Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
På Stals-Ulsk:ls riksgäldsafdelning fattades det beslut, alt ifrågav:de anslag skulle användas endast för Norrbottens, Vesterbol tens, Vester-Norr lands och Jemtlands län; och för min del ansåg jag alt, enär detta anslag hufvudsakligen alser att genom utlappning lörminska frostländigheten på den odlade marken, anslaget med största nylla kumle användas för nämnda 4 län.
Men då Stats-Ulsk:t in pleno tillagt jemväl Gefleborgs och Slöra Kopparbergs län, och jag har skäl förmoda alt det vinner It.
Sl:rs bifall, samt de af Frih.
Stjernstedt uppräknade härader lida af samma olägenhet, sorn sistberörda 2:ne län, anser jag den gjorda framställningen icke sakna skäl, utan anhåller att II. o. Ad. ville bifalla densamma.
Sedan öfverläggningen ansetts härmed slutad samt Ifr Gr. o. Landtm, vtlrat, att derunder endast hade yrkats bifall till Utsk:ts hemställan med den förändring, alt elter de i inom. a förekommande orden: Stora Kopparbergs län, skulle införas orden: samt Elfsdals, Frykdal? och Jösse härader i Wermlands län; framslälde Ilr Gr. o. Landtm, först propos. på bilall lill Utskits hemställan oförändrad, hvartill svarades många nej. blandade med ja, och sedermera propos. på bifall dertill med ofva lisa gde förändring, då svaren utlöllo med många ja jemte några nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande.
42:dra—48:de punkterna.
Utsk:ts hemställanden biföllos. 49:de punkten.
Ilr Dalman, Wilheim Fredrik:
Jag anhåller att den vid punkten lögade reservation måtte uppläsas.
Efter det uppläsningen af don omnämnda reservationen egt rum, yttrade Ilr Dalman:
När Stafs-Utsk:t så frikostigt tillstyrkt an alag för andra dylika företag, synes det mig vara temligen ogent af Utsk:t att förvägra ett lån af en mindre summa.
Utsk:t har dessutom icke halt tillgång till fullständiga handlingar; men då sådana nu blifvit tillgängliga och tydligen utvisa att detta företag är af allmännare gagn, hemställer jag, huruvida icke denna puukt bör till Utsk:t återremitteras.
206 * Den 7 September.
Om det nu lyckades att erhålla anslag, skulle verkligen ordspråket hesannas, att trägen vinner.
Alida sedan 1847 års riksdag har denria fråga utgjort föremål lör lt.
St:rs öfverläggning.
Hvarje riksdag har motion i änmet blifvit väckt, men på grund af Väg- och Vattenbygenads-styrelsens utlåt. — som endast i 2:dra klassen uppfört detta valtenaftappiiingsarhete och tillika erinrat att den beräknade kostnaden vore särdeles hög i förhållande till blifvande jordvinsten — har Stats-Utsk:t afstyrkt motionen.
Nu har, sedan Riksg.-afdeln:ns afslag blifvit bekant, en hop handlingar och kartor inkommit, men Stats-Utsk:t ansåg att det borde finnas någon termin, elter livars förlopp Utsk:t icke skulle vara skyldigt alt taga reda på inkommande handlingar.
Dessutom hafva dessa handlingar icke blifvit af Väg- och Vattenhyggnads-styrelsen pröfvade, och då Ulsk:t hyllar den åsigt, att det icke bör tillstyrka något så beskaffad! anslag, förr än nämnda styrelse sig yttrat, kan en återrcmiss icke leda till ändring i Utsk:ts beslut.
På grund häraf anhåller jag om bifall till punkten, öfverlemnande åt framtiden, om sådana skäl kunna företes, som då förskalTa motionen ett bättre öde.
Sedan öfverlliggningen ansetts härmed slutad samt Hr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till och dels återremiss af Utsk:ls förev:de hemställan, framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till densamma, hvarvid svarades många ja jemte några nej, och sedermera propos. på återremiss deraf, då svaren ulföllo med många nej jemte några ja; hvarefter propos. på bifall till Utsk:ts hemställan förnyades samt besvarades med många ja jemte några nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande.
