Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Eller öfvervägande af della ärende hafva Rikets Ständer, med afseende å de uti högstberörda Proposition omförmälda förhållanden, funnit skäligt bifalla hvad E. K.
Maj:t uti förevarande hänseende behagat i nåder föreslå.
Hvilket Rikets Ständer lä hos E. K.
Majit i underdånighet anmäla; framhärdande etc.
Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 10. 19 HT:o lO. Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 14 Jan. 1860.
Preste-Slåndet den 14 — — Borgare-Ståndet den 18 — — Bonde-Ståndet den 18 — ■— Rikets Ständers underdåniga Siad/velse, angående försäljning af sex Länsmans-bostållslägenJieter i Malmöhus lun.
(Stats-Ulsk:s Utlåtande N:o 17.) S. A. K.
Sedan Rikets sednast församlade Ständer uti underdånig skrifvelse den 6 Februari 1858, angående reglering af utgifterna under Riks-statens sjette Hufvudtitel, bland annat, medgifv it alt, derest innehafvarne af följande sex länsmans-boslällslägenheter i Malmöhus län, nemligen: Areal-innehåll.
Uppskatt ni ags värd e. T:l Kjerrstorp
Niis 9, 14 — Stäfvie „ <>, 22 — Stora Rödde „ 5, 6 — Filborna „ 19, 21, 22 - Stora Uppåkra N:o 14 — Getebro 1 ville desamma till Kronan afträda, innehafvarne lingö komma i åtnjutande af enahanda årliga hyres-ersättning, 150 R:dr, som blifvit fastställd för de Länsmän, hvilka icke voro med boställen försedda; samt innehafvarne af de fem första lägenheterna i följd häraf förklarat sig villige alt dem på nyssberörda vilkor afstå samt fördenskull, enligt 1858 års stat, i stället fått sig hushyres-ersättning anvisad; så ock med anledning af väckt fråga om vidtagande af åtgärder till lägenheternas utarrenderande eller försäljning för Kronans räkning, i hvilket afseende Kammar-kollegium gjort alternativ hemställan, har Kp:ld.
R:dr sk. r. 22,083. 20: 43. 4. 5,373. 6: — — 12,8. 9: 28. 10. 11,9. 10: 22. — 1,73. 10: — — 20 8: — — 20 Expcditions-Utskotlets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o Ii. E. K.
Majit uti nådig Proposition den 27 Oktober sistlidet år behagat föreslå Rikets Ständer atti enär ifrågavarande boslälls-lägenheter vore alltför obetydliga att bibehållas för Statens räkning, Rikets Ständer måtte medgifva, alt ej mindre ofvannämnda fem till Kronan redan afträdda lägenheter, än ock lägenheten Getebro, derest densamma komme att af innehafvaren afslås, måtte för Statens räkning försäljas; och halva Rikets Ständer, som funnit den sålunda af E. K.
Majit nädigsl. föreslagna åtgärd lämplig, ansett sig böra härtill lemna bifall; hvarom, till svar i ämnet, Rikets Ständer få härigenom göra underdånig anmälan.
Stockholm den 18 Januari 1800. 11.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den ii Jari. 1860.
Presle-Ståndet den ii — — Borgare-Ståndet den 18 — — Bonde-Ståndet den 18 — — Rikets Stunders underdåniga Skrifvelse, angående utbyte af jord, tillhörande Nyköpings slott, emot stadsjord, för anläggning af gasverk i staden Nyköping.
(Stats-Utskis Utlåtande Nio 18.) 18. A. K.
Enligt hvad E. K.
Majit behagat i nådig Proposition den 4 iNovember sistlidet år meddela Rikets Ständer, hade, i sammanhang med fattadt beslut om anläggande af ett gasverk i staden Nyköping, den önskan blifvit uttryckt, alt en lill Nyköpings fordna, nu såsom länshäkte begagnade slolt hörande, mellan slottet, strömmen och vattengatan belägen åkerkulle af den slotts-vaktmästaren och slotts-knektarne pä lön anslagna så kallade sloltsknekts-backen eller stallbacken måtte- för gasverkets byggnader få begagnas mot vederlag från stadens angränsande hästhage; oell hade, vid den, i anledning Expedilions-Vlskottels Förslag till underd.
Skrif reise, IS:o 'II.
21 af ifrågaställa egobyte, utaf vederbörligen förordnad landtmätare med biträde af gode män samt i närvaro af Kronans, Stadens och Indelningshafvarnes ombud verkställda förrättning, — då, enligt upprättad charta och beskrifning, den för gasverket afsedda jord, betecknad med egofigurerna 1, 2, 3 och 4 funnits utgöra 1 tunnland 28,5 kappland eller 10 qvadratref 60 qvadratstänger, uppskattade lill 10 qvadratref 30 qvadratslänger, och den i utbyte erbjudna del af hästhagen, egofiguren N:o 5, 1 tunnland 30,9 kappland eller 11 qvadratref, hvadan skilnaden, ämnad att utgöra ersättning för den mark, som till afloppsgrafvar och diken på hästhagen erfordrades, efter uppskattning utgjorde 70 qvadratstänger, — öfverenskommelse blifvit emellan vederbörande träffad i fråga om stadens skyldighet, dels att alltid hålla slottsvägen och kajen utefter strömmen tillgängliga och öppna för allmänna rörelsen, dels att före den 1 April 1860 uppodla hästhagen, så vidt den komme att emot slottets jord utbytas, dels ock att under åren 1860, 1861 och 1862, den 1 Oktober hvartdera året, (ill indelningshafvarne utgifva skälig ersättning för minskad afkastning af deras löningsjord; vid hvilken öfverenskommelse, som af förrättningsmännen är vorden godkänd, ersättningsbeloppet bestämts lill 150 R:dr Kant årligen.
Sedan Nyköpings stads Kommitterade för gasverks-anläggningen derefter hos E. K.
Majit i underdånighet anhållit om bifall till ifrågavarande egoutbyte och att den mark, staden i sådan händelse erhölle, måtte undfå stadsjords natur, hvilken ansökning E. K. Maj:ts Befallningshafvande i länet i underdånighet tillstyrkt, med vitsord att någon annan lämplig plats för gasverkets byggnader, än den nu föreslagna, icke funnes inom staden eller i dess närhet samt att egoutbytet ej för E. K. Maj:t och Kronan medförde någon skada och förlust; så har E. K. Maj:t, efter det Kammar-kollegium, uti infordradt underdånigt utlåtande, nämnde egoutbyte tillstyrkt, behagat i högstberörda nådiga Proposition föreslå, det Rikets Ständer mätte för sin del medgifva, att utål den lill slottet i Nyköping hörande mark, den del, hvilken å om förmälda charta ulmärkes med egofigurerna N:ris t, 2, 3 och 4, samt, enligt chartebeskrifningen, innehåller ett tunnland 28,5 kappland, eiler tio qvadratref 60 qvadratstänger, finge, för uppgifna ändamålet, lill Nyköpings stad upplåtas i utbyte mot egofiguren N:o 5, inneiattande eli tunnland 30,9 kappland, eller elfva qvadratref af den till nämnda stad hörande, så kallade hästhagen, och skulle staden derjemte, enligt ofvanberörde aftal, verkställa odling å sistnämnde jordrymd samt under den stadgade tiden godtgöra vederbörande indelningshafvare det vid landtmäteri-förrättningen bestämda belopp.
Hvad E. K.
Majit i förevarande hänseende täckts nådigst föreslå, hafva Rikets Ständer, på grund af hvad i ärendet blifvit upplyst och handlingarne i detsamma för ölrigt innehålla, funnit skäligt bifalla; och få Rikets Ständer, lill svar i ämnet, detta sitt beslut hos E. K.
Slockholm den 18 Januari 1860. 22 Expeditions- IjIsko Hets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o IS.
Y«o 13.
