Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utsk. fått emottaga remiss dels af en samma dag utaf Hr Lind af Hageby, Carl August Ludvig, väckt motion, att de i Riddarhusdirektionens sessionsrum uppställda porträtter af Landtmarskalkar måtte förses med passande ramar, dels ett, i anledn. deraf, utaf Hr von Hartmansdorff, Angust, afgifvet yttrande, derigenom samma motion utsträckes äfven till de porträtter, hvilka äro förvarade i SekretaUtsk:s-salen.
I afseende på kostnaden för den ifrågaställa åtgärden, samt den tillgång Riddarhuskassan dertill lemnar, har Utsk.inhemtat Riddarhus-direktionens utlåt.; och har
Direktionen i anledn. deraf, meddelat dels alt, för förseendet med ramar af samtliga de å Riddarhuset nu befintliga Landtmarskalks-porträtter till antalet 50, jemte de två dylika porträtter af H. Ex. Hr Gr. G. A. Sparre och Hr Gr. Henning Hamilton, hvilkas målning H. R. o.
Ad. vid denna riksdag beslutit, kostnaden torde kunna inskränkas tili omkring 500 r:dr b:co, då likväl de i SekretaUtsk:s-rummen förvarade 41 porträtter, i anseende till det trängre utrymmet å väggarne derstädes, endast komme att erhålla smalare ramar, hvaremot de i Direktionens sessionsrum uppställda kunde blifva af prydligare beskaffenhet, dels alt, oaktadt den betydliga extra utgift Riddarhuskassan i år haft för prägling af Riddarhusets större medalj i guld och som nu ytterligare förestod för målning af tvenne Hrr Landtmarskalkars porträtter, kassan likväl kunde beräknas att under detta och nästkommande år lemna tillgång äfven för den kostnad, som för det nu ifrågavar:de ändamålet kunde erfordras.
Vid sålunda af
Direktionen upplyst förhållande och då Utsk. anser de ifrågavar:de porträtternas encadrering bidraga både till deras bättre förvarande och prydliga utseende, har Utsk. ansett sig böra vördsamt tillstyrka: att H. R. o. Ad. må åt dess Direktion uppdraga att låta, på Riddarhus-kassäns bekostnad, med passande ramar förse samtliga å Riddarhuset nu befintliga Landtmarskalksporträtter; äfvensom dem, hvilka hädanefter komma att, enl. R. o. Ad:s beslut, der uppställas; hvilket Den 23 Augusti. 273 hvilket dock till H. R. o. Ad:s vidare ompröfning hemställes.
Slockholm d. 21 Augusti 1848.
På RiddarhusUlskottets vägnar:
Thure Johan E. Lagerheim.
IV. F. Dalman. H. R. o.
Thorsdagen den 24 Augusti 1848.
Justerades 3 prot.-uldr. för gårdagens plenum.
Öppnades Hrr Electorers listor vid val af nya ledamöter i Stats- och Riddarh.Utsk:n; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde i Stats-Utskottet: efter N:o 1988.
Hr Adlersparre, Georg Axel: N:o 2080.
Adelsvärd, Erik Seth.
Rid dar hus-Utskottet: efter N:o 326.
Hr Lagerheim, Thure Johan Elias, och N:o 2304.
Hr Blomstedt, August: N:o 358.
Lagerbring, fullm.
Hr Blomstedt, Carl Reinhold, och — 2046.B.
Hr Schröderheim, Bror Herman.
Hrr Electorers listor vid val af ledamöter att, i permitterades ställe, inträda i Stats- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskm; och hade dertill blifvit utsedde i Stats-Utskottet: under ordinarie ledamoten N:o 212.
Hr Lind af Hageby, Carl August, beviljad 14 dagars ledighet, räknad från d. 26 dennes: N:o 1721.
Ekon.Utskottet: under ordinarie ledamoten N:o 3.
Gyllenstjerna af Lund8 H. 18 274 Den 24 Augusti. holm, fullm.
Gyldenstolpe, Anton Gabriel, beviljad 14 dagars ledighet, räknad från d. 26 dennes: N:o 1701.
Hr Ekenstjerna, Johan Fredrik.
Föredrogs och godkändes Exped.Utskis nedannämnde i gårdagens plenum på bordet lagde förslag till R.
N:o 184, ang:de lagbestämmelser, ronde qvarnar och sågverk, som med ångkraft drifvas; och N:o 185, ang:de ändringar i nu gällande bestämmelser, ronde stängsel-skyldigheten.
N:o 307, i anledn. af RiksStms skiljaktiga beslut, ronde cn i utlåt.
N;o 281 föreslagen votens-propos.
Cederströms vid detta mern. fogade reservation upplästes på begäran af Hr von Hartmansdorff, Aug., som derefter yttrade: Det betänk., som R. o. Ad. under N:o 281 afslagit, lyder i 3:dje punkten sålunda: ”Då denna fråga tvifvelsutan inverkar på bestämmandet af beloppet utaf den hufvudtitel, hvilken de försålda effekterne tillhört och således synes jemlikt 69 §;n Reg.F., böra genom omröstning i förstärkt StatsUtsk. afgöras, får Utsk., för den händelse att hvarken R. o. Ad. eller PresteSt. skulle tinna lämpligt att instämma i de 2:ne öfriga RiksStms beslut, föreslå följande votens-propos.:
Den som vill att, på sätt StatsUtsk. föreslagit, R.
St. hos K. M. i und. begära, alt de, för försålda kasserade, Staten tillhöriga effekter och persedlar af hvad slag och beskaffenhet som helst, hädanefter ingående försäljningsmedel, må ställas till R.
St:s disposition för att, vid en blifvande statsreglering, tagas i beräkning såsom tillgång för den hufvudtitel, hvilken de försålda effekterne tillhört, voterar ja; den det ej vill, voterar nej; vinner nej, kommer berörde und. begäran icke att äga rum.”
Detta förslag till votens-propos. blef af R. o. Ad. afslaget.
Skålen derföre vill jag nu icke upprepa, utan anhåller blott att en kaslisl måtte få uppläsa den utaf numera statsrådet Ehrenstam afgifna reservation, som finnes bifogad StatsUtsk:s betänk.
N:o 30, hvarest Utsk. framställt sitt förslag i denna fråga.
Sedan härefter Hr Ehrenslams ifrågavande reservation blifvit uppläst, tilläde Hr von Hartmansdorff: R. o. Ad. lärer af denna reservation nogsamt hafva funnit alt frågan är af den beskaffenhet att hon, när två Stånd stannat emot två, kan förfalla och att hon Den 2-4 A n gust i.
275 följaktligen bör förfalla.
Jag hemställer således att Ståndet ville, med vidblifvande af sitt förra beslut, förklara att frågan skall förfalla.
Uppå härefter framställd propos., vidblef R. o. Ad. sitt förut i ämnet fattade beslut, med förklarande att R. o. Ad. fann den fråga, i afseende hvarpå StatsUtsk. föreslagit den uti förevar:de mern. omförmälda voter:s-propos., hafva till följd af RiksSt:ns derom fattade beslut förfallit.
Föredrogs och lades till handlingarne StatsUtsk:s i gårdagens plenum på bordet lagda mern.
N:o 308, i anledn. af erhållen äterremiss å utlåt.
Föredrogs, men lades, på begäran af Hrr von Hartmansdorff, A ug., och von Hohenhausen, Mich. Sil v., ånyo på bordet StaisUtslcs i gårdagens plenum bordlagde mern.:
N:o 309, i anledn. af erhållne återremisser å 2:ne §§ i det mern.
N:o 280 bifogade förslag till stadganden i riksg:s-kont:s nya reglemente; och N;o 310, med förslag lill reglementariska stadganden, angtde de på riksg:s-kont. anvisade kreditiver.
Föredrogos och biföllos Stats- samt Allm. Resv.- o. Ekon.-
Utskms i gårdagens plenum på bordet lagda utlåtm:
N:o 69, i anledn. af väckt fråga om ett statsanslag af 1000 r:dr b:co för uppförande af eli. skolhus i Södra Finnskoga kapellförsamling af Carlstads stift; och N:o 70, i anledn. af väckt fråga om förändring af nuvaride sältet för presterskapets aflönande, biskops-embetenas indragning m. m.
Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af Hr von Hartmansdorff, Äng., och Gr.
Lagerbjelke, Gust., Stats-samt Allm. Besv.- o. Ekoo.Utskms i gårdagens plenum på bordet lagda utlåt.
N:o 71, i anledn. af väckt förslag, att hvarje moderkyrka och annex i riket må förpligtas att inlösa ett exemplar af den psalmhistoria, som af komministern Johan Wilh. Beckman utgifves under titel; Den nya Svenska psalmboken, framställd uti försök till Svensk psalmhistoria.
Ulskms i gårdagens plenum på bordet lagde utlåUn: N:o 72, i anledn. af väckt fråga om rättighet för åboer å såväl annex- och mensal- som stomhemman, att få lösa desamma till skatte; N;o 73, i anledn. af väckt fråga, angide tillsynen å karan 18* - 27 ö
Den 24 Augusti. täns-bevakningen vid likets kuster och gränsor, samt dess bekostande af Statens medel; och N:o 74, i anledn. af väckt fråga om utdelning åt försa tillingarne i riket af 2:ne exemplar utaf Svensk författningssamling.
Föredrogs Stats- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskms i gårdagens plenum på bordet lagda utlåt.
N:o 75, i anledn. af väckt fråga om rättighet för magistratspersoner och borgare att erhålla dagtraktamente, då de biträda vid syner och förrättningar för kronans räkning, äfven om sådane räcka blott en dag m. m.
Cederström, Jakob: Emot Utsk:s beslut ang:de detta ämne, har jag anfört en reservation, som åtföljer Utskrs betänk.
Den första delen af denna min reservation angår sådana besigtningar, som icke räcka öfver en dag, utan ofta måhända blott en fjerdedels timma.
Derföre hafva vederbör:de hittills icke varit berättigade till någon ersättning.
Den författning, hvars utvidgande nu påyrkas, har egentligen afseende på de förrättningar för kronans räkning, hvilka dagligen fortgå under flere månader, ja ofta under ett helt år.
Billigheten fordrar då att förrätlningsmännen skola derföre undfå ersättning, hvilken också blifvit dem tillerkänd.
Sedermera bar jag fästat mig dervid att Utsk. påstått att under det i 1841 års författning förekommande uttrycket ”inventeringar” jemväl borde inbegripas ränteri-invenleringar.
Så har författningen dock hittills mig veterligen aldrig varit tillämpad.
Ty den rådman, som enl. författningarne har nyckeln till ränterikistan, är äfven skyldig och för egen säkerhet berättigad att vara närvar:de då penningar den första i hvarje månad ur kistan uttagas eller dit inläggas.
Men någon ersättning för sitt besvär får han icke.
Jag kan väl icke förmoda att meningen nu är att han skulle hafva traktamenlsersättning för hvarje gång han infinner sig i ränteriet för att bevista kistans öppnande; det skulle i sanning blifva ganska dyrt för Staten.
Jag tillstyrker derföre afslag å hela detta betänk.
Om förhållandet med magistratspersoner i städerne vore enahanda med hvad som äger rum i hänseende till andra erabetsmän, eller att de äro aflönta af Staten och följaktligen skyldige att egna sin tid endast åt Statens tjens; så skulle Frih.
Cederströms anmärkn. vara grundad.
Magistrats-personer aflönas af städerne sjelfva för deras kommunala bestyr, men dessa upptaga icke hela deras verksamhet i anspråk.
När nu dessa tjenstemän äfven äro skyldige att, utan vedergällning, deltaga i sådane förrättningar, som röra Statens tjenst, så är det ju i sjelfva verket städernes borgerskap, som derföre aflöna dem, ehuru det borde vara kronan.
Så länge städernes innevånare ägde uteslutande rätt att idka vissa näringar, så hade de deruti en förmån framför andra, till följd hvaraf äfven vissa skyldigheter kunde af dem mera än af andra utkräfvas.
Men då i detta ögonblick genom näringsfrihetens införande, det är andra än städernes innevånare tillåtet att
Den 24 Augusti. idka borgerlig näring, så följer deraf, alt städernes borgare icke böra hafva större åligganden än andra näringsidkare.
Utsk. derföre hafva rikligt behandlat denna fråga.
Afven i fråga om ränteri-inventeringar gillar jag Utsk:s yttrande.
Dessa förrättningar äro ju sådana, som ske för Statens räkning.
Antingen de räcka längre eller kortare tid, bör väl ersättning derföre gifvas.
Göras de med allvar, kunna de icke medhinnas på en timme, på sätt i reservationen uppgifves.
För de inventeringar, deruti jag deltagit, har det vanligen häudt, att en hel dag åtgått.
Så har väl förhållandet äfven varit i andra ränterier, der större uppbörder ägt rum och varit i ränteriet innestående.
Det är verkligen besynnerligt att Hr von Hartmansdorff anser magistrats-personerne icke vara atlönte af Staten utan endast af städerne.
Han har således förgätit den del af tolagen, eller rättare hela tolagen, som är till städerne upplåten från statsverket; han har glömt att tullen af de qvarnar, som äro belägna på städernes område, blifvit till dem anslagen såsom hjelp vid atlöningen af deras embetsman, med ett ord de äro af Slaten, men icke af staden atlönade, och böra således äfven fullgöra Statens uppdrag.
Men genom den nu gällande författningen hafva magislrals-personer fått rättighet till särskild aflöning för deltagande i de förrättningar för kronans räkning, som fortgå under längre tid än en dag.
Jag har icke yttrat all ränteri-inventeringar skulle kunna slutas på en timme.
Jag har talat örn sådane besiglningar, som på en timme kunna verkställas; men i fråga om ränteri-inventeringar, har jag endast sagt, att det icke mig veterligt (innes något enda län, der författningen så tillämpas, som Utsk. synes anse vara det rätta.
Jag hemställer till Hr von Hartmansdorff huruvida han såsom landshöfding i Calmare län någonsin lemnat traktamente till uppbördsrådman för inventering af ränteriet.
Då man erkänner att förhållandet allmänt är sådant, så mäste man äfven medgifva vederbörandes skyldighet alt utan ersättning verkställa dylika inventeringar.
Frågan huruvida magistratens ledamöter egentligen äro Statens eller stadens embetsman, vill jag nu lemna derhän.
Denna tvistefråga går mera på sidan om ämnet.
Hvad som nu är föremål för öfverläggning, är huruvida magistrats-personerne i städerne billigtvis kunna fordra särskild aflöning af Staten för ifrågavande förrättningar, då de genom att hafva sin lön anvisad på tolag, qvarntull m. fl. till städerne inflytande och från Staten upplåtne afgifter, redan kunna anses vara af Staten aflönade?
Är det billigt att de skola hafva särskilda traktamenten för det de besigtiga t. ex. en spanmålstransport, eller närvara på ränteriet vid kassors inventering?
Gederström säger, eller att vissa inkomster äro af statsverket till städerne anslagne; men magistrats-personerne hafva derstädes icke blott samma uppbördsbefaltning, som åligger vederbönde uppbördsförrättare på landet, utan städernes embetsman 278 Den 24 Augusti. äro jemväl domare, såsom hvar och en vet.
Det fordrar dessutom en vidräkning, som här icke kan uppgöras för alt veta om de fördelar Staten förunnat städerne, motsvara deras skyldigheter jemförelsevis till landet; ty om stadshoer nu mera icke hafva andra rättigheter än landtman, hvarföre skola de förre i något annat hänseende, än de sednare, allona någon tjensteman?
På sätt jag förut nämnt, anser jag derföre billigheten fordra att ifrågavar:de tjenstemän för extra förrättningar äfven erhålla extra arfvoden, hvilket Utsk. också föreslagit.
Till svar å den hemställan Frih.
Cederström gjort lill mig i afseende på Calmare län, får jag säga att den tid då jag var tillf, landshöfding derstädes, hade näringsfriheten ännu icke införts.
Den författning, hvilkens förändring nu är i fråga, lydde då annorlunda än man önskar alt hon måtte göra.
Att den föreslagna förändringen nu vidloges, vore sammanhängande med den införda näringsfriheten.
Det torde också vara bekant att sedan hon infördes hafva vederbörande handtverkare i Stockholm yrkat ersättning för deras deltagande i förrättningar af ifrågaslällde beskaffenhet, hvilket förut icke inträffade.
Cederström: 1 anledn. af hvad den siste värde talaren yttrat vill jag endast hemställa till R. o. Ad:s ledamöter att sjelfve anställa en liten jemförelse emellan magistrats-personers deltagande i domstolsförhandlingarne i städerne samt nämndemännens å landet skyldighet att deltaga i häradsrättens sammanträden.
Må man dermed först tillse hvad ersättning desse sednare hafva för sitt besvär med att besigtiga kronans hus och gårdar, innan man talar om att tilldela de förre ytterligare vedergällning för deras närvaro vid besigtningar för kronans räkning.
Landtm, yttrade, att då Frih. Cederström, som begärt afslag å Ulskms utlåt., icke dermed kunnat åsyfta alla punkterne deri, hvilket skulle innefatta en motsägelse, särskild propos. å hvarje punkt syntes höra framställas, samt att Hr Landtm, derföre nu först linge hemställa om R. o. Ad. bifölle första punkten, hvaruti Utskrn tillstyrkt, att R.
St. hos K. M. i lind. anhålla om den förändring i K. kungörelsen d. 18 Januari 1841, alt äfven magistrals-personer och borgare, då de biträda vid besigtningar, värderingar och inventeringar (brandsyner å kronans hus likväl undantaene) må, utan afseende å huruvida förrättningen räcker en eller lieie dagar, undfå lika dagtraktamente, som dem nu tillkommer för dylika förrättningar, hvilka räcka mer än en dag.
Härvid ropades ja och nej, hvarpå Hr Landtm, hemställde om R. o. Ad. afsloge ifrågavar:de uti första punkten gjorda tillstyrkande, samt äfven denna propos. besvarades med blandade ja och nej; men då sedermera förnyad propos. till bifall å delta tillstyrkande framställdes, ropades starka ja jemte åtskilliga nej, Den 24 Augusti. 27 9 samt förklarade Hr Landtm, det han trott sig finna att härvid ja varit öfvervägande.
Uppå sedermera särskildt framställda proposrr biföll R. o. Ad. jemväl hvad litslen i de öfriga punkterne af ifrågavande utlåt, yttrat och hemställt.
Stats- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskms i gårdagens plenum pä bordet lagda utlåt.
N:o 76, i anledn. af väckt fråga om nedsättning i räntan för äldre qvarnar, som genom nya qvarnars anläggande lidit eller lida minskning i mäld-afkastning, biet härefter föredraget, men ånyo hordlagdt, på begäran af Hr von Hartmansdorff, Au g., och Hr Brakel, Gust. Mauritz.
Föredrogos och bi föllos BankoUlskts i gårdagens plenum på bordet lagde mern. och betänk.:
N:o 97, med förslag till föreskrifter, afseende kontroll å diskontverkens ombudsmäns uppbörd och göromål; och N:o 98, i anledn. af bokhandlaren J. S. Salmsons ansökning om eftergift af öfverränta å diskontlån.
LagUtslcs i gårdagens plenum på bordet lagda betänk.
N:o 63, i anledn. af väckt moliou om ändring i 11 cap. 10 §:n B.B.
Då nu föredrogs LagUtsk:s i gårdagens plenum på bordet lagda betänk.
N:o 64, i anledn. af åtskilliga motioner, ang:de förändring i lnottmåls-lagstiftningen, anmälde sig och yttrade Gr. Sparre, Erik:
Jag måste erkänna att det är genom ett misstag af betjeningen inom LagUtsk., som delta betänk, blifvit till RiksStm aflemnadt.
Meningen har varit att det ej skulle delgifvas dem förr än Utsk:s utlåt, i anledn. af K.
M:s nådiga propos. om ny strafflag jemväl hunnit att till Stånden inkomma.
Jag får derföre hemställa om ej R. o. Ad. skulle finna för godt alt besluta det detta betänk, skall blifva hvilande intilldess nyssberörde utlåt, kommit Ståndet tillhanda.
Landtm, hemställde om R. o. Ad., på sätt Gr.
Sparre föreslagit, ansåge att med pröfningen af LagUtsk:s betänk.
N:o 64 borde anstå, tills LagUtsk. inkommit med betänk, i anledn. af K.
M:s nåd. propos. om antagande af ny strafflag.
Föredrogos, men bordlädes ånyo, på begäran af Hr von Hartmansdorff, Au g., och Gr.
Lagerbjelke, Gust., LagUtsk:s i gårdagens plenum på hordet lagda betänk, och utlåt.: N:o 65, i anledn. af väckt motion om ändring af 2 § i 17 cap. Ä.B., ang:de vederlag för såld arfvejord; och 280 Den 24 Augusti. N:o 66, i anledn. af skedd återremiss af Utskrs betänk.
N:o 36, öfver väckte motioner om förändring af lagens stadganden om testamentsfriheten samt af 8 cap. J.B., ang:de rättighet att bortgifva jord, hus eller tomt.
Föredrogos och biföllos Ridd.Utsk:s i gårdagens plenum på bordet lagda mern.:
IV:o 11, i anledn. af väckt motion om upprättande af kostnadsförslag till ombyggnad af byggnaderne på Riddarhus-gården; och N:o 12, i anledn. af väckt fråga om de å Riddarhuset förvarade Landlmarskalks-porträllers förseende med ramar.
Upplästes och lades till handlingarne ankomne prot.utdr. från PresteSt. af d. 9, 10, 12, 15, 16 och 19, från BorgareSt. af d. 9, 12, 15, 16, 19 och 23, samt från BondeSt. af d. 9, 12, 14, 15, 16 och 19 dennes. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. ^ till 9 om aftonen.
Iu fidem protocolli, Albert Munck.
Lördagen den 26 Augusti 1848.
Justerades 6 prot.utdr. för d. 24 dennes samt pleni-prot. för d. 10 sistlidne Juli.
Hr Gr. o. Landt m. anmodade Hrr Electorer att utse en ledamot att inträda i Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk., under Hr Hedenstjerna, Wilh., beviljad 3:ne veckors ledighet, räknad från nästa Måndag.
Föredrogs ånyo StatsUtsk:s d. 23 och 24 dennes på bordet lagda mern.
N:o 280, bifogade förslag lill stadganden i riksg:skont:s nya reglemente.
I afseende på kostnaderne för inköp af de i förevande betänk, omnämnda böcker, har genom Den 26 Augusti. 281 misstag ordet ”ärligen” influtit.
Landtm, anhålla att propos. måtte komma att lyda till bifall å förslaget i öfrigt, men med uteslutande af det i 67 §:n förekommande ordet årligen.
Uppå härefter famslälld propos. biföll R. o. Ad.
StatsUtskrs fnrevar:de mern. med uteslutande af det i 67 §:n införda ordet ”årligen”.
Vid förnyad föredragning af StatsUtsk:s d. 23 och 24 dennes på bordet lagda mern.
N:o 310; med förslag till reglementariska stadganden, ang:de de på riksg:s-kont. anvisade kreditiver, yttrade sig Hr von Hartmansdorff, Aug.:
N:o 215, som här är åberopadt, af R. o. Ad. pröfvades, gjorde jag en anmärkn.
, hvilken jag vill erinra mig äfven godkändes af Ståndet.
Anmärknm innefattade att orden: ”under tiden emellan innevar:de och nästkommande riksdag” borde utgå, emedan om dessa ord qvarstode, och krig utbröte under nu pågående riksdag, så skulle K.
M. icke kunna begagna det stora kreditivet utan R.
St:s förseglade anvisning derå finge ligga ouppbruten, hvaraf följden blefve att af R.
St. måste äskas ett särskildt anslag för de utgifter, som till kriget erfordrades.
Då de öfrige Stånden icke gjort någon anmärkn. härvid, eller med afseende härå, fattat något särskildt beslut, återstår för mig blott att reservera mig emot det sålunda tillkomna beslutet och de följder detsamma kail medföra. R. o. Ad. biföll SlatsUtsk:s ifrågavar:de förslag till reglemenlariska stadganden samt ansåg det nu föredragna mern. i öfrigt ej erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarne.
Föredrogs ånyo och bifölls Stats- samt Allm. Besv.-o. Ekon.- Utskms d. 23 och 24 dennes j>å bordet lagda utlåt.
N:o 71, i anledn. af väckt förslag att hvarje moderkyrka må förpligtas inlösa ett exemplar af den psalmhistoria, som af komministern Johan Wilhelm Beckman utgifves under titel:
Den nya Svenska Psalmboken, framställd uti försök till Svensk Psalmhistoria.
Ekon.Utsk:ns d. 23 och 24 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 76, i anledn. af väckt fråga om nedsättning af räntan för äldre qvarnar, som genom nya qvarnars anläggande lidit eller lida minskning i mäldeafkaslning.
Frih. Cederström, Jakob- Jag anhåller att min reservation måtte blifva uppläst.
Deraf torde man kunna inhemta att den begärda undersökningen är i högsta målto öfverflödig.
Sedan den begärda uppläsningen försiggått, yttrade Hr von Hartmansdorff, Aug.:
Det förslag, Ulsk. här 282 Den 26 Augusti. framställt, anser jag i sjelfva hufvudsaken icke sakna skäl.
Det är möjligt att det för sakens verkställighet föreslagna sättet ej är det rätta.
Men om nian i st. f. uttrycket ”vederbör:de embetsmyndigheter”, införde orden: ”kammar-collegium”, då ordalydelsen blefve: ”att sedan genom kammar-collegium det blifvit utredt etc.”, så skulle man, såsom mig synes, komma på rälta vägen.
Då blefve icke underordnade myndigheter besvärade med en undersökning, som vore öfverflödig, emedan materiallerne dertill böra finnas hos kammar-kollegium.
Om möjligen någon upplysning der skulle saknas, så stöde bemälte verk öppet att den från vederbör, infordra.
Jag vågar derföre underställa Ståndet huruvida icke betänk, skulle med denna förändring kunna bifallas.
Den värde talaren, som nyss yttrade sig, synes icke hafva läst Utsk:s tillstyrkande till slut.
Ty äfven om man skulle kunna, genom insättande af orden ”kammar colhm” i st. f. ”vederbönde myndigheter”, förbättra den första delen af tillstyrkandet, återstår dock såsom anmärkningsvärd!
Ulsk:s förslag i sednare delen, der det heter: all ”K.
M. mätte vid en blifvande riksdag framlägga en sådan utredning för R.
St. samt tillika meddela nådig propos. i ämnet, med förslag lill de åtgärder, som K.
M. kan i nåder finna vara tjenliga för vinnande af en lika och rättvis beskattning å qvarnar”.
Det är denna sista fras, som innefattar en efter min öfvertygelse otillständig begäran, emedan den nnvande beskattningen är ifrån äldre lider fortfarande och en ändring deruti således skulle utgöra en rubbning af enskild äganderätt.
Den kan således icke genom K. M. och R.
St:s beslut ändras annorlunda än om medel tillika anvisas, till K.
M:s disposition, för inköp af samtlige qvarnar i riket och att man derefter bortsäljer dem, med vilkor att de böra vara un derkastade bevillning såsom fabriker.
Jag inser då ej nyttan af en K. propos. lill blifvande R.
St.; denna propos. kan icke hafva något annat resultat än att medföra en rubbning i äganderätten.
Min afsigt med tillstyrkandet af bifall å förevande betänk., är just motsatsen af viljan att åstadkomma någon rubbning i ägande-rätten.
Jag söker tvertom vidmakthålla densamma.