Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Gap. ByggningaBalken finnes 472 Den 19 Juni. e. m. stadgadt, rörande anläggande af husbehofs vatten- och väderqvarnar. 160 Från Bevillningsutskottet, af den 16 Jani, i anledning af StatsUtskottets till Utskottet öfverlemnade Betänkande, hvaruti åt stora Barnhuset, för dess genom Finlands afträdande lidna förlust, ersättning föreslås, förmedelst öfverlemnande åt bemälte BarnhusDirection att uppbära stämpelafgiften å Spelkort, för att den ena hälften för Barnhuset behålla och den andra hälften till RiksgäldsContoiret leverera; varandes detta StatsUtskottets Betänkande af Prest- Borgare- samt BondeStånden bifallet, men af Ridderskapet och Adeln till en början till BevillningsUtskottet, jemte Grefve Gyllenborgs anmärkningar, öfverlemnadt; och yttrar sig BevillningsUtskottet, som i grund af förenämnde trenne Stånds åt StatsUtskottets Betänkande lemnade bifall, uti dess till afgifvande Bevillningsproject har iakttagit hvad bemälte
Stånd i afseende på Stämpelafgiften å kort samt controllen och uppbörden derå beslutit , icke hafva kunnat till granskning och öfverläggning företaga Herr Grefve Gyllenborgs vid den föreslagna afgiftens fördelning, samt uppbörden och controllen derå gjorda anmärkningar, enär trenne Stånd derom redan beslutit, 17:0 Från BancoUtskottet, afden2 5Maj, i anledning af väckt fråga om upphörande af
Den 19 Juni. e. m. 473 den nu. öfliga silfvervexlingen i Banken, och anser sig BancoUtskottet förbundet att afstyrka all af Riksens Ständer beroende åtgärd, sorn kan leda till upphäfvande af Verkets skyldighet, att, enär det möjligen ske kan, inlösa sina löpande sedlar; och har Utskottet, uppå sådan grund, ansett sig böra fastställa, såsom med Bankens sifUna fördel närmast öfverensstämmande, att den vidtagna inskränkta realisationen, ehuru för opinionen om Bankens solidité troligen öfverflödig samt, uti sitt närvarande skick, föga lämplig, likväl må tills vidare fortfara. 18:0 Från BancoUtskottet, af den 27 Maj, i anledning af Herr G. A.
Lilljehorns Memorial, rörande åtskilliga financiella ämnen; yttrandes sig Utskottet ej böra underlåta, att allt hvad uti nämnda Memorial åsyftas, som med Utskottets befattning äger gemenskap, för dess del vördsamt afstyrka. 19:0 Från BancoUtskottet, af den 13 Juni, hvaruti Utskottet, uppå anförda skäl, afstyrker det för Banken , i Memorial af CommerceRådet Santesson, föreslagna del. tagande i ÖstersjöCompagniet, såsom för ingen del förenligt med espriten af Bankens inrättning och de för dess förvaltning gällande föreskrifter; äfvensom Utskottet ej kan tillstyrka bifall till det i samma Memorial äskade lånbiträde i silfver. 474 Den j g Juni. e. m. 2o;o Från OeconomieUtskottet, af den 13 Juni, i anledning af ett af RiksdagsFullmägtige frun Gottland, Jacob Jacobsson och Lars Jocobsson ingifvet anförande, hvaruti yrkas, att de på förbemälte ö varande strandridare boställs byggnader och lastage bryg. goiv, sorn allmogen i alla tider byggt och vidmsgthållit, måtte hädanefter, gemensamt med allmogen, underhållas af Wisby stad.
Utskottet, som ansett det detta mål borde af BondeStåndets enskildta BesvärsUtskott hafva blifvit behandladt, ytirar sig upplysningsvis öfver hufvudsaken , och anser ett deltagande uti Strandridare, byggnadernas och Lastage bryggornas vidmagthållando icke böra Visby stad' åläggas; förmälandes Utskottet sig ännu ytterligare mot slutet icke kunna med detta mål taga någon befattning. 2i:o Från OeconomieUtskottet, af den 13 Juni, i anledning af en utaf Riksdagsfullmägtigen Per Nilsson från Stora Kopparbergs
Län, väckt fråga örn Riksens Ständers medverkande till de på Norrska sidan vid gränsen af Kopparbergs
Län anlagda GränsTullars afskaffande; förklarandes Utskottet, att som, enligt Norriges, af Hans Kongl. Mai t fastställda och antagna Grundlag, Sveriges Rikes Ständer icke hafva någon rättighet att befatta sig med Norriges angelägenheter, lärer Riksdagsmannen Per Nilsson böra hos Kongl.
Maj;t i underdånighet anmäla den Den 19 Juni. e. m• 475 önskan, hvarmed han nu, oriktigt, vändt sjg tili Riksens Ständer. 22:0 Från BancoUtskottet, af den 25 Maj, i anledning af en af Riksdagsmannen Johan Olsson Longberg väckt fråga omupphäfvande i vissa delar af Herrar Revisprernas olver RiksDRcontverkets förvaltning för år 1S14, i afseende på samma Verks administration, meddeldta stadganden; och har Utskottet icke funnit skäl att tillstyrka någon af de af Riksdagsmannen I^ong. berg yrkade förändringar. justerades följande: * Utdrag af Protocollet, hållet i Höglofl.
Ridderskapets och Adelns Plenum den ig Juni 1815.
S. D. Antog Höglofl.
Ridderskapet och Adeln det Vällofl- BorgareStåndets inbjudande att instämma uti det af Högvördiga PrestStåndet redan den 3 Januari 1SI0, i afseende på byggnadsskyldigheter, i städerna gjorda medgifvande, att undantag från ortera, som kunna hvars och ens innehafvande jord lagligen åläggas, icke skulle äga rum för de hus och egendomar, som Ecclesiastike personer tillhöra, utan att af dem sjelfva bebos.
Ut supra S. D.
Förklarade Höglofl.
Ridderskapet och Adeln sig tili alla delar instämma sä i be - 4:6
Den 19 Juni. e. m. sl 11 et som ordalagen af det från Vallöf], Borgareståndet meddeidta ProtocolisUidrag, af denna dag, rörande anmodan till samtliga Utskotten om iakttagande af all möjlig skyndsamhet nied tilländnbringande af de för dem ännu återstående göromål.
S. D- Återremitterades StatsUtskottets, den 12 juni på bordet lagda, Betänkande, af den 9 nästföregående , angående Statsverkets inko rister och deras beräkning i RiksStaten för nästkommande och påföljande år, intill nästa Riksdag.
S D. I anledning af gjorda anmärkningar, återremitterades LagUtskottets, den 15 tlennes på bordet lagda, Memorial, af den 25 Maj, rörande forum för mål som angå försummelse af väglagning, m. m.
S. D Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets, den 8 dennes på bordet lagda, Betänkande, af den 1 nästföregående, rörande yrkad inskränkning uti den åt invånarne i en viss trakt af Elfsborgs
Län förunnade rättighet att idka Gårdfarihandel, blef, i anledning af gjorda anmärkningar, till Utskottet återlörvisadt.
Ridderskapets och Adelns Plenum, e. m. den 19 Juni 18 x 5- S D. 1 anledning af gjorda anmärkningar, ansåg Ridderskapet och Adeln BancoUt-- Den 19 Juni. e. m. 477 skottets, den 3 dennrs på bordet lagda, Me. morial, af den 27 Maj, angående utlåning på fast egendom, böra till lörnyad handläggning återförvisas.
S. D. Bifölls StatsUtskottets, den 9 Juni afgifna och den 15 pä bordet lagda, utlåtande, rörande Ädelfors Guldverk.
S- D. Då nu å nyo föredrogs Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets, den 15 dennes på bordet lagda, Betänkande, af den 6 nästföregående, i anledning af väckt fråga om af hjelp nde af vissa kostnader lör Rote- och Rusthållare, blef detsamma af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln till Utskottet återförvisadt.
Vid förnyad föredragning biföllos följande LagUtskottets, den 15 dennes på bordet lagda, Memorial, af den 26 och 27 Maj, nemligen:
Ko Angående grunden för beloppet af arrénde och om lösen för Frälserenta. 2:0 Angående Rådman Sjöboms Memorial om Sjölagens granskning och öfverseende. 3:0 Angående hvad iakttagas bör vid Besvärs fullföljande i brottmål.
Ridderskapet och Adeln åtskilldes klockam 8.
In fidem Protocolli /}. G. Silverstolpe. 473 Den 20 Juni.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloff Ridderskapet och Adeln den 19 Juni 1815- S. D. Med anledning deraf, att det Vallöf].
BorgareStåndet och det Högvördiga PrestStåndet, uti meddeldta ProtocollsUtdrag af den 12 dennes, förklarat sig hafva beslutit, att särskildt upptaga Constitutions Utskottets under den 29 November 1809 afgifna Betänkande öfver dc hos hvardera af RiksStånden vid RegeringsFormen, innan dess antagande, gjorda anmärkningar, företog nu Höglofl.
Ridderskapet och Adeln likaledes berörda Betänkande punktvis; och enär, vid granskningen häraf, utrönt blifvit, dels hvilka punkter blifvit afgjorde, dels å hvilka något afseende icke ansågs kunna eller behöfva göras, befunnos endast de nedanskrifna återstå, öfver hvilka Ridderskapet och Adeln stannade i följande beslut: S6:te §:n.
Den härvid gjorda anmärkning, att RiksgäldsContoirets Protocoll uti intet fall böra hemliga hällas, afslogs. io5.'te §:n.
Det förslag, att, vidgranskningen af Stäts-Rddets Protocoll, Constitutions- Utskottet md förstärkas till trettio Ledamöter af hvarje Ständ, afslogs.
Den 20 Juni. 479
Den anmärkningen, att Representationen, med dervid nödiga förbättringar, bort i Regerings - Formen bestämmas, hänvisades till Constitutions-Utskottet, att behandlas i sammanhang med frågan om en förändrad Representation.
Det förslag, att fr agan örn FörlikningsDomstolar mätte upptagas och utredas af Constitutions-Utskottet, ansågs ej höra till Grundlagen.
Vid förslaget om inrättning af en Ijagoch Hushälls-Beredning, ansåg Ridderskapet och Adeln, sedan Grundlagarne blifvit uppgjorde utan att denna Beredning deraf utgör en beståndsdel, berörde förslag derigenom vara förvandladt till en enkel Lagfråga. io2:dra §:n.
Att, likasom i Högsta Domstolen och Allmänna Beredningen, äfven i Riks-Rätten halfva antalet Ledamöter borde utgöras af Frälse och andra hälften af Qfrälse män, ansågs icke nödigt. 4‘de §:n.
Härvid var föreslaget, att det deruti förekommande uttryck ”Frälse eller Ofrälse män” måtte förändras till ”Frälse och Ofrälse män.”
Derjemte föredrogs det af Kongl. Majit 1812 gjorda förslag till förstberörde uttrycks förändrande endast till infödde Svenske män, hvilket af Ridderskapet och Adeln bifölls. 4So Den 20 ffuni 77:de §:n.
Att i denna , om Kungsgårdarne m. m. skulle efter orden: ”De skola förvaltas” tilläggas och användas, ansågs icke nödigt. 2 9:de §m.
Att, då indragning af Biskopsembeten torde bora bomma i fråga, denna §. syntes kunna, såsom öfverflödig, uteslutas, Åfslogs.
Likaledes, efter inhämtade underrättelser om de beslut, hvaruti de öfriga Respectiva RiksStånden stannat öfver de, af ConstitutionsUt. skottet beredda, förslag, som deras rätt egentligen rörde, nemligen vid 29 §.
RegeringsFormen samt 14., 21 och 23 §§.
Riksdagsordningen, ansåg sig Ridderskapet och Adeln böra j de Resp. RiksStåndens beslut till alla delar instämma; och i afseende på 5.
Mom. af sistberördees §., hvaröfver Prest- och BondeStånden ännu icke yttranden aflemnat, förenade sig Ridderskapet och Adeln med BorgareStåndet deruti, att, i stället för orden och cle öfriga Stånden, hvart för sig, sine Talmän,’’ skulle sättas: ”och Borgare och Bonde-Stånden” m. m.
Uppbröts Herrar Bänkmäns Lista till val af 3;ne Electorer, och befunnos härtill hafva blifvit utsedde.'
N.o 112.
Den 20 Juni. 481 N:o 112.
Grefve Taubr, Gustaf Diedrick, Ryttmästare. 45 Friherre Limm, Berndt, Capitaine. 1948.
Herr von Engeström, Johan Mathiast Häradshöfding.
Herr Landf Mar skalk en anmodade Herrar Electorerna att påföljande dag sammantiiMa, för alt utse Ledamöter uti åtskilliga Utskott, efter de Herrar som den 12 dennes blifvit nämnde, och dessutom äfven efter Herr Stråle , -Nils Wilhelm, hvilken varit Ledamot uti ExpeditionsUtskottet.
Upplästes de från samtliga de öfriga RiksStånden ankomna Pro<ocollsUtdrag, innefattande deras beslut öfver de hvilande Grundlagsförslagen ; hvarefter Undertecknad Silverstolpe, Axel Gabriel3 anmälte sig och anförde:
Af de nu upplästa ProtocollsUtdragen har Höglofl.
Ridderskapet och Adeln inhämtat, att, jemte Ridderskapet och Adeln, tvänne Stånd bifallit förslaget till omarbetning af 38 §.
Riksdagsordningen, innefattande hufvudsakligen, att omröstningar i Utskott borde förrättas per capita, i stället för Ståndsvis; men att denna omarbetning blifvit af PrestStåndet afslagen.
När alla fyra Stånden sålunda icke enhälligt bifallit det nya Ridd, 0. Ad.
N:o 61, 62. 48* Dm 20 finni. förslaget, föreskrifver Constitutionen att det Sr förfallet.
Den 38 §.
Riksdagsordningen förblifver alitsa ännu "bestående, och omröstningarne i Utskotten böra följaktligen fortfara att förrättas Ståndsvis.
Ridderskapet och Adeln torde behaga erinra sig, att på föredragningslistan å de Constitutionsfrågor, som den 12 Juni förehades, var uppfördt, jemte detta vid Riksdagen i Stockholm uppgjorda och nu förfallna förslag, ett annat, frainställdt 1812, af det innehåll, att om inom Cons tit utimsUt skottet tv a
Stånd stanna emot två vid pro/ningen af enskild ta Riksdagsmäns ingifna förslag till didring eller förklaring af Grundlagarna, förfnlle frågan.
Vid föredragningen gjorde Herr Grefven och LandtMarskalken det tillkännagifvande, att om voteringen per capita antoges, blefve det sednast föreslagna tillägget alldeles onödigt; och orsaken dertill är tydligen den, att vid detta omröstningssätt två Stånd aldrig kunna komma att stanna emot två.
Det hade således innefattat en origtighet, att häröfver göra någon proposition förr än man inhämtat om det äldre förslaget blifvit godkändt eller förkastadt.
Nu har den sednare händelsen inträffat, och då således nu, genom §:s bestånd, paria vota kunna existera, är första och rätta stunden inne att till afgörande upptaga förslåget af 1812.
Jag får nu derföre ödmjukligen anhålla, det Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes göra proposition till bifall å detta förslag; hvilket jag, för min del, anser fullkomligen instämmande med en af hufvudprinciperna för constitutionella frågors behandling.
Den 20 Juni. 483 Friherre Cederström , fiacob:
Det är otvif velaktigt, att frågan om votering per capica i Utskotten förfallit, sedan PrestStåndet afslagit densamma.
Men detta PrestStåndets beslut kan icke verka någon förändring i det af Ridderskapet och Adeln öfver förslagen till ändring i 38 §.
Riksdagsordningen redan fattade beslut; ty då Ridderskapet och Adeln genom votering beslöt öfver den föreslagna förändringen af voteringssiittet i Utskotten, och pluraliteten biföll förslaget till ändring deruti, så afslog Ståndet äfven de facto den föreslagna förändringen i nämnde §., för de fall då två Stånd stanna mot två uti ConstitutionsUtskottet, öfver någon fråga, som af enskild Riksdagsman blifvit väckt till förändring i Grundlagarna.
Utan att bestrida det den långsamhet och den allmänhet i opinionen, som genom ifrågavarande förslag åsyftas, innan Utskottet till Riksens Ständers pröfning afgifver något förslag till ändring i Grundlagarna, möjligen kan vara nyttig, kan frågan likväl icke vid denna Riksdag upptagas, titan att rubba det af Ridderskapet och Adeln redan fattade beslutet.
Undertecknad Silverstolpe; Herr Baron Cederström täcktes förlåta att jag erinrar, det detta förslags upptagande så mycket mindre upprifver ett fattadt beslut, som det skulle hafva innefattat en nonsens att upptaga dtt, så länge ett bifall till omröstningen per capita kunde förmodas; och att tvärtom, då det nu först kan upptagas, skulle ett vägrande de*- 484 Den 20 Juni. till vara stridande mot beslutet att till afgörande företaga alla hvilande Grundlagsfrågor.
Marskalken gjorde härefter proposition till bifall å det här ofvanföre sedan 1B12 års
Riksdag hvilande tillägg i 38 §.
Ropades /«, blandadt med Nej. GreFve Mörner, Adolph Göran:
Jag anhåller att få erinia, att när frågan om voteringen per capita i Utskotten företogs, kunde ej den af Utskottet vid 1812 års Riksdag föreslagna förklaring af Grundlagen, i anseende till förhållandet när inom samma Utskott tvänne Stånd stanna emot tvänne, på samma gång företagas, emedan möjligheten af denna sednare casus upphörde med detsamma, som votering per capita, i stället för votering Ståndsvis, infördes.
Men då nu mera, genom ett annat
Stånds afslag, det sednare voteringssättet bibehålles, måste också Ridderskapets och Adelns beslut om det förra anses som förfallet, och ett nytt måste fattas, för att göra tydligt huru bör förhållas då , i anledning af en utaf enskild man väckt fråga om förändring i Grundlagen, inom ConsfitutionsUtskottet skulle hända, att tvänne
Stånd blefve emot de tvänne andra af motsatt mening.
Vid hvad Herr StafsSecreteraren Grefve Mörner anfört, får jag anmärka, att förhållandet tror jag vara sådant, Den 20 Juni. 485 att om i Constitutions Utskottet meningarne öfver en af enskild Riksdagsman väckt håga till ändring i Grundlagarna äro så delade, att två Stånd stanna emot två, öfver den hågan, att förslaget Riksens Ständers pröfning underställa, eller att, såsom öfverflödigt ans rdt, författaren derom underrätta , alternativerr.e till Riksens Ständer ötverlemnas, då Riksens Ständer sjelfve kunna afgöra, om de anse den föreslagna förändringen nyttig, och oin de vilja öfver den vid följande Riksdag besluta, eller genast afslå densamma, jag inser ingen den mindsta fara, icke ens någon olägenhet; och då dessutom, såsom jag redan haft den äran yttra, Ridderskapet och Adeln, genom sitt beslut om voteringen per capita i Utskotten, de facto afslagit ifrågavarande förslag till ändring i §., så kan jag ej annat än afstyrka upprifvandet af ett redan fattadt beslut.
Jag utber att få ytterligare påminna, att i anseende till ConstitutionsUtskottet arden olikhet vid de af enskild Riksdagsman väckta frågor om förändringar i Grundlag gen, att ConstitutionsUtskottet har sig uppdraget, att utan Riksens Ständers åtgärd gifva afslag uppå sådana frågor, hvilket då endast tillställes författaren.
Det är blott i de fall, då Utskottet fattat det beslut att bifalla, som förslaget kommer till Stånden.
Om nu ett förslag, hvaröfver meningarne varit delade, det Utskottet således, som orden i RegeritigsFormen lyda , icke gillat, ändock skulle komma till Stånden, blefve följden densamma som när ett bi. 486
Den 20 Juni. fall ägt rum, och Grundlagen blefve således illuderad.
Uti densamma säges, att det är sådana förslag hvilka ConstitutionsUtskottet pröfvar vara ej allenast nyttiga och möjliga, men äfven nödvändiga eller oumgängiiga, som böra till Riksens Ständers antagande framställas.
Men då inom Utskottet meningarne varit så delade, att t vänne Stånd stannat emot t vänne, kan man ej säga, att Utskottet funnit den föreslagna förändringen hvarken nödig eller nyttig, ännu mindre oundgänglig.
Analogien af Lagens esprit fordrar då, att en sådan förändring ej kommer till Ståndens granskning; och då ConstitutionsUtskottet, i afseende på rättigheten till afslag, handlar niel Riksens Ständers rätt, gifves det ännu en annan analogie, som föreskrifver, att vid dylika fall inom ConstitutionsUtskottet frågan bör förfalla.
Jag anser derföre, £tt det vid 1812 års
Riksdag föreslagna tillägg för detta fall snarare är ett förtydligande af Grundlagen, än någon förändring.
Jag anhåller derföre att det måtte gillas.
För att stadga ett redigt begrepp i detta ämne, lärer först böra märkas hvarom här egentligen är fråga- Det föreslagna tillägget i 38- §•
Riksdagsordningen rörer allenast de fall, när ConstitutionsUtskottet öfverlägger om förslag till ändringar i Grundlagen, som af enskilda Riksdagsmän till Utskottet blifvit ingifna.
Utskottets öfverläggning rörer då huruvida dessa förslag böra till Riksens Ständer anmälas, eller genom ett särskildt utlåtande till den som frå - Den 20 Juni. gan väckt, återlemnas.
Att när två Stånd stanna emot två vid voteringen om denna fråga, såsom alternativ framföra den gjorda motionen, vöre emot Grundlagens esprit, som är att lemna i ConstituiionsUtskottets magt att hindra de Grundlagsfrågors anmälan, som det finner olämpligt att blifva öfverläggniogsämnen för RiksStånden.
Imedlertid är öfver sättet att dervid förfara i Grundlagen ingen ting bestämdt, och erfarenheten inom Utskottet vid sista Riksdag x Örebro gaf anledning till det ifrågavarande förslage', sedan inom
Utskottet på en dag 2:ne voteringar ledde till samma obestämda resultat.
Jag tillttyrKer för min del förslagets intagande , på det Utskottet ej hädanefter må löpa fara att komma 1 samma förlägenhet.
För öfrigt är förslaget i •laglig ordning beredf; men kunde ej, sedal!
Ridder-k pet och Adeln en gång hade beslutat voteringen inom Utskotten per capitu, före än nu komma under öfverläggning, sedan det blifvit upplyst, att voteringen per capita ej kommer att såsom lag antagas Grefve Lilliencrantz , Jdhcm Wilhelm:
Utaf hvad redan är i hufvudsaken anfördt , finnér jag mig uti mitt yttrande förekommen , och anser derjemte hvad Kammarherren Silverstolpe yttrat vara på goda skäl grundadt. lag kan, för min del, ingalunda finna, att denna frågas upptagande strider emot det förut fattade beslutet.
Så snart det är gifvet, att Herr Grefven och LandtMarskalken vid föredragningen srinrat, att om voterings-sättet per capita af 488 Den 20 Juni. samtliga RiksStånden antoges, skulle det nu ifrågavarande förlaget, såsom onödigt, förfalla, så är ju i och med detsamma sagdt, att sedan det förra nu mera befinnes vara förkastadt, är det sednare icke förfallet, utan bör till afgörande upptagas.
Jag har hört yttras, att då i ConstitutionsUtskottet 2 Stånd stanna mot 2, öfver en af enskild Riksdagsman väckt fråga om ändring i Grundlagarna , Utskottet icke h ir någon bestämd tanka, att det således icke kan öfverlemna en sådan fråga i alternativ till Riksens Ständer.
I detta fall anser jag deremot tvänne meningar lika bestämdt uttryckta, sorn då vid ett annat förhållande tvä
Stånds röst gör pluraliteten och uttrycker
Utskottets samfällta mening.
Af andra har blifvit ytfradt, att rätta tiden för frågans afgörande är nu, sedan PrestStåndets afslag å förslaget om votering per capita åstadkommit, att det af de tre Stånden öilskade voteringssättet icke kan vinna kraft till lag. jag kan icke hnna, att Ridderskapets och Adelns beslut någonsin kan blifva beroende af ett annat Stånds, endast den kraft till verkställighet, hvartill fordras flera af de constitutionella rösterna, beror af MedStåndens beslut och Konungens sanction ; men hvarje af des^a röster, en gång afgifven, är i Grundlagsfrågor oåterkallelig, tills frågan å nyo blifvit väckt, för att vid annan Riksdag afgöras.
Jag reitererar derföre min önskan, att icke det redan fattade beslutet upprifves.
Den 20 juni. 489 Då Grefve Lilliencrantz härefter önskade att af Protocollet för den 12 Juni måtte inhämtas huru med föredragningen af förslagen till 38. §•
Riksdagsordningen tillgått, ti 11- kännagaf undertecknad RiddarhusSecreterare , att detsamma ej ännu vore justeradt, eller ens fullkomligen färdigt.
Så mycket jag kan påminna mig om tillgången vid det Plenum då Grundlagsfrågorna först förehades, gjordes, efter den öfverenskomma ehronologiska ordningen , proposition till antagande al det äldre förslaget, om voterings-sättet per capita; men innan Ridderskapet och Adeln deröfver stadgadt $itt beslut, gjorde Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken en förklaring, att det sednare förslaget ej kunde komma i fråga, så länge det förra vore ©afgjordt, emedan den förlägenhet man derigenom arnat undvika, ej vidare kunde inträffa, 0111 voteringssättet per capita antoges.
Sedan nu voteringssättet per capita , genom ett Stånds afslag, förfallit, kan denna slutsats ej mera äga rum, hvarföre jag anser Ridderskapet och Adeln fullkomligen berättigadt att nu öfver detta andra lagberedda förslag stadga sin mening.
Herr Grefven och LandtMarskalken upplyste, genom anteckningarna å den föredragnings-lista han vid besluten den 12 Juni öfver Grundlagsfrågorna användt, att Herr LandtMarskalken verkligen, såsom ofvanföre var uppgifvet, 4po Den 20 Juni. vid framställningen till antagande af forslaget om votering per capita, offentligen erinrat, att i det fall <Ltca förslag godkändes, blefve det år 1812 framställda tillägg onödigt.
Af denna authentika uppgift synes klart, att intet beslut blifver ge. nom upptagande af I8'2 års förslag uppifvet, emedan intet beslut deröfver är fattadt , och icke ens kunde fattas, enär frågan derom vid toria framställnm.gen ännu hilt och hållet berodde af alla fyra RiksStåndens yttrande olver det äldre förslaget, hvilket nu befinnes vara förkastadt, och genom hvilket förkastande å.er det sednare förslagets upptagande nu först blifvit möjligt.
Herr Lan dt Marsh athen förnyade häruppå sin redan gjorda proposition till antagande af 1012 års förslag till tillägg i 38» §.
RiksdagsOrdnin. gen} men hvilken å nyo besvarades med Ja , blandadt med Hej, och af Friherre Jacob Cederström begärdes votering.
Följande förslag till voterings-proposition författades derefter och uppfästes :
Den som bifaller det år 18 r 2 gjorda förslag till tillägg i 38. §.
Riksdagsordningen , «krffver Jai Pen det ej vill, skrifver Nej} Vinner N«j> förfaller berörde tillägg.
Den 20 Juni. 491 Friherre Cederström önskade att Contrapropositionen måtte blifva :
Vinner Nej, förblifver §. oförändrad.
Då flere