Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den som med mogen kännedom af sakens natur och beskaffenhet oväldigt öfverväger och påminner sig häfdernes vittnesbörd, kan aldrig låKa i den grofva villfarelse att tro, det ett antal smäire fregatter, briggar och roddfartyg, Jeunna betacka kusterna och försvara handeln; man behölver blott kasta ögonen på Chartan öfver Sverige, för att se orimligheten af denna framställning; t®oo mot 1000 små fartyg placerade längs våra vidsträckta kuster skulle ej kunna atböja ett enda fiendtligt försök ined styrka och klokhet utfördt; men vetandet, att vi äge ett verkligt sjöförsvar på hafsrymden, skall alltid hädanefter, som hittills (då likväl ofta en del deraf blott kunnat anses såsom existerande på papperet,) verka, att vi derefter behandlas, att vi håfve en röst ibland handlande Nationer, till hvilket antal vi nödvändigt måste räkna oss, då i motsatt fall aldrig någon säkerhet för vår handel, hvarken j närmare eller aftägsnare farvatten, kunde äga rum.
Sveriges frakthandel, i synnerhet på Medelhafvet, har sedan längre tider tillbaka utgjort en stor Nationalvinst.
Skepp lastade med Jern, Trädvaror, Tjära och andra Rikets produeter, hafva seglat 2, 3 till och med 4 år de svite emellan utländska hamnar, derunder remitterat hem betydande växlar eller penningesummor, samt omsider hemkommit endast Den 2 9 Mars. 263 med Salt såsom retour-laddning, då deremot under hämmad handelsfart, hvar och en omtänksam Redare och Skeppare, för att ej blifva ruinerad genom ett i skeppslotter liggande ofruktbart capital, varit nödsakad att använda samma fartyg blott till farten emellan Sverige och England, och derigenom ändå icke blifva skadeslös, utan allenast någorlunda coupfri, såsom verktyg att kringsprida Engelska Manufacturer och Colonialvaror inom vårt Fädernesland.
I samma mån Svenska flaggan på utrikes orter varit respecterad, i samma proportion har ock med säkerhet kunnat baräknas ren vinst af utevarande handelsfartyg.
I förhållande af en större och mindre utevarande sjöstyrka eller olika politiska conjuncturer, har man beräknat flaggans mer eller mindre ägande förtroende, hvarigenom
Svenska skeppen antingen företrädesvis erhållit förmånliga frakter, eller ock legat fraktlösa.
Till bevis härpå vill jag blott i förbigående nämna åren 1793 och 1794, då ett Linieskepp, 4 Fregatter och 2 Kutterbriggar skyddade handeln för Svenska handelsfartyg i Medelhafvet; dessa voro då framför alla andra nationers högt befraktade; men sedan sjöstyrkan hemgått, har, sä snart ett krigs-utbrott med barbäresquerne yppats, eller ändrade politiska förhållanden inträffat , alltid följden blifvit den, att handelsskeppen seglat, om icke nied för. lust, åtmindstone utan vinst.
På sådant sätt har hitintills handelssjöfartens säkerhet och nytta varit omväxlande- .
Om vi i aflägsna haf antingen redan äge en väpnad sjöstyrka 3 Ben 29 Mart. eller äro i författning att hastigt kunna dit detachera Escadrer eller enkla kryssare så Snart det behöfves för att skydda handelsflottorna, och hämma hvarje tecken tiil insulte mot Svenska flaggan, så är deraf en säker följd, att den skall bibehållas i det anseende den bpr?
för att blifva ett medel till handelns liflighet och den vinst, som skall uppväg?.
Och öfverstiga det ojernna förhållandet emely
Ian exporter och importer.
Man s?ger vidare, att Flottor äro dyraj men må man vid detta obestämda yttrande besinna, att kostnaden blott bör beräknas reiatift till sak ns natur och den nytta man deraf bör vänta sig!
— Lika så visst sorn det är, vid alla nya inrättningar och företag, att den som gör till första frågan det tillägg i Hvad Sr miti personliga vinst dervid1 är en oredlig Embets och Tjensteman, en skamfläck för Nationen, lika säkert är det ock å andra sidan, om vid dylika tillfällen i framsta rummet sättes den fråga: hwn mycket kottar d't? och icke: hvad nytta har det Allmänna deraf? så blir respltatgt af dep till afsigten bästa sak skadligt för Staten.
Det är utrönt såsom ett factjum, att ett Svenskt större eller mindre Krigsskepp kosfar en tredjedel mindre än ett Engelskt, lika mot lika.
Englands tillgångar hade a{drig blifvit hvad de nu äro, pm Natipnep genom en falsk beräkning hushållat méd deras Flottors underhåll och åsidosatt handelns verksamma beskydd- Aldrig skall Englands Statsbyggnad vackla, Britterne för - Den 29 Mars. vekligas, eller deras patriotiska anda afsvalna, så länge talrika Flottor utgöra en ringmur kring deras vidsträckta kuster.
I följd af hvad jag nu haft äran anföra , vågar jag föreslå, att Riksens Ständer bevilja en årlig summa att ifrån Statsverket utgå under namn af Flottornas Nybyggnads Fond och under vilkor , att af dessa medel årligen bygges ett 70 å 80 Kanonskepp, eller ock en svår Fregatt och en Kutterbrigg eller Slopp of war, allt elter Konungens Nådiga godtfinnande , samt dessutom 6 däckade eller odäckade KanonSlupar, i hvilket afseende Statsutskott tet antnodas att, sedan ifrån befälhafvande Amirals- samt Varfs-Amirals-Embetena i Carlscrona blifvit ofördröjligen infordrade behöriga kostnadsförslag, specificerade för hvarje sort af dessa Skepps eller Fartygs byggnader, inkomma med betänkande, hvaruti bestämdt finne?
caiculeradt och uppgifvet den årliga summans bt-lopp, som erfordras för ändamålet? vinnande- De hittills för Flottornas behof bestämda summor måste blifva orubbade, helst de ändå äro nästan otillräckliga till underhållande af de Fartyg, som nu finnas, till smärre byggnader och reparationer, till ordinaira militaira och civila samt timmermäns och hanÖJi verksstatens aflöning m. rn- Slutligen aphållef jag, att detta Memorial må communiceras de cjfi riga Stånden och till StatsUtskottet remittera Begärdes på bordet. 265 Den 29 Marr.
Uppå väckt fråga af Friherre Rudbeck , Pehr Alexander, hemställde Herr LandtMarskalken, om icke Ridderskapet och Adeln behagade bifalla, att det af Herr von Törne I dag upplästa
Dictamen måtte af honom till trycket befordras.
Grefve Lantingshausen, Albrecht, anmälte» att då till Allmänna Besvärs- och OeöonomiseUtskottet ganska många ämnen blifvit remitterade, behöfde Utskottet ett ökadt antal Betjening, i följe hvaraf han nu gjorde hemställan om antagande af flera Canzlister.
Härvid anmärkte Hans Excellence Herr Gref. . ven och Landt Mar skalken, att en sådan fråga borde af Utskottet skriftligen hos samtlige RiksStånden anmälas.
Herr Stjernsvärd, Carl Georgy bade inlem. nät ett Dictamen , som upplästes, så lydande:
Brännvin, som både i physiskt och moraliskt afseende torde, då det missbrukas, vara att anse såsom en af de olyckligaste drycker, sorn Chemien kunnat uppfinna, har likväl nu mera, både hos Svenska och flera Nationer, blifvit ett behof, nästan lika nödvändigt, som brödet och födan.
