Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, i frågan om lindring uti Inqvarterings-besväret för Städerne» x O 1 1 1 • v* N:o 344« X anledning af väckte Motto? her om Ädelforss GuIdVerk. i . •• * ‘ » t •' ö v ^ , t , k . N!o 345* Öfver väckt Motion, angåen* ide de för Beklädnaden vid Nerikes Regement te anslagne Hemman sRäntor.
Af den 18 dennes3 t x 1 C . 1 » 3 * - v .-.»»» <s i _ Nio 346, I anledning af RongK Maj;ts Nådiga Proposition om Pension för Enkefru Grefvinnan Adlercreutz.
V- i 1: i > * 1. 1; u i I *. . t • 1.1 ‘ V.. * •
Frän Stats-, Bevillnings- samt Allmänna svärs- OeconomieUtskotten t
Den a9 Julli e. m. 3 239 N:o 329.
I anledning af vackt fråga om KronoUtskyldernes liqviderande i spannemål.
Frän Stats- samt Allmänna Besvärs* och OeconomieUtskotten.- Af den 9 dennes; N:o 330.
I anledning af väckte Motio-i ner om Fjerdingsmans aflcinande rn. in.
Nfo 331.
Öfver vackt Motion om Ladugårds-skötselns upphjelpande.
Frän Stats• och BevillningsUtskotten:.
Af den ai dennes; N:o 332; I anledning af väckte Motioner, om aflöning för dem sorn med uppbör*: den i Städerne hafva befattning.
Af den a4 dennes; N:o 333.
Angående grunderne för den blifvande Ueviilningen, N:o 334.
.Angående en utvidgad Fribrefs-1 rätt för Städemes Magistrater.
Angående anslag till inköp af Astronomiske Instrumeqter för Observatorium i Stockholm. jf?44 &en 2 9 t. m.
'Frän BeviUningsUtskottet4 Åf den 16 dennes?
N:o 23, Angående sökt eftergift i BevilN jungen för brandskadade Innevånare uti Stät derhe Bora3 och Norrköping, Njo 24.
I anledning af väckt Motion^ cru en enda Taxerings-förrättning emeila» hvari ie B‘ksdag.
Af den 24 dennes!
I anledning af vackt fråg* cm nedsättning i Tullen å utgående Tjära och Beck, Frän BancoUtskouetr
Af den ig dennes?
N;o 33.
Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddefte Betänkande, angående Bankens Xiånebiträde till Skara Stads Consistorium.
Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte Betänkande, rörande en och annan fråga, i afseende på Bankens odlingslån.
Nro 35.
Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut afgifne yttrande,’angående skedd inhibition rf den mot Bådmannen 1 Carlstad, Den sg Julli «. m. 1*41 Kjellander, anställde lagsökning för en till Kongl. Maj:ts Befallningshafvande från Banken afsänd Odlingslane-andel, sorn ej kommit den förstnämnde tillhanda, N
I fråga om förlängning uti ti* den för aterlösen af i Banken pantsatt Guld och Silfver.
Äf den aj dennes!
Angående den för Bankens räkning verkställde påbyggnad å dess så kallade Archivihus, jemte bebyggande, i sammanhang dermed, af den angränsande Kiiselska Tomten.
Af den 94 dennes:
Nio 38.
Börande decharge för Herrar BancoFullrnäglige i afseende på deras, efter sista Riksdag, öfver BancoVerket förde Styrelse, N:o 39.
I anledning af Bankens Fiscals* Embetes gjorde framställning, att Banken måtte i allmänhet blifva befriad från skyldigheten, att i concurser och årsproclama bevaka sine emot läs pant ägande fordringar, Fran JDagUfslottet?
* Af den g dennes:
Nio 1 j6
I anledning af väckte frågor*’ pen 59 Julii e. m. dels om öfverseende och förbättring af Kyr? tolagen, och Kongl. Förordningen den 11 Februarii 1687, angående Rättegången i Dom* capitlen, dels om bestämmande af viss tid för den offentliga Gudstjenstens början öfver hela Riket, alla tider pä året.
