Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hert Pahlman, Otto FredricEfter det begrepp lag gör mig om ordet allmänt betecknar det har, att alla bifallit den framställde propositionen; och då allmän icke har någon super» lativus, emedan en sådan skulle utmärka något mera än 0//0, hvilket ej gerna låter tänka sig, tror jag att §. är vida tydligare, om den alldeles oförändrad bibehålies: ty borttages ordet allmänt förlorar §. i bestämdhet.
Om någon ändring deruti skulle vara nödig, vore det i min tanka, att föra den till enlighet med Riksdags» Ordningens 53 §. i afseende på föreskriften att propositionen skall justerad framställasj men som blott de vigtiga målen fordra detta försigtig - 112 Den 4 Julii. hets-mått, och 41. §• af Riddarhusordningen, hvad dem beträffar, redan stadgar en slik justering, anser jag mig hafva fullkomlig anledning tillstyrka, att förevarande §. icke må un« dergä någon rubbning.
Efter min tanka står alltid ändå en möjlighet qvar för tvetydighet, ehvad man nyttjar ordet allmänt, eller allmännast j eller om man också tar bort båda.
Hans Excellent, Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, att 41 § i nu varande RiddarhushusOrdning måtte bibehållas otörändrad.
Bifölls. §.
45- Finnes vid votering tvänne eller flere sedlar sam-* manrullade , sedel märht , eller utstrykning de r ii, va-* re alle sädane sedlar ogillade.
Vid val af personer nyttjas skrifna sedlar, som skola vara enkle , slutne, ihoprulla.de eller origtighet, i anseende till personernes namn eller antals hovande om valsedlars rätta beskaffenhet alltid före valet skriftelig och fullständig underrättelse , ansins pä lika sätt, som i anseende till voterings propositioner är stadgadt,- äfven skola alla val dagen förut, till Ridclerskapets och Adelns underrättelse, genom anslag kungöras.
Vid voteringar nyttjas tryckte sedlar med Ja och Nej, som uti Riddarhus-Cancelliet skola vara att tillgå, sä väl som pä ett innanföre - Den 4 Juliil 113 nanföre dörren i stora RiddarhnsSalen framstalldt lordj hvadan alla sådana skrifna såsom olagliga anses.
Till undvikande af paria vota skall vid hvarje votering, förr ån Sedlarne uppräknas, Ordföranden en bland dem uttaga, och genast förseglad aflägga.
Befinnes vid uppsumerandet af de öfrige, rösterna lika delade, må denna sedel öppnas, och gifva Utslaget.
Är pluralitet redan vunnen , bör den qflagde sedlen genast ouppbruten förstöras.
Hvilken redaction, uppå gjord proposition, af Ridderskapet och Adeln bilölls. 46.
Sedan veterings- eller valuppropen åro slutade, öppnas Sedlarne af Ordföranden, samt granskas af honom, och af dem, som vid bordet sitta, ibland hvilka fyra föra hvardera serskildt Protocoll, sorn efter fulländad votering , eller val, collationeras ; derefter upprättas ett omröstnings- eller Ual-Protocoll, hvilket under skrifves af alla dem, som vid bordet sitta, och in pleno genast uppläses.
Jag tror, att orden in plena kunde ur den nya redactionen af denna § gå ut, helst det nödvändigt måste vara plenum, då val eller votering anställes.
Uppå derefter af Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mars hålken gjord proposition, blef berörde redaction , med lagttagande af dan Ridd. 0. Ad. ” VIII.
B. % Dtn 4 Juliu af Friherre Cederström föreslagne förändring, af Ridderskapet och Adeln gillad. §.
Al Vid hvarje Riksdag, vare sig Lagtima eller Urtima , vii/je Ridderskapet och Adeln , pä sätt föregående §, §. stadga , 3:ne Fullmäktige uti Riksens Ständers Banque, lika antal Fullmäktige uti Riksens Ständers RiksgäldsContoir, samt 6 Revisorer, att emellan Riksdagarna öfverse och granska StatsVerkets, Banquens och RiksgäldsContoirets tillstånd, styrelse och förvaltning.
