Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Pä den grund att nämnde organisations medel nn föresläs att indragas till Stats-Wcrket, har vck Statsiltstotkek i sitt första betänkande upfört mig till de omförmälte 8oo R:ds Åtnjutande ä den sä kallade Jndragnings-Staren, nu mera benämnd BenädningsStaten.
Derwid ansäg jag mig ock trygg i hopp om samtelige Riksens Ständers billiga bifall derä, men nu sedan Utskottet godkändt Herr Grefwe ve la QarZicg anförande i i:sta puncten att ej någon som af Staten njuter lön mä ä BenädningSGtaten uptagas under hwad namn eller titel det ock wara mä; Sa sär jag i ödmjukhet underställa pä hwad sätt jag hädanefter mä komma till Åtnjutande af de hittills mig i Näder tilldelte 800 R-.d., utöfwer
Let löne-arfwode som jag njuter pä Krigs-Academiens Stat.
Grefwe vövenkjelm, Larl
Hxel.
Som det förmodeligen ej kan wara Högloft.
Ridderskapets och Adelns tanka, alt ingä i särskilt pröfning om personers
Den 20 Zebruarli- 925 ners mer eller mindre behörighet till ätnjutande as de dem anflague förmäner, sa torde någon ventilation öfwer Herr Grefwe Lronlieät5 anförande icke kun» na äga ruin. Zerr Landtmarfkalken gjorde proposition till bifall ä den af Friherre Stael wid första puncten ästundade tilläggning, hwilken Bifölls.
Andra, z:dje och 4:de puncterne Biföllos.
Femte 6ne puncrerne uplasies sä lydande: Z:te Att dä ordet Benädnings -
Stat utmärker törstighet böra nu och alt framgent alla pensionairer af känd förmögenhet eller förmåga att sielfwa sig un» berhalls, utesiutas frän en sädan pension, samt 6,-te Att de personer, hwilka annu äro i tjenst, men i anseende till förut innehafde tjenster eller sär, stilla updrag, erhållit pensioner eller bibehällande af hela eller wista delar af lönen, wäl kunna i stöd af desta grunders i:sta punct ej behälla denna förmohn, men aga da de framdeles genom afskeds erhällande lemnat tjensten, dertill en full och försäkrad rättighet.
Friherre gjerts, ^xel.
I anledning af den 5:te puncten har jag wäl med mig ett litet papper, innehallande nagra anmärkningar, men som det ej är Den 2s Abruam. är min mening akt dermed werka pä Nidderstapeks och Adelns beslut, torde jag sedan wid tillfälle fä upläsa yel samma.
Nu wiil jag allenast anmäla att med all underdånig wördnad för Hans Kongl. Maj:t, rror jag likival, att det ar Riksens Stander, som Lunga disponera om pensioner, emedan del är de som dertill betala penningar».".
Grefwe äe !a Laräle, -iHm Itiksens ständer lill Beneficii- och BenädningS^Staien skulle fastställa en wist summa är det mia fulla öfwertygelse att ingen annan än Konungen den samma bör disponera, »nen är ater fräga om pensioner tror jag andet fullkomligen tillkommer Riksens,Ständer bestämma grunderne, sä wäl för de som nu stola af innehafwarepa hehäilas, som ock för de, hwilka framdeles komma klk bortgifwas, Del är bekant akt personer finnas, som jamte sin lön äfwen innehqswa och njuta pensioner.
Det är ingalunda unn mening alt undandraga förijensten en belöning, elt nödtorftigt understöd, men jag tror att der ar enligt fä wäl med principe som med det afseende man bör hafwa pä Statens narwarande tillpänd, alt veste pensioner bora indragas sä länge deras innehafware njuta lön antingen Ordinarie eller Extra.
Herr xäklman.
Dä jag hörk sä wänge fakta Mats-lttstoirels mening, som ffulle det hafwa tillfMkt att Konungen bordo aga pröfnings rätr wid Wnswners bortgiswande, sär jag den äran »plysa att AstMH fhrsisg är sllhelcs fädant.
Hvad de 4 Deir 20 Zcbruarii.
9-7 4 första puncterna beiräffar möler harwid inga siva, righeler och Utstotket har ej kwekot, std såsom formeligen kill fastäilande grunder hemställa dem rllt Riksens Ständer.
Dea zue och 6:ke punc.en deremot har Utstötte^ anse t wara af den bestafftnhec att dä i förhand ingeli ring kan bestämmas öfwer de beri förekommande fall. more det bast att prdfningen deraf ät Kongl. Majus öfwertemnades.
Friherre Osterström, jacob.
Jag kan ej föreställa mig/ att meningen kun é wara att taga pensioner ifrån dem, sein redan färt sädana.
Ät,kistiga hördes härtill ropa:
Jo! Friherre
Osterström fortfor, förklarandes att andra bunde mistiaga sig sä ival som han.
Dek moro efter hans ranka omöjelizt, att Riksens Stander kunde pröfwa hwilka personer pensioner borde tilldelas, eller hwilka lunde dem umbära.
Grefwe sts la 6arstis5 afsigt more, efter hans kanka, upfyld när
Vesta grunder i allmänhet stadgades och deras anwändning list Kongl. Mast öfwerlämnades.
Grefwe Ovsnlyslm, Larl H.xe!.
H.vad den lankan beträffar, som någon wärd Ledamot yttrat, atr Riksens Ständer äga att bestämma och utdela pensioner emedan de dertill betala penniugarne, tror jag den ej wara sä aldeles riglig.
Bewiljaudek af medlen medför egentligen hwarken rättigheter eller skyldigheter att bestämma deras anwändande.
Rittens 928 Den 20 Zebruarii - Ständer betala wisserligen kostnaderne för Acmyen och Flottorne, men stulle utan twifwel finna sig i en »verkelig förlägenhet alt anföra desamma.
Till hmad Friherre
Lesterström sagt tär jag allenast tillägga, att det synes mig böra »vara en orubbelig grundsatts, an ingen lagligen fängen förmän mä kunna afhändas innehafwaren; det är således min tanka art de nu stadgade grunder endast kunna wara gällande för framtiden.
Stael von
Dollstem önstade den tilläggning till esta puncten, att om någon Militaire person innehade -pension, men i kriget fält nägon sivar blessur stnlle derföre undantag kunna göras och han jemte lönen fä bibehålla sin pension.
Grefwe Lövenhjelm, Larl ansäg denna anmärkning billig och säsom ett nytt stöd för sin ranka att hela plöjningen borde kill Konungen ösi werlemnas.
Friherre Stael von wolstein, Nej i sädant fast mä Ständerne besluta, emedan de betala, Grefwe Dolma, August.
Jag mäste bekänna akt det är ledsamt art laga af mennistor, men wi kanna och det är oss nogsamt bekant, ait lander werkeligen är i en wädelig belägenhet för penningar; dä böra de ju mista, som hafwa z ja ända till g pensioner.
Friherre Djertz, Axel- Jag anser mig ej förnärma min Konung, dä jag tror att pensioner ej af ho.
Den 20 Zebruarii. 929 honom Utan af Riksens Stander böra disponeras.
Wär nu regerande Nådiga Konung har nogsamt wisa! sine dispositioner; men andra tider kunna komma lika vern wi öfwerleswat och dä ar säkerheten icke stor.
Grefwe vövenkselm, Larl
Jag kan omöjligen medgiswa att pensioner böra af Stander disponeras eller gifwas, lika litet fräntagas.
Pensioner aro i allmänhet belöningen af gjorda tjenster.
Rättigheten ait belöna förijenster ar en af Konungens och »verkställande magtens dyrbaraste föremål och rättighet; den kan aldrig uti ett klokt organiseradt samsund ulöfwas af någon annan än den werkställande magten.
Hwad redan gifne pensioner angar, tror jag ej att wi knnna gifwa en retroacriv werkan ät den Lag wi nu gä att stadfästa, men tror Grefwe ve la Laraies wara nyttigt arr antaga för framtiden. ' ^ Grefwe körner, ^stolplr L-öran.
Frägan ar nu allenast om de a:ne sednare punclerne af Grefwe ve la Oarllies till Stats-Utskottet remitterade förslag.
Den första af besia puncter har Stats-Utskottet ansett innefatta qwalistcationer, hwilka aldrig fullkomligen kunna bestämmas.
Den sednare äter lärer med mera tydlighet kunna uttryckas, men jag tror att bestämningar af den ena influerar gansta mycket pä den andra, och att det i alla fall ar mäst ledande till ordning, billighet och rätkwisa, att öswerlemna all pröfning en detaille ät »verkställande magren.
Etr annai förfarande skulle leda Riksens Ständer till Domare öfwer enstilta personer, hwilket Rsgerings» Formen förbudit och pä alt fatt sökt förekomma.
Dcir 22 Zebruarir.
Stael von wolstein trodde att Regerings-Formens föreskrift »cke har rigtig more tilläinpad: här .vors ej fr äga cm utöfningen af någon Domsrätt öfwer personer, utan blott om pröfningen af deras förtjenst, samt utöfningeu af de grunder nu blifwit stadgade.
Grefwe li,övenl>jelm, (larl ^xel.
För akt en gäng komma lili sini, tror jag det först borde afgöra-, , om de reglor wi nu förestriswa kunna hafva rekroactiv iverkan, eller endast för framtiden böra gälla.
F therre
Stael von klolllcin.
Nej! nu är frägan om indragningar af redan utdelade pensioner.
Det kunde ej kallas indragning om ej redan utoelade penstoner förfwunne.
G.efwe Oe la 6arclie.
Frägan ar nu om indragningar genast och om siavgande af grunder för framtiden, hwilka Kongl. Maj:t wid pensioners tilldelande bör följa.
Jag tror att det beror af Rik. sens Ständer att förestriswa desta grunder och jag bekänner uprigtigc akt jag anser som en werklig tjenst gjord Konungen, att dem föreskrifva, da dest goda och walgörande hjerta ej mera stall lida af ett afstag, Ständers fattade består, men ej Kongl. Maj.-t wällar och som sä ofta i Nitels narwarande tillständ blir en nödwändighet, dä brist af medel, men ökadt antal af pensioners sökande med hwarje dag tilltager.
Hwad mitt egit förstag angär, dä Stats-Utstolket bewisat mig den oförwäntade godheten, atr gilla de fleste af Mina deruti föreflagna grunder, bör jag äfwen med.
Den 22 Zebruarsti. giswa, att jag sjelf inser swarigheien att bestämma den Z:te punelen, och derföre gärna afstar ifrån alt orkande af densamma, men jag anhälier hos Herr Grefwen och Landtmarstalken deremot, om proposition pa den 6:te puncren med det tillagda wilkor, att den Tjensteman, som till följe af den i:sta punctcn förlorar sin pension när han gär ur tjenst, dä mätte kunna återfå hwad han förlorar och dera erhåller Riksens Ständers heligaste försäkran.
Friherre Ltael von tkolllein instämde med Grefwe Oe la Larclie.
Herr käblman.
Grefwe ve la 6arstis har efter min öfwerkygelse redigt uplyst sakens förhållande.
Det syncs mig för öfrigt tydligt att frägan angar indragningar nu och ej blott grunder för framtiden.
I afseende pa den Z:te puncwn, will jag äfwen för min del gerna medgifwa arr den mä förswinna, Zerr Grefwcn och Landtm arskalken gjorde i anledning häraf proposition alt den Ane punkten ftutte förfalla.
Ja och Nej. Herr Landtmarskalken gjorde derefter proposition pä z:te och 6:te puncterne.
Ropades ä nyo
Ja och Nej, samt begärdes Votering. 9Z2 Den 22 Zebruarii.
Lk ^Vstterllsclt, 6uliak.
Grefwe vs la 6arllis har redan förklarar, ari hall wille assia ifrån alt yrkande i afseende pä den Z:le prmclen.
I delta fall synes mig ej nägon votering wara af nöden, utan Utffotters förslag desi förutan kunna antagas.
Hwad äter den 6:te pungren beträffar, anhäller jag för min egen uplysning, alt äler fä höra den «:sta för att rätt kunna fatta om ieke i ben samma innehäkles alt det samma, som Grefwe ve la (Zarsiie äsyfiat med de föreskrifter, han i den 6:te föreslagit, i hwilket fall en förening af Högloft.
Ridderskapets och Adelns siridiga meningar äfwen synes mig möjlig.
I anledning häraf uplästcs ä nyo i.sta och 6:ke puncternc.
Friherre v^srta, Axel, urbad sig nu akt fä upläsa hwad hlN i anledning af denna fräga författadt, hwarefter han »ill Protyeoller uplasie ett fä lydande: Wördsamt Memorial.'
Med bedagader glädje, öfwer äterkomsten äf hela Pensions-Expentance Benädnings- eller Beueftcii-Staten, som äterkoinmit frän Riksens Ständers Högloft.
Stats-Mskott, sär jag betyga min wördnadsfulla tacksägelse, för deras gorda försök, alt pä bil. liga grunder upställa antagninas-principer för framtida pensioners utdelningar.
Med Herrarnes gracieusa tisiständ torde mig tillätas fa afgifwa nägra vsörgripeliga tankar i ett ämne, som oflasi bidragit lill ett bedagadt misinöje och lill beständig ätalan, Den 2S ZebruariL. 933 wid gorda jämnförelser, emellan Förtjenst, Billighet och Behof; och hwilken Casus, om den också adrager mia, de wältaligas och högre Mans misinöje öfwer en mindre lycklig framställningsgäfwa, wid detaljerandet af denna sa,ens kinkiga na ur, hwilken ingen garna ser cm den widröres, sä ar sanningen aldrig mera än en, och jag kan aldrig förandra min Mängäriga öfvertygelse om Pensioners orältwisa utdelning; twenom simier jag mig pligtig öka de bedröfweliga anmärkningar, som fordna magtspräkenS dräpande frikostighet för Riker i sa mänqfalldiga är, pä wärk arma Fäderneslands bekostnad, ärligen äsamkada, men ej afffaffada eller mildrada Rikspläga, bland andra förorsakat; och menar jag härmed be raktelscrne öfwer
NB- de mest obehöriga och större pensioner.
Att allmänheten will godkänna det förtjensterne hos en del Pensionairer smara emot sädana pensioners storlek, som här och der dem innehafva, blir ibland större delen af rättwisa granstare omöjligt, om änskönt jag derifrån också subtraherade all slags afund; och berodde det af mig, alt deröswer anställa läsför» hör och jemföra förrjenster, mötte oändeligen stora swärigheter, hälst en del gär för fluten bok, likt en handels-rörelse och komme jag säkerligen pä flere ställen att fräga: min män huru kommer du härin, och hafrver inga bröllopskläder- ^an man wäl kalla det ägande-rälten, och göra det till en stöld emot Nationens rättmätiga anfall wid granskningen af den nuwarande Pensions-Staten, som Gud bäst wct pä hwad för sätt det lyckas mängfaldiga a t af Mo. narkens näd ntwerka sig besia pä Nationens bekostnad sä tärande nädegäfwor.
934 Den 20 Zebruaru
Dä jag nu delta nial får äran »vördsammast att underställa, borde jag lika ödmjukt fä namna det mitt ändamål ej någonsin kan bli, att förblanda de i Rike högt aktningSwärda
Män, med de mindre förtjenstfulla af den för Riker frätande Pensious-Staten, ty blott man kafer igenom Pensions - Statems ligger det i full dager; twärtvm äro de sa wäl kända, att stmsörelser bli onödiga emot dem som uptaga stora Summok, och en del hafwa förlaningar destukom, och deras Meritlista blir endast den, att de ägt skicklighet, att förffafjftr sig en pension; och för åke nu före omma detta fä illa fördelia och wkdkagna pensionSjätt, önstade jag att den motion, en hög och wärd Ledamot Herr Grefwe ve !a Oarstie för någon någon tid kmbaka här siamstalde, kunde af Högloft.
Riksens Ständers Utstött ytterligare fä granskas, hwaresser jag wägar hoppas hälsosammaste behallningae och glada följder för wär utarmade Stcus-Casta.
Dä blefwe kyrkan stående milt i byn, hälst de fattiga draga i wista afseenden största tyngden af beskattningen, och kunna omöjligen med liknöjdhet betrakta den triste alsieöt, forn bade Bewillningen och alla andra oräkneliga beskattningar kommer atr framdeles medföra.
Utom Högloft.
Ridderskapets samt Adelns, jemte refpective medständens nu kraftigaste emot mitzöruken af PensionS-utdelande, widtagna anstalter, skulle wisterligen den fattigare och mindre uplysta Clasten af medborgare läkt kunna misttaga sig om rätta förståndet af de Orden; Den. mycket har, honom Dall gifwrt warda, och den intet har/ honom Dall frantagit warda- Hwar och en lefwer af sin tro, och lira sä gör sag, och anhäller jag ödmjukeligen wiv detta tillfälle fä
Apa desta krones hemlig he - Den 23 Zcbruarri. 9ZZ heter för Ridderffapei ock- Adeln rörande pensioners krymvningsmäner; sa lydande att: 1:0
Tror jag, akt om jag har stora egendo-. mar, och ända will upbara af Skaken pension, är efterdöme! lägiänkt, jag förlorar aktning, denne man upstige derföre och afsäge fia siri pension.
Betackas högiidligen, och allt folk sage Amen. 2:0
Tror jag akt jag omöjligen kan hasina arne Löner och Ämbete; hwartill allt folk sage Amen. Z-o Tror jag akt det moro lika dåligt wela hafna och behålla flere pensioner i denna wär usta nöd; och sage härtill allt folk Amen. 4:0 Torde wi kunna wara nöjda med antingen ett Riks Räds pension som fordom dä de gingo ur tjenste» besteg sig till 666 R:d.
52 si. för de högre Herrar eller också kunde den måttligt ökas i afseende pä förändrade priser och tider; men mälteligr; och alt folket sage säkerligen Amen. 5:0
Tror jag att bland efterlemnade Hof-Skaks Betjening frän wara nu i Herranom afsomnade glor, wördigst i åminnelse framsarne Konungar och Drottningar, hwilkas gamla Beijenter Staken nu pensionerar och hwilka Hof-Beijenter finnas bafwa öfwerdrifna pensioner, ja till och med 800 R:d.
Banco, Si sädana MesieurS kunna nöja sig med mycket mindre och, om för dem anfläs högliden till prydnad 2 u, goo R:d. sä bör den gynnaren derföre offra Herranom en söt lukt; och all folk sage Amen. 6:0 9Z6
Den 22 Zebrucrru. 6.0
Tror jag att bland Pensionairerne nägon-- stäkes igenfinnes en Mademoiselle bagman, som wisit lärer fä raso R:d.
Banco om äret, men
Utan att wara ombuden att rala för henne, fä har hon gjort Skaten en Sacrifice af sin person till högtidlig Hertig krostric, och winsten häraf ligger i klar dager, i afseende pä den eljest nu olägliga Hof-Stats anslående för eljest läkt fordom gjorda Prinsar och Prinfesior, det hon med sitt barmhertighet werk förekommit.
Jag tror derföre att hon till sin pensions ätnjukande bör i del goda blifwa beståndande.
Och alt folk sage Amen. llljörta.
Herr kotklie!), Larl krestric.
Jag anhäller ödmjukast akt fä upläsa bade i:sta och 6:le puncterne för att sedermera kunna desto tydligare yttra mig.
Herr kotsilieb upläste derefter desie puneker och fortfor. b:te puncten synes mig egenleligen icke innefatta annat an explicarion eller ett correctiv af den irsta och kunde kanske helt och hällit utestutas, men som en författning icke nog tydligt till alla desi delar kan bestämmas, och 6:te puncten desiutom äsysrar en billig förmohn för de personer, som blifwa försane uli det predicament der omtalas, tror jag att den samma till hela desi innehäll bör bibehällas.
De stridiga tankesätt, som i afseende pä denna punct blifwit bland Ridderskapet och Adeln yttrade, lära härleda sig fran olika begrepp, huruwida den stall anragas, och om den aniages, huruwida det stadgande som deraf blir en följd stkall anses som en af Riksens Ständer o» »vilkorligt antagen grund, eller tillämpningen efter särskilta förekommande omständigheter stall till Kongl. Masit
Den 20 Zebruarli. 937 Majit öfwerlemnas.
Dä jag för min des anser denna punct böra bibehällas, sär jag ock förklara, att jag anser tillämpningen af den janima endast kunna tillhöra Konungen, dä något owilkorligk stadgande för ännu ej inträffade händelser swärligen lärer kunna ,vidtagas.
Grefwe I^övenlffelm, Larl T^xel, förnyade sin anhällan att fä weta, om det beslut Ribderstapet och Adeln nu toge, ffulle wara retroactivt eller endast för framtiden blifwa gällande.
Herr Grefwen och Landtm arfkalken Yttrade, an hwad Utffotret föreslagit förmodeligen kunde bifallas och att när principen wore fasistäld, wore det kanste bäst alt till Kongl. Maj:t öfverlemna tillämpningen deraf.
Grefwe ve la 6aräie.
Om icke Högloft.
Rid, derstaper och Adeln will medgifwa att denZtte pune, ten utgär, tror jag ätminftone att dest anwändande bör till Konungen öfwerlemnas, och jag ser ej den ringaste wäda deri.
Ropades ett starkt Friherre Ltsel von kllolllein.
Om denna punct synes sä swär, och man ei tror Riksens Ständer om att kunna pröfva graden as förmögenhet, sä synes det mig säsom wore det lika smärt för Konungen, hwilken man dessutom ej med sä obehagligt göromäl borde beswära.
L.te Band. rchxa Afd. 6g.
Fri - 958 Den 22 Zebruarll Friherre ak VVettorsteZt, 6ustak.
En ward Ledamot har yttrat, ack om pröfniugen af en wist grad af förmögenhet, som borde göra till pension oberättigad, blefwe sä swar akt den frän Riksens Ständers älgard borde dragas, skulle denna pröfning bliswa lika swar för Konungen.
Enligt min öfwertygelse synes mig likwäl som »verkställande magten ensam kan wara i tillstånd att genom dest förhållande till den person, hwars anspräk till pension kan komma i pröfning, bade hafwa en närmare kännedom om personens enfkitka förmögenhet och om wärdet af dest Konungen och Riket gjorda tjenster- För Lag, stiftande magien blefwe äter desta detaille-angelägenheter, inträdande pä »verkställande magtens område, om icke omöjliga att med tillbörlig noggranhet winnås, Åtminstone till oberäkneliga personliga twister ledande.
I hwarje
Stat bör grans-linjen emellan »verkställande och Lagstiftande magternes ömsesidiga rättigheter och befattningar noggrant wara updragen och i helgd hällen, i annat fall inträder snart ett anarkijkt tillständ, soin ej förr uphörer än den ena af desta mag, ter »vunnit en fullkomlig seger öfwer den andra.
Herr Grefrven och Landtmarstalken gjorde propoulion till bifall ä Z-te och 6:te punclerne af Slats-Utffotkets betänkande.
Ja och nägra Nej. Grefwe I.övonbjelm, Larl ^xel, anhöll att Herr Grefwe»» och Landtmarftalken tackres göra proposition pa Vtstotteks betänkande i hela dest widd.
Gee - Den 20 Zebruarli. 9Z9 Grefwe Norner, ^6oIpd Loran.
Sä wida det till oss kunde höras, blef Herr Grefmetts och Landtmarskalkens proposition endast med Ja beswarad, men om någon skulle hafwa ropar
Nej eller begärt votering, sä anhäller jag att han marce sädant förklara och voteringen genast fä begynnas.
Herr Grefwen och Landtmkrstalken frägade om någon hade begärt votering, hwarrill Herr Lock swarade Ja Grefwe Norner, ^clolpli Loran.
Dä Votering är yrkad lär endast blifwa frägan om proposition och contra-proposition.
Den förra bör utan twifwel blifwa pä betänkandet, den sednare lärer bero utaf dem, som äro af motsatt mening, att bestämma.
Jag har för min del ej kunnat fatta hwaruri den stall bestä, ty jag will ej förmoda att Ridder» stapet och Adeln skulle med ett beflut anse sig kunna och wilja tillerkänna sig förmägan och rättigheten att pröfwa graderne af förmögenhet och behof eller att derefter utdela pensioner.
Ropades Nej« Grefwe Oe la Larckie.
Jag ber om förlåtelse, att jag äter Utber mig Rldderffapets och Adelns tålamod, men jag tycker och jag inser ingen wada deri, att när det rörer endast pensioner för Enkor och Barn, pröfningen af deras torftighet kunde till Konungen öfwerlemnas, och om wi derom förenade osi, en votering undwikaS. 960 Den 20 Zebrukrii.
Ja och fä Nej.
Men en oro upkom, hwarunder Herr LeZerliolpe, ^uZuk, talade utan att hans yttrande till Protocvller kunde fattas.
Sedan Herr Grefwen och Landtmarskalken med Klubban äskat stud, yttrade han sig, det han tyckte Ridderffapet och Adeln i det närmaste wara enie.
Den ztte puncten innehölle, att sjelfwa ordet Benädnings-Stat utmärkte torftighet.
Pä denna Stat npfördes endast Enkor och Barn.
De som hade en känd förmögenhet borde derifrån urestukas.
Denna föreskrift hade Ut,kottet ansett obestämd i anseende lil! swarigheten att pröfwa förmögenhet.
Nu föreslog Grefwe Oe la 6ar6ie de tillägg till denna punct an det mätte öswerlemnas
Konungen att pröfwa deras mer etter mindre torftighet.
Grefwe körner, 6örar>, erindrade att detta just more hwad U.,rottet förestagit.
Grefwe 6e la 6aräie.
Till tvinnande af mera tydlighet, önskade jag an denna punct mätte sä redigeras:
Dä ordet Benädnings-Stak urmarker torf» lighet, böra framdeles de Embersmäns Enkor och Barn, som haswa kand förmögenhet, uresiutas och pröfningen af denna förmögenhet till Hans Maj:k Konungen öswerlernnas.s ^ -V ' . - .
Den 20 Februarii. 961 Grefwe körner yrkade ä nyo, att detta wvre hivad Utffottet tillstyrkt.
, Hans Excellence Herr Grefwe kuutb wille uptysa, att Pensions-Staten wore ett, BenädningsSkaien ett annat/ För att komma pä EenädningsStaten fordrades en ordentelig ansökning, hwarmed borde sölja wederbörligt bewis pä den sökandes omständigheter.
De§a Documenter pröfwades derefter i Slats-Contoiret och blefwe i wänlig ordning för Konungen föredragne.
Säsoin Scats-Secreterare, hade Hans Exceilence sjelf manga ganger föredragit sädana mål.
Med pensioner tillgingo helt annorlunda.
De hade blisivit utdelade genom Konungens Ordres till Stats Contoiret, utan föregängen pröfning eller ordentelig föredragning.
Någon annan wag att erhälla ett rum pä Benadnings - Staten, kunde Hans Excellence ej anse möjlig.
Han funne således intet hinder till bifall af Stats-Utstottets tillstyrkande.
Herr Grefwen och Landtmarstalken gjorde derefter proposition tilt bifall ä Stats - Utstonets utlåtande rörande zue puncten.
Ropades-Ja, men Grefwe la Laräis förbehöll att det af honom yrkade tillägg för tydlighetens stull mätte iagltagas.
Herr katckman.
Dä nu öste puncten till afgörande förekommer, sär jag den äran uplysa, akt Utstotter derwid icke elier trott wilkoren nog klart kunna bestäm - 962 Den 20 Februari!. stämmas, ulan östren förestagit, att de rist Konungens pröfning mätte hänstjukas.
Friherre 8tae! von klolstein wille allenast hemställa. huruwida den förestagna puncken were enlig med denna författnings esprit.
Det funnes Embetsman som hade en betydlig förmögenhet och således kunde unbara penstoner.
De erhöllo fanste äfwen wid afstedsragandei dryga accorder.
Skulle de nu ' äter fa rötiighct arr tillträda de pensioner dem nu afhändas.