Det skulle så. ledes blifva ett nästan alldeles fruktlöst försök, Den 29 Mars, 267 att derifrån vilja afvänja allmänheten, eller söka fråntaga, i synnerhet den arbetande classen, en^ vederqvickelse, hvilken den under ett hårdt climat finner sig ej för någon del kunna umbära, och icke eller tror sig ulan orättvisa kunna beröfvas friheten, att af egna, med svett och möda producerade alster tillverka - då andra nationer, under ett blidare luftstrek, och följaktligen med mindre behof deraf, till öfverflöd finna densamma ersatt uti sitt alltid oförbudna vin.
Enär alltså Brännvin är att anse såsom ett nödvändigt ondt , fordrar ock en sund politique, att göra detta onda så litet skadligt, som möjligt är, och i det stället deraf söka draga någon ceconomisk fördel.
Enda sättet dertill, och att med sädens besparing, till måtilighet tillfredsställa detta allmänhetens af förnuft och vana hy Hade behof, är, efter mitt förmodande, en alltid tillåten Husbehofsbränning af Potatoes i stället för Säd, Denna jordfrukts produetion är lätt att mångdubbla, och använd till* brännvinsbränning, bespares dervid en sjettedel af den säd, som annars dertill skulle erfordras.
Fördelen deraf synes af vidfogade Tabell , som visar förhållandet af brännvins-afkastningen af Säd och af Potatoes, samt huru många tunnland jord besådde med säd, sorn åtgå, för att af dess afkastning erhålla ett lika qvantum brännvin, som jag detta år erhållit af ett geometriskt tunnland planteradt med Den 29 Mavs.
Jordpäron, nemligen öfver hufvud 92 och tvä tredjedels tunnor. /. f En cdecideiad och ej säkert gifven Husbehofsbränning har haft och måste hafva det vådliga inflytande på Jordbruket, attén Landt, hushållare aldrig med säkerhet kan reglera sin Ladugård och utfodring; ecär han, i förmodan att få bränna och att med drankens tillhjelp kunna underhålla ett större antal kreatur, än dess vanliga tillgång på höfoder jjiedgifver, derefter inrättat och förökat sin ladugård, och brännvinsbränning då blir Förhuden, nödsakas han att antingen i otid och öfver sitt hushållsbehof slagta en del deraf, eller ock på hvad annat sätt, som ske kan, fast alltid med förlust, densamma förskingra, eller ock tillgripa sädén till utfodring.
När åter bränning på korrt tid af några veckor blir tillåten, medtages genom en forcerad hränning mera säd dertill, och alltid den stridaste, än som skulle åtgå under åtta månaders bränning af Potatoes ; man har exempel derpå från förra året.
Men den största olyckan vid sådana förbud är ofelbar införsel af utländskt brännvin, antingen tillåten eller Jurendrägad, hvilken, den framflutna tiden, dragit ur Riket oberäkneliga millioner Riksdaler , hvarom en rysligt uppstegrad VajfeJcours tyckes vittna.
Svårligen lärer detta både Slaten och hvar jpdividu förstörande onda kunna förekommas, ritan att utländskt Brännvin förbjudes, att in - Den 29 Mars. om Riket finnas, antingen på nederlag, eller under hvad annan rubrique som helst, och att på öfverträdelsen af ett sådant förbud följer, utom böter, vanhedrande straff, i synnerhet för Lurendrägaren, som i dubbelt afseende gjort sig brottslig.
Befordran af Jordpäronsplanteringen anser jag vara af högsta vigt lör hvarje landtman.
Knappt finnes någon jordfrukt, som är så lönande och till så många behof användbar, som denne; och i de Stater, hvarest å-, kerbruket vetenskapligen behandlas, har planteringen deraf i circulation blifvit ansedd såsom ett nödvändigt medel till jordens rensande och beredande till en ymnigare sädesväxt, hvarom ock min egen fleråriga erfarenhet mig öfvertygat.
