Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kan den uttryckas genomen samfäldt väljande massa af i3 städer eller större köpingar, så kan den äfven uttryckas genom en dylik massa af i3 socknar.
Det är icke omöjligare att hafva directa val på det ena stället, än på det andra.
Hr Lagerhjelm har yttrat, att den öfra kammare, som Utsk. föreslagit, ej ägde den continuitet, som kunde önskas.
Denna mening har sedermera af flera talare inom detta rius blifvit biträdd.
Äfven detta leder icke lill något grundadt inkast emot det grundlagsenliga i Utskts förfarande; det kan aldrig gifva anleda, att förkasta Utsk:s förslag, utan endast till att uttrycka gemensamma tankar om en öfre kammares ändamålsenligare bildande.
Elementerna, säger Hr Lagerhjelm, sådana de böra fortlefva genom sekler, böra finnas äfven i den andra kammaren.
Om denna stora båga vore ganska mycket att säga.
Historien visar hvad dessa elementers fortlefvande genom sekler betyder; de fortlefva, icke såsom verkligen lefvande varelser, utan såsom mumie-institutioner, oförmögne att fortvara med en verkligt lefvande kraft, utan arbetande på egen sönderslitning.
Opinionerne i detta afseende må vara olika; vädjandet till framtiden må tillåtas dem, som anse detta fortlefvande såsom mumie, såsom det farligaste möjliga i en stat.
Hr Lagerhjelm har vidare påmint, att Utsk. icke heller varit lyckligt i förslaget till bildandet af ett GranskoingsUtsk.
Äfven i detta afseende gillar jag Hr Lagerhjelms tanke.
Ulsk:s förslag i denna del anser jag ingalunda lyckligt, men äfven detta inkast leder icke till afslag utan till förändring af Utskts betänk.
Allt delta leder till yttrande af Den 17 April f. m. gemensamma tankar i afseende på de detaljer af representationsfrågan, hvilka Ståndet ännu icke pröfvat.
Denna pröfning har uteblifvit, till stor del i ovillkorligen nödvändig följd deraf, att Ståndet, vid behandlingen af Utsk:s betänk, Nto 38, godkände en annan princip, än som sedermera blef af förstärkta Const.Utsk. fastställd.
Alla sådana detaljer måste Ståndet, så vidt jag förstår, på ett eller annat sätt, ifall ej riksdagen dessförinnan åtskiljes, pröfva, enär det förstärkta Const.Utskts beslut eljest skulle omintetgöras.
Utsk. uppdrager i detta förslag, säger Hr Lagerhjelm, åt en sammansättning af fyra Utsk. den makten att skilja i formfrågor, när kamrarne äro af olika tanke, hvilken nu tillhör Const.Utsk.
Att jag äfven i detta afseende anser ett fel i Const.Utsk:? betänk, äga rum, har jag yttrat i min reservation och utber mig att vidare få utveckla denna mening.
Jag delar således äfven deruti Hr Lagerhjelms tanke.
Utsk. nämner, säger Hr Lagerhjelm, att betänk.
N:o 68 är första gången före och att Utsk. likväl sjelft föreslår ändringar deruti.
Till detta förhållande har Utsk. blifvit nödgadt genom 'den omständigheten, att Utsk:s betänk.
N:o 38 inom alla Stånnen föredrogs, utan alt invänta Nto 68, oaktadt delta i det föregtde mern. åberopas såsom en integrerande del.
När, efter ett sådant förfarande, betänk.
Nto 68 ingafs, måste deri införas det förbehåll, att Utsk., vid slutliga behandlingen af betänk.
Nto 38, skulle få göra de jemkningar i förslaget, som möjligen voro nödiga.
På annat sätt kunde Utsk. då meia icke procedera.
Aldraminst kunde betänk.
N:o 68 undvaras.
Det kunde ej gå an, på sätt Frih.
Cederström ganska riktigt anmärkte, när betänk.
