Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då vidare Utsk. angifvit, att Rikets trygghet icke bör grundas på allmän folkbeväpning eller på ett anlitande af outbildade nationalki after, utan föreslagit, att detta ändamål bör sökas i utsträckning af bevär:ns vapenöfningar, samt antagit, på sätt K.
M. föreslagit, att dessa öfningar böra utsträckas till 21 dygn, har det likväl, ehuru vackert det hyllar grundsatsen , likväl nekat förökade anslag till bevärln» öfningar, utan i stället tillstyrkt, att medel dertill böra söG 11. 45 354 D e n 7
Maj c. m. kas, dels i förmenta besparingar i åtskilliga delar af krigsförvaltningen, dels genom indragningar i den stående hären.
Äfven häri har Utsk. handlat i motsatt riktning mot sina åsigter, då det vill ändamålet, men nekar medlen , anvisande sådana, som för närvar, ieke äro åtkomliga.
Då hvar och en militär, som frigör sig från alla illusioner eller förvillelser af de stora orden: landets belåtenhet, medborgares frihetssinne och fosterlandskänsla, m. fl., sorn pressen i stället anser böra tillitas, då någon uppoffring, vare sig för hvilket stort inål som helst, kommer i fråga,nogsamt lärer erkänna, att den lilla öfning vår beväring hittills erhållit, endast varit för att vänja densamma vid tanken på sin skyldighet af fäderneslandets försvar, och icke att egentlig färdighet i något under den korta tiden kunnat vinnas ; och då ingen medborgare , äfven den, som minst sysselsätter sina tankar med krigsbildningens föremål, lärer neka, att landets försvar icke ensamt kan fordras af vår lilla stående aimee, utan att det hufvudsakligen hvilar på bevärm, som dertill har tillräcklig styrka, men att denna beväring, för att undgå landtvärnets bedröfliga öde, måste vara öfvad, klädd och utrustad: har hvarje fosterlandets vän med förhoppningsfull glädje uppfattat K.
M:s förslag om utsträckning af bevär:ns vapenöfningar; men lika nedslående har det varit att erfara de hinder, troligen oöfvervinneriiga, hvilka StatsUtsk. för detta vackra ändamål framställt genom sitt förslag.
Jag vill icke utlåta mig öfver de af Utsk- föreslagna förhållanden af de olika vapnen sins emellan inom arméen, emedan jag anser mig icke berättigad , att uppgifva några organisationsförslag, hvilka från granskningen deraf möjligen kunde föranledas; och jag är icke fullt öfvertygad om StatsUtskts egen behörighet dertill, om det ock äger förmåga alt beräkna och uppgöra sådana.
— De organisationsförslag åter, som till Utsk. genom motioner inkommit, hade jag trott böra till Besvärs- och Ekon.Utsk. afgifvas, i enlighet med 53 och 8g §§:na i Reg.Fm samt 34 §;n Riksd.Ordn., och att, i förening med detta Utsk., StatsUtsk. bort dessa ärenden företaga. K. M. äger högsta befälet öfver Rikets krigsmakt till lands och sjös, efter i4 §m i Reg.Fm, och då således nationen lemnat landets försvar i Dess händer, är det ock af Dess vishet, erfarenhet och förutseende vi böra vänta de organisationsförslag, hvilka för Svenska krigsmakten kunna anses behöfliga.
Hvad jag nu vördsamt anfört, rör egentligen ingressen till förevar, betänk.
Jag har ansett mig böra förutsända dessa ord , och förbehåller mig att muntligen få göra de anmärkntr, jag vid en och annan punkt finner skäl att afgifva.
Den j Maj c. m. 355 Hr Roy, Jolian Fredr., anförde skriftligen : StatsUtsL liar uti sitt utlåt.
N:o 44 antydt indragning of a:dra sqvadron af K. Jemtlands Hästjägare-corps.
Då jag liar äran vara chef för jägarne till häst och fot uti Jemtland, samt någorlunda känner förhållandena inom denna provins, har jag ansett mig höra hafva skyldigheten att vid detta utlåt. lemna de upplysningar mig synas tillkomma.
Jemtlands reg:te är för det närvar, sammansatt af 2Ine sqvadroner, hvardera örn 90 man, och a:ne bataljoner af B compagnie!'
, nära 600 man , utomdess 4 SL 6:?? canoner.
Under detta reg:te hörer bevärm uti Ingermanland och Medelpad samt Jemtland och Herjeådalen, beräknade efter 5 classen, till omkring 4,200 man.
Det liela utgör således en corps, sammansatt af cavallen, artilleri, infanteri och jägare, som under krig kan beräknas till 5ooo man combattanter.
Dä härvid förutsattes, att 2:dra sqvadron äfven skall betjena canonerua, som lior till planen för denna organisation, torde denna corps vara temmeligen oberoende och utgöra ett helt.
Till utvecklande af ideen med denna corps uti defensivt hänseende, och för att så tillsägande localisera den i våra trakter, har Regeringen anlagt, utom den å Frösön befintliga, en militär-etablissement å Graninge, med högst ringa kostnad.
Härigenom är en militärpunkt gifven , der en styrka står ä cheval på de herrliga vattendragen af Angermanna- oell Indals-elfvarna.
Enl. den plan, som comiteen för Sveriges försvar uppgjort, har man äfven utsedt Borgsjö till en sådan punkt, hvilken coinmenderar Ljungans eif och står i riktigt samband med Gluninge.
Jag har måst omnämna så mycket af planen för nordens försvar, för att visa orsakerna, hvarför denna corps är så organiserad, som den är, och ej bör vara det annorlunda.
När man härvid beräknar, alt våra vänner och grannar i vester , Tronderne, kunna understödja oss med 5ooo man , samt ytterligare påräknar den krigiska hållningen och kärleken till hemmet, som nordbon äger, skall säkerligen till den förutnämnda styrkan flera smärre ströf-corpser eller partier påräknas, 0111 någon objuden gäst skulle finna för godt att debarquera vid vår strand, och vi få då genom denna händelse ett vackert fält för uppfyllande af våra pligter.
Man har, som jag haft äran nämna, antydt indragning af a:dra sqvadron; skulle så ske, som jag ej hoppas blifva förhållandet, så förlorar derigenom denna corps en del af sin angelägna styrka, och en brist uppkommer uti densamma, som ej på närmare håll än från Stockholm , d. v. s. på 60 mils afstånd, måste ersättas.
Genom föreg:de har jag önskat visa det behof, som framkallat Jemtlands reg:tcs och Hästjägare-corps’s organisation sådan dea är.
Det återstår att presentera följderna af StatsUtsk:s föreslagna nedsättning.
De vanliga vacancerna betala från 25 å 3o r:dr, någon 356
Den 7 Maj e. m. fenrig iifven 35 rsdr 16 sk. l>:co i vncance-afgift*, oell äro då befriade från passevolaiice-algiften.
Skulle 700 rotar ytterligare blifva vaeaota, kunna, efter min öfvertygelse, ej melan 2‘i r:dr b:eo af hvarje rote calculeras ; man hade då besparat 5o ivdr b:co för hvarje beriden man, som reducerades Uti hela Europa tror jag ej man har någon beriden krigare för bättre pris.
Statsekonomen mäste äfven, efter mina åsigter , se till att han inrattar hushållningen så, alt den ort, med hvilken han opererar , ej har skada deraf; eljest grundar sig företaget på en falsk financiel bas, och det helas skada; och med anledn. häraf bör man också noga öfverväga: har Jemtland, som för öfrigt är en af de mest vanlottade Svenska provinser, skada häraf?
Jag svarar utan betänkande ja!
En störie contant penningesumma skulle derigenom utgå derifrån; och detta är skadligt, synnerligast der penningecapitalet är litet och förmågan att den förvärfva ringa.
Vi må i detta hänseende vända våra blickar till Westergöthland, som lidit vida mer, an man kan föreställa sig, genom de årligen utgående contanta afgifterna i hästvaeance-medlen.
