Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Grefven och LandtMar skalken hem4 ställde, om icke Ridderskapet och Adeln ansåg Statsutskottets Utlåtande böra, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återförvisas j hvilket bifölls.
Herr Cederskjöld förnyade sid förut gjorde anhållan om communication med de andra Respective RiksStånden af dess för en stund sedan afgilne anförande.
Herr Grefven och LandtMarshalken yttrade, att denna communication torde vara öfverflödig, enär de öfrige frenne RiksStånden re^ dan bifallit StatsUt^kottets Utlåtande.
Herr Grefven och LandtMarshalken hrm4 ställde derefter, om Riddeiskapet och Adeln behagade instämma i Friherre Wrangels anhållan, att anmoda Gretve Gyllenborg till trycket befordra sitt i denna fråga uppläst» anförande.
Bifölls. 34* Dén 9 Maji, Föredrogs å nyo Stats* samt Allmänna Be» svärs* och QecOiiOmiaeUtskottens den 26 sist* ledne April afgifne och sistledne gårdag på bordet lagda Utlåtande » angående väckte frågor om ändring i hvad Förtattningarne rö* rande Airads- och Krono Tionde Spannmålens utgörande, forslande eller lösande nu innehålla 3 men sou» Herr Oxehufvud, Bo, jenne flere andre Herrar Ledamöter, åsuindade att Betänkandet måtte ytterligare hvila på bordet till nä^ta Plenumi fann Ridderskapet Och Adelil för godt att dertill lemna bifall.
Bevillningsutskottets den 1 dennes algitne och sistledne gårdag på bordel lagde Betänkande, angående Postinrättningen och de deraf till Statsverket in* flytande medel m. m Grefve Spens, Carl Gustaf; Jag har svårt itt dela med UtskoHet den tanka, att en förhöjning af den nu gällande PostTaxan för Inrikes Brefväxlingeo skulle innefatta ett mindre känbart och mera fördelagtigt sätt att fylla en del af den till Statsbehofvens bestridande erforderliga Summa, än g norn direct Bevillning.
Jag tror B’vibning på Communicationer vara för Landets industrie den skadligaste, och anser bibehållandet af en lätt Communication man och man emellan, vara likaså nödvändigt, sorn den igenom TryckfrihetsLagen Medborgare försäkrade frihet i Tal och Skrift 3 och jag Den 9 Maji.
247 hemställer således, om ej Betänkandet kunde återremitteras, samt Utskottet anmodas att, så vidt ske kan, utfinna annat medel än det föreslagna till fyllande af BevillningsSumman.
Herr af Brinckman, Gustaf: Såsom Ledamot af Bevillningsutskottet, anser jag mig skyldig upplysa , att Utskottet, vid uppgöran-, de af den allmänna Bevillningen, tagit för en allmän regel, att så mycket som möjligt fördela BevillningsSumman i serskilta Titlar, på det den samma må blifva för massan af Nationen så litet tryckande som möjligt, och isyn^ nerhet ej falla Jordbruket till last, men dereJ mot lägga tyngden på sådana Medborgare, hvilka äro mera i tillfälle att till Statens behof bidraga.
Af sådan beskaffenhet är, ibland andra Titlar, äfven Statens inkomst af Postmedlen, Jag kan ej medgifva rigtighefen af hvad Grefve Spens anfört, att en Bevillning, tillkommen genom PostTaxan, kan anses kännbar.
Den som har affa>rer och behöfver derföre begagna Postinrättningen, må gerna bidraga till Staten för den förmon, han begagnar af en jemn Postgång emellan alla puncter i Riket, J öfrigt får jag förklara, att jag anser det vara bättre, att antingen afslå eller bifalla Betänkandet, än återremittera det samma , emedan en Åter* remiss endast skulle förorsaka tids utdrägt , men Utskottet troligen i alla fall icke finna anledning att frångå dess redan afgifne yttrande 248 Den g Maji.
