genom lagliga undersökningar tvid Domsto» larne läka närmare ukreda sörhällandet af hwarje sär» skildt anmärkt händelse, hafwa Riksens
Stander likrväl i betraktande af de dryga omkostnader, dylike widlyf» lige undersökningar skulle medföra, och hwilka »mkostn der trolige» skulle öfwerstiga beloppet af den ersätt» ning; som i följd af en sädan räfst för Eders Kongs. Maj t och Kronan kunde wara att förwänta af dem hwilka obehörige,, och emot Författningarne frän mantals längderne bliswir uteslutne, pröfwat skäligt, det ma, i afjceude pä de utffylder, hwilka till äfwentyrs skulle kunna tillhöra Riksgälds Contoirs.Fonden och till Csn» loiret bordt erläggas, all widare talan för det fram» farna emot detze skaltfkyldige förfalla, sä framt EderKongl.
Mahl i Nädec skulle finna för godt, ou i afseende dä de ege- teliga Krono mstylderne läka pä e» nahanda sätt förfara.
Ständer som bordt i underdånighet det» ta beslut Eder Kongl Mm t tillkänna-,,iwa, maga i öfrigt trygga stq wid Eders Kongl, M-j rs
Nåd,ga försäkran, att sädanc al!w,klomma mätt och strå ward» widtagne hwarigenom dylika mifi^ruk och understes till Statens försäng hädanefter t möjeliguste mätt» mt förebyggas.
Riksens Ständer framhärda eke.
Stormägtigste
Aller» adigste Konung!
Dä enligt 6. §.
Regerings» Formen sörevragnit» 934 Dm r6 December. gen os de till Eders Kongl. Maj.t Inrikes Civil.Expedition hörande ärender nu mera bliswit fördelad eMcllan krcnne StatS-Secrckerarc, men Slaten icke bestar lön för mera än en, hofwa Ikiksens Ständer, som anser- de göromål, hwilka ätfölza dessa Embeten lika wi..tige och trägne samt os en -handa answar, trott sig böta ansia samma löningswrlkor sör de twanne nya tisiökte Stats Secreterare Embeten, som de. hwilka sör SratS-Secreterärne mi de öfrige Statö-Exveditionerne förur uppå Stat want bestädda; komniandes dock Stats, S-crer rure Lönen sör Ecclesiastique Expeditionen akt besivwco, la länge detta Embete ester nådigt Constitntorial förwalkaö as Landshöfdingen och Commsndeuren vvn Kgsenrtein, emedan han uppå Rikets Slak åtnjuter pension till högre belopp än Löne» utgör.
Mträffande arfwodet för de, enligt io H. i Regerings Formen sörordnade Ärta Ledamöter uii Ri, kttS?sll!uänna är »ders Beredning, finna Riksens Ständer billigt, att dermed ma förhällas i enlighet med hwad sör Ledamöterne uti förra Allmänna Beredningen tillförene warit hestads, intilldess alt Stats regler»,, gen hinner bliswa tvcrkstalld.
Hwilket allt Riksens Ständer bordt i underdånighet Eders Kongl.
Mrj.l tillkännagiswa.
Ständer framhärda ece. - - - ..
Wid öswerwagande af det stadgande, som Kongs. ZörNa - Den i6 December. 9Z5 Förklaringen den 23 Mars 1827 uri 4 Momentet as 4Z puncre» rnnehaller: "«tt Vcn hwilkcn begatc ''flere brott p.r sersiilde orter och af o'ika art, "a hwilka l?w«r för sig kyrkopugc följa bör, "men warder l.gförd pä en gäng för dem ^alla, siw! unde gä kyrke pligten i d.n försam» "ljng, hw-rrest den gröf,ta mistgerillngen 6g ''tilldragit.'' h^fwi Riksens Smnoer, ehuru kyrkopligt egenteligen icke är mrgot sir ff, men den sam» ma dock tor omedelbarligen följa esker det sednare, och bägge gemensamt icke i annat fall inträffa, än i anlcd» ning as bewisia brott, ansett länwligt om nödigt, att förberörde moment mätte ändras och i d.t stället päbjudaö, att dcn derstädes omnämnde kyrkopligt sill undergäs inom samma Pastorat, hwarest kroppsstcaf» fet förur blifwit werkstäldt.
