Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det kan icke undgå att fästa hvarje tänkande persons upmärksamhet att t. ex.
Holland, som måste införskrifva en betydlig qvantitet spanmål till brödföda, och tager en del af denna spanmål från Sverige, likväl är i stånd att åter hit exportera ost.
Osten göres såväl i det ena som det andra landet af mjölk och vi hafva här lika god mjölk som Holländarne.
Orsaken hvarföre vi exportera spanmål men icke kunna tillverka ost till vårt eget behof, måste då ligga deri att vår tillverkning icke är så god som den borde vara eller ock deri, att landtbrukarne i allmänhet ännu icke hunnit öfvertyga sig om fördelen för honom i längden, af att på en större del af sin jord än hittills odla foderväxter.
Jag har gjort denna långväga deduktion för att ådagalägga att om Regeringen t. ex skulle vilja kosta ut de här ifrågasatta 50,000
Rdr för att sprida undervisning i konsten att tillverka ost af lika god beskaffenhet som t. ex. Schweitzerost eller Parmesanerost, hvilkens godhet beror mycket mer på skickligheten att bereda den än på olikhet i mjölkens egenskaper, tror jag alt detta skulle bära vida större frukt än att lemna anslag till det moderna slags lustresor, som detta slag af exposition utgör.
Vare dock långt ifrån mig att vilja klandra det anslag sora blifvit gifvit för bevistande eller deltagande i industriexpositionen, (den sista isynnerhet, emedan jag tror att det var särdeles nyttigt och väl utgifne penningar), men min öfvertygelse är att de medel som lemnats i och för bevistande af denna exposition vore en åtminstone öfverflödig utgift, och att många landtbrukare från Sverige i allt fall komme att på egen bekostnad göra denna resa, en resa som numera icke är så äfventyrlig med hänseende till utgifterne, att den icke af något hvar kan åstadkommas.
Jag anhåller således om afslag å detta Betänk.
M ontgom m erie, Rob. Nils Germ.:
Huruvida den nu föreslagna summan skulle kunna på ett för landtbruket nyttigare sätt användas än som nu dermed är afsigten, derom vill jag icke yttra mig och det kan icke heller vara föremål för öfverläggningen, och det sätt som Hr Hjerta föreslagit eller att dermed skulle åstadkommas förbättrad produktion af ost har redan tagits i betraktande hvadan äfven anslag till mejerister- och mejeriskolor förordats, och således har icke vigten deraf förbisetts.
I afs:de på nyttan af dessa medels användande för deltagande i landtbruks-expositionen får jag förklara att jag verkligen tror en stor fördel deraf skola härflyta icke endast genom utförande af kreatur och redskap härifrån till jemförande med dylika deruti, utan hufvudsakligen för att återföra derifrån denna redskap förbättrad äfvensom den nya redskap man kan hafva upfunnit i dessa länder, der åkerbruket står högre än hos oss, och hvilken redskap man på detta sätt kan få hit tillhaka utan någon kostnad för dem som inköpa den; ty meningen är att kostnaden för återförandet af både krea - 102 Den li Oktober. tur och redskap skall bestridas af detta anslag.
Jag tror således att stor nytta skulle .åstadkommas genom denna summas beviljande, och då man torde få medge att vid sådana tillfällen alla Europeiska länder böra vara representerade och intet land undandraga sig att göra dessa expositioner så fullständiga som möjligt, finner jag att den Kongl. Propos. har största skäl för sig och att 11. o. Ad. således bör bifalla hvad StatsUtsk. tillstyrkt.
Jag instämmer gerna med den siste talaren uti åsigten om ändamålsenligheten af att nationer böra vara representerade, vid en sådan kongress eller exposition som den nu ifrågavrde, men det skulle förvåna mig om icke äfven utan statsanslag åtskillige af våra uplvste landtbrukare finna för sig tjenligt att resa till expositionen för att se, inhemta och från Frankrike afhemta hvad de i nya upfinningar vilja göra sig till godo.
Det är icke nog med dessa 50,000 Rdr; det skulle äfven utrustas ett Kronans fartyg för att ditföra kreatur och åkerbruksredskap, hvilket torde åstadkomma en ny utgift af | denna summa således 7 5,000 Ernt.
Detta anser jag vara det minsta ett sådant företag skulle kosta, och jag tror att det icke kan vara olämpligt taga i betraktande, huruvida ändamålet, som skulle vinnas, motsvarar den utgift som derföre göres, och om icke detta ändamål i alla fall vinnes.
Det är ganska klart och jag drar icke i tvifvelsmål att våra större possessionater, om de kunna få sina afvelsdjur och sin redskap transporterade till Paris för ingenting, hellre begagna sig deraf än att göra det på egen bekostnad, men jag tviflar icke heller på att de hafva så mycken vettgirighet och ambition för sitt eget lands räkning, att ju icke de förmögnare af dem underkasta sig sjelfva en utgift för sådant ändamål; och ega de någon betydligare uppfinning så är alltid tillfälle att få den till expositionen utan att Kronans fartyg behöfva ditföra den, eller statsanslag derföre gifvas.
Det kan visserligen synas inskränkt af mig att opponera mig emot ett sådant anslag, men vi lefva i en tid då statens krafter tagas i anspråk för så många ändamål och i betraktande deraf att man för samma summa skulle åstadkomma mera på ett annat sätt tror jag att det kan anses öfverflödigt, ehuru det visserligen må synas opopulärt att motsätta sig det nu då det blifvit modernt.
Hr Montgommerie har redan erinrat att Hr Hjertås första anförande icke egentligen kan komma under öfverläggning vid frågan om detta Betänk., som endast fordrar ett beslut, huruvida anslag skall beviljas för deltagande i den blifvande expositionen af jordbruksalster i Paris eller icke.
Här har blifvit anmärkt att ett sådant anslag icke torde vara behöfligt, utan att. jordbrukaren på egen bekostnad skulle besöka expositionen och föra hem de redskap som han kunde finna för sig nyttiga och angelägna att använda.
Hr Montgommerie har visat att Sverige icke borde vara orepresenterad t vid en sådan allmän exposition, vi hafva så mycket mera skäl att icke hålla oss undan, som de ut - Den 14 Oktober. 103 sandningar, hvilka gjordes vid den sista stora expositionen vunno en synnerlig upmärksamhet; och då Sverige onekligen såsom jordbrukande land, i fall det fortgår på samma bana som hittills, har en ganska vacker framtid för sig såsom deltagande i den Europeiska marknaden för jordbruksalster, torde det vara ganska angeläget att fortsätta vårt bemödande att få våra produkter kände i utlandet.
Beträffande den föreställningen att sådant skulle kunna låta sig göra utan biträde af Staten, ber jag att få uplysa, efter jag var Ordf:de i den Komité som hade sig updraget att föranstalta om deltagande i den exposition, hvilken förlidet år tillernades, men då blef inställd, att det fordrades ganska stora bemödanden, äfven under förespeglingen att Staten skulle vidkännas kostnaderne för transporten fram och åter af produkterne, för att förmå jordbrukaren att anmäla sig till deltagande i expositionen.
Således är det nödvändigt, om man vill att Sverige skall deltaga deri att anslag meddelas.
Hr Hjerta har föreställt sig att utöfver detta anslag skulle äfven blifva fråga om utgifter för afsändande af ett Kronans fartyg, deri tror jag han misstagit sig, ty just det öfverskott som blifver öfver de af Komitéen begärde 28,000 Rdr
Bko är ärnadt att betacka kostnaden den må tillfalla enskildta eller Kronans fartyg.
Hr Montgom merie:
Hr Hjerta nämnde nödvändigheten af att hushålla med Statens medel; jag vill i det afs:de uplysa om att sådan hushål
Isak tighet blifvit iakttagen af Utsk. K.
M:s föreslog nemi. 50,000 Kdr
Bko för betäckande af kostnaderneför
Sveriges deltagande i den ifrågav:de expositionen, Utsk. deremot har föreslagit 50,000 Kmt af det skäl som finnes i Betänk, angifvet.
Jag måste förklara att jag, för att följa ett uttryck af Hr Hjerta, är med honom lika lrå?>gsynt, deruti att jag alldeles icke kan inse den verkliga nyttan af det anslag som StatsUtsk. här tillstyrkt.
Jag delar den åsigt med honom att de föreg:de anslagen för att befrämja afsändandet till expositionerne i London och Paris af Svenska industrialster voro mycket väl använda, emedan Sverige i slöjdskicklighet uphunnit den ståndpunkt att det kan täfla med utländningen, hvarföre det också var af vigt för den Svenska nationen att de fakto ådagalägga att den i detta hänseende kan mäta sig med hvilken industri-idkande nation som helst; men hvad deremot den nu ifrågav:de expositionen beträffar, som endast har till ändamål att framvisa landtmannaprodukter, så, ehuruväl jag nogsamt känner att Sverige gått framåt betydligt såsom landtbruksidkande nation, är jag dock af den tanke att de framsteg landet gjort i detta hänseende, likväl icke äro till den grad stora att det nu lönar mödan, att för utskickande af några tunnor spanmål eller några få race-kreatur, som ännu icke hunnit räkna 2:dra ännu mindre 5:te generationen af de stamdjur som införskrifvits från utländsk ort, påkosta en sådan summa, helst denna boskapsafvel är en planta, om hvilken man icke vet, huruvida den här i landet kommer att rotfästa sig eller icke.
Det 104 D e n 14 Ok to b er. är väl sannt såsom Hr Montgommerie anmärkt att StatsUtsk. hushållat i någon mån, enär det tillstyrkt i Riksmynt hvad Regeringen begärt i Eko, mea deraf följer likväl icke att hushållningen varit sådan som den bordt vara.
Jag, som gerna tillstyrker hvad Regeringen önskar och äskar, då jag finner det med landets sannskyldiga nytta förenligt, vill deremot icke tillstyrka en framställning, hvilken tydligen visar sig föranledd af en slags fåfänga nemi. att
Sverige skall i detta fall täfla med en mängd andra nationer, som vi i följd af klimatiska och andra förhållanden ännu stå och kanske i många decennier måste stå efter såsom landtbruksidkande nation.
Jag tror således att man skulle handla bäst uti att afslå StatsUtsk:s ifrågav:de Mern.; men om man då ändtligen vill för fåfängans skull att Sverige skall vid expositionen representeras, så må man anslå en mindre summa t, ex. 10,000 Rdr
Bko eller 20,000
Rmt, detta må vara nog att så till sågandes kasta bort utan ändamål, men att taga till en så stor summa som 50,000 Rdr, det anser jag mig icke kunna tillstyrka.
I)å är det bättre, såsom Hr Hjerta sagt, att använda dessa medel för att frambringa produkter inom landtbruket af den beskaffenhet att vi verkligen kunna på en sådan exposition i framtiden täfla med andra länders produkter, hvilket beklagligtvis, synnerligen hvad ladugårdsprodukter beträffar, ännu långt ifrån är förhållandet.
Jag instämmer uti att afstyrka bifall sill StatsUtskis hemställan.
Jag tilltror mig icke att såsom Hr Printzensköld uttala något kathegoriskt omdöme om nyttan eller icke nyttan af Sveriges deltagande i den ifrågav:de expositionen men hvad som ligger för hvar och en klart, är att om Sverige vill räkna sig till civiliserade nationer, så bör det icke hålla sig undan från sådana internationella företag som detta, deri alla andra nationer komma att deltaga.
En föreg:de talare yttrade att den ifråga v: de summan icke skulle inskränka sig till 50,000 Rdr, utan ytterligare utgift föranledas derigenom att Kronans fartyg skulle begagnas.
När Kronans fartyg användes för sådant ändamål, så är det endast fraktkostnad som icke betalas, men deremot är det så många andra kostnader som äro förenade med dessas bemanning &c., att utgifterne i alla fall för Kronans fartyg blifva ganska betydliga och dessa utgifter bestridas icke särskildt, utan af de medel som för detta ändamål blifvit af R.
De härefter först till bifall och sedan till afslag å förev:de Utlåt, framställde proposme besvarades med blandade
Ja och Nej, hvarpå förstnämnde propos. förnyades och sedan svaren härvid utfallit med starka Ja, jemte åtskilliga Nej, Hr Cr. o. Landtm, förklarade det han ansåg
Jag anhåller att få reservera mig och anser att halfva summan hade varit tillräcklig.
Den 14 Oktober. 105 Föredrogos och biföllos StatsUtsk:s nedannämnde d 10 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 142, i anledn. af väckt motion om uphäfvande af skatt å socken-allmänningar; och N:o 143, i anledn. af väckt motion om anslag till aflöning
•åt 2:ne tolkar af finska språket inom Norrbottens län.
Föredrogs, men bordlädes ånyo på begäran af flere ledamöter StatsUtslcs d. 10 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 144, ang:de
Statsbidrag för beredandet af en förbättrad kommunikationsled mellan det inre af Jemtland samt Norrige.
Föredrogs och företogs punktvis till afgörande Bevilln:sUtsk:s d. 10 dennes på bordet lagda Ut,låt.
N:o 26, i anledn. af ytterligare återremiss af vissa delar utaf Betänk.
N:o 10, ang:de tullbevillningen äfvensom af Betänk.
N:o 24, ang:de tullbestämmelserna för artikeln Bränvin och Sprit.
It. o. Ad. biföll ej mindre den anmärkn. som af Utsk. blifvit föreslagen att i tulltaxan tilläggas under rubriken Bränvin och Sprit, alla slag, än ock Utsk:s hemställanden om upskof med vidare behandling af frågorne om förändringar i kredit-uplags-tariffen och om beloppet af tullrestitutionerne, samt lade förev:de Utlåt, i öfrigt till handlingarne.
Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, Allm. Besv.- och Ekon.Utsk:s nedanämnde d. 10 dennes på bordet lagda Betänk, och Utlåt.:
N:o 116, i anledn. af väckte motioner, ang:de omarbetning eller ändring af Kongl. Stadgan för Rikets Allmänna Elementarläroverk d. 14 Aug. 1856 m. m.; N:o 117, i anledn. af väckt motion om förklaring af 2 morn. 11 § i Folkskole stadgan, i fråga om Folkskole lärares pensionering; N:o 118, i anledn. af återremiss af Utsk:s Betänk.
N:o95;och N:o 119, i anled. af återremiss utaf Betänk.
N:o 99, i fråga om ändring af HandelsOrdn. d. 22 December 1846 m. m.
Föredrogos och biföllos Allm. Besv.- och Ekon.Utsk:s nedannämnde d. 10 dennes på bordet lagda Betänk.
N:o 120, i anledn. af väckt motion om utfärdande af Kungörelse, innehållande föreskrifter för resandes anteckningar i dagbok; och N:o 121, i anledn. af väckte motioner rörande SeglationsOrdn. d. 15 Maj 1843.
Hr Akerman, Fredr., upläste en så lydande motion: K. M:s Nåd.
Propos. om Kongl. BergsColl, indragning samt 106
Den 14 Oktober. de förut derstädes handlagde ärenders öfverlemnande till behandling af Kongl. KommerceColl., är utaf samtlige R.
St:r bifallen.
Af många skiil är det af stor vigt, att den sålunda af begge Statsmakterne beslutade förändring, kunde med nästa års ingång taga sin början, men då de förberedande åtgärder som härföre erfordras, icke kunna af Regeringen vidtagas, förrän underrättelse om Ständernes beslut inkommer till Regeringen, hvilket åter icke förr än närmare slutet af detta år lärer kunna ega rum, derest nämnde underd. anmälan först kommer att göras i sammanhang med R.
St:rs meddelande om deras beslut i öfrige frågor tillhörande Sjette Hufvudtiteln, anser jag mig böra vördsamt föreslå det Rikets Högloft.
Ständer -måtte besluta aflåtande af särskild underd. skrifvelse till K.
M. rörande ofvannämnde ämne.
ExpeditionsUtsk. anhåller jag vördsamt.
Remitterades till ExpeditionsUtsk. Gr. Taube, Henning E d v., upläste följande motion:
Den 2 Aug. 1844 var skjutslegan för hvarje häst i allmänhet, vid Gästgifvaregårdarne å landel 16 sk. och i Släderne 20 sk.
Bko, hvarjemte erlades för 1 vagn 2 sk. och för 1 kärra, släde och sadel 1 sk.
Bko. Genom Kongl. Cirkuläret af berörde dag stadgades att, der Entreprenad kommer till stånd, skjutslegan för hvarje häst finge höjas, å landet till 24 sk. och i Släderne till 28 sk.
Bko för milen.
Genom Kongl. Kungörelsen d. 4 Maj 1852 höjdes vid Gästgifvaregårdar å landel, der entreprenad icke finnes, under tiden f. o. m. d. 1 Mars t. o. m. d. 15 Maj, samt f. o. m. d. 1 Okt. t. o. m. d. 31 Dec., skjutslegan till 20 sk.
Bko för hvarje häst för milen.
Cirkuläret d. 20 Dee. 1854, har, med bibehållande af dittills vanlig lega för släde och hjuldon, hvarå fjädersäte icke är, blifvit stadgadt, att för hvarje mil i lega skall erläggas, för med fjädersäte försedde åkdon, 4 sk. för 2-bets- och 2 sk. för enbetsåkdon, äfvensom 1 sk., allt Banko, för sele, som utan den skjutssandes åkdon nyttjas.
St:r, genom bifall till Allm.
Besv- och Ekon.Utsk:s Betänk.
N:o 110, beslutat, att hos K. i underdånighet anhålla: l:o) att »stadgas måtte, att legan för gästgifveri-, håll- och »reserv-skjuts vid Gästgifverigårdar, der den icke i följd af sär»skilda förhållanden är, eller varder annorlunda bestämd, skall, un»der alla tider af året, utgöras i Stad med 1
Rdr och å landel »med 80 öre
Rmt milen för hvarje häst», samt 2:o) bland annat, om de förändringar i Kongl.
Cirkuläret d. 2 Aug. 1844. a) att, med ändring af hvad 5 morn., i afs:de på skjutslegan vid entreprenad stadgar, vid uprop lemnäs rättighet att upbära i Den 14 Oktober. 107 Stad 1 Rdr 20 öre och å landet 1 Rdr Ernt för hvarje häst milen; och b) att, sedan auktions-prot. inkommit, K. M:s Befdiafvande må ega, att, med ledning deraf och efter föreslagne grunder, genom skjutslegans lämpliga förhöjning utöfver berörde belopp, ända t. o. m. 1 Edr 5 0 öre
Ernt för hvarje häst milen, så väl i Stad, som på landet, lindra de skjuts-skyldiges besvär.
Vid desse, dels redan päbjudne, dels vidare ifrågasatte förhöjningar i skjutslegan har dock icke blifvit tagit i betraktande att en mängd embets- oell tjenstemän, samt betjente, enligt gällande Förorda, och Reglementen, äro ålngde, att, utan särskildt ersättning, för Kronans och det Allmännas räkning och behof, äfvensom i öfrigt i tjensten göra en mängd resor, samt att kostnaden för dem att sine tjensteäliggauden fullgöra, således stegras genom hvarje förhöjning i skjutslegan och följaktligen medförer en indirekt lönenedsättning.
Förhållandet är nemi. med de fleste af dem. att de, ehuru antalet af de resor, som de måste verkställa, ej minskats, utan snarare ökars, icke, sedan skjutslegans stegring, erhållit några förbättrade vilkor, och att den reglering, som vid denna Riksdag blifvit med t. ex.
LandtStatens löner, verkställd, endast afsett upfyllande af ett i 40 år erkändt behof af en billig förhöjning i lönerna och godtgörande af en vid sisth Riksdag skedd löneförsämring; hvilken nu skedda förhöjning, för många näppeligen torde upbringa de löneinkomster, som den kommer att tilldelas, till det belopp de skulle åtnjutit om de, efter nu varande hojta varuvärden fått bibehållit sine gamla indelta löner och en stor del af indelta arméens tjenstemän komma ej i åtnjutande af någon förhöjning uti deras redan förut knappa löneinkomster.
Ersättningen för resorna kan jemväl svårligen vid en allmän lönereglering tagas i betraktande, då, i följd af vårt lands oregelbundna administrativa indelning, i 2:ne nästgränsande distrikter reseomkostnaderna kunna vara högst olika och ännu större framstår skillnaden uti från hvarandra långt aflägse distrikter.
Genom bifall till det Utlåt., som, i anledn. af väckt förslag att skjutsersättning enl. rese-reglementet måtte tilldelas indelta Arméens öfver- och underbefäl, samt civilstat vid vissa uti motionen upgifne tillfällen, blifvit afgifvit utaf Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.Utsk. i dess Betänk.
N:o 18, hafva R St:r visserligen erkänt billigheten deraf, att Staten ersätter Militäre, Civile och Ecklesiastika tjenstemän, för en del af deras resor vid förrättningar inom deras tjenste-distrikter; men härvid förekommer, dels att genom detta beslut endast grundsatsen blifvit erkänd, men dess praktiska tillämpning icke medgifven och dels att, om äfven R.
St:r, vid nästkommande Riksdag medgifva embets- och tjenstemän, samt betjente ersättning för en del resor i tjensten, billigheten och rättvisan väl ändock kräfver, att de erhålla ersättning för de stegrade kostnader dem vid de öfriges verkställanden tillskyndas, genom nu begärd förhöjning i skjutslegan, enär det måste antagas, att en tjenstemäns löneinkomster ej, så länge han upfyller sine förelagde åligganden, kan förminskas.
På grund af hvad jag här ofvan haft äran anföra, och på det 108 Den 14 Oktober. att K. M., af skyldig omtanta för Statens tjenares ekonomiska ställning, samt bevarande af deras lagliga rätt, icke må finna sig förhindrad att, till lindrande af den genom skjutsningsbesväret å en del jord livilande tunga, bevilja förhöjning i skjutslegan, så och då, genom R.
St:rs, på Sammansatta Utsk:s ofvanberopade Utlåt.
N:o 18 grundade beslut, att icke f. n. medgifva indelta Arméens öfverocli under-befäl, samt civilstat ersättning för upgifne resor inom tjenstgörings-distriktet, hinder icke skäligen bör kunna anses ligga i vägen för väckande af förslag om ersättning för Statens samtlige embets- och tjenstemän, samt betjente för ökad resekostnad i händelse högre skjutslega varder påbjuden, vågar jag, med stöd af 5 0 § RiksdagsOrdn. väcka det förslag, att R.
St:r behagade för deras del besluta, att de Statens embets- och tjenstemän, samt betjente, hvilka icke, enl. gällande författningar, äro berättigade att erhålla särskildt ersättning för hvarje af dem i tjensteärenden verkställd resa skola, efter det hästeantal dem enl. gällande rese-reglemente tillkommer, för hvarje resa i tjensteäreuden hvarföre ersättning icke särskildt erhålles, af Statsverket undfå godtgörelse för skillnaden emellan den skjutslega, som nu för närv:de erläg ges och den som framdeles kan blifva påbjuden, samt att, för desse utbetalningar, till K, M:s Nåd. disposition ställa ett årligt förslagsanslag af 150,000 Rdr Rmt.
Om remiss till StatsUtsk. anhålles ödmjukligen.
Föredrogs K. M:S denna dag ankomna Nåd.