Utsk:ts hemställan bifölls. 51:sta punkten.
Ehuru tacksam för det understöd, Utsk:t för ifrågav:de arbete tillstyrkt, kan jag dock icke annat än ogilla att Utsk:t — som vid alla de förra punkterna, då lånebidrag för dylika företag blifvit tillstyrkta, bestämt summan tdl det af Väg- och Vattenhyggnads-styrelsen föreslagna belopp — vid denna punkt företagit en nedprutning af 15,000 rdr under beronia styrelses förslag.
Befolkningen i den ort, som skulle hugnas med anslaget, beslår nästan uteslutande af mindre hemmansegare, som sakna medel till arbetets utförande, och då delta företag, sorn, enligt hvad Utsk:t sjelf vitsordat, är särdeles förmånligt, möjligen skulle komma att afstanna, om nämnda summa förvägras, hemställer jag att det af Väg- och Vattenhyggnads-styrelsen föreslagna belopp, 100,000 rdr, måtte för aftappning af sjön Iiästefjorden i Den 7 September. 207 Sundals härad pä
Dalsland beviljas såsom lån, under de vilkor, sotn lör andra dylika lån vid inuev:dc riksdag varda bestämda.
Den sisle värde talaren har ogillat att Ulsk:t för ifrågavule arbete föreslagit ett låneunderstöd af endast 85.000 rdr.
Jag ber derföre att få upplysa, att IJtsk:t härvid följt samma grundsats som i afseende å andra dylika företag, alt det nemi. föreslagit lånesuminan till hälften af den lör ar* betets utförande beräknade kostnad.
Så t. ex. är för sänkning af de i 40:te punkten omlörmälda sjöarne Solgen, Ass-sjön, llafrevikssjön samt Ingarps- oell Kopparpssjöarne kostnaden upptagen till 90,750 rdr, och Utsk:t liar tillstyrkt ett lån af 48.000 rdr; i 47:de punkten finnes kostnadssumman för sänkning af sjön Tysslingen och Svartån upptagen till 197,042 rdr, och Utskd tillstyrker ett lån af 100,000 rdr, d. v. s. ungefär hälften af kostnadsförslaeet.
Oell då LJtsk:t för ifrågavple arbete, som skulle kosta 100,083 rdr, tillstyrkt ett låneunderstöd af 85,000 rdr, har det sökt att tillämpa nämnda grundsats, från hvilken ett undantag egt rum endast beträffande Olands-ån; men detta vatlenaftappningsföretag är också det enda, som K.
M. ansett vara af det värde, att särskild 1’ropos. derom borde till II.
Sl:r aflåtas.
Elt skäl, som inom Utsk:t verkade på mig, men som, jag medgifver det, äfven kan anföras emot mig, var det, att af alla de så beskaffade frågor, som inom Utsk:t förevoro, ingen erhållit en så fullständig utredning som denna.
I planen upptages nemi. bland annat en ganska specifik beräkning öfver den jordvinning, som af detta företag skulle erhållas, och deraf visar sig att 5,235 tunnland jord skulle förbättras och göras odlingsbar, hvarföre intressenterna skulle vinna elt kapital af 700,000 rdr; och då förefaller det mig att staten icke beliöfde lemna större understöd för detta,än för de öfriea dylika företagen.
Jag tror ock att Utsk:t gått rättvist och billigt till väga, och anhåller derföre om bifall till punkten.
I likhet med Frih. af Ugglas, tror jag visserligen att Utsk:t förfarit rättvist, men jag ber alt särskildt få framhålla, dels att eri summa af 100,000 rdr är, i förhållande till den stora egoryind och det stora gagn som skulle vinnas, ganska obetydlig, dels ock att befolkningen i denna ort är särdeles torftig och alt den lidit mycket af öfversväiniiingar från Wenern, samt att genom den ifrågaställa artappningen många andra än Sundals härad skulle skyddas mot de olla påkommande öfversvämningar, sorn försätta slöra sträckor odlad mark under vatten.
Då det således är statens eget intresse att företaget bringas till utförande, anhåller jag att lå understödja Gr.
