Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men kunnen I ej komma hit och se med egna ögon de härliga frukterna af den omsorg vi nedlagt på vår ungdoms uppfostran, så tron åtminstone icke det rykte, som kanske hunnit ända till de elyseiska fälten, att de sånger våra beväringsynglingar sjunga äro de liderligaste och skändligaste; att den glädje, som präglar deras anleten, lyser ur deras ögon och talar i deras åtbörder, är bränvinsrusets; att de känslor, med hvilka deras egna bygders män och kvinnor och barn se deras° skaror nalkas, är förskräckelsens och vämjelsens!
Tron det icke!
Vi hafva ju predikstolar, skolor och hemlif, för att icke tala om länsmän och militärbefäl, och ryktet är ju omöjligt, om dessa faktorer någorlunda uppfyllt sin bestämmelse.
Våra styrande skulle icke uthärda att se slikt.
De skulle, om ryktet vore sannt, kläda sig i säck och aska i förtviflan 0111 fosterlandets och svenska folkets framtid.
De, som veta, hvilken liten hop vi svenskar äro, veta också, att om någon räddning för oss är möjlig, måste vi bakom våra lätträknade ka-Svensk Tidskrift i8pi.
35546
EN FOSTERLÄNDSK ANGELÄGENHET.
noner och glesa bajonettrader hafva något annat än en uniformerad afskyvärd pobel, förtjänt af död och undergång.
Vore ryktet sannt, då skola våra äldste i farans stund förgäfves ropa till Herren Zebaoth.
Han skall svara dem: Edra stridsmän äro icke mina.
Jag känner dem icke, I hafven själfve dömt dem och eder till döden, och I skolen do. »
Det är allvarliga och upprörda ord detta, gångna ur ett svenskt hjärtas djup, — utsagda med skaldens patos och med satirikerns etsande ironi.
Men det är också sanna och tänkvärda ord, — ord, som icke blott få väcka en likartad känslostämning hos oss, utan som ock böra väcka oss till prosaisk, ' verksamhetseggande eftertanke.
Att skalden har träffat sanningen med sin for svensk ära skymfande beskyllning, lär ej kunna förnekas.
Det rykte, han ironiskt talar om såsom osannolikt, är sannt.
Det är icke blott sannt, att våra beväringsynglingar ur de s. k. lägre samhällsklasserna — d. v. s. det stora flertalet af vår beväring — pläga fira sitt inträde i krigstjänsten med rusets simpla orgier och därvid ofta fara fram med råhetens och Öfvermodets lössläppta okynne, till skräck och afsky för fredliga medborgare.
Utan på sätt och vis är äfven fortsättningen af deras beväringstid denna ovärdiga början lik.
Eller hur är det i våra beväringsläger?
Hafva dessa ynglingar, som här Öfva sig att en gång kunna, om så blir af nöden, försvara sitt fosterland, ha de en tanke på vikten och betydelsen af dessa öfningar?
Fast mer taga de dem nästan utan undantag såsom en föreskrifven formalitet, som man är tvungen underkasta sig, men vid hvilken åtminstone de själfva alis icke fästa något intresse.
Och huru många är det väl bland dem, som betänka det djupt allvarliga i dessa öfningar — öfningar, som gå ut på att i nödfall kunna döda största möjliga antal medmänniskor?
De taga detta allvars-arbete såsom en lustig lek, — i bästa fall en oskyldig lek.
Ja, denna uppfattning har så trängt in i vårt folkmedvetande, att helt visst mången bland mina läsare — profven eder själfva!
— redan inom sig själfva finna det något konstigt att så här taga frågan om andan bland bevä-ringen på allvar.
Så afgjordt har beväringsynglingen hos oss blifvit en komisk typ, att det hardt när förefaller löjligt att tala allvarligt om honom.547 EN FOSTERLÄNDSK ANGELÄGENHET.
Och dock — ämnet är djupt allvarligt,
Det är visst icke likgiltigt, i hvad anda vår försvarsskyldiga ungdom gör sina fälttjänstöfningar.
Att resultatet af dessa öfningar måste blifva mycket sämre, då de tagas såsom en betydelselös förströelse eller såsom ett nödvändigt ondt, än hvad det skulle blifva, om hvarje man i ledet uppbars af en känsla af fosterländskt ansvar, — om han ständigt hade klart for sig, att hvarje försummelse, han här låter komma sig till last, är en stöld från vår moder Sverige, hvarje ärlig ansträngning en fylld fosterlandsplikt.
Och följderna af beväringsynglingens lättsinne sträcka sig ock utöfver det rent militära området.
Huru skulle icke dessa, låt vara alltför korta, veckor af arbete i fäderneslandets tjänst kunna väcka och nära hans fosterlandskärlek, om det gjordes i den rätta andan!
Dessa i det hänseendet förlorade beväringsveckor äro en nationalförlust af större betydelse än mången förhärjande vådeld eller uthungrande frostnatt — af lika mycket större betydelse, som fosterländskt sinne verkligen fortfarande betyder mera än pengar i nationalkassan, då det gäller .ett folks vara eller icke vara.
• De kunde dessa beväringsveckor vara en skola i fosterlandskärlek.
De äro nu en lättsinnets öfning i fosterlandsglömska.
Tjuguettåringen lär sig i beväringsrocken taga fosterlandsförsvaret en bagatelle.
Fyrtioåringen tillämpar blott den vunna lärdomen, om han i de politiska striderna ställer sig på försvarsnihilisternas sida.
* - *
Men om man ej kan förneka sanningen häraf, så måste nästa tanke blifva den: hvad kan göras för att råda bot for detta onda?
Hvad kan göras för att höja andan inom vår svenska beväring?
Det är sannt, vore den sedliga oah fosterländska andan i det hela af den rätta halten hos vårt folk, så skulle alla detaljåtgärder äfven på detta område vara öfverflödiga.
Komme dessa ynglingar från hem, där äfven fosterlandskärleken hade sitt altare med en ständigt brinnande eld, då skulle de ock rodna af entusiasm, då de första gången lystrade till en svensk krigsmans kommando.
Komme de från samhällen, inom hvilka pliktens majestät hålles i helgd, så skulle de blekna i känslan af ansvaret, då deras namn införas i de svenska fosterlandsförsvararnes glesa rullor.
Men nu är det tyvärr icke så.
Fosterlandskärleken är i dessa tider icke tänd i vårt folks djupa led.
Samhällskroppen är sjuk, och ett af dess sjukdomssymptom är det nämnda beväringslättsinnet.548
Det gäller då att, om bilden tillåtes, dietiskt behandla den sjuka organismen i det hela; jag menar, att öfver hufvud söka väcka vårt folk till fosterländsk ansvarighetskänsla genom gemensamma fosterländska uppgifters genomförande (försvarsfrågans ordnande, uppfostrans reformerande, arbetarefrågans lösning o.
d.).
Men det är ock på sin plats att angripa det lokala onda genom särskilda kurativa medel.
Man bör därför se till, hvad göras kan för att bringa våra beväringsynglingar till besinning och pliktkänsla.
Jag vågar icke i detta syfte föreslå ett så » fantastiskt » företag, som att dagen innan beväringsöfningarnas början Öfver allt i bygderna fira fosterländska fester, där de unge liksom invigdes till det heliga kallet af fosterlandsförsvarare.
Det finnes icke i vårt land och i vår tid den hänförelse för fosterländska mål, som härför skulle förutsättas.
Knappast dristar jag ens framkasta den tanken, att militärbefälet skulle i några enkla helsningsord till de nykomne beväringsynglingarna erinra dem om sakens betydelse.
Men skulle icke de försvarsförbund, som nu bildats rundt om i landet, kunna utgifva flygblad, som spriddes bland beväringen och hvari i allvarliga ord saken lades ynglingarna på hjärtat?
Ja, skulle icke dessa försvarsförbund kunna utsända talare, som fingo tillåtelse att uppträda i beväringslägret för att ställa några allvarsord till det unga manskapet?
Här eller där finnes kanske i beväringens eget led en behjärtad yngling, som under en raststund kan samla sina kamrater omkring sig och vädja till deras bättre jag.
Man må vid dessa förslag ej invända, att ord båta till intet.
Ty åtminstone ungdomen är ej döf for ord, som gå från hjärtat.
Och så pass god tanke hyser jag om Sveriges ynglingar, att jag ej tviflar på, att de i denna fråga skulle lyssna och lyda.
Knappast borde det vara af nöden att erinra våra officerare om hvad de genom hela sitt sätt att leda vapenofningarna kunna göra i den goda sakens tjänst, — och hvad de kunna underlåta för att icke öka det onda.
De veta nog, att andan hos truppen, mycket beror på andan bland befälet.
Och de veta, att fosterlandet för närvarande har sina blickar fästade på dem och deras uppförande helt annorlunda än före den tid, då försvarsfrågan började väckas i vårt nationalmedvetande.
BIHANG TILL PROTOKOLL VID LAGTIMA RIKSDAGEN I STOCKHOLM ÅREN 1856 OCH 185T.
AIDBA SAHMarcam. l»tw Afdelningen: Rittets Ständers Revisorers samt Justitieombudsmans Berättelser.
FÖRSTA BANDET. 1855 års Revisions-Berättelser. r X axv? m± alf?
. «£EGmm ATaaöi V> ‘ ’> ;. \ - ' v. ’ ■■ ■ -! .'V" ■■' '■ 1 V ? ■ i .■ % ___________________ - RI KETS HÖGLOFT,.
STÄNDERS REVISORERS BERÄTTELSE om den ar 1855 af dem verkställda granskning af STATS-VERKETS samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under aren 1852 och 1853; jemte de, i anledning af samma berättelse, infordrade och till KONGL MAJ: T afgifna underdåniga Utlåtanden.
STOCKHOLM. TRYCKT HOS KRIG WESTREM., 1856.
/ Sedan den revision af Stats-verkets, jemte dertill hörande fonders, tillstånd, styrelse och förvaltning för åren 1852 och 1853, hvilken, i följd af 68 §. riksdagsordningen, Rikets sednast församlade Ständer utsatt och Kongl. Maj:t, den 30 sistlidne Maj, kungjort, att taga sin början den 15 September innevarande år, blifvit af undertecknade i behörig ordning verkställd; få Revisorerne derom nu afgifva den, i 7 §. af instruktionen för Rikets Ständers Revisorer den 17 April 1841, föreskrifna berättelse.
Från nedannämnde
Verk och inrättningar hafva Revisorerne, vid förrättningens början, fått emottaga så beskaffade berättelser om tillståndet och förvaltningen af de, ifrågavarande två år, till deras disposition ställda anslag, som omförmälas uti instruktionens 1 §., nemligen: från Kongl. Stats-liontoret, angående sjelfva stats-verket, det stämplade papperet, statens spanmåls-förvaltning, kreditiv-fonden och f. d. allmänna magasins-fonden, » » Krigs-kollegium, » » Förvaltningen af Sjöärendena, » » Sundhets-kollegium, » » General-tullstyrelsen, » _ » General-poststyrelsen, » Ofver-direktörs-embetet för Mynt- och kontrollverket, » Styrelsen öfver fängelser och arbetsinrättningar i riket, » Riksmarskalks-embetet, » Kanslers-embetet vid Kongl. Krig s-akademien, 1 »
Direktionen öfver allmänna Garnisonssjukhuset, » » » Civilstatens pensions-inrättning, » » » Arméens dito, » Kongl. Konvoy-kommissariatet, » Styrelsen för väg- och vattenbyggnader, » » » ekeplanteringarne, » Kommit teen för salpeter-ärendena, » Kongl.
Ofverintendents-embetet, » Stuteri-öfverstyr elsen, « Kongl.
Serafimer-ordens-gillet, » Direktionen öfver Stockholms allmänna Barnhus, » » » Danviks hospital, » Kongl.
Landtbruks-akademien, » Direktionen för Kongl Hofkapellet och spektaklerna, » Kongl. Teknologiska institutet, samt » Chefen för Topografiska korpsen och optiska Telegrafverket; varande derjemte till Revisorerne öfverlemnade sammandrag af räkenskaperna för åren 1853 och 1854 öfver de under Kongl. Kommerse-kollegium ställda fonder och medel. A Lika med hvad vid föregående Stats-revision,er ägt rum, upptages det befunna förhållandet särskilt för hvarje verk.
Stats-kontoret.
Såsom i sednasle revisions-herättelse omförmäles, grunda sig detta embetsverks förvaltningsåtgärder på Kongl. Maj:ts dit aflåtna nådiga bref och de fastställda riks-staterna samt redovisas specielt genom verkets protokoller, registratur, special-stater, memorial-böcker, samt Kongl.
Räntekammarens hufvudböcker (hvilka sistnämnde jemväl granskats i Kongl.
Kammar-rätten för ifrågavarande båda år utan anmärkning), äfvensom genom rikshufvudböckerna, de der utvisa förhållandet emellan statsregleringen och det verkliga resultatet af inkomster och utgifter.
Vid granskning af rikshufvudboken, hafva väl Revisorerne, i afseende å sjelfva sättet för bokföringen, funnit skäl till enahanda anmärkningar, som redan vid flera föregående Stats-revisioner blifvit framställda, men anse sig nu kunna förbigå desamma, sedan Kongl. Maj:t, jemlikt nådigt bref till Stats-kontoret af den 15 Februari innevarande år, fastställt nytt formulär för ifrågavarande räkenskap.
Af högstberörde nådiga bref inhemtas, att Kongl. Majit, i öfverensstämmelse med don af Rikets sednast församlade Ständer i ämnet gjorda underdåniga framställning, i nåder gillat och fastställt det af Ofver-kommissarien m. m. N. A.
Fredin upprättade förslag till nytt formulär för rikshufvudbok, med följande förändringar och tillägg, nemligen:
Lo att främst uti rikshufvudbokens första del skulle intagas en kapitalräkning för sammandragande af alla de specialfonder, i hvilka statskapitalet fördelas, samt, jemte specifikation af ingående balansen, tvänne til! kapital-räkningen hörande hjelp-konti, det ena ett sammandrags-konto för ali inkomst och det andra ett dylikt konto för ali utgift, från hvilka hufvudsummorna inginge till kapital-räkningen; hvaremot de uti första delen af formuläret intagna räkningarne öfver stats-kapitalets särskilda fonder borde derifrån uteslutas och i stället inrymmas uti rikshufvudbokens andra del, i den ordning efter hvarandra, som komme att bestämmas af fondernas mer eller mindre allmänna beskaffenhet samt deras samband med eller förhållande till riksstatens särskilda hufvudtitlar; 2:o att den uti förenämnde kapitalräkning, äfvensom i de flesta af hufvudboks-formuUirets konti, förekommande sammanföring af posterna under högst fyra hufvuddelar, nemligen in- och utgående balanser samt inkomster och utgifter, skulle tillämpas å alla fonders konti; 3:o att de i förslaget till hufvudboks-formuläret använda benämningar »Missväxt undsättnings-fonden» och »Allmänna magasins-fonden» eller »Fonden för äldre missväxt-undsättningar», förändrades, den förra till »Undsättnings-fonden» och den sednare till »Magasinsfonden»; 4:o att å konti för stats-utgifterna borde anmärkas när anslaget vore förslagsanslag eller reservationsanslag eller begge delarne; samt 5:o att uti rikshufvudboken jemväl borde intagas redogörelse för den Rikets Ständers Riksgälds-kontor tillhörande förvaltning af allmänna medel, sålunda, att räkningen med Riksgälds-kontoret, såsom förvaltande verk, erhölle plats uti rikshufvudbokens första del, näst efter räkningen med Stats-kontoret, och att räkningarne öfver de fonder, som genom ifrågavarande förvaltnings intagande uti rikshufvudboken komma att jemväl der ingå, inrymdes uti Tabell .M 1 till 1855 års Revisionsberättelse, angående Statsverket, sid. 3.
Sammandrag af Kapital-räkningen till 1852 års R i k s li n f v u d b o k. iiebet.
Balans från den 31 December 1851:
Öfverlevereringar Skulder Återstående utgifter och reservationer 13,109: 22. 1. 2,695,350: 35. 8. 3,995,737: 40. 5. 1,959: 17. 9. 11,820: 2. 6. 26,888: 42. 4. 28. — 1,499,030: 22. 7. 4,134,381: 38. 3. 3,995,737: 40. 5.
Tillkommen ingående balans: skulder och reservationer Ordinarie afkortning
Extra ordinarie dito Anordning utom stat » efter 1852 års riks-stat » å extra statsregleringen Afskrifningar Rikets Ständers Riksgälds-kontors andel i öfverskotter och besparingar .
Öfverlåtelse till Riksgälds-kontoret Ökade reservationer Aterlyftade depositioner Levereringar Balans den 31 December 1852:
Kontant behållning ....
Behållning af bergseffekter . . » af fastigheter .
. » af inventarier .
. » af spanmål och proviant m. m. ..
Fordringar Utlånta medel Utestående kronouppbörd Levererad inom d. 31 Aug. 1853, Resterande den 1 Sept. 1853, .
Förskott till liqvid och redovisning
Anmärkta poster Proprie balanser 2,659,013: 7. 5. 165,247: 13. 10. 500,284: 14. 2. 304,991: 9. 9. 67,757: 1. 1. 1,839,711: 43. 3. 2,716,528: 36. 8. 10,851: 23. 8. 1,257,818: 25. 2. 3,927,683: 8. 3. — — 165,247: 13. 10. 604,818: 9. 2. 1,105,102: 23. 4. 51,727: 42. 9. 356,719: 4 6. . 16,965: 23. 7. 84,722: 24. 8. 1.537,401: 18. 3. 3,377,113: 13. 6. 1,960,012: 32. — 4,676,541: 20. 8. 3,285,271: 19. 11. 1,976,607: 32. 10. 674,287: 41. 6. 5,936,166: 46. 3. 223,821: 12. T 33,504
Statsmedel. 6,704,198: 2,393,384: 140,676: 297,490: 186,763: 13,884,651: 810,047: 1,740: 433,728: 413,786: 13,261,195: 11. 11 2. 17. 16. 14. 9. 26. 10. 4.
Kiksgäldsmedel. 1,949: 99,363: 32,927: 2,048,581: 2,044,641: 23. 2 45. 2. 22. 42.
Diverse medel. 1,450,850: 121,937: 730,457: 2,393,384: 495: 730,559: 906,817: 30. 37. 22. 42. 45. 1.
SUMMA 38,527,660: 17. 5. 4,227,473: 39. 11. Summa. 8,157,008: 25. 2,393,384: — 7. 140,676: 17. 5. 518,791: 1. 3. 950,148: 26. 1. 13,884,651: 9. 1. 810,047: 26. — 2,395,124: — 7. 433,728: 10. 5. 495: 22. 8. 413,786: 4. 9. 730,559: 42. — 2,955,399: 39. 6. 21,538,686: 3. 10. j 55,322,486: 37. 2.
Kontant behållning .... 2,259,707: 37. 10.
Behållning af bergseffekter . . 234,120: 24. 10. » af fastigheter . . 491,579: 24. 10. » af inventarier . . 279,943: 36. 9. » af spanmål och pro- viant m. m. . . 46,879: 42. 10. Fordringar 39. 3.
Utlånta medel 528,900: 13. 4.
Utestående kronouppbörd:
Levererad inom d. 31 Aug. 1852, 3,140,496: 11. — Resterande den 1 Sept. 1852, . 269,414: 1. 1.
Förskott tili liqvid och redo- visning 1.554,770: 37. 4.
Anmärkta poster 15,896: 30. 6.
Proprie balanser 137,496
Tillkommer ingående balans: behållningar och fordringar 1852 års kronouppbörd Rikets Ständers Riksgälds-kontors bidrag: 1852 års statsfvllnadssumma
Extra statsreglerings-anslag 1,183,880: — — 1,122,233: 41. 11.
Äterdebitering af å hufvud-titlarne utgifna förskott
Minskade reservationer . . . . .
Depositioner .........
Anvisning å kreditivet för Postverket Levereringar Balans den 31 September 1852: Öfverlevereringar . . . . .
Skulder
Återstående utgifter och reservationer ....... 8,288: 39. 3. 2,396,792: 19. — 6,632,306: 23. 7. 2,543: 12. 4. 4,670: 20. 7. 15,502: 24. 2. 1,102,380: — 10. 3,499,172: 19. 10. _ _ 6,632,306: 23. 7. Statsmedel. 10,971,921: 2,393,384: 13,745,273: 2,306,113: 2,631: 70,948: 9,037,387: 33. 10 32. 2. 41. 13. 37.
Kiksgäldsmedel. 2,035,418: 2,189,512: 3. 23. 10.
Diverse medel. 7,638,143: 612: 1,983,633: 748,871 13,000 1,076,041 39. 7. 24. 1. 29. 2,543: 12. 4. 1,107,050: 21. 5. 10,146,981: 19. 7 11, Summa. 20,645,483: 2,393,996: 17,918,419: 2,306,113: 41. 11. 2,631: 13. 3. 70,948: 37. 4. 748,871: 1. 11. 13,000: — — 1,076,041: 29. — 27. 7. 2.
SUMMA 38,527,660:j 17.j 5.| 4,227,473:| 39.j 11.j 12,567,352: 27.j 10.J 55,322,486: 37. 2 Tabell M 2 till 1855 års Revisionsberättelse, angående Statsverket, sid. 5.
\ Sammandrag af Kapital-räkningen till 185 3 års Rikshufvudbok.
Stebel.
Riksgiildsmedel.
Diverse medel.
Cretin.
Riksgäldsmedel.
Diverse medel Summa.
Balans frän den 31 December 1852:
Öfverlevereringar 8,288: 39. 3. 2,543: 12. 4. 4,670: 20. 7. 15,502: 24. 2.
Kontant behållning .... 2,659,013: 7. 5. 10,851: 23. 8. 1,257,818: 25. 2. 3,927,683: 8. 3.
Skulder 2,396,792: 19. - 1,102,380: 10. 3,499,172: 19. 10.
Behållning af bergseffekter . . 165,247: 13. 10. — — — — 165,247: 13. 10.
Återstående utgifter och reser- « af fastigheter . . 500,284: 14. 2. — — 604,818: 9. 2. 1,105,102: 23.
4. - vationer 6,632.306: 23. 7. . 6,632,306: 2.3. 7. » af inventarier . . 304,991: 9. 9. — — 51,727: 42. 9. 356,719: 4. 6. 9,037,387: 33. 10. 2,543: 12. 4. 1,107,050: 21. 5. 10,146,981: 19. 7. » af spanmål och pro- viant m. m. . . . 67,757: 1. 1. 16,965: 23. 7. 84,722: 24. 8.
Tillkommer ingående balans: skulder och reservationer .... 328,278: 40. 3. — — — — 328,278: 40. 3.
Fordringar 1,839,711: 43. 3. 1,537,401: 18. 3. 3,377,113: 13. 6.
Ordinarie afkortning 130,219: 42. 7. — — — — 130,219: 42. 7.
Utlånta medel 2,716,528: 36. 8. 1,960,012: 32. 4,676,541: 20. 8.
Extra ordinarie afkortning . . . 97,321: 10. 10. 113,413: 5. 6. 545,976: 21. 8.
Anordning utom stat .... 227,068: 4. 10. 34,380: 11. 5. 658,942: 13. — 920,390: 29. 3.
Utestående kronouppbörd: » efter 1853 års rikstat . . . . 14,398,835: 8. 7. .— .— — — 14,398,835: 8. 7. Levererad inom d. 31 Aug. 1853, » å extra statsregleringen 939,991: 7. — 939,991: 7. .— 3,285,271: 19. 11. 1,976,607: 32. 10. 674,287: 41. 6. 5,936,166: 46. 3.
Afskrifningar . 62,842: 24.
,— _ 244,604: — 5. 307,446: 24. 5.
Resterande d. 1 Sept. 1853, . 223,821: 12. 7. 33,504: 23. 5. 34,138: 43. 9. 291,464: 31. 9.
Rikets Ständers Riksgälds-kontors andel 623,195: 30. 7. — — .— 623,195: 30. 7. Förskott till liqvid och redovis- 1,347,169: 10.
Öfverlåtelse till Eiksgälds-kontoret . . . — — 566: 21. 2. 566: 21. 2. ning 30. — 2,538: 40. 2. 50,202: — 1,399,910: 32. 2.
Okade reservationer .... 229,689: 17 2. 229,689: 17. 2.
Anmärkta poster ..... 16,821: 31. — — — 9,818: 35. 2. 26,640: 18. 2.
Aterlyftade depositioner . . .
Levereringar — 2,058,636: 11. 2. 354,247: 849,959: 9. 33. 3. 3. 354.247: 2,908,595: 9. 44. 3. 5.
Proprie-balanser 134,577: 32. 3. 21,138: 47. 1. 35,657: 23. a. 191,374: 6. 9. 13,261,195: 11. 11. 2,044,641: 23, 2. 6,232,849: 16. 9. 21,538,686: 3. 10.
Tillkommer ingående balans: behållningar och fordringar . . 328,278: 40. 3. . __ 328,278: 40. 3 1853 års kronouppbörd . . . — 2,233,665: 9. — 1,801,180: 5. 9. 18,697,687: 2. 9.
Kontant behållning .... 2,792,719: 24. 3. 10,931: 36. 2. 1,635,803: 12. 3. 4,439,454: 24. 8.
Rikets Ständers Riksgälds-kontors bidrag Behållning af bergseflekter . . 131,739: 23. 9. — — — 131,739: 23. 9. 1853 års statsfyllnads-summa » af fastigheter . . 440,675: 24. 10. — — 604,818: 9. o 1,045,493: 34. — 1,183,880: — — » af inventarier . . 344,495: 14. 9. — 51,791: 41. 4. 396,287: 8. 1.
Extra statsreglerings-anslag . . 629,845: — — 1,813,725: » af spanmål och pro- — .— — — — 1,813,725: .— viant 80,664: Fordringar 325.112:
Utlånta medel 3,018,299: 16. 9. 9. 1. — 2. — 4. — 20,004- 2,152,188: 1,833,355: 12. 11. 9. 4. 8. 100,668: 2,477,300: 4,851,654: 28. 20. 10. 10. 6.
Anvisning å mindre kreditivet Aterdebitering af förskott, afförda såsom riksstats-utgifter, Minskade reservationer 1,592: 402,966: 18. 46. — — 625,000: — — 625,000: 1,592: 402,966: 18. 46.
— Utestående kronouppbörd:
Depositioner — 396,676: 44. 4. 396,676: 44. 4, Levereringar — — — 42,448: 44. 5. 42,448: 44. 5.
Levererad inom d. 31 Aug. 1854, 3,472,264: 31. 11. 2,024,493: 23. 2. 566,763: 42. 8. 6,063,522: 1. 9.
Resterande den 1 Sept. 1854, . 227,855: — 6. 26,979: 46. 9. 39,466: 17. 7. 294,301: 16. 10.
' Förskott till liqvid och redo- Öfverlevereringar 11,109: 45. 10. 665: 28. 9. 3,216: 35. — 14,992: 13. 7. visning 1,799,681: 29. 7. 2,793: 21. 9. 7,207: 1. 9. 1,809,682: 5. 1.
Skulder 1,570,147: 41. 8. — — 1,166,979: 10. 6. 2,737,127: 4. 2.
Anmärkta poster ..... 5,072: 29. — — — 4,375: 29. 5. 9,448: 10. 5.
Återstående utgifter och reser- Proprie balanser 159,786: 14. — 20,892: 31. 4. 23,794: 17. 10. 204,473: 15. *> vationer 7,059,262: 9. 8. _ , 7,059,262: 9. 8. 12,798,365: 35. 2. 2,086,091: 15. 2. 6,939,568: 4. 9. 21,824,025: 7. 1. 8,640,520: 1. 2. 665: 28. 9. 1,170,195: 45. 6. 9,811,381: 27. 5. - SUMMA 39,111,116: 9. 4. 4,278,972: 12. ... 10,268,351: 12. 9. 53,658,439: 35. SUMMA 39,111,116: 9.
4I 4,278,972: 12. ii j 10,268,351: 12. 1 53,658,439: 35. — Extraordinarie Inkomster: Enligt Regeringsformens 60 §, inflytande såsom bevillning:
Riks-staten påräknar.
Öfverskott.
Brist.
Räkenskaperna upptaga.
Siötulls-medel 4,766,474: 34. 10. 414,830: 30. 9. 5,181,303: 17. 7. Salu-accis 2,000: 400: 32. 2,400: 32.
Post-medel 789,599: 15. 4. 789,599: 15. 4.
Karta-sigillata-medel 684,800: 159,256: 16. 5. ■ 844,0a6: 16. 5.
Bränvins-afgift 650,000: 149,109: 35. 9. 500,890: 12. 3.
S:r 6,892,874: 2. 2. 574,487: 31. 2. 149,109: 35. 9. 7,318,251: 45. 7. Restantier 180,000: 112,131: 8. 11. 67,868: 39. 1.
Tillkomma:
Hufvud-titlarnes besparings-medel 256,852: 7. 8. 256,852: 7. 8.
Inkomster, i Riks-staten eg 'påräknade:
Kobolt-tionde 2**®: * —~~ 2^®:
Dana-arf - 5’040: 24- 6- 5>040: 24‘ 6- S:r — — 5,276: 24. 6. 5,276: 24. 6.
I - Summa 12,462,820: 27. 2. 976,092: 7. 1. 273,762: 15. 3. 13,165,150: 19. — afgå brister 273,762: 15. 3. 273,762: 15. 3.
Summa 12,462,820: 27. 2. 702,329: 39. 10. — 13,165,150: 19.
— Bilaga Litt.
A. till 4855 års Revisionsberättelse, angående Slals-verkets, sid. 3, t
För år 1&52. Ordinarie Inkomster:
Ordinarie ränta Afrads-spanmål Tionde-spanmål Tionde-spanmålslösen efter bestämda priser .
Arrende-medel Silfver-tionde, myntare-lön och slagskatt Koppar-ränta Tionde- och hammarskatts-jern . . . . Alun-tionde Svafvelbruks-tionde . . . . v Mantalspenningar . . . Bötes-medel Kavalleri-regementernas hästvakans-spanmål Ständiga rotevakans-afgifter vid Skånska infanteri-regementerna . . .
Tillfälliga rotevakans- och mötes-afgifter Rotefrihets-afgift af oroterad, men ordinarie rotering underkastad, jord Rotevakans-afgift af utsockne frälsehemman i Halland Fourage-afgift af indelta kavalleriet Trosspassevolans-afgift Båtmans-vakans-afgift Krut- och salpeter-försäljnings-medel Kontrollstämpel-medel