Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dä jag erkänner, att sä ival i anseende tils hufwudfragan som dr sistnämnde omständigheter, det. förewarande belänkandet synes mig sä wäl utarbetat sim det möjeligen kan wara, tror jag lik, wäl, akt ännu nägra detailler torde dels kunna tilläggas, dels böra komma under öfwerwägande, att i synnerhet hwad som angär rättegångs ordntzlgen och sältet af pröfningen i twistiga mäl, torde fordra jemkning eller rättelse.
Men jag tror tillika, art desta ämnen kunna swärligen af Riksens Ständer rätt granskas, att ett uplyst bedömande deraf kan bast wäntas af Regeringen, och art om Riksens Ständer skulle i form af förslag till lagförändring öswerlemna närwarande betänkande, flut» le till rättelses erhällande fordra nya conrra propositioner af Konungen och nya beslut af Slähiderne fom äler skulle draga Ut pä liden eller hindra författningens werkställighet.
Jag torde derföre fä hem. ställa, om icke Rrddersiape och Adeln skulle wilja sig derom förena, att med godkännande af betänkandets huswudgrunder, till Kongl. Majtt öfwerlemna art utfärda ben författning som Kongl. Majtt funné mäst enlig med billighet och grimderne för allmän nytta och enskilt räte.
Grefwe la (äarllie:
Jag får allenast såsom rättelse i hwad Friherre Lraei behagat i assi - ende
Den si Illlik - ZZZ Snde pä enstifteN anföra, nämna, akt frågor oM rättelser berun icke gä lill Kamar-Collegium Utan Kongl. Maj:ts nådiga pröfning direcke underställas. ^err Lnirdt Marskalken gjorde följande proposition: bifaller Rivderstastec och Adeln att förewarande betänkande öfwerlemnas till Kongl- Maj:t med anhällau, att KoNgl.
Maju, täcktes deröswer såsom ett Oeconomiskr ämne, kaga de författningar, som till allmän nytta, Utan xnstiltes försäng, kunna tjynligast anses.
Arlherre ak lstLkanlon önskade alt i propositionen malle tilläggas efter orden oeconomistt ämne följande ord: och utan hinder af allmänna lagens föreskrifter. ^err Larrdt-Marffalken förnyade härefter pkopvpiionen med denna tilläggning och blcf d«ifamma med Ja beswarad.
Utdrag af protokollet, hallik hss Höalosi.
RipderffiMet och ?lde!n widPlnima Riksdagen i Orebro ben 31 Julii 18-2. S. D.
Föredrogs ä nyo och bifölls Lag Utskottets den LZ sistledne pA bordst lagda memorial; I anledning af skedd äterremist, rörande Prosten IstuclslirömS Memorial om en präscnpttons tid af 2 högst z är för rättigheten att söka ämwine ning af den jord, som genom missräkning frangatt en hemmansägare wid en storskiftes eller enftstleS delning. lät kuprs.
Föredrogs a nyo och bifölls Banco» Utlkoltets den 9 sistledne pä körder lagda memoria cst Zz6 Den2iZuM. as, rörande förhöjning af arswodet för det hederwarda Bonde-Ständets fullmägtige i Banqven. bit kuxra.
S- D. Föredrogs ä nyvi Lag- samt Oeconomiä-Utstoktens den 18 Julii pä bordel lagda memorial, angående borttagande eller rubbning af wattenwerk, som göra stada ät andras ägor, och beflöt Högloft» Riddcrstapet och Adeln, att betänkandet skulle i underdånighet till Kongl. Maj:t öfwerlemnas, med anhällan, att Kongl. Maj:t tack tes deröfmer salom ett oeconomistt ämne och uran hinder för allmänna lagens förestrifter taga de författningar, som med allman nytta utan enstildtes försäng kunna tjenligast anses, bär lupr».
S. D. ivid förnyad föredragning af Lag-Utfloktets, ben 17 flsiledne pä bordet lagde memorial, innehållande swar pä gjorde äterremisier af berörde Utstötts betänkande rörande bördcs rättigheten ä landet, beflöt Högloft.