Då Frih. af Ugglas sagt, att Utsk:t iakttagit den regel, att tillstyrka beviljandet af hälften af deu för företa - 208 Den 7 September. gets utförande beräknade kostnad, ber jag att tir delta Betänk, få anföra följande:
Utdikningskostnaden för Olandsån (4’2:o) uppgår till 215,885 rdr, — Utsk:t tillstyrker 1,37.500 nlr, d. v. s. ganska mycket öfver hälften; utdikningskostnaden för Vesan (44:o) är beräknad till 83,000 rdr, — Ulsk:t tillstyrker 50,000 rdr; kostnaden för uttappning af '1’jurken ni. fl. sjöar (45:o) uppgår till 63,750 rdr, — Utsk:t tillstyrker 42,000 rdr; o. s. v. Jag kan således icke finna att den uppgifna regeln blifvit följd, Ulan tvärtom att det af Väg- och Vattenbyegnads-stvrelsen föreslagna belopp blifvit tillstyrkt.
Så bör ock vara, enär nämnda styrelse bäst är i tillfälle att bedöma de erforderliga anslagen.
Det måste dessutom förefalla underligt, att den omständighet, att frågan blifvit fullständigt utredd, motverkar framgången åt detta företag, sorn mindre alser jordvinning än att de angränsande odlade trakterna måtte befrias från öfversvämning.
Jag anhåller fortfarande om bifall till mitt förslag.
Sedan öfverläggningen förklarats fulländad, samt Hr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till Utskds hemställan oförändrad och dels bifall till densamma med förhöjning af det tillstyrkta lånebeloppet, 85,000 rdr, lill 100.000 rdr; framställde Hr Gr. o. Landtm, fiirst propos. på bifall till punkten oförändrad, hvartill svarades flere nej jemte några ja, och sedermera propos. på punktens antagande med olvansagda förändring, då svaren utlöllo med fiere ja jemte några nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande.
Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande samt bifölls Stats-Utsk:ts den 29 sisth Augusti och 2 dennes bordlagda Mern.
N:o 142, med förslag till allmänna vilkor och stad-* ganden i afseende på de statsbidrag, som under denna riksdag beviljas för väganläggningar och väglörbättringar, brobyggnader, hamnanläggningar, kanaler och andra vattenkommuuikatiouer, äfvensom för sjösänkningar och andra vattenaftappningsföretag.
Borgare-Shs den 5 dennes bordlagde prot.-utdrag N:o 393, innehållande inbjudning till de öfriga Uiks-Stånden alt biträda Borgare-Shs, vid behandling af 89:de punkten i Stuts-Utsk:ts Utlåt.
N:o 139, fattade beslut, alt till K.
M. skulle allåtas en underd. skrifvelse af det innehåll Hr Björcks vid Utlåtit fogade reservation emot ofvannämnde punkt utvisade. Frih. af Ugglas: Då R. o. Ad. efter långvarig öfverläggning fattat sitt beslut i denna fråga, och dervid icke kunnat sakna kännedom om det i llr Björcks reservation framställda förslag, hvilket, på sätt den (öredragna inbjudningen utvisar, blifvit
Den 7 September. 209 blifvit af Hederv.
Bonde-St. anlaget, hemställer jas, om icke B. o. Ad. ville afslå inbjiidninsen, enär eljest en utvidgning företoges i elt redan fattadt beslut.
, blef ifrågavide inbjudning af U. o. Ad. alslagen.
Föredrogs och bifölls Stats-Utsk:ts den 2 dennes bordlagde UtläCn: N:o 146, i ani. af väckt mnlion angtdc Skogs-inslitutets förflyttning lill Leckö kungsgård; och N:o 147, i ani. af väckt motion om Kyrkoherden G.
A. von Zweighergks enka, Maria llajggrens bibehållande intill sin diid vid åho- och besittningsrätten eller arrendet till indragna predikantsboslällena vid Weslgölha f. d. kavalleriregemente Törnestorp, $ mantal, och Hofstena Lunnagården, J mantal, i Skaraborgs län.
Föredrogs och företogs punktvis till afgörande Stats-Utsk:ts den 2 dennes bordlagde Utlåt.
N:o 148, i ani. af R.
St:rs år 1862 församlade Revisorers berättelse ang:de samma år verkställd granskning af statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1860. § 1.
Utsk:ts tillstyrkande bifölls. § 2.
Lades till handlingarne. §§ 3-12.
Utsk:ts hemställanden biföllos. § 13.
Frih. af Ugglas; Vid behandlingen af detta Utlåt, var jag icke närvtde inom Utsk:t, eljest skulle jag mot det fattade beslutet hafva anmält min reservation.
Förhållandet är, att, då ny läroverksbyggnad i Linköping skulle upptorna, träffade Consistorium med Arkitekten Abom det aftal, alt Abom, emot ett årligt arfvode af 1.000 rilr rint, skulle hafva inseende öfver alla åtgärder rörande byggnaden, samt, såsom orden lyda, »minst en gång i månaden under arbetstiden på stället omedelbart inspektera arbetet.»
Det dröjde emellertid icke länge, förr än
Abom fann att bans aflöning för dessa resor var alltför låg.
Han ingick då med begäran, att U. VI.
14 210 Den 7 September. anslaget millie höjas med 200 rdr.
Visserligen hade Consistorium, om det velat stå på sin kontraktsenliga räll, kunnat vägra; men då det låg Consistorium om hjerta!, alt den person, som s k tille tillse den dyrbara byggnaden, icke måtte blifva missbelåten med sitt åtagande, och då man ieke kan påslå att 1,200 rdr är fiir mycket för en arkitekt, sorn en gång hvarje månad skulle resa från Stockholm till Linköping, niedgaf Consistorium den begärda förhöjningen.
Nu lörfor Consistorium visserligen origtigt, då det icke ingick till K.
M. med begäran att lå förändra kontraktshestämmelsen; men då tillökningen icke kan anses obillig, föreställde sig Consistorium alt tiel derföre icke skulle drabbas af något obehag.
Emellertid hafva It.
Sl:rs Revisorer, äfvensom Slats-Utsk:t, ansett frågan vara af den vigt och betydelse, alt en skrifvelse skulle lill K. M. aflåtas, hvari anbölles om förständigande lör vederbörande att vidtaga nödiga åtgärder för vinnande af ersättning utaf dem, sorn vederbör, för den förlust, som af Consistorii klandrade åtgärd är eller varder en följd.
Mig lörefaller dock denna anmärkning bra småaktig; och jag föreställer mig, att man kumle spara sina anmärkningar till sådana lall. der de bättre behöfvas; och anhåller derföre om afslag å denna punkt.
Häri instämde Hr von Francken, Georg Wolfgang.
Visserligen har ett formfel blifvit af Consistorium begånget, då det icke underställt frågan K. M:s pröfning; men jag tror icke, alt detta bör föranleda den af Ulsk:t tillslvrkta åtgärd, utan anhåller, i likhet med Frih. af Ugglas, om Hr Gr:s o. [.andinus propus, derå, alt H. o. Ad., med afslag å Utsk:ts hemställan, ville besluta alt revisorernas berörda anmärkning icke måtte till någon K.
Eftpr härmed slutad öfverläggning, framställdes först propos. på bifall till Utsk:ts hemställan, hvartill svarades nej, och sedermera propus, på afslag derå, som med ja besvarades. § 14.
Lades till handlingarnc.
Föredrogs Slats-Utsk:ts den 2 dennes hordlagde Utlåt.
N:o 149, i ani. af väckt motion ang:de extra statsregleriiigens öfverflödande på K. Stuts-kontorct.
Då riksdagen redan så långt framskridit, inser jag väl att någon påföljd af min motion icke denna gång kan ega rum, helst R.
Sl:r redan fattat beslut, som dermed Den 7 September. 211 kommp att stå i strid.
Jag får derföre vara tillfredsställd med hvad Ulskit anfört, då det pillar svflet med min motion, oell erkänner att, penom Infall till densamma, enkelhet och reda i statens penningeförvaltning skulle åstadkommas.
