Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
x) Gottlands locala och andra förmåner samt dess egna produetiva resourcer kunna förnämligast betraktas med afseende å dess tillgångar på i) födoämnen och förfriskningar så väl för de der sig bosättande inflyttingar, som ock, för dem som kortare eller längre tid nödgas på Ön qvarstanna, eller blifva vinterliggare; 2) goda och säkra Hamnar, danade så väl af naturen som konsten; och 3) niaterialier till Magaziner och andra byggnader, på det ej afskråckande hyror tnå för mycket stegras för varu-upplag och i orten inträffande speculanter. 302 Den 3 Martii>
Hvad först födoämnen beträffar, är brist på spannmål icke att befara, enär Gottland i vanliga år, utan afsaknad för egna innevånare; exporterar minst 10,000 tunnor deraf, hvilken production, derest de på ön befintliga Myr-jordar behörigen odlas, de då kunde uppdrifva till 160,000 tunnor och derutöfver; sorn nu, genom ett felaktigt skattläggnings system, icke rendera Staten det allraminsta; äfven dessutom skulle i alla fall alltid resourserne af sig sjelfva danas, genom en fri handel; sch skulle äfven om brist på spannmål och victualier, medelst en alltmer tilltagande population yppas, dessa behof ifrån Skåne och Småland ganska lätt kunna afhjelpas, utan att behöfva imponera det minsta deraf från utlänningen, Fisket har i sednare tider äfven varit tåmmeligen betydande, och skulle vinna ännu mera utvidgning och säkerhet om ordentliga Bolag danades, försedde med lämpliga Bolagsreglor, farkoster samt tjenlig redskap; och, ehuru på victualier icke ännu år tillräcklig tillgång, med undantag af Fårkött (som till och reed redan utgör en exportartikel), skall detta behof, äfven om det icke alltid lika säkra fisket skulle i en framtid städse vara att påräkna, lätteligen förekommas då man tager i öfvervägande Gottlands vidsträckta rikhaltiga myror, som år 181g, af den på Kongl. Majds och Kronans bekostnad hitsände sakkunnige Engelsmannen Steffens, befanns upptaga ett omfång af ej mindre än 47,930 geometriska tunnlands arealinne, håll, (kitt förtiga en ansenlig mängd smärre, med ringa kostnad, ganska odlingsbara myrjordar som icke yifyit upptagas i denna beråk - Den 5 Martill, liing); Si vilken ansenliga rymd åfvpn med de nästan likartade så kallade betes- och ängsmarker, i deras närvarande skick föga annat ån alldeles våxtlöse, kan minst fördubblas.
Om dessa myror, hvilkas jordmån, art och natur skall vara af en sällsynt god och förmånlig beskaffenhet befunnen, skulle medelst VatfUäftapp. ningar göras prodUctiva, (hvilket troligen icke medförde särdeles stora omkostnader) blefvo derjemte äfven landets redan i bruk befintliga sidlåndte åkrar, ångar och betesmarker förbättrade, samt Boskapsskötseln, synnerligast Fårafveln, dermedelst mera lönande och i den mån förkofrad, att tillräcklig tillgång å de måst behöfliga vicfualier derigenom förbereddes; hvarmedelst äfven ullen befordrades till en betydlig exportproduct.
Lin- och Hampodlingen skulle förmodligen likaledes då kunna drifvas till den höjd, att till och med export deraf kom att idkas, synnerligast å Lin, i början af dessa myrjordars upptagande, och Hampa å Stadens tillhörige mark, hvars omkrets, jemte Hospitalsågornés område, innefattar en sträcka af circa 85o geometriska tunnland, ('ängar och hagar oberåknade).
Inköptes ombemålte myror af Kronan (som troligen i deras närvarande skick erhöllos för facilt pris), och odlingskostnaden af Statsmedlen förskottsvis bestriddes så år jag fullkomligen öfvertygad, att äfven oberäknad den tillökningp Kronan, genom dessa myrors skattläggning skulle årligen tillflyta i dess intrader 3 om de seda» Den 5 Marlit. i smärre stycken försålides, eller i egenskap af så kallade farmers utarrenderades; Staten ieke allenast ej skulle sakna fullkomlig ersättning för sitt förskott, utan äfven deraf snart nog skörda en ansenlig vinst, som klefve ån betydligare, örn mera bemedlade utländska speeulanter etablerade sig på Gottland; hvilket otvifvelaktigt skedde om det förunnades Portofranco-frihet eller för handeln gynnande privilegier, Ett annat alternatif vore äfven, att dessa myrqrs ägare ålades, att, antingen, inom en viss tid, tillbörligen upparbeta dem, emot af Staten pä vederhäftig borgen, tillgodonjut ande förskott samt begagnandet af fixerade frihetsår; eller ock att afflå nyttjorättigheten, emot skäligt vederlag, till Kongl. Maj\t och Kronan.
Både meri hänsigt till sådesproduclions ökande, som Kronans och den individuelle sig derifrån deriverande förmån, samt förekommandet af Fråssfebrar och andra intermittente sjukdomar, hvilka af dessa kärrs och myrors osunda dunster uppkomma och underhållas, synes det allmänna bästa högt påkalla en sådan vidtagande ofördröjlig åtgärd.
Att jordmånen verkligen år så bördig som Steffens uppgifvit, styrkes af den erfarenhet Handlanden Grubb hämtat å dess odlade nsyror, hvilka redan andra året producerat i afkastning till och med tionde kornet.
Jag inser icke eller något skäl hvarföre Gottlänningen skall vara mera frikänd för en allmänt antagen behörig skattrefning, så vål behöflig, än de öfrige Sveriges Provincer; och torde Enskiften för denna ö, med hänsigt till Hem - Den 3 Martiii Hemmanens spridda ägor samt Otipphärligt ske~ ende utbrytningar och utflyttningar vid Allmogens ingående giftermål, pröfvas mäst lämplige.
Ingen kunde vål mera högljudt yttra sitt knot och missnöje med denna åtgärds anbefallande än för detta Svenska Finlands Allmoge, men inom få år, insåg den tydligt dess välgörande Verkan och välsignade ttpphofsrtiannen, hvilket afven Gottlanningen snart nog troligen skulle komma att göra.
Aflidne Presidenten m in.
Friherre Wetterstedts för längre tider tillbaka ingifne Skattlåggningsproject, utgående synneiligast från den synpunkten, att all terrain bör, i förhållande lill dess inre halt beskattas, sylies åtminstone mig så mästerligt uttänkt och Uppmuntrande för industrien och arbetshågen, att intet deremot kan biiligtvis invändas; och torde således förtjena ett ytterligare skärskådande, hålst sorn StatsVerket af de i5a stycken Sågqvarnar sorn å Gottland finnas, icke ordinarie räntor tillgodonjuter större summariskt belopp ån gö R:dr 44 sk. 6 r:«t.; som tydligen bevisar den godtyckliga och felaktiga tariffen för deras så kallade beskattning.
Vidkommande dernäst goda och säl ra hartifiaty har Gottland flere sådana.
Så vida ej alla dess nu tili anlöpande tillåtne Hamnar, skulle anses böra blifva fria Nederlagsplatser, såsom äskande åtskillige förberedande, för StatsVerket på en gång kanske nog kostsamma anstalter, (hvilka likväl troligen blefvo snart ersalTe och Bil. lill Ridd. o. Ad.
Pr. 2 Band. ao, 5o6 Den 5 Martil, i alla fall i intet hänseende kunde jemföras med de StatsCassan i en framtid tillflytande betydliga intrader), får jag vördsamt till en början endast föreslå irenne Hamnar, nemligen en på Norra, en på Östra och en på Västra kusten.
På Norra sidan af Gottland kunna tvenne Hamnar dertill komma i fråga:
Kappelshamn och Fährösund; men ehuru den förre, 4 mil från Wisby, mera Nord vestligt belägen, är ganska rymlig, har god ankarsättning på yttre redden på ett djup af 36 fot och längre in i viken i4 fot, samt har ett grundfritt och äfven i det längsta isfritt inlopp; tror jag dock mig företrädesvis böra föreslå Fahr osund, 5f mil från Wisby, som har 1) en för vindkast och Stormar mera fredad hamn, hvaruti de största fartyg kunna ligga lika så säkra som uti en skeppsdocka; 2) är tillräckligt rymlig för den talrikaste Escadre; 5) såsom Nordligast situerad, år mäst lockande för Rysslands norra orters och hela Finlands Östersjöfarare, för hvars vinterliggare den också blir en förträfflig och lämpa lig tillflyktsort; och 4) medför förmånen af tvenne inlopp (som Kappelshamn saknar); hvarmedelst man i dess hamn kan inlöpa och utgå med snart sagt alla vindar, och hvaraf det södra vid Skarfgrundet lätteligen kan befästas, om någon inträffande oförutsedd händelse det skulle åska.
Det Nordliga inloppet saknar vål ej grund, men högst sällan afhöres någon olycka derstädes, då dessutom den nödfalls-resourcen meråndels står öppen, att medelst en omväg taga södra inloppet, som öfver allt år minst 16 fot
Den 5 Martiin §07 djupt.
Det Ostliga grundet af sjelfva den dju-. pa rännan, är så synbart att ingen deraf kan något äfventyra.
Utom alla ofvan åberopade skål för Fåhrösunds apterande till fri Nederlagshamn, kommer äfven det, att den dertill erforderliga kostnaden blir föga betydlig, då dervid endast hufvudsakligast komma i fråga Bryggans förlängning samt stenkistors och duc d’albers uppförande.
Uppå Östra sidan år valet af Slitehamn , 5 och en half mil från Wisby, så obestridligt att ingen tvist derom kan uppstå, såsom den båsta på hela Gottland; och sorn, med afseende på dess local, rymlighet, pålitlighet, djuphet och goda ankarsättning, torde tåla jemförelse med de bästa i hela Europa, Denna hamn har fordom varit försvarad af Fästningen Carlsvärd, till detta ändamål högst lämplig, men nu mera i grund förstörd.
Enligt ett från Konung Carl XII från Render i Turkiet émanerat nådigt bref, skulle vid Slitö äfven byggas en stad, hvilket beslut dock efter dess frånfälle kom i glömska.
Jag år ock fullkomligt öfvertygad att Statsverket, i afseende på de redan nämnde Landt-i Kammarnes upphjelpande, ej skulle synnerligen behöfva anlitas, då, i fall omförmåldte förmån beviljas, så vål vederbörande Handlande som
Härader troligen gerna skulle ikläda sig den dertill erforderliga kostnad; inseende deras egen framtida vinning deraf.
Uppå Vestra kusten möter för det närvarande gtörre gvårighet att decidera «ig i valet, Den 5 Martil, dock torde dervid allraförst böra komma i fråga JVisby
Stad, så vida hamnen blir behörigen upphjelpt; i) emedan denna stad fordom ågt Portofrancofrihet och förlorat den endast af vanmagt, hvartill den hvarken sjelf directe varit vållande, ej heller någonsin förverkat, afsagt sig eller blifvit denna rättighet fråndömd; 2) såsom utgörande Gottlands medelpunkt, och då blifvande en Concentrationsort för landets producter och tillgångar; samt 3) ägande ett }rm~ nigt förråd af byggnadsmaterialier, synnerligast af sten, Öfverallt i Wisby nejder, och tjenlige ämnen till de största Magaziners apterande af dess flera, nu utan tak stående ÖdeKyrkor; jemte nårbelågenheten af en mängd goda kalkungnar, m. m.
Alla dessa skål synes mig tala högt för valet af Wisby till en Portofranco- eller fri Nederlagshamn; men då man derjemte considererar att dels dess nu i dåligaste författning befintliga hamn blott kan rymma högst 30 fartyg, hvilka inlöpa på g å 10 fots djup och som i alla fall blir äfventyrlig vid Vestliga stormar; dels ock, att dess yttre redd, en åttondedels mil längre ut belägen, hvilken har ankarsättning för 16 fots djupgående fartyg, icke kan anses nog säker; så blir högst nödigt att hamnen först förbättras och utvidgas.
Det i nämnde afsigt af Grosshandlaren derstädes N. J. Schvan uppgjorda project, att ej allenast upphjelpa den gamla hamnen, utan äfven, att i sammanhang med den, genom dess förlängning af omkring 1300 fot, formera en ny hamn, tyckes mig förtjena största uppmärksamhet.
Provisionel! har Grosshandlaren Schvan härtill Den 5 Martil, uppgifvit 100,000 R:dr B:co kostnad, på tvenve år fullåndadt genom en arbetscnmrnendering af tvenne Compagnier; men ehuru Wisby framför andra Svenska ståder torde, af hvad anfört blifvit, böra äga förrnånsrått att hjelpas, tror jag dervid något för StatsVerkct mindre betungande medel dock kunna uttänkas, Månne ej till exempel, ett rämt fritt lån på en lungre, vits bejtåmd tid, med lixerad årlig afbetalning, kunde af StatsCassan förskottsvis bestridas; eller ock JVisby, emot förmonen af Portofranco, eller Nederlagsråttigheten, som i en så betydlig mån bidrog till en för dess Handlande så högst indrägtig fri Transitohandel, dlåggas, utt till Statsutgijternes underlättande , kostnadsfritt lefverera pråmar samt erforderliga materialier af timmer, sten, fyllningsgrus, m. m. till afhåmtriing vid stranden.
Dessutom blefve äfven ett tredje alternatif, enligt min tänka verkställbart, nemligen: att inrätta den nya hamnanläggningen på adier, då i en slik artad cote junctur, inflyttande speculanter blefvo säkre actielagare och rike utlänningar ditlockades genom gynsamma privilegiera utfärdande; hvilket troligen likaledes skulle hafva det Riksgagneligaste inflytande på vår financiella ställning.
Wkby stad som enligt urårldriga privilegier, uppbär alla Hamn- och Bropenningar på hela Gottland, kunde då bibehållas vid den andel deraf de i sista åren erhållit, då till norin toges ett medium af sist förflutna 5 årens intrader; men öfverskottet, äfven gom olla för nya Hamnen ingående medel ensamt tillfalla Acikägarue i sistnämnde fallet, elier i föregående 5x0 Den 3 Miirtiit alternativet till delnings emellan Kronan och .Wisby.
Skulle åter ej piöfvas för ändamålet lämpligt att bevilja Wisby denna dess förut ägda rättighet, återstår för mig på Vestra kusten ingen annan fri Nederlagshamn att föreslå ån Klintå, aflägsen från Wisby tre åttondedels mil, hvilken för 4o år tillbaka då redan ansågs tjenlig till Köping.
Ehuru försedd med en mera Öppen redd, har den dock pålitlig ankarsättning för ganska djupgående fartyg, fastän vid häftiga vindstötar och Vestliga stormar, i Hamnens nu befintliga skick undeikastad mycken tidsutdrägt vid loss- och lastningar; ett hinder som likväl till en stor del afhjelptes om dess nu existerande 2Öoo fots långa brygga, ån ytterligare behörigen förlängdes och iståndsåttes.
För öfrigt år denna af alla Gottlands Landtharnnar bäst bebygd; liar ett eget Skeppshvarf, samt kunde med föga, ändamålet motsvarande, kost_ nåd, till Nederlagshamn apleras.
Gottlands förråd af materialier till magaziner och andra byggnader, får jag äran nämna att, ehuru Öns skogar, medelst eq hittills öfvad oförsvarlig misshushållning vid deras fållande, på åtskillige ställen i hög grad blifvit medtagne, är dock, dels tillräckligt förråd deraf till detta behof m. m. ännu qvar, dels ock, af erfarenheten nogsamt styrkt dess högst sällsamma productionsförmåga i en dertill, på de flesta ställen tjenlig jordmån, sorn genom kloka försigtighetsmått och författ - Ben 5 Martil, ningars vidtagande, snart skulle ändamålsenligt befrämjas.
På använbar åmnesten och en för sin godhet beryktad kalk, finnes för öfrigt så öfverfiödiga tillgångar, att säkert ej inom Baltiska Hafvets grånsor, någon ort gifves som, ur dessa synpunkter betraktadt, har så mångfalldiga gynnande, sammanlänkande förmåner.
Hvad Gottlands öfriga fördelar vidkommer, får jag nu vidare utveckla i andra hufvudafdelningen, nemligen:
Gottlands commerciella förhållanden till det öjriga Sverige och andra Nationer.
En enda blick på Chartan och Gottlands för handel och sjöfart fördelaktiga läge år så ögonskenligt, att föga eller derom behöfver ordas; dock torde det tillåtas mig något uppehåll vid det som synnerligen fäst min uppmärksamhet, och torde så mycket mindre anses olåmp-i ligt, som förmodligen andra vissa städers skefva åsigter och sig derifrån hårflytande falska slutsatser, kan hända äfven till och med deras obehöriga och till egen skada grundlösa afundsjuka, hufvudsakligen motarbetat beviljandet af en fri nederlagsråttighet för Gottland; dock då det år ovedersägligt påtagligt att, ehuru ofattligt det ån synes, endast vissa Corporatio - ners och Individers låga egennytta och skråanda lyckats uti, att ända hittills motverka en så obestridligt Riksgagnelig inrättning, smickrar sig hvarje redligt sinnad, från sophismer och egensidiga åsigter fri Svensk, att den nu åndtligen måtto realiseras, som med hänsigt till Europas Den 3 Martti. tnomenfuplla ställning, torde åska den ofördröjhgaste åtgärd •
Att ingen ai.nan Svensk ort åger de mångfaldiga talande skål, sorn Gottland inom sig fÖrenar, till Portofrancofrihets erhållande, lärer icke möjligen kunna vederläggas.
Hvad Stockhohn i synnerhet beträffar, kan i) så mycket mindre jemförelse i localt hänseende äga rum, sorn det ej ligger i segelleden samt har en lång Skärgård, alltid sujette för snarare inläggning, och kan således icke med lika lätthet med Gottland belägen mitt i gapet för alla östersjöfarande, af dem besökas; 2) står det ju öppet för Stockholms- och andra Svenska Köpmän, alt antingen directe flytta till Gottland och begagna sig af dess privilegier, eller ock endast derstädes etablera HandeJsContoir och Facto-1' rier; samt med deras ägande Köpmannavaror, såsom Koppar.
Jern, Tjära, Beck m. m, i betydligare mån bidraga dertill att sorterade skeppsladdningar kunna expedieras, som år grundvalen för ali Nederlags- och Transitohandel; 3) förmånen af att på en så närbelägen ort kunna drifva en fördelaktig byteshandel, och dels föryttra egna f xporfproducter, dels för dem tillbyta sig sina behof; hvarvid äfven bör tagas i öfvervägande den mindre kostnad och risque deras fartyg derigenom löpa, då de eljest i och för sina förnödenheters afhåmtande nödgas underkasta sig dryg kostnad, med äfventyr, att som oftast förlora både last oah fartyg, på ett, ej alltid af Skepparen så vål kändt farvatten, blottställde för våldsamma vindkast, kaperier Den 5 Martti. 313 m. m.; 4) att de medelst besparing af en för da umbärlig blifvande Assurance-afgift å skepp och gods, lå skörda större vinst af sina laddningar, och kunna under tiden med sina ägande eller befragtade fartyg, företaga sig flerfaldigt tätare, föga kostsamma resor; 5) att de dermedelst äfventyra mindre af Cours-förhållanden, och icke så ofta blottställas för växel protester, samt äfven till en del försättas i cas att i deras idkande köpmanskap kunna använda våra egna obligationer; samt G) den stora fördelen att finna lätthet för befraktningar.
Den vigtiga förmon detta medför, askar ingen' vidare förklaring, och bevittnas af erfarenheten bäst dermed, att så ofta frakthandeln hos oss varit i tilltagande har Växelcoursen fallit och till och med understundom inbragt gediga sil Ivertackor.
Om en viss modique naturalisations-afgift ålades alla utländska inflyttningar, hvilken likasom recognitions-afgiften alltid skulle erläggas i silfver, så blefve detta en ny källa till ökad rikedom för Staten, då derjemte stadgades, att intet utländskt på Gottland etableradt Handelshus finge åter utflytta från Sverige under en kortare dervaro än minst 10 år, och då ålades erlägga en låg, lämplig pröfvad afgift af ägande förmögenhet, så synes mig alla nödiga försigtighetsmått vara iakttagne till Statens bästa och säkerhet.
Gottlands mercanfila förhållanden till andra Nationer har för öfrigt så nära samband med hvad jag får äran i Statsoeeonomiskt afse - 3i4 Den 5 Martti, ende omnämna, att jag blott får hänvisa till tredje Hufvud-momentet, nemligen den fordel porto franco friheten frulle meddela Sverige i Stats-aeconomisk och politisk åsigt.
Hvad clet Statsosconomiska vidrör, får, med åberopande af hvad redan nyss ofvan yttrat blifvit, jag derjemte vördsamt fästa Högloflige Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet derå, att medelst denna rättighet skulle, efter allsan_ nolikhet, Gottland blifva en depot för ej allenast de östra Europeiska produeter, som redan befinna sig concentrerade i Ryssland, utan äfven för dem, hvilka öfver detta land äro att förvänta från Asiatiska Staterne; hvilken tanka torde vinna än mera styrka, då man med noggrannhet följer tidens gång och vågar en gissning i framtiden.
När man tillika, skärskådande närbelägenheten af Götha Canal, hvars fullbordande snart är att förmoda, betänker, att, utom Svenska produeter, äfven alla slags utländska efiecter denna vägen kunna förväntas, lärer väl , Gottlands företrådes-rätt till den projecterade porto-franco- eller fria nederlags-rättigheten, så i mercantilt som stats-occonomiskt och politiskt afseende, framför andra Svenska orter icke kunna någonsin med skäl bestridas.
Det blefve icke heller osannolikt förmoda att Orientaliske, Qst_ och West-Indiske varor fingo då en upplagsort i Götheborg, som skulle troligen blifva af ännu större betydenhet för Sveriges Stats-intrader och välmåga, om speculanler uppmuntrades att expediera slika varor Den 3 Martil.
5i5 eanalvägen till Östersjö-platserne, medelst stadgandet af låga expence-umgälder, så val vid Canalens mångfaldiga Slussar som vid Tullberäkningen ; hvilka torde bora endast erläggas efter fartygets lästetal, per colly, bal eller stycketal, men ej efter godsets värde; hvarmedelst äfven undveks så väl den höga Danska Sunds afgiften, som alltid utgöres efter factura, som ock de dryga Assurance-premierne, hvilka synnerligast höst- och vintertiden, vid Cattegatts passerande äro högst känbarare för Assurance-tagar11 e. Om till exempel Götheborg och Söderköping utsagos till depot-orter för hela Östersjöns transito-handel, Götha Canal-vägen, kunde ju de den passerade fartyg obehindradt emellan dessa hägge städer, få fortsätta resan, då de blifvit försedde med vederbörande Tullkammares insegel å fartygens luckor, skott och colly m. m., hvarå vigten likaledes bestämdes.
Dermedelst risquerades ej större tullförsnillning, eller underslef, än eljest, som, om liberalare principer för handeln stadgades, än mera förebyggdes.
Hvad förmon detta skulle tillföra Svea land, förnämligast de af Canalen traverserade på spannmål och victualier så rikhaltige provincerne Östergöthland och Småland, äfvensom med hvilken skyndsamhet Götheborgs åter uppkomst och välmagt derigenom specielt befrämjades, kan ej undgå uågons uppmärksamhet, så vida denna min vågade idée eljest pröfvas vara planmässig.
För öfrigt då man betänker att Sverige oin gifvawcle Stater hafva i senare tider genom liberälare maximers stadgande skaffat sig så ansenliga förråder af allehanda sorterade producter, ali de blott utlura en tjenlig moment att påtruga oss dem; torde afven detta blifva ett skäl att uppmana oss försöka mota slika förhållanden, sorn underminera vår handelsbalance.
Äfvenledes torde det tillåtas mig 3rttra den tanken, att aldrig hitintills en för Sverige så lycklig conjunctur sig företedt till stadgandet af Gottlands porto- franco-frihet, sorn under vår nu varande Konungs spira, och kan aldrig, sannolikt mera inträffa.
Skulle ej derföre
Sverige böra vara betänkt på att ofördröjligen deraf draga fördel, innan svårigheter tillskapas.
Hvad det egentligen politijka vidkommer, har, vid nogare eftersinnande, jag ej funnit det lämpligt och mig tillständigt, att här våga en vidare framställning, eller en mera omständelig utveckling, som ock är mindre nödvändig inför statskunnige Riks-representanter och en Konung, hvilken är i lika hög grad Statsman, som Hjelte och Menniskovän.
Man har såsom motskäl för ifrågavarande pcrto-frasico-rättighet anfört, dels att Gottland, sedan den hunnit till en viss höjd af välmagt endast skulle 'agga eröfringslyjinaden att åtkomma denna Ö med dess /katter; dels ock, att lättheten der me delji Jkulle fårjioras till tnfmuglande af Jörbjudne och tull] or snillad"t
Deri 5 Martu. varor på kujierne af Sveriges fajla land; ina vändningar, som endast synas mig vara foster af egensidiga och andra hemliga ränkefulla rno. tiver.
Hvad jörfta inkallet beträffar, så anser jag det tvärtom vara vida lättare för en eröfringslysten Regering, att i Gottlands nuvarande skick conquetera ön, än sedan den erhållit porto-franco-frihet, som nödvändigt skall öka dess folkmängd, styrka och försvarsmedel, och som med Sveriges egna stridskrafter samt locala hjelpkällor, nog skall veta afvärja alla slikarta. de planer; hvarförutan det likaledes bltfve andra Nationers interet att i detta hänseendet bistå Sverige, om det emot förmodan deraf, i en mera aflägsen framtid, kom i behof.