Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Betåakanäen. vägar pröfvas nodvändige, ensamt bor kun-* na i vågen ligga; hvilket Utskotten jemväl anse böra gälla i fråga om anläggning af nya Lastage-platser, samt trälvägars utstakande och Koppståndares upprättande i Båtleder, der Strömdrag kräfva sådane åtgärder; men Utskotten hafva deremot ansedt de vilkor härvid vara oumgänglige, dels att dylike yäganläggnimgar icke vidtagas eller förordnas, förr än deras behof och allmänna nytta blifvit behörigen pröfvad och fastställd , dels ock, att den enskilde Jord egaren i sådant fall försäkras om ersättning för da förluster, hvilka genom minskning uti jordrymd, eller annorledes kunna uppkomma.
Utskotten hafva derföre trött sig böra tillstyrka, ej mindre att i g- uti 25:te Csp.
BvggningaBalken, må erhålla följande tilllägg :
' Samma.
Lag galle äfven för väg till Hamn, Lastageplats, Varu-Neder lägst) lats , samt emellan Segelleder, B ät leder och Flott - leder; äfvensom för väg till alla sådane ställen ther vägar pröfvas vara jör Varu■» transporter af allmäna nytta och nödvändighetån äfven att särskildt må stadgas, att uti frågor om dylike väganläggningar, HåradsRättan i orten bör i behörig ordning i alla vederhörandes närvaro undersöka och sig utlåta så val om nyttan och behofvet af väganlaggningen , sorn ock huru i sådant fall den må ega rum, samt huru och på hvad sätt enskilde personers förlust af egor, hus eller andre andre anläggningar, som till vägen åtgå, eller genom densamma ska - Lagutskottets BitänkanJen.
413 flas, ersättas bor; hvarefter HäradsRättens UndersökningsProtocoll och utlåtande till Konungens Befallningshafvandes vidare pröfning insändes, och den med Konungens
Be» failningshafyandes Utslag missnöjde, eger att hos Kongl. Majit i underdånighet sig besvära; och torde; i sammanhang härmed, samt på det farten uti Båt- och Segel-leder i öfrigt må blifva obehindrad, det stadgande jemväl, i enlighet med hvad Herr af Wingård fdreslsgit, varda meddelt, att vid framdeles skeende ombyggnad eller reparation af Broar öfver sådane farleder, äfvensom då ny
Bro anlägges, der Bro förut ej varit.
Lucka ovilkorligen skall å Bron inråttas.
Detta öfverlemna® dock vördsamligen, till Riksens Höglofl.
Stockholm den ro:de Maji 1823.
Ankom d. 25 Junii 1823* ,Riksens Högloft.
Ständers Lag- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskotts Betänkande, i anledning af vackt fråga, om öfverseende och förbättring af Rikets Oeconomiskaoch PoliceFörfattningar, samt om 414 Lagutskottets Bctänkanden, Landshöfdingavnes vått att utfärda Vitesförbud m. m.
Röraode dessa ämnen hafva följande Memoriäler blifvit dels till Utskotlec3 ge* roensetmma, dels lill deras särskilda hand* läggning öfveriemaade, nemligen: Ifrån Högloft.
