Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
— Men med den kännedom Utskottet haft tillfälle inhämta om widsträcktheren och beskaffenheten af de tili hela Rikets Stats. Werk hörande ärender, samt den möda och omsorg, som fordrats till nödige UplysningarS anskaffande för beha grannlaga ämnens beredande, har Ulfkoltet, ej mindre i anseende härtill än den bcredwilligher och stil, hwarmed denne sekreterare sekt gä Utskottet till handa, ej trott sig sör honom böra förestå mindre arsrvode än ioOI Rfdc B:co.
Utjksttet hoppas, art Riksens Höglofl.
Ständer lära käckas destomera sinna en sadan belöning för honom billig, som, i anseende till UlffottetS handseggning, äkerremitkerade ärender, för honom Återstå hade beswärlige och widlöftige kxpedilioner.
I afseende pä Stais - Utskottets zrdra Secreterare haswa Herrar Ordförande förestagit 490 R;d.
Wen som benne Tjensteman, hwilken biträdt wid de Riksgälds och Mistance Contoiren rörande ärenden, haft en lika sä trägen och »vidsträckt befattning som Gecreterarne i de fleste öjriga Utskotten, samt detzutom, med en särdeles skicklighet och kännedom om W-rket fläkt Utffolkec tillhanda; sa har
Ulffoklet icke byrdkförestä mindre belöning för honom än 666 N:d Z2 si.
Banco, För Secreterare» » Hemliga Urfksttct hofwa Herrar Ordförandeme föreslagit 2«o Ii-dr. Wcn Glats Utskottet- har deremot trott sig icke kunna söreN mindre än ZOO N^d för den Embetsman, sm» r6gF Dm 29 December. som bestridt denne befattning, och hwars utmärkta skicklighet och erfarenhet i allmänna ärenders behandk-nq redan tillwnnnit honom det Allmännas wälsörkjcnka förtroende, och bariac honom wag till ett af Statens högre Embeten, För Secrekeraren i IämkmugS-Ukstotttt halma 250 R:d bliswit föreflagnL.
Dche anser dock Sta:SUtstotlet kunna nedsättas till jämna 200 N:d, i anseende till de mindre trägna och beswärliga göromål, som ber förefallit, som ben koma lid delta Utstött warit formeradt.
För Secrekeraren i Constikntions-Ulstottel har wäl fräga bliswit wäckt om högre ^arfwode, än dst sörest.-gne. — Men ehuru detta Utstött bliswit före de öfriga Ukstotten organiseradk: och D st göromål warit bade granlnaga och trägna; dock ssm dest mr »varande Sccreterarcg befattning icke widtagit förr äg efter del Regerings,Formen bliswit utarbetad och antagen, samt han äfwenwäl såsom Secreterare i Expeditions» Utsto tel kommer att derföre njuta särstildt arfwode och således den högsta belöning af alla Utskottens Secreterare:
Och härtill jamwäl kommer, akt han uti ConstikUtions
Ulstotlet njuter särstildt biträde af cn tillförordnad vice Secreterare för hwilken ock särstildt arfwode bliswit föreslagit; Sa anser Stats Urstottet ingen anledning för handen, akt för honom tillstyrka högre arfwode, än hwad Herrar
Ordföcanderne föreslagit.
Kammereraren i Skars Ukstottek, hafwa Harrar Ordföranden upfört till 200 R:d B:co.
Men » afseende pa denna Tjenstemanö oförlrurna biträde och Den 29 December 1659 och skicklighet, i hwad som rört de projekterade Staternas formerande, och nödiga uträkningars författande, har til! Riksens Högloft.
Ständer Utstottet stokat hemställa, om icke detta arfwode kunde förökas med loo
Rck sä att han mätte undfå Zvo R:d.
Utstottet har harwid äswen bordt till Riksens Högloft.
Ständer wördsammeligen hemställa, att, o n ivid Riksdagens stut, alla de af Riksens Högloft.
Ständer besturade Bref och Betänkande» icke medhunnits att expedieras, det dä bör äliqga Secreterare» och Betjeningen i Expeditions-Utstottet att tvid rvärksiälligheten häraf fortfara.
För Utskottens Notarier, utom Hemliga Ntstotrcls har blifwit föreftagit ett Dag-Tractamente af I R:d 12 st.
