Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr limm, kekr, instämde häri och trodde, att man endast borde i allmänna termer, till Kongl. Majit berätta, huru mycket lill dessa byggnader blifwit anslagit.
Grefwe I.övenl^e1m, Larl ^xel. Hwad Grefwe körner anfört är wisserligen det ratta.
Det ar i sjelfwa merkel nästan likgiltigt huru mycket som ansins kill hwardera af dessa särskilta Arkiclar.
Dec ar i alla fall ingen annan an den werkställande magten, som kan pröfwa behofwet och derefter wid Arbetets urförande anmanda medlen.
Friherre ak WettertieZt, Oukak, understödde hwad sä mai Grefwe körner som Grefwe I_överihelm yttrai, hemställandes tillika huruwida det more möjligt för Riksens Ständer alt pröfwa, hwilken Summa bestämdt till den eller den byggnaden kunde behöfwas.
Hamnbyggnaden i Helsingborg more af en sä synbar nytta, alt man knappt borde sakta i fraga, det... 12 82 Den 22 Zebruarii. det ju en eftertänksam
Regering skulle haldre befordra densamma till fullbordan, an en Castern-byggnad, hwaraf behoswet aldrig kunde wara lika nödwandigt; - Men omständigheter kunde inträffa som kunde göra Hamn-byggnadens fortsättande under längre eller kortare tid omöjlig.
Och i sädant fall more en bestämd föreskrift ju aldeles olämpelig.
Friherre ak 'WetterLeät tillstyrkte derföre att endast i allmänna ordalag, de i fräga warande 20.000 R:d. af Nummer-Lotteri» medlen, lill desta byggnader mätte bewiljas. .
Stael von kllollstem yrkade, att om Riksens Stander först bewilljade hela summan, trodde han art det sedan killkomme dem att bestämma, huru mycket till hwardera behofwet borde anwändas; och dertill behöfdes att ett kostnads förslag upgjordes.
Grefwe körner, ^clslk Läran; naturligtwis har till desta Byggnader efter wanligheten ett kostnads förslag blifwit upgjvrdt, och de anslagne medlen derefter lämpade.
Men sädane förslag aro alltid underkastade förändring i synnerhet i den mon arbetet fortare eller längsammare kan drifwas.
Derom kan således ingen och alldramiyst Riksens Ständer i förhand något bestämdt föreskrifwa, utan göra otwif. welagtigt bast, om de anflä en rund summa och sedan ät den werkställande magten öfwerlemna, art densamma amvända.
Herr kotklieb, Larl-kreörlc.
Herr Grefwe
Ickärner har förekommit mig uki beswarandet af hwad Herr Baron Stael von blollkem nyst anförde.
Jag anser här blott wara en enda fräga nemligen den Den -2 Zebrrrarii. rc>8z den, vm Riksens Stander stola bewilja 2«,ooa R:d. kill Stall och Casern Bygnaderne härstedes samt hamnbyggnaden i Helsingborg.
Denna summa har wäl af Stars-Utffottet blifrvit sa fördelad som skulle 15000 R:d. owilkorligen anwändas till den förra och Aooo till den sednare, men jag finner intet hinder hwarföre den icke odelad kan anwandas till ernående af trvänne olika ändamål sa mycket häldre som fördelningen och amvandandek af dylika anslags - Summor endast böra tillhöra Konungen.
Huru stola Riksens Stander kunna pröfwa kostnadsförflager och precist derefter bestämma wista summor till slike företags »verkställande foM det i fräga. »varande.
Stander kunna endast efter en ungefärlig uträkning bewilja medel till det eller det ändamäletS winnande, hwarefter »verkställande Masten äger besörja utförandet efter förekommande omständigheter.
Jag anhaller således om Herr Grefwens och Landuuarskalkens proposition, att i fragc» »varande 22,000 R:d. mä bewiljas, för art ester Kongl.
Majus godtfinnande fördelas till besörjande af Skall- och Castern-byggnaderne samt Hamnbyggnaden i Helsingborg.
