Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag får nemi. uplvsa Hr Adelborg derom, att Hr Gripenstedt i sitt senaste anförande numera sjelf förklarat, att han har intet emot att hans första yttrande remitteras till SlatsUtsk., och således är det påtagligt att Hr Adelborg handlar här emot Hr Gripenstedts önskan då en sådan remiss bestrides.
Sedan Hr Adelborg fått denna uplysning, förmodar jag att han förenar sig med mig i anhållan om remiss af motionen, på det att Hr Gripen stedts önskan må blifva upfylld.
Hr Adelborg yttrade något som jag icke riktigt fattade, men det handlade oin, hurusom det händer understundom att en underordnad tjensteman upträder mot sin förman.
Ifall detta skulle hänsyfta på mig får jag uplysa, att jag som representant icke har någon förman.
Ilar Hr Adelborg trott, att jag upträder emot Hr Gripenstedt, så förstår jag i sanning icke tians tankegång.
Jag har ju understödt Hr Gripenstedt då jag yrkat att hans emot Fullmäktige framställda anmärkntr må vinna upmärksamhet, och föranleda till undersökning af verkliga förhållandet.
Skall detta innebära ett upträdande emot Hr Gri penstedt, så bekänner jag, att jag sannerligen icke kan fatta det.
Dertill fordras att hafva ett hufvud helt annorlunda konstrueradt än mitt. filan har sagt, att man icke kunnat utfinna meningen med min motion.
Jag har redan förklarat, att den är helt enkelt den att få sanningen i dagen, och jag kan icke begripa hvad ändamål jag eljest skulle hafva med motionen, ty sanning är det jag högst värderar; men Hr Adelborg synes äfven häruti vara af olika tanke med mig, då han sagt, att jag endast velat upväcka en strid emellan de 2:no olika partierne.
Jag har mig icke bekant att det finnes här några partier, eller, om sådana likväl finnas, till hvilket Hr Gripenstedt hör.
Hr Ribbing har förklarat, att R.
St:r icke hafva rätt att omedelbart draga sina Fullmäktige inför sitt skrank.
Just derföre har jag begärt remiss af min motion.
Samma talare har äfven sagt, att Fullmäktige handlat icke emot R.
St:rs föreskrifter utan emot K.
Dref.
Om så är, torde det vara af vigt att få utredt, huruvida Fullmäktige skola lyda K.
AI:s föreskrifter ehuru de uti Instruktin förbjudas att lyda någon annans än R:
St:rs föreskrifter vid förlust af medborgerligt förtroende.
Jag anser af vigt att få detta klart utredt, särdeles för de llrr, hvilka anse denna fråga kunna behandlas som en bagatell.
Slutligen får jag förklara, att vore jag fullmäktig i Riksg:sKont., skulle jag vara den förste och envisaste att påyrka remiss af min motion till erhållande af undersökning i ämnet.
Jag skulle icke tillåta att en sådan beskyllning sväfvade öfver mitt hufvud, som den man Dan 25 April. 41)9 här framställt.
Man har sagt, att anmärkmne redan äro besvarade; men jag hemställer likväl, om man med huru godt hufvud som helst, kan här afgöra hvilkendera parten har rätt.
Jag är van att behandla rättsförhållanden, men i detta fall har det varit mig omöjligt att bestämma mig, och för att få förhållandet utredt, måste en undersökning ske, hvaruti jag icke kan finna någon fara ligga fördold; ty blifver det uplyst att Fullmäktige icke felat, så hlifver det ju en tillfredsställelse för dess principaler.
Hr Gripenstedt har i sådan händelse misstagit sig.
Det är hela äfventyret för honom; och han kan ju då, och jag medger, i detta fall med rätta åberopa, att det är menskligt att fela.
Att den siste talaren är temligen fintlig i fråga om invändningar i rättegångar är temligeu kändt, och han tyckes anse denna fråga som en sådan.
Men hvad jag icke finner vara lämpligt, är att påbörda sina motståndare att de gå andras ärenden, hvilken tillvitelse Hr Cederschiöld gjort Hr Adelborg.
