Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständers Stats- samt Allmänna Beswärs- och Oeconomis-Utskotts Sammanträde in blsno den iz Februari i i8io. - - - - - - » - - » - S. D. Herr Ofwerste O^llensicölcl yttrade: Lotswerkets styrelsesätt beror af Kongl.
Maj:ts höga godtfinnande; detta ämne är således utom kretsen af det Högloft.
Utskottets åtgärder, men viik det föresiagna och nu uplästa Betänkande af Utskottet i alla delar gillas, och i underdånighet Kongs Mast hemstalles, anser jag mig af pligt och öst wertygelse stylvig förklara, ar Lotswerket, enligt Författningar star under öfwerinseende af Förwaltningen af Sjö-Arenderne, der Lots-LKslen är Ledamot, och har således dagligt tilfälle, ar dagligen Werkets angelägenheter föredraga; at en särskild vireÄion, han ffulle wara Ordförande och hafwa upsigren öfwer fullgörandet af sine egne åliggande Emberspligter wore en lika sä oegentlig, som ny Styrelse-^letlio-le, och at i ställer at belasta Lorswerket med hela den föreflagne dummsn af Den 8 Mars. z;z af i,2oo R:d. til den föreflagne virc6ionen8 aff lönande, rättwisa och billighet fordra, at en del deraf anwändes til löneförbättring för elvil - Betjeningen wid Lvts-Lbett-Lontoiiet, hwilka för sina trägna göromål njuta en ringa inkomst pä Stat, utan möjlighet, ar den genom någre siags sport- c ler föröka.
Pä begäran skulle detta särskildta anförande åtfölja Högloft.
Utskottets Betänkande til de Ke8pLLlivL Riks-Ständen. suxiL. Lx krotocollo k. / Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Besvärs- och ekonomie.
Utskotts Betänkande, i anledning af Herr Borgmästaren e ^ ril Wällofi.
Bor gare Ständer ingifne och derifrån den 27 ststlidne Julii til Utskottet remitter. lcle hwaruki föresiäs, ar den under Krigs-rider pä Regeringens befallning 8-xiue8tre,-3ci.- Fienden tilhörige egendom af hwad beskaffenhet som hälst, äfwensom nägon wis; andel af Skepp och Gods, /om af Kongl. Majus och Kronans Orlogs - Flottor upbringas, mätte efter försäljningen och beloppers nedsättande i Riksens Ständers Länoförryckt til handa hallas de Swenffe undersåtare, hwilka wid Krigets utbrott - z;6 Den 8 Mars brott antingen i Fiendens Hamnar eller genom upbringningar något förlora, samt at Lonvo/-LomlM8La!utt6t kunde updragas besättningen med sadane ärender.
Wid öfwerwägande af detta amne har Utskottet nogsamt insett den stora stada och osäkerhet Handeln och Sjöfarten i allmänhet tilstyndas genom de förluster, som oskyldigt drabba manga Medborgare, för hwilka, wid utbrottet afet Krig, deras bortawarande Skepp och Laddningar ga förlorade; och Utstottet har således funnit bade nyttan och billigheten päkalla en författning, hvarigenom sadane förluster för enstildte göras mindre kanbare.
Pa sadan grund har ej eller Utstottet kunnat anse de Fartyg ochWaror, som wid ek Krigsutbrott i Swenste Hamnar 8^ue5tte,L8, kunna lämpeligare eller pa et med billighet mera öfwerensstämmande satt anwändas, än at Swenste undersåtare, hvilkas egendom genom en dylik åtgärd kan falla i Fiendens händer, derigenom i möjeligaste matto hallas skadeslösa; Och Ucstottu får derföre, med fullkomligt bifall til hvad Herr Borgmästaren hgZL i denna del föreslagit, wördiammeligen tilstyrka: at att fiendtelig egendom, som pa Regeringens befallning blifwer «ecju^8trei ^6, mätte såsom ersättning til handa hallas dem, som antingen i Fiendens Hamnar något förlorat, eller genom upbringningar blifwit lidande.
Beträffande ater det yrkande, at utaf upbringningar, hwilka af Kongl. Majus och Kronans Örlogs - Den 8 Mars. 557 logs'Skepp eller tillatne Kapare göras, någon del kunde til nytznämnde ändamäl blifwa anwänd; sä har wäl Utskottet a ena sidan önskar, ar äfwen i detta fall kunna, i likhet med förrberörde princip, . afgifwa sitt yttrande; men ock, med fastad upmarksamhet pa de omständigheter, hwilka til Sjömagtens betydliga tilwaxt och förkofran hos andre Nationer, och i synnerhet i England warit bidragande, a andra sidan funnit, ar dä det satt, hwarpä egendom genom embargo eller seqvester erhailes, icke medför någon kostnad eller risgue, sä beror deremot åtkomsten uti nu i frägawarande fall merendels pa en afwentyrlig utgång, och det imsr^s en Lbcf och hans Manffap af en sadan upbringning kunna hafwa, samt altid af den skicklighet och tapperhet hwarmed den utföres; I anlednig hwaraf Utskottet tror sig böra wördsamt förestå, at Riksens Högloft.
Stander wille i underdånighet hos Kongl. Maj:t anmäla den önskan, at Kongl.
Maj:t wille i Nader tillåta, det alla fiendtlig Magts undersätare tilhörige Fartyg med deras Laddningar, hwilka hädanefter kunna af Kongl. Majus och Kronans Fartyg eller enskildte Kapare upbringas, matte efter witz faststäld delnings-grund, endast komma Upbringaren och hans Manffap til godo, samt de om en fri äisposition deraf blifwa försäkrade. Hwilket dock til Riksens Högloft.
Ständers egit ompröfwande wördfammeligen öfwerlemnas. Stockholm den iz Februarii i8io.
Ridderska- Pä Högwördige Prestepels och Adelns Ståndets wägnar wagnar ^ob. 6.
Oxens^crnit.
Uric korssen.
Z58 Den 8 Mars.
Borgare- Pä HederwärdaBonde Srändets Ständers wägnar wägnar 6.
LcliönUerr.
U. Lrictisson.
Ständers Allmänna Beswärs- och O^conomie-Utskotts Betänkande, i anledning af anie särssildts hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln ingifne samt fran detta l^espeänvs Stand til Utskottet remMeraäs lvlemorjgl af Herr Oswerste-l^eutenanten och Riddaren af Kongl Majus SwärdsOrden Friherre ku»k, rörande misse uci Indelnings- och Roterings-Wer-' ket pästädde mitzbruk, jemte upgifne förslag til deras afhjelpande.
Utskottet, som i anledning af detze ^lemori-rlLr tagit det deruti omförmäldte ämne uti öfwerwägaude, har, med den granlagenhet wigren af detsamma för en stor del af Rikets skattdragande Inbyggare kräfwer samt tiden möjligen medgifwir, sökt utreda hwarje saks rätta beskaffenhet, och får Riksens Högloft.
Ständers egen uplysta granskning sina tankar derom underställa.
Utskottet har härwid, i den ordning sjelfwe monglerne föranleda, punLle-mis granskat desamma, samt således äfwe» gjort början med det förra Deraf, deruti Herr Friherre kunk först upräknar de olagligheter, och öfwerlrävelser af de först ingang m - Den 8 Mars. 359 ne Kneckte-Lonu--»Äer, som til
Rust- ochNotehalla» res oberäkneliga förlust stola bliftvit begangne, och hwilka
Uti lVleinai-iiilLt widlyfrigare omförmäldte klago-punÄer Utstottet anser kunna hänföras til följande hufwudsakeliga, nemligen: 1:0
At Rusthal-lare, hwilka det enligt ingång» ne OontraScn- endast älegar, at anstaffa och under» halla Karl och Häst samt halla manclermH för bäg» ge i complett stand, i sednare tider mast hafwa sitt Manskap beridet, än såsom tungt (^vallerie, än ater som Dragoner och ändteligen såsom Husarer, allt til betydligt lidande för Rusthallarne, hwilka sa wäl för hwarje sadan som andre dylika förändringar, mast anstaffa ny Rustnings-häst eller nya k1unclelinA8-persedlar, förutan alla andre tid efter annan stedde och, ehuru ej sa betydliga, dock för Rusthallarne känbara onödiga förändringar med Karls och Hästs öluuäennZs- och Bewärings-persedlar. 2:0
At den Släp-l^un6LrinA, som det, utom manga andra styldigheter äfwen aligger Rothallar» ne wid indelke InksineriLt at halla Soldaten, och hwars första och rätta beskaffenhet man kan inse deraf, at den i wiha OomrgAer kallas arbets-rröja, i sednare tider sa i anseende til färg som annan beskaffenhet, blifwit förwandlad til werkelig^
Lif» ^lunclerinZ, samt äfwLll brukad wid de tilfällen, da Kronans Lif-lvlun6erinA bordt nyttjas, såsom wid Regements-Möten och i Krig, samt at til venna olaglighets förfwarande blifwit föreburit, at Släp-^unclerinAen hörer Soldaten til, och han för dest nyttjande njuter ersättning, dä likwäl erfaren - z6c> Den 8 Mars. heten bestyrkt, at kostnaden lil Släp-^ckunäerinZs anstaffande altid drabbar Rotehallarne. z:o At en Soldat manligen icke sjelf, utan hans Rotehällare brukar den jord, som lil SoldatTorpet och Soldatens aflöning ar anflagen, bwilker ar högst betungande och stadeligt för en Rothållare, som har egen jord at bruka, afwen bidragande dertil, at Soldaten wänjes wid en lättjefull lefnad. 4:0
At tilökte kxercilie dagar utöfwer den tid författningarne för Mötens hällande utstaka exi^terse. och hwilket föranledt til ökad kostnad för Rustvch Rotehållare, hwilka, om de ej stolat adraga sig Soldatens miflnöje, äfwen under denna således förlängde tid mast förse honom med kost och drickespenningar. 5:0 At hos OompagnlL-ollicerare den princip ar nästan allmänt radande, at da en Kccriit är af Roten antagen och för Oliicei-Jrcn bör upwisas, gransta det mellan Roten och Soldaten ingangne , samt allid derwid söka at förbättra Soldatens wilkor, til Rusthallarnes ofta märkeliga lidande, äfwenfom at Oläccrsrnc wid llccruteriiiAzMöten genom sitt inflytande fa detze (loinr^Acr gillade eller ändrade til Rotehallarnes ofärd och förtryck. 6:0 At en Soldat, da han af Roten icke får sina oftast obilliga pastäenden upfylde, äger ej sällan tilfälle at utöfwa sin hämnd mot Rust- och Rotehållare», samt afwen om denne senares förmenta - Den 8 Mars. z6r menta obillighet kan intala sitt Befäl, som, öfwertygadt derom, ofta ftmnir utwäg, at wid en 6enc, ul Mönstring fa Karlen afskedad, hwilker stedt endast pa (ompu^nic.- (Neleus anmälan, ehuru 'amma Karl genast derpå blifwit för en annan Nummer antagen; hwilkec förfarande orsakat en den obilligaste kostnad til ny Karls anskaffande; och 7:0
At den esprit i sednare tider warit nog allmänt rädande, at twart emot de uprättade Kneckre-tonciaLkernes lydelse, til Rust- och Rorchailarnes betungande, göra mera afseende a en k roupps lysande utseende an desi brukbarhet, sa wal i Krigssom Fredstider.
Wid granskning häraf, har wäl Utskottet insekt de olägenheter som genom nytz upräknade mihbruk kunna förorsakas Rust- och Rotehållare, men derjemte funnit dem aila wara följder antingen af et orätt begrep, saknad underrättelse eller mindre rigtig tillämpning af de emellan Kongl.
Magt och Kronan samt Rust- och Rotehållare mgangne och ännu gällande hwarföre ock Utskottet, da allt, hwad uti klemori^r ofwan upräknadt blifwit, egentligen synes wara öfwenradelser af de ingangne Lomr-ickei- eller gällande Författningar, hwaröfwer klagan i laga ordning hos Styrande Magten föras bör, icke anser något deraf fordra desi handläggning. kkemorialct innefattar härefter atskillige Försiag dels til afhjelpande af förenämnde olägenheter, dels til rättelse uti redan gällande sanik grunder för utfärdandet af nya Författningar i denna del af z6r Dm 8 Mars. af Allmänna Hushållningen/ hwilketUtstottet anser wara et amne/ som tilhör Lagstiftande Magten samt dest handläggning; och får således nu punÄswis uptaga de salunda gjorde förstager, samt för hwarr och et sitt utlåtande särskildt meddela.
Herr Friherre inwck förestår: "i:o At alla de comraäksr, som wid de indelta Regementernes formerande bliswit afflurade emellan Kongl. N?aj:t och Kronan ä ena samt Rustoch Rotehallarne a andra sidan, matte aga bestånd, och at alla sedermera tilkomne Författningar, antingen endast i kraft af Styrande Magtens påbud, eller i anledning af Rust- och Rokehällarnes sa kallade friwilliga begifwande, matte til sin kraft och werkan uphäfwas."
Wid öfwerwägande häraf, har det icke kunnat undfalla Utffottets upmärkfamhet, huru betydliga förändringar lVlliltalren undergäkt sedan Konung Xi:s tid, dä Jndelnings-Werket stadgades, och at sadanr nödwändigt haft en stor inflytelse pä de forst afstutade Kneckte-LomraÄLi-, hwilka Utffottet genomsett samt funnit tarfwa flera nödiga rättelser; i följe hwaraf Utstottet jemwäl anser de lid efter annan deruti gjorde ändringar, hwarken obilliga eller öfwerflödige, utan i anseende til tidernas förändrade stick af högsta wigt, om ej annars z^ilitLiren genom en orALM8Ätjon och Bewäring, som icke ar efter tidens krigssatt lämpad, stall förfela sitt werkeliga ändamål.
Utur vesta stäl och dä de gamla conti-ZÄems detzucom äro af gansta fa kände, anser Utstottet sig böra kil Riksens Högloft.
Den 8 Mars. z6z lofl.
Ständers eget afgörande förestå, at i den man Regementerne erhålla Qeneral-Mönstringar, bör derwid emellan de Rustande och Roterade samt dertil a Kongl.
Majus och Kronans wägnar utsedde Ombud öfwerenskommelse träffas la (^ont!3Ärine8 öfwerfeende och omtryrkning, samt intagandet deri af de tillagg som rid efter annan genom deras eget begifwande tilkommit och efter närwarande förhållande aro lämpade; dock bör bada Loml-gkemernos friwilliga bifall Utgöra första grunden härföre, samt deste a nyo retzlc^äe contra cker efter wederbörlig granssning af Kongl.
Krigscoliegium til efterrättelse utfärdas.
Urstorret tror, at om denna utwag antages, all möjlig nytM och säkerhet stall befrämjas.
"endo- At om någon ändring i Lontr.iQ^rns med Nådigt tilstand stulle finnas nödig, densamma bör af Rust- och Nokehallarne gillas och antagas a en almän sammankomst, utlyst z:ne wcckor förut, sedan det nya Förstaget bliftvit a Predikstolarne uplast Sex mannder förr an Allmänna Stämruan inträffar, och en Kungörelse, ordagrant innefattande Förstaget, z:ne manader före bemalde Stämma blifwir a nyo upläst;" warder der för öfrigt uri öckemormlet bestämdt, huru med Rusteller Rotehailarne uri hwarje LompÄ^nie emellan LomxgAEus Rorhallare, samt stureligen til den allmänna sammankomsten Fullmägtige borde utses och öfwerenskommelse träffas; derwid dock wid ingendera sammankomsten, (Landshöfdingen undan, tagen, som wid den allmänna flukeliga stulle föra ordet, ) ingen hwarken Livil eller Mlirair Embetsman - z64 Den 8 Mars. man singe wara närwarande eller talan föra, om han ock an sjelf wore Rust- eller Rotehållare.
Da Utffottet har ofwanföre, wid beswarandet af första puncken, upgifwit det sätt. hwarpä Utffottet anser tjenlig!, ar efter rivernes ffick lampa .eller förandra de gamla Lorm liderne, anser Utffottet det i denna puE föreflagne sätt dertil ej vfwerensstämma med det dermed äsyftade ändamål, i anseende til den ganffa langa tids utdrägt, som derigenom ffulle läggas i wägen för den aldraminsta och ma hända, under ett påstående krig, högst wigtiga och angelägna förändrings ^verkställande; Utffottet sinner sig äfwen, i anseende til de derwid föreffrifne reglor, icke kunna oanmärkt lemna, at da Ivkemoiisiet i öfrigt synes hafwa för ändamäl, at i alla afseende» och händelser bewara Nustoch Rotehallares rätt, sann at de icke utan friwilligt bifall matte någon skyldighet rilförbindas, det annu mera wore sa wal emot all billighet och rättwisa, som förenämnde ?rincix> rakt stridande, at en Rust- eller Rotehållare, i händelse dan är Embetsman, icke ffulle fa iagttaga och bewaka sin rätt, såsom Ru^- eller Rotehållare, utan i detta fall wara nödsakad, at sa til jagandes, emot sin wilja lata beskatta sig.
Utffottet anser dessutom den händelse tänkbar, at de fleste Rust- eller Rotehallarne wid et compagnie altför lätt kunde bestå af Embetsmän, och da ffulle dessa icke äga rätt at sin talan föra, utan deras skyldigheter bestämmas af de öfrige til antalet ganffa fä och til äfwentyrs icke sin egen, mindre de öfriges, rätt och bästa bevakande Rust- eller Rotehållare.
Ut - Den 8 Mars. 365 Utffottet kan dessutom icke undgå framställa sin öswertygelse, at om, som Utffotrer föreflagit, den ifragawarande regleringen af ,(lcmtr3Lierns pro^eÄ6r28 wid en 6LnerM-Mönstring, utan at en allman föreskrift för afgörandet deraf stadgas, Rustoch Rotehailarnes rätt ar bättre bewarad, da de kjelfwe aga rättighet at öfverenskomma om det sätt til öfwerläggning derom, som de anse mäst lampeligt och med deras säkerhet förenligt; dock tror Utffottet sig derwid böra förestå, at riden til beswarande af en salunda gjord proposition bör utsättas til
En manad eller 6 wecker efter LensrLlMönstringen. "z:o.
At det ma tillatas alla til Häst vacantL Nummers Rusthållare, som ej wilja ftelfwe ä nyo förskaffa sig hästar, at efter hwarje
Ar derom utfärdande Kungörelse och inom wiss deruti utsatt tid, hos Landshöfdingen sig til nya hästars erhållande anmäla; hwarefter Landshöfdingen ffulle uti Inrikes Tidningen z:ne Mannder före ^Eionsdagen kungöra hwilken dag ^uLionen kvmine att a Lands-Lancelliet förrättas, til upköp Utaf den minstbjudande af det behöfiiga häst-antaler; och borde Nusthallarne dessförinnan antingen a Lands-Lan. cellist sammanträda eller genom ingifwen skrift andraga alla de til deras säkerhet hörande prer-ncioner, hwilka alla til deras innehåll borde Uti Landshöfdingens förenämnde Kungörelse intagas.
Derefter a /iuÄlons-dagen Nusthallarne ägde, at kjelfwe eller genom Fullmagcige ^uÄioncn bewista samt med k,LV6r-mteuren uprälta LontrE, hwars rigtighet borde bestyrkas af Landshöfdingen, och deri utsättas ffulle tid, orr och ställe, hwarest l-eve. rsiUsen z66 Den 8 Mars. rantsen borde sse; sedan densamma derefter skulle för sig ga, borde Rusthallarne a^a ostridig ratt, at i i2 timar hastarne öfwerse och deras felfrihet gransta, hwarefcer de utaf en af Konungen tilförordnad Mönsterherre ssulle mönstras; wid hwitker tilfälle Rusthallarne agde, ar ril det derwid hällande brotoLvil göra alla de Anmärkningar, hwartil de sig befogade funno; derefter siuteligen hwarje Rusthållare skulle aga, at för sig uttaga en af de Lppl uberade hastarne, eller desamma genom lottning Rusthallarne emellan fördelas;" warandes det för öfrigt äfwen söreflagit, huru och i hwad ordning betalningen härföre borde ril Ueversnteuren erläggas m. m.
Utskottet har wid anstald granskning öfwer hwad salunda blifwir förestagit lil afhjelpande af de olägenheter som möta Rusthållare wid nya Hästars anskaffande samt nödig säkerhets winnande i afseende pa deras felfrihet, icke allenast funnit detsamma för Rusthallarne medföra mindre säkerhet än hirnls, uran äfwen i sjelfwa möfningen wara oanwändbarc, samt jemwäl troligen för sjelfwe Rusthallarne förorsaka dyra priser a hästarne, dä en l-c-vLi-LM-ur Ut! sina priser säkert äfwen beräknar rese-kostnader m. m.
Utskottet anser förslaget medföra mindre säkerhet, emedan, da enligt nu gällande Författningar Owcer anskaffar häst för något Rusthäll, mäste han äfwen för densamma answara , imil dest ven wid Mönstring.blifwit af Landshöfdingen och Regenlenks-LI^Kn godkänd och antagen, da Rusthållaren linder den lid som föregår Mönstringen och som oftast är lang nog, äger tilfälle at om hästens beskaffenhet inhämta en gansta - Den 8 Mars. z6?
ffa noga kännedom och uptacka alla de fel densamma kan hafwa; hwilket Rusthållaren wisterligen icke med säkerhet kan göra pä den vfwan föreffagne tid af 12 rimar.
Exempel harpa, ar således insatte hastar för oReel-arnes rakning bliswit wid Mönstringen casserad) aro destutom ej sällsynte, och Utffottetkan ej annat finna an at Rusthällares säkerhet i detta afseende är genom nu gällande Författningar pä det nogaste bewarad.
Ganwcknöbart anser afwen Utskottet kroMsr wara, emedan pä det föreflagne satter genom iagrragander as de mänga formaliteter Herr Friherre funek förestagit, och i anseende dercil at fntreprenacls-^uQiou icke gerna kan anställas för upköpet af naara fä hästar, knapt nägon sädan ffulle kunna erhallas inom flere Mänader efter det Vacano yppats, hwilket wid mänga tilfallen och i synnerhet om under tiden Krig ffulle utbrista eller Regementet annars blifwa commenäeraclt-, aldeles icke med dest ändamäl och hwarje
Medborgares billiga fordran af försmår kan förenas.
Pä bestå grunder sär Utffottet ock afstyrka allt afseende ä förenämnde Förslag samt tilstyrka bibehållandet af hwad Författningarne i benna del förut stadga. "4:0 At dä Konungen i följd af ben ratt Honom tiikommer at göra förändringar uti Regementerne, endast Indelnings-Merker derigenom icke rubbas, anbefaller ändringar, ledande lil någon kostnad uti Rustnings- eller Noterings-ffyldigheten; kostnaden icke mätte drabba Rust- eller Rotehallarne, utan af Kronan bekostas, samt at dä Karls och Hästs IvIuncleiinA efter faststäld moclel! bliswit förfärdigad, densamma icke bör omffaraö eller^ pä något z68 Den 8 Mars. något sätt förändras, sä längs den är i brukbark stand."
Hwad denne omständighet angarp sä anser Utskottet sig icke behöfwa någor utlåtande deröfwer meddela, da Riksens Högloft.
Stander, under innewarande Riksdag, uppå Utskottets gjorde rilstyrkande, i anledning af Herr Grefwe lckölicbs och Herr 8^1^ derom wackra motion, hos Kongl. Maj:t redan framställt sina underdånige önskningar i detta amne. "5:0.
Det wederbörande mätte äläggas, at icke pålägga Ryttare eller Soldar nägon kostnad, hwilken honom icke genom Lonn-ack aligger, hwilket understundom skolat handt derigenom, at han antingen blifwit anbefalld ac förändra sin Mundering eller anskaffa nya smärre Munderings-Persedlar, och hwilket altid ledt til ökad kostnad för Rust- eller Rotehallarne, hwilka, för ar ej adraga sig Soldatens mitznöje, mäst påkosta utgiften".
I denne del finner Utskottet sig böra tilstyrka bifall til hwad i b/lemon-Uer yrkas, enär sadane smärre ändringar icke anbefallas dä Munderingen göres ä nyo, i hwilket fall desamma oftast kunna utan ökad kostnad werkstallas. "6:0.
At inga kix--i-citjs-Möten utöfwer de i afslutade Kneckt-;-Lontrsckkr utstakade mage såsom ledande til förökad kostnad för Rusthallen och Notarne hallas, samt ac om det pä Nadigste befallning skulle ske, Ryktaren eller Soldaten dä bör af Kronan underhällas; äfwensom at Regements Be - Den 8 Mars. 369 fälhafware och Oklicerare matte wid answar förbjudas, at icke anbefalla någre sadane Mören', hwilka cliii-cko eller mäncke bidraga til Rvlens kostnad."
Til en början får Utskottet harwid anmärka, ar Kneckte-Ooinirick.-I IIL wid Inlgmeri-Regementerne ingalunda widröra fragan om Mören, och at wid LavallLiiL-Regementerne inga sadane Lontr^wr finnas.
Om Mören stadgas uti särskilda af Konung c^Ki. lX:de och Konung L^i<n xi:re utgifne Författningar.
Under förstnämnde Konungs tid förordnades, at wid OLvallLrisrns Ryttmäftaren hwarje Manad borde hafwa Manskapet rilsamman, för ar öfwa dem i handgreppen m. m« lili uteriet öfwades den tiden Häradswis, och i synnerhet blefwo Söndagarne, efter flutad Gudstjenst derril anwäude.
Efter flere deruti skedde förändringar, stadgade"Konung Xlue, genom en Förordning angående oiilimirsris exeiLLignciL af Oen 2O:de Occober 1630, at wid Inlaiiterieilw Möten borde hallas Åtminstone en gang i Mänaben, och, hela Regementet dragas tilsammans en gang om Aret, för at åtminstone öfwas i 14 dagar, samt at Manffaper jemwäl deremellan borde stadigt läras och underwisaS.
För eavglleriei-ns war ifrån aldre tider i gemen stadgadt, at Regements-Möler skulle pasta ro dygn pa platfen, och dessutom är, genom Kongl. X 8olmiori den 6:ce Junii 169; förordnadt, ar z Mören l^on>p3-;i^e-wls och ert LoipoisX wis skall hallas; men sedan tid efter annan a-.ne af LomMötena blifwit nied Regements-Mötet sammanstagna, har detta sednare wid de flesta Reae men Gjette Bandet.
N:o 24. Z?o Den 8 Mars. mentén först til 14 dagar, och sedan, med uteslutande af Lorxorals-Mötet, blifwit til 15 dagar sörlängdr.
Pä detta fäkt hafwa ^xercäis-Möten sa tvid cavgllerie som Iniänteris-Regemcnterne först upkommit, och widare, alt efter tidernes stick och ber hofwet i anseende til förändrade krigsfätt, blifwit dels ändrade dels tillätne.
Dl sednaste ändringar kan räknas den tillökning Regements-Möten undfått genom afstaffande af Kyrko-Paraderne.
At wid alla sadane förändringar öswerläggnings- och besiutande-rätten tilkommit sanik jemwäl hädanefter tilhörer Rust- och Rotehållare, är otwifwelagtigt, dock har Utstottet wiv en owäldig granstning af detta ärende icke kunnat undgå at inse, at den tid som för Mölen och Soldatens exercerrmöe warit tilräckelig i det århundrade da Jndelningswerket stadgades, i närwarande tid är dcrtil högst otilräckelig, dä snart sagdt för hwarje
Är sa stora förändringar uti Krigs-Konsten gjorrs och än göras, ac om den annars stall upfylla sitt stora ändamål: Rikets Lörftvar, äfwen ärligen och tilräckeligcn mäste dermed göra sig bekant.
Det är med sadan anledning och i betraktande af den allmänna förbättring de roterade Hemman otwifwelaktigt genom förökad odling wunnit sedan den tid Jndelninas-Werket stadgades, som Ulstotter för sin del får såsom det lämpeligaste sätt, at sä wäl med afseende a detta wigtiga ändamalet af Rikets säkra förswar, som Råstock Rorehallares möjligaste minsta betungande föresiä, at wid lnknterie-Regementerne, likasom Let stett wid cavallerierne, emellan Kongl. Maj:t
Den 8 Mars. Z7i och Kronan sann Notehällarne, pasgevol-mce om Möten matte träffas, samt