Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dä jag i 8 ärS tid wistats uti Piträ Lapp, mark, och hafwit befattningen med Nasafjell» Sifwer» werk, har jag funnit, att ehuru där icke är brist up» pä Silfwer och Bly, det icke kan bringas till mbjelig fullkomlighet, icke ens bära sig, dä arbetare, Span, nemäl och andra matwaror skola tagar näg a och trettio mil ifrän Grufworne; att detta kan winna-, utwisar te anmärkningar om Piteä Lappmark och fdr, slag till Lappmarkens odling, som jag 1804 inlemnade till för detta Konung iv , som ock kill wär nu warande Allernädlgste Konung, ock nu äfwcn fär äran Riksens Ständer meddela.
Ge» nom egen undersök- ing af Myrorne i nämnde Lapp, mark, är 1805, större telen af sommaren, har jag inhämtat denna kunskap, och genom understöd af för detta Kon. <-087^ deners egen hand-eatza, sedan I80s, 1000 R:dr Banco ärligen, har jag lefwat och med förtjust ärs flut oblat myror till torr jord omkring looc» tunnland; att fullfölja betta owedersägeligen för Riket högst nyttiga företag, är min ödmjukaste anhällan hos jamte, Den 6 September. r?9 samtlige Ijiksens Stander, att uti 6 ärs tid undfä ett understöd af 2222 R:dr Banco ärligen, och till uplpsning om en redelig förwaltning och sanfärdigheten af min upgift begär jag, akt ärligen uti Scptember mänads början fä undersökning af en eller flere, som äro kunnige uti odling och jordbruk, dä jag, om Eud förlänar mig lifstiden innom nämnde tid af 6 är skall hafwa 8 a 10,002 tunnland upodlabe och öfwer: tlllrächelig spanmäl, ätminffone för benna Lappmarks Äboer och Arbetare.
Stockholm d. 6 September 1809. L. Stsi-i v. kkollstein.
Herr kc> t bIi 6 b , Larl kreclric.
Den wärde Ledamotens patriotisme, som gjort denna hemställan, är sä wäl känd, att jag förmodar, att ingen lärer mifltänka, att härmed afseS nägon enskild förmän, utan endast det allmänna bästa, hans förtjenst i afseende pä dest gjorda upodlingar i Lappmarken är owedersägclig och till ytterligare granskning och utweckiing af detta huShällsärende hemställer jag ödmjukast, att hans Memorial mätte först fä remitteras till Allmänna Beswärs - och Economiä - Utskottet och ber, efter till Stats - Utskottet.
Efter derom gjord proposition blef Herr Stael von I^ollstewg Memorial till Allmänna Beswärssch Economiä - Utskottet rcmitteradt.
Stael von kkollstein Lorsits jb-ustviA.
Dä Ridderskapet och Adeln behagat wälja mig till en af betz Commilerabe, för att uprät ta - 130 Den 6 September. -ta be projccterabe Tabellerna öfwer Rikets tjenste- och Lönings - Stat, hoppas jag att fä anse det säsoin ett förtroende.
Jag 'har ben farhägan, att mina kundskaper ej äro tillräckliga till detta företag, men jag stall göra mitt bästa; och jag tror likwäl att detta arbete ej stall blifwa sä smärt, om jag fär göra det fbrbehäll, att obehindradt och utan upstof alla erforderliga uplysningär mätte mig meddelas ifrän alla publiqua Werk och wederbbrljga Ämbetsmän.
Det är dä min mening, först att uprätta en Tabell öfwer Staten är 1696.
Derefter tror jag dek wara tillräckligt att författa en dylik wid omkring 1770 och slutligen en öfwer, ben närwarande Staten.
Jag anser ej absolut nbdwändigt akt fästa sig wid de förändringar i Tjcnstcmäns »vilkor, som genom olika myntwärde tid efter annan upkommit: det är tillräckligt, att genom jemförelse mellan beha Tabeller utröna hwilka Tjenstemän nu blifwit tillökte.
Som denna Commission är oh af märt Ständ updragen, och säledcs ej är en enskild förrättning, hoppas jag att samma rättighet mätte tillkomma Oh, som Utskotten, och hemställer derföre ödmjukeligen , om icke anstalt hos Hof - Cantjlern kunde fogas, att de uplysningär soni kunna äskas, mätte oh meddelas.
