Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Län - Den 1Z Augusti. 1013 Längifwaren eller hans rätts Innehafware kan aldrig upsäga eller äterfordra Länet, men Regeringen kan, om den kommer i tilfälle och finner Statens förmon deraf, upsäga Länet til äterbetalning och sämedelst äterwinna
Dispositionen af den hppotiserade Taxan.
Längifwaren har dock den rättighet at han kan transferera eller öfwerläta til en eller flere antingen hela sin rätt eller ock nägon del deraf, som dä pä samma sätt Bokföres; men Regeringen kan aldrig, förrän Capitalet är äterbetalt, rubba den pantförffrifne
Taxan utan at en annan fullgiltig Hypotheque sättas i stället til Längifwarens säkerhet, som dä bör densamma pä manligt sätt ärkänna och godkänna.
Om nu pä enahanda sätt härstädes ffulle uptagas
Län och Kongl. Maj t och Riksens Ständer dertil anfloge en bestämd och orubbelig underpant af nägon witz Statens Fond eller inkomst och det i öfrigt ffedde med samma wilker som i England, at den pä annor ägare transfcrera och öfwerläta; Sä förmodar StatsUtffottet at Längifware icke ffulle saknas, hälst om derwid fästades af Konung och Ständer den högtideliga försäkran at den utfäste
Räntan aldrig ffulle nedsättas eller derä nägon Bewillning eller Beskattning nu eller framdeles älägSas.
En sädan funderad National - ffuld har framför all annan-publique penninge Negociation den förmän, at det allmänna penninge-merker - 1oi4 Den 15 Augusts. ket dymedelst aldeles icke rubbas, hälst intet skags nya Sedlar eller waru-rcpresentanter derigenom tilffapas med derät följande waru-stegring, icke eller kommer et Krigsgärds Capital at de Skattdragande affordras, utan kommer blott bördan at kännas i morr af den erforderliga Räntan.
Längifwarne erhälla den största säkerhet förutan allt beswär och kan en sadan funderad annuitet beqwämligast i arf lemnäs at sadane efterkommande som mindre stg sjelfwa räda kunna.
Nägon stagnation i penninge-rörelscn är icke eller af detta Län - Systems at befara, emedan penningarne oförtöfwadt äter bland meningheten utspridas.
Genom en god Rikshushällning och en klokt inrättad Amortitzements - eller sä kallade Sinking-Fond kan en sädan Riksskuld efter hand nedsättas och amorteras.
I anledning af allt detta fär Stats-Utskottet til Riksens Högloft.
Ständers egit bepröswande hemställa och föreflä följande: AL den som pä sädane wilkor will biträda Staten med
Län bör uti Riksens Ständers Vängne för Riksgälds-Contoirets räkning insätta Läne-Capitalet, Banco-Attesten upwises och aflemnas i Kongl. Stats-Contoiret och sä wäl der som r Riksgälds - Contoiret bokföres hans fordran af honom sjelf eller desi laga ombud med egen handteckning.
Nägon Obligation pä den längifne Summan utfärdas icke, utan meddelas tzängifwaren til bewis öfwep hans fordran - Den 15 Augusts. 1015 dratt en Qvittence-bok, deruti hans namn och Lane Summa äro uptagne, och hwaruti den ärliga Räntan sedermera bör wid utbetalningen af wederbörande antecknas, til hwilken anda den ock altid wid Nänte-uttagningen bör medhaswas.
Til deste
Län böra aldrig fordrmgar för försträckte waror eller lewerantser fä emottagas eller anwändas, utan endast reda penningar.
Wilkoren härwid böra blifwa, at
Länet aldrig kan af Längifwaren eller hans rätts innehafware uppsägas eller äterfvrdraö, men wal af honom til andre, en eller flere, antingen hel och hällen eller ock i smärre poster, dock icke under ioo:de och jemna 5o-tal R dr, transfereras eller öfwerlätas, allenast sädant sker ä behörigt ställe, der Länet är bokfördt; Kronan likwäl den rätt förbehällen, at, om hon fä för godt finner, upsäga Länet til Återbetalning, hwilketdck bör ffe 6 mänader förut.
Til Längifwarens Hypotheque eller säkerhet för Räntans utbekommande, bör en wist Ränta af Kronans Intrader pantförskrifwas, hwilken aldrig fär pä annat ställe hypothiceras eller til andre ändamäl pantförskrifwas, innan Capitalet är Länqifwar- . ne äterbetalt, eller ock ett annat fullgiltigt hypothegue warder satt istället, til Längifwarens säkerhet.
Börandes Längifwaren wid Räntans uttagande sjelf eller dest Laga ombud med egen handteckning uti Läne-boken erkänna och godkänna det nya Hppothe-iuet.
För at göra detta Läns spsteme sä mycket antagligare öch beqwämligare, bör af Konung och Ständer högtidligen försäkras at detta Län aldrig stall wara nägon Bewillning eller Beskattning nu eller framdeles underkastadt, eller den ioi6 Den iZ Augusti. den utlofwade
Räntan nedsättas under hwad utfäst blifwit, sä länge Capitalet af Staten utan upsägning gagnas.
Dä Längifwarne här ej äga rättighet at äterfordra stt Capital, spnes en nägot högre än wänlig
Ränta böra fastställas, och den tror Stats-Utffottet böra bestämmas til Sju Procent.
Denna Ränta spnes wäl nägot Dryg; men Stats-Utffottet har erinrat sig at Riksens Ständer wid et för mer än 60 är sedan uptagit
Län utfäst 12 Procents Ränta.
Desie s:ne föreflagne sätt til penningars anffaffande anser Stats Utskottet dock icke böra begagnas widare eller längre än under nu warande Riksdag, och at en ultima t termin af en mänad efter kungörelsens utfärdande härom bör utsättas, inom bwilken Länet bör wara tecknadt, och hwarefter nägot widare Län pä de§e wilkor icke emottages.
Den Kronans Ränta, som til Längifwarnes säkerhet bärföre bör hypothiseras och uti Läne-boken inffrifwas, föreflär Stats-Utffottet mä blifwa Husbehofs-Bränwinsbrännings-Afgiften, som til fullo swarar emot Räntan ä det lil uptagande Läne-Capitalet.
Om Riksens Högloff.
Ständer täckas bifalla hwad af Statsutskottet härutinnan nu biifwit föreflagit; sä lära Riksens Ständer sjelswa inse nödwändigheten deraf, at til ändamälets desto ffpndesammare winnande, underdänig arnnälan härom ju förr ju häldre torde hos Kongl.
Maj t böra göras til en snar werkställighets befrämjande ; Hwilket alt Riksens Högloft.
Ständer wördsammeligen underställes; Och önskar Stats-Utffottet, at, ifall förslaget gillas, fä Den IS Augnst?. lOl? den äran framdeles upgifwa de omständigheter, som, i anseende til tltförandet, äterstä at bestämma.
Ar och dag
Pä Befallning, dt. krö cletius.
Friherre ^xel, begärde at detta Protocolls-Utdrag mätte tryckas.
Ätffillige instämde häruti.
Herr Grefwen och Landtmarskalken yttrade sig, at han i anseende til ämnets wigt hade önskät, at detta Protocolls-Utdrag snart mätte kunna företagas; men hemställde likwäl frägan om tryckningen til Ridderffapet och Adelns bifall.
Hans EMence Herr Grefwe kuut K instämde äfwen i frägan om tryckningen; men önskade at den mätte ffyndsamt kunna för sig gä, pä det saken mätte snart kunna företagas och afgöras, hwartil orsakerna nogsamt stöde af sjelfum ProtocoM Utdraget at inhemta.
Herr Landtmarskalken anmälte, at Friherre t-^llenkrook tilkännagifwit förhinder at längre kunna wara Ledamot i Allmänna Beswärsoch Oeconomie Utskottet, samt Grefwe Strömfelt, RLN5 kreäric, i Expeditions- och Lagutskotten.
Grefwe De Ig, 6g,r6ie, sLcob, tilkännagaf, säsom Ordförande för Bewillnings-Utskottet, at Grefwe ttmnilton, ^xel, Fullmägtig Ändra Bandet. 128/129. för 1013 Den 15 Augusti. för Friherre inikk-n^ren, äfwen mätte för en angelägen resa lemna sit rum i berörde Utskott.
Herrar Electorerne anmodades at de Medes ledige blifne rummen genom lipa wal upfylla.
