Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr von Hall.
N:o 2329.
Herr Thulstrup.
N:o 23 30.
Herr af Kleen.
N:o 2331.
Herr Ros. Deremot hafva följande ätter funnits böra afföras såsom utslocknade : N:o 122.
Grefve Puke. N:o 37.
Herr Rosenstråle.
N:o 2013.A.Herr Rosenblad. N:o 2167.A.Herr af Puke. N:o 1318.
Herr Stjerneld.
N:o 1 905.
Herr von Rosen.
N:o 1923.
Herr Ridderstam.
N:o 2219.
Herr Rothoff. N:o 2312.
Herr Peijron.
Jemte dessa utslocknade ätter äro från de lefvandes antal aflörde nedannämnde ätter, å hvilkas stamtaflor icke någon enligt
Genealogien lefvande manlig person finnes upptagen såsom född under de 100 sistförflutna åren:
Friherre Clodt.
Friherre Stackelberg.
Friherre Lillje.
Friherre Hast fehr.
Herr Lund.
Herr Svanfelt.
Herr Gladsten.
Herr Klöfverfelt.
Herr Nassokin.
Herr Sahlefeldt.
Herr Mannerberg.
Herr Sinclair.
Herr Schmiedeberg.
Herr Caméen.
Herr von Heinen.
Herr Lostjerna.
Herr von Schwerin.
Herr Hertell.
Herr Dnhlstjerna.
Herr de Carnall.
Herr Liphardt.
Herr Hedersvärd.
Herr Baer.
N:0 ' 126.
N:0 127.
N:0 168.
N.-o 240.
N.-o 740.
N:o 959.
N.-o 962.
N:0 965.
N:0 1001.
N:0 1125.
N:0 1289.
N:o 1683.
N:o 1807.
N:0 1853.
N:o 1864.
N:o 1921.
N:0 2032.
N:0 2066.
N:0 2103.
9 Hela antaiet af lefvande ätter, som i sista riksdags berättelsen beräknades till 1034, kan således på grund af förenämnde förändringar nu antagas utgöra:
Grefvar 73.
Friherrar 17 8.
Ridders- och Adelsmän . 7 60.
Summa 1,011.
Denna beräkning af de lefvande ätternas antal kan dock icke vara med verkliga förhållandet fullt öfverensstämmande, enär den grundar sig på den af Riddarhus-Direktionen under längre tid följda grundsats att icke såsom utslocknande afföra någon ätt, utan att antingen samtlige dess manliga medlemmar finnas hafva med döden algått, eller ock 100 år förflutit elter den yngste, enligt stamtaflan lefvande manliga medlemmens födelse, hvaraf följer, att enär åtskilliga dödsfall inträffat, utan att underrättelse derom erhållits, ett icke obetydligt antal ätter äro upptagne såsom lefvande, ehuru de sannolikt längesedan utslocknat.
Direktionen har också, för att komma sanna förhållandet något närmare, varit betänkt på den utväg, att förenämnde tid för en ätts afförande såsom utgången, inskränkes från 100 till 90 år, helst stöd för ett sådant förfaringssätt, hvarigenom omkring 45 ätter skulle komma att afskrifvas, kan hemtas dels af det kända förhållandet, att 90 år är den högsta ålder, hvartill menniskan med ytterst sällsynta undantag hinner, och dels deri att detsamma öfverensstämmer med en den 27 November 1854 utfärdad förordning om huru förhållas bör med egendom, som tillhört dea, hvilken längre tid varit borta, utan att låta höra af sig. hvari stadgas, att om en person varit borta under 5 år och man ej vet, om han lefver, hans arfvingar då må söka domarens förklarande att han må som död anses, derest hans ålder, om han vore vid lif, skulle öfverstiga 90 år.
Utan dertill af Höglofl Ridd. och Adeln lemnadt bifall har Direktionen likväl ansett sig icke böra anbefalla en sådan förändring, men på förenämnde grunder får Direktionen härmed vördsamt hemställa, om icke hädanefter alla de ätter, å hvilkas stamtaflor icke såsom lefvande upptagas några* yngre än för 90 år sedan födde manspersoner, om hvilka underrättelser att de ännu lefva icke erhållits, må få afskrifvas såsom utslocknade. § 5.
Inom Ridd. och Adelns Herrar Fullmäktige i Banken och Riksgälds kontoret samt Direktörer vid Låne-kontoren och deras Suppleanter, har icke någon annan förändring inträffat, än att, sedan Grefve Gustaf Lagerbjelke och Ofverste-Löjtnanten Didrik Gillis Bildt, i följd af deras utnämning till Landshötdingar, ur Bankostyrelsen afgått, i deras ställe inträdt l:sta och 2:dra Suppleanterne, Ofverste-Löjtnanten och Riddaren Otto Nordensvan samt Kommendör-Kaptenen och Riddaren Carl Berthild Lilliehöök, samt dessutom Landshöfdingen m. m.
Grefve Gustaf Fredrik Liljencrants, som af Ridd. och Adeln blifvit utsedd till 3:dje Suppleant för Fullmäktige i Banken, afsagt sig detta uppdrag. 10 Bland de till deltagande uti 1858 och 1859 årens revisioner af Stats-, Banko- och Riksgälds-verkens styrelse och förvaltning af Kidd. och Adeln valde ledamöter hafva flera ledigheter uppstått och blifvit åter besatte på det sätt, att, efter Kaptenen vid Kongl. Maj:ts Blotta Axel Adlersparre, samt Öfversten och Riddaren Erik Gustaf Lilliehöök, som afsagt sig förtroendet att deltaga i 1858 års revision, Kapten-Löjtnanten Carl Johan Alfred Skogman samt Majoren och Riddaren Erik Predrik 'Wrangel blifvit af RiddarhusDirektionen till Revisorer utsedde, samt, sedan llof-Stallmästaren tn. m.
Grefve Claes Gustaf Fritz Piper.
Ofverste-Kammarjunkaren in. ni.
Friherre Carl Jedvard Bonde, Ryttmästare!! och Kommendören Rudolf Tornerhjelm, Kaptenen Carl Axel Mannerskantz samt Premier-Löjtnanten Henrik Wilhelm Vult von Steijern anmält sig vara hindrade att deltaga uti innevarande års revision, Direktionen till Revisorer i deras ställe utsett Possessionaten^ Friherre Fredrik Alexander Funck, v. Häradshöfdingen Carl Adolf Bogeman och Majoren Mauritz Constantin Wolffelt samt f. d. Öfversten och Kommendören Georg Gustaf Henrik Stjerngranat och f. d. Kaptenen Gustaf Alexander Nordenanckar.
Derjemte liar, jemlikt 7 g af den för Riddarhus-Direktionen utfärd aile Instruktion, Direktionen utsett:
Till lUvisorer och Suppleanter i Banko-Diskonten: Ar 1858.
Till Revisorer: Öfverste-Löjnanten och Riddaren Gustaf Törnebladh och Kaptenen Carl August von Hofsten.
Till Suppleant:
Kaptenen och Riddaren Carl Oscur Funck.
Är 1859.
Hill Revisorer: Ofverste-Löjtnanten och Riddaren Torsten Wilhelm Lode samt Öfverste-Löjtnanten och Riddaren Gustaf Törnebladh. Till Suppleant: Kaptenen Johan Jakob Hagströmer.
Till Revisorer och Suppleanter vid Länekonlurcl i Götheborg:
Är 1857.
Till Revisor: Kaptenen Malcolm Reenstjerna.
Tili Suppleant: Majoren Knut August Schiitzerkrantz.
Är 1858.
Till Revisor: Majoren Knut Angust Schiitzerkrantz Till Suppleant: Kaptenen Axel Leonard Reuterskjöld.
Ar 1859.
Till Revisor: Kaptenen Axel Leonard Reuterskjöld. Till Suppleant: Kaptenen Carl Edvald af Chapman.
Till Revisorer och Suppleanter vid Lönekontoret i Mulna).
Till Revisor: Häradshöfdingen och Riddaren Carl Trolle.
Till Suppleant: Löjtnanten Grefve Otto Thott.
Hvarefter dock, sedan sistnämnde Revisor och Suppleant anmält sig hindrade att i Revisionen deltaga, i deras ställe blifvit valde: till Revisor:
Possessionaten Johan Christoffer Toll och till Suppleant: Ryttmiistaren Nils Fredrik af Callerholm.
År 1858.
Till Revisor: Kaptenen Friherre Hjalmar Stackelberg.
'l ill Suppleant: Majoren och Riddaren Friherre Axel Rutger Bennet, År 1859.
Till Revisor: Kaptenen Friherre Hjalmar Stackelberg. 11 Till Suppleant: Majoren och Riddaren Friherre Axel Rutger Bennet. #
Till Revisorer och Suppleanter vid l.ånekontoret i Wisby.
Ar 1857.
Till Revisor: Kaptenen Carl Oscar af Klint.
Till Suppleant: Löjtnanten Adolf Jakob Reinhold von Post.
Ar 1858.
Till Revisor: Kaptenen Carl Oscar af Klint, Till Suppleant:
Löjtnanten Adolf Jakob Reinhold von Post.
År 1859.
Till Revisor: Kaptenen Adolf Jakob Reinhold von Post, Till Suppleant:
Löjtnanten Grefve Adam von Seth. Hvarefter, sedan Kaptenen von Post anmält sig hindrad att emottaga Kevisors-befattningen, samt denna i följd deraf bordt emot tagas af Grefve von Seth, till Suppleant i den sistnämndes ställe valdes Kaptenen Nils Axel Planting-Bergloo. § 0.
Inom Hiddarhus-Direktionens egne Ledamöter bar endast den förändring egt rum, att, i stället för Kammarherren Oscar Magnus Björnstjerna, som den 95 Oktober 1858, i anledning deraf att han dii af Kongl. Majit, i nåder erhållit en kommendering för tjenstgöring på utrikes ort, afsade sig sin Direktörs-befattning, l,:ste Suppleanten Kammarherren, numera Ofver kammarherren, Riddaren af Kongl. Nordstjerne-Ordeu, Grefve Adam Casimir Ludvig Lewenhaupt i Direktionen intrndt; hvarjemte inom
Riddarhusets ordinarie tjenstemanna-personal den förändring inträffat, att efter Riddarhus-fiskalen.
Kammarherren och Riddaren Abraham Alexander Reenstjerna, som atled den 10 April 1858. Hof-Rätls v. Notarien, Juris Utriusque Kandidaten Carl Otto Brakel blifvit af Direktionen utnämnd till Riddarhus-Fisknl. § 7. Pensioner och gratifikationer hafva af de dertill anvisade fonder blifvit i löreskrifven ordning utdelade, och, i afseende på Adliga Jungfru-Stiftet, får
Direktionen särskildt anmäla, alt deruti, efter det Direktionen algat sin sista Riksdags-berättelse, blifvit inskrifne 11 döttrar af Adelsmän och att deremot, enligt de under tiden vunna upplysningar, 53 genom giftermål eller dödsfall utgått ur Stiftet.
Antalet af de i Matrikeln såsom lefvande upptagna Stiftsjungfrur, hvilket före sista Riksdags början utgjorde 503, hvaraf 929 åtnjöto pension, har således blifvit minskadt till 1(14; men antalet af de utgående Stilts-pensionerna hur kunnat förhöjas till 930. § 8- De å Adliga Kadelt-skolans fond anvisade 4 högre Riddarhusstipendier hafva åtnjutits af Carl löntus Lagerberg.
Erik Carl Johan Cederstråhle, Carl Abraham Tornerhjelm, Carl Wilhelm Engelbrecht Dalman, Frans Rudolf Belfrage, samt innehafvas för närvarande af de tvänne sistnämnde jemte lleidrik Hallencreutz och 12 Fredrik Magnus Stuart, hvilka för några dagar sedan fingo sådane Stipendier sig tilldelade.
De af samma fond utgående 8 lägre ltiddarhiis-Stipendier hafva varit tilldelade Svante Carl Otto af David Sandeberg, Carl Wilhelin Engelbrecht Dalman, Axel Gustaf Tham, Tycho Libert Reenstjerna, Bror August Denis Hård af Segerstad, Frans Rudolf Belfrage, Carl Henrik Nordenfelt, Erik Erland Lindencrona, Fredrik Axel Hedenstjerna, Fredrik Magnus Stuart.
Johan Wilhelin von Döbeln, Knut Henning Gezelius von Scheele, Gustaf Wilhelm Gethe.
Friherre Johan Fabian August Staél von Holstein och Bengt Gustaf Elof Gyllensvärd, bland hvilka Tham, Lindencrona och Hedenstjerna samt de fem sistnämnde nu äro innehafvare deraf.
Af Bergenstjernska fonden, hvarå 4 Akademiska Stipendier äro anvisade, hafva Stipendier varit tillagde: Erik Wilhelm Casimir Planting Gyllenbåga, Johan Gustat Silfverstolpe, Carl Jesper Kuylenstjerna, Heidrik Hallencreutz, Carl Axel Anrep, Nils Fredrik Wilhelm Leyon flycht och Joseph Theodor Lagerheim, deraf Kuylenstjerna samt de 2:ne sistnämnde qvarstå såsom innehafvare af sina Stipendier.
Ett af dessa 4 Stipendier, som för några dagar sedan, genom innehafvarens uppflyttning till högre Stipendium, blef ledigt, har ännu icke kunnat återbesättas
De trenne fiikadettplatser vid Krigs-Akademien, hvilka bekostas af Adliga Kadett-skolefonden. hafva innehafts af Friherre Ludvig J.
Philip Liljencrantz, Claes Bernhard Rudolph Grönhagen och Folke Salomon von Krusenstjerna, bland hvilka den förstnämnde vid sistlidne års slut utexaminerades och de öfriga ännu innehafva sina frikadett-platser.
Den genom Liljencrantz’s afgång ledigblifna platsen har icke ännu kunnat återbesättas, emedan han är berättigad att såsom equiperings-penningar under ett år efter det han utexaminerades, uppbära kadett-afgift.
Sedan Johan Elias Lagerheim, som åtnjutit det underhåll för en frikadett vid Krigs-Akademien, som utgår af Bergenstjernska fonden, innevarande år blifvit utexaminerad, har Friherre Bo Glip Bleckert Sparre blifvit i hans ställe till frikadett utnämnd.
De 2:ne af Adliga Kadett skole-fonden utgående NäringsStipendierna hafva åtnjutits af Anton Henrik Ridderstedt.
Georg Gudheim Alexis Crafoord, Friherre Jerome Marcks von Wurtemberg och Johan Erik Algernon Börtzell, hvilka 2:ue sistnämnde fortfara att vara innehafvare deraf.
Af Berghmanska fonden hafva de derå anvisade 3:ne Stipendier varit tillagde: Wilhelm Fredrik Printzenskjöld, Axel Fredrik Drake, Wilhelm Gerhard Grönhagen, Johan Carl Victor Drake och Nils Arvid Leyonflyckt, hvilka 2:iie sistnämnde jemte Axel Fredrik
Drake ännu innehafva sina Stipendier.
De 4 Stipendier, som utgå af Qneckfeldtska fonden hafva åtnjutits af Alexander Christian Holger Rosencrantz, Carl Adolph Wilhelm Drake, Friherre Johan Patrik Falkenberg, Gustaf Wilhelm Belfrage, Carl Adolf Liljesköld, Nils Henrik Vult von Steyern, Fredrik Wilhelm Liljestråhle och Christian Carl Jakob Rosencrantz, samt innehafvas fortfarande af de 4 sistnämnde. 13 Slutligen har af Löfvenskjöldska fonden, hvarå äro anvisade ett utrikes Rese stipendium samt 2:ne Stipendier för vid någon Svensk läro anstalt studerande ynglingar, förstnämnde Stipendium åtnjutits af Filosofie Magistern Ludvig Löfvenskjöld, som endast för ett år haft sig Stipendium tilldeladt, och Kaptenen Friherre Bror Abraham Leijonhufvud, i afseende på hvilken
Direktionen ännu icke varit i tillfälle att afgöra, huruvida han kommer att fortfarande innehafva detta Stipendium, samt de sistnämnda Stipendierna blifvit tilldelade Adolph Gabriel och Nils August Coijet, af hvilka de för närvarande innehafvas. § 9.
I afseende på Riddarhusets lånerörelse får
Direktionen omnämna, att någon förlust derå icke, i följd af låntagares obestånd, träffat Riddarhusets fonder, samt att enligt bokslutet öfver Riddarhusets samtliga kassor och fonder för 1858, utgjorde vid samma års slut räntebärande beloppet af de under
Direktionens förvaltning ställde medel en summa af 1,185,324 R:dr 36 öre Runt; och voro deraf utlånte: 1:0 emot inteckningar i fast egendom .... 635,709: 17. hvaraf 42,000 lt:dr löpande med 6 proc., 591.402
Rdr 67 öre med 5 proc. samt 2,307 R:dr 5 0 öre med 4^ procents ränta.
2:o emot låntagares personliga skuldsedlar försedde med borgen och löpande med 6 proc. ränta, 387,315: 19.
3:o emot räntebärande obligationer 16 2,300: — deraf 19,000 R:dr löpande med 6 proc och 143,300 R:dr med 4^ procent ränta.
Summa 1,185,324: 36.
Derjemte har Direktionen, sedan Riddarhus-Utskottet vid sednaste Riksdag hos Ridderskapet och Adeln gjort anmälan om en rättegång, sorn hade uppstått rörande Adliga Jungfru-Stift-kassans, på grund af ett utaf f. d. Öfversten Grefve Philip von Schwerin, för ett derutur emot inteckning i åtskilliga fastigheter erhållet lån, utfärdad t skuldebref, egande förmån till betalning ej mindre i en af dessa fastigheter, lin framför af Grefve von Schwerin innehafda förmyndare-medel, ej bordt underlåta att anmäla, det
Stifts-kassan för berörde fordran numera blifvit till fullo godtgjord. § 10.
Ridderskapet och Adeln vid sistlidne Riksdag åt Direktionen uppdragit, att låta omlägga och förstärka grunden under hela Riddarhus-byggnaden; att i sammanhang dermed gå i författning ej allenast om inledandet af gasrör samt anbringandet af gaslysning i Riddarhusets förstugor och trappor, de s. k.
Sekreta Utskotts-rummen i nedra våningen samt hela öfre våningen, äfvensom för öfriga lokaler inom Riddarhuset, der sådant kan anses lämpligt, utan ock om sådan inredning af Riddarhus-salen, som i främsta rummet afser nödigt utrymme och dermed förenad bättre uppvärmning af samma sal, under iakttagande tillika af möjligaste 14 prydlighet, samt att derjemte oell till beredande af samtalsrum oell kapprum för Ridderskapets och Adelns ledamöter, inreda och möblera Sekreta Ulskotts-rummen samt förena dessa rum med ltiddarhus-saleu genom 2:ue särskilda trappuppgångar med så stor bredd, att den lemnar utrymme för 2 personer att passera förbi hvarandra; så har Direktionen haft ali möda ospard för att på ett så tilllredställande sätt som möjligt fullgöra dessa uppdrag, och äro numera så väl den lör Riddarhus-salen anbefallda värmelednings-inrättning, hvaraf en utgrening blifvit anbragt äfven för Sekreta Utskotts-rummen, som Riddarhus-salens och nyssnämnde rums inredning och möblering verkställde; men gruudmurarnes omläggning å nordöstra sidan har ännu icke medhunnits och gaslysning har i följd deraf hittills icke kunnat, utan alltför stort äfventyr för arbetets varaktighet, anbringas i de på nämnde sida belägna lokaler, utan blifvit inrättad endast i Riddarhus-salen och Sekreta Utskotts-rufnmen samt tfapporne och förstugorne.
Härvid anser sig
Direktionen äfven böra omnämna, att vid inredningen af Riddarhus-salen det visat sig behöfligt, att derjemte anställa en allmän reparation af det hvälfda taket och som dervid förmärkts att, i följd af tidens åverkan, från detta af gips på rör bestående tak en icke obetydlig massa gipsgrus nedfallit på plafondtaflan, hvilket redan föranledt att taflan sänkt sig i en bugt af en aln från sjelfva plafondytan och framdeles lätteligen kunnat ytterligare skada och måhända totalt förderfva berörde tafla, hvilken utgör ett af de mest utmärkta konstverk, hvarmed målarekonsten i Sverige genom Ehrenstrahls pensel blifvit illustrerad; och Direktionen liar derföre funnit sig föranlåten att låta taket undergå reparation samt under tiden nedtaga plafond-taflan, hvilken sedermera, efter det densamma blifvit restaurerad, är äter uppsatt.
Alla dessa arbeten hafva naturligtvis medfört högst betydliga kostnader, nemligen för gruudmurarnes omläggning 7 6,002 R:dr 97 öre, för gaslysningen (i afseende på hvilken anmärkes, att jemväl för den del deraf, som redan är fulländad, kostnaden ännu icke är till fullo Entreprenören godtgjord). — 2,000 R:dr, för inredningen i Riddarhus-salen, jemte takets reparation samt inredning och möblering af Sekreta Utskotts-rummen 21,669 R:dr 96 öre, för värmeledningen 18,403 R:dr 19 öre, samt- för plafond-taflans ned- och upphissande samt restauration 2,221 R:dr 36 öre.
I fråga om den del af nyssberörde kostnader, som erfordrats för gaslysningen, har Ridderskapet och Adeln redan, genom bifall till Riddarhus-Utskottets vid sista Riksdagen afgifna Utlåtande N:o 21, godkänt att Direktionen vid den nu ingående
Riksdagen skulle göra framställning örn ersättning från Statsverket af utgifterne, i den mån ändamålet kunde anses åvägabragt för Ridderskapet och Adelns behof under riksdagarne, i likhet med hvad som egt rum i alseende på kostnaden för anbringande af gaslysning i de 3 öfrige Riks ståndens Kansli och Sessions-rum; och då jemväl inredning och möblering uti sistnämnde rum blifvit bekostade genom Statsmedel, torde åtminstone största delen af kostnaderne för ej allenast värmeledningen utan ock inredning och reparation samt möblering i Riddarhus-salen och Sekreta Utskotts - 15 rummen, kunna och böra anses vara af beskaffenhet att böra ersättas af statsmedel; och i följd deraf är det
Direktionens afsigt att, så snart kostnads-räkningarne kunnat bringas i fullständigt skick, öfverlemna den del deraf, som efter Direktionens åsigt obestridligen är att hänföra till Riksdags-kostnader, till Herr Landtfnarskalken, på det lian måtte derför reqvirera ersättning af statsmedel.
I sammanhang härmed får Direktionen, som vid salens inredning funnit lämpligt att låta borttaga den del af skranket omkring Laudtmarskalks-estraden, som afstängt denna estrad från långsidan af salen, enär följaktligen den punkt uti den af Ridderskapet och Adeln antagna Stadga till Ordnings vinnande vid Ståndets sammankomster, hvarenligt en afgift af En R:dr B:ko bör erläggas af den som lutar sig emot skranket framför Landtmarskalks-bordet, numera ej är tillämplig, vördsamt hemställa, om icke, i stället för berörde punkt, uti Ordnings-stadgan må intagas det stadgande, att en sådan plikt skall erläggas af den, som stadnar å trappstegen till Laudtmarskalks-estraden; och synes Ordnings-stadgan äfven i några andra delar erfordra förändring, hvarföre densamma i dess helhet torde böra undergå granskning och omtryckas.
S 11.
Beträffande åter Ridderskapets och Adelns vid sednaste Riksdag fattade beslut att åt
Direktionen öfverlemna att, i sammanhang med den anbefallda förändrade inredningen i Riddarhus salen, tillse huruvida, med bibehållande af nödig dager för Landtmarskalken och Riddarhus-Sekreteraren, det bakom Landtraarskalks-stolcn befintliga fönster kunde undvaras eller i dess ställe en niselle anbringas med någon passande beklädnad; hvarjemte Direktionen fått sig uppdraget att till nu ingående riksdag afgifva förslag ej mindre å kostnaden för modellering och gjutning af en bröstbild af Konung Gustaf II Adolph, än, derest beslut om förfärdigande af en sådan skulle af Ridderskapet och Adeln fattas, huruvida icke denna lämpligast borde intaga platsen i Riddarhus-salen under Wasa-vapnet, samt i sammanhang dermed föreslå den plats inom Riddarhuset, dit bröstbilden af framlidne Landtmarskalken Friherre Pehr Ribbing må kunna förflyttas, får Direktionen äran meddela, att Direktionen funnit, att genom ofvnnberörde fönsters igenmurande dagern vid Landtmarskalksbordet skulle blifva alltför mycket förminskad, och, jemte det barbos öfverlcmnas ett af Professoren C. G.
Qvarnström
Direktionen meddeladt kostnadsförslag, hvarenligt priset för modellering och gjutning i brons jemte ciselering af en byst i öfvernaturlig storlek, föreställande förenämnde Konung, skulle komma att i ett lör allt uppgå till 3,000 R:dr R:mt, hemställa att, i den händelse Ridderskapet och Adeln behagar besluta att en sådan byst skall förfärdigas, densamma må under Wasa-vapnet i Riddarhus-salen uppställas, och att deremot bröstbilden af Landtmarskalken Ribbing måtte, likasom Landtmarskalks-porträtterna, få blifva en prydnad för Ridderskapets och Adelns samtals-rum. tc S 12.
I anledning af en vid sednaste
Riksdag väckt motion om inköp af ett brandfritt skåp till förvarande af Riddarhusets genealogiska tabeller, behagade Riddersknpet och Adeln anmoda Direktionen att vidtaga de åtgärder, som för genealogiernas skyddande mot eldfara vore lämpliga; och har Direktionen varit betänkt att, uti en af väggarne uti Direktionens sessionsrum, låta anbringa ett brandfritt förvaringsrum; men detta arbete har måst hittills uppskjutas i afvaktan på fulländandet af den ännu pågående omläggningen af grundmurarne under denna del af Riddarhus-byggnaden. § 13.
Sedan Ridderskapet och Adeln vid sednaste Riksdag för fortsatt utgifvande, på enahanda sätt och vilkor som förut, af Ståndets protokoller och handlingar från och med 1627 till och med 1714 års Riksdag, behagat ytterligare anslå en summa af 400 R:dr B:ko årligen från och med 1 859 intill slutet af det år då nu ingående Riksdag upphör, har Lektorn Magistern C. W. A.
Tham, medelst emellan honom och Direktionen träffad öfverenskommelse, förbundit sig att förfarande ombesörja utgifvaudet af dessa protokoll och handlingar på förut bestämde sätt och vilkor, och hafva af detta arbete, hvaraf före sednaste Riksdag endast ett häfte och vid densammas slut ytterligare tvenne häften voro utgifne, numera 3 delar, som utgöras af tillsammans 4 häften, innehållande 64^- ark och sträcka sig till den tid, då den under Drottning Christinas minderårighet tillsatta Regeringen nedlade sin styrelse, blifvit färdigtryckte.
Dermed kan omkring af det arbete, som varit afsedt, anses fullbordadt, och kostnaden derför har uppgått till 1,609 R:dr 37 öre.
Det af
Direktionen bestämda försäljningspriset för dessa häften utgör tillsammans 8 R:dr 25 öre, men åtgången af de för försäljning bland Ridderskapets och Adelns ledamöter afsedde, till Riddarhus-Kansliet aflemnade 200 exemplaren af ifrågavarande arbete har varit så obetydlig, att endast 7 exemplar af Irsta och 3 exemplar af 2:dra häftet hittills blifvit försålde.
Vid sådant förhållande och då Direktionen i dessa dagar, genom en af Lektor Tham gjord anmälan, inhemtat, att han, åt hvilken arbetets utförande, alltsedan det påbörjades, varit anförtrodt, efter det förenämnde 4:de häfte blef afslutadf, genom ögonsjukdom varit hindrad att sysselsätta sig med läsning och kopiering af handskrifter och korrektur, och att således ifrågavarande arbete alltsedermera stått stilla samt slutligen att han lör fortfarande svaghet i ögonen, då intet hopp om fullkomlig bot v sade sig, ansåge sig nödsakad att helt och hållet afstå från företaget, och dertill kommer ej allenast att Direktionen, åtminstone för närvarande, icke kan uppgifva eller känner någon litteratör, som är villig att öfvertaga arbetets fortsättande och åt hvilken med någon tillförsigt förtroendet att dermed taga befattning kan lemnäs, utan ock, att sedan nu förenämnde 3 delar af arbetet utkommit, man medhunnit en åtminstone i visst afseende afslutad historisk period, får 17 får Direktionen till Högloft.
Ridderskapet och Adeln öfverlemna, huruvida någon åtgärd till vinnande af fortsättning af ifrågavarande arbete bör vidtagas. § 14- Sedan numera hela den sednaste upplagan af Carlskiöldska Vapenboken med dertill hörande tillägg befunnits utgången, har
Direktionen låtit föranstalta om en ny upplaga af samma Vapenbok i dess helhet, hvilken icke ännu hunnit blifva färdig, men är att förvänta mot årets slut. § 15.
Genom af Högloft.