Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj 1828, blifvit förpligtad ersätta efter 1819 års markegång med 71 Ridr 47 sk. 5 rist., dels uti hälften af det belopp, 99 Ridr 20 sk. 8 rist.
Banco, hvilket Hellberg, genom Kongl.
Kammar-Rättens den 3o Oct. 1837 meddeldle Utslag,_ förklarats skyldig alt, gemensamt med Iläradsskrifvaren G. A. Norberg, utgifva, såsom ersättning för i Fögderiets räkenskaper åren 1820 och 1821 för ringa debiterad Kronotionde-spannmål; varande till stöd för omförmälde ansökning i underdånighet åberopadt: att Hellberg, som den 6 Febr. 1824 hos Kongl. Majit anfört underdåniga besvär, i fråga om 1819 års anmärkningsmedel och, i afseende å den för åren 1820 och 1821 anmärkte summa, den 3 Juli iSab emottagit Kongl. Kammar-Rättens derom gifne Inlerlocutorie Utslag, sedermera icke förr än i April månad 1839 och således icke inom loppet af tio års tid blifvit för ifrågavarande medel krafd, hvadan, efter Hellbergs förmenande, med tillämpning af Kongl. Bih. till R, St, Prot. 1840 och 1841, 4 Sami, 4 AJd. 3 Band. 25 Haft. 2 10 Ståts-Utskottets Utlåtande, IV.-o 515, Brefvet elen 17 Dec. 1810, fordringsanspråken borde anses hafva förlorat sin gällande kraft; att sökanden efter endast 7 års tjenstetid såsom Kronofogde, hvarunder han, genom missgynnande conjuncturer utan eget förvållande, sett sig nödsakad att, till förekommande af framtida obestånd, nämnde befattning frånträda; att Hellberg vid afskedstagande! år 1822 måst i och för ingångne förbindelser uppoffra all sin egendom och sedermera, såsom förvaltare af enskilde personers landtegendomar, icke kunnat förvärfva mera än, som till hans eget och hans familjs nödtorftiga uppehälle varit oundgängligen erforderligt; samt att det syntes hårdt att, sedan han behörigen redovisat för all om händer häfd uppbörd, efter 16 års förlopp blifva krafd för en Kronans fordran, hvilken föranledis icke af sökandens, utan af Häradsskrifvarens, mindre noggranna förfarande vid debiteringen.
Uti häröfver afgifvet underdånigt yttrande, har Landshöfdinge-Embetet i Skaraborgs Län förmält, att, ehuru det visserligen tillhörde en uppbördsman alt ovilkorligen ansvara och redogöra för de belopp, han uppburit eller rätteligen bordt uppbära, Landshöfdinge-Embetet likväl uti de i delta fall förekomne bevekande omständigheter ansett sig icke sakna skäl till underdånig tillstyrkan af Nådigt bifall å Hellbergs förrberörde ansökning.
Kammar-Rätten har, jemte anmälan, att Hellberg och Häradsskrifvaren Norberg blifvit, genom Kongl. Kammar-Rättens Utslag den 26 Maj 1823, förpiigtade att gemensamt ansvara för de deruti ådömde 71 R:dr 47 sk. 5 r:st., äfvensom att, efter hvad Kongl. Maj:ts Befallningshafvande i Skaraborgs Län upplyst, den på Norberg belöpande hälft i ineranämnde anmärkningsmedel till fullo ingått till Länets Ränteri, samt att i följd häraf Hellbergs nu ifrågavarande underdåniga ansökning endast kunde afse Nådig eftergift af Kronans andel i andra hälften af 1819 års medel, 35 R:dr 47 sk. 8 rest., och i hälften af 1820 och 1821 årens medel, utgörande 49 Rtdr 34 sk. 4 r:st., eller tillsammans 85 R:dr 34 sk., —• för egen del anfört, att då denna Kronans fordran, hvilken nu vore mer än 20 år gammal, egentligen tillkommit genom
Häradsskrifvarens felagtighet i debiteringen af de till ersättning ådömde medlen, hvilka icke kunnat visas hafva kommit sökanden till enskild nytta, ansåge Kongl. KammarRätten, med afseende jemväl å det fördelagliga vitsord om redligt och hedrande uppförande, Hellberg den underdåniga ansökningen vidfogat, samt då han, med en talrik familj, befunne sig i medellösa omständigheter, sig Stats-Utskottets Utlåtandcj N\o 515.