Herr Grefwe» och Landtmarffalken gjorde derefter proposition, akt de 20,220 vi:d. u, Nummer-Lotterie Medlen mätte till Casernbyggnaderne i Helsingborg anwändas, efter hwad Hans Majrr Konungen finner för godt, att dem sjelf fördela.
Ropades ett ganska starkt
Ja och ett eller annat k7ej.
Gref» io84 Den 22 Abruarlr Grefwe Lövenhjelm Larl ^xel, yrkade Lik propositionen mätte göras pä Utskottets Betänkande.
Herr Grefwen och Landtmarstalken erindrade alt den redan blifwit gjord, men att emedan saken nu andra gängen more före, kunde Utskottets Betänkande efter behag med eller utan förändringar ankagas eller affläs.
Grefwe Lövenhjelm, Larl ^xel.
Am Höglofl» Ridderstapet och Adeln ej kan i ett beslut förenas, lärer ingen annan utwag än votering finnas att fä ett flut pä salen.
Jag tror likwäl att den kunde undwikas sä snart alla fartat propositionens innehall, men mcningarne derom äro olika.
Somlige tro, att den gick uc pä arr bestämma wista summor för hwarLera byggnaden, andra ater, säsom jag önstar, att fördelningen af Medlen mätte öfwerlännäs ät Konungen.
Am delta urredes föreställer jag mig, att . allas tankar öfwer denna fräga snart kunna jämkas tillsammans.
Herr Grefwen och Landtmarstalken uprepa de ä nyo stn sist gjorda proposition, hwilken/ ister med ett starkt
Ig och blott ett och annat Nej beswarades Friherre Stael von llolstem.
Nej till denna proportion, icke i brist af wördnad för Konungen.
Jag »ror akt är wär nu warande Nädige Konung, den i fräga warande dispositionen af Rikets medel gerna mä updraaas; men dä dek är Riksens Ständers rätt att afgöra Anflags-SumMvrne, bör den för prejudicams stull iakttagas, dä man Den 22 Februari!- man aldrig kan förutse, hwad som i en framtid kan handa.
Hans Epcellence Herr Grefwe lkuutb.
SratsUtstottet har förestaait, att i svaga warande summan flulle delas emellan Castern- och Hamn-byggnaderne, sä att 5200 R:d. lill den sednare blefwe anwände.
Om vesta 5000 R:d. till Hamn-byggnaden af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln bewiljrdes och äkersioden rZ,oOo R:d. till Hans Mant öfwerlemnades att anwandas till Caserner, Skall med mera, sä tror jag att allas meningar derom kunde förenas.
Ja och Nej. Grefwe Dövonbjolm, Larl ^xel.
Som denna twist lika wäl nu som ofeioarc wid hwarje punct skall komma an förnyas, sä anhaller jag, art e» gäng för alla den hufwlidprinripen mätke stadgas, ari det icke här tillkommer ost att inga i de minsta dekailler eller öfwer be dertill anflagne summor någon ring bestämt afgöra. Grefwe Dolma, /^uZulk förklarade stg lill alla delar instämma Med Friherre
Stael von käollttein Grefwe D«r la Larclie.
Oaktadt jag ifrån början önskade art till fullbordande af Hamn-byggnaden i Helsingborg en större summa skulle anfläs, will jag likwäl förklara mig nöjd med de 5020 R:d.
Ulstoiket har förestagit, allenast någon ting wistt bestämmes.
Dek är omöjeligl, att arbetet kan fullföljas sä wida en wist summa icke kan päräknas. z:te Band. ndra Ajd. 7».
Gref - is86
Den 22 §ebruarii Grefwe körner, östvik Loran.
Det ar ej min tanke att neka en wist summas anslående till fullbordande af Helsingborgs Hamnbyggnad.
Det är ett wacker! och nyttigt arbete, men jag tror att hwad som dertill behöfwes och kan ätgä, bättre af Konungen an af Riksens Ständer kan pröfwas.
Jag häller före, att wi således mätte sörblifwa wid den redan gjorda proposition, att 20,000 R:d. ät Konungen öfwerlemnas att amvändas till hamnbyggnaden och andra allmänna byggnader.
Harwid upkom något sors. Grefwe lLövonbjolm, Larl ^xel.
Som den af Herr G.cfwen och LaadtMarstalken framställa proposition blifwit skenbarligen beswarad med starka
Ja och blott nägra fä
Nej, hemställer jag, om icke efter en stunds onödigt converserande, all fräga derom nu mätte uphöra.
Herr Lcbönllröm, kolar, hemstälde om icke sedan proposition more gjord, man wäl kunde votera, men icke widare öfwer saken ventilera.
Dä härunder alt framgent oron syntes fortfara, frägade Herr ll?akm, koste, om och huru fåken wore afgjord, eller om man kunde erhälla en ny proposition?
Herr kotklied.
För att fä flut i denna sak, anhäller jag ödmjukast, akt antingen det blir deciderat, huruwida Herr Grefwens och Landtmarstalkens nyst gjorda proposition ar bifallen, eller och i händel - Den 22 Zebruarii.
1087 belse den icke anses bifallen, emedan den med nägra
Nej ar beswarad, pro.osiiion kill votering göres; dä första proposition blir bifallen ä bltstottets Betänkande och Comra proposition den som Herr Grefwe» och Landtmarffalken förut gjort.
Herr Greftven och Landtmarstalkcn- Jag har wäl redan giori en proposition, hwilken med mänga och starka Ja, men endast nägra fä Nej är beswarad; men pä nägra Ledamöters begäran, sär jag derwid nu göra det tillägg, och hemställa till Högloft.
Ridderskapets och Adelns bifall, att af de 20,000 N:d. Nummer-Lotterie Medel, 5000 R:d. ärligen i 5 ärs tid anwändas till Hamnbyggnaden i Helsingborg, och akt det öfwerlemnas till Kongl. Maj:t akt anwända de öfrige 15,000 R:d., antingen lill fullbordande af päbegynka Caffern-byggnader eller Hamn-byggnader efter som Kongl. Majit bäst pröfwar.
Ia och Nej -Grefwe I^övenl^elm, L^rl ^xel.
Jag bör förklara, alt jag har aldeles ingen ting emot sielfwa fåken, men jag kan likwäl till denna proposition icke gifwa mitt bifall, pä dek ej den procedure mätte widkagas, att wi här inga i pröfning af hwarje liten Article af Srats-Regleringen.
Här blcf Grefwe I.övenkjelm afbruten, dä under någon stund en häftig oro uppkom.
Sedan lugnet blifwit älerstäldt, yttrade sig Gref - io88 Den 22 Zebruarii.
Jag kan för min del ej begripa atk nu kan wara fräga om nägot annar, än om den första propositionen biifwit bifallen eller ej.
Efter hwad jag kunnat höra. gaf pluraliteten af Ridderflapet och Adeln dertill sitt bifall, men om de som ropar
Nej skulle sädant bestrida, ar det öfwer denna första proposition, som de kunna begära votering, hwilken jag i fädant fall anhäller mätte lill tidens winnande genast fä företagas.
Grefwe ILvenkstelm, Larl ^xel; De begge af Herr Grefwen och Landtmarskalken successivt fram» stälde propositioner synas mig sins emellan stridige.
Den första innehöll, air disposition af medlen skulle till Konungen öfwerlemnas, utan någon widare föreskrift.
Den sednare bestämde till någon del anwändander deraf.
Det ar pä sadan grund jag icke kunnat densamma bifalla.
Friherre ^kannerfteim.
Det kan hos mjg wistt intet twiftvelsmäl upstä, art icke den sörsta propositionen af Pluraliteten btifwit bifallen, men dä den äfwen med nägra
Nej hördes blifva beswarad, tror jag ingen ling skulle hindra bifallandet af det af Herr Grefwen och Landtmarskalken pörestagne tillagg, att Zyoo R:d. anstoges till Hamn-byggnaden och det öfwerlemnces till Kongl. Majll atr efter egit godtfinnande, dertill eller till andra byggnader anwänd» återstoden.
Ropades mänga
Ja blandat med nägra Nej Fri - Den 22 Zebruarii» »089 Friherre ak Wetterstedt.
