Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
STOCKHOLM, tryckt hos Olof Grahn, 1818. » Tisdagen den 19 Maji I818V Plenum klockan half till io förmiddagen.
Upplästes och lades på bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Memorial, och Betänkanden: Frän StatsUtskottet:
Af den 13 dennes :
I anledning af RiksdagsFullmägtigens för Stockholms Stad Herr Nils Settervall väck} te Motion , så väl om fördelningen af Arbetet* emellan Riksens Ständers Revisorer af Stats-, Banco- och Riksgälds-Verken , som skyndsam tryckning af desse Reyisorers Berättelser } deruti StatsUtskottet dels ansett sig icke kunna tillstyrka en så beskaffad fördel-) ning af Revisionsarbetet, som Herr Settervall föreslagit, dels hemställt, att Revisorernes Berättelser, så väl om Stats- och RiksgäldsVerken, som öfrige Verk och Inrättningar , hvilka af dem granskas, må genast efter hvarje Revisions slut genom Revisorernes föranstaltande till trycket befordras och med allmänna TidninJ 4 Den 19 Maj. garna utdelas, hvarom, i händelse af Riksens Ständers bifall, föreskrift borde uti den genom Kongl Kungörelsen den 10 Junii 1S12, för Rt-visorme utfärdade lnstruction meddela- ; i sammanhang hvarmed och sedan Riksens Ständer vid denna Riksdag fastställt, att, jemte det Revisorerne bestås Skjuts efter fyra Hästar, till och frän Stockho,m, det för Revisorerne förut anslagne Tractamente af 2 R:dr Banco om dagen, borde förhöjas till 3 R:dr, samma Mynt, och utgå så väl under den föc Revisionsförrättningen bestämda tid, som under resan till och tran Stockholm, då 8 mil beräknades för dagen i Statsötskottet föreslagit, att föreskrift härom, tili vederbörandes efterrättelse, måtte uti en mot slutet af Instru. etionen tillagd §. införas j och hade, enligt bifogadt ProtocolIsUtdrag af den 13 dennes, en Ledamot i Utskottet, Friherre Cederström, Jacob, på anförde skäl ansett den af Utskottet til 1— styrk*e tryckning af Revisorernas Berättelser ieke böra äga rum.
Från Banco~ Utskottet:
I anledning af' gjorde Anmärkningar vid Utskottets den 10 sistledne Martii afgifne Utlåtande, angående förändiing af de innom BancoVerket gällande Befordringsgrunder ,, enligt hvilka tredjedelen af Bsnquens Commissarie! vid inträffande ledigheter tillsät. tas endast af Frälsemän; anmälande
Utskot* Den 19 Maji. 5 tet sig icke hafva funnit skäl, att Frångå hvad dess förra Betänkande i ämnet innehåller.
Fi •ån Allmänna Besvärs- och Oecono/niceUlslolUt:
Af den 24 sistledrie April: i:o Öfver yrkade TabellFormuIairer för Herrar Landshöfdtngars B-rättels^r om årsväxten m. in.; och har Utskottet föreslagit, att hos Kgl Maj:t måtte i underdånighet anhållas om befallning till Allmänna MagazinsDirectionen, att i. sammandrag af Trycket utgifva Herrar Landshöfdingars sista Berättelser om årsväxten för hvarje är, på det sätt, som Direcbonen finner för ändamålet lämpligast; varande flere Ledamöters särskilte tankar och Förslag uti ProtocollsUtdrag bifogade.
