Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Controllverkets räkenskaper ; N:o 331. ang:de verkställd revision af K.
SundhetsCollegii räkenskaper; N:o 332. ang:de verkställd revision af K.
Invalidhusfondens räkenskaper; N:o 333. ang:de verkställd granskning af Civilstatens Pensionscassas räkenskaper; N:o 334- ang:de verkställd granskning af Armeens pensionscassa; N:o 335. ang:de verkställd revision af sullpelcrfonderr; N:o 336. ang:de verkställd revision af anslaget för allm. garnisonssjukhuset i Stockholm; N:o 337. ang:de verkställd granskning af räkenskapen öfver Garl Gustafs stads gevärsfaetori; N:o 338. ang:de verkställd revision af K.
Öfverintendentsembetets räkenskaper; N:o 3>9- om verkställd granskning af redogörelsen för anslaget till Stockholms stora barnhus; N:o 34o. ang:de verkställd revision af Stuteri-öfverstyrelsens räkenskaper för år 18 ii; N:o 341. om verkställd granskning af redogörelsen öfver Finska ersättningsmedlen; N:o 342. om verkställd granskning af Lappmarks-ecclesiastikverkets fond för år 183 x ; N:o 343. ang:de verkställd granskning af K.
Styrelsens öfver fängelserna och arbetsinrättningarna i Riket redogörelse för år i83i; Lag- samt Allm.
Besvärs- och Oeco n. U t s k : n: N:o 25. öfver väckt fråga om rättighet att, utan föregången syn på stället, få anlägga husbehofs-mjölqvarnnr; N:o 26. i anledn. af väckta frågor om förändring i skyldigheten att bygga och underhålla vägar och broar; N:o 27. öfver väckta motioner om skyldighet för säteli-ägare och vissa boställsinnehafvare att deltaga i byggnad af tingshus och häradsfangelse; N:o 28. i anledn. af väckt fråga 0111 Sigtuna stads förläggande under Erlinghundra häradsrätt; N:o 29. öfver väckt motion om rättighet för invånarne a3o Dtn 19 Norember. i Kinds härad af Westergöthland att fa handla med glasvaror.
It. o. Ad. åtskiljdes kl. f till 3 e. m.
Företogs val af 6 revisorer till 1837 års revision af Stats-, Banco- och Riksgälds verkens tillstånd, styrelse oell förvaltning; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: Öfversten m. m.
Frih. C. O. Palmstjerna . med 5g röster, Öfverstekammarjunkaren m. m.
Frih. G. A. Stjerneld 58 „ Hofmarsk. 111. m.
Hr C. F. Hammarhjelm ... 5g „
Öfverfältläkaren m. m.
Hr J. W. von Döbeln . 58 „ Brukspatronen m. m.
Hr W. Hisingen .... 56 ,, 1 F. d. Statssecreteraren J.
Nordenfalek .... 58 ,, Justerades 4 prot.utdr. för d. ig dennes.
Justerades pleniprotm för d. 17, ig, 20, 25 och 27 Sept., d. 2 Oct. f. och e. m. samt d. 6 Oct. f. m.
Upplästes prot.utdr., ankomna från de öfriga RiksSttn, nemi. från PresteSt. af d. 20, %5 och 2g Sept., d. 2, 6, 7, g, 11, i3, 16, 17, 18, 20, 21, 23, 27 och 3o Oct., samt d. 3, 6, 7, 10; i5, 17 och ig dennes; från BorgareSt. af d. 17, ig, 25 och 2g Sept., d. 2, 6, 7, g, i3, 16, 20, 21, 25 och 27 Oct , samt d. 3, 6, 7, 10, 15, 17 och ig dennes, och från BondeSt. af d. ig, 20, 25 och 2g Sept., d. 2, 6, 7, g, i3, 16, 20, 23, 27 och 3o Oct., samt d. 3, 6, 7, 10, i5, 17 och ig dennes.
Lades till handlingarna. H. B., o. Ad. åtskiljdes kl. 8 e. m. lii fidem protocolli, F. O.
Måndagen den 24 November 1834- Plenum kl. 10 f. m.
N:o 212. ang:de reglering af utgifterna under Riksstatens 8:de hufvudtitel; N:o 2i3. i anledn. af såväl K. M:s nåd. propos., ang:de f. d. ailm. magasinsfonden samt betalningsvilkoren för erhållna spanmnålsunderstöd, som åtskilliga i sistnämnde ämne väckta motioner-, N:o 214* i anledn. af K.
M:s nåd. skrifvelse, med öfverlemnande af Lagcommitteens förslag till allm. civillag.
Hrr Electorers lista till val af ledamöter uti Utskm i afgångnas ställe; och befunnos hafva blifvit utsedde till ledamöter i StatsUtskottet: efter Frih. Silfverskjöld, Carl, K:o 2283 Hr Akrell, Carl; BevillningsUtskottet: efter Hr Uggla, Göran Gust., K:o 203 Hr Planting Gyllenbåga, fullm.
Hr Kuylenstjerna, Erik Magn.; Allm.
Besvärs- och Oecon.Utskottet: efter Hr Adlercreutz, Gust.
Magn., N:o 2oqo Hr Adelborg, fullm.
Hr af Klercker, Fredr.; ExpeditionsUts kottet: efter Hr Oldenskjöld, fullm.
Hr Stuart, Carl Gust., K:o i563 Hr Cederstråle, Joh. Casimir.
Hr Strussenfelt, Adolph Ludv., hade inlemnat följande:
Hindrad af åtskilliga vigtiga göromål anser jag mig nödsakad att afsäga mig den befattning, jag såsom ledamot i H. LagUlsk. innehar; dock anhåller jag vördsamligen att varda vid min riksdagsmannarätt i öfrigt bibehållen.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Hr Strussenfelts nu framställda begäran.
Ex. anmodade Hrr Electorer att skyndsamligen utse en ledamot uti LagUtsk. efter Hr Strussenfelt.
Då nu ånyo föredrogs StatsUtsk:s d. 15 dennes på bor - 23 J Den ar) November. det lagda memor.
N:o 318, i anledn. af RiksSt:ns olika beslut i fråga om beviljandet af extra anslag till försvarsverkets iståndsättande, allm. arbeten m. m., blef det ånyo lagdt på bordet af Hrr Gunther, Carl Gust., och Roos, Carl Ulrik.
Ånyo föredrogos och biföl los StatsUtsk:s d. 15 dennes på bordet lagda Memor.
N:o 3ig. rörrde tiden, från hvilken den nu verkställda statsregleringen skall taga sin början; Utlåt.
N:o 320. i anledn. af erhållen återremiss å memor.
N:o 2.8 5, ang:de gratification åt Statscommissarien Tauvon, samt Berättelse N:o 321. angtde den innevar. riksdag verkställda granskning af statsverkets samt andra af allm. medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning.
Föredrogs ånyo StatsUtsk:s d. i5 dennes på bordet lagda memor.
Nto 35o, i anledn. af RiksSt:ns olika beslut i fräsa om formen för R.
St:s und. skrifvelse, äng:de sterbhusafgiltens utgående i Stockholm och Götheborg.
Upplästes ett prot.utdr. från PresteSt. af d. 17 Nov., innehållande, att Ståndet, vid föredragning af detta memor. antagit Utsk:s inbjudning och instämt i den af Borgare- och BondeSttn antagna mening i afseende på formen för expeditionen, samt i anledn. deraf förklarat frågan om voter:sproposm förfalla.
Vid detta förhållande fann R. o. Ad.
N:o 35o ej erfordra annan åtgärd, an att läggas till handkna.
Indes till handhna Constit.Utskts d. i5 dennes på bordel lagda memor. hko 56, ang:de en från R. o. Ad. remitterad, men af motionären icke uppgifven anmärkntsanledning.
Vid förnyad föredragning af BancoUtsk:s d. i5 dennes på bordet lagda memor.
N:o 6i , i anledn. af Riksd.fullm.
Nils Strindlunds motion, nngtde upplåtande af rum i Riksg.- cont:s förra luis till begagnande af II.
St:s Fullmägtige i Banken och Riksg.cont., ansåg R. o. Ad. den ifrågavar. motionen böra af StatsUtsk. ensamt behandlas, samt lade BancoUtsk:s memor. till handhna.
Ånyo föredrogs LagUUkrs d. i5 dennes på bordet lagda betänk.
N:o i55 öfver Hr Gr. Gust.
Löwenhjelms motion om revision af 5 cap. 3 och 8 §§ Stratfbtn.
Hr Dcu 24 Norcmber.
233 Hr von Hartmansdorff, Au g.:
Jag anhåller att få veta, huru de öfriga Stånden afgjort delta mål, samt att derefter få yttra mig.
LagUtskls utlåt.
K:o i55 är bifallet af de öfriga Stånden.
Jag får då vördsamt nämna, att jag instämmer uti Riksdagsmannen Andeis Svenssons reservation, anseende
Ståndet, då det begär upphäfvandet af ett stadgande, som finnes och som icke kan umbäras, böra i stället för den extra judiciella bestraffningen, som skulle borttagas, föreslå ett lämpligare correctiv mot felet.
Jag får anmäla min reservation i motsatt syftning, emedan jag tror, att motionen bort af LagUtsk. till alla delar tillstyrkas och af Ständerna bifallas.
N:o i55 blef af R. 0. Ad. bifallet.
Föredrogos ånyo och biföllos LagUtsk:s d.
10 dennes på bordet lagda betänk:n: N:o i56. öfver väckt motion om förbud emot eller beskattning af offentlig försäljning utaf utländska lotterisedlar; K:o iöv. öfver Hr Frih. Jac. CederstrÖms motion, att, i händelse efter realisationens verkställighet mynt någon tid skulle komma att 1 allm. rörelsen saknas, det måtte genom en lag tillåtas att in natura afbörda såväl allm. utlagor som ock enskild skidd; N:o i58. i anledn. af Hr B.
Rosenblads motion om en lag för Rikets skuldväsende; K:o 161. öfver gjorda anmärkntr vid Utsk:s betänk.
N:o 119 i anledn. af Riksd.fullm.
Kils Strindlunds motion, att stadgas mätte, det afhandlingar, hvarigenom någon förvärfva!* sig nyttjanderätt till jord eller betingar sig s. k.
Undantag eller afkomst af annans fasta egendom, böra intecknas för att vara gällande.
Lades till handlingarna LagUtsk:s d. i5 dennes på bordet lagda memor.
N:o i5y i anledn. af återremiss af Utsk:s betänk.
K:o 107 öfver väckta motioner, ang:de förändring af Högsta
Domstolens organisation samt arbetsordningar för Högsta Domstolen, Hofrätterna och Just.revisionen, m. m.
Ånyo föredrogs LagUtsk:s d. i5 dennes på hordet lagda memor.
N:o 160 med förslag till sammanjemnkning af de inom RiksSt:n fattade skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utsk:s utlåt.
K:o 108, i anledn. af gjorda anmärkn:r vid Utsk:s betänk.
K:o 72 Öfver väckta motioner, angide inrättande af förmyndarekamrar. 16"
H. 3o 234 Den 24 November.
Då skiljaktigheten emellan R. o. A:ds samt Preste- och BondeSt:ns beslut icke synes vara af den betydenhet, att ett förstärkt LagUtsk. behöfver af Ständerna utses, endast för att afgöra ifrågavar. skiljaktighet, så hemställer jag, om icke LagUtsk:s nu gjorda inbjudning må af R. o.
Ad. antagas. R. o. Ad. antog Utsk:s inbjudn., i följd hvaraf den föreslagna voter:spropos:n skulle förfalla.
Företogs till pröfning Lag- och Oecon.Utsk:ns d. 15 dennes på bordet lagda betänk.
N:o 21 i anledn. af gjorda anmärkningar vid K.
M:s nåd. stadga om skiftesverket i Riket d. 4 Maj 1827 samt K. kung. d. 9 Juni i832.
Jag anhåller, att Ridd.secret. måtte uppläsa de beslut, hvilka af de öfriga Stånden blifvit fattade i detta ämne. « Underteckn.
Preste- och BondeSt:n hafva bifallit Utsk:ns betänk.; BorgareSt. har afslagit detsamma samt bibehållit 1827 års skiftessladga oförändrad.
Då jag deltagit i beredningen af detta ämne, men varit skiljaktig från Utsk:ns pluralitet i så måtto, att TJtsktn tillstyrkt en förändring i 12 cap. af skiftesstadgan, hvarigenom det skulle tillåtas gode männen och jordägarne att, utan hemställan till ägodelningsrätten, lägga ägorna i flera än tre skiften, vågar jag anhålla om återremiss af betänk., då jag förmodar, att R. o. Ad. ej kan, såsom BorgareSt. gjort, afslå betänk, och bibehålla skiftesstadgan oförändrad; ty ett afslag skulle inntefatta bifall till demotioner, som äro afslagna.
Då jag således ej tror, att ett sådant beslut, som BorgareSt:s, nu kan fattas, ehuru jag skulle önska, att så kunde ske, får jag begära återremiss, samt dervid åberopa min reservation.
Jag anhåller'att få göra en anmärkning vid 18 cap. g—13 §§ och försvara den af Hr Gyllenhaal gjorda motion, nemi. att klagan öfver sjelfva graderingen skall göras, innan skiftesläggningen sker, men må ej äga rum, sedan hvar och en fått sin lott.
Saken synes mig så klar, att jag förundrar mig öfver, att Utsk:n kunnat afslå den, likasom man ej kunde bedöma jordens beskaffenhet, förr än man vet, om den kommer att tillhöra en sjelf; likasom vid ett arfskifte, då man delar egendomen i flera lotter, man ej kunde finna, om det vore rätt deladt, förrän man fått se, hvilken lott man sjelf skulle erhålla.
Naturligtvis bör man förklara, om man är nöjd med delningen, innan man vet, hvem som skall få lotten; ty hvad som är rätt för andra, måste äfven vara rätt för mig sjelf.
Jag får altså anhålla om återremiss, och att Hr Gyllenhaal motion måtte vinna behörigt afseende.
Jag fruktar visserligen, Den 24 November. 335 att ingenting kan härmed uträttas, emedan två Stånd redan bifallit betänk.; men jag anser för principens skull R. o. Ad. böra besluta en återremiss.
I anledn. af hvad Hr Cederschjöld nu erinrat emot förslaget, får jag deremot anmärka, att just allm. lagen tillåter jemnkning i redan deladt arf, om någon finner sin lott sämre vara och förthy begär rättelse.
— I öfrigt är det ett annat förhållande med gradering af jordägor.
En stor bys ägor äro ofta så vidlyftiga, att icke en hvar inom byn kan äga så noga kännedom om hela dess område som om en mindre del, hvilken man vid skifte får sig tillagd.
Dessutom kan det finnas omyndiga, hvilkas rätt vanvårdas af förmyndarne.
För sådant fall vore det väl nödvändigt, att det stod öppet att ånyo pröfva ägograderingen.
Dessutom är graderingen den vigtigaste och svåraste åtgärden vid skiftesläggningen.
Hela förrättningens rättvisa eller orättvisa beror derpå.
Derföre är det så mycket angelägnare att lemna tillfälle till de rättelser, som af billighet kunna påkallas.
Dessa äro de skäl, hvilka föranledt Utsk:n att, på grund af Beredn:s förslag, afslå motionen och afgifva det yttrande, som finnes i betänk.
Den siste talaren har menat, att hvad jag föreslagit ej lät sig göra, och bar bland annat anfört, att omyndigas rätt derigenom kunde blifva lidande.
Men som deras rätt bevakas af förmyndarne, bör det lika väl kunna ske före skiftesläggningen som efteråt.
Dessutom har han sagt, att graderingen vore det svåraste af hela skiftesverket.
Just derföre vore det väl, om alla blefve tvungna att egna tillbörlig uppmärksamhet åt denna del' af operationen; och det blefve de, om ingen ändring deruti kunde ske efter sjelfva skiftesläggningen.
Jag kan derföre ej annat finna, än att billighet och rättvisa fordra, att förhållandet blir sådant, som Hr Gyllenhaal föreslagit.
Om, såsom den värde talaren yttrat, ett dylikt stadgande finnes i allm. lagen rör:de arfskiften, så blir detta likväl intet skäl att inlöra denna orimlighet äfven i skiftesstadgan.
Bättre är atl derefter framdeles rätta allm. lagen.
Cederström, Jac.: Utsk:n hafva, för att undvika yttra sig om landtmäteritaxans mer eller mindre ändamålsenlighet, inkommit med uppgift, att en ny taxa vore att förvänta, utarbetad af en committé'.
Jag hade trott, att det ålegat Utsk:n, på grund af de uppgifter Ulsk:n erhållit om nuvar. taxas missförhållanden och menliga verkningar, dels på Kronans rätt, då fråga är om boställen och sadana lägenheter, dels på enskilda jordägares i allmänhet, att skaffa sig underrättelser, för att i ett sammanhang kunna pröfva frågan.
Den är af för stor vigt för att ej behöfva behandlas derföre, att en committé' kommer att deröfver yttra sig.
Svenska jordbrukare skulle, om det förslag till taxa, som *36 Den a\ November. omtalas, tilläfventyrs icke är mycket bättre än det förra, mahanda komma att äfventyra för mycket, i händelse man skulle linna, att afgifterna äro utsatta högre, än som vederbör, och att de hufvudsakligen äro beräknade med afseende på landtmätarnes fördel, då jordbrukaren likväl är den, som i första rummet bör afses.
Väl bör landtmätaren blifva betalad så, att han får, livad han kan förtjena, men ej så, att jordbrukaren kommer på obestånd derföre, att han blifvit inledd i ett skifte, hvartill han ej samtyckt.
Så länge tvångslagar finnas, mäste lagstiftaren tillse, att ingen jordbrukare genom deni kommer på obestånd.
I händelse af återremiss anhåller jag, att denna anmärkning äfven måtte få åtfölja till Utsktm Lag- och Oecon.Utsktns betänk.
N:o 21 återremitterades.
H. Ex. H.r Gr. o.
Landtm, tillkännagaf, att plenum tomine att fortsättas i eftermiddag kl. 6.
Föredrogos ånyo och biföllos Lag-och Oecon.Utsk:ns d. i5 dennes på bordet lagda betänkm:
N:o 22. öfver väckt motion om ändring i K. förordn. om skogarna i Riket d. 1 Aug. i8o5; JN:o 23. i anledn. af väckt motion om förklaring, ang:de beståndet af de å sockenallmänningarna befintliga intägter.
Till pröfning företogs Lag- och Oecon.Utskms d. i5 dennes på bordet lagda betänk.
]V:o 24 i anledn. af väckta motioner om lindring för allmogen i den s. k. byggnadshjelpens utgörande.
Sammansatta Utsk:n hafva afstyrkt motionen på den grund, att detta mål, efter Utskms omdöme, innefattar en rättsfråga, som, i händelse den i behörig ordning väckes, hör bedömas efter redan i ämnet meddelade stadganden, och som så mycket mindre bör föranleda till någon R.
St:s åtgärd, som någon lag numera i ämnet ej kan stiftas, utan att träda endera partens sak för nära.
Detta skäl har jag icke kunnat gilla.
Jag har tvärtom trott det vara nödvändigt för äganderättens helgd att hos K, M. begära förklaring ofver de författningar, som röra ämnet.
Jag anhåller, alt den reservation, jag bifogat betänk., må blifva uppläst, Hr Hjärnes reservation upplästes, Hr Hjärne fortfor derefter:
Få grund al de skäl, jag i reservationen upptagit, an-, håller jag om återremiss af betänk., för hvilken begäran jag inhemtat ytterligare skäl, sedan jag i Utsk:n deltog i ärendets behandling.
Jag har nemi. vid genomgåendet af gamla handlingar öfvertyga! mig derom, att detta ämne icke blif - Den a4 November. vit riktigt utredt i Utskrn, att förhållanden i detta fall gifvas, som icke blifvit af Utsk:n tagna i öfvervägande, hvarken på afdelningen eller i Utsk:ns plenum.
Sammansatta Utskrn hafva icke gått längre i sina undersökningar, än till 1689 års författning; men går man längre tillhaka, finner man af i652 års riksdagsbeslut, att byggnadshjelpen skulle utgå efter kronovärdi med 2 d:r 8 öre s:mt.
Der talas icke om, att den skulle utgå i naturaproestationer.
Men sedermera inrotade sig det missbruk, att den ömsom utgick in natura och ömsom efter kronovärdi.
I anledn. af de klagomål, som blefvo en följd af dessa missbruk, utkom 1689 års författning, hvilken stadgar, att byggnadshjelpen skulle utgå efter kronovärdi med förhöjning af alterum tantum.
Det stadgande, som beslutades vid 1652 års riksdag, finnes ytterligare upplifvadt uti K. förklaringarna af 1675 & i683.
Sedan 1689 års författning någon tid blifvit följd, började åter de gamla missbruken att förnyas, hvarpå följde 1748 års K. förklaring, som upplifvade författningen af 1689.
Efter 1776 års realisation förklarade K. M., att byggnadshjelpen borde beräknas efter 3 d:r på r:drn, hvarjemte bestämdt förklarades, att den icke finge utgå in natura, utan skulle erläggas i penningar.
Detta stadgande finnes ytterligare i KammarCollegii och Statscont:s skrifvelse af d. 10 April 1779.
Det är dessa ytterligare upplysningar, jag i ämnet inhemtat, som föranledt mig att yrka återremiss af betänk., emedan jag tror, att om dessa skäl komma att granskas och behörigen öfvervägas af Utskrn, sådant skall föranleda Utskrn att fästa afseende på den af mig yttrade opinion, första gången ämnet i Utskrn förevar.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg de vid Lag- och Oecon.Utskrns betänk.
N:o 24 gjorda anmärknrr hindra dess antagande samt betänk, således böra återremitteras.
Jag anhåller att få veta, huru de öfriga Stånden afgjort betänk., emedan återremiss deraf kanhända är utan ändamål.
Nro 24 är bifallet af Preste- och BorgareStrn; hvaremot någon underrättelse från BondeSt. ännu icke ankommit, huru målet der blifvit afgjordt.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, förnyade sin nyss gjorda propos. om återremiss.
Uppå derefter framställd propos. blef Lag- och Oecon.- Utskrns betänk.
Nro 24 af R. o. Ad. bifallet.
Ånyo föredrogs StatsUtskrs d. 10 dennes på bordel lag* a38 Den i!\
November. da utlåt N:o 3oa, ang:de Hr Dalmans motion att, af det vid sista riksdag beviljade extra anslag, bereda tillgång för beväringens beklädande.
Jag anhåller att blifva upplyst om hvilken åtgärd de öfriga Stånden vidtagit i afseende på detta mål.
StatsUtskts förevar, utlåt.
N:o 3oa är bifallet af de öfriga Stånden.
Efter den af Hr Ridd.secret. meddelade upplysning har jag ingenting att tillägga, utan anhåller, att R. o. Ad. ville bifalla utlåt.
Jag skall visserligen icke motsätta mig bifall till utlåt.; men jag vill blott till prot. anmärka, att jag icke kan vidkännas, hvad StatsUtsk. skrifvit på min räkning, eller att min motion grundade sig på ett misstag.
Det är ett factum, att, i det ögonblick jag väckte min motion, 3:ne Stånd, nemi.: R. o. Ad., Presteoch BondeStm hade beviljat ett särskildt anslag för beväringens beklädnad på det sätt, att R. o. Ad. och PresteSt. dertill anslagit 54,ooo r:dr samt BondeSt. beslutat, att för samma ändamål skulle användas 44>000 r:dr af de för armeens materiel beviljade 70,000 rJdr.
N:o 3o2 blef af R. o. Ad. bifallet.
Till pröfning företogs StatsUtsk:s d. 10 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 3o3, i anledn. af erhållen återremiss å betänk.
N:o 200, rör:de Gr. v. Fersens motion om de förändringar, som insmugit sig uti de af K.
Carl XI confirmerade, med allmogen upprättade knektecontracten.
Jag anhåller om underrättelse, huru denna fråga inom de öfriga Stånden är afgjord.
N:o 3o3 är lagdt till handkna af PresteSt.
BorgareSt. har låtit vid Utsk:s utlåt, bero, och från BondeSt. är någon underrättelse ännu icke ankommen, om eller huru utlåt, der blifvitbehandladt. Gr. von.
Fersen:
Då man således ännu icke bestämdt länner, om frågan är definitivt afgjord, vågar jag yrka afslag å utlåt.
Jag skulle visserligen önskat att genom bifall till min motion hafva kunnat bereda den fördel, jag vid riksdagens början åsyftade; men det torde svårligen låta sig göra, sedan frågan kommit i det intrasslade skick, hvari den nu befinner sig.
Att något medel icke skulle finnas för att bereda den ifrågavar. öfverflyttningen, såsom StatsUtsk. medgifver, kan jag icke inse.
Jag tror nu, likasom jag förut Uamnt, att, i händelse Ständerna velat besluta en öfverflyttning i denna sak, medel dertill ganska väl kunnat beredas genom den indirecta beskattningen, och kan blott i detta af - Den it\
November. a3<J i seende godkänna utlåt., att Utsi. medgifvit, det ändamålet vore nyttigt, i fall medel dertill funnes; men på det icke något prejudicat må ligga i vägen vid en kommande riksdag, vågar jag anhålla om afslag å utlåt.
I consequens med de yttranden, jag haft äran afgifva, dä passevolaneefrägan här förevar, får jag i allo förena mig uti Gr. v. Fersens yttrande.
Jag anhåller vördsamt att få förena mig uti hvad Hr Gr. v. Fersen anfört, ehuru jag icke instämmer i motionen i sin helhet, emedan jag anser någon revision af knektecontracten obehöflig, enär de missbruk, som på ett eller annat ställe kunna äga rum, lätt kunna rättas i administrativ väg; men som motionen äfven afser att bereda rust- och rotehållare någon lättnad i deras kostnader för underhållet af ryttare och soldater, deltager jag deruti, så vidt en sådan lättnad icke utsträckes utöfver gränsen af hvad B..
St. vid förra riksdagen i passevolancefrågan bestämde.
Som likväl den då bestämda afgiften icke varit tillräcklig för att bestrida armeens vapenöfningar, utan en brist deruti uppstått, anser jag, lika med Gr. v. Fersen, att det tillhör de öfriga classerna i samhället att fylla denna brist.
Jag vet ganska väl, att man i sednare tider, så vidt möjligt varit, velat undandraga sig fäderneslandets försvar och öfverflytta denna tunga på de mindre bemedlade folkclasserna.
Jag anser derföre så mycket lämpligare, att de bemedlade classerna bidraga till bildande af fäderneslandets försvar, som de personligen icke deltaga i försvaret.
Jag understödjer äfven Gr. v.
Fersens afslag å utlåt.; men jag gör det hufvudsakligen på den grund, att jag tror, det uti StatsUtskls förklaring ligger ett medgifvande, att Ä. St. borde utöfva rättvisa, men att medel dertill icke varit till finnande.
Jag vill hoppas, att de måtte kunna uppsökas af nästa Ständer, på det att rättvisa icke må saknas.
Jag instämmer icke fullkomligen i den siste värde talarens yttrande, att passevolancefondens otillräcklighet skulle vara en anledning att handla så, som jag önskat; ty passevolancefonden har icke att skaffa med arme-corpsers vapenöfningar, och bör dermed icke förblandas, emedan passevolancefonden endast afser reg:ternas vapenöfningar inom deras ståndqvarter.
Jag vill nämna detta för att antyda min åsigt, att rust- och rotehållare medelst passevolance-afgift icke hafva någon ökud förbindelse att deltaga uti bekostandet af armeens vapenöfningar.
N:o 3o3 blef af R. o. Ad. afslaget.
Ånyo föredrogs och bifölls StatsUtsk:s d. 10 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 3o4, i anledn. af väckt fråga om rättighet för K.
M. att, i saknad af tillräckligt årligt anslag
Den 24 November. för beväringens beklädnad, för detta ändamål använda reserv-förråden.
Föredrogs ånyo och bifölls Banco- och LagUtskrns d. 17 dennes på bordet lagda betänk.
N:o i öfver Riksd.fullm.
Peter Pehrssons motion om åläggande för R.
St:s Bank att till vederbörande domare årligen aflemna förteckning på intecknade fordringar.
Yid förnyad föredragning af Banco- och LagUtskrns d. 17 dennes på bordet lagda betänk.
Nro 2, med förslag till lag för offentliga bolagsbanker, blef det ånyo lagdt på bordet af Frihrna Boye, Ludv., D’Albedyhll, Carl Gust., och Gr. Frölich, Dav.
Till pröfning företogs Bevilln.- och Oecon.Utskrns memor.