Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ad. åtskiljdes kl. till 4 e* nl
Lördagen den 7 Mars i84o.
Plenum kl. 6 e. in. Hr Dalman, Willi. Fredr., uppläste följande 6 motioner: I.
Ett större antal jordägare i provinsen Halland, hvilka, i följd af ett missförstånd uti R.
St:s und. skrifvelser vid riksdtna 182>och 1829, blifvit, emotsitt bestridande, indelte till ordinarie rotering för deras ägande utsocknefrälse- m. fl. hemman, hafva åt undertecknad uppdragit att till R.
St. vördsamt meddela innehållet af bifogade tvänne petitio-uer, åsyftande att bereda någon rättelse i de förfoganden, som blifvit för berörde ändamål af Regeringsmakten anbefalta.
Jemte det jag fullgör detta uppdrag, har jag, med anledn. af de förhållanden, som af handlingarna i detta mål upplysas, ansett mig. under åberopande af de skäl , petitionerna upptaga, och hvilka bestyrkas af handlingar, dem jag förbehåller mig få till behörigt Utsk. ingifva, böra vördsamt föreslå: 1:0 att alla åtgärder för ständig rotering af utsocknefrälsehemman i Halland måtte inställas; 2:0 att de i strid med R.
St:s vid 1829 års riksdag fattade beslut redan vidtagna förfoganden, medelst roteringscommissioner etc., i ändamål att till ständig rotering indela utsockne-frälsehemman i Halland, må förklaras icke grundlägga något slags anspråk till påförande af någon ny afgift af hvad beskaffenhet den vara må, förr än Konung och R.
St., på sätt 80 §:n Reg.F. stadgar, gemensamt och sammanstämmande beslutat rör:de ej mindre huruvida någon ny rotering må kunna provinsen Halland åläggas, än ock grunderna för samma rotering, d. v. s. i hvad förhållande hemmanen emellan den skal! utgå; 3:o att emedlertid och intilldess annorlunda stadgadt varder, det må för provinsen Halland förblifva vid den extra-rotering, provinsen blifvit i följd af (810 års riksd:sbeslut ålagd.
Den 7 Mars e. m. 223 Bilaga Lilt. A. Till Rikets Högloft.
De åtgärder
Regeringen vidtagit, att sednast genom år 1838 anbefallda commissioner låta inrotera Halländska utsockne-frälsehemman uti ständig, i stället för dem genom 1810 års riksd.beslut gemensamt med säterier och insocknefrälsehemman ålagd extra roteringsskyldighet, lemnar ingen tvifvel, att denna förberedning åsyftar en framställning af detta ärende vid innevar. riksmöte, för att få andra .Statsmaktens begifvande och samtycke till den ärendets behandling, som bär förevarit; i hvilket afseende undertecknade ägare af utsockne-frälsehemman i denna provins, icke tredskande att gä sin Konungs och Regerings önskningar till mötes, utan villige att fullgöra ett slikt kraf, nar Rikets säkerhet en sådan uppoffring påbjuder, likväl nu se sig föran laine, i all ödmjuket, påkalla R.
St:s uppmärksamhet vid föredragningen af ifrågavar. ärende, framställa marschen och tillgörandena af detsamma , och utbedja sig det skydd, som
Rikets grundlag hvarje skattskyldig undersåte förunnar, samt att varda bibehållne vid de rättigheter, som hemman i de conquetterade provinserna från urminnes tider åtnjutit, hvarvid vi uti åtkomsten oss tryggat, och icke genom concessioner förverkat.
Efter det att således dessa utsocknehemman blifvit, på sätt nämndt är, extra-roterade, eller att under påkommande krig uppställa karl, som indrogs, då fred åter inträdde, utkom K. brefvet d. i > Mars r8i3, hvaruti föreslogs extra rotehållarne att åtaga sig ständig rotering emot -itdels nedsättning i extra-roteringen, sådan den då var , hvilket förslag likväl af rotehållarne bestriddes.
— Af denna nåd. propos. kan ingen annan slutföljd hemtas, än att utsockne!, redan extra roteradt, icke ansågs skyldigt ingå i ständig rotering, utan efter frivilligt åtagande, hvilket ägde rum i provinsen Skåne, der, i följd af sådant, ingående extra-roteringen blef lill ordinarie eller ständig förvandlad, med undantag likväl af de utsockne-frälseägare, som bestredo förslaget, hvilka ännu fortfarande stå qvar i extra rotering, utan att annan skyldighet för dem blifvit satt i fråga.
Väl hafva Skånska jordägarne sedermera bos R.
St. sökt befrielse från den ständiga roteringen och derå fått afslag, likväl icke derföre att de för sina utsocknehemman ansågos ovillkorligen skyldige till ständig rotering, utan för det att de deruti frivilligt ingått.
K. brefvet den 3o Nov.
1824 förordnar om utbyten ordinarie rotarna emellan, för att bereda ett närmare läge.
Comitcerna antogo härvid den princip att icke befatta sig med dessa utbyten, utan efter skedd anmälan om nödvändigheten, ehuru det synes, som R.
St. med denna åtgärd åsyftat en generel granskning af gamla ordiuaiie-roteringen, I ordning härefter utkom K. brefvet af d. 20 Dec. 1825, Den 7 Mars e. m. innehållande: att som K. M. i nåd. funnit godt stadga , att kronoskatte- och frälsejord icke bör till extra rotering upptagas, emedan, enl. gällande författningar, all sadan jord åligger i ordinarie roteringsbesväret deltaga; så skulle det tillhöra extra-roterings-commissionen att sådant noga undersöka och särskilda längder deröfver författa.
Vid 1826 års roteringsförrättning togo commissionerna frågan om ulsocknets roteringsskyldighet i öfvervägande och funno för godt antaga, att Halländska utsocknet borde , såsom dittills, i extra-rotering qvarstå , tilldess båda Statsmakterna derom annorlunda förordnat Ehuru nu R.
St. uti und. skrifvelse till K. M., vid 1828 och 182g års riksdag (N:o 167), yttrat sin und. önskan, att all indelning af dittills oroterad jord matte få hvila, och någon vidare åtgärd icke uti denna fråga blifvit vidtagen, återförviste likväl K.
M-, genom nåd. bref af d. 2 Nov. 1833, till ny handläggning af comiterade, 1826 års roteringsåtgärd i hela sin vidd, i anseende lill flera förelupna felaktigheter, och deribland, att comiterade företagit sig pröfning af frågan om utsocknets roteringsskyldighet och icke underställt densamma K. M:s nåd. afgörande.
—<-
Vid de sammanträden med roteringscommissionen i Tönnersjö härad, som i anledn. häraf blefvo utsatta i början afår >835, protesterade utsockne-frälsehemägarne emot dessa hemmans deltagande i ständig rotering, hvilket föranledde till en und. framställning, om icke, då det förmodades att enahanda motsägelse vid de öfriga sammanträdena vöre att förvänta, K.
M. täcktes tillåta, att en commission, sammansatt af ledamöter från de 7 öfriga häraderna i länet, finge å lämpligt ställe sammankallas, för att på en gång samla aliade anföranden, som utsockne-hemmansmansägare kunde finna sig befogade afgifva ; i följd hvaraf K. brefvet d. g
Maj 1835 biföll den sistnämnda hemställningen, och sammanträde ägde rum i Falkenberg d. 27 Aug. samma år, hvarvid protester i frågan aflemnades från alla delar af länet, och ärendet öfverlemnades derefter till K. M:s nåd. afgörande, hvarpå följde: K. brefvet d. it\ Oct.
1837, som afgjorde tvistefrågorna och anbefallte 1838 års roteringscommission att uti ständig roteringsskyldighet indraga utsoc^nefrälset, emot hvilken åtgärd både delägarne, med anförande af skäl och grunder, protesterade, och en del commissioner reserverade sig, utan att sådant likväl afhöll ordför. och förrättande tjenstemännen att fullgöra den nåd. föreskriften, att i hvar rote indela högst 4 mantal, oaktadt gamla ständiga roteindelningen af krono- och skatte, hvaröfver Kronan ägt full förfogningsrätt, företer till och med 5 mantal i roten, samt afseende derpå jemväl blifvit fästadt alt nedsätta hemmantalet, om deras svaga beskaffenhet sådant kräfde.
Efter sådana bär ofvan intagna tillgöranden står denna för Den 7 Mars e. m. 335 för Halländska utsocknefrälsehemmanen vigtiga fråga att R.
H. St. underställas, hvarvid det icke torde vara oss betaget, att i ali ödmjukhet frambära de skäl, som höra lända Oss till befrielse från en ytterligare skattebörda, hvilken denna af naturen i allmänhet vanlottade provins icke förmår bära.
Att dessa hemman allt ifrån år i8if, och i följd af K. instruetionen d. 5 Febr. 181a, varit indelta uti extra-roteringssky 1 dighet och sådan förbindelse åligga, är gifvet.
Frågan om deras utbyten från extra till ständig har ursprungligen både i Skåne och här varit frivillig, och R.
H. St. hafva, uti deras vid efterföljande riksdagar till K.
M. öfverlemnade und. beslut, icke yrkat annat än en nödig befunnen jemkning uti extra-rotcringen.
Har nu det i nåd. proponerade utbyte eller föreslagna förändring varit beroende af en fri vilja, hvilket varit fallet i Skåne, der alla, som uti den nåd. proposm icke ingingo, och för hvilka än i denna stund ingen permanent roteringsskyldighet blifvit satt i fråga, och hvilket jemväl skönjes af det nåd. erbjudandet att Uti loteantalet vinna nedsättning af fidei; så synes det oförklarligt, hvarföre denna provins’s utsocknehemmansugare, Sorn alla med en mun i und. framställt sin önskan, att vidden ågångna extra roteringen måtte förblifva, skulle påtvingas ett roteringsbesvär, svårare än den nåd. propOstn föranledde, hårdare än det bördiga Skåne vidkännes, och derjemte inroteras med högst 4 af de sämsta hemman i roten, när gamla roteringen företer, medelst de svagare hemmanens nedsättning, för att emot de bättre komma i ett comparativt förhållande , ett ändå högre hemmantal i roten.
Såsom följd af denna i nåd. anbefallda rotering, och ehuru densamma icke ännu vunnit den kraft, sorn erfordras för en gällande lag, har likväl K.
Kammarrätten för 4 år, 1835—1838, anställt reservationskraf för vacance-afgift till ett så betydligt belopp, att om denna afgift skulle utgå, ingen tvifvel är, att de flesta hemman, der ägaren icke besitter någon enskild förmögenhet, ovillkorligen skulle härföre tagas i mät och försäljas.
Vi ledas häraf till den slutsats, att förberörde roteringsåtgärd åsyftar en indirect, för nationen omärkbar, men för den skattskyldige högst betungande skattebörda, och föranlåtes derföre i förberörde afseende underställa detta tillgörande och denna frågas behandling R.
St:s högt upplysta och rättvisa granskning och bepröfvande, samt trygga oss dervid, att privilegiers helgd — sådana denna provins vid öfvergången under Svenskt herravälde blifvit försäkrade och under de mest enväldige Regenter tillgodonjutit, genom hvilka vi kommit i besittning af dessa nu af oss ägande Utsocknefrälsehemman, — skall Utgöra föremålet för R. fl. St:s bestämmelse; och om, hvad vi likväl icke förmoda, R.
St. skulle finna för gödtJtatt i allmänhet pålägga utsocknefrälsehemmanen i de conquetterade provinserna, som hafva till Staten helt olika grund3 H. 29 aa6 Den 7 Mars e. m. ränta mot hemman i gamla Sverige, ständig roteringspligtj våge vi likväl utbedja oss, att den ågågna roteringsåtgärden måtte i hela sin omfattning underkännas, och en annan, mera jemförlig med gamla indelningen och hemmanens beskaffenhet, för ändamålets vinnande varda tillförordnad, emedan i838 års rotering, från den grund densamma utgår, är för denna fattiga provins olämplig och alltför betungande.
Januari månad 184°.
För mine i Halland ägande, under Sperlingsholms säteri lydande, utsocknehemman:
Hugo Hamilton.
För mina under Stjernarp och Alslöf lydande utsocknehemman: A. J. Hammar.
För mina under Wapnö säteri lydande utsocknehemman: G. Stael v. Holstein.
För mina under Wallens säteri lydande utsocknehemman: A. Gyllensköld.
För de under Skottorps och Dömmestorps säterier lydande utsocknehemman: P. Möller, Å Woxtorps sockens samtlige utsocknehemman: Sven Nilsson i Krogshult.
För Skummeslöfs sockens utsocknehemman: Johannes Ahlström. P.
Å egna samt öfriga i Karups socken belägna utsockneliemmansägares vägnar: H. E. Banck, C. U.
Bernström i Eskilstorp.
För Hasslöfs sockens utsockne-frälsehemman:
Hans Akesson, Pahl Svensson, i Björkered.
Å samtlige utsocknehemmansägares vägnar uti Renneslöfs, Ybys, Laholms, Knäreds och Weinges församlingar, enligt fullmakt: A.
Gyllensköld.
För mina utsockne frälsehemman i Getinge och Räfvinge socknar: Gust.
Brummer.
För mina utsockne frälsehemman i Harplinge, Qvibille, Slättåckra och Thorups socknar: J. G. Ehrencrona, Å samtlige utsockne hemmansägares vägnar uti Slättåckra och Qvibille socknar, undertecknar: Jöns Andersson i Qvibille Slussgård, med hand i pennan.
Johannes Olsson i Skoby. Jöns Magnusson i Gillarp.
Johannes Gunnarsson i yttre Maa.
Sven Mårtensson i Måå Kullagård.
Anders Davidsson i Lya.
Å samtlige utsockne-hemm.ansägares vägnar i Harplinge och Steninge socknar: Anders Paulsson i Nortorp.
Bengt Bengtsson i Harplinge.
Å samtlige utsockne hemmansägares vägnar i Thorups och Kinnareds socknar:
Joh. Höckert i Gadhult.
Erik Johansson i Åmått.
För samtlige utsockne hemmansägares vägnar i Räfvinge och Getinge socknar: Joh.
Hallengren i Fälle.
Anders Nilsson i Uppnora.
Johannes Bengtsson i Skattegård.
Den 7 Mars e. m.
För samtlige utsockne frälsehemmanen uti Snöstorps och Trönninge socknar: Johannes Nannesson i Fyllinge.
Bengt Nilsson i Påarp.
För samtlige utsockne frälsehemmanen uti Enslöfs pastorat: J. E. IFirén j N:o 3, Enslöf. P. il/.
Larsson i Wreninge.
Lars Jonsson i Hylte.
Anders Svensson i Hertered.
Johannes Pehrsson i Munkebohl.
Olaus Carlsson i Spånstad.
Pehr Nilsson i Hertered.
Bilaga Litt. B. Till L!ikels Llöglojl. Stander.'
St. funno nödigt att genom en ny constitution gifva landet ett förändradt skick, till inre förkofran och ett betryggadt värn mot främmande försök, har en mera bestämd roteringsskyldigbet afven varit bland föremålen, som utgjort de icke mindre betydliga öfverläggningsämnen; deraf sig härledande de anbefallda rötejemkningär, deraf ock härflytande de olika, ofta stridiga tankar, som dervid blifvit yttrade och framställda, troligen härflutna af helt olika åsigter: landets försvar när det gällde, eller derjemte ett ökadt antal af en ständigt stående krigsmakt, som under det detta antal under freden vill synas mindre beliöfligt, hemligen under freden förtärer de krafter, som uti farans stund behöfva som mest att anlitas, nemi. känslan för egen sjelfständighet och förmågan att utveckla densamma.
Dock, hvarken af Reg.F:s och 80 §§, ej heller af R.
St:s beslut under d. 26 och 28 Sept. 1829, att icke någon ny ordin, rotering må till någon slags verkställighet befordras, innan R. St., efter mottagande af K. M:s nåd. propos., fått tillfälle att sig derom utlåta, finnes för utsockne-frälsehemmanen uti Halland någon permanent eller ordin, roteringsskyldighet vara stadgad, eller helgden af från Arilds tid åtnjutna rättigheter bruten; ej heller af den K. M:s nåd. skrifvelse under d. 2 Kov. 1833, som till Konungens Ref:h:de i länet afgått, ålagdt någon slags prasstations utgående, utom hvad hevilla.stadgan föreskrifver, förinnan ärendet till R.
St. i nåd. varit öfverlemnadt, och K.
M. derefter i nåd. vidare förordnat: och den indelning, som vid 1838 års roteringscommission i Halland gjordes till permanent eller ovdin. rotering af utsockne-frälsehernmanen derstädes, förklarades af commissionen, vid yttrade betänkligheter, endast vara ett förslag, hvars framtida bestånd korame att bero på K. M:s och R.
St:s derom framdeles gemensamt fattande beslut vid ett kommande riksmöte.
.— Det är ock nu för hand, och skall innebära granskningen af våra skäl.
Men nog hastigt och uti saknad af tillräcklig kännedom har således Kammarrätten anmärkt flera års uteblifven vacance-afgift, alltsedan år i834, till icke mindre än 5g å 60 r:dr b:co årligen för hvarje rote af utsockne-frälsehemmans natur; och ehuru Den -j Mars e. di. detta uti förväg gjorda reservations];raf visst icke innebär något afskräckande förebud, har det likväl icke kunnat undgå att än mer fästa utsackne-frälseägares uppmärksamhet, och icke låta bero med en , å deras sida, slumrande omtanka vid ärendets under riksdagen föredragning, till slutligt häfvande af de villor vissa auctoriteter härom kunnat fatta.
Det är fördenskull, såsom sagdtär, undertecknade frälseägare våga egna denna adress till R.
St:s granskning, behjertande och pröfning; och desse känna härvid nogsamt R.
Sits vård öfver helgden af besvurna rättigheter; ty den förutan vöre samhällsbandet upplösligt, hvarföre ock den anledn., spm denna kännedom gifver, synes dem tillräcklig att befästa en, snart 2:ne seklers tid, icke vacklande förhoppning.
Halland med Skåne och Blekinge afträddes ifrån Danska till Svenska Kronan vid Roschildska freden j658, eller kanhända, rättare sagdt, återgingo till deras gamla ursprung* liga moderland, för att der icke hårdare, än under det välde de lemnat, behandlas; och Malmö recess af d. 18 Sept. 1662 och samma dags handfästning upptogo grunderna för deras fri- och rättigheters okränkta vård —• de grunder, hvarpå alla kända förhållanden, då och för framtiden, skulle hvila; och gränsen för dem har ock, hvad utsockne-frälseägare vilja känna , blifvit heligt bevarad, hvarest icke otvungna concessioner eller medgifvanden, eller utbytta förmåner gjort, såsom uti det bördiga Skåne, ändring deruti.
Roteringen uti Halland har, vid påkommande krig, tilt hälften emot krono och kronoskatte af frälseägare blifvit beviljad; dock likväl under namn af extra-roteringsskyldighet—det är, att utgöra försvar, när försvar behöfves, — har densamma, vid sednare reglering, uppgått till jemnlik förbindelse, då extra-rotering påkallas med krono och kronoskatte ; och deröfver hafva utsockne-frälseägare väl kunnat hafva skäl, men intill närvar, icke klagat, Men att uti fredlig tid tryckas mer eller mindre af denna tunga, att öfvergå till permanent och ordin, rotering, att hålla karl eller betala en ständig vacance-afgift derföre — går icke in uti de kunda förhållanden, då ägarne ofta, under en dyr köpeskilling, förvärfvade eller förvärfva sig äganderätten med dess fri- och rättigheter, lika oskiljaktiga med dervid lådande lyten och brister; lyten och brister, ofta uti en inskränktare jordrymd, ty kändt är, att frälsehemman från fordno upptogos ej sällan på de minst lönande trakter.
Så vare då inför R.
St. nedlagda de skäl till fritagoncje från permanent, ordinarie eller ständig rotering, hvilka till de af K. M. i nåd. anbefallda roterings-cominissioner iid efter annan blifvit ingifna, dem ock utsockne-frälsehem■nansägare nu åberopa uti åtföljande härjemte bilagda hand - D c ii 7 Mars e. m. 339 lingar*), isynnerhet för åren 1835 och 1838, då ärendet ånyo lill en ytterligare fullföljd företogs.
De då ingifna anföranden hafva veterligen icke förbigått någon enda omständighet, ifrån aldra äldsta förhållanden, då utskrifningen med sina yissa concessioner och förbehåll var allmän, då sedermera för de oredor, ofta våld, som dervid föreföllo, krono och kronoskatte tid efter annan sjelfvilligt åtogo sig ständig rotering, under det frälset insåg, att någon dug omsider för en blidare tid skulle dagas — intill närvar., då hvar och en, när det gäller, är färdig att blöda för sin fosterjord, men att under freden icke med utlagor utmärglas eller förstöra de krafter, som, då krigsbullret ljuder, såväl aro af nöden.
Dessa handlingar åberopa vi; de tolka våra tankar, våraskäl och vårt gemensamma åsyfte— försvar under kriget och lugn och trefnad under freden, hvilket sker, när ingen uti dess lagliga rätt störes.
Fjäre Härad. N. s.1. Silfver schjöld, genom P. Wesslau, enligt generel fullmakt för Gåsevadsholms underlydande utsocknefrälsehemman.
För utsockne-frälsehemmanen i Tölö pastorat underskrifva derjemte, enligt lill roterings-commissionen inlemnad fullmakt; Nils Olsson , JN:o 6, Lerberg.
Bergman j N:o 6, Anderstorp.
Börje Magnus Johansson, N:o 5, Skörby. Niclas Andersson, JN:o 7, Hjelmared.
Jöns Nilsson i Dunseröd. Zach.
Österling.
Nils Hagberg.
Samuel Norberg. k Onsala sockens vägnar, enligt förut företedd fullmakt:
Carl K- Rydell, k Wallda och Släps socknars vägnar, enligt förut till roterings-commissionen ingifven fullmakt: C. G. Brulin. T:s Olsson.
För utsockne-frälsehemmanen inom Fjärås pastorat underskrifva, enligt till roterings-commissionen ingifven fullmakt; P. Wesslau.
Lars Hansson i Måå, m. h. i p.
För utsockne-frälsehemmanen inom Hunehals socken, enligt fullmakt: P. Wesslau, För ölmvalla pastorat, enligt till roterings-commissionen inlemnad fullmakt: Johan Börjesson.
För Frillesås pastorat, enligt till i838 års roteringscominission ingifna fullmakter: Andreas Thorsson, N:o 4, Kyrkoby. Johannes Jonsson, N:o 6, lidstorp, m. h. i p. Till vittne: Caspar Heijl, P. L. Wiske Härad.
k egne vägnar och efter uppdrag af öfrige Weddige, As och Sälstorps socknemän: P. J. von Döbeln. *)
Dessa handlingar hafva icke blifvit till prot. aflemiiade.
Den j Mars e. m.
Hi nible Härad.
Carl von Wolffradt, utsockne-frälsehemmansägare.
För utsockne-frälsehemman i Grimmetons socken N:o 10, N:o 18, N:o 16, N:o 7 och N:o 2 Grimmeton, enligt fullmakt: B. N. Stanberg, f. d. Kronolänsman.
För utsockne-frälsehemmanen N:o 1 Båtsberg, N:o 2 ib., N:o 3 ib., N:o 1 Långås, . N:o 2 ib., N:o i Ljungstorp, N:o 2 ib., N:o 3 ib., N:o 4 ib-, N:o 1 Gödestad, N:o 4 ib., N:o 5 ib., N:o 7 ib., N:o 8. ib., N:o 2 Allgutstorp, af Gö destads socken, underskrifver enligt fullmakt af d. i3 Jan. 1840: J. Bodesson, N:o 4 Ljungstorp.
För utsockne-frälsehemmanen uti Hunestads socken underskrifver, enligt fullmakt af d. i3 Jan. 1840:
Börje Bengtsson i N:o 2 Hunestad.
D:o uti Torpa socken, å egne vägnar oell enligt fullmakt:
Jöns Olsson i ]N:o 5 Kärra. Andreas Hansson, N:o 10 Torpa.
Andreas Nilsson i N:o 1 Balg.
D:o uti Lindbergs socken, å egne och öfrige vägnar, enligt fullmakt: Anders Börjesson i N:o6 Trönninge, Olof Anderssonj N:o i5 ib. P:o uti Tvååkers socken, å egne och öfrige vägnar, enligt fullmakt: Petter Pettersson i N:o 7 Galtabeck.
D:o uti Nösslinge socken, enligt fullmakt: Niklas Olsson i N:o 1 Småryd.
D:o uti Hvalinge socken, enligt fullmakt:
Thore Pihl i N:o 2 Bygg, m. h. i p. Faurås H ära d. C. Lilliehöök, utsockne-frälsehemmansägare.
C. G, Muhl, dels som nu mera förmyndare för omyndige W. O. G. Muhl, och dels å egne vägnar för lill i83Sårs roterings-comtuission uppgifna utsockne-frälsehemman:
Sven Jönsson i Berg. 11.
Tobiasson i Ättarp, å egne och åtskillige andre utsocknefrälsehemmans vägnar, enligt till roterings-conimissionen ingifven fullmakt.
Å egne och åtskillige andre utsockne-frälsehemmans vägnar, enligt till roteringscommissionen d. 27 Aug. 1B35 och d. 19 Juli 1838 ingifna fullmakter.
För utsockne-frälsehemmanen N:o 1 Bössgård, N:o 3 Räfvige, N:o 2 ib., N:o 1 Näraby, N:o 6 Räfvige, N:o 5 Räfvige, N:o 1 Åparp, N:o Lilla Okomme, N:o 1 Maen, N:o Kolsgård, N:o 2 LFhbo, N:o 2 Lynga, N:o 4 Åparp, N:o 2 Gällsås, N:o Jordsbacka, N:o 3 Gällsås, af Okomme socken, underskrifver enligt fullmakt af d. 9 Jan. 1840: B. N. Stanberg, f. d. Kronolänsman.
För de under säteriet
Långås lydande utsockne-frälsehemman samt för utsockne-frälsehemmanet
Grytås underskrifver, enligt fullmakt af d. 11 Jan. 1840: B. N. Stanberg.
Den 5 Mars e. m.
Åhrstad Härad. J. B.
Kuylenstjerna, för mina ulsockne-hem månsd clar i Wessige socken. /.
Brandberg, å egna vägnar, samt för utsockne-frälsehemmanen uti Wessige, Askomme, Drängsered och Kroksered samt Abild, enligt till roterings-commissionen ingifna fullmakter af ofvannämnde socknar. 2.
I ovisshet huruvida inoiii något afPiiksSlm motion blifvit väckt, ang:de det å åttonde hufvudtiteln hitintills uppförda anslag af 100,000 r:dr b:co till s. k.
extra utgifter $ linner jag mig skyldig särskildt fästa StatsUtsk:s uppmärksamhet å de skäl, som företrädesvis tala för nedsättning af detta anslag.
Af 11.
Hrr revisorers berättelser äfvensom af offentligen tryckta handlingar är det bekant, huruledes å denna extra titel, dels utgifter blifvit anvisade, som uro belt och hållet främmande för statsverket, t. ex. anslag till den K. theatern, dels högst betydliga summor blifvit disponerade, för att, i strid med R.
St:s önskningar och beslut, underhålla en för Sverige fullkomligt onödig diplomatisk lux, genom att från extra utgiftsfonden årligen fylla åtminstone en del af bristen i anslaget lill Ministerstaten; hvarförutan nämnde fond af Regeringen blifvit, utan R.
St:s hörande, för framtiden obehörigen intecknad för åtskilliga den K. theaterns. skulder, uppgående till öfver 100,000 rldr.
Då ett dylikt hushållningssätt med extra utgiftsmedlen icke lärer slå tillsammans med R.
St:s afsigter, och någon Regeringens princip endast i ringa mån synes hafva gjort sig gällande alt använda detta anslag till af R.
St. afsedda ändamål, nemi. sådana utgifter, som vid statsregleringen icke kunnat förutses och till beloppet bestämmas, hvarföre ock, under en längre tidsföljd, en summa af omkring 5o,ooo r:dr b:co årligen blifvit från extra utgiftsfonden disponerad dels till Ministerstaten, för hvars af R.
St. pröfvade behof särskildt anslag är i riksstaten uppfördt, dels lill den monopoliserade K. theatern, för hvars underhåll R.