N.'o 127.
Öfver vackt motion angående bestämdt stadgande, dels huruvida Löftesman bör erhålla serskild uppsiigelse, när Gäldenär uti skuldebrefvet förbehållit viss uppsägelsetid> dels ock huruvida Revers-Innehafvares försummelse, att bevaka sin fordran i Gäldenärs:
Concurs, må medföra befrielse för Löftesman; nen från betalningsansvar.
Af den 22 dennes; N:o 128.
I anledning af gjorde anmärk" ningar vid Utskottets förut meddelte Betänkande, angående förändring i straffet för Hållkarl, som fordrar drickspenningar, elfer med ovett bemöter Resande.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut afgifne Betänkan^ X*' de, öfver föreslagne stadganden, angående Te» 1 stamentens bevittnande och bevakning.
I anledning, dels af vackt motion, om behörig
Domstol för upptagande af åtal emot PIofRätter, Collegier, Nedre Justitia:» Revisionen, Allmänna Ärendernes Beredning, ^vongl.
Maj:sts Befallningshafvande och Ali - JDen 2 q Julii e. m. A .■ 1 . - • ... i i. I . a*43 inanna MagazinsDirectionen; dels ock yäckt fråga, angående Embets- och Tjenstemännens i Nedre Revisionen subordinerande under Konungens Högste Domstol.
No 131.
I anledning af åferremisg 3.
Jjjtsfeottets förut afgifiie Betänkande, angående rättighet för en hvar att utan behof af Allmän åklagare, utföra talan emot Domare för Embetsfel.
Af den 23 dennes; Njo 132* I anledning af gjorde anmärkpingar vid Utskottets förut meddelte Betänkande, i fråga om utmätte fastigheters försäljande endast I Uppslag.
Frän Lag- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskotten:
Af den 23 dennes: N:o 133.
Öfver väckte motioner angående yrkad frihet till svedjande å skattehemmansägor, samt begagnande af masteträd och ekar^ Frän Allmänna Besvärs■ och OeconomiUtskottet; Af den 21 dennes: J i. 1. .4 \ . 3 r N:o 150.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte Betän - 1*44 Hen a 9 julli e. m. iands, rörande dels vackt fråga oin rättighet för estra Roterings-skyldige, att för sine Nummer anställa legning inom Beväringsåidern , * dels yrkad tillåtelse för Rotehållare, att sjelf•ve besörja anskaffningen af beklädnad at sine Soldater* No 151.
I anledning af återremiss å.
Utskottets förut afgifne Betänkande, i frågan oro nödvändigheten af krönta kolskrindor, och angående kolmätare.
Frän Expeditions Utskottets
Af den 17 denness Om aflöning för tvenne ExtraÖrdinari® Cancellister m, m.
Justerades följandet Utdrag af Protocollet, hållit hos Hög* loflige Ridderskapet och Adeln vid Ijagtima Riksdagen i Stockholm, för» middagen deri 39 Julii 1823. S. D.
Remitterades till Bevillningsutskottet t Herr Hjertås, Gustaf, motion angående dels #n progressiv ökning af dea nuvarande recom - Den a g Julii «. m. mettdations-afgiften för bref, san^t dels fran» kering af bref.
S. D Föredrögos å nyo och återremittera» des, i anledning af dervid gjorde anmärkningar, BevillningsUtskottets den 16 sistiedne Maji och den 3 dennes under Ntris g och 18 afgifne, saint den 3 sistiedne Junii och den jo dennes eftermiddagen på bordet lagde, Be* tänkanden; l:o I anledning af Vackt Motion om ett förändradt uppbörds- och controll * sätt å de Slaten^från Postverket tiiiflytande inkomster* s:o Angående Postverket och de deraf inflytande Bevillningsmedel.
Ut supra. S. U.
Föredrogs å nyo och bifölls Statsoch BancoUtsköttens den 26 sistiedne Junii under N:ö 286 afgifne, samt dett 12 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, angående förslag till én förändrad ordning vid Val af Revisorer öfver Stats- Banco- och RiksgäldsVerken.
Vid förnyad föredragning af Stats* och BancoUtsköttens den 26 sitlidne Junii under
Nto 287 afgifne; samt den 12 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i ani ledning af väckte Motioner om stadgande af en ny prtfiscript ionstid, i afseende på sådane f. d, FiiialDiscontsInrättningarnes skulder, hvilka icke inom den förut bestämda pr*sccipUon#«
JDen 29 Julii e. m. tiden blifvit till erhållande af liqvid anmälte? blef samma Utlåtande, i anledning af åtskillige Eedamöters dervid gjorde anmärkningar, till Utskotten återremitteradt, Ut Supra. S. D.
Då nu å nyo föredrogs Allmänna Besvärs- och OeconoroieUtskottets den g dennes under N;o 130 afgifne, samt den 12 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande öfver väckte frågor, angåénde förändring i allmänna skjutsnirigs - änstalterne, Postvagnars inrättande och skjutslegäns nedsättning; blef samma Betänkande, på grund af åtskillige Uedamöters dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet åtérrérnittefadti'
Utdrag af Protocollet hållit hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid ^Lagtima Riksdagen i Stockholm ef. termiddagen den 29 Julii 1823. S. D. Remitterades till Stats-Vtsiottet:
Herr Printzenskölds, Axe 1, den 3 sistledne Mars på bordet lagde Memorial om till. ökt antal löner inom StatsExpeditionerne af Kongl. Majrts Cancellie.
Bancö - Utsskotteii Herr von Qvantens, Carl, deri 1 9 dennes Den 29 Julii e. riis 1547 Eftermiddagen afgifne yttranden, angående in» rattande af en JordbruksDiscont; Stats' och BancoUts&otten: Herr Bruncronas, Gustaf Adolf, den 14 éftermiddagen afgifne Memorial , innefattande anmärkningar vid Utskottens återremitterade Utlåtanden, rörande FinanceRegeleringen.
Ut Supra; S. D.
Vid förnyad föredragning af Stats» Utskottest den 9 dennes under N-o 289 afgifne, samt- den 15 derpå följdé förmiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjor» de anmärkningar vid Utskottets den 3 sist» lidne April meddeldté Betänkande öfver vackt Motion örn ökadt anslag å Stat för Kongl. Bi» bliotlieketfann Ridderskapet och Adeln för godt, att, med förkastande af (Jtskottets Utlåtande, instämma i BorgareStåndets den 22 denhes fattade beslut, att, utom de redan å Stat anviste 1000 Riksdaler, ytterligare 2000 Riksdaler må anslås, hvarigenom liela årliga an» slags-summan för Kongl. Bibliotheket kommer att blifva 3000 Riksdaler Banco.
Ut Supra, S. D. Vid förnyad föredragning af Ali» manna Besvärs- och OeconomieUtskottets ej mindre den 31 sistlidne Maji under N:o 101 meddeldte , och den 11 derpå följde Junii eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande of* ver föreslagne ändringar uti författningarne rörande Husbehofa brännvins-bränningen och 125» Dcrt sg Jutii e, m. dermed gemenskap-ägande ämnen, än ock den 18 dennes under N:o 14g afgifne, saint den S2 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande öfver de vid berörde Betänkande gjorde anmärkningar; fann Bidderskapet och Adelö för godt , ätt, med godkännande af de i sjette och trettonde Momeuterne uppt3g* ne tvänne senare Alternaiver, Utskottets sist. nämde Utlåtande i allt öfrigt gilla.
Ut Supra* S. D. Vid förnyad föredragning af Lag1* Utskottets den 8 dennes under N-o 118 afgifne, samt den t 5 derpå följde förmiddagen på bordet laggde , Utlåtande, i anledning af gjorde an* märkningar vid Utskottets den 5 sistlidne Aprit meddeldte Betänkande, angående ändring i 3a Cap.
