Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 79, i ani. af motion om förändring i lagstiftningen rörande äktenskapsförord, samt mannens målsmansrätt för hustrun.
Såsom det Höglofl.
Ståndet af Betänk:t behagade inhemta, har jag, äfvensom en annan af detta Stånds ledamöter, reserverat mig emot den nu föreslagna lagförändringen.
De skäl, som vi i våra reservationer anfört, äro visserligen något olika, emedan vi utgå från olika synpunkter vid bedömandet af frågan, huruvida hustrun bör stå under mannens målsmanskap.
Deruti öfverensstämma vi dock, att vi båda önska afslag å Betänk:t.
St:r för deras del beslutade förordning om qvinnans myndighet står redan i strid med de i Giftermåls-Balken förekommande stadganden om äktenskapsförord; men om man, på sätt Utsk:t här löreslagit, utvidgade makars rätt att göra äktenskapsförord ända derhän, att det skulle kunna innefatta förändrade bestämmelser ang:de mannens målsmannarätt, skulle stridigheten mellan de, i fråga om rättigheten att göra paktum och i fråga om qvinnans myndighet, tillämpade grundsatser framträda än mera bjert och denna inkonseqvens blifva af vida större praktisk betydelse.
Utan att vidare utveckla mina åsigter i detta ämne, inskränker jag mig derföre att på det nu anförda skälet yrka afslag å Betänk:t.
Efter härmed slutad öfverläggning, framställdes först propos. på bifall till förev:de Betänk., hvartill svarades nej, och sedermera propos. på afslag derå, som med ja besvarades.
Vid föredragning af Stats-Utsk:ts den 10 dennes bordlagde Mern.
N:o 219, med förslag till voter:s-propos:r i ani. af IliksStåndens skiljaktiga beslut rörande K. M:s Nåd. framställning om Krigs-Colkii ombildning till en arméförvaltning, blefvo Utsk:ts förslag till voter:s-propos:r af R. o. Ad. godkände.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Lag-Utsk:ts den 10 dennes bordlagde Utlåtm: N:o 80, i ani. af gjorda anmärkningar och Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskits Betänk.
N:o 57, öfver motion om förändring af K.
Förordnm ang:de vissa föreskrifter till kyrkotuktens uppehållande, den 4 Maj 1855; och Den 11 November. 249 N:o 81, i ani. af väckt motion ang:de upphörande af frälsemans särskilda forum.
Föredrogos ooh lades till handlingarne Lag-Utsk:ts den 10 dennes bordlagde Mem:r: N:o 82, i ani. af återremiss af Utsk:ts Betänk.
N:o 73, öfver motion ang:de giltigheterna af K.
Brefven den 7 .luni 1733 och den 24 Januari 1740, i fråga om handräcknings meddelande för barns befordrande till dopet; och N:o 83, i ani. af återremiss af Utsk:ts Betänk.
N:o 72, öfver motion om ändring af 2^dra och 3:dje §§:na i 3:dje kap kyrkolagen.
Då, vid de sista voteringarne i förstärkt Stats-Utsk., det inträffat att dess ledamöter af K. o. Ad. icke varit fulltalige, får jag anhålla att det Höglofl.
Ståndet måtte välja ytterligare sex suppleanter till detta Utsk.
Sedan R. o. Ad., uppå framställd propos., till detta förslag lemnat bifall, hemställde Hr Gr. o. Landtm., huruvida R. o. Ad. behagade företaga det ifrågav:de valet i början af det plenum, som komme att hållas näst efter Thorsdagen den 12:te dennes; hvilket bifölls.
N:o 220, med förslag till stadganden i det nya reglementet för Riksgälds-kontoret, ang:de de under nuv
250 Den 12 November.
Thorsdagcn den 12 November 1863. ilis- .
Plenum kl. ^ 2 e. ni.
Justerades 4 prot.-utdrag för den 11 dennes.
Hr von Francken, Georg Wolfgang, uppläste en motion, N:o 273, om beviljande af ett anslag å 30,000 rdr, såsom understöd åt de mest nödlidande till följd af branden i staden Warberg.