Desse Full magt ige och Revisorer intaga si na säten efter ordningen, i Matrikeln, af de Ätter de tillhöra.
I anseende till per sönerna, hvilka till dessa befattningar kunna komma under omröstning, iaktlages hvad Riksdagsordningens q o §, härom stadgar, Med val till Revisorer af Ridderskapet och Adeln, hvilka emellan Riksdagar/le skola förrättas, förhälles pä sätt Ridderskapet och Adeln, jemlikt 6g §.
Riksdagsordningen, fenner lämpeligt serskildt stadga.
Och blef denna redaction , uppå gjord proposition af Ridderskapet och Adeln bifallen, §•
49- RidclarhusUtsfctttet består af 12 .Ledamöter.
Inför delta Utskott skola alla Ledamöter af Ridder skåpet och Adeln, hvilka efter de tvänne första anteckningarna vid Riksdagen sig infinna, sin behörighet till Säte och Stämma styrka, och Polletter utbekomma.
Detta Utskott tillkommer, att öfverse; Riddarhus och Den 4 Julli. 115 Adaliga Jungfru Stifts
Directionens göromål sedan förra Riksdagen , revidera RiddarliusCassan och Adelida Cadett-Scholce fonden , såsom och alla öfriga tinder dessa Directioners förvaltning ställde Cassör , donationer och Lcgater; hörandes lifver allt detta Utskottet sin berättelse till Ridder skåpet och Adeln aflemna, deruti 'äfven de 'ändringar eller förbättringar böra föreslås, sorn Utskottet, antingen i anseende tid Förvaltningen, eller i andra hänseenden kan [tinna nödige.
I öfrigt, äger Utskottet att ställa sig till efterrättelse hvad denna Riddarhusordning föreskrifver.
Grefve Spent, Jacob Milcher:
Den ändring sorn uti denna §; blifvit föreslagen, är dtn’vigs tigaste af alla de nu föreslagne, ehuru den blott rörer Ridderskapets och Adeln» egen Oeconor mie.
Den hufvudsaklig» skillnaden består deruti, att enligt nya redactionen kommer RiddarhusDirectionen att i sina befattningar fortJ fara äfven under Riksdagarne, och Riddarhus?
Utskottet, att befrias från alla egentligen Oeconomiska detailler, samt blott taga befattning med reviderande och granskning af Directionens åtgärder, jemte utarbetning af de ärender, sorn från Plenum dit remitteras-
Det för_ ra stadgandet har verkeligen medfört flere olägenheter, och dessa tidigare insedda hafva förmodligen vållat, att uti de verk, som förvaltas emellan Riksdagarne af Riksens Ständers Fullmägtige, hvilkas förvaltning sedan gran. skås under Riksdagarne i Utskott, såsom Ban; quen och RiksgäldsContoiret, Fullmägtiges be-' fattning fortfar under Riksdagarne, intill dess de ombytas, eller åter inväljas, Riddarhus - Den 4 Julli.
Utskottet består mest af personer, som ofttt ombytas, och nästan alltid äro främmande för större delen af de detaljer Riddarhusärendernes administration erfordrar, och hvilka således mäste antingen löpa fara, aft betydligt misstaga sig, eller och blindt förlita sig på vederbörande Embetsman; uppgifter.
Dessutom äro de åtgärder Utskottet vidtager, såsom föreställande
Direction, utan någon controll, emedan kunskapen derom aldrig på något sätfr kommer till plenum, och kunna ej eller dess* åtgärder lämpeligen af ett blifvande annat Riddarhusutskott revideras.
Af dessa anledningar tillstyrker jag den föreslagne förändringen, och vill blott i förhand tillägga , att, om den gillas, några obetydliga ändringar i de följande §.
§. äfven derigenom blifva nödvändiga.
Jag instämmer till alla delar i hvad Grefve Spens yttrat, och då han så fullständigt utvecklat alla de skäl, som tala för redactionens godkännande, återstår för mig endast att derå tillstyrka bifall.
