Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Recognitionsskogar böra skyndsamt på Kronans bekostnad uppmätas, och efter föreslagne grunder försäljas, för de Skogar sorn genom Bruksägarnes egen försorg blifvit affattade bör ersättning af Allmänna medel gifvas för de gjorde kostnaderna; 5) ds Recognitionsskogar, hvartill Bruksägare inom den 4 Februari 1817 i Kongl. KammarCollegio anmält sig om Skatteköp, böra, utan afseende å de förslag till skattläggning, som redan kunna vara gjorde, skattläggas till den ränta som ofvan för hvarje tunneland Skog finnes bestämd; samt Skattebref dem tilldelas, emot Skattelöseskilling af 6 års ränta, utan att desse Skogar blifva på Auction utbjudne- Skulle någon Bruksägare ej på föreslagne vflkor vilja skatteköpa dem, kan Skogen genast derefter på Auction försäljas; 6) om skyndsam verkställighet å det Beslut, som Riksens Högloflige Ständer, i anledning af det gjorde förslaget fattar, lärer Den 29 Maji.
657 lärer blifva nödigt hos Kongl. Maj:t i unders dämghet anhålla.
Då Riksens Stander troligen besluta, det ingen förminskning af Rörele-capitalet intill nästkommande Riksdag får .äga rum i bfifvet mitt uti Memorialet af den 24 Jir.uari frarns ställde förslag, att begagrta de genom skogarnes försäljning inflytande medel till myntets förbättring, ej mera användbart j jag får derföre bos Eders Excellence Herr Grefven och Landtb Marskalken samt Högloflige Ridderskapet oell Adeln vördsamt föreslå, det allt hvad som genom Recognitions-skogarnes försäljning inflyter, matte i RiksgäldsComoiret insättas, och Kongl.
Majit intill nästa Riksdag tillhandahållas, för att användas till Försvarsverket Samt Arméens materiella behof* Hos Eders Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken får jag ödmjukast anhålla
Om proposition på återremiss af Betänkandet# åtlöljdt af dessa mina anmärkningar.
Herr Von Schultzenheim, Dc.Vid, den äldre t Rikets Högloflige Ständer ville år 1810, vid den iråkade förlägenheten, genom den höge-, ligen förökta Riksgälden, söka r>-sourc» af Rikets vidlyftiga skogar, och i synnerhet af Recognitions skogarne j man ihågkomm a med en statistisk försigtighet och ömhet, att flere Bruks elier Bergverks bestånd grundades på begag Ridd. o. Ad Prot, VI- B. II.
Afd. 83# 84* 658 Den 29 Maji, nandet af sistnämnde skogar, och öfverlemnade derföre i underdånighet till Kongl. Maj:ts nå. diga omsorg, huru mycken skog vederbörande Bergverksägare tillerkännas kunde, och dem efter 6 års ränta till Skatteköp aflåtas borde.
Majit har ock, genom en Nådig Kungörelse af den 4 Februari 1811 och dess 7 §., låtit vetterligt göra den tillerkända rättigheten, att inom 6 års tid få till Skatte köpa behöfliga Skogsdelar, då Rikets Ständer sedan ägde, att vidtaga sådane Författningar de nyttiga fannö.
Någre hafva sig af denna upplåtelse begagnat, och de som sig i rättan tid anmält, men, utan eget förvållande, ej hunnit få de begärta Skatteköpen fullbordade, synas ännu till erhållande deraf vara berättigade.
Jag har icke öfvervarit målets afgörande i Högloflige StatsUiskottet, men om dess tillstyrkande skulle gå derutöfver, nödgas jag deremot mig reservera.
Ibland de öf« verläggningsämnen i StatsUtskottets vid denna Riksdag förekommit, har detta varit ett af de mest kinkiga, emedan enskilta interessen uppstått, och man velat lämpa forntida stadganden på närvarande tid.
