Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Att någon coloni af jägare icke finnes, är derigenom bevisadt, att hvarje karl skall hafva tillståndsbetyg å den ort, hvarest han får vistas, och dessa betyg innehålla aldrig några förpassningar till colonier.
Jag förenar mig deruti, att det är oparlamentariskt, att, såsom Gr.
Frölich gjort, citera personliga exempel för att derpå grunda ett beslut i denna fråga.
Derjemte finner jag sådana fullkomligt öfverflödiga; ty om organisationen af Wermlands Fältjägare-reg:te till sin princip är oriktig, bör reg:tet icke bibehållas.
Om dertill kommer, att anslagen kunna användas till angelägnare behof, är det ett ytterligare skäl för vägrande deraf till ifrågavar. ändamål.
Jag kan icke med Gr.
Brahe dela den åsigt, att It.
St. icke skulle äga rätt att indraga ett reg:te.
Det är väl sannt, att Konungen kan organisera armeen, huru honom godt synes; men Ständerna kunna vägra anslagen, och det är från denna synpunkt, som jag yrkar, att anslaget för det ifrågavar. reg:tet må indragas.
Då detsamma emedlertid är beviljadt af 3 Stånd, ber jag endast att i prot. få nedlägga denna min tanka såsom reservation.
Jag vill blott anmärka, alt det icke allenast är ändamålslöst, utan äfven olagligt att tillåta sig sådana afvägar från ämnet som de, hvilka åtskilliga ledamöter nu gjort. 90 § Reg.F. säger tydligen:
"Under R.
St:s eller deras Utsk:s öfverläggningar och pröf”ning må icke uti något annat fall, eller på något annat "sätt, än denna grundlag bokstafligen föreskrifver, komma ”enskilda medborgares oell corporationers förhållanden etc.”
Likväl har man nu ingått i sådana personalier om den ifrågavar. corpsen, att jag, som ej är militär, finner mig deraf scandaliserad.
Hvad skola då icke de erfara, som aro militärer och kamrater med den ifrågaställa corpsen.
Jag beundrar Hr Gr. o. Landtnäs tålamod, som så länge har kunnat tillåta discussionen fortgå på sådant sätt.
Sedan Hr v. Hartmansdorff nu yttrat.sig, ber jag blott att få förena mig med honom.
Hr Lefre'n, Joh. Pehr, förenade sig äfven med Hr von Hartmansdorff.
Jag lemnar åt Hr v. Hartmansdorff m. fl. att finna scandal i hvad jag under denna discussion yttrat.
Jag har företrädesvis fästat mig vid det felaktiga i reg:tets organisation.
Jag känner ganska viii grundlagen, och hade också icke ingått i yttrande om sjelfva corporationen; men man har emot mina generella uppgifter ställt speciella förhållanden, och sålunda, provocerat mig att replikera på samma sätt.
Brahes yttrande, att Ständerna 11 H. 49 3 Sö
Den i 3 Augusti e. m. i önsknings väg ägde att hos K.
M. begära reg: tets indragning, får jag förklara, att jag begagnar cn södern rätt, då jag uttrycker den, i min tanka, allmänna opinion i orten, att man högst gerna vill blifva af med reg:tet.
Jag förenade mig icke med Hr v. Hartmansdorff uti åberopande af 90 § Reg.F. derföre, att Gr.
Frölich yttrade sig om det ifrågavar. reg:tets organisation, utan derföre, att Hr Gr. omtalade 2:ne personer, som blifvit straffade för stöld.
I öfrigt är min öfvertygelse, att motionen i detta ämne rätteligen bort remitteras till Oecon.- Utsk.
Jag förenar mig med Hr v. Hartmansdorff och vill blott tillägga, att jag hoppas, det den dag icke må komma, då Svenska drängar sjunka i allmänna opinionen derföre, att de bära den blå eller gröna tröjan.
Frölich förenade sig med Hr Rosenblad. 8:de punkten bifölls. 9:de punkten, mom:n a), b), c) och d).
Innan jag yttrar mig ang:de de yngre capitainernas vid Artilleriet löner, anhåller jag om upplysning, huru frågan i de öfriga Stånden blifvit afgjord.
PresteSt har uti ifrågavar. g:de ppnkt fattat följande beslut; ”Vid g:de punkten bi”föllos de i utlåt.
N:o2i5 tillstyrkta anslag till lönförhöjning ”för i:sta constaplarna vid Artilleriet, äfvensom för Raket”corpsen, och gillades för öfrigt utlåt.
N:o 81 i denna punkt.” Från BorgareSt. har någon underrättelse i berörde afseende icke ankommit.
BondeSt. har sålunda afgjort punkten: ”Stån”det afslog Utsk:s tillstyrkande i mom. f), rörtde batterihandtverkare, mom. k) örn anslag till läroverket inom hvart”dera artiller-ireg:tet, och mom. n) örn tvgstatscompagniet; ”men i öfriga delar af denua punkt bifölls Utsk:s betänk. ”N:o 81 med den af Utsk. i utlåt.
N:o 2i5 föreslagna förändring af mom. e), rör:de förhöjning i aflöningsheloppet ”för första constaplarne.”
Hr Bildt uppläste derefter följande:
Vördsamt får jag fästa R. o.
Ad.‘s uppmärksamhet på billigheten att söka rättelse i g:de mom. af StatsUtsk:s betänk.
N:o 2i5, så vidt detta rörer 2:dra capitaineslönerna vid Artilleriet.
För min del anser jag denna fråga vara af en viss vigt för artillerivapnet i allmänhet och för en stor del af officerscorpsen enskildt; dock får jag tillika anmärka, att jag icke talar för mitt enskilda intresse, såsom redan innehafvare af en högre lön än den ifrågavarande.
Vid denna fråga tyckes StatsUtsk., utan afseende på derom gjorda motioner och anmärkningar vid återremissen Dcu i3 A u gus ti c. m. 3S: i timnet, orubbligen hafva fastat sig vid sin fattade grundsats, att afslå alla löneförhöjningar för det högre befälet.
Dä alldeles egna omständigheter försatt denna grad i ett siiriskildt ofördelaktigt förhållande, tror jag, att StatsUtsk. handlat mera rättvist med densamma, såsom tydligen vanlottad i löncvilkor, om ämnet blifvit taget under en närmare speciel granskning.
Jag går att vördsamt framställa mina åsigter i ämnet.
StatsUtsk. vid 1829 års riksdag behandlade aldra capitainernaaf Artilleriet särdeles oblidt, då dessa i dess betänk.
]Nr:o 132 uppfördes till ärlig lön af 54o r:dr på samma gång som aldra cap itai ner af Infanteriet föreslogos till lön af 600 r:dr.
Denna oriktighet blef mera synbar i jemnförelsen emellan de högre capitaineslöncrna inom de olika vapnen, hvilka för Artilleriet antogos till 1200 och för Infantariet till 800 r:dr.
Den proportion, som sålunda uppkom emellan de olika lönerna inom samma grad af Infanteriet, synes mig vida lyckligare träffad än den, som uppkom vid Artilleriet.
Såsom icke hörande till ämnet lenman jag derhän, huruvida denna reglering eller de sedan dermed skedde jemnkningar vid Infanteriet varit tillfyllestgörande eller icke; vid Artilleriet har detta åtminstone icke inträffat.
Förhållandena vid detta vapen iiro olika; man är skyldig att der tjenstgöra 10 månader om året och att underhålla de kunskaper, man inhemta t lör att i subalterngraden undergå en vidtomfattande examen, hvarigenom alla bemödanden från tjenstetidens början och under dess fortgång tagas i anspråk och betydligt öka svårigheterna för utkomsten.
