Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I detta fall skall jag icke hindra ett bifall af Utlåtandet.
Grefve von Schwerinj Fredric Bogislaus :
Då ifrån arne Stånd anmärkningar gjordes vid Utskottets första Betänkande, ålåg det naturligtvis Utskottet att pröfva och besvara dem.
Antingen Utskottet nu fann anmärkningarne grundade eller fann sig föranlåtet föreslå Riksens Ständer ett begifvande till hvid Canal-Direction önskat , kan vara likgiltigt, då tvisten är afgjord; och då Utskottet bestämdt gjort för behåll, att det icke må lända till praejudicat föi framtiden, så är Öfverste Berghmaos omsorg för Nationens Cassa fullkomligen tillfredsställd.
Jag anhåller derföre om bifall ä Utskottets sednare Utlåtande, Herr Pereswetoff Morath s Anders Wilhelm:
Jag var en bland dem i Banco-Utskot tet, som, då frågan derstädes förra gängen förevar, delade Utskottets åsigt i ämnet; men sedan, i anledning af skedd återremiss, Grefve von Plåtens yttrande härstädes förre gången blifvit af Utskottet noga öfvervägdt, fannö vi, hvad de ifrågavarande pensionerne angår , lämpeligt ingå uti hvad Grefve von Platen yrkat, emedan det för Canalarbets-Cassan medförde en verklig fördel , ty följden skulle annars blifva den, att vederbörande Tjenstemän vid CanalVerket måste öka sine pretentioner på lön , enär de icke kunde få hopp om någon slags ersättning vid inträffande sjukdoms- eller andre tillfälligheter.
Med de restrictioncr Utskottet Den 4 December e. rn. föreslagit, är det alldeles ingen fara, att bifalla hvad Utskottet nu tillstyrkt.
Jag hemställer således , att Ridderskapet och Adeln täckes åt Utskottets sednare ifrågavarande Utlåtande lemna dess bifall.
Herr Grefven och Landt - Marskalken förnyade den af honom , till bifali ä BancoUtskottets Utlåtande, förut gjorde proposition.
Ropades J a och N e j. Herr Berghman:
Jag anser det tillägg , som jag föreslagit, högst nödvändigt för framtiden.
Jag har en gång förr stått här ensam och ropat
Nej, men likväl vunnit vid voteringen.
Man har velat ålägga Ständerna den skyldighet att fullfölja Canal-arbetet, för det att Ständerne biföllo dess påbörjande 1809, Af samma skäl torde ock hända, att, när Bolaget icke längre kan utbetala pensionerne, denna utgift kastas på Stats Cassan.
Jag får anhålla om den proposition jag föreslagit.
Enär en sådan fråga, solliden Herr Berghman befarar, icke kan förekomma förr än vid nästa Riksdag, torde det kanna öfverlemnas åt då blifvande Ständer att afgöra den.
Då jag yrkade, att anslag till Canal-arbetets fullbordande måtte beviljas , förbehöll sig den värde Ledamoten , att detta måtte ske, endast i egenskap af Låne-anslag.
När nu anslaget kallas Låne-anslag, torde det vara onödigt att ingå i pröfning, huru de effecter 342 'en 4 December c. m. användas, som tillhöra Canalen, Iivari Ständerne icke äga att inblanda sig.
Jag skulle önska, att sä litet af tiden som möjligt måtte upptagas med discussion häröfver.
Det finnes i Utskottets Utlåtande uttryckeligen förbehållet, att detta icke för framtiden skall komma Ständerna till last.
Ett sådant förbehåll är uttryckeligen gjordt, hvilket Ridderskapet och Adeln lättast kan finna , om detta ställe i Utlåtandet ä nyo uppläses.
För öfrigt tror äfven jag det vara. nödyäudigt, att anslaget endast såsom Låne-asslag betraktas, men anser det icke vara värdt, att nu röra mer i den saken.
Herr Berghman: Herr Hjerta har illa fattat min mening , om han trott mig vara e« mot att Canalen ger pensioner af egna medel.
Detta vill jag icke hindra , endast det icke kommer Staten på någon kostnad.
Jag anhåller ännu en gång om proposition, eller att jag må få höra den citerade strophen i Utlåtandet uppläsas , då min reservation torde vara onödig.
Härefter upplästes det af Herr Berghman omförmäldte ställe i Banco Utskottets Utlåtande.
Det är väl icke att för moda, att Staten kan komma att betala dessa pensioner, men icke dess mindre tror jag det vara säkrsst , att Ridderskapet och Adeln förbehåller sig , att Staten icke mä dermed för framtiden graveras.
Den /{.
December e, m, 343 Henr Grefven och Landt-Mar skallien gjorde å nyo proposition tili bifall å Banco-Ufskottets Utlåtande.
Om Ridderskapet och Adeln bifaller den nu gjorde proposition, får jag yrka Votering.
Om Herr Berghman påminner sig , har i Hufvud-Betänkandet rörande Götha Canal influtit den mening, att Ständerne icke efter år 182g på något sätt erkänner sig skyldige att biträda Canalen.
Jag anhåller, att Herr Berghman täcktes fästa uppmärksamhet hätvid och afstå från en votering, som endast på dubbelt sätt skulle upptaga tiden.
Jag kan icke afstå från mitt yrkande, att det af mig föreslagne tillägg måtte göras.
Om det ändå vore den minsta betänklighet dervid ; jag finner mig annars nödsakad att begära Vorering.
Herr Uggla Göran Gustaf:
För min del hvilar jag visserligen trygg vid Utskottets Utlåtande, men jag anser likväl det af Herr Berghman föreslagne tillägg så oskyldigt och tillika så billigt, att jag icke finner någon betänklighet, att derå tillstyrka bifall.
Jag skall icke vara envis att bestrida den värde Ledamotens 344 Den 4 December c, m. yrkade tillägg: det gör visst ingen ting, emedan det står i fullkomlig consequence med hvad förut är beslutadtj men då det endast innefattar ett upprepande af samma ord, som finnas i det nyss upplästa och bifallna Utlåtandet, skulle ett sadant särskildt tillägg till Ridderskapets och Adelns bifall se besynnerligt ut.
Herr Berghman kati ju låta det upptagas i Protocollet såsom dess enskilta Reservation, så blir det för den värde Ledamotens egen räkning.
Jag lärde i min ung dom ett ordspråk:
Jag bar sett mycket inträffa, som jag aldrig förmo^at» Ja§ önskar, att detta tillägg måtte göras, Jag vill likväl icke besvära Ridderskapet och Adeln med en votering, utan får åtnöja mig med min enskilta reservation, Herr Berghman_, Ambrosius Magnus:
I förmiddagens
Plenum hade jag äran anhålla om den Proposition, att Ridderskapet och Adeln täcktes anmoda Herr Grefve von Platen , att låta särskildt trycka sitt anförande i anledning af Constitutions-Utskottets yttrande öfver de af Särskildta Utskottet föreslagne Grundlags-förändringar.
Denna Proposition blef då icke gjord, hvarföre jag nu får förnya min anhållan derom, Grefve 0)071 Platen Baltzar Bogislaus :
Med full erkänsla för den värde Ledamotens Den 4 December c. m. 345 Motion, hemställer jag dock, då vid denna Riksdag alldeles icke varit brukligt att låta särskildt trycka några yttranden, huruvida detta nu kan anses passande, Jag för min del anhåller ödmjukligen att det icke måtte ske.
Vid denna Riksdag har mycket inträffat, som icke handt förr.
Om ej Grefve von Platen vill låta trycka det, supplicerar jag att få låta verkställa tryckningen för min räkning.
Herr von Hohenhausen s
Det torde icke vara skäl, att särskildt trycka etc yttrande, utan att tillika trycka alla anföranden öfver samma ämne.
Jag instämmer således med Grefve von Platen, och kan, på de grunder han anfört, icke eller lemna mitt samtycke till den gjorda anhållan.
Herr von HartmansdorffHugust:
Jag förenar mig med den siste värde Talaren; och får blott tillägga , att då det är föreskrifvet, att Protocollerne skola tryckas, lärer ej något särskildt tillstånd uti förevarande afseende behöfvas.
Jag afstyrker derföre all proposition.
Jag förenar mig med den siste värde Talaren och anhåller få fästa uppmärksamheten derpå, att, sedan Protocollet blifvit justeradt, det beror helt och hållet af Herr Berghman, att låta trycka det när som helst.
Hela olägenheten, hvarföre det nu icke kan bifallas, är, att det ännu icke är justeradt.
För 346 Den 4 December e, m. öfrigt tycker jag det vore lämpligare, att icke ensamt trycka ett särskildt yttrande, utan tillika dein som förut och efteråt i ämnet afgåfvos.
Hvad de siste tvenne Talarne anfört om den rättighet en StåndsLedamot i dera-s tanka äger, att efter justeringen när som helst kunna trycka ett Protocoll, står ej rätt väl tillsammans med 4. mom. 2. §.
Tryckfrihets-Lagen, der detta förbjudes, utan vederbörandes tillstånd.
Om nu frågan är om en discussion eller ett helt Protocoll, så är Ståndet denna vederbörande; men om frågan endast är om en Ledamots enskildta yttrande» så kan väl den vederbörande icke vara någon annan, än denna Ledamoten sjelf, eller uti nu ifrågavarande fall, Grefve von Platen.
Jag tycker det vore bäst att låta hela saken falla.
Det är blott Grefve von Plåtens modesti, sorn gör att han icke vill medgifva denna tryckning.
Jag anhåller derföre ora Ridderskapets och Adelns bifall till min frami ställningom icke Grefve von Platen protesterar deremot.
Herr Grefven och Lanclt-Mdr skalken yttrade, att dä Gretve von Platen tillkännagifvit sin önskan, att någon särskild tryckning af dess ifrågavarande anförande icke måtte äga rum, samt Herr Grefven och Landt-Marskalken förmodade, att så val Herr Berghman som Rid - Den December c, m. 347 derskapet och Adeln torde i denna del vilja gå Grefve von Flåtens önskan till mötes, ansåg Herr Grefven och Landt-Marskalken sig böra hemställa, om icke sil fråga om särskild tryckning af berörde anförande finge lörfalla.
Vid förnyad föredragning af Bevillningsutskottets den 2 dennes under N:o 62 aflåtne, samt den 3 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde Memorial, i anledning af yppade skiljaktigheter i afseende på det i den nya Bevillnings-förordningen förekommande stadgande, angående den af Bryggare, Handtverkare och andre Borgersman, hvilkas rörelse och näringsfång egentligen äro rigtade på inhemska produeter, utgående Bevillning; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, under förblifvande vid dess i detta ämne förut fattade beslut, samt med godkännande af den utaf Utskottet föreslagne Voterings-proposition, öfverlemna berörde fråga till Förstärkta Stats-Utskottets afgörande.
Företogs till pröfning Constitutions-Utskottets den 11 sisth Nov. under N:o 71 aflåtne, samt den 16 i berörde månad på bordet lagde, Memorial, innefattande förslag till ett tillägg i 56. §.
Regeringsformen. 348 Den 4 December e. m.
Jag sif ulle endast underställa , om icke de i redactionen förekommande orden: önskningsmål &c. kunde förändras till:
Dock i de mål, hvarom 89- §• handlar &c.
Ty genom användande af benämningen önskningsmål kunde långvariga tvister i framtiden komma att äga rum, emedan man icke alltid vore ense om hvad dermed skalle förstås; men om den af mig föreslagne redaction begagnas , tror jag all sådan misstydning vara förekommen.
Jag anhåller hos Herr Grefven och Landt-Marskalken om proposition till Ståndets instämmande i denna tanke , och remiss deraf till Constitutions-Utskottet.
Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade förklara Friherre Cederströms vid ConstitutionsUtskotrets
Memorial framställde anmärkning utgöra Ridderskapets och Adelns gemensamma tanka, samt på sådan grund berörde Memorial till Utskottet återförvisa.
Jag skulle i anled ning häraf önska, att få framställa en annan anmärkning, som möjligen också torde kunna blifva Ståndets gemensamma tanka.
Constitutions-Utskottet har blott tillstyrkt, att vederbörande
Utskotts i sådana mål först framställda förslag genast må af Stånden kunna med ändringar antagas.
Jag tror det vara bättre, om redactionen innehöll, att de skola genast kun - Den 4.
December c. m, 349 na af Stånden med ändringar antagas.
Annars kunde blott för detta ordet: må ganska många stridigheter uppkomma, om återremiss borde aga rum, eller icke.
Då härvid blott ar fråga om sådana mål, som Konungen kan efter sitt eget välbehag afgöra, der Ständerna blott ega önsknings-rätt; samt dessa mål ofta äro af den beskaffenhet, att
Ständerne dermed upptaga längre tid än med dem, hvaröfver de sjelfve äga besluta , sä tror jag det vara tillräckligt, att de kunna försia gången definitivt afgöras, helst bordläggning i alla fall äger rum.
Då hvar och en vet, att ett Betänkande skall ovilkorligen afgöras, tager han också derom en närmare kännedom.
Återremisserne blifva i dylika mål blott tidödande, utan något verkligt gagn.
Jag anhåller derföre om proposition till Ståndet pä instämmadde i den anmärkning, att ordet: må i redaetionen bör förändras till ordet: skola.
Det är ganska an geläger, att ordet; må bibehålies i stället för ordet: skola ; ty det händer, att i sådana frågor, som af Oeconomie Utskottet handläggas , så myeken vidlyftighet It3n förekomma, att det blefve nästan omöjligt att i ett Plenum företaga och afgöra ett sådant mål, eller åtminstone att det, i stället att förkorta, skulle förlänga discussionen.
Man kunde få hälla Plenum flere veckor för att votera öfver anmärkningar, sorn Utskotten annars i massa emottaga, sammanställa och besvara.
I alla sådana vidlyftiga mål blir det omöjligt att icke begagna sig af den rättigheten, 35o Den 4 December c. m. att återremittera.
I Narings-frihets-frågan till ex. emottogo vi i Oeconomie-Utskottet till besvarade en sådan mängd anmärkningar, att de utgjorde en större lunta än alla i samma ämne väckte motioner.
Om sådana frågor nu skalle första gången af hvarje
Stånd definitivt afgöras, biet sammnnjemkningen mycket vidlyftigare än sjelfva Betänkandet.
Herr Mannerstam, Johan :
Jag är före kommen af Friherre Cederström, som utredt förhåljandet med denna sak.
Jag tillstyrker, att ordet; må måtte qvarstå, så att Riksens Ständer hafva sig öppe't och å'ro obehindradeatt, efter omständigheterna, återremittera, eller definitivt afgöra dylika.
Jag deremot tror, att i ålla sådana vigtiga mål , sorn Friherre Cederström omnämnt, man kan taga för afgjordt, att Be-, tänkanderne inkomma tryckta till Stånd:-n • och äro af Ledamöterna så väl kända, att de kunna lika val afgår as första som andra gången.
Till skäl härföre får jag åberopa samma Betänkande som Friherre Cederström, nemi. om Näringsfriheten.
Utskottens svar på återremissen derom utgjorde en hel lunta , som måste genomgås, men som icke innehöll annat, ån att nästan i hvarenda punkt Utskotten qvarblifvit vid sitt första Betänkande. just detta bevisar, huru föga en återremiss i jådana frågor gagnar, jag medger visserligen, att, sedan den af Friherre Cederström föreslagna Redactions. förändring blifvit antagen såsom Stan - Dan 4 December e, m. 35i dets gemensamma tanka, förhållandet är vådligare, än om det af Utskottet föreslagna ordet: önsknings-mål blifvit bifallet, emedan gp äfven handlar om Lag-frågor.
Men jag är åtminstone öfvertygad, att det inom Svenska representationen skulle gå lika väl för sig attt i sådana frågor genast besluta , som i den Norrska, der ingen återremiss eger rum, om den ock är ett bestämdt uttryck af Plu:alitetens önskan.
Herr von Hartmansdorff,, s/ugiist: Hvad Norriges exempel beträffar, så får jag fästa uppmärksamheten derpå , att sättet för målens behandling der är sådant, att bestämda redactionsförslag af vederbörande Comitéer eller Utskott i alla frågor uppgöras.
Dessutom finnes icke i Norrige 4 Ständ, utan antingen behandlas
Målet genast i det samlade Stortinget, eller också först i Odels-Tingét, hvarefter, och då en viss redaction der blifvit bestämd, saken afgår till Lagtinget eller den högre Kammaren, Derigenom undgår ingen -anmärkning att förnimmas antingen af hela representationen på en gång , eller af dess flesta ledamöter i Odelstinget; vid hvars sammankomster Lagtingets medlemmar ofta äro tillstädes , såsom åhörare.
Hos oss deremot, der Lagstiftande magten beslutar på 4 särskildta rum , blir återremiss af anmärkningar nödvändig, Skulle man här vara tvungen, att i sådana vidlyftiga mål, som Friherre Cederström omnämnt, fatta beslut, hvarje Stånd för sig utan något längre rådrum för redactioners uppgörande, än det som under en 35a Den 4 December e. m. discussion kan medgifvas, så blefve det, äfven om man bade handliogarne tryckta, alltför svårt, att göra redactionen så sammanhängande , som vederborde , för att deraf sammanjemka 4 Stånds möjligen olika beslut till ett.