I anledning af de innom PresteStåndet gjorde Anmärkningar vid Utskottets der» 13 sistlidne Martii aflåtne Betänkande, angående föreslagen ändring uti Tjenstehjons flyttningstid anmälande Utskottet, att sistnämnde Betänkande redan blifvit af de öfrige trenne RiksStånden bifallit. 3 0
I anledning af de hos Ridderskapet och Adeln gjorde Anmärkningar vid Utskottets Betänkande , rörande väckt fråga om förhöjda Tullafgifter på Boktryckeri-stilar , som inför - 6 Den 19 Maji. skrifvas; och har Utskottet förblifvit vid dess första Betänkande, som äfven är vordet af de öfrige trenne RiksStånden gilladt. 4:0 Öfver de hos Ridderskapet och A; deln gjorde Anmärkningar vid Utskottets dea 25 sistledne Februarii afgifne Betänkande, angående jemkning uti Båtsmans - Roteringen i Halland; och har Utskottet icke funnit skäl, att uti dess förra, af trenne Stånd redtin antagne Betänkande, någon ändring föreslå. ■Af den 16 dennes: 5:0 I anledning af Riksdagsmannen'Jon Göranssons Motion , rörande elen af Kongl. Maj:t i Nåder anbefallde delning af Ölands Allmännings-marker; deruti Utskottet på anförde skäl icke ansett sig kur.na, i anledning af denna Motion, tillstyrka denna åtgärd.
Af den 1 dennes: 6:0 Innefattande Utlåtande öfver de hos Ridderskapet och Adeln samt PresteStåndet gjorde Anmärkningar vid Utskottets den 25 sistledne Februarii meddeldte Betänkande, i anledning af väckt fråga om nödvändigheten af förklaring i vissa delar utaf Kongl.
Maj.ts Nådiga Kungörelse den 3 April 1816, om öfverenskommelser, rörande Preste-rättigheter; och har Utskottet, jemte besvarande af Anmärkningarne, förblifvit vid dess lörsta Betänkande, hvilket äfven af Borgare- och Bon - Den 19 Maji. 7 deStånden redan är vordet tili alla delat gilladt - Föredrogs å nyo och bifölls LagUtskottets den 24 sistledne April afgifne , samt den 16 dennes på bordet lagde Betänkande öfver gjordt förslag till förändringar uti nu gällande Legostadga lör Husbönder och Tjenstehjon.
StatsUtskottets den 15 dennes aflåtne, samt den 16 derpå följde på bordet lagde Utlåtande, i anledning af de hos Ridderskapet och Adeln gjorde Anmärkningar vid Utskottets den 1 dennes meddelte yttrande och förslag om den Summa, som för Stats- och RiksgäldsVerkens samfälda behof erfordras, att genom allmän Bevillning utgöras.
Det är en a£ oss alla känd sats, att innan resultaterne blifva afgjorda, böra premissefne vara det j denna sats stadgar hos mig den öfvertygelsen, att StåtsUtskottets Betänkande endast år en provisionel calcul öfver Bevdlningsbeloppet, sådant det kan beräknas, innan den allmänna StatsRegleringen blifvit fastställd, samt innan Financefrågan blifvit afgjord , jemte den dermed sammanhang ägande frågan om Amortissementsanslaget och användandet af Banquens öfverskotter.
Dess» förinnnan kari BevillningsSumman icke vara bestämd ; oell jag förmodar således* att de tre andra Stånden ansett BevillningsSumnun, so® s
Den 19 Maji. provisionel! uppgifven ; men då det är angeläget , att icke gifva anledning till någon tvetydighet, begär jag ödmjnkast Proposition på bifall al Betänkandet med det tillägg, att då RiksStaten ännu ej inkommit och Financefrågan ännu ej är afgjord, finner Ridderskapet och Adeln sig icke kunna anse detta Betänkande för det, som i 69. §.
RegeringsFormen omtalas, utan förmodar ett ytterligare Betänkande ännu vara att förvänta, hvarvid det egenteliga bestämmandet af Bevillnings-summans belopp bör göras.
Hans Excellence, Herr Grefven och Landt:
Marskalken yttrade, att som de öfrige irenne RiksStånden redan bifallit StatsU'skottets Utlåtande och målet derigenom, enligt 69. §. i RegeringsFormen, vore afgjordt, ansåg Hans Excellence sig böra hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln äfven för sin del behagade uti enahanda beslut instämma.
Hjrr Cederskjöld, Pehr Gustaf:
Jag för min del tycker, att man, såsom Grefve Spens anmärkt, kan anse StatsUtskottets ifrågavarande Betänkande blott för en avis och cj nöd vändigt såsom det i 69. §.
Regeringsformen omtalta tillstyrkande rörande Bevillningens be» lopp; emedan på detta ställe i GtuudLagen står, att detta tillstyrkande skall vara lårnpadt efter Statens reglerande , hvilken sistnämnde åtgärd ännu ej blifvit verkställd.
Jag anser derföre billigt att begagna hvarje utväg, Den 19 Maji. 9 som Grundlagen kan medgifva, för att i närvarande ögonblick, söka förskona Svenska Folket från ytterligare förökning i Skatt-bör dorna} och [örenar mig således med Grefven Spens i den anhållan, att de Respective MedStänden måtte genom protocolis-Utdrag inbjudas, att på de skäl, sorn nu blifvit uppgifne , utan afseende på det bifall de föiut lemnat till Utskottets provisoriska Betänkande, medgifva, att Bevillningens belopp ina förblifva oförhöjdt, så framt* med FinanceRegieringen, andra utvägar skulle kunna utfinnas, till fyllande af StatsVerkets behof.
Hans Excellence, Herr Grefven och Landt'
Marskalken förklarade, att den af StatsUtskottet å den förra Bevilinings summan föieslagne tillökning tillkommit genom å tredje Hufvndt i teln uppförde, och af samtlige RiksStänden redan fastställde nya Stats-anslag, samt tilläde, att sedan de öfrige RiksStänden redan bifallit StatsUtskottets Utlåtande hvilket en gång från Ridderskapet och Adeln återremitteradt, nu vore för andra gången härstädes under pröfning, syntes någon annan åtgärd numera icke återstå, än att, derest Ridderskapet och Adeln ej ville hvarken gilla Betänkandet, eller låta dervid bero, anmoda StatsUtskottet, att, enligt 09 §.
RegeringsFormen, utnämna vissa Deputerade , hvilka borde hos Ridderskapet och Adeln företräda och närmare upplysa förhållandet}. hemställande Hans Excellence, hu; ruvida en slik åtgärd, som endast skulle bereda tidsutdrägt och uppehåll för Bevilinings - I® Den 19 Maji.
Utskottet, uti uppgörandet af Bevillningens för.; delning, kunde anses nödig.
I anledning af hvad H. Ex. Hr Grefven och LandtMarskaiken nu behagat yttra, torde jig först få äran anmärka: att hvarken tredje HufvudTiteln eller någon annan skulle, genom det förslag jag uppgifvit, blifva till det allraringaste förminskade.
Det vore endast Statens utgift li?i Banqnen som kommer att minskas, så att atbetalningen på StatsVerkets skuld förlängdes till tiden i sam, ma förhållande, som den årliga summan nedsattes.
Hvad tor öfrigt sjelfva hufvudsaken beträffar, kan jag ännu ej medgifva, att den 69 §. nödvändigt skall binda Riksens Ständer vid det bifall, de gifvit till Stats-Utskoftets föislag örn Bevillningens förökningDet står nemligen i denna §. att Bevillningens belopp skall vara lårnpadt efter Statens reglerande Emedan derföre Staten ännu ej blifvit af Riksens S:änder fastställd och således ej kan såsom reglerad anses, synes också följa, att dst förslag Utskottet på förhand af* gifvit, ingalunda kan betragtas för annat än ett slags underrättelse om utsigten för den blifvande Bevillningens belopp, för att de'jemte inhämta, huruvida Riksens Ständer skulle sig densamma vilja åtaga , i händelse nödigt så kunde blifva.
Grefve Spens: Lika med Herr Cederskjöld förklarar jag, att jag visst ej vill rubba något beslut, aldraminst något om anslag till för D en 19 Maji. 11 Fäderneslandets behof nödiga utgifter.