Ferr Cederskjöld, Pehr Gastaf:
Då Post:
Inrättning n redan bär sig och ännu iner, till och med lemnnr v nst åt Statsverket instämmer jag med Grefve Spens d rut i , att PoStJ Taxans ytterligare förhöjning skulle vara i högsta grad olämpelig och får dertöre ödmjukast anhåll*, att Utskottets Betänkande må återremitteras; så framt det ej skulle gå ann, att, såsom clm siste värde Talaren föreslagit, genast afslå detsamma.
Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde , om Ridderskapet och Adeln ansåg de vid BevillningsUt*kottet gjorde Anmärkningar böra föranleda till Återremiss deraf.
Ropades Ju.
Föredrogs å nyo RiddarhusUtskottets den 5 dennes aflätne och sistledn* gåtdag på bordet lagde Memorial, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den >8 si tledne Maitvi UK ddelte Utlåtande angående Löneför-I höjning för Riddarhusets Emb. ts- och Tjenstemän , samt indragning af tyra RiddarhusDi? recteurers Honorarier.
Herr Grefven och Landt Marskalken gjor. de Proposition till bifall af RiddarhusUtskottets Memorial.
Nej, Den 9 Maji. 249 Hvarefter Herr Grefven och Landt Mat. skalken hemställde, om Ridderskap^ och Adeln behagade afslä
Memorialetj hvilken proposition med Ja besvarades.
Vid förnyad föredragning bifölls RiddarhusUtskottets den 6 dennes aflåtne och sistledne gårdag på bordet lagde Memorial, angående väckt Iråga om Riddarhusets Brandförsäkrande.
RancoUtskotfets den 6 dennes aflåtne och sisiledne gårdag på bordet lagde Memorial , angående återstoden af det till Götha Canal Arbetets fortsättning anslagne byggnadsbiträde för innevarande år.
Grefve Anckarsvärd, Michael:
Jag förstår ej, huru Riksens Ständer kunna besluta om bi-i drag till en Canalbyggnads vidare fortsättande, innan lrågan , huruvida Götha Canal skall af Staten hädanefter erhålla något Byggnadsunderstöd, blifvit afgjord.
Och som något beslut i sistnämnde fråga ännu icke blifvit af Riksens Ständer fattadt; anhåller jag att förevarande Betänkande må, intill dess sådant skett, blifva på bordet hvilanda.
Friherre Pfeiff, Adolpht förenade sig med Grefve Anckarsvärd, 2 5© Den 9 jlffl/i.
BancoUtskottets, uti det nu uppläste Betänkandet gjorde framställning, grundar sig på Riksens Ständer vid 1815 års Riksdag fattade Beslut, angående Canalbyggnadcn, hvarigenom blifvit stadgadt, att Bolaget vore berätugadt, att lyfta det lör hvarje är bestämda Byggnadsbiträdet, så snart behörig Revision af Götha CanalArbetets fortgång, jemte Verkets Räkenskaper för det nästtörflu.ne året, för sig gatt.
Detta har nu skett, och jag förmodar att Riksens Ständers ofvanberörde beslut äfven i den.’ na del kommer att efterföljas
Tiden är nu inne, då Canal Arbetet bör begynnas.
Enligt den underrättelse jag tror mig äga , äro de Troupper, hvilka Kongl. Maj.t i Nåder behagat för detta år utse till förrättande af arbetet vid Götha Canal så aflägsna från linien , att en längre tid behöfves för att få dem vid Canalén samlade.
Oagtadt all skyndsamhet med Ordres expedierande och ehuru Troupperne äro beredde på uppbrott, åtgår minst en månads tid innan Commenderingen kan hinna till Arbets-sfationerne ankomma, och jag hemställer derföre, om det är consequent, då årstid den är så långt framliden , att genom ett för; dröjdt beslut om nödige Medels anslående af* bryta arbetet.
Då hvarken några för denna Sommar oväntade omständigheter hafva inträffat, eiler fel af CanalStyielsen blifvit begångna Och KrigsMagten icke eller är sysselsatt, finnes det icke något skäl till vägran för medlens utbetalning.
Ständer hafva redan under deiyja Riksdag beviljat Byggnads-biträ - Den 9 Maji. den för SöderTelje Canal och Hjelmare Slussverks byggnader, och Riksens Ständer skulle, genom deras nekande att bifalla Betänkandet, bereda en orsak dertill, att man måste upphöra att drifva detta stora Arbete och låta den nära til två tredjedelar fullbordade
Canal* byggnaden stå ovidrörd öfver Sommaren !
Utan att vilja yttra något om hvad beslut, som Riksens Stander i afseende på det hela af Canalbyggnaden framdeles kunna komma att fatta, vågar jag likväl hemställa, att Ridderskapet Och Adeln måtte besluta, att fÖT detta året bidraget rr å fortfara och genast få lyftas, samt i följd deraf, Utskottets Betänkande bifallas.
Friherre Hjerta, Fredric-.
Sorn Ledamot af BancoUtskottet har jag deltagit uti ifrågavarande Betänkande , hvilket där utan annan skiljagtighet i meningarne antogs, än den, huruvida detta års Byggnads-lånebiträde borde genast af BancoUtskottet medgifvas, eller pröfningen härom underställas Riksens Ständer, Då den senare meningen bifölls, får jag åberopa, att 1815 års Riksdagsbeslut och nu församlade Ständers medgitvande, att i afräkning på detta årets Byggnadsbiträde , 80,000 Rtdr finge af CanalDirectionen lyftas och disponeras, voro de skäl, hvarpå BancoUtskot* tets Betänkande sig grundade.
Utom dtssa förekommer onk det, att Bani deStåndet utan Återremiss beviljat hvad uti sammansatte Utskottens Betänkande 3 för Gö“ 252.
Ben '9 Maji. tha Canals fortsättning., blifvit tillstyrkt, att de fleste innom de andra RiksStånden gjorde Anmärkningar mot samma Betänkande yrka större anslag till ersättning af indragen Discontvinst , samt ActieÅgarnes skadelöshållande, men att ganska få Anmärkningar sätta i båga möjligheten al CanalArbetcts inställande nu genast.
Mig synes således föga sannolikt, att det blifvande Riksens Ständers Beslut uti hufvudfrågan skulle frånkänna Götha CanalBolag åtminstone detta års Byggnadsbiträde, och såledess hämtar jag häraf ett förnyadt skäl, att hos RiddcrsKapet och Adeln tillstyrka bifall å BancoUtskottets Betänkande, Deltagande uti Styrelsen aF en mindre Cag nalbygghad, har jag erfarit och känner de oberäkneliga olägenheter, som så beskaffade arber tens fördröjande skall medföra, om ejden lämpeligaste årstiden dertill får begagnas, och då Grefve von Platen uppgifvit, att nära en månads tid åtgår från ArbetsCommend'ringarnes reqvirera»d« och deras inställelse å Aibets stationerne, samt Anmärkningarne vid HufvudBetänkandet om Götha Canal måste af sammansatta Utskotten lemnäs obesvarade, tills Utskotten hunnit afgifva deras förklaring öfver de vid FinanceBetänkandet afgifne mångfaldiga erinringar; så är jag öfvertygad att Götha Cansls öde så sent blifver afgjordt, att omkring en månads sednare påbörjande af ett verksamt arbete deraf blefve en oundviklig följd; äfven - Den 9 Maji» 253 som i förening dermed, att den uppgjorde Arbetsplanen ej kunde undvika den betydligaste rubbning eller må hända derigenom blifva overkställbar.
Friherre Cederström, Jacob: Riksens Ständer hafva vid 1815 års Riksdag beslutat, att
Arbetsbiträdet skulle årligen utbetalas sedan föregående årets arbete af vederbörande Revisorer blifvit befunnit en igt den fastställda Arbetsplan verstäldt:
Sådant är nu förhållandet, och jag kan icke föreställa mig, att Riksens Ständer nu vilja försöka att för tillfället ändra detta Riksens Ständers beslut, så mycket mera, som förfrågan, om utbetalningen får ske, icke kan anses annat än som en höfiighets formalitet af Fullmägtige emot BancoUtskottet och af Utskottet emot Riksens Ständer j ty Bolagets rätt att i Banquen lyfta Arbetsbiträdet är obestrideligt.
Gretve Anckarsvärd:
Jag kan omöjligt icke afstå från min redan gjorde begäran , att Betänkandet må hvila intill dess Stats- och BancoUtskotten hinna inkomma med deras förnyade Utlåtande, huruvida Götha Canal skall erhålla ett fortfarande bidrag af Staten.
Oin BancoUtskottet kunnat, på sätt Friherre Cederström påstått, utan föregången anmälan hos Riksens Ständer, utbetala det för detta år äskade Byggnadsbiträde af 220,000 R:dr , det leinnar jag de<rhän.
Men nu, sedan en anmälan härom inkommit till Riksens Ständer, så tror jag mig äga fullkomlig rätt till den begäran jag 254 Den 9 Maji. framställt.
Jag var ej närvarande då Ridder* skåpet och Adeln beviljade, att 80,000 R:df skulle, i afräkning på detta års Byggnadsbiträde, till CanalBolaget utbetalas, emedan jag då visserligen icke underlåtit, att emot ett sådant Beslut protestera.
Man har sagt, att tiden skyndar, och att arbetet bor oförtöfvadt bör* jas; jag hemställer derföre, om icke Ridderskapet och Adeln skulle täckas besluta , att ett ProtocollsUtdrag kunde till Stats- och Banco* Utskotten afgå, hvari Utskotten anmodad s, att så skyndsamt som möjligt inkomma med deras ytterligare Betänkande, angående Götha CanalArbetets bedrifvande.
Det är emot all ordning , att uti en så vigtig sak besluta om de partiel le frågorna, innan man algor huf* vudämnet , om Canalbyggnaden skall vidare fortfara.
Man har anfort, att Götha CanalBolag uppfyllt alla de vilkor, som för ett yt* terligare understöds erhållande skola erfordras.
Derom vill jag yttra mig en annan gång.
Nu vill jag blott förnya min begäran, att BancOUtskottets Betänkande må få hvila, och jag tror, att sådant utan fara för företaget kan ske.
Då jag omöjligen kah föreställa mig, att Rik* sens Ständer nu skulle kunna ändra hvad Vid 1815 års Riksdag blifvit behörigen beslutadt, får jag för min del anhålla, att ifrågavarande amne nu genast må till afgörande förekomma.
Herr Cederskjöld, Pehr Gastaf:
Då jag nu går, att för första gången yttra mig rötan - Den 9 Maji. 255 de Götha Canal, sker det blott för att förena mig med Herr Gretve Anckarsvärd i den anhållan, att detta Mål matte fa hvila intill dess den fråga blifvit afgjord , huruvida Canal-arbetet skall fortsättas
Jag är för min del öfVertygad, att Canaien bör fullbordas; äfvensom att Riksens Ständer innan korrt skola besluta atk så bor SKe; men då man vill iagttaga Formaliteter, tycker jag, att man framför allt bör iagttaga den , ait gå i ordning med frågorna, och således ej först anslå penningar till ett arbete, samt efteråt afgöra, om detta arbete skall utföras.
En värd Ledamot har yttrat , att denna fråga utan fara kunde hvila oafgjord intill dess Canalfrågan förekommer.
Jag får dervid anmärka, att 2000 man icke kunna så snart Framskaffas till Canaien och sättas i arbete.
Stats- och BancoUtskoltenS Betänkande om Canalarbetets fortgång och befrämjande har nyligen förevarit i RiksStånden, Och blifvit derifrån med Anmärkningar återremitteradt:
Dessa Anmärkningar hafva ännu icke alla kommit Utskotten tillhanda och Utskotten behöfva tid för att dem besvara, och torde det ännu erfordras några veckor, innan Utskotten kunna med deras Utlåtande deröfver inkomma, i anseende till det uppehåll, som genom de Festiviteter, hvilka äro att förvänta i anledning af Kongl. Maj:ts höga Kröning , förorsakas.
