Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Om ändamålet med inrättningen af exercis-compagnier endast vöre vanlig recrut-exercis, så, ehuru vigtig den äfven är, kunde den likväl rättas efter tillgångarna; men då nu meningen är att bibringa soldater och underofficerare den bildning och practiska skicklighet, som af dem med rätta kan äskas, för att hvar i sin grad uppfylla de dermed förbundna skyldigheter; att lemna ett hittills saknadt tillfälle åt dessa underofficerare äfvensom åt ynglingar , särdeles inom beväringen, att vinna de kunskaper, som böra utgöra vilkoret såväl till befordran inom officersgraden, som för antagandet vid armeens högre läroverk, och slutligen att officielt pröfva och intyga de kunskaper, som af sökande till officersgrad kunna vara inhemtade utom skolan, så måsteman medgifva, att ändamålet kan förfelas, om anslaget alltför mycket inskränkes.
Nödvändigheten af beväringsmanskapets exercerande utöfver hvad hittills skett har såväl under denna riksdag, som isynnerhet under den sistförflutna blifvit så fullständigt ådagalagd, att dervid nu icke kan vara något att tillägga.
Jag har uti mitt oftanämnda förslag, med fästadt afseende å tillgångarna, anfört lämpligheten af endast 2.‘ne års vapenöfning för samma dass.
Jag önskade, att nationens representanter ville fästa den vigt vid ifrågavar. manskaps utbildande, som ändamålet med dess bestämmelse såsom national-oafhängighetens försvarare förtjenar.
Jag önskar detta, emedan jag lifligt känner nödvändigheten deraf; men jag yrkar endast nu, att de 3o,ooo r:dr, sorn i den K< Den u; Maj. propos:n anses för detta ändamål ytterligare nödvändiga, må till fullo beviljas, pä det att den korta, hittills vanliga exercisen åtminstone må kunna utföras och brister icke för alla ändamål uppstå.
Den begärda summan är så mycket mindre för högt beräknad, som snart en hel dass för ett förflutet år kan i anseende till bristande medel befinnas oexercerad.
Min åsigt rörrde detta ämne har under discussionen den 24 dennes vunnit en ökad styrka genom flera utmärkta talares många framställningar om vigten af conscriptions-systemet för vårt försvar; och då jag således fullkomligen är öfvertygad om detsamma, anser jag mig nu endast böra tillägga, att systemets utveckling och användbarhet helt och hållet är beroende af det tillfälle till exercis, som för beväringsmanskapet beredes.
I följd häraf är jag förvissad, att Utsk. kommer att tillstyrka och R.
St. att bevilja den nu begärda ringa summan till vinnande af ett så magtpåliggande ändamål.
Att genom reorganisationer eller indragningar erhålla medel till dessa med flera behof, i öfverensstämmelse med hvad man någon gång velat påstå, låter sig icke göra.
Jag har förut upplyst, att sådana blifvit gjorda, der de varit verkställbara.
Numerären af Svenska armeen är nu ungefärligen densamma, som den varit sedan sekler tillbaka, då deremot flera andra länders stående härar i sednare tider blifvit, snart sagdt, flera gånger fördubblade.
Ingen under, om någon del af dessa massor från ständig krigsfot en gång återvänder till fredliga yrken; men hos oss, hvilka skaile bär i sådant afseende från krigstjenst befrias?
Beväringsynglingen, hvilken ännu ej äger sanna begrepp om betydelsen af beväringspligten, eller den ständige krigsmannen med sin ringa öfning, sorn, der det gäller ära, fädernesland, lif eller död, skall leda den förre?
Beväringsmanskapet, påräknadt såsom en högst nödig förstärkning eller reserv, skulle ej lemna särdeles pecuniär tillökning för armeen, som förutan detta manskap blefve alltför svag; och genoinl armeens indragande erhållas icke på långt
Ti är de medel, som för nationens krigiska bildande äro nödiga.
Af alla de calculer, hvilka i sådant afseende blifvit uppgjorda, och bland hvilka jag haft tillfälle att se åtskilliga, har ingen med tillfredsställelse upplöst detta så ofta framkastade problem.
Uti dem, hvilkas föremål varit att visa möjligheten af tillräckliga medels erhållande genom reductioner, äro fullkomligt arithmetiska, och således lätt bevisade, misstag begångna; de öfriga misstagen att förtiga.
Må detta således lända mig till nrsägt, att jag icke röstar för någon förändring uti nuvar. förhållanden, förrän tillförlitliga förslag och beräkningar blifvit uppvisade, som med full säkerhet kunna Jemna Öfvervägande fördelar, och 7 H. Ji Den 27 Maj. nationen med allvan vill underkasta sig de besvärligheter och ökade utgifter, sorn genom en ändamålsenlig, allmän krigisk bildning för densamma uppstå.
Nyttan af en sådan bildning ar alltför bestämdt erkänd för att här behöfva omnämnas, än mindre bevisas; men hufvudvilkoren för densammas erhållande äro vilja och t i d.
Är den föx-ra med allvar uttalad, kan den sednare genom tålamod vinnas.
Målet kan således uppnås; men också först derefter är lämpligt att upphäfva, hvad vi för försvarets utförande nu äga, oell vi kunna så mycket hellre med trygghet afvakta denna tid, som vi genom vår nuvar. organisation se medborgerlighetens allmänna fordringar uppfyllda, i principen för vårt nationalförsvar, i formen af vår stående här.
Under sednaste riksdag yttrade StatsUtsk., uti ett af R.
St. gilladt anförande, i sammanhang med frågan om angelägenheten af mera utsträckta vapenöfningar för beväringsmanskapet : "att vår indelta arme' bör fr arn gent till behörig styrka bibehållas och dess tjenstbarhet fullkomnas, i den mån tillgångarna medgifva och krigskonstens fortgående utbildning kräfver;” och under denna riksdag har Allm Besvärs- och Oecon.- Utsk., uti sitt betänk.
N:o 53 anfört, "att om än beväringsskyldig heten skulle kunna utsträckas, måste i alla fall en nationalbeväring, för att kunna uppfylla hvad man af densamma har att vänta, icke sakna en s. k. stam af in öfvad, stående trupp, hvartill den indelta torde vara den enda ändamålsenliga, som under nuvar. förhållanden kan åstadkommas, och der före, i stället för att afskaffas, böra till behöflig styrka bibehållas och till tjenstbarhet fullkomnas, intilldess samma ändamål framdeles, i följd af conscriptionssystemets utbildning och i öfverensstämmelse dermed, må kunna på annat sätt vinnas och t i 11— vägabringas.
Nationens tänkesätt och önskningar lära således härigenom kunna anses uttryckta, och då desamma öfverensstämma med Styrelsens vid flera tillfällen yttrade åsigter, skulle afvikelser härifrån endast leda till obeslutsamhet, som aflägsnade tiden för uppnåendet af det önskade resultatet och möjligheten af försvarets allvarliga utförande.
I följd af allt detta är det således vår pligt att utveckla och väl vårda denna, utan samhällets betryck, i våra dagar bildade organisation, ej så mycket för oss sjelfva, utan fastmer för våra efterkommande, på det att densamma må inge full öfvertygelse om möjligheten att bibehålla sjelfständigheten, utan hvilken fosterlandskänslan svalnar, förtroendet upphör, och med densamma trefnaden inom samhället.
Om under en långvarig fred öfningstiden är för kort, blir öfningen endast ytlig, och det af så mycket mera skäl, Den 27 Ma j. som de krigserfarnas antal med hvarje dag minskas.
Öfningarna få derigenom lätt en riktning, som kan leda från ändamålet.
De hittills verkställda hafva varit lämpade efter tillgångarna; men öfningarnas otillräcklighet är redan bevisad.
Det är således hög tid att förlänga dem, så att de kunna vederbörligen ordnas och en allman väg för dem utstakas, från hvilken afvägarna blifva, örn ej omöjliga, åtminstone försvårade.
Men huru verkställa sådant, då medlen dertill saknas?
— Att emot sä vigtiga ändamål bespara eller neka de anslag, som af Styrelsen till ett minimibelopp blifvit begärda, vore en misshushållning, som jag på det högsta vågar afstyrka; ty den skicklighet och den krigiska anda, som derigenom går förlorad, framkallas ej i behofvets stund med några medel, allraminst med så materiellasom de, hvilka här äro i fråga.
Styrelsen har således uppfyllt sin pligt.
Den har uppgjort förslagen; Nationens representanter äga att antaga eller förkasta dem.
Jag hoppas med tillförsigt det förra; men skulle emot förmodan det sednare inträffa, må åtminstone ansvaret för bristande ordning, disciplin, krigisk bildning och tjenstbarhet m. 111. samt de olyckor, som deraf förr eller senare blifva en följd, ej drabba Styrelsen.
Af alla dessa nu uppgifna skäl anhålles om återremiss af StatsUtsk:s betänk.
Frih. Franc Sparre, Bengt Erland, anförde skriftligen : Vid II.
StatsUtsk:s utgiftsbetänk.
N:o 81 anser jag mig pligtig att göra följande anmärkningar, hufvudsakligen i afsigt att närmare upplysa anledningarna till en del af de begärda anslag, som blifvit vägrade, på det att, vid skeende återremiss, dessa upplysningar må, vid ny granskning af ärendet, komma under skärskådande.
3:dje hufvu dtiteln, ira mom.
Utsk. har bifallit den för detta Collrm föreslagna stat, men med vilkor, att ingen tillökning i det förutv a r. s p a n n m å 1 s a n s 1 a g e t må uppföras, och förbehåll för öfrigt, att de arfvoden, som af särskilda cassors medel utgått till Krigsråden, icke hädanefter dem vidare må tilldelas.
Vid förbehållet i afseende på spanmnålsberäkningen får upplysas, att vid K.
Statscontis nya organisation år 182^ förhöjdes spånnmålsberäkningen för dervar, tjenstemän i proportion af lönetillökningen, och att denna grund blifvit följd vid alla derefter organiserade embetsverk, med undantag af Hqfrätterriä.f
Hvad anledningen kan vara till denna olikhet vet jag ej, om den icke finnes deruti, att sportler äga runn i de juridiska verken, nien deremot icke i de öfriga, åtminstone alldeles icke för ledamöterna i KrigsCollhn.
Af skäl, Dell u~j Maj. sorn lätt kunna inses, förbigår jag att anmärka, att all spannmålsberäkuing i presidentslönen är utesluten; men för den öfriga personalen kan jag icke undgå att anse orättvist att en annan grund för spannmålsberäkningen under lönerna skulle följas än den, som är antagen i staten för Statscopt.
, hvilket var det första verk, som omorganiserades och hvars löningsgrunder redan förut af 11.
St. blifvit gillade och äfven nu följda af Utsk. vid den i betänk.
N:o 80 föreslagna, tillökta personal af samma embetsverk.
Hvad dernäst angår de åoo rtdr, som hvardera af krigsråden i stat under namn af arfvoden blifvit tillagda af särskilda under Collegii förvaltning stående cassör, och hvartill några statsmedel icke blifvit begärda, så får upplysas, att Coll:m, som i8o5, 181 x, i8i5 och sist r83r undergått organisationsförändringar, alltid haft ett större antal civila ledamöter än nu, och att vid den sista eller 1831 års organisation, hvilken inskränkte Collegii personal från 7! till 33 embets- och tjenstemän, krigsrådens antal nedsattes från 6 till 4- committerade, som utarbetade oi-ganisations-projectet, hade likväl i underd. föreslagit 5 civila ledamöter; men K.
M. täcktes i nåder minska deras antal till 4 på det sätt, att den femtes göromål fördelades på de 4> och att dess lönebelopp, under namn af ai-fvoden att utgå af cassorna, likaledes fördelades på de fyra.
Motiverna för dessa ai-fvoden äro fullständigt utförda i K. M:s nåd. bref om Collegii organisation af d. 17 Dec.
x83x, hvari äfven anföres, att dylika arfvoden för ledamöterna i CommerceCollrm blifvit i nåder anslagna.
Sådan är uppkomsten till dessa arfvoden, och då i KrigsColkm de 5 sista åren per medium blifvit handlagda i3,4oo mål årligen, eller 258 mål i hvarje vecka; då ärende enås beskaffenhet icke medgifver några semestrar för ledamöterna såsom i andra verk, och icke ens, att ferier vid helger kunna äga runi, och då dessutom dessa arfvoden icke Utgå af statsmedel och icke heller af boställs- och krigsmanshus-cassornas capitalfonder eller inkomster af landet, Utan af räntorna pä dessa cassoi-s utlånade medel, får jag på det högsta yrka, att förenämnda ai fvoden för ki-igsråden må, såsom alldeles oumbärliga, bibehållas.
Vidare har under samma mom. litt.
c. blifvit vägradt att på indragningsstaten öfverflytta de 2581 r:dr 8 sk., som nu uppbäras på 3:dje hufvudtitelns besparingar af de vid sista l-eglering på indi-agning ställda tjenstemän, med den anmärkning, att deri äro inbegripna i54o r:dr arfvoden, hvilka vanligen anses böra försvinna, då tjenstgör i ngsskyldigheten upphör.
För personerna kan det väl vara likgiltigt, hvarifrån medlen utgå; men bm dessa medel, som dock minskas i mån af löninnehafvarnes afgång eller placering till motsvarande vilkor, öfverflyitades på indragningsstaten , vore man försäkrad för den förlägenhet, som Den 37 Maj. 345 kunde uppkomma, om på titeln icke blifva några besparingar, hvilket tned en knapp stat väl är möjligt.
Om deremot Utsk:s princip i betänk.
N:o 78 gillades, att inga löner på besparingarna linge anvisas, skulle dä dessa på indragning ställda personer få intet?
Hvad dessa arfvoden beträffar, får upplysas, alt de icke innehafvas såsom lönetillökningar, utan af personer, som icke hafva någon annan lön för sina befattningar och hvilkas tjenstgöring dessutom icke ännu upphört.
De innehafvas med 65o r:dr för hvardera af Utredningsintendenterna i Götheborg och Christianstad, hvilkas tjenstgöring icke kan upphöra, förrän dervar. förråden enligt sednaste planen blifvit efterhand bortflyttade och minskade.
De öfriga 240 r:dr uppbäras af Capitaine von Fieandt, i egenskap af adjutant vid KrigsCollegii Utredningsafdelning.
Denna sednare befattning är väl påräknad att upphöra; men capitainen har nu i nära i-| år måst göra tjenst för utredningsintendenten vid Stockholms förråd, hvilken, beklagligen af slag rörd, ännu lemnar fullkomlig osäkerhet om vederfående och för hvilken ingen annan suppleant varit att tillgå, hvarföre capitainen mer än mycket väl vid denna trägna och ansvarsfulla befattning förtjent det ringa arfvodet; och måste jag af dessa skal yrka, att förenämnde arfvoden ej nu må rubbas. 3; d j e mom.
Af den på Topographiska Corpsens stat föreslagna tillökning af 1697 r:dr har Utsk. endast föreslagit anslående af i5o r:dr för en renritafe.
Fältmätningscorpsen var vid sin första inrättning en särskild corps, saramanslogs sedan för hushållnings skull med Jngeniörcorpsen eller Fortilicationsstaten och har nu åter blifvit en särskild corps under namn af den Topographiska.
Då jag under corpsernas förening i många år haft den äran vara chef för detta verk, torde jag vara behörig vitsorda, att den nuvar. organisationen är ändamålsenligare.
Jag vet knappt någon annan anledning, som låg till grund för corpsernas förening, än att begges yrken grundade sig på samma mathematiska och physiska elementar vetenskaper; men många andra yrken hafva ock denna likhet, och äro dock ganska skiljaktiga i deras practiska utöfning.
Det är derföre ändamålsenligasl, att hvarje särskildt yrke skötes af dertill särskildt öfvade personer, och då nu corpsernas afsöndring icke fordrar en högre utgift än i547 r:dr, synes mig att der-» på icke är skäl att hushålla. i3:de mom.
Utsk. har vidare afslagit den af K. M. i nåder föreslagna öfverflyttning på indragningsstaten af ännu qvarvarande lifdrabanter, för att hastigare afhjelpa Lifbeväringsreg:tets officerscorps till nödiga lönevilkor.
Härvid får jag endast göra den anmärkning, att då det är kändt och gifvet, att, enligt nuvarande militärsystem, den stående armeen endast utgör stam för krigsarmeen, som i behofvets stund med beväringsmanskap måste till nödig styrka fyllas.
Den 37 Maj. och då erfarenheten visar, huru omöjligt det är att i farans stund skapa nytt befäl, är det en skadlig hushållning att icke efter hand göra allt hvad ske kan, för att hafva ett sådant befäl att påräkna, då det behöfs.
Uti det vid Utsk:s betänk, bilagda Statsrådsprot. pag. 3, som upptager de militära behof, som hos K.
M. till öfverläggning förekommit, äro uppförda i5,ooo r:dr till formerande af genitrupper eller sappörer och pontonierer.
Då likväl denna post för denna gäng icke fått ett rum i den nåd. propos., vill jag endast begagna tillfället att här anföra, att i alla Europeiska armeer, utom den Svenska, finnas sådana trupper; att säkert inom detta hus linnas mångå ledamöter, hvilka med mig kunna af erfarenhet intyga, huru svårt, om icke omöjligt, det är att i krig utföra de angelägna förrättningar, som tillhöra en sådan trupp, örn man icke dertill har en särskildt öfvad personal, och att det derföre icke länge kan fördröjas att i detta afseende vidtaga någon åtgärd, hvilken öfvertygelse jag önskar måtte öfvergå till en så allmän opinion, att saken en annan gång med hopp om framgång måtte kunna företagas.
18: de mom.
Utsk. har tillstyrkt afslag på en summa af 90,000 r:dr till fyllnad uppå K.
KrigsCollegii militära afdelningars stater för de materiella behofven, under antagande, att genom det äskade anslaget materiellen visserligen skulle hastigare corn pietter as, men att den , med hittills använda tillgångar samt med iakttagande i öfrigt af en klok och omtänksam hushållning med anslagen på det hela, skall kunna i ändamålsenligt skick bibehållas.
Hosgående bilaga visar, att de för Artilleriafdelningen på denna stat upptagna behof icke äro af beskaffenhet att öka materiellen, utan endast att underhålla det existerande.
Fortiflcationsafdelningens lilla anslag af 52,000 r:dr är ock endast afsedt till byggnaders underhåll och chartae-verkets fortsättande; och på dessa 2:ne afdelningars anslag kan således ingen minskning äga rum.
Ehuru Utsk. icke uppgifvit på hvilka artiklar minskningen skulle falla, utan endast i rund summa vägrat 90,000 r:dr, förmodar jag derföre, att minskningen varit afsedd på Utredntsafdelningens budget.
Nu är likväl förhållandet sådant, att, med undantag af den projecterade årliga anskaffningen af s>5oq nya capotter för beväringsmanskapet med en kostnad af 45,000 r:dr, alla öfriga å Utredningsafdelningens budget för åren 1834—*838 uppförda behof antingen grunda sig uppå af K.
M. med de värfvade reg:terna i nåder afslutade passevolancecontract, hvilka , utan äfvenlyrande af ännu drygare utgifter för statsverket, icke kunna eller böra rubbas, eller ock äro af oundvikliga behof påfordrade, samt i begge fallen icke kunna lemnäs ouppfyllda, så framt de värfvade reg:terna och beväringsmanskapet, likasom de indelta reg:terna (så vidt dét rörer tropheer, communionsaker, remtyg, personel utredning och Den 27 Maj. tross), skola till den styrka, hvarje regtte eller corps nu utgör, i tjenstbart skick till Rikets försvar vidmagthållas.
Det är således icke, på sätt StatsUtsk. förmodar, fråga att med det begärda tillökade anslaget ”hastigare complettera arme'ens materiel,” utan blott alt underhålla densamma i brukbart skick till den numerär, som redan i bruk finnes.
Vid anskaffningarna hafva de strängaste controller och all omtanka till erhållande af god vara och billigt pris blifvit af KrigsColhm iakttagna.
.Någon ytterligare nedsättning i den beräknade kostnaden kan genom dessa medel, efter all sannolikhet, icke tillvägabringas.
Beväringsmanskapets styrka har, som följd af folkstockens tillväxt, vunnit en så betydlig tillökning, att minst i5oo nya monderingar måste till nasta års vapenöfningar hållas i beredskap, så framt icke en motsvarande styrka af detta manskap skall blifva obeklädt. ig:de mom.
Utsk. föreslår, att R.
M. ville göra underd. hemställan, om icke, i stället för beklädnad i natura, beväringsmanskapet kunde bruka egna kläder och för rockar och byxor erhålla en contant slitningsersättning, likasom de nu få för strumpor och skor.
TJlsk. inser beliofvet af likhet och grundar sin tanka om verkställigheten i en fullkomligax-e utbildning af de i provinserna vanliga drägter.
Om ock i min enskilda öfvertygelse ett sådant beklädnadssystem har mycket önskvärdt i sjelfva grundtanken, måste jag dock erinra, att det icke låter utföra sig med ett penndrag.
M. också gillade ide'en, måste i första rummet undanrödjas det hinder, som ligger i 1812 års riksdagsbeslut, att beväringsmanskapet af Kronan skall beklädas; dernäst måste man vara förvissad, att tjenliga national-eller provinsdrägter verkligen finnas och hos hvarje beväringsyngling kunna påräknas, och slutligen fordras för den militära moraliteten ovilkorligen någon likhet emellan indelta armeens och beväringens beklädnad.
Om ock det är möjligt att tillvägabringa en utförbar plan för allt detta, fordras säkert flera år att uppgöra, öfvertänka och granska en sådan plan, som ingalunda får vara förhastad.
Ännu flera år fordras att förbereda verkställigheten, och jag har derföre visst intet emot, att frågan i underd. öfverlemnas till K.
M. ville taga den i nåd. skärskådande; men deremot måste jag bestämdt yrka, att denna nya ide' icke må få hafva något inflytande på nu bestämmande anslag för beväringsmanskapets beklädnadsbehnf.
Största delen af beväringens beklädnad är i brist af tillräckliga anslag i ett dåligt tillstånd, jackorna äro i allmänhet båldt slitna och capotterna alldeles utslitna, att förtiga öfriga brister; och det vore en samvetssak, att fäderneslandets dyrbara ungdom skulle vanvårdas, medan man utarbetar och öfvertänker nya och djupt ingripande planer. a48 Den 27 Maj.
Hvad angår anslagen för arme'ens vapenöfningar, lärer Hr Gen.Adjutanten för Arméen lemna tillräckliga upplysningar.
Jag kan likväl icke undgå anmärka vid: 21 morn., att jag icke kan fatta, hvarföre Utsk. ansett sig kunna inskränka det begärda högre anslaget till exercissquadroner, då Utsk. erkänt principen af exercis-squadroners och exerciscompagniers nödvändighet.
Erfarenheten liar visat, att de hittills för detta ändamål anslagna 22,000 r:dr icke varit tillräckliga att vid alla cavallerireg:ter införa sådana inrättningar, och om de äro behöfliga vid Infanteriet, äro de det ännu i mycket högre grad vid Cavalleriet, der äfven hästen skall dresseras, och der karlens individuella bildning är af ännu större vigt.
Jag anhåller derföre, att Utsk. måtte närmare granska detta förhållande och söka utfinna medel till det begärda anslaget.
Af alla dessa anledningar får jag yrka återremiss på betänk. och anhålla, att dessa anmärkningar må få åtfölja.
Af de för KrigsCollegii Artilleriafdelning, såsom årligen erforderliga, uppgifna 197,000 r:dr bör bestridas:
Kostnaden för nybyggnader, hvilka erfordras dels för förrådshusens utvidfande, dels för att ersätta sådana hus och byggnader, som genom ålder eller andra orsaker icke vidare kunna begagnas 3o,8oo.
Underhållet af alla till artilleriförråden och reg:terna hörande byggnader, såsom förråds- och boningshus, stall, ridhus m. m 11,400.
Hush yre-k os t nåd er, dels för tygcontor å åtskilliga detachementer, dels för stall, manege m. m. 2,900.
Anskaffningskostnaden för smärre virke, jern, stål, kol, läder, buldan m. fl. materialier, som erfordras vid artilleriets hufvudstationer och detachementer för att kunna underhålla de uti förråden upplagda fordon och persedlar, äfvensom fästningarnas bestyckning 11,700 A m m un i t i on skost nader, innefattande anskaffning af laboratorii-instrumenter och verktyg, tillverkning af fyrverkspersedlar, såsom antändningsoch geschwinda-rör, brännare och andra ernstkroppar, blykule-stöpning, bombers, granaters och kulors rengöring, glacering och omstapling m. m. . ^,100.
Upphandling af eke virke, kastpiecer, projectiler, instrumenter för mörsares, kanoners och kulors besigtning, äfvensom sådana persedlar, som genom artilleriets ökade hästantal måste anskaffas 26,000.
Underhållet af artillerireg:ternes stall och ridpersedlar, samt stallinredning och inventarier . . 2,700.
Transport 89,600.
Deu 27 Maj.
Iståndsättningen af den materiel, som årligen begagnas af artilleri-reg:terna och deras detache - 89,600. menter till exercis, målskjutning öfver tillverkningskostnaden för den infanteri-, artillerioch cavalleri-ammunition, som under vapenöfnin garna förbrukas
Diverse extra utgifter, såsom aflöning vid inventeringar, arbetsskillingar åt commenderadt manskap, åkare-penningar, skrifmaterialier för för rådsstaterna, resekostnader, frakter och forlöner m. m.
Kostnader för krutbrukens underhåll och krutets tillverkning samt öfriga dermed gemenskap ägande utgifter, såsom för krutproberare-instrumenter, krutförråds och kärls underhåll, krut- och hårtäcken , filtsockor, krutproberarnes tractamenten, transporter m. m Upphandling af gevärs- och pistols-stockämnen för de uti förråden förefallande reparationer, gevärsremmar, sablar, huggare, m. m. . . . . .