Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag kan således ej ingå på någon förändring af den Contra-proposition jag yrkat, eller afstå derifrån, enär den är den enda, som lagligen kan motsättas Utskottets hemställan, hvarå proposition blifvit framställd, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att sedan Friherre Cederström begäift votering angående Conlra-propositiones iniiehåH» torde en särskild votering icke kunitia uodvikas, för att utröna berörde Contra-proposition.
Jag vågar hemställa, otn Friherre Cederströms förslag till Contraproposition kan upptagas, sedan Herr Grefven och LandtMarskalkeju framställt proposition på föredragning punktvis \af Utskottets Utlåtande, och detta genor/J Ridder. skåpets och Adelns beslut blifvit bifallit.
I annat fall skulle hein 3:dje HufvtfdTiteln kunna framställas i er proposition, örn blott Friherre Cederström yrkade det.
Den i fr. de punkten af Utskottets Utlåtand innehåller visserligen flere momenter, meth är likväl icke mer än en punkt, och mitt ‘förslag till proposition/står således icke i sVrid med beslutet att punktvis pröfva Utlåt ludet.
\ \ y f Den 29 Sep te ta b er. 167 Hans Exccllence Herr Grefven och fandtMarskalken yttrade, det han icke kunde påminna $ig hafva framställt någon proposition derom, att Utskottets förevarande Utlåtande skrälle af Ridderskapet och Adeln punktvis afgöras.
Herr Ilferta:
Då pröfningen af StatsRegleringen här började, log jag mig friheten hemställa, om man icke borde följa den tabell, slom var bifogad hvarje HufvudTitei, oda hvilken kommer att tjena till norm för; RiksStaten; men då invändes emot mig, olch beslöts, att Utskottets Betänkanden barde punktvis till pröfning företagas, för /att undvika antagande slumpvis af de å tabellen uppförde summor. 1 Herr Tham:
Jag var icke närvarande, när pröfningen af Statsregleringen började, och kan således icke yttra mig öfver det då fattade beslutet rörande sättet för föredragningen; men jag får erindra, att i sista Plenum afgjordes på en gång allt, som angick HofRätterne, hvilket Utskottet under särskilta momenter sammanfattat i en punkt, liksom det här gjort i afseende på Landsstaterna.
Jag förmodar derföre, att det fattade beslutet ej åsyftat, att hvarje punkt skulle sönderdelas i sina momenter, och ser intet hinder, att behandla punkten om Landsstaterne på samma sätt, som den om HofRätterne. 168 Den 2g Sep lein ber.
I afseende på Herr Thams yttrande, får jag erindra, att i ett föregående Plenum, vid punkten rörande MedicinalStaten, hvarje moment företogs till särskild pröfning, kimot deri af Friherre Cederström föreslagnå Gontraproposition får jag protestera, entiedan den icke utgör någon motsats tili ' framställda Ja-propositionen.
Blefve Geder ströms förslag gällande; sä skmllc den ena propositionen innefatta bifall '.till Utskottets hemställan, att Rikets Ständer», nu böra, utan afseende på uppskofvet med Regleringen af det hela, taga i öfvervägande! de särskilda tillstyrkanden Utskottet rörande Landsstaternas reglering framställt; oqh den andra propositionen innehålla bifall
Kill dessa tillstyrkanden med tillägg af LädsNotariernas, uppförande .på Stat.
Detta vöre icke att Uppställa motsatser, utan att med ett tillägg dubblera, samma sats.
Här, om någonsin, tror jag det vara LandlMarskalkens pligt och rättighet, att vägra proposition; ty vi böra. väl med vårt
Ja eller Nej beteckna motsatser, men icke samma sats.
Jag skulle önska, att den siste värde talaren hade rätt i sitt påstående om LandtMarskalkens rättighet, att här vägra proposition.
Yi skulle då slippa all volering; ty samma fel, som jag gerna erkänner Friherre Cederströms Contraproposition äga, alt nemligen icke utgöra en Den 29 September. motsats till den framställda Ja-propositionen, samma fel har äfven Herr Hjertås, och i ännu högre grad, då den innebär ett afslag å Utskottets hela Utlåtande, i motsats mot en af Utskottet framställd formfråga, innan ännu någon pröfning ägt rum.