O wsrtygade alt minsining uti fängars förande af och an genom landet medelst en sadan författning stall tvinnas, samt ait denna förändring fullkomligen instämmer med de grundsattser, hwilka äro fö jde uti 5 och 6 moment rne af ofwannämnde Kongl.
Förklaring4g punct, anhälla Riksens Ständer i underdånighet, det täckres Eder Kongl.
Maj:k härtill lemna Dest Närig» bifall och stadfästelse.
Ständer framhärda ete.
Stormägtigste Mernädigste Konung!
Dä någon fatalie tid icke finnes förestristverr till anförande af bcswär öfwer sädane bestm som af Pa» 936 Den r6 December.
Pastor och Församling wid Socknestäuuna knytta sattas, och sä möckel mera nödigt är, au en n-i!; lid dertill bestämmes, som sadaue bestur ofra äro af nog wigt för dem, som desamma anga, hwarsöre den dermed mistnöjde icke tor lämnas uran säker: rillläile att deröfwer bcfwör anföra i Ecoiw nie-mäk hos Landshöfdinae Em, betet, och l Ecclestastique frågor hos Dom Capjtlet; haswa Riksens Ständer ansett det stadgande böra till rättelse härwid söressrifwas, att den som med dylikt beslut är mistnöjd, dör anmäla sadan: wid det tillfälle dä Sockiiestämmo-Protocollet för honom esler hans ombud i öfrige wederböeandes näirvaro kill justering up» läses, hwilken anmälan Pastor dä genast i Protokollet antekuar och sedermera ä besturet meddelar den mistnöjde order,telig esker hw. rje lcrstnldt mäl, lämplig fö, ressrjst till bejmärs anförande; och pä dck i de längre stan Lnndshöft inge
Embeiet belägne orter tillräcklig tid för be wärei>s ingiswande ma den M'tznöjdc beredas, torde Trettio dagar ester justeringen som bör sse sednast fjorton dagar efter dek beslutet saktades böra, samma dag oräknad, bestämmas, inom hwilka beswaren ssola wara hos Laudshöfoinqe Embekct eller Dom-Capuler inlämnade; derom klaganden åligger att inom femton dagar derefter hos Pastor förete bewis; i hwilket fall med beslutets »verkställighet kommer att ansta intill dest fräqan flmeligen genom laga kraft wunnit Utlåtande blifwit afgjord.
Att delta således föreslagna och gillade stadgande mätte genom Edexs Ma>:kS nädiga bifall winna »vederbörlig stadfästelse; derom anhälla Riksens Ständer i »nderdänighet och framhärda re.
Srsr - Den l6 December. 93?
Stormägtigste Allcrnädigste Konung!
Hos Riksens Ständer bak till öfwerläggninz den sräga förekommit, pa hwad sätt och efter hwilka grunder de tili Bergwerken och Bruken uviätne ReroqiiittonS-skogarne Dillie till Statens största fördel i förening med den enskilda nyttan, lämpligast kunna anwänoas och indelas.
Del har ej undfallit Riksens Sänder, atk dcsta Skogar, af Staken upläkne ät enskilde, först igenom Bergshanteringen och anläggandet af Bruk och Mnnufackur-werk kommit Staken till något gagn: att de enffilde, som ingått i Vesta kostsamma företag, handlat i kraft af och i förlitande pä Statens löften, om deras lftdehällande tvid en gäng tillerkände förmåner, att deras egendom och wälsärd hwila va knsta förbindelsers helgd, och akt dä pä ena sidan ägande rätten till den uplatna skogstrakten altid bliiwik ät Staten förwarad, bar, ä den andra nyttjande rätten, emot en öswerenskommen »vederkänsla eller sä kallad recognitions-afgift altid biifwit Bergwerken försäkrad, sä wäl i kraft af det för anläggningen onmbärliga behofwet, som i siöd as flere alt ifrän 1600 talet och Liwen i sednare nkgifne Kongl. Förordningar och Ständers försäkringar.