Det är endast emedan bepofvet af en ökad Bevillningssumma icke ensamt uppkommit af ökade anslag pä Hufvuiiiitlarne, utan ä ven deial, att mandet oagtadt b behållit AmoiUäsementsSum} man lika stor sorn tömt} det är af denna orsak jag yttrat mig emot den {ö>eslagoa ökningen.
Hvad frågan om 69 § angår, erkänner jag visserligen, att, enligt denna §., tre Stånds Beslut skall blifva gällande i frågan om det der omtalta bestämmande af Bevill. ningsSummans belopp} men nu är just fråga om detta Betänkande är det, som 1 69 jjj. om talas} mig synes ganska tydligt, att det är blott en Avis. Hans Excellens?, Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att ehuru StatsUtskottets Betänkande om StatsRegleringen i allmänhet ännu icke inkommit, hade likväl Statsutskottets särskilta Betänkande, icke allenast om Hufvudtiliarne, utan ock angående enskilte Personers väckte Motioner, om anslag af Statens medel, blifvit afgifne, samt af RiksStånden pröfvade, hvadan Statsutskottet äfven ansett sig kunna beräkna, och till Riksens Ständer uppgifva beloppet af den blifvande BevillningsSumman, örn hvars bestämmande nu endast vore fråga.
Hvad angeck den af tvänne Ledamöter yrkade minskning uti berörde Summa, hemställde Hans Excellence, om icke åt Bevillnings-Utskottet kunde öfverlemnas, att vid Bevillningens fördelning tillse och uppgifva förslag, hvarigenom någon lindring möjligen skulle kunna erhållas, såsom 12 Den t 9 Maji, till exempel genom en Bevillning å vissa Ötvejflöcis aitiklar.
Jag skulle ej bestrida öfverlcmnandet åt BevillningsUtskottet af denna sak, o.n jag trodd: detta Utskott äga magt att pröfva Amoitisrements anslaget ; jag skulle tillika ;jeif vara dea förste, sorn yrkade Bevillning på öfverflöd men då jag icke tror frågan om ett Anslag kunna till BevillningsUtgkottet remitteras , ej heller ÖlverflödsBevill* ningen afhjelpa det jag önskat förebygga , nemligen ökandet af BeviilningsSumman, sammanslagen af alla arter Bevillning, anhåller jag nu ödmjukast om bifall på Betänkandet, med tillägg, att om, vid, Finance frågans afgörande , utvägar kunna utses till undvikande af BevillningsSutnmans förhöjning, utan minskning i något af Riksens Ständer faststäldt Anslag, detta beslut icke må anses såsom bindande till en högre BeviilningsSumma, än som då blifver nödigt.
Jag anhåller att få upplysa , det Bevillningsutskott icke äger i sin magt, att framställa något förslag , ledande till minskning i det fastställda Bevillnings-beloppet, ulan endast att fördela den BeviilningsSumma, hvilken, af StatsUtskottet uppgifven, blifvit af Riksens Ständer godkänd- Då trenne Stånd redan gillat Statsutskottets Utlåtande, och det framställda behofvet således är ostridigt , men Bevillnings.
Utskottet icke kan ingå uti Bevillningens för - Den 19 Maji, »3 delande förr , än sjelfva BevillningsSumman förut blifvit bestämd och Bevillningsutskottet meddelad ; så får jag på det högsta bestrida , så väl allt uppskof med pröfningen af ifrågavarande Betänkande, sorn d; tsammas gillande under de af Grefve Spens föreslagna, högst obestämda vilkor; såsom -ledande till hinder för BcVillningsUtskottefs åliggande och ännu längre tidsutdrägt med Riksdagen, samt anhåller vördsammast hos Mans Excelience, Herr Grefven och LandtMarskalken om Proposition till bifall af StatsUtskottcts Betänkande, utan nå-got slags tillägg.