11 icke sakna skäl att hemställa, om icke Hellbergs underdåniga anhållan må vinna Nådigt bifall. i t Sedan, med anledning af hvad Kongl. Kammar-Rätten sålunda upplyst och yttrat, Kongl. Maj:t behagat, genom Nådig Remiss af den 7 sisth April, till Stats-Utskottet öfverlemna samtlige till målet hörande handlingar till det afseende, som de för Hellberg förekomne serskilde omständigheter syntes förtjena, har Utskottet tagit detta ärende i öfvervägande; och enär Utskottet jemväl för dess del anser de uti Kongl. Kammar-Rättens ofvanberörde utlåtande anförde förhållanden innefatta fullt giltiga grunder folden sökta afskrifningsförmonens beviljande, har Utskottet skolat tillstyrka, att f. d.
Kronofogden Hellberg må erhålla eftergift af Kongl. Maj:ts och Kronans andel i den på honom belöpande hälft, 85 R:dr 34 sk.
Banco, af ifrågavarande anmärkningsmedel; hvarom, i händelse af Rikets Ständers bifall till denna hemställan, underdånig skrifvelse torde böra lill Kongl. Maj:t aflåtas.
Stockholm den 4 Maj 184 * • STOCKHOLM.
Tryckt hos A. G. Hellsten, 1841.
Stal s-Ulskot tets Utlåtande, IV:o 5i6.
J N:o 516.
Ank. lill Exp. Utsk. den 5 Maj, kl. II f. m.
Utlåtande, i anledning af anmärkningar vid Utskottets Memorial, N:o /f5 4, angående de i Regerings-formen före skrifna creditiv-summor. (jRgs.
Vid pröfningen af Siats-Utskottets förstberörde utaf Ridderskapet och Adeln samt Presle-Ståndet bifallna Memorial, hafva inom Borgare-och Bonde-Stånden anmärkningar blifvit framstälda, som föranledt delsammas återremitterande.
Dessa anmärkningar hafva egentligen afsett Utskottets förslag, att det såkallade mindre Creditivet måtte af Rikets nu församlade Ständer bestämmas till enahanda belopp, som vid 2:ne sistförflutna Riksdagarna, eller 1,000,000 R:dr; hvaraf 5oo,ooo R:dr skulle intill nästkommande Riksdag vara att tillgå för Rikets försvar, och 5oo,ooo R:dr för andra högst vigtiga och angelägna föremål.
Häremot har hufvudsakligen blifvit erinradt: att, då, vid innevarande Riksdag, högst betydliga serskilda anslag blifvit beviljade, dels till försvars-anstalter och dels till allmänna arbets-företag och andra ändamål, hvartill omförmälde Creditiv voreafsedt, detsamma borde nedsättas till hälften af dess förra belopp.
Genom en dylik nedsättning komme ifrågavarande Creditiv att bringas lill likhet med hvad detsamma, enligt Rikets Ständers beslut vid de första Riksdagarne efter Grundlagens stiftande, utgjorde.
Det sätt, hvarpå detta Creditiv under senare tider och serdeles elter sista Riksdag, blifvit begagnaclt, innefattade dessutom en tillfyllestgörande anledning för Rikets Ständer att minska dess framlida belopp.
För öfrigt är vordet anmärkt, att det icke vore med Regeringsformen öfverensstämmande, att, på sätt Utskottet föreslagit, fördela det mindre Creditivet i 2:ne, nemligen ett för Rikets försvar och ett för andra vigtiga föremål.
Denna fördelning hade ej eller blifvit stadgad, hvarken vid den Riksdag, då Regeringsformen antogs, eller vid de derefter först inträffade Riksdagarne.
Sedermera hade visBih. till R.
Prof. t84o och i84t> 4 Sami. 1 Af d. 3 Band. 26 lläft. 1 s Siats-Utskottets Utlåtande, N:o 5i6. serligen flera serskilda Crediliv, såsom spanmåls-undsättnings- och choleräcreditivena blifvit at Rikets Ständer anvisade; men sådant oaktadt borde man nu återgå lill hvad Grundlagen i detta afseende föreskref.
Vidare har i anmärkningarne blifvit yrkaclt, dels att vid Creditiv-summans nedsättning, 3oo,ooo
R:dr borde anvisas till utomordentliga försvars-anstalter och 200,000 R:dr till andra'angelägna föremål, dels ock att, i händelse Creditivet skulle vid dess hittills bestämda belopp bibehållas, åtminstone en half million R:dr måtte för de härå ifrågakommande utbetalningar, , få, intill nästa Riksdag, användas utaf den för fängelsebyggnader nu afsatta summa.
Härjemte har Riksdagsfullmägtigen von Zweigbergk yrkat, att Utskottet, i sammanhang med den förnyade behandlingen af frågan om medels anskaffande för både det större och det mindre Creditivet, måtte taga i öfvervägande den härom af honom serskildt väckta och till Utskottet remitterade motion Innan Utskottet ingår i det af anmärkningarne påkallade yttrande om mindre Creditivets framtida belopp, anser Utskottet sig först böra lill besvarande upptaga yikandet, att detta Creditiv jemväl måtte innefatta den till undsättning i missväxtår anvisade creditiv-summa samt fastställas utan någon fördelning emellan de serskilda föremålen.
Utskottet har redan uti dess, i förening med Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, under Isbo 179 afgifna Uilåtande tillstyikt, alt hädanefter/ likasom hittills, ett serskildt
Creditiv mätte för nyss uppgifna ändamål å RiksgäldaContoret anvisas.
Detta Utlåtande är också bifallet af de tvänne Riksstånd, corn återremitterat nu ifrågavarande Memorial, samt lärer, så vidt det afser ett dylikt Creditivs anvisande, jemväl af de 2/ne öfriga Stånden vara lemnadt utan anmärkning.
Det torde således med säkerhet kunna antagas, att Rikets Ständer ej eller vid denna Riksdag anse lämpligt och ändamålsenligt, att omförmälde för behöfvandes understödjande, då missväxter inträffa, föreslagna lånetillgång, oagtadt dess egenskap af Creditiv, sammanblandas med de i Regeiiogsformens 63 §. för der förutsatta fall föreckrifna Creditiv-summor.
Fördelningen af det mindre Creditivet emellan de i åbei opade Grundi; gs §. uppgifna föremålen för detsamma bärleder sig från 13r5 åis Riksdag och har sedermera, vid bestämmelserne af Creditivets u ' belopp, alltid iagttagits.
Ehuru en sådan fördelning visserligen icke i Grundlagen stadgas, bardock Utskottet, lika litet som föregående Ständer, ansett Grundlagens förekrift derigenom öfverlrädd, helst densamma uttryckligen antyder de skiljagliga föremål, hvartill Cieditivet bör anslås.
Stats-Ut skottets Utlåtande, N:o 5i6.
Vid sådant förhållande och då någon olägenhet, genom den anmärkta fördelningen, Utskottet veterligen, icke förorsakats, saknar Utskottet skäl att för framtiden tillstyrka någon andi ing i hvad, under de 5 sistförflutna Riksdagarne, i detta hänseende blifvit af Rikets Ständer stadgadt.
Enligt hvad i det återremitterade Memorialet är uppgifvet, hade, före detsammas afgifvande, någon förändring i ofvanberörde a:ne creditivsummors belopp icke blifvit bos Utskottet föreslagen.
Det var också hufvudsakligen på denna omständighet, som Utskottet grundade sin då gjorda hemställan, att de af Rikets Ständer vid 1828—i83o samt 1834 och i835 årens Riksdagar fastställde Creditiv-summor borde intill Rikets Ständers nästa sammankomst bibehållas oförändrade.
Ett annat förhållande har dock numera inlrädt, sedan Utskottet, jemte återremisserne af detta Memorial, fått emottaga flere ledamöters af Borgare- och Bonde-Stånden yrkanden om mindre Creditivets nedsättning till hälften af dess vid sista Riksdag bestämda belopp.
Utskottet har derföre ansett sig, utan hinder af dess förra utaf de arne andra Riks-Stånden godkända hemställan, böra laga i närmare öfvervägande, huruvida en sådan nedsättning är lämplig och med Regerings-formens föreski ift förenlig.
Härvid har det icke kunnat undfalla Utskottets uppmärksamhet, hurusom de anledningar, som vid 1828—i83o årens
Riksdag anfördes till grund för den af dåvarande Statsutskott tillstyrkta och af Rikets Ständer beslutade nedsättniag af detta Creditiv, äfven vid innevarande Riksdag förekomma.
Jemte dessa anledningar, hufvudsakligen hemlade från de lill försvarsverkets iståndsältande då beviljade extra anslag och det till spanmålsundsättningar anvisade serskilda Creditiv, kunna nu äfven åberopas de, sedan Utskottets förra Memorial afgafs, af Rikets Ständer, dels i anslags- och dels i länsväg, beviljade högst ansenliga understöd för åtskilliga företag och arbeten inom nästan alla delar af Riket, hvarigenom behofvet af ifrågavarande Creditivs anlitande för desse orters understödjande obestridligen är ytterligare undanröjdt.
Till stöd för den yttrade åsigten, i fråga om lämpligheten och Grundlagsenligheten af den yrkade nedsältningen af Creditiv-beloppet, kunna dessutom tvänne omständigheter anföras, hvilkas vigt Utskottet måste erkänna.
Den ena, att Creditiv-summan, oagladt derna nedsättning, icke kommer att understiga det belopp, hvartill den under de första tiderne af nuvarande Statsskick bestämdes; och den andra, att det högsta belopp, sorn vid något tillfälle varit, emellan Rikets Ständers sammankomster, på 4 Stat s-TJl skottets Utlåtande, N;o 5i6. en gång från Riksgälds-Contoret uttaget utaf det vid nästföregångna Riksdag beviljade mindre Creditiv, endast obetydligt öfverstigit den nu föreslagna nedsatta Creditiv-summan.
I betragtande af härvid sålunda (örekommande omständigheter och förhållanden, anser sig
Utskottet föranlåtet frånträda sitt förut afgifna yttrande, angående den mindre Creditiv-summans framtida belopp, hvilket
Utskottet alltså nu får föreslå till 5oo,oooR;dr.
Men det hittills iagttagna fördelningssätt af densamma emellan oundvikliga utgifter för utomordentliga försvarsanstalter och andra oförutsedda behof, anser Utskottet jemväl hädanefter böra fortfara oförändradi.
Vidkommande åter del större Creditivet, så har någon egentlig anmärkning emot dess förut föreslagna belopp icke förekommit; men beträffande de medel, som, enligt Utskottets återremitterade Memo rialj borde till utbetalningen deraf anskaffas, får UtskoLlet anmäla, att genom Riksdags-Fullmägtigen von Zweigberks ofvan åberopade motion, fråga numera blifvit väckt om afsättande för delta ändamål afen härtill erforderlig summa utaf Riksgälds-Comorels egande och för närvarande disponibla öfverskotts-medel, hvilken fråga Utskottet behandlat, på sfi t L drss härom nu afgifna serskilda Utlåtande utvisar; hvadan Utskottet således, i afseende på tillgångarne för sislberörde Creditiv, får lill detta Utlåtande hänvisa, med hemställan, att slutliga pröfningen af a;dra punkten af Utskottets förra Memorial må'te uppskjutas, intilldess omförmälde fråga blifvit af Rikets Ständer afgjord; kommande Utsko'tet att derefter, i sammanhang med förslagen till ännu återstående reglementariska föreskrifter för Riksgälds-Contorels förvaltning, ytterligare underställa detta ämne Rikets Ständers bepröfvande.