Hant Excellence Herr Grefven och Landi Marskalken gjorde proposition till bifall af den föres lagné nya redactionen, hvilken proposition med Ja besvarades. §• 50.
Riddarhusets angelägenheter besörjus och förvaltas af en Direction bestående af 7 Ledamöteribland hvilka en icke kominer att åtnjuta honorarium.
Denna Dus 4 Julii. 117
Direction , för hvilken är utfärdad serskild Instruction, innehållande äfven föreskrifter för RiddarhusSccreteraren och öfrige Riddarhusets Tjenstemän, väljes vid hvarje Riksdag af Ridderskapet och Adeln in pleno , genom omröstning, ibland sådane Adelsmän , hvilka är6 behörige att vara Ledamöter i Utskott, Ej må Ledamot af Riddarhus
Directionen derjemte kunna vara fullmägtig i Riksens Ständers Banque, eller i deras RiksgäldsContoir, eller Revisor öfver dessa Verks, saint StalsVerkets tillstånd, styrelse och förvaltning.
Hvilken nya recaction» af Ridderskapet och Adeln godkändes. §. 51- De personer, hvilka af Kongl, Maj.-t blifvit till Grcfvelig eller Friherrlig värdighet upphöjde eller med Adelskap benådade, men inom tvenne år efter utnämnandet icke hafva sig till vinnande af Introduction å Riddarhuset anmält, hafva all vidare rätt dertill, enligt Kongl, Förordningen af den 8 Maj ty jt> och Kongl. Brefvet af den 11 Febr. 1800, förlorat, så framt ej Kongl» Majit täckes genom serskilt nådig Resolution den forsill ne tiden återställa y åliggande RiddarhusDirectionen noga tillse, att hvad ofvanberörde författningar så väl härom, som i öfrigt, rörande Introductioner, stadga, varder noggrant iagltagit.
Under Riksdagarne må likväl Introduction ej beviljas, med mindre Ridderskapet och Adeln, uppå RiddarhusDirectionens anmälan, det vederbörlige prestanda blifvit fullgjorde, dertill in plena tillstånd gifvit.
Lottning och inskrifning i Adeliga Jungfrustiftet, så vida den under Rdksdagen inträffar, må af Den 4 Jiltii. Wadstena Adelida Jungfru Stifts Dircetion verkställas, dock kör Landt Marskalken anmodas, att dervid vara tillstädes, Friherre Cederström:
Jag får hemställa, om icke i afseende å Introductioner under Riksdagar RiddarhusDirectionen endast bör hos Rid-; darhuslltskottet lillkännagifva, samt detta Utskott sederin ra hos Ridderskapet och Adeln anmäla , det vederbörlige prestanda blifvit af de Introductions-sökande iullgjorde, Hans Excellmce Herr Grefven och LandtMarskalken, yttrade, att sedan Ridderskapet och Adeln beslutat, det RiddarhusDirectionen borde fortfara uti sin befattning äfven under Riks.' dagarne, syntes RiddarhusDirectionen kunna directe hos Ridderskapet och Adeln anmäla Introductioner.
Efter mitt omdöme bör RiddarhusDirectionen under Riksdagar anses vara i lika förhållande till Ridderkapet och Adela, som Riksens Ständers fullmägtige i Ranquen och RiksgäldsContoiret äro till Riksens Ständer.
RiddarhusDirectionen kan således icke lämpeligen directe communicera sig med Ståndet, utan bör göra sine framställninnsr hos RiddarhusLRskottet , hvilket åter derefter hos Ridderskapet och Adeln anmäler ä-, rendsrne.
Hans Excellmce, Herr Grefven och LandtMarskctikm hemställde, att den nya redactioj Den 4 Julli. 119 nen måtte af Ridderskapet och Adeln bifallas, med den förändring, att under Riksdagar någon Introdaction icke finge beviljas förr än RiddarhusDirectionen hos RiddarhusUtskottet tillkännagifva, och Riddarhus Utskottet hos Ridderskapet och Adeln anmält, det vedeN börfige praestanda blifvit fullgjorde, samt RicJJ derskapet och Adeln derefter till Introductionen in pleno tillstånd gifvit.
