Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Remist titl Bewillnings-Utskottet af Advoeat-Fiscalen anmärkningar wid Bc willnings-Förordningen, och till Lag-Utskottet af Handelsmannen llngd? motion, rörande Jnstruction till rättelse för wedcrbörande Civil och Militaire styrelse wid förefallande oroliga och wäldsamma uppträden, fa wäl som af Radmannen blocll8Lllilcl8 och Grosthandlarens ^XitvillLsons Memorialer, samt Handelsmannen vekarn anförande i samma ämne.
Instämmande i Ridderskapets och Adelns beslut rörande ival, den 12 September, och de bägge följande dagarne, af Justitia--Ombudsmans Electorer, Opinions-Nämnd, och, Electorer tttl Tryckfrihets-Committäens utnämnande.
Remist till det, i afseende pa Riksdagens förkortande, redan tillförordnade Utskott af Riksdagsmannen Oxelberg motion om Riksdagens ffpndsamma afflutande.
^ Bifall till det särskildta Utskottets förut inkomna u-lätande, samt sedermera, i anledning af bos Borgare - Ståndet gjord anmärkning, afiemnade bestämda förklaring, att ett Ständs yttrade önskan om en wäckt frägas nedläggande, ej kunde betaga någon enskildt Ledamot rättigheten till motionens fullföljande, och behörig Remist deraf.
Upplästes samma Stånds Protccolls-Utdrag af den 7 September, innehä ilande: Remi st till Stats-Utskottet af Konungens Nådiga Proposition den zo Augusti, angående betalning af Hamburgska Banquiererne ^vsrllotk Arfwingar, m. m. fordringar, och af Konungens Proposition, den z September, rörande - Den ir September. 157 de Kongs och Kongs - Ladugärdarnes förwaltNluq; samt till Lag-Utffottet af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, den 17 Augusti, i afseende pä Inteckning i fast Egendom.
Remisi till Bcwillnings-Utffottet af Borgmästaren janstion»!; Memorial, rörande ändring af wisia i Bewillnings - Förordningen förcffrifne Terminer; samt till Lag-Utffottet af Handelsmannen rVov»8 Memorial, om rättighet för Fabriks-idkare och Handtwerkare, att sina fordringar med förda räkenskaper styrka. samt för Längisware i allmänhet att efter bok utsöka kontant gifne län.
Godkännande af Consiitutions - Utskottets förslag till Eds - Formulairer, samt bifall till Utskottets hemställan, rörande upprättandet af Kron-Prinsens titulatur.
Bifall till
Lag - bUffottets utlåtande öfwer Iustitiss-Ombudsmannens Riksdags-Berättelse. Äterförwisning af Bewillnings - Utskottets utlåtande om Skpddsafgiftens och Brännwinsafgiftens bestämmande för wisia mindre hemmansdelar i Carlstads Län.
Upplästes Protocolls-Utdrag frän det Högwördige Preste - Ständet af den Z September, innefattande: Bifall till Banco-Utskottets hemställan om dispence för Utskottet frän Inventering af Banquen och desi Pappersbruk.
Bifall till Banco-Utffottets Memorial, rörande B anco-Werkets tillständ och styrelse, samt förbättrade förmåner för Arbetarne wid Banquens Pappers-Bruk. Wida - LSS Den 11 September. Widare, Protocolls-Utdrag af den 7 September, innefattande:
Instämmande med Riddcrskapet och Adeln r afseende pä de, den !2 September och följande dagar, till anställande wal.
Bifall till Lag-Utskottets yttrande öfwer Justitia - Ombudsmannens Embets-Berättelse.
Gillande af de af Constitutisns-Utffottet föreflagne Eds-Formulairer, och bifall till Utskottets hemställan, rörande Kron-Prinsens titulatur.
Remist till Stats-Utskottet af 2.ne Konungens Nädiga Propositioner; den ena angäende betalning af nägra Hamburgffa Banquierers fordringar, den andra angående förwaltningen af Kungs- och Kungs-LadugärdarNe^ Ytterligare Protocolls - Utdrag af den 16 September, tillkännagifwande: Preste-Ständets instämmande i Ridderffapets och Adelns Remist till Stats-Utstottet af Friherre P>c»b (^ecierströins Dictamen, angående
Stat för den utkorade Thronföljarns Son.
Bifall till Bewillnings-Utskottets utlätande öfwer Herr lvjLUanllersMemorial, omSkyddsafgiftens och Brännwins-Bewillningens bestämmande för mindre hemmansdelar i CarlstadsLän.
Upplästes ett Memorial frän Banco-Utskottet af den 10 September, i anledning af hos Borgare-Ständet, af Banco-Utskottets yttrande den 29 Augusti, rörande Fullmägtigskapet i Banquen, föranledda anmärkningar, i afseende pä det antal Fullmägtige, som wid besluts fattande böra wara tillstädes; tillkännagifwandes Utskottet, att den tilläggning uti Bans Dcn 11 September. 159 Banco - Reglementets stadgande rörande detta antal, blifwit bifogad, att, i händelse nägot Ständs Futtmägtige ffulle af oförmodadt
Laga förfall hindras, att sig wid sammanträdet infinna, sädane mål, som ej tala uppskof, icke . dest mindre, kunna af ätta närvarande Fullmägtige afgöras.
Detta Memorial fann Ridderffapet och Adeln wara acl notniLm meddeldt.
Upplästes Banco - Utskottets inkomne Memorial af den 10 dennes, med insändt Transsumt af Banco - Fullmägtigcs kkwerläggningsProtccoll i frägan, rörande olirbetcrna i föreskrifter uti Riksdags - Beslutet och uti BancoFullmägtiges Reglemente, i afseende pä Kronans inbetalningar ä Banqucns förjkotter, samt Banco-Utffottets tillkännagifwande, att beträffande det af Ridderffapet och Adeln äskade utlätande frän Banco-Fullmägtige, i afseende pä sammanjemkningen af desta olikheter, hwaröfwcr Kongl. Majus Nädiga Proposition ej ännu till Bancs-Utffottet bade ankommit, ansäge Utskottet sig, för werkställigbetcn deraf, bora afbida jemwäl de öfrige Refpective Ständens yttrande.
Justerades klen, - Protocvllet för den 7 Sept.
Hogloflige Ridderffapet och Adeln ätffiljdes klockan en qwart till 2. in 66em krotocoUi, <2.
Lilverstvlxe.
Otts - 160 Den 12 September.
Onsdagen den 12 September. klenum kl. 8 f. M. ^err Baron och Landt-Marffalken tillkännagaf, att Herr O^iienrnm, som i gärdaas-^iLnu-n anmälts af sjukdom wara hindrad att förblifwa Ledamot af Allmänna Beswärs och Oeconomi^ - Utffottct, jemwäl innehaft ett rum i Eppeditiors-Uistottet, hwilket rum af ofwannämnde orsak äfwen nu more ledigt.
Likaledes anmälte Herr Landt-Marskalken att 2-.ne rum i Constirutions-Utffotret more ledige, efter Friherre Oociersrröm )ncol>, som i Kongl. Majus ärender bortrest- och efter Herr I<u^N1en8tftrnn, jollin QuI, ftm af sjukdom blifwit hindrad att till Riksdagen återkomma; anmodandes altja Herr Baron och Landt-Marffalken Herrar Electorerne att detze lediga platser genom npa wal besätta.
Undertecknad 8>IvLl8toIpL, -lVxel Lghriel, anmälte sig att erhålla ordet, och uppläste till Protokollet följande:
Sedan jag, genast wid det, genom Protokolls-Utdrag frän chel Hederwärda Bonde-Ständet, förledne gärdag gjorda officiella meddelandet af Riksdags - Fullmägtigen L.
Oxelbertzs den ZO Augusti i bemälte Riks-Ständ upplästa, och sedermera genom tryck allmän gjorda Memorial, rörande Spanmäls-Magazins-Directionens befattning m. m.-, anmält min afsigt att till Högloft.
Ridderffapet och Adelns Protokoll förklara mina enfkilta tankar om olägenheterna r afseende pä Regeringssättets beställd och hwarje Medborgares Den 12 September. 161 ära, om Riksdagsmanna-rätten kunde medföra den, att i ett Stand och inför Allmänheten framträda med anklagelser utan bewis; är det min uppenbara pligt att skynda med den bestämda uppgiften af hwilka anföranden, ur detta Memorial, jag anser innebära sädana anklagelser.
DeHa anföranden äro följande:
Ur2:draMomentet:
"Sä länge samma
Direction är att "anse som ettsärffiltHandels-Collcgium, hwars "föremäl är att nästan endast ockra pä d: bit^tils warande stigande och fallande spannemäls"priserne;"
Ur '?:de Momentet:
"Inblandad i "sjelfwa jordbruks-näringen igenom brännwins"bränning och spannmäls-handel, har denna "Direction hittils warit ett särskilt mercanti-- "lifft Collegium, hwars medlemmar, i liaison "med den öfriga Handels - Societeten, handlat "med statens pengar, säsom ett förlag, och "strukit winsten i egna fickor, pä bäde Statens "och Näringarnes bekostnad."
Nu wägar jag fräga^Att säga det denna "Direction har till föremäl att nästan endast "ockra pä spannemäls-priserne, och att den hit"tils handlat med Statens pengar, säsom ett "förlag, och strukit winsten i egna fickor, är 'det ej att mot denna Direction, säsom förordnad förwaltare af Statens medel, framföra de pätagligaste anklagelser om egennytta, om oredlighet, om werklig försnillning?
Det är längt ifrän mig att här wilja uppträda säsom förswarare för Ledamöternes af Magazins-Directionen förhällande: intet berättigar mig till detta förswar, intet känner jag Ridd. och Ad. prot. t7ko8i,8S. »m 1-62 'Den 12 September. om detta förhållande.
Min tanka är endast att prka, det, brottslige eller oskyldige, är det alla Medborgares rätt i ett Land der lagar finnas, att icke af nägon kallas det förra innan lagen rffenteligcn tryckt sin stämpel af brottslighet pä deras gerningar.
Wi äge en Brottmäls-Lag: den mäste wara helig till efterlefnad: desi helgd är osi i Grundlagen försäkrad.
Den bjuder att ingen kan för brott tilltalas annorlunda, än i den ordning lagen sjelf föreffrifwer.
Den ålägger a.nkla.^rrm stämnings-ffpldigbet; den anwisar honom en wlsi Domstol till utförande af sin talan; den föreffrifwer honom pligten att bewisa sitt tillmäle; den stadgar att en sadan rättegång icke får förfalla, emedan den brottslige dä kunde blifwa onäpst; den stadgar reconvention mot den som ohemult angifwer, emedan belackaren annars skulle njuta det skydd hwartill blott den rättskaffens menniffan är berättigad.
Den kan icke medgifwa tillmälen för brottsliga gerningar, utan stämning, utan bewis, annorstädes än inför Domstol, altsä ej heller inom nägon offentlig cooperation, och minst af allt inför den mest offentliga Allmänheten.
Jag känner ock hwilken yttrande-rätt wära Grundlagar tillerkänna en Nationens Fullmägtig inom sitt ständ: kanske är jag ej utan förtjenst af den trygghet deråt är gifwen redan wid första daningen af märt Regeringssätt.
Men dä jag med min röst bidrog till försäkrandet af benna rättighet, ingeck det aldrig i min beräkning att Allmänna Lagens föreskrift
Den 12 September. i6z ter skulle kunna lösligen brptas genom yttrande rätten inom Riksens Ständer.
Jag ansäg alltid denna Lags rätt helig att skydda hwar och en, som den icke förklarat skyldig: jag ansäg, utan helgden af denna grundsats, ingen medborgares rätt säker, och under mennisto-flägtets närwarande stick, under fäkunnighetens och pasiionernas mera utwidgade wälde, än förständets och rättsinnighetens, ansäg iag, denna grundsats förutan, den dygdiges rätt mindre säker, än nägon annans.
Jag ansäg dä äfwen Statens upplösning böra blifwa en fJjd af Grundlagens äberopande till skydd för ohörsamheten ät en annan.
Derföre stadfästades i Grundlagen denna andra Lag, Allmänna Lagen, till lika obrottslig efterlefnad, som den förra.
Det är således der, hwarest bägge sammanstämma, eller der ej något är stadgadt i den sednare, som Riksdagsmanna-rätlen är af Grundlagen skyddad: det är orimligt att den skulle wara det annars: och bewiset derpä yppar sig sjelf, dä man finner 110 §.
RegeringsFormen bokstafligen förutsätta, att en Riksdagsman kan ställas under tilltal för sina gerningar och yttranden i Riks-Ständ eller Utstött.
Efter förklaringen af detza tänkesätt, hwilkas yppande jag smickrar mig att hwarje dygdig och rättskaffens man icke stall misikänna, fär jag allenast tillägga upprepandet af mitt r början gifna yttrande, att sädane äro mina enstilta tankar, att säledes min mening härmed ej är, hwarken att inleda Högloft.
Ridderstapet och Adeln till nägot steg af beifrande mot en annan Ständö-Ledamots gerning, eller ens ast * * erin - zk4 Dcn 12 September. erinran i afseende deruppå, till det Ständ hwars Medlem han är: jag hyser twärtom den öfwertygelse, att sädane steg, Rikscns Ständer emellan, ffnlle genom passionernas strid och folkmassors siräfwande till missbruk af stn magt, mara af stor mäda för Regerings - fättet: jag tror ej med detta Regerings-sätts anda förenligt, att Riks.-Ständen, icke warande werkställande magter i Staten, ffulle wara Lagarnes bewakareinom bwarandra; men jag tror ock, att cn uppmärksamhet, lemnad ät förevarande ämne, ej blott i laglig ordning, men äswen genom allmänt trpck kommen till wär kännedom, dä denna uppmärksamhet qwarstannar inom märt Ständ, är löstig och tillbörlig: och jag tror, cm möjligt were, ännu mer, att om inom detta Ständ, yttrande-rätten af nägon Ledamot, lika sem i ofwanberörde Memorial nyttjades, sä ffulle ingen annan Ledamot finnas, som icke af känsla för allmän rätt, för sambälls-ordning, för hmarje medborgares ära och hägn, ffulle' yrka ett Laglilmätigt ogillande deraf.
Herr Lsrllleim 6)glen8kö1cl, Larl, yttrade sig:
Dä de uti nyss uppläste
Dictamen fä klart och wärdigt yttrade tänkesätt otwifwelaktigt delas af bwarje detta Högloft.
Ständs Ledamot; dä Ridderffapet och Adeln icke äger att pä annat sätt tillkännagifwa sitt ogillande afRiksdagsmannen Oxelberg förfarande; hemställer lag ödmjukligen till Herr Baron och Landt-Marffalken och Högloft.
Ridderffapet och Adeln, cm icke det högtidligaste och egentligaste sätt att uttrycka Ridderffapet och Adelns bifall Den 12 September.
165 bifall till det bär uppläste anförandet blifwer, att besluta dest tryckande, hwarpä jag ödmjukeligen anhäller om Herr Baron och Landr-Marskalkens Proposition.
Herr Läbllnan, Otto brådrik, yttrade st t äfwen dela samma tänkesätt som i det uppläste
Dictamen moro uttryckte, och anse fullkomligen lofligt att en Ständs-Ledamot inom sitt Ständ fritt wcderlade och gjorde erinringar wid sädane yttranden af Ledamöter ur ett annat, hwilka han för lagstridige ansäge.
Men han trodde derjemte, att samma »varsamhet i förfarande sorn Ridderskapet ock Adeln skulle emot sig af ett annat Riks-Ständ förwänta, samma warsamhet borde ock Ridderssapet och Adeln emot ett annat Ständ iakttaga.
Han tillstyrkte alltkä att, i afseende pä förewarande ämne, icke nägot annat steg mätte komma i sräga. än ett beslut till tryckning af det uppläste Dictamen, hwartill han gerna gäfwe sitt bifall.
Herr Baron och Landt-Marskalken gjorde Proposition till bifall att det uppläste
Dictamen matte, i afseende pä de deruti yttrade tänkesätt, befordras till trycket.
Herr Baron och Landt-Marskalken förmälte, att honom tillhanda kommit en nädig skrifwelse frän Kongk.
Majtt till Herr Landt-Marskalken af den ra dennes, innefattande ett wid handen gifwande att Kongl. Majtt, genom särskilt Nådig ffrifwelse till Bonde-Ständet, af samma dag, äskat Bonde-Siändets samtycke till ett lagligt beifrande wid behörig Domstol 166
Den 12 September. af de beskyllningar, som uti Riksdagsmannen Oxelbär, Memorial bliswit emot SpannemälsDircetionens Ledamöter anförde; hwilken Konungens Nädiga ftrrfwelse till Herr Landt-Marffalken upplästes, sä ival som den till BvndeStändet samt Stats-Rådets Protocoll, hwilka begge sednare Handlingar moro i afskrift bifogade.
Herr rälllmsn uppläste följande:
Med anledning af Kongl. Majus nu upplästa Nädiga ffnfwelse och dermed ätföljande Handlingar, angående Riksdagsmannen OxetiierZ!; i det Hel-erwärda Bonde-Ltändet afgifna Memorial, och det afseende till answar söm detsamma för honom skulle medföra, torde till Högloft.
Ridderskapet och Adelns upplysta bedömmande jag i ödmjukhet fä framställa följande:
Ordningen huru denna fräga rörande Oxelbe-r§ kan behandlas, föreffrifwer RegeringsFormens 110 och Riksdags-Ordningens 78 ^ Desta Grundlagar stadga nemligen att en för brott angiswcn Riksdagsman icke kan lagligen tilltalas förr än Z af dest eget Ständ sädant beslutat; men deruti medgifwes icke att fräga rm en dylik answarighet fär af de andra RiksStänden upptagas.
Sädane äro gräntsorne för Ständens inbördes rättigheter till bwarandra, och det blifwer alltid lika wigtigt som ömtäligt att dem icke öfncrskrida.
Äf desta skäl, och dä jag för det Hederwärda Bonde-Ständet hyser all den aktning som jag af samma Ständ skulle för mitt eget fordra, anser jag Högloft.
Riddcrffapet och Adeln icke tillkomma att ingä j nägon pröfning om Oxelberg förhållande uti Den 12 September. 167 sitt Ständ, utan tror att denna fräga såsom Bonde-SLändet ensam tillhörig, bör pa Desi afgörande bero, och följakteligen att Kongl. Majtts
Nådiga ffrifwelse icke kan annorlunda anses än blott ac1 notitism.
Dä jag säledes nu endast pä allmänna skäl, grundade iden warsamhet jag anser det ena Ständet wara skyldig det andra, betagit mig all widare pröfning i denna fräga, torde jag likwäl kunna begagna denna anledning att förklara huru mycket jag enskilt ogillar de uttryck Oxolksrgs Memorial innehälla; och huru owilkorlig jag anser de derutinnan förolämpade Embetsmäns rättighet wara att söka och erhälla den upprättelse
Lag och Författningar medgifwa.
Herr Baron och Landt-Marskalken förmalte att detta ämne wore, genom Kongl. Mastts
Nädiga ffrifwelse till Herr Landt-Marskalken, Ridderffapet och Adeln endast nouliam rneddeladt, och hemställde för öfrigt om det icke wid tryckningen af 8>lver8toips8 Dictamen, wore tjenligt att utsätta, att det ffedt i kraft af Ridderffapet och Adelns uttryckta bifall.
Herr källman ansäg för sin del det lämpeligaste wara att lata trycka detta mäl, icke som ett Protocolls-Utdrag innefattande Remisi till det Hcderwärda Bonde-Ständet, utan som ett Transumt ur Protocollet, som wisade sakens hela förhållande hes Ridderffapet och Adeln och hwaruti säledes Ridderffapet och Adelns bifall till tryckningen äfwen blefwe intagit.
Grefwe körner, ^clolk,6öran:
Jag tror det är en ffilnad emellan den^ åtgärd hwari i genom 168 Den 12 September. genom ett Ständ skulle söka pätruga ett annat sina meningar och den hwarigenom det förklarade sitt bifall till hwad som inom detsamma blifwit yttrat.
Da jag fullkomligen gillar den ivarsamhet i kraft af hwilken Rrdderskapct och Adeln afbällit sig ifrän all slags officiel demarche, r anseende till en Ledamots yttrande inom det Hederwärda Bonde-Ständet, kan jag likwäl icke finna något hinder för Högloft.
Ridderskapet och Adeln att offcnteligen förklara sitt bifall till hwad Herr Riddarbus-Secretcraren Litverstolye nysi öfwer detka ämne härstädes framställt.
Jag anhäller derföre att, dä Hans Memorial till trycket befordras, det mätte tydeligen utsättas, att det skett pä Ridderskapet och Adelns begäran och att det wunnit deras fullkomliga bifall.
Jag tror detta wara angeläget icke blott säsom en följd af Ridderskapet och Adelns pä Högwälborne Herr Barons och Landt-Marskalkens
Proposition ordentligt uttryckta beslut, utan äfwen säsom ett b^wis pä Ridderskapets och Adelns instämmande uti de tänkesätt som uti detta Memorial innefattas och pä Ridder-- skapct och Adelns deltagande för hwar och en som är ohemult lidande.
Herr Baron ock Landt-Marskalken:
Ridderskapet och Adeln, att ett Lransumt ur Protocollet mä göras, i hwilken form, jemte de öfrige Ledamöters yttranden öfwer detta ämne, Herr Silverstolpe Dicta-- rnen befordras till trycket, ätföljdt af förklarandet af Ridderskapet och Adelns fullkomliga öfwerensfiämmelse med hansderuti yttrade tänkesätt.
Denna Proposition blef med Ja beswarad.
Häref - Den L2 September. 169 Härefter företogs kl. 9 wal till de Electorer som skulle äga att ä Ridderffapet och Adelns magnar deltaga i omröstningen till utseende af Riksens Ständers Justitia-Ombudsman och dest Suppleant.
Lä walet klockan half 12 war flutadt, upplästes Wal-Protocollet, hwaraf inhemtades att följande Hrrrar blifwit förordnade: N:o Till Ordinarie Electorer: Röster. 109 Grefwe lVlärner af Tuna, Larl, General-Lieutenant ------ 8Z. 16 Friherre kurck.
Herr Larllleim 6^Iien8kölcl, Larl, Ofwerste 46. 69 Friherre kälLmd,L1ae8,HofStallm. 47. 1Z6 Friherre Lron8tellt, Larl kreärik.
Lieutenant -------- 47.
279 Friherre ^VranZei af Sausts, ellri8ti3», Ryttmästare - - - - - 47. 10Z Herr kLlkenberA, welker 6ottkrwll.
Kammar-Junkare - - - 47. 8Z4 Herr Rael till Vapnö, lVlatt8 6u8t<ck, Secreterare ------ 45. 17Z2 Herr ^6wrdctll,^aco'o, Secreterare 47. *794 Herr von bjollswn, Lrlsnll, Häradshöfding ------- 47.
L92Z Herr LkrenZrLnat, Stallm. 45.
1999 Herr ka!ken8te6t, /46o1k kreärik.
Secreterare ----- 8i.
2204 Herr 6a b n 3kLoI^ulloun,LgrIkon tv8, äfwerste ------- 49.
Till i7v Den 12 September. N.o Till SuptLanLer: Röster. 18Z0 Herr von 8cbotin§, ^N8tu8 Lbristoxker.
Lieutenant, efter lottning med Herr ^raet och Herr LNrenzrLNLt, som ägde lika röster - - - - 4Z. 1910 Herr Horn, FMlN.
Herr 8ilvsr8tolxe, Oabriei, Riddarhus-Secreterare , genom lottning med Herr l.övensivölci, 8^iomon, sedan Grefwe 6^Uen8tolp^, Larl, som hade 85 röster, anmälts icke förr än i morgon återkomma till Staden ----- 40.
Herr Baron och Landt-Marffalken tillkännagaf att, enligt Ridderffapet och Adelns Protocslls-Utdrag, hwilket de öfrige Stånden bifallit, skulle walet till Justitia - Ombudsman och desi Suppleant i dag för sig gä, och anmodade Ordföranden Grefwe lvlörnsr, (^ri, att em sammanträdet lata utfärda anslag till kl. .5 i eftermiddag.
Upplästes ett frän Stats-Utskottet inkommit Memorial af den 11 September, innefattande tillstyrkande att hyreskostnaderne för Ständens Klubbar mätte af allmänna medlen bestridas.
Upplästes Präste-SLändets Protocolls-Utdrag af den 10 September, innefattande bifall till'Stats- och Banco-Utskottens hemställan i afseende pä Stats-werkets inbetalningar ä de af Banken gjorde förskott.
Höglosiige Ridderffapet och Adeln ätffiljdes klockan tre qwart till 12. in krotocolli, A. 6. 8ilverZtolpe.
" - Tors - Den iz September. 171 Torsdagen den iz September. klenum kl. 10 f. m. Genom wal af Elcctorerne hade blifwit utsedde enligt Listor, hwilka nu öppnades, till Ledamöter I Lonstitutions> Utstottet: Efter Grefwe Underbjelke, Fullm.
Letterström, gncob, och Herr ILu^teri8rjerr!n, hollan Larl: N:o 247 Friherre U-1lje8vLr6 , Fullmägtig Herr o,g,»In, Oörnn, Assessor, och N:o 2208 Herr von Lrinkmnn, Larl <Zu8tnk, Envojö.
I Banco-Utskottet:
Efter Friherre UnZerkeU, Fullm.
Herr UKrenbortz:N:o28zFriherre 8rlkver8^öt6,!4il8, Major.
Uti Allmänna Beswärs och GeconomLeUtstottet: Efter Herr ve 6eer, Fullmägtig Herr 6vllenrnm:
N:o 198Z Herr k^e/ken8köt6, vettlok, Assessor.
Uri Expeditions, Utskottet: Efter Herr Vs6eer, Fullm.
Herr 6^llenrnm:
N:o 1943 Herr Lergen8ckötä, Lric, Protocolls-Secreterare.
Upplästes Protocollet öfwer det, förledne gärdag, af särskilta Electorer, anställda wal till Riksens Ständers Justitia-Ombudsman och dest Suppleant, hwaraf inhemtades detFri- - hellre 172 Den 1Z September. herre Uars ^uZust ^lannerbeim, förste Eppeditions-Secreterare och Commendeur med Stora Korset af Kongl. Wasa-Orden, bade med 48 rester blifwit till Justitia-Ombudsman ätertvald och Lagmannen sollan blenne Leterson med 47 rester till Justitia-Ombudsmannens Suppleant, hwarförutan Lagmannen I4örlin och Lagmannen Uaurln till den förra af Vesta platser hade erhällit hwar sin röst.
Uppå gjord Proposition af Herr Baron och Landt-Marskalken, beflöts att EppedilionsUtskottet skulle anmodas att för Friherre lviannerkeim och Lagmannen Leterson uppsätta behörige Constitutorialer.
Ridderskapet och Adelns Protocoll, ivid Urtima Riksdagen i Orebro, den ii September i8iv.
S. D. Wid förnyadt föredragande af Statsutskottets den 7 dennes pä bordet lagda Memorial, angående arfwoden och tractamenten för Ståndens Secreterare, Canzlier och Betjening blef detsamma äterremitteradt, i anledning af gjorda anmärkningar af Herr Leijerscam, hollanblenric,i afseendepäprincipen för StändsSecreterarnes arfwoden, och af Undertecknad Silverstolpe, ^xel Oabriel, i afseende pä principen för resepenningarnes beräkning, t-ck supra. S. D. Föredrogs ä nyo och bifölls Statsutskottets den 7 September pä bordet lagda Memorial, rörande arrende - wilkoren för Eldgarns-O. supra. ^ Juste - Den iZ September. 175 Justerades rieni-Protocollet för den 12 dennes.
Föredrogs Kongl. Maj:Ls Nädiga Diplom af den 29 Junii 1809 pä Friherrlig wärdighet för General-Majoren och Riddaren med Stora Korset af Kongl. Cwärds-Orden 6eor§ Larl von Döbeln, i anledning hwaraf och efter anmälan det Riddarhus-Utstottet funnit alla prestanda wara fullgjorda; Herr Baron och LandtMarffalken gjorde Proposition att Friherre von Döbeln mätte bewiljas introduction pä Riddarhuset under N:o ZZZ bland Friherrarne.
Derefter företogs kl. half 11.
Ridderffapets och Adelns wal till Ledamöter af den Nämnd som, enligt 10Z tz. af Regerings-Formen, äger att dömma huruwida Högsta Domstolens samtlige Ledamöter gjort stg förtjenta att i deras wigtiga kall bibehällas.
Röstberäkningen slutades klockan 1, dä Protocoll författades och upplästes, hwaraf inhemtades att följande Herrar blifwit utsedde: Till Ordinarie Ledamöter : N:o Röster. 84 Grefwe Spens, Fullm.
Grefwe körner, ^öolk 6örsn, Kammarherre - 85. 61 Grefwe Duker, Fullm.
Friherre Lron Ltellt, jsgcob. Major - - ° - 84. 99 Friherre llllamiiton, Larl, Ofwerste Kammar-Junkare - - - - - 85. 28Z Friherre Silversköld, blils, Major - 85.