Under åberopande af Utskottets här ofvan yllrade åsigter, anser Utskottet sig alltså nu böra tillstyrka Rikets Ständer att, istället för det uti 3:dje punkten af Memorialet N:o 4^4 föreslagna beslut, stadga och förordna : att den Creditiv summa, som, enligt 63 ,f. Regerings-Formen, skall vid denna Riksdag anslås, för alf, på säll samma ^.innehåller, vara tillgänglig, då Kongl. Majit till
Rikets försvar eller andra högst vigtiga och angelägna ändamål finnér den. oundvikligen nödig, kommer att utgöra Femhundra Tusen Riksdaler, hvaraf den ena hälften, eller a5o,ooo R.dr bö-r under tiden emellan innevarande och nästkommande Riks - Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 516. dag vara att tillgå för Rikets försvar samt det återstående beloppet för andra högst vigliga och angelägna föremål.
Deremot får Utskottet härmedelst å nyo underställa Borgare- och Bonde-Ståndens godkännande, hvad usta och 4;de punkterne af ifrågavarande Memorial innehålla.
Stockholm den 4 Maj 184 r. Reservation af Herr Biskopen, Doctor Hedrén'.
”Emot delta Betänkande anhåller jag få anmäla min reservation, med tillstyrkan af förra Betänkandets vidblifva n cl e.
Den våda, som skulle af en nedsatt Creditiv-summa kunna i något förekommande svårt behof uppstå, anser jag i betydlig nion vara förökad genom vidblifvande af den fördelning, som i förra Betänkandet blifvit föreslagen, äfven sedan summan blifvit förminskad; isynnerhet som Grundlagens 63 §. icke otydligt öfverlemnar åt Kongl.
Maj;t rättigheten att odelad använda den beslutna summan i sin helhet och uteslutande till hvilkeldera af de tvänne bestämda ändamålen som helst af behofvet kunde påkallas.” Herr Friherre Lejonhufvud reserverade sig emot det förändrade beslutet och åberopade såsom sin mening bifall till det tillstyrkande, som igenflnnes i Betänkandet N:o 4^4> så vidt det rörer beloppet och vilkoren vid lilla Credilivels bestämmande.
Häruti instämde Herr Grefve Horn, Herr Doctor Björkman och Herr Helsingens.
Ståts-Utskottets Memorial, N'-o 517.
N:o 517.
Ank, till Exp.-Utsk.' den 5 Maj, kl. 2 e. m.
Memorial, med anmälan om Ri^s-Ståndens siri liga beslut, # anledning af en föreslagen voteiings-propoiition.
(Rgds Afd.)
Sedan vid profningen af den, under innevarande Riksdag, å nyo Väckta och af Stals-Ulskottet behandlade frågan, angående tull- och bränvins-bevillningens samt post- och salu-accis-medlens ingående lill RiksgäldsContoret, två Riks-Stånd, på sätt 69 §.
Regerings-Formen förutsätter, stadnat emot två, har Utskottet, enär denna fråga ovedersägligen tillhör de i samma §. uppräknade ärenden, som i sådant fall skola af Förstärkt Statsutskott slutligen afgöras, till iagttagande af åberopade Grundlags-stadgande, uppgjort och Rikets Ständers godkännande underställt förslag till voterings-proposition vid den föreskrifna omröstningen inom nämnde Utskott.
Men som denna af Borgare- och Bonde-Stånden jemväl godkända voteringsproposition blifvit af Ridderskapet och Adeln ogillad samt Preste-Ståndet afslagit Utskottets härom under N:o 447 af‘åtna Memorial, så har vid detta förhållande.
Utskottet, som, så vidt på detsamma kan ankomma, sökt bereda omförmälde fråga till slutligt afgörande i den af Grundlagen utstakade ordning, ansett sig böra för Borgare- och Bonde-Slånden anmäla det hinder, som häremot nu förekommit, till följd af de 2:ne andra Riks-Ståndens, i anledning af den föreslagna voterings-propositionen, meddelade beslut.
Stockholm den 4 Maj x 84 >3 Jtati-Utskoltets Memorial, N:o 518. 7 N; o 518.
Ank. till Exp. Utsk. den 5 Maj, kl. ii f. m.
Memorial, med förslag till votet ings-proposition, i anledning of Riks-Stdndens sbiljagtiga beslut öf ver Utlåtandet JS:o 48g, angående anslag för Cubinetts-Cassan. (u. a.)
Vid pröfning af Stats-Utskollets Utlåtande, N:o 489, hvarigenom anvisandet af extra Stats-anslag för Cabinells-Cassan är vordet afstyrkt, har detsamma blifvit bifallet af Borgare- oell Bonde-Stånden, hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Preste-Slåndet beslutat: att Rikets Ständer anvisa a Riksgälds-Contoret ett årligt anslag af 100,000 R:dr, att intill nästa Riksdag utgå, till reglerande af Cabinells-Cassans skuld, med föreskrift för Fullmägtige i Riksgälds-Contoret att lill amorlissement och ränte-betalning öfvertaga det lån, stort 5o,ooo L.
Sterling, som för Colonial-Deparlemenlets räkning år i83G blifvit hos IV.
Smith Paine &
Sterling; att de medel, som öfverskjuta hvad till berörde liqvidation årligen erfordras, öfverlemnas till Utiikes Departementets disposition, för bestridande af Cabinetts-Cassans ränte- och skuld-afbetalningar; samt alt, med hänseende härtill, Rikets Ständer hos Kongl.
Maj;t i underdånighet anhålla, alt det contract, som blifvit upprättadt emellan Colonial-Deparlemenlet och Handelshuset i London, äfvensom de infriade obligations- och 1 änle-coupons å nämnde lån måtte till Fullmägtige i Riksgälds-Contoret öfverlemnas; hvarjemte och på det att Rikets Ständer måtte förvissas, att de sålunda vidtagna åtgärder ledt till det åsyftade ändamålet, Rikets Ständer anhålla i underdånighet, att Kongl. Maj:t täckes till Rikets Ständer vid nästkommande
Riksdag låta öfverlemna uppgift å Cabinetts-Cassans ställning.
Då således i detta mål a Stånd stadnat mot 2, hvadan ärendet måste uti Förstärkt Stats-Utskrtl afgöras, får Utskottet för detta ändamål föreslå följande voterings-proposition: 8 Stals-Utskottet i Memorial, Nio 5iS.
Den, som bifaller Stats-TJtskottets af Borgare- och Bonde-Stånden gillade hemställan uti Utlåtandet N:o 489, hvadan något extra Stats-anslag för Cabinetts-Cassan icke beviljas, voterar ja?
Den, den det ej vill, voterar Nej; Vinner nej, antages Ridderskapets och Adelns samt Preste-Standels beslut (intages enligt lydelsen här ofvan).
Maj 1841 • STOCKHOLM, Elmuns och Granbergs Tryckeri, 184 r. Stats-Utskottets Memorial, N:o 5/g. i N:o 519.
Ank. till Exp.-Utsk. den 6 Maj 1841, kl. 8 e. m.
Memorial, i anledning af Riks-Ståndens skilj agtiga beslut, angående ett lån till Carlskrona Stads Pastorat.
Vid föredragningen af Stats-Utskottets under N:o 455 afgifna Utlåtande, i anledning af anmärkningar emot Utskottets Betänkande, angående ett föreslaget låneunderstöd för Stadsförsamlingarne i Carlskrona, liar Borgare-Ståndet ”med afslag å livad Utskottet i denna fråga yttrat, beviljat ”till Carlskrona Stads Pastorat, af Statsmedel, ett Jan af 12,000 R:dr, ”med vilkor, att det återbetalas med 5 procent årligen å det primitiva ”Capitalet; kommande af denna årliga inbetalning 3 procent att beräknas ”såsom ränta och återstoden att afgå å capilalet;” uti hvilket beslut de öfriga Riks-Stånden blifvit inbjudne att sig med Borgare-Ståndet förena.
"Varande denna inbjudning dock, enligt Utskottet meddelade Prolocollsuldrag, endast af Ridderskapet och Adeln anlagen.
Preste-Slåndet har åter beviljat ^Carlskrona Stads Pastorat ett lån af 20,000 R:dr mot 5 J’procenl årligen, hvaraf 3 procent beräknas som ränta och 2 procent ”capitalafbetalning.”
Deremot bär Bonde-Ståndet bifallit Utskottets Betänkande, deruti det föreslagna lånet blifvit afstyrkt.
Då nu 3:ne Riks-Stånd således beviljat förenämnde Pastorat ett lån, hvarå 5 procent böra årligen inbetalas; så oell ehuruväl dessa Riks-Siånds beslut icke öfverensstämma, i fråga om samma låns belopp, måste med tillämpning af den vid dylika fall förut godkända och iagttagna grundsats, Carskrona Stads Pastorat anses hafva, i följd af Rikets Ständers nu fattade beslut, erhållit ett lån af allmänna medel emot ofvanberörde vilkor.
Men som, i anseende lill skiljagtigheten emellan det af Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet bestämda belopp och den af PresleStåndet beviljade summa, lånebeloppet ännu icke är slutligen afgjordt, alltså får Utskottet för den händelse, att sistnämnde
Stånd icke skulle vilja äfven i delta afseende instämma i Ridderskapets och Adelns samt Borgare-Ståndets beslut, föreslå följande proposition för votering härom i Förstärkt Stats-Utskott:
Den, sorn beviljar Carlskrona Stads Pastorat ett lån å 12,000 R:dr af allmänna medel, emot villkor, alt detsamma återbetalas med 5 procent Bilt. lill R.
Fröt. 1840 och 1841■ 4 Sami. 1 Afd. 3 Band. 27 Haft. 1 2 Stats-Utskottets Memorial j N:o S20. årligen å det primitiva capitalet, af hvilken årliga inbetalning 3 procent komma alt beräknas såsom ränta och återstoden att å capitalet afgå, röstar Den, det ej vill, röstar Nej; Yinrier nej, är ett lån å 20,000 R:dr Carlskrona Stads Pastorat beviljadt, emot årlig inbetalning af 5 procent, deraf 3 procent beräknas såsom ränta och 2 procent afgå å capitalet.
Stockholm den l\
Maj i84i* N:o 520.
Ank. till Exp.-Utsk. den 6 Maj lSji, kl. 8 e. m.
Memorial, angående gratification ät Stats-Comrnissarien af Sillén.
Då, i följd af Kongl. Majrts
Nådiga förordnande af den ii Januari iS/jO, Hr Stats-Commissarien och Riddaren L. G. af Sillen tiiihandagålt Utskottet med nödiga upplysningar vid Slats-Regleringens och andra Statsverket rörande frågors behandling; så har Utskottet funnit sig böra hos Rikets Ständer hemställa, att, på vanligt sätt, något lämpligt vedermäle af Rikets Ständers erkänsla för Hr Stats-Commissariens nitiska och för Utskottet gagneliga biträde må varda beviljadt; och får i detta afseende tillstyrka , att Rikets Ständer måtte för Herr Stats-Commissarien af Sille'n anvisa en gratification af i,666 R:dr 32 sk. att af Riksdagskostnads-medlen utgå.
Stockholm den 4 Maj 1841•
[Stats-Utskottets Utlåtandej N.o 521. 3 N:0 32 1.
Ank. till Exp.-Utsk. den 7 Maj 1841, kl. 10 f. m.
Utlåtande, i anledning af Kongl. Majlts Nådiga Remiss ä aflidne Kamreraren och Redogöraren vid Carl Gustaf Stads Gevär s-Jåctori, Assessoren G. Wide grens Enkas ansökan om pension, (U. A.) Sedan hos Kongl. Majit aflidne Kamereraren och Redogöraren vid Carl Guslaf Stads Gevärs-Factori, Assessoren G. Widegrens efterlemnade