Under det jag lemnar min hyllning åt statsekonomens upplysta hushållsaktighet, delar jag hans på en lång erfarenhet grundade öfvertygelse, att
Stuteris förkofring visserligen icke endast beror af en progressiv utgifternas förminskning, men deremot egentligen af en statskrafternas progressiva utveckling, som gör, att då den ena staten, med obetydliga utgifter, är försatt i verklig fattigdom , den andrs befinner sig i ett blomstrande tillstånd, ehuru bärande en budget, som mångfalldigt öfverstiger den förras.
Jag har haft äran åberopa dessa åsigter som stöd för min önskan, att vi icke så måtte hänföras af ett ovist indragnrs-systeme, att vi glömma betryggandet och befordrandet af en industrianda, som — huru man än bedömmer henne — utgör den rätta grunden för ett samhälles framskridande i välmåga och trefnad.
Förläggandet eller upprättandet af en sqvadron vid Haparanda , möter utomdess många hinder, både vid anskaffande af fourage och isynnerhet för värfningen.
Dessa nejders befolkning talar Finska och är måhända den sämsta delen af Sveriges och Finlands innebyggare.
Den delen af Westerbotten , som gränsar till de Finska socknarna, är icke böjd för hästväsendet; deremot står Jemten i detta afseende i motsatt förhållande; han är oskiljaktligen förenad med sin studsare och sin häst.
Westerbottens reg:te finnas nu ej mer än 3:ne personer af befälet, som tala Finska, och desse måste årligen commenderas till den öfver 8o man starka Finska bevär:n vid Calix; skulle desse afgå, blefve förlägenheten i detta hänseende ganska kännbar för reg:tet, som framdeles, vid besättande af sina officers-platser, äfven måste taga denna språkkunskap i noga beräkning.
Den 7 Maj e. m. 357 I anledn. af livad jag haft äran framställa , under det jag påyrkar återremiss af ifrågavar. betänk., får jag öppet yttra min önskan, att äfven dessa mina åsigter mätte göra sig gällande lins StatsUlskottet.
Gr. von Stedingk, Ludv., uppläste följande: •
Det är med anledn. af H. StatsUtsk:s utlåt.
N:o 44» som tillstyrker indragning af hela befälet för en sqvadron jemte 83 hästar af Lifgardet till häst, jag begärt ordet, för att vid nämnda förslag göra några anmärkn:r, dem jag vördsamt underställer H.
Ståndets upplysta pröfning.
Då jag tager för gifvet, att H.
StatsUtsk. ej afsett andra besparingar än dem, som äro förenliga med regrtets fullkomliga tjenstbarhet, finner jag de föreslagna indragningarna dels overkställbar, dels obilliga och slutligen icke ledande till de påräknade besparingarna.
Regitets nuvar. stat upptager 2 ryttmästare och 5 stabs-ryttmiistare — summa 7.
Härutaf föreslår Utsk. att indraga 3:ne eller 1 mer än reg:tets stat medgifver för en sqvadron, hvarigenom 1 af de 4 qvarstående sqvadronerna således blefve utan ryttmästare.
Utsk. liar förmodligen ej haft sig bekant, att vid förre secund-chefen, General Brobergers, afgång, lill följe af armeens dåvar. organisation i divisioner och brigader, nämnde General blifvit bibehållen vid sin innehafvande secund-chefs lön, genom hvilkens borttagande, hela vägen utföre i reg:tet det förhållande inträffat, att ännu i denna stund 2:dre majoren vid reg:tet ej är i åtnjutande af annan lön på stat än ryttmästares, hvarföre ytterligare en ryttmästare-lön bortgår ifrån det af Utsk påräknade antalet; då återstår endast 3 ryttmästare att bestrida samma tjenst, som förut ålegat ett dubbelt antal, emedan reg:tets styrka fortfarande utgöres af 4°° man.
Men nu fordras ovillkorligt, att 3:ne rytt mästare dagligen blifva commenderade, nemi. 1 på vakt hos II. M. Konungen, r på piket, och 1 som jour-befälhafvare vid casein; och som 2:dre majoren ej kan göra ryttmästaretjenst, blefve följden den, alt nämnde 3:ne ryttmästare året om, dag ut och dag in, skulle vara commenderade, hvilket svårligen låter tänka, än mindre göra sig.
Granskar jag de föreslagne indragningarna i subalterngraderna, förefinnes samma förhållande och samma omöjlighet.
Reg:tets trägna tjenstgöring och exercis, hvari äfven en af StatsUtsk:s värde ledamöter, Frih.
Sprengtporten, sjelf deltagit, och som af honom kan vitsordas, har aldrig, sedan reg:tets uppsättning, medgifvit ofiicerarne den åt alla öfriga regrter i Svenska arméen tillagda förmån af semesters åtnjutande.
När nu, till följe af den föreslagna organisationen, omkring en femtedel af subalternerne skola afgå ifrån ett redan förut på det knappaste beräknadt antal, och med trägnare tjenstgöring samt förlängd exercistid för de återstående, — såsom nödvändig följd af reg:tets bibehållna styrka med ett nedsatt antal hästar — lärer hvar 358 D c n y Maj e. lii och en finna den fchesla^na åtgärdens obillighet.
Den blifver ändå mer overkställbar för underofficers-graderna, hvars lilla personal, skulle, enl.
Utskts.förslag, ytterligare förminskas med i fanjunkare, i föhste sergeant och 4 sergeanter; ty om också man antager möjligheten af de ?,:ne förstnämndes indragning, så, oberiiknadt den vida tyngre tjenstgöringen, söra drabbar de återstående sergeanterne, tillåter dock ej casernernas inredning, hvilken ifrån deras första uppförande varit beräknad för 5 sqvadroner, förlagda i 5 alldeles afskiljda localer, med blott det nödvändiga utrymmet för högst b'4 man per sqvadron, jemte nödigt befäl i hvarje casern, att. utöfver detta antal inqvartera den tillökning af 20 man hvarje sqvadron ytterligare skulle erhålla, på något annat vis eller å några andra casernrum än dem detta manskap nu innehafver.
Men då 4 sergeanter indragas, hvilka, enligt regttets organisation och indelning, förestå hvar sitt corporalskap af 20 man, uppstode härigenom det oskick, att 80 man finge ligga uti en, från de andra alldeles afskiljd, casern, utan ett enda underofficers-befäl, dels emedan deras underbefäl vore indraget, och dels emedan man ej kan förflytta någon' af de öfriga sqvadronernas sergeanter ifrån de rum de hu bebo, hvar och en vid sitt corporalskap, utan att fela emot den första regeln i all militär organisation, som bjuder att aldrig skilja befäl ifrån trupp, och aldrig lemna trupp utan tillsyn.
De 4 sergeanterne måste således nödvändigt bibehållas, och härigenom minskas den af H.
Utsk. påräknade besparingen med 800 r:dr b:co.
Vidare föreslår H, Utsk. 83 hästars indragning, hvarigenom, enligt dess förmenande, hästantalet skulle nedsättas ifrån 4*5 till 332.
Härvid får jag likväl upplysa att, enligt K.
M:s nåd. resolution, på dessa ^>5 hästar besparas redan årligen genom 3:ne nummer, som på hvarje sqvadron skola hållas vacanta, både fouragerings-, medicaments- och skonings-penningarna för i5 hästar, och dessutom remonterings-kostnaden för en del af desamma.
Således bör för de qvarstående 4 sqvadronerna, med 3 vacanta n:r på sqvadron, ofvanuppräknade kostnader, utgörande omkring 1,62.0 r:dr b:co, såsom redan insparda, afdragas ifrån den af H.
Utsk. påräknadfe besparingen, eller oek, hvilket kommer på ett ut, endast 68 hästar, i stället för 83 indragas på det nuvar. etfecliva antalet af 4°°) om 332, såsom Utsk. uppgifvit, skola stå qvar.
Genom den föreslagna minskningen i hästantalet, mäste reg:tet, såvida det skall motsvara sin bestämmelse, erhålla en förlängd exercistid, hvilken ej kan antagas blifva mindre än en månad utöfver den nuvar , emedan de öfningar, som hittills i hela reg:tct samtidigt företagits, numera, i brist på hästar, men med oförminskädt antal manskap och rekryter, måste successivt bedrifvas.
En annan följd af liästarnes strängare anlitande blifver äfven ovillkorligt den nuvar. knappa rationens ökande, hvarigenom nya, af H. Den 7 Maj c. m, Ut.sk. den nya organisationens inträdande, reg:tet icke lungre kan, såsom Ii i It i 1
Is af besparing skott, under 2!ne af sommarmånaderna släppa eli antal af 100 hästar och derutöfver på gräsbete, emot den lindriga, betalningen af circa 3 r:dr b:co per häst i månaden, utan måste, i anseende till den strängare och förlängda exercisen, hela qvarblifvande antalet hästar, med förökad ration, hållas på stall, äfven under sommarmånaderna.
Den nya kostnad, som genom allt detta uppstår, utgör omkring 4>8oo r:dr b:co, hvarmed de calculerade besparingarna ytterligare minskas.
I sammanhang härmed må det vid detta tillfälle tillåtas mig att, såsom svar på beskyllningen om för rikliga anslag lill regttet, få anföra, att våra hästar än i denna stund ej erhålla någon ströhalm, ulan året om ligga på bara spiltgolfvet, hvilket, i förening med den sparsamt beräknade ration, och den mer än tillräckliga motion, som hestås, nödvändigt måste ofördelaktigt inverka på deras trefnad och utseende, helst hvad beträffar de ädlare och buttre hästar, hvarmed reg:tet nu mera allmänt remonteras.
Detta hvad ströhalmen angår.
— Icke ymnigare är nuvar. anslaget till manskapets aflöning, som är beräknadt för fidla antalet af 8o, blott under de a:ne exereismånadernä, då hela styrkan skall vara tjenstgörande, men endast för 6o man per sqvadron, den öfriga tiden af året, under hvilken 20 man på sqvadron påräknas vara permitterade; och då detta icke inträffar, få sqvadrons-cheferne af egen cassa ersätta fulla aflöningen för allt, som öfverstigér 60 man tjenstgörande.
Men nu är oss på ena sidan förbjudet att tvinga någon kari att taga permission; på den andra oss ålagdt, att ej hafva mer än 60 i aflöning, hvilket äfven är det minsta antal, med hvilket tjenstgÖringen kan bestridas; och som manskapet numera är långt bättre hållet, bättre födt och beklädt än förr, ökas med hvarje dag svårigheten att förmå dem taga permission, hvilket deremot fordom alltid af dem ansågs som eia gifven fördel.
Derföre händer nästan året om, att mer än 60 man Uro i tjenstgöring, hvadan sqvadronscheferne tillskyndas en gifven ej obetydlig förlust, och som skulle blifva alldeles odräglig, om den casus inträffar, hvilken ingalunda är omöjlig, och för hvilken vi dagligen äro exponerade, att blott några få karlar ville taga permission, då sqvadrons-cheferne således i 10 månader af året ur egen cassa finge aflöna nära nog en fjerdedel af Lifgardet till häst.
Jag tager mig friheten särskildt fästa H.
Ståndets oph Utsk:s uppmärksamhet på denna omständighet; och ehuru Ulsk. afstyrkt antagandet af K.
M:s nåd. propos. i detta ämne, hemställes ödmjukast, om ej det vöre med billigheten öfverensstämmande att, jemte fastställande äf nödiga co' - trollér häri, reg:tet åtminstone utfinge, året om, fidi aflöning för den effcetivt tjenstgörande styrkan.
Utsk. grun - 3öo Den 7 Maj c. m. dat sin vägran till bifall å nämnda nåd. propos. på fruktan för möjliga missbruk, eller förmodat sqvadrons-chefernes fördel då kunde blifva att i tjenstgöring qvarhålla en mer än behöflig styrka; kan jag försäkra och bevisa, att sådant ingalunda ur förhållandet.
Den enda vinst sqvadrons-cheferne nu mera kunna påräkna af passevolancen, är, genom en noga hushållning med beklädnaden; oell den säkraste garanti och eorlectiv tillika emot hvarje befaradt missbruk med ifiågavar. aflöning, ar det gifna factum, att munderingens större slitning, genom ett större antal tjenstgörande, skulle ofelbart tillskynda sqvadrons-cheferne en många gånger större förlust, än den tillökning några mans aflöning mer kunde inbringa.
Hvad jag slutligen med visshet emotser såsom resultat af den föreslagna organisationen, är en problematisk högst obestämd vinst för statsverket, för reg:tet förlust, minskad tjenstbarhet, oell försvåradt avancement för de qvarblifvande.
Detta vore måhända ej den lott de bort vänta sig, sedan de egnat sina bästa år och sin förmögenhet åt den trägna och visst ej afundsvärda garnisons-tjensten.
Mycket mera kunde jag tillägga; men jag skall ej upptaga en dyrbar tid, då jag tror mig med facta hafva ådagalagt betänkts brister i hvad som angår regttet.
Der siffran talar, der vika både tycken och antipatier.
Jag vet, att i Sverige det alltid finnes genljud, då man vädjar till rättvisa och billighet, lika säkert, som då man nämner ordet frihet, och det är med den fullkomligaste tillförsigt till R. o. Ad:s och StatsUtskts rättskänsla, som jag nu slutar; anhållande 0111 ålerremiss till StatsUtsk., samt att dessa mina anniärkntr måtte få den åtfölja.
Hr Peyron, Gust. Abrah.: yttrade skriftligen till prot. följande:
Äfven jag tror mig böra lemna några upplysningar i afseende å H.
StatsUtskts under föredragning varande utlåt.
Jag börjar med hvad som rörer försvarsverket i allmänhet, eller Krigs-collegii afdelningar.
Nuvar. riksstat anvisar för försvarsverket i allmänhet, eller Krigs-collegii afdelningar, under de sednare 10 åren, en summa af 696,000:
Konungens nåd. propos. äskar en tillökning af 69,000: 765,000: — H. StatsUtsk. har deremot föreslagit en nedsättning å anslaget — till belopp af 29,333: 16. — samt afslyrkt den äskade tillökningen, hvarigenom staten skulle blifva ..... 666,666: 32. och således 98,333: 16. min - Den 7 Ma j' e. m. 361 mindre, än sorn af Konungen för behofven ansetts nödvändiga.
Till stöd för denna betydliga afkortning ur. åberopadt collegii förslags-budget för åren 1840—44/ bvaiuti Utsk. trott sig finna, alt den ”upptager måteriel-köstnader för ”bevär.cs-exereisen, hvilka, såsom hänförande sig till ett af ”Konungen icke gilladt alternativ för reglering af denna ”exercis, icke allenast med en årlig utgiftssumma af 27,358 ”r:dr ir sk. öfverskjuta det anslag, som erfordras för den ”exercis af 21 dygn, sorn af K
M. ansetts böra äga 111111, ”utan jemväl med ett belopp af minst 60,000 r:dr böra an”tagas öfverskjuta det å collegii nuvar. stät tillgängliga be”liofvet för exercis af 12 dygn, hvartill Utsk. tillstyrkt R. ”St. alt bevilja anslag.”
Förhållandet är likväl, alt K.
M. antagit be varts-manskapets årliga vapenöfning i Kronans mundering till 21 dygn, hvaremot Krigs-colhm i nämnda förslags-budget beräknat kostnaderna för anskaffningen och underhållet af beklädnads-, remtygs- och utrednings-persedlar samt slitningsersättning för begagnandet af bevärts-manskapets egna s. k. mindre munderings-peisedlar, nemi, skjortor, strumpor och skor, för en dass af i r>,5oo man, under 17 dagars vapenöfning, i krönomundering till 88,i65: 22. 8. samt under 8 dagars öfningsmöten å compagni-samlingsplatserna , derunder manskapet dock skulle begagna egna kläder
Och derföre i ersättning erhålla å 1 r:dr 45 sk. 3 rst h:co per man 3o, 1 1 11 47• — tillsammans 118,477: 21. 8.
Skulle, enligt med hvad Utsk. föreslagit, den årliga exercis t iden för bevärjs-manskapet förkortas till 12 dygn, inoch ulryckniugsdagarna oberäknade, uppkommer i Krigs-collegii calculerade kostnad följande besparingar, nemi.: för slitning af Kronans mundering, som, (då i betraktande tages den alltid enahanda försämringen genom liggning i förråderna emellan mötestiderna , den efter hvarje möte enahanda behandlingen af tvättning, lagning., 111. m.J i det närmaste blir under 14 (12 dagar utom in- och utryck ningsdagarna) eller 17 dagars nyttjande, årligen 10 proc. af de i calculen beräknade 88,365: 22. 8. . 8,836: 26.
3. för 8 dagars, compagnimöte i egna kläder. 3o,i 11 : 47-“ 38,948: 25.
3. hvadan 79,528: 44- 5. i alla fall komma alt för ifrågavar. behof oundvikligen erfordras, så framt collegium skall vara i tillfälle förse och underhålla de till vapenöfning uppbådade bevär:s-skyIdige med . nödig materiel. 6 H. ■— 46 36a D c 11 7 M a j e. ra.
Förutseende, att de för Carl Gustafs stads gevärsfactori erforderliga i a,ooo r:dr b:co, komma, enligt StatsUtsk:s uppgifna förslag, att på extra-statsreglerin öfverflyttas , torde det af Ulsk. föreslagna anslagets (666,666: 32.) fördelning, collegii afdelningar emellan, böra blifva följande:
Fortifications - afdel ningen , Topograpliiska corpsen inberäknad, erfordrar oundvikligen 5o,ooo: — Artil I eri-afdel ningen , för kruttillverkningen 47>764 •
Förrådernas underhåll och tillökning, reparationer och hushyra .... 63,327 :
Hand- och sidogevär 6i,2g3:
Mariebergs läroverk i5,5go: •87,974: i rund summa 188,000:
— Då det för U t r e d ni n gs-a f del n i n g e n blott återstår . . 428,666: 32. 666,666: 3a.
Jag vill nu söka bevisa, att denna summa är alldeles otillräcklig alt bestrida afdelningens utgifter.
Enligt collegii ofta åberopade förslags-budget för åren i84°—44, skola följande utgifter, under nuvarande förhållanden, ovillkorligen utgå, nemi.: för Värfvad e regementenas beklädnad, (men det är icke blott till beklädnaden, utan, enligt ordalydelsen i de afslutade contracten, utgår denna summa, "till underhållande på durchschnitts passevolance af beklädnad, kapotter, remtyg, personel-utredning, sängkläder- och sjukvårds-persedlar, samt tältlagstrossen, med undantag af Wermlands Fältjägare - regite, der passevolance endast är på beklädnaden) ... - 328,443: 21. 4- Indelta infanteriet för tältens iståndsältande efter de årliga vapenöfningarna, completteringen af communions-saker, trophe'er, medicinal-atiralj, modeller, ersättande af förlorade persedlar, beklädnads-hjelp för underofficerare m. fl., ersättning till Lif-bataljon vid Södermanlands reg:te, samt för Invalid-corpsen på Carlshamns castell 16,410: — — Fästninga mes behof 6,900: — — Förrådernes diverse behof . . . 5,02.7: 16.— Byggnaders reparation 5oo: — — Hyror af rustkammare och förrådsshus . 4,000: — —■
Transportkostnader 5,000: — — ~366,280: 37. 4.