Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Af den 24 dennes: N:o 48- Angående aflöningen vid innevarande Riksdag för RiksStåndens och deras Utskotts Secreterare, Canzlier samt Vaktbetjening.
Från Banco-Utskottet:
Af den 22 dennes: N:o 10.
Angående Revision vid LånContoiren i Götheborg och Malmö den 1 instundande Martii.
Från LagUt skott et :
Af den 20 sistledne December: N:o 2.
I anledning af väckt fråga om anstalt till beredande af noggrann efterlefnad af Kongl. Förklaringen den 14 Maji i8o5, samt öfrige Lagbud, rörande lagfart å fast egendom.
Öfver väckt Motion, om uppliäfvande af HofRätternes Leuterationsrätt.
Af den 3i sistledne December: N:o 6.
Öfver gjordt förslag, om tillägg till 27 Capillet 9 §.
Af den i3 dennes: N:o 11.
Öfver väckt Motion om uppliäfvande af 2 Gap. 3 §.
GiftermålsBalken. 344 Den 29 Januarii.
Af den 21 dennes: N:o 14.
Angående falsningen och häftningen af de Exemplar af Bilianget till RiksStåndens Protocoll, som i Stånden successive utdelas.
Af den 22 dennes: N:o 17, Angående väckt Motion om expediering af Rikets Ständers beslut, i afseende å Kongl.
CanzliStyrelsens liandcassa, N:o 22.
Angående anslag för anskaffande af erforderligt biträde i och för skyndsam tryckning af Bihanget till RiksStåndens Protocoll innevarande Riksdag, N:o 23.
Angående sättet för meddelandet af samtelige Utskottens i tryckta Exemplar till Rikets Höglofl.
Ständer afgifvande Utlåtanden och Betänkanden, Lades på bordet, Upplästes Hedervärda BondeStåndets ProtocollsUtdrag af den 26 dennes, innehållande, alt då med mängden af de till Rikets Ständers handläggning hänskjutne mål icke vore förenligt, att Riksdagen kunde afslutas inom den i 109 §.
RegeringsFormen och 80 Riksdagsordningen föreskrifne tid af tre månader ifrån det Kongl, Den 29 Jan un lii. 345 Maj:ts Nådiga Proposition om StatsVerkets tillstånd och behof, den i5 sistlidne November, till Rikets Ständer öfverlemnades, BondeStåndet beslutat att inbjuda de öfrige MedStånden till deltagande uli en underdånig Skrifvelse, hvarigenom Rikets Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla om Riksdagens förlängande på en månad, ifrån det nyssberörde tid förflutit; till hvilken Skrifvelse ExpeditionsUtskottet borde uppsätta förslag.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken återkom med Ridderskapets och Adelns Stora Deputation, samt återtog klubban af Grefve Posse, Arvid; hvarefter Hans Excellence tillkännagaf, alt Hennes Kongl. Höghet Prinsessan Sophia Albertina icke kunnat, i anseende till inträlfad sjukdom, emottaga Rikets Ständers Stora Deputation.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, att Hans Majit Konungens, Hennes Majit Drottningens samt Hans Kongl.
Höghet Kronprinsens Nådiga Svar till bemälde Stora Deputation måtte i dagens Protocoll intagas.
Bifölls. 346
Dea 29 Januarii.
Högstberörde
Svar blefvo derefter uppläste, så lydande: Hans Maj:t Konungens Svar: Gode Herrar och Svenske
Jag emottager med liflig tillfredsställelse uttrycket af de tänkesätt, hvartill Min tredje Sonsons födelse gifvit anledning.
Upptagen till Son af den Konung, som upprätthöll
Sverige vid afgrundens slippriga brant; Arfvinge af Hans ömhet för Folket, har Jag känt Mina krafter växa i mån af farorna.
Om hinder ännu mött uppfyllandet af allt det goda Jag åsyftat, så väntar Jag det med förtroende af Eder medverkan och af Edert eniga biträde.
Yi hafva likväl vunnit omisskänneliga fördelar: aderton års ostördt lugn inom Landet, utan någon kränkning af allmän frihet eller enskilt rätt, utan att någons lagliga anspråk blifvit för nära trädde.
Härmed förenar sig tillväxten af alla idoghetens och konstflitens grenar, enda källan till den allmänna välmågan.
För detta håller Mig Svenska Folket räkning.
Dess tacksamhet kröner
Mina bemödanden.
Jag erkänner, Gode Herrar och Svenske Män, att det namn Jag ifrigast eftersträfvat, är det af Landets
Far, hvarmed nu Rikets Ständer helsa Mig i Folkets Den 29 Januari!. 347 namn.
Det skall hädanefter för Mig och Mina efterkommande blifva den skönaste äretitel.
Det nya band, som, om möjligt, ännu närmare förenat Mitt Konungsliga Hus med Nationen, skall, som Jag hoppas, vinna en ökad helgd af en lycklig öfverensstämmelse i vilja och afsigter, hvars bemödanden af allmakten skola välsignas.
Hennes Maj:t Drottningens Svar: Gode Herrar och Svenske
Det är med lifligaste tillfredställelse
Jag erfar den beredvillighet, hvarmed Svenska Folket omfatta hvarje tillfälle att förklara mig sin tillgifvenhet.
Uttrycken af de tänkesätt, hvilka J nu, å Rikets Ständers vägnar, till Mig framburit, hafva i mina ögon vunnit ett ökadt värde af deras anledning.
Den unge Fursten, hvars dop J såsom vittnen öfvervarit, skall, med den Allsmägtiges bistånd, rättfärdiga de känslor J redan för Honom hysen, och de framtida förhoppningar
J ägen rättighet att fästa vid Honom, likasom vid Hans Bröder.
Hans Faders och Farfaders efterdömen skola ut - v 348 Den 39 Januari i. hilda Håns förstånd; Jag skall i Hans hjerta väcka och underhålla kärleken till Folket.
Den önskan J yttrat, att Jag genom Mina omsorger ville bidraga att afbörda en del af den gärd J ären skyldige Konungen, Min Gemål, skall blifva
Mig en ljuf och behaglig pligt att uppfylla.
Emottagen, Gode Herrar och Svenske Män, försäkringarne om all Min Kongl. Nåd och Bevågenhet.
Höghet Kronprinsens Svar:
Den lyckönskan, Jag nu får emottaga, väcker åter de känslor, som hos Mig lifvades af gårdagens högtidliga handling.
Med innerlig rörelse såg Jag Religionen helga en tidig förbindelse till inbördes välvilja mellan
Min nyfödde Son och det Svenska Folket genom det Fadderskap, som Dess Representanter iklädde sig vid Hans döpelse, — och vid denna invigning af Hans ännu späda anlag åt menskligheten och fäderneslandet anropade Jag himmelens nåd, att denna nya Ättling af Edert Konungahus måtte en dag som yngling hjertligt vörda, och som man värdigt uppfylla, denna Furstliga bestämmelse.
Med undergifvenhet för Allmaktens visa beslut, lemnar sig Mitt hjerta åt de glädjande utsigter, som så välvilligt delas af Den 29 Januarii. 349 Rikets Ständer.
Då mina pligter och mina önskningar för Scandinaviens välgång leda
Mina tankar åt framtiden, vänder Jag ofta förhoppningsfullt
Mina blickar på de Söner, sorn försynen anförtrott åt
Min faderliga omvårdnad.
De skola uppväxa under den ljusare ordning, som tiden dagligen utvecklar, i skygd af deras Farfaders älskade spira, och de skola tillhöra den genom efterdömets, tacksamhetens och bildningens förenade hand.
Jag emottager med den upprigtigaste erkänsla de förnyade uttrycken af Rikets Ständers tillgifvenhetsfulla tänkesätt för Mig, Min Gemål och Vårä Barn; och Jag ber Eder, Mine Herrar, alltid vara försäkrade om min oföränderliga aktning och ynnestfulla bevågenhet.
Upplästes LagUtskottets den 14 dennes under N:o i4 afgifne Betänkande Öfver väckt Motion om upphäfvande af 22 Cap. samt 27 Cap. 9 §.
