Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Lag i afseende på allt fårråa\ tande af omyndiges ArfsCapitaler, utan endast yrkat, /itt Förmyndare måtte befrias från den enligt Motionairens tanka dem. vidlådande skyldigheten, att hvart Sldje år lägga den upplupna ranten till hulvudslolen, har
Utskottet icke utöfver detta ämne bordt sträcka sitt utlåtande.
Lagutskottett Betänkandet1, 557 Vidkommande dernäst, dea af Herr Doctor Palm nu gjorde motion, om rättig* het för Förmyndare, att efter det han 5tne år innehaft ett förmynderskap, få detsamma sig afsäga; anser Lagutskottet sig böra densamma afstyrka, på den grund, att godkännandet af denna nya ursägt från Förmynderskap, skulle i allmänhet medföra ett tätare ombyte af Förmyndare, hvilket med . de omyndiges rätt och bästa icke står att Förena.
Då de emot Utskottets Betänkande £ öfrigt gjorde anmärkningar, icke innefatta andre omständigheter än de, som vid Betänkandets afgifvande, redan hos Utskottet kommit i öfvervägande, har Utskottet ej funnit anledning, att deri gora någon ändring, utan får detsamma åberopa, med tillkännagifvande att Betänkandet vunnit de öfrige 3:ne RiksStåndens bifall.
En Ledamots särskildta yttrande innefattas uti bifogade ProtocollsUtdrag.
Utdrag af Frotocollct, hållet hor Riksens Stånders Lagutskott den 4 Junti 1823.
S. D. Sedap LagUtskottets den jg sistl, Februarii afgifne Betänkande, öfver Kerr Prosten Doctor Palms Memorial, om Förmyndares frikallande från skyldigheten, £5 3 LägUtskotitts
Bet zink änden. att hvart tredje år tillöka Myndlingens A rf'» Capital, med den derå under tiden itpplupne ränta, blifvit af Högv.
PresteStåndefj i följd af derstädes gjorde anmärkningar till
U skottet återremitteradt, så företogos ntl till öfverläggning berörde anmärkningar, 1 anledning hvaraf iJiskottets fNste
Ledamöter bedöto det svar, sött innefattas Uti Ut» låtandet Nio 105; hvaremot Herr Borgmä» staren Arfvidsson anförde , det han ansåg H err D tctor Palms i Högv.
PrästStåndet gjorde yrkande, sött, bland annat, åter-röniissen föranledt, att stadgande borde meddelas, att icke någon ttåtte vara skyldig, åtaga sig Förmyr,dersksp , för längre tid åa tre år, icke vara så omedelbarligen föranledt af Prosten Palms första motion, att detsamma enligt 56 § af Riksdagsordningen bordt af Utskottet upptagas.
Ut Supra. lEx Protocollo, Joh. Jac. Kleman.
Nio 106.
Ankom d. lö julii 1823.
Utlåtande, i anledning af amnårknin■» gar vid Utskottets Betänkande N:0 37, angående yrkadt når mare be* stämmande, i hvilka fall provincialMedici Besigtuingar åro nådvåndige LagUtskottets Retdiiknndai.
5159 vid uppkommande tvistemål, huruvida död person väldeligen omkommit eller icke.
Vid föredragning hos Högloft.
Ridderskspet och Adeln s.f LagUsskottets ifrågavarande, under den 10 nästlidne April, i anledning af Herr Prosten Magister jacob Hagbergs Memorial, afgifne Betänkande, har Herr Casper Ehrenborg armätkt , om icke genom den al Utskottet föreslagne Redaction , nog mycket är lemnadt åt KronoBetjeningers bedömande, heldst man af sednare årens erfarenhet funnit, att flere mord på ganska invecklade Sätt blifvit begångne, Herr Ehrenborg tror, att i alla sådana fall, då menniskor floras döde af okände orsaker , böra Konungens Befallningshafvandes eller
Domarens förordnande af» Vagtas innan begrafning får ske; att Uskottets yttrande, det, anmälan bör ske hos Konungens Befallningshafvande eller Domaren, år för obestämdt, och att uttryckligen bör stadgas, det den skall göras till Do» tnaren, så vida Lagtima Ting är För handen ; men i annat fall till Konungens Befallningshafvande, hvarefter af dem skall bestämmas, huruvida Undersökning af Läkare skall anställas, eller om den döde, den förutan får begrafva*, hvilket likväl ej bör ske, derest icke dodssättet finnes Vara de» Sto påtagligare, emedan erfarenheten visat, att ganska många mord och förgiftningar, på sådant sätt, af kunnige Läkare blifvit g6o LagUtskottets Betänkandenl upptäckte; och har Betänkandet i anledning häraf blifvit åter remitterade.
Utskottet, som öfverväga! dessa anmärkningar, anser dem icke föranleda till någon ändring i Utskottets afgifr.e Betänkande, hvilket Utskottet far ytterligare åberopa, med tillkäcrusgifvande, att detsamma enligt ankomne ProtocolhUrdrag, blifvit af Högv.
Preste- Vällofl. Borgare- och Hederv.
BondeStåndet bifallet.
Stockholm dea 12 Junii 1825.
N;o 107.
Ankom d. 10 Julii 1823, Utlåtande, i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 27, angående yrkadt antagande af LagCommittéens jorslag till Råttegångs Balk, samt. om offentlighet vid Domstolar och PolisKamrar.
LagUtskottets under dea 5 sistlidna A pryl afgifne Betäckande, öfver RiksdagsFullmägtigarne Nils Insulins och J. J. Rutbergs Memorialer, dels antagande af LagCommiitéens förslag till HältegångsBalk, dels om offentlighet vid Domstolar och PolisKamrar i Städerne, har af Högv.
Pre» ste - LugUtskottus Retkilntiii», för SteStåndet och Vällofl.
BorgareStåndat blifvit till Lagutskottet åtorremitteradt, i anledning af anmärkningar, som emot Utskottets utlåtande i fråga om offentlighet vid Domstolar, blifvit framställe, hos Högv, PresieStåndet, af Herr Biskopen Doctor Faxa och Herr Professoren Doctor Lundblad, hvilka på anförde skäl, dels ansett, att de Brottmål, hvilka Lagen bestämdt Förklarat, icke böra under Heres än Parter»
Ees öfvervaro vid
Domstol behandlas, eller äro af den beskaffenhet, att de antingen såra anständigheten, elier, offentligt undersökte, skulle hafva menligt inflytande pa sedligheten, icke kunna underkastas dea föreslagoe offentligheten J dels fästat tipp» märkssmheten derå, att uti de hos Gonsistoria Ecclesiastica förekommande agrenskapsmål, eiler brottmål, de sednare begångne egentligen i Ämbetet af ds under Consistoriernes inseende ställde personer äfvensom uji de Gonsistoria Academica tillhörande
Disciplins mål, en offentlig behandling hvarken vore nödig eller nyttig; och har bos Vällofl. BorgareStåndet, Herr Bagge, gjort enahanda anmärkning, med den först anförde, samt yrkat, att de mai, hvilka från offentlighet vid Domstolarna böra undantagas, måtte uti det af Utskottet föreslagna Lagstadgande bestämdt utsättas J äfvensom Herr Ståhle erinrat, att för Domstolarne i anseende till Glimatets sträng* LugUtskottits
B*t 'änkan ditt, 36 $6t L*gVtik«it»ti Rstånkanivt. het vissa tider, det blefve högst vådligt, om , på sått Utskottet föreslagit, de skulla hålla sina Sessioner för ”öppna dörrar," hvarföre han hemståldt, att stadgandet i stället kunde innefatta: 5’att åhörare måge hafva fritt tillträde.”
