Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dessutom har föreskriften uti 63 §.
Regeringsformen, att ett Creditiv ur Banquen må af Kongl. Maj:t kunna, Under vissa villkor, lyftas, alltid, blifvit så följd, att detta Creditiv saknat all fond.
Man har till följe häraf ansett sig kunna utsträcka Låne-Banquens functioner, utan, att bereda sig fond; och enär utlåningarne blifvit, såsom med fastighets-Lånen sig förhåller, meddelade på längre tider samt befriade från Banquens rätt, att vid påkommande behof indraga demi har Banquens förmåga att inlösa sina sedlar alldeles upphört; och af 2:ne orsaker, nemligen sammanblandning af Lane- och Vexel-Banquen; d. v. s utställanden af Lån utan fond, samt sammanblandning af Statsverket med Banquen.
Denna egenmägtiga behandling af Ban - Stats- och Banco-Utsiottens Utlåtanden.
Banquen beror, i sakernas närvarande ordning, allena af Rikets Ständer.
Banco-Disconten omfattar den största I,|« nefond, som på ett enda sätt och under en enda form utgår.
Beläning af Namn, blott med afseende på säkerhet, innebär icke nödvändigt, att Statens lånebidrag användes jemlikt Statens Intresse; om så sker är det tillfälligt.
Denna Discont-rörelsens verkan, nemi. utan att till princip omfatta Statens intresse, skiljer sig från första Discont-inrättuingen.
Om afsigten med allmänna utlåningsverk bör vara, atc befordra allmänna rörelsens gång och rigtning till allmän välmåga; så måste de näringar och de personer, som närmast deltaga i den allmänna rörelsen, egenteligen njuta understödet.
Sådan var syftningen af det General-Discont-Contoir, som inrättades 1787, hvarom den då utfärdade författningen tydelI— gen vittnar.
Der upprepas på flera ställen, huru genom
Discontens åtgärder nyttiga näringar borde upplifvas, vidmagthållas och understödjas, hvarföre ock Directionen ålades, att med all möjlig sorgfällighet tillse att biträdet af Lån måtte komma heldst dem till godo, som i nyttiga näringar deltaga m. m.
Efter närvarande ställning med
Discont-rörelsen, kan dess rörelse-styrka användas till ökad consumtion af öfverflöds-artiklar, lux, döljandet af personers obestånd, m. m.
Huruvida en sådan ställning bör fortfara eller icke, tillhör mig att här nedan närmare utveckla.
Bihang till Riks-Ståndeus Prot. IS*3 6\tc Sami, Bilag, till Mcmt N:o 20.
xt Ci-iv Stats- och Banco-Utskottens Ulla landen'.
Genom Kongl. Förordningen af d. 13 Julii 1818 stadgas straff för den, som dädanefter beträdes med utgifvandet af skrifne eller tryckte Assignationer och Invisningar, ställde på enskilde personer.
Att sådan assignering likväl tillhörer den enskilde Crediten, så vidt desse papper icke emottagas i upp^ börd, synes mig ostridigt.
Uti det föregående har jag sökt att göra mig reda för beskaffenheten af den närvarande ställningen, så väl i afseende på allmänna rörelsen och välmågan, som de egenteligen administrerande penningeverkens förmåga och verknings-sätt.
Ordningen fordrar nu, att bestämma begreppet och verkningarne af allmänna rörelsen, samt det sätt, hvarigenom de i detta hänseende administrerande
Verk skola uppfylla sin bestämmelse.
De äro desse verkningar: en trefven folkmängd och folkökning, jemna pris å lefnadsmedel, med jemn tillgång, utan trugad afsättning; Näringar, som utvidga sitt område, förbättra och mångfaldiga sina producter, samt lifvas af Handeln; I^andtmannens förnöjsamhet; Närings-Idkarens rigtande sysselsättning; Lego-arbetarnes flit och belåtenhet; Tjenstemannens sorgfria egnande åt Nationens stora föremål, skydd och förkofran ; Försvarsmagtens kraftiga tillväxt eller Stats- och Banco-Utskottens Utlåtanden, clv sysselsättning bland trefne Medborgare, som ej känna henne såsom en börda; Köpmännens, Handelns lifliga företag, ledde af Näringars öfverskott, af förråders rikedom, af ukade redbara, njutningar hos Allmänheten, af Utländningars förtroende; Kunskapers allmänna begärlighet; Ett lifligt, till föremålet enigt, deltagande i National-angelägenlieter; och sluteligen Förtroende till framtiden.
Hvad åter igen angår det sätt, hvarpå Rikets penningeverk skola uppfylla denna sin bestämmelse, så företer sig genast, att det samma måste ej allenast stå tillsammans med Statens allmänna åsyftning, utan äfven medverka dertill.
Statens förhållande i detta hänseende visar sig olika efter de olika begrepp, man i allmänhet gör sig om förhållanderne emellan det enskilda och allmänna i Staten; och den negativa eller ock positiva Stats-Läran införa olika medel och resultat på detta sätt, hvilket jag redan antydt.
Här kan ej vara stället, att framställa en lära om mynt, ehuru de olika begreppen i detta hänseende, hvilka nu äro gängse, väl kunde påkalla den.
Jag återfaller här på den reflexion, soln jag i början redan anfört, att redandet af detta ämne icke synes vara inom Riksens Ständers område; en reflexion, sam ovilkorligen påkallar en annan, nemligen, att ehvad Ständerne än förmå utreda, besluta och till verkställighet genom sine fullmägtige befordra; det samma ändock skall sakna all hufvudsakeligen «.vi Stats- och Banco-Utskottens Utlåtanden} välgörande verkan; sa vida ej samina besluf gillas och lifligen etkännes af Styrelsen.
Hvarje näringsdrift fordrar, bland annat,1 äfven skicklighet och Capital.
Sedan medborgerliga förmögenheten blifvit fördelad ibland Närings-Idkarne och Capitalister, har det blifvit möjeligt för snillet i Naringarne; att ega värde; Ty Credit har ersatt Capitalbrist.
Ett sädant förhållande mellan Capitallöse Närings-Idkare, hvilkas rikedom ligger £ snillet eller färdighet, och näringslöse Capitalister, hvilkas rikedom ligger i materien, kan ega rum, sorn medför den verkan att behofvet, att upplåna, jemt uppväger behofvet att utlåna.
Under en fullkomlig National-Credit, m. fl. omständigheter i Stats-tillståndet, blir det likgiltigt för styrelsen, antingen den negativa eller positiva Statsläran anses böra följas.
Men då denna jemnvigt är rubbad, blir det, enligt den negativa Statsläran, öfverlemnadt åt den enskildta förmågan, att hylla sig sjelf; Ty Capital.behof, säger man, t. ex. inlåckar Capitaler utifrån, och styrelsekonsten hvilar, under denna negativa åsigt, trygg med endast det bemödande att alltid och allestädes upprätthålla den enskilda Credi» ten.
Staten får, för sig sjelf betraktad, ingen betydeke.
Alla förhållanden sammanväfvas med verldens i allmänhet, och man kunde kalla denna synpunct den cosmopolitiska, enligt hvilken äfven Statens uppkomst och försvinnande måste vara likgiltigt.
— Enligt d§n positiva Stats-Lärans grundsatser der - Stats- och Banco-Utskotteris
Utlåtanden, ctvir emot, blir det en Stats-angelägenhet, att Capital icke brister för Näringarne; dea enskilda Crediten, ensam tagen för sig, anses ej tillfyllestgöra JFinance-Regleringer.s behof; det blir en Stats-angelägenhet derjemte att varubeloppet i allmänna rörelsen representeras af mynt , äfven som att denna representation verkar till Narings-lif och allmän välmåga, hvartill fordras den möjligaste största säkerhet i beräkningar och bärgning, och dertill åter att den minsta möjliga fluctuation skall ega rum emellan varu-mätaren och varornes qvantiteter.
Häraf den fordran, att rörelse-Capitalet, skall sätta sig efter varu-beloppet; hvad som uti denna sammanställning (eqvation) felas, mäste regleras genom en alltid gifven möjlighet att tillbyta sig Silfver, d. v. s. vara emot Creditmynt, så väl som Creditmynt eznot vara (realisation); en fordran som ytterst innebär, att, efter som den enskilde ej alltid kan sälja sin vara under inhemsk afsättning, så måste han vända sig till Utländningen , (export) tillbyta sig Silfver (eller Silfvertecken), och deremot kunna åtkomma Creditmynt, som han vill och måste använda i sin rörelse; men Närings-Idkaren bör ej nödgas sälja emot Conjunctur, Köpmannen ej nödgas exportera emot Conjunctur, emedan båda delarne medföra deras undergång; äfven som ingen dera (ej heller Capitalisten) nödsakas köpa eller importera emot Conjunctur.
Häraf varu-lager och, i brist af enskild Capital.styrka eller Handels-vana , Varu-belåning
, Vexel - Civin Stats- och Banco-Utskottens Utlåtanden Diseonfering m. m., och alla dessa åtgärder erkänner den positiva Stats-läran tillhöra Staten- I Stater, som ömmat för sine näringars bestånd, (England) har ir.an derföre under ofördelaktig Conjunctur , tillkommen genom Eandets politiska ställning (Continental-Systemet ), bi t rädt Exporten, lättat afsättningen genom allmänna uppoffringar, (Export-förmåner) för näringarnes vidmagthållande, under visshet att desse uppoffringar mångfaldt ersättas.
Det samma skedde i Sverige åren 1807—11, genom permanent Jernbeläning i Banquen , hvarförutan näringen sannolikt icke varit i dess närvarande ställning.
Den del af rörelse-Capitalet, som den enskilde Crediten (löpande räkningar, enskilde emellan, Skuldsedlar, m. m.) icke besörjer» måste Staten anskaffa (Statens mynt.)
Uti National-yälmagans höjd blir detta mynt endast och allenast, Silfver och Guld eller dess equivalent, den fullgode Banco-sedeln, baserad på ädel metall-valuta, åtkomlig genom en vexel-Banque, sorn på Statens bekostnad måste underhållas, och i denna belägenhet behöfves ingen Stats-Credit, intet Credit-mynt.
Under en mindre grad af National-välmnga och då N, tionen, lik den < nrkilde Capital-behöfvande Närings-ldkaren, vill, under minsta rnöjeliga , ansträngning, lyfta sig allt mer och mer till välmåga, måste National-Crediten användas; ett Creditmynt uppstår.
Vi aro nu i denna stallning.
Syftemålet, dit vi nu skola sträfva, är att komma i den ställning, att Credit - Stais- och Banco-Utskottens Utlåtanden, ciix myntet, som existerar, kan baseras på Silfvervaluta; och frågan, livars upplösning i detta hänseende tillkommer en finance-plan, är: huru skall, i Sverige, Credit-myntets basering på Silfver-valuta verkställas med minsta möjliga National-ansträngning-, d. v. s.
Silfverquantum liggande i Banquetis hvalf?
Svaras: derigenom att Rikets mynt blir tvåfaldigt, nemi. ett Silfvermynt (Banco-sedeln , utställd på inneliggande Silfver af Vexel-Banquen) och ett Credit-mynt (Varu-sedeln , utställd på grund af allmänna rörelsens kraf, d. v. s. pantsatte varor eller Varu* by tes-bevis, vexel, skuldsedel) af Låne-Banquen.
Men liksom Banco-sedeln hemtar sitt anseende från säkerheten af inlösen emot Silfver i VexelBanquen , så måste varu-sedeln hemta sitt äfvenledes från sådan inlösen, eller genom värdet i Banco-sedlar.
Men varu-sedeln ut-, ställd på pantsatt vara eller varu-bytes afhandling, kan ej inlösas vid anfordran, måste tilläggas en ränta, hvarigenom anståndet med betalningen (hvilket motverkar sedelns gångbarhet) lagom uppväges.
Beloppet af denna ränta, hvarigenom Räntesedeln skall equivalera Banco-sedeln, beror Uppå Ränte-sedelstocItens förhållande till den liggande andelen af Rikets mynt , dels uppå hela sedelstockens, (Bahco- et Ränte-) noga afvägning efter allmänna rörelsens kraf, uppå den anstånds-tid med betalningen, hvarpå Räntesedeln lyder, samt uppå gängse räntan i Landet.
Om Räntesedeln förfaller efter 3:ne månaders utställ - ctx Stats■ och Banco-Utskottens Utlåtanden'. ning, dess belopp (t. ex. 5 millioner) unge* gefärligen utgör summan af Capitalet, som i uppbörd och Cassa måste ligga 3:ne månader, samt hela samfällda sedelstocken nätt och jemt upptages af allmänna rörelsens kraf, så ser man tydeligen att denna räntesedel skall equivalera Banco-sedeln, så vida procenten, hvarmed Räntesédeln löper, är tillräck el ig för att locka till den möda affaires-mannen måste använda, att tillbyta sig detta mynt, för att deraf begagna sig för sin Cassa.
Ar räntan för låg, eller ränte-sedel-beloppet för stort, eller hela sedelstocken icke jemt upptages af allmänna rörelsens kraf, så faller räntesedeln under Banco-sedel-värdet; d. v. s, Silfvervärdet.
Ett motsatt förhållande höjer hans värde deröfver.
En liten fluctuation emellan desse sedelmynts-värden (rubbning i equation) kan aldrig förekommas; men är äfven af ingen betydenhet.
För kortare anståndstid er— fordras mindre ränta, för längre, högre.
Riks» gälds-Contoirets Obligationer t. ex. med 5, prC. och 4 års anståndstid, gälla fullt.
Under en ä 3:ne månaders anståndstid med inlösen, torde dessa sedlar löpa med 2 prC.
Man har ingen erfarenhet i denna väg; den måste allt* så försökas.
Men fastän Räntesedeln med o* lika anståndstid och 1 änte-belopp, under samma förhållande emelian Ränte-sedelstocken och liggande andelen af Nationens hela sedelstock, Jean equivalera Banco-sedeln, faller likväl klart, att minsta fluctuation emelian ränte- och Banco-sedeln förutsätter kortaste Stats- och Banco-Utskottens Utlåtanden, clxi anståndstid och således minsta Ränte-ziffra, ett vilkor, som val medför den ringaste mojeliga statsförlusl på räntan, men deremot förutsätter, att beloppet af Ränte-sedelstocken är litet emot Banco-sedelstocken; d. v. s. förutsätter att stort Silfver-qvantum finnes i Banquens hvalf; d. v. s. en större national-ansträngning i detta hänseende.
I öfrigt måste här erindras , att det härvid förutsattes, att intet mynt utställes på annat än vara; d. v. s. att hvarken Stats-skuld utställes såsom mynt eller utlåning af mynt sker på annat än vara eller varu-byte; således intet på blott säkerhet, såsom nu; ett slag af utlåning som måste helt och hållet öfverlemnas åt enskilda Crediten.
Enskild Credit, Namn-Credit, skall hållas gällande, och, om det behöfves, göras gällande.
Dess vsrkan är att minska behofvet af Statens bidrag till rörelse-medels anskaffande, men beloppet af denna verkan är obestämbart, huru den visar sig uti allmänna Rörelsen.
Öfvergången från Rikets närvarande penningeställning till den, hvars Grund-idé nu blifvit utvecklad, bör göras med minsta möjliga skakning, under största möjliga skyndsamhet.
Hvad dervid först vidkommer Styrelsens utöfning efter ett rigtigt Statshushållnings-system, så ligger denna frågas utveckling, till så vida den tillkommer R.
H. Ständer, inom andra Utskott än Stats^ och Banca-j hvadan ctxir Siats- och Banco-Utskottens Utlåtanden, endast nödvändigheten deraf här kan antydas.
Dess utveckling torde äfven vara mera föremål för Kongl. Majrts nådiga omsorger för Rikets väl, än R.
Ständers beslutande åtgärder.
De förändringar åter, som Rikets penningeverk måste undergå, på det att här ofvan intagne villkor måtte uppfyllas, nemi. att Mynt-ut ställ ning endast må eg a rum uppå pantsatte elter försällde varor, men på dem till ett, endast af (Jontroll och Säkerhet begränsadt belopp, komma nu i ordningen att betragtas.
Vexel-Banqueri, hvars idé är en oafbruten in- och utvexling af Guld-, Silfver- och koppar-mynt emot Banco-sedlar, har, efter 1821 års
Bokslut och här ofvan intagne förslag om Riksgälds-sedelstockens öfvertagande af Banquen, följande sedelmassa att i värde upprätthålla: Bancosedlar - - 26,027,428: 13. 1.
Riksgälds-sedl. - 3,751,207: 23. •—•
Tillsammans - 29,778,635: 36. 1.
Deremot fanns i Banquens hvalf efter samma Bokslut Silfver 4,821,388: 37. 4. som å 128 sk. rendera 3,214,259: 8-n-, och Koppar 80,605: 27* 2. 12,937,642:14.9. d. v. s. att reela fonden förhåller sig till sedelstocken, såsom 43 till 99.
Den till Utskotten från Bänquen meddelade uppgift i detta hänseende utvisar, att Banquen förmått upp - Stats- och Banco-U t skottens Utlätanden. clxiii rälthålla Sedlarnes värde under vida ofördelaktigare förhalland?.
Men då allmänna omdömet angående Banquerts stallning icke hunnit beredas medelst dess offentliggörande; då misstroende eger rum angående beståndet af B. H.
Ständers beslut och K. H.
Stander kunna, utan att Kongl.
Maj:t sådant kan förekomma, vidtaga hvilken ’ föränd ring som heldst med Banquens Grundforfattning j då Banquens förbindelse icke kunnat, för mellankommande Lagförändring, af Domstol bekräftas; då vid Realisations-Utbrottet nyfikenheten, Speculationen, tn. fl. krafter, kunde sätta inverkningar emot Banquen, hvilka under Rörelsens jemna gång icke komma i fråga; då deri enskilda Crediten genom Relisationen ovillkorligen skulle återställas, och dess närmaste verkan otvifvelagtigt vore ett lätta peniiinge-omloppet, mindska sedelbehofvet och kanske göra Sedelstocken för stor, hvarigenom en del deraf lätt kunde användas till operationer emot Banquen, heldst under ofördelagtig handels.ställning, o. s. v,; så kan under denna ställning ingen Realisation träda in, utan att medföra omkostnader till dess bestånds försäkrande, hvilka, under andra omständigheter, sorn kunna förberedas, blifva alldeles öfverflödige.
Men sådant hindrar ej Banquen att emot R:dr Specie utbetala % Rtdr äi sk.
Bancosedlar eller 128 sk.; att medgifva insättning af Silfver i större summor (t. ex. minst 1000 R:dr Sp.) på räkning, med rätt att uttaga Sedlar och ega Silfver-tillgången re - cr.xrv Stats- och Banco-Utskottens Utlåtanden. serverad; att framdeles, enär Banquens fonder hinna öfverflyttas från fordringar till Silfver i Eanquens hvalf, verkställa Silfver-utvexling efter samma ziffra, 128 sk., hvilken nu synes 6ätta rätta Handelsvärdet på Bancosedeln.
Detta utbyte af fordringar emot Silfver måste verkställas till det belopp, som erfordras, för att kunna upprätthålla Silfver-värdet, hvilket jag anser, lika med Kongl.
Einance-Committéen, vara ® af Banco-sedelstocken vid Bealisationens början.
Emot den nu varande reela fonden, som från denna stund tillerkännes Vexel Banquen, och utgör nära 13 millioner, kan alltså Vexel-Banquen endast försäkra, d. v. s. Öfvertaga 195 millioner.
Tio millioner af Sedelstocken, äro således obaserade i Vexel-Banquen; dertill skulle nu erfordras ytterligare 6| millioner Silfverfond i Banco-sedlar, hvilkas uppköp eller upplåning skulle medföra en särskild årlig räiite-uppoffring af minst 3 33,3 33^ R:dr B:co.
Om deremot Banco-sedelstocken, återfördes till 19?- millioners utsträckning, och de obaserade 10 millioner förvandlades till Räntemynt å 2 prC., som Uppehölls i allmänna Rörelsen genom osvikelig inlösen af ett offenteiigt Verk, emottagandet i Kronans uppbörd, så vida detsamma inom insättningstiden förfaller till inlösen, o. s. v., berodde tilt sin utsträckning uppå pantsatte Effecters mängd, m. m. enligt hvad, här framföre blifvit anfordt; så skulle upprätthållandet af desse Sedlars värde kosta 130,000 R
Utlåtanden clxv keligen öfvervägd af tle för Lånen inflytande Räntorne, hvarmed afven Banquens underhåll måste betäckas.
Såsom förr anmärkt är, kan likväl icke verkningarne af ett sådant system på förhand och utan försök beräknas.
[Desse Räntesedlars faelopp bör alltså nu endast uppgå till hvad som nödvändigt påkallas af Sedelstockens lämpande efter Varu-beloppet, hvilket åter skall visa sig genom en uppställning af Låne-Banquens tillstånd och de förändringar densamma måste undergå.
Emedlertid följer häraf, och i afseende på VexelBanquen, de beslut: att Silfverfonden årligen skall ökas med t. ex. 100,000 Rtdr Specie; samt att Banco- och Riksgälds-Sedelstocken icke utan motsvarande insättning af Silfver skall undergå den ringaste utsträckning.
I öfrigt torde blifva nödigt, att genom
Banco-sedlars utställande i annan form (hvarvid någon besparing torde kunna göras), samt Proclamas utfärdande för utbytet, skaffa sig redo på Vexel-Banco-skuldens verkeliga belopp; samt att upphöra med Riitsgälds-sedlars ingifvande, sedan nu varande pappers-förrådet hunnit användas.
Enligt beräkningen öfver Banquens årligen disponibla Capital, inflyta år 1824 —' 274,249 ~| 1825 —■ 269,317 | 1826 — 278,958 £> genom Fastighets 1827 —• 281,634 : 1828 — 279,885 J och Odlings-Lånens årliga inbetalningar. —•
Att Lån af förra slaget icke kunna af Ban - txxvl Stats- och Banco*TJts\ottens Utlåtanden. quen vidare meddelas, följer af det föregående; (Häremot ett Hypotheks-System, Litt. A.) och hvad af sednare slaget möjligen kan till Enskiftens lättade verkställighet erfordras, torde lätteligen af de allmänna Lånefonderne kunna meddelas.
— Till följe häraf visar sig Vexel-Banquens ställning sålunda:
Reel fond - - - - 12,937,642: 14. 9.
Fastighets-och Odlings-Lån 6,959,720: 49. 8. 19,8975363; 7- 5- emot Sedelstocken - - 29,778,635: 36. i; då förhållandet blifver såsom 2 till 3.
Att hela återstoden af Banquens tillgångar måste pantförskrifva* för Vexel-Banquens läkning, faller af det föregående klart.
Låne-Banquen har, efter denna utredning, följande tillgångar:
Fordringar på Metallpant 2,006,891: 24. 9. d:o Creditiver m. m. 8,204,463: 39. 3. d:o Discont-Utredning 1,17 1,023: 20.4.
Summa B:co R:dr 11,382,378: 36. 4.
Deremot Skulder - - - 2,238,362: — — efter hvilkas afdrag återstår 9,144,016: 36. 4; hvilka med tillägg af arne års Capital-ökning i Banquen nemi. 1822 och 1823, omkring - - - - - 1,400,000: — —* 10,544,016: 36.
4. samt afdrag af RiksgäldsContoirets ytterligare behof 500,000: uppgå till 10,044,016: 36. 4, Stats- och Banco-Utskottens Utlåtanden, ctxvll som ungefärligen motsvarar den tredjedel af Sedelstocken, hvarmed densamma öfverskjuter Vexel-Banquens reela tillgång.
Hvad dernäst vidkominer I^åne-Banquens disponibla tillgångar, så förekommer bland skulderne Låne-Banco-Capital , till beloppet 885,911 Hulr, hvilka å ingendera sidan kunna uppsägas. Låne-Banquens Rörelse-Capital å Banco-sedlar utgör alltså:
Ofvanstående Öfverskott — — io,o44,ooo. samt ouppsägelig skuld - - 88b,gil.
Summa B:co R:dr 10,929,911. eller nära 11 millioner.
Enligt hvad erfarenheten hittills visat, och hvad de här föreslagne åtgärder kräfva, torde af Låne-Banquen fordras följande Lånebidrag: 1:0 på Metallpanter ä 3 prC. omkring —•
— — 2,000,000, 2;o Till Spannemåls-lagers bil. dande, enligt bifogade Förslag (Litt. B.) för Inrättningen, —■ •— — 2,100,000. 3:0 Pantbara Varor, enligt särskildt förslag (Litt. C.) å 3 prC. — — —• goo,ooo. 4:0
Den under Commerce-Collegium ställde Manufactur-Discont, hvars förvaltning fortfar hos hemäldte Collegiurn, fast Cassan disponeras bland allmänna Lånefonderne, under villkor att Creditivet alltid Ci.xvllX Stats- och Banco-.Utskottens Utlåtanden] hålles förvaltningen till assignering —• — 5:0
Det under H:rr Fullmägtiges i Jern-Contoiret Förvaltning ställde Creditiv, med samma tillägg som ofvan — 6:0 Eanco-Disconten (hvars organisation bestämmes uti Bilagan Litt.
D), hvaraf afsättes för Götheborgs
Stad emot nöjaktig säkerhet 5oo,ooo. samt dessutom i Stockholm 4,5oo,ooo. 7:0
Det mindre Creditivet, som kommer att utställas på Riksgälds-Contoiret, utsattes till 1 million; men hvarifrån dock afgår det spannemåls-lager, som Kongl. Maj:t under vissa villkor kan lyfta till belopp million, så att härtill endast utföres skilnaden, som contant måste i Banco-sedlar hållas Kongl. Maj:t tillhanda af Dilla Creditivet —• 8:0 Det större Creditivet utställes vid denne Riksdag på Banquen utan fond, och blir en tillökning uti Eanco-sedelstocken , som nästkommande Ständer få amortera; dock under - 1,000,000; 600,000.
5,ooo,ooo, 700,000.'
Stats- och Banco-Utsiottens Utlatanden, cr.xix der förbehåll att sådan ut ställ» ning sedermera icke kan komma i fråga, hvadan en Krigs-' Gassas bildning, sorn dock aldrig må öfverstiga det större Creditivets belopp, måste för sig gå, så vida man i framtiden ämnar hålla hvad man nu vill lofva, nemligen att skilja Statsverkets och Riksgälds-verket ifrån Vexel-Banquen.
Jag åberopar härvid min härom hos Röglofl. R. o.
A» väckte särskilde motion, hvilken till Stats-Ulskottets enskilda handläggning blifvit remitterad. '<9:0
Från ofvanstående summa af* drages hvad som nu ligger i spridda Gassabehållningar, eller odisponeradt å Creditiver, m. m., hvilkas behof alldeles försvinner, enär alla Hånefonder komma under en gemensam Central-styrelse.
Härtill kommer Saltpetter-fonden, Krigs» Collegii , Commerce - Collegii fonder, odisponerade Bevillningsmedel, Öfverskotter fran Statsverket , Privatas pengar (t. ex.
Fattig-Cassör, Köpe- och Börd-skill ingar) hvilka kunna Bihang till Rits-Siänäcus Pros, I8a3 Sami, Bilag, lill Mern, N\o 20.
xn ci.xx Stats- oeh Bcnto-Uts&otttns Utlåtanden'. och vid behof böra upplånas, Obligations-fonden för allmänna Arbets-biträdena m. fl.; hvarigenom forde kunna utföras och afdragas — — 800,000»’ så att att hela beloppet af Låne-tillgång för Låne-Banquen utfaller iried — — 12,000,00b» Härvid bör den rättighet tilläggas åt CentralStyrelsen af R.
H. Ständers I.åne-fonder, att för ett möjligen inträffande ögonblickligt behof, öka Banco-sedelstocken med en million, hvilken tillökning dock genast, vid strängaste ansvar, genom Lånefondernes cdncentrering rättas bor; och hvarigenom de varande Creditivernas och Varu-låne-medlens disponerande utom betydlige Cassa-öfverskott är möjligt, äfvensom deras fulla åtnjutande deraf, som dertill äro fullt berättigade.