Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Veterinairlnrättningen redan fått till sin disposition går detta till ett uppskattningsvärde af omkring 60,000 R:dr.
Äfven om byggnaderne äro förfallne, måtte de ändock vara värde åtminstone mera än hälften.
Således finner jag ej skäl att jemte husen lemna något anslag, utan tillstyrker endast bifall å alla byggnadernes öfverlemnande, med uteslutande af det föreslagne vilkoret, samt afslag å beviljandet af de ifrågastäljde 5ooo R:dr.
Herr Bråkenhjelm: Af Friherre af Nordin är föreslagit, att det i Utskottets Ut - Den 21 December e. m. iqi låtande upptagne vilkor angående torkhusets och magasinets tillhandahållande åt Kongl. Maj:t och Kronan, skulle borttagas.
Jag hemställer dock, om icke, för alt få Rikets Ständers beslut i frågan, det skulle vara bäst alt låta vilkoret qvarstå med den modificalion jag tagit mig friheten föreslå.
Herr Rosenqvist har varit särdeles frikostig emot Veterinairlnrällningen.
Om denna Inrättning fick allt det, som Herr Rosenqvist uppräknat, skulle det vara långt ifrån mig att yrka något Contant anslag; men jag får fästa Herr Rosenqvists uppmärksamhet derpå , att så väl Utskottet som jag aldrig omtalat annat än Ladugårdslands Bränneri, och icke Magazinsstyrelsens alla istockholm belägna egendomar, ty det skulle verkligen vara för vidlyftigt.
Då nu trenne RiksStånd beslutat, att öfverlemna till Veterinairlnråttningen Ladugårdslands Bränneri byggnader, under vilkor att magazinet och torkhuset ej få föryttras, hemställes, hvar Veterinairlnrättningen skall taga medel till iståndsättande af dessa byggnader.
Om Veterinairlnrättningen fått Magazinslnrätlningens vid Tyskbagarbergen och på flere andra ställen belägne särskilta lägenheter, så hade man kunnat sälja dem, och dermed öfverflödigt reparera de erforderlige byggnaderna; men så lyckligt är det ej, ty här är endast fråga om Ladugårdslands Bränneribyggneder.
Jag hemställer då, om det är lämpligt att sälta sig emot den föreslagne
Den 21 December e. m. lilla summan till reparation af byggnader, sorn äga utsträckning på en stor areal oell med mångå tak.
Om bela anslaget bade blifvit bestämdt i contant, bade det blifvit bäst bushålladt för Staten, oell då bade Staten sjelf kunnat försälja sine öfverflödige hus.
Nu ser jag ingen möjlighet för Inrättningen att realisera den uppgjorde planen, örn ej den contanta summan erliålles.
En hvar, sorn känner, huru det tillgår inom Utskotten, skall icke finna underligt, om förelaget är ofullständigt.
I Utskotten tillgår ungefär såsom bär; den ene vill bevilja byggnaderna allena, den andra bara penningarne, somliga båda delarne, och andra åter ingendera delen.
Enär nu YeterinairInrättningen icke kunde vara tjent med de besse första alternativen, var det nödvändigt att söka sammanjemka meningarne, för alt få saken så uppgjord, att ändamålet något så när skulle kunna vinnas.
Derföre ser Utlåtandet så ut, som det gör.
Bekräftelse derpå, att meningarne varit delade, finnér Ridderskapet och Adeln dels af reservationerne, dels af BondeStåndets beslut.
För min del instämmer jag i den mening Friherre af Nordin yttrat, att Ridderskapet och Adeln måtte bevilja tomterne med derå befintlige byggnader, att för Inrättningens räkning säljas eller begagnas, eftersom Kongl. Den 21 December e. ni. iql Majit kan lämpligast finna, samt att tillstyrkandet angående de 5ooo R:dr målte utan förändring antagas.
— Om beslutet blifver sådant kan det måhända vara möjligt för Veterinärinrättningen alt försälja de byggnader, som ligga vester om Grefgatan, samt i stället bebygga den andra tomten på östra sidan.
Genom en sådan tillställning, hvilken dock må vara åt
Veterinairlm ättningens egen omsorg öfverIåT ten, tror jag anslaget skulle blifva fördelaktigast användt; men alt antaga det förslag, som vissa Ledamöter här afgifvit, att vara frikostiga i ord, men förbehålla åt Kronan magazinets och torkhusets tillhandahållande vid påkommande behof, jemte hyresersättning m. m., anser jag vara nästan detsamma, som att icke gifva dem; ty det är icke möjligt att få sälja eller ens inreda lägenheterna, om dessa undantag göras.
Dessutom hvar skulle medel tagas för att gifva hyresersältning.
Inrättningen äger dem icke; i RiksStalen äro ej eller några extra tillgångar dertill beräknade, om de ej skulle tagas af de 4o,ooo R:dr, som deraf ännu återstå.
Men om Rikets Ständer bifalla Utlåtandet angående Westerbottens rotering, afgå derifrån 18,000 R:dr, och flera smärre utgifter tillkomma utan tvifvel, innan Rikets Ständer åtskiljas.
Herr Bråkenhjelm har trott, att om vi biföllo hans förslag, skulle pluralitet hos RiksSlånden vinnas.
Detta är ett 54 H. i3 '94 Den ai December e. m. väsendtligt skäl, ty jag befarar, att om fingall kommer till Nämd, afgöres den mindre lyckligt.
Men de grunder Friherre af Nordin anfört, äro af den vigt, att om Ridderskapet oell Adeln, i händelse af bifall till Friherrens förslag, inbjuder Preste-och Borgar■eSlånden att deri instämma, finge saken troligen deri bästa utgången.
Jag tillstyrker derföre, att vi måtte bifalla Utlåtandet, med uteslutande af förbehållet om Torkhusets och Magazinets tillhandahållande åt Kronan; och om det medgifves, att de öfrige Stånden måtte inbjudas att sig med Ridderskapet och Adeln förena.
Herr Crusenstolpe, Magnus Jacob: Ehuru Friherre af Nordins och Herr von Hartniansdorffs mening i principen är den rigliga, tror jag dock att den i tillämpningen möter svårigheter, hvarföre det torde vara lämpligast att antaga Herr Bråkenhjelms förslag.
Går saken till Nämnd, kan ändamålet förfelas,, och att inbjudningar hafva sina olägenheter, hafva vi under denna Riksdag sett.
Jag tillstyrker derföre bifall 3 Herr Bråkenhjelms förslag.
I afseende på senare momentet är jag äfven af samma tanka, som Herr Bråkenhjelm.
Jag tror, att vilkoret visserligen har sina olägenheter, men om husen fingo säljas, och å en annan local skulle byggas, torde penningarne icke räcka till, och Veterinärinrättningen blifva en sak, som jag befarar kunna lika med Götha Canal föranleda till kostnader i oändlighet.
Den ?.i December e. m. *9^ Herr Rosengvist:
Jag tackar Pierr Bråkenhjelm för den mig tillagde eloge att vara geneureux; men jag skulle rodna, om jag förtjent den, \ fråga om allmänna medels användande.
Jag skall icke eller denna gång vara mig olik; hvarföre jag också fortfar att bestrida de af Utskottet föreslagna 5ooo R:drs öfverlemnande lill Veterinairlnrättningen, om jag ock derigenom skulle förvärfva mig Herr Bråkenhjelms benämning af njugg.
De hus, som jag uppräknat, äro verkligen tillhöriga Ladugårdslands Bränneri, så vida den ifrån MagazinsDirection erhållna förteckning öfver desamma är vigtig, hvarom jag icke tviflar, heldst Friherre af Nordin högtidligen inom detta
Hus förklarat sig hafva uppgjort den.
Jag kan således icke frånträda hvad jag yrkat och jemt skall yrka: att om de öfverflödige af de till öfverlemnande åt Veterinairelnrättningen föreslagne hus försäljas, komma de att lemna en tillräcklig fond åt samma Inrättning.
Grefve Brahe:
I sjelfva saken förenar jag mig med Herr Crusenstolpe, och hemställer, om icke de, hvilka nitälska för Yeterinair - Inrättningen, skulle vilja biträda Herr Bråkenhjelm i dess framställda åsigt.
Då afgjordes saken af 3:ne Stånd.
Det är. visserligen sannt, att frågan kunde af54 H. 13* ig6
Den 5i December e. m. göras genom en inbjudning frän Ridderskapet och Adeln till de öfriga Stånden, ilten vid denna Riksdag hafva inbjudningar hitintills blifvit så litet väl bemötte, att jag tillstår, det jag till deni sätter föga förhoppning.
— Jag anhåller vördsammast om proposition till bifall å Herr Bråkenhjelrns förslag.
Jag vill för min del täfla med hvem som helst i sparsamhet med Statens medel.
Men då det är fråga om en inrättning så nödig som denna, anser jag niskhet vara en misshushållning, föga bättre, än då den rike fadren af snålhet nfklippte receptet, och derigenom förlorade sin enda sou.
5ooo R:dr på 5 år, d. v. s. iooo R:dr om året, är det, hvarom här är fråga, och det synes således obegripligt, att, då det är menige man, som skördar frukten deraf, man vill hushålla på denna summa.
Jag tillstyrker bifall till Herr Bråkeuhjelms förslag, hvarigenom bifall vinnes till båda punkterna, emedan i ena punkten skulle Borgare- och PresteStånden samt Ridderskapet och Adeln öfverensstämma, och i den andra Bonde- och PresteStånden samt Ridderskapet och Adeln.
Att döma af den discussion, som här ägt rum, synes Ridderskapet och Adeln hafva föga bättre kännedom om Ladugårdslands Bränneri, än Utskottet haft; och det är bättre, att till detta ändamål gifva 5ooo R:dr för mycket, än 5ooo R:dr för litet.
Den 21 December e. m. '97 Herr Riben:
Jag har begärt ordet för att besvara de anmärkningar, som af Herr Crusenstolpe blifvit gjorde angående de svårigheter, sorn skulle risqueras genom en inbjudning.
Jag vill då fästa Herr Crusenstolpes och Grefve Brahes uppmärksamhet derpå, att Utlåtandet består af 2 punkter, den ena örn husen, den andra om de 5ooo R:drne.
Den första punkten är redan af 3:ne Stånd bifallen.
Att Ridderskapet och Adeln bifaller den på något sätt, anser jag för afgjordt; och då vore Friherre af Nordins förslag det rätta, emedan saken helt och hållit öfverlemnades till Regeringen, hvarföre jag icke kan annat än fortfarande yrka detsamma, samt att de öfriga Stånden måtte inbjudas att deltaga deruti.
Hvad den andra punkten beträffar, eller de 5ooo R:rne, så tillstyrker jag äfven bifall derå.
Det är oangenämt, att ej kunna tillstyrka iner.
Men tillgångarne tillåta det icke.
Då jag yttrade mig, framställde jag en särskild åsigt af saken, men sedan jag hört, att åtskilliga betänkligheter deremot blifvit gjorde, och att en sammanjemkning rneningarne emellan torde af mången anses fruktansvärd, vill jag, enär jag önskar att Veterinairlnrättningen måtte få allt möjligt understöd, visst icke vidare envisas uti min mening, utan gerna afstå derifrån.
D.cn 2,1 December c. rn.
Herr Hjerta: Sedan Friherre af Nordin afstå.Lt från sin tanka, torde det vara öfverflödigt att vidare yttra sig derom.
Jag afstyrker den, emedan det skulle blifva för Staten en större kostnad, och emedan följden deraf skulle blifva, att Inrättningen anlades i en större, ehuru mindre tjenlig, skala af storhet och prakt, i stället för att blifva till hjelp och nytta för landet.
Jag tror derföre, att det var nyttigt, alt man korn ifrån Friherre af Nordins idee, att, sedan Yeterinairlnrättningen nu nästan är i ordning, öfverlemna så stora byggnader, af ett värde, hvilket går lill en ganska öfverdrifven summa.
Hvad Herr Bråkenhjelms förslag angår, anser jag 3 månaders uppsägning vara ett oljenligt stadgande, om der icke tillika står: taga uppsägning; jag föreslår derföre denna förändring i första punkten, emedan process annars kunde uppstå.
Hvad den andra punkten beträffar, anser jag, att den kan vara sådan den är, och att Regeringen kan gå till målet, utan att kostnaden bör öfverstiga 5ooo R:dr.
Jag vill sorn korrtast besvara Herr Hjertås fruktan för praktfullhet i de blifvande byggnaderne.
Jag torde få fästa hans uppmärksamhet derå, att i den proposition jag föreslagit finnes det vilkor, att en del af byggnaderna skall förbehållas åt Kronan, och detta tyckes förutsätta, att hvarken försäljning eller om - Dan 21 December e. m. '93 byggnad är i fråga.
Meningen är att bereda sig möjlighet att sjelf bygga af dc besparingar, som inbringas genom uthyrande, af de gamla för Veterinaiiinrältuingen ot jenliga busen; men om prakt är icke fråga.
Det vilkor, som är fästadt vid sista punkten, torde böra utgå, ty om Veterinairlnrättniugen kan förskaffa sig mera medel, vet jag ej, hvarföre det icke skall vara Inrättningen öppet, eller hvarföre Rikets Ständer skola befatta sig med, hvad byggnaden kostar.
Jag glömde sist alt besvara Herr Hjertås anmärkning om laga uppsägning.
Jag var i början ej beredd på denna anmärkning, men sedan jag funnit, det Herr Hjertås mening är 3 månaders laga uppsägning, är jag ej deremot, utan får tillkännagifva min förbindelse för denna förbättring, och anhåller om Herr Grefvens och LandtMarskalkens tillstånd, att få göra detta tillägg till min proposition.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, örn icke, enär StatsUlskottets förevarande
Utlåtande innefattade tvenne särskilte punkter, samt åtskilige Ledamöter, hvilka begärt afslag å den senare punkten, tycktes vilja bifalla den förra, berörde
Utlåtande borde punktvis till afgörande företagas.
Jag anser icke lämpligt, ali afgöra detta Utlåtande punktvis,. joo Den 21 December e. rn.
Jag anhåller a lits A, att första propositionen måtte blifva till bifall A
Utlåtandet i dess helhet, och den andra propositionen till bifall å samma Utlåtande, under iagttagande af den förändring jag föreslagit.
Jag deremot ber, att Herr Grefven och LandlMarskalken täcktes dela Utlåtandet i tvenne särskilta delar, emedan jag af discussiouen inhemlat, att åtskillige meningar äro för bifall å den första, men afslag å den senare delen.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalk en gjorde proposition lill bifall å StatsUtskoltets ifrågavarande Utlåtande.
Hvarefter Hins Excellence föreslog bifall å berörde Utlåtande med den förändring Herr Bråkenhjelm föreslagit.
Ja, jemte några Nej. Herr Rosenquist begärde votering.
Jag förmodar, att Herr Rosenquist mening är, att i Contrapropositionen endast bör uteslutas de 5ooo Riksdalerne, men att den för öfrigt bör blifva lika med Ja-propositionen.
Jag har tydligt förklarat min mening vara, att Veterinair-In - Den 21 December e. m. ränningen icke bör erhålla de contanta 5ooo R:dr, meli alla Byggnaderne, sorn, enligt hvad jag visat, äro värde minst 53,ooo R;dr.