St:r ang:de ändring af 5 och 0 §§ R:sF:n, i afs:de å StatsRådets sammansättning.
Hr Gr. o. Landtm, framställde att R. o. Ad. torde finna att i öfverensstämmelse med 81 § R:sF:n denna Nåd. propos. borde genast till ConstUtsk. öfverlemnas.
M:s nedannämnde denna dag ankomne Nåd- Proposu- och skrifvelse till R.
St:r. l:o) ang:de pension för framlidne f. d. Presidenten m. m. Frih. Jacob Cederströms enka; 2:o) ang:de eftergift till förmån för Misterhults sockens fattigvård af Kronans rätt till dana-arf efter Lena Hansdotter i Sundsholm; och 3:o) i fråga om eftergift af det f. d. Landshöfdingen i Götheborgs och Bohus län GeneralMajoren Gillis Edenhjelms fidömda ersättnings ansvar för Kronans förlust till följd af LänsBokhållaren Caspar Langlet-s bedrägliga förhållande.
Slutligen anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Utsk. inkomne Utlåt, och Betänk., nemi.: från Den 17 Oktober f. m. 109 Sammanfatta Stats och BankoUlskollet: N:o 29, i anledn. af väckt motion om förhöjning af det å Fullmäktige i Banko- och RiksgäldsKontoret anvisade honorarium; N:o 30, öfver väckt motion om förändring af vissa för Hypotheks-föreningarne gällande föreskrifter.
Sammansatta Lag- samt Ålim.
Besvärs- och ElconomiUtsknttel : N:o 37, i anledn. af väckte förslag till ändringar och tillägg uti de om skiftesverket i Rikets gällande föreskrifter. H. R. o. A. åtskiljdes kl. 4 e. m.
In fidem protocolli, Albert Mitnck.
Lördagen den 17 Oktober 1857.
Justerades 9 prot.-utdr. för den 14 dennes samt pleni-prot. för d. 8 sisth Augusti.
Föredrogs K. M. d. 14 dennes på bordet lagda Nåd.
St:r, ang:de pension för framlidne f. d. Presidenten m. m. Frih. Jacob Cederströms enka.
Hr Prytz, Lars Adolf: Genom den i K. M:s Nåd.
Propos. föreslagna pensionen af 1,000 Rdr Rmt åt Fredr.
Jacob Cerierströms enka har H. M.
Konungen lemnat en gärd af nådig erkänsla åt den af embetsmannens förtjenster, såsom sådan.
Dervid torde jag få erinra om den andel Frih.
Cederström hade i upgörelsen om de Danska Fyrningsmedlen, hvarigenom Staten tillskyndades en ren inkomst af 38,500 Rdr Hamb Bko.
Cederströms förtjenster såsom Riddersman bör det tillhöra R. o. Ad. att erkänna.
Inom detta luis höjdes, under en lång följd af Riksdagar, alltid hans röst med värma och kraft för helgden af gällande Grundlagar, i hvilkas stiftande han sjelf deltagit, och i förfäktandet af allt, som i öfverensstämmelse med dessa Grundlagar, efter hans oböjliga öfvertygelse och åsigter, kunde lända till fosterlandets samt R. o. Ad:s dermed förenade sanna ära och bästa. 110 Den 17 Oktober
Då behållningen nu i Frih.
Cederstöms efterlemnade bo endast upgår till 9,746 Rdr Bko, hvaraf hans efterlefvande enka får en ringa och för hennes bergning otillräcklig andel, lemnar visserligen den nådigst föreslagna pensionen, om den af 11.
St:r bifalles, dertill en vacker hjelp, men jag tror det vara R. o. Ad. värdigt att, med hugkomst af den hädangångnes Riddersmanna- oell
Riksdags manna-förtjenster samt så vidt sådant af det H.
Ståndet beror, höja den ifrågavide pensionen till 1,500 Rdr Rmt; hvilket jag vågar föreslå och begära.
Att detta mitt yttrande må åtfölja remissen af den K. Propos. till StatsUtsk., har jag äran anhålla.