Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Direktionens förvaltning ställda särskilta fonderna, Utskottet likväl för närvarande inskränker sig att tillstyrka de af Direktionen i detta hänseende föreslagna förändringar, så att a) framlidne Banko-Kommissarien P. Wennerstiernas testamentsfond må förenas med Adliga Kadettskole-fonden, med vilkor att i den sednares räkenskaper ett folium upptages, som i korthet redogör för innehållet af bemälte testators förordnande; b) att de till Wadstena Adliga Jungfru-Stift förärade och i dess hufvudbok under särskilta folier bokförda donationer af framlidne Friherre von Knorring, Grefve C. E. Lewenhaupt, Landshöfdingen von Stenhagen, Fröken Alströmer, Ryttmästaren Hildebrand och Ofver-Jägmästaren Rudbeck, må upptagas i Wadstena Adliga Jungfru-stifts-kassas hufvudbok, med skyldighet för Stiftskassan att ansvara för de i vederbörande stiftelsebref stadgade pensioner, men utan att i särskild räkenskap upptaga något slags balans, hvarken i kapital eller ränta, It i dd ar lius - Ut sk o tt et s Utlåtande N:o 14. 3 samt att, i afseende på Rudbeckska gåfvofonden, i mån som nuvarande pensionärer afgå och tillgångarne det medgifva, tvenne pensioner skola för all framtid från fon dens, i sammanhang med Stifts-kassan, förvaltade kapital, utgå till stiftsfröknar sorn äro döttrar af militärer § 10, hvaruti Utskottet tillstyrkt, att den förlust, som genom, i Riddarluis-Kontoret i December månad 1850, föröfvad stöld, blifvit tillskyndad Wadstena Adliga Jungfru-stifts-kassan till belopp af 2,573 R:dr 8 sk. b:ko må i Stifts-kassans räkenskaper afskrifvas, har blifvit till Utskottet återremitterad, på grund af gjorda anmärkningar utaf LIerr Björnstierna, Oscar, Grefve Puke, Folke, Herr Printzensköld, Carl, Friherre Tersmeden, Wilhelm Fredrik, och Herr Silfverstolpe, Fredrik Otto, hvilka samtlige ansett det icke vara lämpligt att Stifts-kassan vidkändes förlusten, hvaremot meningarne varit delade, från hvilken af de Ridd. och Adeln tillhöriga fonder ersättningen borde utgå.
Sedan Utskottet inhemtat Riddarhus-Direktionens yttrande, från hvilken af de fonder hvaröfver Ridd. och Adeln äger dispositionsrätt, den ifrågavarande förlusten borde Wadstena Adliga Jungfru-stifts-kassa ersättas, samt
Direktionen i anledning deraf meddelat det utlåtande, att då den s. k.
Reparations-fonden blifvit samlad medelst af Ridd. och Adeln utgjorda allmänna bidrag, den ifrågavarande förlusten, på sätt
Direktionen i sin riksdags-berättelse hemställt, lämpligast syntes böra från denna fond Stifts-kassan ersättas, har Utskottet tagit frågan i förnyadt öfvervägande; och ehuru Utskottet vidblifver sin förut yttrade mening att, under nuvarande omständigheter och med de tillökta oundvikliga utgifter som förestå både Riddarhus-kassan och Reparations-fonden, Stifts-kassan, med minsta olägenhet, kunde sjelf tåla denna förlust, anser Utskottet likväl, vid det förhållande att Höglofl.
Ridd. och Adeln redan vid ärendets föredragning den 11 sisth Februari fattat beslut derom, att omförmälde förlust skall ersättas af någon utaf de Ridd. och Adeln tillhöriga fonder, sig nu, lika med Direktionen, böra tillstyrka. att de 2,573 R:dr 8 sk. b:ko som i Wadstena Adliga Jungfru-stifts-kassas räkenskaper balaneeras såsom förlust, genom den år 1850 i Riddarhus-Kontoret föröfvade stöld, må samma kassa från Reparations-fonden ersättas. § 12.
I frågan om en förändrad mera ändamålsenlig inredning af Riddarhussalen.
I afseende på de hinder som härvid ansetts möta har Utskottet grundat sitt förra yttrande hufvudsakligen derpå, dels att om Riddarhus-Direktionen verkställt en ny inredning af nämnde sal, och en allmän större reparation af Riddarhuset derpå följt, sa hade en stor del af kostnaden i och för inredningen blif - 4 Rid darhus-Utsko ttets Utlåtande N:o 14. vit onyttigt förspild, dels att en beqvämare inredning förutsätter antingen en inskränkning i antal platser eller större utrymme; och som alla de af omkring 6 00 vid hvarje riksdag antecknade ledamöter af Ridd. och Adeln ega lika rätt till sittplatser och Riddarhussalens nuvarande omfång'icke medgifver en utvidgning af hvarje plats för sig, ansåg Utskottet, att
Direktionen handlat välbetänkt, som icke före nu pågående riksdag gått i författning om salens förändrade inredning.
Med anledning af deremot framställda anmärkningar och förslag af Qrefvarne Oxenstierna, Lagerbjelke, af Ugglas och Björnstierna, Friherrarne Sprengtporten och Posse, samt Herrar Bildt och Printzensköld m. fl., har Ridd. och Adeln till Utskottet återremitterat denna fråga till förnyad behandling.
Vid anställd granskning af de afgifne anmärkningarne förekommer hufvudsakligen, att de flesta talare ansett behof och omständigheter fordra en mera ändamålsenlig inredning af Riddarhussalen, i förening med en förbättrad varmapparat och andra sådana förändringar, hvilka afse både prydlighet och varaktighet, hvaremot blott en enda ledamot helt och hållet afstyrkt en förändring af Riddarhussalen.
Utskottet, som ingalunda afstyrkt den af Ridd. och Adeln vid förra riksdagen beslutade förändring af Riddarhussalen, utan endast på sätt ofvan är nämndt, ansett
Direktionen hafva handlat välbetänkt, då den ej gått i författning om verkställigheten, enär Riddarhus-byggnadens yttre reparation skulle komma att kräfva högst betydliga utgifter, hyser fortfarande den mening, att i sammanhang med dessa yttre reparationer, äfven de förändringar i afseende på Riddarhussalens inredning böra vidtagas, sora hafva till föremål, dels att åstadkomma sittplattser till högsta möjliga antal, dels försätta varmapparaten i det skick att den fullkomligt uppfyller sitt ändamål, dels ock att utestänga kylan genom golfvets omläggning, takets behöriga iståndsättande samt genom anbringande af glas-dörrar i förstugan.
Under förutsättning att flertalet af Ridd. och Adelns Herrar ledamöter gilla denna Utskottets åsigt, får således Utskottet nu vördsamt tillstyrka Ridd. och Adeln att åt Riddarhus-Direktionen öfverlemna, att i sammanhang med Riddarhus-byggnadens yttre reparation, så vidt under handen varande eller framdeles anvisade tillgångar medgifva, så fort sig göra låter, gå i författning om sådan förändrad inredning af Riddarhussalen, som i främsta rummet afser nödigt utrymme och dermed förenad bättre uppvärmning af samma säl, under iakttagande tillika af möjligaste prydlighet.
En ledamots reservation åtföljer.
Stockholm den i Maj 1857.
[Riddarhus-Utskottets Utlåtande N:o 14.
Af Herr von Francken, Georg Wolfgang, som för sin del ansåg Utskottet icke vara i tillfälle att för närvarande afgifva något förslag till Riddarhussalens inredning, utan endast böra tillstyrka Ridd. och Adeln att åt Riddarhus-Direktionen lemna uppdrag att, jemte de behöfliga yttre reparationerna å Riddarluis-byggnaden, gå i författning om verkställighet af Ridd. och Adelns redan vid sisth riksdag fattade beslut om en ändamålsenligare inredning af Riddarhussalen till bänkar och sittplatser och att dervid äfven låta vidtaga behöfliga förbättringar af eld apparaten och taket m. m. Bil.
A. Till Högloft.
Riddarhus-Direktionen!
Ridderskapet och Adeln under den 11 sistlidne Februari behagat till Högloft.
Riddarhus-Utskottet återremittera ett inom Utskottet väckt och till Ridd. och Adeln afgifvet förslag »att Riddarhus-Direktionen må bemyndigas sfi fort ske kan besörja »om sammanslående af de under Direktionens förvaltning ställde »fonder så vidt det är med vederbörande stiftelse och gåfvobref »förenligt eller annat laga hinder dervid icke möter, har Utskottet »beslutat att, jemte meddelande af motiverna för berörde förslag, »att nemligen en sådan förening icke blott skulle leda till större »enkelhet och reda i räkenskaperna utan jemväl tillfälle derigenom »torde yppas att göra de nu å de särskilda fonderna ej sällan be»fintliga, smärre behållningar fruktbärande samt att de möjliga öf»verskotten kunde komma Riddarhus-Kassan till godo emot vilkor »att denna kassa ansvarar för utbetalningen af de utaf donations»eller testaments-gifvare stadgade stipendier, pensioner eller gratifi»cationer jemte förvaltnings-kostnaden», anmoda Direktionen att, så fort ske kan, rörande denna fråga meddela Utskottet Direktionens yttrande jemte fullständig utredning, hvilka fonder utan hinder af föreskrifterna i stiftelse- och donations-brefven kunna sammanslås oell i gemensamma räkenskaper förenas.
Och får Riddarhus-Contoiret, till hvars utlåtande denna fråga ytterligare blifvit af Högloft.
Direktionen remitterad, efter tagen kännedom af så väl den hos Ridd. och Adeln häröfver förda discussionen som af de särskilda stiftelsernas urkunder, stiftelse- och donations-bref, redogöra för innehållet deraf samt eget utlåtande i ämnet vördsamt afgifva.
För utredandet af den väckta frågan rörande sammanslåendet af Riddarhusets fonder, anser Contoiret nödigt att till en början undersöka, hvilka fonder och stiftelser, med hänseende på deras uppkomst och ändamål äro af så olika beskaffenhet, att deras sammanslående skulle måhända leda till motsatsen af hvad som egentligen med förslaget åsyftas, och således icke böra ifrågasättas.
Vid anställd undersökning häraf , förefaller det Contoiret som Wadstena Adliga Jungfru-stifts-kassa och Adliga Kadettskole-fonden, hvilkas trädande i verksamhet grunda sig på Kongl. Skrifvelser eller Påbud samt Riddarhus-Reparations-fonden icke böra förenas, hvaremot 6 Riddarhus-Uts k o tte ts Utlåtande N:o 14. de tvenne förstnämnda af dessa stiftelser skulle kunna, jemte
Riddarhus-kassan utgöra grund-fonder hvartill de öfriga under Höglofl.
Direktionens vård ställde fonder borde sammanföras, i händelse eli sådan förening anses lämplig.
Beträffande derefter Riddarhus-Reparations-fonden, hvars räkenskap grundas på Special-räkningar från Rikets alla län samt Öfver-Ståthållare-Embetet i Stockholm, så är densamma (åtminstone i dess nuvarande antagne form) af så invecklad beskaffenhet, att dess sammanslående med andra fonder skulle betydligt aflägsna i stället för att befrämja det upgifna ändamålet: reda oell enkelhet i Riddarhusets Räkenskaper.
Då den väckta frågan således bör, enligt Contoirets förmenande, egentligen afse de större och mindre under Höglofl.
Direktionens vård ställde fonder, hvilka, med en gemensam kassa eller Banko-räkning, hafva hvar och en sin särskilda räkenskap, hvaruti hvarje fonds egna tillgångar, inkomster och utgifter på runstycket redovisas, har Contoiret ansett sig, till lättnad för ämnets utredande, böra i korthet här uptaga och redogöra för det hufvudsakligaste innehållet af de testamenten och dispositioner, hvarpå dessa fonder sig grunda.
Enligt Riddarhus-Sekreteraren C. G. Bungencronas testamente af den 26 November 179 4, skall, sedan om åtskilligt deri blifvit förordnadt, återstoden af egendomen »öfverlemnas till Höglofl.
Rid»darhus-Direktionen under följande vilkor, som ej under någon slags »förevändning får rubbas, nemligen att det förblifver ett oförryckt »kapital, för hvilket Riddarhus-kassan ansvarar, hvaraf räntan» o. s. v. Medelst testamente af den 12 December 1812 anslår HofRätts-Rådet Zacharias
Stjerncreutz en viss del af sin förmögenhet till »den fond som framlidne Riddarhus-Sekreteraren C. G. Bun»gencrona i sitt testamente af den 26 November 1794 anslagit till »pensioner för fattiga Enkor af Adel», likväl med förändring i afseende på tiden för pensionernas åtnjutande.
Majoren Fredric Wulfcrona testamenterar och förordnar den 28 September 17 97 sin förmögenhet »till en oförryckt fond och »capital, af hvars räntor fattiga Officerares Enkor och deras omyn»diga barn, af frälse ståndet, skola njuta pension och understöd,» samt anmodas executores testamenti att, sedan boet blifvit förvandladt i penningar, desamma »till Höglofl.
Riddarhus-Direetionen öfverlemna, under följande vilkor, som ej under någon slags förevänd»ning får rubbas, nemligen att det förblifver ett oförryckt capi»tal», o. s. v. Uti testamentarisk! förordnande af den 16 Augusti 1800 transporterar Kammarherren Carl Jac. von Ulock en intecknad fordran å 8,333 R:dr 16 sk. uppå Höglofl.
Riddarhus-Direetionen under uppgifna vilkor, hvilka endast afse pensionernas storlek och competence dertill. Uti Hof-Junkaren J. O. Bcrgcnstiernas testamente af den 29 Juni 1818 förordnas: Ridd arhns-Utskottets Utlåtande N:o 14. § 1.
Att 37,000 R:dr B:co skall öfverlemnas till Riddarhus-Directionen att förvalta på sätt som af testator vidare stadgas. § 9.
»Det årliga öfverskott af ränta som kan finnas sedan förenämnde »anslag utgått äfvensom de besparingar, hvilka genom pensions, sti»pendiers och Cadettledigheter tid efter annan kunna uppkomma, »samlas till en ytterligare fond, hvars årliga ränta användes till så »beskaffade stipendier som i 7 § omnämnas.» § 17. — — — — —; »och hyser jag till Höglofl.
Riddarhus-Direc»tionen det fulla och fasta förtroende, att Directionen — — — »benäget täcktes draga försorg om mina förordnandes snara verk»ställande samt noga och oafbrutne vidmakthållande» — —- — Uti testamente af den 16 April 1 807 förordnar Fröken Maria Elisabelh Tersmeden att 10,000 R:dr B:co skall blifva ett ständigt stående capital, hvaraf hela årliga räntan, utom 5 0 R:dr B:co till förvaltningskostnad, tillfaller tvenne Adeliga fruntimmer.
Efter åtskilliga förut gjorda dispositioner uti Kamereraren C. F. Stråles testamente af den April 1819 säges deri: »Hvad sedan är öfrigt kommer att insättas hos Riddarhus-Di»rectionen som det förvaltar på bästa sätt.
Eröken Ulla von Hauswolff anhåller uti testamente af den 1 Juli 1819 »att detta mitt Testamentes stadgar måtte blifva till pricka »efter ordalydelsen uppfyllt och fullgjordt» och vidare att »Herr Riddarhus-Fiscalen åtager sig förvaltningen af mina pen»ningar hvarföre årligen göres redo för Riddarhus-Direetionen, samt »att dessa penningar och räkenskaper ej hopblandas med några an Uti Eröken Sara Charlotta von Hauswol/fs testamente af den 16
Mars 1825 heter det: »Och En fjerdedel öfverlåtes till Höglofl.
Riddarhus-Direetionen »att af räntan i everldliga tider utdela åt någon behöfvande gammal »Eröken en lifstidspension under namn af Sara Charlotta von Haus»wolffs pension.»
Denna obetydliga disposition å 300 R:dr har blifvit förenad med Fröken Ulla von Hauswolffs fond, hvars räkenskap upptager redogörelse deröfver.
Fröken Brita Christina Stjerncronas testamente af den 22 April 1822 innehåller, att hela behållningen efter boets utredning skall tillställas Svenska Riddarhusets Adliga Jungfru-stifts-kassa för att förvaltas af dess Direction enligt testamentets vidare föreskrifter.
(Denna disposition tillhörer väl således rätteligen Wadstena Adliga Jungfru-stifts-kassa). 8 Riddarhus-Utskottets Utlåtande N:o 14.
Uti gåfvobref af den 10 December 1821 gifver Krigs-Rådet Wilhelm Adolf de Silenlz 4,000 R:dr B:co till Riddarhus-Directionen för att användas till pensioner på sätt gåfvobrefvet vidare innehåller, En Okänd Välgörares
Disposition af den 6
Maj 1830 anslår till Riddarhus-kassan ett kapital af 7,033 R:dr 16 sk.
B:co för att användas till pensioner.
Denna disposition ingick först till Riddarhus-kassan och bokfördes i hennes räkenskap men utbröts derifrån till följe af Ridd. och Adelns beslut vid 1834 års
Riksdag och har allt sedermera haft sin egen räkenskap.
Krigsrådet Friherre Ant. von Liewens testamente, af den 19 November 1839, anvisar 26,000 R:dr B:co till Riddarhus-Directionen att i everldliga tider fruktbara göras och hvaraf räntan skall fördelas i pensioner, en under benämning: von Liewenska ränte-penninge-pension å 300 R:dr samt 10 under benämning: von Liewenska pensioner å 100 R:dr.
Öfverste A. ål. Berghman förordnar i testamente af den 27
Maj 1829 att hans förviirfvade egendom skall användas till stipendier och pensioner, samt uppdrager åt Uiddarhus-Directionen att åtaga sig vården och förvaltningen deraf, samt att disponera revenuen på sätt i testamentet utförligare stadgas.
3:dje punkten af Fru Brita Maria von Uauswolffs testamente af den 31 Maj innehåller: »Under Riddarhus-Directionens vård anhåller jag få lemna en »summa af 12,000 R:dr B:co att uti fast egendom eller fullgod sä»kerhet emot laglig ränta utlånas, hvars ränta till fem pensioner af »100 R:dr B:co årligen utdelas. — — — — — — —•
Fröken Chrislina Charlolla Gyllenbåt gifver uti testamente af den 6 Juni 1846 2000 R:dr till Riddarhus-Directionens emottagande och vård för att deraf utdela pensioner enligt testamentets vidare föreskrifter.
Qveckfeldt-Bosencrantsslca testamentet af den 16 November 1834 anslår 25,000 R:dr Banko till Riddarhus-Directionens disposition under anhållan att denna summa blifver i friilseräntor förvandlad och inkomsterna deraf årligen utdelade i enlighet med derom vidare lemnade föreskrifter.
Vidare disponeras 4000 E:dr B:co hvilka skola mot Lsta inteckningar insättas i fast egendom och, såsom orden lyda, »aldrig få till»gripas, utan skola förblifva stående såsom räntefond, deraf årliga rän»torna skola såsom handpenningar användas till följande — — — -— — — — — — — — — — — — — —»
Uti testamente af den 7
Maj 1851 har Grosshandlaren Magnus Diedr.
Silfverberg ställt under Riddarhus-Directionens vård och ansvarighet 15,000 R:dr B:co, hvaraf årliga intresset skall utdelas uti pensioner till 15 behöfvande
Enkor och döttrar efter introducerade Adelsmän. Riddarhus-Utskottets Utlåtande N:o 14. 9 Uti Friherre Salomon Löfwenskölds och Julie Coyel* testamente af den 10 Maj 1848 läses: 10 g. »Vi testamentere och skänke: 27:o »Såsom fond till ett utrikes rese-stipendium 33,333 R:dr »16 sk.
B:co, hvilket kapital Högloft.
Eiddarhus-Directionen lärer »höggunstigt täckas taga under sin vård och låta förvalta samt emot»taga det förtroendet att nämna stipendiater, det ena och andra i »öfverensstämmelse med hvad härefter skall varda stadgadt, nem»ligen: »Detta capital skall blifva en stående fond som genom »utlåning mot inteckning i fastighet skall göras frugtbar, »men som aldrig får eller kan förskingras.» — — — h) »Skulle det inträffa att ingen yngling eller ung man af »dessa trenne slägter som för ålder eller annan orsak »anses kunna tilldelas detta stipendium, så skall under »tiden räntan af capitalet läggas till fonden, hvarifrån »den sedermera icke får skiljas intilldess någon cömpe»tent sålunda framstår.
Vidare förordnas i 12 § huru skall förfaras i fall öfverskott upstår i tillgångarne, hvarvid omnämnes ytterligare stipendier, hvilka af Högloft.
Riddarhus-Direktionen böra förvaltas på sätt i 10 § föreskrifvet är.
Slutligen har Presidenten Aug. von Hartmansdorff uti testamente den 4 December 1856 förordnat. 3 g. »Boets behållning skall, utan sammanblandning med »Adliga Kadettskole-fonden, under namn af Aug. von Hartmans»dorffs Stipendii-fond enligt de för Riddarhusets egna fonder gäl»lande föreskrifter, särskildt bokföras och förräntas till den högsta »afkastning som erhållas kan.» Sedan Contoiret sålunda framlagt de hufvudsakligaste punkterne i de testamenten och Gåfvobref hvarpå samtlige de till Riddarhusets Bankoräkning N:o 2 hörande fonder sig grunda, återstår att taga i betraktande huruvida innehållet deraf kan medgifva dessa fonders sammanslående med Riddarhus-kassan eller i hvad nion de deri befintliga föreskrifter kunna upväcka betänkligheter vid en dylik åtgärds tillstyrkande.
Dervid har Contoiret i afseende på Bungencronska, Stjernereutzska, von Blockiska, Tersmedenska, Stråleska, Stjerncronska, de Silentzska, En Onämnd Välgörares, von Liewenska, Gyllenbåtska och Silfverbergska fonderna icke kunnat finna några testamentariska bestämmelser, (så vidt ej orden: »oförryckt kapital, som förekomma i några af dessas grundstiftelser, må anses tvetydiga) lägga hinder i vägen för en sådan förening som blifvit föreslagen; hvaremot det förekommer Contoiret som åsigterné i afseende på meningen med Wulfcronska, Berghmanska, och Queckfeldtska testamentens innehåll skulle kunna vara delade.
Beträffande derefter Fröken Ulla von Hauswolffs, Hofjunkaren J. O.
Bergenstjernas och Friherre Salomon Löfwenskölds testamen - 10 E iddarhus-Utskottets Utlåtande N:o 14. ten, kan Contoiret ej undgå att fästa Högloft.
Direktionens upmärksamhet på dessas innehåll, hvari finnas föreskrifter, som svårligen kunna efterlefvas, derest en sådan förening fonderna emellan, som blifvit föreslagen, skulle sättas i verket.
Och slutligen lärer väl icke ens kunna ifrågasättas att den af Presidenten von Hartmansdorff donerade Stipendii-fond skulle kunna, i uppenbar strid med de af honom gifne föreskrifter, förenas med någon annan under Höglofl.
Direktionens vård stående fond.
Då af hvad här ofvan blifvit anfördt är ådagalagdt att icke alla de förenämnde fonderna, utan att några testatorers föreskrifter och tillkännagifna önskningar förnärmas, kunna förenas med Riddarhuskassan, anser Contoiret sig böra, med åsidosättande af de fördelar som genom det väckta förslagets antagande, skulle tillskyndas dess tjensteman, ödmjukligen fästa Höglofl
Direktionens upmärksamhet på vådan och obilligheten af att handhafva testamentariska förordnanden i mer eller mindre uppenbar strid med deras innehåll.
Under sådana förhållanden och då det jemväl är enligt Contoirets förmenande, ovisst huruvida de åsyftade fördelarne kunna vinnas med mindre än att alla ofvannamde testaments-fonder förenades med Riddarhus-kassan, tilltror Contoiret *sig icke att tillstyrka Höglofl.
Direktionens förord till ifrågavarande förslag.
Utom de i det föregående, omnämnde fonder finnas dock 2:ne Stiftelser, hvaröfver särskilta räkenskaper föras, nemligen Wennerstjernska fonden, som är uptagen i Adliga Kadettskole-fondens hufvudbok; och Grefliga Schefferska Stiftningen.
Af dessa är den förra grundad pa Banko-kommissarien P.
Wennersliernas testamente af den 4 Juli 1808 som, ibland annat, innehåller, — — — — »Om något af inkomsten ändå är öfrigt och allt efter som tillfälle »gifves, genom de nämnde slägtpensionernas och utgifters afgång »kommer revenuen af kapitalet att läggas till och öka underhålls»och undervisnings-tillgångarne för fattige af Ridd. och Adelns sö»ner, under Höglofl.
Direktionens determination, men »kapitalet bör förblifva ständigt orubbadt.»
I öfverensstämmelse härmed tillfaller redan, efter att alla af Testator nämnde pensionärer afgått, hela fondens afkastning, med undantag af 2:ne arfvoden till Riddarhusets tjenstemän, Adliga Kadettskole-fonden.
Att nu mera, då Wennerstiernska fondens behållning vid hvarje års slut påföres Adliga Kadettskole-fonden och således helt och hållet användes till samma ändamål som sistnämnde fond afser, föra en särskild räkenskap med egen hufvud- och kassaräkning förefaller temligen onödigt.
Då nyssberörde fonders totala sammanslående också synes vara i öfverensstämmelse med syftningen al det inom Höglofl.
Riddarhus-Utskottet väckta förslag, tillstyrker Contoiret vördsamt att (så vidt de i testamentet förekommande orden: »men kapitalet bör förblifva ständigt orubbadt», icke kunna anses lägga hinder i vägen derför) Wennerstiernska fonden måjielt och hållet förenas med Adliga Kadettskole-fonden samt i denna Rlddarhus-Utskottets Utlåtande N:o 14.
11 sednares räkenskap ett folium uptagas som i korthet redogör för Banko-kommissarien Wennerstiernas ofvanberörde testamente.
Uti Memorial af den 29 Augusti 1782 har Riks-Rådet Grefve C. F. Scheffer, på en medborgares vägnar som ville vara okänd, till Höglofl.
Direktionen af det Adliga Jungfru-stiftet hembjudit till everldelig ägo ett vackert och rymligt stenhus i en af Rikets större städer utom Stockholm, emot vilkor som, afseende ett Adligt Jungfru-stifts inrättande, i Memorialet vidare omförmäles; åtagande sig den okände medborgaren att genast inrätta en anständig hushållning för sex Stifs-fröknar, att bestå de årliga omkostnaderne derför samt att vid sitt dödliga frånfälle lemna åt Stiftet ett kapital, svarande emot denna årliga utgift, hvars belopp af erfarenheten måste utrönas.
Genom sedermera uprättadt testamente af den 16
Maj 1784 har bemiilte Riks-Råd Grefve Scheffer förordnat: att, sedan han i Norrköping inköpt och till Wadstena Adliga Jungfru-stift bortskänkt ett stenhus i hvilket en Abedissa och sex Stifts-fröknar njuta underhåll, ett kapital af 20,000 R:dr Specie skall vid hans död till Direktionen af ofvannämnde Adliga Jungfru-stift lemnäs för att af bemälte
Direktion göras fruktbärande och hvaraf räntan, enligt Testators förmenande, borde förslå att i everdeliga tider underhålla förrberörde i Norrköping grundade Stifts-inrättning.