Ridderstapet och Adeln att rvid sitt förra den 20 Julii öfwer samma mäl fattade beslut förblifva, bär kuprg. S. D. Föredrogos ä nyo och biföllos Paflevolance U..eot!ets ben 18 sistledne pä bordel lagda memorial:
Angående gjord motion af Friherre Ltael von blollllein, rörande jämkning till enhet öfwer all meo kneckte contrackerna. 2:0 Angående wäckt fräga af Herr von Lckfleät, rörande införande af paflevolance afgift för ftäp munderingar, bit tuxr».
S. D. wid förnyad föredragning af StatsUlstottets den 17 Julii pä bordet lagda ullätande Den 2i Julli. 3Z7 i anledning af Nikdagsmanncn >lil8 Lricslons memorial, rörande Zo procents tillökning i arswvdet för Riksens Ständers sullmäglige i RiksgaldsContoiret, biföll Högloft.
Ridderstapet och Adeln det af Slats-Utftotler framstälda, nekande alternativet.
S. D. Föredrogos ä nyo och biföllos följande allmänna Befwärs- och Oeco-nomiä-UtskotietS den ig ftstledne Iulii pä bordet lagda memorial: 1:0 Angående nödwändigheten af Jagtförfattningarnes öfverseende. 2:0
Angående nederlags frihet för staden Wisby. g:o Angående spannemäls magaziners anläggande pä Gottland. 4:0 Angående förändring i förfaltningarne om LandtmätareZ arfwoden. 5:0
Om rättighet för Gottlands inwänare att begagna däckade fartyg till idkande af strömmings siste. 6:0
Angående straffets stärpande för tullförsnillning.
Dt lupra.
Ridderstapet och Adeln ätstilldes kl. Z till g DL tupra.
In 6äem krotocoUi O.
Lilvsrstolps, Thors - ZZZ Den IM, Thorsdagcn den 2Z Julii.
Pleikum klockan iy föriuiddagen.
Justerades pleni protocollcrne för den i8 Julii.
Herr Landt Narstulken tillkännagaf den frän Riddarhus-Ulstottet giorde anmälan, att Pre« siversten i Kongl. Kamar.Coliegium m. m.
Olok xii38 l.Nt;Lrk6im. som under den 6 sisiledne April hlifwit kil> Friherre i näder uphbjd.fultgjvrt de för introduetion erfordrade prestanda; i anledning hwaraf Herr Landt Maistalken hemstälde, att Herr Presidenten nu malle bewiljas introduction under N:s Z4i blund Frihcrrarne.
Bifölls. vplastes och kades pä bordet Baneo-Ukstotleks
Ullätande af förledne gärdag i anledning af Riksens Ständers gjorde remisi af Skats-Ulskottets betänkande om Riksgälds-Conloirets enskilte samt
Dest och statswerkets samfalle penninge behof, till grund för bewillningens bestämmande m, m. Friherre Westerström, staeod, som sts anmält, Uprop-desoch yttrade, att mid det af Ridderffapek ^vch Adeln förrättade wa! till Riddarhus-Directeurer, hade, genom glömska, förestrifken i 50 §.
Riddarhus ordningen kommit atc icke blifwa iackkragen, ilias denna §, hwi.ckeii Friherre klosterström upläste, innefattande ibland annar att Riddarhus, Den -3 Julli. 359 * Direckeurerne, böra wäljas ibland sädane Adelsmän, h,vilka öro behörige atk wara ledamöter uti Utstött, were det tydligt, att ej någon af de embetsman som i 41 §- Riddarhus ordningen upräk nas, kunde till Riddarhus Directeur utses: och da ibland veste elfwen Instinä-Räd finnas uvtagne, hade Herr Instuiä-Radet von kVirrton kerZ. af detta stät icke bordt .unna komma under omröstning.
Dä altsa, vaktat rösternes hedrande enhällighet för honom hans utwätjande icke kunde anses med lagen enligt, yrfade Friherre Lesterlkröna att genom nytt wal en ledamot i Riddarhus
Directionen mätte i hans- ställe utses; men föreslog derjemte, att da Ridderstapet och Adeln borde erkänna Justitiä-Radet Clarks ^on Wurtenberg synnerliga förtjenst i afseende pä Riddarhusets genealogiska arehiv kunde deras fordran med lagen förenas, om Ridder skåpet och Adeln är honom updroge, såsom ett särstildt förtroende, främsta inspectiomil öfwer berörde orchid uuder sin lifstid, och han derwid lillgvdo njöte ett lika honorarium, 200 R:d om äret, som numera Ridbarhus.Directeurerne tillkommer. Zerr Landt-U7arstkalken gjorde proposition 8 de af Friherre Leäerlirönr salunda gjorda förslag, hwilken proposition med ett enstämmigt
Ja be« smarades. äerr Landt Marstalken hemstälde, om icke, dä enligt stedt anslag wal till ledamöter i den nämnd, som äger art enligt lvz H. i NegeringsFormen »ilata sig öfwer bibehällanvet as Högsta Dom.
Den Julli - Domstolens ledamöter, nu komme art företagas, Ridderstapet och Aoeln stalie behaga öfwerensi omma, att pä waliistorna upföra 14 namn, dä de 13 personer som erhölle flesta rösterna, blefwo ordinarie ledamöter, och de twänne som näst ester dem fäkt högsta antalet röster, kunde blifwa suppleanter; samt att, ehwad te sedlar som inlemnades more inrättade, ester ej, med serskilt riket sör ordinarie ledamöter, och serskilt för suppleanter, skulle de i bägge fallen godkännas, och de 2:»e personer som ibland ds 14 framsta erhållit lägsta röstetalet blifwa suppleanter.
Ropades mänga Ja, men Grefwe Os la 6-rrclio, sacob, yttrade stg:
Utan atr wilja lägga hinder i wägen för ett beflut som synes mig wara tammestgen enligt med pluralitetens önstan, fär jag endast hemställa huruwida Ltt wal pä 14 personer kan wara enligt med meningen af 64 §, Riksdags ordningen, der Edeligen siär, alt 12 ledamöter skola wäljas.
Jag will wist ej derföre neka, alt icke twanne suppleanter derjemte kunna och böra wäljas, men jag tror, att desta böra blifwa de, som näst de 12 erhälla flasta rösterna, och att detta antal 12 är det som bestämdt bör wäljas till en nämnd som lagen bestämdt utsätter !ko'a wara 12 af hwarje Stand. Zerv 6akn ak Lolstuboun, ^arl pontus; Jag sar den äran nämna, alt wid sista Urtima Riksdagen i Orebro maldes pä sätt Herr LandtMarffalken nu föreflagU, pä 14 personer, hwaraf de 12 som finga flesta rösterna blefwo ordinarie leda - Den 2z Iulii. 361 ledamöter och de twänne dernäst i röstetal blefwo snpple utter.
G efme Oe la Larckie:
Deruti har Herr Ofwersten Lastn misteriigen rätt: jag tror mig haft ma last att det war just samma warda ledamot och Herr Friherre 8i!fver!KMcl som lottade.
Men om praxis kunde anses såsom lag, kunde det afmen anföras, akt wid Riksdagen igro i Stockkholm maldes pä sätt jag nu begärt.
För öfrigt fä/jag förnya hivad jag i början nämnde, alt jag hwarken will werka uppehäll eller hinder, utan ffall finna mig fullkomligen tillfredsställ) om detta mitt yttrande matie som min eustilka reservation i protocostet införas, dä enligt min öfwertygclse det förestagne voterings sättet af 14 ej är med Riksdags ordningen enligt.
-Aspö Excellence Herr Grefwe krmtk:
Jag för min del instämmer sä mycket heldre uti den pro osition Herr Landt-Marstalken behagat göra, som, i fall Ridderffapet och Adeln ffnlle malja endast pä !2 personer, den händelsen möjligen kunde inträffa, att dejsa tolf finge enhällig kallelse och rösterne icke blefwe till någon annan spridde, dä ändamälet, su.ple anters utwäljande pä samma gäng, icke more wunnit.
Herr Landt-H7arfka!ken förnyade härefter sin gjorda proposition, hmilken med Ja beswara des. ^ Grefwe bärner, Läran:
I anled ning as hmad jom bliswit yllrat angående förständer af 64 Z.
Riksdags ordningen, torde jag ftzx rnin del sä förklara, att jag icke kan finna, det derföre - Z62 Den 2z Iulii. förekommande stadgande angående antalet af i r ledamöter haswa afseende pä annat än antalet af 12 ledamö er af dem som i nämnden skola rösta, icke pä dem, som : umia stä pä walsedlarne.
Det ar pä det, att ankaler as de röstande med säkerhet mätte blifwa fullt som man utser suppleanter.
Destas antal ä» ter mäste bero af öfwerenskommelser efter det begrep man gör sig om behofwek deraf.
Wåler till Opinions Nämden företogs härefter klockan rr, och siutades klockan ^ 3 dä, enligt det förda protokollet, följande besuunos hafwa blifwit utsedde:
Ordinarie nämnds ledamöter: N:o Nöster r-08 Grefwe kuutk, kric, Tu as Rikets .
. - - » - ivi 118 Grefwe von kssen, l^anr kramsta En af Rikets Herrar. - - - - m 54 Friherre von kln^ern Sternberg klatlsta8- - - - ° ^ 76 Friherre kruts Fullm- H"r Ikam, kskr. - - - - - nc» 28g Friherre Lilkvartk^ölst, kölils. - -- 328 Friherre ?uke Fullmägtig Herrakklin tekorA VVilkatm - - - . - 94 875 Herr Lripenvalstt, 6öran - - - - 101 25a Herr kst^crona Fullmaglig Herr Larl, - - - - - - 89 1794 Herr von Kloktsten, kanZt. - - no 1977 Herr KresttaZK., Lkristopkkr. » - - nc> 1999 Herr balkanstastt, ^äolpk kreclric. - 92 2?53
Den 2Z Julli. z6z N.o Röster LIZZ Herr Lstelersntr, ^brabgm ksiiclss. r 97 Suppleanter iZ3 Friherre 8cbrverin, ferner. - 88 1288 Herr I.e^on klackt, Fullmägtig Herr klejk.enlkjölck, Larl. « - - 86 . Zerr Landt-Marffalken förmälte, att se. dan de ta wal äfwen som waiel i de öfrige irenne ständen äfwen denna dag more förrättat och Re. geringsformen förejkrifwer, art
Opinionsnämnden borde samma dag som wal förrättningen för sig gatt sammanträda och sitt utlärande afgifwa, hade anslag redan blifwit utfärdadt, att nämnden klockan 6 denne aston skulle har ä Riddarhuset samman, träda.
Grefwe ve la (karsti?:
Jag fä-- ödmjukast be att fä wera, om det honorarium som Riddcrskapet och Adeln beslutat för Institä-Rädel Klaria von Wurtenberg är inbegripet tbland de 6 som Riddarhus ordningen tillägger Riddarhus-Direckionen. Zerr Landt-Marstalken förklarade Ridderflapet och Adelns mening icke hafwa warit sädan, utan atl de 6 honorarier hwilka Niddarhus-Directionen tillkomne, blefwo densamma förbehällne, och ark oaktadt Justitiä-Radet Ickarks von Wurtenberg icke ägde säte i Riddarhus-Directionen, wo>e honom för den honom särskilt updragne öfwer inspeclionen af det genealogiska archivet ett särskilt honorarium anstagit.
Grefwe De I» (kgrsti?:
I det fallet får jag erinra om det den tL April iHro, sä framt jag ej Z64 Den 2Z Julli. ej bedrager mig, tagne beslut, att inaen afgift af Riddarhus casian får bestutas utan RivdarhusUtstokkerS hörande.
Jrg anser östverflödigt harwid narnea, ät det är långt ifrän mig, attirilja min» ska beloppet af hmad Ridderllapek och Adeln we?
lat lämna ät en i alla afseende» förtjent och aktningswärd man: jag anser desi nit förtjena all erkänsla, och desi tjenst till och med oumbärlig, jag önstar och tillstyrker således till alla delar alt det fattade bestulet mä äga -verkställighet; men jag tror det böra wara i enlighet med de förmer wi öfwerenskommit att följa, och fär således begära RiddarhuS-llrstottetS hörande i denna fak. friherre Leäorllröm, kuckolpka:
Det af Ridderstaper och Adeln iZcofatlaoe bestut war dä nödwändigt och härrörde utaf de stora anstag pä Riddarhus Casian som dä bewiljades, hwarigenom farhäga hade upkommit ait casian kunde medragas.
Jag häller desimom före, att dek honorarium som nu för Justiliä-Rädet käark8 von äVurtenber^ blifwit bcstutadt, kan lampeligast anstäs pä de medel, som genom de denna Riksdag bestutade capitalions afgifter komma art inflyta, ock i detta sednare fall Riddarhus.-IMollets hörande icke wara af döden. (8relwe Oe Is 6aräio:
Om Ridderstapet och Adelns beslut 1810 dä war nödwändigt, sa mäste det wara ännu nödwändigare nu dä wi nödgas göra sammanskott till hwarie utgift casian stall besörja.
Skora eller smä utgifter fordra samma ordning, och det sammanstött eller den bewillning
Friherre (berström nämner, är desiutom kill sitt anda - Den 2z Juiri.
Z65 ändamål redan bestämd, den stall ju anwandaS till prokocollens tryckning och Riddarhusets reparation. -Zerr Landt-Marskalken upläste der af Grefwe Oe la täaiäiL äbcropade Prvtocolls-utdrag, hwaresker Herr Landr-Marstalken yttrade det Fri-' herre Leäerströms ranke förmodligen warit, att dec nu i frägawarande ho norarium skulle kunna utgöras utan att röra Riddarhus cassans ordinaire inkomster, i afseende pä hwilkas disposition RiddarHus-Ukstoktets hörande wore, enligt det nu upsäste protocolls-utdraget, af nöden, och hemstälde huruwida Ridderskapet och Adeln stulle wilja enligt Friherre Leckerströms förstag, ansia berörde honororium pä de genom denna Riksdags besiutne capikations afgifter inflytande medel.
Ja blandad! med Nej. Grefwe
De ia 6srckie, yttrade sig tro akt altid beflut böra gälla och följas. Zerr Silverstolpe, (ZMak ^bralram, ansäg dek bero af Ridderskapet och Adeln hwad och huru de wille beflula i sina enflilta Oeconomifta mål.
Ett beflut wore i dag fattat i afseende pä särskilt öfwer befattning, med ätföljande honorarium, för Herr Justitia-Rädet lVlarsts von-^VurtenderA, och detsamma kunde ej andras, men det stöde Ridderstapet och Adeln ännu öppet, art afgöra om det besiume honorarium stall genom Riddarhus cassans bidragande, eller pä annat sätt, utgöras- Herr Silfverstolpe trodde, att det af Grefwe Oe la 6arckis äsyftade ändamäl wunnes, om denna fräga til!
Riddarhus» Ukstoltec remitterades, med anmodan, akt detsamma deröfwer mätte med förstag inkomma. äerr Z66 Deus g Julli. Zerr Landt ll7arstalken gjorde proposition i enlighet med hwad Herr 8ilv'erstolps föreftagit, hwilken proposition bifölls.
UplästeS och kades pä bordet följande inkomne Utlätanden frän Slats-Mffottet af den 22 Jntii: r:oJ anledning af gjord anmärkning wid Utskottets betänkande om stuteri-inrättningens btbehällande pä Flyinge och Dahlby Kongsgärdar. 2:0
Ett dito i anledning af gjorda anmärkningar wid Utskottets betänkande om befrielse för tackjerns bergsiagerne för tackjerns afgiftens erläggande) z:o
Ett dito angäende arfwvden för RiksStåndens samt Utskottens Secreterare och öfrige tjenstemän, 4:0
Ett dito angäende arfwode för Stats-Eommisiarien kröäelius och Öfwer Commistarien Lk.
Uplästes och godkändes en underdånig skrifne lse till Konungen angäende Riksdagens förlängning.
Utdrag af Protocollet, hällit hos Högloft Ridderskapet och Adeln wid Urtima Riksdagen i Orebro d. 18 Julli 1812. S. D.
Enär Högloft.