Bifölls. §. 52.
Skulle RiddarhusUtskottet finna någon ändring uti eller tilläggning till denna Riddarhusordning nödig, eller väckes fråga derom in pleno, hmlken då, alltid till Utskottet remitteras börj åge Utskottet j atl derom Öfverlägga , och med sitt Betänkande till Rid -, derskapet och Adeln inkomma.
Fattar Ridderskapet och Adeln, med anledning deraf, beslut till någon ändring eller tilläggning, öfverlännäs samma beslut till Konungens stadfästelse, och blifver, derest en sådan vinnes, vid nästföljande Riksdag gällande.
Varder under varande Riksdag, på det sätt 82 §.
Regert ngsFormen omförmäler, någon sådan ändring uti Grundlagarne antagen, som för uppfyllandet af föreskriften uti 12 §.
Riksdagsordningen gör en derefter lämpad ändring i vissa delar af RiddarhusOrdningen nödvändig, bör en sådan ändring af RiddarhusUtskottet skynd~ sammeligen föreslås, och af Ridderskapet och Adeln, godkänd, till Konungens stadfästelse, öfverlännäs för att genast varda gällande, Friherre Cederström'.
Jag får endast anmäri T 20 Den 4 Julli. ka, att de ändringar i RiddarhurQrdningen; hvilka, lili töijd af skedde förändringar i Grundlagarna, komma att inträffa, lika litet kunna genast blifva gällande, som sjelfva de Grund' lagsförändringar , hvilka dem föranleda Hant Excellens Herr Friherre of Wetterstedt :
Som jag förstått ifrågavarande inne- v fattar den endast det stadgande, att, enär någon sådan ändring i Grundiagarne blifvit antagen , hvaraf ändring i RiddarhusOrdningen äfven blifver en nödvändig följd, sistberörde ändring i slikt fall .genast bör, i öfverensstämmelse med Grundiagarne, verkställas: och detta stadgande anser jag för min del högst nödigt, emedan annars en lika beskaffad händelse, sorn vid denna Riksdag inträffat, lätteligen kan uppkomma, att nemligen, sedan med ändring af 56 §. i Riksdagsordningen, motionstiden blifvit förkortad till en månad, d n likväl, enligt 36 §. i RiddarhusOrdningen, sorn icke- undergått någon förändring, fanns bestämd till arne Månader.
Jag tror att den anmärkte tvetydigheten i denna §. är lättast undanröjd om de sista orden deruti: får att genast varda gällande, borttagas, och jag instämmer då luilkomligen med Hans Excellence Herr Friherre af Wetterstedt i öfvertygelse om nödvändigheten af en sådan ändring i RiddarhusOrdningen.
Som ändringar i Grundiagarne icke kunna blifva till efterlefnad gällande förr än vid den Riksdag, som infaller nist efter den, då X Den 4 Julii. 12! stadfästelsen meddelas, så bör enahanda stadgande äfven äga ram för ändringar i Riddarhusordningen Hans Excellmct Herr Grefven och Landt.
Marskalken gjorde proposition till bifall af den föreslagna nya redactionen, endast med uteslutande af de utaf Grefve Spens anmärkte ord: för att genast varda gällande.
De a Riddarhuset förvarade Genealogi ska Tabeller öfver alla introducerade Atler, bura, på sii/t Kongl.
Kuhgörelserne den 10 Augusti 1762 och den 10 Augusti 1813 föreskrifva, éoinpletteras och i ordning hållas; och är hvarje Att, som sine Stamtaflor icke completterat', intill dess sådant skett, sin representationsrätt förlustig; åliggande Riddarhus-Directionen att häröfver noga hand hålla.
Hvilken nya redaction af Ridderskapet och Adeln bifölls.
Min mening är visst ieke att upprifva ett fattadt beslut; icke ens, då det tillkommit endast derigenom, att uppmärksamheten icke följt ögonblickets skyndsamhet.
Det är alltid Hufvudmannens pligt, att besörja Genealogiens completterande, och Famillens Ättemän hafva rätt att tro på bans pligt 5 samt äro icke ens alltid i tillfälle fltt. controllera dea. 122 Den 4 Juliu Att nu, för hans fel, straffa äfven dem, dl de icke hafva del i felet, eller ens, kan hända , veta deraf; det är 1 min tanka mera än orättvist.
Och jag anhåller alltså, att få emot beslutet reservera mig.
Ehuru jag lika med Friherre Boije anser det i 53 §. föreskrifna ansvar för åsidosatt complettering af Genealogierne vara nog strängt, tror jag dock, att, enär berörde stadgande lärer grunda sig på de i omnämnds Kongl- Majda nådiga kungörelser, någon ändring deruti icke kan äga runi.
Friherre Cederström; Endast i de fall Riksdagsordningen omtalar, kan en Adelsman förlora sin representations-rätt, och jag anser Ridderskapet och Adeln icke vara berättigade, att ändra hvad Grundlagen i detta afseende föreskrifver, samt således ej eller kunna på andra grunder beröfva en Adelsman representationsrätten.
Min mening är likväl icke, att upprifva Ridderskapets och Adelns beslut, hvilket vid det tillfälle, då det för några ögon^ blick sedan fattades, alldeles undföll min upp. märksamhet, utan torde detta yttrande blott, såsom min enskilda reservation, få i Protocollet inflyta.
De i denna §- nyttjade ofi dalag äro de samma, som finnas i Ridderskapets och Adelns, på grund af RiddarhusDirectionens vid denna Riksdag derom gjord# hem-; Den 4 Julii. 123 ställan, fattade beslut i afseende på förlusten af representations-rätten för de Ätter, hvilka icke hafva sina Stamiaflor behörigen completterat.
Skrifvelsen till Kongl Maj:t, i enlighet med detta beslut, är nyligen inför Ståndet justerad, och beslutet således redan underka» stadt Kongl, Maj:ts nådiga pröfning och sanction.
Då så val Ridderskapets och Adelns förslag till ändringar i RiddarhusOrdningen, som ofvanberörde beslut säkert på en gång blifva Kongl. Makt föredragne, är Kongl.
Maj:t i tillfälle, att, i afseende på ifrågavarande fö.’ reskrift, bifalla eller afslå båda stadgsnderne.
Men RiddarhusUtskottet har trott, att ett sä vigtigt stadgande, om det kommer att blifva gällande, ej borde saknas i RiddarhusOrdningen , och blott vara att söka och finna i en Kongl, Kungörelse.
I det beslut, som Herr Grefve Spens omtalar, har jag icke deltagit.
Hade jag varit närvarande, så hade jag icke underlåtit, att begära något afseende för lagens allmänna bud, att hvar äger sin sak böta, men icke annors rätt förvärka, Då jag besinnar frågans beskaffenhet, uppstår likväl hos mig ett hopp, att Kongl. Majit torde vägra sanction åt ett sådant beslut, Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken frågade, om icke Ridderskapet och A? deln behagade förblifva vid sitt, angående den föreslagna redactioaen af 53 §., redan fat; tade beslut. 124 Den 4 jfutif Ropades Ja. §, 54< Ej må någon upptaga annan Ätts namn eller 'vapen den må vara lefvande eljer utdöd j med mindre han dertill genom för någon särskild
Att gällande Författning berättigad ar.
Och blef denna nya redaction af Ridderskapat och Adeln gillad.
Hant Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om icke, under godkännande af Herr Munck af Rosensköld® prin-* cip, i afseende å Bänkmännens afskaffande , denna fråga ytterligare finge till nästa Riksdag uppskjutas.
H err Mank af Rosensköld, Eherhard:
Utan att viiija pä något sätt sätta mig emot Ridderskapets och Adelns beslut, anhåller jag endast, att fä till Protocollet anmäla min reservation deremot, att verkställigheten af ett redan sistlidne Riksdag fattadt beslut ytterligare till en annan Riksdag uppskjutes.
Då jag nu bifallit uppskofvet, men sista Riksdag var en af dem, som mest yrkade Bänkmännens afskaffande; så tror jag mig böra förklara, att jag visserligen tänker nu som år 1815 » frågan, men att, då Den 4 Julii. 125 Riddarhuset, hvars personal vid denna Riksdag varit öfver 600, nu består af, kanhända, 60 å 70 Ledamöter, jag anser frågans vigt fordra ett uppskof3 och frågan vinner dessutom mera på att framdeles bliiva pröfvad af ett större antal Ledamöter.
I alla fall har jag förfarit efter min öfvertygelse.
Jag tror icke att den omständighet, att Ridderskapet och Adeln för närvarande utgöres af ett mindre antal Ledamöter, innefattar något skäl till uppskof af frågan, helst man i sådant fall ali. tid skulle kunna uppskjuta de vigiigaste frågor, hvilka merendels vid slutet af Riksdagarna förekomma.
Dessutom är beslutet i denaa fråga redan fattadt, och nu återstår blott pröfning af sjelfva redactionen , hvilken jämväl från RiddarhusUtskottet till Ridderskapet och Adeln inkommit.
Men då jag är öfvertygad, att frågan, i fall den nu skulle slutligen handläggas, icke blefve af Ridderskapet och Adeln bi fallen, afstår jag från votering, och reserverar mig blott mot Ridderskapets och Adelns beslut.
Ehuru jag finner Herr Rosensköld hafva mycket rätt i hvad han sagt, förblifver jag dock i den öfvertygelse, att jag handlat rätt3 emedan jag alltid tror, att #n uppskjuten motion är bättre än en tappad 3 och någon tvekan hos mig icke uppstår derom att, voterad nu, skulle frågan tappas. 136 Den 4 Juliu Herr Munck af Rosensköld: Hvad Friherre Boije nu behagat yttra, innefattar, ehuru med bättre ord, dock alldeles detsamma jag nyss haft äran anföra.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt-1 Mar/kalken hemställde, att alla de öfrige §, §. uti den nu varande RiddarhusOrdningen måtte förblifva oförändrade.
Herr Aniar sparre, Ingemar Angust'.
Uti 32 §• stadgas, att om LandtMarskalken låtit tillkännagifva, det han ej kan tillstädeskomma, den, närvarande , efter Matrikeln äldste Grefven> tiger j, att lala börja öfver läggningar nes men då, i händelse Riksdagen hålles i en småstad, det möjligen skulle kunna hända, att vid ett slikt tillfälle någon Grefve icke å Riddarhuset funnes närvarande, och Ridderskapets och Adelns öfverläggningar icke skulle i sådant fall efter paragraphens bokstaflig» lydelse kunna börjas, hemställer jag, om icke uttrycket: den närvarande j efter Matrikeln , äldste Ledamoten, VOr® bättre och lämpligare.
Friherre Cederström, Jacob: Den af Hers Ankarsparre gjorde anmärkning är alldeles rigtig, och jag instämmer således deruti, att ordet Grefve må utbytas mot ordet Ledamoten.
Hans Excellence Herr Grefven och LaadtMarskalken föreslog, att i stället för de i 32 §. befintlige ord ; "tilen närvarande, efter Matrikeln, JJtn 4 Julli, 127 Tilliste Grefvenmatte intagas.'
",elen närvarande, efter Matrikeln, äldste Ledamoten Bifölls.
Hvarafter Hans Excetlence å nyo hemställde, att, utom de af Ridderskapet och Adelfi nu förändrade §. §. alla öfrige §. §. i nuvaran. de
Riddarhusordning måtte förblifva oförändrade} hvilket bifölls.
Utdrag af Protocollet, ballet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm förmiddagen den 4 Julii 1S18. S. D. Då nu föredrogs Bevillningsutskottets Memorial af den 1 dennes, angående dea skiljaktighet, som emellan RiksStånden uppstått, i anledning af de utaf Utskottet föraslagne alternativer till tredje Art. i den blifvande BevillningsStadgan, angående consumtion och öfverflöd; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, på sätt Utskottet hemställt, förvisa denna fråga till det Förstärkta StatsUtskottets afgörande.
S. D. Vid förnyad föredragning af Banco; Utskottets den 27 sistledne Junii afgifne, samt 128 Den 4 Jutii. den 2 dennes förmiddagen pl bordet lagde Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets den 15 sistlidne Junii meddelte Betänkande, angående lån från Banken till Götheborgs Stad, beslöt Ridderskapet och Adeln, det Götheborgs
Stad må erhålla det ifrågavarande
Lånet af seo,000 R dr Banco, utaf de tillgångar, sorn i annat fall skolat i Discontväg utgå, emot 5 procents ränta och den af Utskottet i dess sednare Utlåtande föreslagne säkerhet- Ut supra.
S D. Då nu å nyo föredrogos BancoUtskottets den 27 sist!
Junii afgifne, och den 2 dennes förmiddagen på bordet lagde tvänne Utlåtanden : 1) Om anslag från Banken till inköp af silfver; 2) Angående afbetalning i silfver på Bankens fastighets lån; fann Ridderskapet och Adeln att, enär berörde frågor redan blifvit af Ridderskapet och Adeln afgjorde, Utskottets ofvannämnda Utlåtanden borde läggas till Handlingarne.
S. D. Vid förnyad föredragning af SfatsUtskottets den t i denna månad aflåtne, samt dagen derefter på bordet lagde tvänne Memorial, innefattande RiksStåndens sirskilte Beslut , så väl i fråga om Riksens Ständers Revisorers rätt Den 4.
Jutil.
129 rätt aft indraga creditivet å Banken för All-i männa Magazinslnrättningen, sorn ock huruvida det för Manufactur
DiscontFonden ställde creditiv å Banken må kunna af Riksens Ständers Revisorer indragas; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, på sätt Utskottet föj reslagit, öfverlemna dessa frågor till det Förstärkta StatsUtskotfets afgörande, genom omd röstning öfver de af Utskottet uppgjorde propositioner , hvilka af Ridderskapet och Adeln gillades.
Då nu föredrogos så väl Bevillningsutskottets den 1 dennes aflåtne och dagen derefter på bordet lagde Memorial, innefattande förslag'till jemkning af RiksStåndens beslut rörande 5;te punkten i Utskottets Betan-; kande, om sättet För Tullafgifternas erläggande, sorn ock bemälte Utskotts dea 3 dennes afgifne Memorial, med anmälan, att, vid renskrifningen af förstnämnde Memorial, ett skriffel deruti kommit att äga rum, hvilket Utskottet rät-5 tadt: fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, med iakttagande af den rättelse Utskottet anmält, gilla Utskottets i dess förstnämnde Memorial framställde jemknings-förslag.
Ut supra* S. D.
Föredrogos å nyo och gillades följande från nedannämnde Utskott inkomne, samt den 2 dennes förmiddagen på bordet lagdes Utlåtanden: Ridd, 0, Ad, Prot. VIII. B, 9 130 Den 4 Julli.
Från Stats och BancoUtskotten: af den 30 sistl.
Angående förslag till reglementariska föreskrifter uti vissa ämnen, hvilka tillhöra den af Riksens Ständer fastställde reglering af Rikets penningeväsende.
Från Banco- Ut sk ottel: af den 30 sistlidne Junii, Angående väckt fråga om successiv indragning af sådane Bancosedlar, sorn äro äldre än jo år.
Frän Stats-Utskottet: af den 28 sistl.
Juni, 1) Angående tryckning af åtskilliga
Ta^ heller öfver StatsVerkets räntor. faf den 1 dennes, 2) Angående otillräckligheten af förra anslaget till Riksdagskostnademes bestridande. af samma dag, 3) Angående Rosersbergs Kungsgårds öfverlemnande till Kongl. Maj:ts nådiga disposition.