Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
JVto 5 i anledn. af gjorda anmärkningar vid Utsktns betänk, A'to3, angtde grun - De n 20 October e. m. derna för förändrade föreskrifter om brännvinsbränningen oell livad dermed har gemenskap. 11: t e punkten, i mora.
BondeSt. hade antagit detta morn., hvilket nu äfven af B. o. Ad. bifölls, litte punkten, 2 morn.
BondeSt. hade ansett sista meningen af detta morn. förfalla i anledn. af Ståndets beslut i itsta punkten, men hade för öflig t bifallit detta morn., som således skulle erhålla följande förkortade innehåll: ”att då flera åboer å samma hem”man eller å särskilda hemman inom samma byalag förena ”sig om gemensam utöfning af deras brännvinsbränningsrättig het nied gemensam panna, brännvinsbränningen bör på ”viss uppgifven lägenhet inom hemmanets eller byalagets ”område verkställas.”
Infallit esta punkten i Utskms betänk., och således ej kan antaga BondtSl:s inbjudning, rör:de det nu föredragna morn., vägar jag föreslå den förändring, att då flera Aboer vilja förena sig om gemensam utöfning af deras brännvinsbrunningsi ättighel, sådant må vara tillåtet utan inskränkning,- att dessa åboer äro bosatta på samma hemman eller inom samma byalag.
Den siste talarens förslag står i strid med det nyss fattade beslutet, hvarigenom R, o.
Ad. bifallit i mom. i denna 11:te punkt, der det till förekommande af de missbruk, som kunna äga rum genom brännvinsbränningsrättighetens öfverflyttning från ett hemman till ett annat, blifvit innehafvare af jord förbjudet att, då han icke sjelf vill utöfva sin rättighet till brännvinsbränning, öfverlåta den på annan person.
Jag begär proposUi på bifall till Utsk:ns betänk.
Då frågan här är om ett undantag, vet jag ej, hvarföre det skall göras så inskränkt, sorn Utsk:n föreslagit.
Flera talare hafva förut under discussionen i detta ämne sagt sig ämna föreslå en sådan utsträckning, som jag nu begärt och hvilken jag, til! följd af R. o. Äd:s beslut i i:sta punkten, anser alldeles nödvändig för alla åboer å smärre hemman och lägenheter, hvilka annars blifva utestängda från all utöfning af brännvinsbränningsrättigheten. R. o. Ad. biföll 2 mom, i ij:te punkten af Bevilln,- ocli Oecon.Utsk:ns utlåt.
Ånyo föredrogs Bevilln.-, Lag- och Oecon.Ulskurs d. i6 dennes e. m. på bordet lagda betänk.
N:o 6, angjde reglementariska föreskrifter för brännvinsbränningens utöfning samt försäljningen af brännvin och beskattningen derå.
Jag har begärt ordet för att Den ao Octo ber e. m. göra några anmärkningar emot det nu föredragna betänk., Ii el st jag icke kan förmoda, alt R. o. Ad. nu skulle vilja antaga detsamma oförändradt, sedan åtskilliga förändringar blifvit beslutade i det nästföregående betänk., angtde sjelfva grunderna för brännvinsbränningen.
Jag bekänner likväl, alt jag bade väntat, att andra ledamöter af Ståndet äfven skulle uppträda med en granskning af Utskrns förslag.
Jag får emedlertid, enär jag icke kunnat göra min mening i åtskilliga delar gällande inom Utsktn, nu för min del begära återremiss på grund af följande anmärkningar.
I 21 § hafva XJtsktn tillstyrkt, att den, som tillverkar brännvinsredskap, som synbarligen är beräknad på missbruk emot författningen, skall böta första gången 33§ r:dr, andra gången 66f) r:dr och tredje gången 100 r:dr; men sedermera omtalas i 29 §, huru förhållas skall med redskap, som ej finnes särskildt uppräknad bland de tillåtna slagen, men som skulle kunna uppfinnas och af någon vilja begagnas.
