Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
M. må i Nåder täckas förständiga Dess och Rikets K a m* mar-Collegrurn detsamma ti 11 behörig efterrättelse.
N:r 80.
Uppl. o. godkänd hos Sandi. Puks-St, d, n April 181S* Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse angående beslutne ändringar i Grundlagarne.
Sedan Riksens Ständer vid innevarande Riksdag pröfvat alla ifrån den föregående eller år 1815 hvilande, lagligen beredda, Förslag till ändring i Rikets Grundlagar, föranledda dels af Kongl- Majtts Nådiga Propositioner och dels af Riksens Ständers Ledamöters Motioner , få Riksens Ständer härjemte till E. K. M. i underdånighet öfverlemna sådana Förslag, som de »66 Underdåniga Skrifvelser'. enhälligt gillat och antagit.
Till dessa utbedja sig Riksens Ständer i underdånighet E. K. M:s Nådiga Bifall; och, om de såmedelst vinna full kraft af Lag, lärer E. K.
M- i Nåder täckas b©» Sörja att de blifva kungjorda.
N;r 81.
Uppl. och godk. hos Ridd. och Ad. d. i5 April 1818, -— Prcst-Ståndet d. i5 — — — BorgareStåndet d. j5 — — — Bonde-Ståndet d. 17 — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse om jemkning i Rot er ingen vid Vesterbottens Regimente, Under den »6 April ar 1649 har Allmogen i 10 Socknar af Vesterbotten, nemligen Ujneå, Bygdeå, Löfånger, Skellefteå, Piteå, Luleå, ÖfverCalix, NederCalix, ÖfverTorneå och Ne. derTorneå, hvaraf några nu belägne inom det för få år tillbaka inrättade Norrbottens Län, med Högstsalig Hennes Maj:t Drottning Christina af* glutit ett kontrakt, hvarigenom den åtagit sig Rålia till Krigstjenst 1056 gemene Knektar med Korporaler.
Då oredor och stridigheter emellan Socknarne årligen uppkommit, så val om Knektarnes tillsättning, som oqk om de anspråk, den ena Socknen dervid gjort på den andra, är af Kongl. Mnj:t under den 22 Januari 1695 i Nåder förklaradt, det Allmogen i Vester - Underdåniga Skrifvelseri 167 botten skulle, som annorstädes i Riket, blifva uti visse Rotar till det öfverenskomna antalet elJer 1056
Man indeldt, pä det, såsom orden lyda, en likhet med detta Knehtehället öfver hela Landet vara mätte , och den ena ej mera än den andra dermed hetungas.
Vid en, i följd af Kongl. Maj:ts den 26 November 1763 meddelta Nådiga Förordnande, år 1765 verkställd jemkning aE Roteringen vid Vesterbottens Regimente, har en sadan jemkning egt rum endast serskildt inom hvarje Socken och de derstädes befintlige Rotar , hvarvid likväl den olikhet blifvit bibehållen, att den ena Roten består af l||:dels, då deremot den andra utgöres af endast i|:dels Mantal.
Uti 4:de punkten af det för Regimentet den 30 Mars 1767 stadfästade Roteringsverk , försäkrade Kongl. Maj:t i Nåder, det skattlagda oroterade Hemman skulle uti Roteringen deltaga med de roterade; och, i anledning af Öfver- och Neder-Calix Socknars genom deras Fullmägtig vid 1800 års Riksdag gjorda underdåniga ansökning, fastställdes detta ytterligare medelst Nådig Resolution den 9 September 1801 med förklarande tillika, att det borde lämpas jemväl på de ny-hemman , hvilkas åtnjutna frihetsår sedermera Inno till ända.
Icke destomindre hafva ny-hemman blifvit serskildt indelta till utgörande af Extra Roterings-Manskap i krigstider, i anledning af Riksens Ständers Beslut vid 1809 or'h >810 arens Riksdag.
I följd af 180g års Fredsslut med Ryssland och den derefter skedde Gräns-reglering hafva 113 Soldat-Rotar bortgått från Öfver-och NederTorneå Socknar, hvilka, i stället för 203, nu Underdåniga Skrifvelser', endast utgöra 90 Rotar, och hvarmedelst
Ve* sterbottens
Regimente blifvit minskadt till 943 Soldater med Korporalen.
De inom ofvannämnde 10 Socknar belägne Fisken, Skogstrakter, Fä* bodar och Holmar, hvilka enligt 1695 ars Eqterings-Verk ansetts äfven böra bidraga vid ut* görande af de mindre) Hemmantalens Rotering , jiro sedermera för Kongl. Maj:ts och Kronans räkning använda till Statens förmån och på Ar* xende-auktion upplåtna åt den högstbjudande.
Af dessa om förhållandet med Roteringen yid Vesterbottens Regimente inhemtade upplys* tningar, är det uppenbart, att de to Socknar, hvilka åtagit sig utgöra Manskapet vid samma Regimente, ingått en sådan förbindelse gemensamt, men ingalunda Socknevis; Och deraf följer, att
Eoteringsskyldigheten bör på enahanda satt drabba hemmanen, samt hvarje hemman i jnöjligaste måtto deltaga lika uti ett sådant besvär.
Det har äfven hos Riksens Ständer korn* »nit i betragtande, hurusom hvarjehanda olägenheter med denna Rotering äro förenade för de Rotar, der delegarne finnas spridde till J5 och 20 mils afstånd från hvarandra samt långt aflägse från mötesplatsen.
Ständer tro' sig derför ega skal till den önskan och anhållan, de nu i underdånighet frambära, att E. K.
M-, efter infordrade Utlåtanden från Dess och Rikets Krigs- och Kammar-Collegier om allt hvad som angår Roteringen och förut skedd Rotejemkning vid Vesterbottens Regimente, täckes i Naclér utse och förordna visse Kommitterade, hvilka, en-' ligt den Instruktion , E. K.
M. lärer för dem litfarda, i orten noggraqnt undersöka Roterings - Underdåniga.
Skrifvelserl Verket samt för detfa Regimente i underdånighet föreslå och lill E. K. M:s Nådiga pröfning öfverlemna en ny Koterings-jemkning , med afseende på alla hemman inom Regimentets hela stånd eller läge, utan beräkning af Socknarne hvar för sig annorlunda än till hemmantalet samt hemmanens mer eller mindre förmånlighet, Och anse Riksens Ständer, i stöd af redan gifi)3 Nådiga Resolutioner, de inom
Socknarna befintliga skattlagdt nyhemman böra i nuvarande Ordinarie Knektehallet af 9)3 Man indelas saint alltså från Extra Roteringen befrias.
Riksens Ständer framhärda 8Cc. N:r 82.
Uppläst o. godkänd hos Ridd. o. Adeln d. i5 April 1818.
Prest-Standet d. i5 — — BorgareStändet d, l5 — — Bonde-Ståndet d. 17 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse angående Ädelforss Guldverk.
I anseende till den vid flere Riksdagar forde klagan ofver det förfall, hvaruti driften, af Ädelforss Guldverk kommit, anhöllo Riksens Ständer genom underdånig Skrifvelse den 2 Juli 1815, att Kongl. Maj:t i Nåder täcktes låta anbefalla en laglig och skyndsam undersökning på stället huru Verket drifves och Egendomen skötes , samt huru Arrendatorn OfverDi rektören Kihlström uppfyllt de åtagna och i Arrende-kontraktet föreskrifna villkor och för - XJnderdaniga Skrifoelser. bintlelser, äfvensom alt den klagande Allmogen, i den man det kunde röra dess rätt, måtte tillåtas att dervid hafva sine Ombud närvarande.
Det ar jemväl Riksens Ständer bekant, att Kongl. Majit under den >23tdje Oktober 1816 täckts i
Nåder anbefalla en sådan undersökning att förrättas af Bergmästaren i orten, och att densamma den inte och påfbljde dagar i Maj månad förJidet år 181 7 af Bergmästaren Jacobsson med biträde af fyra Bergs-Nämndemän blifvit verkställd.
Vid granskning af förrättningen, hvaröfver Riksens Ständers Stats-Utskott fått del af Protokollet, har det icke kunnat undfalla Riksens Stäirders uppmärksamhet: att Bonden Peter Jans. son, ehuru icke behörigen befullmäktigad, tillåtits vid undersökningen föra Alsheda Socknetnäns talan: att Förrättningsmännen , utan bestämdt yttrande öfver beskaffenheten af sjelfva Bruksgården med ladugårdsbyggnaden , Dambyggnaden, Hyttan, Prober-Kammaren, Rosthuset, Vänd-Rosthuset , Kohlhuset, Veikhuset, Knipsmed jan, Mjölqvarnen och Sågqvarnen, i Protokollet endast anmärkt, det dessa Byggnader och Inrättningar i det närmaste funnits i lika godt stånd, som vid 1801 års besigtning, undantagande Hyttan och Kohlhuset, hvilka ansetts bristfälliga: att, hvad de under Adelforss hörande Egendomar beträffar , all beskrifning deröfver är utesluten, med den allmänna förklaring, det de alla funnits försvarligen häfdade och undei hällne: samt slutligen att ej något utlåtande blifvit meddelt öfver beloppet af det Guld, som, vid jemförelse af de sednare a* Undenläniga Shrifvelser. 171 rens Malmbrytning m. m., ansetts kunna vid Ädelforss tillverkas.
Då således de hufvudsakliga omständigheter ännu finnas outredde, liviika utgjort föremålet för den om Ädelforss af Riksens Ständer vid 3815 års Riksdag i underdånighet begärde och af Kongl. Majit i Nåder anbefallde undersökning, föranlåta» Riksens Ständer hos E. K. M. i underdånighet anhålla , ej allenast att en ny laglig undersökning matte, i närvaro af KammarAdvokat-Fiskaien, eller annat allmänt Ombud , med första anställas utaf en eller flere i KergsVettenskapen kunnige och erfarne
Män, åt hvilka bör uppdragas att med yttersta noggranhet utröna huru Grufvudriften vid Ädelforss fortsättes och Egendomarne derunder skötas, samt huruvida nuvarande Arrendatorn Ofver-Direktören Kihlström i en eller annan tiel brustit uti fullgörandet af det med honom ingångna Arrende-Kontrakt, hvarom allt den klagande Allmogen må tillåtas åstadkomma den bevisning, som i sådant afseende kan anskaffas, utan ock att, i händelse vid denna nya undersökning Ofver-Direktören Kihlström skulle befinnas icke hafva uppfyllt hvad honom enligt Anende-Konttaktet. ålegat, han genast måtte från Arrendet varda skild, samt att E. K.
M. derefter, jemte befallning om Verkets nedläggning , såsom sig icke lottande, täckes i Nåder låta vidtaga de åtgärder med Ädelforss och underlydande egendomar, som för öfrige ledige Kronolägenheter blifvit föreskrifne; Och anse Riksens Ständer för öfrigt, att, då Guld-Verket vid Ädelforss icke vtdaie kommer att bedrifvas, jemväl de tjenst - 172 Underdåniga Skrif velger'. barheter m. m. böra upphöra, som Allmogen, hittills måst, i sådant ändamål, till sitt känbara lidande utgöra.
Nir 83.
Uppl. och godk, hos Ridd. och Ad, d, i5 April 1818» — Prest-Ståndet d. j,5 — — BorgareStåndet d. 15 -- t — Bonde-Ståndet d, 17 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Maj:t angående Stat för Flyinge och Dahlby Kungsgårdar och Stuteri-Inrättning.
Majit har vid Dess Nådiga Propo» sition om Stats-Verkets tillstånd och behof tillställt Riksens Ständers Stats-Utskott Handlingarne angående de i Skåne belägne Flyinge och.
Dahlby Kungsgårdar, den förra af 3ygidelsoch den sednare af -i^idels Mantal, hvilka Riksens Ständer vid 1812 års Urtima Riksdag öfverlemnat till Kongl.
Maj:t för att användas till den nödig ansedda Stuteri Inrättningen på sätt Kongl.
Majit funne nyttigast, och hvarest i afseende härpå Kongl. Majit behagat åt serskilde Kommitteracfe uppdraga att föreslå en för ändamålet nödig reglering af hushållningen och förvaltningen samt, sedan kommitterade inkommit med underdånigt yttrande under den 3 Juni nästlidet år, gillat de af ko-rwmitterade föreslagne Uöningsoch Utfodrings Stater tills vidare och intill dess de samma för erforderliga Medels anslående kun» Underdåniga Skrifveiser: 173 de Ri ksens Ständer meddelas.
Af Handlingarne inhemtas: att Kommittera» de vidtagit åtgärder för Kungsgårds-egornes uppmätning och affattning på Karta samt deras ut* arrendering 1 deri ordning Författningarne föreskrifva: att, med anledning af Riksens Ständers vid Kungsgårdarnes upplåtande till Kongl. Majna Nådiga disposition yttrade underdåniga önskan om regleringen med de 2-ne slags
Dagsverken, som dit varit utgjorda , Kommiterade hemstält och Kongl.
Maj-1 den 22 Mars 1S 14 bifallit, det
Arbets-bönderne skulle få med penningar efter årligt Markegångs-pris betala sådane Dagsverken, som under benämning af Hofveri• skyldighet utgått, undantagande Sexton af de närmast intill Flyinge boende Arbets-bönder utgjorda Hofve» rier, dem
Arrendatorn derstädes ägde rättighet att in natura begagna emot det han derför erlade till Stuteri-Inrättningen betalning efter enahanda beräkning, som Arbets-bönderne för de öfriga: att, beträffande det andra slaget af Dagsverken, som Allmogen i Sju Härader utgjort till Höbergning och Stängsel, Allmogen förklarat sig nöjd med dessa Dagsverkens betalande efter Er» ligt Markegångs-pris under 30 år, dock med vilkor att ett sådant åtagande ej skulle ligga den i vägen så vida skäl framdeles kunde finnas till dess befrielse från arbets-besväret utan motsvarande ersättning: att, efter beräkning af Kungsgårdarnes afkastning enligt upprattade Öfverslag, Komrnitterade tillstyrkt, _det Stuteriet må bestå af Nittio Hästar utom Ars-Fölungar, samt dertill föreslagit Utfodrings-Stat, hvarvid väl till en början uppkommer en brist af Hafra, Hö och 174 Underdåniga Skrifvelser.
Halm, som borde uppköpas, men hvilken brist genom högre Hö-arrende efter förloppet af innevarande år 1818 förmodades blifva afhjelpt : samt att uti serskildt öfverslag upptagas Inknmsterne till 6027 R:d 24 sk,, derunder afven begripen lösen för Dagsverkena med 3252 Rid 24 sk., och Utgifterne till aflöning för Stuteriets Chef och Betjening, åtskillige behof af Lysnings- och luventarii-persedlar samt Byggnads-äinnen, jemte medel till det i början bristande fodrets upphandling tillsamman 8427 R:d 24 sk, i följd hvaraf för närvarande på det hela skulle uppkomma en brist af >2400 R:d, hvartill Medel fordrades intill dess Stuteri-Inrättningen genom det högre
Hö arrendet kan fullt underhållas af Kongsgårdarnes afkastning:
Och bestiger sig den föteslagne Aflöning för Chefen och Betjeningen till 2917 R:d i kontant jemte 21 1 Tunnor Spannmål utom Hö och Halm för deras kreatur.
För öfrigt finnas ICommitterade hafva anmält, att nytt karakters-hus erfordrades för Stallmästaren; och, enär dermed ej kunnat uppskjutas, har Kongl. Maj-1, med gillande af det mindre kostsamma bland 2tne uppgjorda förslag, funnit godt tillåta, att de till detta behof erforderliga 22,344 R:d 44 sk., med afdrag likväl för dé dertill af Barthelemejska medlen förut anslagna 3000 R:d, skulle på 2:ne år med 8172 R:d 22 sk. förlidet och återstoden 11,172 R:d innevarande år förskottsvis anordnas af öfverskotteind på Stats-Verkets
Intrader för att sedermera hos Riksens Ständer till ersättning eller afskrifning i Kiks-Stalen anmälas.
Underdåniga Skrifvelser. 7*5 Dä Kongl. Majrt, genom ärendets öfverlemnande till Riksens Ständers åtgärd, bifallit Kommitterades tillika gjorde hemställan, att Flyinge och Dahlby Kungsgårdar och Stuteri, ehuru vid 1812 års Riksdag upplåtne till Kongl- Majas disposition, likväl komma att fortfarande betragtas såsom Statens samt alltså förvaltas efter de grunder Riksens Ständer i fnrmågo af 77 §.
Regeri ngs-formen föreskrifva, hafva Riksens Ständer beslutit, att Stuteriets organisation må så
Väl nu som för framtiden lämpas efter den tillgång , sorn berörde Kongsgårdar kunna lemna ti il Stuteriets årliga underhållande , sedan det först blifvit bragt i den ordning, som funnits nödig och hvartill serskilda Statens medel redan äro anslagna.
I fråga om den styrka af Nittio hästar, ettorn årsfölungat , sorn Komrnitterade för Stuteriet föreslagit, anse Riksens Ständer, att, då Kom* mitterade sökt ådagalägga, det Kongsgårdame skola kunna underhålla ett sådant antal endast ined et*, tillskott för innevarande år af 2400 R:d, må samma belopp, lika med de anslagna Byggnadsmedlen , anvisas att utgå på Stats-Verkets öfverskott å Intraderna för detta år, och finna Riksens
Ständer lämpligt att vid den föreslagne regleringen af Stuteriet och dess bibehållande i nu varande skick må bero.
Men, i händelse det högre Hö-Arrende, som påräknas för nästa år och framgent, icke skulle, såsom nu förmodas, blifva tillräckligt för Stuteriets underhållande , eller ock någon förminskning skulle uppkomma i den bland inkomsterne nu påräknade
Dagsverkslösen, om hvars upphörande fråga vid denna Riks - 176 Underdåniga Skrifvelseri •lag ater är väckt och hvaröfver Riksens Ständers serskilda underdåniga Skrifvelse af denne dag ingår, hör, enligt den här ofvan fastställde grund för Kongsgårdarnes disposition, Stuteriets styrka förändras och så lärnpas, att Inrättningen 11 å utan vidare bidrag af Staten, än det för innevarande år erforderliga, kunna underhållas med Kongsgårdarnes afkastning, emedan Statens tillgångar icke medgifva någon ytterligare årlig utgift för detta ändamål.
Hvad angar den föreslagne Rönings— Staten för Stuteriets Tjenstemän och Betjening samt dervid äfven Kommitterades uti en den 2:dia sistlidne Januari till Kongl. Maj:t afgifven , och den 3 Februari till Stats-Utskottet i Nåder remitterad ytterligare underdånig
Berättelse gjorda hemställan, att Chefen Stallmästaren Ehrengranath mätte undfå 1200 R:d i arlia I,ön, hafva Riksens Ständer funnit
Kommitterades sistnämmnde hemställan ej kunna bifallas, då för Stuteriets Chef, som hittills innehaft blott 1200 R:d årligt arfvode, nu blifvit i Staten upptagne, jemte 1000 ICd i kontant, åtskillige andre Köne-förmåner , nemligen 3a Tunnor Spannemål och 800 I/isp.
Hö rh. rn., utan hafva Riksens Ständer deremot trott, att både för honom och Betjeningen äro föreslagne fördelaktigare Röner , än många andre Kronans Tjenstemän och Betjente, som kunna anses vara af lika Grader, bestås.
Det är dock lii ksens Ständers tanka att, vid Reglering af ny Stat för en serskild Tjenstemanna-Corps, utaf hvars nit, drift och hushållning
Stuteriets styrelse och förvaltning på det nyttigaste sättet så hufvud - Underdåniga Sftrifvelser. hufvudsakligt ankommer, Rönings-vilkoren ej böra inskränkas, utan sä afpassas att Chefen och Betjeningen kunna ega en skälig utkomst; hvarför, och dä den föreslagne Staten, vid jemförelse med den sorn är reglerad för Strömsholms Stuteris Tjenstemän och Betjening, funnits med den. samma i likstämmighet upprättad, Riksens Stan. der antagit ifrågavarande
Stat att tjena till efterrättelse, intilldess sig visar huruvida af förutnämnde orsaker någon förändring i Stuteriet bl i fver nödig, då antalet af Betjeningen torde böra och kunna förminskas.
Uti Komrriitterades underdåniga Skrifvelse d. a sistl.
Januari, är val äfven föreslaget, att Stuteriet, sorn nu skall vara förlagdi' till en del å hvardera Kongsgården, måtte förenas på Flyinge och endast fölungar underhållas vid Dahlby, saint att, i afseende härå äfvensom de å Flyinge förut varande Stallens bristfällighet, dessa Byggnader jemte
Ridhuset måtte utvidgas och sättas i fullkomligt stånd, hvartill, enligt insände kostnadsförslag, erfordrades och alltså nu borde anslås en Summa af 9,434 R:d 16 sk.; Men Riksens Ständer finna sig icke i tillfälle att bedomina nyttan och angelägenheten af denna ekonomiska anstalt, utan få derför i denne del i underdånighet öfverlemna pröfningen och afgörandet till Eder Kongl. Majit, sorn, derest anstalten anses nödig och bifalles, torde i Nåder täckas låta de härtill erforderlige Medel utgå af anslaget för Kronans allmänna Byggnader i Eandsorterne, hvarå behöflig tillökning skall af Riksens Ständer tagas i öfvervägande.
Bihang lill Kikt-St.
Prat, 1817—1S1S- Bunt, N:r 15, 24. 178 Underdåniga Skrifvelser'.
Beträffande slutligen ersättning ej mindre för de, enligt Kommitterades sednare Skrifvelse ined Kongl. Majus Nådiga tillstånd litur Malmö LandtRänleri förskottsvis uppburne 7262 B:d 12 sk. 8 r:st., sorn åtgått i och för den verkstälhle regleringen, än ock för Kostnads.Summan till Nybyggnaden af karakters-huset, sorn är beviljad att med 19,344 R:d 44 sk. utgå af öfverskotterne på Stats-Veikets
Medel för nästlidet och innevarande år, finna Riksens Ständer vid sådant förhållande, och enär Kongl. Maj:t i Nåder pröfvat behofvet af dessa kostnader, någon annan åtgärd härutinnan icke återstå, än att de nu medgifva afskrifning utaf begge de sistnämnde Summorne uppå Stats-Verkets öfverskott af Intraderne för den tid, Utgifterne skett eller komma att ske, likväl emot behörig Redovisning för förskotterne och granskning af Redovisningen i föreskrifven ordning.
Riksens Ständer framhärda SCc. N.r 84.
Uppl. och godk. hos Ridd, och Ad, d. i5 April 1818. — Präste-Ståiidet d, 15 — — BorgareStåudet d. i5 — — Bonde-Ståndet d, 17 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse angående Dagsverksskyldig heter ne vid Flyinge och Dahlby Kcngsgårdar.
Då Riksens Ständer, enligt sin underdåniga Skrifvelse den 27:de Juli 1812, uppläto Flyinge och Dahlby Kongsgårdar i Malmöhus
Län till Kongl. Maj:ts Nådiga disposition, yttrade Rik - Underdåniga Skrifvelse, r. 179 sens Ständer tillika den underdåniga önskan, att Kongl. Majit täcktes lata genom vederbörlig un. dersökning utröna beskaffenheten af de till desse Kongsgård.ar utgjorda Dagsverken, sorn skulle vara af 2;ne slag, en del grundande sig på Kon. trakter, en del åter tillkommen genom frivilligt åtagande, samt att Kongl.
Majit i Nåder ville från detta besvär befria dem af Allmogen, som ej voro dertill förbundne, och för öfrigt förordna, det de ej in natura erforderliga
Dagsverken äfven måtte upphöra.
Vid sammanträden, som Eder Kongl. Majits Befallningshafvande i Malmöhus
Län angående Dagsverks - skyldigheten hållit med Allmogen derstädes år 1813, och hvaröfver Riksens Ständer fått del af Protokollen, liar Allmogen förment sig böra från denna skyldighet helt och hållet vinna befrielse på den grund, att densamma frän början skall tillkommit genom frivilligt begifvande, men Eder Kongl.
Majits Befalltiingshafvande har, med framställning att sådant skett fiån uråldrig tid tillbaka och med flere Konunga - Resolutioner på anförde besvär vid serskilde Riksdagar blifvit egentligen år 1760 den 1 8 December stadfästadt, förklarat, det annan fråga ej kunde upptagas än om betalnings erläggande efter Markegång för Dagsverks-skyldigheten, och att i allt fall den ifrågaställde förvandlingen häraf i penningar hvarken ökade eller minskade de skäl , som någon kunde hafva att tillgå till befrielses sökande från detta besvär å ort och ställe, sorn vederborde; i följd hvaraf Allmogen vid berörda tillfälle förmält sig villig, att under en tid af 30 år utgöra viss Under dänl ga Skrif pelser. penninge-ersattning, och skulle endast in natura komma att tills vidare fortfara en emot Sexton Hofverier svarande arbetsskyldigiiet; dock förbehöll sig Allmogen att emellertid ega öppet sö* ka fullkomlig befrielse från dessa Dagsverken.
Sedan, af sådan anledning, Riksdagsfullmäktige Nils Månsson eich.
Jöns Mänsson vid 18 15 års Rikdag hos Kongl- Majtt i underdånighet anhållit om befrielse för Allmogen i Frosta, Färs , Torna, Bara och Harjagers Härader från dagsverkens utgörande så i natura som i penningar till de då under Kongl. Maj:ts
Nådiga disposition stående Dahlhy och Flyinge Kongsgårdar, förklarade Kongl. Majit genom Nådig Resolution den 26 September 1815, att, med afseende på Allmogens frivilliga Öfverenskommelse vid förberörda sammanträden och då genom dagsverks-skyldighetens upphörande en betydlig inkomst frånginge det vid Kongsgårdarne inrättade Stuteri, hvilket utan motsvarande ersätti ■ning icke skulle ega bestånd, funne Kongl. Majit
Riksdagsfullmäktiges ansökning icke kunna i Nåder bifallas.
Detta Nådiga förklarande grundar sig alltså hufvudsakligen uppå Allmogens ifrågavarande begifvande att utgöra Bagsvei'-.s-sky Idigheten eller för den lemna ersättning under en tid af 30 år, — ett begifvande i så måtto vilkorligt, som
Allmogen vid detsamma förbehållit sig att äfven innan denna tids förlopp härifrån vinna befrielse , så framt den dertill kunde ådagalägga sin rätt.
Och, emedan en sådan undersökning, hvarigenom tillfälle varit Allmogen beredt att få ut-’ Underdärtiga SkrifvelseK1 röndt liuru
Dagsverkena från början tillkommit och om de äro af den beskaffenhet, som må berättiga till den Önskade befrielsen, icke skett, då föremålet för de hållna sammanträden inskränkt sig till Allmogens hörande om beloppet af penninge-ersättningen , utan att fråga varit om. sjelfva grunden för Dagsverkena och huruvida de såsom en hemmanet åtföljande skyldighet måga anses, få Riksens Ständer, enär dessutom härvid nu inträffar , att Flyinge och Dahlby Kongsgårdar med Stuteriet fortfarande komma att för Statens räkning förvaltas , hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att en fullständig undersökning måtte med första i Nåder anbefallas om beskaffenheten af de Dagsverken, sorn till dessa Kongsgårdar blifvit utgjorda, och hurnvida Allmogen ifrån dem lagligen bör vinna befrielse, samt att den i sådant fall, utan hinder af dess år 1813 lemnade endast vilkorliga begifvande, måtte få njuta befrielsen tillgodo, helst Stuteriets bibehållande vid dess nu varande hästantal med åtföljande större Stats-Summa icke bör stödjas på beräkning af ifrågakomna dagsverken, så framt de icke utgöra en Allmogens ovillkorliga skylldighet.
Ständer framhärda Si c. N:r 85.