Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag förmodar och hoppas, at i den tilkommande
Tryckfrihetslagen detta noga bestämmes och förklaras, och föreslär derföre at pä detta ställe denne Lag mätte äberopas.
Herr d-loilenstolys, ^ncler8, wid z:dje Momentet har redan en ward Ledamot Herr Lottittek yttrat sin mening i afseende pä Mick - iZr.8
Den 29 Augusts. msteriella och Commando-mäl m. m., hwaruti jag mig förenar; men fär tillika anmärka, at äfrven bör nogare be stam a, as hwad som rätteligen bör menas med Commando-mäl, för hwilka wederbörande böra kunna anses wara uti answar wid Räds.afgifwande, emedan wi under denna Riksdag erfarit huru olike omdömen warit om Commando-mäl.
Äfwen uti slutmeningen af ä:de Momentet säges, at om enskilda Personers och Corporationers rättigheter m. m. icke bör ens kunna nämnas m. m.
Mig tyckes at äfwen detta täl at nogare uplysas: tp genom at bedöma hwar och. en individu, sä äro ju alla under denna förutnämnde benämning at anse, fastän ej alla sätt eller äga här förmodeligen supponerade Rättigheter och angelägenheter. 30 §.
Friherre läljencrLML.
Ordet mäster r:sta Momentet synes mig böra utgä:
Det är en Contradiction, at en ting mäste ske, hwarom pröfnings-rätt är förbehällen.
Detta torde kunna ändras säledes, "(öfwer de wanliga inkomsterne anses Larfwa, och '-wilken brtst, sedan den af Riksens Ständer godkänd äc, igenom Lewillning f^Uas.'^ Wid zr och 32 Z.
§. gjordes ingen annan anmärkning än Grefwe äs lL Laräio ofwanföre gjort, Zz Z, Den 29 Augusts. iz^9 23 Z.
Herr lvotlliied.
Sista Momentet af denna §. innefattar en föreskrift för Iustitlä-Ombudsmannen, som synes mig böra utgå, säfom endast hörande til hans Jnstruction, och i stället följande ordalag nyttjas:
Iustitiä- Gmbudsmannens wid hwarje Riksdag afgifwande Berättelse, rörande de tfrän Lonungen genom högsta Domstolen sedan nästföregående Riks» dag, utgängne LZrktaringar af Lagens rätta mening, häre ock ti!
Lag-Utskottets Befattning dit denna Berättelse hänwises.
Herr kZblmLn, Slutet af första Moman, tet denna §. förestår jag sälunda:
Under Civiloch Criminal - Lag böra förstäs alla delar af Krigs.Lagar och Författningar rörande Krigsrväsendet.
Jag finner ingen pä klokhet grundad anledning hwarföre
Militairen icke stall njuta samma skygd under Lagar och Författningar som öfrige Medborgare i Riket, och tyckes at sä wida Disciplin ändä lika sä wäl kan bibe. hällas, bör Militairen, äfwen som andre Undersåtare, endast kunna dömmas efter de Lagar och Författningar, som af Konungs och Ständers gemensamma stadfästelse blifwit gällande.
De Krigs-Lagar som hittils blifwit följda, äga icke denna egenskap, och torde destutom behöfwa åtskilliga tillägg och förändringar, som jag önskar mätte kunna rverkställas under warands Riksdag.
At hinder derföre icke i Riksdags - Ord - 1320 Den 29 August!
Ordningen mä göras, är syftemälet för denna min i ödmjukhet framstälda anmärkning.
Dä andra Momentet as denna §. älägger Iustitiä-Ombudsmannen at samla m. m. torde det som en följd häraf äfwen böra blifwa en ffyldighet för Högsta Domstolen, at JustitiäOmbudsmanncn alla sädana Förklaringar tilställa, som jag förestär at här tilläggas. 34 §.
Herr llotblleb.
Angäende BeswärS- och Oeconomiä- UtffottetS Befattningar, kunde ett mera tydligt stadgande icke wara utan nytta, nemligen wid de Orden, om Grunderna för Inrättningar af alla slag, hwarest i stället följande Termer torde kunna nyttjas: Gm Grunderna för Allmänna Inrättningar chwad de röra klpfostrings - och Undecwisnirigswerken, Allmänna Latkigrvärden, Landthushällningen, Bergwerk m. m., eller af hwad beskaffenhet som häldst: Riksens Ständer likwäl obetagit, at om sä nyttigt pröfwas, i afseende pä desse Ärender, förordna serskildt Utskott, pä sätt här nedanföre stadgas.
Detta Utskott skulle härigenom winna en mera bestämd föreskrift, än denna §. synes innehålla.
Friherre Stael von Hollstein, Anmärkts wid de Orden i slutmeningen af denna Z. will Ronungen nä^ot Geconomistt Mä! gemensamt med Riksens Ständer afgöra, at detta Den 29 August!. 1Z2L della uttryck wore twetydigt, och sändes behofde rättelse, emedan om Konungen wille afgöra nä got Occonomiskt Mäl, sä ankomn e det pä Honom at afgöra alla eller endast wista.
Herr von Sckantz.
Med anledning af Z4 , som afhandlar Oeconomie. och BeswärsUtskottets göromäl, wägar jag yttra den önffan, at bestämdt kunde blifwa stadgadt, hwad som egentettgen bör komma under namn af Oeconomie-mäl.
Större delen af de Ärendcr hwilka under denna titul hittils hänfördts, hafwa dels en sä nära gemenskap med Civila Lagfarenheten, dels och et sä offiljaktigt inflytande pä ägande rätten, at de med lika skäl böra tilhöra Konungs och Ständers gemensamma afgörande, som allmänna Lagfrägor; men om denna Urskilning lämpeligen kan innefattas r Riksdags - Ordningen, eller uti nägon serskild
Act bör afhandlas, öfwerlämnar jag til deras ompröfwande, hwilka äga bättre kännedom af Lagstiftningen än jag. SS §.
Herr Klorllenstolye, t anledning af denna §. fär jag erindra, det jag densamma ro. rande förut wäckt en fräga, hwaröfwer Consiitutions-Utffottet med Betänkande inkommit, och anhäller nu endast ödinjukeligen, at när detta Betänkande til afgörande förekommer dä fä ytt
Ira mig nägot deröfwer. ZL §.
Andra Bandet Ll-s 166.
1s22 Den 29 Augusti. 36 §.
Herr XorZen3to!po, i Första Momentet af denna §. »ämnes at Hof - Cantzleren äger den rättighet, at öswerwara Justeringen af Riksdags-Bcsiutct, men ej om han äger den at deruti något förändra.
Skulle han ej det äga, inser jag ej hwarföre han i denna §. nämnes.
Friherre UUjenci-snt?:.
All fräga om flere än de redan upräknade Utskotten synes mig böra förswinna.
Lisei von wolstein.
I den händelsen som i Andra Momentet af denna §. »ämnes , at Constitutions-Utskottet skulle i frågor om nya Utstötts tilsättande äga afgörande rätt när twä
Ständ stadna mot twä, synes mig-at efter berörde Utstött dä utöfwar en Ständers rätt, bör detsamma denna rättighet ej kunna tilerkännas i annat fall, än om det erhälleren sädan förstärkning af Ledamöter, som Regeringsformen i 6s §. utstakat för Stats-Utstottet. 37 §.
Grefwe äs ia (Zsräle, Den häruti utsatte tid af 8 dagar synes mig högst öfwerflödig, och ser jag ingen ting som hindrar at i stäl. let sätta sist innom 3 dagar; ju snarare ett Utstött kan komma i activitL ju bättre mätte det wäl wara. 38 §.
Den 29 Augusti. rz2L detta uttryck more twetydigt, och säledes behöft de rättelse, emedan om Konungen wille afgöra nä got Oeeonomiskt
Mål, sä anbommc det pä Honom at afgöra alla eller endast wista.
Herr vön Leksm?.
Med anledning af z-t. Z., som afhandlar Oeconowie - och Beswärs.
Utskottets göromäl, wägar jag yttra den önffan, at bestämdt kunde blifwa stadgadt, hwad som cgentcltgen bör komma under namn af Oeconomie-mäl.
Större delen af ds Ärender hwilka under denna titul bittils hänfördts, hafwa dels en sä nära gemenskap med Civila Lagfa. renheten, dels och et sä oskiljaktigt inflytande
xä ägande rätten, at de med lika skäl böra til. höra Konungs och Ständers gemensamma af. görande, som allmänna Lagfrägor; men om denna Urskilgning lämpeligen kan innefattas i Riksdags.
Ordningen, eller uti nägon serskild
Act bör afhandlas, öfwerlämnar jag til deras ompröfwande, hwilka äga bättre kännedom af Lagstiftningen än jag.
Sä §.
Herr Korclenstolpe, r anledning af den. na Z. fär jag erindra, det jag densamma rörande förut wäckt en fräga, hwaröfwer Constitutions-Mskottet med Betänkande inkommit, och anhäller nu endast ödmjukeligen, at när detta Betänkande til afgörande förekommer dä fä yttra mig nägot deröfwer. 36 §.
Andrs Bandet 166» LZ22 Den 29 Äugustr. 36 §.
Herr >loräsn5wlpe, i Första Momentet af denna §. nämnes at Hos.
CantZleren äger den rättighet, at öfwerwara Justeringen af RiksLags-Bestutet, men ej om han äger den at deruti nägot förändra.
Skulle han ej det äga, inser jag ej hwarsöre han i denna §. nämnes.
Friherre b.Hstncrsntx.
Friherre 8tsel von tkolsreln.
I den händelsen som i Andra Momentet af denna §. nämnes, at Constitutions-Utffottet ffulle i frägor om nya Utstötts tilsättande äga afgörande rätt när twä
Ständ stadna mot twä, synes mig at eftet berörde Utstött dä utöfwar en Ständers rätt, bör detsamma denna rättighet ej kunna Silerkännas i annat fall, än om det erhäller en sadan förstärkning af Ledamöter, som Regeringsformen i 69 §. utstakat för Stats-Utstottet. 37 §.
Grefwe cls l» Oaräle, Den häruti utsat.
Se tid af 8 dagar synes mig högst öfwerflödig, och ser jag ingen ting som hindrar at i stället sätta sist innom Z -agar; ju snarare ett Utstött kan komma i activite ju bättre mätte det wäl wara. 38 §.
Den 29 Augustt. 1323 33 §.
Herr kellin, s. zg §.
Riksdags-O^- ningen , som förcstär ett nytt Voterings - sätt eller at rösta per Capita r alla Riksens Stan. ders Utskott, Banco - Utskottet endast undanta, git, synes mig wara af den beskaffenhet at den ingalunda kan anses Consiitutionel utan fast mera rakt stridande emot Regeringsformen; som närmare inhämtas, dä det i Regeringsformen heter:
"Röste de öfrige samfält icke efter Ständ, man för man och icke efter Ständ, eller röste Samfält och icke Standswis" som 69, 7>-,97, 98, ioz och 108 Z.
H. ordagrannt föreskrifwa, och som äro de enda undantag dä nägon slags Capita röstning kan komma i fräga, är det lika sä klart som uppenbart at i atta andra fall och dä i Utskotten olika tankar uppstä och voteras stall, at en sädan omröstning mäste ske Ständswis; om intet detta more Regeringsformens uttryckeliga stadgande, hwarföre skulle man dä beswärat sig at utsätta alla de händelser dä an. norlunda bör ste?
Det hade warit en nullitet svin warit owäntad.
Uti Constitutions-UtstotLet, om Protokollet uplyser, har Friherre banner.
Uc-jm, Herr Profesioren Doctor Wickman och Herr Bistopen Doctor ldlorllin, pä lika grunder och, med tilläggande af än flere skäl warit emot en sädan ändring af Grundlagens e§. prit och tydeliga föreskrift, och med deste Herrars tankar äro mina instämmande, jag gär ännu längre; jag tror at en fräga om ändring i Regeringsformen är obehörig at förestäs til af - 1Z24 Den 29 August?. afgörande wid denna Riksdag, och jag är öst wertygad at de, som skulle önsta en sadan Grund, lagens förändring, mäste finna, at om man skulle anse denna sräga säsoim wid denna Riksdag wäckt, för at fä den wid nästa afgjord, wore det alt hwad som Laglikmätig kan fordras.
För min del wägar jag ödmjukeligen yrka at pä de nu anförde stät Z8 §. mä ur Riks, dags-Ordningen utgä och förswinna, säfom aldeles emot den antagne Regeringsformen stridande.
