Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Att äter utan undantag wilja utsluta allt, skulle ofta leda till omintetgörande af ett hett beslut, som wisterligen genom justeringen bekräftas, men är redan förut fattabt och lika heligt, ehuru ej i tillständ att Utfärdas.
PZ sädant sätt skulle justera blifwa detsamma^ som besluta och besluta ej annat än »ventilera. §- 59- Ridderskapel o ch A beln:
"I stället för orden: alla hos Riks-Ständen före/läs: "alla hos samtelige Riks - Ständen." !ik - Den 10 October. 4019 Utskottet kan e) föreställa sig att samtelige Riks - Ständen betyda nägot annat eller mera äi» Riks - Ständer, rätt och flätt.
Präste-Ständet: "att det mätte an' komma pä hwarjc Ständs eget behag, att trycka Prv"toeoller eller ej, och att nyttan af deras tryckning icke "är sä alldeles afgjord."
Utskottet tror sig ej behöfwa ingä i nägot utförligt bewis för nyttan af Riksdags.Protocollens tryckning.
Samtelig?
Riks-Ständcn lära säkerligen erkänna ben; särdeles dä en witz offentlighet ingär i sjelfwa ben nuwarande Stats- Författningens äiprit.
Genom det Ständernas bfwcrläggningar allmängöras, uppkommer smäningom ett ifrigare bemödande att tala och skrifwa godt; och sämcdelst skola Protocollen, utan att behöfwa undangömmas, pä en gäng hedra Ständen och gagna allmänheten, hwilken detzutvm äger rättighet till erhållande af upplysningar huru allmänna ärenderne blifwit behandlade. §. 6i.
Ridderskapct och Adeln:
"Att den "i H förcflagne utlottning mätte undwikas."
Utskottet fär blott äberopa den i detta fall fullkomliga analogie med flera af Rcgerings-FormenS §§.
"Att dä Regerings-Formen ej föreskrikwer att "Förmyndare kunde wara en, tre eller feni, endast sist.
"nämnde antal mätte i Riksdags - Ordningen utsättas."
Utskottet har trott sig böra ät tillkommande Riksens Sanders pröfning bfwerlemna antalelS bestämma»- - 4020 Den 10 October. mande, hwilkct sannolikt ofta stall bero af periodiska omständigheter och dcn eller de Personers egenskaper, som ivid hwarje tillfälle kunna komma i fräga.
Präske - S1 ändet: "att Förmyndarc"Walen döra ste per cspita i Ständen hwark för sig, "och sedermera beräknas StändSwis, dä trenne Ständ "decidera."
Anmärkarcn, som ifrar emot en enda Ledamotutlottning, torde ej hafwa besinnat hela obehagligheten af den möjcliga händelse att ett helt Ständ skulle finnas, som utgjort minoritet och sälcdes ej dcltoge ! den af de öfrige Ständcn utnämnde Förmyndarens tillsättande.
Grundlagen har i wi^a fall, till hwilka det i fräga warandc tydligen kan lämpas, wisiigcn sökt förebygga äkminsione uppenbara Ständs - twister, utan att likwäl förnärma hwarje Ständs rätt.
Borga re-S tänd et: "att Nämnden "mätte wäljas af Ständcn och ej af deras, wsnligcr "Elcctorer, samt att det tydligen torde böra sägas att "NämndenS Wal gällc, säsvm Riksens Ständers Be"flut. "
Utstottet har i enlighet härmed förändrar §:ns lydelse. §. 62.
Ridderskapet och Adeln: "att som "Swensta Folket är frän urminnes tider fbrdclt utk "twänne större Claher, Frälse och Ofrälse; Riksens "Ständer- Justitiä Ombudsman mätte, till förekommande af mistförständ och oenighet, stiftewis wid "Riksdagarne wäljas af Frälse och Ofrälse," lik - Den 10 Octobep. 402 l Utskottet tror det ej böra Riksens Ständer betagas att wäija den 'till hwilken de äga största för» - troendet, och att, i enlighet med ben princip som är följd l Regerings - Formens 28 Z, fästa sitt afseende xä skicklighet, men ej pä börd.
P r e s t e - S k ä n d e t:
"Om Justitie - Om» "budsmannens öfwerfibdighet."
.Anmärkning emot Regerings - formen.
Pkäste- och Borgare-St änden:
"Betänkligheter ryid dest. för Justitie - Ombudsmannen ''förcstagna höga Värdighet."
Om Utskottet wägat l denna sak följa jin böjelse, hade säkerligen Justitie - Ombudsmannen, ätminstone i .Projcctct, fbrbljfwit utan Rang, men Utlkot» tet har nödgats erkänna det Nationen ännu tdrhända icke nog want sig att wärdcra hos Embetsmän den personliga fbrljenstcn, dä den ej omgifwcs af en flagS yttre glans eller stämplas af ett sjelfwa Embetek älföljande anseende. / - §. 6z. Riddersk a p.e t och Ad e l n, s a m t B onde - Stä n d e t.
"Hcmställcs huru förhällaS "mä enär flere än Tre Ledamöter af högsta Domstolen "kunde hafwa förlorat allmänna förtroendet." § är fullkomligt enlig med Regerings - Formen:
Man lärer nästan e) kunna föreställa sig möjligheten af ett större antal, och man bör hoppas att detta högsta i H:n utsatte sällan eller mildrig skall komma i frSgg.
Man torde derjemte päminna sig att Domen i detta fall fälles af allmänna Opinionen, rikan Ut densamma bchöswer stödjas pä bewistiga sel TredjL Band.
N;o 131, 182. och 4022 Den 10 October. och brott, hwilka enligt Regerings - Formens iv2 § beifraS.
P r e s t e - S t ä n b e t:
"Att denna Opinions "Nämnd är högst betänkclig?'
Anmärkning wid Regerings - Formen.
, T- 64.
Ridderskapet och Adeln: ''att för "de till Tryckfrihetens wärd tillförordnade Committera» "de ej nägok arfwode mätte anfläs, samt att omröst"ningSsättet emellan dem bör blifwa lika med Uistok"tetS. "
Utskottet har endast tillstyrkt' ett sädank Arfwode, hwilket Riksens Ständer allena äga att bewilja, sedan Summan af Stats - Utskottet blifwit söre» flugen, eller ock wägra, om sä godt syneS.
Att om» röstningen inom Commitön e) kan annorlunda beräk» nas, än per Ospita, följer af stg sjelf, emedan Corn» rnitterabe äfwcn kunna wäljaS utom Ständcn.
"Att förordnandet af "Wärdén öfwer
Tryckfriheten ej är annat än den Cen» "sure wi äga förut utom Statens tunga.''
Tryckfriheten skulle dä wärdaS af CcnArn.
Att wärda lärer wäl betyda nägot annat än inskränka.
Det förr» innefattar ett försmår och det senare ofta ett twäng.
''Att stadgas mätte huru med Prästdium förhäl*'laS bör, dä Justitie-Ombudsmannen är fränwarande."
Sädank lärer wara tydligt utan uttrycklig Lag.
I alla Werk, Utskott, Commuöer m. m. förer i Prästdis fränwaro den främsta Ledaryoten ordet.
T. 6s.
Den 10 Gctöbek. 4023 §. 65.
Ridderskapet och Adeln,samt Preste-ochBorgare-Ständrn: ''I an"ledning af den erindran alt Banco - Fullmägtige ej "döra wäljaS förrän, efter inhämtande af Banco-Utskottets utlätandc, be afgäcnde erhällit öecdLrZs."
Har Utskottet ock proZectcrat ctk tillägg i Z2§ . bil stadgandet härom egcnkcligen hörer.
Ridderskapet och Adeln: "UrkaS "annan Redaciion af Z:n med närmare bestämmande ?'af Fullmägtigcs skyldigheter."
Här torde be mera' allmänliga Termerne göra .tillfyllest, vet tillhör Jnstrnctionen att bestämma de-> taillerae och utsätta de mera particulicra äligganden, §.66.
Ridderskapet och Adela, samt Borgare - Ständet: "Samma Anmärkning-, "tom wid föregående § med afseende pä liden till Wal ''af Fullmägtige i Riksgälds - Contoirct."
I enlighet härmed är elt tillägg i zo § ln fördk. - ^ §. 67.
Ridderskapet och Adeln, samt Preste-och Donde-Ständen:
"Att blott "en Revision kunde emellan RikSdagarne förrättas."
Mom det att genom en sädan anstalt Riksens Ständers göromäl under Riksdagen blefwo betydligen dkade, ffulle R^viironerne fordra längre tid och sälcdeS föga met än Resepenningar bespara».
"Att 4024 DenOctobev.
"Att i anseende dertill., att äfwcn Stats - Wer, ''ket bör revideras, Revisvrerncs antal omöjligen kan "wara under 9, kanske 12 af hwarje Ständ.
Antalet, torde wara tillräckcligk, dä Oivisionernc ej kunna sannolikt bljfwa flere än trenne och Munda 8 Revisorer komma att arbeta pä hwarje Abrdetning.
P r ä s t e» S t ä n d e tt:
"Att efter orden e» "mellan Riksdagarne kunde tilläggas: enligt en dem "af Riksens Ständer föreskrifwen Instruction, "äfwcnsom att utsättas mätte, det Revisorerne "skola framdeles som hittills af konungen L "wänlig Ordning kallas."
Anmärkningen är i §:n iagttagen.
"Att Revisionerne mä begynnas ben Is Attg. "och räcka till November Mänads fluk, samt att un"der Ständernas Revision böra läggas icke allenast "Commerce, Collega Discontfond, utan ock andre Pu"bliqua Catzor och Medel m. m."
Mskottet har, efter noggrant ifwerwägande, ansett den projekterade tiden till Revisionernes början wara den lämpcligaste.
Hwad den senare päminnelsen angär spncs det följa af sig sjelf, att allt det som med Stats-Werkct äger omedelbarligt sammanhang bör äfwen undergä en dermed gemensam granskning.
Borgare - S tändett: "Anmärkning wid "stadgandet om Revision af Stats-WerketS tillftänd, "styrelse och förwaltning, samt att nägon föreskrift om "RevisorcrneS omrbstniugssätt mätte i §:n inflyta.
RcvisorerneS befattning utstakas iden afRikssenS
Ständer meddelande Znstruction, den Rcvisorcr ne - Den lo October. 4025 ne c) kunna öfverskrida.
Gränsorne för benna befattning ära emedlertid, äfwensom omröstningssättet, nu mera i § utsatte.. H. 69.
Ridder skåpet och Adeln: "att städ"gas mätte, det Riksens Ständers Fullmägtige och "Revisorer ej kunna i stna göromäl emottaga befall, "ningar eller till redo och answar ställas, utan- af Riksens Ständer allena.
Anmärkningen iagttagcn och ctk dermed enligt tillägg i Z:n infördt.
"Drkas följande förändrade redaction:
Ej ma ''någon till Hullmägtig eller Revisor förord' naS Ivid samma werk uti hwilket han är ?'Redowisande."
Alla i fräga warande Werk synas äga det samband, den gemenskap, att ben som är jäfkvig i det ena, bör äfwcn wara det j alla.
Preste-Ständek:
"Om ett närmare "bestämmande afl den Riksdagsmanna säkerhet som "Zullmägtjge och Revisorer böra äknjutai"
Denna erindran är anmärkt tvid §:s förändrade redaction. §.70.
Ridderskaprt och Adeln: "Samma "Anmärkning som ivid sz § rörande Sedlarnrs rullande.
Jnnehällek obserweradt. L. 71. 4026 Den io October. §.
?i Ridberskapet och Adeln:
"Alf §:nS "ordning mätte förändras genom omflyttande as dest "bäda Moment samt att nedjinnämnde tillägg kunde k "Z:n införas:
Expeditioner ifrån Utstött under"strifwas af de äldsta därstädes warande Ledamöter af hwarje Ständ."
Utskottet har ej funnit nägot stäk till ben yrkade förändrings »verkställande.
Den fönflagne tilläggningcn är iagttagen. §. 72.
Ridderskapct vchAdeln:
"Att se"ban ett Utstött sammanjcmkat Ständens meningar "dest Betänkande mätte för Ständerne föredragas in "pleno plenorum, eller ock att i nämnde fall härmed "kunde procederaS vä dplikt sätt, som 69 § af Rcge'ringS - formen stadgar.''
Af desta begge alternativ, har Utskottet först» del ansett det senare närmast leda till ändamälet och projccterat den ätgärd, som tillägget i Z utwisar. §. 7Z.
"Att be "allmänna Stadgar och Förordningar, hwarom Konung och Ständer gemensamt bestulit, wäl böra undertecknas och utfärdas af Konungen allena, men k "ingrestcn äberopas, att Beflutet af Kongl.
Majrt och ''Riksens Ständer gemensamt är fattadt?'
Sädant ligger i sjelfwa sakens natur och bftverensstämmer med hwad hittills brukligt warit, undantagande hwad Occoyomista Mäl beträffar, hwarom Konungen ensam beflutar. §.74.
Den 10 Oktober 4027 .§. 74.
Rid der skap et o ch A del nr "FrägaS "hwarföre
Beskattnings - frägor ej äro upptagne jemte "de Grundlags - frägor som k) kunna afgöra- utan "genom fyra Ständs sammanstämmande Beslut!" Swaras: Dc§a Ämnen äro af särskild bcflgf. senhet.
Grundlags - frägor fordra alltid samtelig» Ständcns enhälliga Bcflut; deremot kunna Beskattnings - frägor nägon gäng afgöras genom Trcnne Skänts pluralitet, äfwensom af Wedcrbörande Utskott i fbreskriswen ordning förstärkte. 3 öfrigt finnes ett tillägg i §:n intagit. §. 77- Prefte-Ständetr "Förefläs följande än.
"bring:
All af Riksens Ständer, efter af dem "werkstad granskning, uttryckligen gifwen 6e"cksree eller frikännelse frän widare answarig"het för det säledeS granffade och godkände, "skall gälla för ewärdeliga tider etc."
Tydlig öeckurgs kan ej alltid gifwas.
Dek som lemnäs oanmärkt kan anses hafwa wunnit en tyst äec-llurze.
Emedlertid har Utskottet gifwit § en förändrad redaktion. §. 76.
Ribderskapet ochAdeln; "om dek "stadgande, att första Momentet af denna § alltid bör .^före Riksdagen jemte RikSdagS-kallclsm och äfwen tvid "Riksdagens flut offcnteligen kungöras."
Ukflottet tror att RiksdqgSmäns helgd är all. mänt känd, och inga förefallna wäldsamheter göra det. ta kungörande nödwändigt.
R i d, 4028 Den 10 October Ridderskapetoch Adeln samt Borg a r e - S t ä n d e t:
"Drkas det tillägg i Z:n, att ut"Lkwer wankiga Garnizonen, fä ef Lrouppcr finnas "sammandragne eller sammandragas pä lo mil nära ''det ställe der Ständerne äro samlade."
Regerings ^ Formens 14 § lemnar Konungen Högsta befälet öfwer KrigSmagten.
Nägot missbruk af denna magt är ej att förmoda och skulle, i händelse det befarades, wisserligcn ej kunna förebyggas genom den uttryckligaste Lag.
Dessutom kunde, »lä hända, nägon gäng T^oupperncs närwaro blifwa nödwänbrg. till sordentlighetcrs förekommande. §- 77- Ridd erskap et och Adeln: "Förcfläs *'etk förordnande att Riksdagsmän äfwcn efter Riks, "dagen e) mä kunna tilltalas för deras Riksdags - gö» "romäl.''
Genom ett tillägg k §ms början är detta tydligare utmärkt.
Präste-Ständet: 'att näst efter Ledamöter instämt, kunde följa: dock härunder "icke inbegripen den händelse som Renerin,,s' AormenS 84 § och Riksdags-GrdnmgenS o»ntala."
Edum sädant synes öfwtrstödtgt, dä! äberopade §:erne fräga är om författares answar, hwilkct är helt annat än det man äger som Riksdagsman, har dock Utskottet, i enlighet med anmärkningen, infört ea 'tilläggning i §:rr.
Bor - Den 10 Mtober. 4029 B 0 r g a r e - S t ä n d e t: ^ätk i händelse m
''Rikdagsman begär ett groft brott och gripcS ä bär "ge,ning, han dä, utan förcgäende ransakning mä "kunna häcktas."
Denna erindran synes grundad, och en föreskrift härom har i § funnit rum. §- 78- ' ' - '
Ridderskapetoch Adeln: "om ett "undantag för Ridderstapctö och Adelns Ledamöter i "frägan om ledighets erhSllande frän Riksdags - gbro"mälen, samt att i allmänhet ingen Riksdagsman mä "förmenas att Riksdagen bearista."
I §:n har med anledning häraf ett tillägg influtit.
B 0 n d e - S t ä n d e t: "att dä nägon Riks- - "dagSman will frän Riksdags - orten afresa, bör Stän"detS bifall genom Prolocolls - Utdrag honom medde"las, hwarcftcr, om han är Ledamot i Utskott, nytt "ival genast mä företagas." .
Anmärkningen är iagtkagen. §- 79- Ridderskap! t och Adeln; "att i de» "händelse Konungen skulle önsta Riksdagens förlängande, det mätte wara honom obetagit, att derom "till Riksens Ständer afgifwa nödig proposition."
Konungens rätt i denna del tyckes wara honom fbrbchällcn, genom Regerings - Formens 109 § , der orden: dä stall LommJen kunna LiksenS Ständer - 40M Den ro October. der ätstilja synes innebära akt han, dä omständighe, terne sädant fordra, kan detta ätskiljande fördröja. §. 8v.'
Ridder skåpet och Adeln: "att efter "orden pä Rikssalen Uppkalla, krinje tilläggas: "hwarwid förhalleS saso»n wid Riksdagens "öppnande."
Jagttagik.
För öfrigt äro följande anmärkningar och för, slag gjorde, hwilka ej kunna hänföras till nägon witz §.
Riddrrsk apet och Adeln: "att ben "som till Riksdagsman blifwer kallad eller i följd af "sin ^8örd ämnar Riksdagen bcwista, men icke förut "swurit Konungen och Riket Tro och Huldhet, borde "en sädan edgäng fullgöra, innan honom Utl Ständer "kunde tillätas inträde."
Cn sädan ed har mera afseende pä allmänna undersätliga pligter, än egentliga Riksdagsmannq äligganden.
Oen torde alldrig owillkorligen behbfwas och Har hittils Åtminstone ej warit nyttkjad af Allmogen, som derföre ej warit mindre trogen.
- "Akt Utskottet mätte förcflä ett Formulair till *'ed, som omyndig Konungs Förmyndare äga att aflägga.
Utskottet har redan gätt härom i författning, skolandes ett sädant Formulair till Riksens Ständers pröfning ofördröjligen öfwerlemnaS.
B org are - Ständet: "att i Riksdags, "Ordnlngea mätte bestämmas huru tvid inträffande "Thron, Den 10 October. 4031 "Thronlcdighet bör sörhällas med LhronföljarcS utko"rande"
Utskottet har i anledning häraf föreslagit en särskild §, som torde kunna inflyttas emellan 60 och 61, U, "Slutcligen har i Borgare - och Bondc-Stän, ''ben blifwit yrkadt att Rcpresmtations-frägans afgö"rande borde förcgä Riksdags-Ordningens antagande "eller ätminstone sättet förcfläs hwaruppä de ännu 0» ' representerade kunde winna inträde.''
Denna fräga, som nästkommande Riksdag skall ofgöras, hbr ej egentcligen till Riksdags - Ordningen, hwilkcn jemlikt Regerings - Formens 85 Z tvid denna Riksdag kommer akt fastställas och sälcdcs mäste öfwer, ensstämma med gällande Författningar.
Det tillkommer de Representanter som nu äro, att stifta Lagarne, och först dä, när Representationen undergätt förändring, kan Riksdags - Ordningen förändras i de till Representationen hörande delar.
In Köetn I. v. Valerius.
StänderConstitutions .
Utskotts Protokoll d. 6 October 1809.
S. O. Wid Justeringen af dek utläkande, hvilket jemte omarbctadt Fb>flag till Riksdags - Ord, ning, Constitutions - Utskottet borde afgifwa till fh» klaring dfwer dr wid det äterfbrwisade Förflaget Ho Stätt» - 40Z2 Den lo October.
Ständen gjorde anmärkningar bcflöts, att i Protokollet skulle intagas de stiljaktige meningar, som nedannämnde Herrar Ledamöter under dfwcrläggningarne yttrat.
I anledning af 14 § anförde Herr Bistoppcn NI. m. Doctor borelia: t
"För min del kan jag icke tillstyrka Magk"stra tS-Person ers utestutande,frän rättigheten att pä "enahanda grund, som hitintills, wara Ledamöter uti "det Wällofl.
Borgare-Ständet, och säledcS utan afse, "cndc pZ wilkoret att deltaga i Borgerlig näring.
Jfrän "den tid dä Städcrne» Fullmägtige blcfwo kallade till ''Riksdagar, hafwa desse Embetsmän, som föra styrel, "sen uti Städcrne, icke allenast funnit rum uti Bor, "gare - Ständet, Utan hafwa de äfwcn wanligast un"der Wasa - Famillcns Regering warit kallade till Riks, "dagar, hwilket allt bcwisar sä wäl deras ostridiga.rät''tighet att sändas, som StädcrneS rättighet att sända "dem i egenskap af Fullmägtige.
Ätt de deltaga i be"flutct o.m Borgerskapets Bewillning, är icke mera af, "wika,ide frän Ordningen, än om Borgare skola bcflu"ta öfwer Magistrats-Personer i samma sak, och dä "tvid Riksdagarne StädcrneS rätt och bästa jemte Ri"kets stola bcwakas af Fullmägtige, sä finner jag alldeles icke hwarföre Magistrats - Personer böra anses "mindre skicklige uti desse delar än Borgerskapets med^'lcMMar.
Dess förutan föreställer jag mig att en sä "wäscnlclig . förändring uti Borgare - Stä,idets Con, "stituerande medförer en hufwudsakclig förändring i "sjelfwa Constitutioncn, och om wilkor fä häfta tvid "Personer till bewarandc af deras Riksdagsmanna-rätt "sä stulle alla Ständ kukna komma att underkast^is "förändringar, dem Regerings, Formen alldeles icke "med - Den 10 October. 4035 "mebgifwer.
Stänchen, sädane som de nu "äro, hafwa stadgat Regerlngs -sättet för sig: blifwe "det ock deras."
Härmed förenade sig i afseende pä de sist anförde ffäl, Herr Profcsiorn Doctor Wicman.
Wid zg ^ yttrade sig Herr RiddarhuslSecre, teraren Silverstoipe, att han ansäge sig böra säsom gifwet antaga att det i samma Z upptagne stadgande "att »inder Livll - och Lriminal-Lag borde äf''wcn förstäS de delar af LrigSlagac och Zör"fattningar rörande Rrigswäsendet, sorn ägck "tillämpning till Medborgare utom ÄrigS"Ätaten, äfwen borde gälla om de allmänna princi, "perNc för allt hivad r Krigslagäkve-bör komma under "benämning af twistemäl eller brottmäl, men ej om "de dctaillerade
Discipliusbud som ur besia grundprinciper "kunna härledas, hwilka discipliusbud syntes honom kun"na af Konungen allena stadgas, äfwcnsom, alla Reglc, "mentarista föreskrifter i afseende pä Arunens Exercice "och Economie,hwilkct hanaltsä önffat mätte för tydlig"hckenS skull hafwa blifwit i § intagit.
Uti benna mening instämde Herr Bruks- Patron Aberstein.
Herr Lagman Silversparre och Herr Grefwe Läsrner förenade sig till alla delar med de uti Rid, dårhus - Sccretcraren Silverstolpes anförande yttrade principer, ych ansägo tillika nägon annan, flutsatts icke kunna dragas af den l frägawarande §:n sädan den nn är redigerad, ivt iupra. !n 66cm f. O. Valerius.
Bc« 4vZ4 Den lo Dctober.
Äswenwäl och llvpä gjord hemställan af Herr Grefwen och Landt-Marskalken kades pä bordel följande af Constitutions - Utskottet fbrestagne förändringar och tilläggningar i-Riksdags-Ordningen. §.6.
Efter utförde G t a kL - Råbet: t den omyndiga Konungens namn. §. 8.
I stället för Hufwudstadey: RiksbagSorten. §. ii. Tillägg rvid §:ens flut:
I de Härader der Domhafwanden är af Frälse - Ständ, fbrordnes af Hof-Rätterne Ofrälse Walfbrrättare fbr BondeStändet.
Om tiden fbr de Riksdagar, till hwilka Konungen Ständcrne kallar, lärer Konungen i näder Hof-Rättcrne fbrständiga.
Om tiden äter fbr sädana Riksdagar, till hwilka Stats-Rädet, eller ock, enligt Regerings - Formens ys Z, de i densamma nämde wedcrbbrande kalla, äligge det dem alt Hof-Rälterne underrätta. §. 12. Zörändras salunda.
Efter ordet representeras: enligt Riddarhus - Ordningen, hwilkm, likasom öfriga Ständs-Ordningar, btr wara i öfwerrnsstämmelse med Griindlagarne författad. §. 15.
Den 10 October. 4035 §. iz.
Äbo och Borgs Stift utgä.
De öfriga stiften sända en Zullmäktig mindre; således för Upsala Stift Fyra Lyrksherdär, Linköpings
Fyra, Skara Tre, Strengnäs Tre, westerås Fyra, wexiö Twä, Lunds Tre, Göteborg Twä, Ralmar En, Carlstad En, -Hernösand Twä, Gottlands En.
Orden "den de sjelfwe aflöna'' utgå.
I första Mom. förändras orden "ä g e q t t sända" till: wälje. 2 Momentet erhåller följande ordalydelse:
De öfrige Rikets Städer äge att sända Fullmäktige af Stadens rätta Borgare eller ock sädana Stadens Magistrats - personer, som Borgerlig näring idka, och för den samma Borgerlig tunga draga, och Falu Bergslag af 4:de, paris ägare, som tillika äro brukande Bergsmän.
Walen skola ike inför Magistraten, pä sätt ä hwarje ort hittills öfligt warit, och beräkncs rösterna efter hwad hwar och en af de kväljande till Staden skattar, jamt för Falu Bergslag efter fjerdepart grufwedclarne.
Annorlunda än genom ordentlig omröstning af Borgcrskapet eller af detsamma utsedde Elcctorer, mä Riksdags Fullmäktig icke kallas.
Göteborg äge rätt att sända Tre, Städerne af Första Klassen: Norrköping, Carlskrona, Gefle, och af andra Klassen:
Upsala, Malmö, Calmar, Westerwik, Westeräs, Uddewalla och Wisby, hwardera Twä, samt alla öfriga Städer jemte Falu Bergslag hwardera en Fullmäktig.
Blifwer nägon stid i andra eller Första Klassen uppflyttad, njnte ock rätt att sända Twenne Fullmäktige.
Alla Städer af de twenne högsta Klasserne ware förbundne att sända minst en Fullmäktig; mm af de öfrige kunna Twä, 4yzh Dm 10 Octoher. högst Tre, ber dem sä godt synes, förena sig om en person, hwilken dock mäste wara till Riksdagsman wald för den Stad der han sjelf Borgare är.
Ingen mä för Städerna till Riksdagsman ulses, som ej minst Tre är warit Borgare i Staden, ej heller nägon för Falu Bergslag,, som cj lika tid warit derstädes brukande Bergsman. '§.15.
Ester ordet wälje: efter Hemmantalet.
I stället för bofast: besuten Jordägande.
Efter wilja flera Härad: inom samma Län. T 17.
I stället förD 0 mh afwande n: Walförrättare^ Wid §:NS flut ester bestämda: ^ Hwilka medel för Borgare - Ständet af Magistrater, ne, och för Allmogen af Kronofogdarne, utan särskilt arfvode, stola uppbäras och rrdowisaS. §. 13.
I stället för och att föra: eller att föra. ) flutet af §, i stället för e lle r den eljest något nesligt straff b lifwt t adömdt: eller för nägot ncfligt brott till straffskyldig. ' ^ / §- 19- I stallet för Dom h af wänden: Walförrättaren.
Ester jemte egen: och wcderbörandes af honom infordrade förklaringar. §.20. ^
Erhåller följande ordalydelse fän orden: sig ej instä ile r:
Äge ingen makt att tala Den 10 October. 40Z7 kala ä be förut närwarandeS bcsiut.
Ingen ware likwäl förwägradt att wid ProtokoltS - justeringen fä anmärkt, att han warit fränwarande och i beslutet ej deltagit. §. 21. - U)ld jltltet tillägges: Wid anteckningen och dä inträdcS - pollet erhälleS, tilldeles äfwen hwarje Ledamot ett exemplar af Rikets Grundlagar, pä dek ingen mä, till sin undskyllan, okunnighet derom förebära. §' 2Z. Zörändras till följande lydelse:
Samma dag dä Riksdagens öppnande kungbres, utnämne Konungen Landt - Marskalk för Ridderskåpet och Adeln, samt till Taleman för Preste - Ständet, Ärke - Biskopen, eller, om han är sjuk eller fränwarande eller hanS Embete ledigt, nägon annan af Biskoparne.
Sedan Borgare - och Bonde, Ständcn, hwart för sig, pä behörigt sätt blifwit constitucrade, begäre de hos Konungen, medelst dcputationer, deras Talemän, hwilka Konungen dä förordne.