Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Meningen måtte väl vara, att de ej hafvet någon annan grund för hvad de nu föreslå.
Herr Tham, Wollrath :
Det är väl niöjligt; att något ord kan jämkas och förtydligas.
Meningen har ej varit att säga, det Riksens Ständer ej kunnat göra annat, än de gjort; men att man bör anse dem ej hafva kunnat föreslå annan tullj Un den, sorn är förenlig med Statens interesse.
Herr Grefven och Landt Marskalken Frågade, om Ridderskapet Och Adeln önskade förblifva vid dess, i afseende a öennå punkt, förut fattade Kesiut.
H var - 0m 9 Octobtr «. m, 809 Hvarefter Herr Grefven och Landt Mar skatten hemställde om Ridderskapet och Adeln behagade gilla 2:dra Punkten af BevillningsUlskottets JemkringsFörslag, endast med iakttagande af den Redactionsförändring att i stället för ordsn : ”Att ”sorn Riksens Ständer i den TullBevillnings”Tariff, som kommer att utfärdas, icke kunna bestämma annan Tull ä varor, än den Scc.” borde införas: ”Att som Riksens Ständer i den Tull. ”BevillningsTariff , hvilken kommer att utfärdas, ”icke äga annan grund för bestämmande af Tull ”å varor, än den &c.” Bifölls, 3'dje Punkten.
Herr Lefrén, Johan Pehr, Å tvenne omständigheter får jag, i anledning af denna punkt, fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet.
Den första att BevillningsUtskottet, så väl nu, som förut, ej gjort skillnad emellan, att Kongl. Majit är berättigad, i följd af reciprocitetsförhållande, att höja och sänka Tariffen; och den andra att man bort åkalla Regeringens medverkan, vid uppgörande af denna Tariff.
Nu har detta blifvit förhlandadt.
De 3 öfriga Stånden hafva icke biträdt Ridderskapets och Adelns beslut, att anhålla, det Kongl. Majit täcktes nedsätta Tariffen, då omständigheterne så kräfva, och hvaraf Utskottet nu tagit sig anledning, att framställa Ridderskapet och Adeln såsom det Stånd, Ridd, 0. Ad.
Prof. XX. Band, HstaAfd. 14 210 l
Ben 9 October e, m. hvilket i detta fall ensamt har skiljaktig tankat Jag får dock upplysa, att Utskottet i 8:de punkten uppgifver, att PresteStåndet åt Kongl. Majit uppdragit både att hoja och sänka tullen.
Afven står i samma punkt, att BorgareStåndet bibehållit åt Kongl, Majit en dylik rättighet.
När således dessa Stånd ej allenast bifallit Ridderskapets och Adelns mening, utan till och med åt Konungen uppdragit en dubbelt så stor rättighet, lärer vårt beslut endast stå i strid mot BondeStåndets.
Jag tillstyrker derföre, att vi må qvar. blifva vid .vårt förra beslut; och anser det vara mera skäl inbjuda BondeStåndet, att antaga hvad de öfriga Stånden beslutat.
Jag anser det vara bättre, att ingå på de öfriga Ståndens mening, än vidhålla ett beslut, som tillkommit genom tvenne olika behandlingssätt.
Jag ber, att få påminna derom, att sedan Ridderskapet och Adeln bifallit förra punkten, sorn förutsätter reciprocitetsförhåilanden, är det likgiltigt, om vi t denna punkt vidhålla det förra beslutet eller icke.
Jag tror, att om man uppgjort tariffen så, att den icke medför något menligt inflytande på Fabrikerne, är det en onödig försigtighet, att tillåta nedsättning i dea Taxa Riksens Ständer på billiga vilkor stadgat.
Derföre tillstyrker jag, att Ridderskapet och Adeln må frånträda sitt förra beslut, sam icke är af något annat Stånd gilladt, emedan jag icke af hvad nu blifvit yttradt kan leda mig till samma siutsatts som Herr Lefrén.
Grefve Cronhjelm, Polycarpue:
I afseende å den olikhet Herr Hjerta trott sig finna i hvad Herr Lefrén yttrat, angående tullafgifternes sänk - f>*n 9 Öetobtr t, nu SI 1 sing, haller jag före att Borgare- och Preste-” Sunden bifallit, det Kongl.
Maj t genast må kunna vidtaga en sådan nedsättning.
Vi åter hafva bifallit det samma, med någon inskränkning.
Saken är så vigtig, att jag på förhand nödgas anhålla om votering, så vida fråga uppstår derom , att Ridderskapet och Adeln icke skulle vidhålla sitt redan fattade beslut.
Herr Grefven och Landt Mar skalken hemställ.' de om Ridderskapet och Adeln behagade förblifva vid dess i afseende å denna punkt förut fattad@
Beslut. Ropades Ja. 4:de Punkten.
Som jag fattat Utskottets jemkningsförslag, hade Utskottet föreslagit Ridderskapet och Adeln, att frånträda Sitt beslut ”att på Kongl.
Maj:t må ankomma, om ef”ter ett års förlopp utvägar skulle finnas till en ”ökad eontroll, att då vidtaga de åtgärder, sora ”för ett sådant ändamål äro tjenliga.” Utskottet har väl anfört, att, oaktadt de anmärkningar, som blifvit mot Betänkandet gjorda, ingen enda till förbättring ledande upplysning varit lemnadj men jag måste likväl erhindra, att under discussäonen flere erhindringar blifvit föreslagne, hvaraf BevillningsUtskottets dä närvarande Ledamöter icke bestridt nyttan; äfven som de förenade sig deruti: att till Kongl.
Maj:t öfverlemna, att efter ett ar* förlopp vidtaga förändringar, i afseende på verkställigheten, så vida det redan föreslagne sättet icke befunnits ändamålsenligt.
Detta var också högst angeläget, emedan det annars, å ena »idan, IIS r>'n 9 Öetober e. m, kunnat medföra tving, och I den andra minska da tullintrader Ständerne beräknat, hvilket åter kunde föranleda lill Riksens Ständers tidigare sammankallande.
Jag anser således allt skäl vara, att Hidderskapet och Adeln förblifver vid sitt redan, fattade beslut.
BorgareSlåndet har till Kongl, Majit helt och hållet öfverlemnat, att förordna i de reglementariska delarne.
PresteStåndet åter
Ilar icke funnit nödigt härom yttra sig, sedan det redan förut beslutat, att till Kongl. Majit öfverlemna hela jämkningsrätten.
Det är således en* dast BondeStåndet, som gillat Utskottets åsigt.
Jag är till största delen förekommen af Herr von Hohenhausen.
Han har upplyst, au Ridderskapet och Adeln, efter en långvarig discussion, och efter pröfning af flere fra mställda förslag om erforderliga reglementarisk» anstallter, stadnat i den tanka: att det säkrast vore åt styrelsen öfverlämna, att under loppet af ett år försöka den method Utskottet föreslagit, och att efter denna tid vidtaga de förändringar, som kunde pröfvas vara af nöden.
Ridderskapet och Adeln beslöt detta , för ätt undgå förebråelsen, att hafva trott sig kunna nu genast åstadkomma ett helgjutit system, som skulle räcka för fem år.
Herr Grefven och LandtMarsftalken frågade om Ridderskapet och Adeln behagade förblifva vid sitt, i afseende å denna Punkt, förut fattade beslut.
Ropades Ja. 5:te och 6:te Pmkterne ansågos icke erfordra pagon åtgärd.
Den g October e, m% 7:de Punkten.
Herr von Hohenhausen-.
Jag har visserligen ingen ling att invända mot sjelfva saken; men tror att ämnet icke bor framställas såsom ett Riksens Ständers beslut i hela dess vidd , utan såsom ett önskningsmål i vissa delar.
Denna åsigt har jag redan förra gången utvecklat.
Riksens Ständer äga visserligen rättighet, att bestäm, ma afgifterne för credi(upplag; men icke att säga, att, när tullafgifterne uppgå till det eller det beloppet, skola nederlag äga rum, annars icke.
I denna del är ämnet ett önskningsmål och kan icke anses såsom beslut uti en bevillningsfråga, hvilken endast har afseenda på sjelfva taxan.
Jag har blott velat erinra detta, emedan jag tror, att den önskan, Ridderskapet och Adeln uttryckt, kunnat bibehållas.
Min önskan hade visserligen varit, att instämma i hvad Herr von Hohenhausen senast yttrat; men jag tror sådant vara stridande mot Ridderskapets och Adelns redan fattade beslut.
Då frågan förra gången tiil afgörande förekom, var jag bland deras antal, som yrkade, att förslaget var ett ingrepp i Konungens höga rätt.
Jag trodde nämligen, att
BevillningsötskQttet ej bort befatta sig med ett önskningsmål, eller under en och samma rubrik behandla både sådana och bevillningsärenden.
Herr Tham var deremot af den tanka, att frågan icke var af oeconomisk beskaffenhet och således ej ett önskningsmål.
Då denna åsigt äfven blifvit genom beslut stad/ästad, kan jag icke deta v 314 Ven- $ Get ober r, m.
Herr von Hohenhausen» mening, Def gläder mig emedlertid, att Utskottet genom en ordvändning »ynes hafva närmat sig min öfvertygelse; och jag beklagar blott, att detta kommit så sent, att vi icke vidare kunna ändra, hvad sorn redan blif. vit beslutadt.
Jag anser mig först skytdig för. klara, att BevillningsUtskottet ej ändrat en enda tanke, som grundlagt dess förra beslut.
Detta Sr en misstydning af Herr Lefrén, Utskottet har blott tillkännagifva, att Kongl. Majtts rättighet, att bevilja nederlag, såsom ej afsedd, icke eller blifvit rubbad.
Utskottet har således ej behöft omändra sin mening.
Att detta är en uppbörds, anstalt, sade jag redan förra gången.
Det är just derföre Utskottet föreslagit, hvad det gjort, och ansett sig berättigad dertill.
Anledningen är densamma, som till öfrige bevillningsåtgärderj och denna, så väl som andra uppbördsanstalter, har alltid tillkommit Riksens Ständer att bestämma.
Herr lion Hohenhausen', Jag har ingalunda va« lat åstadkomma rubbning i ett redan fattadt be. slut, utan Önskar , att Ridderskapet och Adeln måtte vidhålla, hvad här senast blifvit beslutade, emedan de önskningar, som skola för Thro. nen frambäras, böra framställa rätta förhållandet i så klar dag som möjligt, Det är derföre jag tillstyrkt, att Ridderskapet och Adeln ej må, med frånträdande af förra beslutet, bifalla BevillningsUtskottets förslag, emedan vi böra försäkra våra Fabriquer mot faran af en utsträckt Neder? ffeu g Q viobar e, m. 215 lagsfrihet.
Vi böra således hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla om vidtagande af nödvändiga försigtighetsmått i detta afseende.
Jag tror icke, att åläggandet att underhålla niagaziner är en tillräcklig garantie.
Vi känna flere
Stapelstäder med obetydlig handel, der inga magaziner skulle trygga mot missbruket.
Det är der-‘ före jag åter upprepar mitt tillstyrkande, attRidderskapet och Adeln ej må frånträda sitt förra beslut, hvilket äfven innehåller, att ämnet bör i önskningsväg framställas.
Herr Lefrén Jag är fullt ense med Herr von Hohenhausen uti att yrka, det Ridderskapet och Adeln måtte förblifva vid förra beslutet; men jag fästade mig vid några ord, nemligen att denna punkt skulle behandlas i önskningsväg.
Jag finner intet skäl, hvarföre icke det af Ridderskapet och Adeln beslutade tillägg kan fä stå qvar, hälst åttonde punkten äfven innehåller något i detta afseende.
Herr Grefven och Landt Marjkalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln önskade Förblifva vid dess, rörande denna punkt, förut fattade beslut.
Ropades Ja. 8;de Punkten, Herr Lefréni Jag får vördsamt tillstyrka antagande af den framställda Jemkningstariffen, rnen med förbehåll, att delta beslut ej må ändra de före - 216
Den 9 Octoéer e m. gående om sjelfva grundsatsen för sammanjemkninf gen.
Det är redan anmärkt, att Preste- och BorgareStanden öfverlemna! en sadan jemkningsrätt åt Konungen intill nä«ta Riksdag.
Om nu detta bi falles, blifver Tariffen icke hänskjuten till Nämnd.
Herr Tham; Den jemkning, som i afseende på Tariffen blifvit vidtagen, är föranledd af Ridderskapets och Adelns samt BorgareStlndets olika beslut.
Om den nu blifver antagen, på sätt Herr Lefren föreslagit, hvilket jag för min del tillstyrker, till undvikande af en otalig mängd voteringar, lagger sådant likväl icke hinder i vä* gen för Ridderskapet och Adeln, att votera om sjelfva propositionerne, sedan de blifvit uppgjorde,' i öfverenstämmelse med samtelige RiksStåndens be lut.
Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställ, de, om Ridderskapet och Adeln behagade gilla 8:de Punkten af BevillningsUtskotlets JetnkningsFörslag, Bifölls. 9:de Punkten.
Herr Tham' Sedan Riksens Ständer granskat den förra Tariffen, och fastställt den för lumpsocker föreslagne afgift, har BevillningsUtskottet af flere sammanstämmande och styrkte uppgifter erfarit, att mycken oordning skedt med nu varande Taxa på lumpsocker, hvilket stundom ieke är annat äq
Den 9 October e. ml krossadt toppsocker, och som till skada för tull— jntraderne i Landet införes.
Ehuru det icke åligger Utskottet, då ingen anmärkning mot dess förra förslag i denna omständighet blifvit gjordt, att härutinnan föreslå någon förändring, har Utskottet dock trott sig böra i en serskildt punkt fästa Riksens Ständers uppmärksamhet på förhållandet, med framställning af det correctif, som derjemte blifvit föreslagit.
Herr Grejven och Landt-Mar ek olken gjorde proposition till bifall å g:de punkten af Utskottets JemnkningsFörslag; hvilken proposition med Ja besvarades. loide Punkten blef likaledes uppå gjord proposition utaf Ridderskapet och Adeln bifallen.
Föredrogs å nyo LagUtskottets den 2 6 sisth September under N:o 186.
D. meddeldte, samt den 30 derpåföljde eftermiddagen på bardet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut afgifne Betänkande, angående föreslagen ändring uti Författningen örn Intekning i jord och fast egendom å Landet.
Herr von Hartmansdorff, August: Hvad Herr Ribbing i sin serskildta mening i detta afseende föreslagit, anser äfven jag vara rigtigt; att nemligen, dä flere egendomar äro inteknade för ett och samma lån, summan må fördelas till ett visst belopp på hvardera, så att, om låntagaren Den g October t. m. vill till förminskning af sin skuld försälja något hemman af egendomen, han ma kunna lossa det från intekningen, utan att behöfva inbetala hela sitt lån.
Som detta är ett sätt att hjelpa den skuldsatte, utan att medföra skada för annan mans rätt, så tillstyrker jag dess godkännande.
Herr Grefven och LaiidtMarskalken gjorde proposition lill bifall å Lagutskottet* förevarande Utlåtande.
Bopides
Hvarefter Herr Grefven och Landt Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade, medförkastande af samma Utlåtande, godkän» na de förslag, hvilka uti Herr Ribbings, Arvid, till Utskottets Protocoll afgifne och vid Utlåtandet fogade särskildte tanka innefattas.
Herr Ribbing anhöll att de öfrige RiksStånden måtte inbjudas, att uti detta beslut med Ridderskapet och Adeln sig förena.
Och blef Herr Ribbings berörde anhållan, uppå gjord proposition, af Ridderskapet och Adeln bifallen.
Föredrogs å nyo och bifölls LagUtskottets den 26 sistledne September under Nio 18G Litt.
Vtn 9 Octebtr e. m. SIJ £ afgifns, »arnt den 3o derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af återremisser utaf Utskottens under Nlris 67 och 6g förut meddeldte Betänkanden, angående yrkad ändring uti 23 §. och upphäfvande af 3^ §, uti Kongl, förordningen den 13 Julii iSib om Inteckning i fast Egendom.
Herr Liljestråle, Gu$taft anförde skrifteligen:
(Se Bilagan N:o 1 ) Herr von Hohenhausen, Michaél:
Min mening
Sr ingalunda, att motsätta mig förslaget.
Jag vill blott upplysa, att det af RiddarhusUtskottet projecterade LåneReglemente hvilar på bordet, uti hvilket alla de försigtighetsmått blifvit föreslagDe, som kunna af en Cassa iagttagas, och isyn_ nerhet roed afseende å detta fall, l öfrigt får jag erinra, att det icke är alla Ridderskapets och Adelns Ledamöter, och minst de medellösa, sota bidraga till Capitatiensafgiften ; det äro blott sådane, som hafva lön eller egen inkomst, för hvilken de erlägga bevillning.
Jag har endast velat nämna detta, och tror icke, att någon vidare åtgärd kan i sådant afseende af RiddarhusUtskottet vidtagas; men om Ridderskapet och Adeln skulle finna för godt att i Protocollet uttrycka sin ledsnad öfver hvad som skett, vill jag icke bestrida det.
Undertecknad RiddarhusScCreterarei Jag vill icke ingå i pröfning af den obehagliga händelse. 220
Ben 5 Octo&er e. m. sorn utgör föremålet för Herr Liljestråle* framställning »helst jag inom mig delar öfvertygelsen, att den tilläfventyrs kunnat före korn mas.
Jag utber mig endast få fasta uppmärksamheten deri, att när hufvudfiågan
Var under öfverläggning, förekom ock den, om ansvar för RiddarhusDirectionen och RiddarhusUtskottet.
Under discussionen yrkade Herr Berghman ett strängars ansvar, än Herr Liljestråle nu gjort; nemligen att Utskottet skulle ersätta förlusten, och rättegång i sådant afseende anställas.
Detta förslag blef likväl icke antagit, utan Ridderskapet och Adeln beslöt, att förlusten skulle betäckas genom erläggande af en capitationsafgift.
När denna fråga således en gång verkeligen blifvit afgjord, hemställer jag, om det kan vara lämpeligr, att å nyo upptaga den till pröfning, samt om icke fast häldre Herr Liljestråles nu gjorde framställning skäligen kunde förfalla.
Herr Liljestråle'.
Jag vill blott nämna, det jag tror Herr von Hohenhausen hafva i så måtto misstagit sig, att jag vill minnas eller tror, det en adelig yngling, som vid 15 år skall mantalsskrifvas, då äfven får betala capitationsafgift.
Om, i öfrigt det nya Reglementet stadgar alla nödiga försigtighetsmått vid beviljande af dylika lån, begär jag visst icke, att denna Motion ytterligare må ventileras, utan åtnöjer mig med ett rum för den samma i Protocollet.
Undertecknad RiddarhusSecreierarei Jag anser mig skyldig upplysa, att Herr von Hohenhausen* uppgift angående den ifrågavarande ca - Den 9 Octohr.r e. me. ast pitationsafgiften är fullkomligen enlig med rätta förhållandet, och att följaktligen ingen Adelsman erlägger denna afgift, som icke i öfrigt betalar Bevillning til!
Staten för lön eller förmögenhet; Herr Grejven och Landt-Marskalken förklarade, att Herr Liljestråles nyss uppläste skrifteliga anförande endast komme, att, såsom hans en^ skildta Reservation, i Protocollet intagas.
Justerades Pleni Protocollen för den I Augusti eftermiddagen, samt för den aldra, 4:de, 5:te och 6:te Augusti för- och eftermiddagarne.
Herr ’ Grefven och LandtMarjkalken anmodade Herrar Bänkman, att med första sammanträda, för att utse 6 nya Electorer efter; Grefve Gyllenborg, Johan Henning; Grefve Cronhjelm, Polycarpus?
Friherre Wrangel, Hennimg; Herr von Stockenström, Salomon; Herr Munck af Rosenskjöld, Eberhard; samt Herr af Rolén, Eric; hvilka tid efter annan från deras Electorsbefattping afgått. *22 J9<w 9 fiel niet r. m.
Upplästes och lade* pS bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden; Frän StatsUtskottet:
Af den 2 dennes: N:o 515.
Angående väckte anspråk på ersättning af Svenska Staten för Svenske Medborgares lidne förluster genom uppbringningar åt Magter, med hvilka Riket varit i fredligt förhållande.
Af den 2 dennes: N:o 58.
I anledning af väckt Motion ota Bancolåns meddelande emot pant af Tackjern.
I anledning af väckte motioner, om utsträckning af den medgifne lånerättigheten i Banken å de såsom pant antagne Metaileffecter.
Frän LagUt/kottet:
Af den 26 sistledne September:
N;o 189.
Ofver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, angående väckt fråga om befrielse för Rikets Ständers Bank, från skyldigheten att i Concourser och Sr*-Bro - ffrn g O dohn' e. nu dama bevaka sine emot lös pant ägande fordringar.
N.'o igo. I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkan, de, öfver Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående förklaring öfver 5 §. uti 25 Cap.
Missgerning®.
N:o 191.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut afgifne Betänkande öfver väckt fråga örn mildring i straffet för Vaktkarl, sorn af försummelse eller vangömo släpper fånge lös
Af den 29 sistledne September: N:o 192.
I anledning af gjorde anmärk* ningar vid Utskottets förut aflåtne Betänkande, angående Expeditionssättet af Kongl. Maj-.tf Nådiga Resolutioner i Besvärsmål.
Upplästes följande från RiddarhusUtskottet inkomne Memorial:
Lades på bordet. 224 »#« 9 October e. m.
Utdrag af Protocollet hillet hos Höglofligé Bidderskapet och Adeln vid Lagtima Biksdagen i Stockholm förmiddagen den 9 October 1833.
S. D. Sedan Biksens Ständers Herrar Electorer den 7 dennes utsett HofRättsRådet, Häradshöfdingen Carl Petter Törneblad att vara Biksens Ständers JustitiseOmbudsman, samt Lagmannen, Borgmästaren och Häradshöfdingen Nils Callerholm, att Justitieombudsmannen efterträda, i fall han innan nästföljande
Biksdag skulle med döden afgaj fann Bidderskapet och Adeln för godt anmoda ExpeditionsUtskottet, att för dem uppsätta behörige förordnanden, samt att jemväl derom föreslå en underdånig skrifvelse till Kongl. Maj;t.
Ut Supra. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Statsoch BancoUtskottens den 6 dennes under N:o 61 afgifne, samt den 7 derpåföljde på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af de beslut BiksStånden fattat, till sammanjemkning af deras förut yttrade skiljaktiga meningar i frågorne rörande Rikets Penningeväsende och de med detsamma gemenskap ägande ämnen.
Ut Supra. S, D. Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets den 6 dennes under N.o 512 aflåtne, samt den 7 derpåföljde på bordet lagde.
Memorial, angående RiksStåndens olika beslut i fråga om Ben 9 Öctebe.r t, m. om 3(skiIlige anslag för Försvarsverket; fana Ridderskapet och Adeln för godt, att, under godkännande af de utaf StatsUtskottet föreslagna voteringspropositioner, öfverlemna denna fråga till Förstärkta StatsUtskottets afgörande.
S. D Föredrogos å nyo och gillades följande Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskot,’ tets den a o sistledne September och den 6 dennes afgifne, samt den 7 dennes på bordet lagda Utlåtanden; N:o 189- I anledning af väckt motion, om ökadt antal besigtningsman å Ekeskogarne i Riket.
Angående anslående af ett ordinarie Canzlistarfvode tillfördelning emellan tven* ne af Utskottet antagne Extra Canzlister.
Vid förnyad föredragning af Statsoch BancoUtskottens den 1 dennes under N:o 514 afgifne, samt den 7 derpåföljde på bordet lagde, Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens förut rneddeldte Betänkande, i anledning af förekommen fråga om Lånerätt uti Riksens Ständers Bank för Allmänna Brandförsäkringsverket; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallit, Utskottens ifrågavarande Utlåtande borde läggas till Handlingarne.
Pvot.
IX Band- Esta Afd. 15, Ben 9 October e. m: S, D.
Föredrogos å nyo och biföIloB föl.' jande LagUtskottets den 26 sistledne September afgifne, samt den 30 derpåföljde eftermiddagen pä bordet lagde, Utlåtanden; Nio 186.
I anledning af i:mo BancoUtskottets Memorial, angående det äfventyr, sorn för Banken uppstår, af omöj. ligheten, att få tillförlitligen upplyst, huruvida dessa Låntagare mot inteckning i fast Egendom äro frie från Förmynderskap eller förvaltning af andre, förmonsrätt egande, medel; 2:0 Herr A. W. Pereswetoff Moraths motion, om ändring af 17 Cap. 8 §.
HandelsBaIken och inrättande af Förmyndarekammare i alla Rikets Provinser; samt 3:0 Vice Talmannen Jon Jonssons Memorial, med förslag till en förändrad hypotekslag m. m; Nio 186- Litt, A.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, om ändring uti 12 §. af Kongl. Förordningen den 13 Julii 1818, angående inteckning i fast Egendom.
Nio 186, Litt.
B, I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, angående dels ändring uti 13 §. af Kongl. Förordningen den 13 Julii 18189 om inteckning i fast Egendom, dels tillägg till denna Författning.
S. D. Vid förnyad föredragning af LagUtskottets den 26 sistledne September under N:o 186 Litt.
C. meddeldte, samt den 30 derpåföljde Sfi 9 October e, m, 827 eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i ari* ledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut aflåtne Betänkande, angående föreslagen än.' dring uti 24 §. af Kongl. Förordningen den 13 Julii 1818 angående inteckning i fast Egendom; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att sam-’ ma Utlåtande gilla., likväl med iakttagande af den förändring, som uti Herr Ribbings, Arvid, till Utskottets Protocoll afgifne, och vid Utlåtandet fogade serskilta tanka, infattas; uti hvilket beslut de öfrige RiksStånden skulle inbjudas; att sig med Ridderskapet och Adeln förena.
Utdrag af Protocollet hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm eftermiddagen den 9 October 1823.
S- I>.
Vid förnyad föredragning af BevillningsUtskottets den 26 sistledne September under N:o 41 afgifne, samt den 3 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Förslag till jemkning af de skiljsktigheter, som inom RiksStånden yppat sig i afseende på dels de grunder, hvarefter de genom Stora SjöTullen inkommande Bevillningsmedel skola utgå, dels ock den derföre upprättade BevillningsTariff; stadnade Ridderskapet och Adeln i följande besluts i;m3 Att någon åtgärd vid usta, 5:10 och 6;te punkteme icke af Ridderskapet och Adeln erfordrades, Ben 9 October t. m. 2:o Att Ridderskapet och Adeln fann för godt förblifva vid dess, i afseende å 3:dje, 4Jde och 7:de punkterne, förut fattade beslut, 3:0