I händelse Herr Hjerta, då han begärt proposition till afslag å Utskottets Utlåtande, velat tillåta, alt Japropositionen kunde få innehålla bifall till Utskottets Utlåtande med tillägg af LänsNotarierna, så hade jag visserligen icke behöft begära votering angående Contrapropositionen.
Men då Herr Hjerta icke velat detta, utan sökt, vid framställning af en preliminairfråga, i Contrapropositionen få in afslag på hufvudsaken, har jag funnit mig föranlåten, att, genom yrkande af en annan Contraprqposition, tvinga Herr Hjerta att lemna utrymme för motsatsen af hans påstående, ehuru det icke utgör någon motsats mot den framställning Herr Grefvep och LandtMarskalken gjort.
Herr Hjertås Contraproposition innefattar afslag å hufvudsaken, min åter bifall derå, och de äro hvarandra således motsatta; men ingendera är motsatt den preliminairfråga, hvarå Herr Grefven och LandtMarskalken gjort proposition.
Jag tror icke, att Ridderskapet och Adeln kan tvingas att antaga >7°'
Den 29 September. den ena eliev andra Contrapropositionen* men deremot tror jag, att vi samtlige äro, tvungne alt följa Grundlagen, och jag ser icke, huru Herr Grefven och LandtMarskalken kan vägra alt låta en begärd votering försiggå ofver den proposition, som blifvit framställd, det vill säga öfver Utskottets hemställan att till pröfning upptaga dess särskilda tillstyrkanden, och motsatsen häraf, eller att icke lill pröfning upptaga samma tillstyrkanden.
I anledning af Grefve Horns yttrande, får jag fästa hans uppmärksamhet derpå, att sjelfva detta yttrande var olagligt.
Ståndet äger ingen rätt besluta, att icke till pröfning upptaga Utskottets förslag, hvilket dessutom icke är detsamma, som att ånyo besluta 1823 års Statsreglering.
Om vi ej upptaga Utskottets förslag till pröfning, begå vi en olaglighet; ty ett definitift beslut måste fattas öfver hvarje Betänkande, som andra gången kominer från Utskott.
Herr Hjerta: Sedan Friherre Cederström öppet bekant, att enda afsigten rned dess Contraproposition är, att landsförvisa den Contraproposition jag yrkat i motsats med den framställning Herr Grefven och LandtMarskalken gjort, och hvaröfver jag begärt votering; så är det ej underligt att
Rid— dcrskapet och Adeln nu nödgas åhöra de
Den 29 September. 171 ordvrängningar Friherre Cederström använder för att vinna sitt syftemål.
Jag har aldrig yrkat, alt Utskottets Utlåtande ej skulle pröjvas.
Utskottet har i den mening, hvarå proposition blifvit gjord, hemställt till Rikets Ständer att taga i öfvervägande Utskottets särskildta tillstyrkanden, och det är detta jag bestridt, det vill säga, jag har yrkat, att dessa tillstyrkanden ej må tagas i öfvervägande, och att man således må förblifva vid hvad som varit; och delta är en så klar Conlraproposition, att jag trotsar den värde Ledamoten att kunna uppställa någon klarare.
För öfrigt tror jag icke det kan vara den värde Ledamoten tillåtet, att på detta sätt drifva spectakel med Contrapropositioner, som ej behaga honom; ty om man, blott för att hindra andras meningar, kan få uppställa hvilka orimliga Contrapropositioner som helst, så får jag förklara, alt jag utan svårighet skall uppställa ioo:detals proposilioner vid hvarje sak.
Sprengtporten: Sedan Friherre Cederström vänt sina anmärkningar från Contrapropositionen till Ja-proposilionen, hvilken äfven jag linner vara ett blott chartek, förenar jag mig med honom så vida, att jag tror det bästa vara, att genast skrida till votering öfver hufvudsaken.
Det torde ursäktas mig, om jag ännu en gång erin - l72
Den 29 September. tlrar om elen långt lidna tiden, samt hos Herr Grefven och LandtMarskalken anhåller om en hemställan lill Ståndet, att skiljas åt.
Eljest inser j.ag sannerligen icke, huru vi skola i dag komma till något slut, såvida icke Herr Hjerta vill lemna Friherre.
Cederström en föresyn af eftergifvenhet, och låta påståendet, om bibehållandet af 1823 års Statsreglering i sin helhet, förfalla, helst Herr Hjerta i alla händelser har sin rätt till afslag öppen vid hvarje särskildt moment.