Men Srats-Utstolret hemställer dock, att detta Traktamente mätte warda faststaldt till 1 R.d 24 st.
B:co om dagen i anseende till dct wer» keligen grannlaga och trägna arbete, svin med Pcolo-s kolls fölingen är förenadt.
Hwad Notarierna j Hemliga Utstottet angär sä Hafwa de egenkeligen warit systlosatte med renstrifning, och hwilkas arbete warit hwarken trägnare eller ividlöfkigare, än de synas wara för stn möda och korrta tjenstgöring ersatte, dä de erhälla ivo R:d B:co Hwardera.
Wid det för Utstottens Cantzlister föreflagne Dag-Tractamente af i R:d Bco öm Dagen, har Statschltstotket icke nägot att erindra, såsom i Ulstottets tanka, ester deras arbete lämpadt.
Ut» stottel fär likwäl härvid anmäla att de i Srats-Ut - »6,42 Den 29 December. skottek fem Cantzlister icke möjeligen kunnat medhinna ensamt besörja renskrisningen af Ulffoktcts Betänkande,, i si)niicrhet angående Skakö och Ikiksgälds'AZecken med dergö wiklöskige och manga bilagor i anseende dertill, att testa expeditioner fordra! skyndsamhet samt pä en och lamma tid inträffade; Och som Utskottet således warit föranlätit, rut för Riksgälds Verket, dertill icke mera än en Cankzlist ivar att tillgå, antaga z:ne lärskilda personer, akt wsd renskrifningen biträda, emot löfte om särskild betalning, sa hemställer Urlkotter till Riksens Högloft.
Ständer ort till testa Exrra Vöstentes aflöning mätte hestäs ett särffildt grswodc, af tillsammans R:dr Z2 st.
B:o. Likaledes instämmer HMotfet i Herror Ordföranders först,g om 16 st.
B:eo om Dagen i Tracta'Mence för hwarjc person af WskoltctS Wakt«Betje» ning, Utom hwav angar Bcwilliungs Ufskottcs Waktbetjent —
Denne har ensam bestridt hela uppassningen för Utskottet, sä wäl dä det in pleno som pä dest flere afoelningar och Beredningar arbetat; Billigheten synes således fordra, att da han för denna uppastning mäst upoffra Hela stn rid, han äfwen derföre njuter någon liten tillökning; och hwarföre Uljkottet fär hemställa, att hay ma ätnsttta 24 st.
B:co o>U dagen r Tractamente. Wid bwad Herrar Ordförande i öfrigt hemställt samt om förskott i desta arfwoden och tractamenten, har S'ars Utskottet, såsom pä goda skäl grundadt, ic« Fe »agor ,ör Dest del akt tillägga, titan hemställer hetz U.U RtlMö Högloft.
Ständers gun stiga bifall.
Den 29 December. 1641 T
I afseende pä utbetalningm af besia arfwoden pch Tn ctamenteil: anser Skåls Utffottet densamma xied afseende ä den tjenstgöring och det arbete bwar, före de bestäs, böra ukgä as Riksens Högloft.
Grän» ders Riksgälds Contoir, såsom Riksens Skänders Eget Werk och da SratS-WerkekS medel och tillgångar en slik uibekalning icke mcdgifwa — Och om Riksens Högloft.
Ständer härtill tackas lämna Deras bifall, sa torde Siats,Utffottet tillätaS att om wärkställigheten häraf fa anmoda H.rrar Fullmägtige i Riksgälds Contoirek.
Sländer hemställes alt detta ^vördsammeligen.
Stockholm den 22 Decemb. lgoz.
Nidderffapet och Adelns LedamökerS wägnar, Claes ?!emin§.
Pä Högwördige Pceste-StändetS Ledamöterwägnar, 1K. V^eiclman.
Pä Wälofl. Borgare,StändetS LedamöterMagnar, C. k. Uanäbsr§.
Pä Hederwärda Bonde-Ständetö Ledamörers ' wägnar, ^nä.
Jokansson.
Kl. ^röäsliur.
r64r
Wästes följande:
Utdrag as Protocoller hället uti Borgare-SkändetS Psenum wid Iiiksdagen i Stockholn» d. 28 Dec. 1809.
S. D. Ester uplä sande af Riksens Högloft.
Ständers Stats, Utskotts Memorial as d. 22 dennes, angående Riksdags arfwoden för de Respective Riks, Skändens Utskotts Secreterare, Cankzlier och Waklbetjening, dies med de deruti tillstyrkte jämkningar der af Utffottens Herrar Ordförande meddeldte ochkill Stais, Utskottet remitterade utlåtande och förslag i detta ämne till alla delar bifallit, i följe hwaraf wälbemäldte
Utskott äger att om werkftälligheten i anseende till medlens utbetalande af Riksgälds-Contoiret, Herrar Fullinägtige därstädes rvänligen anmoda, hrvarom de Respcctive Med - Stånden ffulir »Vördsamt och rvänligen underrättas, 8u^rg. l^x krodocollo. kj. kstsrson.
Grefwe vs lr o-iräis, Med derr fullkomligaste aktning för Utsksrlets Hcrrar Ledamöter, kan jag dock icke underlåta all förundra mig öfwer den tillökning i arfwode Utskottet förestagit för Hemliga Utskottets Secreterare.
Jag bär mycken aktning för hans förkjenster, men om delta arfwode skulle wara en belöning, för dem, är den alt för ringa:
Är äler frägan om de; arbete Hemliga UljkottetS Secreterare haft, äv arswodcr för stort, ty han har ej haft mera att görs Lli IälNkningöUWotrers Secreterare - Den 29 December. 2643 AkwLl om ingeri annan anmärkning gore» tvid detta Betänkande utan Ridderffaptt och Aves;, dertill lärn» nät- sitt bifall, ar det ej min kauka, akt genom hwatz jag nu anfört åstadkomma en äkerremisi.
Herr Grefwen och Landt - Marskalker?
gjorde derefter proposition till bifall till Stats- UtsikolMS Memorial, hwilka med Ja beswaradeö.
Utdrag af Protokollet hällit hos Bonde-Ständer den 19 Dec» 1829. S. D. Fran Högloft.
Ridderffapet och Adeli? hade ankommit Protocolls-Ucsrag för den 14 innewa» rande manad, as innehåll, akt Ridderffaper och Adeln gillat Jämknings UEottetS Förftag kill en fullständig redaktion af de §.H. i Riksdags-Ordningen, hwarnki förändringar blifwit gjorda, och att Ridderskap^ och Adeln ansett berörde Grundlag döra kill Expeditions»
Uiffottels stukeliga sammansatkairde öswerlämnas, jämte anmodan kill bWottek, att förestå ten underoä» niga ffrifwelse hwarrgenom om Kongl. MäjttS näoigc? fastställelse anhallaS ffulle, hwarförutan Högloft.
RiddsrjVapct och Adeln lämnar Desi bifall kill Jämknings» Utskottet i Memorial gjorda hemställan att den Z8 §, widkommands stridiga och oafgjorda fraga, huruwida alla omröstningar i Utskotten skola ske per capits el» ler Sränbswis ma i desi nu »varande fl'ick anses och behandlas i enlighet med 8? §. as Regeringsformen.
Bsnz Den 29 Decenjbeki Bonde-Ständer erinrade härwid akt dä i asset ende pä 28 § af Riksdags Ordningen den ändring af Sländel för D-tz del blifwik besiutad att orden: c,6- noin Electsrer skulle ulga, eller nägvt undantag för Bonde-Ständet göras i den owilkorliga sörelkriften, akt alia wa! till UtskottS Ledamöter torde like genom Electorer, sä ansäg
Siandet sig för närwarande wäl icke kunna uti Högloft.
Riddrrskapet och Adelns re, wist instämma, men för alt undanrödja widare inledning till dröjsmål i afseende pä den > alla öfriga delar med wista reservationer och förbehåll amagna Riks, dagS-Ordningens kungörande, trodde Siandet sig böra wördsamt och wäniigeu föreslå, om icke Dest Rcspeciive Med-Sländer behagade tvid 28 § af Riksdags Ord, ningen medgiswa införandet af ett ladam stadgande, som lämnade Vonde-Scändet öpen rättighet au antitia gen per Lapiin eller genom Electorer wäija sine Le, damöter i Riksens Ständers Urskog, hwilketdera SläN« det wid hwarje särskild
Riksdag funno godt att för sig besluta, hwarester a Bonde-SrandelS siva något hinder för Riksdags-Ordnmgens äswrrlämnande till Expeditions Utskottets ätgärd icke skulle möka.
Härom skulle de öfrige Rcspeclive Ständen wörö, samt och wänligen underrättas.
Or Supra. Lx ?rokocol>o. 8. L. 'kräZnrclk.
Grefwe Vs Ig Onrclis.
Bonde-Ständetö ledamöter af Jämknings-Urskortct, haswa därstädes anmält samma anmärkning som i det nu uplästä H)rotöcolI6-i.ildraget innefattas.
Man sökte förgäswcs förniä dem alc derisrän «fstä.
Jör min del tyckeö jaS Deri 29 December.
1645 jäst äswen att saken är sä likgiltig, akt de andra Skänken läte kunna medgilma Bonde - Scändeis önffan, och alt den soln en reservation wid Rtksdagö-Oldnin» sten mä kunna uptagc.s.
Herr Greswen och Laud t - Mar ska l ken gjorde propofllwn i enlighet med Gcejwe Ds 1» 6 ar6 ies tillstyrkande.
De fleste af Ridtzerffapst och ÄdclnS Ledamöter ropade härtill Ja, men älwenwäl lnwandes, att förändringen icke wär a» Bonde-Srandet begärd såsom ett reservation, bwilk-n wore af egenffap att hwila till nästa Riksdag', man fgsom ett gällande stadgande medelst införande genast i Riksdags Ordningen.
Detta understöddes af Herr korklieb, (^gr! ^reäripj soni tillstyrkte, alt, dä denna fräga wore of mindre betydenhet och endast rörde Bonde-Srändet, Ridderfkapek och AoelU niätte behaga bifalla, att i 28 §- infördes att der wore det Hcdcrwärda Bonde-Ständek ohetagik sina UlikottS Ledamöter pa annat sätt än genom lectorer utwälja, samt EypedjtionS-Ut^oltet updragaS^ gtk redackionen as denna förändring werkställa Uppå gjord proposition af Herr Gresiveni öch L a n dt - M a rskalken blef det Hederwärd» BSlWe-StändetS åstundan, pä sadant särr bifallen - 1646
Den 29 December Justerades följande:
Utdrag af Protokollet hallier Högloft.
Ridderskaper och Adelns Plenum d. 29 Drcembec 1829. S. D. Föredrogs och bifölls till alla delar SlatS-UlffotkctS Memorial as den 22 Deceinb. innehållande Dest utlåtande öfwer Ordförandens i Utskotten Försiag till arswoden för saMtelige UtlkottenS Secreterare och öfriga Betjening: i följe hwaraf SlatS Utskottet skulle anmodas atr om utbetalningen af ve dymedelst bewiljade förskott ofördröjligen draga försorg.
Lu^ra» Herr kilo r äenskcrlpe, Austers» uplZste till Protocollec fölljande:
Som förleden gårdag da StatS»Utfkoktets Betänkande rörande Kungsgärdarne förehades till vemi» leringz,'jag hörde Hanö Excellence Grefwe Wacktmeister lämna Ridderskapct och Aoeln sullständige och owälduge uplysningar om en Kronans lägenhet tvid Nyköping, som genom köp och deruppå »vederbörlig Transport nu innehafwes; emot wisst arrends as Herr General Lc"ite»anlen Grefwe Wacktmoi-i sker, anhaller jag att pä enahanda sätt fä gifwat Mdderskapet och Adeln och i synnerhet Högloft.
Stats,Utskottets Ledamöter lika uplysning vm Wisings» borgs Kungsgård.
Un» Den 29 December. 1647 Under wär nu »varande Konungs Förmyndare Regering klef denna Kungsgård genom KammacCollegii Arrende Contxact upläteu pä 52 är äl nu mera afledne Oswerste Lieutenauten von 6ei6ren, hwjlken troligen bekom den till ersättning för sikt lidan, de un^er 1789 Ärs Riksdag.
Denne gamle man fann sig ur jtänd alt sjelf bruka Kongsgården, och efter Conlracker war stäldt pä hönoin och desi rätts innehafware sam: hans Brorsöner, i synnerhet den dä här i Staden boende med all ömhet och befikedlighet i flera ar wardal honom, sann han sig benägen att öfwer!äca arrendet ä sina än efterleswande Brorsöner.
Men soni deras tjenstcr hindrade ock dem att emottaga E> gcndommen, saide är 1796 nu warande Öswerstc Lieutenanlen von (-skären Arrende-rättigheten till Köngi.
Scereterarcn lVleurlinA, hwilkcn^ efter ari hofwa erlagt wänlig städja, feck arrendet pä sig af KamwarEollegium behörigt transporterad!, som genast dä emörtog Knugsgärden, och som jag tror i ä 2 är ostörd gagnade Contracrct, men b!ef derefter genom för detta Konungens befallning fränsägk arrendet och det geiron! wänlig auction uplätit ät Maior Lirnbguni; Ulen denne, som trodde sig säkert haswa budil öfwerdriswit mycket, fann radligast att genast sörsta arel dsäsra koni!;, samt Kungsgården sörwalkades as Cautionister, hwilka dels genom proccsi och dels af Kongl.
Nåd singö aflämna Kungsgärdet,; dä förräk, tades ny Arrende ÄlUetion hwarwid än ett ösmerdriftvit anbud gjordes as e» (om jag rätt mines) soni hette Lnrork; denne blef äsiven som man kallar ångerköpt och lärer Cautions män selat honom.
lVisurimAi som hade redan utbetalt io,cä6 ' U:d i lösen föx Arrendet till Oswerste-Lieutenant voc> Aerve Bander ^!:o Vercla r6;8 Den 29 December. linx kill erkände arrende och om olika dermed bör och 6er6ien och hwilken Summa redan war delad Skärp tingar emellan, förlorade hoppet att dem äterfä sä» som ock de betydande kostnader, som han till sin Fa, milles flyttning, inventariers inköp och Egendommena totala förbättring anwändr, beflök akt lagligen återsöka sin Arrende-rättighet.
Han qwarbodde emedlertid pä Wisingsö och Procefien börjades wid Tings, Rätten och fortgick hos Lagmans och Hos-Rätten, wid hwilka alla instantier MeurlinZ wann; Ntt skulle den fluceligeu asgöras uti Högsta Domsto» len, dä bles han ändteligen tillstyrkt att ga sup» licando till Konungen, till fullföljande hwaraf han underdanigst anhöll om Acedience som blef hs» nom bewiljad, hwarefter Kammar Collegium fick be» sållning att utfärda Contrakt pä zo ar med nägon förhöjning emot hwad Meurling första Contrakt innehöll, dock med nägon minskning uti det anbud, som förutnämude Lnrorli hade gjort, hwilken ock af Meurling erhöll nägon ersättning för resor m. m. som han Hade under tiden päkostat.
Således kan Meurling? sista Contrakt kanske hälst i z:dje handen icke annorlunda torde anses, än såsom nästan en transport af det Contract Lnrorlr skulle hafwa bekommit- Tro» ligen befordrade de z:ne Domar Meurling hade för sig till den Kongl, och billiga Raden han stmeligen af f. d. Konungen erhöll.
Att Meurling sedermera fält detta arrende och betalt de län som han till von Oerärarne? betalande mäst göra, är det enda jag widare med »vishet kvek.
Det ankommer nu pä Riksens
Ständer huru De anse delta genom Z:ne laga kraft »vunna domar Meurling - Den 28 December. 1649 kan förfaras, än med dem som ej laga Dom fä. stat.
Remitteras till Stats Uistottet såsom anmärkning hörande kill det i gär äterremitkerade Betänkandet om Kungögärdarna.
Friherre bjerta, ^xel, Höglofl.
Ridder» stapel och Adeln har nyligen förehaft differenta ämnen födande för privata, men hwilka icke äfyscat gagnföe Slalö-Catzan.
Utan att halma den förmätcnheten att wilja nphäiwa wig till förmyndare för densamma torde mig iikwäl tillätas atr fä anföra fällande, hwaras att de sunna tillflyta densamma nägon läkrare winning.
Friherre bjerta upiäste härefter ett memorial sä lydande: Wördsamt Memorial Wid genomläsande af Tull.Arrende Societeten^ handlingar samt unberställan till Riksens Häglof!» Ständer, att sä i anseende till Finlands förlust pä det med Kongl. Maj:t och Kronan ingägna TullarrendeConlract, afstriswa 52,000 R:d B:co torde höggunstigt mig tillätas, fa nämna att projectet är södands och godt samt sörträffeligt för Tull.Sociteten, men i den swära belägenheten Stats Castan är, förmodar jag art Höglofl.
Ridderstapet och Adeln för stn del af« star denna oförwänlade begäran, hälst äswen härtill kommer, att sädant i Conlractet ej är förbehällit, samr den päräknade summan ända för sörledir är influlit» ^ittr»
L§Fo Den 29 December ytterligare torde jag fä den äran wörhsamM< ligen Högloft.
Ridderskapet och Adeln till minnes söra att Tull-Arrende»Societetens Conlract warar blott ^:ne är till, och skulle detta stulna Sällffap ej med Contractet finna sig nögde, att pä de oswannämnda grunder fortfara, sa kunna de ju afsäga fig denna sä födande anrättning, ty ett Folkslag gär dä borrt och elt annat kommer helt säkert äter som torde med ruindre pretentioner ändä wara hederligt bärgade.
Lika »vördsamt wägar jag underställa Högloft, Ridderskapct och Adeln om icke man bör wara betänkt nu i god tid derpä, att i händelse af Tull-Arrende.Societetens up, hörande om z:ne är, enär Ständer ej sammankomma förr än om s är, en Connie maldes, som dä more tillreds att öswerse och granska Tull Arrendets för, wallning, och hwilken torde wara tillräklig om den bestod af en Ordförande och z:ne Ledamöter; utan af» seende pä gifna decharqer, emedan om wid denna in, träffande revision en lika hedrande decharge erhälleS, Har man 2:ne gnitkenccr derpä, atr man welat Fäderneslandets wäl, warit omtänksam för sig sjelf, funk kastat ett öim öga pä Statens magra och loma Cafia.
Skulle nu Högloft, Riddcrskapet och Adeln tilläta akt detta mai till Riksens Ständers Högloft, Stats Utskott remitteras, är min wördsamma önskan trpfyld.
I anledning af Herr Grefwcn och Landt Marskalkens erindran att hwad Friherre lgjsrra nu upläst syntes haswa gemenskap med StatS-UtskottctS memorial rörande Tull.-Arrcnde-Societeken, hwilket Herr Landt» Marskalken nu ärnade föredraga, anhöll Friherre bljsr tg - Den 29 December r6zr rs alt hans memorial mäste åtfölja Ridderstkapet och Adelns bestul deröswer till Stars-UWottet.
Herr Landt-Marsikalken lofwade derom göra proposition i fall Stars-Utskottets Memorial komme att Återremitteras.
Föredrogs StatS-UtffottetS den 19 December pä bordel lagda Memorial, innehållandes en förfrågan till Riksens Ständer, om af General Tull-Arrende Socieketens Herrar Fnllmägtige ett utlåtande borde infordras, huruwidä de ans? sig kunna utan någon afskrifning för Finland med Arrendet fortfara, eller vm de i annor händelse milia arrendet upsäga.
Herr Grefwen och Landt-Marskalken proponerads bifall ä delta GlalS»UtfkottelS Me^ hnocial.
Ropades Ja, blandad! med ett och annat Nej.
Herr von bila U5S volff, (iarl 6u? ra l K si n K o! ä, anförde, att såsom han hade fattat Slars Utskottets utlåtande, innehölls del ej något bestämdt tillstyrkande, utan en förfrågan, om och hnruwida Fnllmägtige^ nklätande skulle infordras, samr arrendet pä de gamla wilkoren fortfara: han anhöll derföre vm en bestämd proposition, hvarigenom Rid» derskapel och Adeln kunde stadna i ett afgörande hcstur.
Herr Grefwen och Landt - Marskalken uprepade härefter innehållet af SratS-Utskottetö
Me» 1652 Den 29 December.
Friherre HäslsvZrd, Trio 6 A nan,, förklarade att det af Stats Utskottet föreslagna alrernative more enligt med 9 §. j Societetens Arrende, Contrakt.
He rr vo n 8cl> z n t r, Ivar kreä.
Oskr iel, trodde akt Riksens Ständer öfwer denna sak kunde besluta ulan att Tull-Directionen derom tillfrågades; en sadan fräga ansäg han wara under Riksens Ständers »värdighet.
Friherre Öjen», äxel, med flera hördes här, med konformera sig.
Herr 8ilvsr-8kolpe, Ousrrk Abrslism, yttrade sig: att anledningen till Stats-Ur>kottetS hem» ställan wore hämtad af den gjorda uptäckt, att en summa af något öfwer 52,020 R-d blifwit Societe, ten as förra Konungen bewiljad i ersättning för Fin, ska Tullinkomsterne: någon ytterligare afskrifning wore ej begärd: fragan synres honom wara, om det skul» le lämnas Arrendatorerne öppet att, sedan omständig» Heterne wore förändrade, äswen häswa contrakt.
Den citerade H. tilläte detta endast wid tillfälle af Krig.
Sedan freden wore fluten ägde ej »nera rätt dertill.
Emedlertid upsyldc Slaten werkeligen a sitt sida icke som förbindelse, sedan nu Finland wore förloradt.
Han trodde derföre billigheten fordra, att del lämna, des Societeten öppet, att sedan wilkoret» äro olika, upsäga contractet.
Ett beflut as Ständerna, som Hindrade detta, wore efter hans tanka ledande att be, taga kontrahenterna en ostridig rätt.
Grefwe vs ls 6»räie.
Såsom jag fattar Dill, Den rs December.
-65- Tullarrende Societetens Åstundan och Stars U,skottets hemställande, kan någon staga om afskrifning här icke äga rum.
Contractet emellan Kronan och Societeten Lr ester min tanka tydligt, sä att om Arrende-Societetcn ej finner arrendet kunna utan afskrifning bära sig, star det densamma frill genom up« sägning i Oclobec Manad derifrån blifwa ledig.
I alla fall, ehwad beslut Ridderskapet och Adeln härom skulle falka, anhaller jag att Friherre « kljerrss motion om en Revisions ComitöeS sättande efter Arrendets flut, mätte till Stars»hltskotttt re» mitteras.
Friherre 8rsel von kl öistein trodde att ingen »verkelig skiljagtighet more i Ridderskapet och Adelns rankar, öfwer närrvarande öfwerläggnings ämne.
I diöcusiionen öfwer fragan om afskrisuing tycktes Ridderskapet och Adeln ej wilja inga: och dä äterstode blott fragan huruwida Tull-Direc tronen sjelf wille behålla eller upsäga contractet.
Friherre kljer, tas motion wore ett särskildt ämne som, borde hän» wisas till Statö Utskotlet.
Herr Greswen och Landt-Marskalken
I anledning af discurserna fär jag proponera, att det mä ankomma pä Tull»Arrende Societetens Ledamöter sjelswe, huruwida de anse sig kunna, utan någon af« skrifning för Finland, med arrendet fortfara, eller om de i annan händelse wilja, enligt comractetS 9 §.
Arrende! upsäga.
As - 1654 Den 29 December.
Äfwenwäl bifölls akt Friherre k-ljerta!! motiog om en Comité skulle kill Slars-Uranet remik, stras.
Utdrag af Protokollet ballet f Riddcrskapet och Adeln § Plenum d. 29 Dec. 1829, S. D. Beslöt Högloft.
Ridderstedt och deln att till det Hedermärda Bonde - SländelS uti Pcokocollö-Utdrag af den 19 Vennes gjorda begäran i afseende pä det i 28 §. af Riksdags Ordningen stadgade walsätk genom Elektorer, i sä matto sitt bifall lämna, att i berörde § ma införas akt det skall wara det Hederwärda Bonde-Siandet obetagct att sine Utskotts Ledamöter pa annat sätt ulwästa.
Hmar« om sanitclige de Respeckivs Med-Standen skulle genom Utdrag as Protokollet wanligen underrättas.
Ot8u^ra.
Uplästcs ä uno Stats-Utssottets Memorial rö, rande Flyinge och Dahlby kungsgärdar.
Herr Gre swen och Land t - Mac ska l ken.
Anser Ridderjkapet och Adell, Stuterierna wid Fly, »Me och Dahlby böra bibchallaö?
Ja och Nej."
Den 29 December, 1655 Herr von Lalr8rsc!t, Lliss.
Som StatS-Ukstottel i delta Memorial anropat sikt betän» fande angående Skuleriek pä Strömsholm torde Herr tzireswen och Landt-Marffalkcn behaga läka sistnämnde belänkande först blifwa uplast, emedan i annat fall ett besiut öfwer förewaraude ämne torde blifwa för tidigt.