Upplästes ett från RiddarhusUtskoltet inkommit så lydande Hörsamste Memorial.
Genom ProtocollsUtdrag af den 3o sistlidne December e. m. har Högtofl.
Ridder - 35a Den 29 Januari}. stapel och Adeln behagat till RiddarhusUtskottet remittera icke allenast Hans Excellence Herr Grefve DelaGardies, Jacob, samma dag väckte Motion, att den tinder Ridderskapets och Adelns Plena utanför RiddarhusSalen befintliga Vakt, bestående af en UnderOflicer och 8 man, matte af RiddarhusCassan erhålla någon lämplig vedergällning, den Hans Excellence föreslagit till 82 sk. åt UnderOfficeraren och 8 sk. allt Banco åt hvar och en af Manskapet för hvarje Plenum; utan ock de af Grefve Horn, Claes Fredrik, Friherre Klingspor, Fredrik och Herr Tham, Wollrath, i anledning deraf afgifne yttranden.
Och har Utskottet, till följd häraf, skolat vördsamt lemna det utlåtande, att ehuru Utskottet finner den af Hans Excellence Herr Grefve De la Gardie gjorde framställning hämta stöd af billighet från det förhållande, att ifrågavarande Vakt, i anseende till dess oafbrutna fortfarande under tiden af ett helt Plenum, som ofta utgöres af 5 å 6 timmar, ostridigt är förenad med mera möda och svårighet, än vanlig vaktgöring; Utskottet likväl, med fästad uppmärksamhet å RiddarhusCassans skuldsatte ställning, samt- de betydliga utgifter af oundviklig art, hvilka densamma förestå, icke anser sig böra tillstyrka, att någon Gratification till ofvanberörde ändamål varder å nämnde Gassa anvisad, helst en så - Den 29 Janua l ii. dan, om ock icke bestämd till högre belopp, än det af Motionairen föreslagne, eller 2 R:dr B:co för hvarje Plenum, skulle, med antagen beräkning af det större antal Plena, sorn under de sednare Riksdagarne inträffat, komma att ådraga Cassan en icke ringa utgift.
Och anser Utskottet, vid jemförelse af 18 och 5i §§.
RiddarhusOrdningen, något yttrande i afseende å den af Grefve Horn, Claes Fredrik, väckte frågan derom, att Vakten utanför RiddarhusSalen borde indragas, icke, i den form densamma nu är vorden fi-amställd, kunna af Utskottet meddelas.
Hvilket dock allt till Höglofl.
Ridderskapets och Adelns vidare pröfning vördsamt öfverlemnas.
Stockholm den 22 Januarii 182g.
På RiddarhusUtskottets vägnar Carl M ö r n e r. fF. F. Dalman.
Lagerheim. 352 Den 3o Januarii.
Fredagen den 3o Januarii 1829.
Plenum klockan io förmiddagen* Justerades tvenne ProtocollsUtdrag, innehållande Ridderskapets och Adelns i Plena den 26 dennes för- och eftermiddagen fattade beslut.
Grefve Cronstedt, Claes, hade inlemnat ett så lydande anförande:
Med Grefve von Rosens, Adolph, Memorial om anslag till fullbordande af Dockbyggnaden i Carlskrona får jag härmedelst först förena mig, och sedan hänvisa till mitt anförande den 8 sistlidne December, rörande nyttan och nödvändigheten af denna byggnad, för hvars verkställande jag till StatsLftskottet uppgifver följande alternativer.
Då arbetet, i anseende till den besparing, som derigenom skulle tillskyndas Flottan, snart borde fullbordas, äro 5 år dertill upptagne; och då denna termin ligger till grund för calculen, blir det första alternativet att fördela den begärda summan på dessa 5 år, eller till 60,000 R:dr B:co om året.
Om ej denna summa kan åstadkommas, blir det andra alternativet, att Den 3o Januari i.
