Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Het är, i min öfvertygelse, absolut nödvändigt, om den Svenska bomullsväfnads-fabrikanten skall kunna tälla med de Tyska fabrikanterne och emotstå verkan af smugglingen på våra vidsträckta kuster, att den förre icke har att erlägga högre tull på garnet än den sednare.
Erhåller den Svenske väfvaren garnet emot en sådan tull, så är det ganska sannolikt, att den Svenske väfnadsindustrien äfven skall uppblomstra, under den förening af skicklighet och sparsamhet i lefnadssätt, som äger rum inom våra husslöjdidkande provinser.
Men den, sorn något känner lill, hurusom, vid den stora allmänna konkurrensen, möjligheten för en näringsgren alt vara eller icke vara numera uti den stora marknaden ofta kail bero på ett rst. mer eller mindre i prisen på 1 aln eller ett skålpund, måste äfven inse, att en sådan väfnadsindustriens uppkomst blir rent af omöjlig, så framt icke tullen på garnet blir betydligt lägre och detta ej blott pä papperet, utan i verkligheten, än tullen på väfnaderna.
Jag utber mig nu slutligen alt ett ögonblick få taga i betraktande den invändning, sora tilläfventyrs i bomullsspinnarnes intresse kan göras emot en sålunda föreslagen nedsättning; nemi. att de icke skulle kunna bestå dermed, eller hafva en skälig ränta på sitt kapital.
Denna invändnings giltighet undanrödjes dock genast om man besinnar: l:o Att den Svenska spinnaren äger tillgång till alldeles samma slags machiner sorn den Engelske fabrikanten och 2:o
Alt den skilnad af högre ränta ä kapitalet här än i England, som i allmänhet kan äga rum, ehuru icke för närvar., vida mera än motväges, dels af tillgäng på vattenkraft hos oss för billigt pris, dels också af lägre arbetslöner här än vid de Engelska spinnerierna, men härtill kommer ännu en annan omständighet af största betydenhet, nemi. 3:0
Att de Svenska garnfabrikerna få spinna natt och dag, då den Engelske fabrikanten deremot, för arbetarnes skull, är förbjuden att låta dem arbeta mer än 11 limmar på dygnethvarigenom den Svenska spinnaren följaktligen kan draga dubbelt så stor profit af vattenkraft och anläggningskapital som den Engelske.
Häraf mäste obestridligt följa, att den Svenske fabrikanten, då han har råämnet tullfritt, borde kunna bestå i täflan med den Engelska äfven ulfin någon importtull gä garnet.
Med en tull af 2i sk., som med öfriga afgifter gör fullt 3 sk. b:co per ft, så lemnar delta, för ett spinneri om 400,000 ti:s tillverkning, redan en skyddsprernie af 1,200,000 sk. eller 25,000 r:dr b:co och för det nya spinneriet i Götheborg, som lärer vara ämnadt att kunna fabricera 800,000 ti.. skulle skyddspremien utgöra 50,000 r:dr b:co utan alt behöfva räkna någon behållning af rörelsen utöfver arbetslönen och räntan på kapitalet.
Att ett sådant skydd utgör en skälig uppmon - 214 Den 22 Januari. tran för en näring, som sannolikt skulle kunna bestå äfven utan någon skyddstull, lärer ej nekas.
Oin den Svenske spinnaren hittills, oaktadt ett dubbelt sä stort skydd, icke haft en alldeles motsvarande vinst, så torde detta härleda sig deraf, att sjelfva lättheten att skörda gjort det öfverflödigt alt använda en så noggrann och sorgfällig omtanka i uppköpet af materialier och fabrikernes affär sa f<Te! ning öfverhufvud, sorn måhända skulle ägt rum med ett mindre skydd.
Emellertid är det känd sak, att bomullsspinnerierna varit bland de mest vinstgifvande näringar, och lemnat verkliga fortyner i ärlig behållning, så att de flesta af de nuvar. fabrikerna redan betalt sig flera gånger, och så mycket mindre kunna hafva något anspråk på att äfven hädanefter blifva gynnade lika öfverdrifvet på väfnadsindustriens och allmänhetens bekostnad.
Må det tillåtas mig alt, såsom eli exempel på, huru konkurrensen och den deraf uppkommande nödvändigheten af hushållning och förbättrade tillverkningsmethoder jemte ökad förbrukning kunna reducera kostnaderna för en vara, ännu en gång åberopa den förut nämnda svafvelsyre-lillverkningen.
Af handlandes ännu befintliga böcker kan det styrkas, att svafvelsyra för några och 30 är sedan här i lmfvudstaden betaltes med 16 sk. b:co per Ti och nit kan den säljas i parti för 2 sk. 6 rst. eller l af det förra priset.
Likväl tillverkades den då af samma råämne som nu, och hufvudsakligen efter samma method.
Men konkurrensen medför i nästan hvarje blanche i följd af ansträngd omtanka en mängd detaljförbättringar i sjelfva handteringen, ökad skicklighet hos arbetarne och utvidgning af fabrikationen, samt successiv nedsättning i priset, som i sin ordning åstadkommer produktens vidsträcktare användande, hvilket verkar tillbaka på möjligheten att ytterligare reducera kostnaden.
Så förhåller det sig med en mängd artiklar; hvilket också lärer utgöra en förklaringsgrund till den öfverlägsenhet som Engelsmännen, oaktadt högre arbetslöner och inskränkt arbetstid i afseende på tillverkningen af bomullsgarn, ännu anses i denna industrigren äga framför andra nationer.
Jag har nu visserligen nog länge tröttat R. o. Ad. med denna vidlyftiga framställning angule artikeln bomullsgarn, men vågar likväl tro, att, med afseende pä frågans stora vigt, ingenting egentligen öfverflödigt blifvit anfördt.
Jag hyser den öfvertygelsen att det är särdeles angeläget, att H. Bevilln.Ulsk. skänker en noga pröfning åt denna artikel; om de skäl jag anfört i afseende på bomullsgarn finnas grundade, så måste de äfven gälla i afseende på tullbestämmelsen å de öfriga garnsorterna.
Det är svårt att inse något slags anledn., hvarföre icke den af Hr föredraganden vid artikeln bomullsgarn framställda grundsats, hvars tillämpning jag nu endast åsyftar, äfven skulle gälla för ullgarn och linnegarn, särdeles för det förra, som mindre kan blifva föremål för handspånad.
För närvar, finnes, i anseende till den öfverdrifna importtullen, som efterträdde ett totalt förbud, föga eller ingen tillgång på ullgarn i handeln , emedan de flesta yllefabrikanter inom landet spinna endast för eget väfnadsbebof.
Det kr likväl klart att med tillgång på ullgarn till billigt pris, skulle många mindre väfverier kunna uppstå, och Den 22 Januari. 215 fabrikationen af de för vårt nordiska klimat så behöfliga ylleväfnaderna kunna utbreda sig i flere landsorter.
Sjelfva det derigenom uppkomna ökade behofvet af garn skulle snart, jag är förvissad derom, verka till flere inhemska ullspinneriers anläggande, hvilket icke fordrar på långt när så betydligt kapitalutlägg, som en bomullsgarnsfabrik.
Det är derföre i sjelfva industriens intresse, som jag tager mig friheten föreslå, att införseltullen på ullgarn må fastställas lill 5 sk. b:co i st. f. hvad nu är föreslaget, hvilket utgör 3 sk. utöfver tullen på rudimalerien ull.
Mänga efter min öfvertygelse väsendtliga anmärkmr återstå ännu att göra, i anledn. af den K. propos:n; men då tiden, sedan det tryckta betänk, erhölls, varit så kort, och det torde vara angeläget, att ej för länge fördröja hvad jag ansett röra en af de vigtigaste artiklarna, hvarom öfverläggning snart torde förekomma i Utsk:s afdelning för tullmai, anhåller jag att fä fortsätta i ett påföljande plenum, och att emellertid detta anförande må remitteras till Bevilln.Utsk. Kalkyl pä Engelskt Bomullsgarn N:ris 8, 10 och 12. 1000 t? oblekt watergarn N:is 8, 10 & 12, E. S. G., c:a 6j d. £ 26: 10 sh. A 12 Rulr B:co 312: 25. 11.
Tull ä 1070 ti Svensk vigt c. Osli. . . . 133:36.— Afgift lill Handels &
Sjöfartsfonden 10JJ . 13: 18. — Tolag å 1070 ti c. 32 sh. R. 713: 16. c. 2| » .
Rulr. 16: 30. — Stämpelpengar 1 „ m. m. ,, 7: 24. — Vågpengar c. 2 sh. pr Lti „ 2: 10. — Packhuspengar ,, 24. — Engelska, specens, Sunds-Tull m. m.
Emballering & frakt till Hull c. 35 sh. pr 1000 ti . . £ 1: 15.
— Frakt lill Stockholm ,, — 16. 10.
Assurance ,$ — 8. 2.
Sunds-tull — 15. 4.
Commission „ — 10. 5. £ 4: 5. 9. c:a 12 Hulr. 31: 21.— 225- 19 Således tullvärdet 24 gang högre än dess rätta värde, Tull jemte handels- & sjöfarts-fondens afgift öfver 47 procent.
Tolag, stämpel, väg- och packhuspengar 8^ d:o.
Anmärkes.
Dessa afgifter utgöra i Calmar 5 r:dr 3 sk., ungefärligen 1J procent, hvaraf synes att Calmare köpmän hafva silt garn för något öfver 6j procent billigare än Stockholms köpmän.
Engelska specens, Sunds-tull m. m. utgöra öfver 16| procent.
Sammanläggas alla dessa kostnader, utgöra tullomkoslnaderne öfver 354 procent af varans värde, och dä härtill lägges de utländska kostnaderna, 164 procent, utgöra de tillsammans öfver 71 f procent
Af ofvanstående nummer användes högst obetydligt afbomujlsfabrikanterne i landet, utan det mesta af allmogen. 216 flen 22 Januari.
Under loppet af år 1846 voro nedanstående priser de gångbaraste nemi. i Götheborg. 35 bundtar oblekt bomulls-räuningsgarn N:o 8 c:a 4 r:dr 40 sk. b:co 169: 8.— 35 d:o d:o d:o d:oN:ol0c. 5: 175:— — 30 d:o d:o d:o d:o „ 12 „5: 8. 155: ^gg. g _ Priser/le i Stockholm. 35 bundtar oblekt bomulls-ränningsgarn N:o 8 c:a 5: 8.
B:co . . . 180: 40. — 35 d:o d:o d:o N:o 10 c. 5: 16. 186:32.— 30 d:o d:o d:o „ 12,, 5:24. 165:— — 532-24 Anmärkes.
Oaktadt dessa höga priser, jemförda med de Engelska, mäste reqvirenter af garn hos Svenska spinnare vänta 5 å 6 veckor innan deras ordres expedieras.
Nog synes det strängt att dä den fattiga torparehustrun mäste skatta till den rika Svenska spinnarn 55J procent af varans verkliga värde, lion ej kan fä sitt behof på den lid, då hon häfver tid att förarbeta det.
Kalkyl pu Engelskt bomullsgarn N:is 26 & 30.
1000 ti livitt oblekt watergarn N:o 26 t.b. c:a ,3f. 7J d. SL 32, 16. 3. c:a 12 b:co.. . . . 393: 36. — tulla 1070 ti Svensk vigt c. 5 sh lil: 22.— Afgift lill handels-och sjöfartsfonden c. 10J 7.— Tolag å 1070 ti c. 1 r:dr.
R:dr 1070 c:a g. . r:dr. 24: 46. — Stämpelpengar 1 g 10, 34. m. m. 38 sk ,, 11: 24. -— Vågpengar c:a 2 sk. pr Lti ,, 2: 10. — Packhuspengar ,, — 24.— 39-8 Engelska specen, Sunds-tull, m. m.
Emballering
& frakt till Hull c:a 35 sk. pr 1000 ti, £. 1: 15.— Assurance & polis ....,, — 8. 2.
Sunds-tull ,, — 15. 4.
Kommission 2 ® ,, — 13. 9.
Frakt till Stockholm 46 fot. c;a 4 d. & 10 g Capl. . . „ — 16. 10. I 4: 9. 1. c:a 12 r:dr. 53: 27. 7. gjr,.
10 -j 1000 ti oblekt watergarn N:o 30 wk. \5 c:a 8} d. S. 36: 19, 7. c:a 12 b:co 443: 36.
— Tull å 1070 ti Svensk vigt c. 5. sk 111:22.— Afgift till handels- & sjöfartsfonden c. 10 g 11: 7. — Tolag å 1070 ti c:a 1 r:dr, R:dr 1070 c:a 24 g, r:dr 24: 46.
