Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den föreslagna inbjudningen bief af R. o. Ad. antagen.
Det förefaller mig såsom hade Ulsk:n förgätit alt framställa någon voterts-propos. i detta fall, för den händelsen att de tvänne Stånden ej skulle ingå på Utskms förslag; tv om vi skulle antaga BondeSt:s beslut, men BorgareSt. vidblefve sitt, så skulle frågan afgöras genom votering i förstärkt Utsk. , och för sådan händelse borde väl voter:s-propos:r af Utskm varit framställda.
Då det genom uppläsning af BorgareStts beslut ang:de detta betänk, blifvit upplyst, att detsamma blifvit af detta Stånd återremitteradt i många delar, så har man ifrån Utskar i detta afseende att vänta Utskms sista utlåt.
Den nyss afgjorda frågan är då en sak, som hufvudsakligen kommer att blifva föremål för nämnda utlåt., och jag inser ej att
Utskm förut behöft framställa något yttrande deröfver.
Utan afseende på hvad BorgareSt. i detta fall kan komma att besluta, tror jag att vi ej behöfva tvista om denna sak; ty sedan nu BondeSt. och R. o. Ad. antagit (j:n i enlighet med den förra författningen, så lärer dervid skola förblifva, ehvad också de andra Stånden besluta, ty detta är ej någon bevillningsfråga, utan blott ett reglerande af den ekonomiska delen af frågan. 9 §•''>•
Utskms hemställan bifölls. 10 §:n.
Inbjudningen antogs. 11 §:n.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, det R. o. Ad. behagade finna, att ehuru Utskm här föreslagit, att R. o. Ad, måtte förena sig i Preste- och BondeStms beslut, så vore dock icke PresteSt:s beslut i denna fråga så fullt öfverensstämmande med BondeSt:s, att man på en gång kunde förena sig i båda; utan hemställde Hr Landtm, alltså, om R. o.
Ad. behagade på så sätt antaga Utskms i denna punkt gjorda inbjud - Dea i; Mars t m. bjudning, att R. o. Ad. instämde i BondeSlts beslut i ämnet.
Ropades ja. i a § : n, i m o m.
Utskms yttrande, att BorgareSt:s beslut måste anses hafva förfallit, godkändes, och inbjudningen antogs. 12 §:n, 2 mom.
Inbjudningen antogs. 12 § : n, 3 mom.
Yttrandet lades till handlingarna. 12 § : n, 4 mom.
Inbjudningen antogs. 12 §:n, 5 mom.
Utskms yttrande lades till handlingarna. 12 § : n, 6 mom.
Inbjudningen antogs. 13 §: n. Utskms yttrande i denna del gillades. >4, i5, 16, 17, 18, 19 och 20 §§:ne samt 21 §:n.
Inbjudningarne antogos. 22 §:n. R. o. Ad. ansåg, på sätt Utskm yttrat, att denna § komme alt bibehålla den ordställning och ordalydelse, som finnes i den hittills gällande författningen. 23, 24 och 25 §§:ne.
Inbjudningarne antogos. 26 §: n.
Inbjudningen 0111 godkännande af Utskms förslag till redaction af denna § antogs, och Utskins yttrande i öfrigt lades till handlingarna. 27 §:n.
Inbjudningen antogs. 28 §: n. Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade antaga Utskins inbjudning att förena sig med PresteSt. i antagandet af den utaf nämnda Stånd beslutade beskattningstariff. 22 II. 6 /)3 Don ij Mars f. m. Gr. flam! !ton:
Jag ämnar ingalunda yrka alt R. o. Ari. skall i sin helhet antaga inbjudningen och instämma i PrestrSlts beslut, m<‘n jag vågar likväl hemställa till Ståndet, humvida ej delta kunde ske i en enda punkt.
Jag talar nu i iiiol milt förra förslag, och jag gör del på den grund, alt, såsom jag redan då erkände, mitt förslag endast grundade sig på de uppgifter jag af andra personer kunnat erhålla, men ej på egen erfarenhet oirj brännvinsbränning.
Dels har jag under discussionerna inom Ståndet fått någon anleda, all förändra min öfvertygelse, och dels har jag äfven af personer, som jag tror vara noga bekanta med denna näring, hort min mening underkännas.
Det är af dessa atdedmr jag nu trott mig böra fästa uppmärksamheten derpå, att då i fråga om beskattning af ångapparater R. o. Ad. har antagil afverkningsförmågan till 100 proc. högre än för annan redskap blifvit bestämdt, så har deremot PresteSt. endast antagit den lill 5o proc. högre.
Då jag nu verkligen tror att den förra bestämmelsen är oriktig och att ångapparalerna ej kunna gifva den fördel, som jag föreställt mig; så anser jag likväl det enda sättet att ändra detta beslut vara, att i denna del förkasta det beslut. R. o. Ad. förut i denna punkt fattat, samt antaga PresteSks inbjudning.
Jag underställer detta deras pröfning, som närmare känna förhållandet.
Hr W e £ t f e I t:
Jag instämmer så mycket hellre i Gr.
Hamiltons förslag, som jag ej tror någon kunna bevisa, att ångan ger en 100 proc. större afvel kningsförmåga.
Det enda jag anser böra antagas af PresteStts inbjudning är just denna beräkning af afverkningsförmågan till 5o proc.
Hvad sjelfva taiiffen beträffar, så bekänner jag, att jag anser den vara så orimlig, att den ej på något sätt öfvei ensstämmer med verkliga förhållandet.
Den enda tariff, som jag anser vara riktig, är den nu gällande; men om jag skulle antaga någon annan, så skulle jag gifva företräde åt R. o. Adis, ehuru jag öppet bekänner, att jag ej skulle Önskat att R. o. Åd. nedsatt de högre pannerymdi-rna så mycket, som här skett.
För de små pannorna hade jag önskat beskattningen något nedsatt och för de stora pannorna något ökad, så att förhållandet blefve öfverensstämmande med den gamla tåliden, hvilken jag anser vara den rätta.
Landtnäs propos. derpå, att afverkningsförmågan för ångapparaten måtte bestämmas till 5o proc. högre än för annan redskap.
I fråga om ångapparaternes afverknrngsdcirmåga har jag redan yttrat mig, är nu förekommen af de två sista värda ledamöterna och förenar mig helt och hållet med dem uti deras tillstyrkande att R. o. Ad. behagade i detta fall frångå sitt beslut om 100 procent, och i dess ställe ingå på hvad de öfriga Stånden beslutat.
Den 17 Mars f. m. 45 Hvad inbjudningen i öfrigt angar, sa inslämnirr jag visserligen med den sista välda talaren deruti, att PresteSlåndets förslag verkligen är för högt be.räknadt; men jag skulle i alla fall ej vilja ingå på en förnyad inbjudning af det skäl, att R. o. Ad., soni genom votering fatlat sitt beslut i denna fråga, redan bar i anledning af en inbjudning ifrån MedStåndeo ändrat sitt beslut och bestämt skatten efter det belopp, som de ansett vara det rätta, oell jag tror det vore att gå något för långt i benägenbeten att gifva efter för MedStånden, om vi nu ytterligare, på inbjudning ifrån ett annat Stånd, ånyo skulle förändra vårt beslut.
Jag tager mig äfven friheten yttra (ehuru detta mera hör till discussionen om hufvudsaken, hvilken redan en gång har förevarit) att jag ej heller kan instämma med den sista välda talaren deruti, att tariffen i i835 års författning är den bästa, då det för en hvar, som närmare granskar saken, är ganska synbart att den bestämmer afgifterna för de mindre pannorna alltför låga, hvilket äfven visat sig ganska menligt under loppet af de 5 år, som den varit gällande.
På dessa samfällda skäl anhåller jag om propos. derpå, att R. o.
Ad. behagade vidblifva sitt förra beslut.