Utskottet får i anledning häraf förklara, att då Utskottet, hvad UnderRåtterne angår, icke tillstyrkt annan eller mera vidsträckt offentlighet vid Rättegångs ärenders behandling, ån 6om vid dess Domstolar förut varit tillåtne, Utskottet ansett sig icke behöfva, att uti det nya Lagför.laget införa undantag för sådace mål, usi hvilka, i anseende till deras menliga inflytande på sedligheten offentlig behandling, enligt särskildta Författningar, hittills icke fält ega liim; deruti någon ändring; ej eller af Utskottet blifvit föreslagen.
Utskottet medgifver likväl, att ett förtydligande af denna Utskottets åsigt, till förekommande al möjlig villrådighet vid tillämpningen af det föreslagne Xjagsfadgandei torde vara gagnelig
Vid hvad i afseende på Consistoria Acadetnica och Ecclesiastica blifvit anfördt, får Utskottet anmåika, att de förre, då de utöfva Domaremagt, icke mera än andra Rätter böra undantagas från skyJdigheten t att iagttaga de för Domstolar föreskrifce former, hvilket Sfven hvad ds sednare angår, bör anses gällande, utan att likväl den slutsatts deraf kan dragas, att ett förhör med 2tne oenige makar, eller med en felaktig Prestman bör inför öppna dörrar hållas, ksgUiiktmtf BetSnh»niM.
$65 énår ingendera af dessa åtgärder «f DomCapitlet vidtagas i Domareegenskap, utan endast till varningars meddelande i förra fallet, och i det sednare till utrönande om PrestmanneDS förhållande bör till verldslig
Domstol öfverlemna».
Utskottet, som i afseende på Herr Ståhlea anmärkning förmodar, att rätta meningen med uttrycket
Öppna dörrar icke höf kunna förtydas, får med åberopande i öfrigt af dess förra Betänkande, härmed i anledning af hvad härom först blifvit yttrsdt, föreslå följande Redaction af i:sta Momentet i Lagförslaget. *’Vid alla UndetRattor, samt vid PolisKamrar i Städerne, då sådane mål der förehafva», i hvilka PolöKamrnare utöfva Domsrätt, skall rättegång för öppna dörrar hålla», ther icke, i afseende på visse, ans andigheten och sedligheten stötande mål, geöom särskildte Författningar annorlunda förofdnadt är.’* Någre Ledamöters särskilda mening, innefattas uti bifogade ProtocolLOtdrag, Stockholm den la Juna 1023.
Utdrag af Frotocollet, hållet hos Fiksens Stånders Lagutskott den 12 Ju. nit 1825.
S, D* Å. de anmärkningar, hvilka föt* ■nledt ätei-remiss a i Utskottets den 5 sist' 2<j4 l»&Utskatfts BitXnkaadtÉ. lidne April afgifne Betänkande, angående offentlighet vid Domstolar och PolisKamrar i Städeme, förenade sig Utskottets fleste Ledamöter om det svar, sorn innefattas i Utlåtandet N:o 107, hvaremot sig reserverade Herr Borgmästaren Arvidsson samt RiksdagsFullmägtige Börje Börjesson och Pehr Bengtsson, hvilka ansågo offentlighet böra ega rum äfven i Consistoria Academica och Ecclesiastica.
Ev ProlocolloJ Joh. Jac. Kleman, E*— %o xog.
Ankom d. 10 Julii 1823* Utlåtande, i anledning af anmärkningar vid Utskottets Betänkande N:o 38, angående förändrat sätt för Författningars uppläsande i Kyrhorne.
Vid LagUtskottets genom afgifvet Betänkande under den 14 nästlidoe April, i anledning af Herr Grefve H. Wachtmeister® Samt Herr Prosten Forssanders Memorialer framställde förslag, till ett föränd råd t sätt för Författningars uppläsande i Kyrkorne9 fiar blifvit anmärkt hos Vällofl.
Borgare - LagUttfotttn
Ett inka nilert'. ggg Stänget, att enär en Lag eller Författning mäste offentliggöras, och det dertill na bruk» liga sått fått begagnas från uråldriga tider, större skål skola behöfvas, att deruti verka ändring, än dem hvarå motionerne och Lagi Utskottets Betänkande grunda sig; att af det nu brukliga sätt får kungörandet, andag, ten under Gudstjensten icke störes; men att det är kändt, huru Församlingen knappast efbidar
Predikans slut innan den börjar begifva sig ur Kyrkan, och om läsningen af Författningarne uppskjötes till hela Gudstjänstens slut, komma Församlingen troligen icke att afhöra många Kungörelser af ganska stor vigt; att den särskilde tanka BondeStåndets
Ledamöter uti Lagutskottet yttrat, synes vara ett uttryck af allmänna rösten , från den del af allmänheten, som ej på annat sätt än genom uppläsningen i Kyrkorne, har tillfälle att fä del af Författningarne, hvadan någon förändring uti nu bruklige kungörelsesättet ej bör ega rum; samt hos Hederv.
BondeStåndet af UiksdagsFullmågtigen Ola Carlsson, från Linkopings Läo, som ansett all förändring af hittills
Öflige sätt för allmänna och enskilde Kungörelsers offentliggörande, endast verka till oreda, särdeles hos de mindre upplyste bland allmogen, sorn äro vane att innan Gudstjenstens slut, få höra desamma sig föreläsas, och månge som äro angelägne att bevista Gudstjensten till slut, skola likväl icke dröja derefter, di de icke förut känna huruvida de Kungörelser tom komma att upp - g£$ L*gUtsltott«ts Betankan/hn.
Jäsas, ega allmänt interesse, samt såledea ofta stadna i okunnighet om angelägne föreskriften j att någon olämplighet icke skall finnas i det bruk som nu följes, ej eller att andagten deraf störes, samt att det varit vida angelägnare att afskaffa d e så kallade offer, hvilka under Gudst jensten åt Prest och Klockare, genom hafvar insam* las, genom hvilket bullrande göromål uppmärksamheten mycket mera störes under andagtsstunderne.
Då Betänkandet i följd af desse anmärkningar, blifvit af Vallöf!. Borgare, och Hederv.
BondeStlnden till Utskottet återremitterat, får Utskottet nu förklara, att Utskottet icke funnit anmärkningarna förändra de skål, hvilka Utskottet antagit för det tillstyrkte förändrade sältet för Författningars kungörande i Kyrkoroe, hvarföre U tskottet får samma Betänkande åberopa, med vördsamt lillkännagifvaode, att Hoglofl.
PreSteSiåodet, enligt ankomne PiotocollsUtdrag, detsamma redan bifallit, hvarjemte Ledamöternes af Hederv.
BondeStåndet äfven nu yttrade sk i 1 jagt ige meningar uppå begäran, genom ProtocollsUtdrag bifogas.
Stockholm den 12 Junii 1823.
Ständers Lagutskott den 5:te Junii 1823. S. D. Föredrogs lill ytterligare hand» Lagutskottets Betinkandctt.
J67 laggning följande Utskottets efgifne, men msf respective RiksStånden åter-remitterade Betänkanden jemte de emot dem gjorde anmärkningar, nemligen; Betänkandet N:o 38.
Angående föråndradt sätt för Kungörelsers uppläsande i Kyrkorne.
Åter-remitterat afVällofl.
Borgare» och Hederv.
BondeSiånden.
De fleste Utskottets Ledamöter ansågo sig ej halva nå^ot skal alt göra någon ändring i hvad Betänkandet innehåller; mea Nils Håkanssom yttrade sig skrittligan, så» lunda : ’Om en varmare känsla för Religionen, och en starkare våckt andagt, vöre ovillkorliga följder al den genom detta Rikets Höglofl.
