Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Skulle den olycka tima, att hela Konungahuset, inom hwilket arfsrätten till Riket räknas, på manliga sidan utginge, då förwalte äfwen Stats-Rådet Regeringen med den makt, 39 § stadgar, intill dess Riksens Ständer hinna sammankomma och ett nytt Konungahus utkora, samt den walde Konungen Regeringen tillträdt.
Sedan statsverkets behov blivit av riksdagen prövade, ankommer det på riksdagen att en däremot svarande bevillning sig åtaga samt att tilllika fastställa, huru särskilda summor därav skola till särskilda ändamål användas, och dessa summor under bestämda huvudtitlar uti riksstaten anslå.
Lagtima Riksdag skall för ärendenas beredning tillsätta dessa Utskott: ett Constitutions-Utskott, att wäcka och upptaga frågor rörande förändringar i Grundlagarne och yttranden deröfwer till Riksdagen afgifwa, samt att granska de i Stats-Rådet förda protokoll; ett Stats-Utskott, att utreda och för Riksdagen uppgifwa Stats-Werkets och Riksgälds-Werkets tillstånd, förwaltning och behof; ett Bewillnings-Utskott, att behandla bewillnings-frågor; ett Banko-Utskott att öfwerse Bankens styrelse och tillstånd samt föreskrifter om Banko-förwaltningen gifwa; samt ett Lag-Utskott, att utarbeta de från Kamrarna remitterade Förslag till Civil-, Criminal- och Kyrko-Lagarnes förbättring.
Lagtima Riksdag kan ej utan egen begäran upplösas förr än den warit fyra månader tillsammans, derest icke Konungen, såsom i Riksdags-Ordningen sägs, förordnar om nya wal till båda Kamrarne eller den ena af dem, i hwilka fall Riksdagen skall, med bibehållande af sin egenskap utaf Lagtima, sammanträda å den tid inom tre månader från det Riksdagen blef upplöst, som Konungen bestämmer, samt må ej widare af Konungen upplösas förr än efter fyra månader från det sednare sammanträdets början.
Urtima Riksdag äger Konungen, när Han för godt finner, åtskilja, och ware Urtima Riksdag alltid upplöst innan tid för Lagtima Riksdags sammanträde infaller.
Der så oförmodadt skulle hända, att Riksdag, när den afslutas, icke hade Staten reglerat eller någon ny Bewillning till bestämdt belopp sig åtagit, fortfare den förra Statsregeringen och Bewillningen intill nästa Riksdag.
Svensk Författningssamling 1821 Låssa kyrkas arkiv
Universal angående förvandling av böter och viten i de fall målsägaren eller åklagaren eftergivit sin andel däri.
Stockholm den 8 januari 1821 Befallningshavanden i Skaraborgs län har anmält att personer som kommit till länshäktet för att i brist på tillgångar få sitt straff omvandlat till fängelse med eller utan vatten och bröd, ofta haft åklagarens bevis att han erhållit eller eftergivet en del av böterna och på denna grund yrkar fängelsestraff endast för det återstående beloppet.
Nu kan man inte enligt författningarna tolka hur beslutet skall vara.
Då Kongl Maj: t infordrat Göta Hovrätts och justitieämbetets utlåtande visade det sig att de bedömde saken olika.
Målsägare har rätt att efterskänka böterna.
Förordningen bör tolkas så att straffet minskar om delar av böterna blivit erlagda.
Går kroppsstraffet inte jämt upp med böterna så att 16 dagars fängelse vid vatten och bröd minskas med 1 / 3 blir straffet 11 dagar och inte 10 och 2 / 3 dag.
Stockholm den 8 januari 1821 H A v STROKIRCH
Cirkulärbrev till samtliga Konungens Befallningshavande, angående befrielse från mantalspengarnas erläggande för dem, som uppföra stenhusbyggnader på landet.
Stockholm den 18 januari 1821 Efter besvär på det av Kongl Kammarrätten överklagade utslaget har allmogen rätt att bli befriade från mantalspengar, om de bygger stenhusbyggnader på landet.
Stockholm den 18 januari 1821 SALOMON LÖFVENSKIÖLD
Kungörelse angående tullfri utförsel av ärter.
Stockholm den 26 januari 1821 I brev av den 17 januari 1821 har Kongl Maj: t förordnat att utförsel av ärter till utrikes orter får ske tullfritt.
Stockholm den 26 januari 1821 SALOMON LÖFVENSKIÖLD
Kungörelse angående vad iakttagas bör då norska silltunnor och andra norska fastager med saltvaror ur andra hand styckevis försäljs.
Stockholm den 9 februari 1821 Viktualie Handels Sociteten här i staden har anmält att de saknade tillgång till svenska krönta kärl för ompackning av den från utrikes orten i stor mängd inkommande sill, som inte fick säljas i mindre partier än hela och halva läster.
I skrivelse av den 17 januari i år har Kammar- och Kommers Kollegierna bifallit, att det hädanefter är tillåtet att i andra hand styckevis försälja norska silltunnor och andra fastager med saltvaror.
Det åligger viktualiehandlanden att inbränna deras vikt i kärlet för vars riktighet säljaren är ansvarig inför köparen Stockholm den 9 februari 1821 SALOMON LÖFVENSKIÖLD
Kungörelse angående förnyad taxa för Södertälje Kanal och Slussfart, jämte vad därvid i övrigt bör iakttagas.
Stockholm den 15 februari 1821 Vi har vunnit närmare erfarenhet angående taxan från den 23 oktober 1819 gällande för Södertälje sluss- och kanalverk och anser att någon nedsättning lämpligen bör äga rum.
Avgiften erläggs i ett för alla så väl för kanalen, slussen och vindbryggans öppnande och beräknas för varje läst av fartygets dräktighet.
Följer tabell med taxan.
Anmärkningar 1: o Våra och kronans bevärade - eller krigsfartyg passerar utan avgift 2: o Båtar, som tillhör Södertäljes innevånare och inte passerar slussen är fria från avgift på kanalen ..
De skall förses med särskild inbränd stämpel, vilken skall tas bort om båten säljs till någon utom staden.
3: o De som kommer från Saltsjön med lastade fartyg och skall återvända med last, betalar återresan endast som barlastade.
Regler, som härvid lända till efterrättelse.
1 Skeppare och kanalfarare åligger att för slussverkets uppbördsman visa fartygets mätarbrev och connoissement på lasten.
Avgiften erläggs i svenskt bancomynt mot kvitto.
Skepparen får en passersedel som avlämnas vid slussen.
2 Anser någon sig ha fått betala för mycket anmäls det till direktören vid stationen.
3 Skulle fartyget sakna handlingar som bestyrker fartygets dräktighet, bedöms de på stället.
Skulle det visa sig att avgiften blir för hög återställs vad som blivit för mycket uttaget omkostnadsfritt.
§ 2 Fartygen passerar slussen i den ordning de anmäls och inget tidsspill vid avgiftens erlägganden får ske.
§ 3 Fartygen får inte stanna längre i kanalen än nödvändigt.
De väntar 20-30 famnar från omloppet för att inte sammanpacka sig.
§ 4 Kanalfarare skall hjälpa till vid slussen och vindbryggan.
Slussen är öppen vid dagsljus.
§ 5 Skeppare ansvarar för att deras fartyg inte är större än att de kan passera, vid vite av 10 riksdaler och ersättning av skadan.
De som har brännbar last får inte ha eld ombord under slussningen.
Besättningen skall inte heller vara ombord.
Då slussens bredd inte tillåter möte skall detta ske på sjön Maren.
Slussbetjäningen skall signalera om något fartyg är i vägen.
§ 6 Skeppare får inte öppna sluss eller vindbrygga utan att slussbetjäning är närvarande.
Han får inte heller mot böter inte stöta mot slussportarna med båtshake, uppstår skada ersätter skepparen den.
§ 7 Slussinspektören och hans betjänter får inte ofredas varken med hugg eller slag eller okvädningsord.
De lyder under samma skydd som Kronans betjänter under deras tjänsteutövning.
§ 8 Denna taxa skall alltid vara anslagen på väggen i slusskontoret och finnas hos slussbetjäningen.
Ett exemplar har varje lots som skall betjäna trafiken till och från kanalen.
De här stadgade böterna tillfaller kanalverkets fattigförsörjnings inrättning.
Stockholm slott den 15 februari 1821 CARL JOHAN
Kungörelse angående de löftesskrifter vilka av Kronans uppbördsmän böra anskaffas.
Stockholm den 16 februari 1821.
Ytterligare tillägg till vad författningarna stadga om löftesskrifter som för Kronans säkerhet bör anskaffas av uppbördsmän, innan de får sådan tjänst.
Sökande skall förete ett intyg antingen av Befallningshavanden eller domstol att båda löftesmännen eller de två trovärdiga män som undertecknat löftesskriften inställt sig personligen inför befallningshavanden eller domstolen och erkänt sina underskrifter Stockholm den 16 februari 1821 SALOMON LÖFVENSKIÖLD
Kungörelse om ändring i vissa delar av enskiftes förordningarna den 2 februari 1807 och den 24 juli 1812.
Stockholm den 20 februari 1821 Ibland har vid enskiftes delningarna i byalag på grund av lokala förhållanden inträffat, att delägare inte kunnat få sina odlingsbara ägor i ett skifte utan de blivit spridda.
Enligt förordningen 1807 och 1812 har då skifte inte fått ske.
Nu stadgas att delägare i byalag som önskar att få sina ägor i enskifte utbrutna och i ett sammanhang avskilda skall sådan delning verkställas och enskifte äga rum.
Är godheten på åkrarna olika, får i fortsättningen utan hinder lagligen fastställt storskifte göras.
Dock får en hemmansdel under eget bruk inte överstiga tre inräknat avrösningsjorden och utmarkslotten.
Skogen kan delas i två lotter.
Stockholm den 20 februari 1821 CARL JOHAN
Konvention mellan hans Maj: t Konungen av Sverige och Norge å ena, samt Hans Maj: t Kejsaren av Ryssland å andra sidan, avhandlad och sluten i Torneå den 17 januari 1821, och ratificerad i Stockholm den 26 februari, samt i Lanbach samma år.
Vi Carl Johan gör veterligt, att Vi med Alexander I, Vår kärälskeliga broder och frände, Kejsare över hela Ryssland, upprättat en konvention för att närmare bestämma grunderna för det ömsesidiga utbytet av de, på båda sidor Riksgränsen belägna enskilda fastigheter samt överenskomma om domstolarnas behörighet i brottmålsfrågor mellan de boende vid gränsen.
Våra ombud har fullmakt att överenskomma, avsluta och besegla en dylik konvention.
Vår man blir Gustaf Peyron och Rysslands Herman Wårnhielm.
De har undertecknat en instruktion för lantmätare och andra, som har med ägoutbytena att göra.
Artikel I Det föreslagna ägobytet på holmarna har inte gått i verkställighet.
Därför beslutade monarkerna att skickliga lantmätare från båda länderna, skall utföra mätningar och kartläggning och att befintlig
ägoblandning upphör.
Därefter bör sådana holmar, som är belägna på främmande område, bytas till jämngoda holmar på andra sidan.
Artikel II Då enskilda jordägare på ömse sidor om gränsen blir lidande om de i Gränsreglerings Traktatet nämnda ägor på fasta landet av åker och äng samt avvittrad skog och utmark, endast mot varann fick utbytas har makterna velat tillåta, till gemensam förmån att ängar på holmar på det främmande området kan bytas mot lika lägenheter på fasta landet.
Skulle någon del bli över får köp ske med den andra maktens undersåtar.
Sker inte detta skall marken utbjudas till den främmande maktens undersåtar genom auktion .Förslag på priser.
Artikel III Alla tvister som kan komma att uppstå med anledning av ägobytena skall avgöras inom en månad inför 3 utvalda kompromissarier.
Artikel IV Inom 3 år skall ägobytet vara verkställt av därtill utsedda lantmätare som har att följa den upprättade instruktionen.
Artikel V Sedan ägobyten och skiften blivit gjorda, så att endast pålningen återstår, skall cheferna för lantmätarna redogöra för förhållandena inför landshövdingarna, som genast gör en anmälan hos var sin regering.
Där utses och förordnas den eller de som i början av juni månad 1823 i Torneå stad skall träffas för att granska och verkställa utbytet.
Pålningen skall vara verkställd inom augusti månad samma år.
Artikel VI Innan ägoutbytet är klart, äger den att begagna de ägor han hade vid fredsslutet 1809.
Dock får den som äger skog på främmande område, inte ta mer än till husbehov.
Ämbetsmän tillser att var man får njuta sin på lag och denna konvention grundade rättigheter.
Artikel VII Ändring av gränslinjen så att gränsen går norr om ön Flugarin Caari
Artikel VIII Brott som begås av endera maktens undersåtar inom andra maktens gränser skall när han ertappas, dömas och straffas efter det lands lagar där förbrytelsen skett.
Mot den som begår mord, mordbrand, stråtröveri eller stöld och sedan flyr till sitt hemland har den förolämpade eller allmän åklagare att hos länets landshövding begära undersökning Den domstol inom den anklagades fädernesland, som är närmast det ställe där brottet blivit begånget, blir den dömande efter det landets lagar.
Artikel IX Ratificeringen av konventionen skall utväxlas inom 4 månader.
Torneå den 17 januari 1821 G PEYRON, H WÅRNHJELM.
Instruktion, varefter lantmätare har att rätta sig vid ägobyte, som gränsregleringstraktaten av den 20 november 1810 samt under denna dag avslutade konvention skall verkställas.
§ 1 Lantmätardistrikten skall inom 3 år utse 8 i ägodelning kunniga lantmätare, som under ledning av 2 män, en från vardera riket fullgör arbetet.
§ 2 Den 1 juni 1821 skall de sammanträffa i Torneå för att erhålla denna instruktion, kartor och handlingar.
Där skall de uppföra en plan för arbetet och formulär för ägobeskrivningar, graderingslängder och delningsinstrument.
§ 3 För att ägoutbytet skall ske till gemensam förmån har undertecknade befullmäktigade kommissarier bestämt 3 huvudstationer eller skifteslag inom vilka ägoutbyten skall verkställas, nämligen: Nedre Torneå och Carl Gustafs socknar, Över Torneå Moderförsamling med två kapellförsamlingar Hietaniemy och Pajala eller Turtula samt Muonioniska och Enontäckis lappmarks församlingar.
§ 4 För att lantmätarna lätt skall kunna kommunicera med styrelsemännen läggs huvudstationen till Moderkyrkoförsamlingen i Över Torneå socken, som är ungefär i mitten av distrikten.
Styrelsemännen skall dock kunna flytta på sig om så kan vara nödvändigt.
§ 5 I varje skifteslag skall ingå 2 lantmätare från vardera sidan som mäter och avfattar karta samt en tredje från vardera sidan som sysslar med graderingen av ägorna.
§ 6 Styrelsemännen skall tillse att lantmätarna inte kan anklagas för jäv och att det alltid finns lika många svenska som ryska lantmätare.
§ 7 Så snart lantmätarna blivit utsedda och fått sina instruktioner skall arbetet påbörjas.
Hemmansinnehavare skall meddelas.
Jordägarna som blir berörda skall träffas och välja graderingsmän och skaffa hantlangare.
§ 8 Vid detta första möte, som leds av styresmännen, skall både konventionen och instruktionen uppläsas och då med en för allmogens fattningsförmåga lämpad framställning.
§ 9 Till graderingsmän väljs 2 svenska och 2 ryska om orten och jordbruket kunniga män.
En av dem utgår genom lottning.
Då det är viktigt att graderingen hela tiden sker efter samma grunder, bör de inte bytas.
Detsamma gäller hantlangnings manskapet.
§ 10 Efter första sammankomstens slut skall arbetet börja och med noggrannhet och drift utföras, så att de Höga Monarkernas avsikt, till enskild och allmän vinst uppfylls.
§ 11 Innan ägornas mätning börjar, skall lantmätarna noga gör sig underrättade om lägenheternas beskaffenhet.
Inga andra ägor än dem som bestå av åker och äng och skog och utmark och är behörigen avvittrad kan utbytas.
Impediment, Krono allmänningar och sådan jord som kronan upplåtit till rekognition till bruk och sågverk utesluts.
§ 13 När ägorna är mätta och kartlagda börjar graderingen.
Graderingsmännen skall allvarligen påminnas om deras skyldighet att göra var man rätt.
Vad gäller skogen skall fästas uppmärksamhet på om marken är lämplig till uppodling och inte bara värderas som vedbrand.
§ 14 Skulle tvist uppstå, meddelar lantmätarna vad som står i konventionen och antecknar alla fakta i protokollet.
Det tillsammans med lantmätarnas yttrande meddelas kompromissarierna.
Tvistigheter får inte hindra arbetet.
§ 15 När arbetet är klart sammankallas jordägarna.
Fastställs att ägobyten på holmarna görs först och sedan de på fastlandet.
Saknas lägenhet på fastlandet kompenseras det med holmar på samma sida av gränsen som lägenheten.
Vederlag skall alltid gynna jordägaren och får inte ligga längre bort än 2-3 mil.
§ 18 Jordägarna är ansvariga för graderingsmännens och hantlangarnas arvoden, medan chefernas och lantmätarnas traktamenten och resor bekostas av Kronan.
Lantmätarna skall varje halvår inlämna rediga räkningar och efter granskning hos chefen, överdirektören, lantmäterikontoret och landshövdingen utbetalas medlen av kronofogden.
§ 20 Lantmätaren bör föra en fullständig och på sanning grundad dagbok över förrättningarna, som upptar arbetet dag för dag.
Utdrag insänds varje månad till styresmännen och vid arbetets slut överlämnas den till gränslandshövdingarna jämte kartor, ägobeskrivningar, graderings- och delningsinstrument, protokoll och andra handlingar.
Var och en som vid dem lagt sin hand är ansvarig.
Allt förvaras i gränslänens provinskontor.
§ 21 Vederbörande landshövdingar och deras kronobetjänter och övriga ämbets- och tjänstemän är skyldiga att bredvilligt gå cheferna tillhanda.
Skulle frågor uppstå, som inte finns beskrivna, har cheferna rätt att besluta och alltid ha delägarnas gemensamma fördel för ögonen.
Arbetet får inte fördröjas utan skall vara avslutat inom 3 år.
Torneå stad den 17 januari 1821 GUST PEYRON HERMAN WÅRNHJELMö
Alltså har Vi velat ratificera konventionen, med alla dess punkter, artiklar och klausuler och utlovar och förbinder Oss att uppfylla och fullborda konventionen till alla delar.
Stockholms slott den 26 februari 1821 CARL JOHAN
Samma utlovar Alexander I.
Daterat Lanbach 28 februari 1821.
Cirkulärbrev till Kongl Maj: ts Befallningshavande, angående närmare föreskrifter i avseende på fångars beklädnad och vård.
Stockholm den 2 mars 1821 Konungen och Kammarkollegium har funnit för gott att låta befallningshavande inköpa de klädespersedlar för fångarna, som är oundvikligen nödvändiga vid transporter och vistandet i fängelserna.
Om sängkläderna är så utslitna att de inte längre kan användas, inköpas nya.
Befallningshavanden skall varje år inlämna verifierade uppgifter på beloppet som används för att gottgöras av de medel som är avsatta för fångars vård och underhåll.
Mindre brister i länsrätterna, som uppkommit genom de häktades rymning eller att de behövt sjukvård får befallningshavande utan anmälan skyndsamt verkställa.
Detta gäller också mindre reparationer, som skall anmälas och i nästa års generalförslag över kostnaderna till publika husens i landsorterna underhåll, avskrivas Stockholm den 2 mars 1821 SALOMON LÖFVENSKIÖLD
Cirkulärbrev angående uppbördssättet och beräknandet av våg- och mätarpenningar.
Stockholm den 9 mars 1821 Ständerna har anmält att det klagas över de många olägenheter som lantmannen med nu stadgade uppbördssätt av de i Stockholm för ved, hö, kol, halm, kalk, stenkol och krita tillkommande mätarpengar.
De höjdes 1812 under namn av parm- bro- torg- och renhållningsavgift.
För att lantmannen skall slippa erlägga dem när han passerar Hötorget och Adolf Fredrikstorg måste han göra en omväg.
Nu stadgas att varor som införs till staden till viss person eller för eget bruk skall undantas.
Allmogen skall genom allmän kungörelse underrättas om vilka regler som gäller och inte som nu endast genom anslag vid tullarna.
Dessutom tar man bort böterna för försummelse att erlägga våg- och mätarpengar, om man kan bevisa att man inte känt till reglerna.
Där avgift skall erläggas är det minst besvär att som tidigare göra det vid hamnarna och torgen.
Stockholm den 9 mars 1821 SALOMON LÖFVENSKIÖLD
Cirkulärbrev angående tiden för jordrannsakningar och upprättande av persedel jordeböcker.
Stockholm den 16 mars 1821 Kammarkollegiet förordnade den 29 februari i år att Kronans persedel jordeböcker i alla län bör avgivas vid samma tid och inte som nu när som helst.
Den första skall upprättas 1825 och sedan en vart tionde år.
Stockholm den 6 mars 1821 SALOMON LÖFVENSKIÖLD.
Kungörelse angående tullen på utländsk ull.
Stockholm den 20 mars 1821 Den nya taxan skall grunda sig på varans värde och inte som hittills på produktionsorten.
Den okammade och okardade ullen som kostar 10 riksdaler Hamburgermynt per lispund betalas med 1 riksdaler i tull.
För grövre ull gäller 1816 sjötulltaxa med 2 skilling per lispund.
Stockholm den 20 mars 1821 C LENNGREN, S N CASSTRÖM, J A HERTZMAN
Kungörelse om vad i avseende på den årliga underhållsutdelningen till Vadstena krigsmanshus gratialister iakttagas bör.
Stockholm den 3 april 1821.
Enligt gammal praxis har underhållet för avskedade krigsmän från lantarmén utdelats två gånger om året för dem som bott nära Stockholm.
I övriga landet har utbetalningen skett efter tre år.
Första året har underhållet avsatts till begravningshjälp.
Nu görs följande tillägg: 1: o Underhållet skall betalas ut den 1: sta i månaden näst efter den då avskedet utgick.
3: o Ingen innehållning av begravningshjälp kommer att ske, men vid dödsfall lämnas 3 riksdaler efter rekvisition hos Krigskollegium till den avlidnes anhöriga.
4: o Alla pensioner skall i fortsättningen utbetalas 2 gånger per år för ett halvt år i sänder.
De som bor nära Stockholm får underhållet vid Vadstena krigsmanshus kontor och i övriga landet hos regementsskrivarna.
Då den värvade soldaten efter avskedet har sämre möjlighet till bärgning än den från indelta armén, kommer 3 månaders förskott att beviljas honom.
Stockholms slott den 3 april 1821 CARL JOHAN
Cirkulärbrev till Överståthållaren och Kongl Maj: ts samtliga Befallningshavande, angående förändring i Charta-Sigillate redovisningen.
Stockholm den 9 april 1821 Inventering av stämplade papper hos försäljarna skall i fortsättningen göras två gånger om året och kontant inbetalning ske 15 dagar senare.
Stockholm den 9 april 1821 SALOMON LÖFVENSKIÖLD
Kungörelse angående omstämpling av utländska manufakturvaror.
Stockholm den 11 april 1821 De nuvarande stämplarna på utländska vävnader och tyger skall upphöra och alla varor som inte blivit sålda under året skall föras till stadens tullkammare för att få ny stämpling.
Vid försummelse förlorar man varorna.
Stockholm den 11 april 1821 C LENNGREN, S N CASSTRÖM, J A HERTZMAN
Cirkulär angående häktade personer forslande till urtima ting med ordinarie fångtransport.
Stockholm den 16 april 1821 Efter cirkulärbrev den 8 juni 1819 då befalldes att befallningshavanden skulle inkomma med rapporter om verkningarna och framgångarna med de nya fångtransporterna samt även hitta förbättringar, har Vi funnit, att det lett till minskad extra fångföring och därmed kostnadsminskning.
Nu anbefalles att domarna vid utsättande av urtima ting skall avpassa terminerna så att de arrestanter, som skall föras från länshäktena, kan följa med den ordinarie fångtransporten så långt de skall föras samma väg.
Stockholm den 16 april 1821 H A v STROKIRCH
Kungörelse angående tiden då rustningshästar få om våren på gräsbete utsläppas.
Stockholm den 17 april 1821 1818 och 1819 utkom föreskrifter hur länge rustningshästar fick vistas ute på gräsbete om hösten.
Nu vill Kongl Maj: t även bestämma hur dessa hästar skall släppas ur stallet på våren De får vid 10 riksdalers vite inte släppas ut förrän de kommit hem från exercismötena.
Skulle något möte inte hållas på våren får hästarna inte släppas på gräsbete förrän landshövdingen och regementschefen givit tillåtelse.
Stockholm den 17 april 1821 CARL AXEL LÖWENHIELM
Kungörelse angående nedsättning av tullen på utgående mässingstråd och mindre förädlade mässingsarbeten.
Stockholm den 18 april 1821 Tullen på mässingstråd sänks till ¼ % av värdet och tullavgiften på övriga mässingsarbeten som är mindre förädlade eller Arko, Layun m m till hälften av vad taxan säger i dag.
Stockholm den 18 april 1821 C LENNGREN, S N CASSTRÖM, J A HERTZMAN
Kungörelse angående tillåten utförsel av takspån av ek.
Stockholm den 10 maj 1821 Såväl huggen som sågad takspån av ek må tills vidare utföras mot en tull av en skilling Hamburger Banko per 100 stycken.
Följande år kommer tullen att beräknas på varans värde vid början av året.
Stockholm den 10 maj 1821 C KLINTBERG
Kungörelse angående förlängning av tiden, varunder vissa, till Stockholm ankommande nederlagsvaror må på nederlag kvarbliva.
Stockholm den 10 maj 1821 Tiden för nederlagsfrihet förlängs till två år från att nu endast gälla ett år.
Taxa på expeditionslösen hos Kongl Maj: t, samt vid hov- och överrätterna och rikets kollegier, hos executorer och vid underdomstolarna i riket.
Stockholm 15 maj 1821.
Häradshövdingarna har sin inkomst mest av lösen för expeditioner och då deras lön inte har höjts i samma utsträckning som andra tjänstemäns har deras bärgning blivit otillräcklig.
För att de skall kunna med nit, drift och oväldighet sköta sina för allmänheten så viktiga åligganden har Vi funnit att en förbättring av deras löneinkomster är nödvändig.
Därför utfärdar Vi ny taxa för expeditionslösen såväl hos Oss som vid Hov- och Överrätter, rikets kollegier, hos executorer och underdomstolar.