Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständet ivar nemligen af dea tanka, att hwad sädane fruntimer angar, som hwarkcn hofwa Egendom eller Näring, vägen jemförelse emellan bättre och sämre willtor icke lämpligen kunde komma i fräga och att afgiften för dem alla utan undantag borde hänföras till minsta graden af hwad för Hustrur och Döttrar är Utsatt, Uti ludra Momentet borde tvid ordet:
Bcw'klning, tilläggas: efter 2 §:n; och som Ständet dcsiutom fann» att detta Moments twetpdiga sammansättning kunde leda till den origtiga slutföljd, som ffUlle wanföre och bräcklige personer, Utan skillnad pä större eller mindre arbets-förs rnäga, wara frän Bewillning frie-, sä ansäg Ständet detta Moment böra till meningens förtydligande undfä en säledes förändrad rcdaction:
Utom fängar och fattighjon, hwilka nägoN Lewillning ester 2 §. icke kan päföras, befrias jeniwäl derifrän sädane wanföre, swagstnte ekler bräcklige, som äro utur ständ att förtjena sitt uppehälle.
Uti 8 och ro Momenten, ansäg Ständet ordett: till nästa Riksdag, med fullkomlig tydlighet utmärka den termin, som i besia Moment bör bestämmas., och att följakteligen de dermed sammanbundne orden: pä 5 ävs tid eller, böra utgä.
Till följe af Ständels förut fattade beslut, om befrielse frän Bewillning :ör sä wäl Allmänna Castor, som ej mindre Publike än Priwate Hus i Städerne, skulle "-te Momentet redigera- pä följande sätt : M Den 17 April. 755 All afkomst af Lös och fast Egendom, tillhörande Allmänna Castor, penningerverk, Arbetshus, FattigLörsörjnings - Scholä - Hospitals - och Allmänna Un-erwisnings-Inrättningar, samt i öfrigt alla fromma Stiftelser och Stipendier, stol» icke med nägon stags Bewrllning beswäras.
Lldra Artikeln.
Dä tvid ali Bewillning och i synnerhet wid Åläggandet af de särskildta afgifter hwarom denna Artikel hand, lar, borde följas den grundsatts, att beskatta de mera och stona de mindre förmögna, ansäg Borgares Ständet, enligt dest förut gjorda anmärkning, den här utsatte minsta summa af ivo Nd-, hwars erhållande genom gäfwa eller Testamente skulle medföra en utbetalning af rv:de penningen, i allt afseende wara^för läg, desto häldre som sä» dane ringare gäfwor meredels tilläggas Tjensthjon för trogen och längwarig tjenst, och ej utan obillighet kunna fastställas till ringare än Zov Rd.
Derjemte och hwad sjelfum afgiften beträffade, fann Ständet densamma böra nedsättas till H procent, hälst genom päbjudandet af ett större afdrag, Kronan möjligen skulle förlora och Författ» ningarne eluderas, medelst Egendoms - och Capitalers 'borlgifwande pä annat sätt- I följd häraf komme att i stället för orden: "till Etthundrade Riksdaler och deröfwer betalas ro penningen" införas: till Trehundrade Äiko-alcr och derutöfwer Sex för hundradet etc. 3:jde Artikeln.
Enär denna Artikel äfwcn innefattade stadganden , om MantalcstrifningeN, borde, i Borgare-Sländets tanka, detta ord i titelns början tilläggas. i §. i.
Orden: iinnan förrättningen börjas, ansägos wara olämplige och förandra meningen, och skulle derföre utgä. Zchje Punctens början stulle stvliseras sälundar
U» <»m denna upgift rv!» rNantalsstrifninyen , stall rn hwar fom äger etc. 726 Den 17 April. Z 4:de Punkten framför "det föregäende äret" knsättes ordet: för. 6:te Punkten, bwilken börjas med orden:
Den som äzer flere tillhörigheter "fanns wara ryckt ur sitt sammanhang med en punct i 5 Momentet, och skulle, såsom 0- willkorligcn dithörande, nedflyttas".
Uti 2:dra Momentets n punct skulle orden:sf dem", pa förra stället utgä, säsom onödige och förorsakande tive. lydighet. Wik l P!incten i z Momentet anmärktes, att det för ZcorgerffapetS och HuSägans wal till T-xeringsstiän förcstagna^ beräknings - satt efter hwad hwar och ens 2dervi. lniug innom Staden iör-gäxnde aret utgjort, More sä mickel ».undre lämpligt, som Städcrncs Znwänare endast i denna egcnstap har borde betragtas, utan afseende pä de öfriga Utffvlder som af dem wäi innom Staern, men «j till Staden betal s.
Af sadane anledningar ochoä dertill kommer, alt afgisternc ej kunna bestämdt inräknas efter de grunder, stm i den stledes ofullständiga redactios nen upgifwas, fann Borgare-Stäiidetnödig den förändring af ifrägawarande stadgande, att hwars och ens röst mätte beräknas efter den pcnninge-afgift till Staden, handek förcgäcnde äret erlagt.
I 2:dra Punkten fann Ständer, till minnande af en mera tydlig och Allmän för-skrift, den rättelse böra jagttagas, att ester orsén: "m-n icke utan ordentligt wal " införes : hrvilker, äfrvensom de förutlstmnde mä i hwarje Stad fritt rverkskällao genom etc. Z anseende till det större antalet af Stockholms Taxeringsman, och dä tillika Stadens widd och folknummer ej torde mstgiswa, att de förena sig till samfällt ätgärd med Taxeringen, skulle, i flutet af g pimcten, efter orden: 51 Tareringsmäi tilläggas: broilke mä kunna arbeta pä ? fördelningar -ock sä att definitiv» Taxeringen in plens fask skälle».
Som Den 17 April. 7-?
Gom i ätffillige Skader finnas werklige Borgare, Hwilka ej owillkorlrgen räknas kitt Handlande eller Handtwerks-Classcrxe, fann
St ndet allt missförstånd lämpligast sörekommas om 4 puncten i denna del stiliserades sa unda:
Lemton rätte Borgare af handlande- och andrs L lasser.
Uti 8 Puncten, elter orden:
St den kommer att deltaga" borde till bestämmande afAcadcmierncs Taxex-nasrätt och cn reglerad tillämpning cral följande mening inflyta:
Aca^emista Taxeringen förr ttcn> under Lectors eDrdförcnde och af det r> anliaa antal Ledamöter, pä det sätt att deruti deltaga sä mäng- afAc demieStaten, som Borgarnes antal ar i Bongerffa, ets Taxering och sä mänga af Lormerstapet som Ledamäterns af 2lcademie«Staten rvarit i Borgerskapets.
Pä der alltid wid Taxeringarne cn lika proportion emellan Borgarc-Classe ne mä äga rum, ff lie i 10 pune, ten tficr orden: "som Taxeringsman ames" stadgas: till jagttagande att de afgäende Taxeringsm-ns ukloktni,-g bör ske innom hrvm je Llass, i förhällande till personalen.
Dä Borgare-Ständet ansäg det innefatta en motsazelse, att samma Person, inför hwilke", lagl-ge constituerad, taxeringen förrättas, kunde tillika wara Tarerinisman, och dä, »wad Landshöfdingen särffildt beträffad , han sä mycket mindre boede aga någon röst ! taper ngcn, som chan benold, i egenskap afOrdningsman, bewakar Kronans fördel, med rättighet att pä dess magnar göra anmärkningar, beslöt Skändet, att »rden: "i annat fall an sä wida de till Taxeringsman bllfwit walde''mä u> utte punctrn utqä, och i stallet där införas den uttryckliga föreskrift, att Landshöfdingen eller hans Ombud ej reid nägot tillfälle ma till Taxeringsman mäkjas I öfw renstämnulse härmed stullc äfwen utur 10 punkten af And a Momentet utestutas orden:
"sä framt han ej tillika af S ckne-Comitöerne blifwit wald till en as de Nio som utgöra Taxerings - Comité».''
Derjemte och i anledning af innom Ståndet wäckt fräga» huruwida de till Taxeringsman »tsedda Magistrats,personer more alt constderera som Borgare - 763 Den 17 April. gare eller Ständs-ptrsoner, fann Ståndet , att desta Städer» nesEmbetsmän, hwilka deltaga i Borgare-Standcls
Neyres sentation, borde altid, dä de walias till Taxering°män , waljss som Taxeringsmän Ok Lorgerflapet eller som Lors gare; hwarom, i Z:djc MomentctS tL punct ett stadgande komme att intagas. W-d 4 Mom.
