Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dä häruti och utr den kraft en man af sannt wärde alltid förmår gifwa ett Folk bwars styrelse blir Honom anförtrodd, jag förutser anledningar till fördelaktiga förändringar uti mitt Fäderneslands öden; mä det tillätas mig tillägga, att den händelsernas 88 Den Al Augusti.. gang forn bestämt desta förändringar, lika oförwantad i sin början som oberäknelig till sina följder, synes mig bada ett af desta tidffiftcn, som för en Nations öden blifwa afgörande; och dä jag erinrar mig, att det storwerk hwilket iv, hindrades att utföra blcf icke dest mindre forbckallit ät den första Ousuck ^llolt, mä jag wagg hoppas, att hwad Larl ^u-;u5c ef hant göra för Swerige, skall en gäng blifwa
Dest efterträdare tillätit att werk st älla!
Han mäta sina företag, icke blott efter förmägan. af sitt snille,, men efter heffaffenheten af wära tillgångar, och mätte Nationen alltid med lika beredwilligbet forn nu göra rättwisg ät
Hans förtjenster!
Dä stall den npa tidepunkt Furstens af Ponte-Corvo utkoran- , de Hmes för Swerige bebäda, blifwa utmärkt genom ernäendet af det som utgör mälet för atta rättsinniga Medborgares önskningar, nemligen Fäderneslandets wälgäng, Dest ära och sjelfständighet.
Herr ak Rikell, dustaf lVilbclin^ uppläste ett
Dictamen, sä lydande; Dä Rikstys Höglofl.
Stander nu stola strida till ett nytt Thronföljare-wal efter wär alldrig nyg saknade cch bearätne Kron-Prins Larl torde mig tillätas, att inför Herr Baron och Landt-Marskalken, samt Höglofl.
Riddcrstapet och Adeln anföra de skäl, bwarpä jag grundar den röst mig wid wal-akten tillkommer att afgifwa.
Sweriges' sjelfbestånd fäsom Stat, och dest sördelagtiga utwärtes förhållanden, samt Rikets - Den 21 Augusti.
K7 fets imvärtes lugn och wältrefnad, äro de wilker, som Swensta Folket önstar se befordrade och uppfvlloe genom den Pr n >, som t-ll Swepiges tillkommande Thronföljare, ber ut'es. I afseende häruppå,torde man först böra bet'aata Europas närwarande ställning, och Swcriges belägenhet relativt till densamrna.
Dä Europa bestod af manaa Stater af första Ordningen, skulle swärighcten att kunna öfwerenskomma om eröfrings och delningsplaner imellan alla desin nästan lika betydande magter, utgöra de mindres wärn och garanti.
Århundraden^ framstöta i denna sakernas ställning, tilt dest Polens delning bröt första länken i denna kedja; de Ostra magterna crhöllo derigenom en högst bctydelig förstoring, men Frankrike, som erhöll intet, bibehöll dock sina motswarande fordringar, och fördelen af prejudikatet.
Revolutionskriget utbrast, och dest följder wörö, att de mindsta Staterna blefwo ersättningsmedel för de Storas förluster, och att de fleste medelmåttiga nödgades stuta sig till nägon wist af de större, för att ej i sin tour inga som framtida compensationer.
Det fordna Europeiska jemnwigts systemet förändrade dä sin form.
Det är nu ej mer alla Europas större och mindre Stater, som ömsesides motwäga hwarandra; det är förnämligast
Tre stora wälden, som omgifne af sina Allierade, dels täfla om det uteslutande öfwerwäldet, dels mstwäga hwarandras krafter.
Det Brittiska wäldet ler sina talrika och hittils nästan obesegrade flottor beherrska alla haf.
Det Ryssa med 40 millioner mnewänare 88 Dcii 21 Augusts. sträcker sig frän Torneä till Donaus utlopp.
Det Fransta foederations och Alliance Systemet innefattar Westra Europa, frän Ocean till Nicmen, frän Nord-Cap till Calabrien.
Frankrike, med 42 millioner Jnnewänare, utgör medelpunkten; de närmast kringliggande'Stater utgöra med detsamma ett gemensamt helt, förmedelst ett foederalivt förbund;- och de aflägsnare hafira ingätt Alliancer, som jemte familjeband, eller Ländernas naturliga läge och Stats, interetzen, äfwen fästa dem wid det allmänna förbundet.
Swerige befinner sig omgifwet af alla tre de nu uppräknade Europas största magter.
Osteroch Ncrdsjön^gör det till granne med HafsHerrstaren; i Ostern är det efter ärstiderna mer och mandre sammanhängande med Rystland; i Wester och Söder gränsar det till Danmark, som utgör del af Continental-förbundet.
Med 2 millioner Jnnewänare, och ett sädant läge, kan det omöjeligen hoppas att r längden bibehälla en sädan fullkomligt oberoende yttre sjelfständighet, som de mindre Stater, under förra jemnwigts-systemet ägde, och dä kunde bibehälla.
Denna sanning är högst oangenäm, men desi owedersäalighet, ty wärr! af exempel klarligen bewist.
Mätte andra Staters misiöden, och de splittror wi sjelfwe lemnadt, i det olyckliga skeppsbrott, hwarifrän stor. hjertade och redlige
Män osi räddadt, blifwa warnande winkar, att ej ä nyo med samma fördomar om Europas ställning, kasta ost r samma och kanske ännu större olyckor.
Swen - Den 21 Augusti. 89 Swerige har ännu blott flutit fred med sina fiender, men ej omfattat det system, som stall försäkra desi framtida sjelfbestånd; Swerige mäste säledes nödwändigt förklara sig, det mäste nodwandigt helt och hällit omfatta ett af de Europeiska Stats-spstemernc, och att den naturligaste förbindelsen, i sädant fall är med den magt, af hwilken wi hafwa mest att hoppas och mindst att befara, samt att
Frankrike är för dest i denna belägenhet allmänt medgifwit.
Swärligen kan dä ett lämpeligare tillfälle yppa sig, att med mera wärdighet och fördel ingä i det Politiska system wi mäste omfatta, än förmedelst utwäljandet af en Fransk Furste till Rikets Thronföljare.
Ingen hemgift kan blifwa wigtigare för Swerige, än den han medförer, nemligen säkerheten att Rikets sjelfbeständ, heder och wälgäng stall utgöra ett bäve Stats - och PersonligtstntercHe för Fransta Kejsarehuset, hwilket i Sweriges styrka och tilltagande krafter, statt anse stna egna i samma mohn tillwäpa.
Sweriges inre ställning i närvarande ögnablick fordrar ock ett särskildt afseende.
Sista krigets motgängar, Rikets lidna förluster, en tryckande Riksskuld och söndrade tänkesätt hafwa nedslagit sinnena, det fordras en stor häfkraft, att hastigt höja dem till den punkt, som fordras för att ätersätta ost i den ställning wi böra och kunna intaga.
Ankomsten af en Fransk Furste till Rikets Thronföljare, omgifwen af den glans, som Pryder dlspoleons hjeltar, stall lifwa allas sinnen, och wäcka ett nytt yy
Den 21 Augustt, hopp för framtiden, samt ingifwa ett od eladi förtroende om kraften ock form agan att utföra hwad den bepröfwade erfarenheten uttänker och bereder.
Atlas tankar stola da förenade wändas till ett gemensamt mål, att med enig mannakraft upplyfta wart Fädernesland till den högre bestämmelse, däi.poleou8 inlereste, lika Kraftigt som wart eget, fordrar att wi stola erna.
Den sällsynta enstämmighet, med bwilken Allmänna rösten, wid fragan omTkrcnföljden, redan upprepat Prinsens af Ponte-Corvo namn, torde här göra öfverflödigt, att yttra något om hans personliga egenstaper, af hwilka hwar och en redan synes wägla en kraftfull, men lagbunden styrelse.
Prinsens as Ponte-Corvo fälttyg i Tystland, Italien och Polen wittna om Härförarens stwklighet och hjeltens mod.
Kallad i en af de swäraste tidpunkter, att som Krigs-Minister reorganisera Fransta Ar »werna, kan jag personligen wittna den enthousiasme, som detta wal wäckte bade hos Troupperne och i Landet, samt werkan af de anstalter han, under sin korta men nitfuka förwaltning, widtog.
S.m Ambastadeur wid ett af de största Hof i Europa, under den mest imvecklade ställning imellan bada Regeringarne, har Han wisat samma kraft och bestutsamhet, som utmärkte Härföraren; och i den civila styrelsen af Hannoversta Landet, kar Han tillwunnit sig, genom sin rättwik» och stin popularitet, allas kärlek och tillgifwenhet.
Han har således såsom Embetsman warit nyttjad i,Styrelsens förnämsta grenarp
Han känner således Regerings-Aren dernaH - Den 21 Augusti. yl vernäs gäng och nrechanisme, pä
Han sjelf med beder lågt handen »vid dem alla.
Han bär fran de lägre grader genom egen förtjenst upplyftat sig till Marstalks-Staswcn; Han stall dä i alla Ständ, l alla Clasier, i alla grader wardera och uppsöka förtjensten, och weta stilja pen frän lyckans tillfälligheter.
Det enkla och indragna lefnadssätt, som Prinsen alltid fört, stall gifwa Honom elt nytt wärde bos ett tarfligt och alswarsamt folk, si m älstar kärnan och ej ytans glans. Wand, säscm fordom privat man, att med noggrann'et beräkna sin Occonomista ställning, stall Han, med en busfaders ömhet, behandla sill nya Fäderneslands financer, dä en dag Försynen kallar Honom, att dem förmasta.
En elfwa-äng
Son, stall genom Tbronföljdcns ytterligare befästande, ola wart hopp om framtida lugn; och desi goda cgenst^per synas kofwa, att Harr en dag, stall eräda i en wärdig Faders fotspär.
En grundad tillgifwenbet för wär fria Stats-Författning kunde ett ögonblick ingisiva den fruktan, att 'en mägtigt understödd Prins stulle kgn bända syfta, att i densamma ästadkomma instränkningar; men dä Regerings-Formen tillägger Konungen hel och odelad den »verkställande magten, stulle en sädan enstan wara utan billigt ändamäl, och den stora Lagstiftare, som gifwit ät de nya Stater Han stapat, alldeles pä samma hufwudgrunder hwilande Stats-Författningar, som den wi nu äge, och i förut cnwäldigt styrde Stater infört Lagbunden Styrelse-Form, stall wisierligen ic - 92 Dcn 21 Augusti. ke önsta eller understödja inskränkning i de hos ost urgamla rättigheter, som Han friwilligt skänkt'andra folkslag; utmn dest, sinnes intet enda exempel, att Han sökt winna minsta inflytande i andra landers inwärtes styrelse; blott dem, som med härsm.agt blmvit eröfrade, hafwa af Segcrwinnaren erhållit sin organisation.
Nationens kärlek skall utom desi blifwa den tillkommande Kron-Prinsens ömaste syftemäl, och denna winnes sakrast dä Prinsen wrsar agtning och tillgifwenhet för de lagar och inrättningar, Nationen är med ömtälighet tillgifwen.
Prinsen af Ponte-Corvo bär desiutom i alla tidskiften wist sig med en utmärkt wärma tillgifwen de liberala grundsatser, som utgöra föremålet för ett rättskaffens fritt folks önskningar.
En Härf amre, som skördat sa mänga lagrar, beböfwer ej önska krig för att i detta afseende lefwa i Historien.
Han stall twärtom med full kunskap om de olyckor som åtfölja äfwen de lyckligaste krig, söka undwika alla anledningar, söm kunna störa freden, sä oundwiklig'nödig för att bota wära djupa refwor.
Men skulle wära gränser fordra förswar, hwilket hopp ljusnar dä ej för Fäderneslandets söner, att se sig anförde af en sä krigs-erfaren och seaerwand Hjelte.
National-bewäringen stall da, med fullt förtroende till Regeringens fadcrliga omsorg för deras be^of, och med full wisihet om stridens utgång, ila till sina fanor.
Desia äro mina stäk, hwarföre jag fär lemna min röst till Hans Fursteliga Höghet, Prins foban öaptist fulius Lsrnaäotte, Fursts af Den 2L Augusti. 93 af Pont c-Corvo, för att utköras till Swerigcs Rikes Kron-Prins, med de willor Hans Kongl. Maj:t i dest nädiga Proposition täckts framställa.
Läsningen afdetta Diktamen hade blifwit afbruten genom en frän dctWälLofl.Borgare-Ständet ankom men Deputation, under anförande af Riksdags-Fullmägtigen frän Götheborg, CvmmerceRadet tokman, som uppläste ett Protceolls-Utdrag, i afseende pä beflutet lika med det, som frän det Hederwärda Bonde-Ständet blifwit meddelt; äfwensom ett annat, hwarigenom Borgare-Ständet befanns hafwa ät ConsiitutionsUtstottet uppdragit, att inkomma med förslag till Wal-akt, Thronföljare-försäkran och Successions-Ordning, med bibehällande af de senast för Acterna af samma egenskap antagne hufwudgrunder; hwarefter och sedan Deputationen aftradt, Herr af DibeU fortfor till flut med läsningen af sitt anförande.
Enär någon anmälan att erhälla ordet icke widare förspordes, frägade Herr Baron och Landt-Marstalken enligt 46 §.
Riddarhus Ordningen, om Ridderstapet och Adeln ansäge öfwerläggningen fulländad?
Hwilken fräga med ett starkt Ja beswarades.
-Kerr Baron och Landt-Marskalken yttrade sig derefter:
Ögonblicket är dä inne, framkallat af förlusten af sorgerna och bekymren är det inträffat detta ögonblick, som stall afgöra om Swerige, efter länga Sekler, stall förblifwa ett sjelfständigt Rlke eller icke.
Delad emellan stora minnen och älskade förboppningar tror jag mig flyttad i inbildningras werld, jag 64 Den 21 Augustt. tycker mig omgiswen af denna högtidliga tysts nåd, under Wilken wara
Fäder sedan de blifwit störda i sin länga hwila, resa sig ur grifterna för att lysina 'till wart beslut.
Jag upps täcker ffuggorna äs fallna Hjeltar, stora Stats; män, och frägdade Medborgare af alla Ständ, och alla äldrar, som följa otz med deltagande uppmärksamhet, och jäg tror mig igenkänna bland dem wälnaden af denna ömma menniffowän, denna rättsinniga och goda Furste- som nyst bortgick, sedan Han bland o§, sä till sä; gardes, endast synats för att blifwa ett gemensamt föremäl för kärlekens och saknadens tärar.
Jag ser tidehwarfwen- som öppna.sitt sörwar ät'wära gerniNgar, och Historien, soM fattar sin penna för att uppteckna huru wi handlat.
Ma den ewiga Försynen, mot bwllkcN meNniffan älskar att lysta sin tanka i wädans och bekymrets ögonblick, genom följderna af detta wal, som nu skall företagas- bereda lucina och lyckliga tider ät märt skakade och sör-- jande Fosterland; mätte samhällets grundmar lar stärkas genom kärlek till Samfunds-Ordning och menniska-wäl, genom lagbunden frihet, sann Upplysning, och werksamma bemödanden för allt hwad som är ädelt, nyttigt och godt; mätte wär .äldriga och goda Konung sinna sig tröstad af Fäderneslandets lyckligare belägenhet, innan den dagen inträffar, att Han skäll insomna till ewighetens ro; och mätte wt sjelfwe, när wi för sista gängen trycka till wära hsman wära makar, wära barn, eller wära.,wänner, när de nedböja sina hufwuden Den LL Augusti. tzZ för att emottaga wär sista wälsignelse; mätte säger jag, odeir yttersta blick wi pä dem fästa, uttrycka wär öfweriygelse, att de skola räkna lyckligare dagar, än dem wi öfwcrlefwat.
Härefter framställde Herr Baron och Ländt» Marskalken följande proposition: Bifaller Högloft.
Ridderskapet och Adeln, l enlighet med Konungens Nädiga Propösition, och med de willor densamma innefattar, ätt Hans Fursteliga Höghet soll-ni ö-ipusr sulius Lernsclokte^ Firrste af PoNte-Corbo, antages och härigenom anses utkvrad titt Sweriges KroNPrins, och wär nuwarande Ällernädigste Konungs Efterträdare pä den Kongl. Swensta Thronen.
Denna Proposition Klef bifallen medelst ett irenne gänger upprepat, starkt och enstämmigt
Ja, ätföhdt af ett lifi.gt utrop äf Lefwe Konungen!
- Genast härefter ankom frän det Högwördige Preste-Ständet en Deputation, hwars Ordförande, Herr Bistoppen Doctor Weigmsn, uppläste twänne Preste-Ständets ProtocollsUtdrag ; det ena, rörande utkorelsen af Fursten af Ponte-Corvo till Sweriges Kron-Ppins; och det andra , rörande en dylik remist ttll Constitutions-Utstottet, som redän frän BorgareStändet blifwit tillkännagifwen.
Deportationen blifwit beswarad och afträdt- yttrade sig Herr käblman, Otto klleftric: att dä, genom det nu af Ridderskapet och Adeln fattade beslut, hans enstildta listigaste önskningar blifwit uppfyllda- wille han allenast ödmjukeligen till 96 Den 21 Augusti. till Ridderffapet och Adeln hemställa, om icke med det ffyndesammaste borde föranstaltas om Wal-Actens uppsättande, pä det Ridderffapets och Adelns Ledamöter, hwaraf en ganska stor del wore sinnade att för sina angelägenheters skull, fran Riksdagen sig begifwa, mätte äga tillfälle att denna Act desiförinnan underteckna; hwarjemte Herr llälllman, i enlighet med Borgare- och Preste-SLändens fattade beslut, tillstyrkte remisi titt Constitutions-Utskottet, i afseende pä de öfriga, wid detta tillfälle, särskildt nödiga kubllciZ.
Herr Baron och Landt-Marskalken förmälte sig redan hafwa haft denna hemställan i beredskap, och gjorde derefter följande Proposition: Bifaller Högloft.
Ridderffapet och Adeln, r anledning af den nu gjorda utkorelse, att ät Constitutions-Wffottet mä uppdragas, att ffyndesamt inkomma med förslag till Wal-Act, Successions-Ordning, och Thronföljare-försäkran, med bibehällande af de senast för Ätterna af samma egenskap,antagne hufwudgrunder?
Dä Herr Baron och Landt-Marskalken härefter begaf sig till det Kongl. Slottet, för att i underdänigbet underrätta Hans Kongl. Maj:t om Ridderffavets och Adelns i daa fattatade beslut, emottogs tills widare Klubban af Hans Epcellence Herr Grefwe Leabo. Justerades följande:
Den 2 t Augusti. 97 lltdrag af Högloft.
Ridderstapets och Adelns Protocsll, hållit wP Urtima Riksdagen i Orebro den 21 Augusti 1810.
S. D. Under de högtidligaste och enstämmigaste bifallsrop, som warmaste walön,kningar för Hans Maj:t Konungen, beflöt Högloft.
Ridderstapet och Adeln, i enlighet med Konungens Nädiga Proposition, och med de willtor densamma innefattar, att antaga och utkora Hans Fursteliga Höghet, gökan Laptist sulius Uernaäotte, Furste af Ponte-C orvo, tillSweriges Kron-Prins, och wär nuwarande Allernädigste Konungs Efterträdare pä den Kongl. Swensta Thronen; samt i anledning af denna sälunda ^verkställda utkorelse, att ät Constitutions-Utstottet stulle uppdragas, att stpndesamt inkomma med förslag till Wal-Act, Successions-Ordning och Thronföljare-försäkran, med bibehällande äf de senast för Acterna af samma egenstap antagne hufwudgrunder, om hwilka beflut de öfrige Respective Ständen stulle, genom Utdrag af Protocollet, manligen undervättas. supra.
Derefter uppropades och afgeck, under anförande af Hans Excellence Herr Grefwe Lrabe, den Deputation, som stulle de öfrige Respective Ständen detta beflut meddela; och Grefwe lervenhaupt, 6ustak, emottog i Herr Grefwe Lrakes ställe, Klubban.
Upplästes och justerades det af EgpeditionsUlstottet inlemnade förflag till förnpad redaktion af Jnstructionm för Banco-Utstottet.
Ridd, och Ad. prsr. r7.o iz, 14.
Härun - 98 ' Den 21 Augustt.
Härunder äterkom Herr Baron och LandtMarskalken, som ater intog sitt rum, och Underrättade Ridderffapet och Adeln, att Hans Kongl. Maj:t med den innerligaste rörelse emottagit tidningen cm det wal, hwarigenom Dest Nådiga Proposition blifwit af Ridderffapet och Adeln bifallen, Herr Baron ock) Landt.
Marskalken fortfor:
Sällan lärer någon Ordförande under den langa tid Riksmöten ägt rum, med mera tillfredsställelse an jag fatt utöfwa sitt wigtigg kall.
Jag kan icke utan rörelse erinra mig det eniga, förtroliga och wärdiga sätt, hwarpä Ridderffapet och Adeln öfwerlagt, och fattat stna beslut; jag har aldrig hyst den förmätna tankan att anse mig ivuxen det embete jag bestrider, denna cnigbet har Medes endast warit Ridderffapets och Adelns, och icke mitt werk.
Mä likwäl den tillfredsställelse jag känner blifwa en anwisning för dem af mina Efterträdare- hwilka, likasom jag, i wädliga tider kallas till detta rum, att aldrig, äfwen med de swagaste krafter, misitrösta om sin förmäga att tjena Fäderneslandet; mätte min erfarenhet upplysa dem, att inga owanliga egenskaper behöfwas, när man gar raka wägar, ledd af rena afsigter och redlig wälwilja.
Jag önskar, att när den röst för ewigt tystnat, som nu frambär besia uttryck, när det hjerta brustit, hwars rörda känslor framkallar dem, att, säger jag, Ridderffapets och Adelns Protoeoller dä mätte förwara min djupa högaktning och ewiga erkänsla för det Riks-Stand, hwars Ordförande jag haft den äran att wara.
Upplä - Den 21 Augusti. 9S Upplästes Preste - Ständets Protoeolls - Utdrag af den 18 dennes, rörande dagarne till Mseende af Nämnd, och företagande af Thronföljare- walet.
Hans Excellcnee Herr Grefwe Lrnbe Återkom med
Deputationen frän de andra Standen, och redogjorde för sin beskickning.
Upplästes och lades till Handlingarne Bonde-Ståndets Protoeolls- Utdrag af denna dag, innefattande beslut om remisi till ConsiitutionsUtskottet, i afseende pä uppsättande af de, i följe af Thronföljare-walet, nödiga Mter. ^erc Laron och Landt-Marskalken proponerade, att Expeditions-Utskottet matte anmodas uppsätta den underdäniga skrifwelse,hwarigenom Konungen skulle om Thronföljare-walet underrättas.
Ridderskapei och Adeln ätskiljdes klockan 12.
IN lläem krotocollij Lr. Zilverstolpe.
Torsdagen den 2Z Augusti. klenum kl. half till 1.
Öppnades Herrar Elektorernas Wal-Lista till Ledamöter i följande Utskott:
Till Bewillnings-UtskSttet: Efter Herr NontZomeiiL, maldes 2Q24 Herr Lrjsrnstsmz UuävlZj Häradshöfding. * * Utk
IVO Den 2Z Augusti.
Uti Stats.
Ester Friherre von 8sl2», Rövsrä kreöric, waldes N:o Z22 Friherre ^nkarsvärcl, carl henric, Ofwerste. u i Allmänna Bcswärs och GeconsmieUtskottet:
Efter Friherre kruse Fullmägtig Herr iksm, kekr, waldes N:o 279 Friherre vvi-LnZel ak Lauris, ckristian ^nton, Ryttmästare.
Herr Darsn och Landt-Marskalken tillEännagas att Grefwe kövenkjelm.
Larl 6u»tak, anmält afsägelse frän att wara Ordförande i Allmänna Beswärs- och Oeconomie-Utskottet och Friherre ksvast, fokan henric, frän sin plats i Bewillnings-Utskottet, hwilka afsägelser icke kunde wägras, enär bemälte Herrar, dä besia Utskott icke ännu haft sammanträden, ej kunnat i nägra göromäl deltaga.
Äfwen hade Herr Munck st Rosensköld, kberksrcl 2scksriss,hwil ken, säsom Caput intagit sin ätts säte i stället för sinBroder,Herr Munck st Rosensköld, ^oksn, genom den sednares afträdande frän sin ätts säie, tillika en plats efter honom, uti AllmännaBeswärsvch Oeconomie-Utskottet blifwit ledig.
HerrLandtMarstalken anmodade i anledning häraf, Herrar Electorerne, att de sälunda lediga rum uti Utffotten besätta.
Herr Baron och Lanöt-Marskalken anmälte widare, att Herr Lederstam, 6ustst, afsagt sig förtroendet att wara Electvr, i anledning hwaraf och dä redan förut ett rum bland Electorerne anmältes wara ledigt efter Friherre - Den 2Z Augusti. roi re De Oeer, Herr Landt-Marstalken anmodade Herrar Bänkmän att desta bagge ledigheter complettera.
Herr Baron och L.andt-Marskalken anmälte undertecknad Riddarhus-Secreterares anhållan, att erhålla ätta dagars permistion, för att i enffilta angelägenheter resa till Norrkö-' ping, försäkrandes sig Herr Landt-Marffalken om det förtroende af Ridderffapet och Adeln, att han skulle föranstalta om Protseollets behöriga bestridande genom någon Person af RiddarhusCanzliet, under Riddarhus-Secret. fränwaro.
Upplästes Constitutions-Utstottets Memorial af denna dag, utgörande VeNiculnm till följande irenne Arter, hwilka likaledes upplästes, nemligen:
Förslag till Wal-Aet, Succestions-Ordning och KronPrinsens försäkran, hwilka Acter lades pä bordet.
Hero Baron och Landt-Marskaiken föreslog, att ät Constitutions-Utskottet mätte, i likhet med hwad wid sistledne Riksväg stedt, uppdragas att till Riksens Ständer inlemna Förslag till Hyllnings-Ed ät Kron-Prinsen.
Upplästes till justering: Expeditions-Utskottets Förslag till underdänig strifwclse till Hans Maj-t Konungen, med underrättelse om Thronföljare-Walet.
Grefwe Uövenbjelm, Darl ^xel.
Uppläste följande:
Ibland de Stats-regleringar sorn widtogos wid sistförflutne Riksmöte, torde Ridderstapet och Adeln tilläta mig att till
Dest upplysta omdöme - LOL ' Den 2Z Auguila döme äterföra ett, som under den hastighet och bristande kännedom, hwarmed det dä 'afhandlades, saknar den rättwisa, som säkerligen alltid warit det föremål Riksens Ständer sökt förena med Statens förmon.
Igenom votering uti däwarande Stats-Utskottets stora Nämnd afgjordes, att de uppä Hennes Kongl. Majtts Enke-Drottningens Stat befintlige twänne löner, nemligen En för Dest Ofverste - Marskalk stor 2000 R:dr, och En för Dest Ofwer-Kammarherre, stor 1000 R:dr, tilllika med samma Ämbeten ätföljande Wedpenninge-ersättning ffulle upphöra att utgå ifrän Stats-Werket: och hemställde Riksens Ständer till Hennes Majtts Enke-Drottningens Eget Nadigaste godtfinnande , att deste Löner af dest örliga anslagna Star utgöra: bnarjemte Hen-, nes Majtt Enke-Drottningens
Stat uppgjordes till en summa af 66666
R:dr 32 st.
Banco ärligen.
Detta beslut, Högloft.
Ridderskap och Adel» strider rakt emot innehället af det wid Hennes Majtts höga Giftermål afslutade Heyratbs-Contract — En afhandling den Riksens Ständer ej äga rättighet, och lika säkert ej miljan, att brpta. 2:dra Artikeln afdet Heyraths-Contract, som Kr 1766 afslutades och ratificerades bäda Hos-, men emellan, lyder salunda wid slutet: ' "Skulle deremot Hennes Kong!.
Höghet öfwerlefwa Hans Kongl.
Höghet Kron-Prinsen, sa hafwer Hennes Kongl.
Höghet att njuta de ärlige räntor eller intresse af samma Etthundrade Tusende Riksdaler Specie (de nemligen som Den 2Z Augusti. loz fom Hennes Maj:t Enke-Drottningen som Brudffatt medfört) till 6 af hundrade ärligen, tillika med de andra bär nedanför anförde räntor."