Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Från Vallofl. Borgare-Ståndet. S. D. Upplästes två hos Rikets Ständers, enligt 63 § Riksdagsordningen utsedda Herrar Elektorer den 20 i denna månad hållna protokoll, det ena öfver val af Rikets Ständers Justitie-ombudsman och det andra öfver val af hans Suppleant, af hvilka protokoll inhemtades, att nuvarande Justitieombudsmannen, Rid - 134 Prot.-Utdrag den 24 Januari 1866. daren af Kongl. Maj:ts Nordstjerne-orden, Herr Nils August Fröman var vald till Justitie-ombudsman och att Herr Expeditions-chefen, Riddaren af samma Kongl. Orden, Arendt Dreijer blifvit utsedd till Justitie-ombudsmannens Suppleant.
Ståndet beslöt underrättelse om dessa val till Expeditions-Utskottet med anmodan att uppsätta förslag till dels förordnanden för de valde och dels underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t med anmälan om valen.
S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkanden:
M 28, i anledning af väckt motion om bestämmelser rörande ersättning åt provincialläkare för sjukbesök; och M 29, i anledning af väckta förslag om förändrade anordningar i trafiken å Statens jernvägar, ändring i derför gällande taxa, m. m. S. D.
Föredrogos ånyo och biföllos Stats-Utskottets Memorial J\° \ 9, angående antagande af ytterligare kanslibiträde; samt Utlåtande M 20, i anledning af Kongl.
Maj:ts nådiga Proposition, angående upplåtelse af f. d. piparebostället Bränn Årby vid Södermanlands regemente för uppförande af skolhus åt Wansö församling. S. D. Föredrogos ånyo Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkanden:
JV2 50, i anledning af väckt motion, angående beräkning af bouppteckningsmäns arfvode för uppteckning af fast egendom.
J\° 51, i anledning al väckt motion om lag emot godtyckligt ombyte af tillnamn.
JV2 52, i anledning af väckt motion om bestämmande af vissa vilkor i fråga om rättigheten att utbekomma brandstod.
M 55, i anledning af väckt motion, angående kontroll å utöfvandet af rättigheten att försälja maltdycker.
Af slogs; och J\s 54, i anledning af väckt motion, angående sättet för verkställande af en kommuns beslut i fråga om hundskatt.
Bifölls. S. D. Remitterades till Stats—Utskottet Kongl. Majlis nådiga Propositioner till Rikets Ständer: a) af den 29 sistlidne December, i fråga om inlösande af de så kallade fri socknarnes tjenstbarheter till Dylta svafvelbruk; och Prat.-Utdrag den 24 Januari 1866.
135 b) af den 2 dennes, angående anslag till beredande af arbetsförtjenst åt den genom missvext lidande befolkningen inom Pajala socken af Norrbottens län. S. D.
Borgare-Ståndet valde för de revisioner af förvaltningen utaf Rikets Ständers lånekontor i Göteborg och Malmö, hvilka begynnas i nästkommande Mars månad: vid lånekontor et i Göteborg: till Revisor:
Grosshandlaren, Herr Oscar Kyhlberg, och till Suppleant: Grosshandlaren, Herr August Röhss; samt vid lånekontor et i Malmö: till Revisor: Handlanden, Herr Nils Åberg, och till Suppleant: Handlanden, Herr Gustaf Flensburg; om hvilka val underrättelse skulle meddelas genom utdrag af protokollet. S. D Borgare-Ståndet valde för den revision af förvaltningen utaf Rikets Ständers lånekontor i Wisby, som begynnes i nästkommande Juni månad, till Revisor:
Handlanden Herr C. J. Kolmodin, och till Suppleant: Handlanden Herr J. A. Bachér; om hvilka val underrättelse skulle meddelas genom utdrag af protokollet.
S. D. Upplästes tvänne hos Rikets Ständers, enligt §§ 97 och 98 Regeringsformen samt § 63 Riksdags-ordningen, utsedde Elektorer den 20 i denna månad hållna protokoll, det ena vid val af Justitie-ombudsman och det andra vid val af hans Suppleant; af hvilka protokoll inhemtades: att nuvarande Justitie-ombudsmannen, Advokatfiskalen, Riddaren af Kongl. Nordstjerne-orden Nils August Fröman är vorden vald till Justitie-ombudsman, och att till hans efterträdare, i fall han innan nästkommande riksdag skulle med döden afgå, samt att utöfva embetet under den tid, Justitie-ombudsmannen kunde vara af sjukdom eller annat laga förfall derifrån hindrad, blifvit utsedd Expeditions-chefen, Riddaren af Kongl. Nordstjerne-orden Arendt Dreijer; och beslöts, på proposition af Talmannen, det skulle Expeditions-Utskottet anmodas uppsätta och till Rikets Ständer inkomma med förslag lill förordnanden för de valde samt till underdånig skrifvelse till Kongl.
Maj:t med anmälan om valens utgång.
Företogos de till denna dag utsatta val af Revisorer med deras Suppleanter, för att innevarande år granska och öfverse Statsverkets, Bankens och Riksgälds-kontorets tillstånd, styrelse och förvaltning, äfvensom för granskning detta år 136 Prot.-Vtdrag den 27 Januari 1866. af Bankens lånekontors i Göteborg, Malmö och Wisby handhafvande; och befunnos, efter voteringssedlarnes aflemnande och öppnande, nedan uppräknade vara utsedde: till ledamöter i Statsrevisionen:
Per Eriksson Bälter Sven Ersson Ola Jönsson Gustaf Bolin Sven Rosenberg Johannes Andersson från Gefleborgs » Kopparbergs » Malmöhus Upsala län med 86 röster, » » Christianstads » Jönköpings » » » » » » 85 61 58 55 51 och till deras Suppleanter: Olof Larsson från Jemtlands län med 73 röster, Per Nilsson » Christianstads » » 63 » och Olof Olsson i Slängserud » Wermlands » » 41 » samt för revisionen vid lånekontoren i Göteborg : till Revisor: f. d. Riksdagsmannen Olof Thorell med 49 röster; till Suppleant: Johannes Andersson från Elfsborgs län med 45 röster; Malmö: till Revisor: Anders Persson från Christianstads län med 48 röster: till Suppleant: Sven Nilsson från Christianstads län med 58 röster; Wisby: till Revisor: Erik Johan Rudberg från Calmar län med 47 röster; till Suppleant: Gustaf Jonsson från Calmar län med 63 röster.
S. D. Efter förnyad föredragning af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande JVs 33, i anledning af motion angående kontroll å utöfvandet af rättigheten att försälja maltdrycker, blef samma Betänkande af Ståndet afslaget.
S. D Vid föredragning af Expeditions-Utskottets förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelse JVs 13, angående riksdagens förlängning, blef samma skrifvelse af Ståndet godkänd, med ändring af ordet »anhålla» till äska.
Frän Höglo fl. Ridder skåpet och Adeln. S. D.
Remitterades till Stats- Utskottet Kongl.
Maj:ts nedannämnda nådiga Propositioner och Skrifvelser till Rikets Ständer, nemligen: l:o Prot.-Ctdrag den 27 Januari 1866. 137 l:o om anvisande af medel till utvidgning af den för jernvägen genom Stockholm beslutade bangård vid Clara sjö och tillökning i de för trafiken derstädes afsedda byggnader; 2:o angående förhöjdt årsanslag för slöjdskolan i Stockholm, tillika med ett i anledning deraf afgifvet yttrande; 3:o angående beviljande af anslag till ny reglering af torg, gator och tomter i Carlstad efter den staden i Juli månad sistlidna år öfvergångna brand; 4o med ytterligare framställning i fråga om bergsskolans i Falun flyttning till Stockholm och förening med Teknologiska Institutet; 5:o angående anslag till beredande af arbetsförtjenst åt den genom missvext lidande befolkningen inom Pajala socken af Norrbottens län; 6:o i fråga om inlösande af de s. k. frisocknarnes tjenstbarheter till Dylta svafvelbruk; 7:o i fråga om upplåtelse åt Stockholms stad af vissa tomtdelar å Riddarholmen; 8:o angående ändring i planen för sänkning af Solgen m. fl. sjöar i Jönköpings län, med bibehållande af dertill beviljadt låneunderstöd; samt 9:o angående väckt fråga om Sala silfververks återgång till Statens disposition. S. D. Vid föredragning af Stats-Utskottets Utlåtande M 21, i anledning af Rikets Ständers åren 1863 och 1864 församlade Revisorers berättelser, angående granskning af Statsverkets samt andra utaf allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under åren 1861 och 1862, fattade Ridder skapet och Adeln följande beslut: §§ 1 och 2.
Utskottets hemställanden biföllos. % 3.
Med afslag å Utskottets hemställan förklarade Ridderskapet och Adeln, att i §:n omförmälda fråga för närvarande ej borde till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. §§ 4 och 3.
Utskottets hemställanden biföllos. § 6 Lades till handlingarne. §§ 7, 8 och 9.
Utskottets hemställanden bifölos. * % »o. Lades till handlingarne. §§ 11—23.
Utskottets hemställanden biföllos, hvarjemte de i slutet af § 18 förekommande orden: innevarande års Revisorer rättades till sistlidet års Revisorer.
Rih. till R.
Prot. 1865 & 1S66. 9 Sami. 18 138 Prot.-Utdrag dm 27 Januari 1866, $ 24.
Utskottets hemställan afslogs. § 28.
Med afslag å Utskottets hemställan, förklarade Ridderskapet och Adeln den i j§:n upptagna fråga för närvarande icke böra till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda. §§ 26, 27 och 28.
Utskottets hemställanden biföllos. § 28.
Vid föredragning af Stats-Ltskotlets Utlåtande M 26, angående regleringen af utgifterna under Riksstatens Andra Hufvudtitel, blef detta Utlåtande af Ridderskapet och Adeln bifallet, utom hvad beträffade Utskottets hemställan i 15:de punkten litt. b, med afslag hvarå Ridderskapet och Adeln för sin del beslöt, att Rikets Ständer, i sammanhang med det för Långholmens kronohäktes utvidgning beviljade anslag, må anvisa ett ytterligare belopp af 88,000 Riksdaler, att under år 1867 utgå för uppförande af nytt kronohäkte i någondera af städerna Hudiksvall eller Sundsvall. S. D. Efter föredragning af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande M 35, i anledning af väckt förslag om öfverflyttning på de enskilda bankerna af Iandtränteriernas kassaförvaltning, blef detta Betänkande af Ridderskapet och Adeln afslaget.
Från Håg v. Preste-Sländet.
Föredrogs ånyo och remitterades till Stats-Utskottet Kongl. Maj:ts, den 24 dennes meddelade, nådiga Proposition till Rikets Ständer, med ytterligare framställning i fråga om bergsskolans i Falun flyttning till Stockholm och förening med Teknologiska Institutet. S. D.
Föredrogos ånyo Stats-Utskottets nedannämnda Utlåtanden: JV2 26, angående regleringen af utgifterna under Riksstatens Andra Hufvudtitel.
Hvad Utskottet i detta Utlåtande tillstyrkt och föreslagit blef af Ståndet bifallet, med undantag af den i punkten 15 mom. b, nederst å sidan 11, gjorda hemställan, som afslogs, med förklarande att Preste-Ståndet för sin del beviljade ett belopp af 58,000 R:dr, att, på sätt Kongl. Maj:t i sammanhang med framställningen om tillbyggnad af kronohäktet å Långholmen behagat föreslå, under år 1867 utgå. för uppförande af ett nytt kronohäkte i någondera af städerna Prof.-Utdrag den 27 Januari 1S66. 139 Hudiksvall eller Sundsvall; och godkändes den åtföljande tabellen litt.
A, med den ändring, som blir en följd af nyssberörda beslut.
JV2 27, angående regleringen af utgifterna under Riksstatens Tredje Hufvudtitel.
Utskottets tillstyrkande bifölls, äfvensom tabellen litt.
B godkändes.
S. D. Efter förnyad föredragning afslogs Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottets Betänkande JVs 35, i anledning af vackt förslag om öfverflyttning på de enskilda bankerna af landtränteriernas kassaförvaltning.
S. D. Till Stats-Utskottet remitterades följande Kongl.
Majts nådiga Pro positioner: l:o af den 2 dennes, om anvisande af medel till utvidgning af den för jernvägen genom Stockholm beslutade bangård vid Clara sjö och tillökning i de för trafiken derstädes afsedda byggnader; 2:o af samma dag, angående förhöjdt årsanslag för slöjdskolan i Stockholm; 3:o af samma dag, angående beviljande af anslag till ny reglering af torg, gator och tomter i Carlstad efter den staden i Juli månad sistlidna år öfvergångna brand; och 4:o af samma dag, med ytterligare framställning i fråga om bergsskolans i Falun flyttning till Stockholm och förening med Teknologiska Institutet, jemte i anledning af sistberörda Proposition afgifna yttranden; äfvensom nedannämnda Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelser: а) af den 29 December 1865, angående väckt fråga om Sala silfververks återgång till Statens disposition; б) af den 2 dennes, i fråga om upplåtelse åt
Stockholms stad af vissa tomtdelar å Riddarholmen; och c) af samma dag, angående ändring i planen för sänkning af Solgen med flera sjöar i Jönköpings län, med bibehållande af dertill beviljadt låneunderstöd.
S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets Utlåtande JV2 21, i anledning af Rikets Ständers åren 1863 och 1864 församlade Revisorers berättelser angående granskning af Statsverkets samt andra utaf allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under åren 186 S och 1862; och blef samma Utlåtande godkändt, utom hvad angår Utskottets i §§ 3 och 24 framställda förslag, med afslag hvarå Ståndet antog Herr Skogman*, C. J. .4. i afseende å förstnämnda § afgifna reservation, och beträffande § 24 beslöt detta förklarande: »Utan att underkänna befogenheten af Revisorernes anmärkning, anse Rikets Ständer, det densamma ej må till vidare åtgärd föranleda». 140 Prot.-Utdrag den 27 Januari 1866. S. D. Föredrogos ånyo och biföllos Stats-Utskottets
Jtä 23, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga Proposition angående försäljning till skatte af gatuhusen JVS 7 Glemminge och M 21 Hannas i Christianstads län; JVs 24, i anledning af väckt motion om skattelösen af alla inom Lunds stift belägna domkyrko- och kyrkohemman med flera lägenheter; och M 25, i anledning af väckta motioner angående förändring af sättet för markegångsprisens bestämmande.
S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets Utlåtande M 26, angående regleringen af utgifterna under Riksstatens Andra Hufvudtitel, och blef samma Utlåtande godkändt, utom hvad angår Utskottets under litt.
I> i 15 punkten gjorda hemställan, med afslag hvarå Ståndet antog Herr Siaaffs i ämnet afgifna reservation.
Den vid Utlåtandet fogade tabell blef, i löljd af sistnämnda beslut, återremitterad.
Föredrogs ånyo och bifölls Stats-Utskottets Utlåtande M 27, angående regleringen al utgifterna under Riksstatens Tredje Hufvudtitel; och blef jemväl den vid Utlåtandet fogade tabell godkänd. S. D.
Föredrogs ånyo och bifölls Stats-Utskottets Utlåtande M 28, i anledning af väckta motioner angående ändring i vissa delar af instruktionen för Rikets Ständers Revisorer af Statsverket.
Från Hederv. Bonde-Ståndet. S. D.
Vid nu skedd föredragning remitterades till Stats-Utskottet Kongl.
Maj:ts nedan uppräknade nådiga Propositioner, nemligen: i:o om anvisande af medel till utvidgning af den för jernvägen genom Stockholm beslutade bangård vid Clara sjö och tillökning i de för trafiken derstädes afsedda byggnader, jemte vid föredragningen afgifvet yttrande; 2:o angående förhöjdt årsanslag för slöjdskolan i Stockholm; 3:o angående beviljande af anslag till ny reglering af torg, gator och tomter i Carlstad elter den staden i Juli månad sistlidna år öfvergångna brand; 4:o med ytterligare framställning i fråga om bergsskolans i Falun flyttning till Stockholm och förening med Teknologiska Institutet; 5:o angående anslag till beredande af arbetsförtjenst åt den genom missvext lidande befolkningen inom Pajala socken af Norrbottens län; och 6:o i fråga om inlösande af de s. k. frisocknarnes tjenstbarheter till Dylta svafvelbruk; samt Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelser: 7:o i fråga om upplåtelse åt Stockholms stad af vissa tomtdelar på Riddar holmen ; Prot.-Utdrag den 27 Januari 1866. 141 8:o angående ändring i planen för sänkning af sjön Solgen med flera sjöar i Jönköpings län, med bibehållande af dertill beviljadt låneunderstöd; och 9:o angående väckt fråga om Sala silfververks återgång till Statens disposition. S. D. Föredrogs Stats-Utskottets Utlåtande JVs 21, i anledning af Rikets Ständers åren 1863 och 1864 församlade Revisorers berättelser angående granskning af Statsverkets samt andra utaf allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under åren 1861 och 1862. §§ 1 och 2 godkändes.
Utskottets i § 3 gjorda hemställan afslogs af Ståndet, som, med antagande af Herr Skogmans, C J. A., reservation, öfverlemnade Revisorernes i denna § omförmälda framställning till Bevillnings-Utskottets åtgärd. § 4 bifölls; § 3 återremitterades; <§ 6 lades till handlingarne; §§ 7, 8 och 9 Lif öllos; § JO lades till handlingarne; §§ 11, 12, 13, 14, 15 och 16 biföllos; § 17 återremitterades; §§ 18, 19 och 20 godkändes; % 21 återremitterades; §§ 22, 23, 24, 25, 26, 27 och 28 godkändes och § 29 lades till handlingarne.
Vid nu skedd föredragning godkändes Stats-Utskottets Utlåtanden: JVS 23, i anledning af Kongl Maj:ts Proposition, angående försäljning till skatte af gatuhusen JVs 7 Glemminge och JVS 21 Hannas i Christianstads län; JVS 24, i anledning af motion om skattelösen af alla inom Lunds stift be lägna domkyrko- och kyrkohemman med flera lägenheter; och JVs 25, i anledning af motioner, angående förändring af sättet för marke gångsprisens bestämmande.
S. D. Föredrogs Stats-Utskottets Utlåtande:
JVs 26, angående regleringen af utgifterna under Riksstatens Andra Hufvudtitel, dervid Ståndet fattade följande beslut, nemligen: punkterna 2, 3 (båda momenten). 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12, 14, 15 (båda momenten) godkändes; hvaremot beträffande l:a punkten Ståndet för sin del beslöt, att 50 R:dr må af Rikets Ständer beviljas och tilläggas anslaget för Svea Hofrätt med derunder lydande justitiestat, att årligen utgå så länge Häradshöfhöfdingen N. C. Claeson, i egenskap af domhafvande, är i besittning af härads - 142 Prot.-Vldrag den 31 Januari 1866. höfdingebostället Lindhof; och skulle Med-Stånden vänligen och vördsamt inbjudas att i detta beslut sig förena. punkten 11 återremitterades; och punkten 13 godkändes, med iakttagande af de ändringar, hvartill Ståndets förut fattade beslut kunde föranleda.
Vid nu skedd föredragning godkändes Stats-Utskottets Utlåtande JV3 27, angående regleringen af utgifterna under Riksstatens Tredje Hufvudtitel.
Ridderskapet och Adeln. S. D. Remitterades till Stats-Ulskottet en af Herr Nordenfelt, Enar Wilhelm, med stöd af 56 § Riksdags-ordningen, väckt motion JV° 151, angående beviljande af en pension å 450 R:dr R:mt åt aflidne Öfversten m. in. Carl Christian Kreugers enka och barn; tillika med ett i anledning af denna motion afgifvet yttrande.
S. D. Föredrogos Stats-Utskottets nedannämnda Utlåtanden: Ns 22.
A, i anledning af väckt motion om tackjernstiondes upphörande inom bergslag.
Utskottets hemställan bifölls med följande tillägg: »hvarjemte Rikets Ständer förklara, att sådana på sednare tider inom bergslagen nyanlagda masugnar, hvilka icke åtnjuta några särskilda privilegier eller haft något hyttelag sig tillslaget, skola i beskattning anses likställiga med masugnar utom bergslag.
M 22, Litt.
B, i anledning af väckta motioner om upphörande af tionde för tillverkning af metaller, m. m. lii fö lis.
M 22, angående beräkningen af Statsverkets inkomster.
Utskottets samtliga hemställanden och föreslagna beräkningar biföllos och godkändes; och lades Utskottets i slutet af Utlåtandet afgifna yttrande angående extra ordinarie inkomsterna m m, till handlingarne.
JV£ 31, i anledning af gjorda framställningar om eftergift af Kronans rätt till dana-arf, fallna efter åtskilliga personer.
Utskottets hemställanden i Usta, 4:de, 5:te och 7:de punkterna biföllos, hvaremot Ridderskapet och Adeln afslog hvad Utskottet i 2:dra, 3:dje, 6:te och 8:de punkterna föreslagit.
Prol.-Utdrag den 31 Januari 1866. 143 S. D. Vid föredragning af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande M 36, i anledning af väckta motioner rörande ej mindre Norrmäns och
Danskars än äfven andra utländningars rätt att i Sverige idka handel handtverk och andra yrken, fattade Bidderskapet och Adeln följande beslut:
Utskottets första hemställan å sid. S. v Bifölls.
Utskottets sednare hemställan å samma sida.
Af dags.
Utskottets tillstyrkande å sidan 6.
Bifölls. Utskottets i slutet af Betänkandet gjorda hemställan.
Bifölls med följande förändrade lydelse: »att Rikets Ständer må hos Kongl.
Maj:t i underdånighet anhålla, att Kongl.
Maj t täcktes vidtaga sådan åtgärd, att den kompetens, som, till utöfning af vissa yrken, såsom läkarens, veterinärläkarens, apothekarens, tandläkarens, fältskärsmästarens och barnmorskans, der yrkesexamen är i lag föreskrifven. blifvit vunnen i Norge, äfven må tillgodonjutas i Sverige såvida samma rätt äfven i Norge tillerkänries Svensk undersåte, samt såvida i de särskilda rikena kunskapsprofven äro och fortfara att vara hufvudsakligen lika.» Från Högv. Preste-Ståndet.
S. D. Föredrogos ånyo Stats-Utskottets nedannämnda Utlåtanden:
Utskottets tillstyrkande, sidan 2, angående förslagspriset å Kronans behållna spannmål, bifölls.
Likaledes biföllos
Utskottets å sidorna S och 15 gjorda hemställanden angående der omförmälda motioner, och godkändes samtliga uti punkterna 1 —22, med afseende på »ordinarie eller ständiga inkomsterna», föreslagna beräkningar Hemställan, sidan 13, bifölls, och ansågs den del af Utlåtandet, hvari yt trande förekommer om beräkningen af »extra ordinarie inkomster», för närvarande icke erfordra annan åtgärd än att läggas till handiingarne.
M 22, Bil.
A i anledning af väckt motion om tackjernstiondes upp hörande inom bergslag.
B. i anledning af väckta motioner om upphörande af tionde för tillverkning af metaller, m. m Bifölls. 144 Prot.-Utdrag den 31 Januari 1866. S. D.
Vid ånyo skedd föredragning af Stats-Utskottets Utlåtande M 31. i anledning af gjorda framställningar om eftergift af Kronans rätt till dana-arf, fallna efter åtskilliga personer, biföll Preste-Ståndet hvad Utskottet i punkterna 1, 4, 5 och 7 tillstyrkt och föreslagit, hvaremot de i punkterna 2, 3, 6 och B förekommande hemställanden afslogos. S. D.
Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande M 36, i anledning af väckta motioner rörande ej mindre Norrmäns och Danskars än äfven andra utländningars rätt att i Sverige idka handel, handtverk och andra yrken, stadnade
Ståndet i följande beslut:
Utskottets å sidan 3 framställda särskilda förslag till underdåniga skrifvelser afslogos.
Förslaget å sidan 6 bifölls.
Med ändring af det å sidan 7 förekommande förslag beslöt Preste-Ståndet, för sin del, det Rikets Ständer må hos Kongl Maj:t i underdånighet anhålla, att Kongl. Maj:t täcktes vidtaga sådan åtgärd, att den kompetens, som till utöfning af vissa yrken, såsom läkarens, veterinärläkarens, apothekarens. m. fl., der yrkesexamen är i lag föreskrifven, blifvit vunnen i Norge, äfven må tillgodonjutas i Sverige, såvida samma rätt jemväl i Norge tillerkännes Svensk undersåte samt såvida i de särskilda rikena kunskapsprofvcn äro och fortfara att vara hufvudsakligen lika.
Frän Vallo fl. Borgare-Ståndet.
S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Stats-Utskottets Utlåtande M 30, i an ledning af Rikets Ständers åren 1863, 1864 och 1863 församlade Revisorers borättelser om granskningen af de under Kongl. Kommers-kollegii förvaltning ställda fonder och medel. S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande 33, i anledning af väckt förslag om öfverflyttning på de enskilda bankerna af landtränteriernas kassaförvaltning.
S. D- Föredrogos ånyo Stats-Utskottets Utlåtanden: M 22, Litt. A, i anledning af väckt motion om tackjernstiondes upphörande inom bergslag.
Bifölls, med följande tillägg: »hvarjemte Rikets Ständer förklara, att sådana på sednare tider inom bergslagen nyanlagda masugnar, hvilka icke åtnjuta några särskilda privilegier eller haft något hyttelag sig tillslaget, skola i beskattning anses likställiga med masugnar utom bergslag;» och M 22, Prot.-Utdrag den 31 Januari 1866. 145 M 22, Litt.
B, i -inledning af väckta motioner om upphörande af tionde för tillverkning af metaller, m. m.
Bifölls. S. D. Föredrogs ånyo Stats-Utskottets Utlåtande JYs 22, angående beräkningen af Statsverkets inkomster.
Bifölls med undantag af hvad sidan 15 yttras angående Statens extra ordinarie inkomster, i hvilken del utlåtandet, likasom den dervid fogade tabell, lades till handlingarne.
S. D. Föredrogs ånyo och bifölls Stats-Utskottets Utlåtande JYs 31, i anledning af gjorda framställningar om eftergift af Kronans rätt till dana-arf, fallna efter åtskilliga personer.
Föredrogs ånyo och bifölls Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande JYs 36, i anledning af väckta motioner rörande ej mindre Norrmäns och Danskars än äfven andra utländningars rätt att i Sverige idka handel, handtverk och andra yrken.
Föredrogos ånyo och biföllos Stats-Utskottets