Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
, > Bifall till Bewillnings.Uistottets betänkande, angående: 1:0 postmedlen, 2:0 sältet till erhällande af statistista uplysningar om landet, samt bifall till Stars och Bewillnings-U» stol lens gemensamma uttalande, i anledning af Borgmästaren LZZ68 Memorial. rörande förändring i sjötullens clarerande fhr ulgäeude waror med wexlar.
Den 15 Augusti- 747' Bifall lill Lag- same Allmänna Beswärs- och Oeconomiä-Ukskottens gemensamma yttrande, i frägan om skyldighet att taga lösen sör sädane wattenwerk, som kunna hindra odlingar, semle den yttrade förhoppning, att Kongl. Majit, med nådigt afseende pä UtMtens förslag, täcktes till nästa Riksdag bereda en författning om detta wigkiga äreude.
Af den is Augusti.
Beslut, att uti den §. i Riksdagsbeslutet, som handlar om Ri fenö Ständers Justitiä - Ombudsman , Fullmägkige, Revisorer m. m. efter ordet:
Riksgälds - Lontoiret, böra tillsättas orden: samt 'Allmänna Nagazins Directionen Utlåtande, rörande Bewillnings-Utskottets försiag till jemkning i Riks-Ständens skiljaktiga meningar, angående bewillningen.
Ogillande af Allmänna Beswärs- och Oeconomiä'Utskottets, genom protocolls-ukdrag meddelka, swar uppå Stäudets gjorda anmärkningar emot Utskottets betänkande, angående de sä kallade häradsallmanningarnes delning och försäljande lill skatte, samt jägerubetjeningens förminskning.
Beslut, i anledning af Allmänna Befwarsoch Oeconomiä-Utstotkeks utlärande, huru med branwinsbränningen frän den i nästkommande Octvbsr sill detta ärs stut mä förhällas.
Bifall till Stats-Utskottets betänkanden, angående: i:o Arfwode för en Casteur och en Casiaskrifware wid Credit-sedelwerket i Riksgälds-Contoiret. 2:0 Det arfwode, som mä bestäs Embetsman tvid 748 Den 15 Augusti. »vid Riksens Ständers Riksgälds-Conkoir för extra arbete! med smärre credit-sedlars lkrifning och numererinZ; samt gm Tillökning i Secrecerarens wid Rilsgalds-Conkoiret lön.
Uplästes protocolls-urdrag frän Wällofl.
Bvrgare-Ständet, af den r8 Julii, innefattande:
Ståndets beflut, i anledning af Allmänna Beswärs- och Oecsnon-iä - Utskottets förslag, till jemlningar af Riks - Ständens meningar i scägan om bränwinxbranningen.
Af den z Augusti.
Bifall kill hufwudgrunderne för bewillningen, samt besiur, att frägan om landt-tullarne skulle förfalla, men dock Bewillnings-fbrordningen äterremitteras.
Instämmande med Ridderstapet och Adeln i remisi till Banco - Ukffottek af Herr von ZckultLonkeims, wid Stats-Urskot ets betänkande om inhemska länen bifogade yttrande.
Af den 5 Augusti.
Anmodan till Expedilions-Utffottet, att upsätta behörige Constimtorialer för Riksens Ständers Justitiä-Ombudsman och desi Suppleant.
Tillkännagifwande, att Ständer lågt till handlingarne, Lag-Utstolrets sednaste betänkande, i anledning af anie Ständs gjorda anmärkningar wid U'stoltets project till strafflag emot omättligt bruk af starka drycker.
Förklarande i anledning as Allmänna Beswärsoch Oeconomiä-Urskottets meddelte underrättelse, art Utskottet ansäge Riksens Ständers pluralitet haf wa - Den rz Augusti. 749 wa bifallit dek i betänkandet om bränwinsbränningen tillstyrkte förbud mot införsel af ulländstt bränwin och andra starka drycker, akt Borgare - Ständer förblifwit ivid sikt förut gjorde tillkännagisivande, alt oet för sin del aldeles icke bifallit det a förslag, och ansett, sedan Hederwärda Bonde-Ständet nu äfwen instämt i enahanda yttrande, förslaget hafwa helt och hällit förfallit.
Updrag ät Allmänna Befwärs- och Occonomiä-Utstotter, att inkomma med förslag huru ined Bränwinsbränningen i Riket bör förhällas ifrän den i nästkommande October til! inne,varande ärS flut, dä den nu antagne författningen om Bränwinsbränningen först kommer att taga sin början, samt om icke i underdånighet mä öfwerlemnas till Kongtt Maj:r, att, med afseende pä politista ställningens och stördens beskaffenhet, förordna om bränningen under den liden i mer eller mindre män mä inskränkas.
Updrag ät ExpediiionsUtstottet att uvsäkta Constitutorialer för CommitteradetillTrycksrihelensivärd.
Förklarande, akt Ständet förblisivit ivid sitt förut fattade beslut,, i srägan om fängfönngen.
Bifall till Allmänna Besrvärs. och OeconomiäUtstotkets betänkande om jemkning i extra rokeringen.
Godkännande af Allmänna Besvärs- och Oeconomiä-Utstotteks betänkande, angående inrättande af en practist Bergsfchola i Staden Fahlun, jemte det tillägg Ulstottek tillstyrkt i sin förklaring öfwer PcesteStändcts wid betänkandet gjorde anmärkningar.
Bifall till Stals-UiLottets betänkanden, angående 1:0 liqviden för dek förstott Handelsmannen Stabeck, upburit för en 7808 sig älagen Branwius-lefvcrantS. 2:0 Fullmägliges i Riksgälds Con - 7Zo Den iZ Augusti.
Contoiret hemställan i afseende pä de uti Revir sions-Contoirek inom Riksgäldswerlct gjorde anr märkningar wid Secrekerarens uti Tryckfrihets-Commiiteen afgifne redogörelse för ,8n ars expenser.
Remitz till Constitutions Utskottet af Kongl. Masils nädiga proposition med förslag till förändring och jemkning af wista § § i Regerings-formen.
Gillande af Bewillnings-UtMtets betänkande vm rotefrihets afgiften.
Bifall till Stais-Utskottets betänkande i anledning af Konungens nädiga skrifwelse om upta, gande af inhemska län till extra ordinarie behof.
Akt Borgare-Ständet ej funnit någon widare åtgärd wid Stats-Utskotrets utlätande i anseende af Ständers äterremist af Utskotteks betänkande om Riksgälds-Contvirets utländska gäld, dä de öfrige Riks» Ständen redan utlätit sig och stadgat Riksens Ständers beslut i ämnet, samt skrifwelse derom jemwäl afgätt till Kongl. Maj:t.
Instämmande med Ridderskapet och Adeln, i dest bestm, alt utsätta terminen till nästa lagtima Riksdag lill den rz September 1817.
Grllande af Stats- samt Banco - Utskottens serskiltc betänkanten rörande de s:ne creditiven.
Bifall till det i SkatsUtikotrets betänkande, i anledning af Kongl. Majus skrifwelse cm f. d. Kongl.
Fa mittens underhällssumma m. m., framstäldra alternativ, innehältande, att berörde summa hädanefter, som hittills, bör utgå i Swenjkt Bankomynt; äfwensom till Ulsi.öttets yttrande om Bellevue Lustpark; hwaremot Ständet bestöt äterremist i anledning af gjord anmärkning wid förra Kongs - Den iZ Augusti. 7§r Famillens upgifna skuld, pä hwilken Ukstottet tillstyrkt qvittning för meubicrna.
2ltt
Ständet förblifwit wid dest en gäng fat» rade beslut i afseende pä Almänna Befwärs-och Oeconomiä-Ut stöttets Utlätande om Salpeter tillwerkningen i Riket.
Af den io Augusti.
Bifall till Bewillnings-Utskottets först afgifne betänkande angäende bewillningen för Branwinsbränningen, med de deruti genom
Utskottets sednare aflätne betänkande förestagne förändringar; jemte anmodan till Utskottet, au med förstag till ny redactivn af föreskrifterna om afgifler för bränwinebränningen skyndesammeligen inkomma.
Bifall till Stats-Utstvltets betänkande om tillökningi arswodet för Riksens Ständers deputerade till deltagande i Öfwer Revision af Krigsräkcn» staperna.
Att Ständet lagt lill handlingarne Stats-Utstottets meddelte Utlätande i anledning af Riksens Ständers för deltagande i Öfwer-Rcvision af krigsräkenstaperna utsedde deputerades afgifne berättelse, rörande krigsredogörelse och revisionswerket.
Afstag, sä wal ä dek af Lag- samt Allmänna Beswärs- och Occonomiä-Ulstotten afgifne betänkande i anledning af Friherre 8iUver1cbö!68 memorial om skyldighet att taga lösen för sadane wattenwerk, som kunna hindra odlingar, som till Utskottens öfwer anmärkningar wio betra betänkande afgifne förklaring; anseendes Ständet för sin del, dä Riksdagens snara stut hindrade en sä fullständig granskning af detta wigriga amne, som fordrades, en öd. 7Z2
Den iZ Augusti. ödmjuk anhälstin hos Kongl- Majit böra göras» akt frägan till Lag-CommitLens åtgärd öfwerlemnas, för at, as CommitLcn noggrannt beredd, wid nästa Riksdag till Ständernas ytterligare handläggning förekomma.
Af den 12 Augusti.
Bifall lill Bewillningsstllstotkeks utlakande, angäende posttaxa».
Gillande af Allmänna Beswärs- och Oeconomia-UtstotrekS utlåtande, öfwer Commerce-Rädet Lanteslons motion om förhållandet med bränwinsbranningen ifrän den i October till innewarande ärs stut.
Bifall till Bewillnings - Utffottets memorial angäende statisti sta uplysningars minnande till nästa Riksdag.
Begifvande i anledning af Bonde - Ständets inbjudning, att med frängäende af sitt bestut om förhöjning i afgiften för bruk af bränwin, samma afgift mä utgöras med 8 si. för hwarje mansperson.
Instämmande med Bonde-Ständet deruti, att läka serstilta Utstoktets be ankande, angäende de c» mellan Bonde-Ständet och de öfrige Riks-Ständen ifrän förra Riksdagarna upstjutne twistige frägor hwila pä bordel till nästa Riksdag, för att dä till pröfning förekomma.
Tillkannagifwande, akt Skändet, för att Ådagalägga sin benägenhet att gä Hederwärda BondeStändets önstningar till möies, frängätt sitt förut widtagne bestut, innefattande afstag pä den af Be will - Den iZ Augusti. 7Zz wissnings-Ulstottet för Bonde»S änder tillstyrkte lindring i stämplade pappers afgisie».
Bifall kill
Stats sami BewillningS-Utstottens gemensamma betan ande angäenbe utgäendö sförullens clarerande med wexlar.
Gillande af det, kill utredande af upstjukne frågor emellan Vonoe-Ständcr och öfrige Riks» Ständen, förordnade särskilta v,flykts briam ande i anledning af Radmannen Kge>lan6ers memorial om Ridderstapet och Adelns samt Preste-StändeiS deltagande uti Upbyagnad och reparation af Kyrkoherde, CapellanS, Klockare, ReclorS, och Schola byggnader i städcrne.
Ståndets updrag ät Herr Lagman I>anclberA och CommerceRadet Zanteson, ak pä Ståndets wäg» nar deltaga i redacrchnen och julieringen af Riksens Ständers utfärdande förfatinrng om Allmänna Bewillningen.
Bifall till Stats-Ulstotkets beiänkanden, angä» de r:o
Del arfmode, som mä bestäs Cmbets- och Tjenstemän ivid Riksens Ständers Riksstäkds Cdntorr för extra arbeie med smärre creditfedlars skrist ning och numcrering 2:0
Lönetillökning förSecre» teraren i Riks-gälds Contoirek; och z:o A frvvde för en C steur och e» Castafkrifware wid Creditsedel-werket.
Godkännande af Stats-Utskottets memorial med förestagne ändringar uti i8ro ars Reglemente för Riksgälds.Contoiret.
Up Andra Del- N- 48. 7L4 Den «5 Augusti Uplästes ankomne prvtocolls utdrag fran de! H-derwärda Bonde-Skandet af den 9 Julii, innefattande:
Beslut att innehålla med widare uiläkande öfwer A inränna Befwärs- och Oeconomiä-Ulstoitets memorial om en practifk bergS-schoia i Staden Fahlun, till dest Ukstotter inkommit med swar pa de inom Preste-Skändet ivid nämnde memorial giorde anmärkningar.
Remist till Lonstikruions-Utffottet af Kongl. Maj-.ts nådiga proposition med förslag kill ändring och jemkning af wista § tz i Regeringsfssmen.
Bifall kill Skatö
Utskottets betänkande angående de o:ne serstitta summor, ssm, enligt 6z § Regeringsformen, böra för oförutsedda händelser afsättas och ansiäs jemte Banco-Ukstotteks utlätande i afseende pä det större creditivet.
Bifall till Allmänna Beswärs- och OeconomiäUlstolletö betänkande om en praetist bergs-schala i Fahlun med det uri Utstolteks sednare utlakande gjorde tillagg.
Instämmande med Ridderstapet och Adeln rörande nästa Lagtima Riksdags u-sättande till den iz September 1817- Af den ro Augusti.
Bonde-Ständets anmärkningar wid Ukfkottets sednare betänkande om den allmänna Bewillningen.
Akt Bonde-Ständet bifallit BewillningsUkftot?ets sednare betänkande, om afgifterna för BränWins-bräniiingen, endast med den ändring, att den / af BlwillningS-Ukstottet frän 8 6 till r- st up' Den is Augusti. 7ZZ upfakra consumiions afgift för manspersoner mät. re wid förstnämnde summa förbliftva.
Bifall till Stats-Utskollers betänkande anga. ende lillbkning i arfwodet för Riksens Ständers re« viforer af Krigs-räkenstaperna.
Bifall till Slaks-Uljkottets Utlåtande angående Riksens
Ständers deputerades berättelse rörande krigsredogörelsen och revisionswerket.
Instämmande un Borgare-Ständers förbehöll angående 1809 och föregående arens räkenskapers afstutande innan nästa revision öfwer Statswerker.
Af veu i r Augusti.
Bifall til!
Bewillnings-Utstolkers betänkande angäende: no Sätter till erhällande af statistiska uplysningar vin landet, och 2:0 Posttsxan.
Bifall till Bewillnings Utskottets betänkande, angående landttulls ersättningensbehbriga fördelande och sjötullens reglerande, med den uti Utffotters sednare utlärande deröfwer meddel e förklaring och tillägg.
Bifall kill Stats- samt Bewillnings-Utftorkens gemensamma betänkande angående sjö-tullens clarerande, för ukgäende waror, med wexlar.
Afsiag ä Allmänna Beswärs- och OeconomiäUtskottets betänkande angäende Bränwins-bränningen ifrän den 1 nästkommande October.
As den 12 Augusti.
Art Bonde-Ständet, af förekomne anledningar, ansert nödigt, att uti desi, den i ) dennes, widtagne besiur, angående revision af Statswcrker, äfwen innefatta WImännsMagazinsDirectivnens räkenskaper.
Af 756
Den 15 Augusti.
Af bni l4 Augusti.
Anmodan lill Belrillnings-Ursifottek, ali i redactionen af de lill Bemillningen hörande författningar iagttaga de af det förstärkta Stats.-Utstottet fattade beslut i twisiiga Bewiänings fragorne.
Underrättelfe alt a:ne af Stänbeks ledamöter sätt sig updraget att gemensamt ined BewillningsUtstoitet justera Bewillnings förordningen.
Instämmande uli Ridderflapet ost) Aoelus beslut att rätta ex?editionen angående inlösen af f. d.
Kongl Famillens meubler wio Haga Lustslott.
Bifall till Stats-Urfkottets betänkande angäende no Arfwode för Embets- och Tsenstemännen rvkd Riksgälds-Contoret för exrra arbete; 2:0 Rättighet för Fullmägrige i Riksgälds-Conl viret att pä behaglig lid tillförordna en Caheur och en Casiaskrifware; z:o Förstag till en ny redaktion af i8io ärs reglemente för Riksgälds-Contoiret; 4:0 tillökning i Secrere^arens wid Riksgälds Contoiret lön: och 5:0 Rils-Slatens öfweriemnande till Kongl. Majus sanciion.
Ridderstapet och Adeln åtskiljdes klockan 7- kupra. jn iläem protocolli 6.
Lilvorliolps.
Plenum klockan t2 om middagen.
Up - Den Augusti- 757 Nplästes och godkändes Riksens Sanders underdåniga strifwelse lill Konungen om Bewillnings-Förordningen.
Föredrogs a nyo Borgare-Ständets sörledne gärdag uolöste protocolls-ntdrag, rörande betz, af S andel för en concesiion i desi privilegier, förkla» rade bifall till Oeconomiä'U>fkokte<6 första bekoman, de om salpeter-till,verkningen, samt anmodan till Expeditions Uistottet, att bet upsatke projectct till underdånig striftvelse om delta amne förandra.
Härjemte uplästes elr prolocollsurdrag frän der Hederwarda Bonde-Ständet af benne dag, hwarUli Ständet förklarar sig ej finna ffal att antaga Borgare-Sländets inbjudning till rättelse i berörde expedition.
Grefwe Os ls Laräis förklarade sig för fin del ej kunna anse frägan om salpeker-tillwerknin» gen för en privilegii sak, och sig ej känna något lag stadgande hrvarpä en sadan mening kunde sig grunda.
Herr Landt Hlarstalken proponerade Riddcrstapet och Adeln art ined Bonde-Ständet i desi yttrande instämma.
Herr kotsilielr, Larl jsireöric.'
Såsom leda, mot af Expeditivns-Utstoltet anhaller jag ödmjukast alr fä anmäla följande:
En ledamot af Bvrgare-Standet Tit.
KMlLnstor ^r, under benn» Riksdag, uti ett till sitt Ständ, ingifwit memorial, föreslagit, att husägare af Ridderstapet och Adeln och 7Z8 Den 16 Augusti och Preste-Ständet borde deltaga i alla borgerliga vnera för sina hus i Städerne lika med öfriga inwanare.
(Kanske fragan war blotk om byggnad.)
Denna fräga remitterades lill det särskilta Utskottet, som, i anseende dertill att Prcste-Ständets ledamöter förklarade fragan wara af den egenskap att Uisksttet ej kunde densamma uptaga, inkom med försrägan till de respective Ständen, huru Utskottet borde harwid sig förhålla, da tre Ständ besiöto, att Utskottet skulle uptaga srägan till granskning och afgifwa filt yttrande.
Sedan Utskottet till följe häraf inkommit med sitt betänkande och tillstyrkt bifall a TitI^eUirnäera motion, hafwa samma tre
Ständ bifallit delta betänkande; men Preste-Ständet deremot förklarat, dels, att fragan icke blifwit i ordning grundlagen förcskrifwer behandlad, dels, att Preste -Ståndet ansäg sig icke kunna inga i någon ytterligare concesiion, i afseende pä sina hus i städerne, än Ständet redan gjort wid lagtima Riksdagen i Stockholm.
(Jag tror alt Preste-Ständeks beslut war sädant).
Som Preste-Ständet säledes synes anse fragan röra Stänbets privilegier, har Expe» ditions-Ukffottet icke tilltrott sig kunna författa någon Expedition öfwer hwad i ämnet blifwit bestutadt, innan det inhämtat sine principalers yttrande, huru fåken stall anses, om den stall betragtas som en privilegii fräga eller ej; och fär jag, anmodad af Utskottet, utbedja mig Herr Landt-Marstalkens och Ridderskapet och Adelns förklaring i derk» afseende.
Grefwe ve la Oaröie förmälte, alt trenne Ständ, pä det särskilta Utskottets försrägan, bifallit, att denna fräga singe af U'Mler uptagas; men Den i6 Augusti- 759 men akt der Högwördige, Preste-Ständet icke afgifwit något swar.
Trenne Ständ, och deribland Ridderstapet och Adeln, hade äfwen bifallit
Utstotleks betänkande öfwer samma fräga; och Herr Greswen insäge ingen anledning hwarföre Ridderstapet och Adeln stulle frängä sitt beslut.
Herr Landt-Narstalkcn erindrade, akt stägan troligen more en privilegiisak.
Herr kotlttieb:
Om saken förklaras wara en privilegi-sräga, som den werkeligen ar, sä fordras till desi definitiva afgörande Konungens och alla Riks-Ständens sammanstämmande beslut.
Erestve
Oe !a 6ar6ia inwände häremot, akt Preste Ståndets privilegier more af är 1723» men allmänna lagen af 1734, och att en sednare lag wäl syntes böra betaga kraften af en aldre.
Herr kotblieb upläste uplysnings-wis Preste-Standets Protocolls-utdrag af förledne gärdag, af det huftvudsakliga innehåll, att, med afseende deruppå, alt Glandel redan under d. 6 Julik bifallik Utskottets yttrande, akt der icke tillhörde desi befattning att detta mål uptaga, samt i betragtande deraf, att Utskottet, twertcmot bokstafweliga innehållet af 37 H Riksdags-Ordningen, tillika i sitt sednaste utlåtande bade wäckt och beswarat frägan om ändring i Byggnings-Balkens 26 §, hwilken staga icke warit dit remitterad, ansäg Preste-Ständet berörde utlåtande hwarken hafwa tillkommit eller wara sammanfattadt pä ett sätt, som med Regeringsformen och Riksdags-Ordningen är förenligt; och fann Preste-Ständet fördenskull sig icke kunna med samma utlärande sig befatta; och för öfrige - Den l 6 Augusti - rigt ansäg
Sländet iftägawarande motion i hivad densamma rörer Preste-Ständek, redan, igenom betz, den z J.nuarii 1810, de öfrige Sländen meddela P okocolls-utvrag, wara besivarad pa ett fält/ som Sländet förmodar wara öswerensstämmande Med hwav Bvrgare-Standek billigt kan fordra.
Eycswe
I^e la 6arstis förmälte, att i det särstiUa Uk,kottet hade P-ofessoreri Dockor Wijk' man weiat foga sig tili bifall ä berörde motion, men Herr Bistopen.
Doctor kaxe warit af den stridiga kanken.
Herr Grefwen föreställde för öfrigt huru obilligt dek i sin grund more, ark husägare af Preste-S änder stulle wara befriade frän deltagande i de byggnader och reparationer hvarom fräga är.
Dek gä sines exempel pä Professorer (hwiltka äfven räknas till Prsste-Ständet) som mors ägare af ända ti > 8 hus, och sä snart en ledamot af PrestevStändel blisiver ägare af ett hirs, bliswer det genast pr>vilegieradt.
För sin del yr» trave Herr G enven den öfvertygelse, att hus icke höra ändra natur derföre akt de ombyta ägare.
Arv ktusijjtzk:
U elus och Preste-Ständets hus aro, enligt hwardeeas privilegier, fria frän alla borgerliga oners.
Utom inqvartering som Åtminstone Avel» atog sig wid lagtima Riksdagen.
Hvaruti Paeste-Ständeks da giorde conecssioner be, star, kanner jag ej med säkerhet; men dä nägra ytterligare sättas i staga, fordras dertill Ständeks samtycke; och som berla samtycke nu ej lärer kunna erhääas, sinner jag för min del, icke annar än att hels frägan försal er-.
Deni 6 Augustd 761 Zerr Landt Marskalken hemställde, om ej Ridderstapel och Adeln ansage, akl dä dcnns fråga wore af privilegii beffaffenhet, och PresteStändets tanke i sädant fall ej kunde ogillas, Expeditions - Utskottet borde underrättas, atl i fall bemal e Ständ icke wille frän sitt yrkande afstä, nägon expedition as detta mäl icke symes Ridderffapet och Adeln kunna äga rum.
Justerades nägra §. §. af Riksdags-Beflutet. (8refwe De la Laräis anmälte sia och anhöll, i anledning af hwad Friherre ak
Däkanlon under öfwerläggningen om Bewillnings - törordningen sig yttrat om frälfc-bewillningen i Skäne, i hwilket yttrande Herr Grefwen förmente honom hafwa något irrat sig, fä inlemna fkrifreligen sina anmärkningar derwid, att upläsas och iagttagas wid justeringen af proroeollei öfwer berörde öfwerläggning, hwilken justering Herr Gcefwen möiligtwis ej torde fä tillfälle alt personligen öfverwara.
Förklarades icke kunna förnekas.
Föredrogs Lag-Uisto tets protocolls utdrag as den 20 Jalii, hwaruci Ulstoktet tillkännagifwer, att Borgare - S ändet älerremitterat den af Commerce-Rädet LLnteslon wäckta staga, huruwida förpantning ännu äger rum, eller ej, med den af flere Ledamöter gjorde anmärkning, att zaide penningen i städerna och per mille afgifken till Wadstena Krigsmanshus borde erläggas lika säwäl wid förpant - 762 , Den i6 Augusti. förpantning son, wid köp; men akt ehuru ett sädant stadgande kunde förefinnas, Utflotlet likwäl icke ansett sig kunna något widare utlåtande haröfwer meddela, sedan de öfrige irenne RiksStänden bifallit
Utflotrets i ämnet afgifne betänkande.
Ridderstapet och Adeln fann nägou algard wid detta mål, såsom revan hos Riddrrflaper och Adeln afgjordt, icke aga rum.
Herr korlstied gjorde dcu förfrägan, huru Expedrrions-Utfloitet borde förhälla sig om, i fragau om saltpeter»tillwerkningen, ell Ständ skulle förena sig med Borgare - Ständet, eller om z:ne Stand förbleswe emot Borgare - Ständet, och det sistnämnde ej sränginge sitt beslut. -^ecr Landt - Marskalken sivarade, att den förra oalus icke borde förwäntas, och att i den sednare fnntes Borgare-Ständer kunna fä fin tanke ser,kitt som en underdånig önskan uttryckt.
Uplastes z:ne protocolls-utdrag frän BorgareStändet af den 15 Augusti, innefattande: Bifall till Stats-Ut,rottets memorial omRiksstatens öfwerlemnande till Kongl. Majit.
Förklarande, att Constikutions - Utflotkets betänkande om en. af Utskottet nödig funnen, tilläggning i 14 §. af Justitiä-Ombudsmans instructionen, mä blifwa till nästa Riksdag hanlande.
Bewillnings-Utflottets hemställan, om anmodan till Banco- och Staks-Ulflsrten, alt, i Reglementen för Banco- och Riksgäldö-werkens
Den 16 Augusti. ?6z Fullmägtige, införa Riksens Ständers förordnande rm öfwerfkortek ä bemillningen.
Uplästes z:ne pro ocolls-utdrag frän Bonde» Ständer af denna dag, innefarkaitde:
Instämmande med Ridderffapet och Adeln, om införande i Riksdags-beslulet as den, angående bliswande öfwerffotk pä bewiilningen, widkagne för. fattning.
Instämmande med Ridderstapet och Adeln, om swaret till Kongl. Maj.t, rörande de af Hans Maj:t framställde grundlags-frägor.
Tillkännagifwande i anledning af Vewillningsk Utstotkels hemställan, i afseende pä Justiriä-Ombudsmannens befattning med markegängs. taxorne, att som
Ständet redan genom destnitift besiut ansett en sadan befattning onödig, sä kunde widare ullätande i detta ämne icke meddelas.
Uplästes ä nyo till justering den inlemnade underdåniga strifwelsen till Konungen, om f- d. Kongl.
Famillens underhälls-summa/ hwilken wid förra upläsningen förklarades böra hwila, men nu af Ridderffapet och Adeln godkändes, sedan genom Stats-Utffotkcks swar bliswit inhämtade, att nägon förändring i berörde expedition icke more af nöden.
Justerades 2-.ne ytterligare inlemnade §. §. af Riksdags-bestutet.
Utdrag af protokollet, hällit hos Höglofl. Rid - 764 Den 16 Augusti.
Niddcrstanet och Adeln wid Urtima Riksdagen i ärebro den 16 Augusti ,812. S. D. I anledning af Högwördige PresteStändets, genom prokocolls-utdrag af den 15, gjorda anmärkning wid det serstilta Utstoktets betan» kande, rörande alla Ständs deltagande i kostnaden för byggnader af publika hus i städerna, ansäg Ridderstapec och Adeln, att, i det fall icke Pre, ste-Ständet ifrän sin i desi privilegier grundade rättighet i delta fall wille alsta, kunde ingen expedition af detta, endast af tre Ständ fattade, be» stut äga rum. slt supra.
S. D. I anledning af Wallofl.