Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag hade önskat att mera upmärk samliet blifvit fästad vid D:r Rundgrens reservation.
Plan har på ett fullständigt sätt ådagalagt olämpligheten af att välja riksdagsmän inom PresteSt:t på det sätt Utsk:t föreslagit; han har visat, huruledes af nuv:de 5 klasser skulle 2:ne komma att försvinna, och han har tillika på ett, som mig synes, öfvertygande sätt framhållit att genom den föreslagna förändringen i valsättet skulle kunna inträffa att alldeles ingen kyrkoherde komme in i PresteStit, utan tvertom en mängd läkare och komministrar.
För den skull anser jag att R. o. Ad. bör såsom sin gemensamma tanke förklara att R. o. Ad. väl erkänner grundsatsen, att nemi. de af Utsk:t här omförmälde kathegorier af medborgare, tillhörande det lärda Ståndet, må inkomma i representationen, och härom förena sig med det Högv.
PresteSUt, men det må ske på det sätt som D:r Rundgrens reservation innehåller, nemi. klassvis; och att således i grundlagen bör bestämmas att inom dessa klasser ett visst antal inom PresteSt:t böra väljas.
Jag anhåller om propos. i denna syftning.
Att det förslag, Konst.Utslct här fram ställt, icke kan i oförändradt skick antagas, har redan den l:ste talaren ådagalagt.
Det är sämre än den nuv:de grundlagen, derföre att detsamma är otydligt.
Det kan icke nekas, att hvilken adjunkt, hvilken sådan icke befordrad prest som helst dock är ordinarie prest; han skulle således enligt detta förslag erhålla valrätt, hvilket sannolikt icke varit Utsk:ts mening, utan de prester som innehafva ordinarie beställning, fastän Utsk:t olyckligtvis kommit att begagna uttrycket »ordinarie prester.»
Vidare är det väl sannolikt att en valmannakorps, så sammansatt som den Utsk:t föreslagit, af pastorer, men dertill också af alla stiftets komministrar och öfrige obefordrade prester, väl icke skulle utgöra en särdeles förbättrad valmannakorps mot den som f. n. finnes.
Deremot är det att bemärka att för komministrarne är det alldeles icke nödvändigt att företaga någon förändring, enär de redan äro representerade.
Förslaget är således enligt mitt förmenande icke antagligt i det skick det förekommer; men derföre att detta förslag, sådant Konst.Utsk:t upställt detsamma, icke är nöjaktigt, så följer alldeles icke deraf att saken icke kan till många delar vara ganska riktig.
Det väcktes vid förra riksdagen'ett föislag, att elementar-lärare, hvilka i och 346
Den 27 J un 1 e. m. för sin befattning ega presterlig befordringsrätt, skulle erhålla plats i PresteSt:t, på det sätt, att de indelades i 5 distrikter, af hvilka hvart och ett sände en representant till Ståndet.
Detta förslag tror jag var godt och det hade varit rätt om det blifvit antaget.
PresteSt:t hade derigenom vunnit en ganska väsendtlig förstärkning och många utan tvifvel väl qvalificerade personer hade inkommit i representionen.
PresteStit var äfven af samma tanke och antog förslaget, men olyckligtvis föll det i 2:ne Stånd, nemi. Borgare- o. BondeSt:n.
Det är fara värdt att, ehuru saken i och för sig sjelf är riktig, man likväl, om man återkommer med samma förslag oförändradt, stöter på samma svårighet, att Borgare- och BondeSt:n icke vilja detsamma antaga.
Ehuru jag således helst skulle vilja förblifva vid det förslag, som förra riksdagen väcktes och vid denna antogs af K. o. Ad. och PresteSt:t, så och då de 2:ne öfriga St:n afslagit detsamma, tror jag det vore klokast, om man vill hafva ett resultat, som möjligen blir antaget af de 2:ne andra Stånden, att göra afs:de å detta afslag.
Möjligen skulle saken kunna vändas på det sätt Hr Munck af Rosenschöld yttrat, och man vinner då i alla fall hvad man egentligen afser, nemi. elementar lärarnes uptagande i representationen, men man stöter icke på den klippan, på hvilken förslaget i Borgare- och BondeSt:n strandat.