Grefwe bl örner, kkörsn.
De uplysningär, som kunna tarfwas till upgörandc af tabeller öfwer den närwarande Tjenste - och LöningsStaten finnas i Stats - Contoiret och hos Stats - Utskottet att tillgä.
Om alla andra tror jag det mätte stä Friherre 8»ae1, likasom Utstötte», öppet att wända sig till Hof-Cantzlcrn.
För öfrigt tror jag det bör ankomma pä Herr Baron Lisei sjelf att uprätta de fbicflagna tabellerna efter ben method honom tjenligast syneS.
F r i h e p. Den 6 September. i8l Friherre 8 raLI von lsto 1! stein. vet är endast till Ridderstapet och Adeln jag wändcr mig, dä jag bcgäv, a»t
Committcrade mätte blifwa satte i ständ att kunna upfylla dct förtroende dem blifwit updragit.
Hans Exellence Herr Grefwe Kuut K, Kric. vet är allenast Ridderskapet och Adeln som bcstutit att dessa Tabeller stola uprättas.
De uplysningar, som pä Kongl.
Maj:ts befallning till Hof-Can'zlcrn meddelas, kunna efter hittils wedertagit bruk, endast af Riksens Ständers Utskott äskås:.
Och dä detta ej är ett Utstött, utan allenast, jag wet icke under hwilkcn titel, ett Ständs cnstilta Lommitterade till ett wisst ärende, twiflar jag att de utan Kongl. Majus befallning till Hof-Cantsleren kunde blifwa berättigade, till crhällande af de dem nbdige uplysningar.
För öfrigt fär jag nämna, att upgifter öfwer alla de tre Staternc, som Friherre
Stael skulle öslun da, finnas i Stats - Contoiret och där äro lätta att tilgä. " ^ ^ Herr Grefwe» och Landt, Marsk a l k c n.
Ehuru jag likasom Hans Exccllence Herr Grefwe Kuutk tror, att ej dessa Herrar Committcrade äga rätt att af Hof - Cantzler» ästa uplysningar, och jag sälcdcs derom ej kan göra nägon proposition, will jag likwäl lofwa Herr Baron 8cael att derom tala med Hof-Cantzlern , som wisserligcn ej lärer wägra alt nödigt biträde.
F r i h e r r e 8 t a e 1 vyn kko11 8 tein.
Jag will icke eller ä min sida göra mig difficile, jag begär icke nägon proposition, allenast att dä wi äro Ständers Committcrade, oss mätte öpnas en utwäg, sädan 132 Den 6 September. sädan, akt ost e) wägras de uplysningar wi tro vH behöfwa.
Herr Cock, Corsi:?
I^ustviA, instämde med Friherre 8tac!, och yttrade sig derjemte» att Ridderskapct och Adelli mätte authorisera stna Commiktcrade, att pä nägot Skändct wärdigt sätt komma till erhällande af de begärda UplySningarnc.
Herr ^ers mesten, ^restnc.
Äf, wen jag kan försäkra. att alla de cstcrfrägade Staterne finnas i Stats - Contoirct, och jag tror dem ber wara sä redigt upgifna, att all nöjaktig uplysning deraf kan inhämtas.
Herr Grcfwen och Landt-Mar, sk alken förnyade sttt löfte, att rörande detta äm, ne tala wid Hof - Cantzlercn, samt förklarade sig wara fullt ökwertygad. att intet hinder skulle upstä för Committé! aves arbete.
Herr von VVnrsnstorkk, Austers, hade inlemnat ett Memorial, hwilkct uplästes, sä lydande: Wördsamt Memorial!
Om ä ena sidan det kunde synas otillbörligt, att öka mängden af de ämnen » hwilka ännu torde ä« terstä för Högloft.
Ridderskapets och AdelnS öfwerläggningar, skulle det ä en annan medföra en fbrebräelse, att wid en tidcpunct dä allmänt och enskildt wäl är föremälet för Högloft.
Ridderskapets och Adelns samman - Den 6 September. iZz sammankomster, icke kalla Högloft.
