Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständet kan för fin del icke gilla den af Stats Utffottet gjorda hemställan, att Riksens Ständer matte bos Kongl.
Maj t i underdånighet anbälla om befallning till wederbörande Ämbetsman, at med forsing til en Finanecplan inkomma.
De stäk hwarpä Ståndets betänkligheter härutinnan sig stödja, äro, att en sädan ätgärd ffulle i Ständets tanka innefatta afwikelse ifrän den wäg svin Regeringsformen tydcligen utstakat för Ständerne och detta desi Utstött, till hwars egen befattning
Ständet anser offiljagtigt böra, att i anseende till CAatswerkets erforderlige behof utse nödige och möjlige tillgängar och följakteligen upgöra den plan, hwarefter Statens brister stola, efter nogaste rättwisa och med lämpelig hushällning kunna fyllas, samt att ett häremot stridande prejudikat kunde för framtiden blifwa af eftertänkliga följder
Med billigt förtroende till Utstottets egne medlemmars uplpsta urffiljning och erfarenhet, tror Ständet, att den af Utffottet forestaqna utwäg sä mycket häldre mä kunna undwikas, som Kongl. Maj:t, enligt hwad Utffottet äberopat, sjelf i näder försäkrat att täta meddela de upplysningar som kunna önffas, och Utffottet Den ri Augusti. 963 moria! angäende nägra ändringar uti Kongs.
Förordningen mot Lurendrägerier den r> April 1799.
Af Protocollerne rätteligen utdragit; Betpgär.
Stockholm den 27 Julli 1809/ fl. III. peterson.
Utdrag af Protocollet, hällit uti Borgare Ständets tl-nuui wid Riksdagen i Stockholm den Zi Julii I809.
S. D. Uti Protocolls Utdrag af den 28 dennes, hwarmedelst Rikfens Höglofl.
"Ständers Banco Utffott sig yltrar, i anledning af de Respective Med Ständens remitz, angäende fortsättning af förskotterne til Kronan och tilräckligheten af foreflagne Hnpoteket, hade Banco-Utskottet tillika hemstält, a uplysning samt päliteliga upgiftcr, antingen wiste Ledamöter af sä wäl Stats, som Ban/o Utffottet, eller ock bagge Utskottens samtelige Ledamöter, mätte fä sammanträda, för at blott uti de delar och föremäl, som, i afseende pä Banquens rfrägawarande säkerhet och ersättning , höra til bägge Utskottens samfäldt a öfwerwägande, kunna gemensamt öfwerlägga; Och besiöt Ständet, at til det foreflagne sammanträdet sitt bifall lemna, ankommande pä Utskotten sjelfwa at pröfwa och fastställa, antingen Deras samtelige Ledamöter, eller blott et större eller mindre antal deputerade frän hwardera Utskottet mä i berörde sammanträde deltaga; hwarom wordsam och wänlig underrättelse skulle de Respe tive Med Ständen samt Banco Utskottet meddelas genom detta Protocollö-Utdrag.
Ux kiotocollo» fl. III. ?eterson.
Ut - §64 Den n Äuguftk.
Utdrag af Protocollet, hällit i BorgareStändcts Plenum wid Riksdagen i Stockholm den 3 Augusti r?<o9. S, D. Efter upläsands af Riksens Högloft.
Ständers Stats Utskotts Ständet meddeldte Protocolls Utdrag af den »9 nästlidne Julii, rörande ätftilliga ivid granssningen af Statswerkets tillständ anmärkte och hemställde omständigheter, stadnade Borgare-Ständet uti följande
Ständet kan för sin del icke gilla den af Stats Utskottet gjorda hemställan, sitt Riksens Stander mätte hos Kongl.
Maj t i underdänighet anställa om befallning till wederbörande Ämbetsmän, at med försiag til en Finance-plan inkomma.
De skäl hwarpä Ständets betänkligheter härutinnan sig stödja, äro, att en sädan ätgärd skulle i Ständets tanka innefatta afwikelse ifrån den wäg som Regeringsformen tydeligen utstakat för Ständerne och detta desi Utskott, till hwars egen befattning
Ständet anser oskiljagtigt höra, att i anseende till Statswerkets ersorderlige behof utse nödige och möjlige tillgängar och följakteligen upgöra den plan, hwarefter Statens brister ssola. efter nogaste rättwisa och med. lämpelig bushällning kunna fyllas, samt att ett häremot stridande prejudikat kunde för framtiden blifwa af eftertänkliga följder
Med billigt förtroende till Utskottets egne medlemmars uplpsta urskiljning och erfarenhet, tror Ständet, att den af Utskottet förestagna utwäg sä mycket häldre niä kunna undwikas, som Kongl. Maj:t, enligt hwad Utskottet äberopat, sjelf i näder försäkrat att läta meddela de upplysningar som kunna önskas, och Utskottet ven ii Augusti. 963 ingalunda är förment, att i detta wigtiga ämne inheutta alla de särskilta underrättelser och räd, som för Utskottet kunna wira at tillgå och af de personer til hwilka Utskottet finner sig hafwa förtroende.
Att ät hwarje af Statens Creditorer försäkra uppfyllandet af Statens förbindelser jemte ränta tills de kunna inlösas, är wisierligen Borgare-Ctändets oföränderliga föresatts. den Ståndet anser för en pligt att pä Stats-Utskottets dertill gifne anledning härmedelst till det allmännas öfwertygelse högtidligen bekräfta.
Hwad äter angär, att alla de som i och för kriget hos Kronan hafwa fordringar skulle pä grund af Ständernes ofwannämde försäkran, sä snart deras fordran är godkänd, derföre erhälla Kongl. Stats-Contoirets bewis, hwilke wid en framdeles tillgörande Finawe plan skulle til sitt fulla wärde honoreras, sä finner Ständet betänkeligt, at Stats Utskottets förslag i denne del antaga, emedan en sädan för blott nägra weckors tid äsyftad författning möjligen kunde medföra en helt stridig werkan emot den, man sig föreställt, om dylike bewis, för det de blefwo af Stats Contoiret utfärdade skulle, som icke otroligt förekommer, hos allmänheten fä anseende af ett skags nytt pappersmynt och säledes snarare förswaga än stärka förtroendet för Ständernes härutinnan widtagande anstalter; hwartill kommer, at om ä ena sidan det otwifwelagtigt är bäve rättwist och för fordringsägarne oundgängeligt, att bewis öfwer sädane fordringar warda utgifne, äfwensom att deruti stadgas uttryckelig förbindelse at beloppet sä til kapital som löpande ränta, efter hwad Riksens Ständer kunna derom framdeles förordna, till fordringsägaren - 966
Den 11 Augusti. ren eller bans rätts innehafware betala, det ock ä andra sidan bär för en sadan borgenär wara lika gällande och kraftigt, men til en skyndesammare Expedition ledande, saint i alla fall med egenskapen och ändamälet af deHe bewis närmare öfwerensstämmande, at de blifwa meddelte afde samma Departements eller Inrättningar som om Leverancerne conlraherap och bora fordringens rigtighet bedömma.
At fordringar af Soldater och Gemenffapen harwid icke komma i fräga utan böra med reda penningar liqvideras, när sädane äro at tilgä, kan Borgare-Ständet icke annat än bifalla; äfwensom Ständet emot det förestagne sammanträdet med Banco-Utskottet för möjligheten af en Finansplans upgörande sä mycket mindre har at päminna, som et sädant sammanträde förut af annan anledning, pä sistnämnde Utskotts begäran; förordnat blifwit Detta "ffulle, likmätigt Regeringsformens 69 nreddelas-Högloft Stats-Ntftottet, hwarom 'altfä Protocolls'Utdrag kommo, at, ej mindre til wälbcmälte Utskott, än de Respeetive MedStänden wördsamt och wäligen öfwerlemnas. Ut supra.
Lx krotocollo, II. kets^Loo.
Utdrag af Protokollet, hällit uti Borgare-Ständets Plenum wid Riksdagen r Stockholm den 8 Augusti iM?. S D. Efter upläsandet af Hans Kongl. Masits Nädiga Propositioner: 1:0
Af den iZ sistl.
Julii, angående huru med de til Kongl. Maj:t i Krigstid inkommanGeneral-Auditeurs ärenden förhällas mä.
Den 11 Augusti. 965 ingalunda är förment, att i detta wigtiga amne inhemta alla de särskilta underrättelser och räd, som för Utskottet kunna wara at titlgä och af de personer til hwilka Utskottet finner sig hafwa förtroende.
Att at hwarje af Statens Creditorcr försäkra uppfyllandet af Statens förbindelser jemte ranta tills de kunna inlösas, är wisierligen Borgare-Ständcts oföränderliga förefatts, den Ståndet anser för en pligt att pä Stats-Utskottets dertill gifne anledning härmedelst till det allmännas Lfwertpgelse högtidligen bekräfta.
Hwad äler angär, att alla de som i och för kriget hos Kronan hafwa fordringar skulle pä grund af tändernes ofwannämde försäkran, sä snart deras fordran är godkänd, derföre erhälla Kongl. Stats-Contoirets bewis, hwilke wid en framdeles tillgörande Finance plan skulle til sitt fulla wärds honoreras, sä finner Ständet betänkeligt, at Stats utskottets förslag i denne del antaga, emedan en sadan för blott nagra werkö rs tid äsyftad författning möjligen kunde medföra en helt stridig werkan emot den, man sig föreställt, om dylike bewis, för det de blefwo af Stats Contoiret utfärdade skulle, som icke otroligt förekommer, hos allmänheten fä anseende af ett skags nytt pappersmynt och Medes snarare förswaga än stärka förtroendet för Ständernes härutinnan widtagande anstalter; hwartill kommer, at om ä ena sidan det otwifwelagtigt är bäde rättwist och för fordrinqsägarne oundgängeligt, att bewis öfwer sädane fordringar warda utgifne, äfwensom att deruti stadgas uttryckelig förbindelse at beloppet sä til kapital som löpande ränta, efter hwad Riksens Ständer kunna derom framdeles förordna, till fordringsägaren - 963 Den 11 Augusti. ren esser bans rätts innehafware betala, det ock ä andra sidan bor för en sädan borgenär wara lika gässande och kraftigt, men til en ftyndesammare Expedition ledande, samt i alla fall med egenskapen och ändamäiet af desie bewis närmare öfwerensstänrmande, at de blifwa meddelte af de samma
Departements eller Inrättningar som om Lcverancerne contraherat och böra fordringens rigtigbet bedomina.
At fordringar af Soldater och Gemenskapen harwid icke komma i fräga utan böra med reda penningar lichideras, när sädane äro at lilga, kan Borgare-Ständet icke annat än bifalla; äfwensom Ständet emot det förestagne sammanträdet med Banco-INskottet för möjligheten af en Finaneeplans upgörande sä mycket mindre bär at päminna, som et sädant sammanträde förut af annan anledning, pä sistnämnde dltskotls begäran; förordnat blifwit
Detta skulle, likmätigt Regeringsformens 69 §,., meddelas Högloft Etats-Utftottet, hwarom altsä Protocolls Utdrag kommo, at, ej mindre til wälbemälte Utskott, än de Respective MedE tänden wördsamt och wältgen öswerlemnas.
Ut supra. klx ?iotocoUo, 7. bl. petsson.
Utdrag af Protocosset, hällit uti Borgare-Ständets Plenum tvid Riksdagen i Stockholm den 8 Augusti 1309.
S D. Efter upläsandet af Hans Kongl. Masits Nädiga Propositioner: 1:0
Julii, angäende huru med de til Kongl. Maj:t i Krigstid inkommanGeneral-Auditeurö ärender förhällas mä. 2:0
Den 11 Augi.ftk. 967 y:o
Af den 27 i samma manad, angäende uphäfwande af Kongl. Förordningen den 26 Januarii om answar för den som affäger sig
Adelskap eller dermed förenade rättigheter; Och Z.o Af den Z innewarande
Augusti om bestämmande af en witz underhälls-Summa för Konung O u s eak ^ 6 olpn, Desi Gemål och narma>ie Bröst-arfwingar; har Borgare-Ständet bestulit, at infordra, öfwer de L:ne förstnämnde af desie Nådiga Propositioner, Riksens Högloft.
Ständers Lag-Utflotts. och öfwer den sistnämnde Stats Utstottets utlätande; hwilkct härigenom skulle til Respeclive Med Ständens underrättelse wördsamt och wänligen meddelas.
Lx protocollo, P H. ?eter80n.
Utdrag af Protocollet, bällit hos Bonde.
Ständet den Z Augusti 18O9.
S. D. Bonde Ständet har i dag lätit sig föredragas et af Fullmägtigen för Aska Härad i Östergöthland /rnclkis fo«cl,im88on ingifwit Memorial, angående den ändring af det hittils brukliaa omröstnings-sättet bos Banco-Fullmägtige, Banco-Utskottet och hos Riksens Ständers til Banco-Zsterkets öfwerseende tilförordnade Revisorer, at Bonde-Ständet mätte äga lika röstningsrätt med sine Respective Med-Ständers Fullmägtige.
Det har härwid icke kunnat undfalla Bonde-Ständets upmärksamhet, huruledes genom stadgandet i 1M0 ärs Riksdags-Bestut, at dä,wid infallande omröstning twä
Ständ stadna emot twä, de twenne Ständ böra utgör.a beflutet, hwilko före Bonde Ständet deltagit i Förwaltningen af 96Z Den 11 Augusti. af BancmMerkel, Ständer blifwit uteflutet frän den oinskränkta Förvaltningsrätt, sorn borde wara en följd af den ätagne garantien för en sä stor Summa, sorn swarade emot kwardera af de öfrige Ständens ägande andel i Banquens Fond.
Om det lärer wara ostridigt, at denna garantie utgör full säkerhet, har Bonde Ståndet leke kunnat finna nägot stal, hwarföre de tre öfrige
Ständen skulle äga efter deras godtfinnande förordna om en Egendom, som t>l z del tilhörde Bonde Stäadet.
Det har icke kunnat undgä finna det för sig förmänligare, at undandraga sig det äfwentyr en flik garantie kan ätfölja, sa framt icke dest respective Med-Ständer behaga inse billigheten deraf, at Bonde-S tändct med lika rätt, som de öfrige Ständcn deltaga uti Banquens styrelse och förwaltning, och öfwertpgelsen om rätlwisan häraf har hos Bonde Ständet än mera stadgats, wid eftersinnande deraf, at Högwördige Preste-Ctändet, såsom utgörande en Ämbetsmanna-Clasi i Riket, icke uti fast Egendom äger Hypothek lil säkerhet för finingängne förbindelse, hwilken säledes, i händelse af behof endast genom desi medlemmars enffilta förmögenhet kan upfyllas, hwaraf synes följa at om nägot
Ständ til förekommande af inaotivitet i befluten, borde frän en oinskränkt rösträttighet uteflutas, kunde detta icke skäligen blifwa BondeCtändets lott hwars fasta Egendom utgör mer än tilräckeligt Hypotheque för den garanterade Summan.
Men ehuruwäl Bonde Ständets begrepp om hwad billighet och rättwisa i detta fall föreskrifwa, är alldeles enstämmigt, ock) när Banquens säkerhet och solidite för närvarande, dä owanligt stora utbetalningar af Banquen mäste utgöras, icke torde medZifwa äterkallelfen af en Den 11 Augusti. 967 2:0
Af den 27 i samma mänad, angäende uphäfwande af Kongl. Förordningen den 26 Januarii 1802, om answar för den som afsäger sig Adelffap eller dermed förenade rättigheter; Och 3 0 Af den z innewarande Augusti om bestämmande af en wist underhälls-Summa för Konung on 8 rk vV 6 ojnll) Dest Gemäl och närmajte Bröst-arfwingar r har Borgare-Ständet besiutit, atinfordra, öfwer de oure förstnämnde af deste Nädiga Propositioner, Riksens Högloft.
Ständers Lag-Utskotts. och öfwer den sistnämnde Stats-UtstottetS utlätande; bwicket härigenom skulle til Respective Med Skändcns underrättelse wördsamt och wanligen meddelas.
Lx xrotocollo, P H. keterson.
Utdrag af Protocollet, hållit hos Bonde.