Då saken således är riktig, men dels af Utsk:t felaktigt upställd dels alltför vidlyftig, vågar jag anhålla om bifall på den gemensamma tanke, Hr Munck af Eosenschjöld framställt.
Jag är till stor del före kommen af Gr.
Lagerbjelke.
Vid förra riksdagen afgafs ett förslag, som afsåg att inrymma representationsrätt åt elementar-lärare.
Detta förslag föll i Borgare- och BondeSt:n, och då frågan förevar, trodde jag mig tydligen finna att dessa Stånd icke skulle ingå på något förslag, som åsyftade att införa ännu flera valklasser inom PresteSt:t.
Af detta skäl och då jag icke eller i allmänhet sjelf är någon vän af många särskilda valklasser inom Stånden, öfvergick jag på den mening, jag yttrat, att man af elementar lärare och kyrkoherdar skulle bilda en valklass.
Det skäl, som Hr Munck af Rosen schjöld här anfört för det förslag han framställt, synes mig jemförelsevis med de skäl, D:r Rundgren åberopat i sin reservation, icke böra vinna afs:de.
Derföre att 2:ne Stånd, hvilka älska den allmänna valrätten, vilja nedrifva alla skrankor utaf klasser inom samhället, huru omöjligt detta förfarande än är, skall man väl icke upoffra klassernas valrättighet till representanter inom PresteSt:t.
Icke kan det vara med rättvisa öfverensstämmande att, emedan 2:ne
Stånd icke vilja höra talas om klassval, beröfva en klass inom PresteSt:t sin nu i grundlagen erkända rätt och införlifva den med ett antal personer, hvilka, efter hvad jag kan finna, skulle komma att inom valkretsen utöfva nära nog pluralitet, så att vi slutligen bragtes derhän att inga kyrkoherdar komme in i PresteSt:t, utan detta Stånd skulle inskränka sig till endast och allenast elementar-läro - Den 27 Juni e. m. 347 verkens tjenstemän.
Man bör, såsom mig synes, bära aktning för redan lagligen bestående rättigheter och icke borttaga eller tillintetgöra dem, derföre att 2:ne
Stånd äro af motsatt mening.
Må dessa 2:ne
Stånd rifva ner alla skrankor inom sig sjelfva; det har BorgareSt:t redan gjort, och följderne må vara goda; ännu hafva de likväl icke visat sig så enligt min åsigt; men icke bör man tillstyrka att grundlagen skall göra det med afs:de på de öfrige 2:ne Stånden.
Derföre vidblifver jag min framställning.
Den siste talaren har helt och hållet sammanblandat Utskits förslag med Hr Munck af Rosenschjölds förslag till gemensam tanke.
Hr Rundgrens reservation angår nemi.
Utsk:ts förslag, och då man talar om detta, har Hr Rundgren onekligen rätt, hvilket Hr Munck af Rosenschjöld också erkänt.
Han har nemi. sagt, att om man autoge Utsk:ts förslag oförändradt, så skulle derigenom det förlude upstå, att de nya tillkommande valmännen kunde helt och hålles öfverrösta kyrkoherdarne, hvilket man icke gerna kan begära att desse sednare skola medgifva.
Således är fullkomligt afseende gjordt å detta förhållande.
Men enligt det förslag till gemensam tanke, som här blifvit af Hr Munck af Rosenschjöld framstäldt, skulle komministrarne icke komma att rösta tillsammans med kyrkoherdarne, icke eller öfrige prester inom stiftet, hvilka äro dels obefordrade, dels innehafva mindre presterliga lägenheter, ej eller läkarne, utan det vore endast ifrågasatt, att sådana elementarlärare, som för sina befattningar åtnjuta presterlig befordringsrätt, skulle komma att jemte kyrkoherdarne rösta, och då förslaget inskränkes på det sättet, blifva kyrkoherdarne i alla fall det öfvervägande antalet, så att allt hvad som här omtalts skola hända, eller att ingen kyrkoherde t. ex. komme till riksdagen, skedde då till följd af kyrkoherdarnes egen fria vilja, efter de utgjort majoriteten vid valet.