Under sadane omständigheter synes det wara o» stridigt atl, i krask as vesta författningar Staten lika sa liker kan owilkorligen disponera om de lill Bergwcrken upläkne recognitions-sikogar, som besia kunna af Bergwerken, utan förbehäll af Statens ägande rätt begagnas- Riksens Ständer styrkas sä mycket mer i dem,a öfwcrkygclse, som Allmänna styrelsen alud hand - 9Z8 Den 16
December ial i enlighet med berörde grundsatts, och Nissens Ständer wio 17 r7 ars Niksmöke högkivjigen yttra:
Alt De wä! ä ena sidan sunne Iernbrnkens rättigheter och privilegier i sädane Krono,lägenheter bestä deruti, alt allmämiingarne, emel Mliga 'kogsören, oskiljaktigt nia föroliswa mi- de Hammare och Masugnar, hwar» under de blif ost anstagne; men att deremot Kronan, i egenskap af »veklig ägare till beha Allmänningar, icke kunnat beragas att, sedan priset sä wäl pä kohlen, som andra artiklar betydligen stigit, äfweii läka sörhö, ja priset pä d-n aftälna skogen.
, Sedan Rcksenö Ständer säledes häruti trott sig sinna de hufwuagrunder, som böra bestämma sörhälla-met emellan Staten och Bergwerksidkaren, den förra, betraktad som ägare, den sednare som innehafware af recogni ions-ffogarne, .hafwa Riksens Ständer ytterste gare undersökt geno», hwilka medel Staten skulle af sin ägande räll draga den största fördel och Utan Bruksägarens und rgäng, ben för det Allmänna mäst nyttiga författning wivtagas, D t sätt pä hwilket Skogarne blifwit Bruken tillsiaane har witzerligen, cburu det ä ena sidan tyckeännu mer bestästa deras nyttjande rätt, i det Vesta trakter dem förutan, ej skulle haswa wunnik samma odling oy befolkning, likwäl ä den andra föranlätit att pä si re ställen widlystigare traktör än de för smidet? behof oundaäagelige, blstwit Brulen killagde.
Da ändamälet för jkogarnes uplatande mäste bestämma gränsen as B.rgwcrkcnS företrädes rätt wid sk-ttttköpen, synas de owilkorligen berättigade att behälla sä mycken fkog som för werketS drift och smidetS uirderhallande tarfwaS, hwaremot till den öfriga oupodlade nra»- Den i6 December. yzs marken, borde, dä den i hemmantal inbeltes, hwar och en lämnaö öpek, akt, mcd lika rätt som Vruksä» garen, i kopek concurrsra.
Såmedelst skulle äfwen möjekigheten kill flera medborgares uppehälle beredas och följaktligen nya fördelar Samhället killffyndaö. z Riksens Stander, söm af berörde anledningar ansell en ny författning, härom nödwandig att widkaga, hofwa förenat sig om följande grunder för werk-, ställighcten deraf, nemligen: 1:0
Ark wid undersökningen af den areala widd af skog, som för hwarje bruk är behöflig, noga afse, ende göres pä jordmänenS beskaffenhet pä olika snar äterwäxt i olika landsorter, och pä hwad bruket wcrkeljgen har as nöden, sa att hwad detsamma tillägges, mä bliswa hellre öfwer än under desi behof; börandes likwäl wid delta tilfalle iakttagas, att de bruk som hafwa egna skogar, pä hwilka smidet är grundadt, ej ma undantaga dem ifrån ter belopp, som anses utgöra hwad för dem är behöfligt. 2:0
Att alla pa fkogarne för Brukens räkning anlagde torp elle,r odlingar, ds mä wara jkaitlagde eller cj, skela anses såsom Bruken ojkiljaktigt tillhörande och Bruksägaren tillerkännas rättighet, att, wid IkogenS indelande i hemmantal, uvpä hwar och en as dem fördela lotterne ester wänlig mechod, samr för hwarje sädant Torp, mom den för Brukets behof an slagne skog, äga rätt till sä myck-t som erfordras till bränsle, byggnadstimmer och stängsel. z:o Alt sedan Brukets fkogsbehof således blif-- wit uträkuadt, skogen mä detsamma tillfläö as den del 94» Den ,6 December. tzel befinncs närmast kring dest ä-wr och odlingar, samt att dean., pä sadan grund, Bruker tillerkända skog mä skariläggig till hemmantal och af Bruksäga» ren emot sx ars ränta köpis tilt skatte, dä recogni» rions,afgisten deremot uphör. 4:0
Akt som den således indelte skogen ä de flesta orter ugör detza hemmans egenteliga wärde, bär den ock ester arad as ä>'crwäxt och jordmanens bördig» het rikligen tilltagas, och hemmanet, i samma män det har mindre sörmäiier, erhäll, en widstrackkire skogstillgång.
