Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utdrag af Protocollet, hältet hos Högloft» Rroverskapet och Adeln wid Urtima Riksdagen i Orebro d. i3 Julii 1812.
S. D. Föredrogs ä nyo allmänna Besmärsoch Oeconomiä Utskottets den 16 sistledne pä bor. det lagde memorial, innefattande förslag till jemkning mellan Noksstandens meningar rörande bränwinSbrämiingen, hwilket Högloft.
Ridderskapet och Adeln Den 18 Julli. 337 Adeln i hwad som rörer de oeconomiska delarne deraf biiöu, sam! bestst, akt med öfwerlemnande af Oeconomiä U stokkets förslag, Bewillnings-lltffoltet skulle förestå de grunder v.y del belopp af bewillningens utgörande för branwins bränningen, som densamma kan för dest del, och i sammanhang med de öfrige bewillnings grunderne sinna ljenligast, dock med förbehåll af Ridderstapek och Adelns ytligare pröfnings rikt deröfver, dit supra. S. D. Föredrogs ä nyo, Stats.Utstottets den 17 Julli pä bordet lagde Betänkande, angående Riksdagsmannen Lric Ilrukes frän Carlstads län memorial om befrielse för tack enis bergslagarne frän ,o:de tackiärus afgiftenS erläggande, och gjordes derwid sadane anmärkiungar, som ansägos hindra dest gillande, semle hwilka anmärkningar sam. ina memorial till Stals-Ukstolkck blef äierremiueradt.
Iklt supra.
Föredrogos ä nyo och biföllos följande Slats-Mstottels den r? sisil. pä bordet lagde betänkanden: 1:0
Angående allmänna magazms inrättningens förmaltning. a-o Angående Cönkoirs Skrifwaren ^ 6. 5?3näabl8 genom Herrar Fullmäktige i RiksgätdsContoirct anmälde ansökning att såsom pension fä upbära de ivo R-.dr, han, pä Riksgälds
Conloirets cpspectance stat innehar. z:o I anledning af Riksdagsmannen >!lls 5v>en8lon8 fran Guteberg hos hederwärda Bondeståndet ingifne och til!
Sta.'s-N>ffottet remitterade memo 2lndra Del. N:o 22. ZZ3 Den r 8 Juli». memorial angående gamla och söndriga Banco- och Riksgälds sedlars emottagande i upbörden. 4:0 I anleoning af Kongl. Majus nädiga strifwelse den 23 sist!
Junit samt Wallost.
Borgare-Ständeks remist den 20 i samma mänad, rörande Malmö stads genom dest Riksdags fullmägtig, Herr Commerce-Radet och Riddaren af Kongl. Wasa Orden L. N.
Korälinäti gjorda anhållan, om etl län af 40 a zo,ooo R.dr Banco till upbyggande af Castern och stall i berörde stad för der inqvarkerave z Esquadroner af Mörnerska Hustare» Regementet 5:0 Angående Herr General Adjutanten och Ofwersten m. m- Grefwe I^örvenKMms memorial, att antingen de reducerade Officerarne wid f. d. Swensta Gardes Regementet, mätte lika med officerarne wid f. d. östgötha Cavallcrie Regementet och Adelsfanan, fä bibehålla sina lönings förmäner pä lifstid eller ock deste'sednares inom nägon wist tid indragas, i likhet med hwad för de förre blifwit bestämdt. 6:0 Angående Riksdagsmannen Häkan ^larssons frän Jönköpings län memorial om indragning till Kronan af Ädelfors gulbwerk med vest tillhörigheter samt deras försäljande styckewis ä auction. 7:0 I anledning af Riksdagsmannen Lrlc jpaulslcms frän Elfsborgs län till hederwärda Bonde-Ständet ingifne memorial, angäende nödwändigheten af en författning, som tydligen, antingen Mäter eller förbjuder Discont-werkens inwisningarö emottagande i upbörden. 8:0 I anledning af Herr Commerce-Rädet L. tt.
Denis Julli Z39 L. kl. 8ar>teskon8 memorial om anslag af statsmedlen, cul anwändas til! winnande af säker kännedom as Sweriges Statistik 9:0 Angående Riksdagsmannen ^näers peterskonZ frän Skaraborgs län memorial om flatteköp ä Ohlsrorps Kronosäteri i Skaraborgs Län» (It lupra.
S. D- Föredrogvs a nyo och biföllos allmänna Beswärs- och Oeconomiä-kltftvltels den 17 Julli pä bordet lagda memorial: - i:o Angående medlen lill folkets och landets förbättring. 2:0 Angående utmägar till fabrikernes nphjelpande i Riket m. m. z:o Om uplifwande af enftisten i Skaraborgs län. S. D. Föredrogs ä nyo, StatsUtstkottets dell 17 sist!, pä bordet lagde Betänkande i anledning af Kongl.
Maj:t nädiga proposition den Z Junit 1812, om nödwändighelen af en stuteri inrättning uti Skäne, samt att de i Malmöhus län belägne Flyinge och Dahlby Kungsgärdar dertill msga anwändas; och dä derwid sädane anmärkningar: gjordes, som ansägos hindra desi antagande, beftöt Högloft.
Ridderstkapet och Adeln, att samma betänkande, ätföljt af vefta anmärkningar, till Utftottet skulle äterremilteras.
(It supra.
S. D- Föredrogs ä nyo Lag-Utstorrels, bett ,7 sistl. pä bordet lagde memorial, rörande an swar för bränwins och andra starka dryckers omättliga bruk, jemte dithörande handlingar, och beftöt Ridderffapet och Adeln, som icke ansäg sig kunW hkMälls 342 Den 2i Iulii. -hemAre 1'rflotts uygifna förflag bifalla, att såsom smar pä den Kongl. Mai:?s näd>ga proposition som dertill ,gis»'ir anledning, i underdånighet är Hans Kongl. Main öfwerlcmna, ai! ustärda de försättning ar som Hans Kong!.
Majit till ändamäters minnande i »äber sinner ljenligasi.
Ridderssaper och Adeln ätfkiljdes klockan z. llllt supra. ln sillem ?rotoc»!1i. 7^.. 6.
Lilverllolpe.
Tisdagen den 2i Julli.
Plenum klockan i» förmiddagen.
Jnsierades Pleni P:otocollerne för den 16 och 17 Juiri.
Herr Landt > Marskalken tillkannagaf, att frän Riddarpus-Nkirorie! biisw,. anmält a.r Lands, hösdingen Herr ftosu» 8^-ivanller. som, med bibehållande af sitt förra namn, under den io dennes b lfwii Kf Kong?.
Mank till Adligt Ständ i näder upbö>d, erlagr alla de till in roductions winnande nöoige asgister, samt ull 111 gotter aflemnat ett betyg af Slats-Kecreieraren Lortroli art diplomec more under arbete: hemställan! s Herr Landt-Mar. skalken ill Ridderffapet och Adeln, om icke i likhet med hwad tillförene under denna Riksdag stedt, introLucsion mätte Landshöfdingen L^vanllar belo iljas, Dcn 2, Julli. Z4i wiljas, enir, enligt medelst berörde betyg all nödig säkerhet om dip omeks företeende more wunmn.
Bifölls ork erhöll Herr S^Ivanclor Nnmern 2225 bland Ridders- och Adelsmän.
Föredrogs ä nyo Lag-Ulskotreks den iz Julii pä bordet lagde uttärande öfwer Riks Slandens anmärkningar Ivid desi betänkande af den 4 Junii angående wisi tid till klander af faststälde agodelningar: hwklket u> läkande blef uppä gjord proposition af Herr Landt Marstalken, bifallit.
Wid förnyad föredragning af Lag-Nlffolteks den r 7 Julli pä borver lagda Utlåtande öfwer anmärkningar wid desi be än-ande af den ,2 Junii angående bördsrätkens inskränkning, förvlef, uppä gjord proposition Ridderffapet .och Adeln wid sitt den 20 Junii till berörde betänkande kemnade bifall.
Ester nplisnkng ä nyv af Pasi-volane-Uiffottets den isi Ju ii pä bordet lagda memorial, angående den af Friherre Stael von I-IoIIliein föresiagne jemkning i kneckre contracterna, y trade sig Zrihcrre 8tae! von käollliein:
Jag har gjorr de na motion endast i afsigt att genom jemk» ning i conrrac.erna, en likhet öfwer alt mätte kunna erhällas.
Om densamma icke genast är nödig utan ännu widare kan upskjutas, derom kan Hösilofl.
Ridderstapet och Adeln förmodeligen bättre döma än jag, som redan länge warit ur krigstjenst.
Herr 84?
Den 2l Julli.
Herr Landt > Narstalken gjorde propostlion till bifall ä memorialet, hwitken med Ja befwarayes.
Likaledes, wid förnyad föredragning, blef samma Utstötts, den l8 dennes pä bordet lagda memorial, rörande den af Herr von Lcirliacit »vackla srägan om pastevolanee pä siapmunderingen, af Ridderstaper och Adeln bifallit.
Föredrogos och biföllos följande, den r g dennes pä bordet lagda, betänkande!» frän OeconomiäUtskoltelr i:o Angäende fpannemäls magaziners anläggande pä Gottland. 2-2 Angäende förändring uti författningar!»- vm Landtmäkares arfwoden. z'.o
Angäende nederlags frihet för staden Wisby. a:o Om rättighet för Gottlands inneivänare att ffll strömmings fiste begagna däckade fartyg. Z;o Om Jagtsörfaktningarnes öfwerseende.
Likaledes efter förnyad upläsning bifölls Lagvch Oeconomiä-Utstottens den i8 dennes pä bordel lagda betänkande vm straffets stärpande för ful! försnillning.
Arr Landt-Narffglken hemstälde om ej, sedan uden nu mera wore sä långt liden akt blott fä dagar älerstode lill fluret af den i Regeringsformen stadgade Riksdagstermin§ Ridderstam och Adeln Den 2i Iulii. 343 Adeln skulle anse nödigt, att hos Hans Kongl. Maj:t i underdånighet anhälla, pä sätt i grundlagarne stadgas, om någon förlängning af Rilsda. gen.
Sjelfwa antalet af de Återstående malen skulle underligen åstadkomma föga tids Utdrägt; men ibland vesta funnos nägra fä af serdeles wigt, såsom de hwilka rörde bewillningen, hwilka ännu icke moro inkomne och hwilkas behandling och afgörande torde fordra någon cmgäng, Herr LandtMarskalken hemstalde om ej Ridderstapel och Adeln skulle behaga förena sig derom, att en tiv af tre weckor elier 14 dagar kunde till veda måls afgörande anses behöflig, och anhållan hos Kongl. " Maj:t i enlighet dermed inränas.
Grefwe körner, Loran, understäl de om icke dä någon bestämd lid fwärligen kunde u'sattas, det försigtigaste och formligaste wvre,att, enligt grundlagarnes lydelse begära Riksdagens förlängning pä en wist tid. af högst en mänad, jemte yttrande af den underdäniga åstundan, att Hans Maj:t behagade förut aflysa Riksdagen i händelse Riksens Ständer skulle efter sin önskan hafva de äterstäende »nälen destförinnan afgjort.
Hanö Excellence Zerr Grefwe Ruut!, instämde till alla delar »ned Grefwe iVlörner.
Han tradde mål art 14 dagar skulle »vara tillräckliga: likwäl kunde man derom ej wara föwistad ifall aterremist i bewillnings fragorna komma att äga rum.
Herr Landt-Narskalken gjorde derefter pro, position i likhet »ned hivad Grefwe Erner föreslagit, sm hwilket Herr Landl.Marskalken förmälte äfwen 544 Den -i Julli - öfwen wara hufwudsakligen instämmande rued hwad Le-or.qare-Sländek, eirtigt protocotls-utocag >af den is Jul-i, som nu företeddes, för sin de! bestulit.
Pooposiuouen bifölls. ^lästes ett i frän Stais-Ulskok ef inkommit beta nkgikde om öiiksgäldsrContci, eks enjkilte, sanik desi och E lpfts Werkeks samfalle penninge behof, li l grund för bewl!!liingens bestämniande m m. Greswe Norner, ^Zolpn OÖILN, yltrade all det wore lika enligt med grundlagar,,c^ som med ämnets wigt, att dei nu upläste betän/ande stulle förbtiswa pä bordel hwilaude; men hemstälde derjemte, om icke, pä det Ridderskap-' och Adeln matie komma i belägenhet, atl, wid mälels föredragning kunna jalia ett fui-.ständigt beflut, en afdrift ak betänkandet kunde kill Banco-U »stoltet ösiverlemnas och Utsko let anmodas alt skyndsammast inkomma till Riksens
Ständers plena med » lärande öfver de pu eter deruti som med Banque» agde gemenskap.
Häruti instämde Friherre Imlioncranl/:; och Grefwe Nornors förslag b ef, uppå gjord proposition af Herr Lantn-iNarskalken, bisialiit.
Do la (rarclie föreslog alt efter dek nu aime disa!!, h.rarutt han äswen för sin del instämde, de öfrige Ständen mätre genom Pro?ocoils-dttdrag som snart lunde expedieras, inbiudas, atl i Ridderfkapet och Zdelns best», sig förena, dä Lanco Utstoktet kunde komma i författning att sä myckel fortare sitt ullärande afgiswa.
.VisöliS.
Itplästes och kades p.a bordet Bewi:lnings-d'tstotkets memorial af den ,8 Julii rörande Charla Sigulatä Bewillningeu jeuue det samma memorial ät »Mande project til! en förbättrad Charta Sigilla kä förordning.
Justerades följande twänne:
Utdrag ut Pco-ocoet. hallre hos Höolost.
Ridde!sltt.v?t och Adcln wid Uruma Riksdagen i Orebro deri 21 Ju ri ,812. S. D. Efter gipläsning af tarsUUjkoilets denna dag inkomne betänkande om Riksgälds-Conloirels enstr ue sanni dess och Siats,verkets sam falbe pe -vinge behof, till grund för bewill,unaens bell -asnnande, m. m., beflöt Högloft.
Nidderjlaxet och ?l eln, ati e-r asstrist af berörde betänkande, skulle genast lii!
Baneo-Ulstottek öfwellemnas, hwilfek skulie anmodas, att lil!
Ständers plena fkyndfainniast inkomma med utlakande öfwer de puncler som pä någon gemenskap med Banguen afseende hafwg: wiljandes Ridderskap?! och Ubeln derjemte härmed wänligen inbjutzä sina refpeclifve mebständer att i delta besiuk sig förena.
S. D. I afseende pä kortheren af den rid, som nu mera a ernar intill dest deri wanliga Riksdags terminen lill ända gär, och i betraktande deraf alt oakrat de oafgiorde Rttsdagsmälen genom sil t antal föga skulle hindra Riksdagens stukande wid den i Regeringsformen och Riksdags ordningen stadgade ndpunel, någre fä af dem likwa! aro af den '.vigt och omfattning att de skulle kunna kräfwa en. lii', tiden mindre inskränkt handläggning; anlag Högloft.
Riodcrffapet och Adeln, lika med det Wällöf. Borgare-Stäadet, alt pä sätt Regerinas Formens loy.-oe och Riksdagsordningens 8c>:de §. §. stadga, hos Kongl. Maj:t borde af Riksens Stän - 346
Den 21 Julli. der i underdånighet östas, att Riksdagens mätte utöfwer den 26 dennes förlangas lill nägon -.viff rid af högst en mänad: förmodande likwäl Ridderstapel och Adel» för sin del, att denna tid af en manad, medelst en ffyndsam ärenders behandling, torde icke i hela sin utsträckning blifwa behöflig.
Clt lupra.
Uplästes och godkändes följande underdånig» strifwelser lil!
Kongl. Maj:k: 1:0 Om Ccherners upförande i Carlscrona. 2.0
Om alln-änna Magazins Deireclivnen. 3:0
Om tillökning i en del mbets- och tjensiemäns löner.
Uplästes och lades pä bordet elt betänkande af den 15 Jnlii frän Allmänna Beswärs- och Oeconcnuä Ulikottek angående mistbrnken af gardfarihandels friheten.
Li aledes ert betänkande af den i7:de dennes, fran L g och Oeconomia U'stotten, öfwer Grefwe 6^lionbor§8 med fleres memorial, rörande ändring i allmänna lagens stadgande om branstad.
F'redrogs ä nyo Banco-tlrstokleks den i<^:de sistledne
Jnlii pä bordel lagda memorial om förhöjning i arfwodet för Londc-Srändets fuklmägtige i Banque».
Herr Landt - Marffalken Yttrade att, igenom ankomne Prolocolls-uldrag. wvre tillkännagifwit, akt Bvrgare-Ständet bifallit
Uistoktets betänkande^ rn.cn mit - Den 2i IuUi- 347 mitterat detsamma.
Herr Landt-Mar skulten hemstal, de nu om Ridderskap och Adeln skulle wilja till Baiico-Ulffotleks memorial lemna sikt bifall.
Ropades Ja 'derr Landt-Narfkalken vkkrade sig i sammanhang mea föregående amne, för HSglofl. Ridderskap och Adeln wilja föredraga Stais Utskottets den r? sisil.
Julii pä bordet lagda betänkande om förhöjning i arfwodet förfullmagtige i Riksgälds Contoirel.
Han erindrade, a t Utskottet, wid anstald votering öfwer denna fräga, stannat uki paria vota, och att således bada alternativen till Riksens Ständer blifwit öfwerlcmnade.
Herr Landt.
Marskalken hemstälde nu hwilketdera Ridderskapet och Adeln skulle behaga bifalla.
Grefwe kUörnor, ^äolpst Loran, yltrade sig i föste af det nyst fattade beslur till afsiag ä den begärda förhöjningen a arfwodet för BondeStändeks fullmägkige i Banquen, anse såsom en inconsequcnce om en annan princip antoges i afseende pä fullmägkige i Riksgälds-Contoirek, och tillstyrkte altja, akt det af Skats.Utskottet sramstälve nekande alternativ mätte af Ridderskap och Adeln bifallas. friherre Istljoncrantr:,/olian Ml kelm, yt. trade sig ej inse huruledes ert annai beslut kunds komma i fräga.
Uppä gjord proposition af Herr LvndtMarffalken blef det första eller nekande alternativet af Stats-Utftoiteis förewarande betänkande af Rid» derskapet och Adeln bifallir.
, Herr 348 Dea 21 Full i.
Herr Landt-Marskalken förslog att Nidderffapel och Avell någon dag i deon, zoecka mäkke behaga a:r efter anslag samlaS, f-n . cn! g' iog §.
Regerings Formen .utwälja - 2 ck.-mnöter lill den nämnd som ager alt ni-L Rir-rns Ständers, rä t utläta sig öfwer bibehällande os hogsta domstolens ledarn öre,: h.varjemte äin en, uka som sistledns Rr Svag för att inträda i Le nämnd ledamöters ställs svin till' äf.ventyrs icke stulle wara tillstädes i Släden.
Biföll m Ariherrr Lo-clerliröm, ,jac»l>, b-nnstälde om icke Cnecio c.o,c in! ukwäljande as Ri sins Ltän-- ders Justi ia Ombudsman äiwcir -lunde pä samma gang utses, 0 pä del sätr, att u unno ledamökern, -s och electorernes namn pä under oli^a rubriquer upsö''des.
Herr Landt Marffalkcn »terade sig frukta, att etl ,avam ,amma.-,stae i-.-e as,wänne -val, uptagns pä samma sedlar, lunde åstadkomma misitag och oredor, hwarshre ha» sdreflog, att det sednare .valet mätte söremgas im sednare dag i samma weck?. BisöllS.
Företogs ti l afgörande oek den 1 8 Justi vä borver lagda gemensamma betänkande as Lag- och Oeconomiä-Ul stocken angående borrragande -iler rubbning af watrrnrrerk fenn göra st oa a i andras agor.
Irihcrre Zstlverstejölst, so-u sig förut anmält i afseende pä denna fräga, yttrade, a't om Herr Land!-Ma.st st rn behagadi göra proposition pä betänkande:, och densamma med visäll upiogcs, wille han Den 21 Julli - 349 han gerua befria Ridde-stapel och Adeln frän afhörande a^ :.-r tankar han i detta amne ffrifteligen författat. Zrisierre Hässimson, ^ncltux, yttrade sig under c-kännaude af de principer
Ulstot en lagt till grund för sitt utlistande, halam blon en allmän anmärkning a t göra, nemligen den, att en sak af säd n> beskaffenhet sivär!igen kunde handteras i domstolswag.
Den fordrade uplysningar och undersökningar af en mycket widsträckt omfaktning och hwilka med hushållningen ägde mera gemenstap än med allmänna lagen.
Han trodde altfä detta ämne rättast handteras i Öeeonomist wäg.^
Rär de grunder följdes som Ukstoiteu framställ ochhrvil. ka Friherre bkälvanlon för sin del gillade, anjäg han mälct hälst böra öfwerlemnas till Kongl.
Maju för art först tili Kam ir-Colleaii undersökning öfwerlemnas och stuieligen Kongl. Majus pröfning underst Ulås. Zri^orre Lilkvorstchölst, läliis, utbad sig, sedan discusion öfve- detta ämne upstätt, fä Uplasa till protoco ei följande:
Att hasiva wäckt Höglofl.
Nidderstapet och Adelns upmär samhet pä det amne, hwaroin det nu uptäfte af Höglofl.
Lag- samt Beswärs- och Oiconomiä-fttstot-en afgrfue betan' >nde handlar, kan icke annat än pä det högsta fägna mig, dä jag sinner desse af uplyste och förfarne män sam manta te Utskott hästra ansett icke a! cnast Nfin motion om undaiuödfandei af de iva-'ten updämkingar som förneka tordagare att draga den winst af den jord fo.n de kunde, wara ralrwis och billig, utan afn-m lemaade till det allmännas betydliga gagn och zzo Den IuliL. bästa, hwilket sednare jag wagar försäkra warit mitt hufwudsakeligaste föremäl, stilgt frän all egennyttig afsigt, hwarpä jag får åberopa dek i min kauka ojäfaktiga bewis, mina tilltagande är, hwilka intet kemna stort hopp om winst af företag som bräsma längre tid för att kunna werkställas, och ätergifwa hwad dera blifwit päkostat, an jag kan påräkna.
Det torde tillätas mig wid delta tillfället, fä den aran förklara Herrar ledamöter af bada Utstötten/ min wördnadsfulla alming och erkänsla för den synnerliga möda och beswär de behagat göra sig, medelst utarbetningen af ett bade gagneligt och wäl försarradt betänkande, hwilket icke allenast gifwer en större wigt ät fåken, än jag warit möjlig ästadkomma, och lemnar således mig det glada hopp att Riksens Ständer gifwa dertill sitt bifasi, utan ock förwarar ät efterwerlden det säkraste bewis pä Utskottets parriotista nit och fördomsfria tänkesätt.
Jag hyser intet mindre aktning för de Herrar, som warit as stridig tanka med Utskottets plurali e, fult förwiflad, att re lika insett sakens nytta, men blott äsystat och önskat undanrödja alla anledningar och tillfällen för en lägtänkl och.egennyttig jordbrukare att kunna chicanera eller förfördela mattenwerks ägare, en onuanfa, som hedrar detze Herrar, och för hwilken jag hembär dem min erkänsla, ty
Let skulle smärta mig om jag någonsin kom akt erfara, att jag warit, ehuru obetydligt, ordsaken till någon medborgares stada och förfång; jag önstar således, att flere nplyste och sakkunnige Herrar wille noga gransta i srägawarande amne, pä der, att all farhäga för misitag mä hos m och hwar un - Den 2i Inlii. undamödjaS.
För min del mäste jag likwal bekänna, att jag intet kan inse annat än att vtsti tttt i sitt bekännande sökt skydda ägare af wattenmer^ för förluster, chicaner, och olofligt ingrep utt deras egendomsrätt, snarare tyckes mig finna deruti flere swärigheter, större kostnader r h lids utdrägt för jordägare alt rätt fä gagna den mark som frän första tider war deras hemmans ostridiga tillhörig, het, än jag förmodat, och hwaraf jag befarar den följd, att en längre tid kommer ännu mc förflyta innan alla de hinder, matten updämningar förord» sakautr landels umdling hinna undanrödjas; men min mening med detta yttrande ar dock ingalunda, att pä.nagot sätt klandra hmadUtffottettill wattenwerks ägares säkerhet och förman föreflagit, utan twärtvm förklarar, att jag anser alt wara grundat för det narmarande pä rätkwisa och billighet, men rror mig blott deraf kunna draga stöd kill den lankan jag hyser, att de Atskottets ledamöter som warit med pluraliteten af olika tankar, warit ledda af en wisierlrgen hedrande men kanske öfwerdrifmen försiktighet uti bewarandet af wattenwerks ägares basta.
Sluteligen får jag till Höglofl.
Ridderskapet och Adelns uplysta pröfning wördsamt hemställa, om icke sedan saken bttfwil fullkomligen utredd, den bör i egenskap af Oeconomiä mäl underställas Kongl. Maj.-ks Nådiga pröfning, med ven underdäniga anhållan derjemte, alt Kongl. Majrt i Nä, der täcktes läts dem af sine trogne undersåtare hmars ägor genom matten updämningar äro skadade, och kunna annars rist sä mät enskilt som afl, märi - ZA2 Ten 21 Julli. mannas bekydestga nytta och winst förbättras, efter företeende omständigheter, wederfaras den rättwisa, akt sedan -vattemv.ärrs ägare erhä 'it fullt staseständ eller ersärrning, och Kongl. Mastt och Kronan bliflvit försäkrad om sin urgamla inkomst, fä wa,- tsnwerlet ändrar, flyktat eller om sä fordras nedriswit.
LrtherrL Ltael von käoliliein:
Dä Kongl. Maj:c wiv förordningen om enstifen, fann der wara hinderlig^ för detta goda ändamål, art dom. stolswägen skulle nytrjas, hwilken, dä alla bsnoilcia juris begagnas, kan förlänga en saki lio eller flere ärs std, och derföre stadgade, ar-' Vefla attnder, säsom Oeconomi,?a, ställe genom LandshöfKrngen och Kammar-Colleginin behandlas och derifrån direole ruder Konungens pröfning dragas i händelse af twisteri sä önstade jag. att delta arénde, säsom af enahanda ark, pä samma satt mätte handteras.
Detta är. jemwal i-kttagit med Görha Canal, och blifwer derföre sä myckel mera amvändbart, wid detta tillfälle. ^epp von 8Lku!tL6n!aeim, Davist:
Till de goda stal som Friherre Lilfverkd.Mst och Höglofl.
Oeconomia-Ukstottet anfört om obehörigheten art elt rnstilr walken aer?
rnä genom anstald updamning saklöst fä hindra en stor landsträckas cultivation, får jag tillägga elt annat stil, som styrker billigheten af den gjorda motionen.
Om jag, eiler någon annan, ager en högre belägen egendom, men hwars odlingsbara jord sattmr aflopp, sa är den nedan boende, efter förrauad sou. laglikmakigt förbunden, ar. dika undan, och kan derwid sä rvidkän. nas Den 21 Iulii - ZS3 nas en märkelig kostnad, utan art draga minsta winning deraf, akt min wattensjuka jord såmedelst förbättras.
Med annu mera ostal ma en högre belägen jordsträcka genom werkelig updamning gö> ras obrukbar.
Den wise lagstiftaren, har sä lill enstilo som allmän båtnad sökt pä möjeligaste sätt befordra jordens odling; och dä agaren af ett, stör andra medborgare, staoeligk wattemverk, sär dest warde rundelig?» erfält och kronan haltes skadeslös för ali upburcn statt, sä synes förutan nä« göns lidande, det allmänna basta befordras pä satt som Oeconomi».Iltstortet rillsiyrkt; hwarföre ä dest betänkande anhälles om proportion.
Grefwe bäöruar, Xclolpk Oöran:
Der amne som nu utgör föremålet för Riddersten per och Adelns öfwerläggning ar wisteriigen ibland de mast imerestaura som kunna förekomma.
Frägan ar, att sörena fordringarne af det allmännas nytta, med afseende pä enstiltas rättigheter.
Grinden för de willor som derwid böra iakttagas, Mäste sökas uri naruren af ägande rätten och samhalis inrättningens inbördes förhållanden.
Det är den sednare som ger garanti? och bestånd ät den förra.
Det är denna äter, som ger styrka och wälmåga ät samhället, emedan utan ägande rätt skulle ingen industrie, ingen titlwaxt i odling och förkofran äga rum.
Bäda äro således lika oumgängcliga för hwarandca och lana af hwarannan inbördes biträden; men wilkoret för ägande rätten äratt den stall bidraga till samhälle s forkspridande i odling och fullkomligare kraft utveckling.
Öfwer att Andra Del- N-o 23.
Den 21 Juli! alk der den skulle motarbeta ett sädant föremal, mäste den wika, eller underkastas inskr änkningar. dä likwäl nödiga försigkighets matt mäste tagas, för att den enffilra, som störes i sin besinning, får skälig ersättning och an fädane upoffringar icke mätte astar för bloit inbillade eller mindre betydliga bch»f.