Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Genom detta beslut har Ridderskapet och Adeln redan frånträdt möjligheten, att gå BondeStåndet till mötes deruti , att extra Roteringen ovilkorligen skulle genom manskap utgöras; ty BondeStåndets syfte är att medelst extra Rot°ririgens utgående i manskap minska antalet utgående Beväringar, hvilket icke inträffar, så fort legtiingeu tillätes inom Beväringsåldern, och sota jag •54 Den j\October J. m. skall söka bevisa.
Majit ville Öka Ar* méen med (iil exempel 25,000 man} härtill er. fordras (vanne Glassér af Beväringen, utgörande 22,000, samt exira Roteiingen 3000 sum> ms 25.000; men om legning inom beväringsåldern blifver bifallen, så är det gifvet, att Rotehillarne heldre lega sine Soldater ibland Beväringen, ty kostnaden måste naturligtvis vara mindre.
O n nu 3000 extra Roteringsnumer tagas inom Beväringsåldern, återslå icke mer än 19,000 sådana i de båda Classerne, hvilka med de 3000 (ill extra Roleringar legde Beväringsynglingar göra 22,000 man; felas således i alla fall 3CO0 man i det fastställda antal af 25.000, och nödgas Kongl. Majit, för att få detta cornplett, ytterligare utcommendera 3000 man af en äldre Class Beväringar , så att BondeStåndets syfte i alla fall blifver förleladt.
Vid sådant förhållande samt då det måste vara förmånligare för Rotehållarne, att efter eget val lemna manskap eller hästar: då det enligt Kungörelser blefve dem öppet lemnadt, att behörigen anmäla, antin* gen de ville utgöra den ena eller andra af dessa prsestationer, och då sluteligen de, Born vilja bibehålla soldater, och hvilke senare för närvarande utgöra ett antal af 1500, orubbadt få på si«j dant sätt afbörda sin roteringsskyldighet; så skulle jag för min del tro, att allas interessen bäst förenades , om ifrågavarande punkt uti OeconomieUtskottets Betänkande afsloges.
Herr RibenI händelse Ridderskapet och Adeln skulle hnna för godt, att alsia den delaf OeconomieUtskottets Betänkande, hvari Utskottet Deri 7 Ociober J. ut. 155 yrkat, att roteringsskyldiglieten matte ovilkorligen verkställas med manskap, anhåller jag, att på samma grund, som Ridderskapet och Adeln för några veckor sedan, då fråga var om beklädnadspassevolancen, vid de indelta CavalleriRegementerne, beslöt att de Rusthållare, som icke afläto något svar å Regeringens framställning i ämnet, skulle anses neka, äfven nu på lika sätt de extra Rotehållare, som icke svara å de propositioner, hvilka uti ifrågavarande hänseende kunna dem meddelas, må anses nekande, och få förblif. va vid ptsestationen af manskap.
Det är i anledning af det utaf Herr Riben föreslagne tillägg till beslutet, att nemligen de extra Rotehållare, hvilka icke voro närvarande, skulle anses neka, som jag får fästa uppmärksamheten derå, att, om det senare Betänkandet afslås , och Ridderskapet och Adeln i stället bifaller OeconomieUtskottets uti första Betänkandet gjorde förslag , att contracten skola uppgöras vid JemkningsComrnissioner, den omständighet icke möjligen kan inträffa, att någon är borta ifrån JemkningsCommissionen, ty de måste antingen sjelfve eller genom ombud infinna sig där.
I anledning af Herr Ribens förslag, får jag upplysa,'' att alla Rotehållare redan blifvit tillfrågade i ämnet, och att en seiskild förtekning å dem finnes att tillgå.
Den utvisar äfven, att i5oe Rotehållare vilja fortfara att prassteia Soldater, men att de öfriga ingått uti att hålla hästar.
I56
Den 7 Oclober J, rn.
Herr von Heijne', Tiden är ej bestämd, under hvilken ifrågavarande contracter skola fortfara.
Jag kan icke föreställa mig, att en nuvarande egare skulle för alla tider ingå, att för sitt hemman hålla häst , likasom ej en annan hem-: mansegare, som afsäger sig^rättigheten att prestera häst, borde kunna göra det för everldeliga tider.
Jag skulle således tro det vara rättast, att någon viss tid bestämdes för contractets förnyan* de, t. e. 3 eller 10 år, så att icke förbindelsen för beständigt ålades jorden på ett ställe, der en egare nu funnes, som vore road af att hålla hästar.
I en skogsort t. e. der det vanligen är svårt att hålla hästar, kunde sådant väl någon gång inträffa, men derföre kunde en annan egare, sorn icke hade samma råd och lust som föjeträdaren att hälla etc vackert stall, vara bäst belåten med att afsäga sig rättigheten, att utgöra roteringen med häst.
Jag anser i öfrigt, att, i fall contracten om häst-prsestationen skall uppgöras vid så kallade JemkningsCommissioner, meningen kunde vara att afsluta dess contract för alla (ider.
Detta åter är i min tanka icke rigtigt utan tror jag bäst vara , att
Rotehållarne hvart femte år må tillkännagifva , huruvida de vilja fortfara med sin praestation, eller på tillåtet sätt densamma förändra.
Att binda ett så be tydligt onus vid jorden för evigt, kan aldrig vara rätt.
Herr jBerghman, Ambrosius Magnus:
Jag anhåller, och jag förbehåller mig på det kraftigaste, att den lag måtte etableras, att den frånvarande Rotehållare!! ma anses nekande till propo - Den 7 Odolerf, m. *57 Bitlonen, och ingalunda att, såsom Friherre Cederström nyss påstod, en sadan skulle anses hafva bifallit den.
Hvad Herr von Heijnes för slag i afseende på contractstiden beträffar, så kan jag ej deruti ingå, ty det vore då icke någon säkerhet för Regeringen: utan jag skulle tro, att ett contract af ifrågavarande beskaffenhet bör utsträckas åtminstone till nästa krig.
Hvarje roterad hemmansegare har väl en häst.
Så'vida jag fattat meningen af JemkningsCommissionerne, är den endast, att de skola verkställa en jemkning i fördelningen af Rote-numrorne, men icke pröfva sättet för roteringens utgörande
Och i afseende derå instämmer jag med Herr von Heijne deruti, att contracten om häst-prsestation icke böra uppgöras för beständigt.
Men deremot kan jag ej antaga Herr von Heijnes förslag, att sätta contracten på så kort tid som 5 till lo ar, utan anser, att minst 25 å 30 år böra i detta fall“bestämmas.
Friherre Björnstjerna'. lag är helt och hållet förekommen af Herr Berghman; och Får blott erindra, att ordalydelsen i contracten bör blifva: till och med nästa krig.
Herr Grejven och Landt-Mankalken gjorde proposition till bifall af OeconomieUtskotlets förevarande Utlåtande.
Ropades Nej. H varefter Herr Grejven och Landt Nior skalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behaga - Den 7 OctolerJ.m. de gilia OeconomieUtskottets Utlåtande , endast med undantag af hvad Utskottet tillstyrkt i fråga om beståndet af ds emel'an Kongl. Majtt octi Kronan samt extra Rotehållare redan ioglngne confrater örn förvandling af extra Roteringspligten från skyldigheten att uppsätta Manskap till den, att utgöra andre praestationer; samt örn rättigheten för Kongl. Majit att äfven framgent sadane öfvenskommelser med extra Rotehållare, hvilka hvar för sig derom anmälan göra, afsluta; i hvilken omständighet Ridderskapet och Adeln, med förkastande af Utskottets hemställan, torde finna lämpeligt besluta, att icke allenast de emellan Kongl. Majit och Kronan samt extr,a Rotehållare redan afslurade contracter, vid hvilka ds sistnämnde, uppå af dem hos Kongl. Majlis Befallningshafvande förnyad anmälan, önska förblifva, utan ock de, hvilka i enahanda afseende, hädanefter kunna ingas af Rotehållare, som sjeIfve eller genom lagligen befullmägtigadt
Ombud sig dertill frivilligt anmäla, må, till och med nästa krig, fortfara att vara gällande.
Sedan vid pröfning af BancoUtskottets den 28 sistiedne April under No io afgifne, samt den 30 derpåfölj ie eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, rörande Publicitet af Bankens angelägenheter, Ridderskapet och Adeln den 7 sistiedne Maj för - Den ~ October /, rn. middagen stadgat, att frågan om ock huruvida någre uppgifter, rörande BancoVerkets ställning, framdeles under Riksens Ständers sammanvaro, eller äfven dess emellan, antingen årligen efter afslutade räkenskaper, elier efter hvarje Revisionsförrättning, må komma att allmängöra», borde hvila, intill dess Ridderskapet och Adeln öfver den blifvande Financeregleringen fattat sitt beslut; så hemställde Herr Grefven och Landt Marskalken nu, om icke sedan Financeregleringen redan blifvit af Riddersskapet och Adeln afgjord, Ridderskapet och Adeln behaeade företaga berörde fråga till pröfning och afgörande.
Herr Rosenblad, Bernhard; Jag får vördsam - ligen föreslå, att Högh Ridderskapet och Adeln måtte besluta, att, oberäknadt vid Revisioner och Riksdagar, Bankens hela Status årligen må allmänheten meddelas på sarnmma sätt som nu sker med RiksgäldsContoirets.
Sedan den slöja, hvilken i 150 år betäckt Banken, nu lyckligtvis blifvit undanryckt, har all möjlig tjus ningsförmåga af ett rner eller mindre utsträckt hemlighetssystem upphört.
Deremot äga våra Ombud i Banken anspråk, att, i afseende på de ras verkställighet af våra beslut, bedömrms efter en öppen granskning, att ej underkastas giftet af den dolda oupplysta.
Och hvilken af oss , Mine Herrar, bestrider, att de financiella beslut, Rik sens Sländer nu vidtagit, djupt ingripa i alla en. skilta intressen — ehuru deras verkningar olika förespås, allt efter olika åsigter.
Det är säle - nen ?
Octoler f% m. des en obestridlig rätt hos Nationen att lära leanna __ hos oss en helig pligt att bereda våra Medborgare kännedom af dessa verkningar, så vidt möjligt är, nog tidigt, att de derefter kunna lämpa de försigtighetsmått, som fordras för att åtminstone rädda en del af den deras egendom, det tillhört Lagstiftningen att skydda.
Skulle Högl.
Ridderskapet och Adeln godkänna denna min tillstyrkan, så får jag lika vördsamt föreslå , att Respective MedStånden måtte inbjudas, att uti enalianda beslut med Ridderskapet och Adeln sig förena.
Herr Grejven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln skulle finna lämpeligt besluta, det en fullständig uppgift om Hankens hela ställning hädanefter borde årligen, genom Herrar BancoFullmägtiges föranstalltande, tryckt meddelas, samt äfven Allmänna Tidningarne åtfölja.
Hvarefter Herr Grejven och Landt Mar skalken frågade, om Ridderskapet och Adeln önskade, att de öfrige RiksStånden skulle inbjudas, att uti detta beslut med Ridderskapet och Adeln sig förena.
Upplästes Hedervärda BondeStåndets Proto-’ collsIJtdrag för den 25 sistledne September, af inne - r igen 7 Oclober ,/. m, i6l innehåll, att Siandet till StatsUtskottet remittsrat Anders Danielson* Motion om anordning af Stånds och UtskottsCa r z! ierntfs aflöning för Junii, Julii, Augusti och September månader; uti hvilt ken Remiss, de öfrige RiksSiånden blifvit inbjud, ne att sig med JBoniieStåndet förena.
Herr Grefven och Landt Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade uti den af RondeStåndet beslutade ofvanberörde Remiss instämma.
Herr Grefven och Landt-Marskalken tillkännagaf, det Herr Uggla, Carl, i anseende till dess förestående afresa från Riksdagen, afsagt sig den honom uppdragne befattning, att vara Ledamot i BeviHningsUtskottet; i anledning ' hvaraf Herr Grejven och Landt Marskalken anmodade Herrar Electorer att med första sammanträda, för att utse en annan Ledamot i BevillningsUtskottet e£- tei Herr Uggla.
Upplästes och lades på bordet följande från redanrtämnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden: Ridd. o.
Ad, Pvot.
IX Band- lista Afd. n.
Den 7 ö< taber J. m. från Stats Ut&koitet'
Af den 6 dennes: N:o 5 I <•
Angående RiksStåndens olika beslut i fråga om Itskillige anslag för FörsvarsVerket.
Från Stats- och BancoUtakotten-.
Af den 6 dennes : N;o 6t.
I anledning af de beslut RiksStanden fattat till sammanjemkning af deras förut yttrade skiljaktiga meningar, i frågorne röran, de
Rikets penningeväsende och de med detsamma gemenskap ägande ämnen» Af den 2 dennes*.
N:o 513.
Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande, i anledning af Kongl. Maj;ts Nådiga proposition, angsende ytterligare anslag för fullbordandet af Götha Canal.
Af den t dennes:
Dtn 7 October f. m. 165 Från Staff- samt Allmänna Be tvärs- och OsconomieUtskotten:
Af den 20 sistledne September; N:o 5 I I.
I anledning af Kongl. Majtts Nådiga proposition, rörande Kronoskogsrne, samt öfver åtskilige dermed gemenskap ägande Motioner.
Från Allmänna Befvårs- och Oeconomie Ut foot te t; Af den 20 sistledne September: N:o 189. t anledning af väckt Motion om ökadt antal besigtningsman a Ekeakogarne i Riket.
Af den 6 dennes: N:o 190.
Angående anslag af ett Ordinarie Camelis!arfvode lil* fördelning-emellan 2:ne Extra Car.zlister.
Justerades följande ; Utdrag af Protocoilef hållit hos Hög’of]ige Riddtrskapet och Adeln viii Lagtima Riksdagen i Stockholm ilen 7 Oktober 1823. S. D.
Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs och Oeconom ielJi skot tets den 50 sistledne September under tö8 afgilne, samt den T>en 7 Oi taber f, m. 30 derpåföljie eftermiddagen pä bardet lagde, Utlåtande , i anledning af gjorde anmärkningar vid||Utskoifet8 förut meddehe Betänkande, rörande jemkning af extra Roteringen i Riket: fann Ridderskapet och Adeln för godt, att samma Utlåtande gilla, endast med undantag af hvad Utskottet tillstyrkt i fråga om beståndet af de emellan Kongl. Majit och Kronan samt extra Rotehållare redan ingångne coniracier, orri förvandling af extra Roteringspligten, frän skyldigheten att upprätta Manskap till deri, att utgöra andre prtsuationer, samt om rättigheten för Kongl.
Majtt att äfven framgent sådane öfverenskotnrnelser med extra Rotehå! are, hvilka hvar för sig derom anmälan göra, afsiuta; i hvilken omständighet Ridderskapet och Adeln, med förkastande af Utskottet* hemställan, beslöt, att icke allenast de emellan Kongl. Majit och Kronan samt extra Rotehållare redan afslutade Contracter. vid hvilka de sistnämnde, uppå af detri hos Kongl. Majus Befallningshafvande förnyad anmälan önska förblifva, utan ork de hvilka i enahanda afseende hädanefter kunna ingås af Rotehållare, som sjelf, ve eiler genom
Lagligen befulimägtigadt ombud sig dertill frivilligt anmäla, må till och med nästa krig fortfara att vara gällande.
Ut supra. S, JD Sedan vid pröfning af BancoUtskot. tets den 28 silst!edne April under Nio toafgifne, samt den 30 derpålöljde eftermiddagen på bordet (agde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottels förut meddeldte Betänkande, rörande publicitet af Banquens angela - Pen i Octobcr /. m. genheter, Ridderskapet och Adeln den 1 sist— ledne Maji förmiddagen stadga!, att frågan om orh huruvida någre uppgifter Jdrande Banco Verl e 5 stallning framdeles, under Riksens Smndets sam» manvaro, eiler afven dess emellan, antingen årligen, efter afslulade räkenskaper, eller efter hvarje Revisionsförrättning må komma att allmängöra», borde hvila, intill dess Ridderskapet och Adeln öfver den blifvande Financeregleringen fattat sitt Beslut; så fann Ridderskapet och Adeln nu för godt besluta, det en fullständig uppgift om
Bankens hela ställning hädanefter borde årligen genom Herrar BancoFuilrnägtiges föranstaltande tryckt meddela^ samt äfven Allmänna Tidningarne åtfölja; uti hvilket beslut de öfrige RiksSiånden skulle inbjudas, att sig med Ridderskapet och A~ deln förena.
Vid föredragning af ' Hedervärda BondeSiändets ProtocollsUtdrag för den 25 sist ledne September af innehall , att Ståndet till StatsUiskottet remitterat Anders Danielssons Motion örn anordning af Stånds- och Utskotts— C!anzliernes aflöning för Jonis, Julii, Augusti och September månader; uti hvilken Remiss de ofri. ge R ksStånden blifvit inbjudne att sig med BondeStåndet förena; fann Ridd* rskapet och Adela för godt, att uti den af BondeSiåndet beslutad© cfvanberörde Remiss instämma.
Ut supra» l66 iDen 7 October f. m. Hop!. Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan % eftermiddagen.
Luger heim.
Thorsdagen elen 9 October.
1 Öppnades det inför Riksens Ständers Herrar Eldctorer den 7 dennes haline protocoll vid valet af Riksens Si änders JustisiaeOinbudsrnan, saint Upplästes, sä lydande:
År 1823 den 7 October sammanträdde Riksens Hoch.fl.
Ständers valde Electorer för att ut. se Riksens Ständers Justitieombudsman, och be. funnos, vid vaIsrd[arnes öppnande, rösterna halva utfallit, som fjöler: HofRättsRädet, Häradshöfdingen Carl Petter Törneblad - . 22 röster.
JustitiosBådrt, Juris utriusque Doctorn gamt Commendeuren af Kongl, Pert 9 Octcber /. m. ltf7 Nordstjerneorden Grefve Gustaf Watheir Hamilton - - 17 röster.
Lagmannen, Borgmästaren, Juris utriusque Doctorn Jonas Ullberg - 8 röster.
RevisionsSecreteraren Nils Wilhelm Stråle .... i röst.
I följd hvaraf, och sorn således ingendera erhållit den i 63 §.
Riksdagsordningen stadgade pluralitet, votering anställdes öfver följande Voteringsproposition:
Den sorn bifaller, att HofRättsRadet Törneblad skall blifva Riksens Ständers Justi! iseQin. budsman, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nejj Vinner Nej, kommer ny votering att anställas, huruvida den person, hvilken 1 ordnin. gen, näst efter HofRättsRadet Törneblad, erhål. lit de fleste rösterne , skall till JustitiasOmbudsman varda utsedd.
Efter voteringssedlarnes öppnande befunnos rösterne hafva utfallit, som foijer: lflg
Den 9 O cl ober f. rn.
I Följd hvaraf, och som således
Nej vunnit, ny votering anställdes öfver följande Voteringsproposition :
Den som bifaller, att JustitiasRådet och Cornmendeuren Grefve Hamilton skall blifva Riksens Ständers Justitieombudsman, voterar Ja ; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer ny votering att anställas, huruvida den person, hvilken i ordningen, näst efter Just itifflRådet Grefve Hamilton, erhållit de fleste rösterne, skall till Justitieombudsman varda utsedd.
Efter voteringssedlarnes öppnande befunnos rösterne hafva utfallit, som följer; Ja 22.
Nej __ 25.
I följd hvaraf, och som således
Nej vuni nit, ny votering anställdes öfver följande voteringsproposition:
Den som bifaller , att Lagmannen Ullberg skall blifva Riksens Ständers Justitieombudsman, voterar Jas Den 9 Oclober J, m, itg
Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer ny votering att anställas, huruvida den person, hvilken i ordningen, näst efter Lagmannen Ullberg, erhållit de fleste röeterne, skall till Justitieombudsman varda utsedd.
Efter voteringssedlarnes öppnande, befunno* rösterne hafva utfallit, som föijer; Ja 16.
Nej vunnit , ny votering anställdes öfver följande vote-3 ringsproposition:
Den som bifaller att RevisionsSecreterareri Stråle skall blifva Riksens Ständers JustitiseOmr budsman, voterar Ja; Den det ej vill^voterar Neji Vinner Nej, kommer enligt 97 §.
RegeringsFormen, ny omröstning att anställas öfver alia dem, som vid fötsta voteringen kommit i fråga.
Den 9 Odober f. m, Efter voteringssedlarnes Öppnande befunnos röslerne hafva u t fa 11 i t 9 som föijer:
Ja __ II.
DS således ingen af de personer, pi hvilka vid den forsla voteringen blifvit röstadt, genom de förnyade voteringarne erhållit Electoremes kallelse att vara Riksens Ständers JustitiseQmbudsman, företogs, enligt 97 §.
RegeringsForrnen, ny omröstning öfver alia dem, som vid första voteringen kommit 1 fråga, då, efter valsedlarnes öppnande, rösterne befunno» hafva utfallit, som följer: HofRättsRådet Törneblad s6 röster.
JustitiseRådet Grefve Hamilton • 15 d:o.
Lag mannen Ullberg . . 7 d:o.
Varandes alltså till Riksens Ständers Justitia»- Ombudsman utsedd Herr HofRätiRådet, Härads, höidingen Carl Petter Törneblad.
(Jt supra.
Arv. A rursan Posse. Ludvig Mörner. H. A.
Johan Olsson Longberg.
Öppnades det inför Riksens Ständers Herrar Electorer den 7 dennes förde Protocoil vid valet af Riksens Ständers JustitiseOmbudsroans ef. terträdare, samt upplästes så lydande: o A.r 1823 den 7 Oet. sammanträdde Riksens H.öglofi, Ständers valde Electorer, för att utse den man, sorn skali efterträda Riksens Ständers Ju. • c Den g October f. rn.
171 stitiajOmbudsman, i fall han innan nästföljande Riksdag skulle med döden afgå; Och befunnos , vid valsedlarnes öppnande, rösterne hafva utfallit som följer:
Lagmannen , Häradshöfdingen och Borgmästaren Nils Callerholm - 29 röster.
Lagmannen, Borgmästaren Juris utrius que Doctoren Jonas Ullberg - 10 röster.
RevisionsSecreteraren Nils Wilhelm Stråle 5 röster.
Nordstjerneorden Juris utriusque Doctorn J.
Notaeus. - 2 röster.
Förste ExpeditiorisSecreteraren P. N. Poignarit - - 2 roster.
Varande alltså Lagmannen, Häradshöfdingen och Borgmästaren Nils Callerholm utsedd an efterträda Riksens Siänders JustitiaeOmbudsman , i fall han innan nästföljande
Riksdag skulle med döden afgå.
Arv. Arv.son Posse. Ludvig Mörner.
H. A. Falkman.
Jjohan Olsson Longberg.
Herr Grejven och Landt Marsk olken hemställde, om icke, sedan Riksens Ständers Herrar Eleetorer således utsett HofRättsRådet, Häradshöfdingen Garl Petter Törneblad, att vara Riksens Standers Justitieombudsman, samt Lagmannen, Borgmästaren och Häradshöfdingen Nils Callerholm, alt JustitiasOombudsmannen efterträda, i lali han innan nästföljande Riksdag skulle med döden afgå, Ridderskapet och Adeln skulle finna lämpe - 17* pen § Oclober /■ m. ligt anmoda EspediiionsUtskottet, att för dem uppsätta behörige förordnanden, samt att jemväl derom föreslå en underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:c. B fölls.
Föredrogs å nyo och bifölls Stats- och Banco(Jtskottens den 6 dennes under N:o 61 afgifne, samt den 7 derpåföljde på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af de beslut RiksSlånden fattat till sammanjemkning af deras förut yttrade skilj, aktlga meningar i frågorne rörande
Rikets penningeväsende och de med detsamma gemenskap ägande ämnen.
Vid förnyad föredragning af StatsUtskottefs den 6:te dennes under N;o 512 aflåtne, samt derr 7 derpåföljde på bordet lagde, Memorial, angående RiksStåndens olika beslut i fråga om åtskilliga anslag för Försvarsverket; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, under godkännande af de Utaf StatsUtskottet föreslagne voteringspropositioner, öfverlemna denna fråga till förstärkta StatsUtskottets afgörande.
Föredrogoså nyo och gillades följande Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets den 20 si stled ne September och den 6 dennes afgifne, samt den 7Jde dennes på bordet lagde, Utlåtanden : Nio 18g.
I anledning af vackt Motion om Ökadt antal Besigtningsman å Ekeskogarrae i Rikes, Den 9 Oclober f, m, I N.'o 190.
Angående anslående af ett ordinarie Canzlislarfvode till fördelning emellaa Sine af Utskottet antagne extra Canzlister.
Vid förnyad föredragning af Stats- och BmcoUtskottens den t dennes under N;o 514 afgifne, samt den 7 derpåföljde på bordet lagde, Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande, i anledning af förekommen fråga om l.ånerätt uti Riksens Ständers Banque för allmänna Brandförsäkringsverket: fann Ridderskapet och Adeln atr, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallit, Utskottens ifrågavarande Utlåtande borde läggas till Handlingarne.
Företogs till pröfning LagUtskotfats den 26 sistledne September tander
N-o 186 afgifne, samt den 30 derpåfölj.le eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande i anledning af 1:0 BancoUtsicotteis
Memorial angående det äfventyr, som för Banken uppstår af omöjligheten, att få tillförlitligen upplyst, huruvida Dess låntagare emot Inteckning i fast egendom äro frie från Förmynderskap eller förvaltning af andre förmånsrätt ägande medel. 2:0.
Herr A. W. Pereswethoff Morats Motion örn ändring af 17 €$p. 8 §.
HandelsBalkertj }}'>> 9 Octobet f. m. och inrättande af FörmyndareKamraare i aila Ri, kei* Provincer, samt 3to.
ViceTalemannen Jon Jonssons Memorial, med förslag tillen förändrad HypotheksLag rn, m. Herr Hjerta, Gmtaf: Jag finner väl. att Ut. skottet handlat ganska försigtigt, dl det icke föreslagit några hufvudsakliga förändringar i InteckningsLagen, emedan det är bäst att vänta till nya Lagen utkommer; men jag trodde likväl, att matt hade kunnat begagna det förslag, som en redan förstörd Credit päfordrar, att nemligen söka skaffa inteckningar en osviklig rätt framför alli tysta företräden Afven hvad barnarf beträffar, hade Utskottet icke handlat olärnpeligt, om dd kunnat uppge ett sätt att gifva mera kraft åt inteckningar, utan att betaga omyndiga deras rätt.
Jag skulle viga föreslå ett sådant.
Man kan icke blifva förmyndare mer än i tva fail , antingen har man sin egendom intecknad förut, eiler efteråt.
I förra fallet är det en tydlig orättvisa, att barnarf skall taga företräde framför en redan existerande inteckning.
I sednare fallet åter, är det ingen orättvisa, arr inteckningen skall stå efter.
Men säkerheten hvilar ila endast pä allmängörandet af kännedomen om förmynderskapet.