I puncten erisidras, att, enligt Niks-k dags-Ordningen, njuta Killniagtige i Banquen och Rikss gälds-Contoiret samma säkerhet med Riksdagsman, hwar» före allt nämnande af berörde Mlmägtige häx anfägs öfwerflödigt.
I samma Punct ffulle orden "ej äger tillfä kie, förs ändras till:" af laga förfall hindras; emedan Leda mös terne af Berednings - och Taxerings- Comittöerne ej byra frän förrättningen, utan gällande orsaker- utcbliswa.
Till undwikande af condradiction emellan första och «ndra punctcrne r Z:te Momentet, beflöts i r puncten ef» ter ordet: ^Taxeringen" cn tilläggning af orden: Till Skyddsafgift.
För att tydligen bestämma de dubbla grunder, hwar» efter Hemman, Btuk och andra Lägenheter böra taxeras» ffulle i 8 puncten, efter orden: "skola altid" insattas föls rande: sä wäl till -eras warde, som till deras ärligen behällna inkomst.
I stutct of denna Punct komme den mening att tilläggas, som pä ofwanförda stal bliswit ur första Momentets 6 punct utesluten: -en som äger flere sädane tillhörighetev af samma natur säsom Sillsatterier och sä widare mä utsätta inkomsten of dem sammanslagna, ändock de i olika districter finnas.
I 6:te Momentets första Punct borde ordet: "föregäende" borttagas säsom twetpdigt, dä här ej är fräsa sm sjelfwa äret utan om den behöriga tiden deraf till Mantalsffrifnmgarne.
Tillis
Den 17 April. 7Z9 Tillika och dä hwad bär stadgas är ämnadt att gälla för framtiden, men ej kan tillämpas til! inncwarande är !8io, beflöt Borgare-Ständet updraga Bewillnings» Utstöttet, att upgöra Förslag kill den mcy hetta ärH Man-, talsstufningar widtagande författnings Enär hen Skattffyldige, som inför TaxeringS-Com,'- teen wisar att han kflifwit för högt debiterad mäste för ordningens och egen säkerhet stuck, emottaga stomiteens godkännande af denna bechisning, skulle i r:sta puncten efter orden: "blifwik för högt debiterad" tilläggas, och Tomiuen funnit staliLt, act deruti lämna rättelse.
För att klarare uttrycka, det, Landshöfdingarne, endast säsom bewakare af Kronans rätt, kunde begära cornpromis, borde efter orden: "en lika rättighet" att insättas: L Ltongl. rNaflto och Rconang rvägnar.
Till minnande af en fullständigare redactkon och dä Härads-strif,värne ej äga nägon befattning med Städcrnes Taxeringar,, ansäg Borgare-Ständet nödigt följande tillägg efter orden: anmäla sig om Compromitz-rätt" i btädecne hos Nfagisirgten och ä
Län des hog rc° T>e twänne af Taxer!ngs-§omit-en till Compromisiaxier utsedde Ledamöter, bortze, jemte föreläggande af tid , och ort, äfwen kunna inkalla den klagande wick talans förlust , och desta ord Medes i S:dra Puncten pä, tjenligt, ställe inflyta.
Ordet"- äler' i början af Zivje puncten., skulle, säsom en onödig, fyllnad, utgå.
Första delen af 6:te puncten kunde, i Ständets tänka lämpeligen uteflutas och längre fram i ett sammanhang Compromlstariernes ersättning bestämmas.
I följd häraf komme denna Punct att börjas fölunda:
<Vn» Lompromisten pröfwar den klagandes desrvLe hafwa rva - 760 Den 17 Apri?. rv-rit etc.
Uttrycket" den annan Person" skulle derutom förändras till: den person.
I 7 de Puneten borde, i stallet för Compromist, Rätten sättas Landshöfdingen : och derefter »öljande n-a menin inflpra:
Eustilid nian, som tillitar Lompromitz, äligge att sjelf, efter öfrverenskommelse, g'l^a kostnaden förde trvanne Lompromistarier han evalt, de trvenne hrviiko Taxcrings-Lomitc n utsett, och den femte gemensamma som pä stället waljes. njute deras ersättning af Kronan.
, §- Z Som här ej blifwit utsatt hwad med upbörds-äret förstäs, och Borgare-Ständet anfäg dermed böra förhällas estter förra wanliheten, ffullt, i z:dje Momsnret, efter orden"
Lunna innom Upbörds-äret" tilläggas" hwi-lkek löper intill den r Maji päföljande är.
Dä i afseende pä den Specifiqua debiteringen endast för Häradsflrifwarne nägot fannö till iagttagande stadgadt, borde, wid Momentets flut, införas:
I baderne äligga »vederbörande, hwad Speciflcationen beträffar, desamma stridigheter, som ä Landet.
Haradsstrifrvarcn tillkomma. Hwad Högloft.
Utskottet i 6:te Momentet föreflagit, om innehällande afEmbets-och Tjenstemäns första Lwartal, till desi Qvitto a Krono-Ukstplderne blifwit förewist, ansäg Borgare-Ständet wara ett mindre tjcnligt och hittils ätminstonc ej npttjadt twängsmedel, hwarföre hela detta Moment komme att utgå och härmed förhällas enligt förr gällande författningar. Z ro Momentet skulle orden:" hwarom redan stadgadt är" förändras till Hwarsm här sfwanföre stadgadt är, för att bättre utmärka att det äberopade stadgandet inrehälles i sjelfum Bewillnings-Förordningen.
Emedan, i Borgare-Ständets kanka, intet till Compro" isi-Rätten dragit mäl, borde, utan de mast giltiga »rsaker, hwila, ffulle i 12 Momentet, efter orden: hwar fvr, Den 17 April. 761 förutan Compromisi - Rätten enar" tilläggas: i anseende till laga bewisligt hinder. §. 4.
Dsrgarc-Ständet, som ansag en generel rubrik, wid bestämmandet of den för wista personer tillätne afkortning, wara längt säkrare och mindre underkastad twistigheter, an ett omständligt uppräknande af flera titlar, bland hwilka, äfwen med den största grannlagenhet, mänga kunnat utekamnaS, och a t flitt! g a äsivcn här funnos förbigångna, beflöt, .pä sadan grund, det flutte sista halsten af sörsta puncten aldeles, meflutas, och ifla et, efter orden: för hwilket Be' illningen bordt erläggas "följande mening inqä: dock tillätes afkortning i detta sednare fall för inga ändra an Sem som, efter Skydds - Tabellen blifroit taxer ade end sk för sin person och sin arbets - förmäga sch ej hafrva nägon särftilt förmögenhet, för bröstben efter Inkomst-Tabellen bör contribueras.
Alldenstund Stads-Fiscalernes befattning innom Städerne ej äger nägon gemenflap med UpbördS-Werket, borde i 2:dra punxten utgå orden : "och Stads - Fiscalen. §. 5.
Till undwikande r framtiden af hittills ofta försporda mistbruk och olägenheter samt till befordrande af ordning och säkerhet sä w!d Upbörden som redogörelsen, förenade sig
Borgar -Ständet om införandet af -tt sä lydande Stadgande i flutet af denna :
Sä rväl SkaktflylSige som redowisande roare frie frän kraf och anmärkningar i afseende p° Utflyldernes erläggande och Upbörd, sä rvida de ej innom tre är frän Upbords-ärets stut blifiwit i laga ordning tilltalade.
Widare och efter anstäld pröfning beslöts wik» Tariffen N:o 2 eller Skydds - afgists - Tabellen följande förändringar, till större delen grundade pä de stal som beledsagat Ständets härwid förest gjorde erinringar. 1:» 762 Den 17 April.
Att till en nödig fördelning pä flera Closter allt efter rörelse och förmögenhet, Apothekare mä flyttas bland Handlande och Fabriqmurer, samt likaledes Apothekare - och Fältstars-Gesäller bland Handels-Bokhällare och Be» tjenter. 2:0
Att i berörde ändamål äfwen Bokhandlare och Boktryckare föras bland Handlande eller Handtwerkare, z:o Att, bwad angär kj mindre, Handlande och Fabriquenrer, an Handtwerkare, fkrblifwer Ståndet wid dest förra yrkande, att en mellaNclast mätte insattas näst framför den lägsta Classen, 4:0
Att, i likhet med Ständets redan fattade beslut,, ingen Skyddsafgift för Hus i Stähtrne mä äga rum, A:o Att wid Artikeln Judar och Italienare tillägges; som med serskildt tillstönd resa etc emedan, utan ett sädant willfor, denna Handel är otilläten.. 6:0
Att Lotsdrängar, hwilka merendels äro swagt lönte för ett besmärligt arbete och böra, i anseende till deras nuwarande otillräckliga antal, winna upmuntian,, flyttas i samma Class med Drängar och betala 40 ss. 7:0 Att Bewillningcn för hwarje tolft bräder mä, fäsom altför hög, nedsättas en -tredjedel eller till 8 rst. för bräder under och till 1^- tums tjocklek och till i ss. 4 rst. för dem dervfwer, 8:0 Att wid Artikeln bpisqvyrters - Wärdshus- och Laffehus«Idkare för tydlighetens ffull införes:
Som ef Sro Borgare, emedan de r annat fall anses under Handtwerkare-Elasserne.
Formulairen för upgifter till Berednings - och Tax« erings-Comiteerne gillades, med det tillägg, att wid nygift till Mantalsskrifningen äfwrn Egendomar böra specificeras.
Den 17 April. 763 As de till Bcwillnings-Förstagct hörande ämnen äterflod till afgörande träg n om Bewillningcns ökande med 25 procent, pä det sätt, att wid alla summor efter hnmrje Tabell dessa procent tillsit Mas. Dä Ständer ansäg en salunda förhöjd Bewillning ej innebära nägon owillkorlig säkerhet för Kronan, utan möjligen leda till minskning i dest rätt, dä dcsiutom Ständer grundade sitt hopp, att kulla behofwet skuse ukgä efter de upgjorda Tade erne, pä förtroendet M Medborgares rättskaffenhet och wälwilja och kill Tareringsmännens nit och werksamhet, faun Ständet ej skäl att förutnämns tze tillökning bifalla.
Med de k ofwanberörde mätto beslutne ändringar och tillägg, samt hwad Borgare-Ständct, uppå de Z Paria Bota innom Utskottet grundade alternativa hemställanden» Kg pttrat, blcf Bewillnings-Utstoktets Förflag till Bewillningens utgörande och fördelning, enligt Förordningen samt Maximi-och Minimi - Tabellerne, i alla öfrige delar af Ständet bifallet; dock skulle, dä Ständet, jemnlikt Rcgcrings-Formens 71 §., meddelar fina Respective Med-Ständ defie bestut, jämte skälen dertill samt deröfver hör Bcwill, nings-Utskottet» Ständer wänlige» anmoda wälbcmälte Utskott, att öfwerse Rcdactionen af Bewillnings - Förordningen och i synnerhet desi Z.-dft Artikel» hwars delar Ständet ej ansett i nog fullkomlig ordning upställde.
Häröfver skulle Protocolls-Utdrag sammanfattas och expedieras, llc supr», iLx ?re,kf>coller F. O. Valerion Utdrag af Protokollet» hältet uti Borgarc-Ständets Plenum wid Riksdagen i Stockholm den 9 Ukartii 1810.
S. D. Uppä Högloft.
Ridderskapets och Adelns inbjudande i anledning af en snart infallande märklig tidpuct, bcflöt Borgare-Ständet, att den iz nästkommande man - 764 Den i?
April. manngrant upwakta Hans Majit Konungen och gemensamt med dc öfrige Respcctve Ständcn hos Hans Majis aflägga sina underdäniga Lyckönstningar; Och stulle Erpeditions-Utstottet updragas att för detta tillfälle författa en undersätsig tacksägelsc-adrest. vt suprg. S. D. Gillades l w<v Höglost.
Bewillnings - Utstottet uti Protoeolls-Utdrag af den 7 d-nnes yttrat, rörande föreslagit a rf > od af Tullmcdlen, för Näshus-Rätkerne, i anseende till deras ökade göromål medelst
Sjö - och Eränsetulls samt Accis-Nättcrnes uphäfwande. vt supre.
S. D. Hwad Köglofl.
Allmänna Besvärs - och Oeconomie-Utstottet, uti B tänkande af den 2.? sistlidne Februarii hcmstalt ost' snufla stt, angäcnds ut vägar till
Le olägenheters ashjelpande, som i wista tracter af Skäne, gen m
Fly sand ö orsakas, f nn Borgarc-Stänt-ct ej stal att bifalla; Hwarcmst beflöts, att, da detta ärende more bland dem, som under y Arrikcln af Stats - regleringen Mhöra Kongl. Majus
Näd ga oustorg, stulle ät Kongl. Majit i underdänighet öfwwlennas, att efter Egen pröfning härom i Räder förordna, vt supra.
Ux I'rntaooll« is. O. Vakerius.
Utdrag af Protoeollet, hållet uti Borgare-Ständets Plenum tvid Riksdagen !
Stockholm den t4 Martil I8io.
S- D. Med bifall till Riksens Höglost.
Ständers Stats-Utffotts ytt ande, i Memorial af den 5 dennes, angäcnd^ Herr O. ivl-Umerselv förflag, att den Städerns iörundte Tolag mätte till Kronan in'rågås, blef samma Förflag as Borgare-Ständet förkastadt; Och kunde Ståndet derwid icke förbigä d-n anmärkning, att Herr iVlslmc,- telt wäl upgifwit, so u stulle beloppet af denna Tolag i Swea och Götha Rike utgöra ärligen nu st Z a 660,200 Rid. men att dcium öfwerdrifna upgift, efter hwad Stänket med mpcken wichel har sig heiSnt, saknar all grund Dett 1?
Aprik.
765 sch rimlighet.
Hwilket de Ncspcctivc Med-Ständen »vördsamt och manligen stulle tillkännagifwaS. vt suprs.
S. D- Soni, enligt hwad Riksens Högloft Ständers Stats-lltskott, i Memorial af den io innewarande tillkännagistvit, Riks-Standcns yttranden i frägan om anwändandet eller förwaltningen af de ledigwarande eller framdeles ledigblifwande Kongs- och Kongs Ladugä.dar, sinn-as i sä mätto stiljagtige att 2:ne Ständ ansett deste egendomar böra styckas och till Skatte försäljas, men 2:n-s Stä,!d ater förklarat, att de böra utarrenderas; Altsä beflöt Borgarc-Ständet, att äröndet skulle till Stats-Utffvrtct öfwerlemnas, för att, med den i 7; §, Riksdag - Ordningen stadga e förstärkning af Ledamöter, och pä sätt samma K. omförmäler, denna twistigä fräga med Riksens Ständers ratt afgöra.
Hwarom de Nespeetive Med^ Ständen ftulle underrättas, vt supra. S. D. Med gillande af Riksens Högloft. StänderS Lag-Utstotts yttrande, uti b> tänkande af dm 7 dcnnee, i anledmng af Kongl. Majus Nädiga Proposition lill Riksens Ständer, aNgäende stället hwarest Auction mä förrättas pä fastighet ä Landet, som för gäld bluwit i mät kagen, blef Högstberörde Nädiga Proposition med det af Lltffottet förcflagne tillägg af Borgare-Ständet i underdänighet bifallen; Hwarom de Respective Med-Ständen wordsamt och wäniigen ffulle underrättas, vt supra. S. D. Hwad Riksens Högloft.
Ständörs Stats Utstött; i Memorial af den 10 dennes, yttrat, i anledning af Herr Friherre Lurs. vullv. 3tsel von bllottteins frän Högloft.
Nitde^ffapet och S'd>ln remitterade Memorial, angäendc -örflaa att nii Obligationers eller Skuldsedlars betalande en fix råd cours mätte bestammas hwarefter betala!! gen kru be ffc, ms m. blef till alla delar af Ståndet gilladt.
Och ffu'e de Nespeotive Med-Ständen wördsamt och wänligen härom underrättas, vt supra. S. D.
I anledning af Hrrr Lieutcnanten O. kh ftLlilrnsns och Herr Nädmannen L.
Wermlnds till Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Besvär-» 0 Oeconomie-Utstott remitterade Meinsrialer, anL^nde det i Kongl. Bref, 566
Den 17 Aprik.
Brefwet till Kammar-Cvllegium den 26 Ianuarii »SoI gifne Stadgande, hwarigenom hwarje rättsökande part! bemälte Kongl. Collegium bl>fwit älagdt, att innan hans Besvär, förklaring eller anmärkning derstädes emottages, till Lollcgii Caneellie rlägga en afgift af 16 H.
Banco, hade wal Beswärs- och Oeconomi-/-Utskottet i Betänkande af den 7 dennes förklarat» att i fräga warande Cari» cellic-afgist More af e» sä olänipelig dch för rättsökande Parter tryck nde bcffaffcnhet sann g
UNdad pä en sä felaktig princip? - att Utskottet ansett stg döra bos Riksens Stander tillstyrka den unde dän ga anhällan hos Kongl» Majit, att det påbud hwarigenom denna afgift blifwit tillläteN, mätt'' genast i Räder warda Uphafwet, men Borgare-Standct- som ansäg j frägawarande afgift, r för'- hällande till desi obetydlighet och nyttiga anwändande, hwarken kunna sägas wara af nägon tryckande beffaffenhet eller sakna en billig grund uti de omständigheter, hwilka säsom skäl till denna författning i Kongl. Wajits Näbiga Skrifwclfe äberopas, fann för sin
Lcl icke anledning att om högfkberörd-e PäbUds UphäfivaNde underdänig anhällan göra, utan blef alltsä Utskottets ofwanberorde förslag Lif Ständet förkastadt.
Och skulle dd Respective MedStänden ivvrdsamt och wänligen härom underrättas. lir suxrs» S. D. Eifwer de till Riksens Höglost.
Ständers Staiss Utffott fledde remisier, i anledning af Herr Förste Archiakern och Commendeurcn von Sebuit^endkim!; och Herr Directcuren 8»nte,zoo« Memorialer, angäende Medel till wärel-Courscns stadgande, hade Stats-Utskottet i Memorial af den Z:je dennas sig yttratt , att nägot sätt hwarigenom CoUrsens ojämna förhällande mä geTiom nägon ätgärd frän Stats-Utskottets sida förekommas, icke kunde af Utflottet upgifwas; och som Banco-Mstottet, d!t samma fräga äfwen remitterad Klifwit, enligt desi meddeldte och af Ständet gillade wlätande i afseende ä detta ämne, redan widtagit sädane mätt och steg, som Utskottet lämpelige ansett; Alltsä fann Ständet nägon widare ätgärd härutinnan icke wara af nöden; Hwilket de Respeelive Med-Ständen wvrdsamt och wänligen stulle tillkännagifs was- O't Lvpr». G. D, Den 17 April. -6- S. D. Kongl- Maj-.ts Nädiga sivar till Riksens Stäns Ler, angående Land-Tulls Inrättningen, giswit Stockholms Slott den 7 innewaran e Martu', remitterades till Riksens Högloft.
Ständers Bewillnings Utskott, med anmodan, att sitt utlåtande deröfwer till Riksens Ständer afgiiwa.
Och ffulle de Respective Med-Ständen wörd» samt och manligen härom underrättas, lllt sux>rs.
S. D. Biföll Borgare-Ständet hwad Riksens Högloft.
Ständers Lag-Utskott, i Betänkande af den I sistledne Nowember, föreflagit och hemsiält i anledning af ett frän Högloft.
Ridderskapet och Adeln remitteradl Memorial angäende answars stadgande för den eller de Embete, -och Tjenstemän, pä hwilka tillsyn öfwer Upbördss män ankommer , men som antingen genom uppsätelig öfwerenskommelse med de sistnämdc, eller genom underläten eftersyn medwerka till ballame.
Och skalle sädant de öfrige Respective Ständen wörö» samt och wänligcn tillkännagifwas. vc zuprs. S.
D- Ester uppläsande af Riksens Högloft, Ständers Lag-Utskotts
Betänkande af den ?:de i denne mä« nåd , i anledning af Kongl. Majus Rädiga Proposition till Riksens Ständer, angäende förändring i Allmänna LageNs stadgande uti 6 §. 2 Cap. Giftermäts Balken , om wiste i afseende ä ägtenskaps ingäende sörbUdna Swäs gerffaps Leder, blef samma Rädisa Proposition, i enlighet med Utskottets tillstyrkan, af Nsrgare-Standet i uirLerdänighet bifallen; hwarom de Respective Med-Ständen wördsamt och Vänligen skulle underrättas, k/t »uxis.
Llx prntocoUö F. H. Materson.