Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Grefven och Land t marskalken tillkännagaf, att Herr Kuylenstjerna, Johan Carl, och Grefve Horn, Claes Fredric, af hvilka den förre varit Ledamot i RevillningsUtskottet och den sednare i RiddarhusUtskottet, och hvilka båda med Herr Landtmarskalkens tillstånd på korrt tid från Riksdagen afrest, sedermera hos Herr Landtmarskalken anmält, att de, den förre i anseende till angelägna honom uppdragne förrättningar vid Gqtha Canal samt den sedna^ re i anseende till inträffad sjukdom, icke vidare kunde till Riksdagen återkomma; i anledning hvaraf Herr Grej ven och Landtmarskalk en anmodade Herrar Electorer, att innan nästa Plenum utse en Ledamot uti Bevillningsutskottet, efter Herr Kuylenstjerna samt en Ledamot i RiddarhusUtskottet efter Grefve Horn.
Föredrogs å nyo och bifölls Stats- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottens den 23 sistledne
Maj under N:o 174 afgifne 3* .i.
Ben 3 Junu c, m. samt dea 27 i samma månad eftsrmiddagea på bordet lagde Utlåtande, örn anläggande af en Fyrbåk på Holmöns norra udde vid inloppet till Qvarken.
Föredrogos å nyo och remitterades till:
Banco -Uts kotte t: Herr Rosenblads, Bernhard, den 30 slstledne
Maj förmiddagen på bordet lagde motion, om upplysningars meddelande, i anledning af de från Utskottet inkomne Tabeiier rörande BancoVerkets tillstånd.
Riddarhus- Utskottet: ± Grefve Möners, Carl Stellan, den 30 sist— ledne
Maj förmiddagen på bordet lagde motion angående Riksdagsarfvode åt RiddarhusKam» mereraren och RiddarhusFiscalen.
Lag- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottens den 10 sistledne
Maj under N:o 6r afgifne samt den 30 i samma månad eftermiddagen på bordet lagde Betänkande, i anledning af väckte motioner om afskaffande af all Expeditions-lösen samt om nedsättning, dels i allmänhet, dels i serskilte delar, af nu gällande Taxa å Expa, ditions-lösen.
Herr Dea 5 JUnii e, m. 53 r.
Herr von Hartmansdorff, August: Ridder1* skåpet och Adeln har af Utskottens Betänkan» de inhämtat, att de hufvudsakligen anse första frågan angående afskaffande af pappers-lösen böra förfalla; men deremot föreslå de några jemkningar i afseende på sättet att densamma erlägga* Jag anhåller, hvad sjelfva saken angår, att endast få anmärka en brist i förevarande Taxa, hvilken jag ej hört nämnas af någon annan, den nemligen, att papperslösen för Consirtorieme icke blifvit der bestämd.
Men beträffande formen af målets behandling, uther jag mig få erinra om hvad jag redan vid Riksdagens början anmärkt, att nemligon Expeditionslösen är en beskattning och att det således icke bör bero af Kongl. Maj:t allena, att efter eget godtfinnande förhöja densammai Hvad de i detta afseende redan vidtagne åtgärder angar, så ankommer det naturligtvis på ConstitutionsUtskottet att föranleda åtal eller ej; men det är i afseende på framtiden jag fun.’ nit origtigt, att Utskotten tillstyrkt Riksens Ständer, att genom underdånig skrivelse till Kongl. Majit i sammanhang med de Snjknitigar, hvartill de om saken ingifna Memorialet- för öfrigt kunna föranleda, anhålla om öfverseende af ExpeditionsJ
Taxan, och jemkning i grunderna derjore.
Om detta ärende, såsom jag förmenar, är och måste vara af beskattnings-egenskap, så bör det ingalunda af Riksens Ständer i önskningsväg framställas.
Dessutom står det i ett visst sammanhang med den befattning serskildta Utskott Ridd, o. Ad, Prot. V, Band. 3 1)cn f) Junii <*, m. tet fått sig uppdragen, i afseende på StyrelseVerken, så vida den omfattar frågan om aflöningseättet för Embets- och Tjenstemän i allmänhet.
Delta synes mig, hvad UnderDomare vidkommer, vara ganska otjenligt, emedan deras inkomst nästan ensamt beror på inängden af de tvister som dragas för rätta.
Utkomsten eller den dagliga fördelen för de Domare hos hvilka tvister föist göras anhängiga, är således stridande mot biläggandet deraf.
Så länge detta förhållande fortfar, och Domaren finner sin räkning vid, att öka och utdraga både tvister och handlingar, så torde det vara förgäfves att, enligt åtskilliga Riksdagsmän» mening, skärpa eller- närmare bestämma , huru många rader som skola skrifvas på sidan, och huru mångå stafvelser på raden; ty den enskildta vinningslystnaden skall ändock motverka ändamålets vinnande.
Men om man funne för godt att, j stället för papperslösen, sorn förmodaligen icke lärer kunna afskaffas utan alltför dryg känning för StatsVerket, öka Chartan med papperslösens belopp för hvarje ark, och till verbörande
Domare såsom till andra Embetsmäa eller Officerare, ur StatsCassan betala en skälig lön, så skulle de öfverklagade olägenheterne af vidlyftiga handlingar och utdragen stil säkrast afhjelpas, emedan Domareo icke finge ökad inkomst, utan blott större besvär dtraf.
Jag tager mig således friheten underställa Högled Ridderskapet och Adeln, om ej frågan, få vidt den beträlfir en underdånig skrifvelse, angående jemkning af Expeditions-Taxan , må hvila, till dess SerskildtaUtskottet inkommit jjen 5 Junii <\ rn.
55 med dess förslag och yttrande, i afseende på Embets- och Tjenstemäns aflöning i allmänhet, Herr Rosenblad, Bernhard-.
I sednare delen aF Herr von HartmansdorfFs yttrande instämmer jag fullkomligt. jag anser det vara bög6t oiämpiigt, att Embetsmäns och Domares aflöning skall bero af den pappersiösen, sorn Parter och rökande erlägga
At sådan orsak håller jag ock före; att Ststen borde aflöna serskildte Skrifvare eller Notarier hos vederbörande Domare, och desse sednare, i stället för lösen , undfå någon motsvarande bestämd ersättning , då Statens derföre tillök fa utgifter, kunde genom ökad stämpelpappers afgift ersättas.
Jag för. ensr mig derföre i Herr von Hartmansdorff® anhållan, att Betänkandet i detta ämne må hvila, intill dess StatsUtskottet inkommit med dess förslag i afseende på Embets- och Tjenstemäns aflöning i allmänhet^ men jag tror dock, att förevarande fråga icke kan förr äti vid en blifvande Riksdag förekomma, sedan en ordentlig undersökning skedt om beloppet af denna utgående Expeditions-lösen , och om hvad ersättning derföre kan påräknas och gifvas.
Herr Dankvardt, Magnni Georg-. 1 anledaf Herr von Hartmansdorff anmärkning, att i den sednast utfärdade ExpeditionsTaxan Consistoriern2S Expeditions-lösen icke är intagen , vill jag vördsamt anmäla, att sådant icke härledt sig i följd af någon glömska eller försummelse 3 utan derföre att vid Taxans upp - 56 Den 5 Junii e. m. rättande någre omständigheter förekommo, dem jag nu icke kan påminna mig, hvilka gjorde, att man fann det lämpligast, att i Taxan icke införa något rörande Consistoriernes Expeditionslösen.
I afseende åter på Kongl.
Majtts af Herr von Hartmansdorff ifrågasatte rätt, att efter omständigheterne jemka ExpeditionsTaxan, så har en sådan rätt aldrig tillförene varit satt i fråga, ej eller lärer med skäl kunna göras stridig; ty annars skulle, efter samma slutsatts, icke ens BroTaxor kunna, utan Riksens Ständers medverkan af Kgl.
Majit fastställas och utfärdas.
Herr Dankvardt, Carl:
Det är med anledning af Herr von Hartmansdorff anmärkning i afseende på Utskottens tillstyrkande, af en underdånig hemställan hos Kongl. Majit om öfverseende af den sednaste ExpeditionsTaxan, så vidt den rörer Städernes Domstolar , sorn jag anhåller att få yttra några ord.
Utskotten, som ansett Kongl. Majds beslut, att förhöja Expeditionslösen vara en följd af den utaf Riksens Ständer beviljade lön tillökning för Rikets Embets- och Tjenstemän , hafva ej dragit i Betänkande, att tillstyrka det nämnda förhöjning af Expedkionslösen måtte sträcka sig äfven till Städernes Domstolar.
Det är en allmänt känd sak, att de fleste Embets- och Tjenstemän under de senare åren fått förbättring af deras löne-villkor, men Häradshöfdingarne, hvilkas löner å stat äro ganska obetydliga, hafva ej kommit i åtnjutande af denna förbättring annorlunda än genom ExpeditionsTaxans förhöjning, och jag förmodar att Kongl. Maj.t af Den 3 Junit e. »i. 37 Sländetnes egna skrifvelser ägt anledning till beviljande af den sista förhöjningen.
Det har deremot varit öfverlemnadt åt Städerne sjelfva, att förbättra löaerne förderas Tjenstemän, inen då anledning förekommit, att denna löneförbättring icke allmänt blifvit af Städerne bifallen, hafva Lagr- och Oeconomie-Utskottqn trott sig böra medverka till ett sådant, af.onn ständigheterne ' påkalladt ändamål.
I öfrigt , oclv hvad beträffar Herr von Hartmansdorffs yttrande om olämpligheten af det nu antagna Bättet, att enligt ExpeditionsTaxan aflöna Erabets- och Tjenstemännen, så voro flere med mig inom Utskotten af den tankan, att Domarens inkomst af papperslösen, borde genom förhöjning i ChartceSigillatce afgiften dem er* sättas- Men Utskotten trodde det vara för tidigt, att i berörde hänseende föreslå någon för-4 ändring, serdeles som Utskotten i detta fall ansett bäst att afvakta den allmänna reorganisationen af Domstolarne, som torde blifva en följd af den nya lagen.
För öfrigt är jag ingalunda emot att Betänkandet må, på sätt Herr von Hartmansdorff hemställt, tills vidare förblifva hvilande.
Uppå derefter af Herr Grejven och LandtMarskaiken. gjord proposition, fann Ridderskapet och Adeln för godt tillåta, det Lag- och OeconomieUtskottens ifrågavarande
Betänkande finge tills vidare ytterligare hvila på bordet.
Föredrogs å nyo Lag-samt.
Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottens den 10 sisi-* ■(5- 58 Den 3 Junii e, m. ledne Maji under N:o 62 afgifne samt den 30 i samma
Månad eftermiddagen på hordet lag~ de Betänkande, i anledning af väckte motioner, i afseende på ny Lagstiftning angående etängselskyldighetea.
För min del måste jag bekänna, att det nu uppläste Betänkandet är i någre fall så föga öfverensstämmande med hvad jag skulle önska och med hvad jag anser vara bäst, att jag anhåller, att det samma må få ytterligare hvila på bordet till nästa Plenum, Friherre Wrånge/, Henning, förenade sig med Grefve De la Gardie.
Grefve' von Platen, Baltzar Bogislans; Då en stängselförordning är af en så stor vigt för hela Rikets oeconomie j då vi äro på punkten att utfärda enny lag: och då, efter hvad jag af Betänkandet tyckt mig finna, ehuru jag ej nog fattat det, Utskottets förslag snarare är författadt med afseende å serskildta besynnerliga casus, än grundad» på allmänna förhållanden, så får jag hemställa, att nämnde
Betänkande måtte antingen få hvila på bordet tiil nästa Plenum, eller ock återremitteras till Lag- och OeconomieUtskotten, på det att frågan må kunna behandlas i sammanhang med förslaget ti 11| förändrade civil-lagar i allmänhet.
Herr Grefven och Landt Marsh olken förklarade, att den af flere Ledamöter gjorde begäran, att Lag- och OcconomieUtskottens ifrågavarande
Den 3 Junii e. m.
Betänkande mätte ytterligare hvila på bordet til! nästa Plenum, icke kunde enligt 49 §.
Riksdags-Qrdningen lörvägras.
Justerades PleniProtocollen för den 12 och 15 sistledne Maji för och eftermiddagarne.
Justerades PleniProtocollet för den 21 sistledne Maji förmiddagen.
Friherre Åkerhjelm, GuflaJ Fredric :
Uti mitt nu justerade yttrande anhöll jag , att vid ett annat tillfälle få afgifva några upplysningar, uti denna fråga.
Dessa rörde, huruvida vid 1818 års Riksdag en dylik anmärkning sorn mits, vid ett förslag a!
ConstitutionsUtskottet till ändring i Grundlagen, mötte någon svårighet vid återremissen till samma Utskott, och hvarföre denna anmärkning ej der verkade ändring i Utskottets mening.
Jag delade visserligen ej anmärkningens innehåll, emedan jag ansåg det alternativa förslag densamma innehöll, ej ändamålsenligt, men jag bestridde ej åtterremissen.
I ConstitutionsUtskottet, der jag då var Ledamot, upp:ogs ej anmärkningen af det skäl, att de 3 öfrige Stånden hade gillat Utskottets förslag, hvarföre Utskottet ingick till Ridderskapet och Adeln med anmälan derom, och hemställd'*, om icke Ståndet ville sam - 40 Ben 5 Junii. manjemka sina tankar med de öfrige Ståndens, eller ock lemna Utskottet underrättelse om motsatsen, på det att Utskottet kunde förstärkas och frågan således afgöras.
På grund af Lagformen blef derföre återremissen af denna anmärkning icke bestridd, hvarken af ConstitutionsUtskoltet eller af mig, hvadan ock ingen anledning till innonseqvens emellan då och nu af denna handling kan förefinnas.
Justerades PleniProtocollet för d. 21 sistledne Maji eftermiddagen.
Upplästes och lades på bordet följande från nedaonämnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden:
Af denna dag: N:o 179.
Angående förslag till samman^ jemkande af RiksStåndens beslut i frågan om medel till kostnadernes utgörande för Hans Kongl.
Höghet Kronprinsens förestående Förmälning och verkställde Utrikes resa.
Af den 16 sistledne Maji: N:o 8« Angående antagande af cn Vakt-i mästare.
Den 3 Junii c. m, N:o 9.
I anledning af väckt motion om ett förändradt Uppbörds- och Controll-sätt å de Staten från Postverket tillflytande inkomster.
Af den 20 sistledne Maj: N:o 10.
Rörande en föreslagen ny method till Bevillningens utgörande och fördelning samt fastigheters värdering.
I anledning af vackt motion om afkortnings-längdernes öfver Kronoutskylderne ingifvande till HäradsRätterne. i»
Fr lin BankoUtskottet:
Af den 28 sistledne Maji: N:o 17.
Angående de i Banken emot deposition af Bancosedlar lyftade Piastrar.
Från Lag-Utskottet.
Af den 13 sistledne Maji: ■V N o 63.
I anledning af vackt motion, att frågor om Hemmansklyfningar och besutenhet må från LagmansRätt, lika med andra tvistemål i vanlig besvärsväg få fullföljas.
Af den 9 sistledne Maji.
Nto 64, 1 anledning af väckt fråga, anr 42 Den 3 Junii e. rn. gående Expeditionssättet af Kongl. Maj:ts Nådiga Resolutioner i besvärsmål.
I anledning af väckte motioner och ändring uti 12 §. af Kongl. Förordningen den 13 Julii 1818, om inteckning i fast Egendom.
N:o 66- T anledning af väckte motioner, angående dels ändring uti 13 §af Kgl.
Förordningen den 13 Julii 1818 om inteckning i fast Egendom, dels tillägg till samma Författning.
Angående yrkad ändring uti 23 §• af Kongl.
Förordningen den 13 Julii 1818, om inteckning i fast egendom.
N;o 68.
Angående föreslagen ändring uti 24 §• af Kongl.
Förordningen den 13 Julii 1818 om inteckning i fast egendom.
I anledning af väckt motion om upphäfvande af 25 §. uti Kongl. Förordningen den 13 Julii 1818, angående inteckning i fast egendom. N o 70.
Angående föreslagen ändring uti Författningen om inteckning i jord och fast egendom å landet.
Från Lag- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiVt skotten :
Af den 26 sistledne Maji: N:o 71.
Angående yrkad förändring uti skyldigheten till vägars underhållande.
Den 3 Jiuiii e. m. 43 Af den 10 sistledne Maji.
N;o 72.
Öfver väckt motion, angående byvägars anläggning och underhållande.
Angående rättighet tili grustägt å andras ägor för underhållande af allmänna vägsrne, samt sättet och ordningen till samma »ättighets bestämmande och begagnande.
Af den 14 sistledne Maji: N:o 74.
I anledning af väckt fråga om jemnkning i SeglationsOrdningen till förmån för Rikets mindre Sjöstäder, Från Allmänna Besvärs- och Oeconomie- Utskottet:
Af den 20 sistledne Maji: N:o 99.
Om inrättande af Directioner för d^f IndeltaCavalleriets beklädnad m. m.
( Af den 24 sistledne Maji.
Öfver gjorde förslag till upp^ häfvande eller ändring af vissa stadganden i Kongl. Majits iöroyade Nådiga Skolordning af den 16
December 1820, samt till Kongl.
UppfoctringsComittéens upplösning.
Fran Särskildta Utskottet:
Af den 29 sistledne Maji:
Angående väckte frågor, dels om Löne - 44 jytn 3 Junii c. nt. anslag för visse Embeten och Tjenster , dels om indragning af Bergs-Tings-Rätterne och af Biskops- eller DomProsts-Embetena.
Upplåstes ett från RiddarhusUtskottet in- J kommit så lydande Memorial:
Utdrag af Protocollet hållet hos Högloflig* Ridderskapet Och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm den 5 Junii 1823. S. D. Remitterades tills * 1 BaiicoUtskotteti Herr Rosenblads, Bernhard, d. 30 sistledne
Maji förmiddagen på bordet lagde motion om upplysningars meddelande, i anledning af de ifrån Utskottet inkomne Tabeller, rörande BancoVerkets tillstånd.
Riddarhus- Utskottet: Grefve Mörner®, Carl Stellan, den 30 sistledne Maji förmiddagen på bordet lagde motion, \
Den 3 Juni i e. m. angående Riksdags arfvode åt Riddarhus-Kimmereraren och Riddarhus-Fiscalen.
» Ut Supra. S. D.
Föredrogs å nyo och bifölls Statssamt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskotteni den 20 sistledne Maji under N:o 174 afgifne samt den 27 i samma månad eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, om anläggande af en Fyrbåk på Holmöns norra udde vid inloppet till Qvarken.
S. D. Föredrogs å nyo och gillades följande från nedannämnde Utskott inkomne samt den 30 sistledne Maji eftermiddagen på bordet lagde Utlåtanden :
Fran Stats- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieVtskotten:
Af den 20 sistledne Maji t N:o 176.
I anledning af väckt motion om anslag af medel till en Myrs aftappning.
Om anslag af allmänna medel till fullbordande af en väg anläggning emellan Öfver- och Neder Calix Socknar inom Norrbottens Län.
Af den 26 sistledne
Maj: rörande utlemnande i Bokhandeln af de exemplar, som se^' 46
Den 3 Junii e. m, dan utdelning i RiksStånden skett , öfverblif' va af Comtnitterades till reglering af Rikets StyrelseVeik afgiine och genom Serskildta Utskottets föranstaltande tryckte underdåniga Betänkande, med dertill hörande handlingar.
Vid förnyad fördragning af ExpeditionsUtskottets den 23 sistledne Majallätne samt den 30 i samma månad eltcrmiddagen på bordet lagde Memorial, innefattande Utlåtande öfver Ridderskapets och Adelns återremiss af Utskottets förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse N o 43, angående pitestanda till Brukea af åboerne å de hemman, som Bruksidkare till skatte inlöst; tann Ridderskapet och Adeln för godt , att, enär berörde förslag redan blifvit af de öfrige Henne RiksStånden godkändt, för dess del dervid låta bero.
S D- Föredrogos å nyo och återremitterades, i anledningaf dervid gjorde anmärkningar, Allmänna Besvärs- och OecononmUtskottets den 20 sistledne
Maj afgifne samt den 27 i samma månad eftermiddagen på bordet lagde
Utlåtanden:
Nto 96.
Rörande väckt fråga om modification i författningarne angående meddelandet af Pass åt utländske män, som hit i riket söka inkomma. * N:o 98.
Angående anva dandet af den till Städerne donerade jord.
I t Supra.
Den 3 Junii e, m, 4 7 S.
D- Vid förnyad föredragning af Ali* manna Besvärs- och OeconomieUtskottets den 20 sistledne
Maj under N:o 97 afgifne samt den 27 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, i anledning af de hos Presteoch BorgareStånden gjorde anmärkningar vid Utskottets den 8 sistledne April meddeldte Betänkande, angående tidens förlängande för de allmänna utskyldernas erläggande; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkande , redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallit, Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde läggas till Handlingarne.
Då nu ånyo föredrogs StatsUtsPottets den 20 sistledne
Maj, under N-o 167 afgifne samt den 23 i samma månad eftermiddagen, på bordet lagde Utlåtande, öfver Kongl. Msj:ts Nådiga remiss i fråga om Statens Ordinarie Räntors utgörande i Skåne ©ch Blekinge samt Bohus Län; blef berörde Utlåtande, på grund af de utaf åtskilige Ledamöter dervid gjorde anmärkningar, till StatsUtskottet återremitterade Ut Supra.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan half till tio om aftonen In fidem Protocolli, O J.
Lagerheim, 48 Den 6 Junii f. nt.
Fredagen den 6 Junit Plenum klockan 9 förmiddagen.
Öppnades Herrar Electorers lista’ till val af en Ledamot i BevillningsUtskottet, efter Hr Kuylenstjerna, Johan Carl, samt|en Ledamot i RiddarhusUtskottet efter Grefve Horn, Claes Fredric; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde.
1 Bevillning s-Utskottet: N:o 1985.
Herr Nordenanckar, Gustaf, samt i Riddarhus-Utskottet: N:o 66.
Grefve Sparre till Söfdeborg, Eric.
Föredrogos å nyo och gillades följande från nedannämnde Utskott inkomne samt den 3 den-: nes på bordet lagde Memorial och Utlåtanden.
Från Bevillnings- Utskottet.
Af den 16 sistledne Maji.
Angående antagande af en Vaktmästare.
Af \ • * ' Den 6 Junti f m, 49 Af den 20 sistledne Maji: N:o 11- I anledning af väckt Motion om nfkortnings-längdernes öfver Kronoutskyldernes ingifvande till HäradsRätterne.
Frän Lag-Utkottetl
Af den 9 sistledne Maji: N:o 64.
Angående Expeditionssåttet af Kongl. Majas Nådiga Resolutioner i Besvärsmål.
Från Särskildta Utskottet:
Af den 529 sistledne Maji; Angående väckte frågor dels om löne atl~ slag för vissa Embeten och tjenster och dels om indragning af Bergs-Tings-Rätterne och af Biskops- eller Domprost Embeten», Företogs till pröfning
LagUtskotfets den 13 sistledne Maji under No 73 afgifne samt den 3 dennes på bordet lagde Utlåtande i anledning af väckt motion, att frågor om Hem4 mansklyfningar och besutenhet mi från LagmansRätt, lika med andra tvistemål i vanlig Besvärsväg få fullföljas.
Grefve Spens, Carl Gujlaf: Jag hemställer till Höglofl Ridderskäpets och Adelns upply Ridd. 0. Ad.
Prot. V. Band. 4 5o Den 6 Juni i f, m. sta omdöme huruvida icke utom det skäl, som innefattas uti Herr Björkenstams reservation mot LagUtskottets ifrågavarande Betänkande, ännu ett annat linnes, som talar för den mening, att tvister om besutenhet, böra vara afgjorde med Lagmans- Rätts beslut i ämnet: detta skäl består nemligen i behofvet al local kännedom för den Rätt, utaf hvilken dessa frågor skola afgöras.
Då denna kännedom i afseende på dessa mål mera än vid de fleste andre, är af nöden, och endast kan ägas af en Domare , som vistas i orten, synas mig sådaoe tvister framgent, som hitintills böra vid Lagmans Rätt upphöra.
Ett annat skäl till stöd för denna satts, är den förlust, som genom uppehållet af vad till högre instans tillskyndas den vinnande partén.
Utskottet har väl anfört, att den lidande vore förvissad om skadestånds erhållande, enär den tappande alltid fick sig ålagdt att ställa borgen för kostnad och skada, såsom ett villkor för rättigheten, att draga Lagmans Rätts Dom under högre pröfning; men jag hemställer, huruvida de förluster som kunna tillskyndas medborgare, derigenom, att frågor om besuttenhet icke skyndsamt blifva af~ gjorde, alltid äro af beskaffenhet att kunna ersättas ?
Äfven i Statsoeconomiskt afseende är det af vigt för samhället att gådane mål snart afslutas, emedan de invecklade förhållanden , som af dem uppkomma äro afgjordt skadliga för hemmanens häfd och följaktligen äfven för Slaten.
Deruti lärer också orsaken ligga till det stadgande, att dessa tvister icke få genomlöpa lika många instantier, som alla andre.
Den 6 Jvnii f. ni.
Si På dassa skäl anhåller jig vördsamt, att LagUtskottets Betänkande måtte återremitteras.
Det synes mig vara tydligt, att om LagUtekottets Betänkande bifalles, det ändamål derigenom först och främst skall vinnas, att frågor om hétnmansklyfningar komma att betraktas ur en mera generel synpunkt än hittills skedt.
Det är svårt att i allmänhet bestämma hvad med besuttenhet bör förstås, då en person kan vara besutten på ett tjugufjerdedsls hemman, en annan åter knapt på ett helt, hvilket allt beror af de binäringar, med hvilka hemmans innehafvaren är i tillfälle att sig försörja.
Om nu det stadgande fortfarande skulle bestå, att sädane frågor ej kunna dragas under högre pröfning än LagmansRätts, som vid afgörandet endast ägde att taga i beräkning ett visst qvantum jordrymd, skulle det största hinder läggas i vägen för populationens tillväxt.
Jag tillstyrker derföre bifall af LagUtskottets Betänkande, hvarigenom jag är öfvertygad, att en generellare åsigt vid behandlingen af dessa frågor beredes, än den som hittills ägt rum, då deras afgörande stadnat hos Lagmans-Rätter ne#
Herr Von Hartmansdorff, August:
Jag för enar mig i samma åsigt af ämnet, som den Friherre Cederström framställt.
Den local kännedom Grefve Spens anser erforderlig för ett rigtigt bedömmande af frågor om hemmansklyfningar, kommer ej att saknas, äfven i den 52 Deri 6 Junii j. m. händelse dessa mål hädanefter blefvo behandlade på sätt Lagutskottet föreslagit.
Jag har nemligen ej kunnat finna det vara Utskottets mening, att sådane frågor framdeles skulle gå LagmansRätterne förbis utan endast att de derifrån, i samma ordning, som andra mål, må kunna fullföljas.
Det skäl Utskottet åberopat, att dessa frågor ofta äro för de tvistande parterne af vida större vigt, än arfstvister och dylikt, synes mig vara väl grundadt.
Jag tillstyrker således bifall å Betänkandet, emedan jag anser en återremiss deraf icke vara nödig.
Äfven jag instämmer fullkomligen i den mening, Friherre Cederström och Herr von Hartmansdorff i detta ämne yttrat.