N:o 38 förevar, att lemna delta i dess dåvar. skick ensamt på bordet, emedan i sådant fall benämningen af Stånd skulle hafva qvarstått på flera ställen i Reg.Ftn och de öfriga grundlagarna, på samma gång som idéen af Stånd hade blifvit utbytt emot idéen af nämnder eller kamrar.
Hr Lagerhjelm fortfar och yttrar, att i nuvar. ställning anser han ej tiden vara inne att förändra Reg.Ftn och Riksd.- Ordn.
Detta är ett ämne för debatt, som torde böra återkomma, när man företager Nto 68, eller när man ifrån vallagen öfvergår lill betraktande af det af Utsk. öfverlemnade förslag till Reg.F. Mycket torde här vara att anföra mot Hr Lagerhjelms sats; för min del hoppas jag, att detta förslag i Nto 68 ej skall visa sig så oriktigt, som mången nu tror, hufvudsakligen derföre klandrande Utskts åtgärder, att det föreslagit alltför många grundlagsbuds förändrande.
Man glömmer härvid lätt, huru stor mängd af grundlags-§§ måste ändras, då orden Rikets Ständer skall utbytas emot Riksförsamlingen, äfvensom att Utsk. ovillkorligen har måst taga bort en stor mängd af §§ i Riksd.Ordn., hvilka röra de nuvar. ståndsvalen, samt modifiera en annan, nemi. alla I) « n ij April f. m. ulla elem, hvilka rora det nitvar. förhållandet, når antingen Stånd och Talman komma i strid eller två Stånd stanna emot två.
Jag utber mig att till delta ämne framdeles få återkomma.
Jag har vid granskningen af Hr Lagerhjelm! villande varit vidlyftig, emedan det är detta, som liar bevärdiga!
Const.Utskis arbete med den grundligaste undersökningen i sak.
Det är detta, som har gifvit Const.fJtsk. något hopp, att ej alldeles beröfvas utsigten af alt få ett arbete prölvadt i dess detaljer, hvilket i afseende på tvänne hufvudprinciper redan har vunnit förstärkta Const.Utskis bifall.
Hamilton har sedermera tillstyrkt bifall en bloc till betänk.
Detta är ett yrkande, emot hvilket del visserligen kan synas underligt, alt en UtsktS ledamot upptrader, då det kan lyckas, såsom borde han ej, derföre att lorn nr af olika tanke i vissa frågor, försumma att förena sig med dem, som skynda till målet på detta vis, till tiel mål, hvartill äfven han sträfvar.
Hamilton har yttrat sig yrka bordläggning, för ail få afslå förslaget vid nästa riksdag; men om jag, ifall votering härom ifrågakommer, lemnar min röst för ett bifall en bloc, vore det tvertom för att vid nästa riksdag få hafva öppet att bifalla betänk., ehuru jag anser det i många delar felaktigt.
Jag tror att vi för närvar, hotas af alltför många vådor.
Jag tror alt det nuvar. riksdagsmachineriet, som är calcuieradt på icke mindre än fyra veto, i vissa frågor, af olika Stånd, och der man kanske snart nog, när allt det får utveckla sig, hvartill frön ligga inom Sveriges institutioner, torde komma alt få fyra Talmäns och fyra Stånds veto i många fall, sä att det beror på 8 särskilda auctoritelef, alt livar och en skall kunna å sladkomma att en väckt fråga förfaller; jag tror, säger jag, att ett sådant machineri, ett så tungt sätt alt röra sig ovillkorligen skall föranleda sådana vådor för Staten, att den tid kommer, då man måste frångå delta förhållande.
Det är med afseende derpå, som jag icke kan. lika med Frih. Hamilton, Önska att detta förslag iägges på bordet en bloc, för alt vid nästa riksdag förkastas.
Jag anser tvertom, såsom jag redan nämnt, att förslaget hör få hvila på bordet, för att vid nästa riksdag möjligen kunna bifallas, ehuru o» rikligt det är, och ehuru farligt det kan vara att antaga ett vidlyftigt, mångparagraifigt betänk., då man har något att invända emot de särskilda §§:na.