Ständer den 3 Augusti 1309. S. D. Bonde'
Ständet har i dag lätit sig föredragas et af Fullmägtigen för Asta Härad i Östergöthland ^nclei8 fo:Lcl>im88on ingifwit Memorial, angående den ändring af det hittils brukliaa omröstnings-sättet hos Banco-Fullmägtige, Banco-Utstoltet och hos Riksens Ständers til Banco-Werkets öfverseende tilförordnade Revisorer, at Bonde - Ständet mätte äga lika röstningsrätt med sine Respective Med-Ständers Fullmägtige.
Det har härwid icke kunnat undfalla Bonde-StändctS upmärksamhet, huruledes genom stadgandet i i3oo ärs Riksdags-Bestut, at dä, ivid infallande omröstning twä
Ständ stadna emot twä, de twenne Ständ böra utgöra beflutet, hwilka före Bonde Ständet deltagit i Förwaltningen 96Z Den 11 Augusti. af Banco Verket, Ständet blifwit uteflutet frän den oinskränkta Förwaltningsrätt, som borde wara en följd af den ätagne garantien för en sä stor Summa, som swarade emot bwardera af de öfrige Ständens ägande andel i Banquens Fond.
Om det lärer wara ostridigt, at denna garantie utgör full säkerbet, har Bonde Ständet icke kunnat finna nägot skäl, hwarföre de tre öfrige Ständen skulle äga efter deras godtfinnande förordna om en Egendom, som til z del tilhörde Bonde Ständet.
Det har icke kunnat undgä fin, na det för sig förmänligare, at undandraga sig det äfwentyr en siik garantie kan ätfölja, sä framt icke desi relpettibe Med-Ständer behaga inse billigheten deraf, at Bonde-S tändet med lika rätt, som de öfrige Ständen deltaga uti Banquens styrelse och för wallning, och öfwertygelsen om rättvisan häraf har hos Bonde Ständet än mera stadgats, wid eftersinnande deraf, at Högtvördige Preste-Ständet, täsom utgörande en Ämbetsmanna Ckatz i Riket, icke uti fast Egendom äger Hypothek til säkerhet för fin ingängne förbindelse, hwilken säledes, i händelse af behof endast genom desi medlemmars enskifta förmögenhet kan upfyllas, hwaraf synes följa at om nä. got
Ständ til förekommande af inactivitet i bestuten, borde frän en oinskränkt rösträttighet uteflutas, kunde detta icke skäligen blifwa-Bonde, Ständets lott hwars fasta Egendom utgör mer än tilräckeligt Hypotheque för den garanterade Summan.
Men ehuruwäl BondeStändets begrepp om hwad billighet och rättwisa i detta fall söreffrifwa, är alldeles enstämmigt, och när Banquens säkerhet och soliditä för närwarande, dä owanligt stora utbetalningar af Banquen mäste utgöras, icke torde medgifwa äterkallelsen af en —— I Den il Augusti. Z69 en garantis, som knuds minsta Vanquens Credit, har Ständet likwäl trott ordningen fordra, at i besia omförmälte ämnen infordra BaneoUtstottets utlätande, äfwenfom Ständet beflöt, at genom detta Protocolls-Utdrag wördsamt och wänligen inbjuda desi Respective Med Ständer, at uti enahanda ramitz sig förena.
Lx UrotocoUo, 8. II.
IrLZäräk» Herr Grefwen och Landtmarstalken proponeradc bifall til denna frägas hänwisande til Baneo-Utstottet, i likhet med hwad af Bonde Ständet redan blifwit belutit, samt at Utdrag af Protocollet mätte til de öfrige Ständen ezpedieras.
Ridderstapet och Adeln ätstildeS klockan ' til 2.
In krOMeolU, 6. 8ilverstoIgs.
Andra Band. 122, 125.
Tis - 87» Den 15 Augusti.
Tisdagen den i5 Augusti. kienum klockan ^ 9 förmiddagen.
Öppnades Herrar Electorernas af Andra ClaHen Lista til Wal af Ledamot i BewillningsUtffottet efter Herr von kck8teät, i hwars ställe befanns wara wald N.o 2Lo Herr UilinZliotl, Occo^, Capitaine.
Justerades följande: v Utdrag af Protocollet. bältet i Högloft.
Rldderskapet och Adelns Plenum den 11 A UMA 1809. S. D.
Uppä Bonde-Ständcts wänliga inbjudande genom Utdrag af Protocollet den z j denne mänad, bestöt Riddcrskapet och Adeln at förena sig i den af Bonde-Ständet widtagna ätgärd at til Banco Utskottet remittera det af Fullmägtigen för Afta Harad i Östergöthland ^ncter8 ^onclnm580n ingifna Memorial, angäende den ändring af det bittils brukliga omröftning 6 - sä t tet hos B anc o - Fullmäatige, Banco - Utskottet och hos Riksens Ständers til Banco - Wcrkcts öfmerseende tilsärcrdnade Revisorer, at Bonde-Ständet mätte äga lika röstnings - rätt med sina respective Med-Ständcrs Fullmägtige; och skulle detta be ' flut Den 1Z Augusti. 971 flut genom Utdrag af Protocollet med de öfrige respective Ständen wänligen communiceras.
Justerades följande : Utdrag af Protocollet, hällit i Högloft.
Ridderffapet och Adelns Plenum den 11 Augusti 1809.
D. I anledning af Regeringsformens stadgande i ros §. at rold denna Riksdag lomme at fastställas en särffilt Författning til bestämmande af answar för Stats-Rådets Ledamöter och Konungens Rädgifware i Commandomäl, beflöt Ridderffapet och Adeln updraga ät Constitutions-Utffottet at i anseende til grunderna för answarigheten, hwilka stöde i närmaste gemenskap med Grundlagens föreskrifter, föreslä en sädan författning; hwarefter, om sä behöflig! funnes, Lag - Utskottet kunde Utkomma at öfwer bestämmandet af answarighetens päföljder sig yttra.
Äfwendeles
Justerades följande Ridderffapet och Adelns underdäniga ffrifwelse til Kongl. Maj-.t.
Hos Eders Kongl. Maj:t fär Ridderffapet och Adeln i underdänighet anbälla, det täcktes Eders Kongl. Maj-.t i Räder uphäfwa det stad gande, 972 Den iZ Augusti. gande, kwarom Hans Majit f d.
Konungen, uti Nädig ffrisweise af den i Au ' u 1800 Riddarhus - Direction förstånd,gat. oc! härigenom en del Ledamöter af Redrerftapu och Adeln blifwit, i anseende til l a-.re af dem ä Riddarhuset i Norrköping den L9 Maji 18c 0 gjorde anmälanden, förklarade för framtiden förlustige af deras Riksdagsmanna-rätt.
Dä Eders Kongl. Majit i deste dagar tik Riksens Ständer öfwerlemnadDest Nådiga proposition, rörande et ämne, af enahanda egenffap som detta, wägar Riddcrffapet och Adeln hoppas, at Eders Kongl. Majit täktcs härtil lemna sitt Nädiga bifall.
Med djup wördnad och trohet, har RidLerskapet och Adeln Näden framhärda etc.
Herr Grefwen och Landtmarffalken pttrade sig:
Med anledning af Herr Norlenstolpes i sista Plenum gjorda anmärkning rörande saknad Conuasignation a Kongl. Maj-.ts Nädiga proposition til Riksens Ständer om underhäll för förra Kvnunga-Famillien, har jag ä npo derom hos Kongl. Maj-.t gjort underdänig erinran, och crhällit det swar, at efter Kongl. Maj.ts öfwertpgelse, nämnde proposition sä n,petet mindre bordt contrasigneras, som det endast mar en Kongl. Maj:ts enffilte fräga, hwilkcn af ingen warit föredragen, ej eller nägot Pro tvcoll - Den 15 Augusti. 97Z tocoll derofwer bällits och frägan desiutom war nf sadan beffaffenhet, at answarigbet derföre aldrig kunde wäckas, dock likwäl täcktes Kongl. Maj:t til undanrödjande af att farhäga för präjudicat i framtiden, anbefalla mig, at ä desi höga wägnar förklara och försäkra Högloft.
Ridderffapet och Adeln at hädanefter icke nägon Desi Nädiga proposition eller framställning ffall til Riksens Ständer blifwa öfwerlemnad, utan at wara med ^vederbörlig contrasignation försedd; och torde Högloft.
Ridderffapet och Adeln gersom denna Kongl.
Nädiga försäkran finna sig fullkomligen tilfrevsstäld.
Ropades Ja; Och Herr dgor6en8tolps, Anders, pttrads sia:
Jag förenar uria sä mpcket mer uti hwad Ridderffapet och Adeln nu bejakat, som min öfwertyaelse warit och är, at de Ämbetsmän, som k tintils eller hädanefter expedierat Kongl. Mafits propositioner äro de enda som böra iagttaga formaliteten med contrasignation.
För öfrigt förmodar jag at wid den snart utkommande Riksdags-Ordningens antagande, Riksens Stander pa det nogaste iagttaga, at strängeligen ålägga den Ämbetsman, som en sädan handling som den nu ifrägawarande, pä Konungens befallning, expedierar, at densamma 0- willkorligen contrasignera; samt i händelse framdeles detta fela skulle, hwarje Ständs Ordförande äro pligtige detta Ständen före upläsningen genast tilkännagifwa. 974 Den 1Z Augusti. HerrGrefwcn och Landtmarffalken trodde, at detta wore et ämne af egenffap at ventileras wid Riksdags - Ordningens företagande.
Herr Grefwcn och Landtmarffalksu, tilkännagaf at frän Riddarhus-Utskottet blifwit inlemnadt Kammar-Radct ^oacliiin »k 8trubin^8 Adeliga Sköldebref, jemte anmälan, at alla nödiga prestanda befunnes wara fullgjorda, i anledning bwaraf Herr Landtmarffalken proponerade, at Adeliga Ätten StruKinZ mätte erhälla introduetion under N:o Lis?.
Bifölls, och blef efter manligheten introduetions Listan af Herr Landtmarffalken un« derffrifwen.
Föredrogs följande frän 'Constitutions-Utffottet ingifne betänkande.
Genom remist af den 21 ststl.
Iulii har Högloft.
Nidderffapet och Adeln til Cvnstitutions-Utffottets handläggning öfwerlemnat Herr Capitainen ingers XorUen8to!pL3 famina dag uplästa Memorial, hwaruti prkas, at hädanefter Konungens med Hemliga Utskottet communicerade propositioner, som hos Ständen föredragas, mätte ätföljas af Utskotts Ledamötcrnes särffilta, fast i allmänna Termer meddela, de yttrande af tilstprkan eller afrädande, hwil, ka Ven 15 Augusts. 975 ka yttranden derjemte borde uplysa, i händelse frägan genom votering blifw t afgjord, til hwilket antal jakande och nekande innom Utskottet befunnits samt altid wara försedde med samtelige Ledamöterneö egna understrifter.
Utffottet, som ingenting högre önskar ärr at ljus och Uberalitö, herrstande sä widt möjligt är i politiguens maximer, mä wägleda opinionen och stärka förtroendet til styrelsen, har tillika, redan dä förstagct til Regeringsformen författades, insett at Cabinetts operationer och i allmänhet sädane anstalter, genom hwilka nya förhällanden til Utrikes Magter upkomma, ej utan wäda kunna framdragas ur den hemlighet, som mäste omgifwa dem, sä wida ej planerne skola störas och ändamälen förfelas.
At Riksens Stander likwal ej mätte sättas i et fullkomligt beroende afauctorit n, at ätminstone nägra bland deras medlemmar, afdemsjelfwa utsedde, mätte äga cn närmare kännedom af, sädane hemliga ärendcr, stadgades tilsättandct af et Utskott för at derom med Konungen, uppä hans inbjudande, öfwerlägga.
Men detta Utstött, hwarS tillvarelse helt och hället beror af Konn mens godtfinnande, blef ej någon afgörande rätt tillagd.
Det äger endast attil Konungen atstifwa sin r utlätan.en; och det blefwe twifwelsutan lika stridande mot sjelfwa sakens na.ur, som mot en .alfwén och antagen Grundlag at bryta dar tost' d, som gjordes Lil wilkor wr underrättelsens emottagande eller a t 976
Den rz Augusti. at meddela sitt sivar ät någon annan än den som fordrat det samma.