Preste-Ståndet den 14 — — Borgare-St,nndet den 18 — — Bonde-Slåndet den 18 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående öfverlåtande åt Strömsholms nija Kanalbolag af eganderätten till en jordrymd från Strömsholms Kungsladugård och Stuteri. (Slats-Utsk:s Utlåtande N:o 19). S. A. K. Rikets Ständer, sorn fått emottaga E. K.
Maj:ts den 27 Oktober nästlidet år, med nedannämnde syftemål, aflåtna nådiga Proposition, hafva deraf hufvudsakligen in hemtat, att dä, vid anläggningen af Strömsholms kanal och slussverk, den emellan slussen vid Strömsholms kungsgård och derinvid belägna landsväg varande plats af 33j- famnars bredd blifvit genom nådiga Brefvet den 23 Juli 1779 till slussverkets fria disposition donerad och upplåten, för vinnande af nödigt utrymme under byg gandet af slussen och kanalen öfver kungsgårdens egor samt derefter lill bostad åt slussvaktaren, hade, på grund af samma upplåtelse, Kanalbolaget, enligt hvad dess
Direktion i underdånighet anmält, allt sedermera ansett sig såsom egare icke allenast till det vid kanal-leden nu befintliga slussvaktare-boställels område, utan jemväl till den mark, som upplages af sjelfva kanalen och dess vallar till 20 alnars bredd å ömse sidor deromkring; — men enär, genom det emellan Kammar-kollegium samt Notarien Erik Lundblad den 28 Mars 1844 på tretio års tid afslutade kontrakt om arrende af Strömsholms kungsladugård med derunder lydande lägenheter, rättigheten att afberga det på kanalbankarne vexande gräs jemväl åt arrendatoren blifvit upplåten, och då vid ombyggnaden af det gamla kanal- och slussverket, enligt den i nåder fastställda arbetsplan, kanalens dimensioner komme att utvidgas, och äfven, utan afseende härå, den öfver Strömsholms egor sig sträckande del af kanal-linien i allt fall, till följd af vattnets minskning i sjöarne Ladugårds-sjön och Freden, i förhållande härtill måste sänkas och det af Bolaget hittills från kungsladugårdens egor innehafda område icke vore tillräckligt för ombyggnaden af kanal-leden derstädes, hvartill erfordrades ett utrymme af ytterligare 20 Expedilions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 12. 23 ainar elier 40 fot på hvardera sidan utanför kanalens nuvarande område, hade Kanalbolagets
Direktion låtit genom vederbörligen förordnad Landtmätare^den 30 November 1857 uppmäta så väl den lill Bolagets disposition redan upplåtna mark, hvilken, oberäknad), slussvaktare-bostäliet, men med inberäkning af den utaf gamla kanalen upptagna yta, 19 qvadratrelvar 50 qvadratstänger, befunnits utgöra en areal af 56 qvadralrefvar, som ock det för kanalbyggnaden erforderliga nya område, innefattande en rymd af 36 qvadralrefvar 3 qvadratstänger eller tillsammans 92 qvadralrefvar 3 qvadratstänger; vid hvilken förrättning påstående blifvit framstäldt ej mindre af kungsladugårdens nuvarande arrendator, C. J. Hollström, på hvilken ofvanberörde arrende-kontrakt blifvit transporterad!, än äfven af Chefen för Strömsholms stuteri samt vid tillfället närvarande Krono-ombud, icke allenast derom, att full ersättning mätte kungsladugården tilläggas för den jord, som kunde varda ät Kanalbolaget upplåten, utan ock att kungsladugården måtte bibehållas vid orubbadt åtnjutande af sin rätt lill all afkastning af de nuvarande kanalbankarne, eller, om sådant icke kunde medgifvas, ersättning derför efter laga värdering erhållas.
Direktionen, som ansett ovilkorligen nödigt att Bolaget till ifrågavarande kanalbankar, hvilka borde inhägnas och med planteringar förses, innehade full och oinskränkt egande- och dispositions-rätt, hvarförutan det icke skulle blifva för Bolaget möjligt alt skydda baukarne emot öfvervåld och förmedelst erforderlig omvårdnad förekomma deras förstöring, hos E. K. Maj:t i underdånighet anhållit, det nödiga åtgärder finge vidtagas för alt åt Strömsholms nya Kanalbolag förskaffa full och oinskränkt egandeoch ny lija nde-ra tt till hela del ifrågavarande området, 92 qvadralrefvar 3 qvadratstänger, äfvensom att berörde jordrymd malte åt Bolaget utan ersättning upplåtas och den godtgörelse för minskad höafkastning, som för de återstående arrendeåren kunde tillkomma nuvarande arrendatorn af Strömsholms kungsgård, utaf allmänna medel bekostas; — samt vid pröfningen af denna ansökning, hvaröfver Styrelsen öfver Allmänna Väg- och Vattenbyggnader sig i underdånighet utlåtit, E. K. Maj:l genom nådigt Bref den 12 Maj 1858, bland annat, förklarat bemälde arrendator skyldig att, så snart det för kanalbyggnads-arbetet erfordrades, till
Kanalbolaget för den återstående arrendetiden afstå så väl dispositionsrätten öfver den af Väg- och Vattenbyggnads-styrelsen såsom för kanalen behöilig ansedda mark, som ock den af arrendatorn dittills enligt kontraktet åtnjutna rättigheten till det hö, som på kanalbankarne kunde erhållas, allt emot ersättning, hvilken, derest öfverenskommelse om beloppet ej kunde träffas, skulle bestämmas och utgå i den ordning E. K. Maj:ls nådiga Förordning den 20 November 1845 stadgar; så och efter det en inför Snefringe Härads-rätt utsedd expropriationsnämnd den 3 Maj 1859 bestämt värdet å den i anspråk tagna jorden till 400 B:dr R:mt för hvarje tunnland, att, med den i nådiga Kungörelsen den 20 November 1845 stadgade förhöjning, beräknad från 1858 års början, utbetalas till Strömsholms kungsladugård med tillsammans 3,938 R:dr 49 öre och till stuteriet på Strömsholm med 2,331 R:dr 99 öre eller tillhopa 6,270 R:dr 48 öre Riksmynt, hade Direktionen för Strömholms nya Kanalbolag uti en till E. K.
Maj:t ingifven skrift, med anförande, bland annat, att uti det redan år 1833 af Ofverste-löjtnanten Edström uppgjorda kostnadsförslag till slussverkets ombyggnad icke upptagits någon utgift för expropriation af ytterligare behöfligt kanal-område, underdånigst förnyat den begäran, att, med befrielse från ofvanberörde i sådant afseende ifrågasatta alldeles opåräknade utgift af 6,270 R:dr 48 öre Runt jemte derå upplupna räntor, Kanalbolaget måtte erhålla full och oinskränkt egande- och nyttjande-rätt till hela det område å Strömsholms kungsladugårds egor, hvilket vore upptaget å den af vice Kommissions-landtmätaren Friherre C. J. Kruse år 1857 upprättade charta, samt denna jordrymd således öfverlålas åt Bolaget utan ersättning och den godt - 24 Eccpeditions-Ulskoltets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 12. görelse, som för minskad höafkaslning kunde lillkomma kungsladugårdens arrendator under de återstående arrendeåren, al allmänna medel varda beviljad.
Då E. K. Maj:t ansäge billigt att Kronan, som understöd! ocb befrämjat tillväga b i'i n gandet af Strömsholms kanal-anläggning, jemväl i fråga om alstående till Kanalbolaget icke allenast af den i äldre tider åt detta Bolag upplåtna jordrymd utaf Strömsholms kungsladugårds egor, utan ock af den tillökning deri, som, sträckande sig 40 fot på hvardera sidan af kanalens nuvarande område, funnes ä ofvanberörde plancharta upptagen, ocb hvilka områden, efter afdrag af sjelfva kanalens areal-innehåll, 3 tunnland 15,4 kappland eller 19 qvadratrefvar 50 qvadratstänger, utgjorde tillsammans 12 tunnland 30 kappland eller 72 qvadratrefvar 53 qvadratstänger, medgåfve Bolaget enahanda fördel, sorn blifvit för flera dylika företag beviljad, ocb då fullbordandet af detta, för det allmänna vigtiga kanalarbete i allt fall redan för Bolaget medfört kännbara uppoffringar, bar E. K. Maj:t nu i nåder föreslagit, alt nyssberörde kronojord mätte, under det af expropriationsnämnden för öfrigt föreskrifna vilkor, beträffande upptagande på Bolagets bekostnad af afloppsdiken i kanal-områdets yttre gränslinie!-, med nödigt affall för vattnet, öfverlåtas med full egande- ocb nyttjanderätt til!
Bolaget, utan skyldighet för detsamma alt erlägga den för marken bestämda lösen af 0,270 B:dr 48 öre R:mt, men med förbindelse för Bolaget att till kungsladugårdens arrendator årligen, räknadt från 1858 års början till nuvarande kontraktstidens utgång, utgifva i ersättning för förlorad höafkastning å den jord. sorn den utarrenderade delen af kungsladugården afhändes, sex procent årlig ränta å det kapital af 3,938 R:dr 49 öre, hvilket ansetts motsvara denna jords expropriationsvärde; ocb hafva Rikets Ständer, efter tagen kännedom af de till ärendet hörande handlingarne ocb med afseende å de skäl, den nådiga Propositionen innehåller, funnit sig böra till densamma lemna bifall; —med anmälan hvarom Rikets Ständer framhärda etc.
N:o 13. Expeditions-Utskottets Förslag lill underd.
Skrifvelse, N:o 13. 25 N:o 13.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 14 Jan. 186o.
Preste-Ståndel den 14 ■— — Borgare-Slåndet den 18 — — Bonde-Ståndet den 18 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i fråga om utbyte af Jlåradsskrifvare-bostället Hagebohl, -i mantal, emot T^, mantal Kolshult i östra härad af Jönköpings lån.
(Stats-Utsk:s Utlåtande N:o 20). S. A. K. Enligt hvad Rikets Ständer af E. K.
Maj:ts i nedan omförmälda ämne den 27 Oktober 1859 aflåtna nådiga Proposition inhemlat, hade, när Östra och Vestra häraders fögderi uti Jönköpings län, till följd af Kongl.
Brefvet den 9 September 1785 fördelades i två häradsskrifvare-distrikter, bostället i Östra härad, J mantal Kolshult N:o 1 i Carlstorps socken, jemväl blifvit sålunda deladt att hvardera Häradsskrifvare!) deraf erhållit mantal, fläradsskrifvarens i Vestra härad andel blef likväl, såsom belägen utom hans tjenstgöringsdislrikt, i stöd af Kongl. Brefvet den 8 Juni 1804, utbytt mot annat hemman och sedermera försåld till kronoskatte; hvaremot Häradsskrifvare!) i Östra härad bibehållit återstående fa mantal Kolshult och derjemte, genom Kongl. Brefvet den 21 Juni 1831, fått sig till boställe anslaget frälsehemmanet 1 mantal N:o I Hagebohl, gemenligen Repperda Backegård kalladt, i Alsheda socken inom Östra härad.
Häradsskrifvaren derstädes hade sedermera, med hänsigt till den betydliga olägenheten af dessa boställsdelars läge på 2i mils afstånd från hvarandra och då de således icke kunde gemensamt brukas, år 1852 sökt all, mot den till skalle försålda förra boslällsdelen i Kolshult, som då egdes af Bergsrådet Johan L.
Aschan, få, enligt dennes erbjudande, utbyta Hagebohl, hvars egor äfven lill en del ledo skada af roströken från Klefva angränsande nickelverk; och sedan, i anledning häraf, de båda hemmanen blifvit af landtmätare uppmätte samt med biträde af gode män värderade, dervid egorna lill ifrågavarande delen af Kolshult befunnits utgöra i areal 171 tunnland 30,6 kappland, och efter uppskattning 41 tunnland 23,847 kappland, samt Hagebohls ägor i areal 287 lunnBih. till II.
Prot. 1859 & 1860. 10 Sami. 1 Afd. 4 26 Expedilions- (Jtskottets Förslag lill underd.
Skrifvelse, N:o 13. land 31,8 kappland, och, enligt uppskattning, 42 tunnland 21,227 kappland, hvarefter liqvidation oell bytesförslag blifvit uppgjorda af vederbörande förrätlningsmän, hvilka dervid, med anmärkning att Bergsrådet Aschan, efter landtmäteriförrällningen, vid Kols-' hult löjt och odlat 4 tunnland \ kappl. till åker, ansett detta hemman vara jemngodt med Hagebohl, dock alt för Kolshults sämre byggnader och högre onera, dess egare borde utgifva en mellangift af 855 R:dr 40 sk.
Banko; så bade Kammar-kollegium, dit iäns-styrelsen i Jönköpings län, jemte eget utlåtande, insändt handlingarne, medelst underdånig skrifvelse den 27 Augusti 1858 till E. K.
Majlis nådiga pröfning öfverlemna! detta ärende och, på anförda skäl, tillstyrkt nådigt bifall till ifrågaställa, jemväl af nuvarande Häradsskrifvare!! i Ostra härads fögderi förordade byle, så att, enligt förrältningsmannens förslag, numera aflidne Bergsrådet Aschans rälts-innehafvare måtte på E. K. Maj:t och kronan öfverlåta tV mantal kronoskatte
Kolshult med allt hvad dertill hörer och tillvinnas kan, i utbyte mot häradsskrifvare-bostället 4 mantal frälse Hagebohl, under vilkor: att sistnämnda hemman bibehölle sin frälsenatur, hvaremot Kolshult skulle från kronoskatte till krononatur öfvergå ; att hemmanen bibehöllo nuvarande ränta, kronotionde och rotering; alt innehafvarne af Kolshult styrkte så väl eganderätten dertill, som att hemmanet vore från gravationer fritt, samt att bemälde innehafvare tillika till indelningshafvare!! utgåfve ofvanberörde vid bytesförslagets upprättande bestämda mellangift, 855 R:dr 40 sk.
Banko, motsvarande 1,283 R:dr 75 öre Runt, hvilka medel borde af indelningshafvaren användas till hemmanets förbättrande, enligt synerätts föreskrift; och har E. K.
Majit nu behagat föreslå, det Rikets Ständer för sin del måtte medgifva, att ofvan om förmälda, till boställe åt Häradsskrifvaren i Östra härad anslagna i mantal frälse Hagebohl N:o t måtte, under de af Kammarkollegium uppgifna vilkor, utbytas mot kronoskattehemmanet mantal Kolshult.
Rikets Ständer, som förehaft delta ärende och dervid jemväl tagit kännedom af de till frågan hörande handlingarne, hafva, med afseende å de i den nådiga Propositionen anförda förhållanden, ansett sig böra densamma bifalla; hvarom, till svar i ämnet, Rikets Ständer få härigenom göra underdånig anmälan.
Expcditions-UlskoUcts Förslag lill anderd.
Skrifvelse, N:o 14. 27 Uppläst och godkändi hos Ridd. och Adeln den 14 Jari. 1860.
Presle-Sländet den 14 — — Borgare-Ståndet den 18 — — Uonde-Ståndet den 18 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående upplåtelse till Norrbottens läns Hushållningssällskap af gamla lånsfängelsebyggnaden i Piteå.
(Stats-Utsk:s Utlåtande N:o 21.) S. A. K.
Uti nådig Proposition den 27 October näsllidne år, har E. K.
Majit behagat meddela Rikets Ständer hurusom, efter det nytt länsfängele blifvit för Norrbottens län i Luleå uppfördt och till fångars förvarande upplåtet, samt Styrelsen öfver fängelser och arbetsinrättningar, sorn vid derefter uppkommen fråga, huruvida gamla länshäktet i Piteå vidare vore för fångvården behöfligt, ansett anledning förefihnas, att de vid samma häkte belägna tvänne flyglar, af hvilka deD ena begagnats till bostad åt fångvaktmästaren och den andra till uthus, skulle tillhöra länets innevånare, af sådan orsak infordrat upplysning om dessa gjorde anspråk på eganderätten lill nämnda byggnader; så hade länets innevånare hos É. K. Majits Befallningshafvande, genom deputerade, i ämnet hörde, enhälligt framställt anspråk ej mindre pä omförmälda tvänne flygelbyggnader, än ock på sjelfva fängelsehuset, men tillika förklarat, att samtliga dessa byggnader af dem upplätos åt länets Hushållningssällskap för att till dess ändamål användas, på sätt lämpligast syntes ; och hade. med anmälan härom samt med tillkännagifvande derjemte ali, enligt hvad E. K. Majits Befallningshafvande upplyst, tjenliga lokaler i Piteå och i grannskapet deraf funnos att tillgå till förvarande af så väl stadens fångar som Iransportfångar, så att anledning icke vore för handen att ifrågasätta, det lönslängelsebyggnaderna i Piteå behöfde användas för någotdera af dessa ändamål, Fångvårds-Styrelsen i underdånighet anhållit om E. K.
Majits nådiga förordnande, huruvida länslängelsehuset i Piteå med dertill hörande flygelbyggnader finge, i öfverensstämmelse med det derom framställda anspråk, afträdas till disposition af Norrbottens läns innevånare eller huru med meranämnda hus och byggnader skulle förhållas, 28 Expeditions-L!Isko111;Is Förslag till anderd.
Skrifvelse, N:o '/4.
Uti i 11 ford ra tit underdånigt utlåtande hade Justitie-kanslers-embetet, med ledning af de Irån Fångvårds-styrelsen insända och öfriga för bemälda embete tillgängliga handlingar, upplyst: att innevånarne i de norra länen af ålder bekostat byggnad och underhåll af länets fängelser; att, efter det, till följd af nådiga Kungörelsen den 21 Maj 1810, Westerbottens län blifvit uti tvänne län fördeladt, fråga uppstått alt, i stället för det förfallna, förut gemensamma länshäktet vid Piteå, uppföra ett nytt länshäkte i hvarldera länet; att, sedan Westerbottens läns innevånare erbjudit sig uppföra länsfängele vid Umeå, U. K. Maj:t, genom nådigt Bref den 20 Juni 1814, berörde anbud antagit; att fullmägtige lör allmogen i Wester- och Norrbottens län vid 1815 års riksdag, med förmälan alt Rikets Ständers Justitie-ombudsman, under embetsresa 1814, underrättat allmogen derom, alt den icke mera än i öfriga orter, der länsfängele på Kronans bekostnad bygdea, borde besväras med dylik byggnad och dess underhåll, hos E. K.
Majit sökt befrielse, bland annat, från uppbyggande af länsfängelset', men att E. K. Maj:t den 9 Juli 1816, af anförda skäl, i nåder förklarat, dels att, i afseende å Westerbottens län, borde förblifva vid hvad den 29 Juni 1814 blifvit härom stadgadt och dels att Norrbottens läns innevånare saknade skälig anledning att från eli sådant dittills utan allt klander fullgjort besvär söka befrielse; alt Norrbottens läns innevånare derefter gått i författning om uppförande af nytt fängelse, hvartill ett belopp af 4,191 R:dr 31 sk. 8 rst.
Banko skall hafva blifvit af innevånarne sammanskjutet och alt, enär för fängelsets försättande i fullt ändamålsenligt skick, ytterligare 2,247 R:dr 37 sk. 8 rst. erfordrats, E. K. Majlis Befallningshafvande i länet hos É. K.