Då Hr Printzenskölds yttrande således synes grundadt på ett misstag, vågar jag fortfara i min anhållan.
Hr Printzensköld; Det vore ursäktligt af Gr.
Lagerbjelke, om han anser att något misstag i min upfattning af Hr Munck af Rosenschjölds förslag legat till grund för min framställning, men jag får förklara, att så icke är; jag vet alltför väl att Hr Munck af Rosenschjöld icke vill inrymma läkare i PresteSt:t, men deremot vill han inympa ett annat element, nemi. elementar-lärarne, och jag tror icke att kyrkoherdarne med denna inblandning blifva belåtne.
Jag anser dem ega rätt att rösta för sig, och de nya elementerna må rösta för sig, de må ega presterlig befordringsrätt eller icke.
Ännu mindre tror jag, att på de skäl, Hr Munck af Rosenschjöld anfört, man kan bereda framgång åt saken inom Borgare- och BondeStm; det vissa är att den går igenom hos PresteSt:t, då deras rätt är både billig och rättvis.
Hr Printzenskölds yttran den, särdeles då han först hade ordet, synas gå ut på att göra nästan alla förändringar af grundlagen, åtminstone hvad represen - 348 Den 27 Juni e. ru. tationssättet angår, omöjliga.
Han ansåg nemligen att R. o. Ad. icke skulle ega rätt att påtvinga PresteSt:t ett nytt element, som det icke ville antaga; mea han glömde, att i fråga om grundlagsförändringar ett Stånds afslag ar tillräckligt för att förhindra förändringen och att således JR. o. Ad. icke kan påtvinga PresteSt:t den ifrågav:de, om den är för Ståndet misshaglig.
Då jag omfattat dea meningen att elementarlärarne borde rösta gemensamt med kyrkoherdarne, har det skett icke blott derföre, att jag förutsåg ett bestämdt afslag af Borgare- o.
BondeStm för ett förslag i motsatt syftning, utan äfven i den förhoppning att PresteStit skulle godkänna denna förändring, och jag vet, att åtminstone en och annan af PresteSt:s ledamöter är benägen derför.
Såsom jag förut yttrade, kommer inom alla stift kyrkoherdarne ändå att utgöra flertalet och hafva således i sin makt att skicka såsom representanter till riksdagen kyrkoherdar, ehuru jag är fullt förvissad om, att åtminstone en elementarlärare från hvarje stift kommer att väljas, samt att de nya valmännen skola utöfva ett välgörande inflytande på valen i det hela.
Jag instämmer så mycket heldre i Hr Munck af Rosenschjölds förslag till gemensam tanke, som det förslag, hvilket låg på bordet sedan sistl. riksdag, hade .den olägenheten med sig, att då man icke gerna kunde stadga att lärare i hvart stift skulle sända en representant, hvilket blefve en alltför stor förstärkning för Ståndet, hvarföre man måste vidtaga den åtgärden att sammanslå flera stift, så blef följden att man måste förena stift, som i afseende på folkmängden passade ihop.
Derigenom hände att stift, som vore långt aflägsna från hvarandra, skulle komma tillsammans, hvarigenom de väljande icke skulle hafva någon kännedom om hvarandra, och således stiftsvalen utfalla högst besynnerligt.
Sålunda skulle Strengnäs stift t. ex. förenas med Gottland, och jag hemställer, hvad kännedom skola lärarne i Strengnäs stift kunna hafva om dem på Gottland.
Hr Rosenschjölds förslag deremot är ganska passande, ty i den lärda verlden har man i allmänhet temligen noga kännedom om hvarandra.
Jag anser således
Hr Munck af Rosenschjölds förslag till gemensam tanke hafva bestämdt företräde och instämmer med honom.
Exc. Hr Gr. o. Landtm., att, i afseende å Konst.Utsk.-ts förev:de Mern., blifvit yrkadt, dels af Hr Munck af Rosenschöld m. fl., att Mem:t skulle till Utsk:t återförvisas, med förklarande såsom R. o. Ad:ns gemensamma tanke, att 13 § Riks.Ordn. borde undergå en sådan ändring, att de ordinarie lärare vid elementar-läroverken, som ega presterlig befordringsrätt, komme att gemensamt med kyrkoherdarne välja riksdagsmän inom PresteStit, och dels af Hr Printzensköld, att R. o. Ad. såsom sin gemensamma tanke måtte förklara, att Ståndet, som erkände riktigheten af den åsigt, att lärare vid eleraentar-läroverken och läkare borde erhålla representationsrätt inom PresteStåndet, ansåge denna rätt böra dem beredas sålunda, att de, Den 30 Juni. 310 såsom särskilda valklasser, komme att sända riksdagsmän till nämnde RiksStånd; och ville H.
Exc. först framställa propos. å Hr Munck af Rosenschjölds förslag till gemensam tanke, samt, för den händelse att detsamma ej komme att antagas, sedermera göra Hr Printzenskölds förslag till föremål för R. o. Ad:s beslut.
Härefter framstälde H.
Exc. propos. å bifall till Hr Munck af Rosenschjölds ofvanberörde förslag till gemensam tanke och, då dervid svarades många ja jemte ett eller annat nej, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande.
Hr Printzensköld anmält sin reservation emot det sålunda fattade beslutet, åtskiljdes R. o. Ad. kl. omkring 10 e. m.
Lördagen den 30 Juni 1860.
Justerades 5 prot.utdrag för den 27 dennes e. m.
Uplästes följande, af Hr Cederschiöld, Rob. Teofron, inlemnade mern.:
Som jag för min helsås vårdande nödgas under någon längre tid vara fullkomligt ledig, ser jag mig föranlåten härmedelst afsäga mig det förtroende, hvarmed Höglofl. R. o.
Ad. hedrat mig, att vara ledamot i Konst.Utsk:t; anhållandes jag dock, att vid min riksdagsmannarätt varda bibehållen. R. o.
Ad. lemnade härtill bifall och Ståndets Hrr Elektorer anmodades att utse en ledamot i Konst.Utsk:t efter Hr Cederschiöld.
Hr Munck af Rosenschjöld, Thomas:
Då af Konst.
Utsk:ts
Hrr ledamöter 2:ne erhållit permission och 2:ne af suppleanterne nu äro förhindrade att bevista Utsk:ts sammanträden, blir det omöjligt att hålla R. o. Ad:3 ledamöter inom Utskit fulltaliga, så vida icke flera suppleanter blifva invalde.
Jag får derföre anhålla att H.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, täcktes framställa propos. om val af ytterligare 2:ne suppleanter. 350 Den 30 Jo ni.
Sedan propos. å bifall till denna hemställan blifvit gjord, och med ja besvarad, anmodades Elektorerne att välja ytterligare två suppleanter i Konst.Utskit.
Anmäldes och bordlädes nedannämnde från Utskm inkomne Betänkin, nemi. från Sammansatta Banko- och LagUtskit:
N:o 1, i anledn. af dels K. M:ts Nåd.
Propos. om antagande af en författning angide ränta vid försträckning på viss kort tid, dels ock enskild motion i enahanda ämne; LagUtskit: N:o 31, i anledn. af väckta motioner om föreskrifter till betryggande af besittningsrätt till fast egendom och af inteckningssäkerhet; N:o 32, i anledn. af väckta förslag om meddelande af föreskrift derom, att arfskiften skola till förvar vid domstol ingifvas; N:o 33, i anledn. af väckt motion om antagande af ny konkurslag samt nya lagar angide boskillnad och urarfvagörelse; Nio 35, i anledn. af väckta motioner dels om förändrad lagstiftning angide förlag, dels ock om rätt till underpant i lösegendom i allmänhet; N:o 36, i anledn. af väckta motioner om uphäfvande eller revision af K.
Förordnin i afside på handel om lösören, som köparen låter i säljarens vård qvarblifva, den 20 Nov. 1845; Nio 37, i anledn. af väckta motioner om förändrad lagstiftning angide förmyndarevården; Nio 38, i anledn. af väckt motion om ändring i vissa delar af 17 kap.
HandelsBalken och andra författningar, rörande borgenärers rätt och företräde för hvarannan till gäldenärs egendom; Sammansatta Lag- samt Allm. Besv.- o.
Ekon.Utskit: Nio 19, i anledn. af väckt motion om medgifvande af rättighet för församling i regalt pastorat att till komministratur kalla fjerde profpredikant; Nio 20, i anledn. af väckta motioner om utfärdande af ett allmänt vitesförbud tili egors fredande mot åverkan och annat intrång; Nio 21, i anledn. af väckt motion om meddelande af föreskrift rörande sättet för vissa s. k.
Socken- och PastoratsAdjunkters tillsättande, deras rättigheter m. m.; Nio 22, i anledn. af väckt motion om ett tillägg till 4 Kap. 1 § eller 25 Kap. 11 § ByggningaBalken med föreskrift angide skyldighet att underhålla väg, som leder till afsides belägen kyrka; Allmänna Besv.- o. Ekon.Utskit i N.o 103, i anledn. af väckt motion angide rätt för arfvingar
Den 30 Juni. 351 efter förut varande åboer å sådane kronohemman på Öland, hvilka' blifvit anslagne till boställen, att få skatteköpa samma hemman; N:o 104, i anledn. af väckt motion ang:de den ort, hvarest kommunalafgifter af hvarje skattskyldig rätteligen böra erläggas; N:o 105, i anledn. af väckt motion i fråga om föreskrifter rörande personer, som utvandra från hemorten för vinnande af arbetsförtjenst; N:o 106, i anledn. af väckta motioner om åtgärders vidtagande till förekommande af vårdslöshet vid behandling eller byggande af orgelverk; N:o 107, i anledn. af väckt motion om förändring i sättet för revisionen af kyrkornas i vissa delar af Sverige räkenskaper; N:o 108, i anledn. af väckt motion om uphäfvande af för budet mot skådespels upförande i en del städer under vissa tider af året; N:o 109, i anledn. af väckt motion i fråga om ändring af 19 § i Landtmäteritaxan; N:o 110, i anledn. af väckt motion i fråga om rättighet att skatteköpa de domkyrkan i Lund tillhöriga hemman; N:o lil, i anledn. af väckt motion i fråga om skyldighet för egare af frälseränta, att mot lösen afstå dispositionsrätten till ekeskog; N:o 112, i anledn. af väckt motion om uphörande af kloc kares skyldighet att fortskaffa domkapitlens och kyrkoherdarnes embetsbref, samt öfverflyttande af detta åliggande på allmänna postverket ; M:o 113, i anledn. af väckt motion om befrielse från roteringsskyldigheten för åtskilliga fisklägen inom Norrvikens fögderi af Götheborgs och Bohus län; N:o 114, i anledn. af väckt motion om allmogens i Garpenbergs socken befrielse från skyldighet att utgöra tjenstbarheter åt
Garpenbergs bruk samt uphörande af socknens roteringsfrihet; N:o 115, i anledn. af väckt motion om anläggning af en elektrisk telegraflinia från Öregrund till Gefle eller annan lämplig förbindningspunkt på den närmast gående telegraflinien; N:o 116, i anledn. af BiksStåndens beslut öfver Betänk:tN:o 25, ang:de befrielse för rikets stapelstäder från åliggandet att årligen införa och på ständigt upplag hålla vissa qvantiteter salt.
Jag får vördsamt afsäga mig förtroendeupdraget att vara suppleant till Fullm:ge i B.
St:rs Bank.
Landtm, yttrade, att sedan Frih.
Alströmer nu afsagt sig befattningen att vara suppleant till Fullm:ge i B.
St:rs Bank, nytt val dertill borde anställas; och hemställde H. Exc., att detta val skulle företagas Onsdagen d. 11 nästk:de Juli; hvilket bifölls. 352 Den 30 Juni.