Men det är., just derföre att jag har sådana invändningar, Sorn jag tror det vara en skyldighet ali, medan lid ar, framställa dessa för samtid och efterverld; de må stå för framställarens räkning och uträtta hvad de kunna, rilen om det icke lyckas honom att hinna det mål han åsyftar genom att framställa sina tankar, måste frågan likväl derigenom komma i ett mera utredt skick, i ett skick, som kan bidraga dertill, alt man en annan gång kan komma att bordlägga eli mera nöjaktigt förslag. H. 13 o8 Den 17 April f. m.
Boye har talat mycket om de faror för monarkien, hvilka skulle uppstå genom det tvåkammar-sysléme, som Utsk. föreslagit.
Han har på samina gång framställt sin tanke om ett annat tvåkammar-systeme, bestående af särskilda classer i hvardera kammaren.
Han har åberopat Englands och Frankrikes exempel, och flere andra talare hafva förenat sig i detta åberopande.
Man har påmint om, att det för konungamakten visserligen kunde vara lämpligt att vinna ett stöd uti den continuitet, som skulle beredas genom TJtskts förslag till andra kammarens bildande, men all konungamakten likväl skulle behöfva en ännu starkare garanti, hvilken endast kunde vinnas genom den continuitet, som genom ett Franskt eller Engelskt tvåkammar-systeme kunde åstadkommas.
Är det då i Frankrike och i England sorn man saknar den erfarenheten, att konungamakten kan blifva förvandlad och ansedd förpligtad till aktgifvande på tidens vindkast?
Jag uppkastar denna fråga, hvilken, åtminstone i afseende på det ena af dessa länder, torde vara lätt alt besvara, Hvad den nuvar.
Franska pärskammare!) leder till har ännu icke någon lång erfarenhet visat.
Hvad man inhemtat om denna institution, som är uppställd utom folkets egen sfer och just derföre är kraftlös, oaktadt stora individuella förmågor, är visserligen icke lockande.
Är det i Sveriges historia, som man skall finna besannadt, att i allmänhet Ständer (efter vårt begrepp derom), elier särskildt, att vårt Ridderskap och Presterskap alltid hafva varit ett värn för konungamakten?
Voro de det under frihetstiden ?
Var Presterskapet något värn föl' konungamakten under 1756 års riksdag, eller var R. o. Ad. det?
Sveriges historia visar, alt det är hos folket konungamakten haft sitt rätta värn, och icke hos någotdera af Statens aristocratiska elementer, och hvarje Stånds författning måste alltid innefatta sådana.
Vi veta icke hvart den representation, som nu finnes, tager vägen; vi veta ej hvilka påståenden den i en framtid kan göra och genomdrifva, oaktadt all den återhållande kraft, hvilken man i former trott sig hafva vunnit; vi veta detta lika litet, som någonting annat för framtiden.
Men utan afseende på förmodanden härom, bör, i min lanke, normen för den nuvar. frågans afgörande vara Öfvei tygelsen, alt det nuvar. machineriet är för tungt, så att liazarden derigenom erhåller en oundviklig och ganska stor makt i mål, hvilkas afgörande endast borde bero på mogna öfverläggningar.
Det är hela detta förfarande att förstärka Utsktn, att återremittera betanien, sammanjemka besluten, ändra efter inbjudningar o. s. v., som ej kan hafva något välsignadt resultat uti ett land, der opinionen redan har utsträckt behofvet af politisk frihet till en o v i 11 k o i-1: ^ fordran att få sysselsätta sig med Statens stora och allmänna ärenden.
Horn har erkänt sig icke hafva varit nog uppmärksam på Utskts betänk.
N:o 67, der de propos:r godkändes, Den ij April f. m. 09 hvaröfver sedermera i förstärkt Const.Utsk. röstades; men han liar sagt sig hafva trott att den i delta betänk, begärda omröstningen blott var ämnad till en ledning för Coust.Ulsk., samt att det vore gifvet, alt man nu skulle kunna afslå det på detta sätt af förstärkt Const.Utsk. beslutade resultat.
Hr Gripenstedt har i detta afseende yttrat en mening, som i det närmaste öfverensstämmer med min.
