Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hurmviva denna försäljning bör werksiallas pL iÄt - r4zo Den 27 Zebruarii. fatt en wärd Ledamot Herr Archiater» 8cku!t2cn!re'm nyligen föreslagit, nemligen emot wist ärlig Spannemäls-ränta, som stall bestämma Skatte ösestillingcn eller annorledes, lärer wara en sräga som icke kommer under öfwerläggning, förr än urredr blifwik det Kongsgärdar och Kronans jordar stola till wista Hemman styckas och till salu a Auction utropas; men wid förbigående sär jag dock nämna, alt om försäljning stall ste, lämpeligast wsre, akt Hemmanen uplätas efter högsta anbuden pä manligt sätt i ekt för allt med förbindelse derjemte, att Köparne ärligen vidkännas de statler och onera, som Hemman as dylik natur päföras emedan dels en större sammanräknad summa för Staren derigenom erhälles till afbetalning pä Riksstulden, hwilkec är hufwudändamälek med detta project; dels ock att i annat fall flere Specu. lanter torde blifwa afsträmde genom sarhaga att ehuru nu stadgas en wist Spannemals-ränta emot frihet frän andra Utstylder för deste Hemman, likwäl i en framtid fräga kan upstä om veste Hemmans deltagande uli hwarjehanda Bewillning m. m. pä enahanda grund som i sednare tider Säteriernes befästade och uräldriga privilegier blifmit i wista afseende» redan rubbade och i hwad som än ärerstär blottstälde för totalt uphäfwande; sä att Riksens Sränder swärligen kunra garantera med wisthet för ewerldeligt bestånd af det löfte, som ät Köparne om ärliga Räntan decrekeras.
Herr Lock. Wid hwad den warde Ledamoten behagar anföra att Skattestillingen för de Kongsgärdar som fbrylkras, skulle wara tjenliga till afbetalning, sär jag allenast anmärka, art det ar rätt bekk ag.
Den 27 Zebruarii. iszr klagligt att Riket skall befinna sig i en sä gäldbunden belägenhet, men hemställer tillika om det were skäligt akt wi stulle försälja alla Kongsgärdar förakt betala Rikets skuld och wära efterkommande slippa allt deltagande i denna betalning.
Friherre Letterström, flacob.
Jag tror att det wvre sä mycket nyttigare att Kronans Lagenheter efter arrendeårens förlopp styckas och till Skatte försäljas, som de dä mäste blifwa bättre stötte, dels derföre atr de utgöra mindre delar, dels derföre att man manligen bättre stöter sitt egit än en annans.
Desiutom skulle Staten derigenom tillflyta en ärlig winst, säkrare att päräkna: och när dertill kommer att Staken genom försäljningen genast undfär en betydligare Summa att anmanda till Riksgäldens afbetalande, sä kan jag för min del ej annat än fullkommeligen bifalla detta alternativ.
« Herr kälstman.
Lika med hwad jag i StatsUtstoktet, dä frägan der förewar, yttrat, fär jag nu hos Högloft.
Ridderstapet och Adeln tillstyrka det de Kongsgärdarne, allt efter som de succisi vt blifwa ledige, mä i mindre delar styckas och pä öppen Auction ät den mestbjudande försäljas.
Om af en fädan an-vändning det genast tillflyter
Riket en betydelig winst och en resource till Riksgäldens asberalr ning, blifwer denna winst' i längden ännu betydeligare.
Ofta har man sett personer som äga tillträde lill Regenten, profitera af denna förmän för att surprenera hans wälwilja och wid Kongsgärds-arrenden betinga sig fördelaktiga wilkor till Statens förlust.
Alt denna »lägenhet sörekvmmes är redan en winst as icke rings - I4Z2 Den 27 Zebrrrarii. ga betydenhet, men den mest synbara stall deraf upkomma att hwarje innehafware uti sin fulla ägande ratt sinner en säkerhet för sina odiingar.
Herr von Lckult^enbsim yttrade, dek han in» nan Stats - ältstotter warit emot KongSgärdarnes försäljande pä auction emot penninge-ranka och kunde för sin del icke annat tillstyrka an SpannemätsSkatt.
Grefwe lkstamilton, Axel, wille blott erindra att utom all annan förmän som Staren genom Krc-, no-Lägenheternas föryttrande tillflöle, upkomme derigenom en större wälmåga hos Undersäkarne, förmögenheten blefwe genom styckningen mera spridd och tillfällena till flere barn ät Staten förökas.
Grefwe körner, Aclolpst 6öran. äkrom hwad siere wärde Ledamöter redan kill förmän för KronoLägenheiernas försäljning anförc, torde det lillätas mig tillägga, att till bestämmande af den nytta Staten haft af sin ägande förmögenhet i Jord be, höfwer man endast rädfräga erfarenheten.
Sedan den tid uphört dä Hoshällningen, för prestationer in natura behöfde dem, hwad kan wäl Staten haft för inkomst utaf dem, wid hwilka tillfällen af allmänna behof hafwa de tjent att mindsta dem?
Jag <kor att wid detta som alla anora tillfällen bör man för att göra sig ett rigtigt begrep om saken noga urstilja hwad som tillkommer hwar och ens befattning inom Samhället.
Det tillhör icke den styrande Magten alt sysselsatta sig med wärdén af enskildt egendom; detta göres mycket bättre utaf enstildla.
Den 27 Februani. 1433 Statens bestyr med sädanl blir altid en anledning lill Misträkningar och förluster.
Den enstiltaS wärd derom förenad med dest fördel, ar också mast enlig med Samhällets ändamål, att
Regeringen stall hofwa öfwersigten af der hela och befattningen med wärdén af dest bestånd, men den enstilta begagna hwad som blott genom enskilt försorg kan odlas och anwänbas.
Starens förmögenhet ar icke annat än resultatet af alla enfflltas och ju flere rttwäaar till Utkomst och uppehälle för dem öpnas, ju mera blir ock« sä gjordt förökandet af Samhällets gemensamma tillgångar.
Jag kan derföre ej annat än tillstyrka akt Kongsgärdarne
L man de blifwa ledige mätte ester förekommande omständigheter styckas och förMas.
Men sätter huru detta senare stall ste är äler en wida swärare och mera granlaga fräga. Hwad Herr Archiater» von LcliultLonKeim i detta afseende föreslagit stall wisterligen gifwa Staren den största ärliga inkomst af desta Lagenheter; men jag hemställer om i afseende pä köparens säkerhet och pä förhällander med de oliku Hemmanens natur det more rätt försigtigt att tillskapa ett nytt flags Hemman som i kraft af serskilt» afhanvlingar ägde särskilta inlresten och särskilta onera och rättigheter.
För köpares säkerhet tror jag der wara lika litet förmånligt som kan hända i längden föga öfwerensstämmande med Statens inneste.
Dä nuwarande
Kongsgärdar äro till sina delar af olika natur, blir alltid frägan huruwida de wid en styckning och sörsa jning stola behälla den, huru de pä en gang skulle kunna äga Säteri - frihet och utgöra Grund - ränta som KronoSkatte Herr - I4Z4 kDen 27 Zebruartt.
Herr Grefwe» och Landtmarskalken upkom och intog sitt stalie.
Herr von Leultsenkerm.
Det är en wigtig fräga, den en ward Ledamot Herr Grefwe körner wäckt af hwad natur sädane Kongsgärds - ska'iehemman skulle blifwa.
De oenigheter som upstigit i anseende till Säteri och Frälsejord, skulle synas söran» leda till att nystnämde egendomar borde blifwa af manlige Kronoskatte-Hemmans egenskap; men derwid förefaller den betänklighee att i wista Höfdingedöme» finnas flere Kongsgärdar och i den Norra delen af Swerige ej någon enda sadan.
Om således Skattebönder pä nägra ställen wunne biträds och lisa wid Soldathällning, skjUttSfärder m. m. sä blefwe tyngden pä Skattdragare» i andra orter oförändrad.
Akt befordra jemnlikhet, skulle dä för de nytillkomne Kongsgärds
Skattehemman betalaS en vacance-afgift, och för andra onera en serskild Skatt utgöras.
Men redigast och för Kronan förmånligast synes wara, att för sädana immuniteter en större ärlig spannemälSSkatk wid inropet erbjudes, och mäste all afund för sädan frihet genom den drygare räntan eller afraden förekommaS.
All annan ersättning eller penningewinst för Kronan är mera wanskelig.
Ett stort fel ar således efter min öfwerlygclse wid de pä Auction inropade KongSgärdS Arrenden, att räntan till en stor del utgöres i penningar och att ärliga penningelegan pä nägra ställen stiger Uköfwer SpannemälSArrendets warde.
Stael von klollstein.
Om det' är ostridigt art man som ägare sköter bättre än som inne - Dm 27 Februaris igZA mhasware pä wiff lid af en annans egendom, sä ar det lä k afgjork: akt det ändamälet Jordens odling, »vinnes genom Kongsgärdarnes fdrsäljning under wilckor af full ägande rakt.
Men ar frägan att med ägarens Jnlereffe förena Kronans, sä fär saken ett annat utseende och dä synes mig deras föryttrande kinot ärlig Skatt wara den Ukwäg som bör föredragas.
Om Kronan ännu ägde qwar all den jord hon förytkrat, stulle hon i denna stund wara omättligt rik.
Jag fär således den äran conformera mig med Herr von Lckutirenbeim i det förslag att Kronans Lägenheter mä jäljas emot ärlig Skatt; men jag fär derwid tillika yttra den önskan att de e; märte i allt för smä delar styckas.
All hemmansklyfning för ivida drägt gär emot sitt ändamål: den orfttten fattigdom och icke wälmäga.
Hemmansdelar finnas sä smä ali de icke giswa brödfödan.
Eu gräns för klysningen mäste således efter min tanka sättas: och jag skulle för min del tillstyrka att Kronolägenheterna wid för» säljandet till skatte icke styckades i mindre delar än ett henrman.
När man har egendom sä att man är född och ända något derutöfwer att afläta dä först kan man wara en nyttig medborgare: den som producerar mindre än han sjelf behöfwer är onyttig och är stadlig.
Grefwe Os 6arstis: med största uppmärksamhet har jag afhört hwad flere Ivarda Ledamöter öfwer detta wigttga ämne pä begge sidor behagat anföra.
Ibland andra frägor är äfwen den sramstäld om Kronolägenheterna i fall af styckning, bo de samtelige uv.dfä Skattehemmans natur eller behälla den de förut haft.
Jag för min del kan icke annorlunda än såsom skadligt för Nckct anse om de stulle till 1436
Den 27 ZebruarU. till skatte försaljas; och jag wägar för Högloft.
Ridderstapet och Adelns upmärksamhel framställa, om ert sädant steg hade för 40 eller Zo är tillbaka blifwit tagit, hivad tillgångar Riket i närwarande ridcpunct skulle haft att påräkna.
Skulle äter Högloft.
Ridderstapet och Adeln behaga besluta att en sadan försäljning och derjemte-, styckning skulle aga rum, tror jag likwal art delarne icke borde blifwa mindre an ett hemman.
Men för min del stulle jag hälst tillstyrka att ingen styckning af Kronans Lägenheter mätte aga rum, utan att de hädanefter mätte disponeras genom Arrenden efter de grunder 1799 ärs Författning föreflrifwer, jag anser dem pä en förskaffa Staten den möjeligaste högsta inkomst och bewara Kronan en rätt som för en kommande tid möjeligen af wära efterkommande med tacksamhet stall erkannas.
Grefwe körner. )ag fär den aran namna akt enär först blifwer afgjordt huruwida Kongsgä» barne böra säljas eller Arrenderas, och man sedan kommers till frägan om deras styckning, tror jag det stall befinnas att Utskottet hemstält att den ej mätte nedsättas lägre an till ett hemman.
Man har troil att somlige lägenheter till och med icke kunna ens i sa smä delar styckas.
Detta fordrar likwäl local kännedom af hwarje serskild lägenhet och bör till denna kännedoms inbenuande »vederbörlig undersökning genom Kammar-Collegii ätgard styckningen föregå.
H.vad äler angär fielswa frägan om desie Lägenheter böra försäljas eller utarrenderas, sä nekar jag ej akt Kronan i sednare fallet altid förbehåller sig den förmän att wid Arrendets fluk höja wilkoren och der - Den 27 Zebruarii. 143? derigenom föröka sina inkomster; men jag för min del tror, att man bade följer en erkänd Stats-hushällnings-princip och förekommer alla de missbruk som wid Arrendens förunnande hittills sä ofta inträffa om man genom en mältlig styckning och derpå följande försäljning fixerar i en agares hand bade rättighe en och intresset att ival odla en jord, hwars skötsel förut warit myket omstifkelig och tillika försäkrar
Kronan om en oförandelig ranta akt pärakna.
Herr von 8cliult/wnkeim: man har fä mänga exempel att de som ivari före ost profiterat af Kungsgårds Arrenden, atr principen om Krvno-Lägenheternas försäljande synes niia äfwen derigenom böra winna en större antaglighet.
Dessutom synes det mig föga troligr akt den son; erhåller en Kongsgård under zo ärs arrende kan bjuda Kronan högre wilker än den nu förestagne Summan af sex ars statt, att genast utbetala sammanlagdt med den ärliga afradcn i Spannemäl , att sedermera ewerldeligen utgöra: och hwad äler styckningen beträffar, talar för densamma tillräckligen der skal atl jordens produktion mäste blifva mycket starkare nar denne jord pä siere händer fördelas.
Grefwe vs !a Qaräie.
Till hwad jag för ut yttrat emot Kongsgärdarnes styckning och försäljning , får jag den aran såsom stal för min tanke tillägga alt, om de förblifwa ostyckade, komma de förmodeligen alt stadna i mera walrnäende ägares händer, och att erfarenheten nogsamt intygar ait Possessionaters egendomar i all Z:te Band. 2-.dra Afd.
S5« r4Z8 Den 27 Februaril aNmänher aro de bäst brukade; och för det andra att om KongSgärdarna "genom försäljning uplätas ät werkeliga ägare sä försäljas jemte jorden för ewerldeliga tider äfwen de stora och ofra minneswardc, äbyggnader som deruppå finnas; och den blifwer oftast en swär tyngd för en mindre Egendom, stall följaktligen äfwen minsta hwad en köpare utan penne ökade kostnad af underhall fordrar , stulle gifwa, och mig synes att ensamt deras förstörande stulle för ost och efterkommande blifwa smärrande förebråelse af et nu kanhända i största ^välmening tagit, men af en framtid som förhastat anset beslut.
Legerström, ^scob. Till hwad Grefi we körner i detta ämne behagat yttra och hwaruti jag till alla delar instämmer, får jag endast tilllägga att ju mera stora Iord-EgendoMar delas uti smärre och ändock mätlliga delar, destomera förökaS. vH förbättras odlingen af desamma och att ju flere jdrdbelar spridas till de mindre bemedlade folk-klasser, desto säkrare inhämtas af dem i längden PoSsesfionakernes bättre brUknings - särl och förebyggeS genom en jemnare delad förmögenhet afunden emellan olika Medborgare af ett och samma Samhälle Herr Norstenstolpe, Austers conformerade fi'g Med Friherre Osterström. Zerr Grefwen och Landtmarstalken.
Bi. faller Högloft.
Rioderstapet och Adeln att de ledigwarande eller framdeles ledig blifwande Krono-God. sen ma styckas och till Skatte försäljas.
Ro» Den 27 Februarii. 1439 Ropades starka
Ja blandade med näqra Nej.
Herr Grefrven och Landtmarskalken hemstalde om icke be kill antalet sä Herrar
Ler möker som till den framstälde propositionen ropat
Nej stulle behaga begifwa sig, hwarigenvm en polering, hwars resultat tyckes wara nog synbart, kunde förekommas.
Grefwe Oe la 6aräie.
Ehuru wigkig jag anser denna sräga och kanske wigugare an manga andra som wid detta Riksmöte förewarit, för votering ästaks och werkstälbts, kan det ej wara min tanke att deröfwer begära votering, dä jag hör Högloft.
Ridderskapet och Abetns tanka i allmänhet derom wara sä starkt uttryckt; utan anhäller allenast att i Protocollet mä för min räkning antecknas det jag ej kunnat bifalla Krono - Godsens styckning och försäljande, emedan jag anser det såsom för det Als. männa af de mäst wädeliga följder och pä det aldra högsta stridande emot min öfwertygelfe; af aktning för Ridderskapet och Adeln hwars pluralitet jag nogsamt ser är af en annan, afstär jag således ifrän votering men önskar att min reservation mätte i Protocollet intagas.
Det är smartande att påtänka, att Kronans
Domainer skulle genom styckning och försäljning stiljas frän dest ägo; men af wördnad för Herr Grefwen och Lanbtmarskalken will jag ej häröfwer begära votering, utan anhäller allenast i likhet med Grefwe Oe la 6aräis att i Protocollet mä upkagas, det jag med rörelse och för det Allmännas wäl härtill afiemnar mitt nekande.
Uti Den 27 Abruarii.
Uti Herr Grefwe Os la Osräies reservation förenade sig:
Herr 2enZerlein, facob; Friherre Clarks von ^Vurtenlaor^ , ^reärio 'kVillaelm; Friherre I^ilge, Otto; Herr ak Lillen, Larl 6ukak; Herr Kotlalieb, Larl kreäric och Friherre Ijjorta, Xxel.
Herr Isrsmeäen, kreäric begärde till Pro» tocollet antecknadt det han bifölle Krono-Lägenheternas styckning, men icke deras försäljande, och med honom förenade sig:
Herr VValrrenäorkk, ^näers, Friherre l3un§s, Larl och Herr lersmoäen, bjerman.
Widare togs under öfwerwägande hwad StatsUtstottet föreflagit, rörande sattet och wilkoret? för Hemmanens styckning och försäljning.
Herr krintLlkölä, ?aul, yttrade sig att den frägan hwad egenstap Krono - Lägenheterne stulle fä, enar Le blefwo till Skatte försälda, om de bor^ de bibehålla sin förra natur eller erhätla natur af Krono Skatte wore vtwifwelaktigt af mycken wigt och sörkjente det nogaste öfwerwägande.
För sin del trodde Herr krintrLölä att äistlllige för Kronan mindre fördelaktige följder kunde förutses om deffe Hemman erhölle Krono
Skatte egenstap och alt i sädank sall detta amne kunde fä gemenskap med ätälskivige andra Oecvnomista frågor hwilka förmode li - Den 27 Zebruarii.
I44k ligen icke blefwo lätta att utreda, i följe hwaraf och till midwikande af de discussions-ämnen som deraf skulle härflyta.
Herr krintrlkölä tillstyrkte att berörde Lägenheter mätte orubbadt bibehålla den natur de förut haft. Grefwe Os la 6ar6is.
Ridderffapet och Adela uu hade besiutit att KronoGodsen skulle försäljas rrodde Herr Grefwen alt de likiväl borde bchälla sia förra natur, af de skal akt i widrigt fall skulle förändringen endast blifwa till Skatte Hemmanens förmän.
Nägre hördes häruti instämma.
Friherre Ztael von Oolstein trodde ej att fragan här kunde blifwa att wid Hemmanens försäljning deras förut innehafva natur skulle förändras och de densamma atsöljande förmaner förloras, utan blett att fönvärfwa Kronan en säkrare inkomst och tilldela ägaren en säker besittning.
Os la (Zarstis förmodade likaledes att de Herrars mening hwilka tillstyrkt Kronogodsens styckande och försäljning icke kannat wara annan än att ä ena sidan tillskynda sörwärfwaren en säker be- » sittning, och ä den andra, Kronan en högre förmän.
Herr Grefwen trodde att begge besia ändamål bäst wuniws om besia lägenheter bibehölles wid sin förut innehafoe natur; förnpandes för öfrigt Herr Grefwen sia förut yttrade kanka, att i händelse Hemmanens egenskap förändrades, ntföllo hela winsten deraf till det kringliggande Skaltccs förmän.
Gref - 1442 Den 27 Aebruarri.
Grefwe körner, ^äolpk 6öran.
Det är wifierligen afstgren an Stare,, stnllo winna wid Hemmanens styckning och försäljning; fräsan är endast hwaruti denna winst
Mll bestå, antingen uti cn högre
Köpeskilling eller uri en högt npdrifwen ränta ?
I min ranke är ej att bestrida hwad RiddersVaper och Aeln i derra afftendet behagat besluta; jasi finner att saken allt för lätt kan bade pä ena och andra sidan förswaras; det är endast i afseende till framrida ägares säkerhet som jag ännu en gäng will hemställa om icke da ägande rätten, af Kronan uplätes och Hemmanet således förwandlas r«ll Kronoskatte det synes wara säkrast alt med andra Hemman af samma egenstap läka del dela lika stylvig.
Heter och jag tror ej der kan ske, om ärliga räntan blir pä Auction till det högsta updriswen.
Detzurom blir ju winsten dä Hemmanen dela Zandra onera, i samma män ökad för samhället.
Okad rotering är ju ostridigt en ny tillgäng för Staten och om jordägaren kan någor winna är det jn också efter nu amagna BewillningSgrunder cn winst för samhället, sa att pä Vetza skäl del skulle synas nyttigast all de delade 'ika skyldigheter med alla andra.
Om med Skatterattig° het endast menas besittningsrätt med den derwid fästade enda skyldighet, att till Kronan betala en witz stadgad ärlin ränta, sä instämmer jag sedan Ridderskåpet och Ädeln beslutat Krono-godsens försäljning, som jag uprigkigt tillstår alltid skall kosta pä mig och alldrig kan blifwa enligt min öswerrygelse gagnelig!! alldeles uti Hemmanens uplätande till skatte; men skulle dermed menaö att Hemmanen derigenom iklä - Den -7 Zebruarii. r443 Näda sig alla dc Kronoskatte Hemman manligen ät* följande onera, sa kan jag för min del härtill icke samtycka, emedan syftemålet är att Kronan skulle tvid denna förändring med Krono-govse» winna, och betta syftemål synes mig ej kunna ernas pä annat färt än att Krony.godsen blefwe wid sin förra natur bibehällne.
Herr Lckult^enkeim förklarade sin tanke wara att Krono godsen borde wid styckningen hehälla sin natur, emedan, om de hymedelst icke blefwe underkastade alla de onera, som. wid wanlige Skaire-hemman Moro fästade, sa ersattes sädanl derigenom att de tils Kronan, erlade cn högre afrad, Herr Grefiyen och Landtmarstalken- Bifaller Högloft.
Ridderjkapet och Adel» att Krono,Lägenheterna wid försäljningen ma behålla den jorden för det närwarande gtföljande natur.
Ja och ett Aej. Heyr Grefwen och Landtmarffalken Bifaller Högloft.
Ridderskapet och Adeln de för försäljningen och Skattläggningen «s Stats-Ukskottet föreflagne wilkde och förbehåll.
Ropades In Friherre 8tse1 von klolstmn erindrade att Stats-Utskottet föreflager det Krouo-godsen wid för» fästningen borde delas i Hemman och att detta ord innebure en obestämd bemärkelse: han föreslog der» fö - Z444 Den 27 Februarir före om icke styckningen lunde skc ester ett wisit ;unneland-tal.
, Häremot anmärktes akt ett sädant styckmngssätt more allt för betydliga swärigheter underkastade. Zerr Grefwen och Landtmarffalken proponerade art
Kroao-godfen icke matte styckas i mindre delar än eill Hemman af eu helt Mantal.
Herr kastlman föreslog att KöpesMkingen för desie Hemman matte owilkorliqen i Banken eller Riksgälds-Contoiret insättas. för alt anwändas till sfbetalninz uppå Rikets utrikes gäld. 6err Grefivnr och Landtmarskalken gjorde Hära proposition, hnnlkcn med Ja heswaraoes.
Äfwen wäl gillades till alka delar hwad Stats» Utfforket för öfrigt hemställ, sä i allseende till de undantag, hwilka för de Landshöfdingarne pä
Lön ansiagne Kongsgärdar böra äga rinn, som till den Kammarkollegium updragne pröfning wid Kongsgärdarnes försäljning, i afseende pä ftrskilda loenia förhållande!'.; äfmenfom det af Utskottet förestague uydrag ät Kammar (5ol!egium att k>.!l nästa Lagtima Riksdag inkomma med omständelig upgist öfwer alla 'Uikers Domaiuer, .Hamman och Lägenheter, jenne beloppet af Grundräntan efter de» Penningc-Numersire, son, i Jordboken uptages. ^erv Den 27 Februarii. 1445 Zerr Grefwen och Landtmarstalken till kännagaf ark i TalemännenS, enligt RiksdaasDrdningen hällne sammanträde blifwit öfwcrenskommit akt nästa Thorsdags förmiddag i alla Riks-Standen Wal ställe anställas kill de Clecrorer, igenom hwilka, till ett lika antal af hwarje Ständ, Riksens S,änder ställe »kfe ska Justitie Ombudsman; sanik utr Justitie Ombndömans-walek ställe st.mma dag klockan stin eftermiddagen werkstältas.
Ltiwen» wäl killkännagaf Herr Lnidlmarstalken, akt StatsUistonekö Fmance-plan stulle nästkommande Fredag i Rikö-Ständen till afgörande före agas.
Herr bloräenstolxe, Anders, erindrade akk i SkakslUlstotrekS sednare utlärande, ännu aterstöde en punk., angående Bergshammar, ett Mantal under Niricsdahls Kongsgård.
Uistoklets yttrande häröfver uplästes, innehållande au, som Arrende-afgifren för Bergshammar ingär till Ulricsdahls Slotr-Caha och således tillkommer Hennes Maftt Enke - Drottningen, som innehafwcr nämnde Slott och Kongsgård salom En» ke-Säre, sä sunne Skars-Utstottet något ferstlldt förordnande om delta Hemman icke kunna under Hennes Majus lifstid komma i sräga.
Herr blorstsnstolxe, Austers.
Tillät mig, mine Herrar, äter yttra en tanka, hwilken jag aldrig kan frångå, nemligen, akk dä det icke kan bestridas, atl Bergshammar tillhör Staten, bör ock Arrendaroren gifwa Staten en nu tillökad Skatt i likhet Med andre Kronans Arrendatorer, emedan lika Med bor - 1416, Dcn 27 Zebruarir. borgare böra, njuta lika rätt och pä enahanda sätt, behandlas.
StatS-Ut,kottet har tillstyrkt, att nu »varande innehafware skulle fa begagna, sina förra Urrende-wilkor, . för den orsakens skull,, akk detta är en tillhörighet under Ulriksdahl, hwilkcn enligt Contrakt pa lifstid innehafwes af Hennes Maj:t Enke-.
Men, mine Herrar, Hennes Maj.t kan ju fa etc Skudt Arrende, om deuna och andra dertill hörande Hemmans-lägenhcter gä pä Arrende,- Auclion; eller vek alt hon Upbar hrvad Conlracket innehåller och Staren dä bekommer öfwerskottek.
Dcsiutom weta wi ju icke hurn länge wi njura den glädjen fä äga Hennes Maj:t tvid lif; ingen af ost önskar Hennes sräufälle, men hon kunde ju dö oför-, töfwadt eller inom nästa Riksdag, Herr Lock, fragade om det more möjligt att en Kongegård kunde göras lill Fidei-Commih efter i uplätelsen af Bergshammar äl Grefwe
Lark »ämnes alt detsamma skulle innehaswas
Son efter Son? Grefwe Läörner, Aöolxk Loran.
Jag tror «tt wi lätt komma ifrän detta ämne vin wi skilja de twenne frägorna, huru med Bergshammar nu bör förhällaS; och huru dermed kan förfaras i händelse af Hennes Maj:r Enke-Drottningens frånfälle.