Dä efter jordmanens olika besk ffenher och i synnerhet
Brukens belägenhet i mera nordliga trakter tillfällen till odlingar, äfwenlom skogens äterwäxt, kunna wara ganska olika, mäste uppå lädane serskilda omständigheter haswas hufwudsakligt asfeende. 5 0
Mt rättighet till sadane skatteköp ma wara hwarie Bruksägace medgifwen, hwilkens skog är af'
Mätt o h reswad.
6:0 ?ftt anstalt mä fogas an ännu oafmätte och ej pä C,a.'t., lagde recognitions skogar, mä sä fort som mölin bii wa det, och att för den del, som Brua ä,a.en tillfaller, han ma bestrida kostnaden, men för det öfriga Slaten, efter skedd delning, an» sivara. 7:0
Att rättigheten för Bruksägaren till skatteköps erhällanoe mä till en börsil, wara inskränkt tik «n tid af sex är, med förbehåll för Riksens Ständer sitt wid nästa Riksmöte, i anseende till de Bruksägare, som ej inom senna tiv ingått i skatte köp med recoz - Den 16 December. 94» recognitioirs. skogarne widtaga sädane sörsattningar d« nyttig» pröswa. 8:0
Atk pa de orter, dcr Jordägare ekler Bo, ställs Innehafware hafwa rätt till mulbete, fiikewatten eller iäbodsställcn, pa stogarnes område, med eller Man yxebörd, en sädan jordägares eller BoställsJnnehafwares rättighet niä warda bibehållen och hemmans» ägaren wid skattläggningen njuta afräkning, äfwcn sym de odlings lägenheter, pä hwilka odlaren har stubbeeller rödselrätt, skola derwrd vwägerligen billehällas, samt bekomma ät sig anslagen under bohlby» rätt de» för deras behof nödiga skogö tillgäng.
Därjämte »ch i händelse sädane recognitions skogar gisw s, som genom särskilda författningar bljfwit under en mera bestämd besittningsrätt ät Bergwerken uplatne, böra de i detta afseende, tagne författningar icke utan genom friwilliq öfwerenskommelse kunna rubbas, och således de erhällne förmäner merendels en solid af något äd» lare wcrks anläggande och förknippade med mvrswarande »nera, ej förr än med uphörandrt as desi» skyl» digheter, arbitrairk förändras. 9:0
Att, tvid undersökningen af hwad för Barkens underhäll kan wara behöflig!, sacaue skogar »cko
Ntä komma i beräkning, som i icdnare »iler bli wik äldre weck anflagne.
Da sädane Bruken nyligen tillagde recognitions skogar icke kunna anses som någon del af den skog pä hwitken Bruket är grundadt, men såsom en förmän, lämnad pä Statens bekostnad ät nägra enskilde, bör Staten äswen äga rätt att dcnsam» ma återkalla hwadan sädane skogar skola underkastas en noggrann pröfning, hmuwida de böra framdeles sortsara att höra under Bruket, elier om icke de till 942 Den i6 December. starre fördel för Staten, mä i wista lotter indelas och pä auction till den mestbjudande försäljas. io:o Akt dä af den ötwerflödiga skogen sädane lotter blffwa ät enhilda till odlmg uplätna, och de i mera aflägse tracktr äro belägna, böra frihetsår ät vesta personer bewiljas,och odliugarne forst efter cn wist lids förlopp skattläggas.
Ständer hestva cj kunnat inga i någon bestämd calcul öfwer Statens fördelar, hwarken i anseende till Köpeskilling eller hemmantal.
Dä skogar, nes widd och jordmanens beskaffenhet ännu pä nägra stallen äro okända, och liden rist aterwäxc., alt efter olika landsorter, är sä högst olika, mäste tvid hwarje ansökning hemmanens widd särkildt uträknas och fastställas; äfwen sam skattcköpeskillii-gens belopp, beroende af hemmanets wärde, som först efter skattläggningen ut» röneS, icke elter kan i förhand bestämmas; lärandeS i öfrigt de inkommande ansökningar böra af Kammar, och Bergs-Coljegicrne pröfw is, hrparwid de här up» gisne grunder jeni före! servis kun»?., tjena till rättesnöre.
Hwad lälunda bestulit blinvit hafwa Riksens Ständer bordt Eders Kongl.
Mehr i underdånighet tillkännagiswa, ö werlämnaude Riksens S.andcr lika un. derdänigt till Eders Kongl. Z^jus Nådiga onisorg att för werkställighekciis befordrande, i öfwe.enostämmel» se härmed, sörö, dna om de anstalter Eders . Kongl.
Majlt » nader sinner ledande tili äudamälck.
Riks-us Ständer framhärda rc.
Dett i§ December. 943 Srormägtigste Allernädigste Konung!
Hos Riksens Ständer her Fabriqneurcn och Rid, daren as Eders Kongl. Majtts WasaOrden b,eU<, jämte asgilwen berättelse om den as honom rwd hans egendom ? dels Frälsehcmmanck Elfmik pä Lidingön anlagda Fabriks in äktning, »»ballil, att i ai>scende rist cu mindre gynnande conjunciur och bristande afsättning Riksens Sländer, rist hans widare upmunkran och under, stöd, mätte bifalla alt Handelsmannen lane Lolimans hos fielie ägande inieknadc fordran 25,313 R:S B>.nco mätte af ManusaclMifonden inlösas och >än« tar» för honom nedsättas till tre procent, utan att hans disconkrätttghet derigenom förminskades, samt ark han pä tio ar kunde befrias frän all äterbctalning af kapitalet, men sedermera successive göra afbetalningar dera, sä att capiralek sex är derefter bleswe till fullo inbcraldt.
Stander hafwa af ofwansörmälde berättelse bland annat inhämtat att Fabriqucurc» , hwilken warit den förste som erhållit Konungens
Nädiga tillständ att inrätta Klädes Fabrik pä Landet, ge, nom en wid namn Isasak kstväb>Li§8 okunnighet om inrättningen af machincrftk, icke allenast derwrd förlo» 6022 R:dr utan ock dek as Kongl. M> j:t för dylika inrättningar uisäste premium; ckt dan sedermera genom ett af Victualie Handlanden kostmsn erhållit län stort ZA,c>02 R:dr utwidgat sin Fabrique till Ätta kardinachiner, tretton spinnmachinrr, twä plysar, en wullf och, ätta öfwerskärare-machiner, sou; drifwas genom en eld och luft machine och wore i gäng till den 4 Februarii 1307 dä hela werter; jämte ett warulagcr as 25,020 R:dS wärde, genom wädeld asbrann, och att han derefter genom wänners biträde och ett as Kongl/ Maj:l er» 946
Den r6 December. hallit pkLMinm för upfinnandct af ett öfwerffäreri af ätta saxar, med aldeles ny mechamgue, lamt för inför» tskrifwandet as sin stycken Tolka Klädcswäfware, ater» bragt merkel i gäng, sa att han nu derwid systelsätter twa hundrade arbetare.
Med tillsörlitelig kännedom af den nytta de Utaf Fabriqneuren krestc gjorde inrättningar kunna anses tilljkynda Riket, j betraktande as de dryga kost» nadcr han derwid nedlagt och de olyckor honom öf» wergätt, stona Riksens Sländer det wara en pligt att upmunkra och understödja den idoge och arbetSsamme medborgaren, som med, upossiande af egne trasker och tillgängar sökcr gagna sill Fosterland med sädane in» rättningar, hwilka, da de pä hembygden öfwerföra wiu» sten as främmande nyttiga npfinlii»g>r, killika bereda ät den torftiga fliken en utwäg till bärgning och görg äswm «s den nödlidande en gagnaude medlem i Sam» häller.