Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ledamöter hördes önska undvika votering, och somlige yttrade sig ej anse sjelfva frågan af den större betydenhet, att mycken tid på dess afgörande syntes böra användas, föreslogs den proposition, att 38.
§. måtte förblifva oförändrad, hvilken Herr LandtMarskalken framställde, och hvilken biet med jfa besvarad.
Upplästes det Särskildta Utskottets Betän kande, af den 17 dennes, angående öfverklagad förlägenhet i Allmänna Rörelsen och förslag till inskränkning af umbärliga utländska varor, m. m., jemte dervid fogade s:ne särskildta yttranden.
Lades på bordet} och blef sedermera, under detta plenum, i likhet med ett af det Vällofl. BorgareStåndet, genom ProtocollsUtdrag af denna dag, meddeldt beslut, äfven af Ridderskapet och Adeln beslutet, att detta Betänkande, till utdelning inom RiksStånden, skulle , af de till Riksdagskostnaderna anslagna medel, genom Särskildta Utskottets försorg , till trycket skyndsamligen befordras.
Upplästes och lades på bordet StatsUtskottets Betänkande, af den 17 Juni, angående åtskilliga omständigheter, som äga sam - t 492 Den 20 Juni. manhang med regleringen af Rikets Penning, väsende, jemte ett af Utskottets pluralitet godkändt förslag af Majoren Påhlman, samt sär* »kildta yttranden af åtskilliga Utskottets Ledamöter.
Remitterades till BancoUtskottet, att skyndsamligen sig utlåta i de delar Bankens biträde röra.
Herr von Schultzenheim, Daviel, hade inlemnät följande : Ödmjukaste Memorial.
BancoUtskottet behagar, i Betänkandet om publiciteten af Banco Sedelstockens belopp, anföra att Herrar BancoFullmägtige i målet hörde blifvit, och att de, med undantag af 2:ne Ledamöter, den yrkade publiciteten afstyrkt; sorn icke dessa Riksens Höglofl.
Ständers constanta Deputerades eller Fullmägtiges yttrande blifvit bifogadt, får jag vördsamt anhålla, att detsamma, jemte de 2:ne särskildta vota, af Höglofl.
Ridderskapet^ och Adeln benäget infordras.
Upplästes och lades på bordet StatsUtskottets Betänkande, af den 17 Juni, angående den summa, sorn för Stats- och RiksgäldsVerkets behof erfordras, att genom allmän be - Din 20 Juni. 493 bevillning utgöras, hvilken Utskottet till 2,500,^00
R:dr föreslår.
Upplästes och lades på bordet Statsutskottets, under den 17 dennes afgifna, berättelse och utlåtande om RiksgäldsVerkets sty.; reise och förvaltning sedan 1812 års Urtima Riksdag, samt detta Verks nu varande tillstånd, i anseende till skulder, tillgångar och fordringar.
Justerades följande : Utdrag af Profocollet, hållet hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, den 20 Juni 1S15. S. D. Beslöt Ridderskapet och Adeln att öfver StatsUtskottets denna dag inkomna Betänkande, angående åtskilliga omständigheter som äga sammanhang med Regleringen af Rikets Penningväsende, skyndsamligen inhämta BancoUtskottets utlåtande i de delar Bankens biträde röra.
S. D. Beslöt Ridderskapet och Adeln anmoda BancoUtskottet att till Riksens Ständer aflemna det, i beraälte Utskotts Betänkande om publiciteten af Banco Sedelstockens belopp åberopade, yttrande öfver denna fråga af BancoFullmägtige, jemte de tvänne dithörande särskildta vpta.
Ut supra, * 494 Den 20 Juni. S. D. SedaD, genom meddeldta Protocolls Utdrag från de öfriga respectiva Stånden, Ridderskapet och Adeln inhämtat, att den vid 1809 och 1810 årens Riksdag föreslagna omarbetning af 38. §■ Riksdagsordningen icke enhälligt blifvit antagen, och det sedan 1812 års Riksdag, rörande alternativa meningar inom ConstitutionsUtskottet, hvilande förslag till tilllägg i den nu bestånd ägande 38. § endast i detta fall kunde komma i fråga; beslöt Ridderskapet och Adeln att berörde förslag nu till afgörande upptaga, men ansåg ieke nödigt att genom detta tillägg låta nämnda §. undergå någon förändring.
S. D. Instämde Höglofl.
Ridderskapet och Adeln i det Vallöf].
BorgareStåndetg meddeldta beslut, af denna dag, att det Särskildta Utskottets Betänkande, af den 17 dennes, angående öfverklagad förlägenhet i Allmänna Rörelsen, m. 111. skulle, till utdelning inom RiksStånden, af de till Riksdagskostnaderna anslagna medel, genom Särskildta Utskottets försorg, tilltrycket skyndsamligen befordras* Ut supra.
Upplästes och lades på bordet en Berättelse, af den 13 dennes, från Lag- samt Allmänna Besvärs- och OeconotnieUtskorten, oin förloppet uti det hos Utskotten förehafda mål om en yrkad allmän Näringsfrihet, färmälandes Utskotten det deras beredning till dem öfver denna fråga inkommit med 2:ne alternativer, men att i Utskottens Plenum den preli - Den 20 Juni, 495 minairfråga blifvit väckt, huruvida dessa alternativ icke voro stridande mot de af BorgureStåndet vid 1809 års
Riksdag gjorda concessioner, samt att, vid anställd votering deröfver, två Stånd stannat emot två; och då någon handläggning åt hufvudfrågan sålunda icke kunnat gifvas, hafva Utskotten detta förevetande anmält, afvaktandes hvad Riksens Ständer i afseende härå täckas förordna.
Upplästes och lades på bordet ett Betänkande, af den 13 dennes, från Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottet, rörande väckt fiåga om Mätare-penningars afskaffande.
Utskottet, som ej ansett sig kunna tillstyrka upphäfvandet af den vis~a städer enligt privilegier tillkommande rättighet till Våg- och Mätarepenniiigar, förmodar likväl, att dessa städer skola antingen helt och hållet eftergifva omförmålte afgift, eller lämpa uppbörden deraf efter ett för Allmogen mindre betungande sätt; hvarförutan Utskottet hemställer, sä väl att Mätarepenningarne icke må kunna till beloppet förhöjas, samt att Kongl. Maj:ts Befallningshafvande måtte åläggas hålla allvarsam hand deröfver, att hvarken Våg- eller Mätarepenningar få uppbäras i de städer, sorn dertill icke äro berättigade, eller att Allmogen, der en sådan afgift lagligen äger rum, vid dess uppbärande alltför mycket betungas.
Justerades PleniProtocollet för den 15 Juni f. m. Högloft.
Ridderskapet och Adeln åtskilldes klockan 10.
In fidem Protocolli Å. G. Silverstolpe.
Thorsclagen den 22 Juni.
Justerades följande underdåniga Skrifvelser till Kongl. Majt : 1:0
Angående arfvode till en sköterska vid Smedjegårdshäktets sjukrum. 2:0 Angående beviljad lönersättning för Landshöfdingen m. m. Fock. 3:0 Angående eftergift å det Vester- och Norrbottens
Läns innevånare meddelade lån.
Upplästes ett Memorial från ConstitutionsUtskottet, af den 20 Juni, hvaruti Utskottet, jemte öfverlemnande af förslaget till den Riksakt - IV, Den 22 Juni* 497 äkt , sorn kommer ätt upprättas imellan Sveå Rikes Ständer Och NorrigeS StorThing, erinrar ätt, i fall den diplomatiska ordningen fordrar, att af denna act tvänne exemplar komma att UfiderskfifvaS, hvaraf det ena på Svehska språket bör i Sverige, det ändra på Norrska Språket i Norrige förvaras, det förra läref, i ena lighét ined det åtföljande förslaget, böra uppå fattas, Och det sednare mutätis mutandis, så ätt Norrige deri sättes framför Sverige, samt ätt samma ordning för underskrifterna bor fåkttagas; Härefter upplästes forsh get till den Riksåct, som kommer att upprättas imellan Svea Rikes Ständer och Norriges StorThing, till bestämmande äf de genom föreningen imellan Sverige och Norrige uppkomna Constitutiohella förhålländen, Détta förslag samt Utsköttets erinran göd* Rändes. Härefter justerades Riksens Ständers iitidérdåniga Skrifvelse till Kongl. Maj:t med öfverlemnande af Riksactem Uppbröts Hefrar Electoferrias lista till val äf Ledamöter uti Bevillnings-, Expeditions-, Oeconomie- och RiddarhusUtskotten, till fyllande af några lediga rum, och befunnos dettill hafva blifvit utsedde: Ridd. 0. Ad.
N:o 6j, fy. / 498 Den 22 Juni. 1 BevillningsUtskottet: N:o 20 Friherre Bonde, Fullmägtig Herr Ugglai Cavlj Kammarherre.
I ExpeditionsUtskottet; N:o 713 Herr Cremer, Fullmägtig Herr Grundelstjerna} Axel, Canzlist.
•_ 778 Hr Leijonankar, Fullmägtig
Hr Ehrengranat , Cw7, CabinettsSecreterare* / Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottei: N.O 142 Friherre Leijonhjelm, Fullmägtig Hr Gripenwald, Göran, ÖfversteLieutenant. 340 Friherre Löwensköld, Salomon3 Lands» höfding.
I RiddarhnsUtskottet:
N:o 1477 Herr Jägerhjelm } Samuel t Expeditione* Secreterare. _ 179S Herr Bruncrona, iV/7/, Öfverste.
Föredrogs å nyo BorgareStåndets, den 19 Juni på bordet lagda, ProtocollsUtdrag, alden 12 nästföregående, innehållande inbjudning till instämmande m?d BOrgareStåndet uti det tillägg i beslutet om en Comité till utarbetande al förslag till ny reglering af Statens embe» ten och tjenster, att Comitéen borde bestå icke blott af Embetsman, dem Kongl, Maj t för* Den 22 Juni. 499 ördftar, utah ock af Rikets Ständers Ledamöter, hvartill Fullmägtige i Banken Och Riksgäldskontoret , eller andra, kunde af RiksStånden utses, Friherre Cederström* jaeol•
Uti BörgäreStåndets
ProtocollsUtdrag äro tvänné alternativ framställda: det förra att Fullmägtige i Bän* ken och RiksgäldsContöirét-* det sednare att andra kunde till deltagande Uti Comitéen af RiksStånden Utses.
Jag hemställer örn det icke vöre lämpligast att åt Fullmägtiga i bägge Verken lemnades detta förtroende.
Då Kongl. Maj:t utnämner de öfriga Ledamöterna uti Comitéen , kunna Riksens Ständer hos Hans Maj:t anhålla, att ö Ledamöter af hvart Stånd i Banken och RiksgäldsVerken niette till deltagande uti betörde Comité förordfcas.
Stael vin Hollstein t Corfitz Ludviga ahfeåg ingen anhållan derom behöfva af Riksens Ständer göras} utan trodde att det vöre deras frilla rätt.
Friherre Cederström, Rudolph trodde att Herrar Fullmägtiges tid skulle* genom denna befattning, blifva alltför mycket upptagen.
Hans Excellence Herr Grefven och LcindtMari skalken proponerade bifall till instämmande i BorgareStåndets beslut, i så måtto, att ers Fullmägtig i Banken och en i RiksgäldsContoiret för hvarje Riksstånd borde, å Riksens 5oö Dell 22 ylinit Ständers vägnar, till Ledamöter i ofvahbä* rörde Comité förordnas.
Föredrogos å nyo och biföllos följande StatsUtskottets, den 19 Juni på bordet lagda, Betänkandent 1:0
Angående yrkadt bestämmande af någon Fond , för att dermed ersätta Svenska Med* borgares genom uppbringningar lidna för* luster.
510 I anledning af Friherre Wrangth Memorial, angående Bevillningens jemnafe fördel» ning m. m.
Till afgörande företogs SjtatsUtskottets deri 19 Juni på bordet lagda Betänkande, angående en gjord hemställan om ersättning för Föbus-, Carlstads- och Elfsborgs
Läns ifinevånares lidande och besvär under Sista fälttåget.
Onekligen är dert frågan af mycken billighet , som ät Hedervärda BondeStändet blifvit väckt öcli till Höglofl.
StatslJtskottet remitterad, rörande ersättning för å.skil iga Häraders Allmoge och Jordägare inom Elfsborgs-, Bohus- och Carlstads Län, hvilka, under förflutna fälttåg emot Norrige, måst
Vidkännas krigets oundvikliga bördor, så väl i ali ern ie till trägna skjutsningar som inqvar tei ingalf, och har BondeStändet begärt det mål.
Pen 22 Juni, te medel till dessa ersättningars bestridande anslås.
Statsutskottet har uti sitt nu upplästa
Be» tänkande ansett målet förtjena det afseende* hvarigenom inbyggarne i omförmälte landsorter borde komma i åtnjutande af någon ersättning; Ulen den utväg, sorn i detta hänseende är föreslagen, att medel skulle beviljas och på stat uppföras, finner Utskottet icke lämpslig, emedan summan, som härtill fordras, ej med någon beräkningsgrund kan bestämmas, och fördelningen svår, Qtnicke omöjlig, att med rättvisa Verkställa, Deremot har Statsutskottet , med hämtad anledning af hvad som i vissa orter framför andra förut inträffat, hemställt, om icke lindring i Bevillningen på längre eiler kortare tid samt efter omständigheterna skulle kunna beviljas; men då åtgärden i detta fall tillkommer Bevill-i ningsUtskottet, så har Statsutskottet ej trott sig längre böra sträcka sin befattning, Härvid får jag äran anmärka, att efter mia öfvertygelse vinnes ej ändamålet, om genom lindi ing i bevillningen ersättningarne skulle bifallas; ty derigenom blir fördelen lika för alla; ehuru det öfverklagade lidandet drabbat en del vida mer än andra, hvilkas local fri Ka 1 lat dem, från många förefallande bördor och olägenheter.
Eftergift i den påräknade
Bevillningen skall dessutom åstadkomma mycken oreda i räkenskaperna, samt följden oundvikligen den» 503 Den 23 Juni. ?tt StatsCassans derigenom iråkade förlust måste på ett eller annat sätt ersättas.
I alla tider hafva skjutsningar och inqvarteringar varit ett onusj, sorn efter omständigheterna drabbat Landets invånare, hvarföre ej någon särskild ersättning kan äskås} men deremot anser jag med^största rättvisa förenligt, att de jordägare af Elfsborgs,'Bohus och Wermlands Län, hvilka synnerligast under fälttåget i Norrige varit uppbådade för Arnréens behof, och der qvarhållne flerfalldiga veckor, äga fullt anspråk på ersättning, heldst då man betraktar, att detta betydliga lidande ökades derigenom, att hö- och sädesbergningen samt nödiga arbeten till det då förestående höstutsädet just under denna tid inträffade, och då defe loford af alla, sorn bivistat denna campagne, ej kan nekas, det Allmogen med ali möjlig beredvillighet befrämjat företagen och de välgörande afsigter, hvartill dess biträde erfordrades } så är det en helig pligt jag uppfyller, då till Eders Excellence samt Ridder skåpets och Adelns upplysta pröfning jag vördsamt hemställer, om icke de, som bevisligen vant med folk och hästar i och för kriget i Norrige, böra derföre erhålla en skälig ersättning, lämpad efter hvars och ens längre eller kortare bortovaro från sina hemvist , samt att de, sora genom förluster af kreatur , åkdon , selar eller andra bidrag till Arméens fortskaffning och förnödenheter, mäte hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmälas till åtnjutande af ett mot förlusterna någorlunda svarande skå-. destånd} och lår jag lemna den upplysning^
Den 22 Juni, 503 att uppå Konungens nådiga befallning hafva redan inom Elfsborgs
Län behöriga besigtningar och värderingar blifvit verkställda samt till Kongl. Maj t i underdånighet öfverlemnade.
Friherre von Stedingk, Vieton
Det synes mig ganska billigt, att någon ersättning lemnäs de invånare, sorn genom det sista fälttåget blifvit lidande, och jag hemställer om icke detf,vore lämpligast, att alla öfriga orter dertill bidroga derigenom, att på alla ställen af Bevillningen en viss summa afdrogs, hvilken kunde de lidande tillställas.
Herr Pahlman, Otto Fredric: Ehuru Stais!
Utskottet, lika som de värde Ledamöter som nu talat, funnit öfverensstämma både med rätt* visa och billighet, attén skälig ersättning tilldelas de hemmansbrukare, som genom grann-' skåpet af krigstheatern, under sednaste Norrska fälttåg, fått vidkännas betydliga förluster} har StatsUtskottet likväl icke varit i tillfälle att härtill föreslå någon summa, emedan behofvet icke varit kändt.
Då Bevillningsutskottet icke heller funnit lämpligt att föreslå någon mindskning i Bevillningsafgiften för ifragavarande personer, men någon utväg synea böra vidtagas till ersättning för de uppoffringar, som mången på ett ganska kännbart sätt måst göra} får till Högloft.
Ridderskapet och Adeln jag vördsamt hemställa, om icke de4 bästa sättet tillvinnande af detta ändamål vore, att Riksens Ständer hos Kongl. Majit i underdånighet anhölle, att sedan förhållandet be - 504 Den 22 Juni. hörigen blifvit ytredt, Kongl. Majt täcktes alf Krigsfonden låta tilldela ifrågavarande hemmansbrukare er( sådan ersättning, sorn i något) män gör dem skadeslösa för de större förluster, desse, i jemförelse till andra Svenska uqdersåter, i och lör kriget fått Vidkännas.
Vid det HeVr Major Pahlman yttrat, och hvari jag instämmer, aqhåller jag få tillägga att dep nämnde undersökningen örn verkligheten af förlusterna och deras rätta belopp, så mycket mera bär föregå allt anslag till ersättningen, som Bet kanske i annan händelse blefve mindre pål i t* ligt utrönt men formerna fordra, då Betänkandet icke utan förändring kan antagas, att det bör återremitteras, ock då kan Utskottet anmodas att upprätta förslag till skrifvelse till Hans Majd Konungen , med anhållan, att den hegärde Undersökningen af förluster?
na i och för kriget i Bohus och Elfsborgs Län )nå blifva Verkställd, samt att, hvad sorn kai) finnas skäligt, sedermera till ersättning af krigsfonden må de lidande anslås, Friherre Hjerta; Till upplysning på hvad Friherre Cederström erinrat, får jag åberopa hvad jag i ämnet nyligen yttrat, rörande sättet att genom undersökningar utröna de förlu? ster hvarföre ersättningsökes, och bör jag dervid tillägga, att, enligt Konungens nådiga föv reskrift, hafva vid de omtalta undersökningar icke allenast ortens Embetsmän varit närvA tande, utan äfven ombud af tillförordnade ML •.C ' KI Dm 22 Juni. 505 litaire- och Commissariafspersoner, samt hela Dcten med bifogade Verificationer behörigen försedd, och hvaraf inhämtas, att ersättningsSumman öfverstiger 40,000 R.dr B
UlSkuttets Betänkande återremitteradt, Följande den )9 dennes på bordet lagda Fietänkanden blefyo å nyo föredragna och bifallna, nemligen: x po Från StätsUtskötfet-, angående Hi' Assessoren von Schantz,'s Memorial om Kronorentorqas Utgörande i persedlar och varor, i stället för penningar, ■3:0 Från OeconömieUtskottet, angående ersättning för dem, som genom uppdämningar i Hällsjön uti Elfsbergs
Län blifva lidande. 3‘Q Angående röstberakningen vid Prestval på flera ställen, der Stads- och Landsförsamlingar äga en gemensam Själasörjare, sorn af dem båda kallas till förslaget. 4:0 Angående Konungens Befallningshafvandes skyldighet att. pröfva frågor om ar? betstvång.
Företogs till afgörande LagUfskottets elen 19 Juni på bordet lagda Memorial, innehål» lande svar på de anmärkningar, som vid Utskottets Betänkande, rörande Prestbevis foa* sakfäilda personer, blifvit gjorde.
Om straff beklagligen ej alltid kunna åstadkomma verklig sedeförbättring; så böra de åtmindstone ej uppenbarligen motverka den, och göra den rent af omöjlig.
Men af 6adan beskaffenhet är det förslag Höglofl.
Lagutskottet framställt, att nemligen, sådana gröfre brott, som störa al manna säkerheten och hvilka för förbrytarne medfört ovilkorlig påföljd af ärans förlust, kroppsstraff, fästningsarbete eller uppenbar kyrkoplikt, borde i Prestatfesten. utsättas.
Den sorn agde en sådan attest skulle naturligtvis öfverallt mötas med misstroende, förakt och afsky, och derigenom sättas i nödvändighet att endast genom nya brott kunna söka sitt lifsuppehälle.
Det tillhör Lagstiftaren att för hvarje förbrytelse utsätta ett lämpligt straff.
Men då broi slingen har utstått detta straff, och sålunda fullgjort lagens kraf, bör hans fel anses sorn försouadt och utplånadt.
Då derföre den fordna, och kanhända nu mera hjertligen ångrade förbrytelsens införande i Prestattesten skulle i alla afsr enden vara så afgjord prmcipvidrigt och skadligt, samt sannolikt ej kunna medföra någon hufvudsaklig nytta, så anhåller jäg, att i anledning af denna min anmärkning, Memorialet måtte återremitteras.
B ns Éxcellence Herr Grefven och LancltMar. skatten erinrade, att återremiss nu mera ej kun - Den 52 Juni, de äga rum, emedan saken , i anledning af förut gjord återremiss, för andra gången vore till RiksStånden inkommen.
Herr Cederschöld:
I sådant fall vågar jag ödmjukligen underställa, om ej Betänkandet, så vidt det kunde föranleda till nya och mera positiva författningars vidtagande i detta ämne, helt och hållet måtte förkastas.» Herr LandtMarskalken proponerade till en början bifall till Utskottets Memorial, Ropades Ja och Nej, Härefter gjorde Herr LandtMarskalken proposition till afslag i likhet med hvad Herr Cederschöld tillstyrkt, hvilken proposition Bifölls.
Tvänne LagUtskottets, den 19 dennes på bordet lagda, Memorial föredrogos å nyo och biföllos, nemligen: r.O
Om befrielse från erläggande af lösen i mål som röra Fattigvården ra. m. 2:0
Angående bevis till bestyrkande af sjuk-' doinsförfall.
Å nyo föredrogs LagUtskottets, den 19 Juni på bordet lagda, Memorial* i anledning af de 5°S Den 32 Juni. anmärkningar, som blifvit gjorda vid Uiskot tets törsta betänkande örn yrkad skärpning i straffet tor tjufvar samt 01a fängforslingen.
Grefve Mörner , Adolph Göran:
Det var för 15 år sedan jag för första gången hade den äran att hos HögiQ{].
Ridderskapet och Adeln väcka frågan om förändring i fångskjutsen.
Jag' framställde då, å ena sidan, olägenheterna för Jordbrukaren utaf en skyldighet, som var så främmande för dess yrke, och å den andra för samhället, \ följe utaf den osäkerhet, sorn måste uppkomma utaf närvarande fångföringssärt, och af den immoralité, som omgänget med brottslingar skall bidraga att sprida hos en enfaldig och oerfaren Landtman, jag sökte då äfven att visa obilligheten »f det ansvar som honom ålägges, då en vid sådant göromål ovan Bonde, jemte skyldigheten att fortskaffa förbrytaren, äfven mäste bevaka honom och ibland blir ett offer, antingen forsin lättrogenhet eller oförsigtighet, Dessa skäl, som till större dejen blefvo godkända, hafva sedan vid nästan alla Riksdagar blifvit upprepade , och önskan om förändring i fångskjutsen har varit ett öfverläggningsämne; men det har v stadnat dervid, och svårigheten att införa något bättre, som tillika vöre lämpligt, har hittills uppehållit verkställigheten.
Dert nu af Lagutskottet föreslagna utväg synes mig uppfylla allt hvad man i denna väg kan önska , och jag kan således ej annat än på det hög» sta tillstyrka dess antagande.
Det förenar fördelarna af en större borgerlig säkerhet i an - Dea 22 Junit 509 Seertde till fångarnas vård* med dem af utvidgade verkningsmedel för Länsstyrelsen , hvilken , i anseende till allmänna policens och Ordningens bibehållande, är deråt Uti så stort behof.
Jag ville endast föreslå den tilläggning, att i stället för bibehållandet af rtU varande indelning af vissa hemman till fångföring , dessa hemman upphörde att i detta afseende hafva något särskildt åliggandej men deremot komma att lika med alla andra deltaga utt den allmänna skjmsnings-skyldigheten.
Om fångarne då kommo att föras med Kronoskjuts
Och forslingen på sådant sätt betaltes, Samt ombytena endast skedde Vid hvaf Gästgifvaregård, vunrte man i tid och x vågenS korthet, och en ökäd säkerhet Uppstodé äfvert deraf, att fången vid sina hviloställen vore tinder ögonen af ett större antal persöner.
Ert något ökad penttirtgeutgift blefVe
Val följden häraf, inett jag tror icke den kan jemföras med de olägenheter mart derigenom undveke, med den ökade säkerhet i afseende på brottslingens bevakning
Och lagerts verkställighet * som deiaf blefve en följd.
Uppå af Herr LcmdtMarskalkén gjord proposition blef härefter LagUtskottets Memorial bifallet, tillika med det af Grefve Mörner gjorda tillägg. följande Lag- Samt ÖeeoflöfmeUtskottens, «len 19 dennes på bardet lagda, Memorial föredrogos å nyo och biföllosj nemligen; 510 Den 25 Junk l -.o Angående? utstakande af en viss betalnings* tid för skulder» 2;0 t anledning af Riksdagsmannen Sandstén* Memorial om skyldigheten till Varggåfdars och Varggropars underhållande. 3:0
Angående utvidgad handels-
Och segla» tiöns-frihet för invånarne i Skåne och Blekinge. 4:0 Angående Landsvagafs utvidgande.
Hans Éxcetlence Herr Grefven och Landt Mar skalken upptog till föredragning StatslJtsköttets, den 20 Juni* på bordet lagda Betänkan» de angående den summa sorn för Stats- Och RiksgäldsVerkens behof erfordras att genom Bevillning utgöras, hemställandes om, då det Vöre Ridderskapet och Adeln kändt, att det* Samma hufvudsakligen innebölle Bevillningssummans föreslående till 2,500,000 Riksdaler, Ridderskapet och Adeln önskade att Betänkandet Skulle andra gången uppläsas.
Då icke någon härtill hördes vara hugad, gjorde Herr LandtMarskalken proposition om Ridderskapet och Adeln bifölle , att den af .StatsUtskottet till tvä och en half milhoner Riksdaler föreslagna Bevillnings-sumtna, skulle meddelas Bevillningsutskottet, för att tjena det* samma till grund vid Bevillningens fördelning.
Ropades i allmänhet jat men f Den 2 a Jim.
Grefve Gyllenborg, jfohan Henning, ropade Hej, och frågade om meningen nu vore att bestämma Bevillningens belopp, i hvilkét fall han önskade, att Utskottets Betänkande först matte uppläsas.
Friherre Cederström, Jaeob, yttrade sig tro meningen böra vara, att detsamma bestämdes så vida, som det kunde tjena till grund för Bevillningsutskottet vid Bevillningens repartition.
Att bestämma summan af Bevillningen innan man känner behofvet, är icke det rätta:
Grundlagen föreskrifvcr en annan ordning, och StatsUtskottet har ännu ej inkommit med Stats-reglerings-förslagefc.