Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ar ho» nom fordras ekk säkert och wandt öga som ku, bastiat falka betydlighet,, af sä da ne föremål och äswe», dä skyndsamhet bchöfweS, med blotta an'-liek n iräg«r!unda säkert mäta Distancer.
El nog, han hör under »tt hatt asfaitar Landers widd och beffasfenhct^ älwen inhamra säkra statistiska underrättelser som bestämma om och huru länge Troypver af olika Wapen pä hmark ställe kunna stt-ststera, hwad förmän eller hinder kunna »Ipsta af Landers Folkmängd, denttas lynne och böjelse för esler cmol den kiigierande m. m; widare:
Han bör om den trakt der
Armeen eller et detachement deraf ligger iller rör flg, äga .n i mmnet sammanfattad kännedom, och w»d »o, f Hände tillfällen kunna med säker» het yttra sig; O!! större rll r Mindre Corpfer af ett eller flere wap n kim», pä den cllcr den wägcn, den eller den marken nalkas studen, öfwerruinpla honom utan att för rid, ;k >n,as lotti neri honom; huru lang lid behöis för o.ik-l rroupper >'tt efter markens olika beskaffenhet hinna fram; hwad utwäg
,r localen bjuder fienden till dylika företag, hwilka tillgångar äro angelägnast utt bcw ka, med mycket mera soni wid hwarl ^ärstildt tillsäiie kan komma under öfwerwägande.
Hw.un Tett ir Dcc-mbcr.
68Z ^tvem silwer icke den General lycklig som hos si» Fältmättnmgs Corps hor en säker tillgäng kil sadane l lidlrrättcller och rweri cm ?
Hwcm hor med vägo» upuzärkjaivh-l fäljt krigs > händelser, och finner ej E liera oersäiieliga jörlustcr, ja ofta hela sällkäqs olyckliga mgäng härrört as drisi pä en sadan kännedom af Land.k'?
Och denna sällwältnings - Corps wil man färena n ed cn annan Corps, hwars särstilra yrke, wigligt i crr Iand, der Fastuingar wcrkeligcn kunna tjena till söiswar, är mindre wldsiräckl kill sina färewäl, men sordrar nog djupa insigter för desi enkla förehafvande ali enwwt syfiel ärta en man — Jag menar Fortifikation, Fästtiingöbyggnads, Corpsen.
Men, torde någon inwända, tvär »vidsträckta Försivaro linie om Wintern, wär midsträckta kust, dL Sjös elen är öppen, kunna ej bewaras genom Fästningar utan j förra fällt med en rörlig Arm6e och idet sednare genom cn Skärgårds-Flotta jemte Armeen; och som wi esler flere Fästningars raserande ej hajma mänga sädanc qwar, kan Fortifikation nu äfwen befatta fig med andra yrken.
Jag frågor l a, i der sunda fällin tets namn, bär wäl Fältmätnings-Corpsen kedner las sär det otc Fortifikation ej har nog ämnen ntt lyfielsätka fig med?
D-t wore detsamma som atl säga:
C-v ll-riek behöss icke till hela
Dctz antals derföre bär man reducera Infanteriet.
Höglcfl.
Utskottet förklarar alt flera nya Fästningar behöimas till Swerigec- sörswar.
Om här wore rälta stället akt öswerlägga om Krigs.
Wetenffapcns tillämpning för Swerrges nu »varande belägenhet, skulle man kunna staga: hwar böra dcfla Fästningar anläggas?
Wid Landstigirivgsställen?
— Detza äro o - 634 Den i2 December. takiga.
W'd de ställen der öfryerqang kan sse om Wistiern?
Således reid Gritzkehomn och Umeä; ty längre i I?o>r kan öfidergänq sse yä aila pnnkicr.
Det blifwer' dä rwenne Fästmiigsr som ssola onläqgao, och för dem torde den nu warande Forilstcarions-Cory-» ftn wara lii!äcklig, helst sirca Fästningar i ds sednare Zren bliswir ut-^öinde.
Medgikwon» an dctza nya Fästningar äro högst nmkiga.
Sk«st dä Lander endast förswaras genom Fästningar?
Skola c> Troupper alwen möta Fienden?
Men dä Troupper mäste röra sig, sinner man lätt af hwav förut är »ujördk, nvowän» dighercn af en Fälcmäkuinga Ccrps. Widare säger man:
De Officerare af Fältmätning^-Corpsen som cj gä tillbaka kill de Regementet hkvarifrän de kommir (och der N.
B- dera'§ Sr-siloc af andre bliswir intagne) böra komma under Foriisica» tion. Wäl uttänkt.
Skola dä Fällmakare finnas eller ej? i förra säster mäste Fonisicalions-Chefen som ej är skyldra arr känna den tactissa Fälrmärningcn, och som rilläswentyrs ej känner den, inga i ett nytt Studium, just dä hanö hela kunssap och werkningsförmaga n-ycket wäl behöks akt rätt anlägga joch byg« Ja Fästningar, jour är hans rätta ycke.
Men, säg^r man, .Faltmätningen har fordom tillhört Fortificationen.
Ja, fordom, och hmjlken Fältin ä«'. ing ? konsten i sin linda, vtisträckciig för sitt än» danial, snarare et siags Landtmäteri än en te eliss Fältmätning.
Denna konstens begynnelse hos ost som sadan, kan räknas frän Fmssa fLcygustteruigo CerpsenS inrättning, som ssedde är a7?6. D n war wäl grundad pä en mera iussränkt plan än dea rmw wande, men lämpad oster ten ridenö sätt c.ik söra krig.
Och Le Den is De-cnrvcr.. 68Z 'st de Befälhasware ssm i sista kriget och det nyst föregäcndr, auförl Troupp.er torde däst kunna bcwitkna hwad nytta de hast af deli Lcmdskänncdom.som genom denna CorpfenS, ehuru ännu ofuffkomliga arbeten, re» dan war förwärfwad.
Finsta R ec ognocer ing 6 -C o r p se i, war sammansatt «»f ArmeenS Officerare, som cmor ät» njurauve af särskilt tractamenre, gjorde tjenst derwid, same commenderades af nu mera Herr Geuxraleu och Cominenden^eu Friherre ak klockor, hwilken den kr» ben war Oswerste, Löjtnaitt wid ArmeenS Flotta.
Corpsen stod dincre under en 6ste5 Commenderande Herr Generalens befäl j Finland, och war helt och halln oberoende af fertification.
Dm activa tjenstgöring som wrr tvid Rervgnoscerings-Ccrpscn bade Scmimar och W»»tcr, förhindra» de de derwid Commcnderade Officerare att omsatta andra Göromål, hwarsire de fä till Rccogrlvsteringstjenstgöring wid inräktningefis första början commende^ rade Fortifikations Officerare endast wore derwid ert kort rid tjenstgörande, och deras platser besattes af Fulska AcmäenS Officerare.
Dä de af Armöen commenderade
Officerare önskade cxt återgå till tjenstgöring Wid sine Regeimmer, anmältes dek hos Konungen as Commenderande Generalen.
Och Recoguoscerings Chefen föreslog andre man afsende pä Corps.
Nccognoscerings- kunskapen blef härigenom pä kort tid Utbredd i Finsta Armöen, hrvistek war ett af Inrättningens wigtiga föremål, samt sträckte sig omsider liff Rikets Krigs Academie, der den blef en särskildt Lärogren för Cadetterne, aldeles skild »frän den wid Forlifikatiouen brukliga method.
Mm -L5 Derl i^D-ccurbcr.
Men som aila Recognoscerings Corpsens Eice« rare wörö Cemmeudcradc af Regementerne, och ingen war pä Ordinarie Skar, sä följde deraf den olägenheten, att wid FinjPa krigers Utbrott är 178.8 gins go de mesta af detza Commenderade Officerare lill sina Corpser, och Rrcognoscertngs Corpstn hade nära sak, nar det nödiga antal af Officerare i början as sörsta ärctS Campagne.
, Under nämde Krig comnmiderades Recognosce» rings Corpsen af Deh Egen Cb-'s Herr Generalen m. m. st Klercker, som dä war äswerstc j Armeen; och seda» Fortifikations - Chefen Herr Gen.ralén in. m, täsrma nsson blef af Konungen beordrad till Swerige, blef General Klsreksr som Recogno'c.ringv.Ches af Konungen beordrad akt göra General,O.w>rterinästare« Systlan wid Armeen, i hwilken egenffap h >n äfwen hade Befälek öfwer den i Finska Fälttaget wid Armeen Commenderade Fortifications Corps, hwilket befäl han anförde kill Konungens Nädig» Wälbehag.
Sanningen af hwad jag sagt will jag, pä hwM sätt som helst kunde fordras, bestyrka; och kror jag wig haswa härigenom temmeligen tydligt bewist, att ben till Stats UtMtct leumade upgifc, det Fortificationen bestridt någon del af den nuwarande F^ltmäkningS Eorpsers görcmäl, söre denna Corps tillkomst och seda» detta yrket kunnat kallas Fältmätning, är alldeles sgruudad.
Finska Recognoseeringens tjenstgöring fortsattes efter förenämde grunder tillä inrättningen af numarande FällmätningS-Corpsen blrf af Konungen förordnad - Den iL -December. 687 «ad, dä kcjzr Corpser.bleswo sammanstagno och Fälk» mätningL.
Corpsen organiserad ester ca i alla afseende!? suliständigare och mera w-ttmstaplig plan, för arr kun» «r wid cn större sammansättning as Charior eller wid LharranS formerande ölwer Swerige rälta sädane fel, som man wto sammansättningen af Finska Rcognosteringe-Charran war nödsakad akt begä i brist as råd, tiigängar och marhemarista Instrumeiitcr, och hwilka sel hade blifwit omärkliga om dcn första planen endast bliswit sullsöljd; men som ttlltögy t den män Necogno» sc ringen sträcktes in i Landet, och det mi ladan be» tyvenhet, art detta arbete cj kunnat widare fortsättas uran söregängne Triangel» Mätningar.
Herr E-fwersten, Ge«ral A jnkanken m. m. sk fellin hur uri D-st Memorial ut örr FälrinärningSa Corpsen Organis lion; hwarlöre jag anser reira onödigt att uprepa. Jag will endast till Höglofl.
RtdderstapcrS och AdelnS granstnmg framställa söljande:
Igenom freden har Riket emotteg-t en ny grän», hwars Speciella kännedom were i alla assen» den af högsta nödwändighet.
Hwad mera är, säbe» finlier sig Swerige i den belägenhet alt dck pä cn sträcka as nr Mil har wid ett
Krigs utbrott ett o» beräknelig! antal anfasts-puncker.
För art med Swen» ska Armäen förswara en sä läng vverarions linie, blir sörsta fragan efter en sä pölttelig Charta, hwares, ter säkra Operations-planer kunna upgöras; en sadan finnes intet sammandragen och kan ej heller först-ffa§ utan ert gansta mödosamt och wrtlyfrigr arbete, hwar» wid ej allenast en oräknelig hop af Lantrmärare försonade Geomcttista märningar komma art reduceras, Ur tau »ck böra besia rkducrivner igcnom Triangel,Mär» ving» L88 Den 12 Deceinber. uinqar och Rekognosceringar sammanbindas om de skola kunna begagnas.
Utan akk omtala den Utförliga Reeognosteringen iom denna Lands sn acka fordrar, vitt Milirair-Chartan skall blilwa fullständig i alla mili» minska affeenden, och dä Forkisications:Corpsen är kill fullo brbehMcn för dc ull Corpsen hörande mänga are beten, stk underställer jag huxuwida dek nu kan wara rätter tidpulict an indraga FälrmäminqLsCsrpsen, Lä de» som täft är i full werksamhek med ofwannämve ar» bete, hwms kedja och wcrkftällighet inom Corpsen en» däst är känd.
Sättet ött söra krig, är nu mera sä färänbrädt, att dek ej är tjtträckeligl endast känna Gränser» ne emot sina Grannar, sedan man ser färska exempel Uppä, alt snart sagdt alla Rikens Huswudstäder bliswik besökte af Fiendkeljga Armöer, Ulan hela Riketö Militairist?« beskaffenhet fordrar alt kännås, och da will man i Swerige reducera cn Corps, som, i afseende pä Arbeters myckenhet borde wara, fyra ganger sä stok/ -ä man är i owisthct huru länge Freden kmt wara.
Matt kunde wäl inwända härwid och säga alt
Med den af Slätö - Utjkoltct förestagne Weorporatlon Med Fortifieativns-Slaten, kunde desta göromål ända bestridas; men jag fruktår alt ett werkställcmde af nämde incorporalions-project, skulle förorsaka FÄkmälniiigsCorpseus snara och fullkomliga uplöening hwacfvre jag och önskar att Fälkmätnings-Corpjen mätte bibehållas wid dest nuwarande Organisation, och ej dest Arbeten ledas af Dest egen Chef, tills en sadan man kan framställas, s»m med owältighcr, klokhet och drift kan derigeka bäda Corpsernas arbeten; Och denna Man torde snarare finnas bland härföre, bland Laclici än bland Den is
December^ 689 5lmd dem tom. endast idkat ruilircnrissa Byggnings, konsten , och som ti!! afweiilyrö ffrille anse Fältl«iät, nings, Corpsen såsom kiufbarii.
Da will jac, gerna medgifwa alt de kunna förenas under en Chef, men aldrig annorlunda än säsom Utgörande hwardera sin särffildta Brigade.
> Hwad angar kostnaden för FäktmätNingö Corp» sen, sadan som de>, nu är, torde tillätaö injg den anmärkiiing, att det giswes Embetsmän af Militair, Civil- och Preste Ständ,, som hafwa ensamme sä mycket i Lön som hela Corpsen kostar.
Stats» NtskvltelS Förslag synes, att Fortificalions - Statens underhall stiger till en wida större Summa.
Slukcligen får jag anmärka, ätt dä jag gör ett jemförelse emellan den werksamher som är och som astid warit uti kjenstgöringcn wid Forlification och den wid Faltmämings-Corpsen, bade i krigs- och fredsin der, hwars orsaker jag ej wilt bedomina, men som jag haft kilfalle alt oräkneligcn manga gaager se, sä anser jag sätter till denna af Stats, Ulskottet projccte, rade indragning as Fältmätnings-Corpsen, men bibehållande af hela Forkification wara för Faltmatnings» Corpsen sä förödmjukande, all jag anser en Aättmät» uir.gs Officer ester en sä beffaffad reduction ej med nöje kunna tjena wid Swenffa Arme-eu, sedan en mängd af dem bewistat Fälrätgcn bade i Pommern och i scdnaste krig, samt nu derefter skola förgöra bäde befordringsrätt och inkomster; Och är denna re, duction sä mycket mera orimlig, som stera as de Nsgementer hwarifrän Corpsens Officerare äro tagne, nu mera efter kriget ej existera.
Men som jag tillika känner att Riksens Ständers Elars Utskott är sam» Fjerde Bandet pks 45, man - 69» Den 12 December. manson af ganska uplyste
Män, som i de nu omhandlade omständigheter mäste hämra uplysningar af sadane Personer som de tro kiMia gifwa dem; sä frikalsar min fullkomliga böjelse Sr -tö
U skottek ifrän all parliatils för någondera as dessa Corpfer' men jag önskar ock
Mika att den som med sanningslösa upgisler wclal leda Stats Utskottet bakom ljuset, mätte dufwa känd, ej för någon annan orsak än den, att med sä mycket fullkommeligarc öswertygelse kunna rättfärdiga Stats» Utskottets agtnings och hedcrwärda Herror Ledamöter.
Förstörandet af en nyttig inrättning är en förlust för Riket; äfwcn som dest handhafwande och ledande fordrar klokhet, kunnighet och drift om den skall tjetta till ändamälrk.
Ashördes med bifall, och Herr 6iipenbsr§ evhöst pä sin begäran tillåtelse att communicera detta Memorial med de andra Ständer».
Herr krinrrskLlö, kaul ansörde jkrifteligen Protocollet följande:
Ehuru uti Högloft.
Stats,Utskottets nu under öfwerläggning warande Betänkande, med därtill hörande bilagor, de danni omsörmälte »viqtige frågor äro med all aktning och ärkänfta wärd möda och granskning, pä det fullständigaste sätt utredde och afhandlade, wägar jag dock förmoda, det Högloft.
Utskottets nit för det isragawarande ändamalcx, icke lärer medgiswa att de »välmenta påminnelser, som kunna warda gjor.
Le wid hwad Utskottet föreslagit och tillstyrkt blifwa
Med misshag ansedde, hwadan jag också ödmjukeligen Utbeder mig att till Högloft.
