Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Discont med allt för mycken bråd. ska , satie i omlo: p, gifva ät vårt BancocreditSysteme en -förda; flighet , sorn , genom utvidgande af TreProcents Sedelstocken, blifvit än mer Ökad, så har jag trott att till de olägenheters al hjelpande , som derifrån uppkommit, blir nödvändigt, att vi återgå till N- furen af det CreditSystcme vi hade, innan allt detta börjades, och hvars serskildta fördel just bestod i den större lättnad, som kunde med mindre våda lemnäs allmänna Rörelsen, det vill säga, att vi återgå till Statscredit-Systemet, och icke af Bäncocredit Systemet behålla mera , än som fordtas för att åt Statscredit System t be. vara förtroendet.
Med uppmärksamheten lä stad å den skillnad, com beklageligen bos o s existerar emellan Penningestock och RörekseCapital, har jag trott angeläget vara, att icke låta farhågan för Penningestockens redan till. komna storlek hänföra oss till en förminsk. ning i RörelseCapital, som ändå, emot vår för. del. årligen verkställes, genom Finska handeln.
Jag har trott, att då vi icke mera kunna åter. gå till lika Numeraire af Penning stock, som vi hade på i79otalet; så vida dertill fordrades icke mindre än ett fullkomligt borttagande af hela vårt inre RörelseCapital * (hvilket man finner, då man besinnar, att vår förra Pennin, gestock icke varit till Numerairen större, än \
Den 17 Martti, f. m, 75 som nu svarar till blott den del af vår nu varande Penningestock, hvilken man med säkerhet kan antaga, befinner sig i Ui länning en* cigo); så skulle vi likväl kunna i det närmaste framkomma till samma jemvigt, ehuru i en annan Scala; och skulle det derigenom, att vi små* ningom inskränkte vårt Barnocredit-Systeme, och deremot utvidgade vå t Statscredit - Sy; Sterne, samt sokte mättan i bå fa- J»g har trott att ett steg till detta ändamål vore, r m vi, ilian att nu särdeles öka vårt RörelseCapital, kunde åter införa RiksgäldsSedlarne till ett stadigvarande rum i RörelseCspitalpt; och delta har jag trott kunna verkställas, derigenom att vi låta TreProcents Sedelstocken, (orva dlad till RiksgäldsSedlar, i allmänna Rörelsen äter ingå, för att småningom aflösa den del af Banco.
Sedelstocken, sorn utgjort Skdjemyms Sedelstock; det vill säga bestått i Sedlar under fem R:dis valeur.
Af behofvet skulle detta ombyte r*u nied begärlighet emooagas och af vanan skulle det sedermera b behällas.
På endast detta sätt skulle, som jag tror, utan förminskning i RörekeCapiialet, Banco - Sedelstocken kunna småningom förminskas, i den mohn sorn behofvet och förtroendet gaf tillfälle till Riks-t gäldsSedlames förökande, utan fall i värde; och utan att tillställa allmän nöd, skulle sålunda den tid kunna sagta törberedas, då vi, m^d mera hopp om framgång, kunde lemna oss åt den omsorg till BancoSedlarnes förbättring, som äf. ven jag anser angelägen, men hvars svårighet ter endast kunna af tiden undanrödjas, aldrig af våldsamma operationer brytas - 76
Den 17 Martil y f. ta.
Otti vi måste medgifva, att en hastig öfvergång ifrån ett vidsträckt CreditSysteme, till allmän skuldfrihet, är omöjlig; så böra vi också erkänna nödvändigheten att lemna ud till utarbetningen, och lörlag till-den Production hvarmed utarbetningen skall verkställas
Allt CreditSysteme hvilar på allmänna förtroendet, som förutsätter en allmän god sinnesstämning, hvils ken åter aldrig kan äga riam under en tid af allmän nöd.
Jag är innom mig öfvertygad, att, om man nu begagnar sig af det tillfälle till RiksgäldsSedlarnes åter införande, som allmänna förlägenheten erbjuder} samt derefter med varsamhet vårdar detta CreditSysteme'; så skall det allmänna förtroendet icke uteblifva, hvilket lemnade rum åt någon sådan anstalt, till förökning i Banquens Silfverfond, som tilläfventyrs kunde i sjelfva sättet göras förenlig med Allmänhetens interesse.
Jag tror fullt och fast, att det endast är genom en stor förökning i Production, som vi höra bereda oss utvägar att sluteligen undslippa nödväns digheten af en Banqueroutte.
Tror man åter att Banqueroutten , i hvilket CreditSysteme som väljesj icke ändå sluteligen kan undvi - Den 17 Martil, f m. 77 kas*, så måste RiksgäldsSedlarnes fall blifva mindre farligt än BancoSediarnes.
Jag har dervid hört sägas, att i sådant fall vore de Gäldenärer, hvilkas skulder voro ställde i BancoMynt, särskilt olycklige; men jag fruktar icke derför; emedan jag icke anser omöjligt, att Lagstiftande Magten kunde,- i sådant fall, mellankomma med säker utväg till deras räddning , utan förnärmande af Fordrinsägarnes primitiva och skäliga rätt.
Genom Discontpapperens återgående till alk männa Rörelsen, blifva Capitalisterne, som icke mera på dem erhålla Ränta, sjelfve angelägne att dem utlåna, eller a^tt för dem ingå i Näringarne; och i båda fallen kommer interesset hos Capitalisten på penningar, att till ansenlig del återhålla Capitalisten pd Inteckningar från allt det missbruk af magt öfver sina Gäldenärer , hvartill annars allmänna ställningen ger tillfälle.
DiscontPappereo redan länge tillhört RörelseCapilalet, samt att alla Varupriser redan, som man säger, satt sig efter RörelseCapitalets så beskaffade storlek; så finner man , derest man med allmänna ordet
Myntvärde menar pappersMyntets förhållande till Varupriserne , att detta värde icke minskas derföre, att Treprocents Sedelstocken ombytes till RiksgäldsSedlar ; ty då RörelseCapitalet icke derföre blir en Skilling större , än det länge varit, så kunna Varupriserne icke af ombytet stegras.
Priserne hafva icke fallit sedan DiscontPapperen suspenderades; och på 78 Den 17 Martil, /. »/, dem skall
DiscontPapperens återställande icke verka skadligt.
Jag har rut med en vidlyftighet, som varit svår att undvika, men för hvilken jag begär tillgift, redovisat mina tänkesätt
Och mitt ändamål:
Och jag forsslar alltså : 1:0
Att FilialDiSeOnterne Upphöra, hvarvid dock Götha CanalBolags rätt sålunda godtgöres att den vinst, Som, enligt uppgift till 1S 1 5 års Ständer, varit påräknad af 120,000 Rdr Banco årligen, skulle till Bolaget afRiksgäldsCon oiret, i RiksgäldiSedlar, efter Realisationsgrunden, erläggas till Octroyens slut.
RiksgäldsContoiret dock förbehållit att derå årligen afdraga de atbetalningsposter å Canalens skuld till Bmquen. samt blifvande skuld till RiksgäldsContoiret, sorn Can2lföretagets fort» gång kunde medgifva. 2:0 Att FilialPiscontertm fordringar och skulder må af RiksgäldsContoiret, icke af Bau. quen , öfvertagas 3:0
Att genom allmän Kungörelse alla Discons papper förklaras för Statspapper, att inlösas af RiksgäldsContoiret, till Capital och full ränta, intill Kungörels ns dag, samti allmänna Kronouppböiden emottagas.
Då efter kungörelsens dag, Capitalet Vore att 1 y f t a 5 Och Discontpapperen jemväl då öfvergingo till full egenskap af mynt; så synes också räntans
Den 17 Martil, /. m. 79 upphörande ifrån samma dag icke förnärma någon skälig rätt. 4:0 Att RiksgäldsContoiret inlös«r alla så. dana Papper, när de dit inkomma, med RiksgäldsSedlar, efter Realisationsgrunden.
Då hvar man i Samhället vet, att han får sin DiscontSedel utbytt när han vill, så har han ingen orsak, att mera vilja det3 och med undantag af törsta Ögonblickets tillopp, kan man förutse, att, i växlingsvag, skall föga Discont papper inkomma
Det är deremot troligt att sjelf, va bristen af annai Mynt skall göra, aft de, till största delen, ingå genom KronoUppbör» den.
De utbytas då till RiksgäldsSedlar, och 5:0 Skulle RiksgäldsSedlarne qvarhållas i allmänna rörelsen, hvilket sker derigenom, att StatsContoiret använder dem till betalning åt Löner och Öfrige Statsanslag efter Realisations* grunden; men derförutan borde likväl, 6:0 Ett Creditiv på Binquen lemnäs RiksgäldsContoiret, för att dermed vidmagthålla deras oafbrutna förväxling till BancoSedlar, när det åstundades, som likväl borde i RiksgäldsContoiret verkställas; på det att, så snart RiksgäldsSedlarne dit inkommo, de måtte kunna genast till Rörelsen, genom StatsContoiret, åter utlernnas.
När, på sådant sätt, hvar man ägde vissheten att kunna ombytet till BancoSedlar Verkställa, så skulle det, i växlingsvag, föga sökas.
Att ifrån den skyndsamhet och den myckenhet, hvarmed' RiksgäldsSedlarna 8® Den 17 Martil, /. m. i hitintills och synnerligen de sednare åren, ingåte till Realisation, sluta'" fil hett ^Förestående lika förhållande , t fall mirt försTa-g äTltogi'5 viofe att brista i kännedom orh dtih örsMk, som varit egenteUgen verkande; 'eri orsak, -stfm vore undannöjd-' genom sjelfva FöisfSget.
Dehlia orsak har bestått deri, ätt då"
Riksgälds-- Sedlarne inkommit, genom Inträddtfte^ tili StatsContoiret, men ej kunnat användas till Löher, eller öfrige Statsanslag*, hvilka alla skolat med BancoSedlar betalas; så har Stai.sCoiftöiret måst RiksgäldsSedlarne genast till BrhcoSedlar förväxla; ett förhållande, sorn ej 'mera inträf. fade, då Riksgälds - Sedlarne blifva till ]&. ner och Statsanslag använde; men Allmänheten har sedan länge blott föga anfitaf'71 Realisatfo1- nen; och skulle lika litet hädanefter göra det, så att man med säkerhet kan ant*gä* att; så länge proportionen va+s3mt vårditdes •
Skulle Creditivet på Banquen föga behöfva; anfftas. 7:0 Till RiksgäldsSedlärnes qvarhållände i allmänna Rörelsen borde- vidare fastätäfläs^ att Banquen icke hädiihelter 'finge utgifva Sedlar på mindre valeur , än feirr' R:dr Baned-; och att föl|3ktelig'm aila mindre Sedlar, sorn genom uppbörden inkommo, skulle, då större Summor samlades, ingrfVas till Banquen , till utbyte emot Sedlar af större valeur.
S:o En Riksgälds-Discont skulle inrättas, sorn emottager inbetalning af FilialDisconternes fordringar, i skälig omsättningsväg, utställd - „ - på Den 17 Mttrtii) /. «*» St iö
Ät» så att blott en omsättning hvarje år gjordes, dervid, utom räntan, en tiondedel af Capitalet inbetaltes; men allt hvad sålunda inkom, skulle genast till Lånesökinder åter ut* lemnäs, med afdrag af Verkets egne kostnader samt vinstett, som skulle användas tili ersättning ut RikegäldsContöiret för dels dett defi* cit i FilialDisconternes tillgångar, som katt existera, och dels dett afgift till Götha CanalBolag, sorn här i första puftctett föreslåsi Genom ensamt de tillgångar till Utlåning, sOrtt Uppkom ifrån så långsamma inbetalningar a£ Diseonternes Gäldehärer, blef Disconten icke på lång tid tillräcklig till det Lånebiträde, hvaraf Allmänheten i Södra och Vestra Pro* Vincenta, just nu äro mäst i behof; Och för att åtminstone till någon Skälig del Uppfylla hvad förut irenne
Disconter besörjt, borde ett Creditiv på Riksgälds - Contoiret a£ 450,000 R:dr RiksgäldsSedlat lemnäs dehna Discont, leke utan Skäl begära Södra och Västra Provincérnes Ihnevånare, att allmänna Låhe^anstalter må blifva der att tillgå)
Och på det då icke mera än en sådan Discont tor* de böra äga rum, dett må kunna vata unge* gefärligett lika tillgänglig för alla nyssnämnde Orter, tror jag att Disconten kunde förläggas i Jönköping.
Der finnes en mängd aktnings* värde Embetsman, och om de hedrades ined Ständernes förtroende, i de
Val till Directeu* rer, som Sfänderne sjelfve torde Utöfva, pft sätt, sorn Fullmägtige tillsättas 1 Bartqiien Och RiksgäldsContoiret, sä skulle Discont-b^styreS Ridd. o. 82 Den 17 Martii, /. m. uppfyllas med åtminstone mera oväld för Näringar och Orter, än om Disconten anförtroddes åt Köpmän i någon af de större SjöStä» derne.
Om angelägenheten af Allmänna Discont-räntans nedsättande, äfvensom om antagandet af det Förslag, som var i Kongl. Maj:ts Nådiga Propo. 6ition gjordt, att f af nu utestående DiscontLån borde förvandlas till FastighetsLån; till hvilket ändamål de Låntagare ej allenast i FilialDisconterne, utan äfven i RiksgäldsDisconten, som äga ointecknad Jord att pantsätta, skulle äga att deras skulder sålunda förändra; derom skall jag framdeles, då sluteliga Financeplanen inkommer, mig yttra.
Om tidens inträffade omständigheter nu mern, till någon del, besannat, att jag icke hade så alldeles orätt, då jag redan år 1814 framlade taflan af den Penningebrist, som skulle inträffa, i naturlig påföljd af de Pinanceprinciper, hvilka vid 1812 års Riksdag voro antagne; om närvarande förlägenhet bevisar, att jag icke hade så alldeles orätt, då jag vid 1815 års Riksdag talade emot den Capitalisterne förunnade fördel, att för 3 ProcentsSedlar deras Penningar insätta; samt visar , att man verkeligen gjort bättre, derest man antagit det Förslag jag då afgaf, till 3 ProcentsSed - Den 17 Martii, f. m. lames tidiga, men successiva infriande, än att afbida deras fall , i hela sin tygnd; så torde också, tilläfventyrs, icke heller allt afseende bura nekas af hvad jag nu haft äran anföra.
Jag anhåller ödmjukast om Återremiss af Betänkandet; samt att Utskottet må tillhöra, att öfver det Förslag jag här uppgifvit, sig utlåta.
Herr Grefven och Dandt Marskalken tillkännagaf, att Plenum korame klockan fern i eftermiddag att fortsättas Herr Flach, Carl Fredric, uppläste föl-' j mde :
Ehuru med det för mina kähslor af per* sonlige tillgifvenheter härstädes påkostande äfventyret, att genom antagandet, för min del, af ifrågavarande Betänkande, dela dess eget oblida Öde, att frän alla (ehuru motsatta sidor) ogillas, bör jag icke dölja min Öfvertygelse derom, att till och med nyssnämnde sällsamma omständighet företer ett icke tvetydigt bevis för den rättskaffenhet, hvarmed, emellan alla dessa stridiga Interessen, Utskottet gått opartiskt tillväga, för att utfinna det Jemnknings*' medel, som, ehuru af temperatur'att icke kun* na tillfredsställa ensidige åsigter, likväl varit det rätta, för att, med minsta möjliga olägenhet, frambringa ett Resultat af högsta möjliga välgörighet, Och emot hvilket, efter mitt begrepp om saken, ingen invändning af bety» denhet står att göra, om icke utseendet af ee 84 Ben 17 Martil, /. m.
Lag in Casu— Men, raan besinne den visst icke blott på fantasien af ett för axiom i verlden likväl gängse ordspråk, utan i tingens natur grundade sanning: att nöden har ingen Lag.
Ett tillstånd af detta allmänna trångmål, ett hotande allas krig emot alla, undanrpdjer alla betänkligheter. • s VI' 1 i , Om till denna generella öfversigt af saken , mig tillåtes foga några speciella egna önskningar , så voro de dessa: 1:0 Att Riksens Högloflige Ständer, såsom åt Fosterlandets Barn en allmän Förmyndare, behagade tilldela Förmyndarevård, efter ädelmodets vanliga sätt att gå tillväga.
Det vill här säga: vid DiscontReglering behjerta i synnerhet de Pupillers förlägenhet, 60m af egen missledd välgörenhet eller af tidens förföriska skick, råkat i tryckande DiscontSkulder , anordna, att i Creditväg dessa med förmånsrätt understödjas, för att icke falla ett offer föi den känslolösa Egoismens kalla speculationer j borttaga eller åtminstone betydligen nedsätta den så Judiskt ochristliga öfver-räntan j tillförordna, att, sedan nu mera förtroendet
Med^ borgare emellan är försvunnit, andra hypothequer än Cautioner, tillexempel Skuldebref med vederbörligen verificerad säkerhet, vid Disconteringar måtte emottagas, och nödigt rådrum lemnäs till Skuldernas aibördande. a:o Att Götheborgs BancoDiscont, för ortens nödvändiga behof och på grund af dess Den 17 Martil, f. m. 85 relativt utmärkta välförhållande, måtte bibehållas och för tillfället (emot säkerhet) under-, Stödjas. 3:0
Disconterne i allmänhet,’ tå fort närvarande trångmål hunnit afhjelpas, må till RöreiseCapitalen successivt inskränkas, och åt Utlånings-methoderna gifvas de föreskrifter , som möjeligen skulle för framtiden freda
Disconterne frän tillvitelser af alla de Ungdomslörstörelser, de Mannaåldrens bekymmer , som dessa illa ordnade Inrättningar nu häfva på deras syndiga räkning.
: Herr Flach- anhöll, att dess Anförande matté få åtfölja Återremissen till Stats - och BancoUtskotten. :c;'"
' Is moa < 1*rssrrvSl Spens, Gärl Gustaf, anförde skriffel igen: 5 flåten Amtqll ha» •: • t, ■
Saken , som nu afhandlas, är den vigtigaste af alla, som vi lorehill, och min åsigt är i flera hufvudafseendtn betydligen skiljaktig från det Högloflig® Sammansatta Utskottets.
De fe], som jag har trott mig finna 1 det nu förevarande Betänkandet, och hvarföre jag äskar dess återremittering, äro i synnerhet af fyra 6lag, nemligen: i Formen, i Uppgifterne, i Principerna, och i en del af Detaillefna. 86 Den 17 Martii, f. m.
Angående Farmen anhåller jag att få underställa, huruvida det kan vara rätt af ett Utskott att åbefopa, så-om skäl för det som löre las, en princip, som ännu icke blifvit för Ständerne ens framstäiid, än mindre lastställd.
Jag tror mig finna eif sådant förfarande i andra Momentet af Betänkandet , Pag. 1 på det tryckta exemplaret, der det står, ”att Utskotten ”vid små första Sammanträden stadgat den ali* ”manna grund, hvarifrån Utskotten, i anseende till b räkningarne af RenningeSedelstocken, ”borde utgå, vid utarbetningen af sitt förslag ”till Myntvärdets upprätthållande, samt tillika ”fast tällt, såsom en härifrån sig härledande prin.
?,cip, att några nya biträden från Banquen ic* ”ke borde komma i fråga, så framt härigenom ”rubbgdes den grundval, på hvilken nämnde ”förslag skulle komma att byggas.”
Om man anser det vara nödvändigt, att Ståndens Plena bibehållas vid den undersökande rätt, sorn Grundlagen serskilt tillägger dem, och som dessutom förnuftet ålägger att aldrig fråntaga der» afgörande \ så synes det nödigt, att Utskottet nåttot närmare utreder, hvad som menas i detta Moment:
Orden att; Utskottet har fun nit nödigt stadga en allmän grund för sina arbeten, innefatta visserligen ej mycket , och tillägget: att af denna grund till ett blifvande förslag till myntvärdets upprätthållande, härleder sig en principe, att biträden från Banquen ej böra komma i fråga, så framt derigenom rubbas den grundval, hvarpå nämnde Förslag skulle komma att byggas, säger icke stort mera.
Squelettet af denna mening är, att af Den 17 Martil, /. m. 87 Utskottets obekanta grund härleder sig en princip, att icke rubba samma grund.
Jag vet alltfÖrväl, att i 15.
Momentet, att räkna ifrån början, eller i det 3 på pag. 4, står: då Utskotten trott sig knnna föreslå ut”vägar att anlita Eanquen, hafva Utskotten til”iika , såsom ett oeftergifligt vilkor, stadgat, ”att ett sådant biträde icke skulle åstadkomma ”någon permanent tillökning för BanquensSedel stock. ” Af så väl Constructionen, som den omtändighet, att detta här nämnda stadgande innom Utskotten omtalas, såsom samtidigt med beslutet att anlita Banquen, och således senare än antagandet af den urprincip, som man pä första sidan underrättar oss om, att Utskotten vid sina första Sammanträden stadgat, då det säkerligen ej kan ha varit afgjordt, att Banquen ensam kunde anlitas
Äf allt detta skulle man kunna sluta, att den i 2 momentet omtalta principen är något annat änden, som här nämnes.
Dock, som både jag och, som jag förnummit, flere andra icke hafva kunnat gissa oss till af sjelfva Förslaget någon annan principe, än den i detta i5:de Momentet nämnda, har jag trott mig kunna taga för afgjordt , att denna felaktighet hufvuksakligen är i stilen, eller/ormen.
Jag vill således lemna detta, med tillägg af den önskan, atf, vid ett blifvande förnyadt Betänkande, Utskotten behagade afdela det i puncter; emedan det synes föga troligt, att något FinanceFörslag hos Ständer, som icke blott samtycka, kan gå igenom utan debatte öfver hvar punct serskilt.
Man torde svara, att de Pett 17 Mart», f. m. serskildta pqnctern» i étt FinanceFörslag äro- i sådant samband, att de böra antagas alia, eller ingene dptiär oek kke:min-mening, att man skulle debattera öfver det a lierna punct vis, toen jag yrkar, och skall aidiig uppköra att yrka cn debatte öfver principen, skilld från aliadetailler, såsom nå^t iting, hvarförutan, efter min tanka,1 halfhet oife nöoteägelser icke kunna vid det blifvande Förslaget undvikas.
Jag anhåller att första puncten, sorn lemnäs oss att ventilera om, må blifva just det alternativet, örn Bancq och RiksgäldsSedelstocken skall vara den , sorn förblir orubbad, elier om det är RörelseCapttnlet, sorn bör bibehållas.
Sveriges nu varande olycka är , att det finns en 6killnad emellan dessa bägge , men detta berättigar in» gen att glömma denna skillnad, « «. c q narn ►fiel al i a et! - dsu Emot Uppgifterna i Jäetänkandet har jag »tfc invända , att de på besynnerligt vis betydligen skilja sig ifrån sanningen, jag vill intet tala om, att i bilagan A.
Utskotten icke till något värde beräknat den redan färdigbyggda Canalen; detta kan vara rätt, så framt det ännu hmjsättas i fråga,, om den kan färdigbyggas.
; ty hvar och «n finner, att det, som nu är gjordt, på detta vt» kan;göras utan värde.
Så mycket hade likväl bordt tilläggas, att, så framt Canalep skall färdigbyggas, skall den , som gör det, först betala dess Skulder, köpa det, som-nu är gjordt, af Fordringsägarne; som nu cstridigt äro Verkets egentlige ägare.
Men, antingen Byggnaden öfvergifves eller ej, blifYe?
det likväl aUtid Qrdtt, att ibland MaSMQS Jfhn 17 Martti %), m. 89 tillgångar ej beräkna CanalBolagets lösa Egendom, sorn just i den händelse, att den går under klubban, då arbetet öfvergifves, blir realiserbar, och skall uppgå till ett betydligt rvärde.
I fall Utskottet härpå tviflar, utber jag mig; att få fråga, hvad anledning man har hail -att tveka på följande titlar, som finnas upptag-jae tili ettssammanlagdt belopp af 248.506.
R:dr Banco jaén från trycket utkommen, af en DiscontDirecteur underskrifven Afhandling, nemligen: Cas&abehällning , stående större hån, Fastigheter, af Hemman, Qvarnar, Skogor, &c;, samt Fartyg.
Af dessa sednare aro åtminstone de i Wenern och Wettern fullkomligt i säljbare, Hvad de öfriga titlarne angår, så är det visst en sanning, att Riksdagen kan draga så långt på tiden, att Provianten blir skämd, och att, i alla fall, man på en Auction ej kan hoppet vält erhålla det bokförda värdet af h v ark en Proviant, Byggnader, Förråder eller -BJfecter, ehuru troligen slitnings-afdrag vid bokföringen af dessa sednare blifvit iakt' tagqe; äfvenså är det ostridigt , att af titeln:
Förskotter och Fordringar, en del kan anses osäkra, till dess man närmare får höra efter förhållandet; men att derföre alia dessa titlar, tillsammans utgörande 646,060 R:dr Banco, icke till något värde skola upptagas __ det kan icke vara rätt.
Det vore visst icke svårt, att på tre dagar skaffa sig Specuianter, som obesedt ville bjuda två tredjedelar.
En tillgång, som gåses osäker, bör innom cölumnen anmärkas i förslaget, men kan af ingen opartisk förbigås, Qch hvad äro dessutom alla de tillgån - 90 Dm 17 Martil, f. m. gar, som man vill erkänna , annat än Reverser? hvarföre skall ibland desse ej ArbetsCassans Fordringar beräknas, som endast deri skilja sig från de öfriga, att de flesta äro intecknade, endast deri, att man om dem icke kan yttra sig: afskrifningar kunna möjligen blifva nödige?
Jag har yttrat mig om en betydlig underlåtenhet vid Utskottens beräkning af Götha CanalDisconts tillgångar jag skall nu nämna några, mindre betydiiga, inkast, sorn emot ziffrorna kunna göras.
Den första är, att datum den 1 Jan. 1818, som i titlarna af Bilagan A., i Debet och Credit, förekommer, synes böra vara den 1 Febr.
Jag skulle anse detta som Sättarens slarf, om Ränte_beräkningarne icke vöre .grundade på detta felaktiga datum.
Den andra uppgiften , som är öriktig, är den af Cassa-behållningen.
Den består, utom det, som Utskotten behagat upptaga, af Länelianco-Capitaler, en egendom, som ej blott är rörlig, utan, begärlig; af förskjutne Lag— sökningsköstnader, sorn synas böra upptagas j samma column, som sjelfva reverserne, efter de på en gång med dem utsökas och inflyta; af en outredd balance hos Kamereraren Iggeström, om hvilken fordrans utfående ingen annan anledning till tvifvel finnes, än att nämnde Kamererare, för hela sin befattning, Den 17 Martil, f. m. 91 har t vänne Cautionister, vida säkrare, än de flästa , som på Disconi Reverserna tecknat sina namn.
Betragtar man ålit .det, som på detta vis, genom underlåtna ocn origtiga uppgifter, icke kommit att underställas Ständernas granskning, så är det lätt att finna , att Götha CanalDisconts utredning på sätt, som nu är föreslagit, långt ifrån att lemna en brist af 526,608, skall lemna ett öfverskott af flere joo,ccc R:dr; hvadan ock ensior del af'Utskottets Ledamöter sig emot denna Beräkningsmethod reserverat.
Hvad Malmö Discont angår,' torde någon ifrån den Landsorten bättre, än jag, kunna utreda, hvad jag ryktevis har inhämtat, att det nämligen skall finnas en titel, vid namn ActieCapital, som skall ge anledning till en olika beräkning, än Utskottens: