Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hanson uppnått den för pensions erhållande föreskrifna lefnads- och tjensteåldern, komme att, såsom för närvarande, uppehållas genom vikarie, alldenstund det pensionsbelopp af 200 Rdr årligen, hvilket Hanson egde att- vid afskedstagan det af Civil-statens Pensions-inrättning uppbära, måste anses vara alltför ringa, för att han, med hustru och fem oförsörjda barn, skulle, mot åtnjutande deraf, kunna afgå från sin befattning, af hvars löneförmåner han, så länge tjenstledigheten fortfor, icke behöfde afstå mer än en fjerdedel, har Stats-kontoret, i öfverensstämmelse med hvad i två likartade frågor angående pension för Häradsskrifvarne G. G. B.
Jacobsson och A. J. Medelplan blifvit föreslaget, i underdånighet hemställt, att, till undvikande af de med tjenstens bestridande genom vikarie förknippade olägenheter, nådig proposition måtte till Rikets Ständer aflåtas om Hansons förflyttande å Allmänna Indragnings-staten.
Med afseende å Landskanslisten Hansons af läkare intygade oförmögenhet, i löljd af sjuklighet, att sin tjenst vidare bestrida, samt å hvad Stats-kontoret i underdånighet anfört, vill Kongl. Maj:t härmed föreslå Rikets Ständer, att bemälde Hanson måtte förklaras berättigad att, efter erhållet afsked från Landskanslist-tjensten, oaktadt han icke uppnått föreskrifven lefnads- och tjensteålder, å Allmänna Indragnings-staten uppföras för åtnjutande af årlig pension, motsvarande Landskanslist-lönen på stat, eller Fem Hundra Riksdaler Riksmynt; skolande handlingarne i målet Rikets Ständers Stats-utskott tillhandahållas.
Maj:t förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
Datum ut supra. CARL.
Ludv. Almqvist.
MajJs Nåd.
Proposition N:o 59.
3 Utdrag af protokollet öfver Civil-Ärenden, hållet inför Hans Majit Konungen i Stats-Rådet å Stockholms Slott den 11 November 1859.
Hans Excellens, Herr Justitie-Stats-ministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Stats-ministern för Utrikes Ärendena, Friherre Manderström, Stats-råden IVallensteen, Gripenstedt, Almqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna och Malmsten.
Likaledes uppläste
Departements-chefen till justering ett i enlighet med lörut fattadt nådigt beslut uppsatt förslag till Kongl.
Maj:ts nådiga proposition till Rikets Ständer angående pension å Allmänna Indragnings-staten för Landskanslisten i Getleborgs län J. A. Hanson; och behagade Kongl. Maj:t jemväl, på Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, detta förslag i nåder gilla samt befalla att, i öfverensstämmelse dermed, nådig proposition af den lydelse bilagan till detta protokoll utvisar, skulle till Rikets Ständer afgå.
Ex protocollo Otto IV.
Seippel.
Majda Säd.
Skrifvelse N:o 60. 60, Alik. till Exp.-Utsk. den 5 Jan. 1860, kl. 6 e. m.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, i fråga om löneförhöjning för år 1851 åt de vid Storskiftesverket i Stora Kopparbergs län samt af vit (ringen i Wester-N norlands, Westerbottens oell Norrbottens län anställde Landtmätare; Gifven Stockholms Slolt den ll November 1859.
Uti ett till Kongl. Majit ingifvel underdånigt memorial al den 16 näs (lid ne
Maj har Öfver-direktören vid Landtmäteriel a idort att, sedan de vid Slorskiftesoch Afvittringsverken anställde tjenstemäns arfvoden blifvit genom Kongl, brefvet den 11 .luni 1858 (dr innevarande statsreglerings-period bestämda, samt Kongl. Majlis Befallningshafvande i Stora Kopparbergs, Wester-Norrlands, Westerbottens och Norrbottens län, uppå Öfver-direktörens anmodan, afgifvit specifika förslag å den särskilda tillökning uti innehafvandc arfvoden, som, på grund af Rikets Ständers beslut om löneförhöjning åt Statens embets- och tjenstemän för år 1857, ansetts böra äfven bemälda tjenstemän för samma år tillkomma, så och efter det berörde förslag, uti hvilka atlönings-förhöjningen beräknats för Styresmannen och Landtmätarne vid Storskiftesverket!
Stora Kopparbergs län till 4,379 Rdr69 öre, för Styresmannen och Landtmätarne vid afvittringen i Wester-Norrlands län till 1,697 Rdr 92 öre, för Afvittrings-landtmätarne inom Westerbottens län till 1,600 Rdr, samt för Styresmannen och Landtmätarne vid afvittringen i Norrbottens län till 2,900
Rdr, eller sammanräknadt för alla ifrågava - Kongl. Maj:ts Nåd.
Skrifvelse N:o CO. 5 rande tjenstemän till 10,577 Rör 61 öre riksmynt, blifvit af Öfver-direktören till Kongl. Maj:ts och Rikets Stats-kontors pröfningöfverlemnade, tillika med åtskilliga af förslagen föranledda anmärkningar, i enlighet hvarmed den för aflönings—tillöknin— garne beräknade summan borde med 500 Rdr förhöjas och således rätteligen uppgå till 11,077 Rdr 61 öre; men Stats-kontoret till svar härå meddelat, alt då, enligt Kongl, brefvet den 27 Mars 1858, angående den Statens embets- och tjenstemän med flere för år 1857 beviljade löneförhöjning, Rikets Ständer förklarat, att dylik löneförhöjning finge tilldelas dem, åt hvilka Rikets Ständer, för de år den nya Statsregleringen omfattade, beviljat lönetiilökning, och att förhöjningen skulle utbetalas sålunda, att bemälde löntagare erhölle femtio procent af den tillökning utöfver förut innehafvande aflöningsförmåner, som vid den nya Statsregleringen blifvit dem tillagd, men någon sådan tillökning uti nu ifrågavarande tjenstemäns lönevilkor icke, Statskontoret veterligen, blifvit vid sednaste riksdag anvisad, i följd hvaraf desse tjenstemän ej heller voro omförmälde i de beräkningar, hvilka legat till grund för bestämmandet af den till 1857 års löneförhöjning anslagna summa, Stats-kontoret funne sig häraf förhindradt att några medel till förevarande ändamål anordna, — hade från de vid Storskiftes- och Afvittringsverken inom ofvannämnda fyra län anställde tjenstemän till Öfver-direktören inkommit särskilda, till Kongl. Majit ställda, vid Öfver-direktörens ofvanberörde memorial fogade skrifter, innefattande underdånig anhållan, att då de åt Storskiftes- och Afvittrings-landtmätarne anslagne arfvoden icke kunde betraktas såsom blott ersättning för tillfälligt arbetsbiträde, utan måste anses såsom verklig aflöning, samt berörde arfvoden blifvit vid dispositionen af det utaf Rikets sednast församlade Ständer till Storskiftes- och Afvittrings-förrättningarnes fortskyndande beviljade anslag af Kongl. Majit tili beloppen förhöjde, hvadan Stats-kontorets antagande, att någon förbättring i bemälde tjenstemäns aflöningsviikor ej egt rum, icke vore med verkliga förhållandet öfverensstämmande, Kongl.
Majit måtte täckas förklara sökanderne, hvilka, ehuru deras tjenstebefattningar vore af särdeles mödosam beskaffenhet, länge haft att kämpa med små och för de nödvändigaste lefnadsbehofven otillräckliga löneinkomster, berättigade att, i likhet med statens öfrige tjenstemän, komma i åtnjutande af löneförhöjning för år 1857, samt meddela nådigt förordnande om utbetalning af de härtill erforderliga medel; Och har Öfver-direktören, för egen del, i underdånighet hemställt att, på de af sökanderne anförda bevekande skäl, och då enligt Kongl. Majits till Rikets sednast församlade
Ständer aflåtna nådiga proposition angående Statsverkets tillstånd och behof, äfven Storskiftes- och Afvittrings-landtmätarne ansetts böra komma i åtnjutande af löneförhöjning för år 1857, sådan förhöjning ock måtte varda sökanderne beviljad i öfverensstämmelse med ofvanomförmälde, Öfver-direktörens memorial bilagda förslags uträkningar, samt att, derest för berörda ändamål disponibla medel icke funnes att tillgå,, nådig proposition härom måtte till Rikets näst sammanträdande Ständer aflåtas. 6 Kongl. Maj:ts Nåd.
Skrifvelse N:o 60.
Vid pröfning af detta ärende har Kongl. Majit, då aflöningarne till de vid Storskiftes- och Afvittringsverken anställde Landtmätare icke äro å ordinarie stat uppförde eller utgjort föremål för Rikets Ständers reglering, utan de till bemälde tjenstemän utgående arfvoden och resepenningar tid efter annan blifvit af Kongl. Majit bestämde, ansett sig, vid betraktande af innehållet utaf Rikets Ständers den 24 Februari 1858 till Kongl. Majit aflåtna underdåniga skrifvelse angående löneförhöjning åt Statens embets- och tjenstemän för år 1857, icke kunna förordna om de nu begärda löneförhöjningarnes utbetalning; men, med afseende dels å det ringa beloppet af de aflöningsförmåner, hvaraf ifrågavarande i Stora Kopparbergs, Wester-Norrlands, Westerbottens och Norrbottens län tjenstgörande Landtmätare, före den genom Kongl, brefvet den 11 Juni 1858 vidtagne reglering af arfvodena och resepenningarne för de vid Storskiftes- och Afvittringsverken anställde tjenstemän varit i åtnjutande, dels ock å dessa tjenstemäns — hvilka icke äga att utom tjensten förrätta landtmäterigöromål — trägna, mödosamma och lör helsan ansträngande tjenstgöring, vill Kongl.
Majit härmedelst bos Rikets Ständer äska, att af behållningen å det vid sednastc riksdag till löneförhöjning för år 1857 åt statens embets- och tjenstemän beviljade extra statsanslag af 960,000 Rdr — hvilken behållning, enligt från Statskontoret erhållen officiell uppgift, kommer att uppgå till minst 50,000 Rdr — må få utgå den för vederbörande Storskiftes- och Afvittringslandtmätare i ofvannämnde fyra län nu ifrågasatte löneförhöjning för samma år, utgörande tillsammans Elfva Tusen Sjutiosju Riksdaler 61 öre Riksmynt.
De till detta ärende hörande handlingar skola tillhandahållas det Utskott, till hvars behandling frågan varder öfverlemnad.
Kongl. Majit förblifver Rikets Ständer med all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
Kongl. MajUs Säd.
Skrifvelse \:o 60.
7 Utdrag af protokollet'öfver Civil-Ärenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Stats-Rådet å Stockkolms Slolt den 17 November 1859.
Hans Excellens, Herr Justitie-Stats-ministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Stats-ministern lör Utrikes Ärendena, Friherre Manderström, Stats-räden Wallensleen, Gripenstedt, Almqvist, Ehnemark, Hr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna och Malmsten.
Föredragande
Departements-chcfen uppläste härefter till justering ett i enlighet med Kongl. Maj:ts förut fattade nådiga beslut uppsatt förslag till nådig skrifvelse till Rikets Ständer i fråga om löneförhöjning för år 1857 för de vid Storskiftesverket i Stora Kopparbergs län samt afvittringen i Wester-Norrlands, Westerbottens och Norrbottens län anställde Landtmätare; och täcktes Kongl. Maj:t, på Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande, berörda förslag i nåder gilla samt befalla att i öfverensstämmelse, dermed nådig skrifvelse, af den lydelse bilagan till detta protokoll utvisar, skulle till Rikets Ständer afgå.
Seippel. 8 Kongl.
Skrifvelse N:r 61.
Ii :o 61.
Ank. till Exj).-Utsk. den 5 Jan. 1860, kl. 6 e. m. Kongl.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, med uppgifter angående pedagogierna i Riket; Gifven Stockholms Slott den /7 November 1859.
Sedan Kongl. Maj:t, med anledning af Rikets sednast församlade Ständers gjorda framställning, anbefallt vederbörande
Domkapitel att inkomma med noggranna upplysningar rörande de i riket befintliga pedagogierna, deras, beskaffenhet, läge, omfånget af den undervisning som der meddelas, lärjungarnes antal, kommunernas benägenhet att lemna skolhus och rektorsboställe, samt öfriga dessa läroanstalter beträffande förhållanden, har Kongl. Maj:t, efter det dylika upplysningar numera blifvit afgifna, låtit inom den i Ecklesiastik-departementet bildade afdelning för handläggning af åren der rörande allmänna uppfostran och undervisningen, verkställa den utredning af ämnet, hvartill omförmälde upplysningar kunnat gifva anledning, samt vill hvad sålunda i ämnet förekommit härmed till Rikets Ständers kännedom meddela.
Majus Nåd.
Skrifvelse N:o 61.
9 Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiastik-Arenden, hållet inför Hans Maj:t Konungen i Sfals-Hådel på Stockholms Slott den 17 November 7859. m Närvarande: Hans Excellens, Herr Justitie-Stats-ministern, Friherre De Geer, Hans Excellens, Herr Stats-ministern lör Utrikes-Arendena, Friherre Manderström, Stats-råden:
{Vallensteen, Gripenstedt, Almqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna och Malmsten.
Efter justering af protokollet öfver Ecklesiastik-Ärenden för den 11 dennes uppläste Herr Departements-chefen, Stats-rådet Grefve Hamilton följande, i öfverensstämmelse med af Kongl. Majit förut fattade nådiga beslut, uppsatta förslag till skrivelser lill Rikets Ständer, nemligen: l:o 2:o angående utredning i afseende på de i riket befintliga pedagogier.
Uppå Stats-Rådets underdåniga tillstyrkande täcktes Hans Majit Konungen berörda förslag i nåder gilla samt befallde, att i öfverensstämmelse dermed skrivelser, sådana de finnas sub. litt.
A och B detta protokoll bilagda, skulle till Rikets Ständer expedieras.
Ex protocollo C. A. Th.
Ädelgren. latu till R.
St, Vrot. 1859 (fe 1860. 1 Sami. 1 Afd. 2 Band. 1 Haft. 2 10 Kongl. Maj-.ts Nåd.
Skrifvelse N:o 61 Uppgifter, rörande de i riket befintliga pedagogierna.
Antalet af de i riket varande stads-pedagogier utgör 28, nemligen: inom Upsala erkestift: i Söderhamn, Enköping, Östhammar, Öregrund, W axholm och Sigtuna ; inom Skara stift: i Hjo, Sköfde, Falköping och Ulricehamn; inom Strengnäs stift: i Södertelje, Mariefred, Thorshälla och Trosa; inom Westerås stift: i Köping,1' Arboga, Hedemora, Nora, Linde och Säther; inom Wexiö stift; i Grenna; inom Lunds stift: i Cimhrishamn och Engelholm; inom Göteborgs stift: i Kongsbacka, Kongelf, Laholm och Falken berg, samt inom Calmar stift: i Borgholm; hvarjemte inom Westerås stift finnes en pedagogi i Avesta, inom Wexiö stift en i Wrigstads församling, och inom Calmar stift en i Ålems församling.
Uti 23 biand ofvannämnde pedagogier har undervisningen i mer eller mindre mån uppnått en högre grad af utveckling, så att densamma omfattat icke blott folkskolans maximi-kurs, utan äfven åtskilliga och understundom alla till elementarläroverkets lägre afdelning hörande läroämnen.
Med anledning häraf har Kongl. Maj:t af de till
Dess disposition för ändamålet ställde medel, dels beviljat löneförhöjning åt hittills varande lärare i dessa pedagogier, dels ock, der undervisningens omfång och lärjungarnes antal sådant påkallat, anvisat arfvoden för ytterligare en lärare.
Vid sju pedagogier har undervisningen deremot icke sträckt sig utöfver de ämnen, som tillhöra en vanlig folkskola.
Dessa sju pedagogier äro de i Östhammar, Waxholm, Sigtuna, Thorshälla, Trosa, Wrigstad och Alem.
Beträffande de närmare förhållandena med ifrågavarande läroanstalter hafva nedanstående upplysningar vunnits, nemligen angående l:o Pedagogien i Söderhamn.
Undervisningen har omfattat de till folkskolans maximi-kurs hörande ämnen, och dessutom tyska språket samt modersmålets grammatik.
Skolan har i medeltal under åren 1853—1857, äfvensom under nästförflutna läseårs båda terminer, besökts af 23 lärjungar.
Undervisningen, som tillförene besörjts af en lärare, handhafves numera, enligt Kongl. Brefvet den 12 November 1858, af tvänne. v Kongl. Majus Nåd.
Skrifvelse N:o 61. 11 Pedagogen, hvars tjenst, i anseende till lönens otillräcklighet, är förenad med komministers-befattningen, åtnjuter i inkomster 28 tunnor 27 kappar kronotionde-spanmål, en fjerdedel råg och trefjerdedelar korn, hvarförutom i inskrifningspenningar betalas af hvarje lärjunge 50 öre, deraf ena hälften tillfaller skolan och den andra läraren.
Beträffande skolhuset har inhemtats, att detsamma är nybygdt och tillräckligt för ett läroverk med tre klasser, hvarjemte staden förklarat sig villig att, i händelse pedagogien blifver å elementar-läroverkets stat uppförd, tillhandahålla åt blifvande Rektor boställsgård eller hushyresmedel.
Söderhamn egde år 1857 en folkmängd af 2,444 personer, och afståndet från närmaste elementar-läroverk, i Hudiksvall, utgör 5 3/4 mil. 2:o Pedagogien i Enkoping.
Staden hade i medeltiden en berömd skola, som vid reformationen utvidgades till ett fullständigt elementar-läroverk, hvilket fortfor halftannat århundrade, tills det flyttades till Hudiksvall.
Likväl qvarblefvo rektor och en kollega, hvilkas löner dock sedermera tilllöllo Upsala skola.
Genom Kongl. Brefvet tili Kammar-kollegium den 15 Juli 1688 uppläts kronohemmanet Hagby till skolans i Enköping underhåll.
Ar 1748 fick detta hemman med Kammar-kollegii, Landshöfdingens och Domkapitlets begifvande tili skatte lösas af dåvarande åboen derå, hvarefter skolan åtnjuter viss ränta, utgående med 49 R:dr 31 öre Riksmynt i penningar, 6 tunnor 12 kappar spanmäl samt 15 skålp. smör.
Jemlikt Kongl. Majrts utslag den 9 November 1836 eger pedagogen häraf uppbära hälften, hvilken jemte arrendet af den boställsjord, hvarmed staden försett pedagogen, äfvensom 17 R:dr 24 öre i djeknepenninge-ersättning, utgjort dennes hela lön.
Boställsjorden, hvilken är å stadens mark upplåten, består af 8 tunne27 kappland åker, 12 tunneland äng och 4 tunneland beteshage, samt har sednast varit utarrencjerad för 18 tunnor spanmål, hälften råg och hälften korn.
Skolan, som tillförene varit besökt af 60 till 70 lärjungar, stod likväl från slutet al höstterminen 1855 till våren 1858 alldeles öde, men har under sednast förflutna vårtermin lemnat undervisning åt 32 lärjungar.
Uland läroämnen för nämnde termin, från hvilken tid skolan anses hafva ånyo trädt i verksamhet, upptagas, utom de vanliga till folkskolan hörande, jemväl mathematik, franska och latinska språken samt modersmålets grammatik.
Undervisningen bestrides, enligt Kongl. Brefvet den 12 November 1858, af tvänne lärare.
Det af sten byggda skolhuset är välbehållet och består af tvänne våningar, samt underhålles af staden med bidrag af halfva Hagby-räntan.
Nedre våningen innehåller lärosalar och den öfre boningsrum för Rektor.
Staden åtager sig att, i 12 Kongl. Maj:Is Nåd.
Skrifvelse N:o 61. händelse pedagogien blir till elementar-läroverk förvandlad, fortfarande bekosta såväl skolhuset som upplåta boställe åt Rektor.
Enköpings folkmängd uppgick år 1857 till 1,474 personer, och det närma ste derifrån belägna elementar-läroverk finnes i Upsala på ett afstånd af 43/smil. 3:o Pedagogien i Östhammar.
Undervisningen i denna läroanstalt har egt samma omfång, som i en vanlig folkskola, och antalet lärjungar har under hvardera af näst förflutna läseårs båda terminer uppgått tiii 86.
Pedagogens lön utgöres af 9 tunnor 14b/33g kappar kronotionde-spaumål, hvarjemte han, såsom lärare i folkskolan, åtnjuter, utom fria boningsrum och vedbrand, af staden 75 R:dr, af folkskole-medlen 50 R:dr, af Amanska donationen årliga räntan 27 R:dr 50 öre, samt slutligen afkomslen af ett planteringsland, 12 R:dr. och för hvarje barn, som inskrifves, 62 öre.
Skolhuset kan med obetydlig förändring bereda läserum för tvänne klasser jemte boställsrum för tvänne lärare, men staden anser pedagogiens förvandling till elementar-läroverk icke vara af behofvet påkallad, hvarförutom det skulle blifva alltför betungande alt anskaffa boställsrum åt Rektor och att, utan bidrag af statsmedel, aflöna Foikskole-läraren.
Afståndet från närmaste elementar-läroverk, i Upsala, är 7 mil, och staden egde 1857 en folkmängd af 573 personer. 4:o Pedagogien i Öregrund.
Undervisningen i denna pedagogi, som är delad i tvänne afdelningar, bestrides af en “Praefectus" och en “Adjunctus scholae11.
Läroämnena inom den öfre afdelningen hafva i allmänhet varit desamma, som tillhöra folkskolans maximi-kurs. hvaremot undervisningen i skolans lägre afdelning icke sträckt sig utöfver den i folkskole-stadgan föreskrifna minimikursen.
Under höst-terminen 1858 och vår-terminen 1859 har undervisningen inom öfre afdelningen jemväl omfattat modersmålets grammatik, tyska språket samt geometri.
Praefectus scholae åtnjuter i lön dels 33 tunnor 11 3/s kappar kronotiondespanmål och dels i penningar 90 R:dr af staden samt 13 R:dr 34 öre djeknepenninge-ersättning.
Adjunktens lön utgöres af 9 tunnor kronotionde samt i penningar 173 R:dr 25 öre.
Båda lärarne hafva dessutom fria boningsrum.
Skolans lokal är belägen i rådhuset, i hvars öfre våning en större sal är upplåten för den lägre afdelningen och ett mindre rum för den högre, hvilket sednare dock är så otillräckligt, att fråga blifvit väckt om förhyrande al ett rymligare.
Skrifvelse N:o 6i. 13 Lärjungarnes antal har efter medium för åren 1853—1857 uppgått i den lägre afdelningen till 56 och i den öfre til! 20.
Någon önskan om pedagogien» förändring till elementar-läroverk har icke af staden blifvit framställd.
Folkmängden i Öregrund uppgick år 1857 till 644 personer, och närmaste stad, der elementar-läroverk finnes, är Upsala, på ett afstånd af 8 i/2 mil. 5:o Pedagogien i Waxholm.
Undervisningen i denna läroanstalt omfattar enahanda ämnen sorn i en vanlig folkskola.
Lärjungarnes antal uppgick höst-terminen 1858 till 35 och vårterminen 1859 till 37.
Af allmänna medel äro till skolan anslagne 24 Rdr i djeknepenninge-ersättning.
Staden, som är belägen 3 mil från Slockholm, hvarest närmaste Elementar-Iäroverk finnes, egde 1857 en folkmängd af 993 personer. 6:o Pedagogien i Sigtuna.
Om undervisningen i denna pedagogi gäller detsamma, som blifvit sagdt rörande den nästföregående.
Beträffande lärjungarnes antal har upplysning endast blifvit lemnad för sistförfiutna vårtermin, då det utgjorde 39.
Till pedagogien äro anslagna 4 R:dr 62 öre djeknepenninge-ersättning, samt 16 tunnor 16 2ls kopp. kronotionde.
Ar 1743 skänktes till skolan af qvartermästaren Lampa en gårdstomt med några derå belägna äldre hus, och 5 år sednare erhöll skolan af G. J.
Struts 500 daler kopparmynt till beqvämare rums inrättande, hvarefter under följande året en ny byggning med 3 rum och förstuga uppsattes.
Nuvarande skolhuset, som är beläget på den af Lampa donerade tomten, uppfördes 1847.
Närmaste stad med elementar-läroverk är Upsala, på ett afstånd at 3 mil.
Folkmängden i Sigtuna utgjorde år 1857, 441 personer. 7:o Pedagogien i Hjo.
Undervisningen i denna pedagogi, som höst-terminen 1858 haft 30 lärjungar och vårterminen innevarande år 36, har omfattat, utom de vanliga ämnena, jemväl Franska och Tyska språken.
Uti läseordningen lör året 1858—1859 hafva dessutom förekommit Geometri och Algebra.
Undervisningen bestrides, enligt nådiga Brefvet den 12 November 1858, af tvänne lärare.
De till anstalten anslagne allmänna medel utgöra 10 tunnor 16 kappar kronotionde, äfvensom 16 14 Kongl. Maj:ts Nåd.
R:dr 50 öre djeknepenninge-ersättning.
År 1832 donerade Abr.
Jachaeus till skolan ett kapital af 1,500 R:dr R:mt, hvars ränta skulle med 75
R:dr användas till löneförbättring åt läraren och med 15
R:dr till premier åt lärjungarne.
Pedagogien eger dessutom 2:ne andra donationer, nemligen den Wiholmska, 1,500 R:dr R:mt, hvilka likväl icke ännu blifvit ttll skolan öfverlemnade, och den Ändersonska donationen, hvaraf 4,000 R:dr äro anslagna till uppförande af ett nytt skolhus, och räntan af 2,000 R:dr skall användas till understöd åt behöfvande förtjente ynglingar.
Det nu befintliga skolhuset innehåller en liten för behofvet otillräcklig sal, som på en gång tjenar till undervisningsrum och förvaringsrum för skolans böcker, kartor, vedförråd m. m.
Lärarens bostad utgöres af 2:ne endast om sommaren beboeliga rum jemte kök.
Stadens innevånare hafva beslutat att för skolbyggnad upplåta tomterna Adris 13, 14, 23 och 24, i nya staden; att medel till byggnadens uppförande skola anskaffas genom lån, enligt uppgjord! förslag, samt att de för läraren erforderliga hushållslägenheter böra under särskildt tak uppföras å skolgården.
Närmaste läroverk intill
Hjo är i Skara på 5 */2 mils afstånd.
Staden räknade år 1857, 950 innevånare. 8:o Pedagogien i Sköfde.
Läroämnena i nämnde skola hafva varit ungefär desamma, som i en bättre folkskola, hvarjemte undervisats i Svensk grammatik och satslära samt Tyska språket.
Linder läseåret 1858—1859 hafva dessutom förekommit geometri och linearteckning.
Lärjungarnes antal uppgick under vårterminen 1859 till 18, och under höst-terminen 1858 till 19, samt har i medeltal under de fem närmast föregående åren utgjort 18.
Till skolan äro anslagne 28 tunnor 28 kappar kronotionde, samt 7
Enligt beslut af stadens innevånare den 30
Maj 1855, åtnjuter nuvarande pedagogen under sin tjenstetid 100 R:dr R:mt årligen ur pedagogiens egen kassa.
Till skolan har framlidne Hofslagaremästaren J.
Lundblad skänkt ett kapital af 750 R:dr, om hvars användande ingen uppgift blifvit meddelad.
Skolhuset, uppfördt år 1850, har tvänne våningar, med en lärosal och pedagogens boställsrum i den öfre, samt en lärosal för folkskolan i den nedre våningen, hvarest dessutom finnas 2:ne rum, som kunna till lärorum upplåtas.