Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Fragan syntes honom helt enkes, om remisien bolde ste till ett nytt Utskott eller ej.
Uppstod något buller. Zriherre Uistäerstolxe, L^rl, yttrade sig i likhet med Friherre Uilljencrsntir.
De la 6aräie, erindrade, att dä LandtMarskalken gjordt en proposition, fordrade lagligheten i förfarandet/att nar votering ar begärd, den öfwer samma proposition anstäldes.
Herr Grefwen och LandtNarffalken uppläste derefter till Justering följande voterings proposition:
Den som bifaller att ett särskildt Utskott stall sättas, dit den del af Konungens Nädiga proposition, som rörer NationalBewäringen, bör remitteras, skrifwer:
Ia Den det ej will, skrifwer:
Nej. Winner Nej, fä rages i öfwerwagande till hwitket af redan satta Utstött högstberörde Nädiga Proposition kommer att remitteras.
GilladeS; men Herr Den 7 November. 4Zr Herr l>lor6en6oIxe:, ^näers, yttrade stg önr fia del förbehåll, att om fåken till något «f de äldre Utskotten remitterades, det da mätte sta Ridder» skåpet och Adeln öppet, att öka amalet af detta Ut» skotts Ledamöter.
Derefter begyntes kl. ^ till 12 voteringen öfwer vfwanstäende proposition, hwilken sedan rösterna blifwit insamlade och uppbruma befanns sä haft wa utfallit.
Nej. lS2.
Ia. »50.
Och hade således blifwit beflukat» att widare i öfwerwägande skulle tagas till hwilket af de redan satta Utskott Konungens Nädiga Proposition om en allmän NationalBewaring komme an remitteras.
Ridderstapet och Adeln åtskildes kl» rr.
!n kiäem krotooollo O.
Lilverliol^e.
Tisdagen dcn 7 November.
Plenum kl, 2 lill 5 e. m.
Upplästes ett frän ConstitutionsUkstottet inkom» mit sä lydande: Wördsamt Memorial!
Under den 2 innewarande har Högloft.
Ridderstapel och Adeln till ConstitutionsUtffonet äterförwi - 452 Den 7 November. sat, desi wid Riksdagsordningens 49 Z föreslagna tillägg, men den anmärkning, att deruti saknades något stadgande rörande det särskilta förhällande, som wid aterremisier af Grundlags frågor bör iagttagas.
Oagtadt den yrkade föreskriften härom torde kunna anses utan uttryckelig» ord innefattad under den af Utskottet projecterade, i synnerhet som beslutets werkan till expedition ej lärer komma i fräga, förrän detsamma, enligt Grundlagens innehall och i derstädes upptagne särskilta fall, wunnit werklig egenskap af Riksens Ständers beslut, får likwäl Utskottet till undwikande af all otydlighet wördsamt förestå, att sista meningen af ifrägawarande stadgande mä salunda förändras att efter Orden:
Gom ater remitterat, införes: kunncrndeS likwäl ej, genom denna arerförwisning de öfriga StändenS beslut i de mäl der Irenne StändS röst utgör Riksens StanderS, deras kraft,och rvcrkan till erpedition betagaSStockholm d. 6 Nov. 1809.
Pä ConstitutionsUtskottets magnar:
D. kckannerkieim.
Larl v. lkotenllein.
Daniel Lberltein. kl^clLert.
P D. Wallerius.
Uppå gjord proposition, bifölls att del häraf skulle lemnäs det af Riksens Stander satte Utskott till Den 7 November.
453 lisl förestående af jemkning i Ståndens bestut öfwer Riksdagsordningen.
Föredrogs följande Memorial frän ConstiikulionsUtstottet. Wördfamt Memorial; ConstitulionsUtstottet fär till Riksens Högloft.
Ständer härmedelst »vördsammeligen öfverlemna ett af detsamma författadt Förslag till AnswarighetsLag för Ledamöter i StatsRädet, föredragande derstädes, samt Konungens Rådgifvare i Commando mäl.
Stockholm d. 6 Nov. 1809- Pä ConstitntionsUtstottets magnar: D. lVlannerlieim.
Larl v. kokenstein.
Daniel Lberstein. leckert.
D. ^Vallerius.
Lag: hwarefter ständig Ledamot af StatsRädet, Föredragande, samt den Ämbetsman Konungen allmän befattning med Commando» mäl uppdragit, stola för Ämbets förseelser af RiksRatt dömmas.
SkatsMinistrarne, StatsRaden, HofCanceller*, Föredragande samt den Ämbetsman, Konungen all» män 454 Den 7 November. män befattning med Commandomäl uppdragit, ffola pä sätt Regeringsformen af d. 6 Junii 1809 före-, flrifwer, uti förekommande Regeringsärender, af hwad beskaffenhet de wara mä, efter deras bästa förstånd och öfwertygelse, räda Konungen "till det som Rikets Grundlagar likmätigt är, sam i öfwerensstämmelse med dem, till Konungens och Rikets förmohn lända kan; alltid lata stg warda om Konungens magt och Rikets Ständers, samt Innebyggares Fri- och Rättigheter, allt efter hwad härom i Rikets Lagar och Författningar är stadgadt och förordnadt, sjelfkrafde påminna om Rike 6 rätt och bästa, dock endast Konungen räda, men ej jemte Honom regera.
De arv ej allenast såsom Medborgare och för sine personer underkastade hwad Allmän Lag- och Laga stadgar bjuda, utan ffola och för deras rädflag och Zerningar i och för deras Anbeten Riksens Ständer anfwarige wara, pä sätt Regeringsformen utstakar och här nedanföre stadgas, dock kan dem ej tilläggas, om emot deras pä anförde stal grundade och ej emot tydlig
Lag stridande räd, » gängen utom deras förwällande bliftver olycklig och det äfyftade go? da ändamälet icke wlnnes. 8. i.
Försöker någon SadsRäds ^Ledamot, under den tid dä Regeringen enligt zy, 40, 41, 4S och 43 § § af Regeringsformen söres af StalsNädet att »lätdfammeligen ökwerända kasta Regeringssättet, sädar/ det genom Rikets Grundlagar antagit är, eller med räd eller gerning medwerkar cist lagstridigc för. änd - Den 7 November.
45 Z ändrande eller upphäfwande af någon Rikets Grundlag, eller tillstyrker nägon StatsRädsLedamot, när Regeringen icke af StatsRädet söres, eller' den Ämbetsman som uti Commandomäl Konungen räd gifwer, sädan öfwerträdelse, eller underläter att deremot göra föreställningar, eller den wällar genom bewisligt fördöljande af nägon upplysning, straffes säsom Rikets Förrädare och miste lif ara och gods. Ehwad Regeringen af StatsRädct föres eller icke, ware till samma straff skyldig den Ledamot af S alöRädet eller Len Konungens rädgifware i Commandomäl, hwilken genom tillstyrkande, underlåtenhet att föreställningar göra, eller bewisligt fördöljande af nägon upplysning, befrämjar eller wäller sädan öswerträdelse, som enligt iro tz af Regeringsformen säsom förräderi anses bör. Z. 2.
Underläter StatsRädet den owillkorliga pligt, att i de fall 91, 92, 93 och 94 §- §- Regeringsformen utstaka, till deruti föreskrifne tider, Riksens Ständer till allmän Riksdag kalla, eller skulle en eller flera StatsRädets
Ledamöter sädan kallelse, eller kallelse till Lagtrma Riksdag afstyrka eller förhindra söka; hafwe den eller de brottslige förwerkat lifwet.
Lag samma ware om Ledamot af StatsRädet eller Föredragande tillstyrker Konungen att, innan Riksdagskallelse, i Hufudstadens Kyrkor »vederbör - 4Z6
Den 7 November. börligen kungjord blifwit, eqenmägtigt eller wäldsamkigen lyfta den i 6z
Regeringsformen sist om förmälke penningesumma, h.varä Riksens Ständer förseglad anordning lemnat; likaledes om SkatsRädet da det likmätigt zy, 40, 41, 42 och 4Z ^ Regeringsformen förer Regeringen, pä ofwanförmälte olagliga lid och sätt berörde summa lyfter, eller någon SlatsRädets
Ledamot ett sä bestaffadt lyftande tillstyrker.
Skulle StalsNädsLedamot eller Konungens Nädgifware i Commandomäl tillstyrka Konungen att widkaga sädant steg, hvilket uppenbarligen är stridande emot Regeringsformens bokstaflig» föreskrift uti 57, 60 och 7Z § tz om Riksens Ständers Beskattningsrätt; uti 66, 68 och 72, rörande Riksens Ständers befattning med Riksgälds och Bancowerken; samt uti 78 tz att någon del af Riket icke mä kunna derifrån afsöndras; eller underläter han att emot nägon sadan öfwcrträdelse göra föreställning eller den wäller och befrämjar genom bewisligt fördöljande af nägön upplysning, miste lifwet. §. 4.
StalsNädsLedamot eller den i Commandomäl Konungen rädgifwande, hwilken tillstyrker Konungen att widtaga sädant steg, som uppenbarligen strider emot Regeringsformens bokstaflig» föreskrift uti 79, 80, 86, samt 109 § §. eller underläter att emot nägon sädan tfwerirädelse göra föreställning, eller den wäller, Den 7 November. 4Z? wäller, eller befrämjar genom, fördöljande af någon upplysning, hafwe förwerkat Ämbetet, blifwe ej widare nyttjat i Rikets tjenst, samt hålles i fangsligt förwar a fästning ifrän ett halft till högst twenne ärs tid. §. Z.
Tillstyrker StatsRäds Ledamot eller Konungens Rädgifware i Commandomäl något, som uppenbarligen ar stridande emot Rcgeringsfonnens bokstafliga förestrift uti 15, 36, Zi, 58, 65, 74, 76 och 77 tz § eller underlåter han att emot någon sadan öfwertradelse göra föreställning eller den wäller eller befrämjar genom bewisligt fördöljande af någon upplysning, eller yttrar sig i de mäl ig § innehåller, utan att till utomordentligt StatsRäd kallelse bliff wik utfärdad, miste Ämbetet, och blifwe ej mera nyttjad i Rikets tjenst.
Lider någon genom någon af förenämnde Ämbetsmäns tillstyrkande, underlätande att göra föreställningar eller bewisliga fördöljande af någon upplysning, stada till lif, ära eller personlig frihet, utan att lagligen förwunnen och dömd wara, eller förloras gods, löst eller fast utan laga ransakning och dom, eller blifwer nägons frid i hans hus störd eller någon fbrwisad frän, ort till annan, stall den eller de af ofwannämnde Ämbetsmän, hwilka fädant lidande pä ofwanbestrefne sätt befrämjat, dest» utom hällas i fangsligt förwar ä fästning ifrän ett halft till högst 2:ne är, efter brottets beskaffenhet. §.6. 458 Den 7 November. 8- 6.
Uraktläter StatsRäds - Ledamot eller Konungens Rädgifware i Commandomäl, att de öfrige dem i grund af Lagarne uttryckligen föreffrifne, men i denna answarlghetsLag icke särstildt uppräknade pligter och föreskrifter iagttaga och fullgöra, ware för sädant förhällande ansedd enligt Regeringsformens lo? §.
L- 7.
Dölier StatsMinister för utrikes ärenderne eller HofCanceller, eller den StatsRäds Ledamot, hw ken Konungen i dennes fränwaro tillkallar, för Konungen bewisligen nägo^ sadan upplysning i frägor, som röra krig, fred elier förbund med främmande Magter, att Miket af desi undandöljande tager stada, miste han Ämbetet och hålles i fängsligt förrvar ä fästning ifrän sex mänader till högst twenne är.
Warder genom ett sädant hans förwällanoe Rikets wälfärd förfpild, dest säkerhet och lugn störde, miste lifwek.
Föredragande i Sta sRädet ware ansvarig att frän Konungen utgående Expeditioner och befallningar, hwilka med hans Contrafignation stola wara försedde, instämma med deröfwer förde Pcotocoll, äfrvensvm art ej nägon sak, hwaröfwer icke behörigt Protocol! fördt, blifwit, expedieras.
Sker annorlunda miste han Ämbetet, utan alt nägon lid kunna deruti Den 7 November. 459 Ater insattas, eller till annat Ämbete inom Stats'- Rädet förordnas.
Lagsamma ware om han uragtläter, akt till SkatsRadeks
Protokoll göra föreställning emot sädant Konungens bestut, hwilket han sinner stridande emot Regeringsformens bokstaflig» föreskrift.
Ark-cr
Konungen ändock att ett sädant beslut stall utfärdas. ulöfwe dä Föredraganden sin rättighet och pligt att Conkrasignationen derä magra.
Gör han annorlunda hasme han förwerkat
Ämbe et och blifwe ej widare ^nyttjad i Rikets tjenst.
Lagsamma ware om han Ämbetet ätertager förrän Riksens Ständer hans förhällande pröfwat och gillat.
Lider någon stada till lif, ära eller personlig frihet, eller mistergods, löst eller fast, utan laga ransakning och dom, eller blifwer nägons frid i hans hus störd, eller Hägen fhrwisad frän ort lill annan, derigenom att han Contrasignalion ej wägrat, stall han deflutom hällas i fängslig! förwar ä fästning ifrän ett halft till högst twenne är efter brottets beskaffenhet, men hafwer nägon genom ett sädant hans förwällande lif mistar, gifwe lif för lif.
Föredragande ware i öfrigt för sin befattning ansedd skyldig til! enahanda answar, som denna Lag StatsRädsLedamot uti föregående § Z älägger, enligt brottets derutinnan utmärkte swärare eller lindrigare beskaffenhet, med derefter lämpade straff. §- 9- StatsNäd, hwilken af Konungen dertill utsedd och förordnad, tager säte och röstar i högste Domstolen öfwer mäl, som frän KrigsDomstolarne dragas un - 462 Den 7 November under Konungens pröfning, ware för sadan befattning underkastad
Domare jas och answar, enligt Lag och Laga stadgar, lika med annan Ledamot af Högste Domstolen §- i°- Enär någon af de i i § omnämnde
Ämbetsmän till akas, som redan utur tjensten blifwit entledigad eller afstedttagit, och warder till straff stylvig förklarad, stall hwad han i pension eller andra förmäner af publique medel kan innehafwa, i sadan händelse för dä och alltid honom frändömmas; ätnjuter han ej fadane förmoner, sware ett halft ärs fängelse mot Ämbetets förlust. §. n. Hwad emot StatsRäds Protocoller intill den dag, dä Riksdagen börjas, under da pägäende Riksdag icke anmärkt blifwer, dera mä sedan wid påföljande Riksdagar ätal icke ste.
Begärdes p» bordet.
Den 7 November. 46 r Upplästes följande ProtocollsUtdrag fran det Högwördige PresieStändet.
Utdrag af Protocollet, hållit hos Högwördige PresieStändet d. 4 Nov. 18--9.
Företeddes Kmgl. Majrks Nådiga Proposition till Riksens Stander om widkagande af särskildta kraftiga anstalter till Rikets förswar och framtida säkerhet, gifwen Stockholm den Zi Oktober 1809; och bestöt PresteStändet, att med sitt underdåniga utlätande häröfwer uppffjuta intill desi 'de uti Regeringsformens 89 T jemförd med 8? § omförmäldte Handlingar hinna ankomma; Hwicket härigenom ffulle de Resp.
MedStänden wördfamt och wänligen tillkännagifwas.
Lx krotocollo js. !7. S. D. Bestöt
Stäpdet att ett nu företedt Transumt af Bouppteckningen, hallen efter Kongl. Maj:ts Nådiga förordnande, öfwer f. d. Konungens, Hans Gemäls f. d. Drottningens och Prins Lulius enflildta tillhörigheter; flulle till Riksens Höglofl.
Statsutskott remiteras.
Hwarom de Resp. MedStänden, saint Lemilte Utflotk flulle wördsamt och wänligen underrättas.
Lx ?rotocoUo js. ^7. TVIm^vlk.
S. D. 462 Den 7 November. S. D- I anledning af Högloft.
Ridderskap^ och Adelns samt Wallofl.
BorgareSländets meddelte beslut, alt till en särskildt af sex Ledamöter frän hwardera af RiksStänden sammansatt
Committé uppdraga befattningen, akt öfwerse och jemnföra de i samtelig» Ständen öfwer Riksdagsordningen fattade Beslut, samt sädane jemnkningar af de skiljaktiga mcningarne förestå, som kunna till enstämmiga stad. zanden af RiksStänden leda, har PresteStändet jemte instämmande häruti, bestutit, att sedan Skändet erhållit del af samteliga RilsStändens
Anmärkningar och yttranden öfwer förrberörde Riksdagsordning, för sin del utse sex Ledamöter uti ofwannämnde Committé.
Härom skulle de Resp. MedStanden genom ProtocollsUtdrag wördsaml och -vänligen underrättas.
Ux ?rotocol1c» I. lä. S. D. Föredrogs ä npo Riksens Högloflig» Ständers StatsUtskotts d. 19 nästl.
Ock. pä bordet laggde ProtocollsUtdrag af d. 5 i samma månsd, angäende föreslagen förhöjning uti Mantalspenningeafgiften, och fann PresteStändet, efter öfwerläggning härom, sig icke kunna till berörde förslag desi bifall lemna; Härom skulle de Resp.
MedStänden samt StatsUtftottet wördsamt och wänliZen underrättas- Ut supra. Lx krotocollo I. lä- ^lmcivitk.
Före - Den 7 November. 462 Föredrogs följande:
Utdrag af Protokollet, hällit uti Riksens Högloft.
Ständers Statsutskott d. 6 Nov. 1809.
Till StatsUtstottet har ankommit följande: "Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till "R'ksens Ständers Statsutskott om eftergift af "U stylder ät wista Innebyggare i Jönköpings Län, "Gifwen Stockh. Slott d. 20 Sept. 1809. //Hos Kongl. Maj:t haswa Allmogens frän "Jönköpings
Län Riksdags Fullmägtige, uti ingif/'wen strist i underdånighet anmält, det Kgl. Majtts "Besallningshafwande i berörde
Län, efter anstälde /'stränga undersökningar i Socknarne till Kgl. Maj:ts "JustitieCancellers
Ämbete insändt förteckning pä "flere tusende älderstigne, utfattige, wanföre och sjuk.
"lige personer, hwilka blifwit uppförde, för att äter "insättas i mantal och statt, ehuru de pä goda stal "och grunder derifrån stola förut warit ukeftutne.
"I anseende hwartill, och dä en sä beskaffad räfst, /'tillkommen uti narwarande tidexunct, ofelbart stul"le, i händelse den widare fullföljdes, Åstadkomma /'ett allmänt mistnöje, samt de fleste ibland dem, som /'i ofwanförmälte matto blifwit antecknade, äro wer.
"keliga fattighjon, saknande det mest nödwändiga / till deras uppehälle, Riksdags Fullmägtige i underdånighet anhällit att hela denna uppkomne fräga /'mätte förfalla; hwaremot och i händelse nägra fä "af Veste personer möjligen skulle äga förmäga, att erlä-. 464 Den 7 NdvembL» "erlägga KronoU stylder, Riksdags Fullmägtige i ^lllnderdänighet ansett sädant säkrast kunna u rönäs, "om JustitieCmtzleren erhöll Nådig Befallning att "förständiga wederbörandc
Ämbe sinän i or eri, att "hädanefter wid Mantalsstrisningar noga tillse, det "Förfaltningarne behörigen eskeclefdes. /'Kongl. Majit har ival funnit, wid dek af "Riksdagsfuflmagtige i underdånighet anmälde förfallande, det icke wara tjenligt att uu läka anställa "widlöftiga undersökningar till utrönande af de ser.
"skilda stal pä hwilka fattiga personer uti Jönkö, "pings Län, till ett stort antal, bl-ifwit utur Man.
"tals längderne utestutne.
Men da uti de.
Utstyl.
"der, som vesta personer bordt betala, i fall de icke "kill befrielse derifrån warit efter Försatlningarns "berättigade, inga sädane afgifter som till Riksens "Ständers RiksgaldsContoir stola inflyta, och hwil"ka Kongl.
Majll anser det icke tillkomma sig alleania att efkergifwa; sä will Kongl.
Majit till Rikfens Ständers Statsutskott i Räder öfwerlemna "att pröfwa och till Riksens Ständers bifall hemfalla, om icke all fräga om desta afgiflers betal ning af förenämnde personer kunde för den framfarna "tiden förfalla, hwarefter Kgl. Maj:t will, i afseende pä de öfriga KronoUtstylderne. sitt Beslut fatta.
"Låtande Kongl- Majtt nu i Räder anbefalla icke "allenast Landshöfdingen i Jönköpings
Län, att hädanefter noga läka wid Mantalsstrisningarne tillse, "att författningarne behörigen efkerlefwas, utan äf"wen JustitieEantzeleren, att efter Lag och sakens ."beskaffenhet förfara emot de Ämbetsmän genom hwit - Den 7 November. 46Z ^hwilkas försummelse de ifrågavarande personer kun^^nat blifwa origtigt ifränj Mantalsskrifning befriande, eller sädan oordning icke sä tidigt som wedernhort, anmärkt och rattad.
Maj:t förblifwer "Riksens Ständers StatsU-stokt med Kongl.
Näd "och ynnest wälbewägeu.
Ut supra. bians ^ärtL.
Och sevan de uti högstberörde Nädiga Pro» position omförmäla
Handlingar till närmare upplysning blifwit infordraoc, och genom HofCankzlers
Ämbetets benägna föranstaltande till Statsutskott öfwerlemnade har StatäUtstottet tagit detta ärende uti öfwerwägande.
Wid granskningen af de undersökningar» hwilka till föste af.Konungens Besallningshafwandes utfär. dadé förodnanden, af wederbörande Landsstscaler blifwit werkstälde uti Jönköpings Län, har StatsUtstöttet ansett det wara owedcrsägeligt, akt ju wid Mantalsskrifningen för är 1828, hwarjehanda mi§- bruk och understes i allmänhet förelupit; Och ehuru fullkomliga anledningar säledes moro för handen, att genom lagliga undersökningar wid
Domstolarne 'täta närmare utreda förhällandet af hwarje särskildt an» märkt händelse, har StacsUtstoktet likwäl, i betraktande af de dryga omkostnader, dylika widlöftiga undersökningar skulle medföra, och hwilka omkostnader troligen komma att wida öfverstiga beloppet af dm Herde Band. 29, 6°. ersätt - 466
Den 7 November. ersättning som, i sölje af en sädan Räfst, för Kgs. Majtt och Kronan kunde wara att förwänta af dem, hwilka obehörigen och emot Författningarne, frän Mantals längderne blifwit uteslutne, trott sig böra till Riksens Högloft.
St-ander »vördsammeligen hemställa, om icke, i afseende pä de Utstylder, hwilka tillafwenkyrs skulle kunna tillhöra NiksgäldsContoirets fonder och till Contoiret stolat erläggas, all widare talan för det framfarna, emot desse Skattskylldige mä förfalla, sä framt Kongl.
Maj:t i Näder skulle sinna för godt, att i afseende pä de egenteliga KronoUtstylderne läta pä enehanda satt förfara: Och hwarlill Kongl. Majus Nädiga Proposition äfwen synes föranleda.
I öfrigt wägar StatsUtstottet i underdänighet trygga sig wid Kongl. Majus Nädiga försäkran, att sädana alfwarsamma mätt och steg warda widtagne, hwarigenom dylika misibruk och underftef, till Statens förfång, hädanefter i möjligaste mätto före, byggas. Hwilket Riksens Högloft.
Ständers ompröfwande »vördsammeligen nnderstalles.
Ar och dag som förr strifwik star.
Pä befallning krodelius. Zerr Grcfwen och LandtNarffalken gjorde ä SkatsUlstonets tillliyrkande proposition, hwitt ken med Ja beswarades; men friherre Ltael von hollstein, Lorsttr viZ, ynrade sig, att redan för längre tid tillbaka, och Den?
467 och om han rätt päminte sig under FörmyndäreRe» geringen, hade undersökning birfält anbcfald om förfteiser wiL> Mantalsstrifningen, mcn hwilten under-' sökning Friherre LtaLI trodde i allmänhet hafwa blifwit utan werkan.
Hm hemstälde alltsä nu om ej nödigt more atttde kraftigaste steg widtoges kill förekommande af Ämbetsmäns försummelser i detta afseende.
Herr LandMarfkalken erindrade sk t i Stats. UtskotreiS P^o!oeotlsUtorag more nämndt, att om redan wällade försummelser blifwit till JustltieCantzlers
Ämbe-et remitteradsi Zriherre Stael.
Om sä ar, sä ar det lyck. tigt, men ett stadgande för framtiden wore äfwen af högsta nödwändighet.
Grefwe Dolrna- ^uZust, Ja, en redowisning för framtiden ar högst nödig, nien nar skall man derom kunna fä swar?
Jag har alltid yrkat pa redowisning och skall alltid yrka deri.
Aerr käklman, Otto krestlic, Jag fät erkndra, akt den frägan som nu är underkastad Ridderstapet och Adelns uppmärksamhet, ar nägon ting helt annat än frägan om en redowisning.
Äf en Riksdagsman Utaf BondeStändet har blifwit upp» gifwit, att personer blifwit inom Jönköpings Län Mantalsskrefne, hwilka icke agde förmåga lill
Ut« skylders erläggande.
Majll har behagar till- - kännagifwa dek hatt läkit anbefalla JnstitieCanthle-- ren 468
Den 7 November. ren att lagligen förfara mot de Embetsman som försummat att efterlefwa Författningarne i afseende sä wal pä personers befrielse, som deras uppförande bland de Mantalsskrifne.
Detta ämne inser Högt.
Ridderskapet och Adeln lätt icke wara en redowis» ningsfräga, och derjemte akt StatsUtskottet icke kunnat derwid göra annat än hwad det gjort.
Grefwe Vollna, Jag sär förklara att jag afsigt frän hwad jag yrkat, sedan jag hör att det ej kan fäs en sadan rcdowisning som jag önskat.
Herr Grefwe» och LandtNarffalken- Riddcrskapet och Adeln anser således StatsUtstottets PwtocollsUtbrag bifallit.
Utdrag af Protokollet hällit uti Riksens Högs.
Under det StatsUtskottet warit sysselsatt nud utredandet af Statswcrkets tillständ, har StatsUtskottet derwid inhämtat, hurusom, dä Kongl. Majit, i brist pä medel till de mest vumgangeliga behof, funnit stg föranläten, att uti Nädigc bref och påbud af d. 22 sistl.
Marti» uppmana alla dem af Sweriges Rikets Jnnewänare, som dertill äga förmåga, Den 7 November. 469 mäga, att med
Län understödja Kongl. Maj:t och Riket, till afwärjande af den dä hotande faran; fä hafwa flere af HufwudStadens HandelsSocieter utaf medborgerligt nit för Fäderneslandets räddning i dest närvarande belägenhet erbudit na, akt, enligt företedd Subskriptionslista, biträda Riket med län, stigande till en summa af 114.550 Riksdaler, hvarföre de ästundat Kongl. rstatsContoirets Obligationer, stälde pä z mänaders uppsägning med sex prvsents ärlig löpande räma samt befrielse för all flagS Bevillning och Krigsgärd till Capital och Ränta; Och ehuru de förbindelser, som salunda blifwit äska. de, icke öfwerensstämde med det -f Kongl. Maj:t saststalde och Kongl. StatsContoiret föreskrisne formulaire till förbindelser för de län, som, i anledning af högst berörde Nådiga Bref och Påbud, skulle andre Långifvare meddelas: Och Kgl. Majll haldst önskat, att all olikhet derutinnan kunde undvikas, eftersom godtgörande af alla desse utaf medborgerlig välvis, ja för ett älstadt Fosterland erbudne lane - understöd mäste bero pä Riksens Ständer, som böra bestämma äkerbetalningstiden och sättet, har dock Kongs. Maj:t, enligt dest Nädiga Bref till Kongl. StatsContoiret af d. ga sistl.
Martil funnit omstandigheterne sädane, att det pä hvar och en af de pä förenämnde SubscriptionsLista anteknade
Långifvare skulle ankomma att ätnöjas med förbindelse efter det allmän» na Formulairet, eller den lydelse, som dä blifwit äskad.
Långt ifrän att mistkanna Stockholms Stads HandelsSocielets Patriotiska nit och aktningsvärda - ' Den 7 November. da förhållande, akt uti behofwets stund söka under, stödja ett älffadt