Men då jag icke motsätter mia det beslut, hvari IJlskit nu stannat, får jag nöja mig med alt i en framtid måhända ånyo väcka min motion, då derå möjligen kan fästas mer afseende.
Ofverläggningen förklarades härmed slutad, och Utlåtit bifölls.
Besv.- o. fikon.-Ufskifs den 2 dennes hordlagde Mein.
N:o 120, med förslag till samman jemkning af de inom Uiks-Slånden fattade skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskils Mein.
N:o 5ö, rörande öfverlemnande åt kommunal-styrclserna att öfver sockenoch distrikt-magasiner förfoga, godkändes den af Utskit föreslagna voter:s-|iropos:n.
Förcdrogos och biföllos sammansatta Stats- och Banko-Utsk:ts
Ullåtm:
Nio 41, i fråga om vissa föreslagna ändringar i de för R.
St:rs Revisorer af Stats-, Banko- och Riksgälds-verken gällande särskilda instruktioner; och N:o 42, angille väckt motion i fråga om grunderna för belåning i R.
Stirs hank, publika verk och inrättningar, af vissa fastigheter på Gottland.
Föredrogs, men bpgärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, sammansatta Banko- och Lag-Ulskits den 5 dennes bordlagda Betänk.
Nio 1, med förslag till lag om enskilda banker med rätt att utgifva egna banksedlar.
Då jag af flere Riks-Ståndens medlemmar bort uttalas den önskan, att föredragningen af detta Betänk, måtte något anstå, på det de måtte lå tillfälle att närmare öfverväga ärendet, hemställer jag om l!r Gris o.
Landt inis propus. derå, att detta Betänk, måtte uppföras först å föredragningslistan i det plenum, som inträffar efter nästa Thorsdag.
Till detta förslag lcmnad^ R. o. Ad., uppå framställd propos. , sitt bifall.
Viri föredragning af sammansatta Ranko- och Lag-Utsk:ts den 5 dennes bordlagde Betänk, N:o 2, med förslag till lag om en - 212 Den 7 September. skilda banker utan rätt alt utgifva egna banksedlar, begärdes detta Betänk, af flere ledamöter ånyo på bordet, hvarjemte anmälte sig och yttrade Gr.
På förut anförda skäl, anhåller jag att jemväl föredragningen af detta Betänk, måtte uppskjutas lill det plenum, som inträffar eller nästa Thorsdag, då det torde böra uppföras under N:o 2 å föredragningslistan.
Propos. på bifall till detta förslag framställdes och besvarades med ja.
Föredrogs sammansatta Banko- och Lac-Utsk:ts den 5 dennes bordlagde Betänk N:o 3, i aid. af väckta motioner ang:de förändring af lagens stadgande om ränta.
Flere ledamöter begärde delta Betänk, ånyo på bordet; och yttrade Gr.
Under åberopande af förut anförda skäl, anhåller jag att detta Betänk, måtte uppföras under N:o 3 å föredragningslistan i det plenum, som inträllär efter nästa Tnorsdag.
Jemväl till detta förslag lemnade R. o. Ad. sitt bifall.
Föredrogs och bifölls Sammans.
Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts den 5 dennes bordlagde Betänk.
N:o 19, i ani. af väckta motioner om förändring af föreskrifterna angille uppläsande från predikstolarne af K.
Förordningar, Kungörelser m. m.
Fiirpdrogos och Indes till handlingarne Sammans.
Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts Menur: N:o 20, i ani. af återremiss af Sammans.
Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-l’tsk:ts Betänk.
N:o 7, öfver väckta motioner om förändrade föreskrifter i Iråga om vattenverks anläggande m. m.; samt N:o 21, i ani. af återremiss af Sammans.
Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts Betänk.
N:o 9, öfver väckt motion om upphäfvande af l2:te kap. 3:dje §:n Kyrkolagen.
Föredrogs och bifölls Gr. af Ugglas’, Ludvig, den 5 dennes bordlagde förslag, att llöav.
Preste-St. skulle inbjudas biträda R. o.
Ad:s samt llederv.
