Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dessa hinder äro, bland annat, att Författningarne ofta 368 Deri 5 Januarii. motsäga hvarannan, hvarigenom händer, att i olika Orter förhålies härmed olika.
Jag känner en dylik sak: en Qvarnägare, som, för att göra sin Qvarn, som torde importera honom 3o Tunnor "Spannmål årligen, förmånligare, har, efter eget behag, byggt sin Qvarndamm tvärt öfver Strömmen, hvarigenom han sätter det öfverliggande Landet så under vatten, att mer än iooo Tunnland äro till Kärr förvandlade, utom annan olägenhet, som Granliarne härigenom tillskyndas; enligt en äldre Förordning, sorn bjuder, att i Strömmar, der icke Kungsådra finnes, skall en sjettedel af Strömmen lemnäs öppen, behöfdes väl icke annat än blott att anlita Konungens Befallningshafvande om dess handräckning till öppnandet af denna en sjettedel; men genom en efter sista Riksdag utkommen Förordning, hafva sådana Föreskrifter blifvit LandshöfdingeEmbetet ålagde till iakttagande, att hvarje sådan sak blir till Domstol förvist, då det är kändt, att sådana Tvister på mångfaldiga år ej komma till slut:
Det är i grund häraf, jag anhåller att en sjettedel af Ström skall hållas dppen, måtte i sin kraft varda bibehållen, och Landshöfdingen, utan omväg af Domares pröfning, genast verkställa låta sådant, på Grannarnes begäran, enär det visadt blifvit, att det är deni till förfång, och icke tillkommit i den ordning, allmänna Lagen bjuder om Vatten verks anläggande. 3:o Bland Den 5 Januarii. 369 3:o Bland de många Ämnen, som sysselsätta Riksens Ständer för närvarande, är en sak, som genom tidens längd och hvarjehanda andra omständigheter så kommit i glömskan, att den förljenar dragas ur det mörker, hvaruti den nu befinner sig.
Svenska Rusthållarne känna icke mera de skyldigheter och de rättigheter, som dem uti Indelningsverket äro ålagde samt förvarade.
Det anses nu mera allt hvad som dem angår snarare som ett Commando-mål, (hvilket dock icke, efter Grundlagen, sträcker sig till annat, än sjelfva Trouppen, men icke till åläggande af extraordinaire utgifter), än skyldigheter grundade i Lagar och Författningar.
För att icke onödigt upptaga tiden, helst i dag, får jag således ödmjukeligen anhålla, det StatsUtskottet måtte varda anmodadt, att genom ett Sammandrag af Indelningsverket, så väl som de tid efter annan af Konung och Ständer utkomne, ännu icke upphäfne Författningar, upplysa hvilka skyldigheter för närvarande stund lagligen åligger Rusthållare i Riket och särdeles de Skånska, så väl som deras i Lagarne förvarade rättigheter.
De Handlingar jag i detta ämne kan framlägga, torde mig tillåtas till nämnde Utskott få ingifva.
Herr Lagerhjelm, Pehrj anförde skriftligen:
Länge hafva de uti FinanceVettenskapen mäst beläste och äfven de kunnige, beklagat Ridd. 0. Ad.
Prot. II B. 4? * 4$ 370 Den 5 Januarii. vårt Fäderneslands belägenhet i detta afseende.
Man har insett att Förmögenheten i allmänhet minskades inom Riket, att den ostadiga Coursell skadade Handeln, att midt i öfverflödet af Penningar fattades Capitaler åt Näringarne m.m. och man har velat ur de Theorier, som bland bristerna uppstått, för att sätta tankarne inom detta ämne i veltenskapligt beroende, både förklara orsakerna och uppsöka medlen.
Efter min vördsamma tanka, förvilla dessa Theorier ej allenast då, när de användas af sådana efterföljare, som ej kunna fatta dem i sin rot, utan äfven då, när sådana verkande krafter uti Phenomen visa sig, hvilka Theorien icke considererat i sin upprinnelse, af det enkla skäl, att de bero af en Local, en Näringsflit, en.
Capital-existance, ett Naturens slöseri, som ensamt caracteriserar Svea Land.
Finska Handeln, som genom Finnarnes förtroende till BancoSedeln skiljer sig från all annan Handel; den husliga idogheten, som genom en, efter de allmänna Principerna icke lönande sysselsättning, använda en tid, som annars uppoffrades åt lättjan, naturen af det närvarande Närings-systemet, der Författningar än tillkonstla Tillverkningar , än förhindra dem, med flera, äro sådana, efter min kännedom, att tillskrifva Sveriges local, Nationens lynne, eller Styrelsens åtgärder.
Men sedan Sverige, under hela dess industrieusa Existence, varit styrdt efter ProhibitivSystemet, då något existerat hvarigenom Naturens begagnande, så till sägandes, blifvit förvilladt med Näringslynnet, lärer öfvergången lill all den frihet, som bör äga runi, Den 5 Januarii. 371 icke utan en försigtig öfvergång böra beredas, och innan dess torde uppmuntran äf vissa Tillverkningar, till exempel Landtmannens Producter genom Tull, vara elt hälsosamt steg.
Jag vill med dessa Refleclioner hafva erkänd t, att hela grunden till Nationens välmåga hvilar ytterst på dess Närings-systeme, flit och sparsamhet, och att, om ej dessa ögnamärken någon gång fästa Magtens uppmärksamhet till handling och icke Reflection, så ser jag uti en sådan sorglöshet den graf, som skall sluka Svenska Friheten, till en evig vanära för detta Slägte, och om dessa åldrige Svear och Göther, från sina ännu aldrig af ovän trampade grafvar, skulle uppstiga och finna Söderns veklighet fångat Nordboens sinne, och skymfat hans ära; skulle dessa Hjeltar, hvilka visste att njuta af lif och död, med lugn kunna hvila i det urgamla Scandinaviens jord eller erkänna oss för deras Söner?
Af den ädle skall det förlåtas mig denna syn, och om den är sann, skall den icke stadna i ögats organer.
Men med detta erkännande af det vigligaste, hvars utförande jag icke tilltror mig, kan jag likväl icke afhålla mig från att vördsamt framställa till Höglofl.
Ridderskapets och Adelns upplysta pröfnrng det sätt jag föreställt mig vara det lämpligaste, att göra Myntet godt och oföränderligt.
Fördelarne af ett så beskaffadt
Mynt, att reel valuta derföre kan när som helst af Innehafvaren erhållas, äro allmänt erkände.
Man vill komma till denna Myntets egenskap, ’så fort som möjligt, under vilkor, att öfvergången gör den minsta möjliga skak» 372 Den 5 Januarii, ning i Allmänna Rörelsen och det minsta möjliga brott emot ägande-rätten.
Man inser allmänt, att tiden för denna öfvergång icke är inne nu, då Bankens Sedelstock är Millioner och Siifverfond troligen 5, samt dessutom 4 Millioner Riksgäldssedlar gifves utan Fond, samt Banken bland tillgångarne äger öfver io Millioner uti Fordringar utaf StatsVerket, RiksgäldsContoiret och SpannmålsDirectton, m. fl. Upplösningen af frågan beror i:o på det arithmetiska förhållande, som allmänna Rätts-anspråken, såsom Total-Resultat, uppställa emellan SilfverRiksdalern och BancoRiksdalern. 2:0
Den skakning i Allmänna Rörelsen, som man anser sig böra medgifva under Realisationsögonblicket, och 3:o på det arithmetiska förhållande, som uti Reaiisations-ögonblicket bör vara emellan BancoSedeln och SilfverFonden.
— Jag vill söka att bestämma dessa trenne HufvudMomehter, deraf deducera både hvad som Riksens Ständer böra förordna och förbjuda.
BancoSedelns Innehafvares anspråk på reel Valuta beror på BancoSedelns Silfvervärde vid emottagandet.
Hvar enda Innehafvare af flera Sedlar, som under olika Silfvervärde» blifvit inhändigade, äger således olika Reductions-anspråk:
Huru många olikheter skola icke da uppkomma för hela Massan af Sedel-innehafvare, och det står icke i menniskors magt att göra alla rätt.
Då nu ett enda förhållande, gemensamt för alla BancoSedels-Innehafvare, måste stadgas, så skall nödvändigt alla Rätts-anspråkens Total-uttryek åstadkomma vinst för den ena, förlust för den andra, och Den 5 Januarii. 373 högsta Exponenten af det äkta Total-anspråket är, att Summan af alla vinster, är — Summan af alla förluster.
Då nu Riksens Ständer icke på arithmetiska grunder kunna afgöra, om SpecieRiksdalerns värde bör vara go sk. eller 102 sk.
Svenskt Banco, utan sådant måste med en allmän öfversigt bedömmas; så är det nödigt att detta bedömmande under loppet af denna Riksdag vidtages, både derföre, att detta omdöme bör grundas på allmänna förhållandet under de sedan 181 o års
Riksdag förflutne åren, emedan detta förhållande ännu är i hvars och ens friska minne, och af det skäl, att detta omdöme bör vara så rent, sora möjligt, ifrån allt enskilt interet.
Efter det inseende jag i min lilla krets hunnit förvärfva, tror jag, att om för en Riksdaler Specie — erhålles två Riksdaler i BancoSedlar — älla rättsanspråkens resulterande Pretention nära uppfylles.
Den skakning i Allmänna Rörelsen, som kan tålas vid Realisations-ögonblicket, vill jag nu undersöka.
Efter de uppgifter att dömma, som allmänna omdömet innebär, (hvilka väl till någon del kunna vara felaktiga, men ej betydligt nog, efter hvad jag tror, för att skada tankeledningen i detta ämne), lärer Bankens SilfverFond nu utgöra omkring 5 Millioner.
Uti Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om allmänna Penningerörelsen och Myntvärdets upprätthållande, finnér jag den uppgift, alt 374 Den 5 Jannar ti.
Banken vid slutet af 1812 ägde ett Öfverskott af nära denna Summa; oell jag har anledning att tro, att Banken förbättrat sin ställning sedan den tiden.
Banken äger då ej allenast lika stora Fordringar, sorn Sedelmassans nummer, utan dessutom hela dess SilfverFond ograverad!
Banken skulle således kunna uppå Realisationen använda 5 Millioner Silfver, utan att indraga ett enda Lån.
Men ehuru denna SilfverFond emotsvarar 10 Mill.
R:dr efter ofvan stadgad grund, lärer likväl hvar och en inse, att dermed kan ej 22I Millioner BancoSedlar och 4v Million till Bancovarde förvandlade RiksgäidsSedlar realiseras.
Nu uppkommer hufvudfrågan i detta Moment:
Bör Allmänna Rörelsen lida den skakning, som skulle uppkomma, om
Banken af sina fordringar drog in i Realisations - ögonblicket, skilnaden emellan, dess odisponerade tillgång, 10 Millioner, och dess utelöpande Sedelstock 27 Millioner, det vill säga, indraga 17 Millioner?
Då det är bekant , att Bankens tillgångar äfven innehålla Fordran af Statsverket, 7^ Millioner, af SpannmålsDirection 2 Millioner, och så vidare, samt att, efter nu gällande Författningar, de Creditiver Banken lemnat åt Publike Fonder och Lån på Egendomar, Odlingar, Effecter &c. icke kunna utan i föreskrifveu ordning indragas; följer, att den skakning Allmänna Rörelsen skulle vidkännas af 17 Millioners indragning i Realisations-ögonblicket, icke bör åstadkommas; ty Näringurne bära den icke utan den grufligaste oreda.
När detta är medgifvet, frågas :
Huru stor indragning kan Allmänna Rörel - Den 5 Januarii. 375 sen tåla i Realisations-ögonblicket ?
Att den tål någon, kan man lätt finna deraf, tillexempel, alt Banken belånar Effecter den i November och indrager hela BelåningsSummau till den i Augusti påföljande året, och jag trotsar någon att märka större Penningebrist under Augusti, September och October Månader, än de öfrige.
Denna BelåningsSnmma är jag väl icke i stånd att uppgifva; den är äfven högst variabel; men omkring 3 Millioner är den troligen.
Denna .Reflection upplyser således, att en indragning af 3 Millioner kan ske utan fara.
Men vill man ändamålet, så måste man underkasta sig medlen; och om Riksens Ständer icke sjelfve lägga grunden för en blifvande Realisation, så infinner sig denna händelse af sig sjelf, förr eller sednare, men med den skillnad, att, om den med visa steg beredes, kan öfvergången vara mild, och skall Naturen tvingas att med egen kraft utbryta.
Man har att förvänta en Explosion, hvars följder man allt för sent lär känna, när en tålig afvaktan på utgången, är allt hvad man kan göra.
Jag tror derföre, att någon uppoffring af alla dem, som äga förmån af att Myntet stadgas, bör göras, och denna öfverläggning leder mig att antaga, att den skakning i allmänna Rörelsen, sorn Banken genom 7 Millioners indragning åstadkommer, bör tålas.
Jag skall framdeles visa, att större delen af denna Summa under loppet af den tid, sorn troligen blir nödig, att inom Realisations-ögonblicket, 7 Millioner af Banken hinna ntlånas, och ämnar föreslå, att denna utlåning endast sker, under förbehåll af Total - 376 Den 5 Januarii. indragning i Realisations-ögonblicket.
Uti det 3:dje och sista Momentet, som nu förekommer, skall det Arithmetiska förhållande undersökas, som Uti Realisations-ögonblicket bör vara, emellan BancoSedeln och Silfver Fonden.
Med 7 Millioners indragning reduceras Sedelmassan till 20 Millioner, men SilfverFonden svarar endast till io Millioner.
Föreställer man sig Realisationen reden verkställd, Opinionen, att Sedelhafvaren alltid finner Silfver, när han presenterar Sedeln, fast rotad hos Sedel-Innehafvare; Handel och Näringar i jemn gång med mera, så skulle visserligen den inneliggande halfva Valutan vara tillräcklig att fullgöra Bankens functioner; men Sverige är i en motsatt ställning.
Realisation skall öppna nya Speeulationer; Bankens hemlighet har liksom nied flit hindrat någon Opinion att ens uppkomma, utan deremot alstrat ett misstroende, som icke finner sig tillfredsstäldt med annat än Silfver i nafven.
Handeln, håde genom fattigdom, hvarigenom den blifvit Commission och största vinsten Utlänningens, och genom Nationens/a&£a smak, beroende af Utländskt Capital ; och sluteligen äro Näringarne i sådana händer, hvarest FÖrlagsCapitalet till största delen är lånt af tillverkningens afnämare, emedan både enskilt förmögenhets ökning, och Capitalister försvunnit, af hvilken orsak äfven det missförhållande uppkommer, att Banken, som, efter hvad jag framdeles ämnar föreslå, sjelf behöfver Silfver-sammauskott, likväl måste förlägga Näringarne, Den 5 Januarii. 377 hvilket Förslag ursprungeligen är taget utur hela Nationen genom Bevillning.
Dessa betraktelser gemensamt, hafva ingifvit mig den tankan, att SilfverFond till io Millioner icke försäkrar Inlösnings-förmågan emot 20 Millioner; emedan jag tror att halfparten icke blir utelöpande, utan större delen af det bela kommer att yid Realisations-ögonblicket till inlösen presenteras.
Visserligen gifvas försigtighetsmått, med hvilkas iakttagande Statens st3’rka kan förmildras, till exempel att endast låta en viss Class af Sedelmassan blifva första året berättigad till inlösen, såsom StatsContoiret och så vidare; men jag kan ändå aldrig undgå att fordra reel Valuta i Realisations-ögonblicket.
Att nu afgöra detta förhållande på io:delen af Enheten, är icke möjligt, emedan man icke kan förutse den ställning, uti hvilken de verkande krafterna:
Opinion och Handel, och allmän Förmögenhet stå vid den punct, då Realisaiion skall ske.
Men då jag förutsätter att Riksens Ständer, i fall de fatta någon bestämd Realisationsplan, tillåta Bankens publicitet, så vågar jag hoppas, att Opinionen snart skall till Bankens fördel och lättnad i Operationen bildas, och på denna räkning sätter jag att \ af Sedelmassan kan räknas i omlopp, det vill säga att SilfverFonden bör kunna inlösa £ af Sedelmassan.
Med dessa Irenne Momenter, att nemligen: 1:0
Sedelhafvarenas resulterande Rätts-anspråk tillfredsställas, då En SpecieRiksdaler fås för 96 Skillingar Svenskt Banco. 378 Den 5 Janunrii. 2:0 Sedelmassan lan i Realisations-ögonblicket indragas med 7 Millioner, utan obillig eller skadlig skakning i Allmänna Rörelsen; och 3:o då 4 af återstående Sedelmassa fins i SilfverValuta, Banken kan fullgöra sin förbindelse, till grund och med vägledning af än rigtig kännedom af Bankens tillstånd; så består hela Realisationsplanen endast uti arithmetisk Consequence.
Jag erkänner gerna att både Erfarenhet ■och Theorie fästa mig, att lita mig till sådana Momenter i sin högsta Correcthet; äfven som att Bankens tillstånd är mig till ziffra» förborgadt; men då jag icke sett eller hört något Financeförslag, som alfvarligen velat åstadkomma säkerhet och omfattning, samt utan biafsigter gått rakt på målet; så utbeder jag mig vördsamt att få framställa de följder desse enkla tankar innebära, och sluteligen få uppgifva, huruledes de uppgifter jag kunnat erhålla, leda till det Resultat, att Banken ej förr än om 10 år, men då, kan begynna att fullgöra sitt åliggande.
Jag vill nu ytterligare bestämma Caracteren af närvarande ställning med följande ord:
Banken äger tillgångar utom Silfret, fullt syarande emot dess utelöppande BancoSedelstock 22§ Million; dess Silfverfond antager jag vara -5 Millioner.
Jag antager dessutom att elen nu utelöpande Sedelstocken, tillsammans 26 å 27 Millioner, behöfves pä det sätt den nu löper i Den 5 Januarii. 379 men frågan: är det sätt, hvarpå den nu löper, det bästa? är dermed ieke besvarad.
Penningens effect, det vill säga, den nytta han gör, beror ej allenast på dess Massa , utan äfven på hastigheten, hvarmed han löper.
Ju större hastighet han får» desto mindre behöfver Riksdalerstalet vara för att räcka till.
Denna hastighet består ej i annat än deruti, att den minsta inöjeliga del af hela Sedelstocken ligger hvilande.
Detta åter förutsätter, att Penningen finnes hos den, som genast hetalar ut den.
Men utbetalningen mäste medföra Production.
Således skall då Penningen finnas hos Varutillverkaren, för att kunna löpa med största hastighet.
Nu går jag till hvar och en med den fråga: riktas de Capitaler, som utlånas, rakt in uti Näringarne? äro BancoDisconten, de publike Cassorna, med mera, ovilkorligen förbundna att framför allt lemna Penningen åt sådana personer, som begagna sig af Penningen för att öka Rikets Production? och, om detta vore föreskrifvet, frågas: är det möjeligt att dessa Utlåningar disponerades efter Näringsidkares behof, så att Öfverflödet ej kunde åtkomma ett Runstycke, men Arbetaren sluka alltsammans, med undantag af Näringsidkarens vinst?
Jag skulle mycket förundra mig, om någon, som är rädd om sina yttranden och blifvit vand att inför förnuftets
Domstol förr eller sednare stå till svars för dem, kunde svara mig på följande fråga:
Huru stor Penningeslock behöfver Sverige, med förutsättande att denna Penningestock vore på sitt rätta ställe?
Men svaret på denna fråga är äfven nödig innan ggO Ben 5 Januarii. man med säkerhet kan bestämma, hurudant Bankens tillstånd bör vara i Realisations-ögonblicket.
Derföre bör man söka att tillställa ett försök, hvarigenom Riksens Ständer vid nästkommande Riksmöte må sättas i kännedom af denna hufvudsak.
Hela nu utelöpande Sedelmassan, som uti Diskontlån utgått, anser jag skild i 2:ne delar, nemligen: 1:0 Största delen, utlånad åt Personer, som dermed omsätta Lån, bereda sig sjelfva till Concourser, deraf hämta sitt lifsuppehälle för dagen, med flere. 2:0 Minsta delen utlånad åt Näringsidkare.
— Den förra af dessa, hela DisconlMassan constituerande
Delar, bör minskas, och den sednare ökas.
Detta förändrar icke Sedelstocken.
Jag föreslår vördsamt att detta må för sig gå på följande sätt: 1:0 En Fond bildas af följande tillgångar: a) BancoDiscontens Räntevinst omkring 36o,ooo Riksdaler per Ar, eller under loppet af 10 år Capital ..... 3,6oo,ooo Räntor omkring .
. 400,000 4>000j000 b~) Banken öfvertager alla säkra Lån i Götha Canals Discont Capital 3,ooo,ooo Räntor 2,200,000 c _________ 0,200,000 9,200,000 Den 5 Jänuarii. 381 Afgår Götha Canals Byggnadskostnad ........ 2,200,000 Återstår disponibel Fond . . 7,000,000 2:0
De hittills godkända Organer för utlåningar till Näringarne begagnas, nemligen Pantsättning af Effeeter, värderade LandtEgendo mar, ManufaeturDiscont, JernContoiret och Odlingar på följande sätt: a) Alla Effeeter, som, med bibehållande af Bankens säkerhet, kunna pantsättas, böra belänas ända till \ af gångbara försäljnings-värdet vid den tid Lånet tages; till exempel Stångjern, Tackjern, Koppar på Vågarne och ritorr Råg i KronoMagazin lefvererad.
Om 3oo,ooo Skeppund Stångjern för en ökad Beläning med i af värdet erfordras dertill, och om de öfrige Effecterne skola med, blir hela den Fond, som af ofvannämnde 7 Mill. till detta ändamål af Banken bör användas: i,5oo,ooo b~) Ågare af LandtEgendom, som efter BancoMethode pantsatt sin Jord, böra, i grund af Production, få upptaga Lån.
Lån böra allmännast beviljas på 6 å 8 Månader, och derefter helt och hållet \ inbetalas eller högst och efter BancoFullmägtiges pröfning en gång omsättas. Hela denna LåneSumma 382 Den 5 Januarii. bör före Realisationen varda till 3.000.000 Banken indragen. c) Manufactur-Disconten bör få en ökad Disconträtt på Banken, stor 1.000.000 hvilken efter serskilta grunder hör fördelas, och endast på g Månader utlånas.
1.000.000 (T) JernContoiret återfår sin Discont rätt på Banken emot hela Contoirets Garanti på g Månader; fördelas efter Herrar Fullmägtiges godtfinnande, i grund af Förlagsbehof. 5oo,ooo e') OdlingsLån enligt Författningen; —— dock så att de före Realisationen ’ till fullo inbetalas.
Sedan Riksens Ständer på sådant sätt kunna komma i tillfälle att bedömma, huruvida Penningestocken kan, då den rätteligen fördelas, tåla någon förminskning, förespår jag det Resultat, att några Millioner befinnas öfverflödiga, hvilka då utur BancoDiscont-rörelsen böra indragas.
Ännu en annan Methode gifves, att gifva Banken Realisations-förmåga, den nemligen att föröka dess SilfverFond.
På den Skuld, sorn StatsVerket har till Banken, afbetalas ärligen 750,000 Riksdaler Banco.
Denna Summa bör hädanefter till Banken inbetalas på det Den 5 Januarii. 383 sätt, att 3oo,ooo Riksdaler årligen ingå i Silfver, och återstoden i Sedlar, till ersättning af den förlust Banken får vidkännas, i och för inlösandet af Disconternas Assignationer, hvilken förlust, hvad Götha Canal ensamt angår, uppgår till Riksdaler 218,000 Banco.
På detta sätt vinner Banken under loppet af 10 år 3,ooo,ooo Dess nuvarande SilfverFond är troligen 5,000,000 Men det är icke klokt, att på sådant sätt draga Penningen ur Rörelsen, då man tvärtom tinner för det närvarande rådligast, att bibehålla RörelseCapitalet oförändradt.
Derföre bör
Banken årligen utlåna ej allenast detta inkommande Silfver, utan af egen Fond dertill lägga 100,000 Riksdaler; deraf vinnes under 10 år uti Räntor öfver . . . 1,000,000 9,000,000 Hvaraf sluteligen följer, att Banken vid Realisations-tiden äger följande: 1:0 9,000,000 Silfver eller B:co 18,000,000 2:0 10,000,000 BancoSedlar, gamla och nya Räntor 10,000,000 28,000,000 384 Den 5 Januarii.
Men hvaremot Bankens fordran hos Statsverket försvunnit bland tillgångarne 7,500,000 Återstår Bankens disponibla Fond, utan att en enda fordran indrages 20,600,000 Deremot bade Banken först 27 Millioner utelöpande Sedlar och inlöste Götha Canals utestående Fordringar med nära Tre Millioner.
Summa Sedlar 3o,000,000 Då nu af denna Sedelstock kan indragas . . 7,000,000 Rester att realisera . . 23,000,000 Och då 20I är mer än af 23; så följer, efter här ofvan stadgade grunder, att Banken kan realisera efter 10 års förlopp.
Af denna Plan fuija många Beslut; hvaraf jag endast vill kort» ligen nämna de hufvudsakligaste: 1:0 Ingen BancoSedel utgifves utan Fond; således måste framdeles de Creditiver upphöra att af Riksens Ständer disponeras, som vid inträffande af Krig varit att tillgå; hvaraf följer att en KrigsFond måste framdeles tillskapas af Bankens Räntor. 2:0 Att, som de gamla EgendomsLånen försvinna, får den Princip i Bankens Utlåningar följer, Den 5 Januarii. 385 följer, att Hypolhekerna äro rörliga, lill exempel Effecler, Namn &c. 3:o
Här finnes endast 2,200,000 Riksdaler af Banken anslagit till Götha Canal, hvilket, efter erfarenheten bekräftade KostnadsFörslag, ligtigt förslår till Canalens färdigbyggnad.
Banken skulle då intet, på sätt Götha CanalsBolagsFörslag till FinancePlanen innehålla, utbetala till detta Arbete 4>8oo,ooo Capital och Räntor till Capital — 2,5oo,ogo Summa 7,300,000 R:dr Banco. 4:o Bankens Creditiv i{
Mill. som Götha Canal undfått:
Jag vill cj tala om 900,000
Riksdaler i Byggnads-bilriide — är icke afskrifvit.
Men Riksens Ständers Bank bör af Götha CanalBolags
Disconts utestående Fordringar, hvilka af Ilan k en öfvertagas, i kraft af sin förmånsrätt, uttaga detta Creditiv.
Herr Lagerhjelm anhöll alt dess Anförande måtte till Stats- och BancoUtskollen remitteras.
Lades på Bordet* Friherre von Platen, Achates Carj hade inlemnat ett så lydande:
För att icke på sisla Motionsdagen bortRidd. 0■ Ad.
II B, 49 > 5o 386
Den 5 Januarii. taga en för Ridderskapet och Adeln dyrbar tid, får jag för det. närvarande endast kortligen framställa en hos mig stadgad öfvertygelse, om nyttan af ett bestämdt pris, intill nästkommande Riksdag, för den Spannmål, som, genom Allmänna MagazinsDirectionens åtgärd, inköpes inom Riket, af Statens medel.