Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständerne den inskränkta rätt, att hos Kon-' ungen, i visse beetämde fali, önsknings vis begära ombyten af de högre förtroende Embeten; meti denna rätt är likväl icke likgiltig eller ändamålslös; ty en hel Nations klagan är helig och vördnadsbjudande.
Grundad på sanning och lag, måste hvarje Styrelse lyssna dertill, och den skall aldrig chjelpt höja sig tii 1 en Regent, som alskar sitt Folk och vill befordra dess väl.
Det är äfven både möjeligt och troligt, att Ständerne und r längre tids lopp icke skulle behöfva till Thronen frambära en sådan klagan; men dess uteblifvande skall i detta fall vittna om ett otvungit medgifvande af de ansvarige högre Embetsmännens oförviteliga tjensteutöfning; och denna tystnad skall dä 9 och endast då kunna utgöra en sann och belönande tillfredsställelse för den Embetsman, sorn värderar sitt Fäderneslands bifall.
De föreslagna förändringar, synas mig sålunda åsyfta en väsentelig rubbning både i Constitutionens ord och mening, och innebära ett oförtjent misstroende till Svenska Folkets moderation och rättvisa.
Godkännande af dessa förändringar, skulle förutsätta ett medgifvande att misstroendet vore grundadt; och detta erkännande anser jag icke vara Svenska National Representationen värdigt, Den 22 April e. m. 423 N;o 4.
Med anledning af rättigheten att äfven efter Motionstidens slut få väcka frågor i stöd af förekomne Händelser, anhåller jag vördsammast att få göra en motion.
Vi hafva, från Constitutions-Utskottet fått utdelad en utmärkt fullständig och upplysande uppgift pä de sedan sista Riksdagen pä bordet hvilande Grundlagsförändringar; ett arbete sorn påtagligt synes ha varit mycket tidspillande.
Emed. lertid hafva nu två och en halt månader af den egenteliga Riksdagstiden åtgått, hvarunder den yngre
Riksdagsmannen ofta kunde hafva haft tid inhemta genom erfarenhet, och Grudlagens jemförelse dermed, huruvida den senare behöfde den föreslagne ändriDgen; skall då vid hvarje Riksdag efter denna' utdelning af tryckta uppgiften några veckor lemnäs, innan frågorne till afgörande företagas, komma dessa alltid så högst vigtiga frågor, och hvaribland nu varit hela Representationsfrågan, möjligen före, då just Stånden ha sorn mäst att göra.
P r o t o c o 11, hållna hos Högloflige Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, År 1834.
Tryckta hos Johan Hörberg, 1834- f. /:
Onsdagen den 2 April 1834- Plenum kl. io f. m.
Hrr Electorers lista till val af en ledamot i BevillnUtsk. efter N:o 3/J.8 Frih. von Strokirch, Johan Herman; och befanns dertill hafva blifvit utsedd N:o 1468.
Hr Stedt, Claes.
Justerades 4 prot.utdr. för d. 24 sisth Mars f. och e. m.
Justerades pleni-protocollet för d. 17 sisth Mars f. m.
I anledning af justeringen uppläste
Hr Cederschjöld, Pehr Gust., följande:
I det till justering nu upplästa protocollet förekomma ett par yttranden, som jag vid tillfället fruktade ej hafva rätt fattat, och hvilka jag derföre nu får till besvarande upptaga.
Gyldenstolpe förklarade, att det icke lyckats honom i 1809 års Riksdags protocoll upptäcka något
Regeringens medgifvande af indragning i den stående Armeen, såsom vilkor för Nationalbeväring.
Jag anser mig derföre böra gå Hr Gr. tillhanda med den upplysning, att i R. o. Ad:s protocoll för d. 4 Nov- 1809 kan pag.
98 igenfinnas ”K. M:s Nåd.
St. om vidtagande af särskilda kraftiga anstalter till Rikets försvar och framtida säkerhet; Gifven Stockholms Slott d. 3i Oct. 1809.'’
Och att Ilr Gr. nederst på io2:dra sidan kan få tillfälle att ur samma Nåd.
Propos. läsa följande: ”Ej heller bör obemärkt ”lemnäs, att — — om Nationalbeväringen hinner till den ”stadga, som endast tiden och Svenska folkets egna patrio”tiska böjelser kunna densamma gifva, och hvarigenom till— ”fälle skulle yppas att, till en början under fredstid och tör”hända sedan för alltid, hålla intill två tredjedelar af in”delta Arme'ens nummertal vacant, en betydlig inkomst skul”le för Riket beredas genom rust- och rotehåljens afgifter ”för dessa vacanta numror." H. Ex. Hr Gr.
Brahe upplyste, att casserade gevär numera verkligen försäljas till qvarblifvande i Riket, men på det sätt, att de förut söndertagas, så att jern och träd afyttras hvar för sig.
Denna upplysning rättfärdigar ingalunda förhållandet med gevärens försäljning i ccconomiskt afseende, och sätter tilläfventyrs förfarandet i politiskt afseende i en ännu ofördelaktigare dager.
Ty att en sådan för - 4 Den i April. säljning måste inbringa ofantligt mycket mindre, än om gevären hela och i deras ursprungliga skick försåldes till qvarblifva nde i Riket, är lätt att inse; och historien lärer oss, att Sveriges thron aldrig stod säkrare, än under den långa tid, då liela Svenska folket var beväpnadt.
Jag anhåller, att detta yttrande måtte till StatsUtsk. få åtfölja Grefvarna Gyldenstolpes och Brahes af mig åberopade anföranden.
Hr Cederschjölds yttrande remitterades till StatsUtskottet.
Justerades pleni-protocollen för d* 17 sisth Mars e. m. och för d. 20 i samma månad.
Gr. Cronhjelm, Otto Aug.t
Jag anhåller vördsamt att få framställa den motion, att Ridd.Utsk. må, så fort sig göra låter, till R. o. Ad. inkomma med separeradt betänkande rör:de grunderna för utlåningen af de under Ridd.- Direct:s förvaltning stående fonder.
Uti instructionen för Direct. är stadgadt, att, i brist af säkrare utväg för utlåningen, densamma må ske mot namnförbindelser och 6 proc. åi lig ränta, under personligt ansvar af de ledamöter i Dirrct.
, som beviljat lånet, för den brist, som fonderna möjligen kunna komma att deraf vidkännas, Det har icke varit möjligt för Direct. att göra fonderna fruktbärande utan att öfverskrida maximi-summan för sådana utlåningar, utgörande 3o,ooo R:dr; hvadan omkring 80,000 R:dr på berörde sätt blifvit utlånade, enär Direct. i annat fall icke skulle kunnat bestrida stipendii- och pensions-utgifterna.
Hvarje dag ställes
Direct. i nödvändighet att öka sina så beskaffade förbindelser och att verkligen begå handlingar, stridande mot en ålagd instruction.
Men då jag anser Direct. icke vidare böra försättas i ett sådant brydsamt förhållande, under det Directts principaler, R. o. Ad., äro samlade och Ridd.Utsk. sedan flera månader organiseradt, anhåller jag, att Ridd.Utsk. må inkomma med särskildt betänkande deröfver, huruvida lånerörelsen vidare må på förenämnde sätt utsträckas, eller, för utgörande af förenämnde utgifter, Direct. tillåtas att utöfver de redan utlånade 80,000 R:dr, mot enahanda säkerhet, ytterligare utlåna medel.
Jag torde få tillägga, att genom de utlåningar, Direct. på namn och på eget bevåg verkställt, icke en enda skilfings förlust uppkommit.
I egenskap.af ordförande i Ridd.Utsk. får jag vid detta tillfälle för R. o. Ad. anmäla, att sedan inventering af de till
Riddarhuset hörande fonder och dervid befintliga lånehandlingar nyligen är förrättad, samt andra förberedande åtgärder äfven blifvit verkställda, ämnar Utsk. ofördröjligen, och inom den i Ridd.
Ordn. föreskrifva tid, till R. o, Ad., inkomma med utlåta»- D e n a April. i 5 de öfver såväl det af Gr.
Cronhjelm nu väckta, som octalia öfriga ämnen, hvartill Ridd.Direct:s afgifna Riksdagsberättelse föranleder.
StatsUtsk:s d. 24 sisth Febr. på bordet lagda memorial
Nio 10 om återlemnande till BondeSt. af åtskilliga motioner rörtde en jemnare fördelning af roteringsbesväret, hvilket memorial It. o.
Ad. d. 3 sisth Mars £ m. beslutat skola hvila , tills underrättelse ankommit om BondeSt:s beslut i ämnet, Lief nu, sedan genom prot.-utdr. af d. i3 i sistnämnde månad inhemtats, att BondeSt. till Oecon.Utsk. remitterat de ifrågavarande motionerna, å nyo föredraget för B. o. Ad., som, med godkännande af samma memorial, instämde i nyssnämnde af BondeSt. beslutade remiss.
Sedan R. o. Ad. d. 3 sisth Mars e. m. beslutat, att Frih. Cederströms, Jac., d. 27 Febr. på bordet lagda anförande, i anledning af Riksdagsmannen Strindlunds motion emottillvägabringande af rättelser i jordeböckerna skulle hvila, intilldess underrättelse ankommit om remissen af sistnämnde motion, och det nu, genom prot.-utdr. af d. i3 sisth Mars, blifvit kändt, att Riksdagsmannen Strindlunds motion af BondeSt. blifvit remitterad till StatsUtsk., beslöt R. o. Ad. att äfven till samma Utsk. remittera Frih.
Cederströms ifrågavarande anförande i ämnet.
Upplästes å nyo och lades till handlingarna K. Mls d. 24 sist!.
Mars f. m. på bordet lagda Nåd.
Skrifvelse, ang:de ifrågaställd utvidgning af Götheborgs spinnhus.
Remitterades till Stats-Utskottet: K.
M:s d. 24 sisth Mars f. m. på bordet lagda Nåd.
Skrifvelse, ang:de förhållandet med indelta Infanteri-Reglternas beklädnadsmedel; Allm. Besv.- och Oecon.-Utskottet: K.
M:s d. 24 sisth Mars f. m, på bordet lagda Nåd.
Skrifvelse, .rörtde ett, på R.
Stis begäran, utarbetadt förslag till låninrättning, till understöd för bergsmanshandteringen i Riket.
Vid förnyad föredragning af Ridd.Utsk. d, .24 sisth Mars f. m. på bordet lagda memorial, ang:de gjord motion örn Landtmis-soupeernas fortfarande på R. o. Adis enskilda bekostnad, blef samma memorial bifallet.
Upplästes till justering och godkändes nedannämnde från Exped Utsk. inkomua förslag till R.
St:s und. skrifvelser till K. M.: 6 Den a April.
N:o 2. angrde utgifternas för innevarande Riksdag omedelbara bestridande genom Riksg.Cont.; N:o 3. i fråga om Bankens rättighet att erhålla liqvid för 2:ne på densamma öfveriåtna aldre kronofordfingar; N:o 4- ang:de arrendatorernas af Klabböle Krono-Iaxfiske und. ansökning om eftergift i i83o års arrende; N:o 5. angrde Assessoren Landströms und. ansökning om afskrifning af dess skuld till Strömsholms stutericassa.
N:o 6. ang:de Kamereraren Krutmejers ansökning om befrielse från arrendet af Kungsgårdshemmanet
Rinkeby i Stockholms Län; Nro 7. ang:de Enkan Sahlmans und. ansökning om befrielse från skyldigheten alt ansvara för arrendet af lotter» Wto 5i af Upsala Hofstalläng; Nro 8. i fråga om eftergift af ett dana-arf till Piteå stad; Nro g. ang:de sökt eftergift af Öfverinspectoren Borghs sterbhusdelägare ådömda anmärkningsmedei.
Likaledes upplästes till justering och godkändes Exped.- Utsk:s under Nro 10 afgifna förslag till R.
St:s und. adress till H. M. Konungen, i anledning af H. M:s Nåd. omsorg för clio lera-sjukdomens utestängande från Riket.
Vid förnyad föredragning af StatsUtskrs d. 24 sisth Mars e. m. på bordet lagda memorial N:o 23, med anmälan, att Hrr Santessons och Hembergs motioner angtde hypotheksföreningar blifvit, såsom icke tillhörande StatsUtsk:s handläggning, till BorgareSt. återställda, beslöt R. o. Ad. att uppskjuta med detta måls afgörande, tilldess underrättelse ankommit om hvad beslut BorgareSt. i ämnet fattat.
Upplästes StatsUtsk:s memorial N:o 24 af d. a5 sisth Mars, innehållande en anmälan om anledning till anmärkning emot Föredraganden för Krigsärenderna.
Denna anledning till anmärkning remitterades till Constit.
Likaledes upplästes StatsUtskrs memorial N:o z5 af d. 20 sisth Mars, innehållande anmälan om en anledning till anmärkning emot Föredraganden för Handels- och Financeärenderna.
Den anmälda anledningen till anmärkning remitterades till Constit.Utskottct.
Upplästes och lades på bordet nedannämnde inkomna betänkanden, memorial och utlåtanden från StatsUtskottet: N:o 22. i anledning af R.
St:s Revisorers åren t83o oell i832 afgifna berättelser till 11.
St. om samma år verkställ - D c il J April. 7 da granskningar af Statsverkets med dertill hörande allmänna fonders tillstånd, styrelse och förvaltning åren 1827, 1828, 1829 och i83o; N:o 34. med anmälan, att åtskilliga från BondeStåndet ankomna motioner, angående hypotheksföreningar, blifvit, såsom icke tillhörande Slats-Utsk:s handläggning, till BondeStåndet återställda; BevillningsUtskottet: N:o 3. angrde Hr Lefflers motion om und. anhållan hos K. M., att brännvinsbränningen vid instundande
Maj eller Juni månads början måtte varda inställd; Lagutskottet: N:o 2. öfver Theolog.
Lectorn Laurenii motion, det rättigheten att kalla huspredikanter måtte upphöra, eller åtminstone varda i vissa hänseenden inskränkt; N:o 3. öfver Riksd.-fullm.
Nils Insulins förslag till ändring af 23 Cap. 2 §.
Rätteg:sB:n; N:o 4-. öfver Riksd.-fullm.
Nils Strindlunds motion om ett tillägg till lagen för åhörare vid RiksSt:s sammanträden; N:o 5. öfver Riksd.-fullm.
Pehr Isacsson Myrungs motion om upphäfvande af 9 §. i 2 Gap. Gift.B:n; N:o 6. öfver Riksd.-fullm.
Nilssons motion om utfärdande af en lag till afböjande af uppgifna olägenheter, som för rust- och rotehållare skulle uppkomma derigenom, att ryttare och soldater utan tillstånd afveko och höllö sig borta från deras rätta station, 111. m.; N:o 7. öfver Riksd.-fullm. G. W. Olbers’ motion, ang:de skärpning af straffet för falskt vittnesmål och för mened; N:o 8. öfver Riksd.-fullm.
Peter Pehrssons motion om rättighet för parter att deras till domstol ingifna handlingar återbekomma; N:o g. öfver Riksd.-fullmlge Peter Pehrsons samt Joh.
Bengtssons motioner om upphäfvande af landsfiscalers rättighet till kostnadsersättning uti mål, der de å tjenstens vägnar föra talan; N:o ip. öfver Riksd.-fullm. G. W. Olbers’ motion, om ändring i bestraffningen för missgerningsmans släppande; N:o 11. öfver Riksd.-fullm.
Peter Pehrssons motion om upphörande af underdomares åliggande att till Hofrätter insända renoverade exemplar af domböcker, utom i vissa mål; N:o 12. i anledning af tvenne motioner utaf Riksd.-fullm.
Anders Nilsson, den ena om ett tillägg till 9 Cap. 11 §.
Hand.B:n, i afseende å ansvar för den, som förnekar veterlig skuld, och den andra om bestämmande af rätter domstol för åtalande af sådan förbrytelse; N:o i3. om en Cancellist för LagUtsk. samt en Secre - 8 Den j April. terare med notariearfvode för Lag- och Oecon.Utsk:ns sammansatta Beredning; Allm.
Besvärs- och Oecon.Utskottet: N:o 4- i anledn. af väckt fråga om upphörande af det s. k.
HemförareBåtgillet i Götheborg; N:o 5. i anledn. af väckt motion, angtde reqvirerande och forslande af stämpladt papper från hufvudstaden till landsorterna; N:o 6. i anledn. af väckt fråga om skyldighet för uppbördsman att vid kronouppbörden emottaga söndriga bancooch riksgäldssedlar; N:o 7. i anledning af väckt fråga om utfärdande af förbud emot accord till Landshöfdinge-embeten ^ N:o 8. i anledning af väckt motion om rättighet för Askersunds stad att årligen hälla en marknad, till enskild fördel för nämnde stads borgerskap; ExpeditionsUtskottet:
N:o 5. ang:de ökadt cancellibiträde för Utskottet; N:o 6. ang:de anslag i och för correctursläsning m. m.
Justerades 5 prot.-utdrag för denna dag.
Måndagen den 7 April 1834- Plenum kl. 10 f. m.
Justerades 2,'ne prot.utdrag för d. 2 dennes.
Justerades pleni-protocollen för d. 24 sisth Mars f. och e. m.
Som den lagliga Riksdagstiden snart löper till ända, men man redan tydligen kan finna, att de angelägnaste riksdagsärenderna omöjligen kunna hinna dessförinnan afgöras, får jag vördsammast föreslå, att R.
St. måtte, i stöd af 109 §. i Reg.F., hos K. M. i und. äska en månads förlängning - Den 7 April. 9 ning i Riksdagstiden; och om R. o. Ad. skulle anse ett sådant beslut böra vidtagas, torde MedSt. inbjudas att deruti instämma.
Uppå derom framställd proposition biföll R. o. Ad., hvad Hr Cederschjöld nu föreslagit.
Föredrogs ånyo Bevilln.Utsk:s d. 17 sistl.
Mars e. m. pa hordet lagda memorial N:o 2, ang:de återlembande af Prosten Doct.
Björkmans till PresteSt. ingifna memorial om portofrihet för contractsprostarnas skrifvelser i embetsärender.
I sammanhang med detta memorial, hvars afgörande R. o.
Ad. d. 24 sisth Mars e. m. uppskjutit, tills PresteSt:s beslut blifvit kändt, föredrogs nu: 1:0 PresteSt:s prot.utdr. af d. sistl.
Majs, af innehåll, att Ståndet, efter de upplysningar, som under discussionen blifvit meddelade, beslut t att låta den af Prosten Doctor Björkman väckta fråga förfalla samt att lägga Bevilln.- Utsk:s memorial N:o 2 till handlingarna; 2:0 BorgareStis prot.utdr. af d. 20 sisth Mars, af innehåll, att Ståndet, med ogillande af Bevilln.Utsk:s memorial N:o 2, förklarat den deruti omförmälda motion böra af Bevilln.Utsk. pröfvas, samt 3:o BondeSt:s prot.utdr. af samma dag, af innehåll, att Ståndet, med bifall till Bevilln.Utsk:s memorial N:o 2, ansett Prosten Doct.
Björkmans motion böra remitteras till StatsUtsk. II.
Ex. Hr Gr. och Landtm, hemställde, om R. o. Ad., sedan PresteSt. beslutat att låta frågan om portofrihet för contractsprostarnas skrifvelser i embetsärender förfalla, behagade tillåta, att Bevilln.Utsk:s memorial ]\!:o 2 endast linge laggas till handlingarna.
Frih. Cederström, Jac., Den ifrågavarande motionen är af föga vigt eller interesse; men PresteSt:s beslut att låta densamma förfalla är likväl oformligt, ty Utsk. bör utlåta sig, innan något afgörande i Stånden kan ifrågakomma.
Jag kan således icke instämma i PresteStts beslut, utan yrkar, att bestämmas må, hvart motionen skall remitteras.
Gr. Frölich, Gust.:
Då PresteSt., på sätt det upplästa prot.utdraget visar, beslutat, att motionen skall anses förfallen, har jag trott, att ett sådant beslut innefattar detsamma, som om motionaren återtagit motionen; och på sådan grund bifaller jag
Hr Landtm:s framstallda proposition.
En väckt motion kan, innan remiss derå blifvit beviljad, i fall Ståndet sådant bifaller, af motionären återtagas; men sedan remiss deraf ägt rum, tillhör motionen icke mera hvarken ett enskildt
Stånd eller in - 5 H. 2 xo Den 7 April. dividen, utan hela Representationen, och beror altså på dess beslut.
Det torde icke vara R.
St. obetaget att nedlägga en vackt fråga, när samtliga Stånden uti ett sådant beslut instämma; och detta förhållande inträder nu, i fall R. o. Ad. instämmer i det beslut, de öfriga Stånden fattat.
Jag anhåller således om proposition derå, att betänkandet må läggas till handlingarna.
Ex. Hr Gr. o. Landtm, förnyade sin nyss gjorda proposition.
Å nyo föredrogs StatsUtsk:s den 2 dennes på bordet lagda utlåtande N:o 22, i anledning af R.
St. om samma år verkställda granskningar af Statsverkets med dertill hörande allmänna fonders tillstånd, styrelse och förvaltning åren 1827, 1828, 1829 och i83o.
Begärdes å nyo på bordet af Frihtna Gederström, Jac. och von Schulzenheim, Davfd.
Vid förnyad föredragning af Bevilln.Utskts d. 2 dennes på bordet lagda betänk.
N:o 3, ang:de Hr Lefilers motion om und. anhållan hos K. M., att brännvinsbränningen vid instundande
Maj eller Juni månads början måtte varda inställd, blef detsamma af R. o. Ad. bifallet.
Företogs till pröfning LagUtskrs d. 2 dennes på bordet lagda betänkande N:o 2 öfver Theol. Lectorn m. m.
Laurenii motion, det rättigheten alt kalla huspredikanter måtte upphöra, eller åtminstone varda i vissa hänseenden inskränkt.
Ehuru jag icke är ibland dem, som vilja försvara privilegiers helgd, bör jag dock i närvarande fall fasta uppmärksamheten på den omständighet, att Bögv.
PresteSt. uti en fråga, hvars sammanhang med den närvarande föranleder till hvad jag nu ämnar yrka, visat sig ledt af en särdeles ömhet om hvad det ansett vara dess privilegium.
Del har nemligen handt, att PresteSt. icke velat tillstyrka åtnjutande af presterlig tjenstårsheräkning för lärare vid uppfostringsanstalter, som af enskilda corporationer blifvit inrattade.
Då sådana enskilda inrättningar likväl äro i behof af skickliga lärare, lika väl som de allmänna, men Regeringen kan vägra att tillåta dem fc' delen att få räkna presterliga tjenstår, så äterslår för dessa ärares uppmuntran i nämnde afseende ingen annan utväg än den, alt då dem af Staten undandrages all slags uppmuntran , genom utverkande af kallelser för dem till hus - Den 7 April. ii predikanter sålunda bereda dem tillfälle att icke, genom bibehållande af deras lärarebefattningar, nödgas uppoffra fördelen utaf att jemväl förskaffa sig presterliga meriter.
Jag vill visst icke säga, att hvarken läroverken eller kyrkan vinna af stadgandet om tjenstårsberäkning inom ecclesiastikstaten; men så länge detta stadgunde finnes, tror jag af ofvan anförda orsak, att R. o. Ad. icke bör afsäga sig rättigheten att kalla huspredikanter, och yrkar altså afslag på betänkandet.
Jag vill icke yttra mig öfver sjelfva hufvudfrågan; men då betänkandet synes innebära förslag till ändring uti R. o. Ad:s privilegier, tror jag ärendet böra remitteras Ridd.-TJtsk.
Jag anhåller derföre om proposition å en sådan remiss, samt att den må åtföljas af Gr.
Horns nu afgifna yttrande.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåg de vid Lag-Utsk. nu föredragna betänkande gjorda anmärkningar hindra betänkandets antagande och detsamma således böra återremitteras.
Jag inskränker mig till att på de af Gr.
Horn anförda skäl yrka afslag å betänkandet.
Då jag farmin del, på grunder dem jag vid flera föregående Riksdagar upprepat, anser, att ett betänkande icke kan afslås, då det första gången i Stånden förekommer, reserverar jag mig mot proposition till afslag, och tror, att återremiss bör äga rum. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, erinrade, att det ofta vid föregående Riksdagar handt, att Utsk:s-betänkanden, hvilka ej förut varit återremitterade, blifvit af R. o. Ad. afslagna, och H. Ex. fann ingenstädes i grundlagarna ett sådant handlingssätt vara förbjudet.
Jag vet allt för väl att ett motsatt förhållande vid sednare Riksdagar ägt rum; men jag vill erinra, att i början af vårt nuvarande constitutionella statsskick, då man bäst borde känna meningen af våra grundlagar, nemligen 180g, förklarade Landtm, alt ett betänkande, då det första gången i Ståndet förekommer, ej kan afslås.
Denna likgiltiga fråga inleder en annan af stor vigt. 56 §.
Reg.-F. är tydlig och bör icke kunna missförstås.
Den innehåller: ”Allmänna frågor, som uti R.
St. plena väckas, må ej till ett omedelbart afgörande der upptagas, utan skola öfverlemnas till behörigt Utsk., som äge att dem utreda och deröfver sig yttra.
Utskottens förslag skola först i Ståndens plena framställas till antagande eller förkastande utan förändringar eller tillsatser.
Göras dervid i Ståndens plena sådana anmärknin - 12 Den 7 April. gar, som hindra antagandet, erhålle Utsk. del af dessa anmärkningar, för att derefter förslagen ytterligare granska och jenmka.
När ett sålunda beredt förslag till Stånden återkommer, då åge de magt att detsamma oföfändradt eller med förändringar antaga eller ock alldeles förkasta.”
Häraf torde för en hvar, som vill förstå, finnas klart, att, i händelse
Ståndet vill antaga betänkandet i ett fÖrändradt skick, kan sådant icke ske, utan att återremiss måste föregå; men om Ståndet vill helt och hållet afslå betänkandet, är sådant tydligen i grundlagen tillåtet.
Jag har begärt ordet för att göra reda för mina bemödanden att förstå grundlagen, och begär i sådant afseende att få upprepa hvad jag på ett annat ställe i denna fråga yttrat, nemi. i Handbok för Riksdagsmän, 2:dra upplagan, pag. 47- ”Det gifves förmodligen i våra grundlagar intet ställe, som blifvit så ofta som detta (i 56 §.
Reg.-F.) tillämpadt på rakt motsatta sätt, och alltid under åberopande af ordalydelsen.
Stundom har man förkastat ett Utskotts första betänkande, under åberopande af föreskriften: att Utskottens förslag skola först i Ståndens plena framställas till antagande eller förkastande.
Stundom har man deremot ansett ett afslag till Utskotts första betänkande innefatta nödvändighet af återremiss.
Till stöd för denna mening har man åberopat föreskriften, att betänkandet skulle återremitteras, derest anmärkningar dervid gjordes, som hindrade antagandet.
Detta är den mening, som först gjorde sig gällande, nemligen då grundlagens anda borde vara bäst känd, år 1809, t. ex. hos R. o. Ad. d. i5 Juli och 14 Nov.” ”Denna stridighet i tillämpningen härrör förmodligen deraf, att Reg.-F:s författare hafva velat variera uttrycken, och sålunda på ena stället uttryckt meningen helt enkelt genom ordet förkasta, men på det andra genom en omskrifning, nemligen: göras dervid anmärkningar, som hindra antagande t."
”Mig synes ordalydelsen och hela sammanhanget tydligen utvisa, att ett Utskotts första betänkande skall framställas till oförändradt antagande eller förkastande nemligen i det skick, hvari det då är.
Om emedlertid sådana anmärkningar dervid blifvit gjorda, som hindra antagandet, eller med andra ord, som göra, att betänkandet i dess dåvarande skick förkastas; så skall det tillika med de gjorda anmärkningarna till Utskottet ovilkorligen återförvisas, utan att något särskildt bifall af Ståndet dertill erfordras, eller proposition derom ens bör framställas.