Jag tror ej, att efter den palpabla nytta, som Hamnbyggnaden i Helsing» borg medför, någon Regering stulle wara nog kortsynt att icke fullfölja det arbeie som derpä redan är nedlagt och eljest stulle gä förloradt.
Af detta stal har jag instämr i den sörsta propositionen, och jag tror, ar: den werkställande magren ej genom alt för detaillerade föreskrifter bör bindas:
Del är nog, alt Sländerne ansta en generele Summa.
För dest anmandande till hwart och cck litet ändsmäl böra de kata Regeringen sörja.
Della tror jag äfwen wara enligast med Regera ngs-Formens esprit.
Grefwe va la (Hardie.
Det torde tillåta^ mig att något annorlunda än Friherre 'Wetterstedt se denna fak.
Pä samma grund som Riksens Ständer kunna till Konungens disposition ansta en generele Summa, tror jag alt de äfwen med lika stal kunna bestämma wista Summor till wista ändamäl, och jag kan ej inse, att den werkställande magten genom sädane bestämningar blefwe mera bunden än den borde.
Grefwe klörner, ^dolpst 6öran.
Det är endast för att följa principen, alt ej ingä k detaillcr, som Riksens Ständer ej kunna prbfwa, som jag i synnerhet yrkat, akt icke särskilta anslag utaf en generel Summa mätte göras.
För öfrigt kan det icke wara fräga om att neka votering sa framt den begäres; Men det är angelägit för tidens »vinnande, att snart afgöres, huru,vida man will derifrån bege sig eller ej.
Herr r->9» Den 2 2 Zebruari!.
Herr ^Ironström.
Jag anhäller, att Herr Grefwe» och Landkmarffalken behagade högtideligen förklara, att ingen ventilation öfwer denna staga widare kan aga rum, sedan proposition blifwit gjord.
Harwid upkom mycken oro. -Herr Grefwen och Landtmarffalken-
Dä jag gjorde den första proposition, blef densamma med starka
Ja och nägra fä
Nej besivarad.
Jag gjorde derefter en ny, med nägra modificationer, men den blef icke eller antagen.
För att komma till flut med denna sak, lärer dä inret annat medel finnas, än akt Ridderflapel och Adeln voterar öfwer den första.
Ropades Nefi Friherre Ltael von wolstein.
Dä denna punct först förekom war ännu icke Hufwudsumman bewilr jad.
Desi bewiljande bör narurligtwis föregä, och sedan de särskilta ändamäl bestämmas, hwarlill delar deraf böra anwändas.
Herr Lilverstolpe, 6ustak ^brabam.'
Afwen jag är af den öfwertvgelse, att den första propositionen tämmeligen allmänt blifwit bifallen och endast nägra fä
Nej deremot yttrade.
Emedlertid sättes detta i fräga och jag ser ej nägon annan unväg för akt flita denna twetydighet, än om Herr Grefwen och Landtmarstalken räcktes fräga de Herrar, som i besluter icke instämt, om de öfwer samma proposition Åstunda akt votera.
Om den första propositionen stal! anses bifallen och Riksens Ständer i föl - Den 22 Zebmarii.
109» följe deraf ej särskildt fä bestämma Anflags-Summorne, fär jag för min del bestämt förklara, att jag öfwer denna fräga will votera.
Härefter talade ätskillige dels sins emellan, dels pä en gang, sä att ingen ting redigt till Protokollet kunde fattas. Zerr Orefrven och Eandtmarskalken frä* gade Friherre Stael von llollieun, om han icke ifrän den yrkade voteringen wille afstä.
Stael von klolllein.
Gerna om den ar Ridderskapet och Adeln emot, men jag är rädd, att derigenom lägga grund till ett prejudicat, som kan inskränka Riksens Ständers rätt. Zerr Grefwen och Landtmarskalken- Sedan Friherre Stael von lkolllein afstätt, torde Ridderskapet och Adeln anse propositionen bifallen pä det fäkt, att 20,000 R:d. öfwerlemnas Kongl. Maj:t till Castern- och Hamn-byggnaden, och att -5000 R:d. deraf bestämdt lill
Len sednare böra anwandas.
Ja och Nes, hwaribland Grefwe I^övenlifellNz Larl ^xel, uktryckrligen hördes neka sitt bifall.
Friherre kiäckLrstolpre, Larl, föreslog det medel lill förening, att utan bestämmande af nägon wist Summa, Ridderskapet och Adeln mätte i underdänighet till Hans Kongl.
Maj:t hemställa, akt af desta ^ me - Den 22 Zebruaru medel i synnerhet befordra Hamn-byggnadens fullbordande. Zerr Grefwen och Landtmarskalken srägade vm Rioderstapet och Aoenr i be ina föreslagna linvåg till förening »kulle finna sig nöjd? hwilket med eirhälligt beswarades.
Grefwe I-övenbfelm, Larl /lxelz förklarade sig dermed fullkomligen nöjd.
Stael von wolstein förvarade alt han afstäkk ifrän votering meo dec wilkor, att propositionen skulle blifva sadan som den af Herr Grefwen och Landlmarffalken gjordes nyss före den sifia.
Grefwe förner, -Vclolpch Oöran, jag har tvid delta tillfälle föga afseende pä Summorne, utan fer allenast pä principen.
Saken synes mig wara den, att dä den forsta proposinonen bifölls och endast nägra
Nej hördes, mä bet blifwa derwid, eller deröfwer voceras. Zerr Grefwen och Landtmarskalken med. gaf atc detta wore rätt, men irovde, art genom någon förening, votering kunde undwikas.
Grefwe bchvenbfelm, Larl r^xel.
Herr Grefwen och Landlmarstalken gjorde först en proposition, hwil. keii af Piuralueieir bifösts, men hwaröfwer Friherre Stael yrkade votering.
Nu har Friherre
Stael förklarat sig uöjd nied bewiljandet af de i sräga waranLe 2Q,oc:o R:d., allenast hos Kongl. Majtt i linderva - Den 22 Abruarii. ^93 dänighet anhälles, det tacktes Han i synnerhet anwända besia medel till Hamn-byggnadens fullbordande och med detta satt att afgöra laken förklarar afwen jag inig nöjd.
Friherre Stael von Ulostiein.
Jag afstod ifrän den af mig yrkade votering nied det wilker, att den förut af Herr Landimarstalken gjorda proposition skulle antagas.
Derefter gjordes genast en ny proposition, hwilkeu om den anrages, sörblef jag haldre wid min första mening och fortfor att begära votering.
Herr Uram, kckr, önskade att det förblefwe tvid den första proposition, antingen den skulle afgöras genom votering eller ej.
Grefwe körner, ^stolpk 6öran, sä wida Summan ej bestämmes» utan endast lill Kongl. Maj:t i underdånighet hemställes, ail i synnerhet befordra Hamn-byagnadens fullbordande, will afwen jag med beslutet förklara mig nöjd.
Stael von klolllein undrade, akt Grefwe körner, ehuru sjelf Ledamot af Stals-Utskottet, likwäl wore af en stridig mening mot Utskottets.
Grefwe kUörner erindrade, art sädant gansta »sta kunnat handa, men att en eller nägra fä personers enstildta meningar ej kunna bestämma hela Utskottets beslut.
Herr - isy4 Den 22 Zebruaru.
Herr?äkliNLN, Otto kreäric:, päminte att Statsutskottet endast förflagswis upgifwit detaillen af Statens urgifter, för att wisa Statens behof, men alt detta more blott delar af en hufwudtitel, hwartill en bestämd Summa borde anstäs.
Det tillhörde Kongl. Maj.t att pröfwa delarne och disponera om deraillerne.
Herr Grefwen och Landtm arffalken förklarade, an sädan afwen warit hans första proposition, hwarjemte hatt anmodade Högloft.
Ridderskapet och Adeln att derom förena sig, med det tillagg, att hos Kongl. Maj:t i underdänighet anhälles, der mätte han i synnerhet af besia medel befordra fullbordandet af Hamn-byggnaden i Helsingborg.
Derefter granskades och gillades de till andra puncten hörande n, 12, iz och 14 titlarne. rörande: (öfwerffottS-Spannemälen.
Saltpeter Skatten.
Sjö- och Landt Tullarne samt Accisien.
Charta SigillatL-afgisten och postmedlen.
Löne-besparingen och förra arens medel.
Sluleligen företogs tredje puncten rörande StatSWerfets utgifter, hwaraf hufwudtitlarna uplastes.
Den 22 Zcbruani. ro§Z Wid den tredje af besia hufwud-titlar, rörande Militaire, Sraterne och Förfwars - Werten till Lands och Sjösi anmälde sig Grefwe ^amilton, ^xel, för akt upläsa ekt Dictamen rörande Wargeringen i Skäne. Zerr Grefwen och Landtmarffalken erindrade, att derom nu icke kunde blifwa fräga, man att de anmärkningar Herr Grefwen wille göra, hörde till ekt särskilt Betänkande, som framdeles till pröfning skulle komma att företagas.
Grefwe Hamilton förklarade sig gerna dermed wilja upffjuta, allenast han finge sin talan öpen; hwilket Herr Landtmarffalken lofwade, och hwarefter läsningen fortfor till flut.
Friherre kvlannerkeim, Lars ^utzust, uplaste ett
Dictamen sä lydande: Herr Grefwen och Landtmarffalken samt Högloft.
Ridderskapet och Adeln har af del nu upläste Betänkande inhämeat att Stats-Utffottet i anledning af gjorda anmärkningar, med fortfarande föresats att befrämja riktiga ändamål, inskränkt anslagen till Staren inom Ätta hufwudtitlar.
Förmonerna af en sadan föreskrift skola blifwa det allmännas.
En öpnad friare werknings krets, lämnar en omtänksam och kraftfull Regering i tillfälle att obehindrat sträcka sina »välgörande omsorger till alla Riks hushållningens grenar; ett adagalagt förtroende skall underlätta desi wälwilja, da deremot, misitrocnde utmärkande föreskrifter - 1096
Den 22 Zebruarii ler äro merendels kraftlöse att förebygga mistbruk; dä desta föreskrifters instränkande egenstaper stulle sannolikt hafwa de obehagliga, tör hän a obotliga följder, att brister i den ena hushällsgrenen ej kunde afhjelpas med de tillgängar, öfwerstott af anslag lill en annan öpnade.
Jag wägar således hoppas och tillstyrka art detta uplysta samfund i denna del antager Stats-Utjkottets grundsatser.
DL man eftersinna»: detta Utskotts bekymmerfulla belägenhet, med ä ena sidan förökade behof att upfylla, och ä den andra genom Länders afsöndrande sörminffade tillgängar, lär man ej förundra sig deröfwer> att det inskränkt sitt bemödande inom omtanka» akt förestå utwägar till bestridande af Statens, att jag sama kalla dem, Couranke behof.
Att detsamma anset det till vestas afhjelpande ärforderliga betydeliga tillskott ej kunna sträckas öfwer den gräns desta föremal utstakade.
Om likwäl en för Landets wal nitälskande
Re» gent skulle genom införande aken förbättrad ordning, en sparsam hushållning med Rikets medel, kunna bereda besparingar öftverträffande Riksens Ständers Hopp, stulle de ej kunna bättre anwändas än ait Salderas Hufwud-kittarnes Castor, mä hända altid nyltige, men för ögonblicket utan wälgörande werka»?
Det är otwifwelaktigt eu god sak att med tillgängar ifrän Indragnings - Staten betala skuld; men männe ej desta tillgångar i stället anwände till utwidgande af Jordbruk, tillbefrämjande af Handels och näringars stor snart gäfwo mängfalldigad styrka stt betala denna skuld?
Riker äger inom dest nu »varande - Den 22 Zehrman!. ro-7 rande område obegagnad styrka uti dels ej odlade dels med ofullkomlig culkur försedde Lander, erbjudande ersättning för desi förluster.
Der är besia ödemarkers fredliga inkräktande Tesiin äfyftar dä han säger: Den widgar Swea Land som odlar Swensk jord, och om Wi någonsin haft af nöden att sätta denna satts i iverkställighet är det wisierligen nu.