Föredrogs ånyo Lag-Utsk:ts den 10 och 11 dennes bordlagde Utlåt.
N:o 80, i ani. af gjorda anmärkningar och Riksståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utsk:ts Betänk.
N'o 57, öfver motion om förändring af K.
Förordnm ang:de vissa föreskrifter till kyrkotuktens uppehållande, den 4 Maj 1855.
Jag får vördsamt anhålla, att R. o. Ad., med vidblifvande af sitt beslut rörande Lag-Utsk:ts Betänk.
N:o 57, måtte afslå ifrågav.de, af samma Utsk. gjorda inbjudning.
Efter härmed slutad öfverläggning, framställdes först propos. på bifall till Utsk:ts ifrågav:de förslag, hvartill svarades nej, och sedermera propos. på afslag derå och vidblifvande af det förra beslutet, hvilken propos. med ja besvarades.
Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande LagUtsk:ts den 10 och 11 dennes på bordet lagde Utlåt.
N:o 81, i ani. af väckt motion om upphörande af frälsemans särskilda forum.
Ehuru jag med gifver, att den fördel, som R. o. Ad. åtnjuter i afseende på rättegångsmål, nemi. att hafva forum i Hofrätten, icke är af De» 12 Noveen ber.
251 någon så särdeles stor vigt, att man dervid bör fästa alltför stor betydelse, kan jag likväl ej förneka att i vissa fall, t. ex. i fråga om förmynderskap, det isynnerhet här i Stockholm vore förenadt med vinst, om detta förhållande finge fortfara.
Jag medgifver också att genom den nya konkurslagen ett brutet förhållande uppstått; men då jag icke kan inse att någon olägenhet för det allmänna kan uppstå af denna af R. o. Ad. sedan uråldriga tider tillbaka åtnjutna frihet, och då jag äfven anser att det kan blifva tid nog att afgöra denna fråga, sedan vid nästa riksdag det visat sig, om R. o. Ad. skall upphöra att vara en politisk korporation eller icke, får jag yrka afslag å detta Betänk.
Jag vill slutligen tillägga att jag finner tiden för denna frågas afgörande mindre lämplig, då, vid riksdagens slut, R. o. Adis medlemmar äro ganska få.
Frih. Armfelt, Magnust
I motsats till den siste talaren, anhåller jag om bifall till ifrågavtde förändring, dels emedan konseqvensen synes fordra att då såväl Rr St:r som K.
M. vid förra riksdagen beslöto upphörandet af R. o. Ad:s forum privilegiatum i fråga om konkurs, samma förhållande äfven gör sig gällande i afseende å testaments- och andra tvister, dels ock emedan denna fråga icke blott vidrörer R. o. Ad:s, utan äfven många andra intressen, som förtjena komma i betraktande.
Slutligen har jag ett skäl, som för mig gäller mycket och som jag hoppas att de här nämde ledamöter af R. o. Ad. behagade taga i noggrannt öfvervägande.
Jag anser nemi., att om man vill kraftigt använda sitt nej i stora frågor, så är nödigt att icke hafva uttömt sin kraft genom användande af detta nej i frågor af mindre vigt, stundom sådana, som, i likhet med denna, röra blott en formsak och dertill en sak, hvars bibehållande icke för R. o. Ad. innefattar något gagn, men för många dess medlemmar och många icke till detta Stånd hörande kan vara till både besvär och förlust.
Annu en gång anhåller jag om bifall till förslaget.
Jag ber att få helt och hållet förena mig med Frih.
Sedan öfverläggningen förklarats fulländad samt Hr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till och dels afslag å Utsk:ts förev:de förslag, framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till detsamma och sedermera propos. på afslag derå, hvilka båda propos:r med blandade ja och nej besvarades; hvarefter propos. på bifall till förslaget förnyades samt jemväl besvarades med ja och nej i blandning; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande.