I:o Ett Memorial af Herr Cederschjöld , P. G., sorn faster uppmärksamheten på de brister, hvilka röjas uti nu gällande Lagar och Författnii/ger, och hvilka buster Herr Cederschjöld hänförer till; brist på upphäfvaacie då de blifvit föråldrade och olämplige för tidens upplysning, lynne och ofri* ge fordringar; brist på måsta i antal; brist på plan i syftning och billighet i medel 5 brist på öfverensstämmelse sins emellan, samt sluteligen brist på laglighet i tillkomst; »å«om exempel på föråldrade Lagar anförer Herr Cederschjöld Kyrkolagen, förbud emot öfverfladsvaror m, m., hvilka Herr Cederschjöld anser längesedan hafva bort upphöra, äfvensom alla de, hvilka, tillkomne under ett annat Regeringssätt, finnas till sia natur stridande emot Grundlagens anda, såsom Kungörelsen af den 7 December 1788» sorn stadgar Lifsstraff för dem, hvilka fälla vrånga eller obehöriga omdömen öfve? de af Kongl, Majit vidtagne För* fattningar; att våra Författningar äro alltför Lagutskottets Betdnktinden. 41g talrika, förraenar Memorialets Författare visa sig vid första ögonkastet på de Förordningar, Bref, Stadgar, Kungörelser, Circulairer, m. m. som årligen utkomma; och då desse till en stor del lagga band på den enskilda näringsfliten, störa den personliga säkerheten , samt påkalla ofantliga skaror af Ämbetsmän, yrkas, att större delen af de så kallade OeConomiske- och PoliceFörfattningar tillintetgöres eller åtminstone förenklas; och erinrar Herr Cederschjöld härvid äfven om den mängd ProvicceLagar, som Lanöihöfdingarne tillskapat, och hvilkas skiljagtighet i olika Län, medföra mångfaldiga olägenheter.
Såsom bevis på bristfällighet en i Lagar nes plan och syftning, åberopas större delea af Oeconotniska Hagarne, och ibland andra förbudet af den 50 November £820, emot bildandet of Tal fningsSällskaper, hvars upphäfvande Herr Cederschjöld föreslår, såsom innehållande en alltför stor inskränkning i den ädlaste af alla menskliga rättigheter, nemligen den att genom samtal upplysa sig sjelf och andra.
Lagarnes brister i anseende till medel får ändamålets vinnande röja sig, enligt Herr Ce* derschjolds tanka, nogsamt t. ex af LurendräjeriFörordningen, samt åtskilige PoliceFörfattningar, såsom, att den på svag is drunknade förmenes en Cdristelig begrafning, att den, som utkastar sopor eller annan orenlighet, eller gräfver sand på vissa fridlysta ställen, måste derföre, i bftst af tillgäng till böter, stå flere timmar i hals - 416 Lagutskottets Betänkande«. jern; hvilka Författningar förmenas äfven ådagalägga, att Lagar ne ej alltid öfverensstämma i afseende på straffens gradationer.
Sitt ändteligen Lagarne ej alltid i Laglig väg tillkommit anser Herr Cederschjöld bevisas deraf, att PoliceLagstiftningens område blifvit så ofantligen utsiråckt, ehuru den för Grundlagen är obekant annorlunda än såsom allmän Civil och CriminalLag, i hvilken egenskap den ej kunde stiftas hvarken af Landahöfdingarne i Länet eller af ÖiverStåthåilaren eller ena af Kongl. Majit, utan gemensamt med Riksens Ständer ; hvadan Herr Cederschjöld håller före att de allmänna PoliceFörffittningar, som Kongl, Majit kan emellan Riksdagarrse blifva nödsakad att låta vidtaga, och hvilka derföre närmast kunna jemföras med Lagförklaringar, icke borde gälla längre än till nästa Riksdag, dä det skulle ankomma på Riksens Ständer att Författningen fastställa eller ogilla.
Och har Herr Cederschjöld uti ett ytterligare anförande till Högloft.
Ridderskapet och Adelns Protocoll, den 5 nästlidne Martii, hemställt om upphäfvande äfven af de Författningar, hvilka inskränka friheten för de lägre FolkClasserne, att genom dans och lekstugor siska en oskyldig förströelse.
I anledning af detta anförande hafva Friherre L.
Boye och Herr Carl Trafvenfelt sig yttrat, med bestridande af Herr Cederschjölds Förslag, såsom ledande till oordcingal-, till öfverdrifvet bruk af brännvin, samt till smak för fylleri. sto LigVtskottett
Bet änkan*)s, 4J7 2:0 Memorial af Herr Aug. von Hart* mansdorff, som deruti anmärker såsom ea af de största brister i vår RegeringsForm, att icke Svenska Folket, såsom det Norrska, deltager med Konungen i den Oeconomiska Lagstiftningen ; men då detta icke utan en förändring i Grudlagen kan afhjelpa», hemställer Herr Hartmansdorff nu, alt de mest i ögonen fallande brister, uti den Oeconomiska Lagstiftningen, iönskningsväg måtte anmälas till nödig rättelse; Herr Hartmansdorff anmärker ibland sådaae förmente felagtiga eller origtigt tillkomne Författningar; KrigsArtiklarne och VärfningsStadgan , såsom vådlige för personliga säkerheten ; de godtyckliga ofta förändrade NäringsFörfattningar, såsom i hög grad menliga för industriens och Näringarnes förkofran; öfverdriften i straffbestämmelser, som uti Förordningen emot Lurendrägeri och Tullförsnillning samt SeglationsOrdningen den 12 Februarii 1820, finnas stadgade; till Rätternas olämpliga organisation, hvilkas flesta Ledamöter, bestående utaf TullBetjente, som ega vissa andelarjraf confiscerade varor, icke kunna ega den oväld och det oberoende, som bör utmärka
Do> mareÄmbeiet, och som dessutom, utan studier eller undergåagne Examina , ofta blifvit från hvarjehanda heterogena yrken insluckne ibland TnliBetjeoingea, och med detsamma ibland Rikets Domars:
Folics - LagUtskottits B et änka# litti. *7 4*8 LtgUtskotttti Betänktwien.
Stadganflen, som för ringa förseelser inne* fatta vanhedrande och öfverdrifva straff; Stadgan om afvittringar och Skattläggning gen i Jemtland den 8 December 1820, den förhöjde ExpeditionsTaxan af den 15 Maji 1821, Kongl.
Brefvet af den 18 Augusti >819, om Skjutslegscs ökande:
Författningarce angående Vägare- Mätare- och Bro-pennin* gar; a § af Stadgandet uti Kongl.
KammarRättens lostruction den 2» Junii »8H, att i händelse en anmårkningsfråga skulle angå något Kongl. Maj:ts och Rikets Collegium, eller något annat Publikt Verk, med lika värdighet, eller någon deras Ledamot, eller ock. någon sådan högra Tjensteman, som för sin Tjenstebefattning är endast Kongl. Maj:t redoskyldig, KammaiRättens åtgärd icke må sträcka sig längre, än att, sedan vederbörande fått del af Anmärkningen och deröfver sig yttrat, samt för öfrigt nödige upplysningar inhemtade, till Kongl. Majit i underdånighet insända handlingarne jemte eget utlåtande i ämnet. ”Herr Hartmansdorff inskränker sig likväl^för det närvarande, till följande hufvudsakliga yrkanden: a) Att TullRätterne måtte upphåfvas och de dit hörande mål sedermera vid allmänna Domstolarne upptagas* b) Att de öfverdrifvet stränga Strafflagarne för PoliceFörseelser och TullFörbrytelser måtte göras rimligare och mildare; samt r) Att KammarRätten måtte, genom uteslutande af det anförde Stadgandet i a Lagutskottets Betinkanden, 0. ef dess Instruction, hädanefter blifva lika obehindrad, att till laga kraft och verkan fullföljs anmärkningar emot högre som hit» tills emot lägre Redogörare, för allmän* na medel.
Och har Herr Grefve J. H.
Gyllenborg, i anledning af detta Memorial^ särskildt till Ridderskapet och Adels Protocoll sig yttrat: lill Lagutskottets särskildta hand lagning. 3:0 Memorial af Herr C. Anton Gyllenram.
Herr Gyllenram anmärker deruti olåmpligheten af vissa stadganden uti Kongl, Förordningen mot fylleri och dryckenskap, af den 24.
Augusti 1813, samt ÖfverStåt» hållareÄmbetets Kungörelse den 4 Julii 1817, med förbud emot gästning å Näringsställen, utom vissa timmar på dagen; och yttrar i afseende på sistnämnde Författnings otjenlighet: att consumtionen af Brännvin de sednare åren derigenom icke förminskats; att då det förr för lärdes på flere tider om dagen, men nu deremot på en gång, inom den kortare tid, som Författningen stadgar, arbetarne oftast skall taga en fördubblad förtäring, och derigenom blottställas för böter, fängelse och kroppstrafF; samt att, utom desse och flere uppräknade olägenheter, Näringsldkarne äfven blottställas för mångfalldiga förluster, genom Lagbrott som de svårligen kunna förekomma; hvadan Her* ^so LcgUtskotuti Ettänkandtn, Gyllenram hemställer, att ej mindre ofvannämnde Kungörelse, jemte alla deraf härrörande Författningar i detta ämne, ån ock det för fylleri stadgade ansvar af stockstraff m. m. måtte upphäfvas. 4:0 Memorial af Herr Grefve Job. Hen, GyyllenborgJ deruti, med afseende på den större trygghet, som Hemmansbrukare skulle ega, om en högre Ämbetsmyodighet vöre x tillfälle att pröfva de Kungörelser och Stadganden, sorn Kongl.
Maj-.ts Befallningshafvande i Länen utfärda, hemställer att alla sådane Kungörelser och äfven allmänna föreskrifter, som till Läns-innevånares åtlydnad utgå, borde hvarje månad till JustitceCanct-lleren och JustitceOmbudsmannens granskning öfverlemnasj i sammanhang hvarmed Herr Grefven föreslagit, att aila föreskrifter, som, till åtlydnad ifrån KronoBetjeningen utgå, böra vara af Kongl. Majrta Befallningshafvande gillade, och afven under dess ansvar emanera ; samt alla Kungörelser och föreskrifter till åtlydnad för Länens innevånare, ordentligen förvaras i Kyrkomon till Controll af LänStyrelsens påbud.
Ifrån Vallo fl. BorgareStåndet.
Till Ekonomiutskottets särskildta åtgärd. j:o Memorial af Herr B.
Santesson j deruti, med fästade afseende ä nödvändigheten deraf, att de särskilde ordningar och LagUtskotttt: Betlinkandtw; 421 PollceFörfattcingar, som af Kongl. Majit* Befallningshafvande i olika Län utfärdas, särdeles sådane som angå flere an Lånets innevånare, och skola efterlefvas der, äfven af öfrige dit kommande Svenska undersåtare och fremmande, blifva 1 möjligaste måtto sins emellan öfverensstämmande, hvilket ej hittills iagttagits, enär icke allenast olikheter utan ock understundom fullkomliga stridigheter skola funnits uti Oeconomiska Författningar i ena Länet, emot dem som i andra Län blifvit påbudce, hemstålles, att Ekonomiutskottet måtte inkomma med Förslag, huru öfverensstämmelse uti sådane Författningar skulle, utan hinder uti sakernas administrativa gång, beredas och bibehållas; och föreslår Herr Santesson i detta ändamål, att närmaste Läns Styrelser med hvarandra communicerade deras hvar för sitt Lån utgifne Författningar, samt 2, 3 å 4 Läns Styrelser sedan förenade sig om, att en gång hvarje eller hvartannat år, vid öfverenskommande sammanträden, öfverse och så nära som möjligt förena, hvad som vöre skiljsgtigt, hvilket ännu närmare skulle kunna jemkas då Landshöfdingarne nästan allmänt vidRiksdagarne sammanträffade.
Till LagUt skottets särskildta handläggning. 6:0 Memorial af Herr W. J. Bagge, som deruti anförer, att, enär SjöTuIlsRätterae, med undantag af Stockholm ooh Gö - LngUtskottets Betånknnden, theborg, utgöras af TullFörvaltarén, Controlleuren samt tvänne Rådmän, hvilka i de fleste Stapelstäder äro illiterate, det torde vara förlåtligt, om en Part mi stror en dylik
Domstols förmåga, att kunna bedöm» ma de mål, sorn af densamma handläggas; heldst då han dessutom kan ega anledning förmoda, att någon af Domstolens Ledamöter kunna vara indirecte intresserade af hans fällande; hvadan Herr Bagge hemställer, om icke alla de Mål, som tillhöra SjöTullsRätt att upptaga, hädanefter b ira behandlas af RådstufvuRått samt att GränseTullRätts
I Landet befattning uppdrogs åt HäradsRätt, Ifrån Hederv.
BondeStändet.
Till LagUtskottets enskildta åtgärd. 7:0 Memorial af RiksdagsFullmägtigen AndersDanielsson.
Efter framställning af u* möjligheten att känna alla i Sverige gällande Lagar och Författningar, särdeles dem, «om i Länen af Kongl. Majtts Befallningshafvande utlärdas, upplyser Riksdagsmannen, med flere exempel, olikheten af de Stadgar och påbud, som i särskildta
Län ega rum; och då en oberäknelig oreda skall upp. komma genom stadgandet i Kongl. Brefvet den 14 December 1781, att de uti Oeconomie- och Folitie.mål af Konungens Befallningshafvande, i stöd af Lag och Kongl. Lagutskottets Bttåttkanden.
Förordningar, utsatte och behörigen kungjorde vitén, icke få af Domare eftergifvas, har Anders Danielsson ansett det nödigt, att Lagstiftningen behjertar en sådan oreda och afhjelper hela denna godtyckliga magt , hvarigenom Domstolarne blifva subordinerande under Kongl. Maj:ta Befallningshafvande, och personer dömas i första Instancen efter en Lag, som i andra Instancen med retroactiv verkan upphäfves; på grund hvaraf Riksdagsmannen yrkar, att Kongl. Maj:ts Befallningshafvandes och alla underordnade Myndigheters Lagstiftningsmagt, vare sig påbjudande af vitén, eller åläggande af skylldigheter, eller utfärdande af förbud , i hvad ämne som heldst, måtte helt och hållet afskaflhs.
Vid granskning och jemförelse af ofvanupptagne Memorialer och anföranden , hafva Utskotten funnit desamma hufvudsakligen innefatta följande Förslag och yrkanden: 1:0 Att PoliceFörfattningarne icke må af Kongl. Maj:t utan gemensamt med Riksén Ständer stadgas, sarnt att de, hvilka Kongl. Maj:t kunde anse nödigt vidtaga, icke borde gälla längre ån till nästa Riksdag, dä det skulle ankomma på Riksens Ständer, alt en sådan Författning fastställa eller ogilla. 2:0
Att föråldrade Stadgar borde un* danrödjas, Oeconomiske- och PolbieFörfattringar öfverses, förbättras och till en del upphäfvas, samt Lsgarnes bristfällighet i plan, lyftning och inbördes öfverensstäm - 4ft-i LagUtikottns Betänkande», melse, i anseende till straffans gradationer, i möjligaste måtto afhjelpas. 5:0
Att särskildt afseende härvid borde fästas på Kongl. Kungörelsen af den 7 December I787, som stadgar lifsstraff för den sorn faller vrånga elier obehöriga omdömen öfver do af Kongl. Majit vidtagne Författningar, de strafflagar, sorn emot Lurendäjeri och Tullförsnillning äro stadgade; Förbudet af den 30 November 1820, emot bildande af TnlareSällskaper; Kongl.
Förordningen emot fylleri och dryckenskap sf dea 14.
Augusti 1813* särdeles ar.svaret af Stockstraff; ÖfverStåtbållareÄ.mbetets Kungörelse af den 4 Julli med förbud emot gäst ning å Näringsställen, utom vissa timmar om dagen j Författningen emot en pä svag is drunknadsChristeliga begrafning; Stadgandet af halsjern för sopors utkastande och 6andhemming på förbudna ställen; samt att dessa Stadganden mätte till ea del alldeles upphäfvas, till en del lämpligen mildras. 4:0 Att TuliRätterne matts afskaffas, samt sådnne Mål, hvilka af dem blifvit handlagde, till de Ordinarie Domstolarne förvisas. 5:0 Att KammarRätten må förklaras lika obehindrad att, till laga kraft och verkan fullfölja anmärkningar emot högre, som hittills emot lägre Redogörare för allmänna medel. 6:0
Att Kongl. Maj:ts Befallningshaf-i vandes hittills begagnade rättighet, att gerom Påbud och stadgade
Vitén ingripa i Lagstiftningen, matte upphäfvas eller im LagUtskotttts Eetdnkandm, 425 skråckås, samt, i sednare fallet, de Stadgar och Vites-förbud, sorn i särskildta
Län hittills blifvit utfärdade och hädanefter kunde komma att utfärdas, öfverse* lör att bringas till likstämmighet sins emellan; att alla sådane af Kongl.
Majus Befallningshafvande utfar--/ dadé Stadganden må till JustitixCaccellerens och JustitixOmbudsmanneos granskning insändas: alla Kungörelser och föreskrifter till åtlydnad af Länets Ir.nevånare i Kyrkorne förvaras, samt KroncRetjeniogen icke ega meddela andra föreskrifter, än dem, som af Laiulshöfdicgarne blifvit gillade, och för hvilka desse borde ansvara, samt sluleligen, att de af Kongl. M3j:ts Befallningshafvande stadgade Förbud emot Lekstugor malte upphåfvas.
Hvad sålunda här ofvan blifvit anfördt hafva Utskotten ansett nödigt att till gemensam pröfning upptaga ech besvara; och livad först angår den väckta frågan om rättigheten för Kongl.
Maj:t att utfärda Policc» Föi fattningar, samt att dessa icke utan Riksens Ständers fastställelse skulle förblifva gällande, så finna Utskotten detta yr. hände, som åsyftar ett närmare bestämmande af den Kongl. Maj:t uti 87 och 89 §■ §.
Regering,sFoimen tillsgde Lagstiftsningsrnagt , och således en lörklaring af Grundlagens mening och ordalydelse, innefatta ett ämne, hvaröfver det icke tillkommer Utskotten att sig yttra; men hvilket, jemlikt 53 81 och 83 §• §* RegeringsFormen, tydligen tillhörer ConotitutionsUtskottet* hand - 426 LagUtskotiets Bctänknnden. läggning, då fråga derom i behörig ordning blifvit vackt och fullföljd $ hvadan Utskotten anse sig icke kunna något ytterligare utlåtande deröfver meddela.
Beträffande åter Forslaget om Lagarnes, särdeles de Oeconomiska och PoliceFöifattningarnes öfverseende och förbättring, få Utskotten härvid'förklara, att då, jenom Kongl.
LagCommittérns försorg, förslag till en ny allmän
Lag redan blifvit i flere väsendttige delar utarbetsdt och genom trycket alimäntgjordt, samt de af Kongl.
Maj:t i nåder förordnad Corn mi t terade till samlande och öfverseende af Rikets Oeconomiska Författningar till större delen slutat sirie arbeten , hvilka äfven , tiil följd af Kongl. Maj:ts nådiga Beslut, arn under Trycket, derigenom en Systematisk framställning blifvit beredd af alla sådane Författningar och Stadgar, hvilka hittills endast uti flerfalldige Samlingar och Archiver funnits spridde, hvarf irutan särskildte Committerade blifvit i nåder utsedde, för att, sedan en allmän öfversigt af den Osconomiska Lagstiftningen sålunda blifvit vunnen, detuti föreslå nödige rättelser och föi bättringar j anse Utskol ten , med afseende på dessa, i anledning af förre Riksens Ständers underdåniga önskningar, redan vidtagne åtgärder, något ytterligare, hvad den allmänna Lagen samt de O-Cunomiska Författningarne angår, icke vara att tillgöra, innan sig visar, om några och hvilka förändringar må kunna komma aft deruti vidtagai, så väl i följd af sistnämn - L/igUtskottets Betänkandcn. 427 de rådiga Förordnande, som med afseende å Committéans till regleringen af Rike'8 Styrelseverk afgifne Förslag, rörande de Administrativa Verkens Organisation , hvilket för närvarande är under granskning hos Riksens Höglofl.
Ständer, uti deras Särsk i Id— te Utskott; men då Politie Förfatlningame, så vidt Utskottet ega sig bekant, ic e undergått någon sådan granskning, som i afseende på föiutråmnde Stadgar blifvit veikställd, förmena Utskotten att densamma skulle vara af väsendtlig nytta, och få derföre vördsamligen tillstyrka Riksens Höglofl.
Ständer, att hos Kongl. Majtt framföra en underdånig anhållan, så väl derom, sorn att Kongl. Maj;t läcktes dervid i nåder afse, att PolitieFörfaltningsrne bragtes i närmaste möjliga öfverensstämmelse med Grundlagens jemt gäll inde CriminalLagars anda; att vanårande och Urbota straff för förseelser emot förstnämnde Författningar mätte, så vidt möjligt, undvikas , såsom i ordningsmål icke lämplige, och ofta leda till en skadlig förblandning af Police-våsendet med.
CriminalLagens bestämmelser och tillämpning; samt att vid förvandling af alla i PoliceFörfättningar stadgade böter, desamma kotnmo att anses lika med Vites-böter.
Vidkommande dernäst de särskildta Föfattningar, hvilkas upphäfvande blifvit yrkadt, så finnes desse, dels till större delen röra PoliceFörbrytelser, dels vara af sådan beskaffenhet, att de påkalla en snar förändring; och då Utskotten, med antagande af 423 LsgUtskotttts
Ettnktinden. de grundsatser, att hvarje Strafflag, likasom all annaa Lag, icke b r på något sätt s;å i strid med opinionen, eller tidens och en högre upplysnings fordringar, samt stt sträf-1 fet bör lämpas efter brottets storlek och vigten af det SamhällsFördrag, som blifvit öfverträdt, funnit Kongl.
Förordningen den den 7:de December 1787» innefattande lifsstraff för obehörigt omdömen öfver de af Kongl. Maj:t vidtagr.e Författningar, Kungdrelserne med ansvar af halsjern för sopor3 utkastande och sandhemtning å otillätce ställen, samt vägrad begrafning för den å svag is drunknade, ibland hvilka Påbud Utskotten likväl ense Förordningen af den 7 December 17O7, genom TryckfrihetsLagen åtminstone till sin princip håfven, vara i ett eller annat hänseende stridande emot ofvannämnda grunder, hafva Utskotten af sådan orsak trott sig böra tillstyrka Riksens Högloft.
Ständer, att hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla , det, med upphåfvande af ovannämnde Författningar, andre med rättsgrunder närmare öfverensstämmande blefve tor de fall i hvilke de skulle pröfvas nödige och lagligen kunde ega rum, i deras ställe påbudne.
Om den invändning härvid skulle kunna göras, att dessa Stadgar sällan eller aldrig tillämpas, innefattar detta, enligt Utskottens tanka, så mycket mindre skäl för underlåtandet af deras upphäfvande, som just denna uteblefne tillämpoiDg både ådagalägger ett tyst medgifvande hos Lagskipande magtan ef dera» olämplig» LegXJtskottsti Bttånk<tndeai jj.33 het, och på samma gång undergräfver Lagatnes helgd och anseende, hvilket beror lika mycket på deras rätts enlighet, sorn på deras säkra och oafbruten verkställighet.
I afseende på frågan om upphäfvande af Stockstraff för fylleribrott, får Utskotten åberopa det Utlåtande, som Lagutskottet, den 31 i denna måöad, rörande denna omständighet afgifvit, i anledning af flere dit remitterade Memorialer, angående yrkad förändring uti Kong!.
Förordningen den 24.
Augusti x813 emot fylleri och dryckenskap m. m., i hvilket utlåtande Ekonomiutskottet i denna del inståmdt; och betiäffande Förbudet emot gästning å Näringsställen, Utom å vissa tider på dagen , så kommer Ekonomiutskottet, till hvars särskilda handläggning denna fråga egentligen synes höra, att, i anledning 'af ett rörande detta amne till sistnämnde Utskott öfverlemnadt Memorial, deröfver uti afgifvande Betänkande sig utlåta; hvarförutan och då, i af eende på gällande straffbestämmelser emot Lurendiäjeri och Tullförsnillning, Lagutskottet åligger, att häröfver meddela utlåtande, i sammanhang med den nådiga Proposition, som Kongl. Maj:t i detta ämne till Riksens Idöglofl.
Stånders pröfning öfverlemna?, torde något hufvudsakligt yttrande derom nu icke erfordras.