Hvarje representant må tala för sig, och jag är öfvertygad att Hr Adelborg så äfven gjort.
Från denna synpunkt har jag utgått, och jag misstänker icke heller någon annan att hafva andra motiver för sitt handlingssätt.
Jag skulle också tro, att det vore lyckligast om vi hädanefter slippa dylika anspelningar.
Hr Cederschiöld har åberopat ansvarighetslagen för Fullmäktige.
Denna lag är på intet sätt här tillämplig.
Fullmäktige hafva icke blifvit beskyllde att hafva begått något olagligt, och först då detta inträffat kan ansvarighetslagen tillämpas.
Man har sagt, att Fullmäktige handlat på ett sätt som icke öfverensstämmer med den och den personens åsigter, men någon olaglighet af dem har icke varit ifrågasatt, och då kan icke heller någon rättegång komma i fråga.
På dessa grunder anser jag denna motion med sina allegater, som skola remitteras til!
StatsUtsk., vara fullkomligt olämplig, och derföre har jag äfven yrkat att den skall läggas till handlingarna.
Frölichs yttrande, att frågan skulle falla derföre, att här upstått fråga om remiss nu skall beviljas eller icke, så hemställer jag till Gr:n, om det kan vara skäl att vi ännu ett plenum uppehålla oss med delta ämne.
Månne det icke är bäst att vi nu afgöra frågan, enär under discussionen enhvar haft tillfälle att fatte sin öfvertygelse i saken.
Jag hemställer således till Gr.
Frölich, om han icke vill medgifva att frågan i afton afgöres.
Visserligen kan det vara ett intressant ämne för mången, som deri kan få tillfälle att ådagalägga sin förmåga i bårklvfverier; men jag skulle dock tro, att Uiksdagens förkortande icke vinnes genom ett sådant upskof.
Vi hafva väl icke så många ärender på föredragningslistan, men det torde likväl snart vara att förvänta vigtigare frågor än denna, och jag förnyar alltså min hemställan lill Gr.
Frölich om han icke vill medgifva ärendets afgörande i afton.
Jag skall helt kort besvara den siste talarens directa framställning til! mig.
Må han ock de talare som motsätta 410 Den 25 April. sig remiss af motionen stå upp och förklara, att de icke göra det vidare, så skall jag afstå.
Det är likväl tvifvelaktigt om jag handlar rätt, då Frih:n i sina sista ord på ett anmärkn:svärdt sätt brustit mot den regel han hyllar; ty sedan han förebrått Hr Cederschiöld för dess yttrande, slutade han sitt yttrande med tillvitelse af hårklyfveri, och det är väl icke rätta sättet, att reconsiliera saken.
Jag nedlägger således icke under andra vilkor frågan om motionens hvilande på bordet, och detta så mycket mindre som jag gifvit skäl för mig hvarföre jag anser Hr Gripenstedt böra i ämnet ytterligare höras.
Hr Cederschiölds advokatoriska skicklighet har man nogsamt reda på, men den uppenbarar sig under olika former och har här åsyftat att vinna skrattarne på sin sida.
Så har han nu framdragit ett mitt yttrande, deri jag sade, att om ett dylikt sätt skulle iakttagas för framtiden skulle en massa motioner komma att väckas.
Denna hans framställning var nästan lika fin och qvick som sjelfva motionen.
Härpå har jag endast det svar att lemna, att han har ett så konstrueradt hufvud att han på det sättet kunnat upfatta mitt yttrande; Hvad angår grannlagenheten, hvarom Hr Cederschiöld äfven talat, får jag bekänna alt min grannlagenhet förbjuder mig att uptaga den frågan.
Den som känner mig, vet nog, att jag icke har någon annan principal än den för hvilken Hr Cederschiöld säger sig kämpa, nemi. sanningen.
Jag vill icke längre uptaga tiden, utan slutar med yrkande att motionen måtte läggas till handlingarne.
Frölichs sista yrkande har jag begärt ordet. 49 §:n Riksd:sOrdn:n innehåller: »Upstår fråga om eller hvart remitteras bör, Kan denna fråga blott för den plenidagen läggas på bordet; men i nästa plenum skall beslut ovägerligen fattas.»
Enl. detta moms ordalydelse kan jag icke förslå annat, än att ett upskof kan för en gång beviljas, sedan fråga upstått om eller hvart remitteras bör; men då ordet kan och icke ordet skall blifvit i mom. infördt, synes det bero af Ståndet att bifalla begäran om upskof elier icke.
Frölich modifierat sitt förslag sålunda, att då frågan i nästa plenum förekommer, skall beslut fattas; ty, säger Gr:n, då hoppas jag att Hr Gripenstedt skall vara närv:de.
Men sedan jag sist hade ordet, har jag utaf en af hans embetsbroder erhållit den uplvsning, att han är sängliggande sjuk.
Det är således icke att hoppas, att han kan infinna sig i nästa plenum, och alltså tyckes ju grunden för Gr.
Erölichs framställning hafva förfallit.
Således och då det icke lärer bero af oss att, enl. vår önskan, få Hr Gripenstedt frisk, och vi icke lämpligen kunna, under afbidan deraf, upskjuta i oändlighet ärendet till nästa och åter nästa plenum, hemställer jag, att, derest Gr.
Frölich icke vill afstå från sin begäran, hvarom jag, lika med Frih. Tersmeden, nu vördsamt anhåller, R. o. Ad. ville på den begärda proposm, Hr Frib:n o. Ordf:n varder fram - 1) e n 25 April. 411 ställande, gifva ett nekande svar, på det att vi måtte komma till ett slut i denna fråga.
Hrr:ne behöfva icke vara oroliga, ty jag skall endast yttra några få ord.
Hr Adelborg har sagt, att jag förvändt hans yttrande, då jag besvarade hans anmärkn., emedan han menade att vi skulle kunna få nya motioner i hvarje plenum om hvilka ämnen sorn helst, derest mitt förslag remitterades.
Jag trodde så mycket mindre detta kunna vara Hr Adelborgs mening, som han åberopat 56 §:n Riksd:sOrdn:n, hvilken uttryckligen förbjuder motioners väckande uti andra ämnen.
Helt annat är deremot förhållandet med våra Fullmäktige.
Såsom deras principaler äga vi att emot dem göra anmärkn:r om de under Riksdagen förgå sig.
Således endast i sådant fall hafva vi rätt att efter den bestämda motionstidens slut väcka motioner.
Beträffande samma talares yttrande om min advokatoriska förmåga, och att jag föregifver mig tala sanning, tror jag, att jag iakttager mesta grannlagenbeten om jag härpå icke lemnar något svar; emedan vi i annat fall möjligen skulle kunna komma under en annan g i Grundlagen.
Jag vill endast nämna, att de som känna mig veta nogsamt huruvida jag verkligen älskar sanningen eller endast föregifver mig älska den.
Jag tror att man icke grundlagsenlig! kan förvägra Gr.
Frölich rättigheten att få förev:de fråga, om remitteras hör eller icke, på hordet.
Jag medgifver visserligen att ordet kan är tvetydigt.
Min åsigt är emellertid, att frågan om eller hvart remitteras bör .kan läggas på hordet.
Ordet kan kan jag icke förklara annorlunda än att, om någon det önskar, frågan bör läggas på bordet, ulan att likväl ovilkorlig rättighet dertill förefinnes.
I öfrigt måste jag lika med flera andra vända mig lill Gr.
Frölich med anhållan, att han ville bespara oss denna discussion.
Gr:n var icke rätt belåten med det sätt, hvarpå en talare före mig gjorde enahanda framställning.
Jag har åtminstone icke gjort mig skyldig till ett sådant Gr:ns missnöje, och jag beder honom vara så god och medgifva alt denna fråga må i afton få afgöras.
Jag ämnar icke inlåta mig uti förev:de discussion; men som jag varit en bland de Fullmäktige mot hvilka anmärknme blifvit riktade, får jag förklara, att om Ståndet anser lämpligt att remittera Hr Cederschiölds motion till vederbörligt Utsk., och detta Utsk. finner nödvändigt att utsträcka den blifvande undersökningen äfven till den tid för hvilken decharge blifvit Fullmäktige lemnad, vill jag icke tillgodonjuta det skydd denna décharge för mig innebär, utan underkastar jag mig allt det ansvar hvartill den blifvande undersökningen kan föranleda.
Det är för mig visst ärorikt att få emottaga en vördsam hemställan från en Frill, på andra sidan, och en så 412 Den 25 April. hjertlig och vänlig upmaning af en annan högt värderad man på denna sida.
Jag tillstår att ett sådant sätt, ej för det vördsamma, ty det har jag rätt att fordra, men för det höfliga och vänliga sätt att framställa en begäran af mig är jag alltid benägen att lyssna.
Jag ansåg mig likväl hafva haft ganska god grund att icke bifalla denna begäran.
Men jag får, för att minska det moraliska ansvaret, i händelse jag lemnade mitt bifall, hemställa till motionären, om han, Ilr Cederschiöld, för sin del anser skäl vara att låta den falla, och då han gör det, så vill jag icke framstå som den envise, ehuru sådant fordom varit ansedt som ett fel hos dem som tillhört min familj.
Jag afstår således från den begärda bordläggningen; men önskar att den andra sidan ville göra något afseende på min vördsammaste anhållan att låta frågan gå till StatsUtsk.; ty jag är öfvertygad, att Hr Frih:n o. Ordfiden i detta Utsk. skall på en liten handvändning göra våra Fullmäktige så hvita och oskuldsfulla som det det möjligen varit Hr Gripenstedts mening att göra dem svarta.
Sedan sålunda Gr.
Frölich afstått från sin begäran om bordläggning, förklarades öfverläggningen fulländad, hvarefter Hr Frilen o. Ordf:n framställde, att under discussionens lopp blifvit yrkadt, dels att Hr Cederschiölds motion måtte remitteras till StatsUtsk. och dels att densamma måtte läggas till handlingarne, samt derjemte anförde att ban, med anledn. deraf att vid början af öfverläggningen några talare yttrat sig hysa betänkligheter i afseende på lagligheten deraf att propos. till remiss af ifrågav:de motion framställdes, ansåg sig böra yttra, att sedan Hr Cederschiöld numera inskränkt sin motion derhän, att densamma endast afsåge den del af Hr Gripenstedts anförande, som innefattade anmärkmr emot sådane bland Fullmäktiges i Eiksg:sKont. åtgärder, hvilka ägt rum efter den tid för hvilken Fullmäktige af R.
St:r erhållit decharge, och då Grundlagen väl föreskref att Fullmäktiges förvaltnings-åtgärder skola granskas af R.
St:rs Revisorer och StatsUtsk.
, men detta stadgande så mycket mindre kunde anses utgöra ett genom grundlagsbud bokstafligen lagdt hinder deremot att under Riksdagen StatsUtsk:s upmärksambet genom anmälan af enskild Riksdagsman fästades å någon Fullmäktiges åtgärd, som 10 §:n af ansvarighetslagen för desse Fullmäktige för tiden mellan Riksdagarna föreskref huru då förhållas bör; så ansåg Ilr Frih:n o.
Ordf:n sig icke genom Grundlagens bestämda ordalydelse vara förhindrad att framställa den begärda proposm om remiss, men vore dervid naturligtvis
Ståndets rätt att lägga motionen till handlingarne fullkomligen oförkränkt.
Hr Frilen och Ordfms sedermera först gjorda hemställan om R. o. Ad. behagade remittera Ilr Cederschiölds förev:de motion till StatsUtsk., besvarades med blandade
Ja och Nej; hvarefter Hr Frih:n o. Ordfm hemställde om R. o. Ad. ansåge denna motion icke föranleda till annan åtgärd än att läggas till handlingarne, som sedan svaren härvid utfallit med starka
Ja, blandade med Nej, förklarade Den 25 April. 413 det han ansåg den sednast framställda proposm besvarad med Öfvervägande Ja.
Ilr Cederschiöld begärde votering.
Den som anser Ilr Cederschiölds motion, ang:de infordrande af StatsUtsk:s Utlåt, med anledn. af Hr Gripenstedts yttrande ronde Hrr Fullmäktiges i Riksg:sKont förvaltningsåtgärder, icke föranleda till annan åtgärd än att läggas till handlingarne, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, varder förenämnde motion remitterad till StatsUtsk.
Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Utsk:n inkomne Utlåt:n och Betänk:n, nemi. från StalsUlskollet : N:o 59, i ani. af K. M:s Nåd.
Propos., i fråga om grunden för utgörandet af de till Båtsmans-indelningen i Blekinge län anslagne s. k. öfverskolts- och reserv-räntor, äfvensom ang:de i detta ämne väckt motion; Sammansatta Bevilln.-s-, Lag- samt Allm. Bcsv.- o. Ehon.Utskoltet: N:o 2, angrde vilkoren för Bränvins-tillver-kning; Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottet: N:o 81, i ani. af väckt motion om befrielse försvenska ångfartyg, som göra reguliera resor, från skyldigheten att taga lots då de komma från sjön; N:o 82, i ani. af väckt motion om inrättande af enSentrE|l" myndighet för kyrkliga och undervisnings-ärender; N:0 83, i ani. af väckt motion om nedsättande af en Komité för undersökning af Kongl, och H v i tfeld tska gymnasii-godsets tillstånd och förvaltning; Expeditions Utskottet: N:o 6, om bestämmande af dag för nästa lagtima Riksdags början. II. R. o. Ad. åtskiljdes kl. half 12 på natten.
Den 29 April.
Onsdagen den 29 April 1857.
Justerades 3 prot:s-utdrag för d. 25 dennes samt pleni-prol:t för d. 28 sistl.
Peyron, Gustaf, inlemnadt så lydande memorial:
Undertecknad får härmedelst ödmjukast anhålla om, att, med bibehållande af min riksdagsmannarätt, få afsäga mig förtroendet som ledamot af BevillmsUtsk. R. o. Ad. lemnade härtill bifall.
Uplästes jemväl följande af Gr. von Rosen, Conrad, inlemnadt memorial:
I anseende till förestående afresa från hufvudstaden får jag härmed vördsammast afsäga mig min innehafvande supleantbefattning i BevillmsUtsk., och, för den händelse denna min afsägelse bi fal 1 es, lika vördsamt anhålla att, för återstående tiden af detta Riksmöte, vid min riksdagsmannarätt fortfarande få vara bibehållen.
Ad. lemnadt bifall och enär Frih. Paykull, Joh. Aug., blifvit utsedd till ledamot i Const.Utsk., der han förut varit supleant, samt Hr von Troil, Emil, som varit ledamot i BankoUtsk., inlemnat sin riksdagsmannapollet, anmodade Hr Gr. o.
Hrr Elektorer att sammanträda till val af en supleant i Const.Utsk. efter Frih.
Paykull, en ledamot i BankoUtsk. efter Hr von Troil, en ledamot i BevillmsUtsk. efter Frih. Peyron, samt en supleant i sistnämnde Utsk. efter Gr. von Rosen.
Hr Gr. o. Landtm, anmodade sedermera äfven Hrr Bänkman att sammanträda till val af en Elektor efter Hr Hägerflyckt, som afsagt sig denna befattning.
Företog R. o. Ad. val af de Elektorer jemte supleanter, hvilka enl.
108 §:n Reg:sF:n och 65 §:n Riksd:sOrdn:n skola äga att jemte Elektorer af de öfriga RiksSt:n utse komiterade för tryckfrihetens vård; och befunnos, efter valförrättningens slut, hafva blifvit utsedde till Elektorer: N:o 104, Gr.
Beckfriis, Corfitz, med 78 röster.
N:o 255, Frih. Falkenberg, Conrad Gabriel, med 78 röster.
N:o 369, Frih.
Hr Tersmeden, Nils, med 77 röster.
N:o 456, Hr Aminoff, Joban Fredrik, med 77 röster.
Den 29 April. 415 N:o 2145 A, Hr af Nordin, Gustaf, med 76 röster.
N:o 2195, Hr Edelstam, Fabian, med 78 röster.
Suple anter: N:o 139, Gr. Wirsén, Axel Emil, med 74 röster.
N:o 331, Frih. Adlercreutz, Carl Gustaf, med 74 röster; efter anställd lottning till bestämmande af den ordning, uti hvilken supleanterne skulle inträda.
Cplästes ett af Gr, Hamilton, Malcolm, inlemnadt så lydande memorial:
Med anledn. af bortresa från Riksdagen, vågar jeg vördsamt anhålla att, med bibehållande, af min riksdagsmannarätt, blifva befriad från förtroendet att vara Elektor.
Efter härtill af R. o. Ad. lemnadt bifall, blefvo Hrr Bänkmän af Hr Gr. o.
Landtm, anmodade att utse en Elektor efter Gr. Hamilton.
Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från TJtslcn inkomne Utlåt:n och Betanien, nemi. från StatsllIshollel:
N:o 60. i ani. af väckt motion ang:de afskrifning utaf arrendeskillnads-ersättning, ådömd landtbrukaren C.
Bryntesgården Lindärfva; N:o 61, i ani. af K. M:s Nåd.
Propos. om öfverlåtelse af en Eskilstuna kungsladugård tillhörig tomt åt fabriksidkaren Theophron Munktell för utvidgande af hans mekaniska verkstad, äfvensom ang:de väckt motion om öfverlåtelse af en del utaf berörde kungsladugårds jord, jemte annan kronomark, åt staden Eskilstuna; Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottet: N:o 84, i fråga om tillstånd till Båtsmaostorps flyttning från en rotedel till en annan; N:o 85, i ani. af väckt fråga om uphäfvande af K. Brefvet d. 31 Juli 1685, ang:de utgörande af s. k. rotehjelp inom Jönköpings och Kronobergs län ; N:o 86, i ani. af väckte motioner om straff- och arbetsfångars användande uti arbetskorpsen; samt N:o 87, i ani. af väckt motion om uphörande af Universitelernas rätt att i de städer, der de äro förlagde, med stadsstyrelsen deltaga i handläggning af ekonomi- och politie-mål.
Anckarsvärds, Carl Henr., d. 22 dennes på bordet lagda motion, ang:de upmaning till StatsUtsk. att skyndsamligen till R.
St:r inkomma med de resterande Hufvud-Titlarne.
Jag får anhålla om uplvsning, huruvida från de andra Stånden ankommit någon underrättelse om denna frågas utgång derstädes.
416 Den 29 April.
Riddarh.Sekret, att något prot:s-utdr., ang:de i andra Stånd fattade beslut rör:de motioner af likartad beskaffenhet med den förev:de, icke lill R. o. Ad. inkommit, samt att det ej heller vore vanligt att då motioner icke remitteras till Utsk. utan förfalla inom de Stånd de blifvit väckte, beslutet derom meddelades de öfriga RiksStm.
Då jag tror mig veta, att frågan hos MedSt:n förfallit, och jag bade ämnat att göra åtskilliga amnärknrr mot Gr.
Anckarsvärds motion i afseende å så väl grunderne för densamma som ock det resultat hvartill den värde motionären kommit, men för öfrigt alltid ämnat sluta min framställning med att begära det motionen måtte läggas till handlingarne; så och då jag icke finner motionären här tillstädes, anser jag mig böra inskränka milt yttrande lill en vördsam anhållan om motionens läggande till handlingarne.
Anckarsvärd afgifna motionen torde vara mindre vanlig till sitt syfte, och då hvarken Gr.
Anckarsvärd eller någon annan torde kunna förebrå StatsUtsk. brist på arbetsamhet, får jag inskränka mig till att, i likhet med Gr. von Platen, begära motionens läggande till handlingarne.
Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. behagade remittera Gr.
Anckarsvärds förev:de motion till StatsUtsk. ropades Nej; och uppå sedermera framställd propos. lade R. o. Ad. densamma till handlingarne.
Föredrogos och biföllos StatsUtsk:s d. 22 dennes på bordet lagde nedannämnde Utlåt:n: N:o 56, i ani. af K. M:s Nåd.
Propos., ang:de försäljning af tomtplatsen efter Kronans nedbrunna spanmåls-magazinshus i staden Carlshamn ; och N:o 57, i ani. af K.
Propos., ang:de afsöndring af jord från kronolägenheterne Hushagen, Köpingsån och Byslätten i Köpings socken af Westmanlands län, för utvidgning och rätning af Köpings å.
Vid föredragning af StatsUtsk:s d. 22 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 58, i ani. af erbållne återremisser å Utlåt.
N:o 33, ang:de beräkningen af Statsverkets inkomster, antogs Utslcs inbjudning till instämmande i Borgare- och BondeSt:ns i afseende på hammarskatts-jernet fattade beslut, bifölls Utsk:s förnyade förslag till beräkning af upkommande minskning i Statens inkomst af mantalspenningarne, samt ansågs förev:de Utlåt, i öfrigt icke föranleda till annan åtgärd än att läggas till handlingarne.
Föredrogs, Den 29 April. 417 Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af flera ledamöter, Sammansatta Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utslcs d. 22 dennes på bordet lagda Betänk.
N:o 5, i ani. af väckte motioner, ang:de ändring af gällande stadganden i fråga om skyldighet att bygga och underhålla vägar.
Föredrogos och biföllos Sammansatta Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s d. 22 dennes på bordet lagde nedannämnde Betanien: N:o 6, i ani. af väckt motion, att fader, som icke kan bidraga till sitt oäkta barns upfostran, bör till allmänt arbete hållas; N:o 7, i ani. af väckt fråga om ändring i 1 §:n 2 Kap. ByggningaB:n; och N:o 8, i ani. af väckt motion om förbud för kringresande komedianter att vid marknader samt å sön- och beigedagar anställa förevisningar.
Föredrogs Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s d. 22 dennes på bordet lagda Mern.
Jag vill endast tillåta mig att här anmärka, att den halfhet hvarmed denna fråga vid denna Riksdag blifvit behandlad, så till vida att dess ekonomiska del blifvit af Ekon.Utsk. uptagen, men deremot den juridiska, som innefattas uti Just.Omhudsm:s Embetsberättelse, icke af LagUtsk., likmätigt 33 §:n 2 mom. Riksd:sOrdn:n, blifvit handlagd, leder dertill, att domaremakten kommer att sväfva i ovisshet om hvad som skall såsom lag anses eller icke.
Såvidt på mig berott, har jag sökt förekomma detta; men som LagUtsk. härom icke låtit höra af sig, så befarar jag att denna fråga nu för sista gången är föremål för R. o. Ad:ns pröfning, och vill således, enär den är af stor vigt, begagna tillfället för att reservera mig emot det sätt, hvarpå frågan vid denna Riksdag blifvit behandlad. R. o. Ad. fann förev:de Mern. icke föranleda till annan åtgärd än att läggas till bandlingarne.
Ekon.- Utsk:s nedannämnde d. 22 dennes på bordet lagde Mern.:
N:o 69; och N:o 78, i ani. af återremiss utaf Betänk.
Ekon.Utsk:s nedannämnde d. 22 dennes på bordet lagde Betanien: N:o 79, i ani. af väckte motioner om dels Smålands HussarReg:tes, dels ock 4 sqvadroners af Skånska indelta KavalleriReg:na afsittande; och V H. 27 418 Den 29 Aprtl.
N:o 80, i ani. af väckt förslag om förändrad reglering af klockarnes aflöning.
Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af flera ledamöter, StatsUtslcs d. 25 dennes på bordet lagda Utlåt.
Propos. i fråga om grunden för utgörandet af de till Båtsmans-indelningen i Blekinge län anslagne s. k. öfverskoltsoch reservräntor, äfvensom ang:de i detta ämne väckt motion.