Friherre Uisjencrsiwr.
Af de skäl en af Const tutions - Utskottets Ledamöter Herr Professor Doctor Wijkman fä grundeligen anfört, och jag har äbcropar, afsiyrker jag Votering per Capita.
Men om jag, som banda tor, häruti warder öfwerröstad, — Ogillas i alla fall utlottninaen wid tilfällc af paria Vora, såsom förolämpande, til grunden vrigtig och onödig.
Förolämpande emot den Ledamot som utan wcrkcligt behof borrtwrses.
Til grunden origtig emedan en stump afgör, och kanske uphafwer den klokaste meningen; Onödig emedan inno Utskottens Beslut icke äro afgörande, och intet ondt deraf följer, at saken sedd pä L:ne satt blir Ständen förestäld.
L:do Emedan Ordföranden kan erhålla Votum decisivum. Z:tjo Ewedan Utskottet kan förstärkas med en Ledamot af det Ständ, som efter lottning bertil winner rätt, hwilkcn Ledamot efter noga pröfning bi, träder den mening han finner mäst grundad.
Genom Den 29 Augusts. rZ2Z §3 §.
Herr ?eck!i'n, 7. w. Z3 §.
Riksdags-Ordningcn , som föresiär ett nptt Voterings - sätt eller '<st rösta per Capita i alla Riksens Stänvers Utskott, Banco - Utffottet endast undantagit, synes mig wara af den beskaffenhet at den ingalunda kan anses Constitutionel utan fast mera rakt stridande emot Regeringsformen; som närmare inhämtas, dä det i Regeringsformen heter:
"Röste de öfrige samfält icke efter Ständ, man för man och icke efter Ständ, eller röste Samfält och icke Standswis" som 69, 71,97, §8, ivz och 103 Z.
Z. ordagrannt föreffrifwa, och som äro de enda undantag dä nägon stags Capita röstning kan komma i fräga, är det lika sä klart som uppenbart at i alla andra fall och Lä i Utskotten olsta tankar uppstä och voteras stall, at en sädan omröstning mäste ske Ständswis; om intet detta wore Regeringsformens uttrpckeliga stadgande, hwarföre skulle man dä beswärat sig at utsätta alla de händelser dä annorlunda bör ste?
Det hade warit en nullitet som warit owäntad.
Uti Constitutions-Utffottet, -vin Protocollet uplpser, har Friherre -VlLnnerUeim, Herr Profestoren Doctor Wijkman och Herr Biskopen Doctor döorllin, pä lika grunder och, med tilläggande af än flere skäl warit emot en sädan ändring af Grundlagens esprit och tydeliga föreskrift, och med defle Herrars tankar äro mina instämmande, jag gär ännu längre; gag tror at en fräga om ändring i Regeringsformen är obehörig atKförestäs til Den 29 Augusts. afgörande ivid denna Riksdag, och jag är öfzvertygad at de, som ssulle önffa en sädan Grundlagens förändring, mäste finna, at om man ssulle anse denna fräga säsom wid denna Riksdag »väckt, för at fä den wid nästa afgjord, were Det alt hwad som Laglikmätig! kan fordras.
För min del wägar jag ödmjukeligen lirka at pä de nu anförde ssäl 38 §. mä ur Riksdaqs-Ordningcn utgä och förswinna, säsom aldeles emot den antagne Regeringsformen stridande.
Friherre OUjencrantr. ?lf de ssäl en af Constitutions - Ulssotlets Ledamöter Herr Profestor Doctor Vijkm2n sä grundeligen anfört, och jag här äbcropar, afstprker jag Votering per Capita.
Men om jag, som hända tör, häruti warder öfwerröstad, — Ogillas i alla fall utlottningen wid tilfälle af Vom, säsom förolämpande, til grunden origtig och onödig.
Förolämpande emot den Ledamot som utan iverkeligt behof borrtwiscs.
Til grunden origtig emedan en stump afgör, och kanske uphäfwer den klokaste meningen; Onödig emedan inno Utskottens Beslut icke äro afgörande, och intet ondt deraf följer, at saken sedd pä Line sätt blir Ständen förestäld.
L:dv Emedan Ordföranden kan erhälla Votum deeisivum. z:tjo Emedan Utssottet kan förstärkas med en Ledamot af der Ständ, som efter lottning bertil winner rätt, hwilken Ledamot ester noga pröfning biträder den mening han finner mäst grundad.
Genom Den 29 Augusti. rZ2Z Genom tilökning af En Ledamot kan wäl vcksä möjligt wis den minst lpckliga och rig. tiga meningen fä öfwerwigt, men mindre probabel är at sä händer, dä öfwerläggning hos en tilkommande Medlem stadgar Bestulet, än dä detsamma genom blotta Odet tilskapas.
Wore icke detta sant, skulle det wara en nyttig gcnwäg, at utan Votering lotta stg til Utslag sä sort meningarne markas wara delade.
Grefwe lL 6ar6is.
Ehuru jag aldeles intet gillar omröstningen i Utskotten per Capita, utan önskade pä det ifrigasie den fortfore, som hittils StärUswis, sä länge Lagstiftande Mag' ten är delad i Ständ, ty jag kan ej se stal wara at behandla et ärende i början, efter en annan principe än i stulet; kan jag likwä! än mindre gilla den förestagne och sä ofta r Re. geringsformen päbjudne utlottning, såsom altid obehaglig, ofta stötande för den det träffar; den nya helgd denna nya procedure wunnit, genom de flere fall den i nya Regeringsformen päbjudes, har ej ändrat min öfwertygelse; jag anser den, det oagtadt lika felaktig, och dä den i de delar den i Regeringsformen anbefalles ej kan ändras förr, än nästa Riksdag, önskar jag likwäl at i den ännu ej antagne Riksdags.
Ordningen mätte rättas hwad enligt wär öf. wertygelft ej är rigtigt och i wär nragt siär at ändra.
Skulle Ridderffapet och Adeln (om L Utstötte» Voteringen per Capita antagcs:) rj fiu» na 1Z26 Den 29 August,. kia med Ordningen mera öfwerensstämmande med hwad som stcr i alla Rätter, hwad Co:istitutions- Utstottet sjelf i 66 §. af den projecterade Rikdags.-Ordningen föreslagit, och i det (högst sälsynt blifwande) fall dä Rösierne i et Utstött äro lika, lämna^Ordförande afgörande röst.
Jag tror mig sä mpcket förr böra tilfiyrka detta, som Utstotten ej äga beflutande utan endast förefläende rätt.
Herr kotbliel).
Det är helt och HZllit öfverflödigt, at jag anforer nägra stal och grunder för bibehällandet af det gamla omröstningssättet i Utstotten dä Herr Grefwe äe la Laräio med flere wärde Ledamöter yttra t sig i detta ämne.
De jag hade ärnat andraga, äro hufrvudsakeligen de samma: jag sär Medes endast förena mig , med hwad Grefwe äs ^ <Z-lräis nu anfort.
Men wid början af denna §. fär jag desiutom göra följande anmärkning.
Der stär, Ej, mä lltskott nägot ärende afgöra, med mindre kwatredjedelar af lktstottets
Ledamöter tilstädes äro.
Utstött stulle
Medes kunna afgöra Ärender, om et helt Ständs Deputerade more fränwarande, blott ^ af Utstottets samtelrge Ledamöter more tilstades :
Här mäste derföre enligt min tanka, tilläggas; Ned mindre L af hwarje Stånds Ledamöter i klrststtet tiistädcs äro.
Herr krintz 8 kölä, ?3.nl. Ödmjukaste Anförande til Protocollet.
Dä jag nu ödmjukeligen utbeder mig at, med Höarvälborue Herr Grefwen och Landtmar D. l - Den Lg Augusti. 1825 Genom tilökning af En Ledamot kan iväl ocksä möjligt wis den minst lyckliga och rigtiga meningen fä öfwerwigt, men mindre probabel! är at sä händer, dä öfwerläggning hoS en tilkommand-e Medlem stadgar Beflutet, än dä detsamma genom blotta Odet tilskapas.
Wore icke detta sant, skulle det wara en nyttig genwäg, at utan Votering lotta sig til Utslag sä fort meningarnc märkas wara delade.
Grefwe 6s la 6-rrstie.