Härefter tillkännagaf H. Exc., att talmannen vid hållet sammanträde öfverenskommit att, sedan EiksSt:n godkänt voter.-propos:r för dels förstärkt Bevilln.Utsk. och dels förstärkt Konst.- Utsk., göra hemställan om utsättande af dagar för val af ledamöter i dessa Utsk.; och finge H. Exc., i enlighet dermed, nu föreslå, att val af ledamöter i förstärkt Bevilln.Utsk. skulle företagas Onsdagen d. 4 nästk:de Juli, samt af ledamöter i förstärkt Konst.- Utsk.
Lördagen d. 7 i nämnde månad.
Sedan B. o.
Ad. härtill lemnat bifall, förmälte H. Exc., att utom det i grundlagen föreskrifna antal ordinarie ledamöter, nemi. 18 till förstärkt Bevilln.Utsk. och 14 till förstärkt Konst.Utsk., 12 suppleanter i det förra och 6 suppleanter i det sednare Utsk:t vanligtvis blifvit utsedde vid samma tillfällen som val af ordinarie ledamöter förrättats, så att val-listorna innehållit, vid det ena valet 30, och vid det andra 20 namn; och hemställde H. Exc., att vid de nu förestående valen det finge på samma sätt tillgå.
Bopades ja.
Föredrogs Vällofl.
BorgareSt:ts d. 27 dennes bordlagde prot.- utdr.
N:o 312, innehållande, bland annat, inbjudningar till MedSt:n att förena sig uti 4 af BorgareSt:t vid föredragning af BankoUtsk:ts Betänk.
N:o 25 fattade beslut; och skulle, i enlighet med derom gjord framställning, dessa inbjudningar särskildt företagas till afgörande. lista inbjudningen, ronde 27:de punkten, 2:dra mom.
Hr Lilliehöök, Bertil: Då B. o. Ad. efter en temligen vidlyftig diskussion kom till det beslutet att det skulle vara 5 eller 6 %, och det i allmänhet icke torde vara särdeles nyttigt att ändra beslut, som en gång blifvit fattade, då icke några särskilda omständigheter eller uplysningar under tiden tillkomma, hemställer jag om icke E. o. Ad. skulle vilja vidblifva sitt redanfattade beslut.
Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos.
, beslöt R. o. Ad. att, med vidblifvande af förut fattadt beslut, afslå BorgareSt:ts ifrågav:de inbjudning.
2:dra inbjudningen, ronde 35:te punkten, 1 :sta mom.
Lilliehöök:
Då den ifrågav:de inbjudningen icke inne fattar någon ändring i beslut, utan endast i allmänna ordalag uttrycker, hvilka jern- och metalleffekter, som finnas uplagde på vågar och balanser, och man möjligen skulle tänka, att en jernsort, som icke står upräknad i denna specifika upsats, icke skulle kunna erbjudas till belåning, tror jag det icke vara förenadt med någon fara att ingå på den modifikation af lydelsen i l:a mom. af 35 punkten, hvarom BorgareSt:t gjort hemställan.
Hr De ii 30 Juni.
Jag anser mig sa myc ket heldre höra instämma med Hr Lilliehöök, som i det förslag, hvilket hit blifvit afgifvet och innehåller en specifik upgift på de artiklar, som kunna belånas, en artikel finnes nämnd, som numera icke produceras och således icke kan vara belåningsbar, hvarjemte en artikel finnes utesluten, som vi få belåna, nemi. jerntråd.
Jag tillstyrker således att lb o.
Ad. bifaller BorgareSt:ts inbjudning.
Sedan öfverläggniugen ansetts slutad, hemställde H.
Exc. Hr Gr. o. Landtm., huruvida lt. o.
Ad., på sätt yrkadt blifvit, behagade frånträda sitt förra beslut och antaga den ifrågav:de inbjudningen.
Hopades ja.
3:dje inbjudningen, rör:de 43:dje punkten, lista mom.
Den 5 Junit. §99 hembära freden och glädjen inom Edra hus och til dem I älffen; och när
I besöken detza Tempel, der I wid Altarets fot blifwit uptagne i Christendomens förbund, der I aflagt Edra första löften om Gudsfruktan, sanning och dygd, der I knutit älffade förbindelser; när I kasten tärefulla blickar pä de jordbögar, bwilka i omkretsarne af de§a Tempel gömma assan afhwad som warit
Eder kärt, dä ssolen Zunder gemensamma rörelser af andagt och förhoppningar kunna lpsina til deckända röster, som ur djupet af Föräldrars, Makars, Barns och wänners grister lofwa Eder at en dag, efter en lika fredsam wandel, fä njuta en lika ostörd hw la til desi de i Änglars förklarade skepnader ssola möta Eder inom de sälla rymder, hwilka för ewigt blifwa tilsiutne för den dödlige, som warit friwillig orsak til sina medmenmssors olyckor, och lidanden och förtryck.
Ridderssapet och Adeln innesluter sig i det Hederwärda Bonde Ständers wänssap.
Herr Narou och Landtm ar ssalken pro ponerLcttt Ridderssapet och Adeln at uu skiljas ät, men äter samlas -n tckeno i eftermiddag kl 5, för at emottaga den Deputation som ännu kunde wara at förwänta ifrän det hederwärda Bonde-Ständet, samt för at sedermera jämte de öfrige Ständen upwagta Hans Kongl.
Bifölls; hwarefter Ridderssapet och Adeln, ätssiljdeS kl. z Lil 5.
In 66em b.
Lilverstylpe. kls - 6L0 Den 5 Junti.
Plenum klockan 5 e. m.
Anmäldes och infördes en Deputation isräu det hederwärda Bonde-Ständet, anförd af Riksdagsmannen ifrån Westmanland VVeasin^, som tilkännagaf at Bonde-Ständet, efter inhämtandet af de öfrige - < s^eccive Ständens fattade beslut, i anseende til Lous ieutionsns antagande, stadgat sit eget pä det sätt, Ut Bonde-Ständet antagit och godkändt Lon8rilution8 Utskottets prosecr med nägra fä anmärkningar, hwilka sammandraane skulle med första blifwa genom ni-olocol. s Utdrag lespe-clive Ständen meddelade; men ett Bonde-Ständet, som, tryckt af swärn bördor och utblottadt af kriget, behöfde hjelp och lindring likwäl ansett sista eller w-l Z. af ? o. ch -e rörande kriviluojur-s fastställande böra helt och hället frän Regeringsformen undantagas, under förbe-äll at desie til lindring i Bonde Ständets swära belägenhet, stola under nu pästäende
Riksdag komma under granstnina,och stuteligen efter omständigheterna lämpas, sä wida Lonsonnionen stall anses wara af BondeStändet antagen.
Afwenwäl hade Ständet, med innerligaste rörelse af glädje och förtröstan omfattat det erbudna tilfället, som i alla fall utgjordt Ständets önskan, at hos Hans Kongl. Höghet
Hertig i underdänighet anbälla, det Hans Kongl.
Höghet, bwars redan läwm Riksföreständare widtaqne steg til Rikets räddning baft de lyckligaste följder, wille läsom Sweriges Konung fullborda sit werk.
Deputationen afträdd^.
Sedan, korrt derefter, alla fyra Riks-Ständen - Den 5 Junit. kOl den pä Rrddarehus salen sig församlat, aftägade de gemensamt under anförande af Herr och Landtmarskaiken kl. ^ til det Kongl.
Slottet, upträdandcs uti det Kongl.
Galleriet, hwarest Hans Kongl. Höghet Hertig täcktes dem mottaga, och sedan Landrmarffalken ä samteltge Standernas wägnar högtideligen tilkännagifivit Ständens i dag fattade beslut, behagade Hans Kongl. Höghet i de nädigaste ordalag och med yttersta sinnesrörelse för Riksens Ständer tolka sin erkänsla och bewägenhet.
Riddcrffapet och Adeln kemnade det Kongl.
Slottet omkring kl. ?.
In kclew 6.
Lilverstolxe.