Att vilja tvinga oss bifalla hela Utlåtandet på en gång, utan någon föregående pröfning af de särskilda mqmenterne, finner jag alltför olämpligt.
För min del hade jag önskat bifalla vissa, och jemka andra, och jag förmodar, att detta är fallet med flere andra Ledamöter.
Men genom sträfvandet att få en proposition på alltsammans, förutser jag, att Friherre Cederström skall förlora många röster, hvilka eljest instämt med honom.
Jag har redan från början framställt mina skäl för en generel Contraproposition, nemligen alt jag finner en partiel pröfning af hvarje anslag olämplig; ty så länge det blott är fråga om några hundrade R:dr i sender, eftersinnas icke, huru mycket skatterna i det hela ökas.
Kan jag icke göra denna åsigt gällande nu i den votering jag begärt, skall jag visserligen icke sedermera lugga mig emot de speciella ansia - Den 2g September. gen, eller dervid besvära med voteringar.
Men att nu söka hindra den proposition jag yrkat; att, sedan Herr Grefven och LandtMarskalken gjort en framställning, och jag deröfver begärt votering, komma med nya projecter om saker, sorn nu icke äro i fråga, hemställer jag, huruvida sådant kan vara förenligt med rätt och former.
Hvad föröfrigt angår en talares längtan efter slut klockan io på aftonen, så beklagar jag den Värde Ledamotens trötthet; men jag har flere gånger deltagit i öfverlägghingar, hvilka räckt till klockan 2 eller 3 på morgonen, och kail således ej tro, att den parlamentariska timmen ännu blifvit öfverskriden.
Herr Rosenblad: Sedan Herr Hjerta fägnat oss med den försäkran, att han, i händelse hans proposition nu icke blifver den segrande, sedermera icke arnar göra sin mening gällande vid pröfning af de särskildta momenterna af förevarande punkt, hemställer jag, om man icke på försök kunde villfara bans önskan, och gå in på Herr Hjertås Contraproposilion.
Jag underställer derföre Friherre Cederström, 0111 han icke äfven skulle vilja öfvergifva sitt förslag lill Contraproposition.
Vi kunde då hoppas, att med en votering se slut på saken; ty sedan, såsom jag förmodar, den votering Herr Hjerta nu begärt, utfallit med bifall lill Utskottets hemställan att taga i öfvervägande dess särskilda tillstyrkanden, kunde vi i > 174 Den 2g September. sakta mak skrida til] pröfning af desamma, utan farhåga att besväras af några voteringar derom.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, det han visserligen skulle med tillfredsställelse vägra att framställa den af Friherre Cederström begärdte Contraproposition, i händelse något lagens rum funnes, hvarpå en slik vägran kunde grundas; men Hans Excellence ansåg det böra tillkomma Ståndet ensamt, att afgöra Contrapropösitioners beskaffenhet, så snart de icke uttryckeligen strida motGrundlagens föreskrift.
Den af Friherre Cederström föreslagne Contraproposition qvadrerade visst icke med Ja-propositionen, men att endast på grund deraf vägra att framställa deni fann Hans Excellence icke kunna sig tillkomma, Hans Excellence trodde derföre någon annan utväg icke återstå, änijatt först särskilt votera om Contrapropositionens innehåll, Friherre Palmstjerna'.
För att möjligtvis förekomma den mängd af voteringar, som jag förutser, i händelse Utskottets preliminaira hemställan, som lärer blifva Japroposition, bifulles, tager jag mig friheten vördsamt föreslå, att Friherre Cederströms Contraproposilion må antagas till Ja-proposition i motsats mot Herr Hjertås, såsom deri lämpligaste utvägen att slippa medlen votering.
Den 9.9 September.
Cedarström:
Jag har redan från början föreslagit den utväg Friherre Palmstjerna nu omnämt, nemligen att till Ja-proposition antaga bifall till Utskottets Utlåtande med tillägg af LänsNotarierna, samt Herr Hjertås förslag till Contraproposition.
Men Herr Hjerta vill icke detta; lian vill hafva afslag till Contraproposition emot en Ja-proposition, som endast innefattar en preliminair-fråga, förmodligen i hopp att mången skall rösta för afslag, för att undvika de manga voteringar, som förestå vid pröfning af hvarje särskild fråga.