252 Deu 12 November.
Uppsattes och justerades följande voter:s-propos.: »Den som bifaller Lag-Utsk:ts i första punkten af Utlåt* N:o 81 afgifna förslag i fråga om upphörande af frälsemans särskilda forum, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, afslår R. o. Ad. detta förslag.»
Nej — 23. 2:dra punkten.
Med afseende å det vid första punkten fattade beslut, torde lt. o. Ad. finna att det ifrågav-.de mom* bör afslås.
Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos. blef Utsk:ts förev:de hemställan af R. o. Ad. afslagen.
Föredrogos och biföllos Stats-Utsk:ts den 11 dennes bordlagde Mem:r:
N:o 220, med förslag till stadganden i det nya reglementet för Riksgäldskontoret, ang:de de under nuv:de riksdag på nämnde kontor anvisade statsutgifter, äfvensom ang:de de för jernvägsbyggnader beviljade anslag och lån, samt om anskaffande af dertill nödiga medel; N:o 221, med förslag till stadganden i det nya reglementet för Riksgäldskontoret ang:de de vid föreg:de riksdagar beviljade anslag till folkundervisningen; och N:o 222, ang:de inlösning af ytterligare anmälda, först efter preskriptionstidens slut hos Riksgäldskontoret företedda riksgäldssedlar.
Sammansatta Stats-, Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon.- Utsk:ts Utlåtm, Betänkm och Mern.:
N:o 53, med föranledande af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i ani. af Utsk:ts Betänk.
N:o 29, i fråga om ändring eller omarbetande af landtmäteri-instruktionen och skiftesstadgan m. m.; Den 12 November.
253 N:o 54, i ani. af väckt motion om ändring i K.
Kungörelsen den 4 Maj 1827, ang:de beräkning och fördelning af den ersättning, som boställsinnehafvare i anledning af verkställda egoskiften kunna erhålla eller få vidkännas; N:o 55, i ani. af väckt motion att folkskoleinspektör måtte dels för anställande af inspektionsresor berättigas till ledighet från annan ordinarie tjenst, dels förklaras för sjelfskrifven medlem och föredragande i domkapitlet vid behandling af folkskoleväsendet rörande mål m. m.; N:o 56, i ani. af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i fråga om lydelsen af 18:de §:n sista mom:t i förslaget till ny jagtstadga; N:o 57, i ani. af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utsk:ts Betänk.
N:o 50, öfver väckta motioner om förändrade föreskrifter i afseende å skogshushållningen i riket; äfvensom Bevilln.-Utsk:ts Betänk.
N:o 26, ang:de beräkningen af tullmedlen, postmerilen, stämpelpappersafgilten och bränvins-brännings-medlen.
Sedan ett prot.-utdrag för detta plenum justerats, åtskiljdes R. o. Ad. kl. I 3 e. m.
Fredagen den 13 November 1863.
Justerades 2 prot:s-utdrag för den 12 dennes.
Landtm, tillkännagaf att från Kongl.
LandtbruksAkademien öfverlemnats 15 inträdeskort till dess sammankomst den 16 dennes, samt anmodade de ledamöter af R. o.
Ad., som 254 Den 13 November. önskade erhålla dessa biljetter, att anmäla sig hos Kiddarh..
Företogs val af ytterligare C suppleanter i Förstärkt StatsUtsk.
; och befnnnos dertill hafva blifvit utsedde: N:o 2017.
Hr Björnstjerna, Roger Magnus; » 338.
Frih. Tersmeden, Wilhelm Fredrik; » 391. » Hochschild, fullmf Gr. von Rosen, Gustaf Fredrik; » 2261.
Hr Horneman, fullm.
Hr af Klint, Erik Magnus; » 62.
Mörner, Garl Göran; » 193.
Frih. Leijonhufvud, Bro der Abraham; samtlige med 23 röster, sedan genom lottning blifvit bestämd den ordning, i hvilken de såsom suppleanter komme att ingå.
Föredrogs sammansatta Stats-, Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts den 12 dennes bordlagde Utlåt.
N:o 29, i fråga om ändring eller omarbetande af Landtmäteri-instruktionen och Skiftes-stadgan, m. m.
Detta Utlåt, begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, hvarjemte anmälte sig och yttrade Frih.
Då Utsk:ts hemställan på sidan 2 är så stiliserad, att densamma, enligt mitt förmenande, i första rummet är ställd till Borgare-St., som återremitterat punkten, får jag hemställa att R. o. Ad., för att icke motverka frågans tillfredsställande lösning, behagade uppskjuta behandlingen af denna punkt, tilldess Borgare-St:s beslut rörande densamma blifvit kändt.
Till detta förslag lemnade R. o. Ad., uppå framställd propos. , sitt bifall.
Föredrogs sammansatta Stats-, Lag- Samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts den 12 dennes bordlagde Betänk.
N:o 54, i ani. af väckt motion om ändring i Kongl.
Kungörelsen den 4 Maj 1827, ang:de beräkning och fördelning af den ersättning, som boställsinnehafvare i ani. af verkställda egoskiften kunna erhålla eller få vidkännas.
Jag erkänner villigt, att det mången gång kan falla sig ganska svårt för en boställsinnehafvare att nödgas deltaga i laga skiften
Och underkasta sig förskott af de stora kostnader, som aro dermed förenade.
Men det förefaller mig, som Utsk:t temmeligen lösligt framkommit
255 med det förslaget att 15,000 rdr skulle anvisas att af Riksgäldskontoret utbetalas under nästa statsregleringsperiod, till godtgörande förskottsvis af de kostnader för laga skifte å boställe, hvilka af boställshafvaren måste gäldas.
Någon utredning i detta hänseende synes mig vara af behofvet påkallad, innan man vid riksdagens sista timma ådrager Statsverket en så pass stor utgift som den ifrågavide.
Ser man vidare på Utsk:ts förslag, finner man att boställsinnehafvare skulle förpligtas att å förskottet, intilldess det blefve guldet, erlägga årligen 5 proc. i ränta och 2 proc. i amortering.
En så hög räntefot lärer väl för boställshafvare icke vara någon så stor fördel, ty det är väl ej så svårt för dem att sjelfve få upplåna penningar på dessa vilkor.
På grund af hvad jag anfört, får jag anhålla om afslag å detta Betänk.
Efter härmed slutad öfverläggning, framställdes först propos. på bifall till Utsk:ts förev:de Betänk., hvartill svarades nej, och sedermera propos. på afslag derå, som med ja besvarades.
Föredrogs och bifölls sammansatta Stats-, Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts den 12 dennes bordlagde Betänk.
N:o 55, i ani. af väckt motion, att folkskole-inspektor måtte dels för anställande af inspektionsresor berättigas till ledighet från annan ordinarie tjenst, dels förklaras för sjelfskrifven medlem och föredragande i domkapitlet vid behandling af folkskoleväsendet rörande mål m. m.
Föredrogs sammansatta Stats-, Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts den 12 dennes bordlagde Mern.
N:o 56, i ani. af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i fråga om lydelsen af 18:de §:ns sista mom. i förslaget till ny Jagtstadga.
Jag anser att R. o. Ad. bör antaga Utsk:ts inbjudning i denna punkt.
Jag vill icke bestrida, att icke kattor kunna förorsaka skada på vildt i annan mark än skog och hage; meri å andra sidan tror jag icke, att man bör gå så långt, att man ställer kattor, som dock äro nyttiga husdjur, utom allt skydd.
Vill man strängt tilllämpa R. o. Ad:s föreg:de heslut i detta afseende, så kunde det stå hvar och en fritt att skjuta en annans katt, äfven om den vore endast 10 steg utom huset, och en sådan ytterlighet, för att ej säga orättvisa, tror jag icke att man hädanefter, lika litet som hittills, hör tillstädja.
Ett annat skäl till antagande af inbjudningen, är att derigenom undvikes den omgång af tidsutdrägt, sorn eljest skulle blifva en följd af votering i förstärkt Lag-Utsk.
256 Den 13 November.
Då jag hvarken är jägare eller landtbru kare, kan jag i denna fråga icke tala af egen erfarenhet.
Men när frågan första gången behandlades på detta rum, uppträdde flera af R. o. Ad. ledamöter, som äro ifriga jägare, och hvilka sade sig tala i jagtens intresse, med yrkande att 18:de §:ns sista mom. i Jagtstadgan måtte erhålla följande lydelse, »att katt, som anträffas ute å mark, må saklöst dödas.» Till följe af återremiss från de andra Stånden, omredigerades Utsk:ts §, så att den kom att lyda sålunda: »Katt, som anträffas i skog eller hage, må saklöst dödas,» och inbjöds R. o. Ad. att i denna lydelse af §:n sig förena.
Adeln vidblef då sitt förra beslut.
Utan att för öfrigt vilja närmare utreda frågan, får jag hemställa till Ståndet, om det vöre lämpligt att nu, då R. o. Ad. tvenne gånger har kommit till enahanda beslut i frågan, R. o.
Ad. tredje gängen skulle antaga ett annat förslag.
Hvad angår en talares yttrande, att det skulle medföra omgång att votera i denna fråga, skulle jag vara af samma tanke, såvida Utsk:t enkom för densamma skulle sammanträda; men, såsom vi veta, finnas flera saker, hvarom ännu icke är voteradt, och för hvilka förstärkta Utsk:t måste sammanträda.
Jag anhåller således att R. o. Ad., med vidblifvande.af sitt beslut, ville godkänna voterings-proposm.
Jag måste erkänna att, då jagtstadgan förevar till behandling inom Ståndet, jag ej tog så noggrann kännedom om de olika meniogarne rörande kattens behandling, att jag då hade någon bestämd åsigt om saken; men då jag genomläst voterings-proposm, synes mig vara skäl antaga inbjudningen.
Den af Preste- och Ronde-St:n antagna meningen öfverensstämmer närmast med hvad som för närv:de är stadgadt och som jag aldrig hört hafva medfört någon olägenhet.
Jag tror icke heller att det skulle vara enligt med allmän rättsgrund, att det stöde hvar och en öppet att skjuta en katt, om denne blott vore några steg från gården.
Det är äfven ganska svårt att afgöra hvad som menas med »mark».
Det är visserligen sannt att R. o. Ad. två gånger vidblifvit samma beslut, och man har derföre sagt att det nu vore olämpligt att frångå detsamma.
1 detta hänseende kan jag dock anföra prejudikat vid behandlingen af sjölagen, der R. o. Ad. vid ett med detta alldeles likartadt fall frångick sitt förut fattade beslut.
Med anledning af den siste värde talarens yttrande, vill jag nämna att det skäl hvarföre R. o. Ad., oaktadt Ståndet två gånger motsatt sig någon inbjudning i en § af sjölagsförslaget, sedermera frångick sitt beslut och förenade sig med de andra två Stånden, som hade fattat lika beslut, var, att man derigenom undvek väljande af förstärkt Sjölags-Utskott.
Skulle förstärkt Lag-Utsk. enkom tillsättas för denna fråga, så skulle
257 skulle jag vara af samma tanke, som Frih.
Leijonhufvud, men då det redan finnes och i alla fall måste göra voteringar, torde vara skäl äfven votera i denna fråga, heldre än frångå ett af Ståndet två särskilda gånger fattadt beslut.
Sedan öfverläggningen förklarats fulländad samt Hr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels antagande af och dels alslag å Utskits ifrågav:de inbjudning, framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på inbjudningens antagande, hvartill svarades ja och nej i blandning, och sedermera propos. på afslag å inbjudningen, då svaren likaledes utföllo med blandade ja och nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande.
Uppsattes och justerades följande voterings-propos : »Den som antager Sammansatta Stats-, Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts i Mern.
N:o 56 gjorda inbjudning rörande lydelsen af 18:de §:ns sista mom. i förslaget till ny Jagtstadga, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, afslår R. o. Ad. denna inbjudning.»
Sedermera företogs voteringen, vid hvars slut och efter den förseglade sedelns öppnande rösterna befunnos hafva utfallit sålunda:
Propos. på godkännande af den föreslagna voterings-propos:n blef härefter f amställd och med ja besvarad.
Föredrogs och bifölls Sammansatta Stats-, Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts den 12 dennes bordlagde Utlåt.
N:o 57, i ani. af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utsk:ts Betänk.
N:o 50, öfver väckta motioner om förändrade föreskrifter i afseende å skogshushållningen i riket.
Föredrogs punktvis och bifölls Bevi)ln.-Utsk:ts den 12 dennes bordlagde Betänk.
N:o 26, ang:de beräkningen af tullmedlen, postmedlen, stämpelpappers-afgiften och bränvinsbränningsmedlen.
H. VII. 17 258 Den 13 November.
Anmäldes oell bordlädes Stats-Utsk:ts Mern. och Utlåt.:
N:o 227, med förslag till voterings-propos:r i ani. af RiksStåndens skiljaktiga beslut rörande K. M:s Nåd. framställning om tillökning i arméens nuv:de kavalleristyrka; och N:o 228, i ani. af väckta motioner om beviljande af understöd åt de i följd af den staden Warberg öfvergångna eldsvåda mest nödlidande bland nämnde stads innevånare.
Upplästes följande fran Chefen för Kongl.
Civil-Dep:tet till Hr Gr. o. Landm. aflåtna skrifvelse:
M. har för afsigt att kalla R.
St:r att Måndagen den 16 innevarande månad klockan 2 eftermiddagen sig å Rikssalen församla, till afhörande af K. M:s Nåd. beslut i åtskilliga grundlags- och lag-frågor, får jag härmed äran tillkännagifva. R. o. Ad. åtskiljdes kl. £ 8 e. m.
Justerades 2 prot.-utdrag för den 13 dennes. Upplästes och godkändes nedannämnde, från Exped.-Utsk:t inkomne förslag till R.
St:rs underd. skrifvelser till K. M., nemi..
N:o 157, ang:de utfärdande af förnyad instruktion för R.
St:rs Revisorer öfver Riksgäldsverket; N:o 158, ang:de utfärdande af ny instruktion för R.
St:rs Revisorer öfver Bankoverket; N:o 159, ang:de utfärdande af ny instruktion för R.
St:rs Revisorer öfver Lånekontoren i orterna; Den 14 November.
259 N:o 160, ang:de utfärdande af ny ansvarighetslag för R.
St:rs Fullmäktige i Banken; N:o 161, ang:de utfärdande af ansvarighetslag för de af R.
St:r förordnade styrelseledamöter för Lånekontoren i orterne; IN:o 162, ang:de förändring af 4:de §:n i Lagen för R.
St:rs Rank; N:o 163, ang:de ändring af 2:dra och 3:dje §§:na i 3:dje kap. Kyrkolagen.
Hr Gr. o. Landtm, lät uppläsa ett från Vällofl.
Borgare-St. ankommet prot.-utdrag, N:o 507, hvaraf inhemtades, att BorgareSt.
, vid behandling af Sammansatta Stats-, Lag- samt Allm.- Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts Utlåt.
N:o 53, med föranledande af Riksståndens skiljaktiga beslut i ani. af Utsk:ts Betänk.
N:o 29, i fråga om ändring eller omarbetande af Landtmäteri-instruktionen och Skiftesstadgan m. m., afslagit Utsk:ts å sidan 2 afgifna hemställan och godkännt Utsk:ts i Betänk:t N;o 29, 6:te punkten, framställda förslag jemväl i den återremitterade delen.
Härefter föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande Sammansatta Stats-, Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts ofvanberörde, den 12 och 13 dennes bordlagde Utlåt.
N:o 53. l:sta punkten (sid. 1.)
Lades till handlingarne. 2:dra punkten (sid. 2.)
I anledning af Utsk:ts här gjorda hemställan tog jag mig friheten föreslå det Höglod.
Ståndet att uppskjuta sitt beslut, till dess underrättelse ankommit om hvad Vällofl. Borgare-St. i denna sak beslutat. R. o. Ad. har nu fått kännedom derom, och då någon ändring i det förra beslutet icke synes mig böra deraf föranledas, anhåller jag att det Högloft Ståndet måtte afslå Utsk:ts här framställda inbjudning.
Efter härmed slutad öfverläggning, och uppå framställd propos., vidblef R. o. Ad. sitt förut i frågan fattade beslut och afslog Utsk:ts förev:de hemställan.
Jag får vördsamligen föreslå att R. o..
Ad. måtte aflåta inbjudning till Högvörd.
Preste-St. och Hedérvärda Bonde-St., hvilkas beslut ännu icke äro af R. o. Ad. kända, att förena sig i det af R. o. Ad. nyss fattade beslut.
Detta förslag blef, uppå framställd propos., af R. o. Ad. bifallet. 3:dje och 4:de punkterna (sid. 3.)
260 Den 14 November.
Vid föredragning af Stats-Utsk:ts den 13 dennes bordlagde Mern.
N:o 227, med förslag till voferings-propos:r i ani. af Riksståndens skiljaktiga beslut rörande K.
M:s Nåd. framställning om tillökning i arméens nuv:de kavalleristyrka, blefvo de föreslagna voterings-proposme af R. o. Ad. godkände.
Föredrogs och bilölls Stats-Utsk:ts den 13 dennes bordlagde Utlåt.
N:o 228, i ani. af väckta motioner om beviljande af understöd åt de i följd af den staden Warberg öfvergångna eldsvåda mest nödlidande bland nämnde stads innevånare.
Anmäldes och bordlädes Stats-Utskottets Memorialer: N:o 223, ang:de upphörande af ljuspenningar för Fullm.-ge i Riksgäldskontoret, samt om bestämmande af beloppet dels af bemälde Fullmäktiges arfvoden, dels af Riksgäldskontorets embets- och tjenstemäns samt vaktbetjentes aflöningsförmåner; N:o 220, i ani. af verkställd omröstning uti två till 6:te och 8:de hufvudtitlarne hörande anslagsfrågor; samt Lag-Utskottets Memorial och Utlåtanden: N:o 84, med voterings-propos:r i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utsk:ts Utlåt.
N:o 76, ang:de de olika beslut, som hos Riks-Sfånden lättats i fråga om Utsk:ts Betänk.
N:o 69, öfver motioner om arfsrätt för oäkta barn; N:o 85, i ani. af gjorda anmärkningar och Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utsk:ts Betänk.
N:o 68, om närmare bestämmelse af sättet att vinna inteckning för nyttjanderätt till fast egendom; och N:o 86, i ani. af gjorda anmärkningar och Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utsk:ts Betänk.
N:o 32, öfver motioner om förändrad lagstiftning ang:de förvaltning af omyndigs egendom, äfvensom kontrollen derå.
Justerades 2 prot.-utdrag för detta plenum; hvarefter R. o. Ad. åtskiljdes kl. j 2 e. m.
Don 16 November. 261 Måndagen den 16 November 1803.
Föredrogs, men begärdes af llere ledamöter ånyo på bordet, Stats-Utsk:ts den 14 dennes bordlagde Mern.
N:o 223, ang:de upphörande af ljuspenningar för Fullmäktige i Riksgäldskontoret, samt om bestämmande af beloppet dels af bemälde Fullmäktiges arfvoden, dels af Riksgäldskontorets embets- och tjenstemäns samt vaktbetjentes aflöningsförmåner.
Föredrogs och lades till handlingarne Stats-Utsk:ts den 14 dennes bordlagde Mein.
N:o 226, i ani. af verkställd omröstning uti tvänne till 6:te och 8:de hufvudtitlarne börande anslagsfrågor.
Vid föredragning af Lag-Utsk:ts den 14 dennes bordlagde Mern.
N:o 84, med voterings-propos:r i ani. af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utsk:ts Utlåt.