Och då de Regementer, hvilka till CanalArbetet komma att beordras, i synnerhet Wermelands och WestgöthaDahls Rege; Den 9 Maji. menfen, behöfva minsten månad för att inträffa vid CanalLinien ; så hemställer jag , huru det är möjHgt, att med någon utsigt af framgång verkställa ett så stort företag, då tiden genom uppskof förhalas
Om vi så gå tillväga, skola utgifterne mycket öfverstiga Förslaget och de samma nästan blifva oberäkneliga.
Jag hemställer, om det är enligt med företagets beskaffenhet, och om det icke vöre ett inbrott uti 1815 års Riksens Ständers Beslut, att på sådant sätt hejda ett arbete.
Då tvenne Riksstånd redan bifallit Betänkandet, då Konungen såsom Kronprins under hela sex åren med sitt hägn och synnerliga uppmärksamhet följt detta företag , och då kan hända Ordres redan äro af General Adjutanten utfärdade om Trouppernes marche, så hemställer jag, om det skulle vara Rid itrskapet och Adeln värdigt, att, under det Ridderskapet och Adeln går att frambära deras gärd af vördnad och tillgifvenhet för vår nya Konung, tillika anhålla hos honom att hejda det Arbete, hvilket han såsom Kronprins så mycket befrämjat.
Det fornundrar mig högeligen att höra af Grefve von Platen, att Utskotten ännu icke afgjort den v:gtiga frågan, om Götha CanalByggnad skall längre fortfara att ske på Statens bekostnad.
Då Kongl. Majtfs till Riksens Ständer afgifne Nådiga Proposition i detta ämne blifvit remitterad till Utskotten, och de Anmärkningar, som i Riks?
Mandén
Den 9 Majk 257 Stånden vid Utskottens första Betänkande j blifvit deremot framställde, icke kunna vara så vidlyftiga, att de ju snart kunna besvaras; så förnyar jag min anhållan , att det nu före. varande Betänkande må få hvila intilldess Utskotten hinna att öfver hufvudfrågan afgifvå Utlåtandei i anledning af hvad Grefve Vön Platén, yttrat om Ridderskapets och Adelns tacksamhetsgärd till Kongl. Mäj:t; så får jag försäkra * ätt jag för min del tror mig bäst frambära min gärd, då jag inför Nationens Répresentanter talar sanningens språk, och jag fruktar ej att der-s före erhålla förebråelser hvarken af Konungeii eller någon annani Herr Cederskjöld: jag torde blott få er® inra , att af ett så kort uppskof, som vid det^ fca tillfälle skulle kunna äga rum, någon syn-i nerlig våda ej synes kunna uppkomma, hellsÉ de nyligen förskottsvis beviljade 80,000 R:dr
Väl ännu ej måtte vara använda, utan befinnas tillräckliga till bestridande af de praeiirninaira utgifterna * såsom för ArbetsManskapets hopw samlande, m. m.
Skulle deremot denna Summ* härtill ej förslå j synes man hafva mycken anledning att frukta j att de återstående 220,000
R:dr skola befinnas alltför otili äckliga tili årsarbetets utförande.
Jag kan således ej föreställa mig, att någon så serdeles stor bråd-' ska kan vara med afgörandet af detta Mål; titan förnyar min anhållan , att det måtte få Ridd, 0. Ad.
A£d.
33j 34* 25$ Den 9 Maji. hvila, till dess frågan om Canal Arbetets försättande blifvit afgjord.
Om man först ville bevilja penningarrte, skulle Riksens Ständer derig norn, om jag så får säga, liksom lemnå CanalBolagftt
Inteckning i deras rätt att besluta om Canalarbetets fortsättning.
Grefve Spens , Carl Gustaf:
Det lärer hafva undfallit den siste värde Talaren, att^ Om vi nu vägra utbet.dningen af den återstående delen af innevarande års Byggnadsbiträde, skola vi derigenom endast bevilja en Banqueroutte på dé beslut, hvilka redan vid 1815 års Riksdag blifvit fattade.
Ingen kan hafva större agtning än jag för helgden af gifna loften; och jag håller äfven före, att Riksens Ständer ej böra bryta ett löfte, sorn föregående Ständer hafva gifvit.
Men vid detta tillfälle är frågå om ett ömsesidigt löfte
Och åliggande, ellet ett egenteligt Contract; och dettas vilkor samt förhållanden hafva sedan år 1815 blifvit så betydligen förändrade, att man nästan kari anse det som upphäfvet.
Då hade nemligen CanalBolaget en Discont, hvaraf påräknadeé en betydlig vinst.
Denna har utan Riksens
Ständers förvållande upphört ätt kunna lemnå ringaste afkastning.
Oni således Bolaget vill pocka på uppfyllandet af 18 r5 års Ständers löhe i afseend ■ på Byggnadsbiträdet^ så måste det äfven å sin sida uppfylla sitt åliggande, nemligen att fullborda Canalen.
Och vill Bolaget det fullgöra, så har jag för min del ingenting deremot, att ifrågavarande penniris Den 9 Maji.
259 gar genast utlemnas.
Men om Bolagets så-- som man synes kunna förutse, skulle förklära sig ej kunna bygga Canalen färdig, utan ytterligare biträde, t. ex. under titel af ersättning för den förlorade DiscÖntvinsteh ; så är Contractet eniellan Ständerna och Bolaget fbrineligen brutet, och Bolaget kan då ej längre pocka på det ringaste;, utan bör med tacksamhet anse hvarje understöd af Staten, såsom ett vedermäle af Ständernas godhet och välvilja* jag är visserligen öfvertygad, att Riksens Ständer , i betragtande af den ihöjliga nytta; sorn Canalen verkligen torde med tiden kunna med? föra, samt för Rikets heder, ej skola draga i Betänkande att fullfölja ett arbete, söm redan framskridit för långt, för att böra afbrytas; _ bm än, kan hända, till och med något större ■biträde skulle framdeles erfordras, an det 1815 års Ständer beviljade. __ Men då vid denna Riksdag fråga Uppstått om Cänalarbetets fortsättande, anser jag den nödvändigt först böra afgöras, innan frågan öm penningaroes utbetalande till afgörande företages, på det man, öra också blött för en formalitets skull; åtminsto? ne må synas dervid kunna handla nied någor-J lunda frihet.
Jag förnyar således min anhål? lan, att detta Mål måtte få hvila; till dess hufvudfrågah blifvit afgjord; r? 1 f„ „ _.•* i , i . , - *- * . ,.♦»«?. ...
Efter de nu gallan? de Grundlagar ; skall ett Mål , då det andra gången förekommer, ifall flere Ledamöter sådant äska, hvila ytterligare på bordet, tille påföljande Plenum, men ej längre; med rai&3
Den 9 Maji. dre det af Ståndet formeligen beslufes.
I den* na fråga protesterar jag emot ett uppskof med afgöranrlet utöfver den tid, hvartill, som jag redan nämnt, någre Ledamöters förenade begäran lagligen föranleder, emedan jag skulle anse det vara högst oformligt besluta ett län» gre uppskof med afgörande af ett Mål , som rätteligen för verkställigheten icke är i behof af något beslut, och hvars snara expedierande helgden af Enskildtas lagliga rättigheter pä-; kallar.
Frågan om Canal Discontens reglering står ej i något slags sammanhang med det, ta ämne.
Må hända jag ej rigtigt minnes 18(5 års Ständers beslut i denna del, och då tilläfventyrs flera torde vara i samma belägenhet, är detta ett ytterligare skäl för mig att anhålla, det Målet måtte få hvila, på det vi emedlertid kunna få tillfälle taga så mycket närmare kännedom om saken.
Men så mycket vill jag likväl minnas, att Bolaget ålades bygga Canalen, mot erhållande af ett årligt Lånebiträde af 300,000 R:r till år 1820 , eller, om Riksdag då ej inträffar, till nästa Riksdag derefter, då det står Ständerna fritt att vidare derom besluta j och gör Bolaget minsta svårighet vid att uppfylla sin förbin* delse under denna tidrymd, så förfaller, i och med detsamma, Riksens Ständers förbin? delse af sig sjelf, Den 9 Maji.
Den värde Talaren Herr Cederskjöld har, under det han velat visa att närvarande fråga har oskiljagtigt sammanhang méd frågan om Götha Canalbyggnads fortfarande, ingått i sådana detaiiier, som ej höra till det ämne-, hvilket nu är under öfverläggning.
Här är icke fråga , om Götha Canal skall vidare fortsättas och om någon Anslagssumma derföre må beviljas, eller om och till hvad' belopp Götha CanalBolag är berättigadt att undfå ersättning för dess upphörde Discont, utan öfverläggningsämnet inskränker sig endast dertill, om, sedan Riksens Ständer redan till en tredjedel beviljat utbetalning sf detta års byggnads Lånebiträde, Ridderskapet och Adeln nu skola neka utgsfvandet af de öfriga två tredjedelarne , eller uppskjuta med fattandet af något beslut härutinnan intill dess både de och de redan inlemnade 80,000
R;dr bHf-t va för detta års arbete onyttiga-
För min del skulle jag anse ett sådant handlingssätt vara i högsta måtto inconseqvent, och jag förenar mig derföre med de Herrar, hvilka tillstyrkt bifall af Betänkande^ Grefve von Lantingshausen, Albrecht:
Då fråga här icke är om ersättning till; Bola» get för dess förlorade Discont, ut3n om utbetalning af ett redan vid sista Riksdag undep vissa vilkor beslutadt byggnadsbiträde, och detta icke ha? inflytande på frågan om Götha (Qanals fortsättning och vidare understödjan3 262 Den 9 Maji. de, kan jag icke linna, att något uppskof vid förevarande ämnes afgörande är al nöden, jag instämmer derlöre nied de Herrar Ledamöter af Ridderskapet och Ädeln, hvilka tillstyrkt att Betänkandet genast ina bifallas, pch det stj mycket hellre, sorn Grefve von Platen upplyst om den våda, sorn genom vidare dröjsmäj. kunde för hela Canalarbetet uppstå Dessutom torde ännu en månad behqfvas, innan Utskotten kunna blifva färdige med det hutvudsak.- liga Betänkandet rörande Götha Canal.
(Srefve Anckarsvärd:
Det var pförvijntad| att höra, att det skall erfordras ännu en månad för 'Utskotten, innan de kunna inkomma med Utlåtande i ett ämne, sorn redan d^r hvt" jat i fem månader Jag skulle anse, att Utlåtandet kunde inom åtta dagar vara till RiksStår. den afiemnadt»
För öfrigt tror jag mig hafva full rätt att både begära och vinna bifall till min begäran om uppskof med ifrågaj varande Betänkandes afgörande» Herr Grefven och LandtMarskalken hemj ställde, om icke, i anledning af flere Herrar Ledamöters derom gjorde begäran, BancoUtskottets ifrågavarande Betänkande finge tilf nästa Plenum hvila på bordet, samt Stats- och BancoUtskotten emedlertid anmodas, att med första afgifva Utlåtande öfver de Anmärkningar, sorn blifvit gjorde vid Utskottens den 3 sistledne April afgifne samt den 30 i samm$ månad af Ridderskapet och Adeln återremitte - Ven 9 Maji, 263 rade Betänkande, angående Götha Canal-arbettts fortgång och befrämjande.
Bifölls, Föredrogs å nyo Stats- samt Allmänna Pesvärs- och OeconomiasUtskottens den 1 dennes afgifna och sistledne gårdag på bprdet lagda Utlåtande , i anledning af gjorda Motioner angående Tullverket och dermed gemenskap ägande ämnen ; men sorn åtskilige Jderrar Ledamöter anhöllo , att bt rörde Utlåtande måtte få hvila på bordet till nästa Plenum, fann Ridderskapet och Adeln för godt att dertill lemna bifall.
Upplästes och lades på bprdet följande IJtskotts aflåtne Memorial ‘och Betänkanden, nemligen: