Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dikets stapelstäder från åliggandet alt årligen införa och på ständigt upplag bålla vissa qvanlileler Salt, beslöt Ståndet alt, med godkän nande af Utskottets yttrande, lägga detta Utlåtande till handling arne.
Frän Vällofl. Borgare-Sldndct.
Föredrogs å nyo Konstitutions- Utskottets Memorial, N o 58, med förslag till ändring i Diksdags-ordningens föreskrifter om Presle-Ståndets representationsrätt.
Antogs att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag. S. 1).
Föredrogs ånyo Sammansatta Lag- samt Allmänna Bdsvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande, N:o 14, i anledning af väckta motioner om ändringar i nu gällande Skiftes-stadga.
Bifölls, med undantag af yttrandet, sid. 2 7, i Betänkandet, angående skiftesstadgans 15 kapitel, hvilket yttrande återremitterades. S. D. Föredrogs å nyo och återremitterades Sammansatta Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande, N:o 18, i anledning af väckta motioner om förändrade föreskrifter, rörande tillsättandet af klockare, organister och folkskole-lärarc, m. m. S. I).
Å nyo föredrogos, Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Utlåtande och Betänkanden:
N:o 17, i anledning af erhållna återremisser å Betänkandet, N:o 5, i fråga om anläggande af en fyr å klippan Bonden, om anslag till fyrfartyg vid Sydost-brotten och vid Kallegrundct, m. m Bifölls. N:o 18, Prot.-Uldrag den 7 Juli 1860.
505 N:o 10, i anledning af väckt motion om inrättande af en diligens-förbindelse emellan Stockholm och Karlskrona utefter östra kusten.
Bifölls. och N:o 19, i fråga om förändring af bestämmelserna i Kongl Brefvet den 5 Februari 10011 och Kongl. Kammar-kollegii derpå grundade Kungörelse den 29 i samma månad, rörande företrädesrätt till besittning af Kronojord.
Bidderskapet och Adeln. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Sammansatta Banko- och Lag-Utskottets den 50 sistlidne Juni och den 4 dennes bordlagda Betänkande N:o 1, i anledning dels af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om antagande af en författning angående ränta vid försträckning på viss kort tid, dels ock enskild motion i enahanda ämne.
Föredrogs ånyo och bifölls Lag-Utskottets den 30 sistl.
Juni och 4 dennes bordlagda Betänkande N:o 31, i anledning af väckta motioner om föreskriller till betryggande af besillnings—räll litt läst egendom och af inlccknings-säkerhet.
Freste-Sldndet.
Vid förnyad föredragning af Expedilions-Ulskottets den 4 dennes bordlagda förslag, N:o 93, till Bikels Ständers underdåniga Adress i anledning af Deras Majesläters Kröning i Norrige, biel sagda förslag, på grund af dervid gjorda anmärkningar till Expeditions-Utskoltet äterremilteradt.
Vid ånyo skedd föredragning af Expeditions-Utskottets förslag N:o 95 till Rikets Ständers underdåniga adress i anledning af Deras Majesläters Kröning i Norrige, yttrade:
Doktor Teltbom:
Redan då delta skrifvelse-förslog förra gången upplästes, undföll det ej min uppmärksamhet, alt ett ord uti detsamma ej är lika med det, Bih. till B.
Prot. 1859 f 1860. 9 Sami. 64 506 Prot.-Uldrag den 7 Juli 1860. som i konceptet å samma ställe förekommer, hvarigenom också uppkommit omening eller åtminstone annan mening, än som bör i detta sammanhang uttryckas, ålen då förslaget i öfrigt synes mig antagligt, föreslår jag, att detsamma måtte af Högv.
Ståndet godkännas med den ändring, att det å andra sidan vid tredje styckets slut förekommande ordet: ”andras” utbytes emot ordet * hvar andr as* Och då förslaget redan är af Ridderskapet och Adeln godkändi, tager jag mig friheten föreslå, att samma stånd måtte inbjudas alt med detta stånd förena sig i beslut om vidtagande af den nu föreslagna förändringen.
Biskop Annerstedt m. fl. instämde.
Otterström:
Älven jag var bland dem, sorn begärde bordläggning af detta adress-förslag, emedan jag under dess uppläsning fann brister deri.
Sedan jag nu fått tillfälle att närmare granska detsamma, tycker jag inig finna det ganska underhaltigt.
Lika mycket som Konungarnes throntal och ministrarnes depescher, äro folkens adresser till sina Konungar, i närvarande tid, Slats-handlingar, till hvilka man lyssnar med stor begärlighet.
Med förvånande hastighet kringföras de af telegraf och press, så långt civilisationen sträcker sig.
Man vill i adresserna se pulsslagen af de fria folkens politiska lif. ålan nöjer sig derföre icke med dessa mer eller mindre poetiska känsloutgjutelser, som inskränka sig till underdånighetens försäkringar om trohet och kärlek.
Hvad adressen än må innehålla, är dock det oundgängligen nödigt, alt den är aflåttad på ren och god svenska, att den utan missförstånd må kunna öfversättas på andra språk, jag tillåter mig derföre framställa några anmärkningar.
Frasen: ”i den åldriga helgedomen, lagen dertill bestämt," är onödig, emedan det är oss likgiltigt, om Norriges Konung krones i ett närmare eller fjermare tempel.
”Utbedja sig svenska folkets representanter att genom oss, de fyra RiksSlåndens valde ombud, få till E. K. M. frambära” etc.
Om frasen ”genom oss —- — ombud” icke vore öfverflödig, är den ändå oriktig; ty då det är icke ombuden, utan Ständerna, som tala, så borde det väl heta: genom äf oss (Ständerna) valde ombud. ”Bragdrika farfader.”
Ordet bragdrik brukas hos oss om lif och tid, ej om person. ”Hvarje högtid, som sluter Norriges folk tillsammans med dess Konung är derefter dyrbar äfven för Svenska folket” Högtiden skulle alltså vara dyrbar för oss först sedan den är förbi! ”Det (Svenska folket) omgifver dess (Norrska folkets) trohetshyIlning ät E. K. Maj.t med sina välönskningar.”
Här borde väl vara: följer, i stället för ”omgifver* i fall ”trohetshyllning åt E. K.
Maj.t” vore ett ullryek på god svenska.
Prot.-Utdrag den 7 Juli 1860.
507 ”Stamfrändskapen, trosgemenskapen, frihetskärleken” — tre långa ord efter hvarandra, som lätt hade kunnat göras en stafvelse kortare. ”De (Svenskar och Norrmän) bo under samma härdande himmel.’’
I fall ”härdande” himmel är ett godt uttryck, återstår ändå föreningsbildens svaghet, ty detsamma kan sägas om Svenskar och Ryssar.
”Förläne en mild försyn sin välsignelse åt E. K.
Maj:ts rådslag att bevara denna fredslugnets lycka.”
Det hör väl heta: — rådslag, att denna fredslugnets lycka må bevaras.
”Emottog med välbehag uttrycken af de känslor etc.” ”Emottag den oskrymtade hyllningen af vår underdåniga vördnad etc.” ”Emottag etc. hörer till prediko stilen.
Värdigas emottaga.
”För förvissad, nådigaste Konung!” etc.
En trogen undersåte är förvissad derom att Konungen känner och erkänner hans trohet, hvarken såsom optativ eller såsom imperativ duger ordet annorledes än i talet till underordnade.
Jag har med anledning af dessa anmärkningar mot förslaget sökt alt uppställa adressen i den form, som jag underkastar Högv.
Ståndets pröfning, och som lyder sålunda: S. A. K.
Till den betydelsefulla höglid, som brödrafolket firar, då Norriges krona fästes på E. K.
Maj.ts hjessa, komma Svenska folkets representanter att för E. K.
Maj: t nedlägga sin underdåniga, af hjertat gående, lyckönskan.
Eli halft århundrades minnen fästa Sveriges tacksamhet vid E. K.
Maj:ts höga ätt.
Den förnämsta bedriften i E. K.
Maj:ts farfaders bragdrika lif se vi uti den förening emellan Skandinaviska halföns folk, som är denne frejdade furstes verk, bygdi på grundvalen af de förenade folkens aktning för hvarandras nationella rätt.
At befästandet af denna förening egnade ock E. K. Maj:ts fridsälle fader sina oaflåtliga omsorger.
Stark genom folkens enighet och sina Konungars vishet har den Skandinaviska halfön tillvunnit sig andra folks och regenters aktningsfulla uppmärksamhet, i samma mån, som de förenade folken vunnit målet för sin och sina Konungars ärelystnad: yttre frid oell inre förkofran.
Hvarje högtid, som sluter Norriges folk tillsammans med dess Konung, som äfven är vår, måste derföre vara dyrbar för Svenska folket, som skattar brödrafolkets lycka såsom sin egen.
I fridens skygd, under utvecklingen af dess gyllene frukter, emottager E. K. Maj:t sina ärfda kronor.
Förläne en mild Försyn sin välsignelse åt E. K.
Maj:ts rådslag, att dessa fridens frukter må bevaras, och åt de förenade folken nåd att kunna dem rätt uppskatta och begagna.
508 Brot.-Utdrag den 7 Juli 1800. S. A. K.
Förvissade all E. K.
Majit med välbehag emollager ullrycken af de känslor, som lifva os, då vi se brödrafolket församladt omkring E. K.
Majils thron, alt högtidligt förnya sina trohetslöften, kunna vi lili den trohet, med hvilken vi följa E. K. Majit i alla öden, tillåta oss hoppas att i E. K.
Majlis ynnest och bevågenhet städse få vara inneslutna.
Sländer framhärda etc. etc.
Doktor Tellbom:
Jag vili först tillkännagifva, alt jag ej uppsalt det förevarande förslaget, utan alt jag endast genomsett detsamma, dervid jag ansåg mig blott böra tillse, alt innehållet var sanni och alt mot formen någon anmärkning af betydenhet ej måtte kunna göras.
Hade jag uppsalt skrifvelsen, så hade den ej kunnat blifva alldeles sådan, den nu är; men jag vill dermed icke hafva sagt, all den då blifvit bättre.
Då förslaget nu är af ett Stånd godkändi, hoppas jag alt del Högv.
Ståndet ej deri vidtager de många förändringar, som den siste talaren föreslagit, och för hvilkas behöflighet vigtiga skäl hvarken blifvit anförda eller torde kunna anföras.
Innan jag inlåter mig i besvarande af de gjorda anmärkningarne, vill jag till Ståndet hemställa, om en sådan detalj-granskning kan vara nödig.
Genom anställd votering, som ullöll med 13 ja emot 25 nej blef förslaget ålerr emitteradi.
Föredrogos ånyo och biföllos Allmänna Besvärs- och Ekomomi-Utskottels
Belänkanden:
Nio -107, i anledning af väckt motion om förändring i sättet för revisionen af kyrkornas i vissa delar af Sverige räkenskaper; och Nio 108, i anledning af väckt motion om upphäfvande af förbudet mot skå despels uppförande i en del städer under vissa tider af året.
Frän Välla[l. Borgare-Stdndet.
S. D. Ä nyo föredrogos Sammansatta Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Ulskottets Belänkanden: N:o 19, i anledning al väckt motion om medgifvande af rättighet för församling i regalt pastorat att till Komministratur kalla fjerde prof-predikant.
Prot.-Utdrag den 7 Juli ISOQ. 509 N:o 20, i anledning af vackla motioner om utfärdande af ett allmänt vitesförbud till egors fredande mot åverkan och annat intrång.
N:o 21, i anledning af väckt motion om meddelande af föreskrift, rörande sättet för vissa så kallade Socken- oell Paslorals-Adjunkters tillsättande, deras rättigheter, m. m.
Bifölls. och N:o 22, i anledning af vackt motion om ett tillägg till 4 kap. 1 § eller 25 kap. 11 § Byggninga-balken, med föreskrift, angående skyldighet alt underhålla väg, som leder till afsides belägen kyrka.
Bifölls. S. i).
Föredrogos å nvo och biföllos Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utikottets Belänkanden: N:o 103, i anledning af väckt motion, angående rätt för arfvingar efter förut varande åboer å sådana kronohemman på Oland, hvilka blifvit anslagna till boställen alt lå skatteköpa samma hemman, N:o 104, i anledning af väckt motion, angående den ort, hvarest kommunalafgifler af hvarje skattskyldig rätteligen böra erläggas, N:o 105, i anledning af väckt motion, i fråga om föreskrifter, rörande personer, sorn utvandra från hemorten för vinnande af arbetsförtjenst, N:o 106, i anledning al väckta motioner om åtgärders vidtagande, till förekommande af vårdslöshet vid behandling eller byggande af orgelverk, N:o 107, i anledning af väckt motion om förändring i sättet för revisioner af kyrkornas i vissa delar af Sverige räkenskaper, och N:o 108, i anledning af väckt motion om upphäfvande af förbudet emot skådespels uppförande i en del släder under vissa tider af året. S. I).
Föredrogos å nyo Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets
Be tänkande:
N:o 109, i anledning i,f väckt motion i fråga om ändring af 19 § i Landtmålcri-laxan; Bifölls.
N:o 110, i anledning af väckt motion i fråga om rättighet att skatteköpa de Domkyrkan i Lund tillhöriga hemman; Bifölls. 510 Prot.-Utdrag den 7 Juli 1860.
N:o lil, i anledning af väckt motion i fråga om skyldighet för egare af frälseränta alt emot lösen afstå disposilions-rälten till ekeskog; Återremitterades.
N:o 112, i anledning af väckt motion om upphörande af Klockares skyldighet att fortskaffa Dom-kapitlens och Kyrkoherdarnes embetsbref, samt öfverflyttande af delta åliggande på Allmänna Postverket; Återremitterades.
N:o 113, i anledning af väckt motion om befrielse från roterings-skyldighelen för åtskilliga fiskelägen inom Norrvikens fögderi af Göteborgs och Bohus län; Bifölls. N:o 114, i anledning af väckt motion om allmogens i Garpenbergs socken befrielse från skyldigheten alt utgöra tjenslbarheter åt Garpenbergs bruk, samt upphörande af socknens roterings-frihet; Bifölls.
N:o 115, i anledning af väckt motion om anläggande af en elektrisk tele— graflinie från Öregrund till Gefle eller annan lämplig förbindnings-punkt på den närmast gående telegrafiineen; Bifölls. och N:o 116, i anledning af Riks-Ståndens beslut öfver Betänkandet, N:o 25, angående befrielse för Rikets Stapelstäder från åliggandet alt årligen införa och på ständigt upplag hålla vissa qvanliteter salt.
Utskottets hemställan gillades.
S. D. Föredrogs ånyo Utdrag af Hedervärda Bonde-Ståndet Protokoll den 30 sistlidne' Juni, innefattande dels nämnde Riks-stånds beslut, i anledning af 7 punkten 1 mom. och 17 punkten af Banho-Utskollels Betänkande, N:o 25, angående reglering af Bankens låne- och krediliv-rörelse, samt om användande af upplupen odisponerad bankovinst dels inbjudning till Borgare-Ståndet att i Bonde-Ståndets angående dessa punkter fattade beslut sig förena; Men med vidblifvande af BorgareStåndets i dessa ämnen fattade beslut, lade Ståndet omförmälda Prolokplls-utdrag till handlingarna.
Frän Hederv. Bonde-Slåndet. S. D. Föredrogs och bifölls Sammansatta Banko- och Lag-Utskottets Betänkande N:o /, i anledning af dels Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om antagande af Prot.-Utdrag den 7 Juli i860.
511 en författning, angående ränta vid försträckning på viss kort tid, dels ock enskild motion i enahanda ämne. S. D. Föredrogos och biföllos Lag-Ulskoltels Betänkanden: N:o 51, i anledning af väckta motioner om föreskrifter till betryggande af besittningsrätt till fast egendom och af inlecknings-säkerhet; oell N:o 52, i anledning af väckta förslag om meddelande af föreskrift derom, att arfskiften skola till förvar vid Domstol ingifvas.
Föredrogos Sammansalla Lag- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskollets Betänkanden:
N:o 19, i anledning af väckt motion om medgifvande af rättighet för församling i regal t pastorat alt till Komministratur kalla Ijerde prof-predikant.
N:o 20, i anledning af väckta motioner om utfärdande af ett allmänt vitesförbud till egors fredande mot åverkan och annat intrång
Återremitterades på grund of deremot under diskusionen framställde anmärkningar, hvilka skulle Utskottet meddelas.
N:o 21, i anledning af väckt motion om meddelande af föreskrift rörande sättet för vissa så kallade Socken- och Paslorals-Adjunkters tillsättande, deras rättigheter m. m., Bifölls. och N:o 22, i anledning af väckt motion om ett tillägg till 4 kap. 1 § eller 25 kap. 11 § Byggninga-balken med föreskrift angående skyldighet att underhålla väg, som leder till afsides belägen kyrka.
Föredrogos ånyo följande Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkanden: N:o 105, i anledning af väckt motion, angående rätt för arfvingar efter förut varande åboer å sådana kronohemman på Öland, hvilka blifvit anslagna till boställen, alt få skalteköpa samma hemman, bifölls; N:o 104, i anledning af väckt motion, angående den ort, hvarest komunalafgifter af hvarje skattskyldig rätteligen böra erläggas, bifölls; 512 Prol.-Utdrag den 7 hili 1860.
N:o 105, i anledning af väckt motion, i fråga om föreskrifter rörande personer, som utvandra från hemorten, för vinnande af arbetsförtjenst, bifölls; N:o 106, i anledning af väckta motioner om åtgärders vidtagande lill förekommande af vårdslöshet vid behandling eller byggande af Orgelverk, bi[olls ; N:o 10 7, i anledning af väckt motion om förändring i sältet för revisioner af kyrkornas i vissa delar af Sverige räkenskaper, bifölls; N:o 100, i anledning af väckt motion om upphäfvande af förbudet mot skådespels uppförande i en del städer under vissa lider al året, bifölls; N:o 109, i anledning af väckt motion i fråga om ändring af 19 § i Landtmäteri-taxan, bifölls; N:o 110, i anledning af väckt motion i fråga om rättighet alt skatleköpa de Domkyrkan i Lund tillhöriga hemman, bifölls; N:o lil, i anledning af väckt motion i fråga om skyldighet för egare af frälseränta alt mot lösen afstå dispositions-rällen till ekeskog, bifölls; N:o 112, i anledning af väckt motion om upphörande af Klockares skyl dighet alt fortskalla Dom-kapitlens och Kyrkoherdarnes
Embetsbref samt öfverflyttande af delta åliggande på allmänna Postverket, hvilket på grund af gjorda anmärkningar, som skulle Utskottet meddelas, återremitterades; N:o 113, i anledning af väckt motion om befrielse från roterings-skyldig heten för åtskilliga fiskelägen inom Norrvikens fögderi af Göteborgs och Bohus län.
Återremitterades, i likhet med N:o 112; N:o 114, Prot.-Utdrag den 11 Juli 1860. 513 N:o 114, i anledning af väckt motion om allmogens i Garpenbergs socken befrielse från skyldighet alt utgöra tjenstbarheter åt Garpenbergs bruk samt upphörande af socknens roterings-frihet, bifölls; N:o 11.5 i anledning af väckt motion om anläggning af en elektrisk tele— graflinie från Öregrund till Gelle eller annan lämplig lörbindnings-punkt på den närmast gående telegraflinien, bifölls; och N:o 116, i anledning af Riks-Ståndens beslut öfver Betänkandet N:o 25, angående befrielse för Rikets Stapelstäder från åliggandet alt årligen införa och på ständigt upplag hålla vissa qvantiteter salt, bifölls.
Den 11 Juli.
Ridderskapel och Adeln. S. D. Företogos val af Revisorer till deltagande, å Ridderskapets och Adelns vägnar, uti innevarande års saint 1861 och 1862 årens Revisioner af Stats- Bankooch Riksgälds-Verkens tillstånd, styrelse och förvaltning; och blefvo dertill utsedde:
Vid innevarande ärs Revision.
Grefve Posse, Arvid Rutger, Possessionat, Friherre Leijonhjelm, Carl Gustaf Nils, Kammarherre, Herr Sparre, Gabriel Gerhard Sigge, Kammarherre, Herr Hjerta, Carl Guslaf Kapiten, Herr Gyllenram, Henrik Gustaf Wilhelm, Major, Herr Adlersparre, Axel Kapten vid Kongl. Maj:ts flotta.
Prot. 1859 fy 1860. 9 Sami. 65 514 trot.-Utdrag deri 11 Juli 1860.
Vid 1861 drs Revision.
Grefve Cronstedt, Fredtik Johan, Kammarjunkare.
Friherre Stackelberg, Berndt Oscar, Kapten-Löjtnant, Friiierre Åkerhjelm, Hans Samuel Knut, f <1.
Herr Lagerhjelm, Guslaf Reinhold, Ryttmästare; Herr Kuylenstjerna, Carl Johan Gammal, Löjtnant, Herr von Francken, Georg Wolfgang, Löjtnant.
FiM 1862 drs Revision.
Grefve Wachtmeister, Hans Possessionat, Grefve Posse, Knut, Premier-Löjtnant, Friherre von Schverin, Carl Johan Gustaf Adolf Julius.
Ryttmästare, Herr Reutersvärd, Patrik Oscar, Kapten, Herr Törnebladh Carl Ottomar, viee-Häradshöfding, Herr af Wirsén, Carl Thure, Major. S. I).
Företogs val af en Supleant till Fullmäglig i Rikets Ständers Bank, efter Friherre Alströmer, Cari Joraas Oscar, som nämnde befallning sig afsagt; och befanns dertill balva blifvit utsedd:
Herr Carleson, Edvard Henrik, Expeditions-cbef.
Preste-Stdndel. S. I).
Elter ånyo skedd föredragning bifölls Lag-Utskottets Betänkande N:o 51, i anledning af väckta motioner om föreskrifter lill betryggande af besittningsrätt till fast egendom och af inlecknings-säkerhet.
S. D. Föredrogos ånyo Bevillnings-Utskollets ncdanomförmälda Utlåtande och Memorial:
N:o ‘2 7, i anledning af erhållen åtcrremiss i vissa delar af Betänkandet N:o 25, angående Tullbevillningen.
Den å sidan 5 tili Preste-Ståndet ställda inbjudning antogs, lill följd hvaraf Utskottets i Betänkandet N:o 25 afgifna förslag, angående Tull-bestämmelserna för artikeln ”polales-mjöl, eller n.alen 'potates,''' godkändes.
Prot.-Uldrag dm 11 Juli. 1860. 515 Utskottets hemställan, å sidan 4, angående införande i Noten af en hänvisning, lill undvikande al all otydlighet om rälta sättet för tullbehandiing af ”Tidningar och Tidskrifter,” bifölls.
Med alslag å ilen pä sidan 5 gjorda hemställan antog Ståndet, i fråga om tullsatser å art.
”Allika,” del i Prosten Sondcns reservation förekommande förslag, ”ali lullen ä tillika bestämmes lill älla öre per med en särskild föreskrift så lydande:
Allika, blandad med sä mycket bränvin, alt den icke är tyngre än vallen, förlullas sd, som holle den halfva sin vigt alkohol.
I alia öfriga delar ansågs detta Utlåtande å Presle-Slåndets sida icke erfordra annan åtgärd, än alt läggas till handlingarna.
N:o 28, i anledning af Biks-Slåndons skiljaktiga beslut, angående Tullbevillningcn.
Utskottets vid artikeln ”Socker" å sidan IG förekommande yttrande gillades, och godkändes samtlige i della Memorial föreslagne volerings-proposilioner, med förklarande, alt Presle-ståndet vidblifvit sina, i sammanhang med voterings-proposilionerna N:ris IG, 17, 22, 25, 24, 25, 2G, 27, och 28 omförmälda beslut.
Frän Vällofl. ISorgare-Sländet.
D. Å nyo föredrogs Sammansalla Banko- och Lag-Utskollels Betänkande, N:o 1, i anledning af dels Kongl. Majlis nådiga Proposition om antagande af en författning, angående ränta vid försträckning på viss kort lid, dels ock enskild motion i ämnet.
Härvid förekommo: 1 :o Utskottets hemställan, sidan G, Afslogs, hvaremot Kongl. Maj.ts nådiga Proposition i ämnet bifölls. och 2:o yttrandet, sidan 8, Godkändes. S. D. Till Slats-Ulskoltel remitterades en af Vice-Talmannen, Herr Schwan, med anledning af 56 § ltiksdags-ordningen, väckt motion om en pension å allmänna Indragnnings-slaten till aflidne Justitie Borgmästaren, m. m.
Lars Guslaf Holms Enka, Fru Anna Lovisa Löving, lill ett belopp af Ett Tusende femhundra lliksdaler Itiksmynt årligen, vid hvilken motions föredragning instämmande deruti 516 Prol.-Utdrag den 11 Juli 1860. inom Borgare-Ståndet blifvit yttradt; varande ett styrkt transsumt af den efter bemälde Justitie-Borgmästare hållna bouppteckning bifogadt.
S. D. Till Lag-Utskottet remitterades ett denna dag af Herr Julius
Brun ingifvet bihang till en af honom väckt motion (N:o 5,) om erhållande af en Lag för flottnings- och flodrensnings-väsendet i Riket, hvilket bihang innehöll förslag till lag för flottning- och flodrensning.
Föredrogos å nyo och biföllos Lag-Utskottets Betänkanden: N:o 31, i anledning af väckta motioner om föreskrifter till betryggande af besittningsrätt till last egen-dom och af intecknings-säkerhet, och N:o 32, i anledning af väckta förslag om meddelande af föreskrift derom, att arfskilten skola till förvar vid Domstol ingifvas.
S. D. En af P. Fr.
Mengel från Upsala Län ingifven och i sednaste
Plenum bordlagd motion om aflåtande af en underdånig skrifvelse med anhållan om förslag till stadganden för Kronogodsens framtida förvaltning och bortarrendering remitterades till Stals-Utskottet.
Den 11, 13 och 14 Juli.
Ridderskapet och Adeln. S. S. D. D. Vid föredragning af Lag-Utskottets den 30 sisth Juni och 4 dennes bordlagda Betänkande N:o 33, i anledning af väckt motion om antagande af ny Konkurslag samt nya lagar angående boskillnad och urarfvagörelse, stannade Ridderskapet och Adeln uti nedantecknade beslut: l:o.
Förslaget till Konkurslag.
Ingressen och § 1.
Prot.-Utdrag den ii, i3 och i4- Juni i860. 517 § 2.
Åler remitterades. §§ 3—6.
Biföllos. § 7. Återremitterades. § 8.
Bifölls, med förändring af ordet afträdesansökning
Ull ordet: konkursansökning. § 10.
Återremitterades. §§ 12 och 13. i Biföllos. § 14.
Återremitterades. §§ 15 och 16.
Återremitterades. §§ 18—24.
Biföllos. % 25.
Bifölls, med följande tillägg: ”är gäldenär gift, varde kallelse å hans hustru jemväl utfärdad”. § 26.
Bifölls, med införande af orden: samt sterbhus-delegare efter orden:
Gäldenärs hustru. §§ 28—30.
Biföllos. 510 Prot.-Uldrag den ii, 13 14- Juli 1860. § 51. l:a morn. återremitterades och 2alra mom. bifölls. §§ 32—35.
Biföllos, den sistnämnda §:n med utbyte af ordet aflrädes-ansökning emot o rd e t konkurs- ansökning. § 3 (i. l:a, Salje, 4ale, 5:le och vale mom. biföllos; 2:dra mom. bifölls, med införande af orden: före konkursens början, emellan de å andra raden förekommande orden som och icke-, G:lc mom. återremitterades. § 57.
Bifölls. 8 58.
Bifölls, med förändring af ordet aflrädes-ansökning lill ordet konkurs-ansökning. §§ 39—58.
Biföllos. § 59.
Bifölls, med den förändring, att de å raden näst den sisla förekommande orden:
"der alla borgenärer” utbyttes emot orden: "der gäldenären och alla borgenärer.