Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Om jag icke fattat Herr Hjertås mening orått, så skulle det svar han föreslår lätteligen kunna anses vara: att BondeStåndet vål har rätt, men att vi derföre icke vilja förhjelpa Ståndet att få rått, och till hvarje Ledamot af detta Hus ötverlemnar jag om ett så-- dant svar, vore oss värdigt att gifva.
J*g tror rnig vid detta till fälle böra påminna om den praxis, sorn i detta afseende vid förra Riksdagar ågt runi, för att derigenom visa grunden till det, som vid innevarande Riksmöte skedt. I 2 4 §.
Riksdagsordningen der det stadgas, att Konungen tillkommer utnämna Secreteraren för Bonde-Siändet, finnes alldeles icke något sagdt, hvilken åger att tillsätta den öfrige Canzlibetjeningen.
Då Grundlagen härom tiger måste det hittills gällande bruk tjena till rättelse, och usus- har allt sedan Dan 24 Regements - förändringen varit, att Konungen nämnt BondeSlåndet Notarier; jag tror således, att man icke kan såga, hvarken att Konungen vid sin utnämning denna Riksdag öfverskridit sina rättigheter, eller att BondeStåndet haft någon ostridig rättighet att sjelf tillsätta sina Notarier.
Den 24 §.
Riksdagsordningen, sorn bestämmer de detailler S2 §.
RegeringsFortnen icke kunde omfatta, måste anses såsom förklaring af den sednare och der båda ingenting stadgat, år praxis hår som i andra länder det enda rättesnöret.
Jag hoppas emellertid att Kongl. Maj:t icke med misshag skall anse en framställning om rättighet för BondeStåndet att hädanefter tillsätta hela sin Canzli-betjening, med undantag af Secreteraren, då en sådan framställning sker i behörig ordning.
Jag tycker det således icke vara olämpligt att gå BondeStåndets önskan till mötes* och tillstyrker, att Ridderskapet och Adeln måtte instämma uti den af Bonde Ståndet begärda underdåniga anhållan hos Kongl. Maj:t.
Jag kan ej förena mig med den värde talaren i denna åsigt.
Uppriktigt bekänner jag att det förefaller mig besynnerligt, att man vid denna fråga beständigt åberopar Riksdagsordningen, der man väl ej finner de grunder, hvarefter Konuugen regerar.
Jag åter anser RegeringsFormen vara den, man har att här betrakta, och att dess 02 §. gifver all erforderlig upplysning om de Embeten Konungen Ibland RiksStånden tillsätter.
Dea 24 Febr tiar ii, Friherre Anckarsvärd, Carl Hendric:
.Tåg kan ej annat än förena mig med Friherre Boije i hvad han rörande detta ämne anfort.
Jag finner väl att Herr Hjerta har rätt i afseende på principen, men jag ser ingen möjlighet att vinna ändamålet genom ett sådant svar, som Hr Hjerta anser böra å BondeStåndets anhållan lemnäs.
BondeStåndet är troligen icke okunnigt om innehållet af 52 §.
Regerings-Form en.
Jag kan för min del alldeles icke inse, hvad BondeStåndet skulle vara hulpet med en blott erinran om nämnde §;s ordalydelse.
Bonde-Ståndet har säkerligen åsyftat att erhålla sina MedStänders biträde i en underdånig anhållan hos Konungen, och detta tror jag de öfrige Stånden böra lemna.
För öfrigt kan jag alldeles icke antaga den princip en annan vard talare under loppet af denna discussion yttrat, att för det, att uti a4 §.
Riksdags-Ordningen icke står, att Konungen ej må tillsätta Notarier i Bonde-Ståndetj den slutsatts deraf rimmeligen kan dragas, att deras utnämnande tillhört Kongl. Majit.
Jag ansör det tvertom böra ^alla af sig sjelf, att då rättigheten att antaga sin Canzli-betjening icke blifvit Bonde-Ståndet uttryckeligen frånkänd, densamma också bör odeladt tillhöra detta Stånd.
Man skulle annars kunna vilja sträcka samma analogie af den citerade §. äfven till Riddarhus-Secreterarens utnämnande, emedan t der icke står, att han skall af Ridderskapet och Adeln antagas.
Jag anhåller således om Den 24 Februarii. 719 Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposi. tion i enlighet med hvad Friherre Boije föreslagit.
Kanhända har jag miss förstått Grundlagens mening, men, jag vågar dock ännu en gång säga att jag tror det ej så ar.
Den är tillräckligen bestämd, enligt hvad jag finner, och när den det är, när den bör lydas och vördas af en hvar, då mine Herrar tror jag, att ett Stånd icke bör blanda sig i ett annat Stånds önskningsmål, utan hellre upplysa detsamma, att det anser Grundlagen till— räckeligen bestämd, då jag tror, att man bör yttra, att frågan enligt Grundlagen bör behandlas.
Man har' omtalat principen för Bonde-Ståndets rätt; och jag begär då också att få nämna min åsigt.
Då Riksdags-Ordningen bjuder, att Kongl. Maj;t tillsätter Bonde-Ståndets Secreterare; men stadnar der, så är också principen klart gifven.
Förmodeligen är Bonde-Ståndet icke uti okunnighet om de rättig, heter Grundlagen det tillägger; att lemna BondeStåndet ett sådant svar, sorn Herr Hjerta föreslår, tyckes vara, att uppmana dem, att med trotts sätta sig i besittning af denna rättighet, hvilken äfven jag anser vara Ståndet i Grundlagen förvarad; valviljan emot Medständer och vördnaden för Konungen mana oss, att bifalla Bonde-Ståndets begäran, och jag förenar mig derföre full - 7‘jo Dtn 24 Februarii'. komligt reed de Herrar som begärt proposition till bifall å BondeStåndets upplästa ProtocollsUtdrag.
Jag skall ej länge upptaga Högloflige Ridderskapet och Adelns tid.
Jag börjar med dert förklaring ^ att jag tror, det Kongl. Maj;t ej skall vägra uppfylla Bonde-Ståndets ifrågavarande önskan , om den i behörig form blefve till Konungen framställd.
Att 52 §.
RegeringsFormen sprider något ljus öfver ämnet kan jag för min del alldeles icke finna.
Också blef denna § icke åberopad af Constitutions Utskottet vid, sista Riksdag, dä det tillstyrkte de öfrige Stånden att i en underdånig skrifvelse till Kongl Maj:t understödja Bonde-Ståndets anhållan att sjelf få antaga siria Notarier Två Stånd stadnade i denna fråga emot
Två och således blef intet resultat tillvägabragt.
Att vid detta tillfälle endast hänvisa Bonde-Ståndet till den citerade §. i RegeringsFormen, är att skåda saken ur en helt annan synpunkt, än Bonde-Ståndet sjelf gjort
Det vore visserligen att gifva ett
Spar-1 tanisk eller rättare sagt laconiskt svar; men jag fruktar att Hedervärda Bonde-Ståndet ej skulle finna sig serdeles belåtet med en sådart laconism och förenar jag mig derföre med de Herrar, hvilka trott det vara lämpeligt att lemna Bonde-Ståndet det biträde, som af oss blifvit äskadt.
Spartaniskt skall jag ej ta la : jag älskar ej detta språk, der man had« 2 Kon-5 Den 24 Februarii. *2 Konungar.
Laconiskt kommer jag aldrig att yttra mig: jag anser det ej väldigt på detta rum.
Det språk jag hår skall föra, skall alltid blifva fosterlandskänslans och sanningens, grund-* lags-enligt och grundlags-lydigt.
Jag tror ej att det sorn jag föreslagit, skulle vara att inråda BondeStåndet att med trotts utfordra sin rätt, utan tvärtom anser jag, att det just år det råtta, att Ridderskapet och Adeln råder BondeStåndet, att hysa det förtroende till Konungen, att i framliden åfven i denna sak, RegeringsFormen följes, och att man för öfrigt endast på sått Grundlagen löreskrifver, håller sig tilt contrasignenten.
Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus Z BondeStåndets ProtocollsUldrag framställer blott en önskan, att Ridderskapet och Adeln ville vara Ståndet behjelpeligt till återvinnande a£ dess rätt.
Låser man detta Protocolls-Utdrng^ så finner man att rätta medlet dertill kanske icke erbjöd sig för deras tanka i det ögonblick dåderas önskan om medverkan uttrycktes.
Grunda lagens stadgande år klart och tydligt.
Man har afvikit derifrån; om genom bruk eller missbruk,’ kan vara likgiltigt.
Det år blott fråga om att återkomma på råtta vågen, och det må gerna åke på lenaste vågen.
Min tanka år att Ridderskapets och Adelns svar bör blifva, att Ridderskapet och Adeln, öfvertygad att Regerings Formens 52 §. ger BondeStåndet rättighet att sjelf nämna sina Notarier, förklarar sig benägen att Ridd. o. Ad.
B. 46. ?22 Den 24 Februarii, deltaga i den åtgärd BondeStåndet kan pröfva nödigt vidtaga, så att det framdeles må varda bibehållit vid en okränkt utöfning af sin lagliga rätt.
Herr Printzenskjöld, .jlxel\
Jag utbeder mig Högloflige Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet för en liten anmärkning, som jag anhåller få göra vid Grefve Löwenhjelm» anförande i detta ämne; den nemligen, att BondeStåndet alldeles icke ansåg sin vid sista Riksdagen reclamerade rättighet att tillsätta sina Notarier såsom något underdånigt önskningsmål, å hvilket det ankommit på Kongl. Maj:ts
Nådiga välbehag att fästa det afseende Honom godt synes.
Tvärtom uppstod inom BondeStåndet vid denna Riksdag en alfvarsam öfverläggning, huruvida det borde för sina Notarier er-f känna de personer, som dertill blifvit af Regeringen utnämnde.
Jag kan således för min del icke instämma uti Herr Grefvens yttrade mening, utan anser den af BondeStåndet nu för andra gången reclamerade rättighet vara Ståndet i Grundlagarne fulleligen förbehållen.
Grefve’ Lowenhjelm'.
Jag vill blott påminna den sista Talaren, att hvad jag sagt, haft afseende på förra Riksdagen, och hans anmärkning om hvad som vid början af denna förmenas hafva tilldragit sig, hör således icke till aaken* Herr Grefven och LandtMarslalken hem-’ vållde, om Ridderskapet och Adeln behagade Den 24 Fehruarii, 725 uti den af BondeStåndet uti dess ofvanberörde ProtocollsUtdrag gjorde framställning instämma.
Justerades följande; Utdrag af Protocollet hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, eftermiddagen den a4 Febr. iSaå. S. D.
Remitterades till Stats- Utskottet: 1) Kongl. Maj:ts d. 18 dennes f. m. på bordet lagde Nådiga Propositioner till Riksens Ständer; a) Om fortfarande af det ConvoyCommissariatet beviljade creditif; samt b) Angående Recognitionsskogarne. 2) Friherre Anckarsvårds, Carl Henric, den 17 dennes förmiddagen på bordet lagde Memorial, innefattande anmärkningar vid Riksens Ständers Revisorers sistlidne år afgifne Berättelse angående Allmänna Magazinslnrättningen* räkenskaper och förvaltning, jemte de af Friherre af Nordin, Carl Johan, Herr af Uhr, Carl 724 Ben 24 Felruarii, Datid, och Friherre Anckarsvärds i anledning deraf denne dag afgifne y ttranden. 5) Grefve Hårds, Carl Gustaf, den aiden* nes på bordet lagde 3 motioner; a) Om Allmänna MagazinsDireclionen; b) Om besparingar i afseende på Statsbi^ drag; samt c) Angående medel att åstadkomma minskJ ning af Bevillningen.
Stats- och Baiico-Utskottem 1) Kongl. Maj:ts den 21 dennes på bordet lagde Nådiga skrifvelser till Riksens Ständer; a) Angående de af en i Nåder tillförordnad Comitté utarbetade underdåniga Betånkanden om reglering af Rikets penningeverk m. m. b) Angående inrättningen af ett HandelsLåneContoir i Götheborg; jemte de af åtskilige Ledamöter i anledning deraf denna dag afgifne yttranden. 2) Herr von Beckers, Carl Johan, den 2 c dennes på bordet lagde Memorial, om en förändrad organisation af Allmänna MagazinsDirectionen, jemte de af åtskilige
Ledamöter rörån-; de samma ämne denne dag afgifne yttranden.
Den 2^ Fehruarii, 72 5 Banco-TJtskottet: Grefve Hårds, Carl Gustaf, d. 21 dennes på bordet lagde Memorial, angående förändring i afseende på Bankens utlåningar.
Stats- och BevillningsUtsfcotten: Kongl.
Maj ts den 18 dennes förmiddagen på bordet lagde Nådiga skrifvelse till Riksens Ständer, angående föreslaget upphörande af extra Grufvehjelpen.
Stais- och Lag-Utskotteni Grefve Hårds, Carl Gustaf, den 21 dennes på bordet lagde Memorial om nedsättning till 5 procent af räntan för fastighetslån utur alla publika cassör.
Eevillnings-Utskottet: ]) Herr Heijkenskjölds, Carl Vilhelm, den 17 dennes förmiddagen på bordet lagde Memo* irial om nedsättning af den nuvarande Smides-3 bevillningen. 2) Grefve Gyllenborgs, Johan Henning, d; 21 dennes på bordet lagde Memorial, om upphörande af det stadgande, att hvarje Län skall utgöra ett vist minimum af Bevillningen, jemte de af Friherrarne Boije, Ludvig, och Cederström, Jacob, i anledning deraf denne dag afc gifne yttranden. 12G Den 24 Februarii, 3) Grefve Hårds, Carl Gustaf, den 21 dennes på bordet lagde tvenne Memorial: a) Rörande direct beskattning af penningeförmögenhet; samt b) Om medel till beredande af jemlikhet i beskattningen.
Lag- Utskottet: 1) Herr Peresvetoff Moraths, Anders Vilhelm, den 17 dennes förmiddagen på bordet lagde Memorial, om upphäfvande af stadgandet i 17 Cap. 8 §.
HandelsBalken och dermed gemenskap ägande föreskrifter, rörande förmonsrätt i fast egendom för barnaarf m. m. samt inrättande af Förmyndare-Kammare i Rikets alla Län. 2) Grefve Gyllenborgs, Johan Henning, d. 21 dennes på bordet lagde Memorial om skyldighet för Kongl. Maj:ts Befallningshafvande att till Justitiae-Canzleren och till Justitiae-Ombudsmannen hvarje månad insända ett exemplar af alla Kungörelser, som röra allmänna och en»kildtas rättigheter och skyldigheter. 3) Grefve Hårds, Carl Gustaf, den 21 den nes på bordet lagde fyra Memorial: a) Rörande Concursmassors skyndsamma realiserande samt UtsökningsFörfattningarnes för, bättring och strängare efterlefnad; Den 2'i Februarii, 727 b) Om inskränkning af förmonsrått för ränta å intecknade capitaler; c) Om vissa föreskrifter vid UtmåtningsAuctioner å så vål fast som lös egendom; och. d) Angående verkställighet af Bysättningsutslag.
Lag- farnt Allmänna Besvärs- och Oeconomie- Utskotten: 1) Kongl.
Maj:ts den 21 dennes på bordet lagde Nådiga skrifvelse till Riksens Ständer angående frågan om Näringsfriheten. 2) Grefve Hårds, Carl Gustaf, den 21 den. nes på bordet lagde Memorial, rörande allmän näringsfrihet.
Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskoltet: 1) Kongl. Maj:ts den j8 dennes förmiddagen på bordet lagde Nådiga proposition till Riksens Ständer angående behofvet af en fond till understöd för Jordbrukare, som genom frost och hagelskada förlora växande gröda. 2) Kongl.
Majrts den 18 dennes förmiddagen på bordet lagde Nådiga skrifvelse till Riksens Ständer angående en föreslagen och utarbetad ny författning om mått, mål och vigt. 7
Ut supra. S. D. Remitterades till Riddarhus U(skaftet .* Herr Gripensvårds, Fredric Adolph, den 17 dennes förmiddagen på bordet lagde Memorial, om rättighet för Tidnings-Redacteurer att i RiddarhusCanzliet hafva tillgång till Ridderskapets och Adelns justerade otryckta Protocoller, Den 2 4 Februarii, jemte undertecknad RiddarhusSecretPrares i anledning deraf afgifne yttrande.
Ut supra. S. D. Vid förnyad föredragning af ExpeditionsUtskottets den i4 dennes afgifne, samt den 17 derpå följde eftermiddagen pä bordet lagde Utlåtande öfver Ridderskapets och Adelns återremiss af Utskottets förslag, till underdåniga LyckÖnskningsAdresser fann Ridderskapet och Adeln, att samma Utlåtande endast borde läggas till handlingarne.
S. D. Föredrogs å nyo och gillades Stats.
Utskottets den i3 dennes afgifne, samt den 17 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtanden: 1) I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga proposition till Riksens Ständer, om fortfarande ät den utaf Kongl Majit inrättade Provisoriska LåneStyrelsen på Öland; 2) Angående tryckningskostnaden för Ridderskapets och Adelns samt PråstcStåndets Protocoll vid innevarande, äfvensom utdelning af sistnämnde Stånds Protocoll vid sistföiflutne Riksdag.
S. D. Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets den i5 dennes meddeldte och den 37 derpå följde eftermiddagen på bordet lagd» Betänkande, i anledning al Kongl, Majds Nådiga Proposition angående inrättande af ett nytt Fögderi i Wermlands
Läna blef samma Betan - Dan 24 Februarii. tande i anledning af de utaf Herr af Wingård, Johan, och Grefve von Rosen, Axel, dervid gjorde anmärkningar till StatsUtskottet åter-remitteradt.
Ut supra, S, D. Föredrogs å nyo Hedervärda BondeStåndets den 21 sistledne Januari oflåtne och den 12 dennes förmiddagen på bordet lagde ProtocollsUtdrag, af innehåll, att BondeStåndet, under åberopande af ConstitutionsUtskottets vid sista Riksdag den 15 Maj 1818 roeddeldte Betänkande, beslutat, att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att till den uti 24 §.
Riksdagsordningen Ståndet förevarande rätt, att, nied undantag af Secreteraren, hvilken af Konungen utnämnes, efter eget val tillsätta sin Canzlibetjening vid Riksdagarne och således äfven Ståndets Notarier; äfvensom till denna rätts obehindrade utöfvande i framtiden varda förhulpit; uti hvilken underdåniga anhållan de öfrige RiksStånden blifvit anmodade att jemväl deltaga; och fann Ridderskapet och Adeln nu för godt, att uti den af BondeStåndet sålunda gjorda framställning, äfven för dess del instämma.
Ridderskapet och Adeln åtskilldes kl. en qvart till 10 om aftonen.
Den 26 Februarii, 731 Onsdagen den 26 Februarii.
Herr af Uhr, Carl David, uppläste följande:
(Se Bilagan N;o i.)
Herr af Uhr, yttrade derefter muntligen:
Härvid anhåller jag få tillägga min enskildta önskan, att Riksens Ständer på allmän bekostnad ville från trycket låta utgifva en fullständig beskrifning af Westbeck® hår ofvan omnämnde bergningsmethod, med dertill hörande ritningar å verktyg m. m. enligt dess gjorde förbättringar, på det äfven andra nationer må blifva i tillfälle att begagna dem och draga nytta af dessa upptäckter.
Detta vore äfven ett värdigt sått att erkänna Westbåcks förtjenst, i min tanke så mycket nödigare, som i annat fall verkan af dessa uppfinningar lått kan förfelas, och igenom Westbåcks bortgång alldeles upphöra, helst då, enligt hvad jag hördt sägas, hvarken hans modesti eller hans enskilta tillgångar skola tillåta, att på sätt jag önskar få en sådan kännedom fullständigt spridd och begagnad genom hans egen försorg: - Grefve von Rosen, Axel:
Jemte det jag
Den 2 6 Februarii. instämmer med Herr af
Uhr uti dess motion rörande Herr Westbäck, anser jag det vara min pligt att såsom Landshöfding i samma
Lån der han år boende, yttra några ord till hans förmån.
Hvar och en som kånner honom, skall vitsorda hans snille, hans kännedom af och hans nit för sin konst; hvar och en skall likaledes vitsorda hans blygsamhet i sältet att begära tjänster, och hans moraliska förtjenst såsom menniska.
Vid flere tillfällen har han med största lifsfara för sig sjelf frålsat menniskors lif, synnerligast »809, då han under storm uti en liten båt räddade 4 Engelsmän.
Jag utbeder mig Ridderskapets och Adelns öfverseende för uttrycket af min känsla mot en person som jag högaktar.
Hans konst är af mycken vigt.
Såsom ett exempel derpå får jag nämna, att ett Ryskt skepp Nadescha (det samma på hvilket Krusen— stern hade gjort sin resa kring jorden och hvilket se'dan hade blifvit försåidt till Köpmansfartyg), tog läck och sjönk på if> famnars djup vid Skånska kusten.
Dykeriet använde allt bemödande att deraf kunna frälsa något, men allt förgäfves.
Det köptes på Auction för 600 R.:dr af tvenne Handlande Herr Bendixsen i Stockholm och Herr Winberg i Marstrand.
Westbeck försökte å detta Fartyg sin method; han lyckades att såga igenom 3 däck, och det bärgade såldes sedan på Auction för något rner ån 80,000 R:dr Banco.
Den 26 Februarii, y53 Friherre Cederström, Jacob, hade inlemnät ett så lydande Memorial; (Se Bilagan N:o 2.)
Då inom detta Ständ så många upplyste Ledamöter finnas, hvilka åga en båttre förmåga ån jag att framställa motioner, har jag velat i det längsta dröja med anmälandet af den motion angående Forvagnar jag nu går att väcka.
Man har sagt mig, att medel till en Forvagnsinrättning skola blifvit anviste, men som ännu ingen motion derom vid denna Riksdag blifvit gjord, tor-: de Piidderskapet och Adeln nu tillåta mig att framlägga mina tankar i detta ämne.
Friherre Wrangel upplåste derefter följande:
Friherre Ehrenborg, Casper Vilhelm:
Det Skulle vara för mig tillfredsställande att kunna få tillkännagifva att detta ämne af 181g års Ständer till Kongl. Maj.t hemstålldt, blifvit^ genom Inrikes Expeditionen handlagdt och utredt.
Men som det har samband med PostVerket, hvars styrelse står under FinanceExpeditionens inseende, har det också genom samma Expedition 7-34 Den 26 Februarii, blifvit Kongl. Maj:t föredraget.
Jag känner således ej bestämt i livad skick ämnet nu är 5 men jag har anledning tro, att Konungen låtit i afseende derpå infordra upplysningar, så vål inom vårt eget Fädernesland, som också i våra grann-lånder der Forvagnsinråttningar redan med fördel begsgnas och med anledning af desse upplysningar anbefallt Dess OfverPostDirecteur att afgifva sitt utlåtande.
Att ett sådant på grunder som kunna lämpas till Sverige, redan blifvit utarbetadt och nyligen till Kongl. Majit öfverlemnadt, tror jag mig kunna försäkra, äfvensom jag har anledning förmoda, att ett förslag i ämnet under nu påstående Riksdag från Kgl. Majit blifver till Riksens Ständer öfverlemnadt.
Jag har blott velat nämna detta upplysningsvis, på det Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottet, dit motionen sannolikt kommer att remitteras, deraf måtte hafva en ledning då den förekommer, efter som det för Utskottet torde då ej vara utan nytta att äga dessa upplysningar.
Herr Liljestråle, Gustaf, hade inlemnat ett Memorial, hvilket upplästes, så lydande; (Se Bilag n N:o é).
Den 26 Februarii, 7o5 Grefve Horn, Claes Fredric:
Åtskilige anledningar hafva förekommit till anmärkningar mot StatsRådet och samtelige Föredragande StatsSecreterare, hvarom remiss begäres till Con* stitutionsUtskottet, inför hvilket anledningarne uppgifvas skola.
Hvarjemte Grefve Horn till Protocollet aflemnade ett försegladt convolut.
Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att, som remiss af de utaf Grefve Horn anmälte anledningar till anmärkningar icke kun* de, enligt 29 §.
Riksdagsordningen förvägras, komrne ProtocollsUtdrag derom att, jemte anmårkningarne, till Constitutions-Utskottet expedieras, Herr von Qvanten, Carl, uppläste följande:
.Lades på bordet.
Herr von Becker, Carl Johan, anförde skrifteligen; (Se Bilagan N:o 6).
Lades på bordet. *36 Den 26 Februarii.
Herr von Vegesach, Ernst, upplåste följande:
Herr von Franckent August, anförde skrif, teligen:
(Se Bilagan N;o 8.) Lad^s på bordet.
Friherre Ridderstolpe, Fredric , uppläste tvenne så lydande Memorial; (Se Bilagorne N:ris 9 & 10.) Dessa tvenne Memorial lades på bordett Ridd. och Ad, Prot.
I Band, sid. 675, rad. 22 och' följande står: bonden nästan sent förvärfvad bildning med sitt kall och blir sämre arbetare, sä inträffar den inre industrien, — han har nog det som vänjer honom till arbete, läs: bonden när han sent iörvärlvar bildning, blir missnöjd med sitt kall och blir särare arbetare, så inträffar den icke tued min j han har nog det, som manar honom till arbete.
Fri - Den 26 Februarii.] jZj Friherre Ridderstolpe, Fredria , anförd^ Ytterligare skrifteligen: fSe Bilagan N:o Åtskillige yttrade härtill deras bifall.
Lades på bordet; Herr von Hartmansdorff, August, upplåste följande: ifSe Bilagan N.o 12.J
Friherre Rehbinder, Johan Fredric j anfÖrj ‘de skrifteligen} (Se Bilagan N;o i3.) } Lades på bordet* Friherre Rehbinder, Johan Fredricj upplåste ytterligare följande: » (Se Bilagan N;o i4.)
\ Ridd'. 0, Ad.
Prot, I, B. 47 738 Den 26 Februarii, Friherre Cederström, Jacob: Det år i an.’ ledning af Friherre Rehbinders Memorial, sorn jag anhåller att till Protocollet få förklara, att intilldess han bestämdt uppgifvit och styrkt hvad han uppgifvit om Landshöfdingarnes rapporter, måste man anse hans uppgifter vara af den halt med hvilken han velat stämpla Landshöfdingarnes.
Då Friherre Rehbinder uti dess nu uppläste anförande bestämdt förklarat att den af honom emot ”de fleste
Landshöfdingar” gjorde tillvitelse att hafva afgifvit rapporter stridande emot rätta förhållandet, icke varit riktad emot mig, är jag för egen del visserligen nöjd med denna förklaring.
Och jag förbigår så mycket hälldre att vidare yttra mig i sjelfva saken, som jag finner detta ämne vara af den beskaffenhet, att det aldrig bordt väckas inom det rum, der Rikets angelägenheter skola med alfvar behandlas, men icke obestämda klagomål framkastas emot Embetsman, dem hvar och en äger öppet att tilltala i laglig väg om de felat.
I afseende på Herr Friherrens anmärkning att jag icke rätt fattat hans mening då jag trott att han sjelf ansett sig vara novice i Riksdagsärenders behandling, är jag så mycket mera skyldig att medgifva mitt misstag i detta fall, som Herr Friherren nu behagat lemna Höglofl.
Ridderskapet och Adeln del af sin merite-förteckning såsom Riksdagsman, Likväl torde Herr Friherren å sin sida finna att jag icke saknat
Den 26 Fehruariii anledning till detta misstag, ty hrad kunde Herr Friherrens oerfarenhet i annat an Riksdagsmanna-vana behöfva omnämnas, då ändamålet var att visa den anspråkslöshet och förlägenhet hvarmed Herr Frillerren Uppträdde såsom talare?