Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
De uti cfessa Protocoll omnämnde Kongl.- Majrts Nådiga Propositioner, Riksens Ständers XJtskotts Betänkande!! och Förklaringar, samt de öfrige Riks-Ståndens Protocolls-Utdrag, finnas tryckta uti det Bihang till samtlige Riks-Ståndens Protocoll., som af Expeditions'Utskottet, enligt Riksens Ständers beslut, blifvit serskildt utgifvit, och af hvilken anledning desamma, jemlikt 5p §. i Riksdags-Ordpingen, här endast blifvit åberopade.
Bilagor till H 6 g
I o f 1 i g e Riddcrskapets och Adelns Protocoll, vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, År 1823.
Elfte Bandet.
STOCKHOLM, Tryckte hos Olof Grahn, Bilagor till PletiiProtocollet för den 4 December, eftermiddagen.
N:o 1. (j refve Gyllenborg, Jokan Haming:
Då jag, såsom Ledamot t 1820 och tS«2 Srens Revisioner, gillat BmcoFullmägtiges vidtagne åtgärder, i afseende på frågor rörande Götha Canal Bolags pensionsinrättningar m. m., hvari BancoU »kottet i dess första Betänkande äfven instämt, men i dess sednare Betänkande, i anledning af gjorde anmärknin. gar, ett förändradt omdöme meddelt; anser jag mig icke sakna anledning att deröfver ett yttrande afgifva.
Anmärkningsvärd! förekommer att BancoUtskotlet, som varit i tillfälle att känna allt som till detaillerne i desse frågor hörer, och förut meddelt ett gillande af hvad BancoFullmägtige derom yttrat, sedermera, i dess sednare Betänkande afgifvit ett, emot det förra, i afseende på pensionerna alldeles stridande utlåtande, då likväl icke nya förut okända omständigheter uppstått och kunnat i K
Den h December e en. dertill föranleda, hvilket förhållande jemväl kunde gifva anledning till omdömet om sakens godtyckeliga behandling.
Hvad nu åter densamma angår, så har Utskottet i sitt första Betänkande upptagit skälen hvarföre det sedermera af Utskottet bifallne påståendet, borde ogillas, så att jag anser tillfyllestgörande att dem åberopa, till bifall af första Betänkan* def, sorn redan lärer vara i 2;ne RiksStånd gilladt; men om dock en tvefaldig tydning af förevarande frågor, kunnat ägt rum, sorn jag likväl icke tnedgifver, så förekommer det mig likväl som Utskottet så mycket mindre bordt ändra sitt föregående beslut, sorn denna förändring innefattar en authorisatien, att Götha Canals Bolag icke saknat anledning till dess oväntade, kanske tilltagsne åtgärd, att tvärtemot
BancoFullmägtiges erinran emot permanente pensioner, genast förändra visse årliga gratificationer, hvaremot ej varit att erinra, till permanente eller lifstids pensioner.
Af desse skäl tillstyrker jag afslag på Utskottets sista, men bifall till dess första Betänkande i detta ämne och jag döljer icke, att i detta tillstyrkande förenar sig farhågan, att om du beviljas, användande af ifrågavarande medel som tillhöra Canaibyggnaden , och äro således att anse såsom Allmänna medel, till liftids pensioner derstädes, så torde möjeligen, och icke osannolikt, med den framgång i influance och anslag, gom Götha Canals interresset genom skicklige bemödanden alltid haft, och alltid lärer fortfara den rättighet, nu yrkas, blifva en förberedande åtgärd till framtida påstående, Den 4 December J, m. 5 otti löners och pensioners vid Götha Canal, i stigande belopp öfverflyttande och uppförande på Rikets allmänna Indragnings- eller PensionsStat.
RiddarhusUtskottet får härjemte till Högloft.
Ridderskapet och Adeln vördsamt öfverlemna, så väl en förnyad och fullständig redaction af RiddarhusOrdningen, i öfverensstämmelse med de Beslut Ridderskapet och Adeln, vid öfverläggningarne derom fattat; som ock ett Förslag till den underdåniga skrifvelse, hvarigenom Ridderskapet och Adeln torde vilja i underdånighet anhålla om Kongl.
Majus stadfästelse å samma Riddarhusordning.
På RiddarhusUtskottets vägnar Eric Sparre; N.
Riddetkapets och Adelns underdåniga skrifvelse till Kongl. Maj:t, med anhållan om stsdfästelse å en ny Riddarhusordning. 6 Ven é December c. m.
Stormägtigsta Allernådigste Konung!
Sedan Ridderskapet och Adeln ansett RiddarhusOrdningen af den 16 Julii 1818 bora i å skilliga delar ändras och förbättras, samt derföre, i den ordning 52 §. af samma Riddarhusordning föreskrifver, för sin del antagit den förändrade Redaction af berörde Författning, som härjemte underdånigst bifogas; får hos Eder Kongl. Majrt Ridderskapet och Adeln i underdånighet anhålla, det Eder Kongl.
Maj:t i Nåder täcktes derå meddela Dess Nådiga stadt fästelse, så alt samma Författning må i händelse af Eder Kongl.
Maj:ts Nådiga bifall, blifva till efterlefnad gällande, från den tid, då detta Riksmöte 6lut»s.
Ridderskapet och Adeln framhärdar &c. R i d d a r h u s O r d ni n g. §. t. På Riddarhuset äge hvar och en introducerad ätt, efter den vid 1809 års Riksdag stadgade Nummerföljd, Säte och Stämma, på sätt denna Riddarhusordning föreskrifver. $. 2.
De personer^hvilka af Kongl. Majit blifvit till^Greflig eller Friherrlig värdighet upphöjde, eller med Adelskap benådade, men inom tvenne år efter utnämnandet icke hafva sig t>en 4 Btftmber c. m. 1 till mält, hafva all vidare rätt dertill, enligt Kongl. Förordningen den 8 Maji 1775 och Kongl. Brefvet den it Februarii 18oo förlorat, så framt ej Kongl.
Maj:t täckes, genom särskild Nådig Resolution, den försutne tiden återställa; åliggande RiddarhusDirectionen noga tillse, att hvad ofvanberörde Författningar si väl härom, som i öfrigt rörande Introductioner stadga, varder noggrant iagttagit.
Under Riksdagarne må likväl
Introduction ej beviljas förr, än RiddarhusDirectionen hos RiddarhusUtskottet tillkännagifva, och RiddarhusUtskottet hos Ridderskapet och Adeln anmält, det vederbörliga prestanda blifvit fullgjorde, samt Bidderskapet och Adeln derefter till Inirodactioncn in Pleno tillstånd gifvit. §• 3- Ej må någon upptaga annan Ättg namn ellar vapen, den må vara lefvande eller utdöd, med mindre han dertill undfått Konungens Nådiga tillstånd, efter att, i händelse Åtten ännu lefver, hafva inför Kongl. Maj:t uppvisat
Ättens medlemmars uttryckelig» samtyck* dertill.
Alla de Commendeurs ätter, hvilka tillkommit före den dag då den nu gällande Re~ geriogsFormen blef af Kongl. Maj t och Rikets Ständer fastställd, aga att bibehålla det högre s
D«n 4 December c. m.
Säte å Riddarhuset, som dem blifvit för detta tillagdt; men under ingen förevändning må hädanefter någon ny sådan
Ätt bildas, ej eller någon ätt ur sin ordning flyttas. §. 5- Inom så väl gamla som nya Adeln anses såsom Stamfader för en Adelig ätt, den, som till samma ätts värdighet först upphöjd blifvit, och såsom ättemän, så väl hvar och en sorn af ättens värdighet är lagligen delagtig vorden, som ock den, hvilken denna värdighet ärfva kan, och sjelf är introducerad Svensk Adelsman.
Hufvudman är den ättemän, hvars ättegren är äldre än någon af de öfrigas, och har varit det i hvart och ett led, från och med Stamfadrens barns till och med hans eget.
Fjermare eller yngre i ätten , är den ättemän, sora senare, eller icke utan fleres bortgång, kan blifva hufvudman; närmare eller äldre i ätten, den som förr skulle blifva det.
Den ättemän, som mer än en ätts värdighet ärfva k«n; räkne sig, i afseende på säte och stämma å Riddarhuset, till den ätt, från hvars Stamfader han på Svärdssidan närmast härstammar, samt enär tvenne af dessa ätter leda sin härkomst från en och samma Stamfader, till den ätt sora främst på Riddarhuset sitter.
Undantag härifrån äger endast rum inom de åtter, hvilkas hufvudman emellan 1792 och 1809 blifvit, jemte större eller mindre del af slägtcn, och med särskild stadgad Succession*- Dea 4 December c. m. 9 ordning, till Friherrlig eller Grefvelig värdighet upphöjde.
Hufvudmannaräiten för den ätt, sorn utgör slägtens icke upphöjda del, tillfalla då den ättemän, som af de, enligt diplomen, i lägre värdighet qvarblifvtnde var närmast den eller de, hvilka i den högre värdigheten inträdde, och förblifve inom oämnde persons gren , till dess densamma utgår.
Nämnde hufvudinannarätt tillfälle då med enahanda vilkor den i samma lägre värdighet qvarblifn e ättemän, som befinnes vara äldst efter Stamfadreo , och som ej tillika är ättemän på en högre nummer. §. 6.
När Riksdag hållas skall, äge hufvudman, aom vid den första eller andra af de anteckningar hvarom 13 och 14 §•
§• handla, dertill sig anmäler, ovilkorlig rätt, att säte för ätten intaga.
Har hufvudmannen vid andra anteckningen sig icke anmält, äge annan ättemän samma rätt, och bland flere, den sorn är hufvudmannaiätten närmast.
Har någon ättemän icke heller sig anmält, må såte för ätten intagas af Fullmägtig som sjelf är af introducerad ätt, och gom hufvudmannen eller den hans rätt utöfvar, på sätt här nedan föreskrifves, förordnat.
Under Riksdagens lopp, vare hufvudman, ättemän eller fullmägtig, som sig först anmäler, berättigad, att säte för ätten intags.
Af dem som på en gång sig anmäla, njute hvfvudman framför ättemän, hufvudmanna - 10
Den 4 December g. m. rätten; närmare ättemän framför fjärmare, lamt ättemän framför fullmägtig företräde. §. 7. Från rättighet, att äga säte och stämma på Riddarhuset , vare de personer uteslutne, hvilka enligt 18 §• i Riksdagsordningen icke kunna såsom Riksdagsmän i något Stånd godkännas.
Lag samma vare med bysatt person.
Är Adelsman, hvilken för nesligt brott blifvit inför
Domstol tilltalad, genom behörigt utslag, änskönt det ännu ej vunnit laga kraft, förklarad antingen till straffskyldig, eller med mer än halfva bevis besvärad, så att Domaren funnit saken böra till framtiden lemnäs, då vare han, intill dess samma utslag lagligen upphäfdt blifvit, från Riddarhuset utesluten.
Ej må Fullmagt antagas, derest utgifvaren icke fyllt 21 år, samt i öfrigt är till säte och stämma på Riddarhuset berättigad.
Får hufvudman , enligt denna Riddarhusordning icka utgifva Fullmagt, inträde för tillfället närmaste ättemän, för hvilken något lagligt hinder icke möter, i full hufvudmannarätt; finnes ingen sådan ättemän, vare då ättens plats på Riddarhuset ledig. §■ 8.
Är Adelsman LandtMarskalk, eller Talman, eller Riksdagsman i snnat Stånd, då må han för den Riksdagen, hvarken sjelf eller g«.
Den 4 December e ,m. 11 noin Fullmägtig sin Riksdagsinannträft på Rid* dårhuset utöfva. §• 9*
År hufvudman utrikes rest, antingen i Konungens ärender, eller med vederbörligt tillstånd för enskildta angelägenheter, vare hans rätt bibehållen, att Fullmakt utgifva.
Adelsman, som med Konungens tillstånd i främmande magtg tjenst är, äge, så vida han för sin person de 3'ne sista åren före Riksdagen här i Riket skattskrifven varit, rättighet att säte på Riddarhuset intaga.