BättegångsBaiken; fann Bidderskapet och Adeln, att, enär sistnämde Betänkande redan blifvit af Bidderskapet och Adeln afslagit, Ut* skottets ifrågavarande Utlåtande borde lägga* till handlingarne, Ut Supra.
Höglofl. Bidderskapet och Adeln åtskilj* des klockan half lill elfva om aftonen.
In fidem Brotocolli O. J.
Lagerheim» B i lagor tili Hogloflige Ridderskapets och Adelns Protocoll, vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, År 1S23.
Sjette BanåeU STOCKHOLM; Tryckt ho» Olof G k a hk, 189?.
. ' * • v- •- m Bilagor till PleniFrotocoliet för elen 2 Julii j förmiddägerti N;o i. tlerr Dalman, Lars Johani Jag har med mycken uppmärksamhet oell intresse åhört discussionen sistlidne Lördag , angående Tiill-bevillningen.
Jag ville ej då förlänga denna så långvariga debatt med att åfvea yttra de åsigter jag fått; nied anhåller i stället, att det nit må mig tillåtas.
Ändamålet med alla våra öfverlåggningar år ju allmänna välfärden.
Jag förstår dermed summan äf Nationens flesta Medlemmars välstånd oell trefnad.
Hvad är då vilkoret för hvarje individs välstånd?
Jo! i:d att éj allenast dess person utan ock dess egendom, och bytesmedlet för all dess rörelse, penningen, år helig under Lagen: att L-gen år vis och Orubblig: tillämpningen deraf lika för alla och kraftfull, hastig.
2:0 att ailä industiiela krafter i Samhället få sprida sig naturligt, utan förmynderskap eller tvångsmedel4 Och framför ålit, att ej monopoliska domar läggas i vågen, utan hvar sådane linnas, de sorgfälligt bortrensas.
3;o att hvarje medlem får skaffa sig kunskaper och »ki#k - Sen 2 Julii f. m. lighet till Statens tjenster, der det lättast och mest ändamålsenligt kan ske; äfvensom att alla äga förskaffa sig sina förnödenheter och aisancer, till båsta beskaffenhet för båsta priset, utan afseende på stället, der de tillverkats.
Hvem finner ej, ati då hvarje enskilt man på detta sätt måste söka en god belägenhet, äfven Staten, det allmänna, hvars vål år det enskiltas, multipliceradt med sig sjelft, måste gå samma väg och ingen annan.
Man säger, att Öfvergången är allt för hastig ifrån det tvång i handel vi hittills haft.
Ja! men år det icke derföre Utskottet föreslagit Stånderne, att intill nästa Riksdag lemna Styrelsen utväg till correcfiv, om det skulle behöfvas.
Man säger, att handelsfriheten, som skulle så betydligt öka Statens in* komster, ej kan decreteras, efter den skulle störta Fabrikerne; men har man då glömt, att det förhatliga lurendrågeriet, sorn de otroligaste
Statens uppoffringar ännu icke kunnat förekomma, långt mer ån den öfverdrifvit befarade tullförsnillningen, hvilken dessutom måhända reglementariskt kari båttre än Utskottet föreslagit motarbetas, skadat, och skall allt framgent skada Fabrikerne; och om de ej vinna på det nya systemet, skola de sannerligen åtminstone aldrig kunna derpå förlora, särdeles om Tullen på de för Fabrikerne nödige rudimaterier betydligen nedsåttes.
Har man ytterligare glömt, att det år de flestes välstånd och fördel, som utgör Statens, ej en eller annan Corporations?
Har man glömt, att så vida det år bevist, att den stora massan af Folket mår vål genom den föreslagna meauren, conclugionen är gifven.
Någre Ven 2 Julii j\ m. 5 Seigneurs Fabriquans kunna kanske nödgas draga in seglen, men det rubbar ej min öfvertygeles.
Jag kan med denna tankeledning ej underlåta att hembära Bevillningsutskottet min gård af tacksamhet, att det frimodigt arbetat emot gamla fördomar och små usla intressen, samt gifvit idé om lossandet af de förhatliga fjettrar, som långe nog blifvit af oss burna, i afseende på våra behof; men jag måste slutligen instämma i Herr Grefve von Plåtens spådom, att hvarken handels- eller näringsfrihet hjelper till någon ting eller lemnar några väntade resultater, om ej hvar
Man försäkras om integriteten af sin förmögenhets metallvärdes Status qvo, och att i detta fixa orubbliga normalvårde återfå sina försträckningar, samt att Statens afFairer skiljas från Bankens.
Såmedelst skall credifen omsider återkomma.
Reda och förtroende skola ge mod och lynne till redbara, lönande företag, och efter stormarne horizonten ljusna, hvilket i evighet aldrig annars sker.
Så långö min röst får höras på detta Riddarhus, skall jag ej tröttna upprepa denna prophetia, som jag uppriktigt önskar erfarenheten må jäfva.
Dessa reflexioner, dem hvarken förmåga eller tid tillåtit erforderlig utveckling, torde, om de förtjena, få återremissen till Utskottet åtfölja.
# Sert t Julii f. nt, Njo *.
Då Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse af den 50 April detta år, angående öfverlemnande åt Riksens Ständer, att yttra sig öfver de straff, sorn blifvit påbudna i 1820 års LurendrägeriFörordping, den 12 sistlidne Maji remitterades till Lagutskottet, anmärkte jag att samma åtgärd bordt äga rum, i anseende till SeglationsOrdningen, hvilken stadgar nästan lika svåra straff, spip Luren drägeri-Förordningen, och ofta hänvisar till dess straff-bestämmelser.
Jag ansåg följakteligen en underdånig anhållan hos Kongl Alajd börg göras, att SeglatipnsOrdningen mätte underkastas enahanda granskning af Riksens, Ständer, sorn den nyssnämnde Författa jungen.
Men en af Konungens Rådgifvare , sorn var här tillstädes, och säde sig icke kunna förklara orsaken till SeglationsQrdnipgens uteblifvande, förmälte sig dock tro, att den med det första vöre att vänta, hvadan ingen underdånig Skrifvelse ansågs nödig.
Jag yrkade derföre ingen vidare åtgärd den gången* Menni!, då 7 yeckor sedan dess förflutit, utan att SeglatiopsQrdningeo blifvit Riksens Ständer meddelad , Och, då dessförutan en nödig rättelse och öfverensstämmelse pti straffen i dessa båda, med hvarannan så nära förenade stadgar, troligen skulle komma att saknas, får jag såsom motion framställa min förut yttrade önskan, Att Riksens Höglofl, Ständer ville hos Kongh Den 2 Julii f. m. 1 Maj:t i underdånighet anhålla, att straff-bestämmelserna i SeglationsOrdningen måtte, på redan anförda skäl, blifva underkastade enahanda granskning af Riksens Ständer, som de motsvarande lagrummen i LurendrägeriFörordningen redan blifvit.
Herr Hegardt, Christian Bernhard:
I anledning af förevarande punkt afBeviliJ ningsUtskottets Betänkande, utber jag mig vördsamt att få yttra mina tankar.
Sta* tens hehof kraf ver en directe beskattning på penninge-lån, så inser jag icke hvarföre ej Långifvareq sjelf må äga rätt att omedelbarligen till Staten erlägga sin utskyld, och hvarföre Låntagaren skall besväras med att förskjuta och uppbära densamma; hvarigenom det ändå ofta nog obehagliga förhållandet emellan honom och Långifvaren göres ännu obehagligare.
Man jovander väl, att Långifvaren, i fall det skulle få bero på hans uppgift, kunde undandraga sig af~ giften; men med lika skäl kan man misstro Handlandes, Fabrikörers och andra Näringsidkares, med fleres uppgift af deras inkomster 8 D-T ?
./dtii /i m. och dessutom, hvad garanti äger Staten att Låntagaren alltid vid uppgiften af sin inkomst gör afseende på det bevillnings-afdrag han fått åtnjuta, och att detta verkligen kommer det allmänna till godo.
Långifvaren har intet medel att nödga honom afstå derifrån, utan genom hotelse att uppsäga lånet, och det bör Gäldenären vara beredd att betala på den tid lian dertill utfäst sig; såframt han icke lättsinnigt lofvat hvad han ej kan eller ej ämnat hålla.
Det torde derföre med tämlig visshet kunna antagas, att inga eller ganska få intecknade
Lån skola uppsägas^ blott derföre, att Låntagaren begagnar sin rättighet att afdraga Bevillnings-afgiften för Räntan.
Staten bör ej befatta sig dermed, eller använda tvångsmedel, lika oförenliga med Låntagares, sorn med Långifvares interesse, och, sorn endast tjena till att Ven 2 Julii f, m, g väcka misstroende dem emellan, samt att föranleda chicaner, tvistigheter och onödiga edgångar.
Vidkommande alla icke intecknade lån, så anser jag intet skäl vara, att göra Låntagaren till Uppbördsman för Långifvarens Ränte- bevillnings-afgift, och tror, att Staten skulle fastmera vinna än förlora derpå, att denna afgift omedelbarligen utgjordes af Långifvaren, som på ära och tro borde uppgifva den Ränta han af sine utlånte Penningar årligen uppburit; hvaraf följer att Låntagaren, vid uppgiften af sin behållna inkomst af handel, rörelse eller annat näringsfång, får afdraga den Ränta han för utlånte Penningar verkligen erlagt.
Jag underställer vördsamt denna min åsigt af ämnet Högloflige Ridderskapets och Adelns upplyste bepröfvan* de; och anhåller ödmjukast att propositionen till bifall å den af mig föreslagne ändring uti Utskottets Betänkande måtte framställas.
Bilagor till Pleni-Protocollet för elen 2 Julii eftermiddagen.
Då i flere omständigheter, jag icke delar t IO Den 2 Julii e mi Höglofl.
Stats- och BancoUtskottens omdömen, innefattade i Utskottens Betänkanden i afseende på Financeregleringen, särdeles i förslaget om införande af Statsobligationer; anhåller jag vörd. sammeligen, att till ändrings vinnande, i dess betänkanden få följande anmärkningar framställa, jemte skälen för min motsatta öfvertygelse, samt att detta yttrande, hvilande på bordet, må vid pröfningen af dessa Betänkanden få förekomma till närmare pröfning.
Med Utskotten instämmer jag till alla delar, att nu icke lämpligt vore, att en realisation besluta, på sätt föreslaget blifvit, och under åberopande af de af Utskotten anförde skäl, anser jag öfverflödigt att derom något vidare yttra, då allmänna opinionen synes hafva stadgat national-omdömet i detta afseende; men jag kan likväl icke undgå att anmärka» att då Utskotten allvarligen framställt det tillstyrkande realisation borde verk-^ ställas så snart omständigheterne möjligen gjorde den verkställbar, Utskotten icke dervid fä. stat något omdöme, om den hufvudsakligaste förberedande åtgärden i detta afseende, nemligen vidtagande af sådana qeconomiska anstalten sorn ledde till allmän hushållning och enskilt sparsamhet, hvarom Riksens Ständer synas mig höra hos Konungen göra underdånig hemställan.
Alla förflutna tiders erfarenhet besannar
Styrkan af den grundsats, att en realisation, utan samband med allmänna hushållningsanstalter, tili beredande af en för/nonlig handelsvåg, och inskränkning eller förbud för införsel af umbär-» liga lux artiklar är en niesure, utan ändamål, forn skall förfelas äfven med en större tillgång Tjtn 2 Julli e. m, If jif reel silfverfond, hvaremot förtroendet till en allvarlig föresats till allmän oell enskilt hushållning, sorn blifvit stadgadt genom erfarenhetens bevisning, otvifvelaktigt skall förekomma reali ^tionens äfventyr äfven vid en inskränkta) e tillgång af metalliskt mynt; och skall en framtida realisation med alfvare påtänkas hvars nytta och nödvändighet jag anser vara gifven, så böra rådane oeconomiska åtgärder tidigt vidtagas, sorn stå i sammanhang med allmän och enskilt hushållning
Och sparsamhet, hvilken nu mera än någonsin påkallas, sedan benägenheten för all slags lu^e uppstigit till en förvånande högd. —.
Hvad dernäst den i sammanhang med realisationen, alternatift föreslagne myntbestämning, efter 128 skillings cours, beträffar så, under önskan att den dermed åsyftade nytta kunde vinnas, kan jag likväl, för min del, icke inse huru denna föreskrift skall kunna komma till någon tillämp-. mng, utan blifva ett tomt ord, utan betydelse, enär Banken icke tillika både erpottager och utgifver silfver efter enahanda cours, utan cours förhållandet bestämmer, om Banken får köpa silfver eller icke, då likväl vid den föreslagne eoursen af 128 skilling för silfverköp Banken ovilkorligen måste derföre erlägga en sådan betalning; men det träffande förmonligare conjuncturer att silfver, i annat fall, kunde erhållas för 120 skilling eller deromkring, anser jag för min del lämpligare att, med förändring i Utskottens Betänkande, i detta afseende föreslå, det BancoUtskottet mätte varda upplåtit, att åt
BancoFullmägtige gifva föreskrifter om uppköp af silfver efter sig fö/»-. 12 y Ven 2 Julli c. m. reteende omständigheter, hvarigenom möjligen oeh afven troligen silfver kunde vid lämplige conjuncturer, erhållas för bättre köp än 128 skilling, hvilka föreskrifter likväl icke borde Riksens Ständers plena meddelas; kunnande med fullt förtroende åt BancoUtskottet öfyerlemnas detaillerne i detta ärendes behandling.
B. tillstyrka, att då metallisk valuta blifvit ökad till det belopp att två tredjedelar svara emot Bankens sedelstock den tiden kommer att anses sorn den yttersta, hvartill allmän utvexling af reelt mynt må uppskjutas förekommer af uttrycket yttersta anledning till den förmodan att någon modification eller inskränkning i anseende till reela fondens belopp vid ntvexlingstiden kunde vara i fråga, som likväl vore betänkligt och icke bör medgifvas; men hvad som i synnerhet förekommer mig anmärkningsvärd! är Utskottens i särskilt utlåtande, meddelte tillstyrkande och förslag till Stats-obligationers utfärdande, till fyllnad i Statsbehof, hvartill Bankens öfverskott förme - nas blifva otillräcklige.
Oförmodadt har det mig förekommit, både i afseende på sak och ordning, att Utskotten afgifvit ett förslag, till sina följder ett af de vigtigaste, som någonsin hos Riksens Ständer kunna förekomma, nemligen införande af Stats-obligationer med 3 procents ränta, då likväl Utskotten, icke med beräkningar och motiverade tillstyrkanden upplyst, att
Det hade väl varit i tillbörlig ordning alt sammanhang T)tn 2 Julii e, m, n dermed, Utskotten framställt, de i förra tider okände anspråken till biträden af Stats-medel för Canai-anläggningar och allmänna företag, öfver desse anspråk meddelt deras omdömen och med jemförelse af i desse ändamål meddelte tillstyrkanden af understöd till tillgångarne till deras bestridande, framställt det ytterligare uppkommande behofvet; detta har likväl icke skedt, oell Utskotten hade väl icke bordt förvänta, att i en af Nationens vigtigaste angelägenheter, Riksens Ständer skulle i förväg bifalla en inrättning, utan sammanhang med tillstyrkande i grund af anförde skäl, och utan att ens känna till hvilka behof Stats-obligationerne föreslås, eller huruvida ifrågastäldte utgifter af nödvändigheten påkallas, hvarom Utskotten icke något Betänkande afgifvit.