Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvilkendera, utväg man väljer, blifver Stockholm i alla fall ej så vanlottad, sora andrd städerna.
Jag tillstyrker derföre afslag å det begärda anslaget för Andra Gardets Casern-byggnad» och påräknär att härvid blifva understödd af de Ledamöter, hvilka, lika med mig, anse
Stålens bästa böra föredragas enskildte fördelar.
Jag anhåller, att af Herr Grefven och JLandtMarrka!ken blifva upplyst, antingen Betänkandet skall pu.nctevis af* göras, elier på sätt jag föreslagit. 13* Den 18 September f. m.
Herr Grefven och Landt Marskalken erindrade, att Ridderskapet och Adeln redan, uppl Herr von Hartmansdorff^ derom gjorde hemställan, beslutat, att StatsUtskottets Utlåtande skulle pundvis afgöras. 2:dra Pancten, angående anslag till dels un» derhåll, beklädnad m. m. för allmänna arbetskarlarne pä Kungsholms Castell och i Carlscronag dels beklädnad, sängkläder, eldning m. m- för de till arbete i ankarsmedjan dömdt fångar.
Skalet* hvarföre jag, då frågan förra gången förehades, tillstyrkte, att anslaget för fångarne framgent skulle förblifva på denna HufyudTiteS var, att jag derigenom hoppades en noggrann eftersyn, att de måtte användas så, att det mesta möjliga arbete skulle af dem blifva förrättadt.
Jag har ingenting emot att den summa, 1,525.
R:dr, som Utskottet föreslagit skola föras på åttonde HufvudTiteh), i stället må öka militaireanslagen.
Förhållandet blifver enahanda* i afseende på StatsVerkets utgifter; men skillnaden i sednare fallet är, att om besparingar kunna göras, komma de FörsvarsVerket till] godo; hvarigenom man bör kunna räkna på ett lif* ligare interesse hos vederbörande MilitairBefalhafvare, att på det nyttigaste vis sysselsätta fästnings fångarne.
Jag fruktar att de an» nars icke blifva så val vården varder allt mera dyr, i synnerhet som. fängelsestraff, ju längre, ju mera. blifva använda-..
Den j8 September f m. 123 Grefve af Ugglas!
Jag får upplysa, att hufvudskälet, hvarföre StatsUtskottet på Konungens begäran öfverfört desse fångars underhålls kostnad på åttonde HufvudTiteln, var att en del deraf förut gått på denna Titel, såsom innefattande det allmänna anslaget för fångvården.
En del är redan af Riksens Ständer bifallet.
Följ len af antagandet utaf Herr von HartrnansdorfFs förslag skulle således blifva, att en del af underhålls kostnaden qvarstod å tredje HufvudTiteln, under det en annan vore på den åttonde öfverförd.
Jag kan derföre icke annat, an tillstyrka bifall å Utskottets förslag.
Min mening har ingalunda varit att tillstyrka något nytt anslag, utan blott att de 1525 R:dr, sorn StatsUtskottet ansett böra till ifrågavarande ändamål utgå, må hädanefter såsom hittills uppföras på Militaire anslagen och utgå derifrån.
Jag erkän ner visserligen att den åsigt, Grefve af Ugglas och StatsUtskottet framställt, är i grundgatts den rigtigaste
Men om ett undantag är gagneligare i verkställigheten, vet jag icke,, hvarföre man ej skulle gora det» Erkänner man nyttan deraf, att de fångar, som begagnas å Militaire-stationer skola af Militttireanslagen Underhållas, så kan jag ej finna, hvarföre denna kostnad ej må kunna a tredje HufvudTiteln få uppföras»
Den 18 September f. m.
Herr Grefven öch Landt Marskalken gjorda proposition till bifall af andra puncten i Utskottets Utlåtande, hvilken propsition med Ja besvarades.
Tredje puncten, angående TJtskottets afstyrkande af Löne-anslag för en FältTygmästare och Fjerde puncten, angående anslag för Kongl. Krigs•
Akademien, blefvo a,f Hidderskapet och Adeln bifall ne.
Femte puncten?
angående anslag till
Ion för sju nya TygstarsTjenster.
Skälet, hvarför© Utskottet föreslagit detta ökade anslag är, att lönerne erfordras till följe af'en förbättrad organisation af Artilleri-väsendet.
Om denna medför en ökad kostnad, anser jag den nya organisationen mindre förtjena benämningen af förbättring..
Jag afstyrker således bifall till denna punct.
Grefve Cronhjelm, Polycarpus’.
Sorn jag fattat Utskottets Betänkande, är skälet till det tillstyrkta anslaget icke en förbättrad organisation af Artilleri-väsendet , utan en förbätäi» säd , ård af Artilleriet? ökade färråder.
Jag anhåller om proposition tili bifall å Senna punct.
Den 18 September f- m. 1*5 Herr von Hartmansdorff: Hqglöfl.
Ridder» skåpet och Adeln har nyligen hört Konungens ”Tjenstgörande General Ad julant för Arméen, förklara, att Militaire-förråden minskas i anseende till bristande tillgång, att, i moa af förbrukningen, ater anskaffa erforderliga förnödenheter i stället.
Således lärer hvad Grefve Cronhjelm nu anfört om ökade Artilleri-förrå?
der vara ett misstag.
Herr Von Hartmansdorff och jag hafva på ett olika sätt fattat de yttranden här blifvit afgifne.
Enligt hvad jag tyckt mig finna, talade Friherre Björnstjerna endast om Arméens Utrednings förråd, som ärö helt andra än Artillerie förraderne.
Herr von Hohenhausen, Michael'■
Med full* komligt instämmande, Uti hvad Grefve Cron. hjelm ^nfört, får jag fästa uppmärksamheten derå, att en förbättrad organisation icke egenteligen har att skaffa med förbättrade lönevil* kof; ty eti förbättrad organisation kan möjeli* gen lika
Val ske roed en minskad som med ert ökad personal.
När nu tJiskottet funnit dessa tjenster Vara behöflige, anser jag det ock vara skäl, att bifalla deras uppförande å stat.
Herr von Hartmansdorff '•
I anledning af den uttydning Grefve Cronhjelm gjort af mitt förmenta misstag 1 afseende på Artilleriets för* råder, hemställer jag, örn icke Högloflige Itid* derskapet och Adeln hört Friherre Björnstjer* na tala äfven om dessa förråd och anföra de* Den 18 September f. m. ras tillstånd såsom ettskal, hvarföre ingen nedsättning i anslagen åt tredje HufvuöTiteln kunde äga rum, utan de i stället borde ökas.
Genom ett ' jr issförstånd af ord emellan t venne Talare, fruktar jag man all iför mycket aflägsnar sig från egent" liga frågan, sorn här helt enkelt är den, huruvida Tygstats-lönerne äro behöflige e ler icke Såsom den der varit Ordförande i Kongl. KrigsCollegium, får jag intyga, att det är en ren besparing för Staten, att så löna Tygstaten, att Artilleriets förråder vårdas, och att någon misshushållning i detta afseende ei må äga ruin, hvarigenom Staten tillskyndas förluster.
Då en värd Tala re uppmanat mig alt upplysa förhållandet med de af mig förut uppgifne 33 000 R:dr, får jag upprepa, att de härleda sig från de Gevär, till hvilkas tillverkning Norrtelje Factorie var berättigadt.
Deri differancen.
Hvad nu frågan om Tygvacktarne angar , synes den väl vara en småsak, rr.en förhållandet är dock sådant att framlidne GeueralLieutnanten Friherre von Cardell år 1816 ansåg dessa förråd kunna sammanslås med F01 tificationens.
Man fann dock sedermera denna sammanblandning otjenlig , och har derföra åter delat dem, på sätt de tillförne varit.
Sedan det nu blifvit upplyst att exempelvis endast 3000 Gevär Den 18 September f. m. blifvit afiemnade i stället för 3000, lärer det vara ostridigt att förråden äro minskade, 1 detta afseende; men då böra penningarne som de skolat kosta, åtminstone vara i behåll.
Hvad sjelfva summan angår, så, enär 1500 R-’dr tilläggas det öfriga beloppet, uppkommer dock någon tillökning.
Jag förnyar mitt yrkande, att denna Förhöjning må varda afslagen.
Grefve af Ugglas t
Då redan af en värd Dedamot, som tillhör Vapnet, nemligen Grefve Cronhjelm, blifvit intygadt, att förråden äro ökade, föijer deraf ock, att flere personer’erfordras till deras vårdande.
Det lärer derföre icke vara skäl, att till undvikande af några hundra K:drs kostnad, risquera en vida störjre summa genom bristande tillsyn.
Om det är ett factum, att 3000 gevär årligen skola aflemnas, men endast 2000 erhållas; hemställer jag, om icke likväl förråden ökas med detta sednare belopp.
M en frågan är i alla fall icke här om hufvudstationernes förråder, utan om
Detachementernes; och dessa äro betydligen ökade.
Herr Grefven och Land/Marskalken hemställ, de, om Ridderskapet och Adeln behagade gilla femte puncten i Utskottets Utlåtande.
Sjette puncten, angående anslag tilt Befälhafvuren för Stockholms Kscade■■■•, af Armcent 12 8 Hen 18 September f. m.
Flotta; sjunde punden, angående anslag tili arfvoden för en Tygmästare vid Arméens Flottas begge Escadrer; och åttonde pant ten angående anslag till expenter för AmiraiitetsGonsistoriam i Carlscrona , bielvo, uppå särskildte propositioner, a£ Ridderskapet ock Adeln gillade.
Herr Grefven och EaridtMarskalken tillkänna gaf, att Plenum . komme klockan half till é i eftermiddag att fortsättas.
Nionde piincten, angående de af Utskottet fores!agne tillökningar uti anslagen till ved och ljus. i Fästnings- och Gärnizons otterne, samt till resor och tradaments penningar för extra förrättningar i Mili tair-ärender* Sett von Hartmansdorff:
Den föreslagna förhöjningen af 3000 ftjdr ä artikeln Ved för Garnizonsortetne , afstyrker jag, emedan det skäl, Utskottet anfört, nemligen vedens dyrhet, icke later
Vara med förhållandet öfverensstämmande.
I Stockholm åtminstone fås den nu föt bättre pris än under flera föregående år.
Dessutom yttrar Utskottet, att misshns* hållning dermed hittills ägt rum, synnerligen i Christianstad.
Om densamma hädanefter före» kommes, så torde anslaget blifva tillräckligt.
1 afseende då resepenningame säger Ut.
Skottet , att de ej kunna tagas från Paäsevo* lanceCassan.
Förslaget att så skulle ske, gjor» des af mig; men återtogs genast, efter en anmärk* kling Den 18 September f. m. liing deremot af Friherre Wrangel.
I stället föreslog jag, att de skulle bestås af Herrar In* specteurer sjelfva, Söm ärö försedöe med an* Wenliga löner.
Utskottet, sorn afstyrker detta,: yttrar, att örn icke anslag för ifrågavarande ändåmål beviljas, nödgas man tillgripa öfver äkotts-fhedlen, Som Utskottet således redan Visat , huru desså behof skola fyllas , torde hytt anslag dertill befinnas Varå öfverflödigt.
Friherre Bjornstjerhåi Jag trodde det icke löna mödan, att upptaga tiden med öfverlägga liing om én sådan småsak, sorn desså ljus- och!
Ved-penningar , hvilkas beviljande Herr vört Hartmansdorff äfstyrkt.
Hvad åter rfespenningårne beträffar, åtgå de blott till en ringa del för Jnspecteurerne.
Anslaget är beräknadt för alla Militaire-Etn* hetsman SamfälJdti
Ju mera “respenningar för de Förrå åtgå, desto större är ock beviset p& en större tillsyn.
Dessutom aro dessa betyd* ligen nedsatte.
De utgå icke efter ResRegVev mentet, utan blott med beräkning af J Hästar*
Inspecteurernes districtet öro för öfrigt alli för vidlöftige, att de skulle kunna verkställa dessa tesor på egen bekostnad; helst hVar oell' ten jnspecteur bår Fyra a fem Dan att Ildigert genomrestu Mefr Mati ii af R-sensijnUi: Jag utbedeif Hi4d> iifth Åd iPM* Ulli Fån % 12a Den i S September /- m. wiig, att upplysningsvis få nämna, att i de StS« der i Skåne, i hvilka Garnisoner äro förlagde, har icke vedpriset, men Väl priset på ljus be* tydligen fallit» Grefve Lowenhjelm, Cart Axeli Hvad vedU åtgången beträffar, har jag i KrigsColIegium haft den erfarenhet, att de för behofVet anslagné medel icke äro tillräckligt
Det är väl möjligt, att någon inskränkning i behofvet kan å* stadkötnmas när Staterne hinda öfverses; men för närvarande är anslaget för knäppt och di föreslagna 2,ooo JGdr fullt behöflige.
Korande resepenttingårhe, kan jag ické godkänna Herr von Hartmansdorff^ förslag , att GenerallnspeCteUrerne skulle sjelfve betala dem.
Jag kan ej finnä det rättsenligt att Sedan bemälte Gétleralér, utom deras löner på stat, äfven äro, genom upprättade städganded, berättigade till liese- och *Tractaments pennin* gar, så dictatcriskt, sorn nu är föreslagit, betaga dem denna rättighet.
Grefve Cronhjelm::
Jag får till Herr - Gref* ven och GandtMarskalken hemställa, om ické propositioner kunde framställas, Särskilt på artikeln ved Och ljuspenningar, och särskilt på resepenningarne ?
Herr von JCartmansdorff:
Jag ar förekom* men af Grefve Cronhjelm i hvad jag nu arn*- nät arjföra; meri får dessutom tillägga, att ord en särskild tills n öfver Arméen, som förut Hen j 8 September f, m. icke ägt rum, föränledt dispositionen afbostal; lett och anslag till Förut okända löner, så syttes dénha betalning böra tillräckligt motsvara befattningen, utan att Inspeeteurerne skola
Sär sk i 11 vedérgälläs för fullgörandet af de plig« tet, i och för hvilka de erhållit dessa löner, dé högsta, sorn finnas inom Arméen.
Herr Grefven och LamltMarskalken gjerde proposition till bifall åf gtde puncten i Utskottets Utlåtande.
RöpädeS
Ja och Nej, Herr Grejven och LandtMörskalken hemställde derefter, om Riddérskapet och Adeln be*i hagade gilla <gtde puncten , med undantag hf den Utaf Utskottet tillstyrkte förhöjning af ä,ööö Rtdr Uti anslaget till
Rese- ochTraCtainentspenningar för extra förrättninger i Mit iitair-ärendef-.
Ropades starka Ja, blandade med Nej» G-refve Cronhjelm :•
Vär, ätt Kerr Grefven och UandtMarskalken måtte tättkas först framställa proposition öm tillökning i anslaget för ved Och ljus, Och derefter ättgående InSpeeteUrernes resfepenningar.
Henr Grefven och /'änåtMarkkaYlefi yttrade, ätt sedan den af honom först gjorde proposii tion till bifall af tpde puncten blifvit med Ja Och Nej besvarad» hads Herr Grefven Och i j* JDe« lS September f. m.
Handt Marskalken, enär den af Utskottet tillstyrkte förhöjning uti anslaget till ved och ljus icke blifvit synnerligen bestridd, trott sig böra hemställa, om icke g.-de puncten kunde gilias, med undantag endast af tillökningen uti anslaget till rese- och t ractaments-penningar för extra Militair-förrättningar.
Orri likväl Ridderskapet och Adeln skulle önska serskild proposition i tillökningen uti anslaget till ved och ljus, ville Herr Grefven och UandtMarskalken en slik proposition gerna meddela Grefve Löwenhjelm:
Di jag befarar att Eidderskapet och Adeln ej riktigt fattat den af Herr Grefven och UandtMarskalken sist framställde proposition, torde jag få anhålla att densamma må varda förnyad.
FrSgan är redan afgjord.
Som jag lyckt mig finna af Herr Grefvens Och Hand t Marskalkens sista yttrande, att Ridderskapet och Adeln ännu icke afgjort frågan om respenningarne, får jag ytterligare fästa uppmärksamheten derpå, att om tillökningen ej beviljas, kommer det öfverskjutande beloppet i alia fall att utgå af öfverskotten; och i det fallet anser jag det vara bättre, att upptaga anslagen i Stat, så att öfverskotten ej behöfva anlita*.
Den *8 September f. nv tfj; Grefve Löwenhjelm: Sedan Grefve af Ugglas tydligen upplyst, att i händelse de 2000 R:dr ej uppfdras å stat, komma de i allt 'fall'alt utgå, kan jag ej inse, hvartill det tje nar, att förlänga discussionen, eller att afslå Betänkandet i denna punct.
Då man anser inskränkning i utgifter nödig och grundar detta på förment misshushållning , vore det skäl att underrätta Ridderskapet och Adeln hvar»
Uti den består, och icke så generelt framkasta en anmärkning af denna art.
Om ett Utskotts tanka är, att misshushållning ägt rum, bör detsamma underställa sådant Riksens Ständer och dessa åter Kongl. Majit, som ej lär underlåta att för framtiden förekomma missbruken.
M en jag förmodar, att så lösligen uppgifna skäl ej kunna utgöra grunden för ett afslag, helst medlen ovilkorligen mäste utgå, så länge behofvet räcker.
Så vidt jag fattat ropen, som besvarat den af Herr Grefven och JLandtMarskalken sist framställde proposition, är det redan afgjordt, att Ridderskapet och Adeln icke beviljat 2000 R:drs förhöjning till resepenningar, hvaremot puncten i öfrigt lärer vara gillad.
Jag anhåller likväl, att Herr Grefven och DandtMarskalken täcktes härom, yttra sin egen mening.
Grefve af TJgglas:
I anledning af hvad som blifvit anfördt om misshushållning i Christianstad får jag upplysa, att förra anslaget till wed och ljus utgjorde *4,0# * S?:dr att Den 18 September f, m, 3§,ooo algått; men att Utskottet endast före, slagit beloppets bestämmande till +6,ooo R-.dr, just derföre, att man förmodat denna summa Junna räcka till, med en strängare hushåll* liing i Christianstad, Herr Frane, Sparre, Bengt Erland:
Jag anser irrig böra tillkännagifva, att den förmo* dadé misshushållningen å ved i Christianstad, hvaraf åtgången af en större summa, än be* hofvet synts påkalla, anse» vara Cöranledt, korn, mer deraf, att Riksens Ständer vid sista Riks-s dag bortfogo
Tullveden, som förslog till var* ina åt fångarne.
Jag skulle dessutom ej tro någon misshushållning vara möjlig, ty vissa famnar ved ära anslagne till eldning i hvarje rum, enligt bestämde Författningar, och ali anskaffning af ved och lysniogsämnen sker gei norn offenteUg auction, Friherre Björnstjerna ; Sedan Grefve äf Ugglas upplyst , att de verklige omkostnader* ne till ved och ljus varit större, än det af StatsUtskottet dertill nu tillstyrkte anslag, och att fråga således icke är om någon ökad utgift; anser jag mig höra upplysa, att förhållan* det är enahanda, i afseende på resepenningar* ne, De utgjorde förledet år X 6,0.00
R;dc och fråga är nu om ett apslag af endast t?,ooo, P»:dc, Jag kan i alla fall ej förena mig med Herr von Hartmansdorffs åsigt, att undantag bör gö* yas för Civile Embetsman ; ty ReseReglemen* tet är lika för alla och de MUitaije Embets-- JHem 3.1 September f. m. nonnen äro lika berättigade till ersättning, SQin de Civile Grefve löwenhjelm:
Enligt hvad Gene ral Sparre anfört, beror hela hushållningen med ljus och ved på ett särskildt fastställdt Reglemente.
Pet är möjligt, att vissa delar deraf äro för högt tilltagne; men om så förhåller sig är det dock icke skäl, att minska det erforderliga behofvet.
Det synes mig således vara häst, att bifalla Utskottets förslag, likväl med underdånig hemställan till Kongl. Majtt att tillse om och i hvad mon hesparing kan äga rum.
Herr Printzensköld, Carl."
Ha Herr Grefvens och LandtMarskälkens sista proposition, innehållande bifall till StatsUtskottets Betänkande, rörande ved- och ljuspenningar, men afslag derå i hvad det angår respenningarne, blifvit med en ganska betydlig pluralitet af Ja besvarad, och detta Ridderskapéts och Auelns beslut sedermera af Herr Grefven och KändtMarskalken med klubbslag blifvit befästad; torde någon ytterligare öfverläggning i ämnet nu mera ej kunna lagligen äga rum.
Äfven mig har det förekommit , som vöre heslum redan fattadt; men då jag hort flera yttra den mening,-att de partiella anslagen borde upphöjas, till hvad man kunnat visa dem htifva sednast uppgått, begagnar jag tillfället fästa uppmärksamheten derpå, att detta just är rätta sättet att ^oupphörligen stegra Statsanslagen» belopp, och alt derin» Den i3 September f. m.i olägenhet skall fortfara, ända till dess vi, lik. sorn flera andra folk, få en bestämd Budset c - O Form.
Så länge Utgifts.regleringen sker i den anda, som den allt hitintills skett, och man nu vill bibehålla, skall Sfatsbrist-sumrnan ständigt gå crescendo, och.-HyfvudTitdarne o.ve-- dersägligen vid hvarje Riksdag blifva större. lag anhåller, att Herr Grefven och Randi-, Marskalken täcktes förklara sin mening, huru-, vida Ridderskapets och.
Adelns belsut i; äijjn-eS ännu är fattadt, eller icke.
Friherre Björnstjerna v Jag förenar rai';«, så mycket hellre med hvad den siste värdeTalaren anfört > sorn det i alla fäll är Kongl;..
Majus ostridiga rättighet, att flytta och jemka, inom Titeln.
Jag skulle således tro, att Bia. derskapet och Adeln besparade sig myckel besvär, otu summan bifölls cakulationsv-is.
Äfven jäg skulle? anse rigtigast, om Riksens Ständer ånge hålla sig tili en erida hufvud-surrima, utan att inlåta sig i pröfning af detailier; men innan detta; lyckliga behandlingssätt a£ frågorna antagen* och vi således nödgas pröfva detaiTferna, tror jag det äfven vara nödigt, att förhindra nya anslag, sorn ej af behofvet påkallas, på det att dessa icke , såsom en värd Redarn o t yttrat, ständigt må gå crescendo.
Hvad nu den ifrågavarande tillökningen ungar, så. är skillnaden, i händelse den b i fal - Dm 18 September f. m. »37
Hes, att bade den och Titelns besparingar tunna, och för rii a del igen äfven tomma, att utgå; hvilket åter endast kan ske med besparingarne, om man afslår tillökningen •> - ✓ Herr Grefven och LanltMarskalien förklarade, ait, enär den af honom framställda proposition till bifall a nionde puncten med undantag af den utaf Utskotten tillstyrkte förhöjning uti anslaget till rese- och tractaments-penningar för Exträ Militair-föi rättningar blifvit med Ja blandade med Nej besvarad, samt discussion 'genast derefter, uppstått örn framställande af en förändrad proposition, ansåg Herr Grefven och JjåndtMarskalken för dess de), något beslut i ämnet ännu icke vara fa-ttadr, samt Bidderskapét och Adeln följaktligen äga öppen rätt att pröfva nionde puncten i hela dess vidd.
Herr Cederschjöld t Sedan Herr Grefven och JLandtMarskalken förklarat, att frågan ännu icke är afgjord, torde det tillåtas mig att anföra nä. gra ord.
Jag hade trott att en Embetsman, som har lön på stat, nästan endast för att göra resor, icke borde åtnjuta särskilda respenningar, desto mindre , som mångfaldiga Embetsman finnas, hvilka, utan ringaste ersättning, nödgas forn oftast resa omkring i sina district , såsom till exempel MantalsCoaimissarier, Häradshöf» dingar, med flere.
Jag afstyrier således de föreilagne ie*sS peaningarnes uppförande på Stat. *3$ Den ig September f. m-.
Då frågan bilf* vjt förklarad icke vara afgjord> anhåller ja^ att få tillägga en anmärkning i anledning af hvad Friherre Björnstjerna yttrat, att'nemligen åt General Jnspecteurerne borde bestås res, penningar på samma sätt, sorn åt andre Finhetsmån och Officerare, Detta talar just för afslag af tillökningen, ty hvarken Officerare, eiler andre Embetsman, njuta ersätt ning för sine resor, då de ske inom deras Cömpagnier eller ■Districter.
Följagteligerj bör likaledes förhållas med Inspecteurerna, enär de resa iunrn kretsen af deras Jnspeetioner.
Herr Hjerta5 Jag anser mig skyldig upplysa orsaken, hvarföre rese pennin ga? blifvit för desse Embetsman tillstyrkte-.
Skälet var att, då de från RegementsChefer biefvo Inspectiqns. och Brigad Generaler, var det icke billigt, att då skilnaden emellan deras tjenstgöring var så stor, den deraf sig härledande större kostnad icke skulle ersättas.
Derföre föreslog jag, att resepenningar borde fortfarande anslås till dero, som år 1.816 bade sådana, utan att sådant borde gälla för derefter befordrade 1 emedan de icke är o ålagde förändrade tjenstgöringar med gamma lön, utan innan deras befordran veta så väl deras åliggarK, den, som hvad lönen derföre utgör.
Jag får den äran. anmärka, att discussionen öfvergått från egentina ämnet.
Frågan är icke, huruvida Insp®*, Den 18 September /• tn - »39 Cteurerne skola hafva respenningar, elle icke, hvilket heror på Kongl* Majus Nådiga afgö. lande; frågan är om anslagets belopp till heja MilitairStatens Emhetsresor, hvaraf blott en ganska ringa del åtgår för Ipspecteurerne.
För öfrigt får jag i i anledning af hvad Herr Cederschjöld anmärkt, att Inspectenrernes Emhetsbefattniug egentligen skal! bestå i resor, upplysa, att de äfven hafva ett annat något yigtigare åliggande?
det nemligen attCommendera sina Divisioner i fält , äfvensom att eortimendera dem under fredstid hvarje gång de äro samlade» samt hela tillsy nén och Contjollen öfver tjenstens behöriga gång i fred och krig, fterr Grefven o«/; Z,andtMar$k(il%en frågade, om Ridderskapet och Adeln afsiog den af StatsUtskottet tillstyrkte förhöjning af jqoo R:dr uti Rese- och Yractamemspenningar för Extra Militair förrättningar.
Ropades Ja och Nöj», J anledning hvaraf Herr- Grefven och JjandtJSIarskctiken, hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade bifalla berörde förhöjning, Ropades äfven Ja och Nej Friherre Björnstjerna'- Då Herr Drefven Och Randt Marskalken fot en st und sedan fram» Ställde Proposition å denna punct, voro ved-, ljus- och respenningar deruti sammanräknad®» a4ö JDen 18 September f. m.
Jag vägar nu föreslå en medelväg, nemligen att afpruta 2000 R:dr på hela anslaget..
Om den utväg vidtages, att förhöjningen af sooo IPdr å respenniragarrae afsläs, och det öfriga bifalles, blifver beslutet sådant Ridderskapet och Adela det, efter min tanka, nyligen fattat Herr Grefven och Landt Marskalken förnya» de dess förut gjorde Proposition om afslag å den af StatsUtskotiet tillstyrkte förhöjning uti anslaget till res- och tractaments penningar fös extra Militair-förrättningar.
Ropades starka Ja, jemte några Nej». X anledning hvaraf Herr Grefven och Landi* Marskalken förklarade, att sorn, efter hvad hara tyckt sig finna, Ja öfverröstat Ne i, Propositionen blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallen.