Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Tisdagen den 6 Junir. klenum klockan ro förmiddagen. ^ustei-Acles ?rotocoll8-Utdraget af förlidne gärdag rörande Regeringsformens fastställande, och Hans Kongl. Höghet Hertig utkö rande til Konung, sä lydande:
Utdrag af ?roeocollst hällit r Höglosi.
Ridder skåpets och Adelns stenum den S Junii 1809.
S. D- Företogs, i kraft af RidderskapetS och Adelns den 2 dennes högtidligt fattade föresats, til flnteligt afgörande, Riksens Ständers e onsötutions-Utsiotts förslag til en ny Regeringsform för Swea Rike och tby underliggande länder: och sedan nägra ytterligare erindrin gar - 602 Dm 6 Junit. gar hertvid gjorda blifwit, wardt berörde förlag Lil Regeringsform, medelst starka, enstämmiga och flera gänger nprepade bifalls-rop antagen, under derrvid likwäl fogadt förbehäll, at Le anmärkningar, hwilka »vid serskildta paragrapber deraf icke allenast hos Ridderstupet och Adeln, utan ock hos de andra res^sceive RiksStänden kunna wara gjorda, stola öfwerlemnas til ^oEitmjons-Utstottet at sig deröfwer nu yttra, pä det at de wid nästa Riksdag mä warda til afgörande företagne.
Äfwenledes och i den fasta öfwertygelsen, hwartil Ridderstapet och Adeln, likasom de öfrige Riks-Ständen erhällit de ojäfaktigaste anledningar, at Hans Kongl, Höghet Hertig L > ku af Södermanland, tils widare Swea Rikes wörLade Föreständare, icke funne i denna, som Ridderstapet och Adeln hoppades, äfwen af desi MedStänder snart antagne Regeringsform, nägan ting hinderligt för Letz böjelse at för Fäderneslandet än widare sina wälwilliga mödor fullfölja, beflöt Ridderstapet och Adeln pä det mest enstämmiga och högtideliga sätt, at gemensamt med sina Med Ständer, sorn dertil ställe »vänligen inbjudas, denna sälunda af Riksens Ständer sjelfrva och allena uprättade och fastställda Regeringsform Hans Kongl.
Höghet i underdänighet förelägga, under erbjudande at Hans Kongl. Höghet mätte täckas af deras händer pä en gäng mottaga Swensta Kronan Lil lön för sina wälgerningar och denna Grundlag til sällhet för et folk, wandt at offra sig för sina Regenter, men äfwen ömtäligt at af dem hägnas och aktas.
Änd - Den 6 Iunir.
6oZ Ändteligen skulle äfwen de öfrige respective Ständen anmodas 6t med Ridderskapet och Adeln sig förena i det beslut, at innan denna dagens flut mangrant och under anförande af Herr Landtmarffalken och Talemännen desia beslut och önskningar Hans Kongl. Höghet i underdänighet föredraga: öfwer hwilket allt Utdrag af ?roeocoUet utfärdas skulle, d-t supra.
Friherre kleming, claes, tilkännagaf at Ofwerflen carlbeim L^llenscböl 6, Larl, anmodat honom upläsa följande anförande til krotocollet: Högwälb.
Herr karon och Landtmarskalk!
Ridderskap och Adel!
Den lifliga glädje som upfyller alla brost torde göra förlåtligt om äfwen jag deraf hänförd bryter den blygsamma tystnad, med hwilken jag pä detta rum hört medborgerligheten förestå, snillet uplysa, och wälmeningens misitag fogligt rättas af kunskapen och talangen.
Fritt och enhälligt hafwa wi antagit en Regeringsform, upgifwen af ädle män, dem Fäderneslandet beklädt med det högsta. förtroende som nägonsin hedrat och belönt utmärkta egenskaper och warm Fosterlandskänsla hos Swensta medborgare.
Fritt och enhälligt hafwa wi walt en Konung hwars milda dygder, hwars hela förflutna lefnad äro dyrbara underpanter af den omsorg för Folkets sällhet och Statens sjelfbestånd, til hwilka Han stall upoffra sina Den 6 Junit. äterstäende dagar.
Enhällig är wär önskan at fira och förewiga denna stora sällsynta lycka, den ingen af wära förfäder i sin dubbla bemärkelse njutit.
Men fröjdefestens werkningar sl elwi nu a med ljudet af desi sänger tidens band störtar minnesstoderne i gruset —. »välgörondet ensamt bär genom seclerne frain sin osörswagade rätt til kommande flagters tacksamhet.
Och hwilkct sätt är mera »värdigt den Konung wi walt, mera enligt Desi hjerta än en wälgörandets handlmg.
Bland de föremäl som i detta afseende förtjena Högloft.
Ridderstapets och Adelns upmärksamhet och walwilja, mä mig wara tillätit at i synnerhet nämna Upfostrings-anstalten för Döfstumma och Blinda, skapad af en man som til andamälet haft ingen annan ledare än sit hjerta, til medlen ingen annan än sit snille, och inga andra utsigter af hjelp och understöd än hoppet pä Försynens skydd för goda afsigter och förtroendet til en ädelmodig
Nations »välgörande böjelse.
Denna Swensta namnet hedrande inrättning, til sin framtida waraktigbet försäkrad, stall wid minnet af en älstad Konung, af dem som bouoin kallat til thronen, af den märkeligaste tidpunkt i Sweriges häfder, i förlängda äldrar fästa de olyckligas »välsignelser, som genorn desi »välgörande hjelp blif»vit mennisto-rvärdet och samhälls-nyttan äterffänkte - Jag Den 6 Klinik.
605 J^g wägar derföre ödmjukast anhälla, at Högwälb. Herr baron och Landtmarstalken täcktes proponera, at Höglofl.
Ridderstapet och Adeln til betygande af sin glädje, til äminnelse af den dag, som genom en Konung och desi antagna Regeringsform upfyllt wäkt'käraste hopp, wille befluta, at jämte anmodan til Med-Ständerne at deruti deltaga, genom friwillige sammanstött af de wid detta Riksmöte församlade Nationens b.epre8entanter stadga och fastställa eN tonä at underhälla Insritutst för Blinda och Döfstumma, hwars uphofsman och föreställare genom deras pä detta sätt yttrade högtidliga bifall fär den ljufwaste belöning för sin mensklighet och sina mödor.
Friherre kleming tilläde efter upläsningen, at han sjelf haft tilfälle at följa denna inrättning, trodde sig kunna försäkra at den förtjente Ridderstapets och Adelns upmuntran, och hemställde at beslut Nu genast kunde fattas om inrättningens understödjande af Ridderstapet och Adeln i samräd med sina Med-Ständer, men at frägan om sättet dertil kunde upstjutas til framdeles utredande och pröfning.
Herr baron och Landtmarstalken giorde i likhet härmed proposition, hwilken af Ridderstapet och Adeln Bifölls. fusterallss kleni-krotocsllet för deN ZOrde Maji.
Derest 606 Den 6 Junit.
Derefter begäfwo sig Ridderstapet och Adeln under Herr Laron och Landtmarffalkcns anförande Lil Rikssalen, dit Riksens Ständer enligt anslag blifwit kallade.
Sedan Hans Kongl.
Höghet Hertigen RiksFöreständaren öpnat Riksens Ständers samman, komst, framträdde Herr Laron och Landtmarffalken samt de öfrige Talemännen och för Hans Kongl.
Höghet föredrogo deras respecti ve Ständs beslut rörande Regeringsformens antagande och Hans'Kongl. Höghets utkörande til Sweriges Konung: och sedan Hans Kongl.
Höghet inför Riksens Ständer förklarat det han wille ätaga sig Rikets Styrelse efter den af dem nu faststälda och öfwerlemnade Regeringsformen, upsteg Hans Kongl. Höghet pä den Kongl. Thronen, hwarefter äfHof-<^Lnt!-leren Friherre LaZerLjeills uplästes Hans Maj t Konungens, XHl:s, allmänna nädiga Kungörelse til Rikets samtelige Inwänare om desi antagande af Riksstyrelsen i egenskap af Sweriges, Götheö och Wendes Konung.
Derefter, och sedan Riks-Harvlden af Hans Magt Konungen emottagit denna Kungörelse och afgätt til desi allmänna förkunnande, betygade Herr Laron och Landtmarstalken, äfwensom Le öfrige Ständens Taleman, inför Hans Kongl.
Maj:t Riksens Ständers underdäniga glädje, at pä den Swensta Thronen nu se den Furste, som bislätt Fosterlandet och sä ofta förwärfwat anspräk pä Swensta Folkets listigaste erkänsla och tilgifwenbet.
När Hans Kongl. Mast derefter hälsade Riksens Ständer och ifrän Rikssalen afträdde, följdes Hans Kongl. Maj:t af samtelige Stän - Den 6 Junit. 607 Riks Ständens flere gånger uprepade enstämmiga rop af Lefwe Konung c^LD Xlii!
Ändteligen, när Ridderffapet och Adeln, anfördt af Herr LLron och Landtmarffalken, äter npträdt pä Riddarhuset, uplöstes pä Herr Laron och Landtmarffalkens proposition sammankomsten, och Ridderffapet och Adeln ätffiljdes klockan 2.
In llclLm krotocollr O.
Lilverstolpc:.
Onsdagen den 7 Junii. kienum klockan 12.
Herr Laron och Landtmarffalken tilkännagaf, at Hennes Majit
Drottningen tillätit det Riksens Ständer i afton klockan 6 finge Hen.
Ne Upwakta genom en stor Deputation.
Til denna Deputation, som skulle samlack i Lecreta Utffotts-Salen klockan s, skulle Ridderffapet och Adeln efter manligheten lemna 48 personer, hwilka uu antecknades.
Uppä af Herr Laron och Landtmarffalken gjord och af Riiderffapet och Adeln bifallen fräga, om Ridderffapet och Adeln behagade läta för sig upläsa det Tal Herr Landtmarffalken mändagsaftonen den 5 Junii pä Slottet hällit, til Hans Kongl.
Hertig samt de bägge af honom hallna den 6 Junit pä 608 Den 7 Junik. pä Rikssalen, blefwo detza Tal upläste, lydande som följer: (Mändagen d. 5 Junir p§ Slottet i lek.)
Högborne Furste, Swea Rikes A rf. Furste och Riksföreståndare!
Riksens samtelige Ständer stafwa anmodat mig för Eders Kongl. Högltzt frambära deras djupa underdäniga wördnad och glada tilsredsställelse, at den stunden ändteligen är inne dä Riksens Ständer sederas listigaste önskan upfyld, den at jämte öfwerlenmande af den Grundlag Eder Kongl. Högber
Nädigst tillätit ost sjelfwe föreslä och wi nu samfält antagit- uti det säkra kopp at Eders Kongl. Höghet äfwen bertil täckes lemna Dest Nädigste bifall: tillika fä i djupaste unvcrdänighet anhålla det Eders Kongl. Höcker wärdes
Nädiigst emottaga Sweriges Rikes Krona ost'Svirci, hwilken uti Wa lars hand alltid beredt Swea Rikes innbyggares säkerhet, sällhet och wältrefnad.
Tacksamheten och erkänslan för alla de ädla tankesätt, kwaraf Eders Kongl.
Hoest et under detta Riksmöte redan len nät Riksens Ständer sä wänga wedermälen, är i estlas mära hjertan djupt intryckt, kan af ingen nog lifligt tolkas.
Med otälsgstot afwagta Riksens Ständer Eders Kongl. Högets Nädigste befallning, och ut - Den 7 Juni!. 609 utbedja sig underdänigst uti Eders Kongl. Höghet:- fortwarande
Näd städse fä wara innesluta.
Tisdägen den 6 Junit pä Rik§-Salen, korrt före öpnandet af I°l6liurn 1?lenorum.
Högborne Furste, Swea Rikes Arf-Furste och Riksföreständ a re!
Hödtidlig är den stund, dä Ridderffapet och Adeln med sine öfrige Medständ ater se sig samlade inför Eders Kongl. Höghet pä detta ruin, och stor är Ridderffapets och Adelns tclfredsställelse at för Eders Kongl.
Höghet underdänigst framlägga den Grundlag, som Ständet antagit med förbehäll, at de emot wista H Z gjorde anmärkningar, af Lc>n3t>rmioii8 Utsiottet mätte gransias, och ändringar föreslås til Standernes afgörande wid nästa Riksdag.
Ridderffapet och Adeln smickrar sig med det glada hopp, at denna til Eders Kongl. Höghets nädigste pröfning framstälde Grundlag mätte winna Dest höga bifall, och anhäller Ridderffapet och Adeln underdånigast, at fa öka Eder Kongl. Höghets rätt til Sweriges Krona genom den enhälliga röst, med hwilken Riddcrffapet och Adeln i dag, gemensamt med de öfrige Riksstånden i underdånighet anhäller, det Eders K.gl. Höghet
Nädigst täcktes emottaga Spiran för at, som Sweriges Konung,efterden nu antagneGrundlag stpra Swerige och grundlägga dest lycka.
Med enighet och styrka syftades
Kronan af dest förra hufwud: med hänryckande känsior af 77, 73. glädje, 6io Den 7 Iunrr. glädje, tacksamhet och wordnad fästes den pä Eder Kongl. Höghets, åtföljd af Ridderstapets och Adelns underdåniga försäkran om den Riddersmannatro, som under sekler warit stöd för Swensta Kungars dpgder.
Ridderstapet och Adeln utbeder sig underdänigst uti Eder Kongl. Höghets fortfarande
Näd städse fä wara innesluten.
(Sedan Hnn§ Kongl. Höghet antagit Kronan.) Stormägtigste, Allernädigsie Konung!
Lifligt erkännande hwad Eder Kongl. Maj:L af Eget lugn' uppoffrat för Fäderneslandets frälsning, är det med största rörelse Nidderstapet och Adeln derföre hos Eder Kongl.
Majit aflägger desi underdänigste tacksägelse.
Eder Kongl. Masits erfarenhet, klokhet, rättwisa och dpgder äterlifwa i hwarje bröst det nästan förswundna hoppet om fäderneslandets räddning, och wi hoppas snart ej behöfwa onsta annat än att under Eder Kongl. Maj:ts spira fä länge njuta den sällhet, för hwars beredande närvarande och kommande flägter stola wälsigna Eder Kongl.
Det stall alltid blifwa Ridderstapet och Adelns dyraste pligt att gä Eder Kongl.
Maj-.t till mötes i allt, för att, om möjeligt, göra regeringsbördan mindre tung: och förtjena att bibehällas uti Eder Kongl.
Maj:ts fortfarande
Näd stall wara Ridderstapets och Adelns storsta bemödande.
Up - Den 7 Junti. 611 UplästeS et anförande til Lrotocollct af Herr t^arlNeiln (r^ltenscbj vill, Larl, fä ledande:
Sedan den ödmjuka anföran, hwilken förleden gärdag pä mina wägnar här gjordes, hwars goda ändamäl wann framgäng genom Riddcrskapet och Adelns wälgörande tänkesätt, hwars ofullkomliga framställning mötte öfwerseende och skonsamhet genom j inflytelsen af den lyckliga or§an, som wi yär och pä andra ställen ofta hort uti egna uttryck wäcka wär lifligaste bifallskansta, anhäller jag at fä i ödmjukhet hemställa, om icke det egentligaste sätt, at häruti upfylla Ridderskapets och Adelns wilja, är at 8ub8Li-i^lion8-listor framläggas här, och uti de andra Ständen, sedan detta Ridderffapets och Adelns beslut blifwittdem rneddeladt.
Den rike winner härigenom tilfälle at med sith öfwerflöd, den mindre bemedlade at enligt sina tilgängar fira minnet af en för alla stor, lycklig, oförgätlig händelse, och Rikets samtelige
Ständer den ljufwa tilfredsställelse, at innan flutet af de wigtiga öfwerläggningar som dem här församlat, se sin ädla afsigt i stadgad form fullbordad.
Larl Larlbeiin LrMenscbölll.
Herr Laron och Landtmarstalken anmälte at Hans Maj.t Konungen äskat af Rikse»s Stander et Hemligt Utskott, med derjemte - 612 Den 6 Junit. te yttrad önskan, at det mätte komma at bestä af et någorlunda inskränkt antal Ledamöter; äfwenwäl crindrade Herr Landttnarskalken om tilsättandet af de nya Utskott, Regeringsformen föreskrifwer, nemligen: Lag-Utskottet, samt Beswärs- och OsconomiL-Utskottet.
Grefwe körner, Lzrl 6LdrieI, föreflog at Stats-Utskottet, i anseende dertil at det, genom den nya Regeringsformen, äfwen sätt pä sin del granskningen af Riksgäls-contoUetg förwaltning, mätte med nägra Ledamöter tilökas.
Efter någon korrt öfwerläggning beflöt Högloft.
Ridderffapet och Adeln at för sin del utwälja til Hemliga Utskottet 6 Ledamöter Lil Lag-Utskottet 12 til Beswärs - och OeconamieUtffottet 13 samt tilöka Stats-Utskottet med iL Ledamöter: alla defta Ledamöters antal räknade lika af hwarje e iLLs; och ffulle detta beflut genom Utdrag af krotocollet de andra resyective Standen wänligen communicera8. Grefwe De la 6aräis, sorn begärt ordet, yttrade sig:
At han Hade sig bekant, det Den 7 Iunii. 61Z det en Författning förestrefwe, at den som blefwe uphöjd i Adeligt, Friherrligt eller Grefweligt Stand, ej singe åtnjuta nägra Adeliga, Friherrliga eller Grefweliga rättigheter, icke ens sjelfwa titeln, innan han Diplomat utbekommit, fullgjort alla. nödige prestkulla och sig til >nuociucnon pä Riddarehuset anmält.
Orsaken til denna Författning lärer förmodligen til största delen warit, at Riddarhus-cassau dymedelst skulle någorlunda försäkras om den inkomst henne wid sädana uphöjelser bör Lilfalla.
Herr Grefwen wore wisit ej den, som yrkade nägot emot belg» den af Författningar; men ban trodde at sedan Hans Mai:t Konungen, säsom bekant wore, färledne qärdag upböjt Ridderstapets och Adelns älstade Landtmarskalk i Grefweligt ständ, ställe det ej wara Hans Mast misthageligt, likasom det säkert skulle wara Ridderstapet och Adeln angenämt, at Herr Landtmarstalken innom Ridarehuset singe genast åtnjuta sin Grefweliga titel , och i följe deraf Riddarebus - 8ecletcrarcn wara obetagct, at Herr Landtmarstalken denus titel i LrntocolWrnL tillägga.
Ropades enhälligt Ja.
Friherre koseubane, 8cbk-ring, förmälte, at pä denna casus wore förut prccinllicat med Landtmarstalken wid 1778 ärs Riksdag, som under Riksdagen blef i Grefweligt Ständ uphöjd.
Herr Grefwen och Landtmarskalken betygade för Ridderstapet och Adeln sin erkänsla, yttrande sig, at den smickrande näd han af Konungen ätnMit, förhöjdes, vm möjligt wore ännu - 614 Den 7 Junti. ännu mer genom Ridderskapcts och Adelns yttrade deltagande deruti.
Friherre ?-Uk>itLk7 erindrade om nöd-- wändigheten at LonRtltutionen mätte genom tryck komma Lil Allmänhetens kundffap. -Herr Grefwen och Landtmarskalken trodde at anstalt derom snart skulle fogas.
Herr Nordenstolpe, ^nöers, begärde ett OonLutmions-Utskottets Betänkande äfwen mätte tryckas, Lch blifwa särssildt för köpare at tilgä.
Deputationen som til Hennes Maj:t
Drottningen i eftermiddag skulle afgä, upropades.
Herr Grefwen och Landtmarskalken tilkännagaf at Friherre Liltversckäici, l^ils, afsagt sig sitt rum uti Stats-Utskottet, hwarföre Herrar Llectorerne af första clasen anmodades at wäija en annan i hans ställe.
Fusteraäes följande'.
Utdrag af kiotocollet hällit i Höglost.
Ridderskapet och Adelns l?lenuin den 3 Junit LL09. S. D. Sedan hos Ridderskapet och Adeln blifwik upläst Lanco Utffottets Betänkande af den Den 7 Junit. 6l5 den 3i sistl.
Maji, rörande försträckningar af Uangnen til förswarswerket, och hwari Lanco Utstottet anser öan^ueii8 säkerhet fullkomligen försedd genom Riksens Högloft.
Ständers Zilrintie, och deras fasta föresats at utse säkra medel til ersättning för dest redan gjorda och än widare Utgörande utomordentliga och vpäräknade för» skott; och sedan harwid blifwit anmärkt, at det älegat öanco Utskottet at sjelf til Riksens Ständer inkomma med förslag til sädana! för Lan<iuens säkerhet erforderliga hypothek; blefafHöglofl.
Ridderstapct och Adeln detta mäl til Rik» sens Ständers Uanco Utskott äter-rknnitteraclt, med anmodan, det mätte k.inco Utskottet bestämdt för Riksens Ständer föreflä sädana Kronans ännu o6i8pon-r8,äk-tilgängar, hwilka sedermera til underpant för kangnsns försträckningar kunna af Riksens Ständer anfläs ; hwilket beftut skulle de öfrige resp^ctive <Ltänden genom Utdrag af lUotocollet communicsras. dit supra. sn8ter.il.les och 2 Junii.
Herr Grefwe äe la Qarrkie, sacol>, anförde, at sedan Högloft.
Ridderskap^ och Adeln pä hans proportion hade beftutit at läta trpcka Ständets 1'rotocoller för Riksdagen är 1789, och han erhällit underrättelse at förläggaren under en gansta osäker utsigt til winst, saknade tilgängar at wäga det dryga förlaget, om han ej pä nägot sätt kunde förwistas at blifwa stades - 616
Den 7 Juni. lös, förefloge Herr Grcfwcn nu, at Mdderffapek vch Adeln wille tilläta prc-iiuinoi-lritti^listors synande pä Riddarcbuset, da man borde hoppas, det snart et sä stort antal sig antecknade, at förläggaren kunde waga ingä i företaget.
Herr Grefwen och Landtmarffalken gjorde hara p^o;>o8nion med tillägg at äfwen en p!
Lnum?r^; ionxlista kunde läggas pä Ridderffapets och Adelns klubb; hwilket BifvllS.
Nidderffapet och Adeln ätffiljdes kl. 2 eftermiddagen.
In käem krolocoNi 7ä. 6.
Li1V61'8tolpS.
Landtmarssalkens
Tal til Hennes Maj:t Drottningen den 7 Junit Stormagtigsta Allernädrgsta Drottning!
Ridderffapet och Adeln har aldrig uphört at wärdera de cqenffaper, medbwiika Hertiginnan af Södermanland spridt glädjen och sällheten inom Konungahuset; det är ät hesta egenffaper förenade bos Swcriges Drottning, som Ridderffapet och Adeln nu har den näden, at frambära den undersgtliga wördnadcns första offer.
Le äro uprikliae, som den kärlek, af hwilken Eders Kongl. Maj ts Gemäl kallades Lil thronen, och de hafwa lange warit förberedde af hwar Swenff Mans vfwertpgelse, at Eders Kongl. Den 7 I"nik.
Maj:t, ifrän färsta ögonblicket af sina ödens föremng rneb detta iand, jordista lucka isitbjntas ädla böjelser til wanstap, godhet och wälgörande.
Mätte Eders Kongl Maj:L med desia dygder forsin siva och förlänga den Konungs dagar, med kwiikcn Eders Kongl. Magt delar Swensta Folkets kärchk, förböner och walsiqnelser.
Mätte
Fäderneslandets lugn och den om män na sattbeten snart b-ifwa en följd af desin kistiga önstningar, snart utplana minnet af händelsernas waldsamma stiften och af de enstilta sorgernas nlörka timmar.
Sädane äro de trogne tänkesätt, med hwilka Ridderstapet och Adeln i dyipaste underdänighet utbeder sig,'at i Eders Kongl. Majlis höga Kongl. Nåd fä wara innefluine.
Fredagen den 9 Junit.
Llenum kl. 12.
Anmältes ochemottogs en Oepntg-tior, ifrän det Wällofl. Borgare-Ständet, anförd af Riksdagsmannen Borgmästaren Vickin, hwilken förmälte. det Borgare-Ständet samtyckt, at efter det manliga förhållandet i anseende til antalet, ivälja Ledamöter i det af Lans Kongl. Maj t östade Hemliga Utskottet, sa wäl som t
Lag utskottet samt Beswärs- och Oeconomie Utstottet, afwensom at Ledamöternas af Stats MffvL - 6i8 Den 9 I"nik.
Utssottet antal, i anseende til detta Utskotts utwidgade befattning, ffulle okas.
Widare tilkännagafhan, at Borgare-Ständet, i anledning af Lane» Utskottets Betänkande, til Stats-Utskottet remitterar, at sig utläta om de li^xorlmlv, som til Bankens säkerhet för be til Kronan bewiljade försträckningar böra anskaffas.
Deputationeri afträdde pä manligt sätt be-, ledsagad.
Upbrötos
Herrar uiecroreruL3 följande listor til mål af Ledamöter.
I Hemliga Utskottet: Af Första Llasssn. N:o Z. Grefwe Os la 6ar6is, gacob, Oa^itaine Uieutenant.
183- Friherre ä'^lbeZzgu, Ouatak, Kammarherre.
Af Andra Llasssn.
Herr 8tLlban68ke, Fullm^ Friherre Us° Aerbjell<e, 6u8tal, Hof-Lantriler. 1502.
Herr von Ottali, gacob Letter.
Af Tredje Liesen. 1056.
Herr Lcbönatröm, kebr, Ofmerste. 1870.
Herr Uappbolt, Fullm.
Herr Lilver8tol^L, t?rsclric Lamuel, Kammarherre.
Herr Oerrrenbjelm, Larl.
Dä Hof-0ant2. teren, säsom Konungamagtens OrZan i mini8.
Den 9 Junit. 619 sterielle mål kan pä sätt och Ms blifwa redowisande i Hcmlrga Utskottet, underställts Högloft.
Riddcrstapet och Adeln, om icke et af de nu gjorde walen pä sadan grund bör ogillas, och öm icke detta fall har någon likhet med det som för nägra är sedan inträffade, dä en man i den dubbla egenskapen af Konungens Ämbetsman och Kcvisor i bLncjuen förde Konungens talan, der han såsom Ständers Fullmagtig ägde rätt at gransta Konungamagtens åtgärd.
Herr Grefwen och Landtmarskalken förwalte sig ej tro det Hof-o.nt2lcren kunde anses säsom redowisande, enär kunskapens meddelande om de mini8M-!
Llla sakerna berodde helt och hältet pä Konungen.
Friherre kosenbane, 8clrering-.
HofLLNtöleren kan sä mycket mindre anses incornxetent til en plats i Utstött, som han under fordna Regeringssätt haft et lika förtroende af Riksens Ständer och detsamma ei igenom någon Lag warit Konungens Ämbetsmän betaget.
Detta ämne syntes förfalla.
Upbrötos följande Herrar KIcctorernLs listor til wal af Ledamöter.
I Stats-Utstottet.
Af Första LIrssen.
Nro 16.
Friherre kurck., knut. 231.
Friherre kaulurg.
Fullm.
Friherre Lk Wettk-rswclt, Ou8tkck,.Kammar-Junkare. 297- 620 Den 9 Imri;'.
N:o 297.
Diljencran^, Jodau, f. d. Swea Nikes Räd m. m. Af Andrei Llassen. 99.
Herr Silversparre, /Vron Isac, Lagman. 1Z7.
Herr kdeträ, Fullm.
Herr Idre/dilot , Rpttmästare.
Af Tredje Liesen.
IZ90.
Herr ^Vinge6)-c'it, Fullm.
Herr Swedengtjerna, T'UOML8, Direcceur. 2045.
Hr Idre, /Vldrecdt, Lrotocotls-Secreterare.
I Lag-Utskottet.
Af Första Liesen. 25.
Grefwe VVacdtmeister, dlLNS Ladriel, Lagman. 66.
Grefwe Sparre, Lric, Kammarherre och Lagman. 114.
Friherre dlnmmel hjelm, Fullm.
Hr VVerdendjelm, Larl, Häradshöfding. 244.
Friherre 6ripen8tjerna, Larl, LrotocollsSecreterare.
Af Andra claren. 406.
Hr ^adnedselm,?6dr,Kammar-Rätts-Rad. 494.
Hr LronedorZ, gokall Didric, Lands-Kamererare. 792.
Hr Dagerdjelm, kedr, Lagman.
L67.
Hr Luke, Fullm.
Grefwe 6^IIendor§, Larl Jodan, Lresiäenr.
Af Tre - Den 9 jIunii. 62! Af Tredje Lassen.
N:s 1515.
Hr H/on8to!ne, gonäs 8amuet, Härads höfding. l3g2.
Hr Lannerstjerna, 'Stats Lecreterare. 1866.
Hr Ille Lress, r^xel, Häradshöfding.
L17Z.
Hr at Lckenkom, ^.ctotrin, Landshöfding.
Uti Allmänna Beswärs- och OeconomieULffottet. 71.
Grefwe LKeLtall, Fullm.
Grefwe igamil
Ion Lustaf Watkier, Lonstii-ueract Lovision8-8ccreterare. 81.
Grefwe Lark, Fullm.
Friherre ^östsvärck, Lein Irol ct, Hof-Stallmästare. 11.2. Grefwe iLauke, Lustaf Oieclric, Ryttmästare. 99.
Friherre Amilton til Hageby, Cart, Ofwerste Kammar-Junkare. l5g.
Friherre von 8taet ktotstein, Loritta Hurtvig, (.api taine. 294.
Friherre Lo/e, Lric jokansson, Landsh.
Af Andra Classen. 118.
Herr Lagge, Fullm.
Herr Lap^s, Cart, iVIajor. 443.
Herr Henck, Fullm.
Herr von 8ckantx, gökan Lreärnc, ?rotoco1Is-8ecreterare. 813.
Herr ligerkjetin, 8eveä Lustaf, OfwerJägmästare. 90Z.
Herr Cock, LorlltL Luävig, Qfwerste. 1839.
Herr Vult von 8tc/ern, ktinäric 8ebastian, klajor. 1913.
Herr Strussenfelt, klickael, Ryttmästare.
Ak 622 Den 9 Junit.
Af Tredje Classen. 1265.
Herr ve Lekene, Fullm.
Herr Lovisin, Larl Lustaf, Lazii taine/ IglZ.
Herr Lrisssnkeim, Larl alliert, ^lajor. 1965.