Riddcrskapets och Adclus upmärksamhet till ett ä>»ne, svin rörer Riketförsta Ständ nästan mera än bess D?ed-Ständer.
En betydlig del af Riddcrskapets och Abklns jord possldergs under egenskap af Fidei Commiss.
Att bedömma nyttan eller skadan af sjelfum denna inrättning är e) min afsigt, ven är blo't, att till Hög, lofligt Riddcrskapets och Adelns ompröfwande hemställa, huruwida en hitintill saknad författning om tiden för Fidei Commissrrs af- och tillträdande är nödig eller icke, enär sjclfwa Fidei Commiss- brefwet e) derom lnnehäkler nägon uttrycklig föreskrift.
I brist af Lag, har praxis i detta fall warit olika och dels berott pä Lfwerenskommelsc, dels där denna ej kunnat träffa-, föranlett till missnöjen emellan en afliden Fidei-Commissarics Sterbhusdelägare och Fidei-Commisscts Tillträdare — Att äganderätten till ett Fidei -Commiss, wid ögonblicket af Fidei-Commissariens död, genast tillfaller ben blifwande
Fidei - Commissarien , är ostridigt; men att Företrädarens Sterbhus e) skulle fä afbärga den wäxande grödan, eller ätnjuta laga fardag wid Egendomens afträdande, synes obilligt.
Venna obillighet ökas, om, som ofta händer, ett enda af flera Syskon i ett eljest fattigt hus, gynnas af Fidei - Commiss - inrättningen , nästan pä bekostnad af de bfriges utkomst, och ofta utan nägon uteslutande förtjenst framföre dem.
Dessa, stundom härigenom ! saknad af medel till den sorgfälligare upfostran» som kunnat dana dem till skickelig? och nyttigt medlemmar i Staten, skulle dock kan hända rrhälla ett betydligt bidrag till detta ändamäl, om dem, till laga delning med Fidei »Commissarien, förunnades inkomsten af Fidei» Commisset för ett Fardagsär.
Mistningen häraf för Fidei - Commissarien work as mindre bet-ben hrt, 184 Dcn 6 September. het, helft har kanske, emot förmodan tidigt blifwik Ägare af Fidei-Commisset och i aila fall däraf äger ojcmnförliga fördelar framför sina Syskon.
Till och Nied wore jag färdig att anse dubbla Fardagsär wara nödiga och billiga, wid afträde af Fidei - Commiss in, nom torftigare Sterbhus, där ett eller flera Syskon finnas.
En Får, som ömt nitälskade för sina barns upfoftran, blott äger ett
Mei - Commiss, hwars af, komft till äfwcntys är tillräcklig för delta ändamäl, skall dock, om han fränryckes dem innan han hunnit ppsylla denna ädlaste del af^sin bestämmelse, med djupaste smärtd skiljas ifrän dem, utan hopp att hans Lnsknjngar och företag nägonsin fullkomnassä wida des-^nftalt jag föreslagit, ej sär i hans sista stunder wara honom en tröst.
Och eljest, lill huru stor del drabba e) fbljdcrne af hans förtidiga bortgäng
Sam, hället?
Och talar ej, utom detta , den allmänna nyt, tans kraf, äfwen mcnsklighetens?
I ekonomiskt afseende betragtat är ett FideiCommiss ej annorlunda att anse, än som ett boställe, ehuru anordnadt pä lifstid.
Och när en afliden Cmbctsmans anhörige wid ett Krona - Boställes afträdande njuta laga fardag, tyckes mig wid Fidei - Commisset samma Lag ej wara orättwis.
För en Fjdci-Cpmmissarie kan det stundom innebära en phystsk omöjlighet, att tillträda och sköta ett Fidei-Commiss genast wid förra ägarens död.
Detta dödsfall kunde ske oförmodadt; Efterträdarens aflägsenhet torde hindra honom frän Nödig befattning med Egendomen, ofta kanske i en angelägen Bergnings, Skörde - eller Sanings-iid.
Sterbhuset, som till äf, wcntyrs ägde Egendomens Inventarier, skulle utan fbxehräclse eller answar kunna lämna ät ödet hwad det af Den 6 September.
183 af ingen Lag, ingen egen fördel, olades att besörja och följden blcfwe den, att Fider - Commistaricn deraf fick lida wida mer, än om han more förbunden, att med sina Syskon dela inkomsten af ett Fardags-är.'
För dem af könet, som med en lysande härkomst frän wärt Stund, dock icke förena en motswarande eller tilräcklig förmögenhet och ej med sina lyckligare systar fä bära namnet af maka, äga wi wäl inom wärt Land stiftelser, hwilkas ändamäl likwäl blifwit ofullkomljgt upfyldt, dels, genom tidernas tillagande dyrhet och dels genom dcsta Stiftelsers inskränkta antal i jcmnförrlse med de bchbswandcs.
En falsk
Opinion och mängden af äfwcn sä behöfwande likar i andra Ständ, har stundom afhällit de förra att jemte de sednare söka sin utkomst genom biträde i andras hus.
Om troligen man ännu ej fär äsidosätta alt afseende pä wista fördomar, hwilkas aftagande för en framtid wi dock kunne hoppas af Tidehwarfwcts stigande uplysning; Om mänga bland desta wära medsyskon inom Ständet blifwit försatte i torftighet genom obilligheten af en inrättning, som nära innefattar ett inbrott i Natur-Rätten:
Om genom rättwist stadgade wilkor för denna inrättning, dcsta bchöfwandes amal skulle kunna inskränkas, eller ätminstoNc deras tidigare behof till nägon del förekommas.
Och om t. ex. wära stiftelser för fattiga Fröknars understöd kunde för att utwidga denna hjelp, tilläggas en wist andel i afkomsten under Fardags-ärct af Fidei-Commist inom antingen förmögnare familier eller inom sädanc bär blott en arftagare sinnes; skall jag äga en ljuf lilfrcdsställeise att ej förgäfwcs hafwa höjt min röst mot det nästan obemärkta lidande, denna del af wärt slägte hittils af Fidci-Commist-inräktniiigcn nödgats widkänna. 186 Den 6 September.
Inför bet Ständ som med välgörande bör rättvisa det namn, som skiljer detsamma frän betz Mcd-Stäader, torde ej behbfwas ytterligare skäl för billigheten af min anmälan.
Jag för siutcligcn blott äran anföra, att om Högloft.
Ridderskapct och Adeln derä täcktes göra ett önskadt afseende, densamma mätte blifva remitterad till Lag-U'skotlct, hvars Betänkande och Föislag i detta ämne, som jemte grundcrne innehölte föreskrifter till afböjande af osäkerhet, klander och tvist vid verkställigheten, framdeles torde fä blifva understäidt Högloft.
Ridderskapets och Adelns om» pröfwande.
A. v. ^Vskrenckorst.
Remitterades till Lag.Utskottet.
Föredrogs följande Memorial ifrän Constitutions-Utskottet: Wördsamt Memorial!
Oä till äfven tyrs, under Riksdagens kopp, Riksens Högloft.
Ständer, j likhet med hw d redan förut skett, torde besil,ta t ycklingen af flera äterstäcnde Bctänkanden och försiag, dem Constituiions-Utffottct äger att afgifva, fär hos Riksens Högloft.
Ständer Utskottet vördsammast hemställa, om icke besb-janbet af en sädan tryckning antingen den af ett, flere eller alle Riks.Ständen äskas, kunde anförtros ä (konstitutionsutskottets Canccllie.
Utskottet gör stg sä mycket häldre förwitzadt om Riksens Högloft.
Ständers bifall härtill, som genom betta stadgande ej allenast en af särskildta tryck - Den 6 September.
1H7 tryckning?-anstalter mkjligtwis upkommande collision skulle undwikas, utan äfwen de personer, svin med ar» betet baft befattning, komma i ätnjutande af nägvn billig och mättlig winst, hwartill de synas framför al, la andra berättigade, sa länge Handlingarnc, som sko» la till trycket befordras, äro blotta Förss-ag, af Riks»
Ständen ännu ej till pröfning uptagne och de prov!» stonclt tryckta Exemplaren således endast torde kunna anses som multiplicerade afskriften Slockholm den Augusti 1809. I.. kstnnnerbeirn. ^s. Ziikversparre 6. 8ilverstoIpL. 6. >1 örner. L. von Rosenstein. L. 6.
Karstin. 8ven VVijic mun L:son.
Daniel Lbsrkein. ^s. 6. 6abn.
Austers ^:8on Istl^ckert.
I^lats ?ebrston.
V Uppä derom gjord proposition blef detta Me» morial till alla delar bifallit.
Uplästcs ett Memorial ifrän EonstitutionS-Ui» skottek, sä lydande: Wördsamr
I anledning af Regeringsformens 28 §, som fbrcskrifwer, att alla Embeten inom Riket, med nägot undantag i afseende pä de militaira, skola ät lnfödde Swen» 183 Den 6 September.
Swcnste
Män updragas, har Rector Scholä Herr Magister 6. driver stolp 6 uti mgifwit Memorial yrkat nödwändighlkcn af ännu ett undantag frän detta allmänna stadgande och förcstagik det Konungen kunde lcmnas/öppet, akt till Embeten ivid Undcrwisningswerkcn befordra Utländske Lärde och Konstnärer.
Conttitukions-Utstottct bar för sin del funnit denna anmärkning ej sakna behörig grund; och oansett de sall endast sparsamt torde inträffa, bwaruti ben projccteradc ytterligare dispensen kan tillämpas, lärer dock en tydlig och bestämd föreskrift härutinnan ätminstone ej wara öfwerflödig.
Utan att orätttvist förneka Nationens riktning till en högre culkur, utan att nedsätta Sirergcs framsteg i Konster och Wetteufkapcr under andra Europeiska Länders i allmänhet, mäste dock mcdgifwas, akt en
Stat nägon gäng kan utom sig söka medlen till en fullkomligare odling, till en mera hastigt fortskridande uplysning.
National-stolthcten säras aldrig häraf, sä wida desi grundsatser ej äro för mycket illibcrala.
Det gifwcs dessutom wcrkligen nägra folkstag, ehuru /ä, hwilkas öfwerlägscnhct i wissa delar mäste erkännas.
Att frän sädane Länder öfwerflpkta pä fosterjorden män af utmärkt skicklighet, synes blifwa fosterjordens winning: hon sättes derigenom i tilfälle att framdeles mindre behbfwa deras inkallande.
En nyttig .täflan upkommer sämedetst och lärdomens och snillekS skatter ökas.
Den inhemska förtjcnstcn stall wisscrligen ej löpa fara att utträngas, dä det i alla händelser icke bör förmodas att Utländske Lärde och Konst-idkare kunde till ett större antal finna sin Räkning att öfwergifwq säkra fördelar i deras eget Land för den oftast owissa lyckan i ett annat, hivarest, utom flera mötande swärighcter, de nödgas underkasta sig den att, sä framt de stola till Den 6 September. 189 till Lärare antagas, firwärfwä sig tilräckclig kännedom af språket. * , - ^ Utskottet, som säledes tror sin äga ftillkomlig anledning, att tilstyrka Utländike mäns nyttjande wid Uaderwisningswerken, anser äfwen, jemlikt hwad Herr Silverstolpe erinrat, deras anwändande kunna inskränkas blott till högre Läro-Embeten, dc enda som efter all sannolikhet Utländske Lärde torde härstädes önska att erhälla.
Sä wäl för dehcs som Konstnärers antagande i Rikets tjenst lärer dock wilkoret af utmärkt skicklighet böra fordras.
Hwad derus Religion beträffar, synes det billigt och nbdwändigt, att Wetten» sk^ps-Jdkarne, hwilkas grundsatser ej sällan inflyta pä sjelfwa underwisningen och med densamma af ungdomen uphämtas, bekänna sig till den rena Evangeliska Läran; hwaremot för Konstnärer af alla stag, Spräkvch Erercitie-mästare wid Acadcmicrne äfwen deribland inbegripne, nägot förbehöll utl nämnde hänseende ej torde behöfwas.
Säsom resultat af hwad i delta ämne nu är andragit', fär Utskottet föreflä sädan tilläggning i Rcgerings-Zormcns 28 §- att af Kongl. Majit och Riksens Ständer wid nästa Riksdag pröfwas och afgöras, att efter orden: men icke till Lommendanter i Fästningarne, mä införas följande:
Att till Gvstlor wid Acadcmrerne befordra Utländske
Lärde af utmärkta kunskaper ocb söttjenster, att likaledes af Utländninflar i tjenst antaga Sprak - och Lpcrcrtie-mästare samt idkare af de fria konsterne, som i flutet af Z efter orden: af den reng Lvangellsta Läran, tillägges: Sprak - 190 Den 6 September.
Sprak - och Epercitie-mästare samt Idkare af de fria konsterna allena fran detta stadgande undantagne.
Stockholm de» 3H Augusti 1809. L.. ^lannerbeim.
Silfversparre. H.. 6.
Lilverlioipe. 6 IVIömer.
L. von kosLnstein. L. 6. bloräin.
Lvdn Wic man L:son.
Daniel Aberstein, ^f. 6. 6nkn. ^n6ers jjcson Deckert, ^lsts kebr8son. I. I).
U slerlaz.
I likhet med Utskottet- l Regeringsformen grundade hemställan skulle detta mäl hwila till nästa Riksdag, för att dä widare prbfwas och afgöra-.
Föredrog- följande: «, Riksens Högloft.
Ständer- Allmänna BeswärS- och Economie-Utskoits Betänkande, angäcnde den allmänna Skogshushällningen, Jagt- Ordningen och Jägeri-Staten.
Om bet är en sanning grundad pä erfarenheten sch af den dagcligcn bewittnad, att i tvärt Fädernesland - Den 6 September. igl rusland behandlingssättet med skogarne, denna owärdcrliga skatt i Näldens härda Climat, denna rika källa för Swerigcs Export-Handel, hittils icke altid warit det rättaste, det mest bärande för Staten och den enskilte, sä har Utskottet funnit ett fbrswar för sitt bifall till flere af de anmärkningar och klagomäl, som af ätskillige Riksens Höglofl.
Ledamöter deremot blifwit wäckte.
Den öfwerläggning
Utskottet haft i detta ämne och de Resultater, som deraf härflutit, hafwa warit föranledde af följande till Utskottets handläggning remitterade Memorialcr och Protocolls-Utdrag, dem Utskottet här fär uptaga: 1:0.
Memorial af Herr Öfwer-Jägmästaren Liifverbjelm, bland annat angäende Jägeri-BetjcningenS indragning och Skadc-djmenS utödande. 2:0.
Dito af Herr Landshöfdingen Grefwe klörnsr, angäende Allmänningars delande, fri disposition af Skogarne för Jordägare, Jägeri-Betjeningen- indragning, wärdén öfwer Krono-Parkerne samt Krono - och Boställs-hcmman. z:o. Dito af Herr Majoren Friherre ko5- le, angäende Allmänningarnes delande. 4:0.
Dito af Herr äswcrste - Lieutenanten Keuteilköiä, angäende Ekrstogen. 5:0.
Protocolls-Utdrag frän bet Hederwärda Donde-Ständet, angäende Härads - och Sockne-MmänningarS skiftande; Skatte-ägarnrs fria disposition öfwer deras Skogar, Jägeri-Statens indragning, Jagtordningcns fdrbältranve och Recognitions-stogarnes utdelning pä Bruken och Allmogen, till beredande af flere odlingar, viskol - 192 Den 6 September.
Utskottet, som ansäg ben sista puncten af Hederwärda Bondc-Ständets klagomäl icke tilhör» dest, utan egentcligen Stats-Utskotttts äkgärd, trodde sig för öfrigt böra instämma med alla de i desta Remitzer gjorde yrkanden, om Kron-Jägcri Statens indragning, pä den grund, att denna Stak, hwars insigter uti Jagtoch Ojur-fäng icke synes wara sä allmänna eller erkända, likwäl medför Riket mycken kostnad, hwaremot ben mokswarandc nytta man deraf kunde billigt wänta för det Allmänna, i afseende pä Skogarncs wärd och skötsel sällan wunnits.
I afseende pä ben allmänna skogshushällningen, hwars förbättring och rigtiga behandling
Uiskot, tet sä ifrigt önskar, har Utskottet ansett sig böra hemställa följande: i:o.
Att sä mänga eller sä stora delar af Kronans Parker, Gehäg, Djurgärdar och större Kronoskogar, som icke redan antingen äro uplätne till serskilt?
Werk och personer, eller anstagne till wista publigua behof, eller finnas vumgängelige för Flotlorne, finge försäljas till Skatte, med en ärlig afgift till StatS-skuldenS minskning och Stats-Werkcts behofwer; och att de skogar, som pä ofwananförde grunder blefwo af Kronan bibchällne, skulle ställas under KronoBctjcningens wärd och tilsyn. 2:0.
Att alla Härads- och Sockne-Allmänningar, i händelse Härads - och Svckncbocrne wid öfwerläggning derom sadant önska, blcfwo genom päbud af nägon Författning delade, de förre Socknewis, de sednare emellan hemmane» i Socknen.
Dock skulle hwad
Härads allmänningar»e beträffar, wid wcrkställande af en sädan delning, alla deruppä reda» tillätnc rnkagor vch Den 6 September.
19Z sch nybyggen förblifwa orubbade, samt bär kärr och mästar eller tjcnlige ställen till nyodlingar finnas, borde deste, för att bibehålla en jemn delning i sjelfwa skogen, derifrän undantagas samt sedermera efter Hä. radsbverncs bfwcrcnSkommclse uplätaS lill NybyggenS anläggande, hwilka sedan, enligt gällande författningar skattlagdt, skulle bereda inkomster för Staken och kunna underhälla en förökad folkmängd. g:o.
Att de Allmänningar som äro uplätne eller anstagne till Grufwor, böra lemnäs under Gruftvclagets cnikildta och omedelbara tilsyn och wärdvetta bfwerlätande skulle medföra den wanliga följden af en werkelig ägande rätt: den bäst uträknade enskildte huShällning. 4:0.
Att ägare till Hemman i allmänhet af hlvad natur som hälst, mä hädanefter lemnäs full bisposttionS-rätt öfwer de pä deras ägor närande skogar, med undantag af Ekeskogen, hwilken serskildt kommer nedanföre att afhandlas, samt skogar ä FrälscskatteHcmman där förord äro gjorde, äfwensom r Bergskär gerne eller bär hwarcst skogar eller allmänningar äro till Bergs - och Bruksrörelsen uplätna, de förblifwa efter gällande Författningar. §:o.
Att skvgarne ä Boställs» och KronoHemman förblifwa under publique wärd och tilsyn, men att Krono Betjeningen, i stället för den nu til! indragning fdreslagneJägeri-staten, mä densamma werkställa, och att till den uti Skogs-ordningen af.är 1805 tillätne kolning ä Boställen äfwen mä tilläggas afsalu af hivarjchanda Skogs-cffcrter, dock under samma Cons troll, som denna Förordning bjuder.
N:o 25, 26» 194 Den 6 September. 6:0.
Om Ek- och Bok-skogarne: dä erfaren» heten har wisat olämpelighetcn af alla hittils widtagnc Författningar till desse npttige trädflagS fortplantning och conscrvation; sä torde nya stadgande» i detta ämne, mera ledande till ändamälet, wara af nöden.
De olägenheter som förbud emot Ekars fällande ädra» git Jordbrukarne, den förbindelse att ofta pä bekostnad af deras äkerbruk och till hinder för gräsets och betets fortkomst wärda och bibchälla ett Träd som endast tilhör Staken, ehuru det äfwen för densamma är till största delen onyttigt, dels till desi beskaffenhet, del» ock genom afständet frän sjökusterne; de omkostnader och omwägar som fordrats till erhällande af tillständ att fä fälla en eller annan Ek, hafwa hos Jordägare i allmänhet wällat ett bestämdt hat till detta Träd.
Säkerligen skulle deremot en full ägande rätt werka ätminstone hos de uplystare ben päfbljd, att en mycken, het
Ekar ärligen blefwo planterade och fredade, dä Jordbrukarens egen winning dermed wore förenad, dä det wore honom tillätit att wäija tjcnligc ställen till deras odling, och att utan längsamma omwägar fä borttaga dem som stä honom till hinder.