Förekom-; iner der någon 6ak till öfverläggning och beslut, som den magt angår, i hvars tjenst han är bör han ej öfvervara beslutets fattande, hvar. ken in Pleno, Utskott eller Nämnd.
Adelsman, som med Konungens serskildta Nådiga tillstånd, sig emot fremmande Öfverhet med tro- och huldhetsed förpligtat, och egendom eller embete under de 3.ne siste åren före Riksdagen inom Riket innehaft, må med lika vilkor 2 punkten i denna §. föreskrifver, säte å Riddarhuset intaga.
Med Adelsman, •om är i fiendtlig fångenskap, och med fremmande Öfverhet* tillstånd vistas i Fäderneslandet, vare i afseende på öfverläggningarnes bevistande i frågor, som röra denna magt, Lag samma, som angående den person, hvilken frädt i fremmande Öfverhet* tjenst här ofvan stadgadt är. 12 Den 4 December e. tn. §• 10.
Flyttar Adelsman sitt bo och hemvist utrikes, på sätt 3* §. i 1723 irs Adeliga Privilegier omförmäler, håfve han och hans efterkommande, som utrikes äro, förlorat säte och stämma bland Ridderskapet och Adeln, änskönt han eller de fast Egendom här i Riket äga.
Inflyttar i Riket sådan Adelsman åter, eller hans Son, och lagligen styrker, att hans förbindelse emot främmande magt upp. hört, samt att han med ny tro- och huldhetsed emot Konungen sig förpligtat, då må han, efter att hafva de 3:ne sista åren före Riksdagen här i Riket skattskrifven varit, af det ut. rikes vistandet icke hindras, att inträda i alla rättigheter, såsom Svensk Adelsman.
Afkomling i fjermare led, än Son af den utflyttade Adelsmannen, må icke återfå sin rätt till säte och stämma på Riddarhuset, förr än han dertill erhållit Konungens särskildta Nådiga tillstånd, samt i öfrigt företett sådane bevis, som här ofvan föreskrifne äro. §. 11.
Adelsman, sorn utur Riket afvikit, hafva förverkat rättighet till säte och stämma på Riddarhuset.
Återkommer han, utan att för afvikandet eller orsaken dertill blifva till brott förvunnen, inträde han i alla sina förra rättigheter.
Dock iakttages härvid, att den inflyttande bör, på sätt nästföregående 2;ne § §.
Ben 4 December e. m. 13 innehålla hafva de 3:ne sista åren före Riksda* gen här i Riket skattskrifven varit. §• »2.
De å Riddarhuset förvarade Genealogiske Tabeller öfver alla Introducerade ätter, böra, på sätt och vid den påföljd af uteslutande från säte och stämma på Riddarhuset, som Kongl. Kungörelsen den 14 Julii 1818 föreskrifver, completteras och i ordning hållas, åliggande RiddarhusDirectionen, att häröfver noga hand hålla. §• *3- Så snart LandtMarskalk, enligt 52 Regeringsformen och 23 §. af Riksdagsordningen, blifvit af Konungen i Nåder utnämnd, och af de tvenne äldste närvarande Grefvar, till hvilka Kongl.
Maj:t honom öfverlemnar, till Riddarhuset beledsagad, emottages han derstädes vid ingången, af RiddarhusDirectionen, RiddarhusSecreteraren och de öfrige till RiddarhusCanzliet hörande personer.
Derefter sammanträder följande dagen å utsatt timma, efter föregångit anslag, RiddarhusDirectionen, för att förrätta anteckningen, under LandtMarsktlkens Ordförande, hvarvid han likväl ej deltager i öfverläggningarne och besluten, på annat sätt, än såsom i Ridderskapets och Adelns Plena.
Med anteckning förstås den åtgärd, hvarigenom en Adelsmans begäran om inträde å Riddårhuset, såsom Riksdagsman, varder i grund 14 Den “Decembvr e, m. af denna Riddarhusordning, Genealogiske Tabeller och andre tillförlitliga handlingar pröfvad; samt derest något hinder icke möter, hans namn och värdighet införd i en för sådant ändamål på alla lefvande ätter inrättad uppropslista, och honom tillställd en med Riddarhusets sigill påtryckt pollet, med påskrift af ättens nummer och namn, den antecknades förw namn samt nummer på den bänk, der hans ställe är honom anordnad!.
Skulle emellan de personer, hvilka anteckningen salunda förrätta, olika meningar uppstå, afgöre* frågan eiler de fleste rösterne.
Uppkomma paria vota, galle den mening, för hvilken den efter Matrikeln äldste Ledamoten i RtddarhusDirectionen sig förklarar. §• 14- Sådane anteckningar., hvarvid det åligger RiddarhusSecreteraren, RiddarhusFiscalen och Riddarhusets 2:ne OrdinarieCaozlister att alltid vara tillstädes, för att lemna upplysniDgar och biträde, böra vara tvenne, och förrättas hvardera med etne upprop, som ,af RiddarhusFiscalen verkställas} skolandes första anteckningens etne upprop ske på särskilta dagar, men efter hvarandra, så framt ej helgedag inträffar, då det senare uppropet blifver nästa Söcknedag derefter.
Andra anteckningens begge upprop ske på en dag, hvilken bör vara den närmast föregående helgfria, innan Konungen i Nåder kallar Stärwlerne på RiksSalen.
Vid senare uppropet af decna anteckning utlemnas
Dill 4 Drcembtr e. m. i5 pelletter åt ättemän ©ch fullmägtlga, hvilka, sådant ej vid den törsta kunnat beviljas. $• * 5- Sedan må ingen anteckning tillåtas förr, ån RiddarhusUtskottet är förordnadt, hvilket genast sk® bör, så snsrt Electorerne valde äro.
Detta Utskott bör ock sedermera för anteckningar sammanträda en half timme före hvarje plenum.
Ej må någon af Riddarhusets Tjen»temän, utan RiddarhusUtskottets samtycke, till någon, ebo det vara må, pollet utgifva, vid ansvar efter Ståndets bepröfvande; hörandes i öfrigt noga tillses, att den, som pollet ordentligen erhåller, äfven genast och ofelbart varder i uppropslistan antecknad.
Ej må någon till anteckning anmälas, som sig vid Rik9- dagen icke personligen infunoit, eller pollett för honom utgifva». § <6.
Häfver ättemän i behörig ordning anteck^ nåd blifvit, åge i sådant fall hufvudman rättighet, att i grund af behörig fullmagt, säte för annan ätt intaga.
Har hufvudman fullmakt utgifvit, vare han för den Riksdagen skiijd från utöfningen af sin Riksdagsmannarätt, utom i den händelse, att fullmäktig sin rätt förlorat, eller ock utrikes rest, eller sin polett till RiddarhusUtskottet återlemnat.
Dör under påstående Riksdag, hufvudman, sorn fullmagt utgifvit, lemna fullmägtig det sätt Den 4 December e. m. han på grund deraf innehaft.
BMfver under påstående
Riksdag fullmägtig genom hufvudmannens afgång sjelf hufvudman, intage h*o säte för sin egen ätt, utan att skiljas från sin befattning såsom Elector, Utskotts eller Nämnds Ledamot. §■ '7- Den, hvilken första gången såsom Riksdagsman sig anmäler, åiigge att om sin ålder, i lall sådant äskas, uppte bevis genom utdrag af Kyrkoboken ifrån den Församling, der han född är.
Finnes ej Kyrkobok, galle då bevis af någon Konungens Embetsman i Orten.
Företer sig anledning, att inlemnade betyg är origtigt, blifve inlemnaren genast tilltalad i laga ordning, och erhålle ej inträdespolett, innan han sig inför Domstol rättfärdigat, och skall han i händelse betyget befinnes falskt, hafva förlorat för den då påstående Riksdagen ali rätt till säte och stämma bland Ridderskapet och Adeln.
Innehålla de å Riddarhuset befintlige
Genealogier fullständig underrättelse om den söksndes ålder med dag och datum, är ej annat bevis af nöden; men påstår den sökande, att Genealogiens uppifter äro origtige, hvile frågan om poletts erhållande, till dess han anskaffar bevis.
Anmäla sig på en gång flere, som göra anspråk pä Hufvudmannarätt för samma ätt, eller på närmare ättemannarätt, eller klagar någon deröfver, att pollet blifvit utlemoad på grund af förment origtig
Den 4 December e. m. 17 \ Ofigtig Genealogie, då blifve, eller fortfare att vara antecknad den, sorn enligt Genealogien är närmast berättigad, till dess den andre sin bättre rätt med antageligs bevis inför vederbörlig Domstol styrkt. §. 18.
Ej må någon fuilsnagt för gällande anses, sorn icke af Ättens vc-rkeliga hufvudman, eller af den som efter denna Riddarhusordning, dertill berättigad är, blifvit utgifven.
Böran* des fullmakten, antingen med utgifvarens stil öfverallt skrifven Och underskrifven, eller lagligen bestyrkt, ovilkorligen vara författad efter följande formulair:
Till den Lagtima (Urtima) Riksdag, som i N. skall hållas och tager sin början den (dag och år) befullmägtigas härqied (Caracter och Namn) att för Grefliga j brihfcrrliga \ätten N- N. N:o 00 intaga Sate Commendeurs/ Adeligi } och Stämma på Riddarhuset, hvarvid han ovilkorligen förpligtas, att ställa sig till efterrättelse den af Kongl. Maj:t och Rikets Ständer antagne och besvurne Regeringsform, af den 6 Junii 1809, jemte Riksdagsordningen *f den 10 Bil. till Ridd. o. Ad, Pr. XI Band. 2 »8 Den 4 December e. m.
Februarii 1810 och öfrige gällande Grundlagar.
•Namn.
Caracter. } § 19- Uppvisas vid en ;och samma anteckning tvenne eller flere Fullmagter för en och samma ätt, varde de alla, ehuru af behörig man utgifne, ogillade.
Anmälas sådane Fullmagter vid olika anteckningar, galle den som först uppvisad blifvit.
Den som med obehörigt ut-1 gifvande af en eller flere Fullmagter beträdes kommer för ett sådant förhållande, hvilket uti Riddarhusutskott^, uppå RiddarhusFiscalens anmälan upptagas och undersökas bör, att anses säte och stämma på Riddarhuset för längre eller kortare tid förlustig, allt efter hvad Ridderrkapet och Adeln in pleno derom kan rättvist pröfva. §. ao. Den hvars anhållan, om Inträdespollet blifvit, antingen vid de anteckningar, då LandtMarskalken förer ordet, ellet vid dem, som ske inför RiddarhusUtskottet, ansedd icke kunna beviljas, äge, när afslaget honom tillkännagifves, äska förhållandets anmälande af Ord - Nk-tt 4 Decemhrr e. tn.
19 toraliden i RiddarhusDirectionen eller Riddar husöiskottet hos Ridderskapet och Adeln in plenö, på hvars slutliga algörande Irågan kommer att bero.
Såsom allmän grundsatts galle, att den, hvilken enligt denna Riddarhusordning blifvit ansedd oberättigad att såte och stämma på Riddarhuset intaga, under samma tid ej eller må fullmagt utgifva. §. 21.
Innan anteckningaroe förrättas, skola Bankarne i RiddarhusSalen vara af RiddarhusSecreteraren och Fiscalen indelte, hvarvid iakt— tages den för ätterna här ofvan uti §.
1 stadgade ordning, på det sätt, att Grefvar och Friherrar sitta till höger om LandtMarskalksbordet, hvarest första Bänken undlår Nio 1, den andra N:o 2 och så vidare, intill dess samtelige Grefvar och Friherrar erhållit sine platser.
Ridder»- och Adelsmän sitta till venster om LandtMarskalsbordet, hvarest första Bänken undfår nummer nast i ordningen efter den sista, som af Friherrarne upptages : så att om denna till exempel har Nio 11 får den Första till venster om LandtMarskalksbordet
N:o 12 och den andra N:o 13 och så vidare, intill dess Ridders- och Adelsmännen upptagit lika manga Bänkar å den venstra sidan, som Grefvar och Friherrar å dea högra.
Derefter fördelas Ridderskapets och Adelns öfrige medlemmar på de ä ömse sidor i RiddarhusSalen återstående Bänkar, af hvilka alla de på ena ae Ben 4 December «, m. sidan betecknas med udda och de på den andra med jemna numer.
Sedermera uppslås ep lista vid hvarje Bänk hvarpå de Riksdagsmäns namn uppföras som derå erhålla sine platser; åliggandes RiddarhusFiscalen, att öfver verkställigheten häraf noga hand hålla. §. s 2, Ingen Ledamot må på Riddarhuset inträda, innan han förut för vakthafvande UnderOfficeraren uppvist den honom lemnade inträdespollet.
RiddarhusFiscalen åligga att, efter egne anledningar, eller uppå erhållen underrättelse, tillse, det ingen obehörig öfverläggningarne bevistar.
Utlånar
Ledamot sin pollet åt någon till inträde på Riddarhuset icke berättigad person, för att honom såmedelst inträde förskaffa, vare den, som polletten utlånat, såte och stärne ma den Riksdagen förlustig, hvarom, efter RiddarhusFiscalens anmälan, i RiddarhusUtskottet undersökas bör, för att sedermera af Ridderskapet och Adeln in pleno afgöras. §. 23.
Vid hvarje Riksdag skallj första gången då Ridderskapet och Adeln sammanträder in Pleno, denna Riddarhusordning, äfvensom den serskildta Ordningsstadgan för Ridderskapet och Adelns sammankomster uppläsas.
Icke må något beslut fattas i Ståndet, rörande ämnen, Den 4 December e. m. »r hvilka tåla uppskof, innan andra anteckningen för sig gatt.
Ett tryckt exemplar af Riddarhusordningen bör ständigt vara att tillgå, så väl å Landt Marskalksbordet, som i Riddarhus* Canzliet. §• 24.
Sedan Riksdagen blifvit af Konungen å Riksalen öppnad, bör nästa Söcknedag derefter, så vida Plenum plenorum icke å samma dag är anbefaldt, Electors val verkställas.
Med dej., ta val förhålles sålunda, att, efter det Ridderskapets och Adelns samtelige valberättigade Ledamöter, enligt anteckningslistan, blifvit ge-' nast efter 2*.dra anteckningen, af RiddarhusSecreteraren delade i 25 serskilte, men till beloppet lika delar, hvarvid otn, något mindre antal skulle öfverblifva, detsamma med en per. son på hvardera af de sista afdelningarne för) delas, bör en förteckning upprättas, som visar, hvilka Ledamöter tillhöra hvarje afdelning; och hvilken förteckning bör vara å Riddarhuset att tillgå, dels skrifven, minst i atne exemplar, » sednast om morgonen dagen förut, dels tryckt samma morgon, valet skall ske.
Hvarje afdelning kallas serskildt inom skranket, och uppropas Ledamöterne efter anteckningslistan, då hvar och en framträder, och i sin ordning öfverlemnar till LandtMarskalken en sluten sedel, innehållande namnet på en person, vald inom hela Ståndet, då den som de fleste rösterne erhållit, är behörigen 32 Den 4 December c. m. vald Elector, och bör han6 namn högt utsägas, och genast uppskrifvas på en taSa, uppsatt vid skranket.
Hafva 2:ne eller flera af dem, som fått de fleste rösterne, erhållit ett lika antal, då skall lottning dem emellan genast verkställas af den förste Ledämoten inom afdelningen.
På lika sätt förhålles med valet för de öfrige afdelningarne, hvarvid dock bör iagttagas, att en efterföljande afdelning icke må rösta på den person, gom af en föregående afdelning blifvit till Eiector utvald; samt att LandtMarskalken lemnar ett korrt rådrum åt hvarje afdelningsLedamöter, att, innan upprop sker, författa deras voteringssedlar.
Afgår Elector under Rikgdagen, välje den afdelning, sorn utvalt honom, en annan i desä ställe, på sätt redan stadgadt är, hvilket nyt val, efter dprom dagen förut gjordt anslag, alltid in Pleno ske bör, Skulle vid sådant tillfälle antalet af en afdelnings