Hans Excellence, Herr Grefven och LandU Marskalken hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln behagade gilla StatsUtskottets Utlåtande , med tillägg, att om, vid Allmänna Finance-Regleringens bes ammande, utvägar framdeles skulle finnas, hvarigenom den nu antagna Bevillnings-Summan kunde till någon del minskas, på sätt, att de af Riksens Ständer fastställde Stats anslag likväl komme att fyllas , och med säkerhet utgå, en sådan minskning af BevillningsSumman, utan hinder af det nu fastställda belopp, då må kunna äga rum.
Grefve Spens anhöll, att de öfrige RiksStånden måtte inbjudas , att uti detta Beslut med Ridderskapet och Adeln sig förena, hvila ket, uppå af Hans Excellence gjord Pro. 14 Ben 16 Maji. position, äfven af Ridderskapet och Adeln bifölls.
Upplästes till Justering och godkändes Expeditions - Utskottets insände Förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Maj:t, angående KrigsAcademiens på Carlberg Lönings- och UnderhålisStat.
Sedan de tvänne Härolder, hvilka uti Processionen i dag borde gå framföre Ridderskapet och Adeln, ankommit, samt Ridderskapet och Adeln, uppå af Hans Exceilence, Herr Gref* ven och LandtMarskalken gjord Proposition, beslutat , att efter Ceremoniens slut vid Kongl.
Slottet åtskiljas, afgeck Hans Exceilence, jemte Ridderskapet och Adeln, kl en qvart till n, till Kongl. Sfottet, hvarifrån Ridderskapet och Adeln var Kongl. Maj:t i Processionen följagtig till Hyllningsplatsen å Lejonbacken, hvarest Riksens Ständer aflade deras Tro- och Hyllnings-Ed åt Hans Majit Konungen.
Ef. ter Ceremoniens slut återgeck Ridderskapet och Adeln med Processionen till Kongl.
Slottet, samt åtskiljdes vid nedgången derifrån, kl, a eftermiddagen.
Plenum kl. half till 10 f. m.
Utdrag af Profocollet, hållet hos Höglcfl; Ridderskapet och Adelli, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, den 19 Maji 181S. S. 15.
Föredrogs å nyo och bifölls LagUt^ skottets, den 24 sistlidne April afgifne, samt den 16 dennes på bordet lagde Betänkande, öfver gjordt Förslag till förändringar uti nu gällande LegoStadga för Husbönder och Tjen,' stehjon.
S. D. Vid förnyad föredragning af Stafs* Utskottets, den 15 dennes aflåtne , samt den 16 i samma månad på bordet lagde Utlåtande , i anledning af de hos Ridderskap^ och Adeln gjorde Anmärkningar vid Utskottets den 1 dennes meddeldte yttrande och förslag, om den Summa, som för Stats- och RiksgäldsVerkens samfälta behof erfordras, att genom allmän Bevillning utgöras, fann Ridderskapet Och Adeln för godt, att StatsUtskottets berörc de förslag gilla , med tillägg, att om vid all^ manna FinanceRegleringens bestämmande, utyägar framdeles skulle finnas, hvarigenom den J 6
Den 21 Maji. nu antagne Beviliningssumman, kunde till någon del minskas, på sätt, att de af Riksens Ständer fastställdte
Stats-anslag likväl kornma att fyllas och med säkerhet utgå, en sådan minskning af BevillningsSumman , utan hinder af det nu faststäldte belopp, då må kunna äga rum j uti hvilket tillägg de öfrige Respective RiksStånden skulle vänligen inbjudas, att sig med Ridderskapet och Adeln förena.
Upplästes till justering och godkändes följande frän ExpeditionsUtskottet insände förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrif; veiser till Kongl. Maj.t: 1:0
Om en del af Wadstena fordna Klosterbyggnaders upplåtande för Hospitalslnrättningen derstädes.
. justerades Expeditions Utskottets förslag till Förordnande för Ledamöterne i TryckfrihetsComitéen.
Friherre Adlerbeth, Gudmund Joran, hade inlemnat ett Memorial, hvilket upplästes, så lydande:
Då Den 2 I Maji. 17
Om min förmåga, att deremot svara, icke varit så vidsträckt, som mitt nit, är jag dock öfvertygad, att min välmening af Eders Excellence och Högloflige Ridderskapet och Adeln med bevågenhet anses , och att jag vid denna för mig dyrbara förmån får vara bibehållen.
Ilans Excellence , Herr Grefven och LandtMarskalken anmodade, i anledning häraf, Herrar
Upplästes och lades på bordet följande från nedannämnde Utskott . inkotnne Betänkanden: Från Serskilta Utskottet:
Angående grunderna för en allmän regie?
Fröt, VI. B. I.
Afd. 3, 4° i8 Den 21 Maji. ring af Statens Embeten och Tjenster ; hvar» vid, enligt ProtocollsUtdrag, åtskilige Ledaj möters serskilde tankar i ämnet blifvit bi-, fogade.
Från Allmänna Besvärs- och Oeconomi Utskottet:
Innefattande Utlåtande öfver de bos Hedervärda BondeStåndet gjorde Anmärkningar vid Utskottets den 17 sistledne April afgifne Betänkande, i anledning af väckte Motioner om ändringar eller förbättringar uti Skjutsväsendet, samt de derom nu gällande Författningar; anmälande Utskottet, att dess första Betänkan» de redan blifvit af de öfrige irenne Respective RiksStånden bifallit.
Föredrogs å nyo LagUtskottets, så väl den 27 sistlidne Februarii afgifne Betänkande , angående väckt fråga om skärpande af det nu för tjufnader stadgade straff m. m. som ock d. 25 sistlidne April meddelte, samt den 16 dennes på bordet lagde Utlåtande, i anledning af de hos Ridderskapet och Adeln vid Uti skottets förra Betänkande gjorde Anmärkningar.
Herr af Malmborg, Abraham9 uppläste följande *•
Då jag visserligen icke äjr nog förmäten att Den 2 1 MajL ig föreställa mig, det jag med mina Anmärkningar skulle kunna föra någon ifrån en fattad öfvertygelse, borde jag kanske förblifva vid den tystnad jag föresatt mig här under detta Riksmöte iagttaga; men jag har fått anledning tro , det man skulle inse denna tystnad visa en tadelvärd bekymmersiöshet uti förevarande vigtiga ämne, der fråga är, att genom straffets skärpande för tjufvar befordra allmänna sä-i kerheten , som alltid bör ligga Domaren ömt om hjertat.
Jag bör derföre till min egen tillfredsställelse reservationsvis uppgifva hvad jag tyckt mig finna kunna verka till vinnande af detta stora och nyttiga ändamål, sota jag hört mångå tro motverkas af stränga och. allvarsamt verkställda Strafflagar.
En sådan tanka strider rakt emot de äldsta tiders och äfven min egen erfarenhet,'under det jag, deis såsom biträde åt andra, uti Domare göromål, dels säborn Auditeur ,. och dels, sedan 1780, såsom Häradshöfdinge , lagt hand vid sådana göromål.
Jag har derunder funnit starka anledningar fatta full öfvertygelse derom, att den äldsta och kanske visaste Sedelärare verlden känner, baft rätt då han sagt, att en vis Regent är sträng, och der en vis Regent är, går det allt skickligen och ordentligen till»
Der dessa visa lättsinnighet och för mycken eftergifvenhet hos Lagstiftaren, der visa sig ock allmänneligen lättsinnighet och sjelfsvåld i sederna, hvilkas förfall leda till barbari^ och slutligen till Samhällens upplös - 20 Den 2 i Maji. ning.
Detta torde vara en obestridlig sanning.
Hvad 6kall han då tänka om Lagstiftningen?
Jag tycker derföre det är hög tid , att lemna mycken uppmärksamhet åt detta vigtiga ämne och att, så vidt möjligt är , söka förekomma de mer och mer tilltagande tjufnader , samt att såmedelst befordra säkerheten till lifoch egendom.
Lag återsättes i sin fulla kraft och verkan, som intill 177$, då olyckligtvis förändringen deraf utkom, synbarligen i det närmaste uppfyllde sitt ändamål, så vida tjufnader för den tiden voro ojemförligt ine. ra sällsynta än nu, då de sedan 1780 så märkligt tilltagit, att alla fängelser äro alldeles uppfyllde med tjufvar, hvaraf antalet var högst obetydligt, så länge berörde, efter mitt 6äit att se, oöfverträffliga
Allmogen lemna dörrar och kistor Den 21 Maji. 21 olästa, då Folket var ute på arbete, och säl* lan funno de något tillgrepp å deras egendom hafva skett, då de kommo hem.
Nu åter, sedan liberalheten emot våldsverkare synes öf verskrida fättvisans och billighetens gränsor, äro låsar, galler och andra förvaringsmedel otillräcklige att skydda Medborgares egendom, som med våld tillgripes, utan att ägaren, eburu dervid ofta hemma i Huset, kan hindra det.
Medborgaren gråta öfver förlusten af sin egendom, derföre han icke kunnat få minsta ersättning till räddning från den nöd, hvari han af våldsverkaren blifvit försatt, sedan denna förstört hvad han tillgripit.
Domaren lider vid utöfningen af sitt svåra och vigtiga Embete, då han dervid ser sig oförmögen, att till återfående af det förlorade, hjelpa den lidande oskulden, som blifvit plundrad, under det den hvilat trygg, i förlitande på det beskydd, den af Lagarne haft rättighet att fordra och vänta.
Jag hoppas derföre ingen rättsinnad finner underligt , att jag upprigtig! ifrar för återställande af den ordning och säkerhet, som varit befordrad med 1734 års
Lag, men upphört med dess, efter min , på erfarenheten grundade tanka, onyttiga och skadliga ändring , hvarefter ifrågavarande missgerningar så märkbart tilltagit.
Jag har väl häremot»
Den 2 r Maji, bort den tankan yttras , att de i 1734 års
Lag, för stölder stadgade dödsstraff skulle; för tjuf„ ven blifva ett motiv att älven begå mord-, men erfarenheten talar högt emot denna tanka , ty jag tror, att Aire mord af tjufvar blifvit bsgångne efter, än före
Lagförändringen 1779* dä deras gyllene tid börjades.
Under Ransakningar i Skåne öfver flere utländska tjufvar, har jag hört dem upprigtig! bekänna, att da rymt till Sverige, efter erhållen underrättelse, att de der kundexstjäla, utan annat äfventyr, än-litet stryk eller fängelse, som de ansett o» betydligt, och derföre lika som vanartige Svenskar idkat detta handtverk, som sådana finna Rättare, än att genom arbete förtjena medel fil 1 sina behofver.
Man säger väl, att tillgång till arbete saknas j men må jag fråga , är detta sannolikt då en allmän klagan höres öfver brist på arbetare, till underhållande af Latt'* dets odlingar, sorn på ett förvånande sätt kunde , om folk nog finnes, ständigt tilltaga?
Jag må ock härvid erinra, det jag icke (.anner något exempel derpå, att den, som röfvat Posten eller rånat, tillika begått dråp , ehuru Lagen, som stadgar dödsstraff för Poströfvare och rånare, ännu är gällande ; hvarför® sådana brott äro högst sällsynta, hvilket tyckes bevisa, att stränghet i straff icke befordrar lust att bryta Lagen, som, då ders är för mycket eftergifvande, endast tjenar till åtlöje för den, som icke gillar andra band, än dem egennytta:! fäster, och ej eller kännet annan moralité, än fruktan för straffet, och derföre tror jag den högsta Lagstiftaren funnit nödigt Den 21 Maji. 3 3 förordna, att våldsverkare skola utrotas ur sitt folk.
Med denna auctoritet hoppas jag oklan-, dradt kunna stå fast vid den öfvertygelsen, att 1734 års