Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Grefve von Rosen upphört att vara Riksdagsman, sedan hans principal Herr Stenfelt med döden aflidit, samt de öfrige omförtnälle från Riksdagen afrest, i anledning hvaraf icke allenast de 5 återstående först utsedde Suppleanter, utan ock en af de sist utsedde Suppleanter såsom Ordinarie Ledamöter i Förstärkta StalsUtskottet inträdt, hvaraf handt, att för närvarande endasLjfinnas 6 Suppleanter; och då detta antal, i anseende lill de för flere Ledamöter af Ridderskapet och Adeln ofta inträffande förfall, befunnits otillräckligt, alltså och på det Förstärkta StatsUtskottets nu snart tillstundande sammanträden mätte kunna behörigen äga rum, samt Ridderskapet och Adelil undgå, att under den återstående delen af Riksdagen företaga något ytterligare val i detta afseende; hemställde Hans Excellence, om icke Ridderskapet och Adeln skulle finna lämpligt, att ytterligare utse 12 Suppleanter i Förstärkta StalsUtskottet.
Hvarefter Hans Excellence föreslog, att detta val måtte å nästkommande Måndags eftermiddag den i i dennes genast vid början af Plenum förrättas.
Vid förnyad föredragning afBevillningsUtskottets den 5 sistlidne
December under Den 8 Januari] e. m.
N:o 55 aflåtne, och den ti i samma månad e. m. på bordet lagde, Memorial, med voterings-propositioner angående tull å spannemål; biföll Ridderskapet och Adeln nämnde Memorial, samt godkände de deruti föreslag ne voterings-propositioner.
Föredrogs ånyo ExpeditionsUlskottets den 10 sistlidne December under N:o 286 aflåtne, och den i5 i samma månad e. m. på bordet lagde, Memorial, i anledning af återremiss utaf ExpeditionsUtskotlels under N:o 216 förut afgifne förslag till Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition om anslag för UndervisningsVerken i Riket.
Då Statsoch Ekonomi-Utskottens första Utlåtande i detta ämne under N:o 10 aflemnades till Rikets Ständer, bifölls detsamma af Presteoch BorgareStånden.
Detta Utlåtande innehöll bifall till Kongl. Maj:ts Proposition, hvilken upptager TillämpningsSkolorne och deribland specielt nämner KrigsAkademien på Carlberg.
Dea 3 December e. m. 301 med blicken rigtad mot Hr von Köchs motion, utan blott mot Borgare-St:ts inbjudning.
Jag är fullt öfvertygad derom, att nuvarande skol-Iag är olämplig och skadlig i anseende till de stora anspråk, den har på ungdomens själs- och kroppskrafter.
Derom finnes blott en mening.
Hvart man kommer hör man klagas öfver att icke allenast lärarne blifva utnötta i förtid, utan äfven lärjungarna, och att dessa icke hafva någon tid öfrig att egna åt kroppens utveckling.
Då så ärv måste man väl söka få det onda afhjelpt, och dervid bör man gå den till målet ginast ledande vägen.
Efter mitt förmenande består denna deruti, att R.
St:r tillsätta ett särskildt Utskott för frågans behandling, på sätt Borgare-St:t föreslagit, i hela dess vidd, och att således ett förslag till det ondas botande af Utsk:t uppgöres, och då det egentligen är vid elementarläroverken, som de största olägenheterna förefinnas, skulle detta förslag närmast afse dem.
Sedan derefter förslaget blifvit af R.
St:r pröfvadt och bifallet, ingå Ständerna dermed till K. M:t, som deruti eger vidtaga de ändringar, han finner nödiga.
Detta är den ginaste vägen man har att beträda, och på hvilken man lättast kan komma till målet, sorn är att förhjelpa ungdomen från den nuvarande öfveransträngningen.
Man har visserligen skäl att förmoda, att Ekon.-Utsk:t är så sammansatt, att många krafter der finnas, alldeles tillräckliga för att behandla denna vigtiga angelägenhet.
Men vi känna ganska väl alla, att ett Utskott, sammansatt af 48 ledamöter, har en arbets-ordning, som i yttersta grad försvårar afgörandet af en sådan sak, som den ifråvarande.
Deremot äro 16 ledamöter fullt tillräckliga, utan att vara hvarken för få eller för många.
Man säger visserligen, att det tillhör afdelningen inom Utsk:t att utarbeta detta förslag.
Men det skall sedermera behandlas in pleno, och det skulle blifva ett oerhördt arbete att bland 48 ledamöter genomdrifva ett så omfattande förslag.
Derföre, och visst icke på andra skäl, anser jag Ekon.-Utsk:t olämpligt att behandla frågan.
I alla fall, för att tillgodogöra sig de krafter, som redan fmnas inom detta Utskott, ser jag icke något hinder att kalla dem till ledamöter i det särskildta.
Slutligen ber jag att få förklara, att jag omöjligen kan biträda Hr von Köchs förslag om utsträckning af de föremål, som af Utsk:t skulle handläggas, och hvilka skulle omfatta icke blott elementarläroverken, utan äfven folkskolorna, universiteten, slöjdskolor och tekniska skolor, med ett ord en sådan massa af skolor, att jag då tviflar på, att det funnes förmåga att behandla alla dessa olika ämnen.
Afven af detta skäl inskränker jag mig att förorda bifall till Borgare-St:s inbjudning.
Jag ber blott att med få ord få anmärka, att Hr von Koch missförstått mig, då han uppfattat mitt yttrande så, som om jag skulle sagt, att frågan om en reorganisation af elementarläroverken vore utan vigt, och att allt vore väl bestäldt, så väl med högre som lägre läroverk.
Så 302 Den 3 December e. m. har jag likväl icke yttrat mig, utan jag sade, att jag icke ansåge utarbetandet af en ny skol-lag vara af den vigt, att ett särskildt Utskott derföre borde tillsättas.
.Tåg tror nemligen, att Ekon.-Utsk:t är så sammansatt, att det ganska väl kan grundlagsenlig! handlägga alla till denna fråga hörande ämnen.
Jag har så länge upptagit R. o. Ad:s tid i denna fråga, att jag visserligen icke skall göra det ännu längre med att återupprepa hvad jag förut yttrat.
Jag ber endast att få dertill lägga, att när ett Riks-St. visat ett så varmt intresse för en sak, som Borgare-St:t ådagalagt genom sin inbjudning, skulle jag icke anse fullt lämpligt, att gifva ett tvärt afslag.
Jag tror derföre, att om man icke kan bifalla inbjudningen, så bör man ändock gå detta Stånd till mötes så vidt man kan.
För öfrigt vill jag med anledning af den uppfattning af mitt yttrande, som en talare, hvilken står temligen långt ifrån mig, haft, eller att jag skulle yrka tillsättandet af ett särskildt Utskott blott för att sjelf få en öfvertygelse i saken, blott vädja till de Hrr, som hort mitt yttrande, om det kunnat så förstås.
Hade den värde talaren verkligen hört hvad jag sagt på det afstånd han befinner sig, kan jag icke föreställa mig att han skulle uppfattat det så som han gjort.
Eljest är ett sådant sätt att argumentera detsamma som Engelsmännen kalla: »to make a man of straw and knock him down», eller på Svenska: »lägga en man ord i munnen och så vederlägga dessa ord.»
Sedan öfverläggningen förklarats fulländad samt Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder yrkats dels antagande af BorgareSt:s ifrågavarande inbjudning utan förändring, dels antagande af samma inbjudning med de i Hr von Köchs motion föreslagna förändringar, och dels slutligen afslag å hela frågan om ett särskildt Utsk:s tillsättande; framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på antagande af inbjudningen utan förändring, och sedermera propos. på dess antagande med de af Hr von Koch föreslagna förändringar, hvilka båda propos:r med blandade ja och nej besvarades; hvarefter propos. på afslag å hela frågan gjordes, och och då dervid svarades talrika och starka ja, jemte många nej, förklarade Hr Gr. o. Landtm, sig nu hafva funnit ja öfvervägande.
Sedan Hr von Koch begärt votering, yttrade Hr Gr. o. Landtm., att R. o. Ad. egde att afgöra, huruvida kontrapropos:n vid den blifvande voteringen skulle innefatta antagande af Borgare-St:s inbjudning utan förändring eller antagande af samma inbjudning, med de af Hr von Koch föreslagna förändringar.
Jag anhåller, att mitt förslag måtte blifva kontrapropos.
Hr Gr. o. Landtm, framställde härefter propos. derå, att vid den blifvande voteringen kontraproposm skulle omfatta in - Den 3 December e. m. 303 bjudningens antagande med Hr von Köchs deri föreslagna ändringar, och utföllo svaren å denna propos. med många nej, blandade med ja, hvarjemte anmälte sig och yttrade Gr.
Jag får anhålla, att Borgare-St:s inbjudning måtte blifva kontrapropos.
Hr Gr. o. Landtm, hemställde nu, huruvida R. o. Ad. till kontrapropos. vid den blifvande voteringen ville antaga bifall till oftaberörde inbjudning, utan förändring, och då dertill svarades många ja jemte åtskilliga nej. förklarades ja hafva varit öfvervägande.
Hr von Koch begärde votering ang:de kontrapropos:ns innehåll.
Uppsattes och justerades följande förslag till voter:s-propos.: »Den som till kontrapropos. vid blifvande votering om afslag å Borgare-St:s inbjudning rörande nedsättande af ett särskildt Utsk. för läroverksfrågans behandling, antager bifall till samma inbjudning, röstar Ja | Den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, antager R. o. Ad. till kontrapropos. vid den ifrågav:de voteringen bifall till förenämnda inbjudning med de af Hr von Koch deruti föreslagna förändringar.»
Voteringen företogs härefter och efter dess slut hade rösterna utfallit sålunda:
Sedermera justerades följande voter:s-propos. i hufvudfrågan: »Den som afslår Borgare-St:s inbjudning ang:de nedsättande af ett särskildt Utsk. för läroverksfrågans behandling, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, antager R. o. Ad. den ifrågav.de inbjudningen.»
Voteringen försiggick och efter dess slut befunnos rösterna hafva utfallit sålunda:
Ja — 61.
Föredrogos och begärdes på bordet följande från de öfriga Riks-St:n ankomna prot.-utdr., nemi. N:o 66, från Högv.
Preste-St:t, med kommunikation af en utaf Doktor Lindgren väckt motion N:o 65, om understöd af allmänna medel åt Artisten N.
Mandelgren; 304 Don 3 December e. m.
N:ris 56 och 57, från Vällofl. Borgare-St:t, med kommunikation dels af en utaf
Hr Witt väckt motion N:o 54, om åtgärder för en förbättrad skogslagstiftning, och dels afen utaf Hr vice Talmannen Murén väckt motion N:o 55, i fråga om medgifvande af en i möjligaste måtto oinskränkt näringsfrihet ; samt N:o 48, från Hederv. Bonde-St:t, med kommunikation af en utaf Jonas Andersson från Ostergötlands län väckt motion ang. skjutsnings-skyldigheten.
Slutligen anmäldes och bordlädes följande från Utskm inkomna Utlåt:n och Mern., nemligen från Banko-Utskottet:
N:o 3, i fråga om afskrifning af låne-kontorets i Göteborg återstående fordringar hos afvikne förre Ombudsmannen W. M. Stenberg; N:o 4, i fråga om afskrifning af åtskilliga vid låne-kontoret i Göteborg upptagna diskontlån, äfvensom af derstädes balanserade öfverräntor å dylika lån; N:o 5, i fråga om afskrifning af tvenne vid låne-kontoret i Malmö upptagna diskontlån; N:o 6, i anledning af förre vaktmästaren J.
Johanssons ansökning om understöd från Bankens pensions-stat; Lag-Utskottet:
N:o 4, i anledning af väckt motion ang. en revision af lagarne om edgång; N:o 5, i ani. af väckt motion dels om tätare hållande af häradsting, dels ock om förändradt aflöningssätt för häradshöfdingar m. fl.; Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet: N:o 2, i ani. af Hr Ditzingers motion om ett förslagsanslag å 10,000 rdr till aflöning åt instruktörer i militära öfningar vid städernas läroverk. R. o. Ad. åtskiljdes kl. \ 10 e. m.
Den 5 December. 305 Fredagen den 5 December 1862.
Justerades 1 prot.-utdrag för d. 3:dje dennes e. m.
Hrr Elektorers lista vid val af en Suppleant i Bevilln.-Utsk:t efter N:o 1,988 Hr Adlersparre, Rudolf; och befanns dertill hafva blifvit utsedd N:o 1,947 Hr Odencrantz, Mathias.
Hrr Elektorers lista vid val af en Suppleant i Lag-Utsk:t efter N:o 215 Hr Ramsay, Anders Henrik; och befanns dertill hafva blifvit utsedd N
Hrr Elektorers lista vid val af en Ledamot i Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:t efter N:o 2,144 Hr Rosensvärd, Johan Henrik; och befanns dertill hafva blifvit utsedd N:o 1,703 Hr Blomcreutz, fullm.
Gr. Posse, Knut.
Hrr Elektorers lista vid val af fyra Ledamöter i Riddarh.-Utsk:t efter N:o 297 Frih. Liljencrantz, Johan; N:o 313 Frih. von Platen, Carl; N:o 713 Hr von Cremer, fullm.
Frih. Beck-Friis, Joachim Tavast; och N:o 1,127 Hr von Walter, fullm.
Frih. Leyonhufvud, Bengt Carl Fredrik; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde:
N:o 212 Hr Lind af Hageby, Axel Ferdinand; „ 1,763 „ Grimer, fullm.
Frih. Ribbing, Peder; „ 1,961 „ Ehrenstråle, fullm.
Bennet, Otto Rein hold; „ 2,256 „ von Geijer, fullm.
Gr. Lewenhaupt, Carl.
Föredrogs ett transumt af Hederv.
Bonde-St:ts prot. för d. 3:dje dennes, med inbjudning till de öfriga Riks-St:n att biträda Bonde-St:ts för dess del fatl^de beslut om tillsättande af H. I. 20 306 Den 5 December. ett särskildt
Utsk. för behandling af frågor rörande elementarläroverken, psedagogierne och folkskolan.
Föredrogs, men begärdes af flera ledamöter ånyo på bordet, Högvörd.
Preste-St:ts d. 3 dennes bordlagde prot.-utdr.
N:o 66, med kommunikation af en utaf
Doktor Lindgren vackt motion N:o 65, om understöd af allmänna medel åt Artisten N. Mandelgren.
Föredrogs Vällofl. Borgare-St:ts den 3:dje dennes på bordet lagde prot.-utdrag N:o 56, med kommunikation af en utaf
Hr Witt väckt motion N:o 54, om åtgärder för en förbättrad skogslagstiftning.
Hr Arbin, Axel Melcher, anförde skriftligen:
Som skogsskötselns ordnande i vårt land är af den största vigt, anser jag alla i afs. derå föreslagna åtgärder böra med särdeles uppmärksamhet följas af hvarje riksdagsman; och det är på denna grund, som jag tagit mig friheten begära ordet i denna fråga.
Tid efter annan hafva många förslag varit väckta ang. vidtagande af lagstiftningsåtgärder i afs. å de enskilda skogarne; men dylika förslag hafva aldrig vunnit några sympathier hos den Svenska representationen; och jag hoppas att de icke heller framdeles skola röna någon större framgång än tillförene.
Huru vi nemligen nedskrifva våra lagar i denna rigtning, skola de likväl kunna kringgås och blifva omöjliga att tillämpa, genom svårigheten och dyrheten att dem kontrollera.
-Vi hafva talrika exempel derpå från föregående sekel.
Statsmakterna böra derföre en gång för alla frigöra sig från alla ingrepp uti eganderätten till de enskilda skogarne.
Lagar, som hvarken kunna tillämpas eller respekteras, äro ju en orimlighet att stifta.
Vid dessa förhållanden och då jag anser det af Skogs-styrelsen uppgjorda förslag böra i alla hänseenden föredragas, får jag afstyrka bifall till den nu förev:de motionen.
Sedan propos. på bifall till Hr
Arbins begäran om det nu afgifna yttrandets remitterande till Allm. Besv.- o.
Ekon.-Utsk:t blifvit framställd och med ja besvarad, lades prot.-utdr:t jemte den kommunicerade motionen till handlingarne.
Föredrogos och lades till handlingarne så väl Borgare-St:ts den 3:dje dennes på bordet lagde prot.-utdr.
N:o 57, med kommunikation af en utaf Hr vice Talmannen Murén väckt motion N:o 55, i fråga om medgifvande af en i möjligaste måtto oinskränkt näringsfrihet, som ock Bonde-St:ts nämnde dag bord - Den 5 December. 307 lagde prot.-utdr.
N:o 48, med kommunikation af en utaf Jonas Andersson från Ostergötlands
Län vackt motion, ang. skjuts* nings-skyidigheten.
Föredrogos och biföllos Banko-Utsk:s d. 3 d:s bordlagde Utlåt:n: N:o 3, i fråga om afskrifning å låne-kontorets i Göteborg återstående fordringar hos afvikne förre Ombudsmannen W. M. Stenberg; N:o 4, i fråga om afskrifning af åtskilliga vid låne-kon toret i Göteborg upptagna diskontlån, äfvensom af derstädes balanserade öfverräntor å dylika lån; N:o 5, i fråga om afskrifning af tvänne vid låne-kontoret i Malmö upptagna diskontlån; och N:o 6, i ani. af förre Vaktmästaren J.
Johanssons ansökning om understöd från Bankens pensionsstat.
Efter föredragning af Lag-Utsk:ts d. 3 d:s bordlagde Utlåt.
N:o 4, i ani. af väckt motion, ang. en revision af lagarne om edgång, lades ifrågav:de Utlåt, till handlingarne, med förklarande, att R. o. Ad. ansåg motionen tillhöra Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts behandling.
Föredrogs, men begärdes af flera ledamöter ånyo på bordet, Lag-Utsk:ts d. 3 d:s bordlagde Utlåt.
N:o 5, i ani. af väckt motion dels om tätare hållande af häradsting, dels ock om förändradt aflöningssätt för häradshöfdingar m. fl.
Efter föredragning af Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts d. 3 d:s bordlagde Mern.
N:o 2, i ani. af Hr Ditzingers motion om ett förslagsanslag
å 10,000 rdr till aflöning åt instruktörer i militära öfningar vid städernas läroverk, lades Mem:t till handlingarne, med förklarande, att R. o.
Ad. ansåg motionen tillhöra Stats-Utsk:ts handläggning.
Cederströms, Rudolf, d. 30 sisth November bordlagde motion N:o 213, ang. de af K.
M. till sammanbindningsbanan genom Stockholm äskade medels anvisande till nordvestra stambanan.
Vid remissen till StatsUtsk:t af K. M:s Nåd.
St:r ang. jernvägsbyggnaderne i riket, tog jag mig friheten yttra, att man, före slutliga bestämmandet af fortsättningen utaf jernvägens rigtning från Christinehamn genom Wermland, borde sorgfälligt undersöka, 308 Den 5 December. huruvida icke, till större och allmännare båtnad för denna provins, samma jernvägs fortsatta sträckning från Christinehamn skulle förläggas mera nordligt än hvad föreslaget blifvit.
Denna min framställning grundade jag, bland annat, på öfvertygelsen derom, att någon större trafik icke är att förvänta på vägen mellan Carlstad och Arvika. 1859 års Jernvägs-komité har föreslagit jernvägens dragande åt Carlstad och Arvika; och då enahanda åsigt jemväl finnes uttalad uti Frih. Cederströms, Rudolf, nu förev:de motion, bar jag ansett mig böra tillägga några ord i ämnet.
Till frågans närmare utredande får jag alltså omnämna, att jag förskaffat mig åtskilliga upplysningar från General-Poststyrelsen, med ledning af hvilka en hvar kan bedömma, huruvida anledning är att antaga, det någon större personaltrafik emellan Arvika och Carlstad skall komma att ega rum.
(I afs. å godstrafiken måste den nordligare rigtningen otvifvelaktigt vara fördelaktigare.
) Jemlikt upprättade sammandrag öfver personbefordringen med Post-verkets diligenser å linierna Orebro-Carlstad och Carlstad-Arvika för tiden Januari-Juni innevarande år, utgjorde de då begagnade platsernas antal: å förstnämnde linie 74 st.; och å den sistnämnde 26 st.
De under samma tid å hvardera linien tillgängliga platsers antal var 312 st.
För den efterföljande tiden hafva, särdeles i afs. å de sistförllutne månaderna, fullständiga uppgifter ej ingått; men de uppgifter, som inkommit, gifva dock med någorlunda säkerhet vid handen, att under Juli-Oktober varit begagnade: å linien Orebro-Carlstad 102 platser; och å linien Carlstad-Arvika 50 dito, då emedlertid 204 platser å hvardera linien funnits tillgänglige; samt att under November månad å linien Finnerödja-Carlstad upptagits 48 af 64 disponibla platser, och å linien Carlstad-Arvika 7 af 48 dito.
Af de disponibla platsernas antal hafva således de upptagna platserna utgjort: å linien Orebro—Carlstad Januari—Juni 23,72 proc.
Juli—Oktober 50 „ A linien Carlstad—Arvika Januari- Juni 8,33 „ Juli—Oktober omkr. 25 proc.
November 15 „ eller å sistn. linie pr medium 15 „ samt å linien Finnerödja—Carlstad November 75 proc. Den 6 December. 309 Till Carlstad visar sig säl. trafiken vara rätt betydlig; men från Carlstad till Arvika är förhållandet helt annorlunda.
Om nu med afs. härå jernvägen kommer att dragas mer nordligt, så är man ju alltid i tillfälle att anlägga en bibana till Carlstad, hvilken, med särskildt afseende å den dit ifrågakommande större persontrafiken, skulle komma att blifva önsklig.
Att en bibana, från någon punkt å en nordligare bana, till Filipstad anlägges, anser jag äfven högst önskvärdt, och torde blifva en följd af en i sådan sträckning byggd jernväg.
Vidare har motionären, i öfverensstämmelse med de af mig vid remissen af den Kongl. Proposm yttrade åsigter, föreslagit anslags beviljande till banan mellan Porla och Christinehamn.
Min förbindelse till motionären för detta förslag får jag härmedelst uttala, ifall motionärens hemställan i denna del kan blifva något ytterligare stöd för Stats-Utsk:t att bestämma sig för jernvägens fortskvndande åt detta håll.
Deremot är jag icke ense med den värde motionären om de af honom föreslagne medel för omhandlade måls befrämjande; — ty han har velat att för ifrågavrde arbete jemväl möjligen skulle disponeras det för Stockholms sammanbindningsbana afsedda anslag.
En annan motionär åter har mer bestämdt och ovilkorligt yrkat, att nämnde sammanbindningsbana skulle beröfvas det till densamma af K.
Jag skulle vilja uppkalla dessa båda yrkanden »den första stormlöpningen» motsammanbindningsbanan i Stockholm; och täger för gifvet att de icke komma att blifva den sista.
Uti förevar:de ämne ber jag att nu få meddela några upplysningar till deras kännedom, hvilka icke oaflåtligt följt samma frågas handläggning.
Till en början hafva af 7 komiterade uti 1862 års jernvägskomité 6 förordat denna bana.
Sammanbindnings-banans anläggning i Stockholm samtidigt med den norra jernvägens byggande är högst nödvändig med afseende å deraf följande större besparing.
Icke heller den förut af mig omnämnde motionär har afstyrkt samma bana, utan allenast yrkat på uppskof med dess anläggning; men det är just detta uppskof, som jag vill bevisa kommer att medföra stor ekonomisk förlust.
En hvar måste inse, att den bangård, som finnes å Söder, redan nu, sedan vestra stambanan blifvit färdigbyggd, är otillräcklig för rörelsebehofvet.
Om nu ytterligare en jernväg från Norrköping och hela södra stambanan blifva färdigbyggda under nästa statsreglerings-period, så kommer en sådan mängd effekter och resande från dessa orter till förutnämnde station å Söder att öfverföras, att man lätt kan föreställa sig, huru mycket mer behöfligt ett nytt aflopp för all denna rörelse skall blifva.
Man måste sålunda ovilkorligen föra jernvägen ned till Jernvägen redan under nästa statsreglerings-period.
Men låtom oss då beräkna, hvilka pekuniera uppoffringar måste göras för den egentliga sammanbindnings-banan.
— Tunneln till Jernvägen skulle kosta 960,00 rdr.
För banan från Tegelbacken till Gamla Kungs - 310 Den 5 December. holmsbrogatan, der eljest stationen för norra banan borde anläggas, den nya stationen inberäknad, har beräknats 610,000 rdr.
Sålunda för båda dessa poster tillsammans 1,570,000 rdr.
Afräknar man dessa 1,570,000 rdr från den för sammanbindnings-banan föreslagne total-kostnad, rdr 3,070,000, återstår 1.500.000 rdr för den egentliga sammanbindnings-banan mellan Jernvägen och Tegelbacken.
Komiterade hafva ansett att det vore af största vigt, att man samtidigt med norra stambanan företoge sig sammanbindnings-banans anläggning, emedan man i annat fall måste utvidga byggnaderna vid södra stationen och ett sådant arbete skulle uppgå till 250,000 rdr.
Härtill komme ytterligare kostnaden för 2:ne reserv-lokomotiv, hvilken kan beräknas till 100,000 rdr, samt för passagerare- och lastvagnar i reserv minst 120,000 rdr, tillsammans 470,000 rdr.
Lägger man dertill aflöning till en trafikdirektör, en stationsinspektor m. fi. tjenstemän samt underhållskostnaden och öfrige årliga utgifter vid en station, tillsammans 31,000 rdr, motsvarande, efter 5 procent, ett kapital af 624,000 rdr, uppgår total-beloppet af angifna kostnad till rdr 1,094,000: — Mina Hrr!
1,094,000 rdr är sålunda den summa, som får utbetalas, om man ej samtidigt med norra banans färdigbyggande verkställer sammanbindningen genom Stockholm, på sätt föreslaget blifvit.
Afdrages nu detta belopp från 1,500,000 rdr, som den egentliga sammanbindningsbanan mellan Jernvägen och Tegelbacken skulle kosta, blir återstoden af den för samma sammanbindningsbana rätteligen sig belöpande kostnad endast 406.000 rdr.
Härtill uppgår sål. den ökade utgiften, om sammanbindningsbanan genast anlägges.
Att ofvanstående beräkning är till alla delar rigtig, kan jag ej draga i tvifvelsmål; och jag tror icke heller att någon annan skall göra det, då vi känna att planen till dessa arbeten blifvit uppgjord under Chefens för Statens jernvägsbyggnader ögon.
Bemälde
Chef har jemväl sjelf åtföljt den sistnämnde komiténs ledamöter samt förevisat alla de för samma arbeten ifrågakommande ställen.
Mig synes oförklarligt, att då här är fråga om en bana, som ovilkorligen skall bära sig, något motstånd kan ega rum.
Om en aktieteckning derför skulle blifvit öppnad, är jag öfvertygad, att denna bana säkerligen inom ganska kort tid skulle komma till verkställighet.
Äfven mot
Upsala-banan hör man hvarjehanda betänkligheter uppställas; och likväl skall — jag är derom fullt förvissad — ingen bana komma att bättre bära sig.
Som jag icke längre vill uppehålla R. o. Ad:s tid, ehuru mycket vore att ännu tillägga, får jag endast anhålla att detta mitt yttrande måtte få till Stats-Utsk:t medfölja.