Ständers LagUtskotts Betänkande föreslagne ändring uti 2 Capt. 5 §.
Kyrkolagen, angående Kungörelsers upplåsande efter slutad Predikan, så skulle detta skäl vara mägtigare än sjelfva vanan och bruket, sorn genom århundradens helgd vunnit en Styrka och ordning, som ej utan stora olä» genheter kan brytas.’’ ”Men om man å eea sidan öfverväger det samband sorn äro emellan värdsliga pligter och dem sorn tillhöra en genom Re» Jigionen utbildad moral, och hur vigtigt det är för den sednare, att ingen försummelse i de förra genom en möjligen förfelad upplysning derom, får ega rum, hvaraf följer att någon så beskaffad strid emel* LagUtskittets Betänkandets, Ian desse ämnen, saf det ena skulle motverka det andra, ej är tänkbart, så länga Religionen är, och måsta vara ledsijernaa för alla åtgärder i lifver5 och å andra si* dan, att inga Kungörelser i Kyrkorne uppläsas , som ej angar pligt er mot mig sjelf eller andre, hvaraf begreppet aldrig lidigare kan inheratas, än just i det ögonblick Bran eaiottagit Religionens sanna och upplyftande påminnelser, hvilka, likasom framtränga beslutet om åliggande skyldigheter* och derigenom bidraga till sammar,lefna» dens fullkomnande, — så skall man lått liana, att grunderna för denna föreslagna ändring, ej är så sann, att den uppväger da dermed förknippade olägenheter, som möjligen kunna göra medborgare emot sin vilja försumuiel iga/1 ”Jag vill förtiga, hur och hvilka Kungörelser som angå en religiös syftning, tillåtas strax efter predikans slut uppläsas \ hur obestämdheten af denna benämning, han tillåta utsträckningar deraf, ända till allt som rörer Kyrkans ceconomie, disciplin, Prästerskapets offer, aflöning och Tionde» hvilka pligter skulle liksom få eq ekad vigt och anseende, då de skiljas från alla andra plister, lika vigtige, lika nödvändige för allmänna lifvet och vördnaden för Religionen , utan att ändamålet med en fortsatt andagt derigenom vunnes.
224 Lif. af PresteStåndet, ix s 726, af BondeStåndet, IX s ^34 > af BorgareStåndet, IX s 807, af Adeln, IX s 84o.
Skrifvelse, IX 1. s 54a — 544* PiiksdagsBeslutet, §. 44* PostförareLegan, om tillökning i; Motion, remitt. till Bevilln. och Ekon.
Utskotten; II s 1192, 1206’, 1234, 1283. —.föringen, om ökad ersättning för; Motion, remitt. till Stats-, Bevillnings- och Ekon.
Utskotten, II s 1161, 1164. ■ om jemnkning i de onera som åtfölja; Motion, remitt. till Stats- och Ekon.
Utskotten, II s 1262.
Stats-, Bevilln. och Ekon.
Utlåtande öfver dessa Motioner, IV 4- s 445 — 46° > bif. af PresteStåndet, ix s go5, af BorgareStåndet, ix s 906.
Ytterligare Utlåtande, IY 5. s 896—• 902, Lif. af Adeln, ix 3.
s 144» afBondeStåndet, ix s 166.
Skrifvelse, X 2. 1. s 3o5 — 309. PiiksdagsBeslutet, §. 44* öfver Danska Staterne, Ilis 137, 148. ■— förvaltares tillsättande.
Se KronoFogdars. — gång, om Besörjande af, med Gästgifvarskjuts.
Motion, remitt. till Ekon.
Utskottet, II s 1214. — — om inrättandet af ordinarie, öfver norra Dahlsland; Motion, remitt. till Ekon.
Utskottet, II s 1203.
Post - Postgång, om inrättande af ordinaire, på Öland; Motion, remitt. till Stats- och Ekon.
Utskotten, II s ij52. om förhättrad reglering af, i riket; Motion, remitt. till Ekon.
Utskottet, II S 1203.
Utskottets Utlåtande öfver dessa Motioner, Vill s 207 •—210, Lif. af Adeln, IX s i58, af BorgareStåndet, ix s 173, af BondeStåndet, IX s 178.
Skrifvelse, X 1. s 201, 202. RiksdagsBeslutet, §.
44* — Lemman med 8 mils postföring, om, må fritagas från extra rotering, Vill s 862, 871, 886. — Medel, I 1. s 842.
— Mästares skyldighet, om, att mot ersättning hålla Postbok med Landtboer.
Utskottet, II s 1255.
Utskottets Utlåtande, Vill s 59 — 6r, Lif. af Adeln, IX s i36, återrem. af BorgareStåndet, IX s 139, bif. af PresteStåndet, IX s i48, af BondeStåndet', IX s i54- Ytterligare Utlåtande, Vill s 1273 — 1275, af BorgareStåndet, IX s 1004.
Skrifvelse, X 1. s 120, 121. RiksdagsBeslutet, §.
44* — verket, anstalter i afseende å, I r. s 70, 71. — — om ett förändradt Uppbörds- och i5 32G Controllssätt a de Staten frän, tillflytande inkomster.
Motion, remitt. till Bevilln.
Utskottet, II s 1261.
Utskottets Utlåtande, V 1. s 108 — u4, bif. af PresteStåndet, IX s 3o8, af BorgareStåndet, IX s 3i2, af BondeSlåndet, ix s 315, af Adeln, IX s 556.
Skrifvelse, X 2. 2.
s 476 — 479* Postverket, om DoupletteChartors insändande, från, till Controlls vinnande å afgående Bref.
Utskottets Betänkande, V 2, s 26g, 270, bif. af PresteStåndet, ix 3. s 42, af Adeln, 1XS72, af BondeStåndet, ix 3. s g5, af BorgareStåndet, ix 3.
s 104. — — om de af, inflytande Bevillningsmedel.
Utskottets Betänkande, V 1. s 334 — 34i, återrem. af PresteStåndet, IX s 492> BondeStåndet, IX s 515, af Adein, IX s 556, förkast, af BorgareStåndet, IX s 564- Ytterligare Utlåtande, Y x. s 49°—‘ 5o2, bif. delvis af PresteStåndet, IX s 1073, af BondeStåndet, IX s iio5, med föreslagna ändringar af Adeln, IX s 1109.
Utskottets Betänkande, XI s 167, 168.
—- — fordran hos Norrska RiksCassan, ännu obetald år 1820, II s 22. —• —- Räkenskaper, anmärkningar vid, II s 531 —534.
StatsUtskottets Betänkande efter 227 verkstäld granskning af, IV 3. s 234 — 238, bif. af PresteStåndet, IX s 623, af BondeStåndet, IX s 628, af Adeln, IX s 669.
Underdånig Skrifvelse, X 1. s 514 — 5i6.
Praescriptionstid, om en förändrad, för Kronan i afseende på anmärkningskraf; LagUtskottets Betänkande, Yll 1. s 584, bif. af Adeln, IX s 44°» af BondeStåndet, IX s 4^9» af PresteStåndet, IX. s 475.
Praestanda till Bruken, om ett nogareiagttagande af Kongl. Brefvet den 23 September 1747, rörande.
Utskottets Betänkande, Vill s 3i —34, bif. afPr';- feteStåndet, IX s 128, af BorgareStåndet, IX s 182.
Ytterligare Utlåtande, Vill s 1363 — i365, bif. af BondeStåndet, ix s 1137.
Skrifvelse, X 1. s 116, 117.
ProtocollsUtdragfrån Ridderskapet och Adeln, om Skrifvelsens återremitterande till ExpeditionsUtskottet, X 1. s 117, Utskottets Memorial, i anledning deraf, X i. s i 18, 119.
ProtocollsUtdrag från Ridderskapet och Adeln till svar å detta Memorial, X *•
s 119. RiksdagsBeslutet, §. 44* Premier, Inventions, närmare bestämning i afseende på utdelning af, II s i56.
Presidentsämbeten i Rikets CoHegier före - 228 slagna till Indragning.
Utskottet, XI s 294.
Presträttigheternas utgörande, om förändring i; Motioner, remitt. till Ekon.
Utskottet, II s 1210, 1249.
Utskottets Utlåtande, Vill s 480—485, Eif. af Adeln, IX s 260, af PresteStåndet, IX s 263, af BorgareStåndet, ix s 266, af BondeStåndet, ix s 280.
Prestval, om förklaring af 9 §. i Kongl.
Förordningen rörande; LagUtskottets Betänkande, Yll 1. s 116, 117, Eif. af Adeln, IX s 181, af PresteStåndet, IX s 188, af BorgareStåndet, ix s 190, af BondeStåndet, IX s 194.
Privilegia exclusiva, om utvidgande af; Motion, remitt. till Lag- och Ekon.
Utskotten, II s 1244- Utskottens Utlåtande, VII 2.
s 1097 — 1100, Eif. af PresteStåndet, IX s 925, återremitt. af BorgareStåndet, ix s 972, Eif. af BondeStåndet, ix s 979.
Ytterligare Utlåtande, Yll 3. 1. s 23o — 235, Eif. af Adeln, ix 3. s 117, af PresteStåndet, ix 3.
s 128, afBondeStåndet, ix 3 s 137.
Skrifvelse, X 2. 1. s i3—16.
RiksdagsBeslutet, §. 44- Proposition, Konungens Nådiga, om Statsverket, emottagen af StatsUtskottet; anmälan derom, IV 1. s 3.
I anledning deraf Ståndens Eeslut, att denna Proposition må af StatsUtskottet 229 till trycket Eefordras och kostnaden af RiksdagsUtgiftsmedlen Eesörjas, IX s i5, 16, 18.
Skrifvelse, X r. s 5.
Om att hädanefter en sådan tryckning före hvarje Riksdag må besörjas.
Skrifvelse, x 1. s 65, 66.
Proposition, äskad af BondeStåndet men vägrad af Talemannen, i anledning deraf.
Utskottets Utlåtande, lil s 68 •—73. — rörande en af LandtMarskalken vägrad.
Utskottets Utlåtande, lil s 270 — 273, lagdt till Ilandlingarne af Adeln, IX S 1203. — voterings, rörande en af BorgareStåndet förkastad.
Utskottets Utlåtande, lil s 314 — 316, bif. af Adeln, ix 3. s 182, af PresteStåndet, IX 3. s i85, af BorgareStåndet, IX 3.
s 191, af BondeStåndet, ix 3.
s 194. — —i höra tryckas och Förstärkta Utskottens Ledamöter meddelas; Adelns beslut, IX 3.
s 25o, i hvilket PresteStåndet för närvarande ej fann sköl att instämma, IX 3.
s 269, likaså BorgareStåndet, ix 3. s 274.
Prostetunnan, om indragning af den såkallade; Motion, remitt. till Stats- och Ekon.
Utskotten, II s 1289.
Utskottens Utlåtande, IV 1. s 436, 437, Eif. af Adeln, ix s 124, af PresteStåndet, IX s 128, af BorgareStåndet, IX a3o s i3i, återremitt. af BondeStåndet, II s i3i3.
Ytterligare Utlåtande, IV i.
s 65o, 651 , bif. af BondeStåndet, IX s i65.
Pi'otocoll, BorgareStåndets beslut om tryckning af dess, ix s 5, i5.
— BondeStåndets dito om dito, IX s 7, 14^ —- PresteStåndets dito om dito, IX s n, — Adelns dito om dito, IX s 10. — om tryckning af Borgare- ocb BondeStåndens, jemte Bihanget; StatsUtskottets Betäckande, IV 1, s 5—»9, bif, af BorgareStåndet, ix s 3j. — om tryckning af Adelns och PresteStåndets ; StatsUtskottets Betänkande, IV 1, s 36,-37, bif. af Preste-, Borgare- och BondeStånden, IX s 37. — om utdelning af Adelns, för 1815 och 1818 årens Riksdagar; Motion, remitt, till StatsUtskottet, II s 1314- Utskottets Utlåtande, IV 1. s 667 — 669, bif. af Adeln, IX s 167, af BorgareStåndet, IX s 175, af BondeStåndet, IX s 177, af PresteStåndet, ix s i85. — om dito af dito, för Riksdagen 1818.
StatsUtskottets Betänkande, IV 6.
s 4§o — 454» återremitt, af Adeln, 1X3. s34i, bif. af BondeStåndet, IX 3. s 359, återrem. af PresteStåndet, ix 3: s 369, af BorgareStåndet, IX 3. s 373, Ytterligare Utlåtande, IV 6. s 590 —•
5g4, gilladt med föreslagen ändring, af Adelil, IX 3.
s 4^8, 429» bif. af PresteStån - det, IX 3. s 4^6, af BorgareStåndet, ix 3.
s 459, instämmande med Adeln, af BondeStåndet, ix 3. s 464.
ProvincialLäkare, om anslag för en särskild, i Herjeådalen.
Konungens Nådiga Proposition, I 1. s 259, 260, remitt. lill StatsUtskottet, II s 1128, 1133, 1134» 1136.
Utskottets Utlåtande, IV 1. s 914» gi5, bif. af Adeln, IX s 259, af PresteStåndet, IX s 263, af BorgareStåndet, IX s 205, af BondeStåndet, IX s 268.
. om anslag för en, i norra delen af Halland; Motioner, remitt. till StatsUtskottet, II s 1149, nöp, 1164, 1169. — — om dito för en, i WesterNorrland; Motioner, remitt. till StatsUtskottet, II S X204, 1205. — — om dito i Sunnerbo Härad i Kronobergs
Län; Motion, remitt. till StatsUtskottet, II s 1246, Om tillsättande af, i åtskilliga Län, StatsUtskottets Utlåtande, IV 2. s 979—• 986, bif. af Adeln, IX s 282, af PresteStåndet, IX s 288, af BorgareStåndet, IX s 291, Underd, Skrifvelse, X 1. s 410 — 412* RiksdagsBeslutet, §.
44- — -— Besigtningar, om närmare besämmande af när, äro nödige.
Lag Utskottets Betänkande, Vll 1.
s 125— 127, återrem. af Adeln, IX s 199, bif. af PresteStåndet, IX s 201, af BorgareStån - a3a det, IX s ao5, af BondeSlåndet, IX t 2 Of).
Ytterligare Utlåtande, YII i.
s 558 — 56o, lagdt till Hancllingarne af PresteStåndet, IX s 4IO> af BondeStåndet, IX s 428» afsl. af Adeln, IX s 470.
Skrifvelse, X 1, s 296, 297.
RiksdagsBeslutet, §. 29.
Q. Quarantaineslnrättningen på Känsö, I i« s 70. — afgifterne, om nedsättning af, vid Känsö för Svenske Fartyg; StatsUtskottets Betänkande, IY 5. s 339 — 342, bif. af Adeln, IX s 1179, af PresteStåndet, IX s 1180, af BorgareStåndet, IX. s 1186.
Qvarnar, om Skattläggningsmethoden af Sågoch Mjöl-; Stats- och Ekon.
Utskottens Betänkande, IV 5. s 4°> bif. af Adeln, IX s 1068, af BorgareStåndet, IX s 1074, af PresteStåndet, IX s 1080.