Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Detta blir så mycket angelägnare derigenom, att det ingalunda förhåller sig såsom Utsk. förmodar, att en vägomläggning af det afsedda slaget står i nära samband med väghållningsskyldigheten, utan tvcrtom händer ej sällan, att väghållaren är likgiltig för förändringen , till och med stundom mera intresserad för det gamla skickets bibehållande, fastän de tralikerande äro af alldeles motsatt tanke; hvadan ock ordet ”v ä g h å 11 n i n g ss k y
I d i ge” öfverst |>å 47tde sidan af Utskts betänk, bör förändras, äfvensom i min tanke icke är tjenligt alt föreskrifva menigheternas deltagande eje ti ni t i v t till hälften i kostnaden, utan tror jag, alt den Den a5 November e. m 3j3 Lör fördelas enl. undersökningar och anbud , samt enl. K. M:s nåd. förordnande vid särskildta tillfällen.
För resten vill jag afvakta del afseende å detta ärende, sorn Utsk. ytterligare utlofvat, när undsättningsanstalter intill nästa riksdag komma under öfverläggning, äfvensom jag appellerar till de speciella föreskrifterna vid bancovinstens användande. 8:0 Uti motion, afgifven d. 4 Mars delta år af Hr Dalman, W. F., tryckt i 3:dje hilft. af R. o. Ad:s prof., sid. 1 18, rad. 26, gör lian ett förslag, oundgängligen nödvändigt alt observera, innan verkställigheten af vägarnes omläggning företages, nemi. ”ali all sluttning mätte bestämmas sadan som trafiken /trä/ver/’
Uti deraf föranledt utlåt, har jag d. 18 sisth Mars gjort reda för hvad denna preliminära iakttagelse tillhör.
(Se 4lde haft. af R. o. Ad:s prot. för denna riksdag, sid. 3'oy—3o8 , bilagde.)
Med denna del af ärendet liar StatsUtsk. i det nu föredragna utlåt, sig icke befattat.
Sedan emedlertid q vses t io an, eller vägarnes partiella omläggning, nu blifvit af Utsk. tillstyrkt , och medel dertill föreslagna; så synes mig påtagligt, att förslaget rörtde q v gest i o qvomodo icke längre bör förblifva obesvärad!.
Representationen, såsom mindre bevandrad i dylika ärenden, än de organer, som K.
M. är i tillfälle att använda, torde bärvid göra bäst, att hos K. M. i rind. anhålla om utfärdandet af en stadga i detta afseende, motsvarande hvad i andra länder redan är iakttaget , hvarigenom man kan blifva förvissad att de medel, som för denna angelägenhet användas, icke till större eller mindre del må förfela ändamålet, hvarpå ty värr exempel inom communerna icke saknas, just derföre att ingen egentlig styrelse
Jör allmänna arbeten hittills varit lill finnandes.
Med anledn. häraf får jag begära, att StatsUtsk., i förening med Ekon.Utsk., — om så behöfves , — föreslår R. St., alt hos K. M. i und. anhålla om utfärdandet afen allmän stadga, som bestämmer den högsta lutning, som ä allmän väg må äga rum. g:o Angtde Uisk:s förslag att ställa till K. M:s disposition [5,ooo r:dr, till anställande af ett chaus«ce-prof emellan Westerås och Fahlun , så delar jag fullkomligt Ulsk-.s mening, helst jag anser ett sådant prof synnerligast nödigt, för att gifva allmogen öfvertygelse 0111 nyttan af detta byggnadssätt; men jag delar ej Utskts tanke, att dervid ännu ej kan något ytterligare t i 11 göras , och har ingalunda kunnat draga den negativa tydning af K.
M:s skrifvelse i ämnet, hvartill Utsk. kommit; ty visserligen har det gått an i denna fråga, liksom uti andra dylika, upptagna i samma betänk.
, att fästa villkor af menighetens bidrag vid något bestämdt anslag.
Otvifvelaktigt är, alt vägplanets beredande och försättande i ett backfritt och äfven annars riktigt läge, är en operation, som under alia förhållanden blir oundgäng - Den a5 November e. m. lig alt företaga, och som således med allt skäl nu hade kunnat komma i betraktande.
Om emedlertid, i sakens närvar, skick, icke något ytterligare till hela den omtalade väglinien kan begäras med hopp 0111 framgång, så får jag dock vördsamt föreslå , att R.
St. rnåtte i underd. anhålla, alt K.
M. täcktes, på bekostnad af allmänna medel, låta utstå kningen af nya väglinien i detalj för sig gå, med elei’ t i 11 hörande afvägningar och kostnadsberäkningar , samt att j o r d e rsä 11 n i n g s - äfvensom u nde r hå I Isfrå g o r n a gifvas all den utveckling, som de på förhand kunna erhålla, genom vederbörandes hörande, hvarefter ej allenast våghålIningsskyldige, utan jemväl de trafikerande, med näringsidkare af alla slag, äfvenledes torde böra höras, för bestämmande af deras bidrag till den ifrågavar. anläggningen; så att R.
St., vid deras nästa sammankomst, genom K.
M:s nåd. försorg och meddelande, komma i tillfälle att definitivt yttra sig i frågan.
Dessa samtliga anmärka- anhåller jag måtte få åtfölja den återremiss af betänk., som jag förmodar medgifves.
I taite punkten af StalsUtskts betänk.
N:o 35{ litt. C, har Utsk. tillstyrkt minskande af den begärda summan 44i°°° *':dr, för upptagandet af de uti Kodjupet försänkta vraken, lill endast 2Zj.5oo, ämnade till upptagande af endast ett af dem.
— Redan för 35 år sedan, då jag var commenderad på en liten fregatt, lade vi, under upplofningen, i följd af strömsättning och fallande vind, ombord på ett af dessa vrak.
Så vidt jag nu minnes, såg vraket ut att vara i ett mycket bristfälligt skick, stöttadt med pålar; häraf kunde i tiden den fara uppstå, alt ett lossnadt träd småningom flöt ut midt i strömmen med den ena ändan uppstående i sned riktning, på hvilket träd ett seglande fartyg lätteligen kunde stöta så olyckligt , att del stötte hål i botten och sjönk på stället.
Det är dessutom en gifven sanning, alt nian med en proportionaliter ringare summa upptager ?.:ne vrak än ett; och då äfven betraktas förmånen af ett större utrymme för seglalionen på ettställe, der ofta många fartyg sammanträffa, och flera sammanstötningar redan ägt rum , är de-t ock af den största nytta att nu med ens upprifva begge och göra sundet så bredt som möjligt ; hvadan jag, vid den återremiss, sorn jag föreser alt R. o. Ad. beviljar, anhåller att H.
StalsUlsk. må föreslå en förslagssumma af 44i000 r:dr alt i mån af behof utgå till vrakens upptagande i Kodjupet.
Ilr Nordenanckar, Fredr. Wilh.:
Såsom ledamot af sammansatta Stats- och BancoUlsktn har jag haft tillfälle att taga närmare kännedom om de ai betsförelag, hvartill anslag nu äro i fråga, och jag hade derföre ämnat att något fullständigare yttra mig i ämnet; men den inbrutna natten ålägger mig alt så litet som möjligt taga R. o. Adis tid i Den aä November c. m. 3;5 -anspråk, och jag vill derföre inskränka milt yttrande till några få vigtigare frågor.
Min första anmärkt), gäller sjelfva den princip, soinUtsk. följt, då Utsk. ingått i hvarje särskild frågas detaljer och ansett sig särskildt för hvarje ifrågasatt anslag höta pröfva, om det bör beviljas eller icke.
Sådant tillhör den administrativa makten, och följden af detta behandlingssätt måste blifva, att misstag begås och alt mångå beviljade anslag icke kunna begagnas.
På flera ställen t. ex. äro undersökningarne ej fullbordade, på vissa ställen äro inga associationer bildade, och på andra åter äro villkor föreskiifna, sorn vi ej veta 0111 associationerna antaga.
Frågorna äro således icke nog förberedda, och 0111 anslagen skola kunna utgå, måste undersökningar och underhandlingar föregå.
Det blir då nödigt att lemna definitiva pröfningen och beslutet till K. M., och Utsk. hade således i min tanke hellre bort ställa åtminstone en del af medlen under K. M., för alt af Honom på vissa af Ständerna föreskrifna villkor disponeras; — så skedde förra riksdagen.
Många af ifrågaställda arbeten äro likväl så förberedda och af den natur, alt ett beslut derom kan genast fattas, och jag ber således Utsk. uppföra dem i 2:ne classer, deraf irsla classen bör innehålla deni, som nu af Sländerna få anslag, och andra classen dem, som äro i delskick, alt de måste blifva beroende af ytterligare pröfning, och för hvilkas räkning en viss årlig summa lemnäs till K. M:S disposition.
Till irsta classen föreslåsr Ljusna eif rrdr 6,000.
Kodjnpet „ 24,5oo.
Forsshaga och Dejeforss, hvarom jag särskildt vill tillägga några ord „ 110,000.
Albrechtsund ,, 24,000.
Linköping 4 >32°.
"Wisby 79,000. hvartill jag äfven lägger de af Utsk. afstyrkta anslag till Höganäs hamn 267,000. och Strömsholm h 5o,ooo om året.
Hit kunna äfven räk - nas låneunderstöden till Warbergs och Ystads hamnar.
De öfriga arbetena böra uppföras i classen N:o 2 och hänvisas till K. M:s pröfning.
Äfven rörtde dessa sednare vill jag särskildt yttra några ord.
Strömrensningarna i norra vattudragen äro i min tanke ej nog undersökta för att nu kunna beviljas, och jag anser ej dessa företag vara af nog allmänt intresse, emedan skogen har för långsam återvext och landet är mindre tjenligt till production och odling.
Indals-elfven gör likväl härifrån ett undantag, emedan en mängd trädvaror derpå utföres; men just derför bör man kunna fordra, att de trafikerande på elfven böra bidraga till en rensning, hvaraf de draga fördel, och det finnes intet skal hvarför man skulle Den a5 November e. m. frångå den grundsatsen, alt enskilde skola deltaga i Staten» uppoffring.
En sådan uppgörelse emellan några få timmerhandlare på Indals-efven är vida lättare att uppgöra än t. ex. pä Clara-elf, der en särskild elf-direclion är bildad, sorn ombesörjer timmerflottning, rensningsarbeten, länsbyggnader m. m.; hvars utgifter årligen, utan något bidrag af Staten, uppgå lill 8 ä 10,000 r:dr, oell hvartill alla timmerhandlare contribuera i man af timmerniärkningslängderna.
Hvarföre skulle de trafikerande på Indals-elfven mera befi ias från dessa kostnader?
Denna fråga förljenar så mycket mera att närmare pröfva» , som rensningen af den tillhörande
Litselfven äfven åsyftar sänkningen af en sjö af 2^ mils längd, hvarigenom en betydlig landsträcka blir odlingsbar; och hvarför skulle man mera här än vid öfriga föreslagna vattenaftappningar gifva jordägarne denna vinst för intet?
Litselfvens rensning för 6,5oo r:dr är angelägnast, men strandägares och timmerhandlares bidrag bör blifva beroende af närmare pröfning.
Innan en sådan billig reglering föregått, bör således ej anslaget beviljas.
Jag går nu alt yttra mig om slussanläggningarna vid Dejeforssen och Forsshaga och påkallar dervid Utsk:s synnerliga uppmärksamhet, emedan jag anser att nästan intet af de föreslagna arbeten är så förtjent af Sländernes behjertande, så väl i afseende på mängden af de varor, som redan på Clarelfven transporteras och betungas med dryga afgifter, som äfven med afseende på den nya production, som skulle framkallas ur Elfdalens och Vesterdalarnes skogrika trakter, som nu ligga nästan i ödesmål.
Från Clara-elf utskeppas årligen nära 40>000 Sk9? jern, omkring 3o,ooo tolfter plank och 6 å 8ooo tolfter sågblockar, och endast dessa effecter lemna ett exportvärde af nära i million r:dr; rnen huru skulle icke denna production. förökas, 0111 genom minskade transportkostnader nya anläggningar uppmuntrades?
Hvad afbränningar producenten eller trafikanten nu måste vidkännas, upplyses bäst deraf, att t. ex. den timmerlolft, som vid Carlstad är väld 18 i :di', på strömdragets nordligare delar är värd endast g och på skogsroten endast 2 0 3 ridr, och likväl är skogsdrift landets nästan enda näring.
Vanliga kornpriset i dessa trakter är 18 r:dr, emedan detsamma måste landvågen fraktas ifrån Carlstad ofta 16 ä 20 mil uppåt landet, på sidan örliden stycketals segelbara elfven.
Uddeholmska bolaget ensamt consumerar i5 ä 20,000 l:r.
Ofvanom strömfallen ligga några och 5o stångjernshärdar och 8 stora sågverk.
Privilegier till 18 st. nya stångjernshärdar finnas beviljade , men äro ännu obegagnade i anseende till brist på folk i dessa råa nejder — för dyra lifsmedel och för stora transportkostnader.
Vigten af att underlätta trafiken på Clara-elf har redan länge varit erkänd och vunnit Styrelsens uppmärksamhet.
Jag recominenderar delta arbete till Utsk., icke endast för det stora statsekonomiska intresset, sorn dervid framstår, men Den i5 November e. m. 377 äfven derför alt rättvisan fordrar, alt de trafikerande icke längre gäckas i sina förhoppningar om allmänt bidrag, hvarom de redan längesedan haft ett ännu ouppfyldt löt te.
En ständig otur liar följt delta stora och nyttiga företag.
Det vai’ till följe af Regeringens uppmaning, som undersökningar oin canal-anläggningar vid Forsshaga och Dcjeforss redan :8a4 verkställdes; kostnaden beräknades då till circa 170,000 r:dr. K. M. beviljade i nåd. skrifvelse af den 26 Tiars 1826 ett anslag af slrömrensningstnedlen af 100,000 rtdr.
Enskild assosiation bildades lill (öretagets verkställande; bolagsieglorna fastställdes d. 19 Oct. s. å.
Redan voro 5ooo r:dr utbetalda till jordersättningar, redskap och materialier inköpta och arbetet skulle höi ja, då en skrifvelse från Chefen för Storamirals-embetets 3:dje afdela, ankom, som inhiberade vidare utbetalning och afbröt arbetet, emedan planen ansågs böra vidare pröfvas.
Nya kostnadsförslag blefvo på samma chefs föranstaltande uppgjorda, som upptogo icke mindre än 736,188 rsdr.
Följden blef bolagets upplösning hösten 1828.
Ar 1833 blefvo nya undersökningar verkställda, och kostnadsförslag upprättades, som närmare öfverensstämde med dem af år 1824.
En stråle af hopp uppgick åter för provinsen, då 1835 års riksd.beslut, såsom villkor för anslag till vattencomnrunication, stadgade, att de från äldre tider ifrågasatta arbeten borde äga förmånsrätt, — ty i detta afseende fanns intet som kunde jemföras med Clara-elf, — samt att de bolag skulle understödjas, som lemnade större enskildt bidrag.
Cronstedt, då chef för 3:dje afdeln.
, höll sammanträde i fastingsmarknad ■ 836 med trafikanterne, lofvade Statens understöd, och uppmuntrade till actieteckning.
En sådan blef ock verkställd; men då ortens deputerade kort derefter androgo ärendet i Stockholm, blef utgången annorlunda, emedan statsmedlen gått andra vägar.
Svikne i sitt hopp, och misströstande att någonsin komma till ett slut med denna missgynnade fråga, vände deputerade åter, förslaget afstannade nu för andra gången , och den bildade assosiationen drog sig ånyo tillbaka.
Slutligen ankom ■ 83y från K.
M» ett nytt förslag, hvaruti erbjöds 4000 r:dr årligen till Dejeforss och 3ooo till Forsshaga, hvarmed det ansågs att halfva kostnadssumman skulle kunna förräntas och på a3 å 24 år amorteras, såvida bolaget ville anskaffa hela byggnadscapitaiet och förbinda sig till arbetenas fullbordande; men som K. M, ej disponerade medel härtill längre än lill nästa riksdag, kunde anslagets fortfarande ej längre utlofvas, utan måste blifva beroende af nya Ständers bifall.
Löftet var således obestämdt, och trafikerande kunde således icke å sin sida ingå bestämd förbindelse.
Bolaget var upplöst, och ansåg så mycket mera betänkligt att på nu föreslagna villkor åter förena sig, som dessa villkor stodo i uppenbar strid mot riksd.beslutet af 18 *5, som innehöll att de företag, som ej 17 H. 48 3,3 Den a5 November e. m. bunde verkställas med de lill nästa riksdag anslagna medel, borde uppskjutas och underställas nya Ständers pröfning.
Vid annalkandet af 184o urs riksdag förenade sig de trafikerande åter för 3:dje gången til en association för slussanläggning vid Forsshaga, hvarjemte Uddeholmska bolaget ville åtaga sig anläggningen vid Dejeforss.
Under hopp att de grundsatser ännu skulle gälla, sora af förra Ständer stadgades, hafva bolagen sökt att ställa sig desamma lill efterrättelse och erbjudit sig att bestrida halfva kostnaden, om den andra hälften eller 60,000 för Dejeforss och 5o,ooo för Forsshaga lemnäs utaf Slaten, då i alla fall jordersättningarna och hela den betydliga risken af misstag i kostnadsberäkningen faller på bolagens lott.
1 betraktande af anläggningens vigt äfven för det allmänna, förra riksd.beslutet som man ställt sig till efterrättelse, oell de missöden, hvarför dessa arbeten i 16 års tid varit utsatta, hoppades man slutligen alt, efter ett vädjande till II.
St., uppnå målet; men StatsUtsk. har velat annorlunda, då Utsk. tillstyrkt, att de begärda anslagen må nedsättas från 110,000 till 75,000 r:dr.
Den påräknade summans beviljande har utgjort ett villkor för bolagsföreningen, och det vore nedslående 0111 ortens bemödanden skulle för 3:dje gången stranda.
En sådan utgång vore i sanning föga egnad att uppmuntra till uppoffringar för allmänt väl att framkalla associationer och att grundlägga den allmänna anda och det förtroende till statsmakten, som är så nödigt för upplijelpandet af fosterlandets industri.
Utsk. har i sitt betänk, lemnat ett anslag åt Ahus-hamn, vid utloppet af Helge-a, som löper förbi Christianstads fästning och stad.
Utsk. har eroottagit 4 motiöner, hvaribland 2, den ena af representanten för Christianstads borgerskap, och den andra, afen BondeSt:s representant från trakten omkring Christianstad, afse hamnen vid Ahus, samt 2, den ena af representanten för Cimbritshamns stad och den andra af en RondeSt. tillhörande riksdagsman från trakten omkring Cimbritshamn, röra anslag för hamnanläggning vid Cimbritshamn.
Utsk. har förklarat, att icke tillgångar finnas för att bestrida utgifterna för begge dessa hamnanläggningar.
Utsk. har derefter medgifvit ett anslag för hamnanläggningen vid Ahus af i5,ooo r:dr jemte ett lån af 20,000, emot det att Christianstads stad åtoge sig hamnanläggningens utförande, men utsatt det villkor, alt om staden ej gjorde det, skulle medlen öfverflyttas på Cimbritshamn! hamnanläggning.
Jag ser deraf, att Utsk. varit i ett slags tvehågsenhet om hvilken hamn, som borde äga företräde, men slutligen stannat vid Åhus. Jag anser mig icke här böra på förhand förklara min enskilda lanke 0111 hvilkendera hamnen bör hafva företräde, men jag tror att Utsk. måhända har ännu svårare alt bestämma detta företräde, hvarföre jag tillstyrker, att, efter den återreroiss, Den a5 November e. m. 3:9 sorn na torde öga rum, Utsk. matte fösta behörig uppmärksamhet på vigten att gifva den företrädet, som förtjena!' det.
Min enskilda tanke måhända skulle stanna för Alius, men jag tror, alt om den summa, sorn Utsk. anslår för hamnanläggningen, stiilies till K. M:s disposition, och Konungen, efter hållna undersökningen, kan fä bestämma ut hvilken hamnanläggning penningnrne skola anvisas; så är man säkrare alt icke misstag skall äga rum.
Detta är så mycket v ig ti - gare, som jag tror att icke orternas enskilda ställning dervid bör komma i (Våga.
Jag lior att då ett statsanslag meddelas, så bör Statens vinst äfven beräknas.
Jag är öfvértygad, alt Alius hamnanläggning i det fallet kommer att blifva föremål för en noggrannare undersökning, dä coimuunicationen derifrån lill Christianstad i afseende på fästningen kornme att verka betydligt, och jag tror, att dä måhända det icke vore utan vigt om StatsTJtsk. kunde finna medel att förhöja anslaget för denna hamn; ty det är ovillkorligen gifvet, alt det vore blott ett förskott af statsverket, som nu årligen får betala ganska betydliga summor för landt-transporter till och ifrån Christianstads fästning af förrådspersedlar för armeens behof, äfvensom nära intill Christianstad ligger ett af Sveriges största krutbruk, och således kruttransporterne betunga allmänheten och Staten genom de dermed nu förenade ganska dryga kostnader.
Jag skulle önska att Utsk. fästade uppmärksamhet derpå vid summans bestämmande, och att Utsk. äfven fästade afseende på fördelen att åt K.
M. öfverlåta alt, efter en noga undersökning, tillse hvar dessa penningar så val för Statens sorn för länets eller orternas nytta kunna bäst användas.
Utsk. säger äfven, att Sloramirals-embelets Jidje afdeln,, i afseende på Alius hamn och Heigeåns uppmuddring, afgifvit det yttrande, att Heigeåns Upprensning, så att farled bl ifver öppnad ända upp till Christianstad, vore ett mycket nyttigt företag; men Utsk. yttrar deremot, att Utsk, vid det outredda skick, hvaruti frågan om uppmuddringen af Helgeån ännu sig befinner, ansett sig böra tillstyrka att för berörde företag anslag nu icke må beviljas.
Detta outredda skick lemnar jag i sitt värde, och tror äfven att en undersökning bör försiggå, huruvida uppmuddringen är möjlig och kail leda- till ett godt ändamål ; men denna undersökning kostar penningar, och det är brist på medel , som hittills lior hindrat en ordentlig undersökning i detta fall.
Jag ville önska ali Utsk. mätte fästa någon uppmärksamhet på denna omständighet och anslå några medel tillen sådan undersökning.
Delta kan visserligen icke vara betydande för Stalén, men kostnaden är betydlig för orten, som nu hvarken inser nödvändigheten deraf eller verkligen liar medel till denna undersökning.
Jag lägger vigt på denna undersökning; ty ofelbart skulle, 0111 genom denna .undersökning hlefve utrönt att en sådan uppmuddring kan ske, detta företag för en stor 38o Den a5 November c. in. del af Skåne oell sädrå delen af Småland vara af stor vigt.
Denna Helgeå löper ända upp ifrån Småland, går genom stora sjöar; oell Kronobergs län, som saknar nästan alla utfartsvägar, skulle få en ganska tillfredsställande utsigt för afsältningen af sina skogseffecter oell andra varor ned åt slättlandet.
Mörner icke är närvar.
, som kunde gifva närmare upplysning om hvad verkan detta kunde hafva på Kronobergs lan.
Jag begär att detta mitt yttrande må få åtfölja den återremiss, som af flera blifvit hegard.
Hr Hammarhjelm, Garl Fredr.! [ afseende på behandlingen af de vigtiga ärenden, sorn förekomma i detta betänk., hade jag föreställt mig, alt Utsk. i första rummet bort företaga de vigtigare och större företagen samt till sist lemna de smärre, hvilka likväl blifvit af Utsk. i första rummet afsedda.
Anledningen dertill bör kanske sökas i de mindre tillgångar, som Utsk. hade, då betänk, uppgjordes , än som nu finnas, sedan vi känna att en betydlig bancovinst äfvenledes kommer Utsk. tillhanda
Det tyckes då nu vara och blifva af synnerlig vigt för Utsk. att taga i noga betraktande och öfverväga de egentligen stora företagen, som förekomma i detta betänkande.
De stora företagen äro, så vidt jag kunnat finna, egentligen blott 3 , nemi. först Sveacanal, sedan Strömholins canal och derefter hamnen vid Höganäs.
Alla tre sakerna äro dock af Utsk. för bigångna.
Svea-carral, sä är planen till densamma helt nyligen uppgjord och den är till och med i sina afdetningar åt Nora och bergslagen ännu icke fullkomligt fulländad.
Men om man anser saken af allmän vigt, tyckes det vara skäl att, på sätt Hr Lagerhjelm redan omnämnt, derför reservera några medel.
Mig förefaller denna canal vara af synnerlig vigt för bela medlersta Sverige i conimerciel! hänseende, särdeles för landets vigtiga jerntillverknings-inrättningar; men, såsom jag tror, kan denna canal äfven blifva af ganska stor vigt i händelse af ett krig; och om olyckan gjorde att Götha-canal blefve spärrad i sin mynning, så hade man i alla fall igenom landet en båtled eller en canal.
Jag tager mig friheten hemställa,att Utsk. ville reservera en summa af 100,000 r:dr om året till K.
M:s disposition från den tid dä alla förberedande undersökningar och alla planer öro fullständigt uppgjorda samt något bolag inom Riket är bildadt, som kunde biträda med sina hiding och i framtiden sköta canalveiket m. 111.
Om dessa 100,000 r:dr örn året ställas på det fondsysteme, som här förut är omnämndt, så skulle med måttlig årlig kostnad denna canal snart nog kunna blifva färdig, ehuru kostnaden efter förslaget uppgår till mer än 3£ millioner r:dr.
I andra rummet tagei; jag mig friheten att till ömt behjertande framställa Strömsholms canal.
Den är också af Den -i5 No v emli er e. m. slör vigt för landet, såsom allmänt kändt är, och det skulle väl blifva en vanära för landet örn kostnaderna för detta företag ej skulle kunna bestridas under en tid, då statscassan är fylld af penningar.
Det tredje företaget, jag äfvenledes tager mig friheten recommendera, är Höganäs hamnanläggning.
Skälen för denna hamnbyggnad äro uti Hr Anckai svärds vid betänk, fogade reservation och Hr af Ulirs nu afgifna skriftliga anförande så väl utvecklade, att jag icke dervid har något vidare att tillägga.
Vidkommande slutligen de i betänk, omnämnda väganläggningarna, hvartill en för helo Riket så obetydlig summa som 5o,ooo r:dr äro anslagna, så bardet förefallit mig, att, ifall R.
St., såsom jag hoppas, gilla den af flera ledamöter, så väl har, som i de andra Stånden, framställda önskan, alt en del af bancovinsten skall fördelas på länen, väganläggningarna borde helt och hållet förflyttas från detta betänk, och hänföras till det slag af företag, för hvilka utgifterna skola bestridas af denna fond inom länen.
Jag anhåller , att dessa mina anmärkntr måtte få åtfölja betänk, vid den återremiss, som jag förmodar komma att inträffa.