Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Januarit förklarat, att då, enligt hvad handiingarne upptysa, åboerne å de x 5 g2 oförmedlade mantal , som Högstsalig Hennes Maj:t Drottning Christina till Holländske Handlanden Daniel Tripp försållt, och hvilka af dennes utrikes vistande arfvingar ännu innehafva*, anmält sig sakna förmåga att nämnde hemman inlösa och derföre lösningsrättigheten 6ig afsagt, under yttrad önskan att Kronan om hemmanens inlösen måtte besörja, E. K. M. funnit Riksens Ständers uti ofvanberörde måtto gjorda underd. hemställan böra förfalla ; hvarjemte och enär, å ena sidan, utredt blifvit att åtskilliga f. d. Trippiske hemman, utgörande 39 || Mantal, genom arf blifvit öfverlåtne åt Svenske undersåtar och numera med enahanda rätt, som vanliga Frälsehemman, tillhöra dels åboerne sjelfve och dels andre Frälsegodsegare i Halland, samt, å den andra, Trippiske arfvingarne, uti afgifven förklaring ej bestridt Svenska Kronans rätt att för egen räkning inlösa de hemman, som af dem disponeras, men, bland annat, deremot förbehållit sig att för en serskild förment fordran hos Kronan tillika undfå betalning, E. K. M. till Riksens Ständers pröfning öfverlemna!, dels om icke, enär Trippiske hemman innehafvas af Svenske Män, desse borda förblifva i orubbad besittning deraf, och frågan om inlösen af samma hemman , på grund af Kronans rätt dertill, för j* nu och i framtiden förfalla, dels ock huruvida, Riksens Ständer vil - 100 Underdåniga Skrifvelser.
Je anvisa nödiga medel till inlösen af de öfrigt Trippiska godsen, som befinnas i utländske mäns ego, och i sådant fall uppdraga åt E. K. M., att om en sådan inlösen, sedan summan blifvit bestämd, i behörig ordning låta föranstalta, samt derefter med hemmanen till Kronans möjligen största fördel vidtaga de åtgärder, som med författningarne kunde instämma.
Riksens Ständer hafva detta mål uii öfvervägande tagit; och hvad angår de Trippiske hemman, 39f-§ Mantal, hvilka genom arfsrätt kommit i Svenske mäns ego och sedermera gått flera händer emellan; så anse Riksens Ständer innehafvarne af dessa hemman böra vid deras egande- och besittningsrätt framgent bibehållas, sarnt allt lösnings-anspråk å desamma, från Kronans sida, upphöra.
Beträffande åter de öfriga Trippiske hemmanen, hafva väl Riksens Ständer funnit
Kronans lösningsrätt till desamma vara ostridig; men då begagnandet af denna lösningsrätt synes böra bero af löseskillingeng belopp och af den fördel
Staten genom sistnämnde hemmans inlösen kan tillskyndas, få Riksens Ständer alltså nu härmed hos E. K.
Af. i underdånighet anhålla, att E. K.
M. täcktes så väl genom veder» börande låta höra Trippiske arfvingarne, huruvida de äro hugade att emot en nedsatt löseskilling afstå deras eganderätt till godsen, under det tillika vid en sådan liqvid fästade uttryckliga förbehåll, att de ovillkorligen afsäga sig allt vidare anspråk å deras förmenta fordran hos Kronan, som äfven derefter i Nåder förordna, att alla nu varande Trippiske frälse-städje - Underdåniga Skrif reiser.
101 hemman varda ordentligen skattevärderade, på det utrönas måtte, huru stor ersättning för loseskillingen kan påräknas; och lärer E. K. M., sedan dessa åtgärder blifvit vidtagne, i Nåder finna för godt att vid nästa Riksdag handlingarne till Riksens Ständer öfverlemna, hvarigenom R.
S. komma i tillfälle att uti ämnet fatta ett med Statens fördel öfverensstämmande beslut.
Uppl. o. godkänd hos Ridd. o. Ad. d. 5 Maji 18a 3- Preste-Ståndet d. 7 — — Borgare-Ståndet d. 7 — — Bonde-Ståndet di 13 —- — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående ersättning af de utaf Interessenterne i Husby Klosters Krutbruk åren 1814 och 1815 erlagde Bevillnings-medel för Krut. S. A. K.
