Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Och det synes hafwa warit en flik förmän, som skulle upwäga det beswär Riksgälds-Werket tillffyn» dades genom Upbörden, Controllen, Bokförningen och Redowisningen af alla inflytande BrandförsäkringS-medel.
Men I0Z4 Den 18 November.
Men nystnämnde förhållande har genom den är 1807, med Directionen af Brandförfäkrings-Werket ingängne öfwerenskoinmelse blifvit aldeles förändradt och fördelarne hofwa derefter endast stadnat pä Brandförsäkrings-Werkels sida, nar Riksgälds-Conroiret !,u mera, utan att kunna draga nägoN nytta af Brandförsäkrings-Fonden, icke destmindre skall »vidkännas samma beswärande styldighet som förut, att wid timande Brandskador hälla Directionen erforderliga penningar tillhanda.
Om Kongl. Maj:t i Räder tillåtit, att Brandförsäkrings-medlen emot wista wilkor stulle fä insättas och förräntas uti för detta Kongl.
RiksgäldsDirectionen; och om ifrän en sadan tillåtelse welat härledas någon styldighet för Riksgälds - Contoiret, sedan det kommit under Riksens Högloft.
StänderS egen förwaltning, att owägerligen samt utan afseende pä vmständighekerne och Contoirets Penningcbehof, under enahanda wilkor till förräntande emottaga Brandförsäkrings-Fonden, synes den RiksgäldsContoiret ätagne förbindelse, att bispringa Allmänna Brandförsäkrings - Werket med Län, sedan alla andra relationer bada Wersen emellan uphört eller bordt uphöra; icke kunnat pä annat sätt förklaras, an att Riksgälds-Contoiret genom ett slikt begifvande likasom stolat köpa sig fri ifrän ofwanberörde pä Contoiret öfwerflyttade styldighet.
Enar säledes ä Riksgälds - Contoirets sida något annat stal till antagande af Directionens af Brandförsäkrings - Werket merberörde proposition sig icke Dcn 18 November. ivgz icke företer, än att ju förr desi häldre bespara för RiksgäldslCvntoirct en onödig
Ränte - utgift, tyckes »vid afhandlingens afstulande något förbehåll af Herrav Fuämägtige bordt göras, men hwilket nu aldeles saknas, i afseende pä tiden inom hwilken RiksgäldsContoiret stulle befrias, ej mindre ifrån det beswär at haMr. befattning med up^örden och redowisningen af Brandförsäkrings-medlen, än äfven att uran alt ändamål betala ranka för desia »nebel, sedan Contoirec öpver dem icke ägde nägon dispositions-rälkighet.
Och ehuru Utlänings«Reglementet för All»nän»a Brandfvrsäkrings-Fonden redan under den 22 Augusti förledit är af Kongl. Maj:t i Räder blifivit fastftälvt. samt Directionen kommit uti full activitö med ulläningar, synes dock detta ämne icke hafva ädragit sig Herrar Fullmägtiges upmärksainhet, enär Ri-sgäids-Contoiret, pä lika sätt som förut, fortfar bade med upbördcn och räntans gvdrgörande ä de Summor, hwilka pä aldeles obestämd lid, för Con, toireks rakning uti Ränterierne och Banqven deponeras.
Om sädane händelser inträffat sedan Maji manad i8c>7-, dä oftaberörde öfverenskommelse träffades, hwilka föranledt dertill att Riksgälds-Contoiret änyo mäst öpnas för Inrikes Län, sä är detta en serskild omständighet, som i Utskottets tanka icke bordt eller bör uppehålla en ordentelig reglering af Niksgälds Contoirets förhällande till Allmänna Brandförsäkrings-Werket.
Akt betala ränta för penningar, hwilka när svin hälst, kunna äkerkagas, tyckes icke wara förenligt med Riksgälds - Cvnkoirels förmän, och ioz6 Den i8 November. och att Brandsörsäkrings-medlen, hwilka uti Contoiret tidtals
Mot ränta innestå, uti sakens närvarande flick arv aldeles onyltige för Contoiret, tyckes äfwen wara af Herrar Fullm-gkige sjelfwe medgifwik^, enär beloppet af dylike u!i Banquen för Riksgälds.Contoirets
Räkning deponerade medel, pä goda och gällande fläl, icke ansetts kunna päräknas ibland de af Herrar Fullmägkige till Creditsedlars inlösande upgifne tillgängar.
Emedlertid och dä Riksgälds - Contoirets sann. flyldiga förman synes päkalla en flyndesam Reglering af i frägawarande ärende, har Stats,Ukstottet welat tillstyrka Herrar Fullmägkige, akt genast begära Direclicnens af Allmänna Brandförsäkrings-Werket bestämda utläkande:
Om och huruwida Direclionen will tillåta, att alla uti Contoiret inncstäende Brand» fbrsäkrings-medel, för hwilka Obligationer af Riksgälds Contoiret blifwit utfärdade, genast omsättas emot andra Obligationer pä minst 4 är och med 5 procents ärlig rän a; och att lika beflaffade Obliga, »ioner äfwen meddelas för de Summor, a hwilka Banco Attester och Ränteri-qvittencer till Riksgälds Contoiret än widare inlämnas; och hwarjemte
Direc» tioncn bör tillkännagifwas och uttryckeligen förklaras, att, i händelse
Dirccnonen icke skulle wilja härutinnan ingä , Riksgälds-Contoiret icke godtgör någon ränta ä Brandförsäkrings - medlen längre än till den sista October innewarande är, wid hwilken tid den befattning med upbörden af Brandförsäkrings.medlen Riksgälds »Contoiret hittills haft, äfvenledes komme att Den »8 November. roz7 att aldeles uphöra, sä att Directionen sjelf härom sar föranstalta/ Öfwer hwilket alt Stats - Utkot^e^, sedan Directionens af Allmänna Vrandförsäkrings - Werkets swar inkommit, ifrån Herrar Fu.lmägtige förwäntar berättelse och ullätande.
I sammanhang härmed har jemwäl förekommit huruledes Herr Presidenten och Commendeuren Fri, herre med anledning af Kongl. MajtkS Nådiga Bref dateradt Stralsund den 28 December 1804, i början as derpå följande äret fäkt öpna uti Ri sgälds-Comoiret en ännu fortfarande räkning, ä hwilken Herr Friherren och Presidenten för 4 procents ränta insätter och äter utassignerar medel.
Och som det med Riksgälds-Contoirets förmäl» icke kan wara förenligt att pä obestämd tid till förr räntande emottaga någre Capital; sä har Stats' Utskottet ansett berörde Rakning genast böra uphöra.
Derom Utdrag af Prorocollet till Herrar Fullmägtige skulle utfärdas.
Lika lydande med deri afgängne Original.
Expeditionen, betygar kröäslius.
Den >8 November - Lit. H. Utdrag af Protocollet, habit uti Rusens Högloft.
Ständers Stats-Utftolt den 2 September 1809.
S. D. Sedan Herrar Fullmäg ige, jemte Memorial af den 24 sistledne Augusti,! mi afskrift insand!
Directionens öfwer Allmänna Brandförsäkrings» Merker Herrar Fullmagtige meddeld e ytterligare swar och utlåtande, angående Allmänna Brandförsäkrings, medlens emo tagande och förräntande uti NiksgäldsCorttoiret; sä har Stats Urskortet, efter öfwerwägarrde häraf stadnat uti det Beslut, art anmoda Herrar Fullmägrige underrätta bemälde Direction, det Stats-Utjkotter ingalunda
Bn medgifwa hwad Directionen, under åberopande af 4 Art. uti Kongl. Reglementet af den lZ April 1782, synes yrka, att nemligen Riksgälds Contoiret skulle wara förbundet, att pa lika fäkt, som nu kulgär, emottaga och redo, wrfa Brandförsäkrings - medlen samt för dem betala , ränta efter
Fem för hundrade om aret , i synnerhet sedan Reglememet i denna del, i anledning af Re» visorernes af Allmänna Brandförsxkrings-Werket genom
Directionen anmäldie pro osilion blifwit ändradt och rrphäfwit.
Men i betraktande af de uti Direc» rionens ofwanberörde swar anförde considerakioner, will Stars Ukstorter medgifwa att med upbördcn förfares pä hittills manligt sätt; men att deremot ej mindre de Brandförsäkrings - medel, hwilka nu uti Ban - Den i8 November. isgy Bauquen pä Riksgälds-Couloirets räkning derstädes arv nedsatte, än astren de, hivilka ytterligare inflyta, komma att innestå uti Riksgälds - Contoirel med de wilkor 4 Art. uti högstberörde Reglemente innehål» ler, och således samma förhållande till alla delar ark äterställas, som war emellan Allmänna Brandförsäkrings-Werset sann Riksgälds-Contoirek, innan etr förändradt sätt till Brandförsäkrings Fondens förräntande i Maji mänad 1807, kom uli fräga; likwäl med den inskränkning, att en wist del af Fonden eller minst den uii 12 Mom. af Kongl. Reglementet ben 22 Augusti 18-08, omnämnde Summa af Tolf tusende Riksdaler Specie altid sär innestå uti Contoiret utan beräknande af någon ranta; och hwilket Stats Utflotter sinner sä mycket billigare, som Riks» gälds-Contoiret, ehuru det nu mera icke såsom förut, kan disponera Fonden hel och hällen, sedan en del deraf redan as
Directivnen är utkant till enskilde Personer, ändock skall hälla uti beredskap lika stora Summor, som förut, till Brandskadors ersättande
Och pä det fullkomlig säkerhet och kontroll mä kunna winnås, att, den Directivnen förbehättne rättighet, att, utan upsägning, lysta större etter mindre del af de uti Contoiret insatte medes, icke begagnas till urläningari
Sä och jemte det Direcrionen nu genast och sedermera i början af hwarje är, till Herrar Fullmägtige upgifwer ungefärliga beloppet af hwad till aflöninqar och Werkeks underhäll tarfmas, böra äfwen de Original - Handlingar, i grund af hwilka Brandskador skola ersättas, hos Herrar Fullmägtige företes, i Protvcollet anteknas, samt med präsenta kum - io4o Den 18 November. tum derifrån förses; och hwarförinnan den till ett sädant behof requirerade Summa icke fär anordnas.
Men stulle
Directionen icke wilja ingä uti förenämnde willor eller underläta att senast inom denna mänads flut härom lämna Herrar Fullmägkige ett bestämdt och cachegoritkt swar; sä kommer StatsUtffottets förra Beslut af den i nästlidne Augusti alt tjena till efterrättelse och af Herrar Fullmägtige till werkställighet befordras.
Derom Uldrag as Protocvllet skulle utfärdas.
— Lcka lydande med den afgängne Original-Expedrtiöney, betygar kröstelius.
Lil. I.
Ltt. I.
Sammandrag af Casta«Rä?u!ngarne ut! RiksgäldS-Coutoirets Hufwud - Böcker för nedannämnde ar, utwi sande Riksgälds-ContvLreks manliga Inkomster och Utgifter, med utesiukande sä wA as Hwad som blifwit utgifivit för Län till StatsWerket och enstilde Personer, som de för dcste Län betalde Räntor, jemte det uti Castan för Realiserade Credit-Sedlar influtne Bancomynt.
Inkomst.
Utgift.
G Banco-Mynt.
Credit-Sedlar.
Banco - Mynt. tzredit-Scdlar.
Är 1824 4,158,224 29 5 3-588,616 37 1 3,906,821 34 1 2 3.227,421 22 4 1805 i,96Z,Z7r 16 I 1,469,111 — 8 2,682,932 16 7 1,127,248 16 16 1826 r,435,342 43 12^ 1,190,67 1 22 r,49o,93i 17 7 124,823 15 — 1827 1,176,656 24 7 1,288,581 45 1 1,774,776 2 3 10 26,728 35 10 — 1828 1/634-525 29 3t 559,224 1'8 1,192,129 12 1 6,212 17 - Summa 12,372,322 47 3 7,896,225 24 10 n,25l,55"I 9 itl 4,512,414 9 r Tillkommer Behällning i Banquen wid 1804 ärs början R-dr öfverskott.
Brist. Vanco-Mynt.
Bancomynt. -51,422 43 4^ 361,195 ,6 9 341,862 1,065,868 1,261,853 553-012 31 5 9 9 7i5,36i 61,588 598,n9 5 3 21 3; 3 442,396 16 1 693,799 11 7 3,383,791 15 9 1,375,069 2 1 52 862,602 36 4 1,554,421 1,575,269 47 2 I 11 - r 5) 2 >79,332 26 5^ 3,383,791 15 9 1 Hwarifrän afgär Brist i Bancomynt - - « Werkeligt Ofwerstott - » - Sabant hade Resultatet, i anseende till Contvirets Inkomster och Utgifter stolat blifva, i fall någre försträckningar till Kronan eller utläningar till Enstilde Personer icke kommit att ste.
Om det Ofwerstott'af 3,383,791 R:dr 15 st. 9 r:st. i Credit-Sedlar, hwilka en gäng influiit, icke blifwit Realiseradt (och hwilket för bestridandet af Contvirets wanliga Utgifter ickd kunnat behöfwas), sä hade wid 1828 ars stut den Summa uti utelöpande Credit-Sedlar, för hwilka Contoiret stulle answara, endast warit 1^217,427 R-.dr n st- 3 r:st.
Nu deremot är förhållandet sädant, akt wid 1802 ars stut stulle Contoiret answara för' 6,477,774 R:dr 15 st. 8 r.st. utelöpande Credit-Sedlar.
Genom Förstock och Läu, hwilka wid 1808 ärs stut wörö oliqviderade, hade under vfwannämnde arester Casta-Räkningen utgätt, nemligen:
Förskott pä 1808, ärs Krigsgärd, hwaraf wid samma ärs stut återstod Län till Statswerket den 28 Julli och 24 November 1808 Län till Herr Presidenten Friherre ck.gZerckeim ___ Län till Distonterne och priväte Personer Diverse Behällning i Banque» wid 18 og ärs stut Tillgängarne hwarmed npstnamnde Län och Förstock blifwit bestridde, hafwa warit: Afwanförmäldte behällne öfwerstott i Bancomynt — Osmer stöttet' i Credit-Sedlar, hwilket blifwit realiseradt - Ukfär dadé Realisalions-Jnwisningar ä Credit-Sedlar, hwilka ännu icke till Contoiret inkommit —.
— Uplupen ränta a erhällne Banco-Obligationer L 4 procent Influtne Räntor ä Länen till Distonterne och private Personer Efter Riksens Höglofl.
Ständers Stats-Utstotts Befallning forfattadt af Banco R:dr 523.133 26 2? — 2,833,333 16 —- 580,000 — . —- 873,479 8 9 171,157 2 9 Specie R:dr 4,961,123 5 sr 179,332 26 5t .
R:d. 3,383,791 : 15 9 3,616,208: 32 3 Credit-Sedlar 7,200,000: eller 4,666,666 0 — 37 1 9 — 120,328 6 10 medel . 14,758 34 8 Specie R:dr 4,961,123 5 Li Ljerde Band. 131» L, Loivsa, Den t8 November»' AMifter Lik. K. Protokoll hällne hos Herrar FullMaglige Uti Riksens Höglöfl» SkändcrS I^iksr gälvs.Conloir nedannamnde dagar» t828 den 28 Julik.
Herr AmiwleN m. m» Friherre lagerbjelke.
Herr Commerce Räder 8rrL!e.
Herr ^siversten och Riddaren LdrenglgNat.
Herr Kongl. Ofwer-Hof-Predikanlen m. m.
Doctor Lsrgllen.
Herr Prosten och Kyrkoherden Doctor VVittingki» Herr Kyrkoherden m. m.
?iro^ocoi.i.M Hällne hos Högloflig?
RidderffapeL ech Adeln wid Riksdagen i Stockholm Är 1810.
Femte Bandek»- Andra Afdelningen.
Stockholm, Tryckt hos Ol.oe 6kä.unz 1811.
Lördagen den Z Februari.
Plenum kl. half 12 f. m. anledning af ett af Kongl. Maj.st i Näder ttt» färdadt anstag, aftägade Högloft.
Ridderffapet och Adeln, under Herr Greftvens och LandtMarffalkens anförande, kl. 12 till Plenum Plenorum a Rikssalen, hwarest Riksens Ständers sammankomst ögnades af Hans Excellence StatöMinistern för Utrikes Ärenderne Herr von LnZestroni, hwilken, i stöd af ett inför Hans Kongl- Maju hållet och nu upp« läst Protocoll, uppläste det Hans Majit Konungens tal till Riksens Ständer, hwarigenom Hans Majit täcktes dem meddela underrättelse om den emellan Swerige och Frankrike asflutade freden.
HofCanH» keren Friherre ak VVLttorlleät uppläste derefter fjelsi wa Fredskraecaken, hwar.M Hans Excellen-e H rr StarsMinistern förklarade Hms Mnjus bestur att densamma ratificera, ytterligare medde ades Kongl.
Maj:ts Nådiga sivar a följande af Riksens Ständer gjorde underdäniga Propositioner och framställande», nemligen: 1:0
Uti fkrifwelse af den 18 sistlldne Novemöee, angående nägon förändring i Allmänna Lagens stadgande om wista i afseende pä agienstaps ingående förbudne fkyldftaps och swägerskaps leder. Z:te Band. 2:dra Afd. l. 2:0 Wi 4 Den 3 Zebruarii. 2:0 M strifwelse af den 24 sisilidne November angående stadgandet af någon lag i afseende pä wist bestämd tid, innom hwilken häcklade personer, sä wäl i Städerne, fom ä landet, owilkorligen borde ställas för rälta. z:o
Om en erinran till Allmänheten, att tvid Bouppteckning i Sterbhus eller eljest, för Böstil!» nåd och när Afträdesförmän sökes, icke allenast till stads och lös egendom jemte ukestäende gemensamma eiler enskilda fordringar, och hwad under agkenstapet förwärfwärft är, ehwad det såsom fördel eller efter testamente och förord skulle kunna wara utmärkt, såsom endera makans enskilda tillgång, eller ej, uran ock det fasta gods ä landet, som den ena eller andra Makan ärft, eller före agtenstapet förwärft, noga ma uppgifwas upptecknas öch wörderås, äfwensom andras ägendom till orr, beskaffenhet och warde uppföras med de titlar, hwarunder densamma i boet finnes, om det är länt, legdt, pantsatt eller förtrodt gods, ehuru wördet af sadan andras tillhörighet ej uti inventariisumman beräknas.
, 4:0
Öm ändring af Lagens stadgande i 4 Z- r y Cap» ByggningsBalken, hwarlgenom rättigheten att söka skifte i skog och utmark är ensam tillagd Botby och Afgärda By förbudet, att fädant skifte begära.
Zro
Om ändring i åtskilliga fall af ett uti Kongs. Stadgan om AfträLeS och Förmans samt Bostill - Den z Zebmarii. 5 ftillnads» och Urarfwa-mäl den 28 Juni 1798 föreskrifwit Edssormulairez och 6:0
Om nödwändigheten alt någon wist bestämd lid stadgades till anförande af beswär öfwer sädane besiut, som af Past-r och Församling i Sockne, stämma fattas.
Slutligen aflemnade, ä Kongl. Maj:ts höga magnar, Hans Excellence Herr SratsMinistern till Herr LandrMarstalken och de öfrige Ständens Tal. män de Conkrapropositioner, hwilka Kongl. Maj:t i afseende ä de fyra första ofwanomförmalte ämnen ansett sig böra till Riksens Höglofl.
Ständer af. gifwa.
Efter flu-ladt Plenum Plenorum åtskiljdes Högloflig Ridderffapet och Adeln kl. half 2.
In 6äem krotocoUi, 6.
Lilverliolpe.
Mändagen den 5 Fcbmari.
Plenum kl. ic> f. m.
Kongl. Maj.tts Nädiga Proposition titt Riksens Ständer angående afgjärda
Bps rätt att K
Den Z Zebrirarii att söka och erhålla skifte i skog och ut» mark; Gifwen Stockholms Slott den n Januari i8is.
Hos Kongl. Maj:k hofwa Riksens Ständer wäckt fräga om ändnug af Lagens stadgande i 4 §. ry Cap. ByggningsBalken, hwarigenom rät igheken att söka stifte i Skog och utmark ar ensam tillagd Bolby och afgärda by förbudik,att sädank stifte begära, hwaröfwer Kongl. Majst serstildt sig yttrat; I följd hwaraf Kongl. Maist, i likhet med hwad Högste Domstolen och StatsRädet uii bifogade Protoooller tillstyrkt, förester Riksens Stander, atr 4 Z ,9 Cap.
ByggningaBalkeu mä pä det fäst andras: att Ägare utaf afgärda Hemman mä lika med Bol« by äga rätt, att söka och erhålla stifte af Skog och utmark med sä iväl Bolbyn som andra Hemman,- med hwilka afgärda Hemmanet innehar gemensam mark.
Och njule derwid afgärda Hemmanet efter sitt öre eller hemmantal hälften mindre an Bolby samt äge sedan Bolbysrält dera.
Kongl. Maj:t för, blifwer samteiige Rikets Ständer med all Kongl.
Näd och ynnest wäl bewägen, 6 ^ k I.. I. 6. lurähwlsi Ut.
Den Z Zebruarii.
Utdrag as Protokollet öfwer Justitiä-Äreitder, hållet uti StatsRädet den n:te Januarii isis, inför Hans Maj:t Konungen i närwaro af StatsRäderne
Friherre kolendlLck Friherre von kiatea Friherre ^älorkotk JustitiäRäderne von StrolLircir och Liom JustikiäCancelleren Grefwe Wacktmeister HofCancelleren Friherre Wetterkeät.
Astesioren luräkjssi! föredrog i underdånighet:
Rikets Ständers underdäniga hemställan om en sadan rättelse i 4 §. 19 Cap. ByggningaBalken, att Ägare till Afgärda by ma förklaras berättigad, att söka skifte sä wäl med sine som Odalbyns Grannar uti Skog och Utmark med lika påföljd som när sädant af nägvn i Odalbyn äskas; Dock att Lagens förordnande om hwarderas egolott ester Ore eller Hemmantal icke derigenom rubbas.
Domstolen har, uppå de af Riksens Ständer i underdånighet anförde skäl, i underdånighet tillstyrkt bifall ä hwad Rikets Ständer i under, dänigher föreslagit, sä att Ägare uti Afgärda By mä tilläggas lika rätt med Bohlby att söka och er. hälla skifte i Skog och Utmark med sä wäl Bols byn som andre Hemman, med hwilka Afgärda Hemmanet innehar gemensam mark; Dock att LagenS 8 Dcn 5 Zebruarii. stadgande om hwarderas ägolott efter Ore eller Hemmantal derigenom icke rubbas.
SkaksRädet anfag i underdånighet lika med Rikets Ständer ett förändradk stadgande i denne del nyttigt och Afgärda by böra tilläggas lika rätt med Bolby, akt söka skifte i Skog och sftmark, men dä den af Rikets Ständer sörestagne ilag icke innehåller, att sädant stifte stulle utaf 2'fgärda by fä sökas med Odalbyn, utan endast med hans och Afgärda byns Grannar, ehuru stiftet hufwudsakligast med den förstnämnde borde äga rum, detäfwen skulle kunna leda till svrtydning om det stadgades, att Afgärda by finge stifta med sine och Odahlbyns Grannar i Skog och Mark, hivartill de Hemman, som meo stn asröfade Skog stöta till Afgärda- eller Odahlbyns ägor kunna hänföras; anfag SkatsRädtt i underdänighck det af Rikets Ständer föresiagne stadgande icke egenteligen uttrycka den äfyftade Lagförändringen eller innefatta ben tydlighet som till förekommande af misitag är nödig; hwarföre StatsRädet, dä eiriigf 87 §. af RegeringsFormeu ett bestämdt bifall elter a; stag borde pä Rikets Ständers sä beskaffade hemställanden meddelas, såsom närmast dermed öfwerensstämmande, i underdånighet tillstyrkte, akt Kongs.'
Masi.t mätte i Räder förständiga Rikets
Dländer, att den förändring af 4 §. i 19 Eap. ByggningaBalken, som blifwit af Rikets Stänker i underdänighet föreslagen ej kUnde i Oväder bifallas; Mcn i serstild Proposition till deras öfweriäggnmg framställa etk sädant stadgande, i denna del, som Högste
Domstolen föreslagit:
Alt Ägare af Afgärda Hemman mä lika som Bolby äga rätt att sk Dm A Zebruarii. §a och erhålla stift? af Skog och lamark, med fa wal Bohlbyn fom andre Hemman med hwilka
Äft gärda Hemmanet innehar gemensam Mark;, och ninie derwid Afgärda Hemmanet efter sitt
Ore eller Hemmantal hälften mindre än Bolby, samt åge sedan Bohlbys rätt dera; Hwilket Kongl. Main läckres till alla delar i Räder bifalla.
Tx krotocollo, kelir ak ^orte^as.
Utdrag af Protocollet öfwer Justitiä?!render, hållet uri Kongs. Maj:ts JustitiaRevision eller Högste Domstol, Måndagen den 2o November i8oc>. -- -« . » Narwarande: JustitiäNaderne r.a§ersieim . "
Grefwe L^IIendorZ von Lrrosiirck Grefwe ^amilton , leikel i U8 » I>iftevalcch , LiervoAel ^ koxxius.
Westeren lurstlM anmälte i underdånighets att Kongl. Majit, med anledning af ä?
Zä i R^ge» ringsFormen den 6 sistlidne Junii, i Näd^ befallt, det Högste
Domstolen stulle inkomma med undeMMgt utlätande öfwer; En ro Den 5 Zebruarii.
Eli af Rikets Ständer hos Kongl- Maj:t i underdånighet gjord hemställan: att ehuru de sä kallade Afgärda Byar, uppkomne genom öfwerläkelse af urgamla Byars widlöftiga och öfwerflödiga jordägor, af alder warit uteslutne frän rättigheten, akt söka skifte uti ointagen Skog och Utmark, hwilket endast warit BoMyn förbehållet; Dock som det, dä Skolarne i Mare tider wunnit ett ökadt wärde, blifwit för hwar och en af yttersta wigt, akt fä sin lott afstiljd och såmedelst satta sig i tillfälle, ej allenast att skydda sin egendom för inkräkrningar och förfall, ulan ock, till egen och det Allmännas fördel, begagna de ä Marken befintlige odlingslägenheter, och Odahlbyns utestutande rättighet till skiftes sökande de» sto mindre wvre förenlig med den Afgärda byen tillkommande nyttjanderätt, som under sädant wilkor, det skulle bero af den förres ägare, att dermed uppskjuta till desi Skogen more ödelagd och stiftet följagteligen i detta hänseende onyttigt, hafwa Riksens Ständer ansett ett^ förändradt stadgande härom öfwerenssiämma med rättwisa och det Allmännas bästa och Mföre, ester enhälligt beslut, i underdänighet M'eflagit den rättelse i 4 Z. 19 Eap. ByggningaBalken, att Ägare uri Afgärda by mä förklaras berättigad, atr söka stifte sä wäl med sina som Odahlbyns Grannar uti Skog och Utmark, med lipåföljd som när sädant af någon i Odahlbyn östas; dock att Lagens förordnande om hwarderaS ägolott ester Ore eller Hemmantal derigenom icke , rubbas.
.Till hwad Rikets Ständer föreslagit, an. säg,Hög^
Domstolen sig uppå de i underdänighet anförde stjäl, böra tillstyrka Nådigt bifall, sa att Ägare uti Afgärda by mä tilläggas lika rätt med Den 5 Zebruarir- n Behlby, akt söka och erhålla ffifte af Sko.a och Ut» mark med sä wäl Bohlbyn forn andre Hemman, med hwilka Afgärda Hemmane- innehar gemensam mark; Dock att Lagens stadgande VM hwarderas ägolott esler Ore eller Hemmantal derigenom icke rubbas.
In stclsm krotocolli.
Lamuel Krtenius.
Majus Näd-ga Proposition till Rikets Ständer, angäende erindran till Allmänheten om hwad wid Bouppteckningar iakttagas bör; Gifwen Stockholms Slolt den r i Januaria iSlo.
I anledning af Rikets Ständers underdånig» hemställan till Kongl Masit, att Allmänheten mätte päminnas om hwad Lagen angäende Bouppteckningar föresknfwer, hwaröfwer Kongl. Maj.-t serskildt sig i Räder yttrat; framställer Kongs. Maj:t till Rikets Ständers öf.verläggning den Proposition: att Allmänheten mätte genom Kungörelser erindras, art wid Bouppteckningar i Sterbhus elier för Boskillnad och nar Afträdesförnwn sökes, iagttaga Lagens föreskrift i 9 Cap. r §.
ÄrfdaBalken, att rig, ligt uppgifwa och läka noga uppteckna alltsammans i Boet, sä löst som fast, af hwad natur och beskaffenhet det wara mä, med alla skrifter och handlingar, fordringar och gäld, ehwad det Boet o/men, samt eller endera Makan enskildt tillhörer; samr att, i den ordning samma H. förestrifwer, läka i Sterbhus wärdera ali berörde egendom, dock att, när Man i2 Den 5 Februari!.
Man eller Hustru efterlefwer, den efterlefwands Makans FideiCommisi-egendom, Arfwejord pä Lander sann före agtenstapet förwarfda fasta egendom pä Lander endast i Bouppteckningen upptages men ej till wärde ukföres; Äfwenfom hwad i Boet sinnes och hörer annan till, såsom lant, legdt, pantsatt eller förtrodt gods, jemwal mä wid Bouppteckningsförrattningen utan wardering antecknas; Jägaren af sädant gods obetagit att det återfordra och Sterbhusdelägare att det till honom utlemna, utan afbidande af Bouppteckningens början eller stut.