Men mine Herrar! ärfarenheten lärer att om Jordbruk och näringar skola af det öfverskott som bestridda utskylder, bestridd nödtorftig utkomst någon gang lemnar, besörja deras förkofran» gär Naringarnes. urwidgande ganska långsamt.
Det allmänna mäste här komma till ett kraftigt biträde och werka en nyttig anticipation af en lid hwars förlust ej kan ärfätlas; och om detta biträde kan winnås utan förökade tillskott, mäste desi beviljande ej möta betänkligheter, twärtom af hwarje rättsinnad patriot med begärlighet och tillfredsställelse omfattas.
I denna förmodan hemställer jag till Ridderskapet och Adeln, ärr alt hivad sä wäl pä allmänna Jndragnings-Staten, sedan först revan derpå anordnade anslag blifwit beförjde, som pä de 8 föregående Hufwud-Titlarne kan besparas, mä anwändas till ett belopp af 100,022 N.d. Banco ärligen, men icke derutöfwer» till en Nionde hufwud Titel, ämnad till Jordbrukets, Handelns och Naringarnes uphjelpande och underhäll, med förbehöll, att deraf inga pensioner, Grattficationer eller benädningar mä utbetalas, eller särskilta summor deraf till sädane föremål begagnas, hwilka ej med Jordbruk, Handel och Näringar gemenskap äga; och akt hwad Utöfver ofwanförmalte 122,000 R:d. i besparingar ingär, amvändes pä sätt Skals-Utskottet redan föreslagit. ro98 Den 22 Februari!.
Friherre 8tjernstestt, Larl Lustaf, erindrade att Friherre käannoistoims anmälan innehblle en ny fräga, hwilken således borde hwila pä bordet.
Hans Excellence Herr Grefwe Uuutk och Grefwe körner, Loran, uplyste, att frägan wore ingen ting mindre an ny och önskade till brwis derpä, att siukmeningen af Stars-Utskottets nu under öfwerläggning warande Betänkande mätte upläsas, hwilket afwen stedde.
Friherre Iverta, ^xol. Jag, som icke har den lyckan att ha en lika faktningsgafwa med mänga andra, anhäller allenast, att fä uplysning huruwida nu kan wara fräga om bifall blott till Titlarne eller pä hela Betänkandet.
Herr Grefwen och Landtmarstalken swarade, akt det uran twifwet wore fräga om det hela.
Herr Miriman.
Sä gärna jag skulle önska att kunna bifalla Friherre Iräannersteims motion, när jag blott betragtar desi ändamäl, kan jag ej göra det emedan Regerings-formen tydeligen för, bjuder Kongl. Maj:r att flytta de medel som under en titel blifwit anflagne att anwändas under en annan.
Af denna tanka war jag när samma fräga i Siats-Utskottet förewar och jag kan icke wara mig olik.
Dessutom torde Ridderskapet och Adeln tilläta mig erhindra, akt innan korrt Stars-Utskortet inkom, mer med sitt Betänkande rörande sättet att godtgöra Finsta ArmLen desi lidna förluster; att den delen der «f som hit öfwerflyttad Artillerier till Sjös och Lands Den 22 Februgrii. »099 Lands redan äger för sig ett beslut akt hielpas genom andra beräknade möjliga besparingar och att inga andra tillgängar lära finnas till hjelp för den Finsta Armeen.
Skulle äter den stunden aswagras dä desta ersättningar hunnit fullgöras innan nägra medel till den nya titeln hunnit inflyta, torde det blifwa gansta långt till. / Friherre Usnnerkeim.
Dä af en wäich ledamot emot min motion ben inwändning blifwik gjord, att den stulle wara stridande emot Regerings-formens föreskrift, torde det wara bäst att derom rädfräga densamma.
Friherre käannorkeim upläste derefter den 62 H.
Regcrings-formen af innehåll att ÄiiksensStander ägde att till Konungens
Disposition ansta wista summor under bestämda hufwud Titlar, hwarefter Friherre klannerbeim fortfor bewisande det hans förslag innehölle en bestämd summa anwänd till en wist bestämd titel.
Friherre 8tae1 von klolllein.
Det torde dä til, lätas mig, att häremot fä upläsa den 65 §.