Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag kan ej med säkerhet draga mig till minnes, men tror* att denna min Motion blifvit remitterad ill Statsoch OeconomiseUtskotten» Herr Grefven och Landt Marskalken yttrade, att, i anledning af Herr Munck af Rosenscholds nyss gjorde hemställan , angående påminnelse till vederbörande Utskott om skyndsam handläggning af hans Motion, förande föfesiagne correctiv mot Finska Handeln, vil'e Herr Grefven och LandtMarskalken till nasta Plenum låta i RiddarhusCancelliet efterse, till hvilka Utskott Herr Rosenschölds berörde Motion blifvit remitterad j hvarefter Herr Grefvert och LandtMarskalken förklarade, att då åtskilli* ge Utskott anmält, det Återremisser från Ridder^ skåpet och Adeln ej ai 1 tid nog skyndsamt till Utskotten ankomma, ansåge Herr Grefven och LandtMarskalken sig böra förnya sin den i i sistledne April gjorde erindran, om nödvändigheten deraf, att de Herrar Ledamöter, hvilka mun. teligen framställa sådana Anmärkningar vid ett Utskotts betänkande , att samma Betänkandes återförvisande deraf föranledes, måtte, enligt 35. i RiddarhusOrdningen, anmärkningarne innan nästa Plenum derefter skrifteligen till Protocollet aflemna j, med tillkännagivande derjemte, att, på det Utskotten må sättas i tillfälle, att skyndsamt kunna yttra sig öfver de beslutne Återremisserne, hvilken åtgärd äfven påkallas af Riksdagens snart annalkande slut, alla återremisser borde, sedan nästa Plenum derefter - Den 4 Maji, f. m. 91 efter inträffat, utan afbidan på de möjligen felande Anmärkningarne, till Utskotten expedieras»
Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs- och OeconomiseUtskottets den i 6 sistledne
April aflåtne samt den 30 i samma Månad på Bordet lagde Memorial, i anledning af gjorde Anmärkningar vid Utskottets förut medddte Utlåtande, rörande väckt fråga cm utfärdande af en Förordning, angående Vattenverksågares ålig. gande, m. m. fann Ridderskapet och Adeln för godt, att enär de trenne öfrige Respective RiksStånden redan bifailit Utskottets sistnämnde Utlåtande, för sin del dervid nu mera låta bero.
Föredrogs å nyo Allmänna Besvärs- och Oeconomiae- Utskottets den 16 sistledne
April afgifne samt den 30 i samma månad på Bordet lagde Betänkande otti Götha Canal
Arbetets inskränkning tills vidare innom linien melian Wenern och Wettern; och ansåg Ridderskäpet och Adeln nödigt, att detta Betänkande borde hvila till dess Stats - Och BancoUtskottens Utlåtande angående Götha CanalArbetets fortgång och befrämjande inkommer.
Höglofl»
In fidem ProtoColli O, J.
VI. B. I.
Afd. 13, 14- 98 Dm 4 Maji, t. tu.
Måndagen den 4 Maji.
Plenum klockan half till 5 Eftermiddagen.
Grefve Lewenhaupt, Gustaf, tog, såsom äldste närvarande Grefve, Klubban.
Upplästes följande från de andra Respe» etive RiksStånden ankomna protocollsUtdrag:
Frän Högvordiga Preste
Ståndet:
'Af den 27 sistledne April, angående Återre-; miss af t 1:0 Stats- och BancoUtslottens Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj ts Nådiga Proposition om Götha Canalarbetets fortgång och befrämjande. 5:0 Allmännai Besvärs - och Oeconomice- Utskottets Betänkande, om åtgärders vidtagan^ de till förekommande af värfvade Krigsmans kringvandrande i Landet m. m.
Om bifall till Stats~ och BevillningsUtskottens Utlåtande, angående en ‘■tadgad afgift af hvarje Mantalsskrifven Person, till den Veneriska smittans hämmande.
Af den 5o sistledne April:
Om bifall till Constitutions Utskottets Me mc* Den 4 Maji} e. m. 99 rial, angående åtskilliga §§:s 1 RiksdagsOrdnin» gen fördelande i numererade Moment.