Ehuru, fag aldeles intet gillar omröstningen i Utskotten per Capita, utan önskade pä det ifrigaste
Len fortfore, som hittiis Ständswis, sä länge Lagstiftande Magien är delad i Ständ, ty jag kan ej se skäl wara at behandla et ärende i början, efter en annan prineipe än i flutet; kan jag likwä! än mindre gilla den föreflagne och sä ofta i Regeringsformen päbjudne utlottning, säsom altid obehaglig, ofta stötande för den det träffar; den nya helgd denna noa procedure wunnii, genom de flere fall den i nya Regeringsformen päbjudes, har ej ändrat nan öfwertygelse; jag anser den, det varstadt lika felaktig, och dä
Len i de delar den i Regeringsformen anbefalles ej kan ändras förr, än nästa Riksdag, önskar jag likwäl at i den ännu' ej antagne RiksdagsOrdningen mätte rättas hwad enligt wär öfwertygelse ej är rigtigt och i wär magt stäk at andra.
Skulle Ridderjkapct och Adeln (om i Utskotten Voteringen per Capita antages:) ej finns - L.Z26 Den 2S Augusti. na med Ordningen mera öfwerensstämmande med hwad som ffer i alla Rätter, hwad Con. stitutions- Utskottet sjelf i 66 §. af den pro-. jecterade Rikdags-Ordningen föreflagit, och i det (högst fälspnt blifwande) fall dä Rösterne i et Utskott äro lika, lämna Ordförande afgörande röst.
Jag tror mig sä mycket förr böra tilfiyrka detta, som Utskotten ej äga beslutande utan endast förefläende rätt.
Herr Uotlllie-K.
Det är helt och hällit öftverfiödigt, at jag anförer nägra ffäl och grunder för bibehällandet af det gamla omröstningssättet i Utffotten dä Herr Grefwe cl o Laräls med flere wärde Ledamöter yttrat sig i detta ämne.
De jag hade ärnat andraga, äro hufwudsakeligcn de samma: jag får säledes endast förena mig med hwad Grefwe 6e Ir Laräls nu anfört.
Men wid början af denna §. fär jag detzutom göra följande anmärkning.
Der star, Ej mä Utskott nägot ärende afgöra, med mindre kwätredjedelar af Utskottets Ledamöter trlftädes äro.
Utskott skulle säledes kunna afgöra Ärender, om et helt Ständs Deputerade more fränwarande, blott ^ af Utskottets samtelige Ledamöter wore Lilstädes :
Här mäste derföre enligt min tanka, tilläggas; Med mindre ^ af hwarje Ständs Ledamöter i Utskottet tiistädes äro.
Herr krintz skölcl , kaul. Ödmjukaste Anförande.
Lil Protocollet.
Dä jag nu ödmjukeligen utbeder mig at, med Högwälborm Herr Grefwen schLandtmar ff«l - Den 29 Augusts. 1Z27 ffalkens samt Högloft.
Ridderskapet ocb Adelns guNstiga tillätelse, framställa de anmärkningar reid 38 §. uti den projecterade nya Riksdags-- Ordningen, hwartil jag funnit mig äga anledning, kan jag icke underläta at aldraförst för, klara, det jag för min del ffulle hafwa önskat' at Högloft.
Ridderskapet och Adeln icke hade, fränsagt sig den uräldriga rättigheten, at uti Riksens Högloft.
Ständers Utskott, eller Deputationer, hafwa dubbelt antal af Ledamöter, emot hwarje af de öfrige z:ne Rcspective RiksStänden, aldrahälst, som mig wetterligen intet dera af sistbemäldte
Ständ dertil gifwit minsta anledning.
Fast än okunnig om de wärkelige skäl, pä grund hwaraf Högloft.
Ridderskapet och Adelns Med-Ständer, frän begynnelsen, mcdgifwit Ridderffapet och Adeln förberörde rättighet, bör jag likwäl antaga för otwifwelaktigt, at et sädant mcdgifwande icke ffett, utan föregängen öfwerläggning och derwid befundne gällande ffäl.
At et, efter nu widtagne Beslut, blifvande lika antal uti Utskotten af hwarje Ständs Ledamöter, och deraf följande minskning uti hittils wanlige antal af Ridderskapet och Adelns Ledamöter derstädes, kan i den mohn nägot bidraga til Ärendernas skyndesamma afgorande, som kunnige, crfarne och nitiske Ledamöters öfwerläggningar förlängas, genom sädane Ledamöters större antal, det medgifwer jag wisser - 1328 Den 29 Augusti. scrligen; men efter min tanka och öfvertygelse, bör icke endast hafwas afseende derpä, huru fort eller styndefttmt, utan fast mera derpä huru wä! och fullständigt Nrenderne blifwa »rtarbetade; Och derwid torde Ordspråket.
Lie» re ogan se mera än Ett, förtjena at ihogkommas.
Genom mer an 4O ars Domare-befattning, samt mängarigt Ledamotffap, uti Kongl.
LagCommisiion, har jag haft tilfälle erfara gagneligheten deraf, at uti wigtiga
Mål och frägor, siere kunnige Personer yttrade serskilde meningar, ehuru ä ena sidan medförande hinder för ffyndsamheten, likwäl ä den andra gifwit nödige och grundelige anledningar, för de ändteliga Besluten: Riksens Höglosi.
Ständer hafwa rättwisligen förbehällit Sig Lag-Stiftande Magten och rättigheten; men lätom ost owäldigt och efter förhällandet betragta omfattningen och behandlingen hos Riks-Ständen, af siike magtpäliggande frågor!
De ifrän Utffotten inkommande Betankanden, ofta nog widlpftige, blifwa wäl upläste; men huru swart och omöjligt är det icke, at derwid fatta samt öfwerwäga med - ochemot-warande ffäl ?
Och huru sällan händer, at nägon af Standens Ledamöter beswärar sig med, at genom Handlingarnes enffilde genomläsning, taga den nogare kännedom af alla de omständigheter och ffäl, som för et wäl öfwerlagt Beslut äro oundgängelige ?
Pä sakernas eller frä-- gornes Dm 29 Augusti. 1Z27 ffalkens samt Högloft.
Ridderffapet och Adelns gunfiiga tillätelse, framställa de anmärkningar ivid Z8 §. uti den projecterade nya RiksdagsOrdningen, hwartil jag funnit mig äga anledning, kan janicke underläta at aldraförst för klara, det jag för min del skulle hafwa önskatat Högloft.
Ridderffapet och Adeln icke hade, fränsagt sig den uräldriga rättigheten, at uti Riksens Högloft.
Ständers Utskott, eller Deputationer, hafwa dubbelt antal af Ledamöter, emot hwarje af de öfrige Z:ne Respective RirsStanden, aldrahälst, som mig wetterligen intet dera af sistbemäldte Ständ bertil gifwit minsta anledning.
Ridderffapet och Adelns Med-Ständer, frän begynnelsen, medgifwit Ridderffapet och Adeln förberörde rättighet, bör jag likwäl antaga för otwifwelaktigt, at et sädant medgifrvande icke skett, utan föregängen öfwerläggning och derwid befundne gäl. lande skäl.
At et, efter nu widtagne Beslut, blifwande lika antal uti Utskotten af hwarie Ständs Ledamöter, och deraf följande minskning uti hittils wanlige antal af Ridderffapet och A-- delns Ledamöter derstädes, kan i den mohn nägot bidraga til Ärendernas ffyndesamma afgörande, som kunnige, crfarne och nitiske Ledamöters öfwerläggningar förlängas, genom sädane Ledamöters större antal, det medgifwer jag wis - 1328 Dcn 29 Augusti. scrligen; men ester min tanka och öfwertpgelse, bör icke endast hafwas afseende derpä, huru fort eller skpndesamt, utan fast mera derpä huru wäl och fullständigt Ärenderne blifwa Utarbetade; Och derwid torde O'rdspräket.
Flere ögon se mera än Ett, förtjena at ihogkommas.
Genom mer än 40 ärs
Domare-befattning, samt mängärigt Ledamotskap, uti Kongl. Lag, Commitzion, har jag haft tilfälle erfara gagneligheten deraf, at uti wigtiga
Mäl och frägor, flere kunnige Personer plirade serstilde meningar, ehuru ä ena stdan medförande hinder för ffpndsamhcten, likwäl ä den andra gifwit nödige och grundelige anledningar, för de ändteliga Vesiuten: Riksens Högloft.