Bonde-St:s sammanstämmande beslut att till 3:dje monnt af 24:de §:n i Santmans.
Bevilhus-, Lag - Den 9 September. 213 samt Allm. Besv.- o.
Ekon.-Utsk:ts lili Bclänkit N:o 4 afgifna förslag till författning angalo vilkoret) lör försäljning af bränvin och amira brända edler distillerade spirituösa drycker, skulle fogas ett tillägg af följande lydelse: »och i annan stad, som icke deltager i landsting, tillfälle staden jemväl den femtedel, hvilken eljest skulle för landslinge.s räkning insättas i vederbörande landtränteri.» R. o. Ad. ätskiljdes kl. 8 e. m.
Onsdagen den 9 September 1863.
Plenum kl. 10 f, m.
Justerades ett prot.-utdrag för den 5 och 7 dennes samt 9 prot.-utdrag för sistnämnde dag.
Upplästes och godkändes Exped.-Utsk:ts förslag till R.
St:rs underd. skrivelser: N:o 121, ang:de fortsatt utförande af jernvägsarbeten för statens räkning och anvisande af dertill erforderliga medel; och N:o 122, ang:de åtskilliga ändringar i K.
Förordnm om kommunalstyrelse på landet den 21 Mars 1862.
Upplästes ett af Gr. Cronstedt, Otto, inlemnadt mern. af följ:de lydelse:
På grund af ordres att ingå i tjenstgöring, får jag härmedelst vördsamt anhålla, alt, med bibehållande af min riksdagsmannarätt, lå afsäga mig det af Högled.
Ståndet erhållna uppdrag att vara ledamot i det särskilda Utsk:t för behandling af K. M:s Nåd.
Propos. till ny sjölag. 214 Den 9 September.
Sedan R. o. Ad., uppå gjord propos., till denna anhållan lemnat bifall, anmodade Tlr Gr. o. Landtm.
Ståndets llrr Elektorer att utse en ny ledamot i det särskildta Utsk:t efter Gr. Cronstedt.
Företoes val af en suppleant lill direktör vid R.
Sl:rs lånekontor i Malmö; och befanns vid valförrättningens slut dertill hafva blifvit utsedd:
Ivapitenen Frill.
Hjalmar Stackelberg, med IG röster.
Het finnes säkerligen ingen, som underkänner visten och betydelsen af de utaf sammansatta Banko- och Lag-Ulsk:n afgifna Retänkm, hvilka nu hvila på R. o. Ad:s bord och hvilka enhet R. o. Ad:s beslut skola förekomma till afförande på detta ruin nästa Lördag.
Det har också lill följe af den insedda vigten gjort sig gällande den åsigt att allmänna öfverlägeningar, på sätt det i grundlagen införda stadgande medgifver, borde i anledning deraf ega rum.
Enligt hvad jag har mig bekant har Borgare-St. i dagens plenum på derom framställd motion för sin del beslutat alt ett allmänt sammanträde hör hållas, förrän frågorna liiretagas till afgörande i de särskilda Biks-Slånden.
Stånd har vidare beslutat alt inbjuda de andra Stånden alt i dess beslut sig förena; men denna inbjudning bar ännu icke hunnit expedieras.
Så vidt ett dylikt beslut af R. o. Ad. bör fattas, torde det vara af nöden att det sker i dag; hvarföre jag hemställer, huruvida icke R. o. Ad. skulle vilja, lika med Borgare-St., förklara att ett så beskafiädt sammanträde af alla fyra Stånden borde hållas före nästa Lördag.
Ehuru jag vet att detta förslag kan förhindras genom att hvarje
Ståndets ledamot eger alt begära min framställning på bordel, vågar jag dock hoppas, att det nu icke skall ske i en fråga, i afseende på hvilken det är af stor vigt alt beslut genast fattas.
Anmäldes och bordlädes nedannamnde från Utskm inkomna Mem:r, Utåtm och Betänkm, nemi. från Ivonstitulions-Utskottet: N:o 15. ang:de Talmannens i Bonde-St. vägran af propos. på ett inom Ståndet framslälldt förslag om föreläggande lör Exped.-Utsk:t att inkomma med afskrift af protokoll, hållna vid åtskilliga förstärkta Stats-Utsk:ts sammanträden; Den 10 September. 213 Stats-Ulskottet: N:o 150, i ani. af erhållna återremisser å Retänk:t N:o 89, i fråga om anskaffande af medel till jernvägsbyggnader; Bevillnings-Utskoltet: N:o 23, i ani. af verkställd omröstning ang:de tullbestämmclserna för artikeln Bi anvin och Sprit; Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet:
N:o 127, i ani. af dels Itiks-Slåndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utsk:ls Betänk.
N:o 118. rörande undervisningen i elementarläroverken oell dermed sammanhängande ämnen, dels återremiss af vissa delar utaf samma Betänk.; och N:o 128, i ani. af väckt motion om förening af landsbygd och städer till samhälligheter med lika rättigheter och skyldigheter. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 11 f. m.
Thorsdagcn den 10 September 1863.
Justerades ett prot.-utdrag för den 9 dennes.
Föredrogs ett från Vällofl. Borgare-St. ankommet prot.-utdrag N:o 403, innefattande inbjudning till de öfriga Riks-Stånden 216
Den 10 September. att förena sif; i Borgare-Stts beslut, att Stånden skulle sammanträda till gemensam öfver läggning rörande sammansatta Bankooch Lag-IJtsk:ts Betänkt» Ntris 1, 2 och 3.
Propos. på antagande af denna inbjudning framställdes och besvarades med ja.
Föredrogs oell Indes till bandlingarne I(onst.-Ut«k:ts den 9 dennes borillagde Mein.
N:o 15, angtde Talmannens i Bonde-St. vägran af propos. på ett inom Ståndet framstäldt förslag om föreläggande för Exped -|!lsk:t att, inkomma nied afskrift af protokoll, hållna vid åtskilliga förstärkta Stats-Utsk:ts sammanträden.
Fiiredrogs Sfats-Ulsk:ts d. 9 dennes på bordet lagde Utlåt.
N:o 150, i ani. af erhållna ålerrernisser å Betänkt!
N:o 89, i fråga om anskafTande af medel till jernvägshyggnader.
Delta Utlåt, begärdes af (lere ledamöter ånyo på bordet, hvarjemte anmälde sig och yttrade Frih. af Ugglas, Gustaf: Sedan detta Betänk, nu för andra gången blifvit bordlaedt, lår jag vördsamt hemställa att R. o. Ad. måtte besluta att detsamma måtte föredragas nästkommande Onsdag, äfvensom att det då uppföres främst på föredragnings-listan.
Propos. på bifall lill detta förslag framställdes och besvarades med ja.
Föredrogs och lades till bandlingarne Bevilln.-Utsk:ts den 9 dennes Imrdlagde Mern.
Nto 23, i ani. af verksläld omröstning angtde tullbestämmelserna för artikeln bränvin och sprit.
Vid föredragning af Allm. Besv.- o. Ekon -Ufskits den 9 dennes bordlagde Mern.
N:o 127. i ani. al dels Riks-Slåndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utsktts Betänk.
N:o 1 18, rörande undervisningen i Elementarläroverken och dermed sammanhängande ämnen, dels återremiss af vissa delar utaf samma Betänk.; godkändes Utsktts yttranden å sid. 1 och öfverst å sid. 2; antogos de å sid. 4, 5 och 6 gjorda inbjudningar, och lades Memtt i öfrigt till bandlingarne.
Den 10 September. 217 Föredrogs och bifölls Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:fs drn 9 dennes bordlagde Betänk.
N:o 128, i ani. af väckt motion om förening af landsbygd oell städer till samhälligheter med lika rättigheter och skyldigheter.
Hr Fahnehjelms, Gustaf, d. 9 dennes bordlagde förslag, alt Riks-Slånden skulle sammanträda till gemensam öfverläggning rörande sammansatta Banko- och Lag-L!tsk:ts Betänkm N:ris 1, 2 och 3.
Ilr Fahnehjelm: Sedan Borgare-Sl:s inbjudning i samma ämne nu blifvit af R. o.