Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Bland de af Utskottet anförda skäl ar att Fördubblingen är bland grunderna för Indelningsverket :
Om så vore, hvil ket - VI.
Den 3 Augusti. i? ket det likväl icke är, så får jag anmärka att hela Indelningsverket kan, enligt 80 § Regeringsformen, genom Konungs och Ständers sammanstämmande beslut, när som heldst, förändras; den gjorda förändringen var således icke olaglig.
Vidare har Utskoitet anfört att rubbning uti Indelningsverket vore rubbning i Statens säkerhet samt att åldern gifvit Indelningsverket helgd, och ådagalagt dess nytta:
Jag tror ej Statens säkerhet rubbad genom den rubbning
Indelningsverket kan undergå, då vid samma tillfälle bättre försvars och anfalls utvägar blifva utsedde; af denna orsak var det som Riksens Ständer vid 1809 och ig 10 års
Riksdag beslöt den nu gällande förändringen; och jag kan aldrig instämma deri att åldern af en inrättning kan blifva måttstocken för dess värde.
Vargeringen har af Utskottet blifvit ansedd såsom af en annan natur än F'ördubblingen, och dess återupplifvande har derför icke blifvit af Utskottet i fråga satt: orsaken till denna skiljaktighet i naturen imellan Vargeringen och Fördubblingen lärer förmodligen hufvudsakligast bestå deri att den förstnämnda nära 100 är sednare än den sidstnämnda blifvit införd.
Utskottet har förklarat Fördubblingen utgöra en stående Corps, och att den således icke bort blifva upphäfven, i anledning af Riksens Ständers beslut 1810.
Men, då detta yttrande innebär en i origtig form gjord anmärkning emot de i ämnet utgifna Författningar, och det icke här kan komma under någon ventilation, så har jag endast i förbigående velat anmärka detta.
Kidd, 0. Ad.
Frat. 6:te Del. N:o 13. 14. 98 Den 3 Augusti, År 1690 blef Fördubblingen, på Båtsmans* hållets begäran, icke såsom tillhörande Indelningsverket, uti Contracterna införd.
Orsaken dertill var, som det synes af den i Utskottets Betänkande citerade §., att icke förlora den utgifna dryga Legan.
Utskottet yttrar vidare, såsom bevis uppå att Vargeringen icke är af samma natur som Fördubblingen, att den icke varit grundad i Båtsmans-Contracten , och enligt Utskottets egna ord, icke ens deri finnes nämnd:
Det är tämligen naturligt att den icke deri kunde vara nämnd.
Utskottet yttrar sin förundran deröfver att ej undantag för Gothland af mig ansetts, första gången Betänkandet förevar, kunna äga rum:
Det vacker deremot min förundran att Utskottet ej erinrat sig att ett Betänkande, som första gången till afgörande förekommer, icke får med förändringar antagas; och att i dess förra Betänkande intet undantag var föreslaget för Gothland.
Som jag redan förra gången, då detta ämne var under öfverläggning, yttrat mig öfver obilligheten af Fördubblingens återupplitvande, så anser jag öfverflödigt att för närvarande åter upprepa detsamma; utan får nu endast, i anledning så väl deraf som af hvad jag nu haft äran anföra, tillstyrka afslag af Utskottets Betänkande.
Denna tvist synes hafva uppkommit genom elakt val af uttryck i Författningar.
Man vet ej ännu om Båtsmans Fördubblingen uppkommit genom In - Den 3 Augusti. 99 delningsverket, eller genom särskilda öfverenskommelser.
Om den uppkommit på förra sättet, bör den fortfara; om åter på det sednare, böra Rotarne derifrån befrias, jag undrar om icke Fördubblingen är detsamma för Eåtsmanshållet som Reserven var vid Cavallerierna: den gick ej ut så länge Ryttaren lefde; men när han stupade, inträdde Reservs Uti hans stalie.
Frågan beror deruppå om det är ett onus som tillhör Indelningsverket, ellef1 ej; ty det är intet skäl att det var ett vilkor Vid Conscriptionens antagande.
Om Riket kunde ersättas för 3°°° Båtsmän, så drabbar det andra, som deremot måste utgå som conscriberade.
Det är visserligen sant att Konung och Ständer kunna rubba Indelningsverket, men ej derigenom att
Vissa meningar derom inflyta i ett beslut om en annan sak; derom måste vara rigtig särskild proposition, jag tror det saken tål att betänkas.
Herr Lannerstjerna, jjohan Wilhelin, uppläste följande; Skyldigheten för Båtsmans - Rotarne att prestera Fördubblings
Båtsmän är lika gammal med den att anskaffa och underhålla ordinarie Båtsmän.
Den ena, ej mindre än den andra är grundad uti allmänna Båtsmans Coutractét och Kongl. Förordningen af den 23 Maji 1690.
Detta Contraet har Sedermera icke blifvit upphäfvet; utan tvärtom, jemte indelningsverket och Knektcontracterna för den Indelta och Roterade Landtarméen vid alla sedermera påföljda ICO Den 3 Augustt.
Regements förändringar, jemväl ock uti vår sidst antagna Regeringsform, till dess bestånd stadfästad.
Man säger väl att, då Conscriptionen inrättades, försvann Båtsmans fördubblingen; men sådant Var likväl, i min tanka, icke förhållandet.
Maj:ts Nådiga Förordning angående Conscriptionen, af den 23 April 1811, innehåller: ’’Att genom denna anstalt (Conscription) för”svinner, under Krig, all Wargering och Fördubbling, NB utom på de orter der den, ef*’ter gällande författningar eller öfverenskommel”ser, som en stående Corps anses.”
Detta undantag, efter mitt omdöme, gäller så mycket mer för Båtmansfördubblingen, som densamma, allt sedan Båtsmanshåll inrättades, verkligen varit att anse som en Stående Corps, emedan den måst af Rotarne antingen underhållas i fredlig tid , på sätt Contractet utsätter, eller ock uppsättas vid infallande Krig, att jemte ordinarie Båtsmannen, göra tjenst, hvilket icke var förhållandet med Wargeringen , som ingalunda är grundad uti Knektcontracterna, utan är en i sednare tider, först år 1741, blott till vacancers completterande, tillkommen inrättning; Varandes orsaken till skillnaden imellan Vargering vid Soldate* hållet och Fördubbling vid Båtsmanshållet den, att det förra är starkare roteradt än det sednare, i det att i| högst 2 hemman äro sammansatte i Rote att utgöra en soldat, men vid Den 3 Augusti. sol Båtsmanshållet 4 att utgöra en Båtsman jemte Fördubbling.
Min tanka, i anledning af hvad sålunda utredt blifvit, är den, att som skyldigheten för Båtsmansrotarne att prestera Båtsmanstordubbling till tjenstgöring under krig, är grundad uti 1690 års allmänna Båtsmanscontract, hvilket ännu är gällande; så kunna Båtsmansrotarne, i förmågo deraf och högstberörde Kongl. Förordning af den 23 April 1811, icke undgå att denna Skyldighet, enligt hvad Höglofl.
Besvärs- och OeconomieUtskottet, uti dess välgrundade Betänkande, sig utlåtit, än vidare fullgöra.
Ännu en omständighet, som utgör ett vig* tigt skäl för den tanken jag yttrat, om Bätsmansrotarnes skyldighet att prestera FördubbJingsBåtsmän, är den, att om Båtsmansrotarne derifrån befriades, skulle det, vid större Sjöexpeditioner i krig, bristande antalet af Båtsmän till flottornas bemannande, komma att tagas af förstärkningsmanskapet, oaktadt under sista Conscriptionen, då det var till det conscriberade manskapets val lemnadt att anmäla sig, efter lust och fallenhet, till tjensgöring antingen vid Landtarmeen eller på Flottan, erfarenheten visat att få funnos sorn hade lust för Båtsmans tjenstgöring , och således de conscriberade hädanefter tvingas att, emot deras vilja blifva Båtsmän, hvilket, utan tvifvel, skulo på allmänna opinionen om Conscriptionen, som el - 103 Den 3 Augusti. jest nu mera vunnit nationens bifall, hafva en elak verkan.
Grefve von Lantingshausen) Endast j afseende på Friherre St a e
Is tvekan huruvida Båtsmansfördubblingen hörde till Indelningsverket, hade jag arnat yttra några ord; men Herr -StatsSecreteraren har nu så väl utredt saken att jag ej har något att tillägga.
Friherre von Stedingk, Victor, som anmält sig att tala, yttrade sig vara förekommen af Herr Lannerstjerna, och tillstyrkte således endast bifall till Utskottets Betänkande.
Friherre Cederström, Rudolf:
Jag, för min del, anser saken icke vara tillräckligen upplyst af hvad Herr Lannerstjerna behagat anföra.
Jag har flera gångor både hört och läst, ehuru jag nu icke minnes hvar, att Båtsmansfördubblingen ej existerade före 1690, då den, under Carl XI:s regering , uppkom, på samma sätt som Vargeringen under Gustaf llhs.
I alla fall kan jag intyga att Båtsmansfördubblingens upphäfvande var ett vilkor för Conscriptionens antagande, så väl vid Riksdagen här i Stockholm åren 1809 och 1810, som i Orebro i8iÄ Herr Landt Marskalken föreslog bifall till OeconomieUtskottets Betänkande; Ropades Ja och Nej.
Härefter föreslog Herr Zandt Marskalken afslag å samma Betänkandej De 3 Augusth 103 Ropades åter jta och N/j samt Votering, Uppsattes och justerades följande Voteringsproposition:
Den som bifaller Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets Betänkande, angående Båtsmansfördubblingens återställande, skrifver Den det ej vill, skrifver Nej; Vinner Nej, afslås Betänkandet.
Voteringen börjades klockan
Ii och slöts klockan \ till 1, då rösterna befunnos hafva utfallit som följer: Ja ... 78.
Nej --- 48.
I anledning hvaraf Utskottets Betänkande hade blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallet.
Upplästes ånyo StatsUtskottets, förlidne gårdag pä bordet lagda, Betänkande i anledning af Kongl. Majts Nådiga Proposition om förra Kongl. Famillens enskilda förmögenhet och underhåll frän Sverige.
Då jag icke med Högloft.
StatsUtskottet kan in* 104 Den 3 Augusti• stämma uti dess gjorda beräkning, att de medel, hvarom nu är fråga, kunna vara tillräckliga, både att gälda f. d.
Famillens enskilda förmögenhet och de återstående krigsskulderna; sä anhåller jag att, i detta afseende, få anföra några anmärkningar.
De medel som, genom afhandling med Preussen, blifvit öfverenskomne för afträdandet af Svenska Pommern, utgöra en summa af Tre och en half million Rid.
Preussiskt Courant; Den är likväl icke af enahanda natur: ty en half million betalas i reda penningar, inom sju månader; en million i effecter; och två millioner i Statsobligationer, förfallne, till ett bestämdt belopp, inom vissa år.
Att taga effecterna, vore att skada de inhemska Näringarne:
Att vid afhandlingens ingående hafva nekat till deras beräkning i hufvudsumman, skulle nödvändigt i samma mån förmindska densamma; dessa effecter böra således vändas i penningar, och sådant kan icke ske utan förluster.
Likaledes är det nödvändigt att, så skyndsamt som möjligt är, realisera de ofvanomförmälte Statsobligationerna, emedan de nu äro i högt värde och vår curs derjemte är hög, hvarigenom för Riket beredes en dubbel fördel.
Men denna skyndsammare realisation kan ej aflöpa utan betydliga uppoffringar ; och om man således, med fästadt afseende på hela summan, som för Pommern erhålles, beräknar de utgifter, hvartill Tractaten förbinder, så väl för bevisliga skulder som för elfecter och Dtn 3 Augusti.
Domaine-inlösen, och dertill lagger de betydliga penningposter, som i StatsUtskottcts nu upplästa Betänkande innefattas, så tror jag, till följe af det öfverslag jag i detta afseende gjort, med säkerhet kunna försäkra Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, att en betydlig brist snarare är att förvänta, än motsatsen deraf är att hoppas.
StatsUtskottet beräknar de i millionerna Riksdaler Preussiskt Courant såsom oberoende af något slags afdrag; jag har likväl, af det föregående, sökt att visa att en sådan beräkning omöjligen kan antagas.
Skulle, t. ex., vår curs förbättra sig, så är ju hufvudsumman alldeles otillräcklig?
I detta fall kommer en af de två händelser att inträffa: antingen att f. d. Kongl.
Famillens enskilda förmögenhet ej bl ifver godtgjord, och Riket från all vidare förbindelse i detta afseende befriadt, hvilket^jag anser i högsta grad nyttigt och förmonligt, eller ock art krigsskulderna, till deras hela belopp, ej blifva betalda.
Det torde ej heller böra undfalla Höglofl.
Ridderskapet och Adeln att Riket gör, genom gäldandet af f. d. Kongl.
Famillens förmögenhet, en ren vinst af 981,000 R:d.
Banco, och att således Rikets Ständer i sjelfva verket äro förbundne att, i händelse af behof, utfinna ett vederlag för denna summa, som nödvändigt fallit Riket till last, om inga främmande penningbiträden gifvits.
Då dessutom alla dessa medel redovisas och endast användas till Statens io5 Den 3 Augusti. förmon , vet jag icke hvarför det ej är bättre och förmonligare att snarare förese en brist än bestämdt påräkna ett öfverskott.
Skulle ingen brist uppstå, så är, genom ett vilkorligt försigtighetsmått , ingen ting förloradt.
Af alla dessa förenade anledningar, föreslår jag vördsammast att Betänkandet måtte återremitteras till StatsUtskottet, med uppdrag att, på satt Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition innei . '-t , utse och anordna medel till fyllande af c* i brist som möjligen kunde uppstå i betalningen af f. d. Kongl.
Famillens förmögenhet och krigsskulderna — vare sig genom Statsobligationer, upptagande af inrikes lån.
RiksgäldsContoirets contanta biträde, eller ock en förlängning af betalningstiden å obligationerna för krigsskulderna.
Om denna sednare utväg skulle vidtagas, och den nu bestämda betalningsterminen för krigsskulderna, nämligen 3 år, skulle förlängas till nästa Riksdag, så är det alldeles oundvikligt, för upprättandet af obligationernas credit och for helgden af fordringsägaines lagliga rätt, att 6 procents renta derå beräknas, hvartill tillgång redan finnes, samt att Riksens Ständer i förhand förklara, att de vid deras nästa sammanträde ovilkorligen skoia inlösa den del af Obligationerna sorn ej genom nu 1 fråga varande financiella åtgärder kunnat betäckas.
Då Ridderskapet och Adeln, uppå af Herr Grefven och Landt Marskalken framställd fråga, yttrade sig anse dessa anmärkningar hindra an - Den 3 Augusti. ♦ägande af Utskottets Betänkande, blef detsamma återremitteradt.
Å nyo föredrogs BancoUtskottets, förlidne gårdag på bordet lagda, Memorial angående lånbiträden till understöd för odlingsföretag.
Grefve Liljencrantz, jjohan IVilhelm:
Ehuru jag icke lyckats i mitt bemödande, har jag hos Höglofl.
BancoUtskottet flera gånger gjort föreställning om otillräckligheten af den anslagna odlingsfonden, som, fördelad på samtliga Länen , knappast lemnar 4000 R:dr ärligen åt hvardera, öfver hufvud räknadt.
På satt mitt förslag till Reglementariska föreskrifter närmare utvisar, har jag yttrat den förmodan att stadgandet af 2000
R:dr, såsom högsta lånsumma, skulle förfela egentliga ändamålet, som, i min tanka, borde vara mindre att åstadkomma några små upptagor än uttappning af sjöar samt betydliga mossar och kärr, hvilkas ödlande icke allenast beredde nytta åt odlaren sjelf utan ock åt kringliggande hemman och lägenheter, stundom ät hela kyrkosocknar.
Äfvenväl har jag sökt öfvertyga att ansökningar till berörde slags lån, granskningen deraf, och meddelandet af bifall dertill borde, under Kongl.
Landtbruks - Academiens öfverinseende, öfveriemnas åt FörvaltningsUtskotten af Länens LandthushållningsSällskap, hvilka, genom denna befattning, uppfyllde en essentiel del af deras bestämmelse.
Landshöfdingarne skola säkerligen alltför gerna io8 Den 3 Augusti. se pröfningsrätten de Lånsökande imellan vara åt sig uppdragen.
Vid regleringen af Capitalets återgäldande, rentebetalning , med flera omständigheter, vore mycket att anmärka, om Riksdagens så nära förestående slut icke betoge mig allt hopp om rättelse; men af sådan anledning inskränker jag mig, för det närvarande, vid åberopande af mitt, med Höglofl.
BancoUiskottets Betänkande följande, särskildta votum , som nästa Riksdag, då erfarenheten är vunnen, torde vinna något afseende.
Då dessa anmärkningar ej ansågos hindra antagandet af Utskottets Betänkande, blef detsamma af Höglofl.
Upplästes å nyo StatsUtskottets, förlidne gårdag på bordet lagda, Betänkande, angående Friherre Stael von Holsteins väckta fråga om redovisningen för Statsmedlen 1808 °ch 1809, samt 0111 Saltpeterfonden och ett öfverskott i Tullmedlen.
I anledning af hvad Friherre Stael von Holstein, förlidne gårdag, i afseende på detta Betänkande yttrat, blef detsamma nu till Utskottet återremitteradt.
Då nu ånyo föredrogs BancoUtskottets, förlidne gårdag på bordet lagda, Utlåtande angående sökt Lanbiträde för Gagnefs socken i Den 3 Augusti. 109 Dalarne, blef detsamma af Höglofl, Ridderskapet och Adeln bifallet.
Då fråga uppstod om val af de Ridderskapets och Adelns Ledamöter, en af Bankens och en af RiksgäldsContoirets Fullmägtiga, hvilka borde deltaga i den beslutna Committcen till utarbetande af förslag till ny reglering af Statens Embeten och Tjenster; beslöts att bemälde
Fullmägtige sjelfve må vara uppdraget att sinsimeilan om detta förtroende öfverenskomma, på sätt att Riksens Ständers Deputerade i bemälta Committé alltid må vara fulltalige.
Äfven beslöt Ridderskapet och Adeln, att åt sina Electorer uppdraga utseendet af 2:ne Ledamöter, hvilka, jemte 2:ne Ledamöter af hvart och ett af de öfriga RiksStånden, under JustitisOmbudsmannens Ordförande, skola äga att tillse det RiksdagsBeslutet och de från BevillningsUtskottet utgående Handlingar blifva expedierade i enlighet med de hos RiksStånden justerade expeditioner.
Valet af Revisorer till öfverseende af 1810 och 1811 samt påföljande årens Krigsredogörelser beslöt Ridderskapet och Adeln skulle i Plenum förrättas; i anledning hvaraf Herr LandtMarskalken tillkännagaf, att detsamma påföljande dag skulle komma att anställas.
Ilo Den $ Augustt.
Dans Excellente Herr Grefven och Landt* Marskalken frågade om Ridderskapet och Adeln tilläte Herr Landt Mar skalkm att hos Hart* Majit Konungen i underdånighet . anhålla det Hans Majit täcktes nästkommande Måndag låta afblåsa Riksdagen, Bifölls.
Justerades 7 §§ af RiksdagsResfutet.
Justerades följande underdåniga skrifvelsef till Kongl. Majit: ito Om Chartors upprättande öfvef hemmanen i Riket. 2:0
Om förbud mot Judars inflyttande f Riket. 3:0
Om en Stats-Oeconomisk Journal. 4:0
Om LandtTullsinrättningen i Riket. 5:0 Om Spannmåls-Magazinsinrättningeti f Riket. 6:0
Om vissa öfverklagade omständigheter vid Håll- och Gästgifvareskjutsen.
Upplästes och lades på bofdet ett Memorial från BancoUtskotfet, af den 3 Augusti, hvaruti Utskottet föreslår att tiden för nästkommande Revision öfver Stats-, Banco- och Den 3 Augusti. lii RiksgäldsVerken må utsättas till den 15 September 1817- Vidare upplästes och lades på bordet ett från StatsUtskottet inkommet Utlåtande, af den 2 Augusti, i anledning af gjord anmärkning vid Utskottets Betänkande angående aflöningen vid RiksgäldsContoiret; och har Utskottet, med besvarande af anmärkningen, uppå anförda skäl, icke ansett sig böra trånga sii t förra tillstyrkande.
Utdrag af Protocollet, hållet i Höglofl, Ridderskapets och Adelns Plenum den 3 Augusti 18if. S. D. A nyo föredrogs Stats-Utskottets, den 21 Juli afgifne och den 23 på Bordet lagde, Betänkande angående Revisionen af i8og och 1809 årens Krigsredogörelse, samt RiksensStänders deltagande uti ÖfverRevisionen af sednare Krigsårens Räkenskaper, äfvensom samma Utskotts, i anledning af återremiss af detta Betänkande, afgifna, och den 1 Augusti på Bordet lagda, Utlåtande , då Betänkandet blef bifallet, med den förändring, i afseende på Assessoren Grundens gratification, som uti det sednare Utlåtandet finnes tillstyrkt.
Ridderskapet och 112 Den 3 Augusti.
Adeln Lag samt Oeconomie-Utskottens, den 31 Juli afgifna och den 1 Augusti på Bordet lagda, Berättelse om förhållandet med de från sammansatta Utskotten afgifna Betänkanden.
S. D. Banco-Utskottets, den 31 Juli afgifna och förlidne gårdag på Bordet lagda, Memorial, angående Lånbiträden till understöd för Odlings företag, blef, vid förnyad föredragning, af Höglofl.
Ut supra. S. D. Föredrogs å nyo och återremitterades, i anledning af gjorda anmärkningar, Statsutskottets, den 2 dennes inkomna och samma dag på Bordet lagda, Betänkande i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om förra Kongl. Famillens enskilda förmögenhet och underhåll från Sverige.
Vid förnyad föredragning bifölls Allmänna Besvärs- och Oeconomie Utskottets, den 24 Juli afgifna och den 27 på Bordet lagda , Memorial i anledning af de anmärkningar som blifvit gjorde vid Utskottets Betänkande om Båtsmansfördubblingens återställande.
S. D. Föredrogs och bifölls Banco-Utskottets, den 31 Juli ingifna och den 2 dennes på Bordet lagda, Memorial angående sökt Lånbiträde för Gagnefs socken i Dalarne.
S. D, Åter - JJen 3 Augusti. S. D. Återremitterades Riddarhus-Utskottets, fcrlidnc gårdag på Bordet lagda, Memorial , af den 31 juli, i anledning af väckt fråga om förändring i Riddarhus-Ordningen i afseende på valet af Electorer genom Bänkmän.
S. D. I anledning af Hedervärda BondeStåndets tillkännagifna beslut att, likasom Ridderskapet och Adeln, till Kongl. Maj.-c, såsom Ståndets enskildta underdåniga Besvär, anmäla frågan om en allmän Näringsfrihet, beslöt Höglofl.
Ridderskapet och Adeln att Hedervärda Bonde-Ståndet meddela den underdånigå skrifvelse i detta ämne , hvarigenom Ridderskapet och Adeln är sinnadt att detta magtpåliggande' mål Kongl. Maj:t i underdånighet underställa.
S. D. I anledning af gjorda anmärkningar återremitterades Stat-Ufskottets, den I Augusti afgifna och förlidne gårdag på Bordet lagda , Betänkande angående Friherre.
Stael von Holsteins väckta fråga om redovisningen för Statsmedlen 1809 och 1810 samt om Saltpeterfonden och ett öfverskott å Tullmedlen.
Riderskapet och Adeln åtskildes klockan | till 3, in fidem Protocolli A. G, Silverstolpe Éidd. a.
Prat. 6 ti Det.
Nio *y. 16. Xl4t Den 4 Augustt.
Plenum kl. 7 om aftonen.
Företogs val af 2lne Ledamöter till deltagande uti Revisionen af ej mindre igio och I8H än påföljande årens Krigsredogörelser, och befunnos dertill vara utsedde: Herr Pahlman, Otto Fredrik, Major, 62 röster.
Herr Sandels, Benjamin, BergsRåd, 85 — Upplästes och lades på Bordet följande från Utskotten inkomne Handlingar: 1:0 Från StatsUtskottet, af den 4 Augusti, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande om utbetalningen af förra Kongl. Famillens enskilda förmögenhet.
Hufvudsakligen tillstyrker Utskottet att f. d. Kongl.
Famillens
Arf och enskilda förmögenhet först måtte liqvideras af de för Pomern och Rugen inflytande medel, samt att
Krigsskulderna af det å dessa medel uppkommande öfverskott måtte betalas; men att, om något hinder vid indragningen af de Preussiska medlen skulle förekomma, så att större eller mindre del deraf icke blifver att tillgå inom den för krigsskuldernas liqviderande bestämda tid af 3 år, Fullmäktige i RiksgäldsContoiret måtte authoriseras att upptaga ett lån, icke öfverstigande en summa af 300,000 R.dr, mot 6 procents renta, på högst 5 års tid.
Den 4 Augustt. 2:0 Från StatsUtskottet, af den 2 Augusti, hvaruti Utskottet till Riksens Ständers granskning och fastställelse öfverlemnar ett förslag till förnyadt Reglemente för RiksgäldsContoiret, äfvensom den atiönings och pensions stat, som efter nu varande förhållande blifvit upprättad. 3:0 Från StatsUtskottet, af denna dag, 1 anledning af åtterremiss i frågan om en på Allmänna Arbetshusfonden anvist utgift; och föreslår Utskottet att Riksens .Ständer, genom underdånig skrifvelse, hos Kongl.
Maj:t anhålla om den nådiga åtgärd , att, så framt Biskopen Doctor Vingård ännu icke blifvit med Biskopsboställe försedd, samt Kongl. Majit i nåder skulle finna honom berättigad att tills vidare tillgodonjuta den i fråga varande hushyran, Kongl.