Här har sedermera en talare framställt den tanken, ali det vore hardt, om man skulle blifva tvingad alt ingå på det, man ieke tycker om.
Del är också verkligen denna tanke, som, så vidt jag förstår, ligger till grund för det af Gr.
Horn gjorda påståendet, att, oaktadt förstärkta Utskis yttrande, man skulle kunna behandla målet så, som om detta Ulsk. ej hade yttrat sig.
Jag utber mig, att herrarne ville besinna hurudan behandlingen af detta mål skulle hafva blifvit, ifall de Utsk:s ledamöter, som reserverat sig emot betänk.
N:o 67, hade lyckats att inom Utsk. få pluralitet för sin mening.
Det är ganska klart och synes tydligt af Utsk:s betänk., att Utsk. tillfrågat R.
St, om de ville medgifva att en votering i förstärkt Const.Utsk. skulle äga rum i preliminär-frågan.
Hade Stånden nekat detta, hade ovillkorligen Utsk. nödgats uppgöra fyra detaljerade förslag.
Redan att börja med, fyra förslag, mine herrar!
Ett med allmänna val och en kammar-sy sterne, ett med allmänna val och tvåkammar-syslcme, ett tredje med ståndsval och enkammarsysteme, samt slutligen ett fjerde med ståndsval och tvåkammar-sysleme.
För hvar och en af de öfriga principerna, som sedermera hade kunnat blifva behandlad och der oförenliga skiljaktigheter förefunnits i Ståndens gemensamma tankar, skulle på samma sätt en ny serie af förslager af Utsk. framställas, så framt man ej i något fall velat tillåta preliminärvotering.
Nu är det visserligen en ganska riktig anmärkn. att tre Stånd hafva beslutat ståndsval och endast ett Stund enkammar-systeme; men om på detta vis dessa fyra serier hade blifvit framställda, hvilket åtminstone hade uppehållit riksdagen i många månader, skulle det väl hafva varit rätt att, vid pröfningen af det betänk., som Const.Utsk. då hade öfverlemnat 0111 voterts-propos: 11a, hvarje Stånd blott hade granskatden serie,hvilken sammanhängde med dess yttrade gemensamma tanke och tillåtit alldeles handlöst de andra serierna alt blifva sådana, som de inom Utsk. hade uppstått genom beslut af en mindre talrik delegation af de lyra RiksSt:n.'
Klarligen skulle efter en sådan princip det hafva varit en eller två serier, som icke fullkomligt öfverensstämde nied 11A — gotdera RiksStts beslut.
Den skulle då af intet Stånds plenum blifvit pröfvad.
Och dock kunde det hafva varit denna serie, sorn sedan af förstärkta Const.Utsk. blifvit godkänd.
Nu frågas: hvad har inträffat?
Hvad annat än att just en sådan serie har blifvit genom det förstärkta Utsk:s preliminära beslut anvisad ål oss, såsom kretsen för våra öfvcrlägg - IOO Den 17 April f. m. ningai ?
Böra vi då, derföre att oss sjelfva till omätlig tids» besparing och derigenom omätligt gagn bestämmandet af serien föregått, af denna orsak försumma att underkasta denna obestridligen anvisade serien, innan den fullbildas, samina pröfning, som man hade burt lemna både den och de tre andra, om ett så vidlyftigt betänk, som det jag nyss omtalade, bade inkommit?
För min del skulle pig tro, alt det vore en lättsinnig handling både om vi bordläde och om vi förkastade detta förslag, innan frågorna derom vore fullt utredda, sedan de blifvit så väckta, som no skett.
Det är utredningen af dessa frågor, som måhända blir den största vinsten af vårt arbete, ty så sangviniska förhoppningar erkänner jag mig svårligen hysa, att något antagande af detta förslag inom de fyra Stånden skulle vid nästa riksdag äga rum; men helt annat är yrkandet att betänk, bör förklaras såsom oantagligt och odugligt och föi falla.
Jag bär redan yttrat den tanke jag hyser, att sådant icke kan komma att inträffa; jag tror, att om etl sådant yttrande blifver R. o, Ad:s gemensamma tanke, kan Const.Utsk. icke derföre lemna till nej-propos, för voteringen i det förstärkta Const.Utsk.:
Vinner nej, kommer icke något betänk, om nationalrepresentationen att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag.
Const.Utsk. skulle derigenom tillintetgöra hvad som förut blifvit genom en högre auctoritet beslutadt.
Då likväl en sådan propos. är yrkad, är det en möjlighet, ehuru jag hoppas motsatsen, att den af Hr.
Frih. o. Landtm, framställes.
Medan tid är och innan R. o. Ad. besvarat frågan om discussionen är slut d i delta mål, innan sedermera propos. möjligen göres och af R. o. Ad. besvaras sfi, att den afklipper allt yttrande öfver detaljerna, utbeder jag mig att få begagna min lagliga rätt, att i prot. nedlägga mina tankar i ett sammanhang, rör:de de förändringar, hvilka jag tror böra göras i flera §§.
Det ar natin ligt, alt om R. o. Ad. sedermera beslutar att målet ej bör hvila till grundlagsenlig behandling, så att ali vidare debatt och all vidare behandling af målet paragrafvis kommer att upphöra, qvarstår mitt yttrande såsom min enskilda tanke i prot.
Då egentligen vallagen nu är före, skall jag inskränka mig till denna; de i sammanhang dermed nödiga förändringar i Reg.F:n torde det blifva tillfälle att framställa, om ett delaljeradt behandlande af frågan medgifves.
Till mera redighets vinnande torde jag få uppläsa först de redactionsförändringar jag föreslår, och sedan mati verna dertill.
Gr Spens uppläste derefter följande Förslag till omarbetning af den i Coust JUtshs betänk.
N.-a 0:7 införda vallag. § 1.
Valrätt tillkommer — — — — bosatt, samt 1) u landet äg> r, (Iler med stadgad krouoåborätt, eller — — — — hus, tomt, jord eller annan lägenhet, af minst (Ilhundrade r.dr uppskattadl -varde j eller Dea 17 April f. m« ios § i. llöstffitten beräknas sålunda: i) enl. i §:n mom. i., för — — hvarje fulla too rldrs uppskattningsvärde beräknas en tiondedels röst.
Grunderna — — —■ — allena Ej må — — annan lägenhet K ronobetjente — —• — —• beräkna. § 3.
Rösträtt, sorn — — —- — är skattskrifves Nu står någon å flera orter inom samma valdislriel i förhållanden, som enl. i och 2 §§:na medföra rösti ätt, då må — — ej heller inom samma 'valdislriel på mer än ett ställe för samma riksdag.
Ej heller må någon inom samma valdislriel beräkna flera röster än sex, ej heller för urtima riksdag — — —. — röstlängd upptagen.
Slär någon i flera valdislriel i förhållanden, sorn enl, 1 och 2 §§;na medföra rösträtt, åge han särskildt utöfva den i hvarldera valdistrictet. § 4- Valrätt får icke — — varit skattskrifne. § 5.
Valrätt är för alltid — — — — veterlig falskhet. § 6.
Valbar till riksdagsman i riksförsamlingens första kammare är hvarje Svensk man, som icke enl. rj, och 5 §§--na frän valrätt utesluten är, och som bekänner sig till protestantisk lära, samt fyllt — — — — val gifvet är.
Till riksdagsman i riksförsamlingens andra kammare kan väljas hvar och en, som till riksdagsman i den första valbar är; dock att, der hail icke fyllt trettiofem år, han bor hafva bevistat minst tvä riksdagar före den, dä uppdraget skedde, § 7.
Ingen, som till riksdagsman i första kammaren — — — — laga förfall häfver.
Riksdagsman, sorn till andra kammaren blifvit vald, äger räll att uppdraget sig afsäga, dock sedan kallelsen antagen blifvit, icke under /utslående riksdag, § 8.
Riksdagsmannaval till första kammaren skall ske § 9.
Till riksdagsmän i första kammaren utser i Östergöthlands, Calmar, Malmöhus, Elfsborgs, Skaraborgs och IVermelands län, hvarldera sju ; Stockholms stad, samt Jönköpings, Christianstads, Götheborgs och Kopparbergs län, hvarldera sex; Kronobergs och Nerikes län, hvarldera fatt; Den 17 April f. m.
Stockholms, Södermanlands, Blekinge, Hallands, Veslmanlands och Gefleborgs lån, hvarulera fyra; Upsala och Vester Norrlands, livarldera tre; Gottlands, Jemtlands, Vesterbottens och Norrbottens lån, livarldera två.
Hvart och ett läns pröfningscomité bestämmer, med afseende på folkmängd, fastighetsvärde och direda skattebidrag, året efter det då denna vallag af Konung och R.
St. anlagen blifvit, länets indelning i valdi strid, eli för hvarje riksdagsman, som till första kammaren väljas bör.
Stockholms stad anses i denna lag såsom eli län.
Pröfvar riksförsamling, å lagtima riksdag, alt dislricldelningen bör, Jör ett eller flera län, rättas, blifve äfven denna rättelse verkställd af pröfningscomité.
Skulle pröfningseomite'er försvinna, äge riksförsamlingen bestämma, hvilken länsvis bildad myndighet må de åt nämnda comité', i denna lag, uppdragna pligter öfvertaga. § 10.
Riksdagsmannaval lill andra kammaren skall ske: 1) sex månader, sedan lagtima riksdag åtskiljd blifvit.
Valet gäller för tre efterföljande lagtima riksdagar, samt sådana urtima, som före den sista af dessa sammankallas. 2j Då redan vald riksdagsman till andra kammaren, antingen före den riksdag han bevista bör, eller linder sådan riksdag, med döden af glitt eller laga förfall anmält, eller på sätt 7 §:ii slatlgar, sig uppdraget afsäger, eller i följd af valets ogillande eller valbarhets förlust, detsamma mäste frånträda.
Valet gäller för återstoden af den tid, hvarå den afgångnes fullmakt lydde. § 11.
Till riksdagsmän i andra kammaren utser 7) i de fall hvarom föreslående § mom.
1 stadgar:
Stockholms stad fyra; Östergöthlands, Jönköpings, Kronobergs, Calmar, Christianstad, Malmöhus, Götheborgs, Elfsborgs, Skaraborgs, Vermlands, Nerikes och Kopparbergs län, livarldera två; samt Stockholms, Upsala, Södermanlands, Gottlands, Blekinge, Hallands, Vestmanlands, Gefleborgs, VesterNorrlands, Jemtlands, Vesterbottens och Norrbottens län, hvartdera en; ä)-i de fall, hvarom samma § mom. 2 stadgar: det län, sorn valt den af gangne, den som i hans plats inträda skall.
(Utsk:s §§ 11 —18 utgå). § 12.
Röstlängd öfver de valberältigade i gäll, eller särskildt län tillhörande del af gäll, bör i April — sista uppskattningslängd.
Står någon i flera gäll inom samma valdistriel i for' hållanden, sorn han etil. 3 §;ti äger att sig i eli gäll till - Den 17 April f iu. io3 godoräkna, g öre han derom, inom Mars månads slut, anmälan hos den tjensteman, som röstlängd för det gäll uppgör, och blifve då, genom dennes försorg, underrättelse meddelad ål den eller dem, sorn röstlängd uppgöra för det eller de gäll, der, i följd af samma anmälande, rösträtt ej emot 3 §:n utöfvas md.
Försummas anmälandet, flge den, som anmäla bort, icke inom samma valdislrict annan rösträtt, än der hall skattskrif ven är.
Såsom gäll anses, både i denna oell efterföljande §§, annex eller cope|lfö'rsamling, sorn — — — — hel socken.
Sådan itel — — — — angränsande gull. § il.
Röstlängd bör — — — — valberättigade granskas.
Öfver de anmärkn.r, som då andragas, skallJoras prolocoll.
Prof ningen tillkommer de närvar, valberättigade.
Efter slutad granskning upphörande af valrätt.
Såsom gällstämma — — — — lika med gäll.
Röstlängd för — — — — valmannaval förenad. § 14- Röstlängd, sorn granskad blifvit, tjene till efterrättelse — — — — lagtima riksdag sammankallas. § i5.
Å allmän gällstämma åge de valberättigade i hvarje gäll att, inför gällstäramans ordförande, minst en vecka före riksdagsmannaval, utse inom valdistrictet bosatta och till riksdagsmän valbara valmän, till det antal de valberättigade sjelfve före valet bestämt.
Skulle, sedan så många valmän blifvit utsedde, sorn bestämdt blifvit, innehafvare af mer än fjerdedelen af gäl le t s hela röstetal i samma gällstämma vilja utse en eller flera valmän, vare det tillåtet.
Desse särskilde valmän af gifve vid riksdagsmannaval tillsammans det röstetal, hvars innehafvare särskildt val äskat,- g 'allvis öfriga röstetal afgifves af de förut valde.
Har särskildt val icke af innehafvare af sd stort röstetal, sorn sagcll är, blifvit åskadi, röste gä/lets alla valmän tillsammans för hela gällels röstetal.
Suppleanter må, der de valberättigade så besluta, på samma säll väljas.
Ej må kronobetjent — — rätt förnimma.
Gällstämmans ordförande — — — — kan bevista.
Kungörelse om — — — — kronobetjeningen.
Lag samma — — — — skall utfärda.
Är valman — — — — som ij §.a omförmäler. § 16.
Röster vid valmannaval — — — — valen tillslå— desvara. § 17.
Utdrag utur prot. lemnäs, underskrifva af gällstämmans ordförande, hvar och en utsedd valman, såsom fullmakt; i det utdrag skall hela det röstetal vara utsatt, sorn gä/lets samtliga valberättigade tillkommer, sd ock antalet af de utsedde valmännen.
Hafva, i den ordning, som 15 §.-n säger, för en del af gä/lets röstetal särskilde valmän blifvit utsedde, då skall i de utdrag, hvilka lemnäs dessa valmän, äfven utsättas det röstetal, hvars Den 15 April f. m. innehafvare särskildt
Val äskat,- och i de utdrag, som lem* nas de först utsedde valmännen, likaledes gä/lets öfriga röstetal.
Ont de ät suppleanter lemnade prol.uldr, vare lag samma. § 18.
Har någon — — — — af den, som vid gätlslämman ordet fört. § 19.
Riksdagsmannaval till första kammaren skall minst en månad förut kungöras.
Kungörelsen utfärdas af den i 2o §:n omrörmälda — — •— — gånge som ' >-5 §- n 0,11 kungörelse till valmannaval säges. § 20.
Riksdagsmannaval till första kammaren skall förrättas å den — — — — folkmängd lyder.
De Valman, hvilka tillsammans skola, pä säll tS §.n säger, afgifva antingen gällels hela röstetal, eller särskild del deraf, röste hvar för sig med en lika andel af del röstetal eller den särskilda del.
Förekommer, nar längden Öfver valmännens rösträttighet efter dessa grunder före riksdagsmannavalet uppgöres, annat brutet tal, an en eller flera tiondedelar, blifve öfver skott et Öfver full tiondedel uteslutet.
Valet sker genom enkla, slutna och omurkta sedlar, af hvilka en lemnäs för hvarje tiotal, hvarje hel, eller hvarje tiondedels röst , för hvilka valman rösta äger.
Sedlar, sorn lemnäs för lika röstvärde, skola särskildt samlas och räknas.
$ 21.
Om, vid sammanräkningen lotten ut visar, riksdagsman. § 22.
Öfver valförrättningen — — — — upptagas och afgöras. § 2i.
För den, som till riksdagsman i förslå kammaren blifvit vald, — — — — så lydande fullmakt: "Undertecknade, valförrättare och valmän i N. N. vnl "district af N. N. län, fStockholms slad,J gore ve t te r I ig t "— — bevis och fullmakt.
"JM. N. d. ’’ 5 24.