Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Bolagsstämman äger rätt att avskilja en tjänsteman, som gjort oegentligheter.
Dock skall 2 / 3 av stämman vara överens.
Revisorerna är skyldiga att efter varje revision ingiva fullständig rapport till befallningshavaren i Göteborg, om något järn inkommit under året, hur stort beloppet därav varit och till vad pris det blivit sålt.
Artikel III Om årlig allmän bolagsstämma.
§ 1 Första torsdagen i maj sammanträder i Göteborg samtliga aktieägare, antingen själva eller genom ombud, för att höra revisorernas berättelse om förvaltningen och besluta om direktionen skall få ansvarsfrihet.
§ 2 Sedan följer val av ny direktör.
§ 3 Avgår någon direktör, fylls hans plats av en suppleant intill nästa bolagsstämma.
Detsamma gäller revisorerna.
§ 4 Alla val och frågor, där aktieägarna är av olika mening, avgörs genom votering.
Varje aktie á 1.000 riksdaler ger en röst.
Artikel IV Om utdelning av ränta och vinst.
§ 1 Genast efter sammankomsten har aktieägarna rätt att uppbära förra årets utdelning.
De lämnar in sina original kuponger för året.
Fonden skall dock ha uppnått en vinst av 6 %, därefter utdelas fullt vinstbelopp.
§ 2 Då efter 20 år eller vid 1835 års slut kompaniet upplöses skall hela behållningen utdelas till aktieägarna.
GILLAS Stockholms slott den 25 januari 1815.
Kungörelse om fri utförsel av inom riket tillverkat papper.
Stockholm den 26 januari 1815.
Kongl Maj: t har i skrivelse av den 11: te denna månad tillkännagivit att det förbud, som utfärdades den 30 juni 1812 mot utförsel av alla slags papper tillverkade i riket upphävs och får efter sjötullstaxans bestämda avgift utföras.
A N EDELCRANTZ m fl
Kungörelse angående upphörandet av namns införande i allmänna tidningar på de personer som för förbrytelser mot kungörelse om brännvinsbränningen i riket den 4 november 1812 blivit dömda.
Stockholm den 31 januari 1815.
Justitiekanslersämbetet har frågat om namnen på personer som dömds för förbrytelse mot kungörelsen angående brännvinsbränningen bör införas i allmänna tidningar.
Svaret är att varken i kungörelsen av den 29 september 1813 eller 9 oktober och 4 november 1812 innehåller något stadgande om att så skall ske.
Därför bör det upphöra, då det varit tänkt endast för särskilt tillfälle.
H A v STROKIRCH
Kungörelse angående boställstvisters upptagande och avgörande.
Genom skrivelse den 10: de denna månad har Kongl Maj: t förklarat att den under kriget inställda upptagande och avgörande av boställstvister och byggande av karaktärshus kommer att upphöra, Det har vållat hinder för de återvändande.
Förordning hur laggild stängsel bör vara beskaffad.
Stockholm 31 januari 1815 Enligt lag i Byggningabalken skall stängsel vara tät och fast, 2 alnar hög och 2 alnar mellan varje par stör.
Är den byggd av sten bör den vara så fast, att den inte kan rivas och att boskap och svin hålls ute.
För att undvika tvistigheter och osäkerhet har Vi funnit nödvändigt med ett mera beständigt stadgande.
Efter att ha hört Våra befallningshavare och lantbruksakademien har Vi funnit att hägnader i riket kan indelas i 5 klasser.
1: o Stängsel av träd, gärdesgård, staket eller plank.
2: o Stengård, med eller utan gärdesgård eller vall ovanpå.
3: o Jordvall, med eller utan gärdesgård eller häck ovanpå.
4: o Vattengrav 5: o Levande häck.
Lagens föreskrift om gärdesgård bör förbliva och övriga stängsel av träd anses tillåtna om de har samma höjd och fasthet som vanlig gärdsgård.
Stengård av sprängd sten bör vara 2 alnar hög över jordytan, men av kullersten 2 ½ alnar.
Ställs gärdesgård eller vall av torv ovanpå bör höjden tillsammans vara 2 ½ alnar.
Jordvall bör vara 2 ¾ alnar över jordytan eller om dike finns vid vallens kant 2 ¾ alnar från botten av diket.
Diket bör vara 3 alnar upptill.
Planteras häck av taggiga växter får den inberäknas i höjden, liksom de i Skåne vanliga stängsel av tång uppå jordvall.
Vattengrav som används vid kärr och ibland är den enda möjligheten skall vara minst 1 ¼ aln djup och minst 3 alnar bred upptill.
Dessutom bör finnas en kant vid ena sidan som är 1 ½ alnar.
Levande häckar anses inte som lagligt stängsel om de inte har samma höjd och täthet som gärdesgård.
I övrigt må flera stängningssätt, som efter tillgång på material och andra omständigheter i olika landsorter vara lagliga, bara de i höjd och fasthet motsvarar vad om här beskrivits.
Dit räknas inte rishögar eller nedfällda kvistar av träd, som på en del orter används och kallas rishag eller brottgård.
Dessa kan svårligen göras så täta att kreaturen inte kan ta sig igenom.
Vi vill i nåder förklara att då fråga om stängsel mellan grannar i by eller rågrannar, var och en får nyttja det stängselsätt av de gillade, som han finner bäst.
Stockholms slott den 31 januari 1815.
Kungörelse att underrätts utslag i mål som angå förbrytelser mot kyrkofrid och rättegångsfrid ej böra överrättens prövning underställas.
Stockholm den 10 februari 1815.
Edsöresbrott som medfört straff av ärans förlust har inte ställts under överrättens prövning.
Däremot har de lindrigare brotten som kyrkofrid och rättegångsfrid fått en allvarligare behandling och utsatts för överrättens prövning.
Så har inte varit lagstiftarens mening.
Kungörelse om tillåtelse till utförsel av silver och guld samt främmande myntsorter.
Stockholm den 13 februari 1815.
Från den 25 januari är det tillåtet att utföra silver, guld och utländska myntsorter jämte den vid deras transport genom landet utsatta transitoavgiften.
Endast svenskt silvermynt som 1799 års tulltaxa föreskriver är förbjudet Stockholm den 13 februari 1815.
Kungörelse angående tillrättaskaffandet av i landsorterna, under och efter sista kriget, av regementen och korpser, möjligen kvarlämnade bevärings, beklädnads, remtyg, tross och utredningspersedlar.
Stockholm den 24 februari 1815.
Kongl Krigskollegium kungör att om någon tagit reda på persedlar som kvarlämnats, dessa skall antingen lämnas till kronobetjäningen i orten, till befallningshavande eller närmaste förråd.
Berättelse om vad som sig i rikets styrelse tilldragit, sedan sista riksdagen; Stockholm 6 mars 1815.
De märkliga år, som förflutit, sedan Kongl Maj: t såg Rikets Ständer inför sin tron, har varit så rika på stora och ovanliga händelser, att de väl aldrig går ur hävderna.
Knappast lär någonsin en så hastig förändring, som Europa under denna tidrymd erfarit.
Från höjden av en tron, byggd på segrande vapen och omgiven av lydkonungar, härskade en kraftfull man över stora delar av Europa.
Endast Ryssland med sin makt, Sverige med sitt avskilda läge, England genom sina hundrade segrar på havet och Spanien genom sina söners mod stod utanför hans välde.
Hur hade det gått om kejsar Napoleon i juni månad 1812 nått sina beräkningar riktade mot Ryssland?
Men en högre makt hade beslutat annorlunda.
Det blod som flutit för en jämnare fördelning av staters krafter och en därigenom uppkommen säkerhet för de svagares bestånd, skulle inte spillts förgäves.
Snart reste sig flera stater och kämpade för sin frihet.
Sverige, som Napoleon försökt skrämma genom inbrott i Pommern, hade vid utbrottet av kriget mellan Ryssland och Frankrike en ställning som skulle bli betänklig.
Å ena sidan försökte Frankrikes regent förmå riket till anfallskrig mot Ryssland, å den andra bjöd försiktigheten att inte lyssna på Napoleons bedrägliga löften.
Stora Brittaniens sorgliga behandling av Sveriges sjöfart under en tid, då riket befann sig i ett tvunget krigstillstånd mot denna makt, hade trots allt rätt att vänta en bestämd upplysning över Sveriges politiska system.
Allt sedan Vi genom ett olyckligt krig förlorat tredjedelen av Vårt område fanns ingen varaktig borgen för självständighet.
Vi var angripna av Danmark.
Förlusterna fortsatte genom svenska handelns ofredande.
Stängt mellan fjäll och hav skulle Sverige vid anfall få lov att sönderdela sitt försvar.
Föreningen med Norge borde alltså bli den egentliga grundvalen för Sveriges politik och det högsta målet för dess bemödanden.
Ingen som tittat på kartan kan förstå, varför denna landsträcka bebos av två folk därtill ofta fientliga.
De har samma ursprung, samma religion, samma språk, samma frihetsanda och samma nationallynne.
Detta för Sverige viktiga mål hade förmodligen inte utvecklats om inte Försynen skänkt Sverige en Furste, som deltagit i de stora händelser, som lett till Europas nya utseende.
Från det ögonblick han lämnade Frankrikes ärelystne regent förstod han att möta vidden av de plikter Kongl Maj: t och Svenska Folkets förtroende ålagt honom.
Om Sverige vid Frankrikes fredsbrott mot Ryssland hade varit i besittning av de länder de nyss förlorat, hade Vi kunnat grunda Vårt beslut på beräkningen av krigets vådor och framgångens ära.
Nu blev det regeringens plikt att handla annorlunda.
Sverige hade på hundra år endast gjort förluster.
Konungen kunde inte lämna sin son till stora och fruktade faror.
Därför befästes ett förbund mellan Rysslands kejsare och kronprinsen, varigenom Sverige garanterades en förening med Norge.
En armé på 35000 man ryska trupper blev ställd under kronprinsens befäl, därav befordrades det antal som var bestämt att nyttjas mot Norge.
Sverige hade redan i augusti 1812 samlat sin armé för att förenas med ryska trupperna.
Krigshändelser som bidrog till Napoleons missöde inträffade och Sveriges krig uppsköts till våren.
Under vintern öppnades nya förhandlingar med England, som hittills slutit fredsfördrag med Sverige, men inte med Norge.
De gav tillsammans med Ryssland och Preussen garantier för att Sverige skulle få Norge.
Sedan kronprinsen tillsammans med Sveriges bundsförvanter delat de lagrar som evigt skall utmärka denna minnesvärda tid, vände han sin blick mot Norden, för att där tillkämpa sig den enda belöning han eftersträvade, nämligen föreningen med Norge.
Detta bekräftades vid Österrikiska hovet i februari 1814 och i den fred som undertecknades mellan Frankrike och Sverige i maj.
När svenska armén vände tillbaka till floden Rhen för att på skynda världsfreden hejdades den av motstånd av Norges Ståthållare, som hotade att tillintetgöra alla förhoppningar för framtiden.
Kungen har i en första proklamation till norska folket lämnat borgen på en regeringslära, som skulle följas.
Den medgav inte införandet av envåldsmakt i Norge, varigenom Sveriges frihet alltid varit hotad och i jämförelser med folkens rättigheter, en oundviklig söndring mellan dem förr eller senare uppkommit.
Norrmännen fick nu en säkrare grundlag än deras egen.
Hade de fått ett förhatligt ok, skulle de varit säkra om att varje redlig svensk man skulle rest sig till deras bundsförvant.
Kongl Maj: t trodde länge att detta skulle ske utan blodsutgjutelse, men slutligen måste han gripa till vapen, då ingen överenskommelse med Norge nåddes.
Konungen och kronprinsen delade arméns faror, inte i avsikt att vinna någon ny lager, utan för att bjuda frid och försoning.
Så fort det märktes fredliga tänkesätt på den norska sidan ställde de in sina vapen.
Den 14 augusti avslutade i Moss en konvention, som gav konungen rättighet att förhandla med norska stortinget.
Följden av denna underhandling blev stadfäst den 10 november.
Konungen ämnar inom kort till ständerna överlämna den proposition som efter prövningarnas och olyckornas tid låtit en ny dag randas och den förening mellan Skandinaviens båda riken som skall leda till inbördes kärlek och förtroende.
Det blir slut på det hundraåriga hat som rått mellan de båda länderna.
Konungen går nu att ägna sin uppmärksamhet åt rikets inre styrelse.
En kommitte har tillsatts med ärkebiskopen som ordförande för att tillsammans med lärda och lekmän skapa en ny psalmbok.
De har hunnit så långt i sitt arbete, att med konungens gillande ett förslag till psalmbok blivit tryckt.
Man har nu möjlighet att inkomma med anmärkningar.
1813 utkom förklaringar till författningar och stadgar av
kyrkolagen från 1686, vilken ännu gäller.
Även har utsedda kunniga män fortsatt och rättat de redan utgivna samlingar av förordningar som skall uppläsas från predikstolen.
Den 28 oktober 1812 utfärdades en förordning angående prästernas åtgärder vid mantalsskrivningar med förhörsböcker och prästbevis.
Den 29 april 1813 har stadgats vad som gäller vid prövningar av prästers vederlagsspannmåls indragning eller bibehållande.
Åtskillig spannmål har blivit indragen eller kommer att dras in vid innehavarens avgång.
Ständerna har begärt upplysningar om beloppet av denna spannmål och tillkomsten av avtalen.
Dessa uppgifter är mödosamma och fordrar mycket tid.
Under utredningen fastställs förläningsspannmål inte på behaglig tid längre, utan endast i innehavarens tid.
Den 16 juni 1813 har konsistorierna givit nya stadgar för präst- och pastoralexamina, samt de bevis som utfärdats däröver.
Den 17 mars 1813 stadgas vad som bör iakttagas vid krigsprästers antagande.
Den 27 januari 1813 ombildades det gamla Kollegium Medicum till Sundhetskollegium.
Den 6 maj 1812 utfärdades ett provisoriskt reglemente för de vid universiteten inrättade Medico - Theologiska stipendier.
Den 3 mars 1813 har beslutats om utvidgning av Lunds lasarett med ett kliniskt institut.
I cirkulär 1812 och 1813 har föreskrivits vad som bör iakttagas om smittsamma sjukdomar uppträder.
Dessa påbud skall i förekommande fall uppläsas från predikstolarna.
Då de medel som anslagits till farsoters botande och för kuranstalter varit otillräckliga, har Kongl Maj: t anordnat 10.000 riksdaler.
Nya provinsial medici sysslor har inrättats.
Den 31 mars 1813 har fastställts reglemente för veterinärinrättningen i Skara, samt inväntas Sundhetskollegiets berättelse, som kommer att ligga till grund för veterinärundervisningens utvidgande.
Veterinär har genom enskild frikostighet inrättats i Daga härad i Södermanland.
Den angelägna vaccinationens främjande har för Kongl Maj: t varit ett ömt föremål.
Den 8 juli 1812 avgick ett cirkulär till biskopar och konsistorier som syftade till att antaga vaccinatörer i varje socken.
Kungen har med tillfredsställelse inhämtat att detta skett på de allra flesta håll.
För att råda bot på bristen av vaccinations ämne har 10 depåer i landsorterna blivit upprättade.
De premier som tidigare gavs endast åt läkare, ges nu bara till andra vaccinatörer som utmärkt sig.
En del av premiepengarna används till medaljer att utdelas till dem som varit nitiska och med framgång vaccinerat.
Många socknar har anställt examinerade barnmorskor.
Nu anser man tiden vara mogen att utfärda en författning att var och en har skyldighet att låta vaccinera sina barn.
Kongl Maj: t har oavbruten omtanke om undervisning och uppfostran.
1813 har ny stat för Uppsala universitet blivit utfärdat.
Vid universitetet i Lund har kanslirådet Norberg testamenterat 16.666 riksdaler till lön för en professor i franska, tyska och engelska.
Professor Retzii profession har delats i tre, kemi, naturalhistoria och ekonomi och botanik.
Dessutom inrättas nya professioner i grekiska, astronomi och fysik.
Den 9 oktober 1812 har utfärdats en kungörelse som har till föremål att öka fordringarna på dem som ämna sig till rättegångs - och kameralverken samt skärpt examina hos dem som anställs.
För att uppmuntra till ökade kunskaper har juris doktorer, licentiater och kandidater fått vissa förmåner vid befordran.
Den 3 april 1810 anhöll ständerna att kunniga och erfarna män skulle undersöka tillståndet vid läroverken, så att dessa kunde få ett efter tidens upplysning mer lämpat skick.
Konungen har tillsatt en kommitte, som skall granska förslagen och avge yttrande om de ändringar och förbättringar som kan göras.
Genom Kongl Maj: ts beviljade penningtillskott och kronprinsens enskilda gåva har kommitten börjat ge ut sina handlingar.1807 års skolordning skall gälla tills annat förordnas.
Vissa provisoriska åtgärder för förbättringar vid läroverken skall vidtagas.
De frågor kommitten gav till konsistorierna har besvarats och innehåller rikhaltiga källor för kommitténs kommande arbete.
Konungen har bifallit, att en gymnastisk läroanstalt anläggs i Stockholm, för att utbilda gymnastiklärare.
Stiftaren, Ling, får av konungen 500 riksdaler i arvode årligen, 100 riksdaler i hyra och i ett för allt 400 riksdaler till anskaffande av den nödvändiga attiraljen.
Reglementet utfärdades 14 mars 1814 men är redan i verksamhet.
Konungen har vid flera tillfällen väckt frågan att återuppliva den sjunde lektionen, vilket redan görs vid Linköping, Härnösand och Göteborg.
Kommittén har undersökt om man inte till billigt pris kan tillhandahålla goda läroböcker, som är lämpade efter tidens krav.
Förslaget till ny skolordning har gått fortare än man trodde, tack vare den bredvillighet som alla visat.
I Norrköping och Västervik har nya reglementen blivit fastställda.
Konungen
har alltid tillmötesgått de förslag till inrättningar av sockenskolor, som finns i åtskilliga landsorter.
Det finns ett förslag att involvera fattiga barns undervisning med fattigvården.
Nya stadgar har utfärdats för Kongl Musikaliska Akademien, som fått en vidsträcktare befattning.
Akademien skall behandla musiken både som vetenskap och konst, varför 4 lärare blivit tillsatta.
Undervisningsverket är gratis för eleverna.
Nya stadgar har också blivit givna åt Kongl Patriotiska Sällskapet.
Ständerna har vid riksdagen frågat efter de Hwittfeldska Stipendiegodsens förvaltning.
Då arrendet snart löpt ut beslöts, att godsen skall bortarrenderas genom offentlig auktion.
Hemmanen skall skiljas ifrån och åborna skall betala en årlig avgift istället för de tidigare dagsverkena.
Genom denna förordning får allmogen lindring och stipendiefonden betydligt ökad inkomst Den kommitte, som utsetts att utarbeta en allmän författning till nästa riksdag rörande fattigvården i riket, lämpad efter de lokala behoven, har ännu inte hunnit längre än att insamla de omständiga underrättelser, som skall ligga till grund.
Konungen har hela tiden haft fortsatt uppmärksamhet på allt vad som rör fattigvården.
I Stockholm har de tre befintliga barmhärtighetsverken, Stora Barnhuset, Danvikens Hospital och Spinnhuset blivit satta under en styrelse och en förvaltning.
Flera fattigvårdsanstalter i landsorten har fått stadfästelse.
Korrektionshuset i Örebro, Arbets- och korrektionshus i Uppsala och Härnösand.
De föreslagna reglementena för fattigvårds- och arbetsinrättningarna i Karlskrona och Karlshamn är stadfästa.
Rapporter om att rikets hovrätter skötts med drift och vaksamhet har inkommit.
Den ringa obalans, som uppstått i Svea hovrätt beror på själva målens beskaffenhet, som fordrat flera förberedande åtgärder.
Den större obalans vid Göta Hovrätt beror på ökning av ärenden.
Kongl Maj: t vill uppmärksamma ständerna på, att det är nödvändigt att få en jämkning i Hovrättens jurisdiktion, för att skyndsammare nå ärendenas slut i Göta hovrätt.
Inte utan bekymmer har konungen uppmärksammat att ämbets- och tjänstemän vid hovrätterna och andra penninglöntagare trots att de uppoffra krafter och tid, genom tidens tilltagande dyrhet försatts i ansenligt lidande och allt större förluster.
Det har inte stått i konungens makt att avhjälpa deras billiga fordringar och klagomål.
Med tillfredsställelse kan man konstaterat att brottmålen avtagit, under den tid brännvinsbränningen varit förbjuden.
De åtgärder, som vidtagits för att minska fylleri och dryckenskap har haft verkan.
Hur rättvisan i övrigt handhafts saknar inte Ständerna underrättelse om genom de uppgifter, som deras justitieombudsman meddelar.
Det har varit konungen kärt, att vid några tillfällen då allmogen genom missförstånd drabbats av olägenheter, kunnat mildra lagens krav.
Den kommitte som skall utarbeta ny civil- och kriminallag har sedan riksdagen fortsatt sitt arbete.
Då en ledamot avgått med döden och några andra återgått till sina ämbeten har arbetet fördröjts.
En balk är genom pressen utlämnad till allmänhetens granskning.
Förändringar är föreslagna i avseende på domstolarna antal och organisation samt inrättning av nya straff- och korrektionshus, som nödvändiga för lagens förbättring och lagskipningens säkra och skyndsamma gång.
Erfarenheten har visat hur mycket åkerbruket och lanthushållningen vunnit genom de redan vidtagna enskiftes förrättningar.
Den 24 juli 1812 utfärdades en förnyad förordning och enskiftes delning i Skåne och Skaraborgs län.
För att underlätta utflyttandet för åborna kvarstår de förra anslagen på 10,00 riksdaler för Skåne och 6.000 för Skaraborg årligen.
Konungen har i detta sammanhang beviljat vissa förmåner åt den som uppför hus av lera För att befrämja detta byggnadssätt, där sten saknas eller medför för dryg kostnad.
För att bereda Öland förkovran och välstånd är flera anstalter gjorda med delning av utmarker och odling.
Medel är anslagna.
Kongl Maj: t har anbefallt en undersökning av den mosse i Östergötland, Dagsmosse kallad, vilken bör uppodlas för Kronans räkning.
För de på Strömsholm, Dalby och Flyinge kungsgårdar inrättade stuterier är anstalter vidtagna för att befrämja verksamheten.
Förordning om lagliga stängsel är utfärdad.
Översyn av författningar angående besiktning och vräkning av tackjärn, stångjärn och manufaktursmide.
Vårdslöshet vid tillverkning och utförsel av felaktiga och odugliga järneffekter må förekommas genom en förnyad förordning angående järnvräkeriet i landet.
Den kommitté, som enligt ständernas vid 1812 års riksdag önskning, bör sysselsätta sig med granskning och utarbetande av mer lämpade ekonomiska författningar för civila och ekonomiska verk, har inte kunnat samla förslag och upplysningar till något helt.
Sedan riksmötet har krigsmakten varit i aktiv tjänst både inom och utom rikets gränser.
Denna tid har Kongl Maj: t varit i obruten omsorg om att förse dem med förnödenheter.
En särskild utredning i allt som rör kriget skall föreläggas ständerna.
Till följd av detta krigstillstånd har de allmänna regleringar i försvarsverkets administrativa grenar måst uppskjutas till lugnare tider.
Kongl Maj: t utnyttjar tillfället att högtidligen erkänna sin höga tillfredsställelse och behag över tillgivenheten och det bredvilliga biträde undersåtarna visat.
Rikets vinst på denna vilja och kraftiga medverkan ligger i uppenbar dager.
Allmänna beväringsinrättningen och den tillökning av indelta armén, som genom extra rotering ägt rum har lett till en förändring i organisation och fördelning inom indelta regementena.
Indelningsverkets grunder har blivit rubbade.
Nu företas en fullständigare sammansättning av inspektions- och brigadbefäl, varmed instruktionen, tjänstbarheten och kontrollen befrämjas.
För arméns beklädnad har blivit sörjt.
Så länge kriget varade räckte inte den inhemska tillverkningen, men nu är den utländska manufakturen inställd och endast den inhemska konstfliten tillåten.
Beväringsfabrikerna har ständigt varit sysselsatta och Kronans inrättningar utvidgade.
Krutbruken är vidmakthållna och försedda med material för kruttillverkningen.
Flottans underhåll har vårdats med omsorg och i mån av tillgångar blivit ökat.
Krigsmedicinal verket har förbättrats och sjukvården under kriget varit berömvärd.
Föreslås en ytterligare organisation med ökade löner för dem av den studerande ungdomen, som väljer detta yrke.
Salpetertillverkningen har Kongl Maj: t sökt uppmuntra.
De välgörande uppoffringar som rikets innebyggare snart sagt utan undantag ådagalagt för att hjälpa krigsmän och deras familjer har Kongl Maj: t sett med tillfredsställelse.
Detta undanröjde krigsmannens armod och brist, då skador och sjukdom hindrar honom att arbeta.
Kongl Maj: t ämnar samla alla de fonder som har detta ändamål.
Extra roteringen i Skåne är undersökt och jämkad av en särskild kommission, varvid ledamöter av provinsens mest aktningsvärda egendomshavare med utmärkt nit, rättsinthet och omsorg gått till handa.
Detta kommer att ligga till grund för rotering över hela riket.
Granskningen av 1808 och 1809 årens krig är fullbordad, varom ständerna får upplysningar av sina egna deputerade.
Kongl Maj: t har utvecklat det nuvarande förhållandet till rikets försvarsverk.
Föreningen med Norge kommer att förändra en del.
Tidens skiften påkallar dessutom angelägna regleringar.
Lägre befäl är illa lönade och för den värvade arméns underhåll behövs tillökningar överallt.
Detta borde genomföras utan ytterligare omedelbara bidrag i form av skatt.
Liksom i övriga grenar av förvaltningen har även de financiella ofta under bekymmersamma förhållanden blivit hjälpta och i de flesta fall tillfredsställande resultat uppnåtts.
Kongl Maj: t erkänner med nöje ständernas anstalter.