Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag wille förcsiä att efter orden rvederbörliqen anwande mätte införas, samt revidera, granska och efterse alla de »nede! so,n frän Stats - Lontoiret till andra Weck och Departementer blrfwit utaSsionerade; Samt! sista raden af samma Moment: sä i anseende till Uppbörden som Räkenskaperna och medlenS anwändande.
Grefwe Uobns, August, och Herr Dkam, ?ekr, conformerade sig med Friherre Häeltvärci.
Herr 1^1 ornt b uppläste följande:
Denna § har Utskottet helt och hällct behagat omarbeta, wisserligen icke till betz förbättring.
I det första Projccket war efter min tanka denna Z af ganska redbart mnehäll, och tämmcligen tjenande till det ändamäl att skattdragande undersätare, genom sine representanter, Riks - Ständer, skulle kunna upplysas och öfwcrtygas att de medel, mängen af sitt nbdwä,-digaste mäst för, skjuta till Statens behof, ej allenast rigtigt influtit, u. tart Den 19 October. 4445 tan äfwcn' rigtigt blifwit anwändc, den nya form, dea modificcrade tournurs, som I nya förslagct är infödd wid benna ^.S wigtiga innehåll är icke föranledd af nägon anmärkning frän Riddcrskapet och Adelns ilda.
Oet är möjligt att nägon arrangerad anmäikning frän ett annat af Rike-Ständen gifwit anledning till förän» bringen.
Som ben likwäl icke af alla Ständcn är yrkad, torde jag fä hemställa om icke zo § mä för» blifwa oförändrad sädan den i första projecket är in» förd; häröfwer utbeder mig Herr Grefwcns och Landt-Marskalkcns propostlio».
Grefwe kel örn sr:
För att förklara an» lrdningarne för ConstilutionS - Utskottet att omarbeta denna H fär jag för Riddcrskapct och Ädeln uppläsa bet Memorial som till Borgare - Ständet i anledning af det första projectet blifwit inlämnadt.
Herr Gref» wcn uppläste derefter fbljaade: "Hdmjuk promemoria!"
"Constilutions-lltstotket har welat ställa StatS» Werket under en speciel granskning af Riksens Ständer- Stats - Utskott och Revisorer.
Man torde böra undersöka om ben projccteradc Riksdags - Ordningenföreskrifter i detta afseende öfwerensstämma med Regc» ringe Formens, eller og, de ätminstone ingä i den nya StatS-Författningens Lsprit."
"Efter Regcrings-FormenS sF och 59 §§ till, hör det Konungen, att wid hwarje Riksdag lala för Riksens Ständers StatS - Utskott uppwiia Stats» Werkets tillständ i alla betz delar, till inkomster och utgifter, fordringar och skulder, samt alt läta fram» ställa hwad Staten kan tarfwa^ ulöfwer de ordinarie Tredje Lund.
N:o Lis. ' ia» 4446
Den 19 Götsberg inkomster och hwilka behof genym Bewillningar böra fyllas, StatS » Utskottet, till hwars kännedom Stats, ÄDcrkcts tillständ och behof pä detta bestämdt fbrestrlfna sätt böra komma, äger, enligt 5g H, att utreda dem, och enligt 69 § att förcflä Statens reglerande.
Men intet enda ord i Regerings - Formen beräk, tigar Riksens Ständer, att genom sina walda Revisorers granskning emellan Riksdagarne, och sitt Statsutskotts wid hwarje Riksdag, sjclfwe efterforska och kräfwa de upplysningar, som Konungen utt<-yckli> gen sätt sig älagdt och förbchällct, att täta för SlatSUlstottet uppgifwa."
''Uti Försiagct till Riksdags - Ordning stadgas deremot i zo § att Stats - Utskottet skall, icke allenast säsom Regerings - Formen förcskrifwer, Utreda, utan äfwcn granska Stats - Wcrkets tillständ samt att Konungen skall täta icke allenast efter Regerings - Formens lydelse uppwisa tillständ till inkomster och utgif, ter, fordringar och skulder, utan äfwcn förete dertill hörande Verificationer; uti 42 § att StatsContoirct, likasom Banco - och Riksgälds - Werkcn, är inför wederbdrande Riksens Ständers Utskott och Revisorer för medlen redowisande, och bör sälcdcs omedelbarligen meddela Riksens Ständers Utskott alla i frägor om sjelfum rcdowisningen af medlen äskade upplysningar, samt i 67 Hatt Riksens Ständer skola wid hwarje Riksdag ukwälja Revisorer, att emellan Riksdagarne öfwerse och gransta, jemte BanquenS och Riksgälds - Eontoireks, äfwen Stats - lVerketö tillställd, styrelse och förwaltning."
"Oet är owedersägligk, att besia af (konstitution-- Utskottet tillstyrkte förordnanden utwidga Riksens Ständers l Regerings, Förmer» bestämda befattning - »
Den 19 October. 444? bing med Stats .
Dc^kct.
OZ uppstär den frägan:
Om en sädan utwidgning af Regerings - FormenS bestämmelser är enlig med de afsigtcr, som ligga till grund för beha, >ch om den kan antagas säsom rir nödig förklaring af dem!"
"Efter Sweriges nb svarande Stats - FbrfakiNing, af Riksens Ständer allena, utan all Konungens medwerkan faststäld, tillkommer L-igstiftningsmagtctr Konungen och Srändcrne samfäldt, DeffattniNgs - mågs ten Stänbcrne, och Styrande Magten Konungen allena- Konungen är i utöfning?» af deNna sistnämnde magt, bunden af ^formaliteter och förpligta!»-att af Statens Embctsmän emottaga upplysningar och räd, samt hela styrelsen stälv under den mägtiga controllerr af Nationens allmänna omdöme -
Men ifrän all delaktighet i styrelsen äro Ständcrne uteflukne genom föreskrifter, som öfwerallk, der nägon anledning dertill funnits, uti Regerings - Formm blifwit gifna och upps repade.'^ '^Männe nu icke ben sielfkrafbe speciella gratiös bing af Stats - Werkct, hwaltill Constiiutions - Uts skottet sökt förwärfiva Riksens Ständer en framtid» rättighet, skulle fbra Riksens Ständer först i en prbfs bing af Styrelsens särskilda ätgärder, och sedan i eli hfwerförwaltning af de flästa Styrelsens grenar, hwakjfrän Regerings - Formen wifligen sökt att deni afhälla? eller männe en sädan Riksibs Ständer tillagd rättigs het tovre ett nödwändigt wilker för bcständet och werks samheten af deras beskattnings magt!" ^Eonstitutions - Utsk-ttct har icke rätt tybligeti öch öestämdt uppgiftvit den hänstgt, under hwilk n Riks Leni Ständer skulle granska alla spktjalittterne af StatS Leks - 4443 Den 19 Octoder.
Wcrkets förwaltning, En sädan Revision mäste äspfta ct^öcra eller bägge af biha ändauail: antingen att tillse, det StatS-Eoutoirct och andi a StatS - medlen förwaltandc Me^k icke, utan este!' faststäld Stat ech Konungens lagligen lxpedierade beslut, ukgifwit nägra medel; att räkningarne öfwer inkomster och utgifter wörö till Astron rigtiga; alla dertill höranbk vcrifica, tioner i behörig ordning e. s. w. eller scksä: att utröna hururcida de under Konungens diSoosition stälda medel blifwit kill Riket» behof weberöd? ligen anordnade och anwände.''
"En Revision i det förra afsecndct bleftvr en sädan, som ben, hwilke» nu förrättas af KammarRitten.
Skulle den ske med behörig noggranhet, och omfatta alla till Stats - Werkct hörande räkenskaper, sä blcfwc det omöjligt för Riksens Ständers Revisorer eller för veras Stats - Utskott, att fullända ben för 2:ue eller för s ärs förwaltning
Inom den tid af z:ne mänader, som de borde dela emellan denna revision och bfwersernbet af Bankens och Riksgälds»ContojretS widlyftiga handlingar och böcker.
Ett arbete, som sptzelsältcr dagligen flere af Kammar - Rättens Tjenstemän, kan omöjligen under nägra wecker hwartannat eller hwartfemte är, utföraS af Riksens Ständers Revisorer eller Stats-Utskotts Ledamöter, ofta mindre wäne wid räkningar i allmänhet och ännu oftare obekante med de räkenskaps, methoder, som serskildt!
Kronans redogörande Werk, efter serskildt föreskrifter och för serskilda ändamäl nptta.
Antingen skulle dä denna Revision blifwa den enda, och j sädant fall ofullständig, eller ocksä skulle bäde Riksens Ständers Revisorer och Konungens gransta samma räkenskaper, i hwilket fall en kollision oundwikkkgen uppstodr emellan de serskildt- revistonerne.
Hur» skulle Kammar - Nät. ten Den 19 October. 4449 ten kunna anmärka nägot wid räkningar, som Riksens Ständer genom sina Rtvisorcr eller sit^-Stats-Utskott granskat och godkänt? eiler hwaitill kilade en sädandubbel revision tjena?
Zöriuodli^en till allsimet.
Men till mycken förlust för Kronan sunde den föran?
leda; ty wid den delade auswarighelcn för cn delad granskning skulle det lätt kunna bända, att Kontin» gens Tjenstemän «öfwersägo fel, som Riksens Ständers Revisorer icke hunnit upptäcka."
"Skulle äter Riksens SkändcrS Revisorer och SkatS.
Utskott icke sträcka och inskränka sin granskning till ziffror och verificationcr, utan cgenteligen ä» ga att prbfwa behörigheten af Konungens spccicla an, ordningar, sä singö de genast ett insteg i Styrelsen, som Regerings - Formen dem icke ämnat.
Oct stadgaS »visligen i 62 Z af nämnde Grundlag, att Riksens Ständer böra förordna -huru serskildt! summor af den Bcwillning de sig Staga, skola till serskilda ändamäl anwändas, och besia smninor under bestämda hufwudtiklar uti Riks > Staten ansta; uti 64 Z, att hwad Riksens Ständer lälunda anslä, skall wara under Aonunrsens disposition, att till de af Riksens Ständer pröfwade behof, och efter den upprättade Staten anordnaS; samt i H» att desse medel Icke mä annorlunda anwändaS, än fast» stäldt blifwit, warandcS Stats - RSdels Ledamöter an» swarige om de, utan anmärkning, läta afwikelse der, ifrän äga rum.
Ständer hafwa sälunda we» lat fbrbehälla sig rättigheten att bestämma hufwudsummorna för missa fördelningar af Ska.sbehofwcn, men. de hafwa tillika öfwcrlämiiat St Konungen att disp^ liera dessa Summor, det är, att förordna huru den pä hwarje hufivudtitcl i Riks-Staten anst.igae Sum» man skulle till det dermed äspfkadr ändaiuälet anwän» das.
Pen 19 Oktober, pas.
Endast genom ett noggrant iagttagande af ben gräns, som Regerings - Formen i betta afseende utstakar emellan Konungens och Riksens StänderS rättigHeter, kan Skars besättningen upprötthällas.
Lika wädligt som bet blekine att läka en styrelse, utan ivilkor, sbreskrifna af Rlktts beskattande Ständer, sjelfinyndigt anwända hela Massap gf Statens medel, lika wädligt
Dore det» att säta Riksens Ständer p>öfwa förwalt, ningen af dessa medel i de§ minsta betailler.
— Oc fleste en R geringS ätgärder utföras genom vägot anwänHande af StUs, medlen.
Oen speciella granskningen §s detta anwändands skulle säledes leda Riksens Skäne der i en pröfning af Regeringens mätt och steg, som snart bfwerginge till en sädan anarchisk öfwer » sörwalt, ning, hwaraf wära Riksdagshäfder förwarq för oss och wära efterkommande en warnande erfarenhet.
I stället ask, efter Regerings- Formen,? endast ^bestämma de huswudsummpr, som Konungen ägbe, att till wissa klasser gf allmänna behof anwända, skulle Riksens Ständer först klandra och sedan'smäningom föreskris, rpa hwarje särskild utgifts soln Konungen kömme att anordna, Dxn minsta Pension, den obetydligaste Nädegäfwa, blefwe dä? likasom fordom hwarje FänricksFullmagt, ett ämne för Riksens Ständers öfwcrlägg, njngam Fäderneslandets storg - angelägenheter äsido, sattes för de smä omsorgerna alt rätta förmenta miss, fag af föga wigk och kanhända äfwen nägon gäng för
Hen läga ömkan kan, att winna enikilda fördelar eller tillfredsställa Enskilda passioner?'
?'Man är bfwertygab, ask om dessa anmärknin, gar, i hwilka man hoppas, att ätmjnstvne ett sannk nit för tvär Stats, Författnings bcständ uppenbarar stg, äro grundade, blifwa Eonstitutions « Utskottets f
Mg afseendm agtningswärde Ledamöter de förste, som Den 19 October. 4451 genom en närmare granskning af den förcflagne Riksdags-Ordningen sbka Stei föra dess föreskrifter om revision af Stats - Werket till enlighet med Regerings Formens bokstaf och anda.
Om det förblifwer ivid denna antagna Grund-Lagens förordnande, att Konungen skall lata för Riksens Ständers Stats - Utskott och endast sör detta, wid hwarje Riksdag, och en» dast dä, uppwisa Stats-Werkcts tillständ och behof, sä undwikcS all colliston emellan och all sammanblandning af Konungens och Ständcrncs rättigheter.
Skulle Konungens uppgifter icke wara fullständiga, skulle deruti ej tydligen och bewisllgt utredas, huruwida Konungen inskränkt stna särskilda anordningar af Statsmedlen inom de bestämde huftvudtitlarne af den Stak Riksens Ständer fastställt, sä ägde Riksens Ständer, utom styrkan af ben allmänna opinionen, att sätta häremot stn beskattnings - magt, att bemöta Styrelsens wägran af en nbjagrig redogörelse för erhällne medel, med sin wägran, ätt ytterligare bewilja nägre sädane.
Jnga partiella revisioner, inga smä anmärkningar, med-ett ord, inga halfmesurcr werka hwad ett wärdjgt, och endast pä stora hänseenden rigtadt bruk af denna magt fbrmär.
Oet är med denna magt, .som Engelska Folkets Representanter bewara dest Frihet, utan att nedläta sig till fbremälen för en Bok» hällareS uppmärksamhet och utan att genom en onyttig granskning af Regeringens werkställjghets ? ätgärder, fhrswaga kraften och hindra werksamheten af dessa.
Det torde wara fdrlätligt, att icke "wäga hoppas eller wilja fordra för Swensta Folket e» widsträcktare frihet» än det Engelsta njuter, genym en Stats-För« fattning, pä hwars bcprbfwade grunder wär nya är till dest rväsendteligq delar uppförd,"
"Oet är angeläget, att Statens Cmbetsmän ställas under en tverkjam kontroll, men det är lika nödigt, 4452 Den 19 Octsber. digt, att be ej, geliom illa beräknade anstalter, för detta ändamäl, antingen förwandlas till blotta ma, chinei, eller twingaS att föragta ben ingt, som dem controllcrar. vä hela Styrelsens kraft beror pä Nationens gillande omdöme, hvilket grnoui en allmän tryckfrihet fär beredas och rattas, dä Riksens Ständer hafwa sig fbrbehället, att yttra önskningar om sädana förändringar i Konungens Ministere, som dc anse för Rikets wäl nödiga, och dä lagstridiga handlingar kun, na, utan hinder af den styrande niagten, lagligen be, jfras, sä synes det wara öfverflödigt, äfwcnsorn det är mot Regerings.
Formens uttryckelig» föreskrift j 90 § stridande, att underkasta Embetsmäns särskildte ätgär, ber iiägon pröfning af Riksens Ständer eller deras
Ut» skott, i andra fall, eller .pä andra sätt, än dem Reze» rings »Formen bokstafligen fdrcskrifwer, hwaribland icke äro dc nu i fräga waranbe revisioner.
En Em» bctsmans körhällande bör af nationen sch betz
Representanter bedömas efter det hela af betz rigtning och »verkningar, och icke efter partielkc handlingar, för hwilka han endast bbw wara Styrelsen redo skyldig. Wilja Nationens Ombud dela uppsigten öfwer Statens Embetsmän med Regcnte», sä förswagas hans Jnterresse att bibehälla rättvisa, ordning och wcrksamhet i alla Styrelsens grenar.
Och ben öfwerdrifna varsamhet, hwarmed desse af motsätta magter bcwakade Enibctsmän mäste handla, skall i de flästa fall äter, hälla den kraft till stora och nyttiga företag, hwar, förutan ey Embetsmanna »Förvaltning icke kan hdjaS öfwer medclmättans oklanderlighet."
''Oen Styrande Magtcn är i alla Samhällen ben mäst kraftfulle, ven kan genom nägra fä enkla och fast sammanbundne anstallter af control, hällas >- inom missa allNiänna former.
Me„ att söka genom wäng - Den 19 October. 44^3 mängfalldiga smä kraftlösa motständ instränka drtz werksamhet, dä dell alltid mäste med en witz ledighet werka, är att sätta denne Magt i nödwändighet, att omsider söndeorycka Stats. författningen.
I denna öfwertygclse önstar man, att de medel att bcwaka Styrande Magten, som Rcge . s- Formen bestämmer, icke mätte utwidgas och onödigt förökas/'
Grefwe körner fortfor:
Härtill fär jag allenast tillägga, att i följe af detza anmärkningar, hwilka man ej kunnat neka all toiiciilö, har Ulstottet sökt att rätta bristerna och omarbeta denna Z.
Oct första Mome.ntct är nästan afstrifwit ur Regerings.
Det andra Momentet bestämmer närmare mcthoden att öfwerse räkenskaperna efter anordningar och hufwudtitlar, samt huru i händelser af afwikclser jfrän föreskrifter ätal dcrä bör göras.
Den tredje punctcn ifrän kunnandeö, angär de Embetsmän hwilka ej höra till Stats - Contoirct, men dock äro redowisande för Stats« Utskottet.
När Utskottet fölunda förfarit och sökt förena wärdén öfwer Ständers rätt med agtning för Regerings-Formens föreskrift och anda har det trodt sig till alla delar hafwa uppfyllt sia pligt och böra winna sina Principalers bifall.
Grefwe O e la 6 2 rst ie : Instämmande k Friherre ^stellvareis anmärkning, fär jag yrka att äfwen l denna § ordet äge mätte förändras till skall.
Hans Excellence Herr Grefwen och Ordföranden gjorde proposition pä första Momentet med den af Utskottet förestagne tilläggning, hwilken bifölls.
När propositionen pä det andra Momentet skulte göras, hördes ätskilligc önsta att Friherre tisteltvärsts tillägg mätte uppläsas. 4454 Den 19 October. Grefwe Lallen borA, Larl sofian, yttrade sig:
Ehuru ej talare, kan jag dock nu cj un, derläta att wid Herr Baron ^siellväräs tillägg wid ben zo §, att Riksens Ständers Stats - Utskott borde äfwen tilläggas rättighet och skyldighet att infordra flere räkenskaper frän de ftäl»e svin frän Stats-Conto, ret erhällit betydande Summor, fbr att de samina re.
Videra, göra den anmärkning, att en sädan revision wvre alldeles omöjelig pä sä kort tid som under Rik, sens Ständers sammanwaro, när man betänker att s ärs räkenskaper dä äro samlade, emedan ofta flera rnänadcr äigä fbr en enda Böks revision och riktiga granskning, dä icke allenast revision bör ske öfwer ziffran, utan hwarje verifikation äfwcn efterses och noga granskas till stn rigtighct, och hwilkcn revision ärligen förrättas,af Kammar » Rättens dertill inrättädx'Revisions - Contoir hwarförc jgg för ipin del tillstyrker, att ordet revidera frän tilläggningcn mätte llkcstutäs., och eljest alla'nödiga befundne.upplysningar gerna bäde fordras och er, hällas, Hans Cxce llence Herr Grefwe» och Ordföranden:
Om jag ej orätt fattat Ridderskap»» och Adelns mening, är det dest önskan ait -Friherre ^ciqikväräg tillägg j ben omarbetade § införes, L Ropades:.,Ja.
Undertecknad Riddarhus - Secreterare anhöll . att Friherre ^siejlvLrst och Grefwe körner täcktes framträda till Protocollet och redigera be föreflagng .föräadringarnc, till winpande af mera redighet.
Grefwe körner uppläste början af 2 MypMttt.
F r i - Den 19 October.! 4455 Friherre /esta Isv är 6: Stats-Concret uppger wid hwarje Riksdag cu lLbieLU öfwer Stats - Werket, öfwer dest inkomster och utgifter.
Deraf kan man blott se efter om allt blifwit rätt anwändt wid hwart Departement Jag har sjelf wid hen nu gjorda revisionen sett att SuMmor blifwit utatzigncrade, men ej till hwilka ändamäl.
Sädant bör dock genom en revision kunna upptäckas, och derföre bchöfwcs att äga tillgäng till Oepartcmcnlcrnas räkenskaper.
Hans Excellcnce Herr Grefwe juutti:
Om meningen med en revision är att endast hastigt gerlomgä räkenskaperna, medger jag gerna att § mäste förblifwa oförändrad, med Friherre Rckelkvärcks föreflagna tillägg.
Men skulle' meningen wara den, att Stats-Contoireks räkenskaper genom denna allmänna granskning wore tillräckligen reviderade, kan jag ej dertill samtycka.
Cn vigtig revision deraf är omöjlig att pä korrt tid »verkställa.
Jag hemställer'
Medes om icke det wore bäst att Stats, Utskottet wäl finge tillgäng till alla afflutade räkenskaper, men att det oagtadt den wanliga Revisionen af Kammar - Rätten fortsätter, Grefwe Dels 6 ar 6 i e - anmärkte, ätt dä revisionen hwart annat är komme att anställas blcfwe det ej 5 ärs räkcnssaper att granffa.- Grefwe ^öevenkjelm:
Till Hans Excellcnce Grefwe st.uucn8 grundcliga skäl wore föga att tillägga.
Han trodde att det andra Momentet» sädant det nu wore omarbetadt, fullkomligen uppfyllde Friherre AäellvLrcks önskan, hwilken Utan twifwkl more, e) att ziffran skulle granskas, utan endast anord, bingarne.
> Harri 4456 Den 19'Ortsbor.
Hans Epcellence Herr Grefwe Ruotsi:
Jag endast öberopa'- hwad jag förut an-fört.
Wid flögan, om rrvisioinr mellan Riksdagar wet jag ei ännu alt de öro afgjordt, men önskar att de mätte komma att ske:
Men dct blifwcr i alla kall en nog stor mellantid hwarpä sä widlyftiga röke,-skaper samlas, alt en noga revision af Smls.Wrkct blifwer omöjlig
Jag har sjelf warit President wrd Wcrket och könncr betz räkenskaper.
Oc äro widlbfti, ga; och Kammar Rättens revision deraf är högst nödig, och kan ej ersättas af den Stöndcrne pä en kort tid hwart annat är, skulle förrätta.
Lester ström förenade sig med Hans Excellence Herr Grefwe Rurvk.
Han wike derutom rrindra att dct äfwen wore Stats.
Ulffottcts skyldighet att revidera revisionernas handlingar, hwarigenom de§ arbete mycket ökades.
Grefwe borner proponeradc att ordet revidera mätte utgä.
Friherre ste ! svLrst:
Gerna sm Herrarne derom äro angelägne, allenast man far granska utarsigncringarne.
Hans Txcelkcnce Herr Grefwe Kuut k:
Jag har ingen king emot Friherre H.ste1- lvsrsts tillägg, allenast man skiljer mellan en speciel och en allmän revision.
Revisorer och Utskott böra ofelbart äga tillgäng till alla böcker för att kunna verificera uppgiftcriie, men den spiciclla revisionen är vmöjlig och kan ej tillkomma Riksens Ständer.
Grefwe Norner erindrade att detta wore bftverensstämmairde med Z, hwarS andra Moment han uppläste.
Den 19 Octobcr. .4457 Grefwe O 0 b n a, -^u^ust:
Om jag ej galet fö> statt, har redan HanS Excellencc Herr Grefwe, » och Ordförandens proposition pä denna Z blifwit bifallen.
Herr Zilverstvlpe, (Hustaf ^brabam, trodde att meningarne wore föga jkiljaktige.
Om hwad redan förut dlifwlt begärdt, att Friherre /^stetfvärci och Grefwe klörner framträdde till Protocollct och bfwerenskomme om redactionen, trodde han att Ridderskapct och Adeln snart om denna § kunde förenas.
Sedan detta skedt, lät hans Gxcellence Herr Grefwen och Ordföranden uppläsa den npa redactio. nen sä lydande: ester medlen emottagit:
Och äge StatS'Utstottet äfwen efterse räkenskaperna ä alla de medel Stats-Lontoiret till wederbörande werk och behof utaösignerat» samt inuti Momentet ordet skal! i stället för äge.
HanS Excel lener Herr Grefwe kuut b saknade ännu allt hwad han andraglt rörande ben spcciella revisionen.
Han önskade att den af detta allmänna stadga,ide e) mätte inskränkas, och att hädanefter som hittills densamma af Kammar.
Rätten mätte komma att förrättas.
Grefwe körner trodde att derom lämpkll. gare i den 77 L kunde stadgas.
Hans Excellencr förklarade att bet wore honom likgiltigt hwar rtk sädant stadgande infördes, allenast ej den conscquence kunde dragas, att Kammar.Rätten ej finge eller behöfde förrätta der» speciella revisionen. 4453 Den 19 October.
Hans Exccllcnce Herr Grefwe» och Ordföranden gjorde derefter proposition pä detta Moment med dm redaction som ofwanfdre är anförd.
BifbllS. Zi § BiföllS. Z2 § BiföllS, jemte Utskottets tilläggning, dolk att nr det sistnämnde utgör orden:
InstructionenS utfärdande och ZZ §- Herr Kl v k g t
Ir anförde strifkeligen följande:
Lag - Utskottet är wä.l ingalunda sä wigtigt, cl« ler sä inflytande pä Riksens Ständers fri- och rättigheter sou, CvnstitutionS - Utskottet, men torde ändä böra bestä af 24 Ledamöter i stället för 12, hwilket sednare antal är för mycket inskränkt, enär detta Utskott dit mänga rcmitzcr ske, nödwändigt mäste och bör arbeta pä twenne Beredningar om göromälcn med sorgfällig granskning af alla förekommande omständigheter, och med det mogna stadgande, förutseende, hwarförutan goda Civil. och Criminal - Lagar alldrig crhällaS, stola medhinnas och tidsspillande äterfbrwisningar fräki Ständens klena undrvikas.
Jag för af dctze stät yrka, att Lag .
Utskottet bör bestä af 24 Ledamöter och utbeder mig derom Herr Grefwcns och Landt, Marskalkens proposition.
Hert krintLskölst, kaul, yttrade sigt Den sednast talande wärda Ledamoten, som tillstyrkt r Leda^ Den 19 October. 4452 Ledamöternas antal..r.tti Lag-Utskottet-, till 24 eller 6 af hwarje Skända har förekommit mig, uti hwad jag tänkt hafwa äran föteflä; men mig torde likwäl tillätas, att uti frägan göra följande tilläggningar.
Oe Lag - Utskottet tillhörande göromäl, hafwa wid denna Riksdag warit bäde mänga och wigtiga, och lära förmvdcligen äfwcn framdeles blifwa af lika beskaffenhet.
Blotta betragtclsen häraf, samt att Ut, skottet denne Riksdag bcstätt af wida större antal, än 12, som Högloft.
Cvnstitutions - Utskottet nu föreslagit, tyckes nogsamt upplysa nbdwändighctcn af sistnämnde antals förökande; men bctragtom än widare:
Att, dä under förra tiderna, Lagfrägor hos Konungen pppadeS, Kongl. Lag - Commitzion, som bestod af minst 11 Lag, kunnige män, deröfwcr hördes; samt att, enär under nu warande Regering, nägon proposition ifrän Kvnun» gen ankommit till Riksens Ständer, angäendc ny Lag eller Lag-förändring, Konungen förut öfwer flikc frä, gor infordrat högsta Domstolens och Stats - Rädcts tankar och utlätande.
Bränne icke beredningen af, hoS Riksens Ständer, förekommande Lagfrägor, är bäde i anseende till granlagenheten och skyndsamhetcn lika magtpäliggande?