Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Derpå, att del i generelle termer i Konungens nådiga proposition uptagne förklarande: "alt enligt "Rnekte-Lontracterne äro Rothållare skyldige "icke allenast, att wid de förutnämde tillfallen af möten, marcher och tåg utrusta sina "soldater med matsäch och sa kallade vrickes "pengar, utan ock, att till möteSplatserne "hem framforsla," icke torde wara till alla orter jlLmpcligt, och all antingen något ord, lill uttryckande deraf, au detta förhållande icke more generell, kommit i expeditionen alt utelemnas eller ock, någre senare, mindre allmänt kände Knekte-Con rracler - Den rz
Iumr- 6o§ jracter gjort ändring i de äldre, som Rotehällares rättigheter och skyldigheter bestämma.
Men dä till bestyrkande sf hwad jag arnar anföra, jag fär Härmed foga äfskrifter af de tryckte Knektc-Con» tracterne för Södermanland och Upland, där jag egendomar äger, och är i tillfälle akt förhållandet närmare känna, bör jag i förhand förklara, der min afsigt hwarken warit, är eller blifwer, att i när» warande epok yrka inskränkning af behofwen, i militairiskl afseende, utan blott, art yrka en jemn fördelning i bewillningswäg till fyllande af sadan» behof likasom andre, Desie Knecte-Contrarter in» Uchälla att hwarken wid Möten, lag eller commendcringar, är roken skyldig, uran beräkning något till soldalen utgiswa hwarken matsäck eller drickspenning, Rekarne äro jemwäl icke skyldige at skjutsning wid förenämd- tillfällen bestå.
Sant är, att Rorehällarne äro pligtige lemna soldaten matsäck till regements mötet, »vilkorligen, likwäl, om soldaten den begär, och blott såsom förskott med rättigheten att af soldalen derföre göra sig betalt:
Om roten begagnar denna rättighet eller icke, eller skänker soldaten det denne icke förmär betala, ingär icke i ärendets bedömande, dä fräga blott är om den lagliga rättigheten, men skulle man af skyldigheten alt förskjuta, willa leda en förbindelse att giswa utan ersättning, sä wisar sig orimligheten af ett sadant bedömmande, i den jemförelse, att med samma skäl skulle af skyldigheten hos en wärdshuswärd, att hälla gäster mar tillhanda, kunna ledas den, att äfwen meddela den för intet, hwarmed han åtminstone more särdeles illa belåten.
Wid 606 Den rz Joni!.
NZid sadant förhållande och dä den projctterade ers sättningen förutsätter skyldigheter, som i anseende till Upland och Södermanland icke existera, sä förr faller naturligkwis för deste provincer frägan att betala någor säsom ersättning för det, som dar icke är förbindelse akt bestä, och bör ett undandragande icke läggas dem till last, hälft dä, i andra provincer, där sädane förbindelser än mäste wara beräknade, särskildte rättigheter och förmäner, som i Upland och Södermanland saknas, hwaraf otwunget skulle följa, att en allmän pastevolance till allmänt deltagande, skulle icke blifwa förenligt med allmän rättwisa och de provincers rätt, af hwilka ingen enda af detza förbindelser lagligen kai, fordras.
Utan att för det närwarande widröra Hufwudfrägan i allmänhet, är inskränkt till yrkande af förenämde provincers afskiljande ifrån pastevolance frägan, anhällec jag wördfammeligen akt detta anförande mä remitteras tili Pastevolance-Utskottets yttrande, om och pä hwad grund Veste provincer kunna komma att innefattas i den generelle, för pastevolance,,, gifne nä» diga proposition.
Afskrift af Rongl.
NajtS nädigst gillade Reglemente, hwarester Allmogen med Ssldaterne under det wista Lnectehället i Södermanland och Nyköpings län haft sig un« derdämgsi att rätta af d. 23 Nov. iSgo.
Dä klieckren icke är pä commelideringar eller sina cxcercicer stadd, skall han wara förpliktad, sä ofta hanö rote honom begär, att arbeta HoS honom framför någon annan, deremot skall roken wara Dm IZ Iunll- 607 wara skyldig att gifwa honom säden sä godt han sjelf har, samt en släps klädning ärl. af walmar, rack och byxor, eller i bet ställe kill payräck 6 D:r k.ppe till livlöe klädningens bättre conservation, item iwä par skor och en skälig dagspenning där bredewid om 8 öre k:ppr, hwarmed knekten skall sig aldeles läka nöja och icke morwilligtwis sin Rotcbondes arbete, dä han päkallad warder, försumma, eller för någon större winning utan rotens bewiflige lös och minne, hos andra arbeta; skulle ock roken icke bchöfwa soldaten till sikt arbete, dä skall knekten likwäl söreskrifne stäp klädning och skor af roten hofwa atk älnjnta.
T 5- Utom den billiga erkänslan för arbetet samt utfästa ärSlönen och hemkallet, bö» Rneckten af roten alsintct fordra, hwarken skjuts, tåg- och Lärpenningar eller matsäck, antingen han blir commenderad pä RronanS arbete eller till Lompagniemöten, utan hälla stg dä sjelf, men sä ofta han blir till Regementsmötet upfordrad, dä mä han af roten begära matsäck, dock sä, att desi wärde intet öfwer markegängen honom i hans ärSlön kortaS Afskrift af Rongl. Naj-tS Nädiga Contraet och Förordning angäende det wista Rnecktehäller i Upland och Stockholms Läner af d. 4 Nov. är 1725. r §- Aldenstund det i Upland och Stockholms Län lndelle Regementet efter indelningswerket och -L32 ärs 6o8 Dek IZ Junit.
Lrs Contrakt bör wara 1200
Man cörpotgler gemene, sä förbinde wi ost härefter, som för dci»a stedt, samma antal till dest fulla styrka att ut» göra och widmagthälla, hwaretnor Mi i Underdånighet anhälla> att KoiigU Majit de förra Kongl» Författningar i sa matto
Nådigt stadfästa täckes, att sä länge ä tvär sida ingen brist i fulla Kneckt» häller försörjes, wi och wära barn och tjenstefolk, hwilka till hemmansbruk, samt till ersättning af ben afgäng svin antingen genom befordran, dödsfall eller afstedande lima kan, nödwändigt behöfwes, mäge för utskrifningen och alla derwid hängande lbeswär, hwad namn de hälst hafwa kunna, samt fördubblingar och wäldsamma wärfningar, nu och i rilkommaNde tider wara befriade. 9 §.
Säsom Motett efter förra wanligheten ej warit förbunden att skjutsa Soldaten med sina hästar, ej eller förse honom med matsäck till Regementet eller andre mölen icke eller gifwa honom penningar dertill, tv lärer ock Rongl- Mast nädlgst vewilja att härefter
xä lika sätt i det mmet mä förblifwa, men i fall ÄnecktcN' dä Regementsmötet är för handen, stall behöfwa nödig matsäck, och roten derom anmoda. sä stall roten wara förbunden, att förse honom, med hwad han åstadkomma kan, dock sä, att hwad han undfår, mä pä dest ärliga lön wid nästa asköningsmöte afkortaS efter markegangen.
Remitterades tili Pasievolance-Ukstottkt.
Herr Den iZ Junti- 629 Zerr Landt-lNarffalken tillkännagaf. dee Riddarhus-UtstottekS
Ordförande hos honom anmält, der wederbörliqe prästanda till introdnctions minnande blifwit fullqjorda för Canhli-Rädet polian Albreckt Kantson, som af Kongl. MajU under den z:te sistl.
April blifwit i Adeligt Srand uphöjd samt för Justiliä-Rädet och Commendeureri Lric sibelius under d. 12 sistl.
Maji adlad med namnet kalmtvärst; i anledning hwaraf Herr LandtMarstalken föreflog, att bemälke Herrar matte erhälla introduktion pä Riddarhuset, Canhli-Rädek Kantirou under N:0 222z och Justitiä-Rädet kalmkvärä under N.o 2224 bland Ridders och Adelsmän» Bifölls.
Opnades Herrar Electorcrnes lista till wal af en Ledamot i Oeconvmiä-Utstottet efter Herr 8ilkverllolpL, Osviä 6uömUn<Z, och befanrs härtill wara utsedd N:o 1986 Herr LxaläoNLreutr:, ^.r-. vitt, Brukspatron. Zerr UeuterLöltt, kadisn, upläste följande memorial: Wördsamt Memorial!
Uti ett ämne som rö>er en lagligen förWärfwad rättighet och innefattar ett närmare f-imband med min framlida Utkomst, Utbeder jag mig för ett ögonblick, Walborne Herr Landt-Marstalken samt Höglofl.
Ridderstapet och Adelns rätt. wisa och benägna upmärksamhet.
Wid den anbefalte uplöSning Kongl. Swensta Första Del.
N:o 89- Kiö Den iZ Iunii ska Gardet, till följe af Kongl. Drefwet den rä Öctober 1828 undergick, försäkrades hög tideLigen, sä tvål d§, font geNom Kottgl^ jZökördttaN» -et den iS Ianuärii Päföljande äret, högre ork lägre Lndividuer wid Regementet ätt framgent marda bibehällne wiö atla löniNgS förmäner, äswen dem, ve öfwer stat ätnjiuin Såsom dä warände Regements QwärtermLstare wid Swensta Gärdet, feck jäg genom ststnämdc förordnande jemte tillätelsen att tils widare förblifwä
Utan placeking, ytterligare emottaga den näviga försäkran att bibehäliaS tvid alla mina LöNiNgSwllkor och förmäner, uran undantag, intil dest motswarande inkomster efter fritt ival pä annan Stat erhölloS.
Til beha löniNgs förmäner hörer ostrivigt ven beklädnadsprocent, hwilken senctiöNeraV sä wäl genom Kongl. Breswet af den 6 Ocrober t779, som äf Herrar CompagnieChefs sarstildä til mig gifnä förbindelse af deri 1 September I8o>z, Utgjork vet hufwudsakligaste af min Lön- som derigenom minst btifnnt drägt til likhet af det belopp Compagnie-Chefs fjctfwe kunnat päräkna, men också deremot grundat ett atcorS för denna tjenst, större än hwad de fleste Compagnie-Chefer betalt och säledes utöflver all jeM' förclse brygare än som swakar
Mot den i Sra^ ten urförde lön.
Det är af denna anledning som, oaktadt de grundsatser hwilka tvid regleringen af Regementets skadeersättning « och för den anbefalbe r^ duciioncn hedrat Riksens Högloft.
Ständer, jag ensam as alla wiö GardrS,Regemenrerne reducera Se - Dön rz
Ittnn. bo söfsteerare räkat i detkänbaraste lidande, dä ät hwarje Compaanie-Chef, jemte npbärandet af alla löningsfvrniäner till den rista Maji r8«o, 8:ra ars ion i spannemäl och penningar bliswtt anstasten till attdrds ersättning» hwilken för sine är skulle
Utgä pä manligt sätt och för de sednare
Sä» ten eller isrän den rista Maji r8ra med Stats» iverkets obligationer, stälde til inlösen efter nämde lids förlopp, liqvrderaö, hmaremot Kongl. § lats» Contoiret t ett för alt satt förtiga det jag frän
Re» gementets anbefalte redurtton oagtadt Kongl, försäkran af den r8 Aanuarit r8dy, fatt sakna den betydeligaste löneförmän, som genom beklädnads» procenten kjensten åtföljde) icke ansett mig berälli» stad til mer an blotta beloppet af Lita ärs inkomst efter den rmgä lön Staten uptager, uran att betrag tande as oer högre acesrd jag betalt och den Minst jerngsda lön med Hekrar Compagnie» Chefs» jag, genom förenämde, med stöd af försatt» ntngarna fanetiönetade beklädnadbprscent är» ligen såsom laglig aulhonserad inkomst» ägt art päräkna.
Osmer detta mitt sstyldrga och härda,li» däN^L hat wäl Herr General-AojnraNte» och Os» weriien Vtrn ^Nstelbreebten ^ som innehade Serund» Chefskapet m>d Regementets rednttion, inför Thrd» nen i underdånighet framburit min klagan.
Denna har Konungen med näv ansedt och afwen ge- , nom närig skrifwolse förklarar mig berättigad att för mine förlorade inkomster hallas skadeslös, ehu» ttt tilgängar bertil för näMarande saknades. Understödd af dessa KongK Majrrs aädiga tän - 612 Den 13 Juni!/ kes'tl, ak min förra Chefs Herr General.AdZutam ten och Ofwersten von LnMlbreckitens underdäniga memorial, förenadt med handlingar som widare »plysa förhållandet, kan jag derföre icke ett ögonblick twifla au, efter de billiga grunder, som med anledning af den förordnade reducuonen tvid Statöregleringen för Gardes-Regementerne blif. n»t följde och, mig undantagen, kommit alla ofmanbemälte Vffkcerare til govo, hos Riksens Högloft.
Ständer winna en lika billig som rättwis tiprättelse.
Enär, genom förr äberopade 1779 ärs Kongs. Bref och öfrige författningar, i fräga , »varande beklädnadSprocent aldrig annorlunda än säsom laglig inkomst warit eller blifrvit ansedd, har äfwcn til följd deraf wid den förändring i Gardes - RegementerneS organisation är 1806 werkstälteö, med asseende a den förlust 9^rge» nienk^ L^wartermäftaren genom denna nya organisation och dermed förknippade förminskning i betltdngden tilffyndades, endast en summa af zzz R-r 16 tz såsom skadestånd »ti extra staten af berörke ar b »fwit qnflagen, under betragtan afden fortfarande procenten såsom ett löningSrvilkor ä Återstående beklädnaden lil besparing af Slatsanstaqet såsom bibehållit paftevolance- eller löningewilkor, hwaremor Compagnie Cheferne i samma
Stat blifivtt tillagde full ersättning för alla inkomster eller löningswilkor de ansägos förlora, äfwcnsom de Subaltern-Osficerare. hwilka förmeines åtnjuta en wänlig ehuru obestämd douceur inom Regementet, sätt en sonponerad morswarande ersättning ftg tillagd.
' Med Den iz Iunu.
6rz
Med anledning häraf och dä i militaira tjenstewägen accorderne hiltils manligen warit lämpade efter motsvarande fördelar, är der således afwen med åberopande af Riksens Högloft.
Sränders underdåniga skrifwelse lii Kongl. Maj't rörande Skarsregleringen af den ic> April 7812, hwarmedelst de EsquadronS-Lhefer mid Lif-Gardet til hast som, genom den förocdnade reducrionen, förlorat sina compagni revenuer eller löningg förmäner med afseende vä godtgörande för erlagde drygare accorder, bliftvit tillagde lika förmåner, som genom Kongl. Brefwet d. 6:re Junit 1806, med älföljande Stat moro förwarade Compagnie.
Cheferne wid de öfrige Gardes-Regemenkerne, jag hos Riksens Högloft.
.Ständer wördsammast får anhålla att dä, efter bifogade och pä förcnämde författningar grundade säkra calcul, jag wid berörde Regements Qwartermästaretjenst innehaft en åtminstone jemgod om ej större revestue an förbemälte Compagnie-Chefer, och för hwilken revenue, hwars förlust genom den anbefalke och sedermera med missa förändringar stadfästade härda reduciioncn, af mig fika litet som de öfrige Compagnie- och EsquadronS.
Cheferne möjligen kunnat förutses, jag äfwcn betalt ett minst lika om ej dragare accoxd» enahanda ersättning för förlorade löningsförmäner som tcm blifwit tillagd, sä wäl efter ordinarie Staten som t806 ars extra Stat i spanrremal och penningar, mätte ifrän Regementets reductionStid mig tilldelas och accordS ersättningen salunda för mig rätlwisltgen utgå till Ilka belopp och med stöd 6l4 Den 13 Iuntt. as de grunder Riksens Högloft.
Ständer redan säsom högst hilliga ansett och fastställt.
D'«nu unn wördjammaste anmälan, jemte de bilagor som bertil höra, och med hwilkas station jag icke trobt mig widare böra uptaga Wälborne Herr Landt-Marskalkcns samt Högloft, Ridderskap pet och Adelns dyrbara lid. anhäller jag benäget mätte remitteras tift Stats-Utskottets utlakande.
Remitterades til Stals-Utskottet.
Uvlästes och kades pä bordet följande frän Stars-Utstottet inkomne betänkande»»:
Af den in'de Iunii, i anledning af Kongl, Majus nädiga proposition af den 18 April i8is. i hwad som rörer StatSwerketS inkomster och utgifter samt förwaltnsng för ären t8io och i8il.
Af den is Junii, rörande de i Kongl.
Mains nädiga proposition til StatS-Utskottei af den »8 April ,F>2. äskade Statöanstag under Riks-Statens första hufwudtitnk, At ben »s Junii, angärnde af Kongl. Majli -skade Statsanstag vnder Riks-Smtens sldra huswudtitui Elvil- och Landt-Staterne.
Af den »c> Junit, angående of Kongl. Majli -skade Statsanslag under RikS-Statens tredje huswudtitul.
> Af den ,o Junit, anqäends de af Kongl. Maili -skade Statsaustag'under Riks-Statens åttonde hufwudtikul.
Af den r.
Junii, angående tilökninq i Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsens Starssumma, i anseende tili densammas otilräckrlighet a« deraf -swen kun - Den rz Imil» §<5 kunna bestrida de tilökre resekostnader, soft? stid HtatenS upgörande icke kunnqt beräkna-.
Aspen i?
Juni», -nqäenye upförqnde vä
Stat af en summa af »6 666 R:r Z2 st ärligen för HanS Kongl. Höghet Hertigen as Söpermaflignd I)rin Urlätanpe af den »2 Junii, angående de list Institutet för Blinde och Döfstumme Unflagne me» pels uptörande pä Graf.
Utlätande af den i?
Juni», i fragg ost d§ under sista kriget fängne Officerares och Under-Of» sicerare- tils Dsatswerket indragye haffsta söflxxUtbetalande, Widare Upläste- och lade- pä bordek det, tils Uptagande af Kongl» Majit- nådiga proposition, om ,tt förändradt sätt till Förstärkningsmanffapets utgörande, tillförordnade serskilda Uttkotts memo»
xial af det» rs denne-, innefattande Utlätande öfwer p» stid Utstottets förra försiag, til underdZnig önskning i verörde ämne gjorde, och til Utskott fet remitterade» anmärkningar.
Justerade- följande; Utdrag af protokollet, häsilt ho- Högloft» Ridderstkavet och Adeln, stid Urtima Rik-» dagen j Hrebro den ,Z Junii »8»?. S. D. Uppä gjord motion af Friherre Wrangel, fenning, och Herr kLtilmgu»
O^tfl ffxsciric, hwifkas yttranden de öfrige respektive Ständer, särkildt skulle eomniipnicera-, beftöt Högloft.
Ridderskåpet och Adeln enhälligt, att till Slats-Utskottet med ett gynnande förord öfwerlemna, alt upgiswa för - 6i6
Den 13 Juni!- förflaa dels till skadeslöshästandc för det lidande som öfwergädl Officerarne wid Sweciges Poimnerskg Reqeniciiker, wid tillfälle af Vekla lando tagande j besiktning af franska armeen, dels till en särskild rxpectance lönings stal och accords arsätlmngs fond för berörde Officerare. s)t iupra.
S. D. Wid förnyad föredragning af Riddarhus-Urskotters utläkande om ukwaq genom en afgift art godtgöra de as Riddarhus,Cahan uptagne län rrll tryckningen af de 2Nie sistförflume Riksdagars Pieni-Proiocoller, blef Utskotters tillstyrkande bifallit, och denemre af Ridderstapet och Adeln bestulit, att iryckningen af denna Riksdags prorocoller mä besörjas lika, som för be arne sista, pä förskott, och beralningen deraf sedan godtgöras af den afgift som Ridderstapet och Adeln sig nu äkagit.
Dt supra. L>. D. Remitterades till Allmänna BeswärSoch Oeconomiä - Ulskottet, Kongl.
Majus nädiga proposition af d. 9 dennes rörande uplösningen af Skånsta Wargeringen. supra S. D. Biföll Höqlofl. Ridderskap?! och Adeln Lag-UlskotretS, d. 9 sistl.
Jnn»i pä bordel lagda, och nu a nyo föredragne memorial, i anledning af Riksens Sränders Justitiä-Ombudsmanö förslag at bestämd lösen för gravakions bewis mätte fradgas.
Ok supra.
S. D. Föredrogs ä nyo Lag-Alskoltets, d. 9 Itimi pä bordet lagda, memorial, rörande en hos Höqivördige Prcste-Standet wäckt motion om en prästriplions lids stadfästande för rättelser i storskiften och enskifte», och blef i anledning af derwid gjor- , Den iZ Jun». 6i? gjorda anmärkningar, berörde memorial till Lag-Utskottek älerremitteradt.
Ilt luxrr.
Ridderssaxet och Adeln äkskiljdes kl. Z.
IIt luxra.
In stäem krotocoIII 6.
Onsdagen deii 17 Junii.
Föredrogs ä nyo Högloft.
SlatS-Utffoltets betänkande om Scatöwerkets inkomster, utgifter och firwallning under arén 1810 och i8n. friherre Ltael von HoIIliein,Lortit2 l^uäviz:
Som dek är en »vigtig fak att älägga fine medborgare en befattning, »ä fordras, att man gör det med mogen öfwerläggning; jag har derföre sökt skaffa mig nödig kännedom i äkskiligt, för att kunna yttra miq i detta ämne, men, hos de EmbetSmän jag sökt uplysningar, merendels fäkt det fwar, att handlingarne som härtill more nödige icke more här pä ställer utan i Stockholm. Wid 1809 ärs
R'ksdag bles afqmrdt ochafKonungen bemiljat, att Riksens Ständer kunde, uppå anmälan hos HofCanhleren, fä uti Collegier och andra werk a t äskad nödig uplysning, men som nu icke later göra sig här, hwilket äfwe»» sedermera Riksdagsordningen ^ 6rS Dm »? Zunii, gen innehäkler.
Hm jag säledeS icke kan UPgifwg något fullständigt, fär det ursaktas, men sä mycker har jag dock exsqrit, att ingen granssning för Gtatens medel blifmit gjord ifrän 1800 Srs Riksdag tils den af är 1812.
Wäs bleftpid denna Riksdag heflntit, att hos Konungen i underdånighet anhälla,. -el en särskildt commithe, af EmbetSsnän till detta ärendet» Utredande, skulle gf Konungen förordna», men sädSNk härtill närvarande stund, icke bstsmit werk» stäldt, och som tvid r810 ars Riksdag, räkenskaper' ue blott gingo till är 1827, eller kan hända 1828, sa hafwa blott deha söfdes dä warande GtatS-Utffotrek bljfwit synliga, deremot har man intet minsta kännedom pm 1899 ar? intrader, emedan de först ester Riksdagens stut, spm skxdde d, 2 Majit8io jnkommir, och som tvid senaste Rikdaq här i Hre. bro blef bcstukal. att ej med sadan- saker systelsättg stg, sa hårde man nu färt se detta ärets räkenskaper, men de saknas och förordsaka vfnllständiqhet j dx nu framlagda af ar 1810, emedan restantier och a>'dxa halanrerade poster bort in stebity uptagas. -lf sädane Ml anhäller jag, qlt Stats-Utffot, tets betänkande matte enligt 49 §.
Riksdggs.Orde njngn, ännu fä blifwa liggande pä bordet, Friherre Lesterlirnm, ^rlpok), och Herr 8xal. stencreut?, Xrviä polian, förenade stg med Friherre Ltael von k^oll klein -Zerr Lanht - sNarffalken yttrade att upDos as dcsta saker n»äl ej kunde wäqras, men före» salde nödiaändigheken, qts Mssd deras afgörande ej altför länge dröja, emedan deraf berodde mänga Migkigg b-stut pm Stars Regleringen och Bewillningem - Fri - Den i?
IuM. s>, friherre beckerström. ^sacod,, hemstäkde om icke H^rr Lanht.Marskaiken wille til! dctza frågors -leruplagand- utsätta näayn bestämd dag, det wore ej för att dermed werka tids utdrägt han gjorde detta förflag« utan lwärtom ansäg dan atk allas rätt more behörigen iakttagen, när nian strut kände tiden när wälen skulle uptugaS, och ycsiforinnan kunna skaffa sig alla nödiga nplysningar. ^erv Landt-jskqrffylken stmtvckte härtill -ch föreflog, till detta mais afgörande, nästa Lördag. RopadeS Ig, Grefivtz Norner, ^äolpk 6öranr
Det är ej min ranka art rala mot ett beslut enligt med Regeringelagarne, men i anledning af Friherre Stael vern lfloUsteins anmärkning rörande revisionen öfwer förrvaltnmgen as de allmänna medlen frän r8oo till och med 1808, will jag allenast »plysa, gil densamma endast hade afseende pä kriqSwed» lens förwaltning.
En EommnLe blef ock till den» na revision af Riksens Ständer sjelfwa utsatt, som börjat detta arbete, men enligt desi egen till nu warande Ständer ingisne redogörelse dermed icke hunnit längt, emedan arbetet är af widd och för» drar flere är att fulländas.
Per kan och bör sälede- icke wara nägot hinder för besia måls afgörande ar denna revision ännu icke hunnit till flut.
Stael vern lflollsteia inwände, att ätmiuflone nägon redogörelse hyrde finnas för 1809 LrS influtna medel. Grefwe Norner erinrade, att reyisiynen öfwer dem förrai-ades af Kammar-Rätten, och sedan Friherre stael vsuklyllstein ytterligare jn wändt, 620 Den 17 Iun!r wändt, att han, tvid efterfrågan hos Einbetsmän, ej kunnat erhälla uplysning öfwer berörde ärs upbörd» erinrade Herr Landt-Narfkalken att sedan mäler More lagt pä bordel, all widare öfverläggning der» om borde uphöra.
Föredrogs ä nyo det, i anledning af Konungens nädiga proposition om Förstärkningsmanskapet, nedsatte särskilta Utskotts memorial, till swar pä Riks-Ständens aterremitz rörande de underdäniga önskningar Utskottet föreflagit hos HanS Majit borde yttras.
. (Grefwe 6^UenborA, /olian benning, anförde lkrifteligen:
Da jag nogsamt funnit det Högloft.
Utskottet med billighet och grannlagenhet behandlat de ämnen, som äro föremålen för desi betänkande, har del warit mig sä mycket mera owäntadt, att der finna ett tillstyrkande, som ifrän ett sädawt förhållande synes wig aldeles afwika. Wid Utffortets yttrande om z:dje punkten i afseende pä dem, som förut deltagit i leqnings kostnad, meu nu blifwa i* fölgd af åldern sjelfskrefne soldater neml.j att hos Kongl. Maj:t skulle i underdäniqhet anhällas att sä förordnas:
"att när en sadan person sjelf nödgaS utgä, staden, sochnen eller häradet hwarest lpan förut i lottlag deltagit, ersatte de>^ som utgätt.
HanS contingent i den förut för förstärknmISkarlar accorderade lega," nödgas jag anmärka, au ve ta tillstyrkande synes mig aswika frän^ hufwudgrunderne as wärk reze» - Den i7Iunii. 621 i geringssätt, att nenis. all utgift till allmänt behof bör wara i allmänt förhållande, icke partiel, och til! tid och omständigheter icke beroende af annat än Riksens Ständers egne bestämde stadgande», och da detta är en grund principe, bör den lika gälla i mindre betydliga fall, som nu arv i fraga, som i de af större wigt.
Ingen lärer undfalla att detta tillstyrkande icke stödjer sig pä rättwisa, att nemk. för det flere eller färre ynglingar i ett lottlag öf, werenskommit. att betala en wist summa penningar ät den, som magit sig förbindelsen alt för dem blif, rva förstärkningskarl, skulle socknen äläggas att aterberala detta som en^ skuld, hwartill den likiväl aldrig förbindelsen sig iklädt.