Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Föredrogs ånyo Professor Carlsons den 31 sistlidne Mars bordlagda förslag, angående den ändring i nu brukliga sältet för behandlingen af ExpedilionsUtskollets förslag till Rikets Ständers underdåniga skrifvelser, alt Expeditions-Utskottet hädanefter må öfverlemna dylika förslag i särskilda exemplar, samtidigt till alla fyra Riks-Stånden.
Sedan härvid vice Talmannen Biskop Annerstedt, med hvilken Prosten Tellbom förenade sig, hemställt, huruvida icke ifrågavarande förslag borde behandlas på samma sätt som andra allmänna frågor och alltså till vederbörligt Utskott, som vore Expedilions-Utskottet, remitteras, samt Professor Agardh derefter ifrågasatt att Ex[»editions— Utskottets, likasom öfriga Utskottens, förslag borde lill Ständerna öfverlämnäs tryckta, fästade H. II.
Erkebiskopen och Talmannen uppmärksamheten derå alt Expeditions-Ulskollets förslag, hvilka ganska ofta förändrades, i sådant fall måste tryckas tvänne gånger, hvarigenom ökade kostnader uppkomme; och yttrade sig vidare, efter anmälan: Prosten Sondén:
Ändamålslösheten af alt, på sätt Professor Agardh ifråga satt, låta trycka Expedilions-Utskollets skrifvelse-förslag, som äro underkastade ändringar af alla Stånden, är redan af H. H. Erkehiskopen och Talmannen påpekad och jag skall derföre icke vidare orda derom.
Men äfven vice Talmannens hemställan, angående behandlingen af förevarande förslag, synes mig icke rätt lämplig, enär della förslag, väckt sedan riksdagen så länge fortgått, icke lärer kunna anses såsom en i laga ordning väckt motion, som bör lill Utskott remitteras, äfven om förebäras skulle alt ett nyligen handlagdt skrifvelse-förslag till en sådan motion gif-r vit anledning.
Men då det af Professor Carlson väckta förslaget blott afser en anmodan till Expedilions-Utskottet, så synes det i sanning vara en besynnerlig åtgärd att remittera det till Utskottet, som måhända då skulle yttra sig, huruvida det vill hafva eller ställa sig till efterrättelse en sådan anmodan.
Jag anser förevarande Bih. till R. SI.
Brot. 1859 (f 1860. 9 Sami. 40 314 Prot.-Utdrag den 4 April 1860. fråga så enkel, att densamma bör kunna afgöras och af Ståndet bifallas, ulan vidtagande af en dylik besynnerlig och helt visst exempellös procedur.
Annerstedt:
Det är onekligt att ett Rikets Ständers beslut i den föreslagna syftningen, om ett sådant fattades, skulle lända Expeditions-Utskottet till efterrättelse; men då vissa skrifvelse—förslag, såsom t. ex. de rörande hufvudtitlarne, bevillningen m. m., äro så vidlyftiga alt deras aflemnande i fyra exemplar samtidigt möjligen kunde förorsaka stora olägenheter och tidsutdrägt, så och enär förevarande fråga bör kunna af Expeditions-Utskottet bäst bedömas, anser jag ganska lämpligt att öfver förslaget infordra dess utlåtande.
Och vill jag endast tillägga, att, ehuru jag således tillstyrker remiss af förslaget, innan beslut deröfver fattas, jag dock icke motsätter mig den ifrågasatta inbjudningen till Med-Stånden.
Kyrkoherden Wennerström:
Ehuru jag, då Professoren Carlson först väckte sitt förslag, ansåg detsamma antagligt samt var besluten att understödja det, så har dock, vid närmare eftersinnande, betänkligheter deremot uppstått bos mig.
Jag har nemligen fästat mig vid följande tvänne omständigheter: dels det arbete, som genom förslagets antagande skulle förorsakas, då det gällde att utskrifva i fyra exemplar skrivelser, hvilka utgöra t. ex. 30 å 40 ark, ett arbete som antingen skulle göra en fyrdubbel arbetsstyrka nödvändig eller ock föranleda uppskof ined öfriga expeditioner; och dels bar jag äfven tänkt mig möjligheten deraf att antaga olika skrilvelseförslag, som derefter skulle genom återremisser och inbjudningar sammanjemkas.
Med fästadt afseende å dessa omständigheter har jag kommit lill den öfvertygelse att det ändamål, som med förevarande förslag åsyftas, eller slörre skyndsamhet, genom detsammas antagande ingalunda vinnes, hvarföre jag, för min del, afstyrker bifall dertill.
Kontraktsprosten Rundgren:
Jag anser förevarande förslag vara af den vigt, att detsamma bör till Expeditions-Utskottet remitteras, ty det innefattar icke blott, såsom en föregående talare yttrat, en anmodan till Utskottet att vidtaga en enkel verkställighets—åtgärd, utan afser en ganska väsendtlig rubbning af hittills gällande praxis i detta afseende, som derföre behöfver noga öfvervägas.
Det sätt, hvarpå Expeditions-Utskottets skrifvelse-förslag för närvarande behandlas, föranleder visserligen dertill att understundom allt för ringa uppmärksamhet egnas deråt vid justeringen inför Stånden; men så ofta en skrifvelse af vigt förekommer, egnas deråt all nödig uppmärksamhet, såsom visat sig vid justeringen af den skrifvelse i Norska frågan, hvilken gilvit anledning till Professor Carlsons förslag.
Alsiglen dermed, att en skrifvelse justeras icke i alla Stånden på en gång, utan i det ena elter det andra, kan icke vara någon annan än den, att Stånden derigenom erhålla del af de anmärkningar, som af öfrige Stånd blifvit gjorda emot ett skrifvelse-förslag; och är det, enligt mitt förmenande, vida sannolikare att tillbörlig uppmärksamhet kommer att egnas deråt, om man bibehåller det hittills brukliga sättet, än som skulle blifva Prot.-Utdrag den 4 April 1860. 315 fallet, om dylika skrifvelser komma alt samtidigt läsas i alla Stånden.
Då jag således hyser den ölvertygelsen, att detta af ett undantagsfall föranledda förslag motverkar det ändamål, som dermed åsyftas, och i öfrigt delar de af föregående talare yttrade betänkligheter, instämmer jag med vice Talmannen angående detsarnmas remitterande till vederbörligt Utskott, på det att frågan måtte behörigen utredas.
Hofpredikanten Nordlund, Doktor Björkman m. fl. instämde.
Frosten Sondén:
Det skäl emot antagande af ifrågavarande förslag, sorn man funnit i den omständigheten alt vissa skrifvelse-försiag äro synnerligen vidlyftiga, synes mig just tala för samma förslag, ty det är isynnerhet vid granskningen af de vidlyftigare förslagen, som man med nuvarande expeditions-sätt icke kunnat iakttaga tillbörlig noggranhet.
Visserligen förorsakas genom skrifvelse-förslagens upp rättande i fyra exemplar betydligen ökadt arbete, men detta renskrifnings-arbete är väl användt om dermed beredes möjlighet att åt skrilvelserna egna tillräcklig uppmärksamhet samt riksdagarne derjemte förkortas.
Dessutom kan ju Expeditionsutskott^ till lindring i arbetet begagna interfolierade exemplar af sådana förslag, som riksdag efter riksdag äro .hufvudsakligen lika, såsom t. ex. förslaget till tulltaxa o. d. Vidare har man talat om fördelen deraf att skrilvelserna lästes i ena Ståndet efter det andra samt derjemte förutsatt möjligheten af fyra olika redaktioner, derest detta förslag vunne framgång, men just den omständigheten att skrilvelserna skola cirkulera emellan Stånden, har ofta föranledt att man, för att söka åstadkomma skyndsamhet, antagit förslag, som eljest skolat förkastas; och skulle, till följd af nu föreslagna expeditions-sätt, någon gång uppkomma ända till fyra särskilda redaktionslörslag, så kunna de af Utskottet lätt sammanjemkas.
Att äfven det närvarande förfaringssättet, likasom allt annat existerande, har något skäl för sig, må gerna medgifvas, men synnerligen starka måtte dessa skäl icke vara, ty då hade utan tvifvel nu vedertagna expoditions-sätlet blifvit stadgadt genom lag, i stället att, såsom nu är händelsen, vara endast en gammal vedertagen ordning, som lätt kan förändras derigenom, alt hvarje Stånd begär sitt särskilda exemplar af Utskottets skrifvelser.
En sådan begäran vore ganska billig och lärer icke kunna af Utskottet afslås, om t. ex. Preste-Ståndet för sin del framställer en sådan; och vidtager Ståndet derjemte den åtgärden, alt inbjuda öfriga Stånden alt gifva Expedilions-Utskoltet samma anmodan, så är det ändamål, Professor Carlson med sitt förslag åsyftat, vunnet.
Kyrkoherden Otterström:
Med min erfarenhet från Expeditions-Utskottet se dan lörra riksdagen anser jag icke rådligt att så här stante pede antaga ifrågavarande förslag, hvars vigt både i pekuniärt och andra afseenden Expeditions-Utskottet bäst kan bedöma.
Genom antagande af Professor Agardhs framkastade förslag, skulle en dubbel tryckningskostnad förorsakas och genom antagande af Professor Carlsons förslag skulle åtminstone i slutet af riksdagarne, då skrifvelser hagla i Utskottet, en dubbel kansli-personal blifva erforderlig eller också riksdagen förlängas derigenom 31G Prot.-Uldfag den A April 1860. ait skrifvelserna ej hunne expedieras.
Vid betraktande af dessa och flera omständigheter skulle jag icke tveka alt genast alsia förslaget, men må förhållandena derförinnan närmare utredas af Expedilions-Ulskollet och må man framförallt icke genast antaga hvad som är vordet löreslaget, innan Utskottet deröfver yttrat sig.
Det är icke klokt all låta undantagsfall föranleda tili allmänna lagar, och hvad särskildt beträffar det fall, som förevarande förslag alser, så kunde de öfverklagade olägen heterna häst afhjelpa» derigenom alt Dikets Ständer förbehölle sig alt efter anmodan erhålla de skrifvelse!' i fyra exemplar, hvilkas vigt sådant fordrade, hvaremot andra sådana af underordnad vigt linge på nu öfligt sätt expedieras.
Kontraktsprosten Hällström instämde.
Lindgren:
Då den talare, som här först yttrade sig rörande
Pro fessor Carlsons förslag, alldeles icke yrkade på afslag, ulan endast på remiss al molenen till Expedilions-Ulskottet, är det verkligen svårt att inse skälet till det motstånd hans anförande rönt.
Det är ju endast en fullständig utredning af alla de förhållanden, hvilka för den föreslagna åtgärdens antagande eller förkastande förtjena alt tagas i allvarligt begrundande, som af Herr vice Talmannen blifvit yrkad; och emot en sådan borde väl ingen, som för motionens framgång intresserar sig, hafva något all invända, helst frågan onekligen är af den vigt, att den klöfver ett nogsamt skärskådande icke blott af olägenheterna utan äfven af lördelarne af nuvarande säll ali med Ständerna kommunicera Expedilions-Ulskotlels förslag till underdåniga skrifvelse!'.
Jag tillstyrker motionens remiss til!
Exped i t iöns—
Ut skottet.
Doktor Björkman och Kontraktsprosten Janzon instämde.
Kontraktsprosten Almqvist:
Jag hemställer, huruvida förslaget har den form, alt detsamma må kunna såsom en motion lill Utskott remitteras.
Sauant lörslagel nu lyder, är det ju endast en anmodan, hvaröfver icke lärer kunna afgifva» något yttrande.
Förslaget torde derföre höra bordläggas, på det all motionären må kunna vidtaga nödiga lörändringar af dess lorm.
För öfrigt har jag velat begagna delta tillfälle, da fråga är om lämpligaste sättet för skrilveisers expedierande, alt uttala den oförgripliga mening, ali enda sältet alt i delta alseende åvägabringa tillbörlig skyndsamhet synes mig vara ali Expedilions-Ulskottet bemyndigas allata alla skrifvelse!’ å Ilikets Ständers vägnar, utan förutgången remiss lill Ständerna, hvilket alltid förorsakar tidsutdrägt, men sällan är af någon nylla.
Med anledning af siste talarens anförande förklarade H. 11.
Erkebiskopcn och Talmannen, att han ansåg ifrågavarande förslag, i den form detsamma vore Iramsläidl, icke allenast Ibrmenligt kunna, utan äfven, med afseende å frågans vigt, böra lill Expeditions-Utskoltet remitteras; och anförde vidare:
Professor Lindgren:
Jag anser motionen kunna i sin nuvarande lorm till Utskottet afgå, och är öfvertygad, all Utskottet af blotta remissen skall finna sig Prot.-Uldrag den 4 April i860.
517 uppmanadt alt verkställa och till Ständerna inkomma med den utredning, man önskar, och hvilken Expeditions-Utskoltet ensamt är i tillfälle alt nöjaktigt verkställa.
Med anledning af en talares uttryckta förvåning deröfver, att jag motsatt mig förslagets remitterande till Expedilions-Utskotlet, vill jag här med tillkännagifva, att jag gjort det hufvudsakligen af det skäl, att jag ansett en motion, som försl nu blifvit väckt, icke lämpligen kunna lill Utskott remitteras; men du sådant anses kunna ske, så höjer jag mig gerna under den i della afse ende behöriga auktoriteten.
S. D. Föredrogos ånyo Bevillnings-Ulsholtels nedannämnda Utlåtande och Betänkande: N:o 19, dels i anledning af återremiss å Belänkandet N:o 15, i fråga om den så kallade tolagens utgående på sätt före sednasle riksdag varit stadgadt, dels i anledning al ilrågasalt ändring i de vid samma riksdag för lolagsersällningens beräknande fastställda grunder.
Med ogillande af hvad Utskottet hemställt, antog Ståndet för sin del del förslag till Bikels Ständers beslut, som förekommer uti Prosten Sondéns, Utlåtandet bifogade reservation, endast med lättelse dels al den genom tryckfel tillkomna sillran 7 å 4:de raden tiil TiVa, dels af del i öfverskrift» lill Salje kolumnen i tabellen IN:o.2, förekommande ordet ”Statens” till ”Slädens*.
N:o *21, i anledning af väckta motioner, angående skatt för hundar.
Utskottets tillstyrkande nederst å 2ulra sidan bifölls, hvaremot hvad Utskottet å Salje silian hemställt ufslogs. S. I).
Föredrogos ånyo och Indes lill handlingarne Sammansatta Bevillningssamt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-UlskoUets Memorial: IN:o 5, i anledning af återremiss al Betänkandet N:o 1; och IN;o 0, i anledning af återremiss utål Betänkaudet N:o 2. ■ Frän Vallöf,. Borgare-Sldndcl.
S. D. Föredrogos ånyo Kongl. Maj:ls nådiga Propositioner, som bordlädes den 31 sistlidne Mars, nemligen:
Af den 15 näsllidne Mars, med förslag till stadga, angående Högsta
Domstolens tjenstgöring på två afdclningar.
Remitterades lill Lag-VIsholtel.
Af den 15 näsllidne Mars, om anslag, i anledning af ifrågasatt förstärkning af Kongl. Maj is Högsta Domstol.
Remitterades lill Stals-Ulskoltet. 318 Prot-Utdrag den 4 April 1860.
Af den 43 nåstlidne Mars, om antagande af en författning, angående ränta vid försträckning på viss kort tid.
Af den 9 nåstlidne Mars, angående pensioner å rikets allmänna indragningsstat för åtskilliga till framlidne Hans Maj:t Konung Oscar l:stes Hof-slat och betjening hörande personer.
Remitterades till Stats-UIskottet.
Af den 4 7 sistlidne Februari, i fråga om ersättning till Sala silfververk lör dess förlust, i händelse af skattförenklingens tillämpning på de till silfververket anslagna räntor af det så kallade Salbergs län.
Af den 24 sistlidne Februari, angående indragning till Kronan af det Kronofogden i Gottlands läns södra fögderi på lön anslagna bostället
Luxe, mot kontant ersättning till boställshafvaren.
Af den 24 sistlidne Februari, angående dispositionen al medel, som influtit för skedd expropriering af jord från den Landshöldingen i Stora Kopparbergs lån på lön anslagna kungsgården Noret.
Af den 9 sistlidne Mars, i fråga om Bergsskolans i Fahlun flyttning till Stockholm och förening med Teknologiska institutet.
Remitterades, jemte afgifna yttranden, till Stats-U (skottet.
Af den 9 sistlidne Mars, angående f, d. Geijerska husets på Riddarholmen användande till Riks-arkiv.
Remitterades lill Stats-Utskoltet.
Af den 50 sistlidne Mars, om rätt till pension å allmänna indragnings staten för sinnessvage Kapiten-löjtnanten vid flottan J. 11 Stålhammar vid afskeds erhållande.
Remitterades till Stats-U tskoltet.
Och af den 30 sistlidne Mars, angående beviljande af anslag lill Magister M. Wiberg, såsom honorarium för en af honom uppfunnen räkne-maskin.
Remitterades till Stals-Utskoltet.
Prot.-Utdrag den 4 April 1860. 519 S. D. Till Stats-Utskottet remitterades ett af Herr Wedin lemnadt anförande, i anledning al Kongl. Maj:ts aflåtna nådiga Proposition, i fråga om ersättning till Sala silfververk för dess förlust, i händelse af skatteförenklingens tillämpning på de till silfververket anslagna räntor af det så kallade Salbergs län. S. D. Föredrogos ånyo Kongl. Maj:ts nådiga Skrifvelse^ som bordlädes den 31 sistlidne Mars, nemligen:
Af den 23 sistlidne Mars, angående begärd förlängning i den för uppmuddring af Ystads hamn bestämda arbetstid.
Remitterades, jemte ett yttrande af Herr Lamberg, till Siats-Utskottet.
Af den 24 sistlidne Februari, i änlédhing af Kommissions-landtmätaren H. W. Hackzells underdåniga ansökning att, vid afskedstagande^ varda till pension, såsom Kommissions-landtmätare, uppförd på allmänna indragnings-staten.
Af den 9 sistlidne Mars, i fråga om anslag till uppförande af åtskilliga nya byggnader vid Ultuna Landtbruks-institut.
Och af den 9 sistlidne Mars, angåéhde utbetalning af statsbidrag till ett vägförbättrings-arbete, som icke blifvit inom behörig tid påbörjadt.
Föredrogos ånyo och biföllos Sammansatta Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkanden: N:o 6, i anledning af väckt motion om anställande inom hvarje församling af särskild Kassaförvaltare af kyrkans och folkskolans medel; och N:o 7, i anledning af väckta motioner om ändring i nu gällande bestäm melser, röratlde underhåll af allmänna vägar.
S. D. Föredrogos ånyo Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets
Memo rialer och Betänkanden: N:o 50, i anledning af återremiss af Betänkandet N:o 3.
N:o 51, i anledning af återremiss af Betänkandet N:o 12.
N:o 52, i anledning af återremiss af Betänkandet N:o 20.
Lades till handlingarne. 320 Prot.-Uldrag den 4 April 1860.
N:o 53, i anledning af återrenaiss af Betänkandet N:o 29.
N:o 54, i anledning af väckt motion, angående nya och fullständigare föreskrifter, rörande roledelegares skyldigheter att förvara rotekista, m. m.
N:o 55, i anledning af väckt motion om upprättande i Carlskrona af en ståndig värfvad båtsmanstrupp.
N:o 56, i anledning af väckt motion om ändring i Kongl. Brefvet den 25 Augusti 1800, i fråga om fördelningen särskilda rusthåtls-delegare emellan af an svaret för rustningshästens vård och skötsel.
N:o 57, i anledning af väckt motion om förändrad behandling al frågor om ansvar för vanskötsel af rusthäst samt om upphörande af visitationer å rusthästarne.
N:o 58, i anledning af väckt motion derom, att Ronneby köping måtte bestämmas till rendez-vous-plats för Ronneby sockens båtsmän.
Och N:o 59, i anledning af väckta motioner om dels revision af, dels särskilda ändringar uti Kongl. Maj:ts nådiga Instruktion af den 10 November 1855 för Landshöfdingarne i rikets län samt de vid länsstyrelserna anställde tjenstemän.
Betänkandet bifölls, med undantag af första punkten, som återremitterades. S. I).
Föredrogos ånyo och biföllos Bevillnings-Utskottets Utlåtande N:o 19, dels i anledning af återremiss å Betänkandet N:o 13, i Iråga om den så kallade tolagens utgående, på sätt före sednastc riksdag varit stadgadt, dels i anledning af föreslagen ändring i de vid samma riksdag för tolagsersätlningens beräknande fastställda grunder; och Betänkande N:o 21, i anledning af väckta motioner angående skatt för hundar. S. I).
Föredrogos ånyo och lades till handlingarne Sammansatta Bevillningssamt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets
Memorialer: N:o 5, i anledning af återremiss å Betänkandet N:o 1; och N:o 6, Prot.-Utdrag den 4- April 1860. 321 N:o 6, i anledning af återremiss å Betänkandet N:o 2. S. D.
Föredrogs nieddeladt utdrag af Protokollet, hållet hos Höglofliga Ridderskapet och Adeln den 30 sistlidne Mars, innefattande nämnda Riks-Stånds beslut, dels att med de öfriga Riks-Stånden kommunicera en af Herr Printzensköld, Carl, väckt motion om utsättande af dag för nästa Lagtima riksdags början, dels att remittera samma motion, jrmte derom afgifna yttranden, till ExpeditioDS-Utskottet.
Borgare-Ståndet remitterade berörda kommunicerade motion, tillika med ett yttrande af Herr Hydin, till Expeditions-Utskottet.
Den 4 April 1860.
Herr Rydins anförande, i anledning af Herr Carl Printzenskölds motion, angående tiden för nästa riksdags början:
Jag har icke begärt ordet för att motsätta mig Herr Printzenskölds förslag, utan endast för att fästa uppmärksamheten på nödvändigheten att tillse, huruvida icke tilläfventyrs den 15 Oktober 1862 infaller på en helgedag, i hvilken händelse riksdagen bör utsättas att börja näst inträffande söcknedag.
Föredrogs nieddeladt utdrag af Högvördiga Preste-Ståndets Protokoll den 51 sistlidne Mars, genom hvilket Borgare-Ståndet inbjöds att förena sig uti Preste-Ståndets, vid pröfning af Bevillnings-, Lag- samt allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 4, angående vilkor för bränvinslillverkning, fattade beslut, hvarigenom dels Utskottets förslag å Betänkandets tionde sida blifvit föräadradt till följande lydelse: ”att den minsta tillverkning på dygn, för hvilken anmälan får ske, vore 300 kannor, det tillverkade bränvinet, beräknadt efter 50 procents styrka vid 15 graders värme, efter Celsii thermometer, allt i medeltal, under ter minen räknadt, dels tillstyrkandet å femtonde sidan blifvit bifallet, med den ändring, att afgiften för bränvinstillverkning höjdes från 60 tili 75 öre för hvarje tillverkad kanna; men Borgare-Ståndet fann detta Protokolls-utdrag icke till annan åtgärd föranleda, än att detsamma till handlingarne lades.
Frän Hederv. Bonde-Ståndet.
S. D. Efter skedd föredragning remitterades till Stats-Utskoltet följande Kongl. Maj:ts nådiga Propositioner och Skrifvelser, nemligen: l:o Proposition, angående indragning till Kronan af det Kronofogden i Gottlands läns södra fögderi på lön anslagna boställe Luxe, mot kontant ersättning till boställshafvaren; Bih. tiU R.
Prot. 1859 $ 1860. 9 Sami. 41 522 Prot.-Utdrag den 4 April 1860. 2:o Proposition, om disposition af medel, som influtit för skedd expropriering af jord Irån den Landshöfdingen i Stora Kopparbergs län på lön anslagna kungsgården Noret; 3:o
Dito, om beviljande af anslag till Magister JY. Wiberg, såsom honorarium för en af honom uppfunnen räkne-maskin; 4:o
Dito, om anslag i anledning af ifrågasatt förstärkning af Kongl. Maj:ts Högsta Domstol; 5:o
Dito, om rätt till pension å allmänna indragnings-staten för sinnessvage Kapten-löjtnanten vid'Kongl.
Foltan J. H.
Stålhammar, vid afskeds erhållande; 6:o
Dito, angående pensioner å rikets allmänna indragnings-stat för åtskilige till framlidne Hans Maj:t Konung Oscar l:stes Hof-stat och betjening hörande personer; 7:o Dito, i fråga om Bergsskolans i Fahlun flyttning till Stockholm och förening med Teknologiska institutet jemte vid remissen afgifna yttranden; 8:o Dito, angående f. d.
Geijerska husets på Riddarholmen användande till Riks—arkiv, tillika med ett derom afgifvet anförande; 9:o Dito, i fråga om ersättning till Sala silfververk för dess förlust, i händelse af skatteförenklingens tillämpning på de till silfververket anslagea räntor af det s. k.
Salbergs län; 10:o Skrifvelse, i fråga om anslag till uppförande af åtskilliga nya byggnader vid Ultuna Landtbruks-institut; ll:o Dito, om begärd förlängning i den för uppmuddring af Ystads hamn bestämda arbetstid; ’ I 12:o
Dito, i anledning af Kommissions-landtmätaren H.
Hacksells underdåniga ansökning att vid afskedstagande! varda till pension såsom Kommissions-landtmätare uppförd å allmänna indragnings-staten; samt för 13:o
Dito, angående utbetalning af statsbidrag till eli vågförbättringsarbete, som icke blifvit inom behörig tid påbörjadt; Och skulle ett af Carl Anders Larsson från Ostergötlands län ingifvet skriftligt anförande rörande ifrågavarande nådiga Propositioner och Skrivelser jemväl tili Utskottet medfölja. S. D. Föredrogos och remitterades lill Lag-Utskottets behandling Kongl. Maj:ts nådiga Propositioner: l:o.
Med förslag till stadga angående Högsta Domstolens tjenstgöring på 2:ne afdelningar; samt 2:o.
Om antagande af en författning angående ränta vid försträckning på viss kort tid, jemte de vid remissen af sistnämda nådiga Proposition afgifna yttranden.
Prot.-Utdrag den 4 April 1860.
525 Ett af Carl Anders Larsson från Östergötlands än ingifvet skriftligt anförande i fråga om ofvannämnde Kongl. Maj:ts nådiga Propositioner skulle jemväl till Utskottet medfölja. S. D.
Föredrogos och lades till handlingarne Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Memorial: N:o 50, i anledning af återremiss utaf Betänkandet N:o 3.
N:o 51, i anledning af återremiss utaf Betänkandet N:o 12.
N:o 52, i anledning af återremiss utaf Betänkandet N:o 20; och N:o 55, i anledning af återremiss utaf Betänkandet N:o 29. S. D. Föredrogos Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkanden: N:o 54, i anledning af väckt motion, angående nya och fullständigare föreskrifter rörande roledelegares skyldigheter att förvara rotekista, m. m.
N:o 56, i anledning af väckt motion orri ändring i Kongl.
Brefvet den 25 Augusti 1800, i fråga om fördelningen särskilde ruslhållsdelegare emellan af ansvaret för rustningshästens vård och skötsel.
Ståndet lät vid Utskottets hemställan härutinnan bero.