Då jag kommer att votera Ja, är det kanske icke lämpligt, att jag yttrar något om Contrapropositionen; men jag vill blott upplysa, att, enligt de säkra underrättelser Utskottet förskaffat sig, är det afgjordt, att om Ridderskapet och Adeln endast öfverleinnar byggnaderne, men inga penningar, till Veterinairlnrättningen, måste Inrättningen nödvändigt undanbedja sig denna present, emedan den icke har medel, att iståndsätta dem.
Jag har endast begärt ordet för att förklara, att jag aldrig sagt, det byggnaderne äro värde 53,ooo R:dr, men jag vet, att Magasinslnrättningens på Ladugårdslandet befintlige byggnader i Räkenskaperne upptagas till 60,000 R:dr, som, med afdrag af värdet på Magasinet under Tyskbagarbergen, eller 7000 R:dr, således reduceras till 53,000 R:dr.
Denna summa är hvad byggnaderne kosta med reparationer, underhåll och ombyggnader; men de äro icke på långt när värde denna summa.
Ett bevis derpå är att Tanto Bränneri, som i räkenskaperne står vida högre än Ladugårdslandsbyggnaderne, nu utan all fråga skulle säljas för 16,000 R:dr.
Ladugårdslands
Bränneri-byggnader hafva icke varit 202 Den ai December e. rn. reparerade sedan 1821, och hvar och en kän veta, hurudana luis blifva, som i g år stå utan underhåll.
Jag har således icke sagt, att byggnaderne äro värda 53,000 R:dr, utan endast att de i räkenskapen finnas till detta värde bokförde.
Jag har icke påstått, att Friherre af Nordin sagt, att byggnaderne voro värde den i räkenskaperme upptagne summa.
Jag har ej eller upptagit värdet högre, än till halfva summan, och har således ej debiterat mera, än som är med förhållandet enligt, ty borttager man hälften från första värdet, måtte det vara nog.
Något nytt anslag kan jag ej bevilja; genom byggnadernes öfverlåtande får Inrättningen mera än 5ooo R:dr; och jag fortfar att äska votering, om min mening ej bifalles.
I anledning af den siste värde talarens anhållan om votering vill jag blott erinra, att om dessa 5ooo R:dr äro oundgängligt nödvändiga, såskulle,derest hans mening vann, Veterinairlnrättningen hindras att framgå till sitt ändamål; om de åter ej behöfvas, kommer icke en skilling deraf att utgå.
Jag hemställer, om det är skäl att afslå ett så litet anslag, hvarigenom
Regeringen möjligen skulle kunna utföra ett så stort ändamål?
Jag frågar, om det är att bevaka landets och menige mans rätt och bästa?
Den 2i December e. m. 20J Grefve Brahe:
Om nja hus, lämpade efter Veterinairlurältningens behof, åt densamma öfverlemnades, skulle jag förena mig deruti, att intet anslag behöfdes; men då husen, som nu äro gamla och förfallna, icke kunna begagnas utan föregången reparation och ny inredning, samt VeterinairInrättningen sjelf dertill saknar medel, blifver det för nämnde Inrättning, om den får emottaga oanvändbara hus utan anslag, detsamma, som om den fått intet.
Rikets Ständers välvilja för denna gagnande Inrättning förminskas derigenom, och det nyttiga ändamålet förfelas.
Jag hemställer, om ej discussionen redan är afslutad, då votering är begärd; och som jag förmodar, att Herr Rosenqvist ej afstår derifrån, vet jag ej, af hvad anledning discussionen skall fortfara, utan anhåller, att votering måtte för sig gå.
Hans Excellence Herr Grefven och LancltMarskalken framställde följande Voterings-proposition:
Den, som bifaller, att Tomterne, hörande till Ladugårdslands f. d. KronoBränneri, med samtelige derpå betintelige Byggnader, må upplåtas åt Velerinairlnrättningen, att försäljas eller begagnas på sätt Kongl.
Maj:t för ändamålet lämpligast finner, dock under vilkor, att Magazinet och Torkhuset icke föryttras, utan förbehållas 2o4 Den n December e. m. Kongl.
Majit oell Kronan, att, efter 3:ne månaders förut skedd laga uppsägning, få emot enahanda hyra, som
Veterinairlnrättnitigen af andre personer derföre erhållit, begagnas, enär omständigheterna kunna så påfordra; samt att till de upplåtne Byggnadernes inredning en Summa af 5ooo R:dr B:co, en gång för alla, må af Rikets Ständer beviljas, och få af RiksgäldsGontoiret till vederbörande utbetalas, i händelse större eller mindre del af denna Summa skulle oundgängeligen erfordras, voterar Ja Den det ej vill, voterar Nej ; Vinner Nej; anses Ridderskapet och Adeln väl bifalla, att Tomterne, hörande till Ladugårdslands f. d.
KronoBränneri, med samtelige derpå befintelige Byggnader, må upplåtas åt Veterinärinrättningen, att försäljas eller hegagnas, på sätt Kongl Maj:t för ändamålet lämpligast finnér, dock under vilkor att Magazinet och Torkhuset icke föryltras, utan förbehållas Kongl. Majit och Kronan, att, efter 3:ne månaders förut skedd laga uppsägning, få emot enahanda hyra, sorn Veterinärinrättningen af andre personer derföre erhållit, begagnas, enär omständigheterna kunna så påfordra; men deremot afslå alt den ifrågaställde Summan af 5oöo R:dr B:co må till Byggnadernes inledning beviljas.
Den 2 i Decerab e r e. in. 20 5 Hvilken Voterings-proposition af Ridderskapet oell Adeln godkändes, samt anslogs.
Voteringen börjades klockan en qvart till 9, och slöts klockan 9 om aftonen, dä, sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige Voteringssedlarne öppnade, rösterne befunnos hafva utfallit, sora följer: Ja — 72.
Nej — 14.
I följd hvaraf, och sedan det öfver Voteringen särskildt förde Protocoll blifvit uppläst, Hans Eoccellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, alt det i ja-propositionen upptagne förslag således blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallit.
Föredrogs å nyo och bifölls Stats-samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottens den 5 sistlidne November under N:o 95 afgifne, och den i3 i samma månad e. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjord hemställan om de Skånska InfanteriRegementernes befrielse från Garnizonstjenstgöring under fredstid.
Vid förnyad föredragning af A11 manna Besvärs- och Ekonom iUtskotlets den 28 sistlidne November under:N:o 169 afgifne, och den 4 dennes e. m. på bordet lagde, Utlåtande, a#6 D en 21 December e. m. i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o 47 förut meddeldte Betänkande, rörande nya Evangelii-BoksFörslagets antagande m. m.; fann Ridderskapet och Adeln, att enär sistnämnde Betänkande redan blifvit den 19 sistlidne Februarii e. m. af Ridderskapet och Adeln bifallit, Utskottets ifrågavarande
Utlåtande borde läggas till handlingarne.
Föredrogs å nyo LagUtskoltets den 3 dennes under N:o iÖ2 afgifne, och den 11 derpåföljde e. m. på bordet lagde, Förslag till sammanjemkning af RiksStåndens särskilda beslut, i anledning af Utskottets Betänkande N:o 62, och Utlåtande N:o 100, öfver åtskillige Motioner om ändringar i Concurslagen af den i3 Julii 1818, samt Kongl. Förordningen den 22 October samma år, om Edsformulair i Concursmål; och skulle, uppå begäran af Herrarne von Hartmansdorff, August, och Cederschjöld, Pehr Gustaf, berörde Förslag, jemlikt 49 §•
Riksdagsordningen, ytterligare hvila på bordet.
Frän Stats- och BevillningsUtskotten:
Af den 26 sistlidne November: N:o 107.
I anledning af väckt motion, dels om nedsättning i Bevillningen för Stor - Den 21 December e. rn. fiskes Idkare, samt dels om Stats-anslag för Skärgårds-fiskets upphjelpande. F, un Stats- samt Allmänna Besvärs-. och EkonomiUtskotten:
Af den g dennes: N:o 108.
I fråga om Beklädnads- och BeväringsDirectioners inrättande inom KusthållsRegementerua m. m.
Från BevillningsUtskottet:
Af den 14 dennes: N:o 57.
Med förslag till fördelning af Allmänna Bevillningen samt till en blifvande BevillningsFörordning.
Från Lag- samt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotten:
Af den 3 dennes: N:o 70.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande N:o 58, angående väckta frågor om Fattigförsörjnings-anstalterne.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande N:o 54, rörande ändringar och rättelser eller tillägg; så väl uti Kongl. Maj:ts Nådiga LegoStadga för Husbönder och Tjenstehjon, den i5 Maj i8o5, som uti Kongl. Maj:ts Nådiga Kungörelse, angående flyttningstiden för Tjenstehjon, den 22 April 1819.
Kades på bordet. aoS Den 11 Dccf mlier e. m. Upplästes Högvordine PresteStåndets ProtocollsUtdrag af denne dag, innehållande inbjudning lill Ridderskapet och Adeln samt BorgafeStåndet.att gemensamt med PresteStåndet Förena sig i BondeStåndets rörande i2:te punkten af Stats- och BancoUtskottens Utlåtande rörande
Myntbestämningen och dermed gemenskap ägande ämnen, fattade beslut, hvarigenom i underdånighet må öfverlemnas lill Kongl.
Majit, alt, efter vetenskapsmans hörande, utsätta en lindrig myntskalt, inberäknad i sjelfva myntet, till förekommande af detsammas utförsel eller nedsmältning.
Herr Rosenblad,, Bernhard'.
.Tåg anhåller, att Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes föreslå Ridderskapet och Adeln att antaga PresteStåndets ifrågavarande inbjudning.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att berörde inbjudning icke borde föredragas förr än i sammanhang med sjelfva hufvudfrågan, hvilken ännu berodde på Ridderskapets och Adelns pröfning.
Och skulle alltså PresteStåndets ProstgStåndets ProtocollsUtdrag hvila på bordet.
Justerades ett ProtocollsUtdrag, innenehållande Ridderskapets och Adelns i plenum - Den ai December e. m. 209 num den 17 dennes eftermiddagen fattade beslut.
Ilöglofl.
Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan hälf till 10 om aftonen.
In fidem protocolli, O. J. Lagerheim.
Onsdagen d. 2 3 December 1829.
Upplästes till justering ett Protocolls» Utdrag för den 7 i denne månad e. m., innefattande Ridderskapets och Adelns beslut i anledning af BancoUtskottets under N:o 82 afgifne Utlåtande angående Bankens Lånerörelse.
Herr Hegardtj Christian Bernhard , anförde skrifteligen:
Under discussionen öfver ämnet för nu upplästeProtocollsUtdragin Pleno den 2dennes f. m., har Herr Munck af Rosenschöld inblandat ett tadlande yttrande öfver min förvaltning af SlatsSecreterareEmbelet för Handels- och FinanceÄrender, under StatsSecreteraren Klintbergs tjenstledighet, de fyra 54 H. 14 210 Den 23 December f. m. sista månaderne af Sr 1820; hvilket yttrande, såsom omotiveradt och utan stöd af något anfördt skäl eller factum, då blott väckte min förundran och jag icke ansåg värdt att besvara.
Yid närmare eftersinnande har jag likväl trott mig böra icke låta det utan allt genmäle i Protocollet qvarstå; enär det möjligen kunde föranleda misstydningar, och jag äger all anledning förmoda, att det härleder sig dels från öfverilning, dels från ett misstag eller irring af Herr Munck af Rosenschöld, och att han tillegnat mig åtgärder, uti hvilka, de må för öfrigt förtjena tadlas eller ej, jag icke deltagit, och sorn. icke ens tillhöra den korta tidrymd, då jag hade föredragningen af omförmälte ärender.