Ridderssapet och Adeln ätssildes kl. z i.
In lläem ?rotocolli, 6.
Lilver8to!xe.
Fredagen den 18 Augusti. klennm klockan Z ii förmiddagen.
Utdrag af Protocollet, bältet i Höglost.
Ridderffapet och Adelns Plenum den 15 Augusti 1809. S. D. Föredrogs Riksens Höglost.
Ständers Allmänna Beswärs- och Oeconomie Utskotts Protocolls Utdrag af den io sistl.
Julii, rörande de af Herrar bäckson och binberg ingifna Memorialer, innehällande anmärkningar wid förrvaltningen af Allmänna Brandförsäkrings Cassan; och dä Ridderffapet och Adeln fann detta mäl röra allenast en enskild Association, ansägs. sä wäl af denna grund som i enlighet med de skäl Utskottet anfört, Ridderffapet och Adeln sig dermed ej kunna taga nägon befattning; och ffulle om detta beslut genom Protocolls Utdrag de öfrige Respective Ständen wänligen underrättas.
Ut - Den 18 Augusts. 1019 Utdrag af Protocollet, hällit i Högloft.
Ridderskapet och Adelns Plenum den 15 Augusti 1809. S. D. Föredrogs Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Beswärs- och Oeconomie-UtskottS ProtocollsUtdrag af den 20M.
Julii, rörande Herr Prosten genom et lil Högwör dige Preste-Ständet ingifwit och til Utstottet derifrän remitteradt Memorial , wäckla fraga, huruwida de hemman som undergätt förmedling böra efter deras oförmedlade hemmantal deltaga uti allmänna wägars rödjande, i följe hwaraf Kongl. Brefwet af den 28 Sept. 1790 borde til sin werkan upböra; hwarwid Utskottet wäl ej funnit skäl at tillstyrka Herr Prosten Laspar?;- 8ons anmälan, men förestagit, at skäl til rubbning uti skedda och fastställda wägdelninaar icke mä hemtas af förmedlade hemmans begäran, at uti wäqrödjning erhälla lindring.
Och bestöt Högloft Ridderskapet och Adeln at til alla delar bifalla Utskottets häröfwer afgifna tilstyrkande; hwarom de öfrige Respective Med Ständerne genom Utdrag af Protocollet wänligen ssulle underrättas.
.Ut supra.
Utdrag af Protocollet, hällit r Högloft.
Ridderskapet och Adelns Plenum den is Augusti 1309. S. D. Föredrogs Riksens Högloft Ständers Allmänna Beswärs- och Oeconomie-UtskottS Betänkande, rörande det genom et af Hans Exellence Herr Friherre UiljLnci-Lnt^ til Ridderskapet och Adeln ingifwit och til Utskottet remitte radt - 1020 Den 18 August?. rädt Memorial gjorda Förslag, at et sammanhang af alla Oeconomiffa Författningar mätte upprättas.
Utjlotteto hade i allmänhet tilstyrkt at til allmänna bushätlningens upkomst och nytta ur allmänna Lagen mätte skiljas och utgå alla de Förordningar och stadgande» som af locala omständigheter bero, och hwilka pä denna grund endast Kongl. Mastt, efter sig företeende omständigheter, lärer kunna föreskrifva och päbjuda, samt at Riksens Högloft.
Ständers Lagutskott mätte anmodas, at, under pästäende Riksdag, om werkställigheten deraf besörja.
Föröfrigt hade Utskottet i anledning af Hans Epelleme Herr Friherre uuUenLlLntx'8 Memorial yttrat den önskan, at alle i allmänna hushälllungsmäl lnttils utfärdade
Förordningar mätt» blifwa sammandragne til en enda författning öfwer hwarje särffildt ärende, och at sä snart et nytt päöud hädanefter publiceras, detsamma mä wara sä fullständigt, at alla aldre stadgande» i samma ämne derigenom til intet göras, pä det all hittils, genom de mänga, ofta stridiga, men dock sällan bwarandra aldeles uphäfwande, Oeconomiska Förfatningar, förorsakad oreda, mä i framtiden förswinna; hwilken önskan Utskottet tilstyrkt mätte af Riksens Ständer hoy Hans Kongl. Maj:t anmälas.
Efter en noga profning af detta ämne, fann Högloft.
Ridderskapet och Adeln de af Utskottet anförda skäl i alla afseende» sanna och wigtiga, hwarefter Utskottets Betänkande i hela sin widd bifölls; och skulle genom Utdrag af Protokollet de öfrige Respective Ständen härom wänligen underrättas.
Den 18 Augusti 102L Utdrag af Protokollet, hällit i Högloft.
Ridderffapet och Adelns Plenum den IS Augustt 1809. S. D. Beflöt Ridderffapet och Adeln at lil rädrums winnanbe för at all nödig kännedom inhemta, hos sig ej uptaga Lil öfwerwägande Constitutions-Utffottets förflag til Riksdags-Ordning förr än ätta dagar efter sedan detsamma af trycket utkommit; och at först dernäst och sedan bestick öfwer Riksdags-Ordningen blifwit fattadt, företaga den af samma Utskott föreflagne Instruktion för Riksens Ständers Justitie-Ombudsman.
Jämwäl beflöt Ridderffapet och Adeln at detta Ämbete borde besättas sä fort Jnstructionsfrägan wore af Riksens Ständer afgjord; samt at imedlertid ät Stats-Utffottet updraga före. släendet af Justitie - Ombudsmannens Lön och Resepenningar; uti hwilka Beslut de öfrige respective Ständen skulle wänligen anmodas at med Ridderffapet och Adeln instämma.
Ridderffapet och Adeln den 15 Augusti 1809. S. D. Företogs Allmänna Beswärs- och Oeconomie-Utskotts under den 7 dennes, i anledning af 2:ne til Utffottet remitterade Memorialer af Cancellisten dliis 'VVitkelin LtrLtc:, och Ryttmästaren och Riddaren Grefwe krölicb, afgifne Betänkande angäende de Jn delte - 1022 Den 18 Äugustk de8e Regementernes Monderings-persedlar, samt den af Grefwe kröllcli särffildt föreflagne förändring af Wästgötha Dragons-Regemente til Infanteri:
Ochsomderwid bufwudsakeligen den anmärkning gjordes, at Utskottet ansett den föreflagne förändringen af et Indelt Regemente böra hänföras under titeln af commando-mäl, ehuru 80 §. af Regeringsformen uptager förändringar i Indelnings-Werkst bland de mäl som til Konungens och Ständernas gemensamma afgörande höra; och Ridderffapet och Adeln i unledning häraf ansäg Utskottet böra med utlätande öfwer berörde förändring med Wästgötha Dragone-Regemente til Riksens Ständer inkomma; samt detzutom af en Ridderffapet och ^ Adelns Ledamot anmärkningar denna förändring omedelbart rörande blifwit gjorde och änteligen med anledning af Utffotiets gjorda hemställan, den fräga af en annan Ledamot blifwit wäckt, om icke hos Kongl. Maflt den uttryckeliga underdåniga anhällan göras kunde, at hädanefter allt bruk af Guld och Silfwer pä Uniformer kunde förswinna; Altsä fann Ridderffapet och Adeln berörde Allmänna Beswärs-^och Oeconomi - Utskottets Betänkande böra til samma Utskott, til förnyadt öfwerwägande, äterförwisas.
Uppä gjord hemställan af Herr Grefwen och Landt marskalk en remitterades til Stats-Utffottet Herr k^^i^ensliöläs, Larl arlc, dm 15 dennes pä bordet lagda Memorial, Den 18 Augusti. 1023 rial, rörande Recognitions ffogarnes anwändande och billi 'beten af deras nu '.varande innehafwarcs bibehällande wid deras nyttjande rätt.
Föredrogs ä nyo Stats-Utskottets i sista Plenum uplästa och pä bordet lagda ProtocollsUtdrag af den 14 Augusti rörande sättet til Lewerant.urernas förnöjande samt uptagande af Inrikes Län.
Efter upläsande häraf yttrade sig Friherre Uilj?ncrLnt2, sökan'lVilbelm, at dä Besiutct at det nu uplästa Betänkandet skulle tryckas widtogs, hade utan twifwel meningen warit, at detsamma skulle innan afgörandet hinna allmänt spridas och fattas. Nu hade likwäl händt, at detta Betänkande ej tidigare af trycket utkommit, än at allenast nägre nyst fätt läsa det, och at det ännu helt wätt mäste emottagas.
Friherre lmljoncrLntr och flere med honom hade säledes ännu ej hunnit fä stadga och städa sina tankar öfwer de wigtiga ämen som deruti innefattas.
Et upffvf med dest afgörande utgjorde altsä hans önskan, och wägade han derom anhälla; men skulle
Betänkandet det oagtadt anses i dag nödvändigt böra företagas, sä utbad zenorantr sig, at deröfwer fä yttra sig, pä sätt honom i anseende til tidens korthet wörö möjligt.
Herr 1024 Den 13 Augusti.
Herr Landtmarsta lken tilkännagaf, ak Stats-Utstotts Protocolls-Utdrag hade redan r gär förmiddagen utkommit, at han dä sjelf hade läst detsamma, och at han wäl nu uppä ätstilligas begäran hade ärnat företaga detsamma til afgörande, men hemstalde om icke Ridderstapet och Adeln kanffe häldre torde wara finnadt at med afgörandet nägot upffjuta.
Friherre »jer La, trodde at sädant more de fiestes tanke.
Ätstillige ropade härtil Ja. Grefwe lVl örner, ^clolpb 6öran, utlät sig, at det wisierligen wore en stada, om ej alla hunnit tilräckeligen fatta sina tankar öfwer Stats-Utstottets .Protocolls-Utdrag, men dä detsamma werkeligen i god tid förledne gärdag ivar ifrän trycket utkommit, dä de öfrige Ständen, hwilka alla i dag hade Plenum, förmodeligen ärnade företaga och afgöra detsamma, och dä sjelfwa de ämnen som deruti innefattas, äro högst wigtige och af natur at fordra et styndesamt afgörande, hemställde han, om icke, i betragtande af alla detza stäl, Ridderstapet och Adeln stulle behaga derom nu ingä i öfwerläggning.
Hans Epcellence Hr Grefwe Unutb, conformcrade sig med Grefwe körner, och intygade at intimationen om det tryckta Protocolls-Utdraget, redan i gär morgons hade warit i Dagligt Allehanda införd, sä at detsamma - Den 18 Augusti. 1OSZ ma wistcrligen redan hade bordt kunna allmänt spridas.
Grefwe volina, August, och Herr Lock, (lorlllL vuävlA, conformcrade sig nied Friherre Vilfsncrant2.
Herr Lrucs, ^clam, likaledes, tilläggandes, at ju mera en sak wore af betydenhet, desto mer behöfde man betänka sig.
Herr Qripenivalclt, ^sacop klric, och andre instämde med Grefwe körner.
Herr Grefwen och Landtmarffalken frägade om Ridderffapet och Adeln önffade at Stats-Utskottets Betänkande nu skulle företagas.
Ropades flere gänger Nej och Ja.
Herr Landt mar skalken hemstälde derefter om icke detsamma mätte hwila til mändagen, och dä til afgörande uptagas.
En och annan önffade votering, andre äter begärde at saken mätts i morgon företagas.
Grefwe ve la 6arclie, ^acolr.
Om votering NU skulle anställas, sä kunde ju sakens företagande ändä ej medhinnas förr än mändagen: säledes wore genom voteringen ingenting wunnit: jag skulle derföre wilja föreflä de Herrar som yrkat votering at behaga derifrän afstä, och samtycka til Mälets äter up-> Lagande om mändag.
Herr Landtmarskalke n förnyade härefter sin sist gjorda proposition, hwilken med Ja beswarades.
Ständers Allmänna Beswärs - och Oeconomie-Utskotts Betänkande, i anledning af Herr äfwerstens och Riddarens afKongl.
Maj-.tsSwärdsOrden, kl. ö6rAkm-rn8 hos Högloft.
Riddcrffepet och Adeln ingifne och til detta Utskott remitterade Memorial, angäcnde Wargerningens indragning och den stäende Armeens förminskning til so,ooo Man.
Dä Utskottet tog under öfwerläggning hwad i nämnde Memorial, i afseende pä Wargerningens uplösning efter krigets stut finnes mara föreslaget, fann Utskottet egenteliga grunden til detta föreftäende wara hämtadt frän de emellan Kongl. Maj.t och Kronan samt Rustoch Rotehällarne för längre tid tilbaka uprättade contracter; och ansäg Utskottet denna Herr Ofwcrstens hemställan wara i afseende pä desi grund af sädan beskaffenhet, at Utskottet trott sig böra wördsammeligen tilstyrka bifall bertil, sä at Wargerningen efter krigets stut borde komma at uplösas; kmarjemte Utskottet likawördsamt ftulle hemställa om icke Riksens Högloft.
Ständer funne för godt at hos Kongl. Majit
Den 18 Augusts - 1027 Majit i underdänrghet anmäla, det Kongl.
Brefwet af den 10 Januarii »790, Kongl Stadfäst.
Isen af den 11 Januarli samma är samt Kongl. Brefwet den z Mars 1808 , som päbjuda denna anrättning a swen ma efter krigets stut uphäfwas, saint de i ofwanomförmalte matto rneo Rust- och Rotehällarne flulne contracter, enligt 80 H. i Kongl. Magit och Riksens Ständers nyligen fasistälde Regeringsform i alla afseenden n-ätte i behörig helgd blifwa bibe. hällne.
Hwad äter angär det i Memorialet upgifne project om Ärmeenö inffränkning til zo,ooo man, har UtffottK ansett detta wara en fräga som icke tilhörde dest pröfning.
Ridderskapet och Adelns wägnar. ^oli. 6.
Oxenstierna..
Pä Preste-Ständets wägnar.
L A n. 8 t a Anei iu 8 Pä det Loft. Borgare - Ståndet wägnar.
L. st 8 c ll ö n li e r r.
Pä det Hederwärda Bonde Ståndets wägnar. L.
Ericsson. ?. 7. Nrr-eel.
Begärdes pä bordet. 1O2Z Den 18 Augusts.
Uplästes följande Utdrag af Protokollet, hällit uti Riksens Högloft. Ständers Stats-Utstott d. is Augusti 1809.
S D Som Riksens Högloft.
Ständers Stats Utstött under loppet af dest arbete haft tilfälle inhemta, huru olika de om Statswerkets Ulftand ibland större delen af Allmänheten gängse begrepp äro emot werkliga förhällandet; sä har Stats-Utstottet trott det tilhöradest förbindelse, at meddela Allmänheten sädane upgifter i detta ämne, som. pä en gäng wore bade uplpsande och tranquiliserande.
I detta afseende har Stats-Utstottet genom Kongl. StatsContoirets Camererare lätit författa och til trycket befordra en General-Tableau öfwer Statswerkets närwarande tilständ, i afseende pä dest Inkomst och Utgift» Fordringar och Skulder, och hwaraf Stats Utskottet härhos fär til Riksens Högloft.
Ständer aflemna et erforderligt antal Eremplar, til utdelning bland de Respec'tive Riks-Ständens Ledamöter.
Börandes Stats-Utstottet härwid tillika meddela den uplysning, at allden Spannemäl, som ligger sä wäl uti Utgiften som Inkomsten, är beräknad dels efter Kronowärdie L 36 st.
L1 R:dr 16 st.
Tunnan, och dels efter Markegängspris L 6 R:dr Tunnan.
Är och dag som förr strifivit siär.
Befallning, !>l. kröäelius.
Up - Den 18 Augustt. 1029 UplästeS följande Utdrag af Protocollet, hällit hos BondeStändet den 8 Augusti 1809. S. D. Efter upläsande af Kongl.
Maj ts nädiga Proposition den 15 sistl.
Julii, huruledes med de til Kongl.
Maj:t,i Krigstider inkommande GenerastÄuditeurs-Arender förhällas mä, bestöt Bonde-Ständet at häröfwer inhämta Lag Utskottets ffyndesamma utlätande; hwar-- om sä wal de öfrige Respective Ständen, som bemälte Utstött skulle genom Protocolls-Utdrag underrättas.
Lx ?rotc>co!lo, 8. L. IrllZLräki.
Utdrag af ProLocollet, hällit i BondeStändet den 11 Augusti 1809.
S. D. Sedan Bonde-Ständet i underdämghet lätit sig föredragas Kongl.
Maj ts nädiga Proposition den 3 i betine mänad, angäende bestämmande af en witz underhällssumma för Konung OuLtak /tä<?lpb, desi Gemäl och närmaste Bröstarfwingar; sä beflöt Ständet at häröfwer borde Stats-Utffottetö ffyndesamma yttrande inhämtas, dit ärendet altsä remitterades, och hwarom sä wäl Respective Med-Ständerr som Utskottet skulle, genom Utdrag af Protokollet, underrättas.
Lx kiotocollo, L. L!. Utz - 10D Den 18 August!.
Utdrag af Protokollet, hällit i BorgareStändets Plenum wid Riksdagen i Stockholm, den 16 Augusti 1M9- S.
D Til behörige Utskott hade BorgareStärrdet denna dag remitterat: Til ConstiLutions Utskottet.
Herr E-fwerste KammarJunkaren m. m.
Friherre illLmi!-ori8 frän Ridderskapet och Adeln til Allmänna BeswärS- och Oeconomie Utskottet hänwiste och derifrän äterkoznne Memorial, angäenLe wista Collegiers och Ämbetens indragning.
Stats-Utstotret. 1:0 Samma Herr Friherre Hamiltons Memorial. 2 0
At upgifwa forstag til Lön. och Resepenningar för Riksens Ständers Justitie Ombudsman.
Lag-Utskottet. i:o Ättven Herr Friherre lULmittons oftvannämde Memorial. 2:0 I anledning af Allmänna Beswärs- och Oeconomie-Utskottets hemställan, at besörja om werkställigheten deraf, det mätte alla stadganden i Allmännna Oeconomiffa ämnen frän Allmänna Lagen ffiljas och utgä.
Allmänna Beswärs- och Geronomie-Utskottet. 1:0 Herr Handelsmannen ktLcKsons Memorial', angäende förbud emot Husvisitationer.
Den 48 Augusts. io3l y:o Herr Handelsmannen koZbs j enahanda ämne. Z:o Herr Borgmästaren odelii Memorial, rörande werkställighet af et tilförene gjordt och antagit project tll en canals öpnande emellan sjöarne Wenern och Wettern, sann ifrän den sednare til Saltsjöwiken wid Söderköping. 4:o Ätskillige Riksdags Fullmägtigcs Memorialer om äterställande af wisia enffildte och Landtmarknader samt ätfkillige Frimarknaders afffaffande. 5:o Flere Riksdags-Fullmägtiges Memorialer, angäende Landt Tullarnes indragning, förbud emot visitationer i hus och pä Landswägar samt Gärdfari handels afflaffande.
Ut supra. Lx krotocollc», k- H. keterson.
Utdrag af Protocollet, hällit hos BondeStändet den ir Augusti r 09. S. D. Föredrogs Allmänna Beswärs-wch Oeconomie-Utffottets den 10 dennes uti Protocolls Utdrag afgifne utlätande öfwer twänne frän Wälle fl Borgare Ständet til Utskottets handläggning remitterade Memorialer, angäende deröfwer förd klagan, at Allmänna Brandförsäkrings inrättningen blifwit fliljd i twänne under gemensam styrelse och förwaltning lydande, men til inkomst och utgift ätskiljde CaHvr, den ena för Stads- och den andra för Landt egendomar.
Wid granskning hwaraf Utskottet pä anförde skäl förklarat sig icke kunna med denna fräga taga nägon befattning.
1vo2 Den 18 Augustt.
Efter härom företagen öfwerläggning , fann Bonde-Ständet sig sä mpcket häldre böra til Utffotlets yttrande samtycka, som Ständet,wid jämförelse af premissen til detta Utskottets Beslut, ansäg densamma innefatta et tilstyrkt afsiag ä det project ofwannämde Memorialer äsyfta.
Genom Protocolls-Utdrag ffulle de öf. rige Respeetive Ständcn wördsamt och »vänligen härom underrättas.
Lx ?rotoe.o!Io, 8. L. Irägärllk.
Utdrag af Protocollet, hällit hos Bonde-Ständet den er Augusti 1809.
S. D. Bonde-Ständet har i dag latit flg föredragas Allmänna Beswärs- och Oeconomie-Utffottets
Betänkande under den 7 dennes, angäende nödwändigheten deraf, at de indelte Regementernes Monderings-persedlar som as Rote- och Rusthållare böra anskaffas, warda, sä sällan som möjligt är, förändrade.