Ridderskapet och Adelns uplysta bedömmande sä underställa efterföljande erindringar. Hwad Den !2 December, 6§r Hwad angär de, nri allmänna Urgistö.Staren anflagne r6,doo R:d till beordrande af cnststften uti Skane och Westergöthland, sä anser äswen jag, för min del berötce enffistes-anstalt ieke allenast af mycken fördel för de Hemmanoägare, hwilkas Ägor salunda bliswa ffistade,. nian oek i samma män för der Allmänna eller Riker gagneliga.
Jag mcdgifwer fäledeS gerna, alt det stan begynnelsen war högst nödwändigr art undanrödja det hinder för ifcägawarande anstalt son> kostnaden derwid förorsakades derigenom att Staten widkändeS en sick kostnad elier Utgift, katt sedan 8ay« dets Jnnewänare nu mera under flere förflutna
Är mäste hafwa bliswir öswertyqade om fördelen as Enslkifien:
Och dä detzukom StatS^WerketS swaga belägenhet fordrar all möjelig besparing, sä är der esree min ranka bade nödigt och billigt act ofwanberörde Utgifrs.
Summa i6,oc>s R d som för sein är eller till nästa Riksdag gör Zdooo R-d, besparas till andra mera oundqängeliga behof» Vörandes jag ljkwa! härwid trllägga i:o Alt, sin för redan wärkstälde Enffiflen, nägre kostnader ännu äro oliquiderade, sä böra de såsom likmätigt hittills warande författning päraknade att as allmänna medel godtgöras, sälunda wederbörande ärsältas, samt 2:0
Art l den händelse, wid förenämnde Fem ärs förlopp, befinnas ffulle det EnlfkrjfteS - anstalten, genom saknadt allmänt understöd uti näston wärkelig mahn blifwit förfelad samt Stats Märket under tiden wunnilS förbättkadt tillstånd, sä synes dä bliswa rätter tid att efter sig företeende omständigheter förordna hwad som till ifrägawarande ändamäls minnande mä bliswa tillgörandes.
Säsom anledning till mitt omdöme i denna fräga, torde der för öfrigt tillä» tas mig omförmäla, huru som dä för flera är sedan Stöid Skiften i Sawolax befaldes och sörordnades, Hem - 692 Den 12 Dceember.
Hemmans-Ägarne därstädes frän början mäste bestå hela förrättnings-kost,ladén, ehuru Kongl. Majit och Kronan dervid tillskyndades bctydelig fördLl och winst, dels genom et! högre Hemmantal, dels genon> dispo» sition af en myckenhet sä kallad öfwerlopps»jord, hvilken kostnad blott pä Coupio Socken utgjorde nära ivid Zo,ovO N d.
Pa underdänig ansökning om lindring härutinnan, biföll wäl Konungen stukcligen, alt hälften af berörde kostnadssnmma stulle af Skars» Medlen godtgöras, mcn den andra hälften mäste Hem» uian6>Ägarnc vidkännas.
Huru mackel mera skäl är da icke dertill att nu ifrågavarande Euskifreskostnadec köra hädanefter salla Jord-Ägarna till last, da de, ensamt hafva, deraf den vcrkeliga föidelen; Och Staten deruköswer såsom efwan sörmäldt är, redan dera gjorr sier kostnad.
Uti Staten för vitterhet m. m. är Kongl.
Svenska Academicn bibehälien vid den Summa af, 2ZOO R:d som Akademien ifrån början blifvit ansta, gen.
Men, som Academicn, ester den tid som berörde Summa wardt anordnad, ärhallit en belydelig inkomst genom ingifvande as Post- och Inrikes Tidningarne, sä tror jag mig hafva anledning förestå, att åtminstone nu tills vidare, uyder SratS-WerketS högst knap» pa tillgäng, förstnämnde Summa varder nedsatt till rooo R:d samt ;oo R'.o således besparda.
Beträffmde de 8062 R:d, som f. d.
Konungcrr eif Statens-Medel anordnat för Hennes Kongl. Hög» hct Prinsessav 8»i>n7/v såsom ersärkuing för Hennes Kongl. Höghets förlust af förut ägande in» komster frän Abediste«Stisters
Qvedlingburg; sä ock i den händelsen ox. K.
H. ester det berörde inkomst blef att Den 12 December. att påräkna i Mende derä, efteraifwit något af hwad H. I.
H. af Staren förut warit anstagetuhwllket sag icke kan känna, sä är ostridigt, att en dylik mistning, änskönt öfwerstigande sörstnäninde 8062, R:d bör wid uu inträffs,ve förhållande, ärergä, men om Hennes Kongl. Höghet af Staten oaskortadt ärhäller och'njuter
Dest bestämde summa, sä får saken ert annat utseende; och Statens wärkeliga förbindelse kan icke sträcka st g vermö swer.
Mätte likwäl härwid icke »bemäld! lemnäs, att om beslutet i denna scaqa end st skulle blifwa beroende pä den undcrdäniga wördnad och tiligiswenhet, som HsnyeS Kongl.
Höghet bade är berättigad tils och wärkeligen äger af Swensta Folker, sä kunde wisstcligen icke nägon staga äga ruin, om ofwannämnde 8062 R:d. indragning; men dä Staren- — om jaA sä mä tala, fattigdom niorfäger alla.utgifter, som rättmäteligen kunna besvärs och nndwikas; Och dä jag detzutoin är försäkrad, att Hennes Kongl. Höghet med ömt deltagande uti det gemensamma Fäderneslandets bekymmersamma belägenhet, för Egen Hög dest åtminstone för det närwande, destomindre yrkar biber hällandet af medberörde sä kallade stadeständs Summa, som ty förutan och oberäknad: afkowsten as Tullgarns kungsgärd, Hennes Kongl. Höghets Ordinarie Stars anslags-Summa är ;ooo R:d högre än dea Summa, som Riksens Ständer uti Stars-Werkets uu warandc ställning, anfl«gir såsom Stal för Hans Kongl. Höghet Kron Prinsen, sä torde jämwäl osta omuämnde 8062 R:d kunna blifwa att päräkna såsom Stats-Catzans besparing. Wid f. d.
KronPnnsens
Stat förekommer efter mm kanka, såsom anmärkningswÄdr huru som ä erm sidan f. d. Kronprinsens
Dansmästare och Språkmästare, än» Den 12 December. änskönt först ägande löst » om pensioner, likwäl blifWjt derifrån Uleflmne: Att Eondnctcmen ttslsnck,. som förut warit f. d.
Kronprkisens Kirmastare, icke heller bliswik med någon pci.sion istäotrmni-u, st ink att likaledes Kuskar, Förödare oest RidLräligar nied detta ars flut förlora deras länck; M'N-atf 'däremot Högloft. II?
sr ottel ä andra sidan tillstyrk: följande pens sioncr nämligen:
För Haris Epöeflence m. m.
Herr Friherre s!awsl såsom st d. P infens förut marande Gouweneur - - , R:d 2 ZZZ 16 si.
För syra Cavaillerer a 2?o R:S 1000 -r ^
För P o''esioren ittstt re. ^oo - s
För Kammartjenarcn Qarsteis iAO e - Dttv Hlm.ibf i;o - » AkäderlDan Almguist. - » Och Waarmästan'!' k.nn iflrstm, som förut jenite Kostt p nningar undsatt ! ic>, nu mer endast. 6o , - Wid det förhållande som med st d. Kron Prim fen nn inträffat kan wisierligcu den fragen, äga rum, pm icke alla oswansöriuäldte löner och deffutioncr nu mera döra upphöra och sörswinna:
Af dylik anledning har förmodeligen Högloft.
Utskottet söreflagir de först, nämnde indragnjngarne; Men huru med en sädan indragnlngs-pcincipe, Höglofl:
Utskottets tillstyrkande af ostvan anförde Pensioner mä kunna förena ldet, hay såsom oswan sagt är, ädragik sig min upmärksanchet och det sa mycker mera, som hwad Hans Exellence Herr Friherre kamel beträffar, jag tror mig böra olwifwelaktigt antaga, att Hans Ereelence hwarken hök, eller sinner lämpcligit att, ifrän desi Fädernel KNSS utblpttc^ de^Statöl-Casia upbära större Pension än hwad i för» Den i2 December.
695 ra tider Herrar Riksens Råd crhöllo nemligen 656 Red. Z2 H; I likhet hwarmcd, man icke verutöswcc jag ock wägar ödmjukeligen tiästprka denna Pension.
Och widkomande de öfrige ofwanberörde af Scakö-Uk, skottek sörestaqne Pensionerne, sä mäste det wäl wara till förmodandes, art genom Pensiouärernes befordringar kill sadane Sysilor elier Beställningar, hwarwid sag« de Pensioner kunna umbäras, dctze Statens Utgifter mage förswinna och uphöra; Anseendes jag i öfrigt för min del billigt wara att åtminstone oswannämnde Språkmästare och Danö-mästare, med afseende pade löfrén som dem warit gifne, warda med deras halfwa ^öncr pensionerade.
Uti Häglof!. StatS-UtskottetS Betänkande är wäl med ömaste talesätt Statens Pcnninge Löntagares sivara belägenhet omförmäld, men ingen' wärkelig hjelp däremot föreslagen.
Jag bestrider ingalunda att St:rsWerketS tillstånd för det närwarande, icke medgifwer hwad som t denna delen rättwisligen borde göras, men mig matte gunstigt förlams, om jag tror ail med besparing uti andre wägw nägot kunna kill de livandes tillfredsställelse åstadkomma, om Häglof!.
Utskottet, som förmodeligen äswen inhämtat kännedom deraf, behagat upgiswa beloppet as den totala Summan, hwartill Lönerne för de Embetsmän, som of Statens Medel endast upbära penningelöner, sig bestiga sa hade man till äfwentyrs kunnat nägot mera sannolikt bestämmas möjelioheten af en nn tillgörande början med Vesta löners förbättrande.
Emedlertid wägar också jag nu, af sadan anledning taga mig friheten ödwjukeligen hemställa om icke Högloft.
Utskottet matte blifwa anmddadt icke allenast att till Riksens Högloft.
Ständer upgifwa efwan omsörmälte Lönebelopp, utan ock att 656 Den 12 December. att ester närmare .
Kfnierwägande deraf, om och hmsd tillgång tili samma Lötrsrs 'fdrhäLrrarrde ma kunna birst' wa, Med widare utlärande i den delctt inkomma.
Ivg njuter icke sjelf nägon Lön ifrån Stat ms Catza; jag har föijakreligen icke »agot xgel Jnkr sie tili denna min n; orion, sa myckel mindre, söm jag pä
Min ålderdoms återstående dagar ätnSjes med den löne lott som - jag innehafwer; Men.mg har under snart §0 ars tjenstetid, med penninge lön, med brkymnj-r hast tillsatte, cr/ara knappheten af delta lönmgssätt:
Och enär jag såmedelst kan med säkerhet dvmma öfwer penn inge - lömagarnes ömkanSwärdH belägenhet och lidande i allmänhet, ffntte jag anst mig desto mera brsuftig om'jag dä,'mitt kall 'det"nu littar r, underlät ack yrka desi lidande Enrbetsmäns möjeligaste k» stred c sta llän de som jag tillika gör mig förhoppning derom, att Rckstns Högloft.
Ständer allmänneligen täckas finna bade billigheten cch rättwifan af min sra!?isiäl!!>ing.
I anledning af den ml Högloft.
Stats »Utskottets Förslag, för Ärmsens beklädning uptagnr summan 140,0^0 R:d, får jag ödmjukeligen erinra, att. ett ganska stort partie Engelska kiädeu ännu finnas 0» anwände sch ast derigenom mycken besp'risig af berörde beklädningö-summa bör kunna minnas; Alwen soy; der bör wara titt förmodandes, alt om de öfrige efter Kriget befinteliga öfwerblifne bttydelige för» räder af alia stag warda med tillbörlig försigtighet försalda, derigenom likaledes erhalles en icke fä obe» tydelig tillgäng, som icke eller af Högloft.
Utffottet blist wik päräknad.
En fullständig kännedom häraf lärer Högloft.
Stats,Utffottet icke underlåta att söka, för . art Den 12 Dce mbcr. 697 a!? deruyvZ grunda
Desi omdöme öfwer anwändandet as i frätza we rande förut icke pgräknade tillgängar; - M n emedlertid kan jag ' icke dölja min önskan att de sa>nma, med flere hwayil! äntra' anmärkningar och besva rings Förstagen kunna föranleda, matte sa amvändas'M grundläggning för en sond till här.oftvanföfe'- af NUA lirkade förbättring
Nti pelminge-lönragarnes wilkor.
Slttkeligen och scku,,hwad angar 'den säkallade indragnings Sktt-.u, Höaioft.