Rörande öfverlemnande af frågan om TalemansTalflarnes indragning till det förstärkta StatsUtskottets afgörande.
Angående bifall till följande Utskotts Betan* kanden , nemligen: Stats Utskottets: 1:0
Om utbekommande af innestående ExspectanceArfvode för Lieutenant Roussau. 2:0 Om Medels anslående till Reparation å Wadstena Slott. 3:0 Angående Häradshöfdingen Örtendahls ansökning om Boställe eller Lönförhöjning. 4:0 1 frågan om Arbets - och CorrectionshusInrättning i Landskrona. 5:0 Rörande tillökning af en Vaktkarls- beställning vid Umeå Landsfängelse. 6:0
Om en del af Wadstena fordna Klosterbyggnaders upplåtande för Hospitalslnrältnin» gen derstädes. ?:o Angående tillökt anslag för Spinnhusen i Landsort me. 8:o Om Medels anslående för Stockholms KronoCorrectionshus. löo Den 4 Maji, i. nt. 9:0 Om SalpeterSkattens utgörande.
Banco Utskottets: itO I anledning af vissa föreslagna ändringar vid Sedelutgifningen från Banquen. 2:0 Angående ett till Banquen aflemnadt
Bio» graphiskt arbete.
Allmänna Besvärs- och Oeconomice Utskottets: 1:0 Angående Skjutsväsendet. 2I0
Om anstalter i afseende å Fattigvården. 3:0 Angående Fattigförsörjningshjelp för Tor» pare med flera. 4:0 Om Westerbottniska Allmogens Seglationsfrihet. ,5:0 I fråga om Götha CanalBolags skyldighet till underhållande af de vägstycken, som genom Canalanläggningen blifvit indragna.
Om instämmande med PresteStåndet att hänskjuta frågan om Kongl.
Nummer-Lotteriets indragning till förstärkta /StutsUtskottets afgörande.
Om bifall till StatsUtskottets Bcänkande rörande Medel till Läroverkens förbättring.
Den 4 Maji, e tn. 101 Från Välloflige BorgareStandet: 1:0
Af den 5o sistledne April:Qm Remiss till Banco Utskottet: Af Herr Edelbergs Memorial, angående Lane. biträde till Landskrona Stads Trivial Schoitehus uppbyggande.
Till StatsUtskottet; Af Herr Alins Memorial, angående Sala Silfververk.
Till Särskildta Utskottet: Af Herr Eklunds Memorial, om reglering med aflöningen för Krono UppbördsBeijeningen i Städerne.
Af samma
Dag:
Om bifall till BancoUtskottets Betänkande, så väl i anledning af Riksens Ständers Revisorers Berättelse, som den af Utskottet verkställda granskning rörande BancoVerkets förvaltning efter senaste Riksdag. 2.0
Af den 2 dennes, innefattande; Instämmande med Riddcrskapet och Adeln uti dess beslut, rörande de från Banquen utgående
Länebiträden till understöd för nyttige odlingar» :I02 Den 4 Maji, c. m.
Om bifall till LagUtskottets Betänkande , om mindre brottslige Personers användande till Sjömän å HandelsFlottan.
Angående Återremiss af Stats - och OeconomioeUtskottens
Utlåtande om inrättande; af Arbén - och Correctionshus å Borgholms Slott och i Wadstena.
4f samma
Innehållande anmodan til! får st arita StatsUtskotfat, att skyndsamt afgöra frågan, huruvida NuinmerUOtteriet bör*indragas, eller icke.
Fran Hedervärda B onde Ståndet:
Af den 27 sistledne April:
Innehållande bifall till följande Utskotts Betänkanden , nemligen : Stats- och BancoUtskottens : Angående Götha Canalarbetets fortgång och befrämjande.
StatsUtskottets , angående : 1:0 Tillökta Anslag för Spinnhusens i Landsorterna underhållande :
Den 4 Maji, e. m. T 03 sto Medels anslående för Stockholms Krona Correctionshus. * Baneo Utskottets : *:o Omförändringar vid Sedelutgifningen från Bsr.quen. 2:0 Om Lånebiträde till Götheborgs Stad. 3'0 Angående Gratificat'on till BancoCommis-, sarien Silfverstolpe lör ett Biographiskt arbete.
OeconomiceUtskottets9 angående: 3:0 Westerbottniska Allmogens Seglationsi frihet. 2:0 Fattigvården i allmänhet samt bidrag till Fattigförsörjning af Torpare m. fl. Lag Utskottets: Med Förslag till en ny ConcoursLag.
Af den 5o sistledne April, innefattande: 1:0 Bifall till ConstitutionsUtskottets
Memo-i rial om ett projecteradt tillägg i 29.
Riks-; dagsOrdningen, och angående föreskriften ora en VoteringsSedels afläggande. 2:0 Godkännande, med undantag af vissa puncter, af éStatsUtskottets förnyade Utlåtande angående SalpeterSkattens utgörande m. m. 104 Ven 4 Maji, e. ta, 3:0 Återremiss af BancoUtskoltets Memorial angående ny Fond för Sillfiskare.
Understöd till uppbyggande af Lärohus uti Calmar o h S .ara Lånbiträde till Uddevalla Stads Kyrka 4:0
Ståndets beslut att lägga till Handlingarnet OeconomiceUtskotteis Memorial angående Vat» tenverks-ägares åliggande m. m.
Om en friare Handel med Tackjern.
Om skyldigheten att afskala Barken å utsynta Ekar.
Stats Utskottets Utlåtande angående Medel till inrättande af en BergverksSchola.
Hvilka ProtocollsUtdrag lades till Handlingarne.
Föredrogs å nyo Statsutskottets, den 24 $istledne April afgifne, samt den 2 d<-nnes på bordet Ingda Utlåtande, angående Medel till den föreslagna Inrättningen af en BergverksSchola , och beslöt Bidderskapet och Adeln, det borde berörde Utlåtande hvila till dess Stats - och OeconomiaeUtskottens den 18 sistJedne April återremitterade Betänkande om verkställigheten utaf den vid föregående Riks - t
Den 4 Maji, e. m, 105 dagar ifrågaställda Inrättning af en BergverksSchola återkommer.
Föredrogos å nyo och gillades följande från nedarnämnde
Utskott inkomna samt den 2 dennes på bordet lagda Betänkande!!
: Frän Stats Utskottet:
Af den 524 sistledne ylpril; 1:0
I anledning af Kongl Maj:ts Nådiga Remiss angående HästHemmans och FördelsRäntornes utgörande vid Skånska CarabinierRegementet. 2’o I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående Medel till de allmänna Schola:- och Läroverkens förbättring.
Från Stats- och LagUtskotten; Af den 17 sistledne April: Öfver det af Herr Berghman, Ambrosius Magnus, väckta Förslag, att mindre brottsliga Personer må, i stället för att intagas vid Arbets- och Correctionslnrättningar, blifva an: vände till Sjömän på Rikets HandelsFlotta.
Herr Grefven och LandtMarskalken upp - ioG Den 4 Maji, f. m. kom härefter och mottog klubban af Grefve Lewenhaupt.
Företogs till pröfning Stats- och LagUtskottens den 17 r.jstledne April algifna , samt den 2 dennes på bordet lagda Betänkande , rörande va kta Motioner om angelägenheten att emellan i iksdagarne förekomma afgörande af sådana Nial. hvilka tillhöra Riksens S än* ders pröfning, och om 'ö>buds utfärdande att, utan Riksens Ständers lö gångna beslut, pro* ponera någon Allmänhet utgifter.
Herr Berghman , Ambrosius
Magnus s hade inlemnat ett Memorial, hvilket upplästes, så lydande :
Det synes, som Högloflige Stats- och LagUtskotten icke fattat rätta meningen af min Motion i förevarande ämne.
Jag kunde rim» ligen ej i den åsyfta förbud emot sådana sam. mankomster, som äro auctoriserade af gällande Författningar: såsom SockneStämmor, i hvilka Socknars ceconomiska ärender förehaf» vas ; Kyrko- och PrestegårdsByggnader , an; stalter om de fattigas vård och dylikt, sora dervid kan förekomma.
Icke heller Häradsboars hörande i deras gemensamma angelägenheter:
Om Tingshus, Broar, Färgor och stikå Byggnader.
Sådana samlingar äro lika nödvändiga, som lagliga, och kunna ej undVa* ras.
Icke heller åsyftades de sammankomster, Den 4 Maj e. m. 107 hvilka kunde hafva för ändamål hvad det af Utskotten åberopade Lagrum förbjuder* Min framställning har varit , såsom mitt Memorial utvisar , om nödvändigheten deraf, att Riksens Bögioflige Ständer besluta:
Det in. ga Menigheter tå sammankallas, för att proponeras hvarken nya Utlagor eller tillöknine: i förra Utskylder- Så blefvo Rotenållarne vid några Regementer år 1785, dels med godo, dels med hot obligerarie , att ingå förbindelser om en ärlig passevolance-afgift, hvilken olagliga åtgärd Riksens Ständer vid Riksdagen nästpåiöljande året upphäfde.
Så hafva, tid efter annan , Propositioner blifvit gjorda Rote- och Rusthållare, än om färgens förän, drande på SläpMunderingar, än orri flera Persedlars utgörande än KnekteContracterne innehålla , och man kan ej uppräkna de flera tyngder, som på dylikt sätt tillkommit, utan att hafva vunnit Riksens Ständers sanetioäi.
Det är Riksens Högloflige Ständers Beslut om förbud emot dylika sammankomster, sorn jag tagit mig den friheten att föreslå, och får jag ödmjukeligen anhålla, att det i ämnet afgifna Betänkande mätte blifva återremitterade, och förenade Utskotten anmodas att yttra sig, huruvida de finna meranämnde sammankomster vara lagliga och i öfverensstämmelse med 57- §• i RegeringsFormen, samt, i vidrigt fall, föreslå någon Riksens Ständers åtgärd tiil deras förekommande.
Jag hyser ännu det hopp, att förenade Utskotten skola finna lämpeligt
Den 4 Maji, e. m. tillstyrka Riksens Högloflige
Ständer att fatta det b dut , som jag i mitt första Memorial halt den äran p-oponera.
Med Herr Berghman förenar jtg mig, hollst jag ans t hö*st vigtigt, att ProvinceRiksdagar ej må äga ruin; emedan Allmänheten, alltid villig att ga Regeringens önskningar till mötes, antager hvad sorn proponeras, ofta okunnig om det äi förmonbgt eller ej, samt känner knappt sin rättighet att bestrida dylik'
Propositioner, äfven om de ej åro g undade pr laglig rättvisa.
Hvarföre jag anhåller om Återremlss , samt att dessa mina Anmärkningar måtte få åtfölja.
Friherre Boye, hudoig: Herr Berghmans Motion gick icke ut på annat , än att vinn® ett Correctiv emot det missbruk, att, på hvad annat sätt sorn hellst, än det RegeringsFormen utstakar, åstadkomma Beskattning.
Regerings Fortmn bjuder, att Svenska Folket b skattar tig sjelf endast genom Riksens Ständer; och hvarje annat sätt, än genom Ständerne, måste således vara felagtigt.
Är nu Grundlagens bud nyttigt och vigtigt att bibehållas vid sin kraft, sa måste ock Correctivet emot missbruk deraf vaia lika nyttigt; och jast förenar mig alltså i den gjorda begäran om Återremiss Uppå derefter af Herr Grefven och hanui ^arökalhen gjord Proposition, blef Statsoch LigUtskottens Betänkande, i anledning
Den 4 Maji, e. m. af de dervid gjorda Anmärkningar, tili Utskotten återremitteradt.
Föredrogs å nyo StatsUtskottets den 24 sistledne April afgifne, samt den 2 dennes på bordet lagde Utlåtande i anledning af väckte Motioner rörande Skånska Roteringen.
Med erkännande att Höglofl.
StatsUtskotfets förenämnde Betänkande, hvari tillstyrkes en ny undersökning och jemnkning i Roteringsverket i Skåne, meddelar ojifagtiga vedermälen af en i detta afseende upplyst granskning, har det förekommit mig oväntadt att finna, det de till Utskottet , ifrån Högloflige Ridderskapet och Adeln, remitterade Motioner icke dess? mindre blifvit hufvudsakligen obesvarade.
Jag hade trott, att då förändrmgen ifrån extra Rotering till permanent, icke synes hafva skett i den ordning 8o- § Regeringsformen föreskrifver, Utskottet till besvarande af Friherre Wrangels i detta a-seende gjcde Motion, skulle åtminstone något yttrande derom meddela, likväl icke med tids y< kändt till väsendtlig rubbning deri, som ä
V n jag anser till sina hufvudgrunder böra b behållas , sedan Svenska Po sessionaterne sj d
Vt- lä>a hafva gifvit anledning till det förändrade skick, hvari Extra Roteringen i Skäne sig nu btfinner, och hvilket I IO Den 4 Maji , #. w. förhållande äfven af deras allmännare medgifvande af extra Roteringens permanence, synes vara bestyrkt.
Men hvad som i synnerhet förekommit mig oförmodadt är, vid sådant förhållande och enär i detta sakens skick det bor» de anses få ankomma pa hvar och en att fritt få ingå’ eller icke ingå i en permanent Rotering, att Statsutskottet förbigått att lemna något svar på Grefve Hamiltons Motion , om yrkad befrielse ifrån permanent Rotering , enär han, frånvarande vid sammankomsten för de Itoteringsskyldiges hörande öfver Roterings - förändringen, till denna förändring icke lemnat sitt bifall.
För min del drager jag icke i betänkande att yttra den tanka, att då ingen i behörig ordning tillkommen
Lag föreskritver, att man bör förlora hvad man äger, blott för det man icke bestämdt förklarar sig vilja behålla hvad man härj sä kan jag icke anse dem, som vilja vid extra Koteringen qvarblifva, förlora deras rättighet dertill blott derföre, att de icke inlunno sig vid ett anbefaldt sammanträde och ett bestämdt yttrande då afgåfvo, särdeles som hvarken i anseende till hufvudfrågans upptagande i Provincen, eller sättet och ordningen för Roteringsskyldiges yttrande derom, var genom Konungens och Ständers sammanstämmande beslut något föreskri f vi t, och hvaraf följer, att de Roteringsakyldige, som nemligen icke sjelfve anhållit om förändringen tilip rmanent Rotering, icke voro i detta fall, mera än i andra, förpligtade till uppoffring af den allmänna rätt, att disponera om sin egendom, och icke, utan eget Ben 4 Majly t. m. m bestämdt begifvande, kunna till något tillför.' bindas.
I öfverensstämmelse med denna rättsprincips har man ock. handlat i den öfriga delen af Riket, där Roterings-frågor, nästan af lika beskaffenhet, blifvit framställde, utan föreskrift för de ifrån sammankomsterne uteblifvande, att såsom bifallande anses, med undantag af en enda Province, där likväl Justi, tiae Ombudsmannen, vid en lika beskaffad kungörelse, som i Skåne emanerat, att nemligen de frånvarande skulle anses såsom till Propositionen bifallande, deremot gjort erinran till behörig rättelse, som ock blifvit iagttagen.
Om, emot enkla förnuftets fordran och alla tiders praxis, man kunde, utan eget bestämdt medgifvande, föilora hvad man äger, blott lör uteblifva törklarande att vilja- behålla hvad man har, skulle möjligen säkerheten för egen?
dom rätten komma i en vådlig ställning; enär, i anseende till en frånvarande egendomsägare, det kotnme att bero på en Inspektors eller Fogdes godtfinnande vid uppkommande frågor, där tystnaden skulle anses såsom bifall, antingen han meddelade Husbonden underrättelse om hvad denne kunde äfventyra, eller genom tystnad blottställd honom tör fr lust.
StatsUt6kottet har likväl på detta b täukliga förhållande icke gjort minsta afse nde och utan att iViotionen är upptagen och b.-svarad, likväl meddelat föreskrift t vid lutet at Betänkandet, 6om tydtligen utmärka, att de, hvilka såsom frånvarande blbvu till peimanent Rotering förbundne, icke kunna till någon förändring deri vid den föresi gne undersökningen, göra några Deri 4 Maji, e. ni. an pråk, som således vid detta Riksmöte allena böra göras gällande, och vid sådant förhål - lande tror jäg mig af anlörde skäl icke sakna anledning tillstyrka, att dr, som extra Roteringens permanence icke bifallit, äfvensom de, för hvilka Förmyndare i PeirnanenceRoteringen ingått, borde äga öppet, att, i likhet med dem, som bestämdt vägrat ingå i permanente Rotering, ifrån den samma iörflyttas i enahanda förhållande med de sistnämnde; hvaremot jag torde få fästa Utskottets uppmärksamhet derpå , att de Utsockne FrälseHemman och SkatteHemtnan i Skåne, som icke ingått i extra Roteringen och hvilka äro underkastade samma Roteringsskyldighet, som Skatte - och Frälsehemman i allmänhet, borde i alla fall, i likhet med öfrige Provincer, en beständig Rotering vidkännas. jag anhåller, alt Betänkandet med desse Anmärkningar återremitteras.
Till hvad Herr Grefve Gyllenborg så grundligt och väl anfört, anhåller jag vördnadsfullt att få tillägga några ord. 80. §.
RegeringsFormen bjuder uttryckeligen, att Roteringsgrunderne icke få rubbas annorledes, än genom Konungs och Ständers gemensamma Beslut.
Nu känna v: alla , att grunderne för Skånska Extra Roteringen blefvo, vid 1809 å rs Riksdag « stadgade af Konung och Ständer gemensamt, hvarvid den hufvudsakligaste just bestod deri, att Roteringen var blott Den 4 Maji, e. m.
Ii3 blott periodisk, icke permanent.
Och i förevarande ämne blir således första frågan: haf va dessa grunder sedermera blifvit rubbade, eller icke? och i förra fallet, blir den andra frågan: har denna rubbning tillkommit genom Konungs Och Ständers gemensamma beslut, eller icke? emedan, om rubbningen tillkommit ensamt genom executiva Magtens Beslut, utan deltagande af Lagstiftande Magten ■, sä är rubbningen tillkommen på ett sätt, sorn rakt strider emot Regeringsformen, och deri Ständei?-: na alltså äga rätt att begära och få ändring.
Dessa frågor äro de, som egentligen göra ämnet till Riksdagsämne; men dem har Utskottet alldeles icke upptagit ; och det äf för att få dem utredde och besvarade, som jag begär Återremiss af Betänkandet.
Om förhållandet varit sådant, att några enskildte Riksdagsmän, vid tyta års Riksdag, utan att hafva i någon måtto legitimerat sig såsom Ombud för de öfrige Roterande, företagit sig att, med deras klagan öfver olikhet i Roteringsbeskattningen, föreslå en sådan förändring i grunder, att den Rotering, sorn blott var periodisk, skulle förvandlas till permanent; så kunde desse Riksdagsmans företag icke verka på de andra Roterandes rätt att förblifva bibehållna v;d Konungens och Stärtdernes gemensamma Beslut, emedan hvad man icke, hvarken sjelf eller genom Ombud, afstått, det kan man icke heller lagligen fråntagas.
Då RiksdagsFullmägtigarne icke hade, j sina postulater , af de extra Roterande sig uppdragit, att begära en sådan Ridd, 0. Ad.
Äfd, 15, 16.
Den 4 Maji t e. nti förändring , så kunde hvarje sådan Riksdags® man icke afstå någon annans rätt än sin ei gen:
Och ett bevis att executiva Magten sjelf så betraktat frågan, ligger just deri, att de extra Roterandes speciella yttrande blifvit, genom Landshöfdingen kungörelse, infordradt; hvilket ju icke hvarken kunnat eller behöft ske, ©m förändringen varit ansedd, såsom af Riksdagsmännen, å samtelige de Roterandes vägnar, samt med deras egen magt, begärd.
Det är så mycket angelägnare att nyssnämnde huf. vudsakliga frågor behörigen utredas, som dervid skall visa sig, om icke Beskattningsfriheten , hvilken är i RegeringsFormen försäkrad Svenska Folket, att alltid förblifva ovilkorlig, och sorn endast utöfvas genom positift activa Beslut, här blifvit förvandlad till vilkorlig, derJ igenom att den blifvit försatt i beroende af en passiv underlåtenhet, ofta så lätt möjlig, utan allt eget förvållande.
Grefve Hamilton, Axel Raul, uppläste följande:
Respective Utskottet har således medgifvit , att vår anförda klagan icke är ogrundad ; och i anledning deraf tillstyrkt en ny undersökning, hvarföre jag får å hemmavarandes vägnar tacksamligen yttra min erkänsla; men då man , såsom Lagstiftare, irser felen och missbruken , hvarföre bör man icke då tillåta helt och hållit rättelse?
Hvarföre har Utskottet således icke uti dess aflåtna Betänkande bestämdt yrkat , att, efter inkallande Den 4 Maji} e. m. US af alla Roteringe-skyldige, hvilka vid ofvannämnda Möten varit frånvarande, å nyo håra dem, huruvida de vilja förblifva vid extra
Mot er ingen, eller uti den permanenta inga?
Om det å ena sidan kan anses billigt, att uti en Stat, en hvar Medborgare, i mohn af det beskydd han af Staten njuter, deltager i dess försvar, blifver å den andra orättvist oell obilligt, att den enas Egendom skall mera betungas än den andras af lika godhet och beskaffenhet j och Kongl. KammarCollegium har uti dess afgifna underdåniga Utlåtande öfver Skånska RoteringsVerket medgifvit, det åt-; skilliga och betydliga misstag inträffat vid verk» 6tällandet af den nya Regleringen derstädes, i synnerhet hvad angår Säterier och Insock-j ne Hemman, samt att denna tunga derigenom Icke blifvit fördelad så jemnt, sorn vederbordt, Jag medgifver gerna , att regleringen af ett Roteringsverk är en svår och kinkig sak, och fordrade en fullkomlig Localkännedom af hvarje Lägenhet, som deruti ingeck , hvilket åter är en omöjlighet att vinna j men åtminstone bör man, efter de säkra upplysningar i ämnet man fått, jemt utdela besväret, för att komma något närmare till fullkomligheten, än man hittills hunnit*
Uti frågor af nästan ingen betydenhet, tillåter icke en gång vår Lag, det någon okal-^ lad och frånvarande dömmes: huru mycket mer är icke då af nöden, att hvarje jordägare blif» II16
Den 4 Maji, e. m. ver tidigt och lagbehörigen underrättad då fråga är att åsätta dess fasta Egendom ett onus, som för evärdeliga tider skall den samma åtfölja, och då Grundlagen med tydeliga ord innehåller, att alla nya Gärder och Beskattningar ankomma på Nationens frivilliga åtagan. dej tyckes detta stadgande icke blifvit hittills så noggrant iagttagit uti ofvannämnde fråga, hvarå Utskottet icke häfver fästat synnerligt atseende, ehuru, efter min tanka, den utgör en af de vigtieaste för Sveriges frihet, hvarföre ock Riksens Ständers Justitieombudsman sjelfmant funnit sig föranlåten att dervid fästa sin uppmärksamhet samt infordra förklaring öfver förhållandet, på sätt bifogade handlingar utvisa.
Grefve Hamilton uppläste derefter följande: Afskrift.
Till Herr Landshöfdingen Edelcreutz, rörande Vacance-afgift för Extra RoteringsManskapet m. m.