Ridderskapet och Adela fann sig, emot föreskriften i Riddarhus ordningens Zo:de Z, icke kunna i anseende till det embete Ju« stitiä-RLdet och Riddaren sMg VWKelm öäsrks von bekläder, honom fäsom ledamot as Den 2z IM. 367 af Riddarhus-Directionen widare bibehålla; bestöt Ridderjkapet och Adeln i betraktande af JustiiiaRädet lVlarks von ^VurtonberZ8 synnerliga sörajenst i afseende pä Riddarhusets genealogi ika archiv, att Honom, säsom ett särffilc förtroende och as erkänsla updragas, att nied öfwer inseendet deras för lifstiden fortfara, emot ätnjukande af ett lika honora, rium, 200 R:d.
Banco, som Niddarhus-Directeurerne efter nu mera antagen beräkning tillkommer: hwarom Justitia-Räder tVlarks vsn WurtenbsrZ skulle genom utdrag as protokollet underrättelse meddelas.
Och skulle detta beslut communiceras Riddarhus-Utskottek jemte anmodan, arr med sitt utlåtande inkomma öfwer sättet och medlen till bestridande as berörde honorarium, Ilt tuxi-A.
Ridderskapet och Adeln ätjkiljdes klockans till 4. 17t lu^ra.
In stäam xrotocolli ^ 6.
Liiverstolps.
Fredagen de» 24 Julli.
Uplästes det protocoll som förledne gårdag blifwik hältet wid sammanträdet af den nämnd, ät hwilken warit upvragit, att enligt roy §.
Regerings Formeit döma hurnwtda Högsta Domstolens - Z68 Den 24 Julli. storns ledamöter gjort sig förkjenke att i deras kast bibehällas: och befanns omröstningen, sedan cn ledamot btifwit utlottad, hafwa sä utfallit, akt den jakande propositionen blifwit af de öfrige 47 ledamöterne med Ja beswarad.
Justerades Pleni Protccollel för den 21 Julii.
Uplästes och godkändes följande trenne underdåniga strinvelser lill Kongs.
Mm:': i:o
Om tjenliga anstalter för beskyddande af fabrikerne i landet. 2:0
Om eli län till upbyggande af caserner och stall i Malmö för der inqvanerade esquadroner as öckörnsrsta Hustare-Regementek. z:o
Om straffek för lurendrägeri och tullförsnillning. Zerr Landt - Narstalken tillkännagaf att L Stat.s.Utjk ttet en ledighet inträffar efter Grefwe körner, Larl, och kwänne inom fä dagar komme alt inträffa efter Friherre Lostorström, Uuciplxst ^ och Grefwe I^örvenkjelm, Lustaf, af hwilka den förstnämnde redan nödsakas och be nvänne sednare innan korr skulle i tjenst bortresa; hwarföre och da Detta Utstött ägde kill handläggning sä wignga ärender art wacancer derinnom icke borde sinnas, Herr Landr-Marstalken anmodade Herrar Llerrorerne alt inom fä dagar utwälja andra ledamöter ^ nysibeniälle Herrars ställe. Wid ' Den 24 Julli. 369 Wid förnyad föredragning fä »Dal af SlatsUtstottets den 17 Julii pä bordet lagda betänkande rörande Sluteri-inrätkningen ä Flyinge och Dahlby Kungsgärdar, som samma Utskotts förledne gårdag pä bordet lagde urlätande öfwer en hoS Högloft.
Ridderstapet och Adeln gjord anmärkning tvid berörde betänkande, blef uppå gjord proposition» delta sednare med tillägg af ve förklaringar berörde Ullätande innefattar, bifallit.
Föredrogs ånyo StarS-Urftkotiets ben 17 och 2g Julli pä bordec lagda utlätanden rörande wäckt fraga om befrielse för tackjerns bergslagarne frän loide tackjerns afgiflens erläggande.
Aerr lstestcinlkjölä, Dotlof t Kongl. Kammar- och Bergs-Collegierne samt Kongl. Stats Conkoiret, mä gerna nedsalta det pris hwarunder ert Skeppld. tackjern pä kronans , loide jerns auclloner icke fär säljas, sä lågt som behagas; blott högsta anbudet afgör den betalning hwaremor detsamma antingen af eller andra köpare får inlösas.
Det war ändamäler för min anmärkning, grundad just pä de samma stal, som Högloft.
Stats-Uksto tet nyttjat, att mor werka den nu lemnade explications meningen af deH förra betänkande.
Derutaf kunde en sadan uttydning lika sa litet dragas, som den fördel kan inses derutaf tillfalla ronde gifwaren; att insättnings priset sälres lägi wid en öppen auction, hwarest concurrencen as köpare Updrifwer waran till hwad den högst kan gälla, och icke under annar Andrs Del- N-o 24.
Z7»
Den 2 4 Iulii. nät wilker af dem får lösas, än att de stola stadna för högsta anbudet.
Herr Landt-Narftalken gjorde proposition till bifall ä Stars-Uistottets första betänkande med i akttagande af ben förklaring som i det sednare ut» läkandet innefattas.
Föredrogs till afgörande Stats-Utstottets, den 2i Julli första gängen npläste betänkande, om Riksgälds-Conloirets enstilte, samt dest och Statswerkets samfällte penninge behof, lill grund för bemillningens bestämmande m. m., tillika med Banco-Utstotteks, uppä gjord remist, i gemenstap dermed afgifue och för! dne gärdag pä bordet lagde utlätande.
Grefwe 6MendorK, polian Illennin^, upläste till prakocollet följande:
Dä, i följd af förut stadgade ärliga Utgifter, ej mindre an af Riksens Sanders jakande, denna Riksdag, till flere nya anslag, de behof, som nu mäste genom bewillning fyllas, upgä till en fjerdedel Högre belopp an nu warande bewillning, oaktadt större delen af utländsta stulden med ränta dera blifwit utfläckt; och dä säledes, den blifwande be» willninqen upgär til nära dubbelt belopp emot den, som sistledit är werkeligen utgätt, torde, med fästad upmärksamhet pä swärigheterne att af de statt. styldige uttaga en sä högt upsatt bewillningssumma, det icke anses obehörig', att deri föreflä, sä midt möjligt är, nägon jemkning; och för min del stulle jag tro att de 300,202 R:dr, som af Stats-Utstöttet äro föresiagne till ränte betalning pä möje ligen - Den 2 4 Julli z?r ligen nödige blifwaudelän kunde sörswinna, utan art det dermed asyftade ändamål/ blef förfelat.
Under åberopande af hwad jag, enrot sadane lans bewitjande, till Höglofl-tRidderstapci och Adelns protocoll den idenue mänad anfört, har jag da begärt äterremisi af Stats-Utskottets nu bifallne betänkande om utländska gulden, äfwen i anledning af angelägenheten att fä Uistottets tanke, om de ifrägawarande nya län, utredd, men som aterremitz af betänkandet blef mig dä wägrad , likmäl, jemlikt Utskottets yttrande, rättigheten till upragande af nya län är af Ut,lotter ansedd wara af Riksens Ständer bifallen genom samma betänkande, som i min öfwerkygelsc den likwäl icke ar, ätminsione icke i den ordning 44 §.
Riksdags ordningen förestrifmer, torde det tillätas mia, med protest emot ett sä be» skaffadt afgörande, att öfwer de i sammanhang härmed förestagne behof, följande fä anföra.
Om jag antager möjligheten af behof af län till tre millioner R:dr som Smks-Ut,kottet omförmäla, samt att räntan dera ej bör blifwa högre än den för Riksgalds-ContoirerS län manligen förut blifmit bewiljad, nemligen 5 procent, sä upgär ärliga utbetalningen derföre ej till högre belopp än hälften af den förestagna summan eller 150,002 R.-dr, och dä Riksgälds-Contoirets manliga län icke warit stälde pä ärlig afbetalning utan pä bestämd tid af flere är, ser jag icke någor skäl, hwcuföre med förhöjande af allmänna utstylderne, deri nu stall göras nägon förändring, hälst, om län, emot förmodan, skulle kunna erhällas, den obetydliga capital avbetalningen, ätminstons icke hufmudsakeligen bereder en 372 Den 24 Julli. en ömnogare tillgäng deraf.