Jag vågar helt enkelt hos Herr Grefven och LandtMarskalken framställa den anhållan, att vi malte återföras till ämnet, som nu är antagande eller förkastande af den proposition, hvilken af Herr Grefven och LandtMarskalken blifvit framställd.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken frågade , om Ridderskapet och Adeln behagade tillåta, att Ja-propositionen finge uppställas, på sätt Friherre Palmstjerna föreslagit.
Jag hemställer vördsamt till Herr Grefven och LandtMarskalken, huruvida någon förändring kan ske i en redan framställd proposition, hvaröfver jag begärt votering. 176 Den 29 September.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställde följande Voteringsproposition :
Den, sorn anser Contra-propositionen Böra innefatta det förslag, att utan afseende å StatsUtskottets särskilta tillstyrkanden, rörande LandsStaternes reglering, det bör vid i8a3 års Statsreglering i dessa omständigheter förblifva, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer Contra-propositionen att upptaga den hémställan, dels att 16 Punkten i StatsUtskottets sednare Utlåtande, öm LandsStaternes reglering, må till alla delar bifallas; dels ock att i hvarje Län må å Stat uppföras en LänsNotarie med 100 R:dr B:co lön årligen.
Herr Printzenshjöldj Carl: Lika med Herr von Hartmansdorff protesterar jag emot den föreslagne Voteringspropositionen , hvarigenom en möjlighet beredes, att surprenera Ståndet med ett beslut i en sak, sorn icke varit discuterad.
Bland de Momenter, som förekomma i den förevarande Punkten af Utskottets Utlåtande, äro flere, hvilka jag för min del skulle vilja bifalla, men åtskilliga i som jag anser böra afslås.
Jag yr «/ - Den 29 September. 177 yrkar derföre, att Contra-propositionen emot Herr Hjertås förslag måtte blifva pröfning af Utskottets Utlåtande i denna Punkt momentvis.
Jag instämmer såvida med den sista värde Talaren, att jäg skulle vilja protestera emot bada de föreslagne Contra-propositionerna.
Den ena afskär för Ståndet all möjlighet att bevilja, och den andra att afslå något af Utskottets tillstyrkanden, och ehuru uppställningen af Utskottets Utlåtande gifvit något sken af laglighet åt Herr Hjertås Contra-proposition, är den likväl i sjelfva verket lika oformlig, som Friherre Cederströms, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken erinrade, att fråga nu blott vore om hvad sorn skulle blifva Contra-proposition, och att man följaktligen, vid den derefter blifvande votering, ägde öppet, att, om man så önskade, rösta för Punktens pröfning momentvis.
Jagmedgifver visserligen, att pröfningsrätten blifver öppen, om Ja vinner i båda voteringarne.
Men genom Friherre Cederströms Contra-proposition, i fall den i första voteringen skulle segra, beredes möjlighet, att afskära Ståndet sin pröfningsrätt, och det ar häremot jag protesterar, såsom icke förenligt med 43 H. 12 178 Den 2g Sep t ernber.
Representantens rättighet, att fritt yttra sig öfver hvarje sak, innan beslut derom fattas.
Då Ja-propositionen, vid den sednare voteringen, förblifver densamma, kan jag ej finna någon fara deraf, att den ena eller andra Contra-propositionen blifver segrande i den första voteringen; ty det står i alla fall fritt för livar och en, sorn önskar pröfning af Punkten momentvis, alt lägga Ja vid den sednare voteringen.
Efter mittbegrepp ligger det farliga just deri, att tillåta Friherre Cederströms Contra-proposition komma under omröstning vid den första voteringen; ty det är att befara, att om den vinner i första voteringen, skall den med samma majoritet blifva segrande i den sednare.
För min del vågar jag icke anticipera på Ridderskapets och Adelns beslut, och vet icke, hvarföre man ej kan tänka sig, att Herr Hjertås Contra-proposition vinner likaså väl, som Friherre Cederströms, så vida icke Herr Hjertås förslag i sjelfva verket befinnes vara sådant, att det aldrig kan antagas.