De som hafva små utsäden skola i synnerhet finna fördel af att plantera åtmindstone en sjettedel af sin jord med Pota* toes ; så att, då en hemmansbrukare med 6 tunnlands utsäde använder det ena med plantering af Potatoes, skall han snart få erfara, att han1 på de öfriga 5 får mera och bättre säd, än han förut fått på det hela, och att han för den gödsel som medtages till Potatoesplanteringen har fullkomlig ersättning i dranken, hvilken sätter honom i tillfälle både att bättre föda sina kreatur och öka sin gödsel, hvilken efter en bättre fodring blifver ymnigare och fetare, än den som halmen af det till Potatoes använda tunnland kunnat gifva.
Då jag af ett beredt och ansadt geometriskt tunnland jord planteradt med 4 tunnor Pota - 2 70 Den 2 g Mars. toesj kunnat bärga 92 och två tredjedels tunnor, men likväl här vill i allmänhet och öfver hufvudet blott antaga 50 tunnor, som aldrig ftied rigtig skötsel kan förfela, samt af en tunna Potatoes kokad och upplöst på det i England antagna sätt med imma och tillsatts af en sjettedels tunna Kornmalt, kan säkert påräkna 9 å 10 kannors 6-graders
Brännvin och deröfver; så bör ingen tvekan kunna äga rum om nyttan och nödvändigheten af en alltid tillåten Husbehofs-bränning af Potatoes, åtmindstone hos den, som icke för låga egennyttiga afsigter heldre uppoffrar Fädernes-' landets sanna väl och Landtmannens på högsta rättvisa grundade ovilkorliga rätt, att få förädla den product af sin dyrköpta jord , som han i sin anletes svett förvärfvat, utan i det stället heldre se två tredjedelar deraf gå förlorade, genom utländskt Brännvins införskrifning och tillåten gångbarhet.
Men så bör dock ingen tillåtas att begagna Husbehofs-bränningen, som icke vid Sockenstämma i Augusti månad förut bevist, det han med Potatoes hade planterat ett visst stycke jord, i mon af sin Brännvinspannas rymd, efter en fastställd Tarif, såsom till exempel: ett geometriskt tunnland för en panna om 25 kannor; tvänne sådana för en 50 kannors panna, fyra tunnland för en panna på 75, och sex för en panna på 90 kannor; och den som ej vid Mantalsskrifningen kunde förete ett sådant bevis, borde ej heller för det året blifva för rättighet till Husbehofsbränning antecknad.
Om ock en eller annan skulle så illa beräkna öin egen fördel, att han öfverträdde en sådan Lag och till Brännvinsbränning använde säd i stället för Potatoes, så skulle han sjelf snart blifva öfvertygad om sitt misstag och den betydliga vinst han har att påräkna, om han, i stället för säden, till sin Husbehofsbränning använder Potatoes, och följaktligen år efter annat utvidgar planteringen af en så nyttig och lönande växt.
Enär på detta sätt fem sjettedelar af den Säd, som annars till brännvinsbränning skulle medtagas, klefve bespard och alla hushållare af egen product hade nödigt brännvin till husbehof och drank till sina Ladugårdar, skulle jordbruket så förkofras, och sädestillgängen i Riket inom få år så förökas, att vi, i afseende på denna nödvändighetsvara, af Utläudningen blelvo alldeles oberoende.
Statsverket hade ock att påräkna en ständig, säker och utvidgad inkomst af den utaf pannerymden utgående bevillning.
Någon torde likväl invända, att genom en sådan allmänt tillåten brännvinsbränning skulle fylleri och dryckenskap tilltaga och befordras; men jag tror tvärtom, att den genom utländskt brännvins införskrifning uppkommande ymniga tillgång på brännvin och det stora antal krogar, sorn öfver allt fmne9, samt tillfället att allestädes få köpa brännvin, fastmera bidrager både till fylleri och andra Den 29 Mars. laster, samt att endast genom alla slags krtfgars afskaffande och arbetshus - inrättningar förbättring skall vinnas och fylleriet hämmas.
Eri annan ej mindre skadlig verkan af det utländska brännvinets tillåtelse och införsel i Riket har Jordbruket jemväl fått erfara, den nemligen: att alla arbetslöner och följaktligen jordbrukarens productionskosfnad i förhållande till brännvinets dyrhet blifvit uppstegrade, i stället för ätt sädésprisert fordom värit basis både för arbetslöner och flera hushållsbehof.
Då man de förflutna åren, som husbebofsbränningen var inställd,~ varit nödsakad att för sina arbetare köpa utländskt brännvin, hvilket gemenligen kostade 2 R.dr Banco kannan och deröfver, måste mari för 10 kannor deraf sälja 5 å 6 tunnor Potatöes, hvilka förbrända hade gifvit 50 å 60 kannor, eller 3 tunnor Korn, af hvilka man kunnat utdraga mindst 45 kannor brännvin, eller ock en och ert half tunna Råg, och vara i saknad af dfanken; så visar sig Landtmannens belägenhet i sin sanna skepnad $
Och att han ofelbart måste gå förlorad genom sådana Författningar , sorn göra honom skattskyldig till dé medborgare, hvilka sättas i tillfälle att rikta sig på näringarnes, och synnerligast modernäringens bekostnad.
Ej mindre förderflig år en annan folkklass, som hoptals stryker landet omkring och befor - Den 29 Mars. fordrar luxe, synnerligast hos Allmogen.
Det är Vestgötha bönder och drängar.
För att illudera Författningarna om den VestgötheAlimogen i vissa Härad förunnade frihet att idka gårdfarihandel med deras egna tilverknin* gar söka desse burskap såsom genanntborgare i någon stad, och derefter, med pass försende, året igenom drifva landet omkring, icke med egna tillverkningar, utan blott med fngelska Fabiiques- Och så kallade Colonialvaior, dem de på Allmogen utprångla , hvilka- af ungdom och tjenstlolk, mera för ti kalle* än behof, begärligt köpas , och hvarigenom vppigheten olyckligtvis tagit så öfverhänden att en tjenstpiga snart blyges att bära kläd-el af inhemska tillverkningar.
Detta onda böi, som många andra missbruk , inskränkas.
Mycket godt och för det-,-Allmänna gagneligt kan af oegennyttigt och patriotiskt sinnade Embetsman åstadkommas. j • Slutligen får jag härvid bifoga den berättelse om resultatet af den prof bränning af Potatoes , som en Ledamot ai Christianstads Kongl.
HushållsSällskap, Herr K mi^reraren Kemner, på Sällskapets anmodan, hos mig.yeikställt hvarigenom mina uppgifter i detta-ämne bestytkas; och skulle ändock tvifvelsmål härom hos någon uppstå, så har,han tillfälle att sjelf hos mig inhämta öfvertygelse härom.
Af hvad jag således anfört och bev.ist , vågar jag draga följande slutsatser, dém jag Ridd. 0. Ad.
Prof. N:o Jj. 36.
274 Den 29 Mars, i ödmjukhet till Eders Excellences och Höglofl.
Ridderskapets och Adelns samt vederbörande Utskotts pröfning och åtgärd hemställer: ilo
Att det är säkrare för ett land, att äga egen tillräcklig
Säd, än att derom, antingen det behöfves eller icke behöfves, anlita utländningen. 2:0
Att vid bristande tillgång på Spannmål , det tjenligaste och mest tillgängliga födoämne för Folket i allmänhet är Potatoes. 3:0
Att således Potäternas odling bör på det kraftigaste befordras af två skäl: först för sin nytta, såsom föda för Landets Invånare, hvilka derigenom för alla tider blifva skyddade för faran af hungersnöd och afsädesbrist; för det andra, för sin nytta såsom föda för boskapen, hvarigenom mera kreatur och victualievaror, mera gödning och slutligen äfven mera säd produceras. 4:0
Att emedan Brännvin ej kan umbäras 1 Landet, är det nyttigare att sjelf producera detsamma, än att, antingen det be. höfves eller icke, förskrifva det från utländningen. 5:0
Att emedan Brännvin således bör produceras inom Landet, är det nyttigare att nyttja den method, som dertill använder en femtedel, i stället för fem femtedelar af en viss areal jord.
Dn 29 Mars, 475 G:o
Att som detta vinnes genom bränning af Potäter eller rötter, samt tillika Ladugården af dranken underhålles och förökes, bör bränning af fotäter eller rötter utgöra en med Landtbruket olöränderligen förenad näringsrättighet, hvilken i ingen händelse bör genom Författningar inskränkas. 7:0 Att hvarje
Landtbrukare» rätt till denna tillverkning borde bestämmas, i afseende på pannans storlek, af den arealjord , han hvarje år i Augusti månad, vid skeende besigtning, kan visa sig hafva planterad och i fuli växt med rötter. 8:0
Att sorn landets eget brätlnvins-behof, I fall Rotbränningen blir alltid fri , ostridigt skall , dels derigenom , dels genom Sädesbränning, fyllas, bör utländskt brännvin för alla tider blifva en i Sverige förbuden vara , eller åtmindstotie med ico procent i tull beläggas.
#:o Och som Sädesproductionen är underkastad flera missöden i vårt climat, och dess angelägnaste användande tvifvelsutan är till brödfödan, bör det bero af en vis Regerings omsorg att, endast då säkra tecken till sädesbrist förekomma, eller då Sädespriset uppstiger till ett visst belopp , på längre eller kortare tid inskränka Brana* vinsbränningen af Säd.
Den 29 Mars. 10:0
Att först då, när bristen blir mera tryekande, och då således Sädespriset uppstigit till ett ännu högre belopp än det sistnämnda, det må bero af en vis Regerings omsorg att tillåta utländsk Spannmåls införsel, hvilken likväl i alla tider bör vara belagd med en så hög tull, att den ej nedtrycker afsättningen af landets egen , eller tvingar priset deraf under verkliga produetionskostnaden. 11:0 Att Rikets nu församlade Ständer böra så reglera den blifvande afgiften till Kronan för Brännvinsbränningen, att densamma fullt svarar emot hvad förut genom en sådan afgift ansetts kunna inflyta; och att således under Brännvinsbränningens fortfarande af Rötter, äfven då densamma af
Säd kunde blifva inskränkt, Kronans inkomst härigenom må fullt bibehållas, och icke, såsom förut skett, må försvinna. 12:0 Att Riksens Ständer till Kongl. Maj.ts vishet i underdånighet öfverlemna att föreskrifva hvad för öfrigt, i anseende till controll och andra omständigheter, kan blifva nödigt att vidtaga eller stadga.
Ödmjukaste Memorial.
Till verkställande af det uppdrag, som Högvälborne Herr Grefven och Landshöfdin - Den 29 Mars.
277 gen å HushåilsSällskapets vägnar mig gifvit, att å Engeltofta Sätesgård öfvervara en eller annan Brännvinsbränning af Potatoes, meddela resultat deraf, samt lemna beskrifning, så väl om sjelfva bränningsniethoden, som jästbrygden på Engelska sättet, är jag, efter något mer än en veckas vistande här på stället, nu i tillfälle att i detta ämne afgifva följande berättelse:
För att anställa den hos Herr Majoren och Riddaren Stjernsvärd begärda profbränning, lät välbemälte Herr Major i min närvaro uppmäta 6 rågade tunnor Potatoes, å 36 kappar tunnan, hvilkas vigt fanns utgöra 93 lissp., eller 15 och ett halft lissp. tunnan, sedan de från sand och jord blifvit med en qvast väl afsköljde uti en dertill inrättad vattenho, ett qvarter från hvars botten en rist af trädspjelor var insatt till orenlighetens afledande.
Härförutan uppvägdes 14 och ett halft lissp. gröpt Malt, af hvilka 9 och ett fjérdedels lissp. jemte ett halft lissp.
Hvetemjöl användes till jästbrygd.
Potäterne lades uti ett vid mäskpannan stående rundt kar af 9 qvarters högd, jemnt så stort, att potäterne deri kunde få rum, och uti hvilket kar kokning*n 'förrättades medelst vattenångor ifrån den med enlag sjudande mäskpannan, sorn ingingo i Fotatoeskaret genom en från mäskpannans lock till locket af nämnde kar anbragt imledare, ett kopparrör af 4 å 5 tums diameter.
Mäskpannans och karets lock blefvo med deg väl 278 Dm 29 Mars. tillsmetade, äfvensom rörets mynningar.
Meranämnde kar är försedt med tvenne bottnar, den öfre tätt genomborrad med hål, till vattenpartiklarnes frånskiljande, och nedre botten med ett ännu större hål, hvarigenom de efter hand kunna utrinna» Sedan Potäterne blifvit mörkokte, hvartill åtgingo 2me timmar, blefvo de öfver mäskkaret söndermalne uti en dertill inrättad qvarn, som utgöres af tvenne mot hvarandra gående slätsvarfvade trädval. sar, och hvilket verkställdes på något mindre än en timme.
Till den nu i mäsk-karet varande Malt- och Potatoesmassan insläpptes varma enlagen.
Mäsket blef derunder väl omrördt och afkyldes med kallt vatten till lagom tjocklek.
Vid 25 å 26 graders värme, efter Svenska Thermometern , tillsattes jästämnet, som bestod af den förut tillredda och ännu uti fullt jäsningstillstånd varande ölvörten.
Mäsket blef derunder väl omrördt, hvarefter locket pålades och igensmetades med deg.
Efter 4 och ett halft dygns förlopp var mäsket färdigt till afbränning, som företogs och verkställdes på 1 och ett fjerdedels dygn, under hvilken tid Herr Majorens ägande 2:ne st. pannor, hvardera om 90 kannors rymd, mäsket afbrändes uti 9 omgångar eller inalles 18 pannor.
Sedan klarningen blifvit slutad , sorn påstod uti 20 timmar och skedde uti 5 omgångar blott med ena pannan, uppmättes efter denna profbränning 85-35 kannor Brännvin, som med tillhjelp af thermometer Dea 29 Mars.
279 och profvare fanns efter uträkning innehålla 6 graders styrka.
Efter en rigtig beräkning torde för hvarje lisspund säd böra afdragas 1 och en tredjedels kanna, som för 15 lissp. belöper inalles 29 kannor, och blifver då återstoden 65 och en tredjedels kannor rätta afkastningen af Potäterna, som gör något öfver 10 och fem sjettedels kanna brännvin af hvarje tunna.
Verkan af detta fördelaktiga resultat, så vida skildt ifrån den allmänt kända afkastningen af Potatoes, bör, efter Herr Majoren och Riddaren Stjern svärds meddelte yttrande, tillskrifvas : 1:0 Potäternes kokning med im ma i lyckt kärl, jemte en ansenlig vedbesparing, hufvudsakligen förekommer alt det spiritueusa ämnet uti Poiäterna icke kan förflyga, hvilket inträffar vid deras kokning i vatten. 2:0 Jästbrygden, som sätter tillverkaren iförfattning, att oberoende af andra, äga egen tillgång på tillräckligt jäsningsämne. 3:0
Och framför allt, att rotäterne icke inbärgas förr, än de hunnit till full mognad, men hvilket af de flesta, som plantera denna jordfrukt, sällan iakttages.
Med jästbrygden har jag förnummit proceduren vara sådan, att s.:dan förut omnämnde härtill utvägde 5 och ett fjerdedels J:pd Maltgröpe, blifvit på vanligt sätt brygde till öl vört med någon liten tillsatts humle, 280 Den 29 Mars. öses vörten uti ett öppet kar till afsvalning.
Vid 38 graders värme tillblandas några kannor deråt med xo skålp. hvetemjöl i ett särskildt mindre kar och omröres så länge, att det blir alldeles fritt för klumpar.
Den jäst, som från förra brygden är i förråd, tillsättes denna blandning och öfverhöljes med ett kläde eller lös botten.