Sedan hos E. K. M. Interesscnterne uti Husby Klosters Krutbruk i tinderd:t anhållit, att, efter det, den 39 Mars 1809, emellan E. K.
M:ts och Rikets Krigs-Gollegium, å Kronans vägnar , saint då varande egaren af Krutbruket , Bruks-Patronen Anders Fredric Rosenborg, ett Gonfract blifvit upprättade, hvars jäe punct in - 3 02 Underdäniga Skrifvelar. riebär ej allenast det stadgande, att en bevillnirigsafgift af 6 sk.
B;co, för hvarje Centner å samina Bruk tiilverkadt krut, skulle inbeiäknas uti den tillika fastställde betalningen för tillverkningskostnaden, utan äfven Bruksegarens i sammanhang dermed gjorda förbehåll att undslippa hvad högre afgift för krut-tillverkningen, sorn åläggas kunde, men Sökanderne icke desto mindre, åren 18 J 4 och 1815, mäst utgöra den i 1812 års jBevillnings-förordning förhöjde bevillning af 16 sk. för Krut-Centnern, K. K.
M. alltså täcktes tillägga dem ersättning för de bevillfiings-medel, hvilka sålunda, tili uppgifvet belopp, blifvit utbetalde; så har E. K. M., uti Nådig Skrifvelse af den 19 sisth Februarii, gifvit Biktens Sländers Stats-Utskoit tillkänna, hurusom hos E. K.
M. förekommit, att bevillningen för krut-tillverkning från det i 1812 års förordning bestämda belopp blifvit uti sednare författningar åter minskad till 6 sk. för Centnern, och att förenämnde Conlract, ehuru innefattande det åberopade förbehållet, likväl icke stadgar, att Statsverket borde ersatta Krutbruksegaren den högre afgift, som utöfver 6 sk. per Centner kunde komma att utgå; vid hvilket förhållande, och då Kronan, å sin sida, icke rubbat Contractet, samt det icke på E. K. M. anil o trune att ifrån en af Riksens Ständer ålagd b.evillnings-afgift befria Sökanderne, men resti— tutionen af omförrnälde bevillningsmedel desto heldre på Riksens Ständers åtgärd berodde, som
Statsverket for ett sådant ändamål ej eger något anslag, E. K.
Sig icke kunna i Nåder bifalla den, uti ofvanberörde /måtto, af Underdåniga Skrifvelser. 103 Interessehterne i Klosters
Krutbruk gjorda underd. ansökning, utan velat densamma till SiatsUtskottet öfverlemna.
Detta mål, ined hvad Stats-Utskottet räti afgifvet utlåtande deröfver anfört, och handlingarne för öfrigt innehålla, hafva Riksens Ständer i öfvervägande tagit; Och som, enligt hvad upplyst blifvit, egaren af Husby Klosters Krutbruk, uti behörigen afslutadt Contract, samt i afseende på den uti ersättningen af kostnaderne för krut-tillverkningen äfven inberäknade bevillning af 6 sk.
B;co för Centnern, förbehållit sig att framdeles undslippa hvad högre afgift, sorn i och för krut-tillverkningen .kunde åläggas, och hvarigenom tillverknings-kostnaden lomme att okas utöfver det i Contractet utstakade belopp; så, enär Sökanderne, genom erläggandet af den förhöjda bevillning, 16 sk.
B:co per Centner, hvilken uti 181a års Bevillnings-förordning är vorden bestämd, icke fått i denna del njuta Contractet till godo, hafva Riksens Ständer ansett dem vara till ifrågakomne ersättning berättigade; i följd hvaraf Riksens Ständer beslutit, att det Eevillnings-belopp, sorn med vederbörande Uppbördsmans qvittencer kan visas vara, åren 1814 och 1815, utöfver den i Contractet faststälde Bevillnings-afgift utbetaldt för krut, hvilket, under samma tid, vid Husby Klosters Krull).,-v blifvit tillverkadt och, efter föregången approbation, till Kronans Magasin inlefvereradt, må till dåvarande egare af Bruket, eller hans rätts innehafvare, återställas.
Hvilket beslut Riksens Ständer få ho» E. K, M. i underdånighet anmäla.
104 Underdåniga Skrifv el seri N:o 37.
Uppl. o-godkänd hos Ridd. o. Ad. d. 5 Maji 1823.
Preste-Siandet d. 7 — —- Borgare-Ståndet d. 7 — — Bonde-Ståndet d. 13 —• —■ Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning «/ Kongl. Maf.ts Kådiga Remiss, angående serskildt anslag af Bevillningsmedlen till ar frodén åt Tjenstemän, som vid JJ evillnings-iaxer ingar ne i Norrbottens Län biirädt. S. A. K. Sedan E. E. M:ts Befallningshafvande uti Norrbottens Län hos E. K. M. i underdånighet hemstält, att, efter det likmätigt 5 Art. 5 §. 11 mom. af 1818 års Bevillnings-förordning, En procent af berörde Läns Be v i 11 n i n gs- s u m ma för år 1820, blifvit till bestridande af nödiga kostnader i och för Bevillnirigs-taxeringarne samt till arfvoden åt vederbörande tjenstemän , som biträdt viti samma taxeringar, innehallen, men, af anförde orsaker, beloppet funnits hafva, på 41 sk. 10 rst. nära, åtgått till skjuts- och tractaments-penningar för Pröfnings-Comitens Ledamöter, och således ej lemnat någon behållning, hvaraf förenämnde tjenstemän för deras arbete kunnat erhålla den vedergällning, sorn Riksens Ständer deta ämnat, £. K.
M. täcktes i Nåder tillåta, att förlusten af ifrågavarande arfvoden för år 1810 och följande år, så länge 1818 års JBe~ Underdåniga Skrifvelser. 105 villnings-Stadga vöre' gällande, måtte, enligt Pröfnings-Comiténs förslag, varda vederbörande ersatt med 2ao R:dr årligen; så har E. K.
M. genom Nådig remiss, aflåten till Riksens Sländers Stats-Utskott den 25 sisth Januarii, denna fråga jemte vederbörandes deröfver afgifne underd. utlåtanden, till Riksens Ständers pröfning Öfverlemnat; Och som Riksens Ständer härvid, inhämtat: att, år 1820, Bevillnings-summan för Norrbottens Län, utgörande 25,100 R:dr, väl öfverstiga hvad under de förra åren i lika afseende influtit, men att den af nämnde summa till Taxerings-kostnader och arfvoden anslagne procent, 251 R:dr, varit för behofvet i så måtto otillräcklig, att, sedan Pröfnings-Comiténs Ledamöter, enligt företedde räkningar, uppburit det för dem bestämda dagtractamente, jemte ersättning för deras genom skjutslegans förhöjning ökade rese-utgifter, tillsammans 250 R:dr 6 sk. 2 rst., ej något öfverblifvit till vedergällning af de tjenstemän? moda, hvilka vid Bevillningstaxeringen varit tjenstgörande; alltså och då billigheten fordrar, att ifrågavarande tjenstemän må njuta någon ersättning så väl för deras ofta långväga resor till taxerings-stället, som ock för deras biträde vid taxerings-arbetet, till hvilken ersättning den uti Bevillnings-förordningen beräknade 1 procent af Liänets Bevillnings-summa icke lemnat någon tillgång, då deremot i andra Län, der Bevillniogs-beloppet stigit mångdubbelt högre, än i Norrbottens, ett betydligt öfverskott för Tjenstemännens aflöning varit att påräkna, hafva Riksens Ständer, med bifall till hvad af E. K. M:ts Befallningshafvande, uti förenämnde io 6 Underdåniga Sirifvelser. måtto, hemstäldt blifvit, beslutit, att det föreslagna ersättnings-beloppet af aao R:dr skall, till fördelning emellan de personer, hvilka vid 1820 års Pröfnings-Comité uti merberörde
Län varit tjenstgörande, utgå af de i Landt-Ränteriet influtne eller inflytande Bevillnings-rnedel, samt att för år 1821 och följande år, så länge de uti 181S års Beviilnings-förotdning för utgörande af Taxerings-kostnaderne faststälde grunder äro gällande, ett lika belopp af Bevillningsmedlen må i gamma ändamål disponeras.
Hvilket beslut Riksens Ständer få hos E. K. M. i underdånighet anmäla.
Riksens Ständer framhärda etc..
Nio 38- Uppl. o. godkänd hos Ridd. o. Ad. d. j Maji 1823I Preste-Ståndet d. 7 — — Borgare-Stånd ;t d. 7 — •—- Ronde-Ståndet d. 12 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående beviljadt bidrag af Stats-medlen^ till bestridande af kostnaden för Fångvården i Götheborg. S. A. K. H os Riksens Ständer hafva Riksdags-fullmägtige för Götheborgs Stad vid innevarande Riksdag anfört, att, sedan hos E, K. M. Riksens Ständer, under den 27 April 1813, dels i un - Underdåniga Skrifvelszr. loj derd:t hemställt, huruvida Police-inrättningen i Götheborg, hvilken, genom Kongl.
Förordningen den 19 Augusti 1807, blifvit utvidgad till åtskilliga Lägenheter i Stadens granskap, kunde till sjelfva Stadens område åter inskränkas, dels ock anmält, att, om den föreslagne förändringen i Nåder pröfvades vara otjenlig, Riksens Ständer funno i sådant fall billigheten kräfva, att, till bestridande af den betydliga utgift, som Staden mäste vidkännas för ett större antal fångars underhåll, Statsverket borde lemna ett bidrag af 1500 R:dr, att årligen utgå, antingen af de på Riks-Statens 8:de Hufvud-Titel till extra utgifter anslagne medel, eller ock af den summa, hvilken till fångars skjuts och underhåll i allmänhet blifvit uppförd på Stat; så har E. K. M., uti Nådig Skrifvelse till Dess Befallningshafvande i Götheborgs och Bohus
Län, den 23 Januari! i8i9> förklarat
Sig hafva ansett för allmänna säkerheten menligt att inskränka den omfattning, som blifvit
Police-inrättningen i Götheborg tillagd; hvarjemte E. K. M. Sig utlåtit, att, enär Riksens Ständer icke anslagit någon serskild fond för de beviljade 1500
R:dr» och desse icke eller varit på ofvannämnde anslags-summor att tillgå, E. K. M. å hvad Rikeens Ständer i detta ämne hemställt, ej kunde fästa annat afseende, än att förständiga, Dess Befallningshafvande att, så vidt rummet tillät, i K ronans häkte emottaga och på Kronans bekostnad låta underhålla de Arrestanter, hvilka från den utom Götheborgs Stad» område belägna andel af Police-inrättningens district kunde inbringas; anhållande Riksdags-fullmägtige hos Rik - Underdåniga Skrifvelse^ sens Släntler, att nödige medel, ej mindre till ersättning för de af Staden bestridde utgifter under deh tid, sorn efter sista Riksdagen förflu. tit, än äfven till betäckande af hädanefter erforderlige kostnader i enahanda ändamål, måtte beviljade varda.
Detta hafva Riksens Ständer uti öfvervägande tagit; Och alldenstund, enligt hvad E- K. M., uti högstberörde Nådiga Skrifvelse, af den 53 Januarii 18 »9, förklarat, Police-inrättningen i Götheborg vid den år 1807 deråt gifna vidsträcktare omfattning kommer att bibehållas, samt de orsaker således fortfara, hvilka hos Riksens Ständer vid sistlidne Riksdag beredde ofvertygelsen, att ett understöd af allmänna medel för nämnde
Stad till fångvårdens bestridande vore af billigheten och bebofvet påkalladt, hafva fördenskuld Riksens Ständer bifallit, att Statsverket må bestå ett årligt bidrag till de härvid erforderliga kostnader, hvilket likväl icke får öfverstiga den vid sista Riksdagen faststälde summa af 1 500 R:dr B:co, sorn alltså komma att å Staten uppföras; och få Riksens Ständer tillika hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att E. K.
M. täcktes i Nåder förordna, dels att Dess Befallningshafvande i Götheborgs och Bohus
Eän bör noga tillse att Stadens fängelse för personer, sorn i häkte inmanas från det Police-inrättningen underlagde utom Stadens område belägna districf, icke förr varder begagnadt, än Eäns- och Slottsarresterne ej vidare lemna utrymme, dels att utgifter för vården och underhållet af sådane fångar må noga afskiljas från hvad Staden åligger bekosta för axrestanter, gripne å des3 eget Underdåniga Sftrifvelser’.
109 område; dels ock alt E. K. M:ts Befallningshafvande eger vid hvarje års slut från Staden infordra och, jemte den öfriga redogörelsen för kostnader i och för fångvården, insända en behörigen styrkt räkning öfver de utgifter, Staden, tinder årets lopp, uti berörde afseende, fädt vidkännas; på grund af hvilken räkning
Staden må för ifrågavarande utgifter njuta ersättning, dock ej till högre belopp, än det ofvan bestämda af 1500
R:dr ari,; börande eti sådan ersättning, i händelse Götheborgs Police-inrättning varder åter inskränkt till sjelfva Stadens område, genast upphöra.
Hvad sedermera angår Riksdags-fullmägtiges yrkande, att den af Götheborgs Stad sedan sista Riksdag bestridde kostnad, i och för den Staden icke egentligen tillhörande fångvård, måtte af Statsverket godtgöra-s; så, och då Riksens Ständer uti anderd, skrifvelse af den a7 April 1818, erkänt behofvet af anslag för de ökade utgifterne till denna fångvård, samt bestämt ett sådant anslag till 1500 R:dr årligen, hvilka E. K.
M. likväl ansett icke kunna utgå, enär de Titlar, hvarå anvisningen skett, dertill icke lernnade tillgång, hafva Riksens
Ständer godtfunnit att den sålunda yrkade ersättningen bevilja och de dertill erforderliga 7500 R:dr vid den blifvande Statsregleringen uppföra låta.
Riksens Ständer framhärda etc» no TJnderd&niga.
Uppl. o. godkänd hos Ridd. o. Ad. d. 5 Maji 1823, Preste-Ståndet d. 7 — — Borgare-Ståndet d. 7 — — Bonde-Ståndet d. ist — — Riksens Siänders underdåniga Skrifvelse, angående Landt- och Sjå-trouppers transporterande sjöledes.
Sedan, i anledning af Riksens Ständers, vid sistlidne Riksdag, gjorda underdåniga framställning, E. K. M. genom Skrifvelse till Dess och Rikets Krigs-Collegium den i Junii lgao, hvilken af Collegium uti Circulair den 10 Augusti samma år till vederbörande» efterrättelse är vorden meddelad, i Nåder förordnat, att transporter af Kronans effecter skola veskställas sjöledes, enär sådant later sig göra; så få hos E. K. M. Riksens Ständer nu i underdånighet anhålla, att, till beredande af ytterligare lindring för Allmogen uti det tryckande skjutsnings-besväret, vederbörande Embets-Verk måtte i Nåder anbefallas, att för så väl Bandt- som Sjötrouppers fortskaffning vidtaga enahanda åtgärd, så ofta den åstadkommas kan och med Kronans tjenst är förenlig.
TJriderdiiniga Skrif valser. lil N:o 40.
Uppl. o. godkänd hos Ridd. o.
Ad. d. 5 Maji 1823.
Preste-Ståndet d. 7 — — Borgare-Ståndet d. 7 — — Bonde-Ståndet d. 12 — — Riksens Stcinders underdåniga Skrifvelse, angående ändring uti 5 och 7 §. §. af >2 4 Cap. Rättegångs-Ealken, i hvad desamma stadga böter fur Parters försummelse att afhöra Utslag och Dom, eller att sådane Expeditioner utlösa. S. A. K. Riksens Ständer hafva till profning förehaft en hos dem väckt fråga om upphäfyande af hvad Allmänna Lagen uti 24 Cap. 5 och 7 • §. §.
Rättegångs-Balken stadgar, angående böter för parter, hvilka antingen förfallolöst uteblifva, då Domar och Utslag vid Under- eller ÖfverDomstolar afsägas eller utgifvas, eller ock försumma ått, inom bestämd tid , lösa de för dem utskrifne exemplar af sådana expeditioner.
Uti förstnämnde händelse, nemligen då en rättsökande part, oaktadt erhållen kallelse eller skedt anslag å Rättens dörr, är frånvarande å den dag
Utslag eller Dom afkunnas eller utgifves, hafva Riksens
Ständer funnit något serskildt bötes-ansvar desto mindre kunna skäligen ega rum, som det ensamt på partens egen mer eller mindre omsorg alt vårda sin lagliga rätt sy - Underdåniga Skrifvelserl nes böra ankomma, huruvida han vid det uppr gifna tillfället ml vara tillstädes eller icke.
Hvad sedermera beträffar de stadgade böterne för underlåtenhet att lösa Dom eller Utslag^ som en Domstol utfärdat, sl har hos Riksens Ständer anmäldt blifvit, huruledes hvarken E. K.
M:ts och Rikets Svea Hof-Rätt eller de fleste Under-Domstolar med böter belägga en så-; dan uraktlåtenhet, men deremot anlita E. K. Mas Befallningshafvandes och Under-Exsecutorernes handräckning till indrifvande genom utmätning af försummad Expeditions-lösen: ett förfarande, hvarigenom, å ena sidan, vederbörande Expeditionshafvandes rätt är bevarad och, å den andra, den medellösa parten undgår att antingen, såsom icke sällan handt, vid bristande tillgång till böter, för det han icke mägtat utlösa en Expedition, bringas i häkte, då Staten får vidkännas kostnaden till fångskjuts och tractamente, eller om han, innan böterna varda utfordrade, flyttat hemvist, hvilket på förra vistelseorten icke är kändt, blottställas, lika med förbrytaren, för skymfen att allmänneligen i Riket efterlysas.
På dessa grunder och med tillika fästad uppmärksamhet på nödvändigheten af enhet uti lagskipningen, få hos E.
I£. M. Riksens Ständer i underdånighet föreslå , att de uti 34 Cap. 5 och 7 §. §.
Rättegångs-Balken utsatte böter för Parter, hvilka vid Hof-Rätter och Under-Domstolar icke inställa sig till Utslags eller Doms afhörande eller emottagande, eller ock försumma att sådane Expeditioner, ehvad de blifvit be - Underdåniga Skrifvelser.
1x3 hegärde eller eljest uttagas bordt, i rätter tid utlösa, hädanefter skola upphöra; och forde, i händelse detta förslag jemväl af E. K, M. varder i iNåder bifallet, en författning uti öfverensstämmelse dermed böra till allmän efterrättelse utfärdas.
Uppl.
O'godkänd hos Ridd. o. Ad. d. 5 Maji 1823» Prest^-Ståndet d. 7 — — . Borgare-Ståndet d. 7 —~ — Bonde-Ståndet d. 12 — — Riksens Ständers Underdåniga Skrif velse , angående upphörande af Stadgandet uti 4 Cap. 2 §.
Jorda-Balken, om handsircickning vid fastighets-kop i Staden. S. A. K.
'Vid pröfning af en hos Riksens Ständer väckt fråga om upphäfvande af lagens föreskrift uti 4 Cap. 2 §.
Jorda-Balken, att fastebref i Staden ej må utgifvas, förr än säljaren sjelf, eller genom fullmägtig, inför Rätten handsträckning gjort och tillstått köpeskillingen betald vara, har hos Riksens Ständer förekommit, dels att för verkställigheten af lagens stadgande, att fasta å lagfaren egendom alltid skall tagas, hinder ofta möter, då säljarne äro boende på aflägsen ort och icke kunBihang till Riks-St, Prat, loide Sami. 1824. 8 ii4 Underdåniga Skrifvelser. na personligen infinna sig vid handsträckningen samt försumma att för sig ställa fullmägtig, dels att handsträckningen är en blott formalitet, utan allt ändamål, och lika umbärlig i Städ som på Landet, der densamma aldrig varit påbuden, dels ock ätt både för Stad oell Land är förordnadt, att köpeskillingen skall i kopebrefvet våra qvitterad-, hvarigenom säkerhet vinnes, att deri blifvit betald, innan köpet dömes fatst.
Ständer, sorn anse ofvanbérörde föreskrift om händsträckning, när fasta å lagfaren egendom i Staden gökes, Vära öfverflödig) emedaii säljarens rätt och säkerhet, i afseende på den bestämda köpeskillingen, genom gällände lag och författningar nu mera finnes beVarad, få alltså j på förenämnde grunder, hos E. K.
M. nu i underdånighet föreslå, att hvad sålunda i 4 Cap. 3 §.
Jordä-Bälken blifvit stadgadt rörande handsträckning bör hädanefter upphöra ; Hvarom, i händelse detta förslag varder i Nåder bifallet, E; K» M. lärer täckas allmän .författning utfärdå låta Riksens Ständer framhärda etc.
Underdåniga Skrifvelsefi 115 N:o 4a.
Uppi. o. godkänd hos Ridd. o. Äd. d. 5 Maji 1823.
IhesPe-Ståndet d. 7 — —- Borgare Ståndet d. 7 — — Bonde-Ståndet d. 12 — — Riksens Stundens underdåniga Skrifvelse, angående upphörande af den anstalt, atti officiella Tidningen införa kungörelser orri ■lediga Kyrkö vaktare- tjenst er-. S. A. k.
Då hos Riksens Ständer i Öfvervägande kombi i t, si val att, till återbesättand'é af lediga Kyrkovaktare-beställningar, tjänlige sökande inora Församlingarné sällan lära saknas* ehär dervid varder iakttaget hvad författningarne till förmån, för afskedade krigsmän i sådant afseende stadga, som äfven att af de uti officiella Tidningen införde kungötelser, iörande ledighet af berörde tjfehster, hitintills högst få persöner utom deri Församling, der ledigheten yppats, torde blifvit förånledde att såsom Sökande sig anmäla , meri att dessa kungörelser deremot borttaga rummet för vida angelägnare och vigtigare ämnhn, hvilkas allmängörände såltihda fördröjes; så få hös É. K. M. Riksens Ständet nu i underdånighet hemställa, om icke K. K; M. täcktes desto heldre förordna, att införandet i officiella Tidningen af ktingörelset om ledighet af kyrkoVaktare-beställinIngar hädanefter tnå upphöra, sorn en dylik åt» n6 Underdåniga Skrifveisel! gärd vid tillsättandet af de fleste mindre tjen™ ster icke äger rum.
Riksens Ständer framhärda etc.'
Uppl. o. godkändhos Preste-Standetd. laMaji 1823.
Borgare-Ståndet d. 12 — — Bonde-Ståndet d. 12 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse angående preestanda till Bruken af äboerne å de Hemman, som Bruksidkare till Skatte inlåst. S. A. K. H os Riksens Ständer har en Ledamot af Bonde-Ståndet framställt de olägenheter, söm skola uppkommit derigenom att Bruksegare, hvilka till Skatte inlöst Krono-Hemman, icke inskränkt cina fordringar på tjenstbarhet endast till Hemmans-räntans förvandling i dagsverken, utan, på grund af ingångne Contract, ej mindre sökt utkräfva arbetsskyldigheter vida utöfver de i jordéboken bestämda, än äfven ansett åboerne å sådane Hemman, lika med egna landtbönder vara underkastade bade obestämda tjenstbarheter och uppsägning; och ehuru Riksens Ständer, å ena sidan, funnit de Contract, som tilläfventyrs redan äro afslutade emellan Bruksegare och åboerne å Underdåniga Srifvelser'.
117 deras till skatte löste Hemman, hvarken böra någon rubbning undergå eller kunna komma under Riksens Ständers granskning; likväl och då, å den andra, anledning sig företer, att Kongl. Brefvet till Kammar- och Bergs-Collegierne den 2,3 September 1747, angående prestanda till Bruken af åboerne å de Hemman, som Bruksidkare till skatte inlöst, nu mera kommit i förgätenhet, få Riksens Ständer härmed anmäla den underdåniga Önskan, att E. K.
M. täcktes i Nåder förordna, att, till Contrahenters ytterligare erinran, högstberörde Kongl.
Bref skall å predikostolarne i alla orter, der Bruksrörelse finnes, arli-’ gen varda uppläst.
Protocolls- Utdrag fran Hoglojl.