Till svar å Grefve Posses sednasle yttrande får jag förklara, att jag lika litet, som Herr Grefven, tilltror mig kunna anticipera på Ridderska - Den 29 September, *79 ■ pets och Adelns beslut; men då jag här hort så många Talare nästan enhälligt yrha bifall till Friherre Cederströms förslå»; må det förlåtas mig, om jag deraf hämtat anledning alt befara, det den afbemälte Friherre yrkade Contra-proposition af Ståndets pluralitet bifulles. • *.
Då det icke lärer vara möjligt, att alla blifva nöjda med de tvenne Contra-propositionerna, hemställer jag vördsamt, i likhet med hvad Grefve Cronhjelm för en stund sedan yttrade, om det icke vore lämpligast, att genast företaga votering öfver Utskottets preliminära hemställan, som annars vid den sednare voteringen skall blifva Ja-proposition, och att, i händelse Nej vinner, låta beslutet bero på särskild öfverläggning.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förnyade den af honom nyss framställde Yoterings-proposition, hvilken af Ridderskapet och Adeln godkändes, samt anslogs.
Voteringen börjades klockan half till 11 e. m. och befunnos vid voteringens slut, klockan half till 12 e. m., sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad , samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit, som följer: 43 H.
I9* Den 29 September. 1 ' , } > Ja — 47* Nej — 76.
I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen särskilt förde protocoll blifvit uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att den i Nej-propositionen upptagne hemställan således komme att, vid den nu blifvande voteringen, utgöra Contra-proposition.
Halis Excellence framställde derefter följande Voterings-proposition:
Den , som bifaller StatsUtskottets hemställan, att Rikets Ständer nu böra, utan afseende på uppskofvet med regleringen af det hela, taga i öfvervägande de särskilta tillstyrkanden, Utskottet, rörande LandsStaternes reglering, framställt, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, anses Ridderskapet och Adeln besluta, dels att 16 Punkten i StatsTJtskotlets sednare Utlåtande om LandsStaternes reglering må till alla delar bifallas, dels ock att i hvarje Län må å Stat uppföras en LänsNotarie med 100 R:dr B:co lön årligen.
Den 29 September. 181 Sedan Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken öfverlemnat Idubban till Grefve Brahe_, Magnusj samt bortgått, börjades voteringen klockan tre qvart till 12 e. m.; och befunnos vid voteringens slut, sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit sålunda :
Ja *— 43* Nej — 67.
I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen särskilt förde protocoll blifvit uppläst, Herr Grefven och Ordföranden förklarade, att Ridderskapet och Adeln således till alla delar bifallit 16 Punkten i StatsTJtskottets sednare Utlåtande, med tillägg, att i hvarje Län borde å Stat uppföras en LänsNotarie med iooR:drB:co lön årligen.
Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan tre qvart till 1 om morgonen den 3o September.
In fidem Protocolli, O. J. Lagerheim. 18a Den 3o September f. m.
Onsdagen den Bo Sept. 1829. ■ Plenum klockan g Förmiddagen.
Herr Printzensköld, Carl: Emot det Leslut, angående LandsStaternes lönereglering, som i går afton fattades, får jag anmäla min reservation.
Då fråga var om Contra-propositionen, yttrade jag den farhåga, som ty värr sedermera visat sig vara allt för mycket grundad.
Nu har, såsom jag då förutsade, inträffat, att de, hvilka velat yttra sig för en del, och emot en del, af Utskottets tillstyrkanden i denna punkt, blifvit helt och hållit betagne en sådan rättighet; och till råga på allt har man bifallit förslag af StatsUtskottet, hvilka aldrig blifvit föredragna af Herr Grefven och LandtMarskalken.
Det återstår mig nu endast, att beklaga, det Herr Grefven och LandtMarskalken ej tolkat Grundlagen så, att han funnit sig befogad vägra framställning af en proposition, livårs grundlagsvidrighet derigenom är bäst bevisad, att det beslut, som genom denna proposition tillvägabragts, betagit
Representanten sin i Grundlagen uttryckligen förvarade fria pröfningsrätt i allt, hvad till ämnet hört, och af Utskottet blifvit Ständernas afgörande understäfdt.
Frånvarande i går afton, då beslutet fattades rö - Den 3o September f. m. i83 rande 16 punkten om LandsStaterne, nödgas jag nu deremot reservera mig; mina skäl dertill äro KronoBetjeningens mindre gynsamma löningssält, och de skattdragandes derigenom förorsakade cbicaner, emedan resultatet merendels blifver att betacka de brister, som bos KronoBetjeningen belt naturligt yppa sig, då lönetillgångar äro otillräckliga ibland den del af tjenstémännen, som bar mesta beröring med de skattdragande; äfven får jag reservera mig mot det beslut, som vid samma tillfälle vidtogs att ålägga Frälset utgöra Fjerdingsmannatjensten, emedan denna åtgärd är högeligen ingripande i äganderätten.
« Grefve Cronhjelm,j Otto August:
Äfven jag får reservera mig så väl emot formen af den öfverläggning, hvilken föranledde den i går afton framställde proposition, som sjelfva propositionen, och det beslut, hvilket derpå följde.
Den af Friherre Cederström föreslagne Contra-proposition inner fattade en oegentlighet, enär den icke innebar motsats till Ja-propositionen; och jag upprepar alltså å nyo min reservation emot den största oformlighet jag ännu på Svenska Riddarhuset sett blifva begången.
Fortsattes pröfningen af StatsUtskottets ej mindre den 10 sistlidne April under N:o 128 afgifne, och den 7 derpåföljde .84 Den 3o September f. m.
Maji e. m. på bordet lagde Betänkande, angående regleringen af Utgifterne under RiksStatens Andra HufvudTilel; än ock under N:o 23^ meddelte, och den 2g sistlidne Augusti f. m. på bordet lagde, Utlåtande öfver de vid berörde Betänkande gjorde anmärkningar.
Utskottets yttrande i sednare Utlåtandet, angående Olof Janssons från Calmar Län motion rörande boställe åt Häradsskrifvaren i Tunaläns, Aspelands och Säfvedes Häraders Fögderi, biel' af Ridderskapet och Adeln bifallit. iy:de Punkten.
Landtmäteristaten. i8:de Punkten.
LandshöfdingeTjensterne. ig:de Punkten.
De Administrativa EmbetsVerken. so:de Punkten.
KrigsHof Rättens Stat.
Dessa fyra punkter biföllos.
Slutligen biföll Ridderskapet och Adeln StatsUtskottets i Betänkandet N:o 128 gjorde hemställan, att, enär under de nya löner, som af Utskottet till uppförande å Stat blifvit föreslagne, nemligen för en RevisionsSecreterare, fem HofRättsAssessorer, fem HofRättsFiscaler, samt en HofRättsPost, borde beräknas spannemål till det qvantum för hvar och en, som den förut gällande Staten för dylika Embeten och Befattningar Den 3o September f. m. i85 upptager, sådant äfven måtte vid RiksStatens uppgörande, i afseende på samma Löner, iakttagas.
Föredrogs å nyo och bifölls StatsUtskottets den io sistlidne April under N:o 129 afgifne, och den 7 derpåföljde Maji e. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af väckt motion om förhöjning i Lönerne för Ledamöterne i Rikets Allmänna Ärenders Beredning.
> Yid förnyad föredragning af StatsUtskottets ej mindre den 10 sistlidne April under "N:o i3i afgifne, och den 7 derpåföljde Maji e. m. på bordet lagde, Betänkande, i anledning af väckt motion, rörande Löne-tillökning för Kyrkoherden i Waxholm; än ock under N:o 238 meddeldte, och den 29 sistlidne Augusti f. m. på bordet lagde, Utlåtande öfver de vid berörde Betänkande gjorde anmärkningar; blef sistnämnde Utlåtande af Ridderskapet och Adeln gilladt.
Företogs lill pröfning StatsUtskottets ej mindre den 16 sistlidne April under N:o j32 afgifne, och den 7 derpåföljde Maji e. m. på bordet lagde Betänkande, angående regleringen nf Utgifterna under RiksStatens 3:dje HufvudTitel, än ock under N:o 23g j 86 Den 3o September f. m. meddeldte, och den 29 sistlidne Augusti f. in. på bordet lagde, Utlåtande öfver de vid berörde Betänkande gjorde anmärkningar.
Herr Toll_, Florus:
Fullkomligt öfvertygad, att, hvarje Tjensteman, i hvad stånd lian än är, gjort sig förtjent af en anständig löneinkomst, går jag att yttra mig öfver Tredje HufvudTiteln i dess helhet, för att sedermera återkomma till några särskilta punkter deraf.
Hvarefter Herr Toll uppläste följande: