Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
— Merberörde assessor har för inträngande i nyare tidens historiska förhållanden ingenting sparat; sjelf mindre bemedlad, och ehuru här och der besviken i erhållna löften om understöd m. m., har han med kännbar uppoffring hopsamlat en mängd materialier, derutur han åt sina landsmän meddelat de mest intressanta upplysningar öfver ställningar och förhållanden, hvilka hvarje eftertänkande medborgare värderar, och hvilka häfdatecknaren en gång begärligt skall anse såsom ledtrådar för sina ide'er och sina domslut.
Sjelfva denna riksdags representanter hafva fdesamma varit till ganska stor nytta, och för en framtid uppväxa deraf säkert för nationen välgörande resultater.
— Sanningen tager i alla lifvets förhållanden förr eller sednare ut sin rätt, och hvar och en, som med uppoffring af sin lefnads lugn och lycka arbetar för detta ändamål, måste väl anses förtjent af någon belöning.
Den oväldiga pröfningen tillkommer det att ställa denna - Den i April.
35 na i ett riktigt förhållande till ansträngningen och resultaterna.
— Ensamt Assessor Crusenstolpes stilistiska förmåga, deri i Sverige hittills högst ådagalagda, är värd notionens uppmärksamhet och förtjena!' någon uppmuntran'; och i min tanka har hans användande deraf i de flesta fall vida mera gagnat fäderneslandet och upplysningerf, än till och med deras vettenskapliga ansträngningar, hvilka man under detta riksmöte ansett berättigade till någon åtanka af nationen.—
Med anledning af allt detta, får jag således härmed vördsammast taga i anspråk
Ståndets bifall tiU min väckta motion om 2,000 r:dr b:co årligt understöd åt Hr Assessor Crusenstolpe, såsom en nationens tacksamhetsgärd förde vigtiga historiska upplysningar, han sjelfmant och med så stor enskild uppoffring lemnat åt samtid och efterverld, samt med hänsigt till förut väckta dylika motioner fordra, att denna min motion par consequence till vederbörligt
Utsk. blifver remitterad.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att då den af Hr Rosenqvist väckta och nu genom hans anförande åter upprepade motion vore ett nytt ämne, hvilket, emot 56 §:n Riksd.- Ordn., efter motionstidens slut icke finge väckas, kunde den, enligt Hr Landtnäs tanka, icke af R. o. Ad. upptagas.
Ett förhållande, som jag vill omnämna, är det, att jag, liksom månge af K.
M:s högst aktningsvärde embetsman, var personlig vän af Assessor Crusenstolpe och hyser en än högre högaktning för hans fru, och jag vet hvilket hederligt och aktningsvärd! förhållande existerar emellan dem.
.lag har haft sista samtalet med honom i fängelset genom gallren, och det på en ganska högtidlig dag, ty det var sjelfva Midsommardagen.
Jag tror mig kunna förklara hvad lian sjelf skulle säga till Ständerna i detta fall.
Men jag är ingen vän af Assessor Crusenstolpes politiska ideer.
Jag är känd för motsatsen och vågartro, att jag i detta fall är för väl känd för alt sjelf hysa andra åsigtér, och tillhör en loyal slägt.
Jag nlber mig att få hemställa till R. o. Ad., huruvida vi äga rättighet att kullkasta en dom, som redan vunnit laga kraft, och om vi böra framställa en sådan sak bos Regeringen.
Qvälja vi laga kraftvunna domar, då må vi räkna på,’att revolution står för porten.
Den olyckliga 56 §:n Riksd.Ordn. kommer nu åter fram, likasom den, då det var fråga om remiss af min motion, rör:de nåd för Assessor Crusenstolpe, var framme och gjorde sin tillbörliga verkan.
Jag har reserverat mig mot det beslut R. o. Åd. då tog, derigenom alt remiss vägrades på en motion, som bevisligen var väckt inom motionstiden, och jag lemnar å sido de motiver, som af en viss person anfördes, för att få rätta förhållandet ve 5 H. 4 Den i April. derlagdt.
Denna tnolion
Sr en fortsättning af den först väckta, och Smnet är detsamma, fastän framställningen 9.:ne gånger blifvit förändrad.
Första framställningen skedde af Hr Munck af Rosenschöld, som då önskade att domen måtte upphäfvas.
Detta var en motion, som'aldrig kunde grundlagsenlig! bifallas.
Jag var också den förste på'detta rum, som framställde olagligheten af denna form.
Motionären antog min tanka och förenade sig med mig uti att väcka motion örn att Assessor Crusenstolpe mätte återfå sin frihet, genom Ständernes ansökning om nåd för honom.
Detta var den andra motionen, som förevar i sista plenum, och den behagade R. o. Ad. genom pluralitetens beslut undertrycka.
Jag hade förutsett detta och väckte före beslutets fattande den nu förevar, motionen.
Således och ifall man ej beslutat att icke vilja begripa hvad som är nästan omöjligt att icke förstå, måste man medgifva, att denna motion är en fortsättning af den första.
Den kommer troligen att dela samma öde, som de föregående; och då Hr Landtm, förklarat sig icke kunna emot 56 §:n framställa propos. på remiss, så begär jag, att Hr Landtm, matte infordra Ståndets tanke deröfver, och sedermera blir fortsättning.
Jag var en bland dem, som i förra plenum yrkade motionärernes rätt att få sina förslag remitterade till Utsk.; men jag hemställer till den siste värde talaren, om icke nu ett helt annat förila Ilande är i fråga än förra gången, då frågan om pension icke kan vara samma sak, söm den angrde amnesti.
Den första och den andra af Hr Munck af Rosenschölds motioner, rör:de Assessor Crusenstolpe, angingo begge samma syftemål, ehuru på olika sätt framstäldt, nemi. att vinna frihet för Assessor Crusenstolpes person från fängelset; men det kan icke på något omedelbart sätt sammanhänga med förslaget om en pension för bemälde Assessor.
Jag hemställer på grund deraf, och då det icke är möjligt att utan den aldra starkaste advocatur draga dessa begge ämnen under samma cathegori, huruvida icke motionären ville afstå ifrån sitt yrkande.
Jag får vördsamt svara på den siste talarens framställning, att om det också vore en möjlighet, att denna motion icke kunde väckas på grund af de förra motionerna om Assessor Crusenstolpe; så är jag dock berättigad att väcka den, vid betraktande deraf att Just.-ombudsmannens berättelse ännu icke förevarit hos R.
Der förekommer ämnet, och jag kan således, så väl på grund deraf, som i fortsättning af de förra motionerna, yrka handläggning af denna motion, och om så behagas, kan den anses vara väckt i dag.
Huru man än vill betrakta den, så är den grundlagsenlig.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att om hail rätt fatlat Hr Rosenqvists mening, den sistnämnde yrkat propos. på re - Den i April. »7 miss af motionen; och tillkännagaf Hr Landtm., i anledn. deraf, att, då Hr Landtm, förklarat sin tanka vara, att motionen icke kunde grundlagsenlig! upptagas, han ej kunde framställa den sålunda yrkade propositionen.
Hr Rosenqvist anhöll, att Hr Landtm, härom måtte inhemta Ståndets tanka.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde derefter, om R. o. Ad. yrkade propos. å remiss af Hr Rosenqvists nu föredragna motion.
Ropades ganska starka nej, blandade med ett eller annat ja.
Hr Rosenqvist begärde votering.
Landtm, hemställde, att voter:s-propos:n måtte blifva sådan, att den, som yrkar propos. å remiss af Hr Rosenqvists motion, voterar ja, den det ej vill, voterar nej; vinner nej, yrkar R. o. Ad. icke denna proposition.
Gederström, Jocob: Jag hemställer till Hr Landtm, samt R. o. Ad., om icke voter:s-propos:n bör innehålla:
Den som yrkar den af Hr Landtm, vägrade propos.
&c. Hr Silfverhjelm, Garl Adam:
Som Hr Rosenqvist stödtsin motion på Just.-ombudsmannens embetsberättelse ..
Talaren afbröts här af Landtm., hvilken yttrade, att fråga nu endast vore om voter:s-propo:ns beskaffenhet; vore det Hr Silfverhjelms mening att tala om dess beskaffenhet, hade han ordet, vore det åter hans mening att tala om sjelfva ämnet, mäste Hr Landtm, anmoda honom att dermed uppskjuta tills efter voteringen.
Hr Silfverhjelm:
Min mening är endast att, med anledn. af det stöd Hr Rosenqvist åberopat för sin motion, hemställa till motionären, huruvida han icke ville låta ämnet hvila tills Just.-ombudsmannens berättelse förekommer.
Den som yrkar propos. på remiss af Hr Rosenqvists motion om anslag till pension åt Assessoren Crusenstolpe, voterar ia; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, anses R; o. Ad. icke yrka ofvannämnda proposition.
Hr Hjerta, La rs, anhöll att få veta, om plenum efter slutad votering komme att fortsättas.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, i anledn. häraf, om R. o. Ad. genast efter slutad votering behagade åtskil - Den i April. jas, sedan blolt några från Utsk:n inkomna betänkm blifvit till bordläggning anmälta.
Några betänkm från StatsUtsk. ligga på R. o. Ad:s bord.
Om de skulle få bordläggas andra gången i dag, så kunde vi vara förvissade att få något ulrättadt i nästa plenum.
Dessa betänkm angå första hufvudtiteln och nummerlotteriet, hvilka då skulle förekomma till afgörande.
Jag får hos Ilr Frih. och Landtm, hemställa, huruvida icke, då voteringen efter all anledn. kommer att draga så långt ut, att icke någon lid före middagen återstår, plenum, i enlighet med Hr Landtnäs gjorda framställning, bör afslutas; så mycket metsola, på grund af Hr Landtnäs eget tillkärinagifvande till Utsk:s ordför., plena för Utskm blifvit anslagna till kl. 5, hvilket torde utgöra ett betydligt hinder för fortsättningen af Ståndets plenum efter voteringen.
För min del får jag derföre afstyrka den ifrågaställda fortsättningen.
Hr Frih. o. Landtm, förnyade sin sist framställda proposition.
Voteringen företogs härefter och utföll med Ja — 18.
Nej — 189.
Hr Rosenqvist anmälde sig att tala, men Hr Frih." o. Landtm, förklarade, att då R. o.
Ad. beslutat att genast efter voteringen åtskiljas, med undantag blott deraf att några inkomna mål finge bordläggas, kunde intet yttrande nu äga rum.
StatsTJtskts utlåt.
N:o 32, ang:de den lönereglering, som erfordras i följd af Statsrådets förändrade organisation; BevillnJs Utskjs mern.
N:o 6, ang:de återlemnande af Riksd.- fullm:n Olaus Erikssons från Götheborgs och Bohus län motion om indragning af vissa tulltjensteman, anställde till bevakning vid Norrska gränsen; Bevilin:sUtsk:s meni.
N:o 7, angtde återlemnande af Hr Rosenblads, Bernhard, hos R. o. Ad. väckta motion om anslag till ersättning för fabriksanläggningar, som genom upphörande af införselförbud kunna blifva lidande; BevilIn:sTJtsk:s mein.
N:o 8, ang:de återlemnande af Råksd.fullm.
Stephan Anderssons från Stockholms län till Hederv.
BondeSt. ingifna mern. om en bryggas anläggande vid Blockhus-udden på bekostnad af Tullverket och Stockholms stads Drätsel-commission; BancoUtskts utlåt.
N:o 7, i anledn. af gjord hemstäl - Den i April.
39 lan ang:de uppsmältning och ommyntning af bankens förråd uti kopparskiljemynt af gamla pregeln; BancoUtsk:s betänk.
N:o 8, i anledn. af väckt motion om rättighet för bankens gäldenärer, att i landt-ränteriet få erlägga ränta och capital-afbetalningar å inneliafvande fastighets-lån.
Från Ridd.Utsk. hade inkommit följande:
Hörsammaste Memorial.
Från 11. II. o. Ad. har Ridd.Utsk. fått emottaga remisser af följande motioner och anföranden, ang:de väckta förslag till åtskilliga ändringar i nu gällande Ridd.Ordn., nemi.: 1:0 af Hr von Troil, Emil, som genom särskilda motioner yrkat, dels att 18 §:n Ridd.Ordn. måtte bringas i öfverensstämmelse med 4< §:n Riksd.Ordn., hvilken utesluter vissa högre embetsman från deltagande i val till Utsk:s ledamöter, dels att, i enlighet med 28 §:n Riksd.Ordn., bänkm;s-valet måtte afskalfas, samt alla de R. o. Ad;s ledamöter, som äro berättigade att välja electorer, uti detta val omedelbart deltaga på det sätt, att de indelas i fem lika delar, och hvarje sådan afdelning directe inom sig väljer fem electorer; 2:0 af Grefve Horn, Claes Fredr., som till ledning för Ridd.Utskrs bedömmande, huruvida 18 §:n Ridd.Ordn. bör förändras eller förtydligas, med afseende på lagbudet i Riksd.Ordnts /ji §> öfv^rlemnat Const.Utsk:s mern.
N:o 3, i anledn. af den tolkning Hr Landtm., genom vägrad propos., gifvit åt nämnda lagparagrafer, och innefattande, bland annat, den förklaring, att då 4* §:n Riksd.Ordn. stadgar, ”att ”tjenstgörande Statsministrar, »Statsråd, Justitieråd, Hof”canceller, Just.canceller, Just.ombudsman och Statssecre”terare ej må i val till utsk:s-ledamöter deltaga,” hvilket obestridligen måste så förstås, att delta deltagande ej kan, hvarken medelbart eller omedelbart, äga rum, det deraf alltså vore en klar följd, att bemälde embetsman ej heller må, vare sig medelbart eller omedelbart, deltaga i val till de electoror, hvilka skola välja ledamöter i Utskotten; 3:o af Frih. von Sc h iver i n, Ga r 1 Julius, som förmenat, att Pudd.Ordn. lämpligast borde sönderfalla i 2:ne afdelningär, nemi.,, ”en Representations-stadga eller egentlig ”Ridd.Ordn., innefattande villkoren för säte och stämma på ”Riddarhuset, adelskaps ärftlighet, introduction, med ett ord ”allt hvad i afseende på grundlagens föreskrifter kan be”höfva alt af Konungen sanctioneras,” samt en särskild
Ståndsordning innefattande det sätt, hvarpå R. o. Ad. anser tjenligt trllvägagå vid val och voteringar &c>, och hvilka stadganden, i motionärens tanka, icke torde behöfva Konungens stad' fästelse i vidsträcktare mån, uti hvad de anginge R. o. Ad., än de öfriga Stånden; och har Frih, von Schwerin, i sam - 3o Den i April. manhang härmed, på anförda skäl föreslagit, att stadgandet uti 22 §:n Ridd.Orda., att ordet uti Utsk. föres af den R. o. Adis ledamot, söm bland de närvar, har det främsta sätet på Riddarhuset, ina förändras derhän, att R. o. Ad:s electorer erhålla uppdraget att bestämma så väl ordfor. i Utsk., som i dess under-afdelningar; samt 4:o af Hr Reutersvärd, Pehr Adam, med förslag till den ändring i 3i §:n Ridd.Ordn., att, när votering är begärd, voterings-propostn justerad och uppspikad, samt uppropet börjadt, den vakthafvande under-officeraren måtte antydas att väl ut- men ej insläppa någon annan än de till
Riddarhuset hörande tjensteman och vaktbetjening, tills voteringen är slutad, eller ock åtminstone, att, i öfverensstämmelse med 53 §:n Riksd.Ordn., endast ett upprop må bestämmas vid voteringar och val.
Då Utsk. trott sig böra i ett sammanhang öfverväga och sitt utlåt, afgilva öfver alla ofvanberörda förslag till en förändrad uppställning och redaction af Ridd.Ordn., har Utsk. i främsta rummet bort yttra sig öfver de förslag till förändringar uti Ridd.Ordnts innehåll, hvarom fråga blifvit väckt.
Hvad således först angår frågan om bänkm:s-inrättningens afskaffande och stadgandet af omedelbara val för utseendet af R. o. Adis electorer, sä har Utsk., utan att, såsom vid föregående riksdagar, ingå uti någon vidlyftig historisk undersökning, angrde bänkmts-inrättningens uppkomst och föränderliga öden, dess sammanhang med upphäfvandet af R. o. Ad:s fordna indelning i classer, samt det mer eller mindre värn, bänkman under den s. k. frihetstiden ansetts bereda mot ett partis alltför uteslutande välde, trott sig i främsta rummet böra tillse, huruvida det nuvar. stadgandet om bänkm:s-val må befinnas i full öfverensstämmelse med grundlagens föreskrift; och då Utsk. härvid granskar ordalydelsen i 28 §:n Riksd.Ordn.
, att nemi. ”R. o. Ad. samt Preste- och ’’BorgareSt:n välja genom electorer, och BondeSt. pä det ”satt Ståndet vid hvarje riksdag tjenligast finner,” ledamöter i Utskm, undgår det icke uppmärksamheten, att Riksd.- Ordn. icke erkänner behofvet af någon annan inskränkning i hvarje riksdagsmans rätt att välja ledamöter i Utskm, an att dessa val inom Adeln, Preste- och BorgareStm skola ske genom electorer, för utseende af hvilka sednare någon särskild valmans-inrättning icke af grundlagen förutsattes, hvadan den ej heller inom de andra RiksStm äger rum.
Afskaffandet af bänkmrs-valet vore således, enligt Utskrs förmenande, endast ett steg lill att bringa valsättet inom R. o. Ad. lill en närmare öfverensstämmelse både med grundlagens ordaförstånd och med ordningen inom de öfriga Stånden.
Olägenheterna af bänkm:s-valtn äro i öfrigt ofta inför R. o.
Ad. framställda.
För att nu förbigå den onödiga omgången-med dessa val, inskränkes derigenom valfriheten allt - Den i April.
3i för mycket, så att det ofta torde vara svårt, om icke omöjligt, att inom en tillfälligt bildad krets af 10—20 personer finna 2, om hvilkas moraliska och intelleetuella egenskaper samtlige de väljande äga någon, ännu mindre någon tillförlitlig, kännedom.
Vidare har erfarenheten visat, att vid bänkm:s-valen rösterna ofta varit så.delade, att många blifvit bänkman genom lottning, ulan att hafva erhållit mer än understundom 2 h 3 röster, ett förhållande, hvilket kan föranleda dertill, att bänkmännen icke blifva tillsatte af Ståndets majoritet, utan någon gång af en skickligt vförberedd .slump; slutligen är det ock en allmän och obestridlig sanning, att de indirecta valen till en stor del sakna intresse för de väljande, då t. ex- i nu förevar, fall de i bänkmrsvalet deltagande ledamöter ej sällan sväfva i okunnighet, huruvida den blifvande bänkmannen kommer alt med sitt val af electorer stanna vid de personer, som den väljande sjelf önskade dertill utse, och bänkmannen dessutom utgör blott en högst obetydlig minoritet — eller nJ5:del — vid ett blifvande electorsval, hvilket sednare val alltid och ovillkorligen kommer att bero af listan.
Vid öfvervägande häraf, och då tillika, medelst införande af omedelbara val till electorer, all (vist för framtiden undanrödjes, angtde de i 41 S: 11 Hi ksd.Ordn. uppräknade personers rätt lill deltagande uti det iiuvnr. medelbara electorsvalet, samt Ridd.Ordnts 18 § sålunda äfven i detta fall kominer i full öfverensstämmelse med grundlagen, har Utsk. ansett sig äga anledning tillstyrka: att bänkm:s-valet må afskaffas.
I fråga sedermera om sättet, hvarpå R. o. Ad. hädanef ter må lämpligen genom omedelbart val utse sina electorer, har Utsk. trott de af directa val befarade olägenheterna af alltför stor tidsutdrägt, parti-inflytelser, blindt val efter listor, m. m. lättast kunna undvikas genom det förslag
Hr von Troil framställt, att nemi. R. o. Ad:s hela an tecknade antal fördelas i fem lika afdelningar, hvilka hvar inom sig välja fem electorer.
En femtedel af Ståndet utgör vank, vid början af riksdagen, omkring 100 ledamöter, och att bland detta antal finna fem till sin karakter kända personer, synes mera hafva sannolikheten för sig, än att bland 20 finna 2.
En samling af förstnämnda antal är ej heller så stor, att den ju icke kon, derest den så önskar, före electors-valet sammanträda och öppet öfverenskomma örn de personer, som äro till electorer lämpliga, hvarvid de nykomne riksdagsmännen kunna af de med personerne närmare bekanta erhålla nödiga anvisningar och upplysningar om de ifrågaställdes egenskaper.
Detta skulle säkerligen väcka ett stort .intresse förvalet; och då det sålunda bereddes tillfälle för hvar och en, att i en offentlig drecussion utsäga sin mening öfver de grundsatser man önskade måtte göra sig gällande vid de blifvande utsk:s-valen, skulle ålmin - 3* Den i April. stone dermed vinnas, alt, om listor toges, sådant icke skedde i okunnighet ang:de hvad dessa inneburo.
För öfrigt synes farhågan för listor icke förtjena särdeles mycket afseende.
Om allenast de väljande erhålla tillräcklig tid för att underrätta sig rör:de de hegge motsatta meningarnas candidater, så att de ej, såsom nu någon gång torde vara händelsen, valde blindt eller, så till sägande, på måfå, så tyckes det ingalunda vara orättvist, alt majoriteten i denna, som i andra voteringar, bestämmer resultatet; och, om detta resultat icke blifver det hästa, måste orsaken dertill sökas uti de väljandes brist på sjelfständighet och omdöme, samt deras mer eller mindre riktiga föreställningssätt om sina åligganden såsom folkets representanter, d. v. s. den måste sökas uti sjelfva Representationens sammansättning, och ingalunda deruti, att listor blifvit från den ena eller andra sidan kringspridda.
En annan fördel af det ifrågavar. valsättet i no m afdelningen är, att R. o. Adts electorer derigenom fördelas jemnare på hela Ståndet, och således böra förutsätta?
närmare uttrycka opinionen hos alla fractioner inom Huset, hvaremot genom en allmän valfrihet öfver hela Ståndet, vare sig af 5 eller 20 electorer på hvar lista, dels i första fallet den orättvisa tillfogades de efterföljande afdelningarna, att deras valrätt blefve mera inskränkt, än de förstas, dels i sednare fallet electorerne kunde komma att, enligt en kringspridd och oftast utan tillfäjle till behörig granskning af de väljande emottagen lista, ensamt väljas inom någon viss del af Huset.
Dessa skäl hafva bestämt Utsk:s vördsamma tillstyr— baude: att R. o. Ad:s samtlige ledamöter, med undantag af de i 4, §:n Puksd.Ordn. uppräknade, från val till utsk:sledamöter uteslutne, embetsman, må vid riksdagens början delas i 5 lika afdelningar, hvilka inom sig välja hvardera 5 electorer; och väije, vid afgång af eieetor, den afdelning, till hvilken han hört, en annan i hans ställe; Och har Utsk., i öfverensstämmelse härmed, uppgjort och får barbos bifoga ett förslag till förändrad lydelse af 18 §} n Ridd.Ordn., äfvensom till åtskilliga dermed oskiljaktiga smärre redactions-förändringar i ao, 21, 24, 26 och 3i §§ma.
Dernäst förekommer Frih. von Schwerins motion om den förändring uti 22 §:n Ridd.Ordn. att, i stället för att, enligt nu befintliga stadgandet, ”den af R. o. Ad:s ledamöter före ordet i Utsk., som bland de närvar, har främsta ”säte på Riddarhuset,” R. o.
Ad:s electorer må erhålla uppdrag att bestämma ordför. så väl i Utsk., som i deras underafdelningar.
Utsk. har icke kunnat förbisg den svårighet, som vid CJtsk:ns Deri i April. 33 (lisl !ns sammansättning uppkommen, i följd af Hrr cleclorers förbindelse alt antingen, för alt erhålla en fullt tjenlig ordför., nödgas inom eli mindre talrikt antal begränsa sin valrätt till ledamöter; eller ock åsidosätta egenskaperna lius ordform för alt erhålla skickliga ledamöter; och, enär mången ledamot af fl. 0. Ad., söm representerar en hög nummer; kati vara en både skicklig och utmärkt ledamot, utan att besitta hvarkefi förmåga eller böjelse att åtaga sig det mer mödosamma, ansvarsfulla och ostridigt bier maktpåliggande uppdraget att vara den främste ordnaren och lodalen af Utsk:s öfverläggningar: alltså, och då Utsk. uti 3g §:n Riksd.öfdn. icke finner hagot hinder, med mindre Ridd.- Ordn. i detta hänseende kan meddela hvilket stadgande eller cohslituera hvilket berättigande som holst för ordförandeskap i Utsk. bland It. ö. Adis derstädes harvar.
Hit ledamöter, tror Utsk, sig äga fullt skäl i så måtto tillstyrka Frih.
Ion Schvverins motion! att ördfÖr.-platsen inom hvarje Utsk. bör af R. o. Ad:s éléctorer genom särskildt val tillsättas i den ordning, att , sedan de först valt hela det stadgade antalet af Ulsk:s-ledamÖlér; de bland dessa skola genom omröstning med slutna sedlar utse en till ordförande.
Deremot har Utsk. ej ansett lämpligt, att R. o. Ad:s electorer ina välja särskilda ordför. för de flera eller färre afdelnihgar, hvari Utskin inom sig kunna fördela sitt arbete, helst grundlagen icke omförmälor antalet af dylika afdelfiingar eller någon dess ordför., och del redan utan olägenhet varit praktiseradt, att
Adelns ledamöter sins emellan öfverenskommit att, oberoende af sätet pa Riddarhuset; bestrida dessa underordnade Ordför.-platser.
I följd häraf har Utsk. funnit skäligt, ali Frih. von Schwerius motion i denna del afstyrka, Så vidt dessa asiater af R. o. Ad. gilins, har Utsk., till förekommande af tvetydighet, dels för den händelsen att Ulskrs ordför. är vid något tillfälle hindrad alt vara i Utsk. närvar., dels för det fall att flera Utsk. sammanträdd,£anSett sig böra föreslå det stadgande, att derest Utsk;s af R. o. Adis electorer valde Öfuför, är frånvar., ordet föres af den, som bland de närvar, hai- främsta sätet på Riddarhuset, samt att, derest flera Utsk. sammanträda, ordet föres af ordform i det Utsk., som uti 28 §:n Riksd.Ordn. är främst upptagét, 6ch, i dennes frånvaro, af ordform i dét dernäst i Ordningen följande.
Och har Utsk., i enlighet härmed, föreslagit en förändrad redaclion af linväf, ig och 22 §§ i Ridd.Ordningen.
Emot Utsk:s tillstyrkande, att R. o. Ad:s electorer skola utse särskild ordför. i Utsk., hafva Hrr Grefvarne San5 H. 5 34 Den i A p r i l. 1 dels och Hamilton sig reserverat; varande deras reservation detta betänk, bilagd.
Vidare och i afseende på Hr P. A.