353 att räntan för de begärda 3oo,ooo R:dr B:co, eller 18,000 R:dr årligen, i 16 år skulle anslås, och tillstånd lemnäs Sjö-administrationen att såsom lån upptaga de till byggnaden erforderlige medel; hvilket lån genom denna af Ständerne årligen medgifna ränta, samt det tillskott af Flottans egen Fond eller io:de Titeln, hvilket synes kunna motsvara den besparade underhållskostnaden för Fartyg, som komma att stå i Dockan i stället för att ligga i sjön, och hvilket i calculeri är upptaget till 12,000 R:dr årligen , räknadt ifrån och med återbetalnings-liden, skulle inom dessa 16 år varda återgäldadt i enlighet med nedanstående calculer.
Calcul för Upplåningen„ Byggnads- året.
Byggnads- behofvet.
Upplånt.
AfStänder anslaget.
I 6o,000 42,000 l8,000 _ 2 60,000 44>5oo I 8,000 2,500 3 60,000 47,000 18,000 5,000 4 60,000 5o,ooo l8,O0O 8,000 5 60,000 53,000 18,000 11,000 Summa! 236,5oo upplåntCapital.
JO II. 23 354 Den 3o Januarii.
Calcul för återbetalningen.
Låne- Ränta.
Återbe- r summan. talning. 6 236,5oo 14,000 16,000 7 220,500 13,000 17,000 8 2o3,5oo I 2,000 18,000 9 i 85,5oo I 1,000 19,000 10 166,000 I 0,000 20,000 11 146,000 9,000 2 1,000 12 1 25,000 7,5oo 22,500 13 I 02,000 6,000 24,000 >4 78,000 4,5oo 25,5oo 15 53,000 3,000 27,000 16 26,000 t,5oo 28,500 Anmärkning. [från och med det 6:te året äges 18000 afStänder anslagna och 12,000 af 1 o:de Titeln, eller 3o,ooo R:dr årligen, att användas till ränta och afbetalning.
Summorna äro beräknade i jemna tal.
Herr Grönhagenj Gustafj hade inlemnat följande, som upplästes:
I anledning af den Motion jag, under förbehåll att vidare få utveckla ämnet, den i5 sisth December till Högloft.
Ridderskapet och Adeln inlemnade, att en del Comministrars lönevillkor måtte blifva förbättrade, får jag härmedelst anföra följande.
Sedan så väl Militaire som Civile Embets- och Tjenstemän i sednare tider erhållit förhöjde löner, någorlunda svarande emot och i förhållande lill det gångbara representativa sedelmyntets värde, finnas likväl ännu Tjenstemän af PredikoEmbetet, nem - Ben 3o Ja nu ar i i. 355 ligen Comministrar vid en del Landsförsamlingar, hvilka alldeles blifvit uteglömde samt således i högsta grad vanlottade, oaktadt de innehafva maktpåliggande och ansvarsfulla befattningar.
Det linnes Comministrar vid SkärgårdsCapellerne, som i årlig löneinkomst, inberäknat boställsafkastningen, icke tjena för mer än högst 200 å 25o R:dr årligen, då deremot Pastorerne vanligen tjena för minst 2000 R:dr B:co, samt en del för 3 å 4000 R-dr och derutöfver.
Skillnaden mellan Pastorernes och Cojnministrarnes lönevillkor är således alltför betydlig, fastän de hafva enahanda och lika tjenstegöromål.
Af sådan anledning föreslår jag, att alla Biskopar och Kyrkoherdar, hvilka i årlig löneinkomst, sammanlagd med Boställs-afkastningen, njuta i5oo R:dr B:co af deras Prebenden eller Pastorater, böra till understöd åt sine i lönevilkor vanlottade Embetsbroder, Comministrarne, årligen erlägga 4 tunnor Spanmål, eller motsvarande contante penningar efter markegångspris, de som hafva från och med 2000 till och med 4ooo R:dr, 10 tunnor, samt de som hafva från och med 4000 R:dr i5 Tunnor, hälften Råg och hälften Korn i ren och strid säd, eller contant.
Genom en sådan repar ti tion kunna de fattige och hittills uselt länte Comministrarne, utan Statens eller Församlingarnes be 23* - 356
Den 3o Januari). tungande, blifva förhjelpte lill något bättre löneinkomster, så, att hvar och en af dem bör innehafva minst 5oo å 666 R:dr 3a sk. B:co. Jag kan ej inse, att någon inkräktning i Högvördige PresteStåndets rättigheter härmedelst bör kunna sättas i fråga, då ändamålet endast och allenast är, att inom detta Stånd befordra en nödig utkomst för dem, som deraf äro i saknad.
Vår heliga Religion bjuder, att den ena brödren ovillkorligen är skyldig räcka den andra en hjelpsam hand; PredikoEmbetet, såsom Religionens tjenare bör således förelysa andra med exempel.
Jag anhåller, att detta anförande må öfversändas till det Utskott, till hvilket min Motion i detta ämne blifvit remitterad.
Herr von Hedenberg, Carl Auguat, hade inlemnat ett så lydande Memorial:
Med anledning af hvad i plenum den ii sistlidne December af flere välde Talare blifvit anfördt emot Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om sättet att åstadkomma en löneförbättring för Armeen, hvarvid man förmenat, att flera fördelar voro att vänta, om Indelningsverket återginge till sina grunder, äfven hvad Befälet angår, emedan en Den 3o Jan unr i i. 357 lönejernkning
Regementsvis då skulle kunna tillvägabringas, utan Statens mellankomst, får jag vördsamt äran upplysa, att, inom det mig Nådigst anförtrodde Kongl. Westerbottens Regemente, Indelningsverket till sina grunder är föga eller intet rubbadt, enär RegementsChefen, ÖfverstLieutenanten och irsta Majoren innehafva de dem från Indelningsverkets början tilldelte boställen, och att CompagnieBefälet äfven, med den enda ändring att arne Capitainslhdelningar blifvit anslagne 2:dra och 3rdje Majoren, alla äro bibehållne vid de boställen, sorn år 1766, genom en förening emellan Länen och Kronan, blefvo inköpte och dem tilldelte; men att icke dess mindre Kongl. Westerbottens Regementes Befäl, från och med irsta Majoren till och med den yngsta Fänriken, är så otillräckligt lönt, att om icke Statens hjelp mellankommer, ej annat är att vänta, än det högsta bekymmer och deraf blifvande följder.
Ehuru Regementets lönings-stat, som upplyser sanningen af hvad jag haft äran anföra, troligen bland öfrige specialcalculer blifvit Högloft.
StatsUtskottet meddelad, torde det likväl tillåtas mig att här summariskt såsom verification nämna, att, enligt den år 1827 Nådigst nedsatta Comites värdering, irsta Majorens lön utgjorde 698 Rrdr, medeltalet af de öfrige Majorernes och Capitainernes löner circa 337 Rrdr, Lieutenanternes 2/p Rrdr, och Fänriks- samt Adju - 353 Den 3o Januarii. tants-lönerne circa ia3 R:dr, Beväringsbefälets penningelöner ej beräknade.
När nu härifrån afdrages det för lönen lemnade accordets intresse, lärer hvar och en finna behofvet af en löneförbättring påkallad, om jag så får säga, af nöden, och säkerligen billigad af Höglofl.
Ridderskapet och Adelns känslor för rätt och billighet, då dessutom detta Regementes aflägsenhet på Rikets norra gräns gör dess Befäl i flera afseenden vanlottadt, utan att det alldagligen, i hvarje stund, af brister och behof derom bör vara påminnadt; och får jag, med stadgad öfvertygelse af hvad jag baft äran anföra, vördsammast tillstyrka Kongl.
Maj:ts Nådiga proposition till alla dess delar, hvad löneförbättringsfrågan för Armeens Befäl rörer, såsom det enda varaktiga sätt, hvarigenom förlägenheten och behofvet kan afbjelpas.
Om re"miss häraf till StatsUtskottet anhålles vördsamt.
Föredrogs ånyo Hedervärda BondeSlåndels den q dennes aflåtne, och den i5 derpåföljde på bordet lagde, ProlocollsUtdrag, innefattande BondeStåndets inbjudning, att de öfrige RiksStånden måtte med BondeStåndet förena sig i det beslut, att ett särskildt Utskott, bestående af 3 Ledamöter ifrån hvarje \
Den 3o J a n u a r i i.
Slåml, må sättas, till upptagande, utvecklande och meddelande af fullständigt utlåtande i alla de inom BondeSlåndet samt Ridderskapet och Adeln väckte frågor, dels om jemkning i Ståndsprivilegierne och jordnaturen, dels om undanrödjande af den nuvarande olikheten i jordens beskattning, genom införande af en enda allmän beskattningsmethod, lämpad efter inkomsten, dels ock om jemkning i Rusthålls- och Roteringsskyldigheterne.
I anledning af det nu upplästa BondeStåndets Protocollsutdrag, anhåller jag att få återföra i minnet, huruledes Ridderskapet och Adeln redan fattat beslut, att särskilt
Utskott ej behöfver tillsättas för behandling af de ärenden, hvilka förekomma uti de i berörde Protocollsutdrag omnämnde Motioner af Herr af Sillen och Friherre Cederström; och jag förmodar, att Ridderskapet och Adeln ej vill upprifva sitt en gång tagna beslut.
Beträffande den jemkning i RiksSlåndens privilegier, till hvars ernående BondeSlåndet ansett särskilt Utskott af nöden, erkänner jag, att jag ej förr hört någon sådan jemkning nu vara i fråga; men om så vore, lärer den ej kunna behandlas i något särskildt Utskott, enär RiksStåndens privilegier äro sanctionerade af Grundlagen, och all förändring deri följaktligen utgör en grundlagsförändring, som tillhör Constilu - 36o Den 3o Januari i. tionsUtskottels behandling, och ej omedelbarligen får i Ståndens plena upptagas.
Slutligen bar Hedervärda BondeStåndet ansett särskilt
Utskotts tillsättande behöfligt för handläggningen af en väckt fråga om ändring i Roteringsskyldigheten.
Denna fråga tillhör likväl tydligen Allmänna Besvärsoch Ekonomiutskottet.
På dessa grunder anhåller jag vördsammast om Hans Excellence Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition till afslag å BondeStåndets ifrågavarande inbjudning.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att som Ridderskapet och Adeln, för upptagande af de hos Ridderskapet och Adeln väckte ofvanberörde Motioner, redan den 22 sistlidne December e. m. icke funnit något särskilt Utskott nö y » digt, samt Ridderskapet och Adeln nu ej eller torde finna tillsättande af ett slikt Utskott, för pröfning af de öfrige inom BondeStåndet väckte ofvannämnde frågor, erfordras; ansåg Hans Excellence sig böra hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln behagade förblifva vid dess i afseende å detta ämne redan fattade nyssberörde beslut.
Ropades .Ta.
Herr Rosenblad> Bernhardj anförde skriftligen:
Det band, som förenar framtiden med den närvarande, har för oss vunnit en ny Den 3o Januarii. 36 r slyrka sedan sista Riksmöte, genom den tillväxt ett älskadt Konungahus erhållit.
Trenne telningar, utsprungna ur hjeltestammen, gifva åt kommande slägten en ny borgen för beståndet af den Konungaätt, Folkets förtroende kallat på Wasars thron, och vid hvilken varaktigheten af Skandiens närvarande samhällsskick är så nära fästad.
Af denna anledning får jag vördsamt föreslå, att Rikets Ständer måtte, genom deras Bank och på dess bekostnad, låta prägla en Medalj till minne af deras och Svenska Folkets känslor af glädje och hopp, i anledning af DD. KK. HH.
Hertigarnes af Skåne, Upland och Östergöthland födelse.
Om remiss till BancoUtskottet och communication med de öfrige respective MedStånden af denna min motion, får jag vördsamt anhålla.
Företogs till pröfningStatsUtskottets den 3 dennes under N:o i3 afgifne, samt den 2i derpåföljde på bordet lagde , Utlåtande, i anledning af väckt Motion, angående ett JordbruksContoirs inrättande.
Jag anhåller att få fästa uppmärksamheten på oformligheten deraf, att då ifrågavarande Motion varit remitterad till Stats-, Banco- samt Allmänna 36i Den 3o Januarii.
Besvärs- och EkonomiUtskotten gemensamt, den nu skulle förfalla, för det StatsUtskottet förklarat sig ej kunna upptaga den.
Jag hemställer derföre, huruvida Motionen numera hör öfverlemnas endast till Bancosamt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskotten, eller om den bör återremitteras till StatsUtskottet, för att af detta Utskott, i förening med de andra begge Utskotten, bandläggas.
Det är icke på grund af öfverensstämmelse med Herr Ståhles mening om nyttan af JordbruksContoirs inrättande, som jag önskar frågans närmare utredning, utan endast derföre att jag anser det vara ett farligt prejudicat, om man skulle låta en till flere Utskott remitterad motion förfalla, derföre att ett Utskott förklarar sig ej kunna upptaga den.
Jag anhåller alltså om proposition till bifall å ettdera af de alternativer jag föreslagit, nemligen att antingen frågan återremitteras till StatsUtskottet för gemensam handläggning med Banco- och EkonomiUtskotten, eller ock att den till de bägge sistnämnde Utskottens upptagande öfverlemnas.
I anledning af Herr Hjertås anmärkning får jag blott upplysa, att Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottet ej deltagit uti StatsUtskottets ifrågavarande åtgärd, och att Ekonomiutskottet, som äfven erhållit remiss å förhanden varande Motion, ämnar yttra sig deröfver, Den 3o Januari!. 363 samt anser sig obehindradt att upptaga den, fastän StatsUtskottet ej dermed velat taga befattning.
Beträffande ifrågavarande
Motions behandling af BancoUtskottet, får jag äran göra enahanda anmälan, som Grefve Posse gjort angående Ekonomiutskottet.
När frågan varit remitterad till 3:ne Utskotts handläggning, tror jag, att den bör blifva gemensamt behandlad af alla 3 Utskotten, innan den kan förekomma till pröfning i Stånden. é Herr Hjerta: Sedan Grefve Posse upplyst, att Ekonomiutskottet äfven fått remiss af ifrågavarande Motion, anser jag ej nödvändigt att nu besluta öfver min i ämnet gjorde framställning, men tror mig hafva rätt deri, att jag fästat uppmärksamhet på olämpligheten deraf att ett Utskott ensamt yttrar sig i en till flera Utskotts handläggning hörande fråga, samt att det blir nödigt, att Utskotten i så beskaffade fall communicera sig med hvarandra genom ProtocollsUtdrag.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att då ifrågavarande ämne blifvit remitteradt till 3:ne Utskotts gemensamma handläggning, och det i följd deraf ka.nske varit rättast, att StatsUtskottet haft sammanträde med de andra båda Utskotten, innan StatsUtskoltet, på 364 Den 3o Januarii. salt som skett, återlemnat Motionen, ansåg Hans Excellence sig böra hemställa, om icke StatsUtskottets ifrågavarande utlåtande borde, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitteras.
Föredrogos å nyo och biföll os följande StatsUtskottets den 3 dennes afgifne, samt den 21 derpåföljde på bordet lagde, Utlåtanden: N:o 14.
Maj:ts Nådiga remiss, angående af Marstrands
I anledning af Kongl Maj:ts Nådiga Remiss af handlingarne, angående af Capellmästaren Ha3ffner sökt ersättning för innehafd lön.
StatsUtskottets den 3 dennes under N:o 16 afgifne, samt den 21 derpåföljde på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af aflidne Kamererare!! vid General-SjötullsContoiret A. P. Ewers Systerdöttrars, Enkan Maria Palmbergs, född Lundström, och Annette Lundströms, gift med Lieutenanten N. A. von Scheele, genom Nådig Remiss af den i3 sistledne November, till Utskottet öfverlemnade underdåniga ansökning, att af gunst och nåd varda befriade från den af Kongl. Kammar - Den 3o Jan uarii. 365 Rätten Sterbhuset ådömde Återstående ersättning af Bevillning, sorn Ewers i lifstiden icke behörigen beräknat och innehållit å för detta General-Tullarrende-Societetens Fullmäktiges löner och arfvoden.