Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nej; anställes serskild votering, antingen samma Anslag bör blifva 626,000 R:dr på Stat, samt derutöfver, enligt H. BondeStändets beslut, frän RiksgäldsContoiret årligen utbetalas 70,000 R:dr af Öfverskotten på StatsVerkets iukomster, så vidt de dertill lemna tillgång;— eller ock för KrigsCollegii Departementer på Stat uppföras ett Anslag af 662,000 R:dr tillika med 34,ooo R:dr i och för Kruttill verkningen, eller sammanlagdt 696,000 R:dr, jemlikt H. R. o.
A:s beslut.
Och, vidare, om Nej vunnit, följaude proposition: iå:o Den, som bifaller, att för KrigsCollegii Departementer och kostnaden till Kruttillverkningen uppföres ett Anslag på Stat af 626,000 R:dr, och att derutöfver för samma ändamål från RiksgäldsContoiret årligen utbetalas 70,000 R:dr af Öfverskotten på StatsVerkets inkomster för åren från och med i83o så vidt de dertill lemna tillgång, voterar Ja.
Den Betänkanden, N:o 3o4. 519 Den det ej vill, voterar Nej.
Nej; beviljas för KrigsCollegii Departementer ett Anslag pä Stat af 662,000
R:dr jemte 34,ooo R:dr i och för Kruttillverkningen, eller saramanlagdt 696,000 R:dr.
Fjerde HufvudTiteln.
I afseende pä den i 6:te Puncten af Utlåtandet N:o 133 med dervid bilagde Utlåtande N:o 134 af Utskottet tillstyrkta ersättning till Upsala Academie för förut på Stat innehafde 910 R:dr 32 sk. till
Ridskolan jemte andre af densamma åtnjutne men indragne förmoner, med tillhopa i44° Rtdr 32 sk., har H. R. o. A. samt H.
PrasteStändet beviljadt ett deremot svarande årligt anslag för bemälte Academie, men deremot V. BorgareStåndct samt H.
BondeStåndet sådant afslagit.
Och sora 2
Stånd stannat emot 2 i denna fråga; så föreslår Utskottet till omröstning af Förstärkta StatsUtskottet den 16:0 Voterings-Proposition:
Den, som bifaller, att för Upsala Academi, såsom ersättning för förut inneliafdt anslag för dess StallStat gio R:dr 32 sk. samt för den kostnad af 53o R:dr årligen, 1»vartill underhållet och skötseln af de för Ridskolan begagnade Hastar funnits uppgå , på Stat uppföres ett årligt anslag af sammanlagdt i44° R;ch’ 32 sk., voterar Ja. 4 B. 34 59.0
Stät s - Utskottets
Nej; varder något sådant Anslag icke beviljadt.
Det tillstyrkande Utskottet afgifvit i 7:de Ptincten, att ersättning till Lunds Academie måtte gifvas för år iSog mislade Aflöningsmedel och Tullfrihetsersättning, genom uppförande på Stat fö ' "Ide Academie af deremot svarande 4°° R.:dr ' , 'ar blifvit bifallet af H. R. o. AH.
PrästeStändet samt V. BorgareStåndet, derjemte sistnämnde 2:ne Riksstånd, som funnit den af Professoren Geijer väckta motion om enahanda förmån för Upsala Academie vara af den beskaffenhet, att den enligt 56 §.
Riksdagsordningen borde behandlas, pröfvat skäligt, att Upsala Academie, till hvilken å 1809 och föregående årens Stater funnes uppfördt, under Titel Tullfrihets-ersättning ett anslag af 152 R:dr 4 sk.; äfven hädanefter borde få detsamma uppbära.
Men som R. o. A. och BondeStdndct gillat Utskottets yttrande i både första och andra Betänkanderne, att Professoren Geijers motion, i följd af Stadgandet i 56 §.
RikdagsOrdningen, icke kunde till pröfning upptagas; så anser Utskottet, enär således derom 2 Stånd stannat ^mot 2, frågan om sistnämnde ersättnings beviljance för närvarande hafva förfallit.
Sedan, i fråga om den af Utskotket föreslagne / C- •
' Betänkanden, N:o 3o4. 521 tillökning med iooo R:dr i förut varande anslag, 1000 B:dr för Gymnastiska Central-Institutet, H. R. o. A. samt V. BorgareStändet bifallit samma tillökning, men H. PrästeStåndet beviljat den med en ytterligare förhöjning af 600
R:dr, eller tillhopa 1600 R:dr, samt H.
BondeStändet åter alslagit all tillökning; så får Utskottet inbjuda H. PrästeStåndet > att, med frånträdande af dess förut tagne beslut, deltaga i det af R. o. A. samt V.
BorgareStändet fattade, hvarigenom 3 Stånds beslut om den af Utskottet föreslagne tillök ni ngssumma uppkommer.
Bifalles ej det af H.
PresteStåndet då torde omröstning böra af Förstärkta StatsUtskottet anställas efter en så lydande proposition: 17:0 Den, som bifaller en tillökning i förut varande StatsAnslag för Gymnastiska Centralinstitutet med 1000 B:dr B:co, voterar Ja.
Nej; kommer denna tillökning att förhöjas till 1600 R:dr.
Det af Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten gemensamt i Utlåtandet N:o 10 föreslagne nya Anslag af 60,000 R:dr för Undervisnings Verken är genom 3 Stånds beslut, nemi. R. o. A.-Sj PresteStändets och BorgareStändets, bifallet.
Och som R. o. A. ensam härvid tillagt.- att de besparingar som å detta anslag kunna uppkomma äf - 522 Stats-Uts kottets •ven må användas till förbättrande af Lärarnes löner vid KrigsAcademien å Carlberg; så anser Utskottet berörde tillägg förfalla.
Sjette HufvudTileln.
Uti StatsAnslaget till Institutet för Blinda och Döfstummasorn Utskottet föreslagit till dess förut ■varande belopp, 3,333 Ridr 16 sk.; och hvilket bifallits af Högv.
PresteStdndet samt Vällofl.
BorgareStdndet j har en tillökning blifvit beviljad af Hög loll. Ridd. och Adeln samt Hederv.
BondeStåndct med 2000 R:dr, emot vilkor af sistnämnde RiksStånd, att ytterligare en Elev från hvarje af Rikets Stift, må vid Institutet emottagas och vårdas.
Två Stånd hafva således stannat emot 2 i frågan om detta Anslags belopp; men som ett af de RiksStånd, som Anslaget förhöjt gjort sådant vilkorligen; altså, och i den händelse att Ridd. och Adeln skulle vilja med Hederv.
BondeStdndet i allo instämma, torde Förstärkta StatsUtskottet komma att votera efter den Propositioni 18:0
Den, som bifaller att StatsAnslaget till Institutet för Blinda och Döfstumma förblifver vid dess förut varande belopp 3,333 R:dr 16 sk., voterar Ja.
Nej; ökes samma Anslag med aooo R:dr; med vilkor, att ytterligare en Elev från hvarje af Rikets Stift må vid Institutet emottagas och vårdas.
Betänkande b, N:o 3o4. 523 Förblifver äler Ridd. och Adeln vid sin memi]"
O och Ilederv.
RondeSlandet icke heller vill sitt vilkor frånträda, då framställas nu äfven till antagande följande 2:ne VoteringsPropositioner. 19:0
Den, som bifaller att StatsAnsIaget till Institutet för Blinda och Döfstumma förblifver vid dess förut varande belopp 3,333 B.:dr 16 sk., voterar Ja.
Den det ej viii, voterar Nej.
Vin ner Nej; kommer serskild votering att ske huruvida samma Anslag bör ökas till 5,333 R:dr 16 sk., med eller utan vilkor. 20:0
Den som bifaller, att StatsAnsIaget för Blinda och Döfstummas Institut ökas ifrån 3,333 R:dr 16 sk. tili 5,333 R:dr 16 sk,, under vilkor, att ytterligare en Elev från hvarje af Rikets Stift md vid Institutet eraottagas och vårdas, voterar Ja, Den det ej vill, voterar Nej, Vinner Nej; ökas anslaget till 5,333 R:dr 16 sk., utan förenämnde vilkor, Den 17 October 1829.
N:o 50g.
Utlåtande, rörande Kronans lius och byggnader.
(I-A.)
Vid senast förflutne Riksdag hafva R.
St:r, uti underd. skrifvelse den 2 Augusti 1823, förnyat deras vid 524 Stats—XJ ts kottets ]8io års Riksdag yltrade underd. önskan, det måtte från vederbörande EmbetsVerk och Auctorileter infordras en omständlig berättelse och uppgift ang:de alla Kronans hus och byggnader så i Hufvudstaden som i Landsorterna, på det utrönas kunde, huruvida flera sådane hus och byggnader finnas än som anses för behofvet oumbärlige, med underd. hemställan derjemte det K.
M:t täcktes förordna att hvarken personer eller Corporationer, utan bestämd rättighet, finge bebo eller begagna Kronans hus samt att några umbärliga byggnader icke vidare måtte bibehållas, utan att, sedan dylika lägenheter undergått behörig besigtning och värdering, de samma måtte å Auction utbjudas och försäljas eller, om sådant icke förmånligen kunde låta sig göra, upplåtas till begagnande af enskifte, emot hyra och skyldighet att byggnaderne lagligen underhålla; Och har, efter det alla för pröfningen af detta ärende erforderliga upplysningar blifvit infordrade samt vederbörande EmbetsVerk, under hvilkas inseende och vård Kronans byggnader äro ställde, i underdthet afgifvit förteckningar deröfver jemte utlåtanden rörande de ändamål och behof hvartill de nu begagnas samt hvad som i anledning af R.
St:rs ofvanberörde underd. önskan vore att tillgöra, K.
M:t under den i3 sistl.
November till StatsUtskottet öfverlemnat alla handlingarne med Nådigt förklarande: i afseende på publike byggnaderna i hufvudstaden: det K.
M:t funnit något af dessa icke kunna eller Beta nk nnden, N:o 3o5.
5i5 böra förytlras och att i öfrigt de icke beboddes af någon sorn dertill icke voro berättigad, och i afseende pci publike Husen i landsorterne: 1:0 att ehuruväl
Slotten i allmänhet samt äfven ett och annat af de i senare åren inköpte Läns Residencer innefattade ett större antal rum än som för Landshöfdingarnes behof och till Embetsrum erfordrades, K.
M:t likväl, med afseende derå, att det öfverflöd iga utrymmet vanligen begagnades för andre publika ändamål och att, vid den K.
Fainiilens resor, tilfälle borde gifvas till Densammas inlogerande i Residencen, ej funne lämpligt eller ofta ens möjligt alt frånskilja och till enskilte upplåta hvad som till äfventyrs någonstädes öfverskjuter det utrymme, som för ofvannämnde behof i Slotten och LandshöfdingeResidencen vore oundgängeligt. 2:0 Att Collegierne rätteligen förfarit då dc från Sammandraget uteslutit de å förteckningarne från en del
Län uppförde Tullhus samt SpannemålsMogazins och fordna Kronobränneri-byggnader, om hvilkas senares disposition K.
M:t med afseende å den pågående upplösningen och utredningen af Allmänna MagazinsInrällningen, dels redan gifvit, dels komme att framdeles meddela se eskil ta föreskrifter; samt 3:o
Alt i afeeende på de af K.
Collegierne uppgifne 7 serskilta frågorna; nämligen:
Angående en gammal Stallbyggnad vid Upsala Slott, hvilken uppgifvits såsom behöflig till vagnsbod vid K.
Personers besök derstädes och dessemellan till löder-rum för Residencets behof; 526 Stats-Utskottels Angående ett tvåvånings Stenhus i Linköping, hvilket af Landshöfdingen i Länet, utom öfrige boställslägenheter, upplages och begagnas, samt om 2:ne byggni.ngar vid Medevi brunn; Angående en Tiondebod vid Mullhyttan i Qvistbro Socken af Örebro Län ; Angående en badstuga vid Leckö Slott i Skaraborgs Län, Angående 2tne Gästgifveribyggnader vid Svinesund samt en Vaktstuga på Storön i Oville Härad af Götheborgs och Bohus Län; Angående ett Kök och 2!ne Källare i HofRättshuset i Christianstad, samt Angående det så kallade Materialhuset i Calmar, K.
M:t funnit de nu uppräknade lägenheterne böra, på grund af hvad Collegierne och öfrige' i ämnet hörde Authoriteter andragit, bibehållas, med undanlag, sedan de bägge Gästgifveribyggnaderne vid Svinesund redan före detta blifvit afyltrade, endast af den gamla badstugan under Leckö Slott; hvarjemte K. M:t, i anledning af Dess Bef:h:des i Calmar framställning örn en tillbyggnad af ResidenceFIuset, velat inhemta erforderliga upplysningar, innan beslut fattades rörande disposition af det så kallade Materialhuset i Calmar.
Utskottet har tillika erhållit
Remiss å SeraphimerOrdens-Gillets uppgift på de hus och byggnader som, Kronan tillhöriga, äro använda till de under OrdensGillets Styrelse ställda Hospitaler och Lazarettet-; — och har OrdensGillet uti den underd.
Skrifvelse, sorn åtföljt berörde uppgift, yttrat alt alla till dess dispo - Betänkan den, N:o 3o5. 527 sition ställda
Inis oell byggnader äro för Iiospitalerne nödvändiga oell att, ehuruväl, i följd af B.
St:rs underd. önskan och K. M:ts JVådiga bifall, åtskilliga Hospitaler skola utvidgas och en del mindre åter indragas, hvarigenom byggnäderne å de senare ställena Blifva lediga, det likväl för Ilospitalshjonens ändamålsenliga behandling och för deras herbergeraude, blifver nödigt att på vissa stationer uppföra nya byggnader, för hvilken kostnad ersättning ej kan vinnas på annat sätt, än genom försäljning af de hus, som vid de indragne Hospitalen blifva lediga.
Vid handläggningen af detta mål har
Utskottet insett omöjligheten för sig att i allmänhet bedöma i hvad mer eller mindre mån de till serskilta Embetsauthorileter upplåtne lägenheter innefatta öfverflödigt utrymme eller ej, och kan således icke heller uppgifva hvilka byggnader och andre lägenheter möjligen skulle för Statens räkning kunna försäljas.
— Dock har det synts Utskottet, vid granskning af de upprättade Förteckningarna, som skulle åtskilliga Authoritetei-vara nog rymligt, men andra åter nog inskränkt inlogerade.
Sålunda disponeras för K.
Myntets räkning, boställslägenheterna inbegripne, icke mindre än 71 rum, då åter StatsExpeditionerna, synnerligast Kammar-, Handels- och Finance- samt Ecclesiastik-Expeditionerna äga så trång local sig upplåten, att utrymmet knappast är tillräckligt för de dagligen tjenstgörande personerne samt för handlingars förvarande, men gör det omöjligt för Chcferne att, om de skulle 5 28 Stats-Utskottcts sådant åslunda, på Einbetsrummet utöfva deras befattning.
Tili afhjelpande af såväl detta missförhållande sorn öfriga dylika, hvilka kunna förefinnas, och hvaribland Utskottet får serskildt nämna det att, oansedt den stora mängd publika byggnader som här finnes, rum för Öfverståthållare
Em bele t måste anskaffas mot byra, som af Statsmedlen utgår, får Utskottet tillstyrka den underd. anhållan å R.
St:rs sida: alt K.
M:t täcktes vidtaga den reglering med de till EmbetsVerken upplåtne lägenheter, att, genom en jemnare fördelning, hvart och ett af dessa må blifva ändamålsenligt inlogeradt samt att, genom deras förläggande i samma lägenheter, så myckel som möjligt, en lämplig local må vinnas för ÖfverStålhållareEmbetct, till besparande af den utgift StatsVerket nu i berörde hänseende får vidkännas.
Vidkommande åter dispositionen af de lägenheter, sorn i Kronans blott till en del för allmänna behof begagnade byggnader, så bär sorn i Landsorterna, kunna finnas umbär-liga, anser Utskottet, lika med hvad K.
KamroarCollegium och StatsContoret i nfgifvit underd.
Utlåtande härom yttrat, det vara mindre lämpligt att upplåta de öfverblifvande lägenheterna mot hyra, enär den i allt fall ringa inkomsten icke svarar mot de med ett sådant upplåtande förenade olägenheter och vådor, men tror deremot R.
St:r böra i underdthet anhålla: det K.
M:t täcktes, i möjligaste mån, så reglera begagnandet af Kronans byggnader, att de öfverblif - Bctänkanden, ]V:o 3o5.
5ag vande lägenheterna ina finnas i en egendom, hvilken derefter må hel och hållen, efter som K.
M:t pröfvar lämpligast, försäljas eller mot hyra upplåtas.
I afseende på verkställigheten af de i senare tider företagne allmänna byggnadsarbeten, har Utskottet fästat sin uppmärksamhet dervid, dels att kostnadsförslagen varit alltför opålitliga, dels ock att de uppförde byggnaderne snart befunnits bristfälliga och behöfvande betydliga reparationer.
Så väl häraf sorn med fästadt afseende å det resultat som varit en följd af den utaf R.
St:r alltsedan år 1810 önskade och nu verkställda vidlyftiga undersökningen rörande Kronans fastigheter, nämligen att blott en enda lägenhet, af ringa eller intet värde, kan för Statens räkning afyltras , hemtar Utskottet ett nytt skäl för den af Utskottet uti dess Betänkande N:o 214 angående allmänna Garnizons-Sjukhusbyggnaden antydda åsigt om nödvändigheten af en Central-Authoritet, som har öfverinseende! vid alla publika byggnadsföretag och hos sig äger förvarade fullständiga uppgifter öfver Kronans byggnader jemte anteckning om sättet hvarpå de disponeras på det att all erforderlig kännedom om dessa Statens tillhörigheter må i framtiden kunna vinnas, utan alt vidlyftiga och kostsamma undersökningar för hvarje gång behöfva verkställas.
Vid skedd efterforskning, huru, i fordna tider, uppsiglen Öfver Kronans hus och byggnader utöfvats, har Utskottet af derom tillgängliga handlingar inhemtat, att Kammarherren och IIofArchitecteu Nicodemus 53o Stats-Utskottets Tessin linder den 21 Junii 1697 erhållit vocation, att vara ”K.
Mits Öfverlntendent utaf alla Kongl. Slott, Hus, Trädgårdar och Byggnader.”—
Under en längre tid derefter blef genom detta Embetes försorg och under dess inseende flera publika byggnader så i soia utom Stockholm uppförde, then småningom inskränktes denna Öfverlntendents verkningskrets derigenom, alt dels ÖfverStåthållareEmbetet, hvad Stockholms Stad angick, samt de öfver Slotten tillförordnade serskilte Ståthållarne, hvar på sitt håll, öfvertogo ledningen af förefallande reparations- och nybyggnadsåtgärder; och genom K.
Förordningen den 3i Julii 1776, angående hvad vid publika byggnader borde iakttagas, begränsades Öfverlntendents-Embetets befattning i berörde hänseende till ritningars uppgifvande eller granskande för Landskyrkor, Predikstolar, Hospitaler, Boställen m. m. som byggdes antingen för Kronans läkning eller genom tillskott af vissa menigheter.
Detta förhållande fortfor, med några tiri efter annan gjorde, mindre väsendtliga förändringar, intill slutet af år 1818, då K. M:t, med upplösande af den sedau år 1810 existerande af RiksMarskalken eller ÖfversteMarskalken , ÖfverStåtliållaren och öfverlntendenten bestående StottsbyggnadsDireetionen , under den i5 December nämnde år förordnade, att de byggnadsgöromål, hvilka dittills tillhört SlottsbyggnadsDirectionen, borde sålunda fördelas att, ifrån och med 1819, RiksMarskalken skulle besörja Vården om K.
Slottet och Öfverlntendenten om alla de öfrige publika byggnaderne i HufvudStaden, med hvilkas under - Betan k anden, N:o 3o5. 531 håll Slotlsbyggnads-Direction förut ägde befattning.
För ÖfverlntendentsEmbelet fastställdes derjemte en ordinarie AflöningsStat, hvilken är uppförd å 2:dra IJufvudTiteln och utgöres af i Öfver-Intendénl. 1 Ilof-Intendent.
2 Arcbitecter.
4 Conducteurer. i Secreterare och i Kamrerare, i Canzlist, nödig Vaktbetjening jemte serskildte
Handtverkare med en sammanräknad aflöningssumma utgörande för innevarande år 8,5i3 R:dr 42 sk- 8 r.
Då sålunda redan fipnes en authoritet. som uteslutande har till föremål, att hålla vård om en del af Kronans byggnader och hvilken uppbär och redovisar det årliga StatsAnslag som å 8:de HufvudTiteln är uppförd t för Publike Husens underhåll i HufvudStaden, anser Utskottet det äfven vara lämpligt och ledande till enhet så väl i målens behandling som vid redovisningen för reparations- och nybyggnads-anslagen, att samma Anthoritet jemväl tager befattning med vården af alla öfriga Kronan tillhörige fastigheter, de till landt- och sjöförsvaret hörande byggnader likväl undantagne, helst efter hvad Utskottet inhemtat, K.
KammarCollegium som nu utöfver en sådan administration hvad Kronans hus i Landsorterna angår, i allt fall vanligen innan beslut fattas om föreslagne nybyggnader eller reparationer, till ÖfverIntendentsContoirets granskning öfverlemnar de från •vederbörande inkomne Förslag.
532 Stats-Utskottets
Då i öfrigt elen för ÖfverlntendentsEmbetet fastställda Stat, synes vara, åtminstone med ringa tillökning, tillräcklig för öfvertagandet af Förvaltningen äfven utaf anslaget lill nybyggnader och reparationer å Kronans hus i Landsorterna, får Utskottet tillstyrka, det R.
St:r må i detta ämne till K.
M:t ingå med und. skrifvelse och deruti såsom hufvudpuncter upptaga: 1:0 att alla Kronans byggnader så väl i IlnfvudSladen som i orterna, MilitaireStaternas undantagne, må ställas under Öfverlntendents-Embetets inseende och de Authoriteter, som dem å stället disponera, vid inträffande behof af nybyggnader eller reparationer, altså hädanefter vända sig till nämnde Embete , i stället för att derom göra anmälan hos K.
KammarCollegium; 2:0 att ÖfverlntendentsEmbetet, i följd häraf, må äga disponera, under vederbörlig redovisningsskyldighet, äfven det bestämda årsanslaget för underhållet af Kronans hus i landsorterna. 3:o att ÖfverlntendentsEmbetet bör, efter hand så fort sig göra låter, förskaffa sig ännu felande ritningar och fullständiga beskrifningar öfver alla Kronans med undantag af Militaire-Staternes hus och byggnader, jemte tillhörande inventarier, samt i öfverensstämmelse med dessa förteckningar upprätta en hufvudbok, deri alla skeende förändringar så väl i afseende på sjelfva byggnadernes underhåll, sorn rörande dispositionssättet böra noga antecknas, till rättelse vid förefallande frågor; samt ' . ? Bctänkanden, N:o 3o5. 533 4:o att, utom redovisningen för de bestämda årliga byggnadsanslagcn , ÖfverlntendentsEmbetet jemväl bör i den årliga räkenskapen upptaga de serskilta anslag sorn till allmänna byggnader göras, och denna redogörelse afgifvas i föréskrifven fullständig form,om
ÖfverlntendentsEmbetet fått sig verkställigheten af byggnadsarbetet anförtrodd1, men oin sådant är öfverlemnadt åt serskilde Comiterade, blott summariskt upptagas, så att likväl på ett ställe må kunna synas livad som till allmänna byggnads-arbeteu auvändes.
Utskottet, som helt och hållit delar den af R:s St:r vid senaste Riksdag uti underd. skrifvelse den 29 November 1823 yttrade åsigt, att förnämsta orsaken till de betydliga, ofta öfverflödiga kostnader Statsverket, i senare tider, fått vidkännas vid allmänna byggnaders uppförande, varit den, att R:s St:r vid medlens anvisande sällan varit i tillfälle att bedöma arbetets vidd, planen för dess utförande och utgifterna vid fullbordandet, får slutligen tillstyrka förnyandet af den uti berörde underd. skrifvelse yttrade önskan, det K. M:t täcktes, ej allenast i de fall då medel till allmänna byggnader i Nåder äskas, meddela R.
St:r en af vederbörande uppgjord ritning och noggrann beskrifning öfver det tillämnade arbetet, jemte ordentliga förslag öfver dertill åtgående tid och kostnader, utan äfven, i händelse fortsatta anslag skulle komma i fråga, i Nåder låta meddela behöriga Redogörelser för de medel som redan blifvit uppbur - 534 StatsUtskottets ne, tillika med förnyadt kostnadsförslag i afseende på det återstående arbetet; hvarjemte Utskottet tillstyrker att R:s St:r i underdthet anhålla, det K.
M:t täcktes meddela vederbörande den så val till ökad con troll som till mera drift och hushållning vid byggnads-arbetens verkställande ledande föreskrift, att Utgifts-redogörelserna för hvarje år alltid böra vara afsiutade inom Februarii månads utgång det påföljande året, samt att, vid årets början, en fullständig arbetsplan jemte utförlig
Berättelse om hvad under det förflutna året blifvit verksteldt till K.
M:ts godkännande skall i underd:het ingifvas.
Den 17 October 1829.
N:o 306.
Utlåtande, angående dispositionen af de f. d. Allmänna Magasins-Inrättningen tillhörande lius och byggnader.
Till fullgörande af hvad Utskottet, uti Betänkandet Tf:o 208, angående Allm.
Magasinslnrättningens förvaltning och utredning utlofvat, får Utskottet nu afgifva yttrande öfver dispositionen af de nämnde Inrättning tillhöriga fastigheter.
Uti Nådig Proposition af d. 19 sisth Januarii, angående åtskillige MagasinsVerket rörande ämnen, har K. M:t, bland annat, uppgifvit de byggnader, tillhörande - Betänkan (len, N:o 3o6.
535 rande detta Verk, som af K.
M:t sedan senaste Riksdag upplåtits till serskilta föremål och inrättningar.
Härvid förekommer först de till Ladugårdslands f. d.
Kronobränneri hörande åtskilige byggnader, hvilka, jemlikt K. Brefven d. Mars 1824 och d. 8 Mars 1826 upplåtits till Veterinärinrättningen härstädes; Och liar Utskottet jemväl fått emottaga K. M:ts Nådiga Remiss a SundhetsColIegii underd. framställning, rörande beredandet af större utrymme för nämnde Inrättning medelst nybyggnad, hvartill enligt uppgifvit förslag skulle erfordras en summa af nära 3ö,ooo R:dr.
Utskottet, som till besvarande af denna fråga och nf de inom RiksStånden i samma syftning gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o i3o, afgifver serskildt, under nästföljande N:o 307 intaget, utlåtande, innefattande tillstyrkande att Ladugårdslands f. d.
Kronobränneri-byggnader må öfverlemnas till Veterinärinrättningens disposition, anser sig här endast böra vidröra den redan skedda upplåtelsen deraf, och får i sådant hänseende förklara, det Utskottet linner densamma hafva varit en följd af R:sSt:rsuti underd. skrifvelse d. i5 Oct. 1823 gjorda medgifvande, att något Kronans hus hnge för Inrättningens behof användas och att således denna disposition icke föranleder någon åtgärd.
I öfrigt hafva, med anledning af Rts Stsrs vid sista Riksdag fattade beslut, att förra Allm.MagasinsInrättningens fastigheter skulle försäljas så framt de 4 B. 35 53G StatsUtskottets icke mot ersättning öfverlemnades till allmänt nyttiga ändamål af nämnde Inrättnings byggnader upplåtits; ito Mari* f. d. Kronobränneri till local för den härstädes inrättade Normal Vexel-undervisningsskola, jemlikt K.