Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Fullmäktige hafva förfarit rätt; jag tror att de handlat orätt, och förenar mig med Hr Gripenstedt.
Det vore högst besynnerligt, om icke
RiksboksslutsKontoret skulle kunna börja sina arbeten förr än alla Statens räkenskaper inkommit.
Så vida detta Kont. skall kunna D e n 18 A pr il e. m. 325 medhinna sitt vidlyftiga arbete inom utsatt tid, måste det ovilkorligen, allt efter som hvarje räkning för Kont. blir tillgänglig, börja med uprättandet af de sammandrag, hvilka sedermera, när alla räkenskaper inkommit och hunnit omslutas, skola ingå i det hela, så att Statsverkets ställning, i alla dess delar, deraf kan skönjas.
Hvad beträffar förslags-anslagen så vet jag, lika väl som Frih.
Tersmeden, att de kunna öfverskridas och äfven understundom lemna behållning; men R.
St:r hafva, åtminstone i sednare tider, gjort förslags-anslagen så tillräckliga, att högst sällan några betydligare brister på dem upkomma.
Den största bristen har varit på anslaget till fångars vård och underhåll; men i följd af gjord anmärkning öfver detta förhållande, hafva R.
St:r, under de sednare Riksdagarne, gifvit så rikliga förslags-anslag för detta ändamål, att någon brist sedermera icke upkommit
Det är till och med exempel uppå att hela anslaget, för ett eller annat år, icke utgått.
Jag tror mig härmed hafva visat, att Rikshufvudboken icke beböfver vara afslutad innan öfverskotten, åtminstone till största delen, kunna vara kända, äfvensom att StatsKont., så vida det icke emot sin rätt vill hos sig qvarhålla dessa öfverskotter, långt förr än Frih.
Tersmeden förmenat är i tillfälle att aflemna dem till RiksgrsKont.
, hvars rättighet det är att få medlen sig tillställda.
Hvad Hr Frihtns anmärkn.-r emot Riksg:sKont:s förvaltning beträffar, så vill jag derom icke med honom tvista.
Om Hr Frih:n t. ex. möjligen någon gång, i egenskap af förvaltare i något enskildt bolag, skullo, till följd af mindre gynnande konjunkturer, vinna ett mindre fördelaktigt resultat af sin förvaltning, och en elier annan anmärkn. derföre framställdes emot honom, så torde han, vid sådana tillfällen, säkerligen icke kunna undgå att, lika med mig, finna hurusom den mer eller mindre lyckliga konjunkturen merendels tages till grund för det omdöme man fäller öfver förvaltningen, i st. f. att förvaltarens i hvarje hans handling ådagalagda goda och välmenande afsigter ensamt borde blifva rättesnöre för detta omdöme.
Jag skall endast yttra några få ord.
Man hör ofta talas om den riksdags-taktik, att man öpnar en discussion öfver ett helt annat ämne, än det som utgör föremål för öfverläggningen, och dermed fortfar så länge, till dess alla ledamöter glömt hvarom fråga var.
Nu är förhållandet alt alla talare, som yttrat sig efter Gr.
Posse, icke sagt ett enda ord om den fråga, som utgör egentliga föredragnings-ämnet; och del är af denna anledn. som jag ansett mig befogad att begära ordet, för att besvara en anmärkn., som blifvit framställd af Gr.
Posse, emedan den icke bifvit uptagen af någon annan.
Hr Gr:n yttrade nemi., att StatsUtsk. skulle hafva misstagit sig då det upgifvit, att Riksg:sKont. icke hade tillgångar till bestridande af de uti Utslcs Utlåt, föreslagna Irenne sista utgiftsbeloppen, samt alt det i stället borde hafva sagt, att tillgångar funnes till alla utgifterna, enär 11.
St:r, vid sista Riksdagen, beslutat och updragit åt Riksg:sKont. att uptaga lån till flera milbr.
Häremot vore ingenting att I) e n 18 April c. m. säga, om StatsUtsk. hade tillstyrkt R.
Si:r, att de ifiågavide summorna skulle utgå med uplånta medel, ty då hade det varit klart, att om detta blifvit bifallet, skulle summorna komma att af RiksgisKont. utbetalas endast i det fall att det lyckats få de afsedda beloppen uplånte.
Men då StatsUtsk. tillstyrkt R.
Slir att anvisa dessa medel på RiksgisKont. utan att tala om någon uplåning deraf, så följer ju häraf att RiksgisKont. skall, af under händer hafvande medel, utbetala dessa summor, äfven om de voro afsedda för an dra ändamål.
Det dr vid sådant förhållande, som hvar och en torde finna angeläget att Utskis Utlåt., i omförmäide delar, återremitteras, och om StatsUtsk. då tillstyrker alt medlen skola utbetalas och, derest ingen annan disponibel tillgång dertill finnes, att de må anskaffas genom lån, så kan sådant utan inkonseqvens bifallas; men att gifva en bestämd invisning på ett Kontor, som icke har några medel, det anser jag, för min del, vara orätt, samt-vidblifver fördenskull min anhållan om bifall till första delen af Utskis hemställan och återremiss af den sednare.
Landtm., att i afseende på förevide Utlåt, blifvit yrkadl, dels af flere ledamöter bifall, dels af Gr.
Anckarsvärd, med hvilken åtskillige talare instämt, att R. o. Ad. mätte bifalla Utskis förslag, så vidt det angår de för fortsättande af Statens Jernvägsbyggnader efter Maj månads ingång erforderliga 1,350,000 Rdr Rmt, och i öfriga delar återremittera Utskis Utlåt.
Den härefter till bifall å StatsUtskis förevide Utlåt, framställda proposin besvarades med starka
Då redan tre
Stånd fattat sitt beslut i denna fråga, och detta således är IL Stirs, samt det dessutom är långt lidet på natten, får jag hemställa till llr Dalman, huruvida han icke villo afstå från den af honom begärda voteringen.
Uplästes till justering och godkändes följande votis-propos.
Den, som bifaller StatsUtskis Utlåt.
N.o 55, röstar
Ja, den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, bifaller R. o. Ad.
StatsUtskis i Utlåt.
Nio 55 framställda förslag, så vidt det angår de för fortsättande afStatens
Jernvägsbyggnader efter
Maj månads ingång erforderliga 1,350.000 Rdr Rmt, och varder Utlåt, i öfriga delar, på grund af deremot gjorde anmärknir, till Utsk. återremitteradt.
Landtm, bortgått, och ordfide-platsen blifvit intagen af främste närvide ledamoten, Fullmäktigen för Grefliga ätten Nio 8, Oxenstjerna af Korsholm, Frih.
Åkerhjelm, De n 18 April e. m. 327 Jahan Carl, företogs voteringen, och vid dess slut befunnos rösterna hafva utfallit sorn följer: Ja — 5!.
Jag får anmäla tnin reservation mot det nu fattade beslutet, och tillika mot det sätt, hvarpå Fullmäktige i Riksg.sKont. blifvit anfallna i en fråga, deruti de redan erhållit decharge.
Jag får anmäla min reservation emot det sätt, hvarpå StalsUtsk. behandlat denna vigtiga fråga, samt emot det beslut, R. o. Ad. fattat, genom hvilket detta behandlingssätt blifvit godkändt.
Jag anhåller att få instämma uti den af Frih.
Stael von Holstein nu afgifna reservation.
Hr af Geyerstam, Carl; Jag har icke velat deltaga i den discussion, som här förevarit, med den utsträckning den erhållit: men jag kan icke derföre gilla det sätt hvarpå StatsUtsk., i afseende på de ifrågavide medlens anvisande, gått till väga.
Jag anhåller derföre, att R. o. Ad. behagade tillåta mig att, i följd af det beslut Ståndet nu fattat, få väcka följande motion.
Den härefter af Hr af Geyerstam uplästa motionen var så lydande:
Genom bifall till StatsUtsIcs Utlåt.
N:o 55, ang:de medels anvisande för fortsättning af aibetena å vestra och sodia stambanorna under innevide år, har R. o. Ad. nu beslutat att, i afräkning å de anslag till Statens Jernvägsbygnader, som komma att af R.
St:r beviljas, anvisa följande summor att, under loppet af innev:de år, i mån af behof, från Riksg:sKont. utgå, nemi.: efter
Maj månads ingång Rdr Rint 1,350.000: n Juli månads ingång 1,500,000: » Sept månads ingång 750,000: och efter Nov. månads ingång 270.000: eller tillsammans
Rdr lim t 3,870,000: att till de föreslagna vestra och södra Jernstambunorna användas.
I fråga, om tillgångars beredande för dessa utgifters bestridande, har Utsk. endast ansett sig behöfva uplysa, att, efter hvad Utsk. inhemtat, Riksa:sKont., utan hinder för verkställigheten af de detta verk förut ålagde utgifter, bör kunna tillhandahålla den under årets första hälft till utbetalning förfallande summa, hvarvid jag ansett mig icke kunna underlåta att genom närmare undersökning af Kont:s n. v. ställning söka vinna uplysning huruvida de behöfliga medlen å bestämda tider må vara att tillgå.
Af en d. 15 April upejord förslagsberäkning öfver Riksg:sKont:s inkomster och utgifter för tiden från nämnde dag tili den I Juli visar sig att Kont:s inkomster, med inberäkning af n. v. kontanta 328 Den 18 April «. ra. behållning, kunna beräknas komma att utgöra omkring 2,363,000 Rdr Bko, hvaremot utgifterna, under samma tid, utan beräkning af ofvanberörde till Jernvägs-anläggningarne anslagne 900,000 Rdr, som efter d. 1
Maj skola utbetalas, upgå till omkring 2,156,000 Rdr Bko, så alt till sistnämnde utgifters bestridande endast finnas 207,000 Rdr Bko.
Visserligen äger Riksg:sKont. fordringar och andra tillgångar, hvilka skulle kunna belånas till dess Kont. erhåller den betydande inkomsten af mera än 2 milhr Rdr
Bko för åtskilliga upsagda, i Aug. månad förfallande hypotheks-obligationer, men då en sådan uplåning, under n. v. förhållanden, icke utan men för den redan tryckta penningeställningen, kan verkställas, synes mig en annan utväg böra utfinnas för anskaffande af de medel, som för Riksg:s Kont:s utgifter äro oundgängligen nödvändiga.
En sådan utväg vore att, såsom undantag för denna gång, befria Riksg:sKont. från skyldigheten att d. 30 Juni inbetala det kreditiv af 1 milhn Rdr Bko till R.
St:rs Bank, som Kont innehafver och som kan åter disponeras d. 1 Sept.
Jag får således, med stöd af 56 § Riksd:sOrdn:n, vördsamt föreslå, att R.
St:r må besluta att förenämnde kreditiv å R.
St:rs Bank måtte, om behofvet sådant påkallar, af Riksg:sKont. få begagnas äfven under instundande Juli och Aug. månader, så att Riksg:sKont. befrias från den, enl.
198 § i nu gällande regi:te, Kont. åliggande skyldighet att inom nästkommande Juni månads utgång till Banken inbetala det lyftade kreditivbeloppet.
Om remiss till Stats- och BankoUtsk:n anhålles.
Af den motion, som nu blifvit upläst, har en ytterligare bekräftelse vunnits derpå, att StatsUtsk:s ifrågavar:de Utlåt, hade bordt återremitteras.
Emellertid komma R.
St:r derigenom i tillfälle att för framtiden taga StatsUtsk:s Utlåt:n något närmare i öfvervägande, då man ser att så betydlig missräkning, som här ägt rum, blifvit begången.
Jag anhåller att Hr Geyerstams motion måtte få hvila på bordet.
Hr Frih. o. Ordfin förklarade, att Hr af Geyerstams motion komme att hvila på bordet, i följd af Hr Dalmans derom gjorda begäran.
Justerades 2:ne prot:s-utdrag ang.-de de under innev:de plenum af R. o. Ad. fattade beslut. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 12 på natten.
D en 22 April. 329 Onsdagen den 22 April 1857.
Ordf:deplatsen intogs af främste närv:de ledamoten Fullmäktigen för Gr. Attén N:o 8 Oxenstjerna af Korsholm, Frih.
Åkerhjelm, Johan Carl, som öpnade plenum med tillkännagifvande att Hr Gr. o.
Landtm, af sjukdom var hindrad att sig i detta plenum infinna.
Uplästes till justering och godkändes nedannflmnde från Exped.- Utsk. inkomne förslag till R.
N:o 62, i fråga om anslag till uprätthållande af den Arméens Pensionskassa åliggande pensionering; N:o 63, om medels anvisande för fortsättning af arbetena å vestra och södra Jernvägs-stambanorna under innevide år; N:o 64, i fråga om anläggande af en elektrisk undervatlenstelegraf emellan Skåne och ön Eugen ; N:o 65, i ani. af väckt fråga om Styrelse- och FörvaltningsVerkens reorganisation; N:o 66, ang:de stapelrätts beviljande för staden Wadstena; och N:o 67, ang;de stapelrätts beviljande för staden Falkenberg.
Öpnades Hrr Elektorers lista vid val af 2:ne ledamöter i Const.Utsk.: efter N:o 139, Gr. Wirsén, Axel Emil, och N:o 260, Frih. von Saltza, Anton Philip Carl; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: N:o 331, Frih. Adlercreutz, Carl Gustaf; och N:o 370, Frih.
Paykull, Johan Gustaf. Öpnades Hrr Elektorers lista vid val af en ledamot i Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk.; efter N:o 2074, Hr Kjerrulff von Wolffen, Fullm.
Hr Lilliehöök, Erik Gustaf; samt af en supleant i samma Utsk., efter N:o 839, Hr Rehnberg, Carl Gustaf; och befunnos hafva blifvit utsedde till Ledamot: N:o 113, Gr.
Ehrensvärd, Albert; Supleant : N:o 325, Hr Appelbom, Fullm.
Hr von Francken, Georg Wolfgang. 330 Den 22 April.
Öpnades jemväl Hrr Elektorers listor vid val af supleanter i Stats- och BankoUtskin ; och befunnos dertill utsedde i StalsLlskottel: efter N:o 2017, Hr Björnstjerna, Oskar Magnus; N:o 1702, Hr Törnebladh, Gustaf. BavkoUtskottet : efter N:o 1479, Hr Ulfhjelm, Fullm.
Hr von Knorring, Erik Oscar ; N:o 1901, Hr Olivecreutz, Fullm.
Gr. Wrangel, Otto Gustaf. Föredrogs och remitterades till StatsUtsk. K. M:ts nedannämnde d. 18 dennes e. m. på bordet lagda Nåd.
St:r: 1 :o) ang:de utbetalning af innehållen och till Statsverket indragen aflöning för de under krigsåren 1806—1810 fångne ogifte Officerare och UndeiOfficerare med vederlikar; 2:o) ang:de sinnessjuke Löjtnanten vid Westmanlands Reg:te Laurentz Georg Nikolaus Lindbergs upförande till pension å Allmänna IndragningsStaten vid erhållande afsked; 3:o) om afsöndring af jord från IiyttmästareBostället vid Skånska Hussar Reg:tet, kungsgården Sandby, för att till ny kyrkogård för Sandby församling i Westra Göinge härad af Christianstads län användas; och 4:o) eng:de afsöndring af jord från f. d. SergeantsBostället vid WestaöthaDahls Reg:te, Lerdals stom, för utvidgande af Lerdals församlings kyrkogård i Elfsborgs län.
Föredrogs K. Mits d. 18 dennes e. m. på bordet lagda Nåd.
St:r, ang:de upförandet af en hufvudsakligen för Postverket afsedd byggnad å K.
Mits och Kronans intill K.
Med anledn. af den nu föredragna K. Propos:n ang:de upförandet af ett nytt Post-hus, anhåller jag få anföra några ord som torde få åtfölja den blifvande remissen till vederbörligt Utsk.
För min del anser jag den närv:de tidpunkten olämplig för upförandet af ett dylikt för Stockholms post-expeditioner afsedt hus.
Vi veta alla att fråga är å bane att i stort anlägga Jernvägar inom Riket, och att i hufvudstaden skulle komma att upföras en å två bangårdar.
Deras läge är dock ännu icke bestämdt, och innan det blir fallet anser jag det alltför tidigt att bestämma läget af ett nytt Post-hus.
För att i allo motsvara sitt ändamål, bör detsamma nemi. anläggas i närheten af den blifvande bangården, för att derifrån befrämja en lätt och vig transport af alla bref och paketer, som å Jernvägen komma att fortskaffas.
Det finnes derjemte ännu en anledn. för Post-husets anläggning i närheten af sagde bangård.
Det kan ju i framtiden inträda, att postverket hos oss, på samma sätt som det sker i Den 22 April.
:j3 i Utlandet, kan komma att öfvertaga resandes forlskaffning å jernvägar; det blifver således af stor fördel om
Post-huset kommer att anläggas så nära bangården som möjligt.
Det säges, att det närv:de Post-huset saknar nödigt utrymme.
Jag tror detta likväl icke vara fallet.
Låt inrymmandet af postverkets expeditioner blifva hvad det bör, hufvudsaken, och boställs-våningarne en bisak, och jag är öfvertygad att utrymme icke skall saknas.
Att förlägga en del af expeditionerne en trappa upp uti den derstädes varande ljusa och rymliga lokalen, vore vida lämpligare än som nu är fallet, sammanföra dem alla uti den mörka och trånga bottenvåningen.
Skulle brist af boställs-vån ing för GeneralPostDirektör och PostEmbetsmän härigenom upstå, blefve härigenom icke stor skada skedd.
Det enda, som härigenom blefve en följd, vore nemi., att innehafvarne af dessa tjenster finge sig hyresersättning beviljad af postmedlen, eller m. a. o., de fingo af postmedlen upbära den byra de nu upbära af de personer till hvilka boställslägenheterne uthyras.
Men i anledn. såväl häraf som det i den K. Propos:n förekommande förslaget om bostadsboställens anskaffande åt embetsman, tager jag mig nu friheten att, med ledning af 56 §:n Riksd:sOrdn:n väcka den motion, alt B,.
St:r för sin del måtte besluta, att bosta 1 Islägen heter, som anslås till embetsman, icke må af dem borthyras, utan skola af dem sjelfva bebos.
Jag har kommit till denna åsigt med anledn. af det ofog, som innästlat sig och på sednare tider öfvergått till praxis, nemi. att bostäilslägenheter, som blifvit embetsman anvisade, af dem bortbvres till andra personer.
Oafsedt det samband som emellan ett blifvande nytt Posthus och en likaledes blifvande bangård bör äga rum, således utan att härvid fästa något afseende, kan jag ingalunda gilla hvad som uti den Nåd.
Propos:n föreslås rör:de Post-husets upförande vid Carl XIlI:s torg- Detta ställe har nemi. icke det centrala läge, som ett Post-hus inom staden bör äga.
Jag tillstyrker således, att Post-huset tillsvidare må förblifva hvarest det är.
Att gården är trång för inrymmandet af en mängd hästar och vagnar, kan icke bestridas, men om vi snart få jernvägar kommer väl icke i fråga en synnerlig mängd hästar och vagnar för postens transporterande.
Jernvägen kommer då att såsom post-fortskaffningsmedel i de flesta fallen begagnas.
Såsom tillflykt för postverket att använda sina öfverskottsmedel, är icke byggandet af ett nytt Post-hus af nöden.
Ändamål härtill finnes allt detta förutan.
En vidsträckt och ändamålsenlig utväg härtill finnes t. ex. uti lindring af den öfverklagade betungande postföringen : uti förbättrade vilkor för de, ganska svår och mödosam befattning ägande postiljonerne; uti anskaffandet af ändamålsenliga åkdon för postens forslande o. s. v. Jag anhåller att dessa mina anmärknrr måtte få åtfölja remissen af den Nåd.
Så vidt jag kan inse, inne fattar det nu afgifria yttrandet en motion.
Till närmare begrunddande af denna dess egenskap, begär jag att anförandet måtte blifva på bordet hvilande. 332 Dan 22 April.
Hr Frih:n o. Ordfm yttrade, att såvida han rått upfattat Hr Stjernsvärds yttrande, detsamma innefattat en motion, och att i sådant fall den begärda bordläggningen ej kunde förvägras.
Visserligen förekommer en motion i anförandet, men jag tror icke detta förhindrar att yttrandet kan få medfölja till StatsUtsk. utan bordläggning, ty motionen innehåller blott att R.
Sl:r för sin del skulle besluta, att bosta 1 Islägenheter, som anvisas åt tjenstemän, icke få af dem borthyras, utan skola af dem sjelfva bebos.
Hr Frihrn o. Ordfm förklarade, att sedan Hr Stjernsvärd medgifvit att hans yttrande innefattade en motion och denna motion blifvit begärd på bordet, densamma borde, enl.
Grundlagen, blifva hvilande på bordet till nästa plenum.
Hr Pal mcrantz, Joh. Mauritz:
Stjernsvärds yttrande innefattar för det första anmärkn:r mot den K.
Proposm och för det andra en särskild motion, som icke har direkte sammanhang med dessa anmärkn:r.
Hvad de framställda anmärknme beträffar så ber jag att få i dem instämma såsom varande ganska välgrundade.
Sjelfva motionen, hvilken nu är bordlagd, torde framdeles blifva tillfälle att yttra sig om.
Jag anhåller således, att den del af Hr Stjernsvärds yttrande, som innefattar anmärkmr mot den K.
Proposm, måtte få åtfölja till Utsk.
För att undvika det trassel, som synes vara på väg att upslå, skall jag be att få skilja motionen från mitt anförande i öfrigt.
Hr Fribm och Ordfm hemställde härefter om B. o. Ad., sedan Hr Stjernsvärd begärt att från sitt yttrande få afskilja den del som innefattade en motion, hvilken komme att hvila på bordet, behagade till StatsUtsk. remittera K.
Propos. tillika med den del af Hr Stjernsvärds yttrande, som innefattade anmärkmr dervid.
Kopades Ja.
Föredrogs och remitterades till StatsUtsk. K. M:ts d. 18 dennes e. m. på bordet lagda Nåd.
St:r, ang:de inlösen till Kronan af Landsb:geResidenset i Hernösand och upbyggande af LandtstatsEmbetshus derstädes. Föredrogs K. M:ts d. 18 dennes e. m. på bordet lagda Nåd.
St:r, ang:de upförande af en nybyggnad för RiksArkivet.
St:r vid denna Riksdag hade mera tillgång på penningar än som erfordras lill de för handen Den 22 April. 333 varande och redan i utsigt på framtiden ifrågasatta utgifterna, skulle jag visserligen icke hafva framkommit med någon anmärkn. mot den K.
Proposin, som nu blifvit till R.
St:r öfverlemnad, men då det är allmänt bekant att de utgifter som redan äro i fråga, så mångdubbelt öfverstiga inkomsterna, att större delen deraf måste fyllasmed lån, så synes representationen hafva en fördubblad skyldighet att iakttaga den största möjliga hushållning med afseende å de förslag till nya byggnader som kunna komma i fråga.
Af sådan anledn. anhåller jag att få beledsaga den K.
Propos:ns remiss till Utsk. med den anmärkn., att såvida man afser en nödvändig sparsamhet, synes icke någon otjenligare lokal till arkiv byggnad kunna väljas eller föreslås, än just den nu ifrågav:de eller norra ändan af Carl XIif:s torg.
Det är utan tvifvel för R. o. Ad., likasom det på sin tid var för hela allmänheten, bekant, att till en böljan väcktes fråga om att på denna plats förlägga det nya RiksMuseum; detta gaf anledn. till långa undersökningar af åtskilliga vederbörande äfvensom till meningsstrider och långvariga debatter i tidningarne.