Nar härtill kommer, att den redan otillräckliga lönen är graverad med afdrag till pensionscassa, centonal, accordsamortering , kronoutskylder m. m. till den höjd, att en 2:dra capitaines löns nettobehållning endast blir högst omkring 4-0° r:dr årligen, tyckes det vara med all billighet öfverensstämmande, att denna lön, såsom varande otillräcklig för en passande utkomst, sättes i ett bättre förhållande till den högre capitaineslönen, som visserligen icke är öfverdrifven, du dess ncttobehållning, efter förenämnde afdrag, endast är högst omkring 800 r:dr b:co.
Jag anser, alt vid bestämmandet af en lön tjemtens meleher mindre vigtiga åligganden böra tjena till rättesnöre; de kunskaper, som fordras till dess fullgörande, den möda och kostnad, man för dessas inhemtande användt, tror jag äfven böra anses såsom bästa ledningen för fastställandet af en passande utkomst.
StatsUtsk. tyckes alldeles hafva åsidosatt dessa sanningar och blott fästat sig vid sin grundsats att, utan undantag, afslå löneförhöjning för officerare.
En rubbning i denna grundsats hade, enligt min tanka, här varit väl tillämpad, då man besinnar, att dessa ifrågavar. officerares tjensteåliggande är troligen bland de vigtigaste, som inom hela armeen förekomma, sedan de till en del äro påräknade att begagnas vid tillsynen af tillverkningen, varde 11 388 Den i3 Augusti e. ra. och besigtningen af den dyrbara artillerimateriellen och ammunitionen, hafva tillsyn vid gjuterier, styckebruk, krutbruk, gevärsfactorier och klingsmfden, begagnas som inforjnationsofEcerare och hafva andra extra förrättningar inom vapnet, utan att derför alltid få några särskilda permanenta arfvoden, men blott tillfälliga tractainenten , då förrättningen sker utom regttets stånd.
Då härjemte bör tagas i betraktande, att artilleriofficerarne, i saknad af bibliotheker, som i andra länder af staten med betydliga anslag bekostas, måste, för att underhålla sina kunskaper och följa sin tid, sjelfva besörja uppköp af böcker, journaler m. m., ofta dyrbara nog, då de till en del mäste införskrifvas, synes det vara med all billighet öfverensstämmande, att denna grad aflönas på ett sätt, att den med egen tillfredsställelse och till statens bästa nytta kan fullgöra sina vigtiga och mödosamma åligganden, helst 16 å 18 år ofta uppoljfras i subalterngraderna, innan a:dra capitainesgrad,en ernås för att der stadna kanske omkring 6 å 8 år med en utkomst, som med skäl nu kan anses alltför ringa.
Ett skäl, som äfven talar för löneförbättring för denna del af Artilleriets officerscorps är det, att 2.'dra capitai nesgraden , genom följden af en förbättrad organisation af vapnet, blifvit försatt i de relativt mest ofördelaktiga lönevilkor inom detsamma.
Detta förhållande äger sammanhang med de reörganisationer, som Artilleriet sedan år i8r4 undergått.
Må det tillåtas mig att deröfver göra en kort framställning.
Vid 1815 års riksdag, då en ny stat för Artilleriet reglerades, beviljades för nämnde grad, som då bibehöll sin gamla benämning af stabscapitainer, en löneförhöjning från då innehafvande i5o r:dr till 5oo r:dr.
Äldre capitaineslönen bestämdes då till 6oo r:dr, hvarjemte 6oo r:dr tillslogos dessa löner under benämning af ersättning för förlorad compagni-revenue, härledd deraf, att ett med K. M. och Kronan år 18£ i upprättadt passevolancecontract, som tillät en viss permittering af manskap för compagnichefens räkning, blef rubbadt derigenom, att pennitteringen skulle från den tiden ske för Kronans räkning.
Förhållandet emellan capitaineslönerna var således egentligen som 5:6, sedan den s. k. compagnirevenuen lätteligen kunnat gå förlorad, om passevolancecontractet blifvit uppsagdt.
Efter denna reglering undergick
Artilleriet en reorganisation, som gick i verkställighet d. i Jan. 1816, hvarvid den princip följdes, att majorerna, som voro bataillonschefer, tillika blefvo compagnichefer, biträdde i sednare fallet af en stabscapitaine vid compagniet.
Redan i början af år 1817 insåg man olämpligheten af detta system, och majorerna skiljdes från deras compagnibefäl till förmån för stabscapitainerna, sorn nu kallades yngre compagnichefer och blefve deltagare uti det inom värfvade armeen antagna passevolancesystemet (hvars Den i3 Augusti e. m. 389 nytta eller skada, såsom liggande utom ämnet, jag förbigår), hvilket lemnade dem tillfälle att på laglig väg bereda sig en bättre utkomst.
Detta fortgick ända till år i83o, då Artilleriet reorganiserades efter nya principer, som, oaktadt sitt militäriska företräde framför de äldre oell goda inflytande på vapnets framgång, dock medförde den omständighet, att passevolaneetagarries antal betydligen minskades och en förut okänd obelåtenliet i inkomster förmärktes, synnerligen i 2:dra capitainesgraden, sedan hufvudprincipen blef, att alla befattningar inom
Den ao Junii. 501 Detsamma gäller i afseende på alla Deputation- eller Utskotts-Handlingar, undantagande Hemliga Utskottets oell alla förseglade Handlingar, till hvilka tillträde ej, utan vederbörlig tillåtelse, lemnäs. 6 §.
Af ett ojusteradt Protocoll eller muntligt yttrande, som ej är lagdt på bordet, kan RiddarhusSecreteraren ej utlemna någon afskrift, till annan person än devi detsamma lill Protocollet anfört.
Afskrift af ett Memorial kan ej någon nekas. 7 §•
Inga Protocoller, eller Handlingar dertill, kunna åt andra än Riksens Ständers eller Ridderskapets och Adelns Utskott lemnäs, utan Ridderskapets och Adelns samtycke, och äfven i sådant fall icke utan qvitto.
Ett ojusteradt Protocoll, och Handlingar dertill, kunna alldeles icke utlånas.
Likväl då emellan Riksdagar af Rikets Collegier, eller Riksens Ständers Verk till de uti Riddarhusets Archiv befintlige Handlingar och Protocoller, sorn ej äro förseglade eller höra hemliga hållas, tillgäng äskas, må det vara RiddarhusSecreteraren tillåtit, att de begärde Handlingarne emot qvitto utlemna; och åligger honom, att sådant uti RiddarhusDirectionens följande Sammankomst anmäla. / 302 Den 20 Junii. 8 §.
Emellan Riksdagarne är det RiddarliusSecreterarens åliggande, att föredraga Ärenderne uti RiddarhusDirectionen, samt de utgående Expeditionerne uppsätta, och contrasignera.
Honom tillkommer äfven att, i egenskap af Archivarius, med biträde af Förste Cancellislen, vårda och iordninghålla Ridderskpets och Adelns Protocoller och öfrige Handlingar. 9 §•
RiddarhusSecreteraren åge ansvaret och inseendet, enligt upprättade och underskrifne Inventarier, öfver Archi vet, Handlingarne och alla de tillhörigheter, af hvad namn de vara må, som Riddarhuset tillhora; Han äge ock, under en Directeurs tillsyn, hufvudansvaret för sjelfva Riddarhusets vårdande, samt att emellan Tjenstemännen och Betjeningen efter omständigheterna tillsynen fördela. i o §.
RiddarhusSecreteraren åligger årligen, att* intill dess alla Riddarhusets Genealogier blifva completterade, lemna ioo renskrifne Genealogier, samt i öfrigt af egen drift och nit söka befordra allt, som till Riddarhusets gagn och bästa hörer. ii §.
RiddarhusSecreteraren är Föredragande in - Den 20 Junii. 303 för Direction, samt skall vid dess sammankomster ovilkorligen yttra sig öfver alla förekommande ämnen, men ej deltaga i Besluten.
Directions inseende är han Hufvudman för arbetet inom Cancelliet, och ansvarar för göromålens behöriga och driftiga gång, samt tillser i följd deraf, att Betjeningen förrättar sina åligganden med ordning och skicklighet.
Han anmäler motsatsen, eller om någon vägrar sitt tillhandagående.
I sammanhang härmed tillhör det Secreterare!!, att, vid sysslors besättande, öfver de sökandes behörighet och skicklighet lemna sitt utlåtande.
Riksdag inlemnar han till
Directionen vid dess första session den förteckning från RiddarhusUtskottet, som till honom bör afgifvas, på alla Ridderskapets och Adelns under Riksdagen tagne beslut, som fordra
Directions åtgärd, samt företer sedan vid första session i hvarje månad en recapitulationslista på alla oafgjorda mål, med upplysningar öfver de till uppskofven vållande orsaker.
I öfrigt ställe han sig till noggrann efterrättelse, hvad i ArbetsOrdningen 2 §. stadgadt är, så ock ansvarar för PostBokens förande. 12 §.
RiddarhusSecreteraren åligger, att emottaga och granska alla till introductioner hörande praestanda, så ock jemföra Vapenplåten T 504 Den 30 Junii. med Sköldebrefvet, innan de till Birectionen anmälas. *3 §.
Be anordningar, som af Birectionen på Cassan utfärdas, contrasigneras af RiddarhusSecreteraren.
RiddarhusKatnereraren. 14 §•
RiddarhusKamererareli åligger, att emot* taga och behörigen förvara alla till Cassör* ne inflytande medel, samt äger, att uti Riddarhuset bagagna arbetsrum för sig, så ock till förvarande af de dess tjenst tillhörande Handlingar och Pantkistor, hvilka böra efter möjligheten uti något hvalf med behörigt jernstängsel insättas.
I enlighet med Birectionens anordningar, besörjer han ensam utgifterne, samt de samma, enligt fastställde Formulairer, bokförer; så ock ansvarar, med ersättningsskyldighet, för alla de utgifter, hvilka ej enligt föreskrift äro verificerade. 15 §.
Bå contante medel till Birection insändas, ställe sig Kamereraren till noga efterlefnad, hvad i ArbetsOrdningens 5 §. stadgadt är. 16 §.
Den 20 Junii. 305 16 §.
Riddarhus-Kamereraren bestrider Revisionen af inkommande Capitations och andre redogörelser; samt ansvarar för alla Cassaliandlingars ordentliga registrerande och förvarande samt inbindning. *7 §•
Hufvudböckerne böra årligen vara i slutet af Februari månad afslutade, till hvilken tid Fiscalen bör hafva till Kamererare!! ingifvit förteckning på de utgifter han bestridt för Cassal! och derunder lydande Fonder.
Hvad som då kan vara obetalt, balanceras till påföljande året.
Desse aflemnas vid samma tid till
Directionen att revideras, enligt Arbets-Ordningens i5 §.
« 18 §.
Vid medlet af Januarii och Julii månader hvarje år, skall Kamereraren till
Directionen aflemna förteckning på Debitorer med deras adresser, hvilka uteblifvit med ett helt års räntebetalning.
Dessutom bör Kamereraren, till den åtgärd g §. af LåneReglementet föreskrifver, till
Directionen uppgifva de Debitorers namn och adresser, som uteblifvit öfver en månad med räntans erläggande.
I Maji månad aflemnar Kamereraren till Ridd. 0. Ad.
II Afd. ao 306
Den 20 Junit. till
Direction förteckning pä alla de skuldebref och inteckningar, hvilka det påföljande året skola förnyas.
Försummade uppgifne förnyelser ersättas af Iiamereraren. *9 §•
Vid inträffande Concourser bör Kamereraren sist en månad för inställelsedagen, vid vederbörlig Domstol, beediga Cassans fordran, samt deröfver tillställa Direction bevis. 20 §.
Sedan Kamererare!! från Secreterare!! fått sig remitterade de inkomne LåneActer, upprättar han deröfver, inom 4 dagar efter emottagandet, detaillerad Rotulus, samt calcul öfver af kastningen, ställande sig härvid Låne-Reglementet till efterrättelse; bifogandes dervid de anmärkningar skriftligen lian anser kunna äga rum, hvarefter LåneActen aflemnas till Fiscalen. 21 §.
Kamereraren vakar öfver Adeliga JungfruStiftsMatrikelns tillbörliga förande, samt Ordenskorsens insändande efter genom giftermål eller dödsfall afgångne Fröknar, och åligger i November månad uppgifva alla desse, samt deribland, hvilka varit Pensionärer, och slutligen en calcul till Pensions-regleringen för Den 20 Junti. 807 löpande året, som upptager ej allenast de ännu lefvande Pensionairer, utan ock antalet af ledige Pensionsrum, samt i hvad nion, i förhållande till StiftsGassans förkofran eller förlust, Pensionsrummen kunna antingen okas, eller de ledige rummen icke besättas.
Sedan Direction hestämt Pensionsrummens antal, upprättar Kamereraren i November månad förteckning på alla StiftsFröknar, som aro berättigade till Pension, med column i kanten för folio af Prestbeviset och för qvittencet.
Då Directionen granskat alla betygen, numereras de, och Hummern införes i colum11 en på förteckningen, samt utfores summan.
För dem, som Prestbevis felas, antecknas det i qvittence-columnen, utan att Pensionssumman utföres, likasom det annoteras för dem, som äga afräkning å skuld; sedan uppsummering och anordning skett, besörjer Kamereraren utbetalningen emot qvitto i columnen af de närvarande, och annotation till folio för de frånvarande, som insändt lösa qvittencer.
För dem af Pensionairerne, som efter den föreskrifne tiden insändt sina betyg, utfärdas på samma sätt anordning i slutet af December, samt sedermera hvarje qvartal å deras dem tillkommande Pensioner, enligt Ivamererarens uppgift. 22 §.
Upphandling af det bestämda qvantum af ved, ljus och skrifmaterialer, som för Rid - 308 Den 20 Junit. dårhuset årligen bör verkställas, sker genom anmälan till Directlon af Kamereraren, när medeltillgången det medgifver, med iakttagande af möjligaste bästa pris. 23 §.
Räkningen med Riksens Ständers Bank bör vissa tider af året, eller enär nödigt aktas, collationeras af Kamereraren, som hos Direction uppgifver förhållandet. 2 4 §.
Öfver de medel som utlånas förer Kamereraren en särskild bok och räkning, hvilken med N:o innehåller en kort anteckning af Låntagarens namn och Pantens beskaffenhet, samt då räntan skall erläggas, och blifvit betald. ,5 § .
Öfver Riddarhusets tillhörigheter i persedlar, hör af Kamereraren upprättas och hos honom förvaras ett ordentligen författadt inventarium, hvilket efter afgång och tillkomst undergår förändring med Directions vettskap.
Riddarhus Fiscalen, 26 §.
RiddarhusFisealen åligger, att vara närvarande vid anteckningarne under Riksdagarae, Den 20 Junii 309 öcli dervid anmäla de officielt kända och till RiddarhusDirection inkomne, underrättelser, så ock tillse, att icke andre än behörigen inrättade Fulimagter, enligt RiddarhusOrdningens föreskrift, företes, på det ej poletter må utdelas för sådane personer, som, enligt RiddarhusOrdningen, dertill icke äro berättigade, 37 §•
I alla frågor, som härmed gemenskap äga inom Riddarhuset, är RiddarhusFiscalen Actor; äfvensom honom åligger, att handhafva den ordning, som bör iakttagas inom Riddarhuset, samt att de emellan Stånden öflige etiquetter varda iakttagne, anteckna och uppropa Deputationer, som från Ridderskapet och Adeln afgå; äfvensom han under varande Riksdag vid RiddarhusUtskottets sammanträden alltid bör vara närvarande, 28 §.
Förbryter sig någon emot den i 4$ §. af RiddarhusOrdningen omförmäldte stadga, tili ordnings vinnande vid Ridderskapets och Adelns sammankomster, har Fiscalen att de böter, hvilka å sådane förbrytelser äro utsatte, genast uttaga, eller den felande i vidrigt fall inför RiddarhusUtskottet låta uppkalla, och der sitt påstående göra, 29 §•
RiddarhusFiscalen är derjemte så väl
Rid - 3io Den 20 Junii. darliusCassans, som de öfrige under RiddarbusDirectionens vård stående Cassors, Ombudsman, hvarföre honom åligger: 1) Granska de Låne-ansökningar jemte Rotulus och anmärkningar, sorn Kamereraren, enligt 7 §• i dess Instruction aflemnar, samt utlåta sig huruvida den erbjudne säkerheten är sådan, att lånet, enligt Författningarne, kan bifallas, eller hvad dervid kan vara att erinra ; samt inom fyra dagar hela den sålunda beredde Låneacten till Secreteraren återlemna, för att slutligen i Directionen föredragas, 2) Sedan Kamereraren tili Direction ingifvit förteckningar på så väl Inteckningsförnyelser, som obetalte räntor, åligger Fiscalen, att efter Lag och UtlåningsReglementet dem åtgärda, samt med berättelse och räkning öfver utgifterne till Direction inkomma, då den sednare tili ersättning anordnas, och af Kamereraren observeras vid räntebetalningarne, enligt skuldebrefven, på sätt i 4 och 5 §§. för Kamereraren stadgadt är, 3) I alla Rättegångar utförer Fiscalen Directionens talan, och, sedan Kamereraren, enligt 6 §. här ofvan, afgifvit bevis öfver beedigandet inför Domstolen vid inträffande Concourser, skall Fiscalen bos ConcoursDomaren bevaka och utföra Cassans talan, samt derom för
Direction tidigt tillkännagifva, äfvensom i andra mål hvad af honom derutinnan blifvit
Den 20 Junii. gil tillgjordt, och hvad Utslag hos vederbörande derå följt. 4) Öfver alla Remisser och anförtrodde göromål bör Fiscalen föra ett ordentligt
Diarium, med anteckning, hvad i hvar och en sak blifvit tillgjordt, och huru den blifvit afslutad, samt vid hvarje års slut till RiddarhusDirection häröfver med Berättelse inkomma. 3o §.
Fiscalen åligger bevaka, att uti alla befattningar, som till RiddarhusDirection höra, må, enligt utfärdade Reglementen, Instructioner, Författningar och Testamenten, så ock enligt Ridderskapets och Adelns beslut förfaras, och att till rättelse inför
Directionen anmäla, hvad lian finnér deremot stridande; att Cassornas rätt och säkerhet yrka och utföra; han äge ock rättighet, att Directionens alla öfverläggningar öfvervara , samt vara vid Cassornas inventerande närvarande, och är pliktig afgifva sitt yttrande i mål af hvad natur som helst, örn någon af Direction det fordrar; honom lemnäs fri tillgång, när han det åstundar, till alla tillåtne Handlingar, Böcker och Redogörelser. 3« §•
Skulle, under påstående Riksdag, RiddarliusFiscalcn vara hindrad af sjukdom, eller andru Laga förfall, att i Ridderskapets och 512 Den 20 Junii.
Adelns Sammankomster tillstädes vara, och sin syssla förrätta, är det LandtMarskalkens rättighet, att efter förefallande behof en annan i Fiscalens ställe förordna.
RiddarJiusCancellisterne. 32 §.
Båda RiddarhusCancellisterne skola i allmänhet förrätta det, hvad dem af RiddarhusSecreteraren, antingen på Ridderskapets och Adelns eller RiddarhusDirectionens vägnar, anhefalles, och skola de samfällt biträda den RiddarhusDirecteur, som häfver Genealogiska Handlingarne samt Archivet under dess vård. 33 §.
Den Förste Cancellisten åligger föra protocollet i Directions sammankomster, samt anteckna alla ankomne eller afgående bref m. m.
Under påstående Riksdag är han Secreterare i RiddarhusUtskottet, och besörjer så väl Protocollet, som alla de expeditioner, hvilka ifrån detta Utskott utfärdas. 34 §.