Då Riksens Ständer vid 1809 års Riksdag beslöto, huru med Kronans skogar skulle förhållas, gjordes undantag i afseende å Recognifions-skogarne.
En tid af 6 år utsattes, inom hvilken Bruksägaren fick anmäla sig till Skatteköps erhållande, men, i apseende till de Bruksägare, som ej inom sam» Den 29 Maji.
659 rna tid ingått i skatteköp, förbehöllo Riksens Ständer sig, att med sådane Recognitionsskogar vidtaga de förändringar de pröfvade nyttiga.
Maj:t utfärdade ock härom Dess Nådiga Kungörelse den 4 Febr. 181 1, hvaraf upplysning vinnes, att det ålegat innehafvare af Recognhionsskog, att hafva den afmätt, emedan afgiften per tunneland beräknas, metl att som Riksens Ständer det oaktadt, förordnadt, att ersättning för aftättningskostnaden skulle Bruksägaren tillkomma för den del af Skogarne, som icke till Verkets drift bibe* hölls, så tillägger denna Författning äfven nämnde ersättning.
Endast 13 eller 15 personer hafva inom föreskrifven tid anmält sig till Skatteköp, och Collegium har icke eller kunnat afgöra dem, emedan de anbefallte underh sökningar, värderingar m, m icke varit verkställde.
Någre hafva inkommit efter den 4 Februari 18*75 ined sådane ansökningar, mea äfven de hafva underlåtit att ingifva de anbefallde affattningarne m. m., hvarföre ock, då desse deras ansökningar annu icke blifvit pröfvade, jag anser dem icke äga någon laglig rät£ till Skatteköps erhållande.
På flere ställen hafva tvister uppstått 1- melian Bruksägare samt åtskilige Hemmang; ägare om stubbe- och röjsel—rätt, muhlbete å en del skogstrakter, samt bättre rätt till skatteköp, hvilka stridigheter bero på Domarens afgörande.
I StatsUtskottet har åter fråga hufvudsakligen endast varit om Bruksägares rättighet, att efter de lilländalupnc 6 åren få in - 66o Den 29 Maji. gå skatteköp, efter den af Riksens Ständer år 1809 stadgade grund; men i mm tanka äger Staten obestridlig rätt, att använda de återstående Recognitions-skogarne utgörande omkring 1,8 jo,000 tunneland på det förmonligaste sätt, och Bruksägarne böra pu mera endast medgifvas optionsrätt, att erlägga den lösen, som någon annan bjuder Utskottet har ock uti sitt Betänkande föreslagit, att Bruks-ägare, hvilka icke inom rätt tid sig anmält till Skatteköp, skulle fä optionsrätt att antaga högsta anbudet, och erlägga köpeskillingen inom 16 år, då deremot en betalningstid af 6 år för andre köpare skulle bestämmas, hvilken skillnad i betalningsterminer jemväl är för Bruksägare en betydlig men billig förmon.
Ibland de skatteköp, som blifvit beviljade ä Recognitions-skogar, hafva endast varit den under Hellefors Silfver- och Jernverk lydande, samt Kollerö Recognitions-skog, vid Skattläggningarne hvarå den Savolaxska methoden blifvit iakttagen, i afseende å den förra, samt den i orten bmklige, i afseende å de sednare.
Huruvida Staten genom desse skatteköp vunnit eller förlorat, lemnar jag derhän, och någon ändring deruti kan icke komma i fråga.
Herr Reutersköld har ock endast omnämnt försälj, ningen af Hellefors Recognitions skog såsom exempel derpå, att methoden ej skall varit för Kronan förmonlig, Att Bruksanläggningar varit grundade på rättigheten till Recognitionsskogarne, medgifver jag, men lika obestridligt är, att Recognitions-afgifterne dels blifvit höj. de, och dels nedsatte.