Dessa meningsstrider hade också till följd, att det till fullkomlig klarhet uplystes att blotta grundens läggande på denna sanka plats erfordrade en pålning, hvilken skulle till den grad upsluka penningar, att man ansåg byggnaden derigenom komma alt blifva nära hälften dyrare än den eljest borde blifva.
Om likväl nu frågan vore om ett så beskaffad! residens, som fordrade en lysande utsigt eller nära gemenskap med det K.
Slottet, då hade det måhända icke varit skäl att göra alltför mycket afseende på, att man skulle behöfva nära nog kasta bort pengar för att få grunden i komplett skick, men för de gamla handlingarne röride Sveriges Historia, hvilka utan tvifvel äro dyrbara minnen från forntiden, torde det vara likgiltigt om de hafva utsigt åt K. Slottet och Norrström, eller om de erhålla sin plats längre upp på Norrmalm, der man icke behöfver utgifva någon särskild omkostnad för grunden.
Många platser kunna finnas längs efter den ås, som löper från Gustaf Adolfs torg, utefter Brunkebergs torg ut till Observatorium, och det synes mig ingalunda otjenligt om ifrågav:de byggnad kunde läggas i grannskapet af WetenskapsAkademiens hus eller Observatorium.
Jag kan icke finna något skäl att för upbvggandet af ett arkivhus upoffra en summa så stor, att räntan på de dertill uplånta kapitaler skulle upgå lill ett många gånger större belopp än som åtgår för aflöningen af sjelfva arkivets tjenstemän.
Jag hoppas att StatsUtsk., utan behof af ytterligare utredning från min sida, skall begagna den vink jag tagit mig friheten gifva, för att icke tillstyrka R.
St:r att anslå penningar till upförande af ett arkivhus på andra vilkor än att dertill utses en plats sådan, att icke kostnaden för byggnadens upförande må alltför mycket öfverstiga värdet af det nuv:de RiksArkivet.
Jag anhåller att dessa mina anmärkn:r måtte få åtfölja den K. Propos:n till Utsk.
Jag har icke kunnat undertrycka min förundran deröfver, att då motionstiden för R.
St:r Den 22 April. är inskränkt till en månad, Regeringen likväl så utan återhåll begagnar sin obegränsade motionsrätt för att gång efter annan af R.
St:r fordra nya anslag, hvaribland det nu på bordet liggande belöper sig till nära en million.
Jag hade äfven föreställt mig, att Regeringen framför alla andra borde känna tillgångarne äfvensom att den ordinarie statsregleringen ännu icke inkommit på R.
Stms bord. flvad sjelfva den nu förev:de frågan beträffar, så anhåller jag att äfven få bifoga den K.
Propos:n en erinran, hvilken måhända vore för StatsUtsk. öfverflödig , den nemi. att icke särdeles många år äro förflutna, sedan RiksArkivet med en bråd störtad hastighet inköptes förStatens räkning, och att det således icke kan annat än förundra R.
St:r och deras kommittenler, att efter så kort tid denna byggnad nu förklaras vara oduglig och onyttig, samt att nya anslag fordras af den betydenhet, som nu äskas.
Hvad sjelfva summorna vidkommer, så får jag blott anmärka, att man såsom lagstiftare vid sina besluts lättande bör taga det förflutna såsom en vägledning för det närv:de eller tillkommande.
Se vi härpå, så finna vi t. ex. alt Museibyggnaden, för hvilken äskades ett anslag af en half million, nu ånyo kräfver en half million.
Jag tror således, att den största varsamhet i detta hänseende bör föregå StatsUtslcs tillstyrkande af den K. Propos:n, hvarjemte jag förmodar, att R.
St:r, med stöd af hvad erfarenheten ådagalagt, måtte hädanefter något noggrannare se på sina beslut.
Jag anhåller att denna min anmärkn. äfven måtte få åtfölja till Utslc.
Frih. Posse, Joh. Aug., anförde skriftligen: K. M:s Nåd.