Mörner, Joli. A u g.:
Med några föregtde talare instämmer jag deruti, att inbjudningen ifrån PresteSt. ej ian antagas, emedan jag anser den af PresteSt. antagna tariff innefatta ganska mycken ojemnhet, hvilket äfven vid dess noggranna betraktande genast måste falla i ögonen.
Man har äfven sagt, att R. o. Ad. borde nedsätta beräkningen af afverkningsförmågan för ångapparat ifrån 100 proc. till 5o proc. utöfver den för vanlig apparat bestämda; men jag anhåller få fästa R. o.
Ad:s uppmärksamhet på resultatet af beskattningen, då man skall finna, atl, äfven enligt R. o. Ad:s tariff, som är den högsta, afgiften för en go kannors panna i 4:de classen, då pannan drifves med ånga, är 720 rtdr, och att den högsta skatten, enligt samma tariff, är 1200 r:dr på helt år.
Jag tror således ej att man kan säga att R. o. Ad. gått för hardt tillväga i sina beslut 0111 beskattningen af konstapparater.
Jag tillstyrker derföre att R. o. Ad. matte vidblifva sitt beslut och gilla voter:s-propos;n.
Med den sista talaren instämmer jag i dess yrkande af afslag å inbjudningen, men jag kan ej med honom instämma uti att godkänna voter:s-propos;r, hvilka utgöra ett nytt slag af curiositel, som jag ej anser nödigt alt införa.
Här skall man börja med att votera sig till en ja-propos. emellan åtskilliga alternativer, och derefter en contra-propos.
Om man börjar med att antaga Utsktns tillstyrkande af PresleStts tariff till ja-propos. och sedan later de öfriga ingå såsom alternativer i nej-propos. och förekomma den ena efter den andra, så får nian den som man vill hafva; men att först votera om ja-propos. och 44 Den 17 Mati f. m. sedan otn alternnliver till nej-propos., det
Sr ett nytt sätt att gå tillväga vid voteringar, hvilket kanske skulle förbrylla åtskilliga ibland de voterande, så att de få intet af allt hvad de trott sig få votera örn.
Jag tillstyrker således den ordalydelsen af den första propos., att ja-propos. må blifva:
Den sorn bifaller PresteSt:s beskaltningstariff, voterar ja; den det ej vill, voterar nej; vinner nej, så kommer antingen BondeSt:s eller något af de öfriga alternaliverna att ingå i conlra-proposm, och då blir det votering dem emellan örn hvilketdera, som skall ingå i contra-propos:n. Hr von Hartmansdorff:
Det H. Ståndet behandlar, på samma gång, två olika frågor, nemi. den om redskapens afverkningsförmåga och den om beskattningen.
Om R. o. Ad. skulle, på sätt här har varit ifrågasatt, antaga PresteSt:s tariff för beskattningen, så har Ståndet med detsamma äfven afgjort frågan om alverkningsförmågan, eftersom tariffen är beräknad på en viss afverkningsförmåga, nemi. af 5o proc. förhöjning för ångapparaters begagnande och i sådant fall bundit sig.
Jag anhåller derföre, att en fråga i sender måtte framställas till afgörande; att R. o. Ad. först måtte bifalla, på sätt jag tror Hr Westfelt hafva tillstyrkt, att beräkningen af ångapparaters afverkningsförmåga må blifva nedsatt ifrån 100 till 5o proc.; och att, sedan Ståndet fattat beslut derom, vi först må komma till frågan om beskattningen, emedan den naturligtvis bör rättas efter den afverkningsförmåga, som man för ångapparaten beräknat.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att, då det blifvit hegardt att frågorna måtte åtskiljas, R. o. Ad. torde finna att nu först borde afgöras hvad R. o.
Ad. ville antaga såsom utgörande ångapparaters afverkningsförmåga.
Jag vill ej särskildt yttra mig om afverkningsförmågan, emedan jag ej äger sakkännedom derutinnan; det är först då, när R. o. Ad. har bestämt densamma, som jag anhåller att få yttra mig om beskattningen.
Äfven jag afstår intilldess R. o. Ad. bar afgjort den första frågan, men hemställer huruvida icke, efter frågan om ångapparalernes afverkningsförmåga, jemväl bör afgöras, huruvida Ståndet vidblifver sitt beslut om 4 classen, eller antager de andra Ståndens beslut om 5 classer, emedan delta lika mycket eller lika litet, som det andra, bör särskildt behandlas.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, öm R. o. Ad. behagade antaga den del af Utsktns inbjudning, som angår instämmande med Pi esteSt. i beräkningen af ångapparaters afverkningsförmåga.
Den 17 Mars f. m. 45 Då Hr^Landtm. förklarade, del lian Irol t sig finna att ja öfverröstat nej, begärde Frih. Cederström votering.
Den sorn instämmer i PresteSt:s beslut angide beräkningen af ångapparaters afverkningsförmåga, voterar den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, vidblifver R. o.
Ad. sitt i ofvannämnda afseende fattade beslut.
Efter voteringens slut, befunnos rösterna hafva utfallit, som följer: Ja — 24.
JVej — i3.
Fortsättningen af detta måls pröfning uppsköts till eftermiddagen. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. J till 3 e. m. lii fidem protocolli, F. O. Silfverstolpe.
Onsdagen den 17 Mars 1841 - Plenum kl. 6 e. m.
Justerades i prot.utdr. för denna dag f. m.
Upplästes till justering och godkändes Exped.Utsk:s förslag N:o 267 till R.
St:s und. skrifvelse till K. M., angtde bestämmande af dag för riksdagens slut.
Upplästes Exped.Ulsk:s mern.
N:o 38, i anledn. af erhållna återremisser af Exped.Ulskts skrifvelseförslag N:o 245.
Då nu härefter upplästes Exped.Utskts förslag N:o 268 till R; St:s und. skrifvelse till K.
M. med förklaring i fråga om den för de sex äldsta professorerna vid båda universiteten beviljade lönetillökning, blef samma förslag af R. o. Ad. godkändt.
Vidare upplästes Exped.TJtsk:s mern.
N:o 39, i anledn. af erhållna återremisser af Exped.Utsk-.s skrifvelsefprsiag N:o 253. 46
Den 15 BI a r s e. m.
Det i öfverensstämmelse med det nu upplästa memorialet upprättade förslaget N:o 269 till R.
Sl:s und. skrifvelse till K. M., i anledn. af R.
St:s revisorers åren i835, 1837 och 183g afgifna berättelser 0111 samma år verkställd granskning af statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning åren i832, 1833, i834, 1835, 1836 och 1837, blef derefter af R. o. Ad. godkändt.
Upplästes till justering och godkändes Exped.Utskrs nedannämnda förslag till R.
St:s und. skrifveiser till K. M., nemi.:
N:o 270, i fråga om behof att öfverse och granska författningarna angtde mynt- och controllverken; N:o 271, om upphörande af Riddarhusets forum privilegiatum.
Besvärs-och Ekon.Utsktns mern.
N.’o 12, i anledn. af RiksSt:ns skiljaktiga besitt ronde grunderna och villkoren för brännvinsbränningens utöfning samt afgifterna derför. 28 §: n. Hr Frih. o.
Landtm, yttrade, att R. o. Ad. på förmiddagen stannade vid beslutet ang:de Utskins inbjudning till R. o. Ad. att förena sig med PresteSt. i den ena delen af frågan, nemi. den, huru stor afverkningsförmåga, som anses åtfölja sådan brännvinsredskap, som är försedd med ångapparat i förhållande till annan redskap.
Nu återstode att besluta om inbjudningen att förena sig med PresteSt. i sjelfva tariffen samt den dertill hörande classificationen.
Sedan R. o. Ad. denna förmiddag antagit den taxeringsberäkning, som finnes i betänk.
N:o 5, och då derigenom de större pannornes tillvaro på sitt sätt är tillintetgjord; så synes rättast vara att vidhålla den beskaltningsgrund, som Ståndet redan beslutat, hvarigenom, åtminstone för de pannor som komma att qvarblifva, afgiften blir högre.