Mig synes, att här förekommer någon stridighet emellan dessa tvenne stadgande!), eller att åtminstone föreskriften i 21 § bör redigare uttryckas; ty jag föreställer mig, att en tillverkare annars, under det han är sysselsatt med tillverkningen af någon ny sort redskap, lätt skulle kunna få påhelsning af fisealen, sorn under förklaring, att han såg, det redskapen vore beräknad på missbruk, tog den i beslag, och man skulle dermed afhålla lillverkarne från alla nya försök i denna väg.
Jag har ingenting emot, att redskap, som begagnas med beräkning på missbruk, blir confiscerad; men att säga, det tillverkaren skall plikta för blotta tillverkningen af ett ovanligt eller nytt slag af redskap, vore detsamma som att säga: jag straffar för ett fel, som jag ser, att ni vill begå.
— Då jag icke för ögonblicket varit beredd att yttra mig i detta ämne, skall jag inskränka mig tillden nu gjorda anmärkningen, särdeles som jag hör, att en annat) ledamot numera anmält sig till ordet.
Frih. Gederström, Jac., samt Hr af Ekenstam, Jsr., anhöllo, att Bevilln.-, Lag- och Oecon.Utsk:ns betänk.
]NT:o 6 ytterligare mätte få hvila på bordet.
Lades till handlingarna förstärkta StatsUtskts d. 29 sisth Sept. på bordet lagda memor.:
N:o 262. i anleda, af RiksStJns olika beslut, rörtde mantalspenningarnas beräkning; N;o 203. angrde anställd omröstning öfver åtskilliga till statsregleringen hörande frågor; jV:o 264. angrde provisoriska utbytet af den för Gen.- Assistancecont. begagnade egendom emot den Stockholms Stad tillhöriga f. d. s, k, Hessensleinska egendomen.
Företogs till pröfning BaneoUtskls d. 29 sisth Sept. på Den ao October c. m. bordet lagda betänk.
N:o 44 i anledn.'af Hr Professor Agardh* motion om rättighet för Bancostyrelsen att utställa och försälja vexlar till cours, då silfverexport är för den enskilda förmånlig, samt att uppköpa vexlar, då coursen håller sig vid eller under 128 sk.
FÖr min del kan jag ej instämma i det yttrande, BancoUtsk. här afgifvit.
Min öfvertygelse är, att Banken bör handla med vexlar, och jag begär derföre återremiss af betänk., med anhållan, att Utsk. åtminstone måtte uppgifva de svårigheter, som anses mota motionens antagande.
Det är allom bekant, att i fråga om financerna ingen anmärkning är så allmänt gillad och erkänd som den, hvilken göres emot bemödandet att styra coursen.
I Sverige har man redan en lång erfarenhet, huru det går med sådana bemödanden, och man vet, att det misslyckades äfven under Grills administration, hvilken likväl disponerade större fonder, än någon annan, och sjelf var handlande, så att han bort förstå saken.
Jag tror således, att Utsk. gjort ganska rätt, som afstyrkt Bankens inledande i affärer, som misslyckats t. o. m. för en Grill och alltid måste misslyckas för en Bank, hvars ställning är på ögat känd af allmänheten.
Jag tillstyrker fördenskull bifall till Utsk:s betänk, och hoppas, att Utsk. aldrig måtte ålägga Banken något cours-styreri.
Annat är att vidtaga nödiga mått och steg till metalliska fondens förstärkning, då sådant behöfves, och annat att upplägga vexlar för att hålla handeln tillhanda.
Detta tror jag ej sker i något land, utom måhända der enskilda banker finnas; ty offentliga banker kunna aldrig gå i land med en så falsk rörelse.
Vore frågan om att styra coursen medelst uppköp af vexlar, hade deli siste talaren rätt; men en sådan åsigt bör af Utsk. rectifieras och saken helt enkelt framställas sålunda, att Banken må äga att öppna vexeleredit med säkra hus å utländsk ort för att kunna sälja vexlar, när sådant kan finnas behöfligt för Upprätthållandet af Bankens egen ställning och följaktligen att äfven uppköpa vexlar, när sådant befinnes förmånligt: med ett ord att hafva en betydlig del af sina fonder i en vä! ordnad vexelrörelse.
Då Banken aldrig behöfver vidkännas så hög courtage som enskilda, är det gifvet, att Banken på en sådan rörelse alltid vore i tillfälle att göra den största vinsten.
Exempel från enskilda personer, som ingått i dylika företag, hvilka slagit fel och bragt dem på obestånd, bevisa här intet; man kan i motsats deremot åberopa, att banker, sorn sysselsatt sig med sådan vexelrörelse, i intet land derpå gjort förlust.
— Jag förnyar min begäran örn återremiss.
Hr Von Troil, Emil:
Detta ämne är icke nytt; redan i början af riksdagen uppstodo
Öfverläggningar derom i a3a Den ao October e. m. BancoUtsk., och här har frågan förevarit tvenne gånger.
Den opinion, som länge varit min, är i sjelfva saken ternligen nära öfverensstämmande med Frih, Cederström?; men jag liar dock röstat emot förslaget af skäl, att för bedrifvande afen vexelhandel fordras en vana vid dylika affärer, som ej kan väntas af de tolf personer, hvilka utgöra Bancostyrelsen enligt dess nuvarande organisation.
Jag anhåller, att till prot. få förklara, att detta är anledningen för min vägran, och att jag, efter ett halft års begrundande afämnet, ej vågar tillstyrka motionen, hvadan jag äfven röstai' för bifall till Utsks betänk.
BancoUtsks betänk.
N:o 44 klef R* °* Ad. bifallet.
Ånyo föredrogos och biföllos BancoUtsks d. 29 sisth Sept. på bordet lagda betänka: N:o 45. i anledn. af Hr Professor Agardhs motion ont en lämplig tull för exporteradt silfver; jN:o 46. i anledn. af Hr Doct.
Petterssons motion om nedläggande af all ersättningstalan emot enskilda personer för de medel, hvilka från Malmö lånecont. utgifvits, men för hvilka conloret, till följd af förre Kamererare!!
Lindstedts bedrägliga förhållande, blifvit i saknad af godtgörelse.
Till handlingarna
Iades vid förnyad föredragning BancoUtsks d. 29 sisth Sept. på bordet lagda utlåt.
N:o 47 i anledn. af framställda anmärkningar vid Utsks under N:o 27 afgifna betänk., ang:de väckt motion om utsättande, i de från Banken utgående qvittenser öfver ränteinbetalningar, af det primitiva lånets återstående capitaibelopp.
Vid förnyad föredragning af förstärkta BancoUtsks d. 29 sisth Sept. på bordet lagda memor.
N:o 48, med anmälan om utgången af den omröstning, som inom förstärkta Utsk. blifvit anställd öfver åtskilliga frågor, rörtde hufvudgrunderna för bankens rörelse och förvaltning, blef samma memor. lagdt till handkna.
Föredrogos ånyo och biföllos StatsUtsks d. 2 dennes e. m. på bordet lagda utiåt:n: N:o 25y. i anledn. af väckt fråga om ersättning till Kronofogden
Dahlgren för bestridda utgifter, dels vid ett öfninasläger å Ödskjöldsmoar, dels ock vid en väganläggning i Toftedalen; •
N:o 2Ög. i anledn. af väckt fråga att de statistiska tabeller, som äro bifogade K.
M:s Bef:h:des femårs-berättelser, ej vidare måtte på statens bekostnad till trycket befordras; N:o 261. i fråga örn jordeböckernas granskning.
Till DenaoOctobtre. m. a33 Till pröfning företogs StatsUtskrs d. 2 dennes e. m. på Jjordet Ingda utlåt.
N:o 258 i anledn. af erhållen återreiniss A betänk.
N:o 128, rör:de väckt fråga, att Kronan mätte bekosta harfdtlangning vid kronokemmans och nybyggens afvittring.
I sammanhang härmed föredrogs BondeStts prot.-utdr, af d. 9 dennes, innehållande inbjudning till MedSttn att instämma i BondeStts beslut, det II.
St. borde hos K. M. anhålla, att K.
M. i nåder täcktes meddela den förklaring eller det tillägg i 16 § af stadgan d. 10 Febr. 1824» rörtde afvittringsverket i WesterNorrlands, Westerbottens oéh Norrbottens län, att handtlangning vid afvittring af kronolägenheter, hvilkas åboer sakna förmåga att den utgöra, må af de till afvittringens befrämjande redan bestämda medel bekostas i den mån vederbörande landshÖfdingar, med fästadt afseende äfven på afvittringsverkets snara befordrande till slut, kunna pröfva billigt och erforderligt. R. o. Ad. biföll StatsUtsk:s utlåt.
N:o 258 utan någon förändring.
Då nu ånyo föredrogs StatsUtskts d. 2 dennes e. m. på bordet lagda utlåt.
N:o 260 i anledn. af erhållen ålerremiss å Utskts betänk.
Nto 201, rörtde sökt eyerldelig skattemannarätt å det under Ulriksdals kungsgård förr lydande hemmanet Kefvinge med dertill hörande utjord, fann R. o. Ad., som bifallit betänk.
N:o 201, att utlåt.
N:o 260 endast borde läggas till handltna.
Ånyo förodrrigos och lii föl los Oecon.Utskts d. 2 dennes e. m. på bordet lagda betänkt!) t N:o 122. i anledn. af väckt fråga om föreläsningar och examina i Rikets grundlagar vid universiteten; N:o 123. i anledn. af väckta motioner, dels om skyldighet för dem, som undergå prestexamen, att ådagalägga kunskap uti vexelundervisningsmethoden, dels angtde rättighet för lärare vid vexelundervisningskolu att prestvigas; N:o 124* i anledn. af väckt motion, att allmogen icke, utan eget medgifvande, måtte besväras med underhållet af sådana vägar, som blifvit på statens bekostnad anlagda; N:o 125. i anledn. af väckt fråga om utsättande af premier för ekeplantering å berustade säterier och kronoskattehemman ; N:o 126. i anledn. af väckta motioner om brännvinsbränningens inställande.
Hr Lefre'n, Joh. Pehr, uppläste följandet
Under loppet af denna riksdag har i laga ordning fråga blifvit vackt örn anslag till bevärtsmanskapets beklädnad; i5 H. 3o 234 Den 20 O etober e. m. men sedan 2:ne
Stånd stadnat emot 2:ne, och förstärkta StatsUtsk. d. >4 dennes med t rösts pluralitet afslagit allt contant anslag till detta angelägna ändamål, sedan likväl 2:ne bifallande voleringssedlar, sorn voro dubbla, måst casseras, bar det förhållande inträffat, att landets till vapeuöfningar pligtiga unga män komma att sakna nödig beklädnad, ehuru 1812 års författning om bevärisskyldighetens utgörande bestämdt stadgar, att detta manskap skall i likhet med indelta Armeen beklädas.
Denna under riksdagens lopp inträffade oförmodade händelse föranleder mig att, med stöd af 56 § Riksd.Ordn., vördsamt göra följande motion: ”Att R.
St. ville genom underd. skrifvelse anhålla, det K. M. täcktes utur Armeens, för krigsbehöf upprättade, reservförråd låta anordna nödiga beklädnadspersedlar för bevar:smanskapet, samt att låta beloppet af de sålunda anordnade persedlar komma till nästa Ständers kännedom, hvilka då kunna bereda reservförrådet nödig ersättning.
Jag vågar så mycket säkrare hoppas R.
St:s benägna bifall till denna motion, som jag icke kan föreställa mig, alt R.
St., sedan de nekat
Konungen nödigt contant anslag till detta beliofs fyllande, äfven skulle vägra begagnandet af persedlar, som, ehuru för annan händelse afsedda, iförråden finnas, under det landets söner i trasor fullgöra deras vapenöfningspligt, tvärtemot författningens bestämda ordalydelse, som uttrycker, att de med beklädnad skola förses.
Jag anhåller om remiss till StatsUtsk. samt om corn-* munication, genom prot.-utdr., till Medstånden.
Föredrogos ånyo och biföllos Ridd.Utskis d. 2 dennes e. m. pä bordet lagda memor.: 1:0 angrde tryckningen af den ännu otryckta delen af R. o. Ad:s prot. för riksdagen åren 1828, 182g och i83o; 2:0 ang:de väckt motion om medel till förekommande deraf, att valda taxeringsman inom hufvudstaden afsäga sig emottagandet af sådana befattningar.
Upplästes ånyo och godkändes de från Ridd.Utsk. insomna och sedan den a dennes e. 111. på bordet hvilande förslag, ej mindre till R. o. Ad:s underd. skrifvelse till K. M., angrde åtskilliga ändringar i Ridd.Ordm, än till förändrade redactioner af åtskilliga §§ i Ridd.Qrdn.
Fredr., d. a dennes på bordet lagda motion att, om bördsrätten i stad af - Den ao Octobcr c. ra. a35 skaffas, lagfartstiden förkortas till sex veckor frän första uppbudet.
Åtskilliga ledamöter begärde, att motionen mätte ytterligare få hvila på bordet.
Enligt 4° § Riksd.Ordn. skall remiss ä en motion, sorn blifvit lagd på bordel, i påföljande plenum ske; och då Hr Dalmans ifrågavar. motion redan en gäng varit bordlagd, lärer någon ytterligare bordläggning deraf icke kunna äga rum.
Flera ledamöter begärde uppläsning af motionen.
Ridd.Secret. tillkännagaf, att motionen ej blifvit till prot. aflemnad.
Då Hr Dalman ännu icke skriftligen aflemnat sin muntligt framställda motion, hemställer jag, huruvida den icke kan anses såsom nu för första gången förekommen oell på sådan grund ytterligare få hvila på hordet?
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade instämma deruti, att, då motionen ej blifvit till prot. aflemnad, den kunde få anses såsom nu för första gången framställd.
Då Hr Dalman ej fullgjort sitt åliggande att skriftligen till prot. aflemna sin motion, kan jag ej finna annat, än alt motionen nu bör anses förfallen; Hr
Dalman öppet lemnadt att framdeles åpyo yäcka den, om han så för godt finner. II.
Ex. Hr Gr. o. Landtm, förklarade, att Hr Dalman, i fal! han ville hafva sin motion underställd R. o, Ad:s bepröfvande, borde densamma ånyo till Ståndet framställa.
Bevilln-, Lag- och Oecon.Utsk:ns betänk., ang:de de reglemenlariska föleskrifterna för brännvinsbränningens utöfning har i detta plenum blifvit för andra gången lagdt på bordel och skulle således, efter hvad hittills varit vanligt, komma att blifva det sista på nästa föredragningslista.
Härigenom skulle möjligen kunna uppstå ännu en veckas uppskof med afgörande! af detta angelägna ärende, och jag anhåller på grund häraf hos Hr Gr. o. Landtm, om den propos., att detta mål må uppföras först på föredragningslistan för det plenum, sorn inträffar näst efter morgondagen. R. o. Ad. beslöt, att Bevilln.-, Lag- och Oecon.Utsl : s betänk.
N:o 6, ang:de brännvinsbränningen, skulle blifva första målet på föredragningslistan j det plenum, som inträffade efter morgondagen. a3ö Den ao October e. ra.
Ånyo föredrogs StatsUtskis d, 7 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o i65 öfver den del af K. M:s till R.
St. aflåtna råd. skrifvelse N.‘o 11, sora angår del vid sisth riksdag, i och för regleringen af Arme'ens accord, på Riksg.cont. anvisade creditiv.
Hr von Troil, Emil, anhöll, att hans reservation raåtte uppläsas, hvilket skedde.
På de skäl, min reservation innehåller, begär jag propos. på återreraiss af StatsUtskjs ifrågavar. betänk. £tatsUtsk:s utlåt, NT:o 265 återremitterades.
Vid förnyad föredragning lät It. o. Ad. bero vid hvad StatsTJtsk. yttrat uti nedannämnda d. 7 dennes på bordet lagda meraor., nemi.:
N:o 267. i aniedn. af erhållen återremiss på Utsk:s utlåt.
N:o 161; N:o 268. i aniedn. af erhållen återremiss på Utsk:s utlåt N:o 179; N:o 270. i aniedn. af erhållen återremiss på Utsk:s utlåt, N:o 248.
Då nu ånyo föredrogs StatsUtsk:s d. 7 dennes på bordet lagda merner.
Nio 26g i aniedn. af erhållen återremiss på Utsk:s utlåt, JNio 227, blef nämnde melsor, lagdt till handlingarna.
Föredrogos ånyo och biföllos StatsUtskrs d. 7 dennes på bordet lagda memor.:
N:o 271. ang:de dispositionen af öfverblifvande exemplar af bihanget lill PuksSt:ns prot. vid innevar. riksdag; N:o 272. i aniedn. af vackt motion om understöd af allm. medel åt de nödlidande invånarne i Bohuslänska skärgården.
Lades till handhna Bevilln,Utsk:s d. 7 dennes på bordet lagda utlåtin:
NT:o 3o. i aniedn. af gjorda anmärkningar vid Utsk:s betänk.
N'.o 21, ang:de förehafd granskning af posttaxorna för inrikes brefvexlingen; N:o3i. på grund af gjord anmärkning vid betänk.
N:o 25 i aniedn. af K.
M:s nåd. propos., ang:de fortfarande lindring och befrielse i afseende på bevillningeti för staden Borås.
Företogs till pröfning Bevilln.Utsk:s memor.
N:o 32 om särskild aflöning för elen person, sora under en cancellists sjukdomsförfall kommer att förrätta dess tjenst.
Hr Hjärne, Harald, begärde, att Hr Stunrts och Gr, v. Forsens reservationer matte uppläsas, hvilket skedde, Den 20 October e. m. 23; Hr Hjärne:
Då reservationerna innehålla sådana upplysningar, att man med skäl kan finna besynnerljgt, huru Utsk. kunnat fatta ett beslut af den beskaffenhet, mentor, innehåller, tror jag mig ej behöfva tillägga något till de skal, Gr. v. Fersen och Hr Stuart anfört, utan inskränker mig att hos Hr Gr. o. Landtm, begära propos, på afslag å mein or.
Utsk. har icke ens haft någon rättighet att, på sätt sorn skett, bibehålla nrfvodet för en person inom dess cancelli, so;n ej gör tjenst, och föreslå nytt arfvode åt en annan, som ar tjenslgörande, Det hade varit Utsk:s skyldighet att genast indraga arfvode! för den icke tjenstgörande och att derefter tillse, om någon annan behöfdes i hans ställe, då Utsk. ägt att med hemställan derom till Stånden inkomma.
Jag yrkar på grund häraf återremiss af mentor.
Jag skulle visserligen kunna redogöra för hela marchen af denna fråga; men en hvar känner den troligen förut af det uppseende den gjort.
Jag förenar mig således blott med Hr Hjärne i begäran om afslag af mentor.
Cederström har väl yrkat återremiss; men jag tror ej, att det är behöfligt, ty om såväl R. o. Ad. som de öfriga RiksStm afslå mentor., kommer Utsk. ej att få flera canceliist-anfvoden än förut.
Någon fördel af återremiss kan jag derföre ej inse; den skulle blott leda till uppskof kanske utöfver denna månadens slut, då det likväl inom den tiden är nödigt för Utsk. att känna, huru många arfvoden få requireras från Riksg.contoret, Hr von Troil, Emil:
Cederström finner jag det vara rättast, att memor. återremitteras, emedan, om det afslås, Utsk. blott får veta resultatet, men icke motivet för beslutet, hvilket för mig, lika som för Frih.
Cederström, är den öfvertygelse!], att Utsk. bort indraga arfvodet, så snart någon upphörde att göra tjenst.
Jag kan för öfrigt ej tro, såsom Grr. v. Fersen, att Utsk. kommer i någon villrådighet vid månadens, slut, emedan Utsk. i allt fall ej lärer kunna requjrera flera arfvoden? än RiksStm beviljat.
Jag skall visserligen icke bestrida återremiss, om sådant önskas, på det Utsk. må få veta skälen för Ståndets ogillande.
Jag tror likväl, att detta är temligen öfverflödigt, enär saken väl i allt fall blifver känd af Utsk.; och någon påminnelse till Utsk. om iakttagande af dess skyldigheter tror jag ej heller vara behöflig.
För öfrigt får jag upplysa, att BorgareSt. bifallit memor,, men att Preste- och llondeStm afslagit det.
Om således R. o, Ad. äfven instämmer i afslag, kommer saken i det skick, hvari jag anser den böra komma.
Deli 20 Octobere. ib.
Jag anhåller att få instämma med Gr. v. Fersen och fästa uppmärksamheten derpå, alt bevekelsegrunderna för ett afslag ej kunna innefatta något särdeles nytt för Utsk., emedan frågan endast är, om man, likasom Utsk., vill visa en ynnest på bekostnad af författningarnas föreskrift, eller icke.
Den ynnest, som är i fråga, afser ej blott, att den sjuke cancellisten skall få behålla sitt arfvode, utan äfven att hevi Ija nytt arfvode åt den, som gör tjensten.
Om betänk, afslås, följer deraf, att Utsk. ej får disponera flera arfvoden, än som redan äro beviljade, och härmed svnes Ståndet tillräckligen hafva uttalat sin mening.
En återremiss skulle blott tjena dertill att med denna sak å nyo borttaga en förmiddag i Utsk., hvilken kan bättre behöfvas för andra göromål.
Mig synes, som memor. utvisar, att Utsk. icke på förhand insett de motiver, som här blifvit framställda, då det funnits ledamöter i Utsk., som instämt med pluraliteten endast på grund af ett förklarande utaf Utsk;s secreterare; ty häraf synes följa, att Utsk., eller åtminstone dessa ledamöter, haft den åsigten, att äfven om den ifrågavar. cancellisten ej varit behöflig, skulle Hr Beyer i allt fall fortfarande fått åtnjuta sitt arfvode.
Men detta finner jag oriktigt och anser, att arfvodet i sådan händelse bort indragas.
Det är också detta, som jag funnit vara en skälig anleda, till återremiss.
Jag skall dock icke vara envis. II.
Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade återremittera Bevilin.Utskts utlåt.
Wto 32.
Bevillu.Utskrs utlåt.
Wto 32 blef derefter af R. o. Ad. afslaget.
Ånyo föredrogs Bevilln.Utskrs memor.
Wto 33 i anledn, af återremiss af memor.
Wto 24, rörte)e anmärkningar emot betänk.
Wto 4, angtde den af Hr Frih.
Sprengtporten och Hr af Robsahm hos R. o.
Ad. väckta fråga örn fastställandet af en viss aecisafgift å brännvin, som till Stockholm och Rikets större städer införes; och lät R. o. Ad. bero vid Utskts yttrande uti detta memor.
Wto 33.
Föredrogs ånyo och biföllos BancoUtskts d. 7 dennes på bordet lagda betänkta:
N;o 49- i anledn. af K.
Mts nåd. propos., angtde controjlerna för belåning af tackjern på Stockholms våg, jemte »tne dermed sammanhang ägande motioner; Wto 5o, j anledn. af Hr Rosenblads, Bernh., motion, dels om åtskilliga ändringar i Bankens hufvudbok samt upptagandet i densamma af värdet å Bankens fastigheter och Den ao Octobsr c. m. inventarier , dels om afskrifning af den förskottssumma , io5,go4 r:dr 37 sk., som af Lånebanken t. o. m. 182g blifvit Tumba bruk leornad; N:o 5i. i anledn. af till Utsk. inkomna ansökningar om eftergift af öfverräntor för åtskilliga dels bos Lånecontoren i Götheborg oell Malmö, dels bos Bancodiscontverket upptagna lån; Kro 5i. angtde beviljande af en gratification lill Bancodiscontverkets vaktmästare för deras besvär, i följd af den genom Utsk. verkställda revision af Bancodiscontverkets räkenskaper; Nro 54. anglde löneförbättring åt Stereotyperings-föreståndaren i Banken, Mytttproberaren G. A. Broling.
Vid förnyad föredragning lade B. o. Ad, till handlrna BancoUtskrs d. 7 dennes på bordet lagda merner, Kro 53 i anledn. af erhållna återremisser å Utsk:s under Atris 34, 35 och 36 afgifna betänkrn.