Ständer skulle Den 29 Ma ju 661 således kunna på ett mycket lättare sätt få ersättning för skogarnes begagnande, genom en förhöjd Recognitions-afgift 3 men då Bergverksldkares interesse att vårda Skogarne, vid ett sådant förhållande icke är detsamma, som vore han sjelf dertill ägare, samt, i händelse Recogniiions-afgiften skulls betydligen ökas, sådant kunde föranleda dertill, att atgiften erlades några år, hvarunder skogen egennyttigt användes och hvarefter dess vidare begagnande uppsades, anser jag bäst vara, att desse skogar till Skatte försäljas
Jag instämmer således i anhållan om ålerremiss af Utskottets Betänkande, emedan jag anser en jemkning deruti vara af nöden, helst jag tror, att det ej är Riksens Ständers rätt, att lör någre enskiltas vinning efterskänka det Allmännas fördel.
Med tillfredsställelse har jag hördt det Kammarjunkaren Heykenskjöld bevisat, att Hellefors Recognitions-skog ingalunda bekommits till skänks; - hvaraf föijer, att allt obehagligt intryck i den delen är undanröjdt.
Hvad åter angar Bo!RättsRådet Heijker, skjölds åberopande af Nanonal-rättvisan, så tror jag att han deri har rätt.
Men den na rättvisa tillät,er ej, att 1SU8 års Ständer upphäfva, hvad 1815 års Ständer gjordt; och då den då bestämda piaescriptionstid är förbi, så tillåter ej rättvisan att den göres fortfarande.
Något företräde böra BruksPatronerne få 3 men det ligger också ett i optionsrättigheten, som i Friherre Cederströms sär; skilta mening blifvit föreslagen ; och då Bruks? 663
Den 2 9 ' Maji.
Patronerne ej äro nöjda dermed, så begära de åter för mycket.
För att i allo göra rätt, kan jag icke heller instämma i den mening, sorn na blifvit af Friherre Cederström och af Herr Reutersköld framställd, nemligen att de BruksP3troner, hvilka full gjordt deras prestanda för köpen, men för orsaker, som ej berott af dem, utan af Embetsman, icke ännu fått köpebrefven, 6kulle anses äga mindre rätt, än de som fått sine köp afgjorda.
Ifrån den stund köparen fullgjordt sine åligganden, har också hans rätt ingått, att få sitt köpebref: och med allmän rättvisa, med National-redlighet skulle, efter min tanka, aldrig instämma, att här förfara annorledes.
Uppå derefter af Hane Excelicnce Herr Grefven och Landt Marskalken gjord proposition b!ef StatsUtskottets Betänkande, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar till Utskottet återremitterade.
Vid förnyad föredragning af Stats- och Bevi klings Utskottens den 22 dennes afgifrrr, samt den 27 derpå följde på bordet lagrie, U låtande i an ednie.g af de hos Bönders ndet gjorde anmärkningar vid Utskottens Den 29 Maji. 663 den 20 sistledne April meddeldte Betänkande om BränvinsBevillningens utgörande för åren i8io} 181 r och 1812 af personer å landet, sorn ej äga eller Besitta jord; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit den 2 i denne månad af Ridderskapet och Adeln bifallit, Utskottets i-, frågavarande Utlåtande borde läggas till Hand; lingarne.
Företogs till pröfning Allmänna Besvärsoch Ekonomie-Utskottets den 15 dennes afgifne, samt den 27 derpå följde på bordet lag. de, utlåtande, i anledning af de hos Ridderskapet och Adeln samt PresteStåndet gjorde anmärkningar vid Utskottets den 13 sistledne Mars meddeldte Betänkande, angående åtgärders vidtagande till den veneriska smittans utrotande.
Herr von Haussvolff, Carl Gustaf Remhold'.
Jag anmärkte då det scandaleusa af de mesurer Utskottet föreslagit, hvarigenom i min tanka ärbarheten på ett skändligt sätt skulle förnärmas; och jag anser äfven de kostnader, hvilka, derest Utskottets förslag vidtogos, blifva oundviklige, på ett mycket bättre sättj kunna undvikas.
Jag vill ock fråga, om ett fruntimmer kan aftvå 664 Den 29 Maji. sig en sådan skam , som att blifva visiterad för venerisk smitta.
Utskottet yttrat anser jag medborgerliga lugnet, i stället tor att skyddas genom de af Utskottet tillstyrkte mått och steg, i betydlig mon förnärmas; och jag hoppas således, att Ridderskapet och Adeln gillar hvad jag förra gången hade äran föreslå, eller »tt det måtte få bero på Kongl. Majt, att i sin vishet vidtaga de anstalter, hvilka kunna anses för ändamålet bäst tjenlige.
Herr Cederschjöld, Pehr Guslaf:
Äfven jag anser det slags besigtningar, vid hvilka den siste värde Talaren uppehållit sig, högst olämpliga; och något nyrt stadgande i detta afseende så mycket mera öfverflödigt, som redan förut gällande Författningar medgifva, att tillbörlig besigtning må anstälias, der sådant pröfvas nödigt
Men ehuru orimligt detta Betänkande än för Öfrigt må vara, innehåller det likväl ett pär punkter, sorn torde förtjena afseende.
Af den beskaffenhet finner jag tillstyrkandet af besigtning på ankommande sjöfolk.
1 synnerhet tror jag, att det skulle vara nyttigt, att vårt eget folk blefve besigtigadt, då det, efter långa sjöresor, återkommer tili Fäderneslandet.
Likaledes tror jag, att det, till förekommande af flera smittosamma sjukdomars utbredande, vöre ganska tjenligt, att gamla kläder, sorn på Auction sko a försäljas, först blefvo genom rökning och tvättning, efter klädernas art och beskaffenhet rengjorda.
Jag får der-e Den 2 9 Maji. 665 före hemställa, om ej HöglofI Riddersknpet och Adeln skulle finna skäligt, atf, med förkastande af Betänkandet föröfrigt, besluta, att hos Kgl» Maj:t r underdånighet anhålla om Författningars vidtagande för besigtning på ankommande sjöfolk, och tillbörlig rengöring af gamla kläder, som på Auction skola försäljas.
Hant Excellenee Herr Grefven och Landt-.
Marskalken yttrade, att då Författningar redan utkommit, angående visiterande af sjöfolk, sorn från längre bort belägne utländska orter anlända, samt den sednare omständigheten an-' gående rengöring af gamla kläder, hvilka på Auction försäljas, syntes vara för obetydlig att hos Kongl. Majit i underdånighet anmälas, och böra på Kongl.
Maj:ts Befalloingshafvandes särskilta förordnanden ankomma, ansåge Hans Excellenee, med anledning af hvad i detta amne blifvit yttradt, sig böra hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln behagade Utskottets Betänkande till sila delar afslå.
Ropades jfa.
Föredrogs å nyo och bifölls RiddarhusUtskottets den 22 dennes aflitne, och den 27 derpå följde på bordet lagde, Memorial, innefattande Utlåtande öfver Majoren Henric Adolph Gyllensvans hos Kongl.
Majit i underdånighet gjorde ansökning att för Adeliga Åt - 666 Den 29 Maji. tea Gyllensvan få intaga Säte och Stämma på Riddarhuset.
Vid förnyad föredragning af Stats-Utskottets den 20 dennes afgifne, ®ch den 27 derpå följde på bordet lagde, Utlåtande angående väckt motion om inlösande af de så kal4 lade Schlegelska Godsen i Hallands Län j ansåg Ridderskapet och Adeln berörde Utlåtande böra till BancoUtskottet remitteras.
Föredrogs ånyo LagUtskottets den 14 dennes afgifne, samt den 27 derpå följde, på bordet lagde, Utlåtande i anledning af de hos Ridderskapet och Adeln samt Bonde-Ståndet gjorde anmärkningar vid Utskottets den 25 gistlidne April meddeldte Betänkande öfver väckt förslag, att Konungens Befallningshafvande må blifva pliktige, att till justitiasCancelleren samt Justitiae Ombudsmannen insända ett exemplar af de Kungörelser, som af Kongl. Majis Befallningshafvande utfärdas: att Kongl.
Maj ts Befallningshafvandes obestämda rättighet till Länens innevånares kallande till sammankomster och muntliga förhör må inskränkas, och att med utmätning af debiterad afgift mä innehållas, då jäf emot behörigheten af krafvet väckes.
Under åbe ropande af det yttrande jag hade äran, då Den 29 Maji. 667 LagUtskottets första Betänkande förevar, inför Ridderskapet och Adeln afgifva, får jag hos Hans Excellence nu anhålla om proposition till bifall af LagUtskottets ifrågavarande Utlåtande, med antagande af det deruti framställte sednare alternatif, eller att Konungens Befallningshafvande böra till JustitiaeOncelleren och Justities Ombudsmannen månadtligen insända ett exemplar af de Kungörelser, hvilka i Länet utfärdas, samt röra allmänna och enskiltes rättigheter och skyldigheter.
Uppå derefter af Hens Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken gjord proposition, blef LagUtskottets Utlåtande, tillika med det deruti framställde sednare alternatif af Ridderskåpet och Adeln gilladt.
Föredrogs å nyo Expeditions^Utskottets den 2o dennes aflåtne samt den 25 derpå följde på bordet lagde, Memorial, rörande bestäm mande af dagen för början af nästkommande Riksdag.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken tillkännagaf, att Hans Excellence jemte Herrar Talmän i sista conferencen ansett den 15 Januari 1823 vara den bäst passande tid för början af nästkommande Riksdag.
Herr von Haussvolff, Carl Gustaf Reinhold; Jag har vid förra Riksdagarne alltid opponerat 668 Ben 29 Maji. mig när fråga varit att utsätta en tid, för Riksdags början, då det är omöjligt att komma i från Gottland.
I detta afseende äro September och October månader mest lämplige.
Vid årets början är det osäkert, örn Representanterne från Gottland kunna komma derilrån. jag är sjelf derpå ett lefvande exempel, att öfverfarten icke alla årstider är möjlig.
Jag ärnade mig till Riksdagen i slutet af December för lidet år, men jag kunde ej komma öfver, förrän Våren inträffade.
Hant Exceltence Herr Grefven och Landt.
Marskalken yttrade: att vid 1815 års Riksdag, som slutades den 9 Augusti samma år, man äfven utsatt den 13 Januari )Sso till början af den näst påföljande; att Höstetiden vore till en Riksdags början mindre lämpelig, emedsn Riksdagen då troligen kom att räcka inpå det följande året, hvaraf åter hände, att den under en sådan Riksdag beslutade Statsreglering och Allmänna Bevillning ej kunde under loppet af sistnämnde år, utan först året derefter börja att lända till efterrättelse: att, om Riksdagen börjades i medlet af januari, den troligen kunde vara fulländad vid början af Sommaren, samt alla Riksens Ständers financiella beslut med början af nästföljande år sättas i verkställighet
I anledning hvaraf och då BondeStåndet enligt ankommen underrättelse redan utsatt den 15 Jan I823 till början af nästkommande Riksdag, Hans Excellence hemställde , om icke Ridderskapet och Adeln Den 29 Maji.
669 behagade äfven för sin del enahanda tid bei stämma.
StatsUtskottets den 26 dennes afgifne, och den 2 7 derpå följde på bordet lagde, ytterligare Utlåtande angående förändring uti Indeldte Infanteriets Beklädnadssätt.
Som jag fattat innehållet af Betänkandet, hafva Rothållarne fritt val att antingen erlägga årligen 4 Riksdaler 36 skillingar, eller, efter Markegångspris, betala Staten värdet af de Släpmunderings persedlar KneckteContracterne utsätta.
Detta är skäligt och något när lika med hvad jag vid sista Riksdagen föreslog; hvarföre jag för min del bifaller Betan» kandet.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt-t Marskalken hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln behagade StatsUfskottets Utlåtande till alla delar gilla, med tillägg, att början af 4:de punkten kunde erhålla följande lydelse: ”Vid skeende uppbrott till krig afmönstras munderingen, som då bör vara i mönstergillt stånd, till Kronan, hvars underhållsskyldighet sedan vidtager” Se c. 670 Den 29 Maji.
Föredrogs å nyo Allmänna Besvärs- och Economiötskottets den 25 dennes afgifne, och den 27 derpå följde på bordet lagde, Memorial, innefattande förslag till jemkning uti de Bespective RiksStåndens särskilt fattade Beslut, rörande Husbehofs-bränvinsbränningen, och dermed gemenskap ägande ämnen.
Som det ej vore consequent, att bifalla Ekonomie»* Utskottets nu ingifne förslag, enär Ridderskapet och Adeln förut i detta ämne fattat ett derifrån skiljaktigt beslut, tar jag mig frihet föreslå, det som minst afviker från Ridder-* skåpets och Adelns förra beslut, nemligen att 1H15 års Författning bibehålles endast med det undantag, att icke mer än en 90 kannors panna får begagnas, hvarken i Städer eller på Landet uti ett Verk eller på en Egendom.
Jag gör med så mycket mera skäl detta förslag, som det hufvudsakligast instämmer med hvad trenne Stånd häruti beslutat, I Den 29 Maji, 671 Detta förslag afviker ej eller hufvudsaklu gen från Ridderskapets och Adelns första beslut, utan blott i den omständighet, att de 3 månaders bränvins-inskränkning om året ute6lutes, hvilket jag äfven yrkade, då denna sak förra gången förevar, men hvilket jag ej fick uti voterings-propositionen intagit, och som jag endast önskat den ena 90 kannors pannans uteslutande med oafbruten frihet till bränning hela året om, för den som så kan och vill, anhåller jag nu vördsamt hos Eders Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken om proposition å ofvannämnde förslag, nemligen bibehållande af 1S <5 års Bränvinsbränningsförfattning, men med tillåtelse att blott begagna ec 90 kannors panna ; skulle detta ej af Ridderskapet och Adeln bifallas, begär jag votering, med mitt förslag till contra-proposition.
Jag är ej nog förmäten, att anse mig kun» na imponera på detta Stånd, så utmärkt tecknadt af äran och Fosterlandskänslan, men jag förlitar mig på Ridderskapets och Adelns consequence både i öfvertygelse och beslut, och jag sjelf är lugn af mitt eget medvetande, då jag gjordt hvad jag förmått.
Herr Manner siam, Johan:
Jag vill inskränka mitt yttrande till att endast begära proposi» tion till bifall af hvad Utskottet föreslagit.
Utskottet således varit nödsakadt, att, på sätt nu skett, till sammanjemkan le af de skiljaktiga meningarne, toresia bibehållandet af 1 8 r 5 års Bränvinsförfattning Herr Strussenfeldt, Mchaet:
Äfven jag vill vara consequent; och sorn jag förra gången, då detta mål härstädes förevar, yttrade mig emot Herr Anckarsparre , och påstod bibehållandet af I815 års Författning, får jag på enahanda grund nu anhålla om bifall till Utskottets Betänkande.
Grefve De la Gardie, Jacob: Afven jag, trogen det yttrand» jag sista gången i detta ämne härstädes framförde, anhåller om bifall till Betänkandet.
Visserligen hade jag väl önskat, att om det låtit sig göra, den ena nittio kannors pannan kunnat afskaffas; nien då jag alltid anser det vara skadligt, att vid hvarje Riksdag förändra Economiska Författningar, afstår jag från allt yrkande derom, och förny. ar min nyss gjorde anhållan.
Intet är mera hinderbgt för ett lands tilllagande i välmåga, än täta förändringar i dess Ekonomiska Författningar, om ej det, att bibehålla någon författning, som erfarenheten visat vara i sin verkan skadelig.
Af sådan egenskap kan man anse 18 5 års, om Bränvinsbränning, då efter densamma . denne sädes-förödande anstalt kan drifvas i stort, till skada för Riket.
Hans Den 2 g Maji. 673 Hans Exceilence Herr Grefven oth Landt!
Marskalken yttrade, att som EkonomieUtskottet nu framställt ett jemkningsförslag i denria fråga, vore det ingalunda inconsequent af Ridderskapet och Adeln, att samma förslag antaga, heUt om rättigheten att bränna med tvänne 90 kannors pannor, på sätt flere yrkat, inskränktes, en minskning derigenom uti den påräknade Bevillnings-summan ostridigt skulle uppkomma; i anledning hvaraf Hans Exceilence hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln behagade Ekonomiutskottets ifrågavarande förr! slag gilla.
Herr Berghman: Tvenne Stånd hafva re?
dan beslutat indragning af den ena 90 kannors pannan, och Ridderskapet och Adeln har igenom votering gjordt detsamma.
Hans Exceilence Herr Grefven och LandtMarskalken förnyade sin förut gjorde proposition om bifall af Utskottets förslag.
Ropades åter starka Ja, blandade med Nejj hvarjemte Herrarne Berghman och Anckarsparn begärde votering.
Hans Exceilence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om icke, enär pluraliteRidd. 0. Ad.
Afd. 85, 86» 674 Den 29 Maji. ten af Ridderskapet och Adeln tycktes önska antagandet af Utskottets jemkningslörslag, de Herrar Ledamöter, hvilka begärt votering, behagade derifrån afstå.
Herr Berghman förklarade det han för sin del alstod frän votering; men Herr Anckar^parre fortfor uti yrkande deraf.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarjlalken föreslog derefter, att, till undvikande af votering, och då, i händelse Utskottets jemknings förslag ej blefve till alla delar af trenne Riks-Stånd antagit, de skiljaktig— heter, hvaruti Riks-Stånden kunde stadna, kommo att till en Nämnds afgörande öfverlennäs, Ridderskapet och Adeln behagade
Ut* skottets jemknings-förslag gilla, endast med den förändring, att blott en 90 kannors panna må på landet å en och samma egendom, samt i Staden uti ett och samma Verk, eller Hus, få nyttjas.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes kl. tre qvart till 11 om aftonen.
In fidem Protocolli l O. J, Lagerheim.
Dm 30 Maji.
J75 Lördagen den 30 Maji, Plenum kl. half 10 förmiddagen.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Hög^ loflige Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Slockholm, eftermiddagen den 29 Maji 1818.
S. D Föredrogs å nyo och gillades Bevillningsutskottets under N:0 20 afgifne, samt den 25 dennes på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af de hos Ridderskapet och Adeln gjorde anmärkningar vid Utskottets den t dennes meddeldte Betänkande, angående Postlnrättningen, och de deraf till Statsverket in«i flytande inkomster.
Då nu å nyo föredrogos Allmänna Besvärs och EkonomieUtskottets den 15 dennes afiåtne, samt den 27 derpå följde på bordet lagde tvenne Memorial, i anledning af de hos Ridderskapet och Adeln gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkanden : 1) I anledning af väckt fråga om allmänna landsvägarnes rätande; Den 30 Majt, 2) Rörande yrkad jemkning i transportskyldigheten af Tionde och Afrads spannmålen; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, enär sistnämnde tvenne Betänkanden redan blifvit af de öfrige Irenne Respective RiksStånden bifallne, äfven för sin del dervid nu mera låta bero.