Jag afstyrker således inbjudningens antagande.
Hr Westfelt, Nils: Med Hr von Hartmansdorff instämmer jag till alla delar.
Jag beklagar att på förmiddagen taxeringstariffen antogs, och erkänner att jag icke kände hvad betänk.
N;o 5 innehöll; ty hade jag det gjort, så hade jag motsatt mig det beslut, som fattades.
Det är en besynnerlighet att Utsk:n, från ett taxeringsvärde af i5,ooo r:dr för begagnande af högsta parinerymnden, kunnat föreslå ett taxeringsvärde af ända till 80,000 r:dr för begagnandet af samma högsta qvantitet af pannerymd.
Hvar och en bär finna orimligheten häraf, och jag kan ej annat än Den i j Mars e. m. 47 beklaga att jag varit så glömsk att jag ej observerade detta, anhållandes jag alt i R.„o. AtJ:s protocoll få nedlägga min protest emot beslutet.
Men sedan detta beslut blifvit fattadt, förenar jag mig visserligen med Hr von Hartmansdorff i hans begäran; ty då högsta pannerymden är nedtryckt, så är det icke svårt alt finna, alt en egendom, som har i5,ooo r:drs taxeringsvärde och förut fått begagna en 90 kannors panna, nu är nedsatt till begagnande af en i5 ä 20 kannors panna.
Således, då högsta pannerymden är nedtryckt, bör ock den tariff, som R. o. Ad. antagit, vara den som bör blifva normen för de pannor, som hädanefter komma att begagnas.
Den siste talaren har uttryckt sin förundran öfver alt Utsk:n kunnat framkomma roed ett förslag så afvikande ifrån existerande förhållanden, som den ifrågavar. tariffen.
Jag får derpå svara, att R. o. Ad. samt BorgareSt. icke fattat något beslut i detta fall, ithy att dessa Stånd hade antagit fullkomlig frihet i afseende på pannerymden, då deremot de andra Stånden härutinnan fattat beslut och sammanstämmande antagit denna tariff.
Ulsk:n voro således pligtig» alt inbjuda de
Stånd, som ej fattat något beslut i detta hänseende, ätt förena sig med de öfriga Stånden.
Jag vill ej söka att taga sjelfva saken i försvar, utan endast förklara att Utsk:n ej kunnat annorlunda handla. rir von Rosen, Georg:
Att Hr Westfelt gör sig sjelf förebråelser, det kan jag visserligen icke hafva något emot; men att göra Utsk:n förebråelser, det anser jag innebära en orättvisa emot Utsk;n.
Dessa förebråelser synas vara en följd deraf att IJtsk:n skulle hafva undertryckt 2:ne Stånds lätt alt yttra sig i något som rörer husbehofshrännvinsbränningen.
Utsk:n hafva ej fallit på denna tanke, och hafva ej kunnat göra annat än föreslå de taxeringstariffer, som tili Ulskm ankommit, och dessa voro ifrån Preste- och BondeSltn.
IJtsktn hade icke annat att göra. R. o. Ad, samt BorgareSt. hade icke yttrat sig öfver någon taxering, och således kunde Utslcn icke föreslå något annat än hvad de 2:ne
Stånden gifvit tillkänna utgöra deras opinion.
Utskm hafva icke haft någon annan taxringstariff alt framställa än den förstnämnda, i händelse de ej skulle hafva uppgjort en tariff särskildt, men dertill lanns ingen anledning.
Att jag mot denna tariff reserverat mig, det synes af sjelfva betänkandet. R. o. Ad. antog icke inbjudningen, utan vidblef sitt i detta afseende förut fattade beslut.
Landtm, yl trade, att nu uppstode frågan, huruvida R. o. Ad. anloge och gillade de i afseende på denna punkt föreslagna volerings-propositioner. 48 D é n 17 Msfs e. m.
Hr af Harmens, Hans Otto:
Det är visserligen längesedan Konungen aflat sin skrifvelse i afseende på brännvinsbränningen, men jag vill påminna mig att den innehöll en Konungens önskan alt Ständerne ville uppgöra eu tariff efter det möjliga tillverkningsbeloppet af en viss redskap.
Denna önskan bör naturligtvis besvaras, och jag, som icke liar kännedom om betänk.
N:o 5, skulle önska att första voler-.s-proposrn blefve den, huruvida Konungens åsigt uti ifrågavar. fall gillas af Representationen, eller om
Representationen vidhåller den beskallningsgrund, sorn förut varit gällande.
Jag skulle således tro, alt första voter;s-propos:n bör blifva, huruvida beskattningen skall ske efter tillverkningsbeloppet; och om denna propos. bi fa lies, som jag förmodar, så komme då närmast R. o. Ad;s eller BorgareSt:s tariffer i fråga.
Skulle åter den första propostn besvaras med nej, så komme att voteras öfver Preste- och DondeSttns.
Jag tror detta vara rätta sättet att komma till beslut, och att denna del af betänk, bör återremitteras samt R. o. Ad. såmedelst gifva sin tanke tillkänna.
Om jag rätt uppfattade den siste talarens mening, så skulle den första voteringen blifva en sorts princip-votering; men då Ulsk:n icke kunnat föreslå någon sådan, utan måste hålla sig till de 4 olika alternativer, som funnos genom 4 Stånds olika beslut, så hafva Utsk:n icke trott sig kunna föreslå voteringar mellan något annat än dessa 4 alternativer, hvarföre Utsk:n föreslagit en preliminär-votering öfver ja-propos:n, och sedan en dylik öfver nej-propos:n och slutligen votering mellan dessa ; ty de 4 olika tarifferne skilja sig i två något nära med hvarandra likhet ägande å hvardera sidan, nemi.
Preste-och BondeSl:ns, Som närmast öfverensstämma sins emellan, under det att R. o. Ad:ssamt BorgareSt:s öfverensstämma något sins emellan, synnerligast derutinnan, att begge utgå från den princip, att en kanna brännvin skall beskattas lika, antingen den tillverkas i stor eller liten panna.
Då man kunde sammanfatta dessa fyra tarifferna under två cathegorier, så ansåg man vätt vara att hvardera af dessa cathegoiier skulle få en representant i den förestående voteringen, och derföre beliöfde man i första voteringen bestämma hvilkendera meningen som skulle få ja-propos:s-rummet och hvilken som skulle få nej-propos:s-rummet för att sedan afgöra mellan dessa.
Jag kan således ej annat än gilla Utsk:ns förslag, oell anhåller om R. o. Ad:s bifall dertill.
Gederström, Jacob: Ulsk:ns förslag, till börja med, att framställa alternativer för ja-propos., innefattar hvarken mer eller mindre än en bestämd vilja alt afvittra, från möjligheten att komma i contra-proposln, det ena af de alternativer, som blifvit omtvistade att sättas i ja-propos:n, Don ij Mars e. m. 49 och att derigenom undertrycka en af Slåndens meningar, sorn Utskjn icke velat befordra till omröstning i förstärkt Ulsk.
Eljest är det klart, att om Utsk:n antagit till japropos. den tanke, för hvilken de haft förkärlek eller den de ansåg vara rättast, så hade de lemnat det förstärkta Utsk. alt välja mellan de 3 öfriga meningarna.
Jag hemställer till Hr Gripenstedt sjelf att förklara, huruvida det kan anses rättsenlig! och billigt emot Stånden, alt Utskrn upphäfva sig till att vilja undanskaffa en mening helt och hållet, genom att votera öfver hvilken propos. som skall blifva ja-proposin, hvarigenom man kan råka lill att få en sämre contra-propos. antagen.
Jag kan ej gilla ett sådant förfarande, och tror att TJtskln nu, som fordom och alltid, hade bort föreslå ja-propos:n directe efter sin åsigt, och derefter lemna åt förstärkta Utsk. att votera om den propos., som borde blifva contra-propos., det må hafva varit det 2:dra, 3:dje eller 4^de alternativet, det är alldeles indifferent.
Japropos. bör alltid föreslås af Utsk. sådan den anses vara rättast, dd slipper man att tvista derom; så har det praktiserats alltsedan grundlagen antogs, och jag finner intet skäl till införande af ett mode, hvarigenom ett Stånd skall förlora sin röst i en fråga genom en oriktig uppställning af voter:s-propos:r.
Jag anhåller att Utskrn måtte åläggas att omskrifva dessa voterts-propositioner.
Hr Westfelt: Frih.
Cederström har fullkomligen uttryckt hvad jag ämnade anföra emot Hr Gripenstedt, och har jag dervid ingenting att tillägga, men ber att få göra den anmärkning vid Hr af Harmens’ yttrande, som åberopat en K. skrifvelse, deruti Konungen yttrar sin önskan att Ständerne skulle uppgifva tillverkningsbeloppet, att denna önskan redan blifvit uppfylld, så att något svar icke behöfves.
Här står ju redan 8, 12, 16, 32 gånger pannerymden o. s. v. Det är tillverkningsbeloppet, och Ulskrn hafva således i min tanke uppfyllt
Konungens önskan att uppgifva tillverkningsbeloppet.
I aidedn. af hvad Frih.
Cederström yttrat, anhåller jag att något närmare få förklara förhållandet med voter:s-propositionerna i denna punkt.
Hr Frih:n har ganska riktigt anmärkt att, på sätt som de nu äro uppställda, blir det omöjligt att i hufvudvoteringen få BondeSt;s beslut, såsom contra-propos., emot PresteSt:s beslut, såsom japropos.
, eller att få R. o. Ad:s beslut till ja-propos., och BorgareSCs till nej-propos., eller tvertom, eller med ett ord, att kunna få de propos:r emot hvarandra, emellan hvilka preliminära voteringar efter Utsk:ns förslag skulle äga rum till erhållande af propos:r i hufvudvoteringen; men häremot får jag å andra sidan erinra, att om Frih.
Cederströms förslag antages, så all PresleSUs beslut på förhand bestämmes 22 H. 7 5o Den 17 Mars e. m. till jn-propos. i slutliga voteringen, så blir det naturligtvis omöjligt att i hnfvudvoleringen få votera emellan 2:ne af de öfriga 3:ue Ståndens beslut; man kan således icke komma att votera emellan Bonde- och BorgareSltns beslut, elier emellan BondeStts och R. o. Ad:s, eller emellan R, o. Ad:s och BorgareStts.
Efter Frill.
Cederströms förslag gifves det således 3:ne sammansättningar, som icke kunna blifva föremål för den bufvudsakliga voteringen; enligt Utsk:ns förslag äro dessa omöjligheter icke mer än a:ne.
Jag hemställer derföre, om icke Utskrns uppställning är rättsenligast, äfven derföre att alla fyra meningarna komma under votering, hvilket deremot möjligen icke skulle inträffa, i händelse ett Stånds beslut utom votering antogs till ja-propos. i slutliga voteringen; ty om uti första voteringen ang:de contra-proposm, genom hvilken votering naturligtvis skulle afgöras, huruvida till contra-propos. antogs eller icke antogs ett af de öfriga Ståndens, t. ex. BondeStis beslut, den mening segrade, som vill hafva nämnda Stånds beslut till contrapropos. i hnfvudvoleringen, så Lomme de öfriga 3:ne Ståndens beslut icke under votering, ehuru de icke varit från votering uteslutna.
Det kan likväl på det hela vara likgiltigt om voter:s-propos:na uppställas elter Frih.
Ced enströms såsigt, eller på sätt Ulskm föreslagit, emedan i hegge fällen det
Stånds beslut, som har majoriteten för sig, får tillfälle alt göra sig gällande.
Då jag läser detta betänk., kan jag ej undgå finna, att man haft en viss förkärlek för PresteSt:s beslut i denna fråga.
Mig synes rättast vara, att först votera om principen, emedan derigenom ingens mening utestänges.