— Stämpelpengar lg, 10:34.. . m. m. 38 sk ,, 11: 24.—
Den 22 Januari. 217 Vågpengar c:a 2 sk. pr Lti r:dr 2: 10. — Packhuspengar ,, — 24. — gg. g Engelska specen, Sunds- lull, lil. m.
Emballoring & fragt lill Hull c. 35 sk. pr 1000 ti . SL. 1: 15. — Assuranse & polis ....,, — 8. 2.
Commission 2 JJ ,, — 13. 9.
Fragt till Stockholm 46 fot c. 4 d. 810 g Capl. . . ., — tö. 10. SL. 4: 9. 1. c. 12 s. - 53:21. 7y 2| -, 1() ?
N:o 20 är en nummer, som föga tillverkas i Sverige, men sorn användes icke obetydligt af såväl hus-slöjden som vid fabrikerne äfvensom till någon ringa del af allmogen.
På denna artikel är värdet uppdrifvit till nära 2J gång öfver dess rätta värde och i tull tillika med öfriga omkostnader innan som varan lemnat packhuset öfver 40 procent, samt Engelska specen, Sunds-lull, frakt, assurance m. m. öfver 13 d:o.
Tillsammans 53 procent.
Jag anhåller att få förena mig med Hr Hjerta hvad hans förslag angår oin nedsättning i tullen på bomullsgarn, och anser denna nedsättning så mycket billigare och nödvändigare, som bomullsgarnet utgör råämnet för en husslöjd, sorn är snart sagdt endaste försörjningsmedlet för en talrik folkmängd uti vissa af våra minst bördiga landskap.
Skulle en hög lull göra att denna husslöjd ej kunde hemta sill råämne utifrån, utan att dess tillverkningar så fördyrades, att de ej kunde hålla täflan med de utländska, då den inhemska tillverkningen af dylikt råämne ej är tillräcklig och ej heller kan lemnäs till det billiga pris att dess vidare förädlande skulle medföra någon arbetsvinst, så skulle denna husslöjd troligen upphöra och den mängd af folk, som deraf hittills haft sin näring, vara utan försörjningsmedel.
Då jag hvarken är spinnare eller tillverkare af svafvelsyra, torde jag ej vara i tillfälle att bedöma de uppsatser, som här blifvit framställde; men då här är fråga om grundsatser, och Hr Hjerta velat, att Bevilln.Utsk. skall hemta en grundsats för nedsättning af tullen för bomullsgarn från den grundsats, som är rådande inom Tyska tullföreningen; så får jag också anhålla, att Bevilln.Utsk. vill undersöka den grundsats, som gäller i afseende på svafvelsyra, emedan jag läste i gårdagens aftonblad, alt tullen på svafvelsyra är mycket lägre i Sverige än i Tyska tullföreningen.
Jag kan naturligtvis ej hafva något emot hvad 218 Den ^2 Januari.
Gr. Gyldenstolpe behagat yrka, i afseende på tullen om svafvelsyra, emedan densamma i Tyska tullföreningen är högre; ulan jag har blott i mittanförande yttrat, att jag ej ville beklaga mig öfver att Regeringen har, i afseende pä artikeln svafvelsyra, föreslagit nedsättning, utan jag har blott uttryckt hoppet, att samma grundsats må, för konseqvensens skull, iakttagas äfven i afseende pä artikeln bomullsgarn.
Föredrogs ånyo Bevilln.Utskis d. 15 och 19 dennes på bordet lagda mern.
N:o 4, ang:de återlemnande af ledamöternes inom Hederv.
Magnus Månssons från Östergöthlands och Ola Pehrssons från Blekinge län motioner om ändring i nu gällande föreskrifter om stämmoböternes fördelning. R. o. Ad. ansåg berörde motioner böra behandlas af Allm.
Vid föredragning af StalsUtsk:s d. 19 dennes e. m. pä bordet lagda mern.
N:o 17, i anledn. af erhållen återremiss å utlåt.
N:o 3, fann R. o. Ad. delta mern. icke erfordra annan åtgärd, än att läggas till handlingarne.
Föredrogs och bifölls StatsUtsk:s d. 19 dennes e. m. pä bordet lagda utlåt.
N:o 18, i anledn. af väckta motioner alt de extra anslag, som af R.
St. för allmänna arbeten m. m. beviljas, må fastställas till utgående under 4 år.
Föredrogs StatsUtsk:s d. 19 dennes e. ni. på bordet lagda utlåt.
N:o 19, i anledn. af väckt motion om inköp för Statens räkning af hälften utaf de bruksägaren Elsvik tillhöriga silfvergrufvor i Lindes socken af Örebro län.
Sedan jag fått de dokuinenter, som StalsUtsk. skulle kunna behöfva, så anhåller jag endast att motionen måtte till Utsk. återremitteras; emedan dessa dokumenter innehålla fullständiga bevis på det gagn, som grufvorna komma att göra.
Ilr Munck af Rosenschöld, Nils Rud.:
Då nu motionären anskaffat de upplysningar, som Utsk. ansett sig behöfva för att taga ämnet i öfvervägande, vågar jag förena mig med honom i anhållan, att R. o. Ad. ville frågan till StatsUtsk. återremittera.
Utan att tro mig behöfva ingå i någon diskussion i afseende pä sjelfva saken, anhåller jag endast, att R. o. Ad. ville bifalla sjelfva betänk.
Uppå härefter framstäld propos., blef SlatsUtsk:s utlåt.
N:o 19 af R. o. Ad. bifallet.
Föredrogs och bifölls BankoUtsk:s d. 19 dennes c. m. på bor - Den 22 Januari. 210 det lagda mein.
Vid föredragning af LagUtsk:s d. 19 dennes e. m. på bordet lagda utlåt.
N:o 1, i anledn. af verkstäld granskning öfver R.
St:s Just.-ombudsmans embetsför vältning under den sedan sista riksmöte förflutna tid, fann R. ö. Ad. detta utlåt, ej erfordra annan åtgärd, än att läggas till handlingarne.
Föredrogos och biföllos LagUtsk:s nedannämnde d. 19 dennes e. m. på bordet lagde betänk:n:
N:o 2 i anledn. af väckt motion ang:de förändring af den i K. Förordn:n d. 16 Nov.
1841 för fylleri och dryckenskap bestämda påföljd; och N:o 3, i anledn. af väckt motion ang:de dels förändring i tiden för de s. k. småprotocollernes insändande till hof-rätterne, dels ock utvidgning af samma prot.
Då nu föredrogs LagUtsk:s d. 19 dennes e. m. på bordet lagda utlåt.
N:o 5 i anledn. af väckt motion, angående upphörande af den s. k. offringen lill presterskapet, ansåg R. o. Ad. berörde motion tillhöra Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s handläggning.
Föredrogs och bifölls LagUtsk:s d. 19 dennes e. m. på bordet lagda betänk.
N:o 6, i anledn. af väckt motion, ang:de ändring i författningarne om bysättning.
Vid föredragning af LagUtsk:s nedannämnda d. 19 dennes e. m. på bordet lagde utlåtm:
N:o 8, i anledn. af väckta motioner, ang:de upphörande af likstol m. m.; N:o 9, i anledn. af väckta motioner, ang:de utsträckning af kust-allmogens rättighet al idka utrikes sjöfart; samt N:o 10 i anledn. af väckt motion, ang:de rättighet till kyrko stugors uppförande å kyrkovallarne; ansåg R. o. Ad. de i dessa ullähn omförmälde motioner tillhöra Allm. Besv.- o. Ekon.Utskis handläggning.
Föredrogs och bifölls LagUtsk:s d. 19 dennes e. m. på bordel lagda mom.
N:o 11 om arfvode för ökad cancelli-personal.
Jag anhåller vördsamt, att få nedlägga min reservation mot det beslut, hvarigenom R. o. Ad. vägrat återremiss af StatsUtsk:s utlåt, öfver Hr Bruces motion, ang:de inköp af halfparten af Elsviks grufvor, ehuru motionären har anskaffat alla af StalsUtsk. nödiga ansedda handlingar.
Jag tror mig så mycket mera böra nedlägga min reservation emot 220 Den 22 Januari. denna vägran af återremiss, som den skelt utan annat motiv, än yttrandet af Frih. Tersmedens vilja.
Med all respekt för Frih:s vilja, undrar jag dock, hvad den, som af en slump i en framtid komme att se i vära prot. skall dömma om den person, som anfört dylika argumenter och den omständigheten att de vunnit framgång.
Manne han ej skulle anse denna argumentation och denna hörsamhet mera passande för en Rysk autokrat och hans omgifning än i en rådslående församling?
Anlednm, hvarföre Frih.
Tersmeden ej uttryckt sig vidlyftigare, synes mig ganska klar med afseende på sakens beskaffenhet; och jag ber få nämna, att det förefallit mig högst besynnerligt, att en ledamot på grund af en rulle papper, sorn han har i handen, begär att fä sin motion af R. o. Ad. återremitterad, utan att han pä minsta vis redogjort för denna rulles innehåll, än mindre ifrågasatt något meddelande förmedelst uppläsning af handlingarne; hvarföre mig synes, att något annat än det inträffade resultatet ej kunnat erhållas.
Tersmeden, allt vidare diskuterande i ämnet, för oss, härvid vara öfverflödigt.
Upplästes och lades till handlingarne ankomne prot.-utdr. från PresteSt. afd.
29 sisth December samt d. 4, 8, 12 och 15 dennes, frän BorgareSt. af d. 4, 8, 12, 15 och 19 dennes samt frän BondéSt. af d. 29 sisth December samt d. 4, 12, 15 och 19 d:s. Upplästes och begärdes på bordet ett från Ridd.Utsk. inkommet, så lydande: Hörsamt
Uti hosföljande mern. har Ridd.-Direkt. hos II. R. o. Ad. hemställt, att sedan ordinarie vaktmästaren vid Riddarhuset Carl Ulrik Sundberg, efter en 25-årig tjenstgöring bos Ridd.-Direkt. samt vid 5 riksdagar hos R. o. Ad., d. 4:de sisth December, efter en kort sjukdom, aflidit, samt i den mest bekymmersamma och hjelplösa belägenhet efterlemnat enka och 5 minderårige barn, H. R. o. Ad. måtte, på af
Direktionen anförda skäl, bevilja bemälda enka Mariana C.
Sundberg, en årlig pension från Ridd.-kassan af 83 r:dr 16 sk. b:co, motsvarande hälften i ordinarie vaktmästarens lön, att utgå så länge enkan Sundberg lefver och förblifver ogift, med rättighet för Ridd.-Direkt. alt, derest hon ingår i nytt gifte eller med döden afgår innan barnen hunnit den ålder att de anses sig sjelfva kunna försörja, pröfva, huruvida och till huru stor del pensionen må af dem bibehållas.
Och som Utsk., lika med Direktionen, finnér både Sundbergs långvariga och berömligt vitsordade tjenstgöring vid Riddarhuset, samt i öfrigt högst ömmande skäl och bevekande omständigheter tala för beviljandet af det, utaf Direktionen föreslagna understödet, får Utsk.
De n 22 Janna ri. å Direktionens hemställan vördsamt tillstyrka bifall; hvilket dock till H. R. o.
Adis egen pröfning öfverlemnas.
Stockholm d. 17 Januari 1848.
I*a Riddarhus-Dtskottets vägnar, G. E. Frölich. F. IV.
Sedan ordinarie vaktmästaren vid Riddarhuset, Carl Ulrik Sundberg, d. 4 sisth December med döden afgått, har hans med flere barn efterlemnade enka, Mariana Sundberg, uti en lill Ridd.-Direkt. ingifven ansökning, anhållit, att i anseende till sin högst bekymmersamma och hjelplösa belägenhet, erhålla någon pension, för att försörja sig och sina barn.
Ridd.-Direkt., som icke ansett den för Direktionen utfärdade instruktion berättiga
Direktionen att den begärde pensionen bevilja, har likväl funnit så ömmande omständigheter vid detta tillfälle förekomma, alt Direkt, icke tvekat, att hos II. R. o. Ad. anmäla enkan Sundbergs vördsamma ansökning och densamma med sitt förord beledsaga.
Sökandens aflidne man hade, dels såsom e. o. vaktmästare i 14 år, och dels såsom ordinarie i 11 år, hos såväl Ridd.-Direkt., kom hos II. R. o. Ad., vid 5 riksdagar uppvaktat samt under denna långa tid af 25 år städse gjort sig känd för redlighet, ordning och öfriga för sin befattning särdeles lämpliga egenskaper.
Dermed förenade han det mest rastlösa sträfvande för sin utkomst, men barnens talrikhet hindrade honom att förvärfva något utöfver hvad de dagliga behofven medtogo, och, utom 2:ne i äktenskap med en, före honom afliden, hustru födde söner som redan hunnit den ålder, alt de böra kunna försörja sig sjelfva, eflerlemnar han nu, i yttersta torftighet och utan någon enskild tillgång, enka och 5 helt och hållet oförsörjda barn, hvaraf det yngsta å fadrens dödsdag fyllde sitt 3:dje år.
På dessa skäl och då, derest någon af Riddarhusets tjenstemän, efter en tjenstetid af 20 till 30 år, under hvilka han på verkets ordinarie stat varit oafbrutit uppförd, med döden afgår och ef terlemna!' enka eller barn i mindre tillräckliga villkor, de efterlefvande, enligt instruktionen, äro berättigade till pension, motsvarande högst hälften af den afgåendes lön, har Direktionen trott sig äga full anledn. tillstyrka: att ett mot hälften af ordin.
Ridd.-vaktmästarens lön svarande belopp, eller 83 r:dr 16 sk. b:co årligen måtte så som pension anslås för enkan Sundberg, så länge hon lefver och förblifver ogift, med rättighet för Ridd.-Direkt., att, derest hon ingår i nytt gifte eller med döden afgår innan barnen hunnit den ålder att de anses kunna sig sjelfva försörja, pröfva, huruvida och till huru stor del pen sionen må af dem bibehållas': hvilket dock till H. R. o.
Adis 222 Den 22 Januari. ompröfning vördsamt öfverlemnas.
Stockholm d. 5 Januari 1848.
CARL DE GEER. U. Koskull.
Boije. Georg U Ifs p a r r e. J. A.
Tornérhjelm. G. Brakel.
Albert Munck. H. R. o. Ad. åtskildes kl. 12 på dagen.
Onsdagen den 26 Januari 1848.
Hamilton,Henning Ludv. Hugo, hvilken, såsom fullm. för Grefliga Ätten Oxenstjerna N:o 8, var H. R. o. Ad:s främste närvar, ledamot, öppnade plenum i anledn. af följande frän Hr Gr. o. Landtm, ankomne skrifvelse:
Af opasslighet hindrad, att infinna mig i dagens plenum, får jag anmoda äldste närvar.
Grefven att i mitt ställe föra ordet.
Stockholm d. 26 Januari 1848. G. A. Sparre.
Upplästes ett af Hr Lagerhjelm, Pehr, inlemnadt sålydande mern.:
Då jag icke för närvar, kan bestämma milt vistande vid riksdagen med tillbörlig noggrannhet för att oafbrutet iakttaga och fullgöra de åligganden ett ledamotskap af II.
BankoUtsk. medförer, nödgas jag vördsamt afsäga mig detsamma.
I anledn. häraf anmodade Hr Gr. o. Ordf.
Hrr Electorer att sammanträda för alt i stället för Hr Lagerhjelm utse en ledamot i BankoUtsk.
Föredrogs och bifölls Ridd.Utskrs d. 22 dennes på bordet lagda mein.
N:o 5, ang:de en pension af 83 r:dr 16 sk. b:co till aflidne vaktmästaren Sundbergs enka.
Anmältes och lades på bordet följande från Utsk:n inkomne utlåt:n och betänk:n, nemi. från StatsUtskoltct: N:o 20, i anledn. af K. M:s nåd. skrifvelse till R.
St. om förnyadt anslag till lagberedningen; Den 26 Januari.
225 Nio 21, i anledn. af K.
M:s näd. propos., rör:de villkoren för del lill fullbordande af hamnanläggningen vid Götheborg beviljade lån; N:o 22, angide afskrifning af de till tomtreglering inom städerne Wexiö, Amål och Kungsbacka anvisade summor utaf mindre kreditivet; Nio 23, i anledn. af K.
M:s nåd. propos., ang:de eftergift af Kronans rätt till danaarf efter collega scholle J.
Eklund; Nio 24, i anledn. af K.
M:s nåd. propos. ang:de eftergift af ett kronan tillfallet danaarf efter hushållerskan Christina Bengtsson ; N:o 25, i anledn. af väckt motion, om anslag af 36 tunnor spanmål åt kyrkoherden i Södertelje till ersättning för indraget ständigt vederlag.