Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
och afberalningS-wilkor skulle kunna understödja Mikel, sä tror Utskottet sig icke i denna del behöfwa något widare yttrande afgifwa, hälst Utskottet "dessutom sa mycket mindre kan i öfwerensstämmelle med Herr BaronIckljencranto: ftnna att Vanco-Utskvltet tillförene uti någor sitt till Riksens Högloft.
Stander eller Srats-Ukckoltel afgifwit yttrande bestämt afftagit alt widare biträde af Riksens Ständers Banque, som Banco-Uckskotlet ofelbart i en sadan händelse med äberopande af ett sickt utlåtande nu till alta delar afftagit
Smis - Utskottets yttrade önskan att såsom lista utwägen fä tillita Banque».
Derefter förklarade Herr Baron att han anser för allmän och enskild säkerhet af högsta wigt, att de nu utelöpande AikSgälds Sedlar mä förblifva wid deras stadgade förhållande till Banco-m?ntet, och häruti lnstämmer Utskottet fullkomligen.
Det är endast om sätter til? ett sädank ändamäls minnande som Herr Baron skiljer sig ifrän Utskottet, men som Utskottet för sin del anser der säck, som jemte der ack bibehällandxt af samma Sedlars valeur, bör kunna päräknas, icke medför någon särskild last. för Nationen wara sörmänliaars än det af Herr Baronen npgifne, hvilket skulle erfordra cn ärlig afgift till err belopp af goo,ooo R:d- samt Utskottet dessutom i anledning af Banco Ut,kottets utlåtande, som i denna omständighet ansett Banque» icke kunna Ulan ser» Den 5 Zebruarii- . 249 serskild fond lemna något widare birräde uti sitt sivar pä de anmärkningar som emot den as likstol et afgifne Finan e-plan blifwil gjorde, bade uptagit de orsaker som giswit llkstotter någon stags anledning att söka Vanquens biträde, och det sätk som
Ulstortet nu i det förras ställe förestår» sa sär Wstottet i denna del af Herr Baron bstsi'sncrant2'8 serstilta yttrande allenast ofwanberörde sill sivar wördsammcligen åberopa.
Sedan Herr Baronen i anledning af sine, uti de twänne sörenämde omständigheter, anförde skäl, såsom de twa första grundsattser till sin afgifne Finance-plan. stadgar:
Att Lanauen hwarken kunde anmodas eller tillätaS att öka sin Sedel-stock och att en Zond till de utelöpande AiksgaldS-Bedlarnes amorterande mäste anskaffas, antager Herr Baronen såsom en tredje hus» wud-regel:
Att allmänna Creditcn mäste knoch utom Lands npratthällaS lälom enda medlet att utom altför trvckande pälagor upfplla Rikets förbindelser» anskaffa dest behof och grundlägga desi wallard, samt antager för dec fjerde slutligen lika med llkstottet, såsom afgjordt att Nationens krafter icke mcdgifwa större ärlig Bewillning än -z Nillion.
Dä Utstottet laugt ifrån att motsäga den förra af detze twenne husivudreglor -märtom tror sig aenom icke allenast Finance-planen ulan ock flera sini yt - sZc> Teir 5 Zebmaru. yttranden i ämnen, som rört den allmänna Creditcn, tydligen hasiva ädagalagk si t bemödande och sin omtanka att densamma bibehålla, och Herr Baronen angående BewillningS-Summans belopp med Utskottet hyst enahanda öfwerrpgclse, sä blifwer det allenast om anwändandet af samma Bewillnings - Summa och de grunder hwarpä han blifwit uppgjord, som Urstoltets och Heer Baronens tankar kunna wara stifiaktige och Utskottet stall bjuda till akt under loppet af detta sitt yttrande söka framställa sä wäl besia stiljaktigheter, som de stal hwarpä Utskottet ännu wägar grunda bibehållandet af sin öfwenygelse, och deremot inser betänkligheten att inga i Herr Baronens frän densamma avvikande memngar.
Det har sä mycket mer warit en fägnad för Utskottet att finna Herr Baron hafwa följt samma method, hwilken Utskottet till redighets minnande trott wara den tjcnligaste, nemligen arc i flere serskilda Tabeller utwisa skulder, tillgångar och behof, som
Utskottet deruti finner bäde en lättnad för sig akt upprätta sitt yttrande, saint Riksens Högloft.
Ständer lära genom etr mindre bemödande och således snarare finna att Utskottet icke förbigått något som detsamma älegat akt upptaga; men innan Utskottet strider Lill hwardera Tabellen serskildt, anser sig detsamma skyldigt, att wid det, af Herr Baron för nödigt ansedde
Läns upptagande till de Borgenärers förnöjande som äga rättighet och löfte att inom fem ar blifwa betalde, och hwilket äfwen föregår de af Herr Baronen upprättade Tabellers rure - Den 5 Zebruarir. sZr redande, namna hurusom detta i hufwudsaken alde» les icke frängär Usstottecs tillförene yttrade tankar; Utskottek har icke en u an flere gänger och pä flere satt.ivägar sör ftä inrikes
Läns upptagande till de angelägnaste p esenta utgifters bestridande och ehuru Uiskottet icke bland deni räknar alla de fordrings-ägores betalning, som Herr Baronen längre fram up gifwer, har Ulstolrer dock sä mycker mindre trott sig uti dest asgifna
Fu ance-plan kunna uppföra, t. ex.:
Lefweranteurernes fordringar, hwilker dock med II'ffotrets önskan öfwerensllämt, samt Riksens Höglofl.
Stander redan före Finance-planens författande beflutit err annat betalningssätt, nemligen genom Obligationer; men dä Utskottet icke utan anledning föreställt sig alt om flere welat bispringa
Riket med Län, än som behofwet nödwändigt dä fordrade, och hwillet Utskottet redan i Augusti mänad uppgaf till minst 4 Millioner, hade sädanc, just uti inlösandet af de Obligationer, som till Lefweranteurer blifwit kemnade, dertill sunni: en tjenlig unväg; sä täckas Riksens Högloft.
Ständer benägil, af alt detta, finna ait dek icke warit andra orsaker, som nödgar Utskottet, wid Finance-planens författande, bibehålla det af Riksens Högloft.
Ständer faststälde betalningssätt, an Riksens Högloft.
Ständers egit Beslut och den deraf Utskottet tillhörige pligt, att icke utan gifwen anledning widare i saluma ämne sig utlära, och hwarrill af famina stät Herr Baron liljencrants icke eller kunnat wara utan all anledning.
Men nu dä till åtlydnad af Riksens Högloft.
Ständers remist af sä rväl Banco-Utstottets yttrande angäende Finance-planen, som Herr Baron Isidon crantz serskildta anföran - 252 Den 5 Zebruarii. rande.
StatsUtskottet ägt en lika tillräcklig, som glad orsak att i detta ämne framställa stna tankar, får Utskottet häruti åberopa sine angäende anmärkningarne »vid desi Finance-plan, Riksens Höglofl.
Ständer »vördsammeligen serskildt understälde sivar och upplysningar.
Herr Baron har, som orden lyda i sin Tabell Litt- A., För akt wisa angelägenheten af en kraftig ätgärd, ansett sig böra framställa Galdmasian i sin hela oafkortade storlek — och upptagit följande, frän Ulstottets Tabell af samma namn ukeflutne poster, nemligen: no Obetaldte primer och räntor för ören 1828 och r8vy, hwaraf äter Utskottet sä mycket mindre insett någon nödwändighet, som dels samma räntors och primers be opp, utgörande 791,274: 26: r. med Comoirets redan ägande och as det nyst framledne ärets Bewulning blifwande tillgångar, bör wid en mättetigt hög cours lunna dem fullt ut liqvidera, dels ock derföre att Utskottet egentligen icke ägt eller behöst att uppgöra något förslag öfwer det framflutna, hwarlill afwen ds redan anflagne Bewillningsmedel warit titlräckli. ge, utan endast att uppgifwa de summor, som för framtiden och intill nästa Riksdag arv nödwändige att till Rikets Penningewerks Credits bibehållande och erforderlige utgifter genom Bcwillning utgöras.
Äfwensa har Utskottet ansett af mindre nödwän. dighet att bland Rikets Gäld upptaga de utelöpande RiksgäldsSedlarnes belopp, emedan detsamma n id flera serskildta tillfällen och i synnerhet i det Betänkande öfwer Riksgälds.Comoirets förwaltning
Ut - Den s Zebruarii.
25Z Utstoktet afgifwir, blifwit anfördt, och dcflutom de utwägar Utstotkec up.gifwit till deras realisation, icke innehålla nägol förslag ti l nya urlagor af Nationen, hwilla dä bordt intagas i den blifwande BrwillningsSumman, hwars uppgörande, enlig: RegeringsFormen, utgör hufwudämnLl för den Financeplan Ukstortet bordt aflemna.
Banquens fordran har Utstottet upptagit, ehuru i en annan Tabell an under Lik. A. Således lärer Riksens HZgsofl.
Ständer benäget finna, att den skilnad som emellan den af Herr Baron UihencrantL och af Utstoitet uppgifne RiksSkuld wid första påseendet sig företer, hwarken uppkommer genom nägon af U,'stoltet förglömd post, som hört till de uppgifter Utstottet bordt lemna, ej etter warit af nägon inflytelse pä Bewittningssuinman och Finance-planens riktiga uppgörande.
Som Herr Baron Ickljencralitrlls Tabell Lik.
B ar i fullkomlig öswerensstammelse med den af Utstottet under samma Bokstaf författade, är derwid icke något som tarfwar förklaring.
Herr Baronens Tabell Lit.
C. skiljer sig endast ifrån Utskottets deruti, alt Herr Baron, som anfelt akt de gifnc Patriotiste Länen nödwändigt böra contant äkerbetalas, säledes deras belopp R:dr 250,426: 36: 8- bland conkan a behofwen upptagit, och fär Ulstoktet längre fram anledning att yttra sig öfwer den utwäg, Herr Baron till werkställigheten deraf föreslagit, och hwilken emot flutet af Herr Baronens Finance-project förekommer.
Den önskan Herr Baron wid förklara!;- - 254 Den 5 Zebruarii. rander af sin Tabell Lil.
T. framfördt, att nemligen räntor och afbetalmngar till Banquen för dest fordran ej mä bcräknaö pä det primitiva utan det wid hwar inbetalnrng aterstäende Capital, lära Riksens Högloft.
Stander med Utskottet finna icke wara af nägon betydenhet, emedan befi uppfyllande skulle blifwa af en ganska obetydlig werkan till minskning af Bewilunngs-Summan för de nästkommande fem ären, och desiutom det är med manligt bruk och Banco-Förfatrningarne öfwerensstämmande akr altid sädana inbetalningen beräknas efter de gifne länens första belopp.
Bade -Utskottets och Baronens Tabell under Lik- D. arv i alla afseende» lika, hwarför icke nägot utlåtande deröfwer lärer anses nödigt.
Deremot har Herr Baronen, under Lil.
E. emot Utskottets af samma ansökning, den betydeliga skilnad, att Herr Baronen ibland de Skulder, hwarä Utskottet ansett afbetalning pä Capitaler wara, om ej till någon del omöftig, dock sä tryckande för narwarande och de instundaude fem ären, att uppskof deraf wore högst angelägit, icke upptagit Utrikes Skuld-Summan, hwarä Herr Baronen ansett att de öfwerenskomne afbetalningar ofelbart böra remitteras, men som Utffo-tet i ett serskildt Betänkande öfwer sä wal rankornes erläggande, som sättet ock nödwändighelen att erhälla uppftof med endera eller begge, fig utlätit, får Utskottet detsamma »vördsam, meligen åberopa.
Dä Herr Baronens Bilaga, Lik. E. X., icke innehåller annat än en uppgift pä det som ä Utri. kes Den 5 Kbruarii' 255 kes Galdea wid nästledne September mänads början i räntor och Capitals afbetalning bordt wara, men icke dä blifwit betald!, är wid nämde Tabel!, i Utskottets tanka, ingenting att anföra, hwilket och Utskottet anser kunna lämpas lill Herr Barons Lit. E. A., som endast mwisar de summor, hwilka Herr Baron anser under de kommande fem ären böra ä Utländska Skulder remitteras.
Ehuru wäl Herr Baronen, af hwad frammanför?
synes bestämdt, yrkat att amalgams afbetalnin. gar och Primer ä de Utrikes Länen ofelbart borde remitteras har Herr Baron dock wid uttydningen af sin Tabell Lit. E. Z. föreslagit det sätt til!
LefweranteurerneS betalning, alt fä framt sju ars uppskof med de nystnämde afbetalningar kunde erhällas de för samma afbetalningar ingående medel till Lefweranteurernes förnöjande kunde anwändas, och som Herr Baron således med Utskottet tänker häruti pä betra öfwerensstämdk, samt Urskotter angående sättet till LcfwerankeurerneS förnöjande i följd af den anledning, som i Herrar Banco Fullmägtiges och Hög» lofl.
Banco-Utflotkers yttrande öfwer Finance-planen lemnak, sig serskildt ullätir i det swar som tili Riksens Högloft.
Ständer blifwit afgifwit pä de wid Financc-plan fran RiksSländen gjorde anmärkningar, sä utbeder sig Utskottet akt fä detsamma wördsamt åberopa.
Hsivcr Tabellen Lit. E. O. som endast upptager de utelöpande Riksgälds-Sedlarnes summa, har Utskottet ingen anledning att sig widare yttra an frammanföre redan stedt, och som Herr Barons Tabel! - 2Z5 Den 5 Lebruanr. bell Lik.
F. icke skiljer sig frän Utskottets under liks namn, samt Tabellen Lik G. endast utqör en recapilukativn af Herr Barons föregående Tabeller, hav Utstotlet icke eller wid dem nägok ack anföra.
Deremot synes ival, uri den af Herr Baron författade Tabell Lik.
H. öfwer de blifwande ärlige behof, ätstillige ftilnader förekomma, men dä de derifrån undantagas, hwilka Ustkottet i dek föregående ngt tillfälle och anledning att bedömma i anseende sä wal til! summor som öfriga beskaffenheler, sinner Utskottet icke siere återstå att afgöra än följande nemligen: i:o
Den minskning af omkring 20,200 R:dr ärligen, som Herr Baron päräknat Stats-bristen kunna käla, sä framt Bancomyntet kan bibehålla sitt reela wärde.
Utskottet som ägt tillfälle art under loppet af sina gbronläl nästan dageligen mer och mer lära känna Statswerkets beskaffenhet, i dest mängfaldiga delar, magar försäkra Riksens Höglost.
Ständer att en sä obetydlig Summa, som den osman* nämnde, icke är af nägon sadan inflytelse pä Starsmerkets bestånd till inkomster eller utgifter, art derä förstenar göras nägot afseende i beräkningen af en ärlig BewillningsSumma af 2^ Millioner, hwaraf de i fräga warande 20,000 R:dr utgöra endast F^:del, och hwad Bancomyntets blifwande warde angär, äger Utskottet hwarken anledning att der genom de gifna Förslag och sätt att anlita Banquen skall försämras, eller att det för Sratsbristcn kan blifwa af nägon skadlig följd, hälst det senare sä mycket mindre i anseende lill Statswerket skulle kunna in - Den 5 Kebrirarli.
2Z7 träffa, som Statswerket, hwilket äger en större det af sina inkomster i Persedel räntor eller deras ärligen gängbara pris, än hwad det af lika bestaffenhet ukgifwer, twärtom i nämnde händelse af Bancomyn. tets försämrande derpä ställe winna i stället att lida nägon förlust, en winst likwäl den Statswerket lika like önstar att erhälla som Utstotket fruktar kunna uppkomma, sedan den dag änteligen uppgätt, som framställer en gladare utsigt för Rikets alla »ränngar och handeln, an de mörka och tungt hwilande tider, wi öfwerleswat i deras dwala och förtryck. 2:0 Har Herr Baron upptagit fullt 400,000 R.dr till fyllnad i den för defensiouswerket i näder ästade millionen, men ock, sä wal derigenom som fle» re högre än af Utstotket beräknade Utgifter, hwaribland isynnerhet afberalningar ä utländsta
Län böra räknas, nödgas öfwerstiga den för BewillningenS belopp af honom i öfwerensstämmelse med Utstonet stadgade gräns as 2^ Millioner och fatt en ärlig Utgift-Summa af 2,819,377 R:dr, hwilket Herr Baronen dock bäde genom en serskildt antekning ä samma Tabell och genom Uppgift af inkomster, för, L hans tanka, troligen blifwande vacaneer wid Indel e Armeen och en del af Cavalleriets afsittande, Herr Baron i Tab. Lik.
I. päräknar till 270,745 R:dr ärligen, mett dä Riksens Ständer lika med Stats Utstotket lätteligen läka inse owitzheten af denna sist utgifne inkomst, den Utsto tet ock finner af Herr Baronen wara nog högt beräknad, samt de afkonningar Herr Baron L utlägget, wid Tabellen H. infört hwarkeN äro af nägott betydenhet elier till nägot belopp uppgifne, och Utstotket ansett af wigt att Z:te Band. 2:dra Äft>.
IV. 2Z8 Den 5 Zebruarii BewillningsSumman, i anledning af bestämde inkomster, bör afgöraS, icke af osäkre och möjeligerr knappt troligt blifwande fyllas, sa ager Utskottet den otillfredsställande öfwenygelsen inom sig, att ä denna
Del hafwa gjort ett bäde mera bestämdt och säkrare förslag än det Herr Baron läsien crantz, för öfrigt med all berömwärd och ädel afsigt framstält.
Tab. K, som hufwudsakligen upptager endast sammanslagne summor för 5 är af alla de inkomster och utgifter, hwilka i söregäende Tabeller innehallas och hwaröfwer således Utskottet redan sig yttrat, unDantagande en enda, till beloppet icke förr an här, utförd post af 48,002 R:dr säsom Ränte-besparing för 5 ärs tid, i händelse, enligt Her Barons förslag, räntor och afbekalningar till Banquen skulle beräknas endast efter det wid hwar inbetalning ätersiäende Capital och hwaröfwer Utskottet afwen frammanföre sig redan utlätit.
Oaktadt Herr Baron i Lenna Tabell bland inkomsterne uptagit
Vacance-afgiften med 1,253,735 R:d., minstning af ränta och afbetalning till Banque» 48.022, upstär ändock en brist för alla 5 arén sammanräknad af 2,290,686 R:d. 45: n-, men dä denna brist ännu bör ökas
Med de nytzföregaende twenne poster, den ena owist art erhälla och den andra säker art utgifwa, blir rverkliga bristen desta tre serskilda posters samman, lagda belopp N:d. 3,592,411: 45: n., som gör för hwart är en brist af 718,482 R:d. 26 si. io nst., Herr Baronen som paräknat en wist ärlig inkomst af Vacance-medel, och öfwer säkerheten hwaraf Utskottet sig nyst frammanföre utlätit, synes wid utföruingen i sin Tabell, af den blifwande bristen som Den s ZebrUKkir- «Z9 sedermera skulle upstä, hafwa gjort sig nägot hopp om minskning deraf, genom de af Riksens Högloft.
Ständer gjorde besparingar, men dä, Stats-Utskottet wetterligen, ännu inga sadane blifwik beflmade som kunna nedsätta den Stats-brist, IWottels förestagns Riks-Stat utwisar, och Utskottet, som sagt är, icke will bygga sina planer pä kanske möjliga
Men dock mindre sannolika tillgångar, sä får, ivid denna skiljaktighet emelian Utskottets och Herr Baron eranlr'8 Finance-plan, Utskottet endast äberopa, hwad det frammanföre, i anledning af de möjcligen blifwande inkomster af vacancer, anfört Herr Baron förestår derefter, till Underlättandet af denna brist, den utwäg att söka inrikes Län, hwarföre dock icke någon ränte-beräkning ingått r Herr Baronens calcul öfwer de ärligen blifvande Utgifter, som Utskottet bock föreställer sig hafwa warit af nöden, säsom medförande en betydelig tillökning r Bewillnings-Summanz men soM Utskottet redan angäende nödwändigheten och änvamälet af inrikes
Läns uptagande haft äran uti ett serskildt afgifwik Betänkande att sig yttra, har Utskottet icke något widare härom att wid detta tillfälle anföra.
Efter fulländad plan föresiär Herr Baron äts Wige utwägar dem han tror göda de påräknade inkomfterne under hela tiden tillgängligare förr än manligt, och deribland isynnerhet huru de i Bilagan C. upsörde 2,496,329 R:d. 4g st. Z r:st. till de nu mäst tryckande behofs fyllande jkyndesamt mä erhällas; Ehuru Utskot et redan, dels frammanföre dels och uti dest swar xä de wid Finan - 260
Den 5 Zebruarii. nance-planen frän Riksens Högloft.
Stander gjorde anmärkningar serskildt yttrat sin kanka om del sätt
Utskottet anser bäst och säkrast leda till ändamalet, sä bör dock Utskottet härstädes deröfwer utlaka sig dels af den anledning att Herr Baron bland besia contama Utgifter uotagit en post af 250,406: z6- 8. för de patriotiske Länens betalning, hwaröswer Utskottet frammansöre, wid Tabellen C. yttrat, art det mille sig nu utlaka, dels ock af det skäl, att sjelswa det af Herr
Baron upgifne sätt är af en aldeles vrvanlig beskaffenhet.
Försiaget innehaller att utgifwa sä kallade Amicipations-Sedlar pä Krono - inträdet.
Dä Herr Baron, i och med detsamma han antagit England och Frankrike häruri till efterdöme, Uttryckt sig: akt man derstädes nödgaö hjelpa stg Zenom en sadan utwäg, synes tydligen an Herr Baron sielf ansett den wara det sista sätt man mä nyttja, och sadant gillar Utskottet fullkomligen.
Men Utskottet kan uti detta soM uti Åtskilligt annat, hwilket i de anförde Stater är af mindre swärighek icke anse air Swerige alt är tjenligt att efterfölja eller allid möjeligt art wcrkställa, soM derstädes kan anses riödigt eller gjörligt, aldraminst att sadant bör äga rum wid det, som L nämnde Stater för nöd stull mäste widtagas.
Utskottet kan, i allmänna ordalag sagt, icke anse någon sadan mwäg tjenlig att fullt emotswara en contant Betalning som icke lemnar den fordrande antingen det gän bara myntet i hand eller säkerhet om erhällanbek af sadant wid inwisningens företeende, när som hälst, pä behörig ort; Och Utskott» statkar
Fäderneslandet lyckligt att icke för sina contanta utbetalningar ännu behöfwa nyttja säsom Motswarighei, hivad som aldrig kan fylla det gängbara myn - Den 5 Zebruarii. skr myntets plats, under önskan och hopp att aldrig den tid mä upga öfwer Swea Land dä dylika, i Utffottets ranka mindre pälitelige medel för nöd stull mäste tillgripas.
Dä Herr Baron med de föreftagne Anticipationer icke lärer mena sädanc, som i England Regeringen wanligtwis af Banquen erhäller förstottswir emot pantsättande af nägra stadgade Stats-intrader, och i nära likhet hwarmed Riksens Högloft.
Ständer an» li.at och begagnat stn Banque, och Utstottek icke har sig bekant nägvk i England eller Frankrike nu bru» kcligt satt akt göra inwisningar ä tillkommande Krvno°Räntor anwändbare i fullkomlig likhet med det gängbara mynter, samt Herr Baronen icke derom lemnat någon uplysning, sä kan Ukstotter icke jemförelsevis göra sig nägot begrepp om den werkan pL allmänna penninge-rörelsen som derstädes äger rum och här stulle kunna uppkomma; Herr Baronen har icke eller bestämdt upgifvit sättet huru de af honom omnämde Anticipations-anwisningar stulle utfärdas, och ännu mindre genom hwad anstalt eller författning de stulle antingen befallas att anses för gängbart mynt, eller deftsörutan winna en dylik beskaffenhet genom blotta förtroendet; Men ehuru hastigt och mindre utweckladt Herr Baronen om detze Ankicipa» tioner sig yitrat, äger dock Utstotret anledning af hwad Herr Baron anfört art derom fatta det begrepp att defte anwisningar stulle af antingen RiksgäldsContoiret eller Stats-Werket utfärdas pä nägon fram. beles och enligt Herr Baronens yttrande inom högst ett halft ärs tid, lill ett eller flere af Rikets Up. börds - 2 6s Den Z Februari». börds- eller Depositions - Werk inflytande SratsInkomst.
Utskottet finner latt art hwar och en som erhäller en eller flere sädane anwisningar för hivad han i dag bordt emottaga contant i Rikets gängbara myntflag, icke möjeligen kan bekomma det af den anwiste Stats-Jnkomfien förr an ett half är derefter, Utskottet finner äfwen att om samma person will dermed biträda en utgift den han bordt erlägga i dag, skall han fivärligen till någon, mer sannolikt till ingen fä afbörda sig sin skuld för i dag utan Rämeberäkning till sörfallodagen, och Utskottet kan af detta, Hwilket lika med Utskottet förmodeligen alla inse, som äga erfarenhet i penninge-rörelsen, icke finna huru och pä hwad satt den person, som erhållit an rvisningen blifwit med contant betald.
Utskottet rycker sig ytterligare klart förutse, att dä Statens manliga Inkomster också manligen tarfwas, sä snart de ingä för alt dermed bestrida de manliga och sätra ukgifterne, skall också nödwändigl det hända, atr dä den, ett halft är härefter till samma ändamäl päräknade inkomst till de i förhand utgifne och otwifwelakkigt sig till inlösen företeende anwisningars honorerande, mäst redan utgifmas, mäste ock i oafbruten gäng dylika utfärdas och således afwen i ett tika oasbrmit lopp conMnta utgifter liqwideras med anwisningar
xä elt halft ärs sigt, hwarigenom Ulskotter icke inser näget annat wunnir, än att dä t. ex. de Pairiotiske
Länen inom ett halft är blifwit utan ränte-belopp betaldte, hade Staten om ' icke fullt twingat andra personer, dock nödgat dem att bista med icke Patriotiske län till ett lika belopp; Utskottet inser
Den 5 ZebruLni. söz ock ännu en eller annan betänkelig följd, såsom k. ex. att dä den ena utgiften betalas med gängbart mynt och den andra med anwisningar pä ert halft ärs lid, stulle ett icke aldeles otjenlig! tillfälle möjelige» kunna yppas för bein som hade utbetalningarne om hand att lämpa sine utbetalnings-medel nu af det ena slaget nu äter af det andra, efter de betalnings-ästandes mer eller mindre behof, hwilket betalningssätt förmobeligen icke ntfölle kill de mäst behöfwandes förmän, och hwilket äfwen stulle inträffa ivid de utbetalningar som de af dylik ömkanswärd bestaffenhet kunde aga nödigt att göra.
Nar Utstottet till de förenämde olägenheter, hwars antal annu merkeligen kunde förökas, lagger alt det beswär och all den kostnad som utförandet, inlösen, verificationer, controller, räkenskapers utwidgande, redowisning m. m. stulle erfordra, all den tids utdrägt, som rakningens afstutande mäste medföra, möjeligheten och stadan af efteraps rungar, samt all annan osäkerhet, torde Riksens Högloft, ständer benägit med Utstottet finna huru twärt emot att nägon nytta elter förmän genom denna ätgjärds widkagande kunde erhällas, mängfaldige och stadelige olägenheter vundwikeligen stulle upkomma.