Jag anhåller således, i likhet med Friherre Cederström, att ordet må bibehålles.
Herr Gref ven och Landt-Marskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg Herr Hjertås, vid Constitutions-Utskottets Memorial framställde, anmärkning böra förklaras utgöra Ridderskapets och Adelns gemensamma tanka.
Upplästes ett från Riddarhus-Utskottet inkommet så lydande
(Se Bilagan N:o 2,) Och fann Ridderskapet och Adeln , uppå derom af Herr Grefven och Landt-Marshalken framställd proposition, för godt godkänna ej mindre det af Riddarhus-Utskottet i berörde Memorial öfverlemnade Förslag till Ridderskapets och Adelns underdåniga skrifvelse till Kongl. Maj:t med anhållan om Stadfästelse å en ny Riddarhus-Ordning, än ock den dervid fogade förnyade och fullständiga Redaction af samma författning.
Upp - Den 4 December e. m. 353 Upplästes och lades på bordet följande frän nedannämnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden: Frän Stals- Lag- samt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten :
Af den 2 dennes; N;o 6;6.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande, i fråga om ändring af nu gällande grunder för Militiae-Boställens och annan Krono-jords utarrendering.
Frän Stats- samt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten :
Af den 26 sist!.
November:
N:o 638 I anledning af väckt motion, törande dels nedsättning , dels upphörande af den inom Skärs Skeppare ålagde Lots- och Båkafgift.
Frän Stats-Utskottet:
Af den 2 dennes: N:0 639.
I anledning af årerremiss å Utskottets förut afgifne Betänkande angående upplåtelse till Hedervärda Bonde-Ståndet af den våning Kongl. Allmänna Magazins-Directionen hittills begagnat.
Prot, XI Band. 53 354 Den 4 December e. m. Från Stats- och Banco-Vtskotten:
Af den 4 dennes; N:o 640.
Angående förslag till Voteringsproposition i fråga om inlösningen af f. d.
Justerades följande ; Utdrag af Protocollet hållet hos HögJoflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm förmiddagen den 4 December 1823- S. D. Då nu å nyo föredrogs Stats-Utskottets den 21 sistl.
November under N:o 615 afgifne, samt den 25 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde , Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeidte Betänkande, i fråga om Arrende-Spannemålens utgörande för Kungsgårdar och derunder lydande Hemman, fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, med afslag å berörde Utlåtanden , Kongl.
Maj:ts i detta ämne aflåtne Nådiga proposition till alla delar bifalla.
Utdrag af Protocollet hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm eftermiddagen den 4 December 1823. S. D.
Vid förnyad föredragning af Särskildta Utskottets den 2$ sisth Augusti afgift Den 4 December e, m. 355 ne, samt elen 27 i berörde månad eftermiddagen på bordet lagde , Betänkande , rörande Reglering ?.f Rikets Styrelse-Verk ; beslöt Ridderskapet och Adeln , att samma Betänkande borde blifva hvilanda till nästa Riksdag.
Ut Supra, S. D. Vid förnyad föredragning af Statssamt Allmänna Besvärs-och Oeconomie-Utskottens den 2t sisth November under N:o 620 afgifne, samt den 25 i berörde månad eftermiddagen på Bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande , i fråg aom dispositionen af Recognitions-Skogarne ; blef samma Utlåtande af Ridderskapet och Adeln bifallet; uti hvilket beslut de öfrige Riks-Stånden skulle inbjudas, att sig med Ridderskapet och Adela förena.
Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning af BancoUtskc tets den 26 sisth November under N:o 86 afgifne, samt den 29 i berörde månad på bordet lagde, Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, angående väckt förslag, attalia utelöpande Banco-Sedlar måtte , inom viss praescriptions-tid, i utbyte emot nya, indragas; fann Ridderskapet och Adeln, att , enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallet, Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde läggas till Handlingarne.
Föredrogos å nyo och gillades följande Lag-Utskottets den 26 sisth November 356
Den 4 December e. m, afgifne , samt den 29 i berörde månad på bordet lagde, Utiåtenden : N:o 24T.
Öfver väckt
Motion om yrkande att förmedlade hemmantalet må ligga till grund för alia, hemman åtföljande, Skatter och Onera.
I anledning af Riks-Ståndens skilj, agtige. beslut , i frågan om behörigheten , att deltaga i Nämndemans-Val , och att kunna till Nämndemän väljs.
N:o 243- I anledning af Riks-Ståndens skiljagtiga beslut i fragan om föreslagen ändring i 24 § af Kongl Förordningen den 13 Julii 1818- angående Inteckning i Fast Egendom.
Då nu å nyo föredrogs Lag-Utskottets den 26 sisth November under N:o 244 afgifne, samt den 29 i berörde månad pä bordet lagde, Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeidte Betänkande , angående skydd för Taxeringsman; fann Ridderskapet och Adeln, att , enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallet, Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde läggas till Handlingarne.
Vid förnyad föredragning af Statsosh Bevillnings-Utdtottens den 28 sisth November under N:o 631 afgifne, samt den 1 dennes på bordet lagde, Utlåtande, olver gjor-.
Den 4 December e. m. 357 de anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande , om Tidningars förseende med Chartre-Sigillatae-Stämpel 3 fann Kidderskapet och Adeln, att, enär förstnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallet, Utskottens ifrågavarande Utlåtande borde läggas till Handlingarne.
Ut Supra. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls StatsUtskottets den 28 sistl.
November under N:o 6$2 afgifne , S2mt den i dennes på bordet lagde, Memorial, med Förslag till ändring i tiden för afslutande af Summariske Räkningarne öfr ver uppbörden af Riksgälds-Contoirets medel ni. m. Ut Supra. S. D.
Vid förnyad föredragning af StatsBanco- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottens ej mindre den 25 sistl.
October under N:o 575 afgifne, samt den 3 derpåiöljde November eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande , rörande anslaget för Strömrensningar, samt åtskilige dermed gemenskap egande motioner ; än ock den 28 sistl.
November under N:o 633 meddeldte , samt den 1 dennes på bordet lagde , Utlåtande , öfver de vid berörde Betänkande gjorde anmärkningar, fann Ridderskapet och Adeln för godt, att förstnämnde
Betänkande tillika med de i sednare Utlåtandet föreslagne rättelser gilla.
Ut Supra. S. D. Då nu å nyo föredrogs Stats- och Bevillnings-Utskottens den 28 sistl.
November under Nm 634 afgifne, samt den 1 dennes pä 358 Den 4 December e. m. bordet lagde, Memorial, rörande afgörande, genom Votering, af frågan om en bestämd afgift till Veneriska smittans hämmande ; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att , under förblifvande vid dess i detta ämne förut fattade beslut samt med godkännande af den utaf Utskotten föreslagne Voterings-proposition, öfverlemna berörde fråga till Förstärkta Stats-Utskottets afgörande.
Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs- och O;conomie-Utskottets den 98 sisth November under N:o 220 afgifne, samt den i dennes på bordet lagde , Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, rörande Glas. och Porcellaine-Förares, samt Smides-Handlares obehöriga kringstrykande m, m.J fann Ridderskapet och Adeln , att , enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adein bifallet , Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde läggas till Handlingarne.
Då nu å nyo föredrogs Constitutions-Utskottets den 26 sisth November under N:o 7g. aflåtne , samt den 3 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte förslag till ett tillägg i 28 §.
Riksdags-Ordningen j fann Ridderskapet och Adeln för godt, att de i förstnämnde Memorial föreslagne nya Redactioner af 28 och 79 § § Riks* dags-OrdniDgen , till den behandling 56 §.
Rc - Den 4 December e. ru. t gerings - Formen föreskrifver, godkänna.
Ut Supra. S. D. Föredrogos å nyo och gillades följande Banco-Utskottets den 2g och 30 sisth November afgifne , samt den 1 och 3 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtanden: N:o 87.
Angående förändringar och tillägg uti den Instruction , som , under den 10 Junii 1812) blifvit utfärdad för Riksens Ständers Revisorer öfver Banco- och Riksgälds-Verken.
N:o 88- 1 anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, uti någre, rörande Götha Canal-Verks angelägenheter, hos Utskottet förekomne frågor.
Vid förnyad föredragning af Bevil 1- nings-Utskottets den 2 dennes under N:o 62 aflåtne, saint den 3 derpåfö!jde eftermiddagen på bordet lagde.