Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
— N:o 30, i anledning af väckt motion om målskjutningars införande inom alla rikets socknar, samt bevärings-manskapets förpligtande att deri deltaga, emot befrielse från vapenöfningar, m. m.: B. V. 197, 254, 256, A. 256. — N:o 31, i anledning af dels Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om tillägg uti 15:de §:n af Kongl. Kungörelsen den 13 November 1860, angående den allmänna beväringen, dels enskilda motioner i ämnet: B. V. 197, 254, 256, A. 277, E. 580.
— N:o 32, i anledning af väckt motion om utarbetande af förslag i och för ordnandet af en verklig landstorm: B. V. 197, 254, 277, A. 280.
— N:o 34, i anledning af dels Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition med förslag till ny Jagt-Stadga, dels ock enskilda motioner i frågor rörande jagt: B. V. 609; VI. 4, 6, A. 7, 11, 12, 13, 14, 19; U. VII. 162, 164, 166, A. 166, 167, 168, U. 253, 255, A. 257, B. 306, 326, A. 326, E. 286, 363. — N:o 50, i anledning af väckta motioner om förändrade föreskrifter i afseende å skogs-hushållningen i riket: B. VII. 163, 170, 173, A. 173, 205, 208, 209, 216, 219, 221, 222, B. 253, 257, A. 257, E. 335. — N:o 52, i anledning af gjorda anmärkningar samt Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Sammansatta Stats-, Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 34 öfver dels Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition med förslag till ny Jagt-Stadga, dels ock enskilda motioner i frågor rörande jagt: B. VII. 162, 164, 166, A. 166, 167, 168, U. 253, 255, A. 257, B. 306, 326, A. 326, E. 363. — N:o 53, med föranledande af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, i anledning af Utskottets Betänkande N:o 29, i fråga om ändring eller omarbetande af Landtmäteri-Instruktionen och Skiftes-Stadgan, m. m.: B. VII. 252, 254, 259, A. 259, E. 367. 17 258 — S — Stats-, Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Memorial, Betänkanden och Utlåtanden: — N:o 54, i anledning af väckt motion om ändring i Kongl.
Kungörelsen den 4 Maj 1827, angående beräkning och fördelning af den ersättning, som boställs-innehafvare i anledning af verkställda egoskiften kunna erhålla eller få vidkännas: B. VII. 253, 254, A. 255, E. 367.
— N:o 55, i anledning af väckt motion, att folkskole-inspektör måtte, dels, för anställande af inspektions-resor, berättigas till ledighet från annan ordinarie tjenst, dels förklaras för sjelfskrifven medlem och föredragande i Domkapitlet vid behandling af folkskole-väsendet rörande mål, m. m.: B. VII. 253 255, A. 255. — N:o 56, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i fråga om lydelsen af 18:de §:n, sista momentet, i förslaget till ny Jagt-Stadga: B. VII. 253, 255, A. 257, B. 306, 326, A. 326, E. 363.
— N:o 57, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Sammansatta Stats-, Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Betänkande N:o 50, öfver väckta motioner om förändrade föreskrifter i afseende å skogshushållningen i riket: B. VII. 253, 257, A. 257, E. 335.
Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: — N:o 1, angående arfvode åt dess Sekreterare: B. II. 306, 316, 371, A. 371. — N:o 2, i anledning af väckta motioner om åtgärder för omläggning af allmänna landsvägen genom flera provinser i Norrland: B. II. 307, 316, 371, A. 371, E. 463. — N:o 3, i anledning af väckt motion om åtgärder till förekommande af utvandring tili Amerika: B. II. 307, 316, 371, A. 371. — N:o 4, i anledning af väckt motion om förändrad lagstiftning i fråga om forntida minnesmärkens fredande: B. II. 321, 372, 376, A. 381; U. III. 629, 634, A. 634. — N:o 5, i fråga om anläggande aT en undervattens-telegrafledning emellan Skåne och Preussiska kusten: B. II. 321, 372, 381, A. 381. — N:o 6, i anledning af väckt motion om särskild ersättning åt post-bonde, då han nödgas på sin skjuts-station afbida postens expedierande: B. II. 321, 372, 381, A. 381.
— N:o 7, i anledning af väckta motioner om beredande af lättnader vid rustnings-skyldigheten i Skåne: B. II. 410, 449, A. 449. — N:0 8, i anledning af väckta motioner om förändringar och indragningar i nuvarande båtsmans-hållet: B. II. 411, 449 450; III. 523, 544; E. VII. 156. — N:o 9, i anledning af väckt motion om upphälvande af de, genom Kongl. Förordningen den 17 September 1783, lots-hemman förunnade friheter: B. II. 457, 461, A. 461.
259 Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: — N:o 10, i anledning af väckt motion om hemmanet N:o 1 Fångåmons, J mantal i Jemtland, befrielse från rotering: B. II. 458, 461, A. 461; U. III. 629, 635, A. 635; E. IV. 137. — N:o 11, i anledning af väckt motion om donerade skolmästare-boställens, och deribland särdeles bostället Wrigstad Måns-gårdens, befriande från rotering: B. II, 458, 461, A. 461.
•— N:o 12, i anledning af väckta motioner, i fråga om åtskilliga till båtsmans-beklädnadén hörande persedlars anskaffande och underhåll genom Stats-Verket: B. II. 458, 461,462; lil. 523, 558, A. 558; E. VII. 156. — N:o 13, i anledning af väckt motion om vissa förmåner för den nyroterade jorden i Blekinge, och om anslag tili betäckande af härigenom uppkommande brist: B. 11. 458, 462, A. 462. — N:o 14, i anledning af väckt motion om åtgärder för vinnande af en bättre prestbildning och åstadkommande af medel dertill: B. II. 521; III. 47, A. 47. — N:o 15, i anledning af väckta motioner om undersökning af arealen och beskaffenheten af Statens skogar, samt om anslag lör berörda ändamål: B. II. 521; III. 47, 50, Å. 57, U. 629, 634, A. 634. — N:o 16, i anledning af väckt motion om augments-räntornas ingående till Stats-Verket mot ersättning till rusthållarne: B. II. 521; III. 47, A. 47.
— N:o 17, i fråga om indelade räntors och tiondes uppbärande och redovisande af Kronans uppbördsman, m. m.: B. II. 521; III. 47, 61, A. 83, 85, B. 629, 634, A. 634. — N:o 18, i anledning af väckt motion om tillsättande af en General-Inspektör öfver samtliga elementar-läroverken och högre undervisnings-anstalter, m. m.: B. III.
59, 86, 163, A. 163. — N:o 19, i fråga om föreskrift för alla till statsförvaltningen hörande kassor eller allmänna inrättningar, som hafva medel att förränta, att använda dem till inköp af Stats-Verkets eller andra med Kongl. Maj:ts fastställelse försedda inrättningars räntebärande obligationer: B. III. 59, 86, 163, A. 163. — N:o 20, i anledning af vackt motion om sådan förändring i de förvaltande verkens i Stockholm arhets-ordningar, att de större utgifterna derstädes koinme atl bestridas genom anvisningar A Kongl. Ränte-Kammaren: B. lil. 59, 86, 163, A. 167; E. IV. 85. — N:o 21, i anledning af väckta motioner om skjutsnings-besvärets ordnande: B. lil. 231. 270, 336, A. 372, 373, 375, 376, 379, 382; U. VI. 88, 136. 147, A. 147, 149,151,152, B. 392, 439, 458, A. 458; E. VII. 366. — N:o 22, i anledning af väckt motion orri upphäfvande af 13:de §:n i Kongl. Förordningen den 20 Januari 1824, angående 260 utrifning af vattenverk, som genom uppdämning skada jord eller hindra dess odling: B. III. 629, 634, A. 634.
Stats- samt Allmänna Besvärs- oell Ekonomi-Utskottets Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: —•
N:o 23, i anledning af väckt motion om ersättning af statsmedel för upprätthållandet af nya gästgifveri-och skjutsrättarebefattningar inom Indahls tingslag i Medelpad: B. lil. 629, 634, A. 634. — N:o 24, i anledning af återremiss å Utskottets Betänkande N:o 4, i anledning af väckt motion om förändrad lagstiftning i fråga om forntida minnesmärkens fredande: B. III. 629, 634, A. 634. — N:o 25, i anledning af väckta motioner dels att alla pedagogier måtte under vissa vilkor förklaras för elementar-läroverk, dels att pedagogien i Laholm måtte förändras till ett lägre Elementarläroverk: B. III. 629, 634, A. 634. — N:o 26, i anledning af återremiss å Utskottets Betänkande N:o 15, beträdande väckta motioner om undersökning af arealen och beskaffenheten af Statens skogar samt om anslag för berörda ändamål: B. III. 629, 634, A. 634.
— N:o 27, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut beträffande Utskottets Betänkande N:o 17, i fråga om indelade räntors och tiondes uppbärande och redovisande af Kronans uppbördsman, m. m.: B. III. 629, 634, A. 634. — N:o 28, med föranledande af återremiss å Utskottets Betänkande N:o 10, i anledning af väckt motion om hemmanets N:o 1 Fångåmons, ^ mantal i Jemtland, befrielse från rotering: B. lil. 629, 635, A. 635; E. IV. 137.
— N:o 39, i anledning af väckt motion om ändring eller förklaring af Kongl. Cirkulär-Brefvet den 28 Mars 1858, i fråga om beräkning af tiden för lärares vid Elementar-läroverken rätt till uppflyttning i högre lönegrad: B. VI. 58, 136, 144, A. 145.
— N:o 40, i anledning af dels återremisser å Utskottets Betänkande N:o 21, i fråga om skjutsnings-besvärets ordnande, dels ytterligare väckt motion i samma ämne: B. VI. 88, 136, 147, A. 147, 149, 151, 152, B. 392, 439, 458, A. 458; B. VII. 208, 236, A. 236, E. 237, 366. — N:o 44, i fråga om upphörande af de så kallade apotheks privilegierna och om beredande af ersättning åt nuvarande innehafvare deraf: B. VI. 392, 439, A. 439. — N:o 45, med anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, beträffande Utlåtandet N:o 40, i fråga om skjutsnings-besvärets ordnande: B. VI. 392, 439, 458, A. 458; B. VII. 208, 236, A. 236, E. 286, 366. — N:o 46, i anledning af väckta motioner till förbättrande af folkskole-väsendet: B. VII. 10, 12, A. 12.
Stats-Verket, i anledning af väckta motioner i fråga om åtskilliga till båtsmans-beklädnaden hörande persedlars anskaffande — S — 261 och underhåll genom —: B. 11. 458, 461,462; 111.523,558, A. 558; E. VII. 156.
Stats-Verket, i anledning af väckt motion om augments-räntornas ingående till nämnde verk mot ersättning till rusthållarne: B. II. 521; lil. 47, A. 47. —, angående dess tillstånd och behof: B. 11.208,232; III. 192, A. 193, 194, 210, E. 317, 335, 398, Å. 398 (se ExpeditionsUtskottets Memorial N:o 50). — B. II. 233, 254, 260, A. 260, 271, 275, 284, 286, 287, 294; B. V. 577, 584, 585, A. 586, 588, 590; B. VI. 5, 6, A. 6, B. 57, 135, A. 135, E. 219. — B. II. 233, 254, 294, A. 294; E. VI. 219. — B. II. 464, 481, 526, A. 526, 536, 537, 538; U. lil. 466, 484, A. 484; E. VII. 326. — B. II. 464, 481, 485, A. 504; E. lil 510. — B. II. 464, 481, 505, A. 505, 520, 526; E. III. 510. — B. lil. 230, 269, 277, A. 277, 278, 282, 286, 287, 299, 300, 307, 308, 311, 314, 316, 317, 319, 320, 321, 322, 324, 325, 329, 332, 334; B. V. 577, 584, 585, A. 586, 588, 590; B. VI. 5, 6, A. 6, B. 57, 135, A. 135; E. VII. 15. — B. III.
511, 521, 523, A. 524, 530, 531, 544, 559, 560, 561, 572, 573, 574; B V. 577, 584, 585, A. 586, 588, 590; B. VI. 5, 6, A. 6, B. 57, 135, A. 135; E. VII. 156.
— B IV. 450, 482; V. 3, A. 3, 4, 5, 8, 12, 18, 20, 21, 22, 25, 32, 33, B. 355, 559, A. 559, B. 577, 584, 585, A. 586, 588, 590; B VI. 5, 6, A. 6, B. 57, 135, A. 135; E. VII. 237. — B. IV. 450, 482; V. 35, A. 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, B. 577, 584, 585, A. 586, 588, 590; B. VI. 5, 6, A. 6, B. 57, 135, A. 135; U. VII. 228,237, A. 237, E. 286. — B. VI. 51, 53, 62, A. 62, 66,67,68,71, 73, 75, 76, 88, 90, 91, 93, 96, 98, 99, 105, 107, 116, 118, 120, 122, 124, 125, 126, 127, 129, 130, 133, 134; B. VII. 23, 34, 39, A. 39, 43, 44, 46, B. 97, 135, A. 135, B. 155, 161, A. 161, B. 208, 236, A. 236, E. 265, 268, 270, A. 279 (se Expeditions-Utskottets Memorial N:o 15). — B. VI. 389, 391, 395, A. 397, 402, 408, 409, 410, 412, 413, 414, 415, 416, 417, 419, 422, 425, 426, 427, 428, 430, 431, 432, 433, 435, 437; B. VII. 36, 65, 69, A. 69, 70, B. 208, 236, A. 236, E. 335- —, angående afskrifning i räkenskaperna af dess äldre undsättnings-fordringar inom Westerbottens och Norrbottens Län: 1. 486, 493, R. 493; B. II. 83, 172, A. 172, E. 256. —, Rikets Ständers Revisorers Berättelser om de af dem verkställda granskningar af nämnde verks samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd,
styrelse och förvaltning: se Berättelse.
Stats-Verkets inkomster, angående beräkningen af dem: B. II. 464, 481, 526, A. 526, 536, 537, 538; U. III. 466, 484, A. 484; E. VII. 326.
Stedt, Gustaf, dess yttranden: IV. 76, 77, 79, 96, 101, 102, 108, 176, 304, 369; V. 57, 119, 253, 272, 325, 334, 423, 426, 429, 568, 574; 262 — S — VI. 23, 24, 43, 95, 125, 126, 150, 151, 159, 224, 400, 401: 405, 412, 419, 423, 425, 426, 430, 448, 449, 450, 451, 455; VII. 70, 80, 115, 128, 158, 159.
Stenborg, Carl, Hof-Sekreterare, angående pension åt hans dotter, Carolina Stenborg; motion af Herr Wilhelm Fredrik Halman: se Motioner.
Stenograf!, alt tillfälle målte beredas för erhållande inom rikets allmänna Iilementar-läroverk af undervisning i —; motion af Friherre Ludvig von Plalen: se Motioner.
Sterbhus, i anledning af väckta motioner om förändrande eller upphälvande af föreskrifterna angående den så kallade fattigprocentens utsående från —: B. II. 173, 198, 202, A. 202, E. 256. — efter vissa embets- och tjenste-män, i anledning af väckt motion om berättigande för dem att erhålla s. k. begrafningshjelp: B. VII. 36, 65, 70, A. 70.
Stipendier, angående anvisande af 2,000 Riksdaler Riksmynt till sådane åt docenter inom juridiska fakulteterna vid rikets universiteter; motion af Grefve Gustaf Axel Knut Hamilton: se Motioner.
Stjernefeldt, Carl August Gustafsson, Under-Löjtnant vid Jemtlands Häst-Jägare-Corps, angående pension å Allmänna Indragnings-Staten för honom: 1. 46, R. 46.
(Se vidare Statsutskottets Utlåtande N:o 153, angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Nionde IIulvud-Titel).
Stjernstedt, Friherre August Wilhelm, dess yttranden: II. 535; lil. 8, 30, 32.
Stjernstedt, Friherre Johan Wilhelm, dess yttranden: I. 28, 33, 34, 54, 58, 64, 90, 93, 94, 112, 169, 186, 208, 211, 226, 300, 307, 318, 327, 339, 424, 427, 428, 430, 442, 448, 483, 485, 501, 546; II. 65, 80, 127, 131, 132, 149, 151, 153, 160, 166, 170, 182, 188, 267, 291. 325, 329, 335, 453, 495, 511, 535; lil. 100, 242, 248, 277, 279, 280, 315, 316, 326, 373,409, 533, 538, 596; IV. 70, 76, 88, 147, 200, 201, 228, 241, 249, 268, 290, 291, 477, 562, 565, 571, 600, 613. 666; V. 13, 15, 36, 38, 41, 49, 95, 140, 156, 218, 262, 275, 278, 288, 290, 348; VI. 157, 158, 167, 179, 180, 204, 207, 219, 222,225,251, 252, 412, 414; VII. 115, 344, 375, 379.
Stjernsvärd, G. M., i anledning af väckt motion om dels öfverlemnande till Kongl. Majit al densammes förslag till landtförsvarets ordnande, dels om förändradt tillsättande tills vidare af Regements-Chefer m.
II. befattningar: B. I.
491, 519, 523, A. 537, 539. — s — 263 Stjernsvärd, Gustaf Mauritz, dess yttranden: f. 215, 216, 231, 232, 233, 235, 239, 249, 278, 326, 329, 331, 332, 394, 523, 537, 539, 540; II. 308, 309, 339, 466, 467, 470, 473, 474.
Stockholms förmyndare-kammare, angående Stockholms stads Magistrats underdåniga ansökning om kreditiv-rätt i Rikets Ständers Bank för nämnde förmvndar-kammare: I. 153, 194, R. 194; B. IV. 347, 430, 436, Ä. 436, 439, 443, 446, 447, 450, 460, 461; B. V. 331, 353, 357, A. 358, 359, U. 578, 584, A. 584; B. VI. 242, 273, A. 273; B. VII. 10, 12, A. 12; E. V. 581.
Stockholms stads Magistrat, angående dess underdåniga ansökning om kreditiv-rätt i Rikets Ständers Bank för Stockholms förmyndare-kammare: 1. 153, 194, II. 194; B. IV. 347, 430, 436, A. 436, 439, 443, 446, 447, 450, 460, 461; B. V. 331, 353, 357, A. 358, 359, U. 578, 584, A. 584; B. VI. 242, 273, A. 273; B. VII. 10, 12, A. 12; E. V. 581.
Stockholms stads och läns gemensamma kurhus-inrättning, om full dispositionsrätt för nämnde stad och län till den åt berörda inrättning år' 1815 upplåtna egendom å Kungsholmen: V. 330, 344, A."344; B. VII. 9, 11, A. 11, E. 156.
Stora Wärtan, angående en för djupgående fartyg ifrågasatt ny farled genom Stockholms skärgård mellan Baggens-fjärden och Stora Wärtan: I. 487, 493, R. 493; B. VI. 154, 160, 164, A. 167, 168, 174, 175, 177, 179, 180, 185, 187, 200, 201, 202, 205, 206, 208; U. VII. 23, 34, 37, A. 37, 39, B. 155, 161, A. 161, B. 260, 261, A. 261, E. 286.
Storkyrkan, om billetter till —, vid Riksdagens början: I.
15. — vid dess slut: VII. 391.
Straff-anstalterna i riket, i anledning af väckt motion örn nedsättande af en komité för uppgörande af förslag till omorganisation af dem: B. III. 271, 429, 444, A. 444.
StrafT-laa, om antagande af nv sådan: I. 55, 56, R. 58; B. V. 291, 298, 362, A. 365, 381, 386, 387, 396, 397, 400, 408, 410, 411, 412, 413, 414, 417, 418, 431, 436, 440,441,442, 443, 449, 450, 453, 454,458,460, 461, 468, 472, 475, 478, 485, 486, 488, 489, 490,494,498, 501, 504, 505, 506, 507, 515, 516, 517, 518, 519,521,523, 524, 530, 533, 534, 536, 537; B. VI. 242, 273, 383, A. 383, 384, 385, 386, 387; B. VII. 14, 19, A. 19, 21, 22, 69, U. 97, 135, A. 135, B. 208, 236, A. 236, E. 334.
Straff-lagen, den nya, angående antagande af en författning om dess införande och hvad, i afseende derå, iakttagas skall: lil. 268, 272, R. 272; B. V. 291, 299, 538, A. 539, 540, 541, 542, 543, 547, 554, 555, 557; B. VI. 243, 273, 387, A. 388; E. VII. 389.
Strafflags-förslaget, angående förslag till ändring i åtskilliga grundlags-stadganden, för att bringa dem i öfverensstämmelse med nämnde lag-lörslag: B. VI. 389, 391, 395, A. 395.
Strandgata, angående upplåtelse till Stockholms stad af Kronan 264 — S — tillhörig mark för anläggning af en sådan utefter Ladugårdslands-viken från Nvhron till Fredrikshof: III.
268, 275, R. 275; B. V. 80, 229' 252, A. 252, E. 580.
Stråle, Wilhelm, dess yttrande: VI. 191.
Ström, Carl Ferdinand af, dess yttranden: VI.
289, 317, 327, 337, 340, 341, 343, 344, 351, 374, 377, 379, 410; VII. 92. Strömsholm, angående en ridskolas inrättande derstädes: 11.172, 174, B. 179.
(Se vidare Stats-Utskottets Utlåtande N:o 66, angående regleringen af utgifterna under Riks-Statens Fjerde Hufvud-Titel).
Stuart, Carl Gustaf, dess yttranden: I. 251; III. 617; IV. 324, 457, 460, 461, 462; V. 46, 89, 93, 100, 232, 235; VI. 275, 276, 277, 280; VII. 138, 139, 140, 141.
Studerande vid Universiteterna, i anledning af väckt motion om upphörande af den ännu gällande undantags-lagstiftningcn i afseende å brott begångna af —: B. VI. 392, 440, A. 440.
Stufverum, Tredje Majors-boställe vid Andra Lif-Grenadier-IU gementet, angående afsöndring och upplåtelse åt Westerviks Tändsticks-fahriks-bolag af en mindre jordrvmd från nämnde boställe: I. 47, R. 49, B. 573; II. 4, A. 4,'E. 201.
Styrning och manövrering till undvikande af ombordläggning, i anledning af väckt motion, dels om ansvarsbestämmelser för underlåtenhet att nattetid å fartyg, som ligger till ankars, hafva lanterna, dels om —: B. II. 234, 255, 313, A. 315.
Stålhane, Edvard Hjalmar Eugéne, dess yttrande: III. 307.
Städerna i riket, i anledning af väckt motion om förändrad klassifikation af dem: B. II. 234, 255, A. 255.
Städernas läroverk, i anledning af Herr Ditzingers motion om ett förslags-anslag å 10,000 Riksdaler till aflöning åt instruktörer i militära öfningar dervid: B. I. 304, 307, A. 307.
Städernas våg- och kaj-afgifter, i anledning af väckta motioner dels om upphörande af dylika afgilter såsom särskilda utgiftsposter, samt dels om upphäfvande af föreskrifterna rörande tullstämpling af från utrikes orter ankommande varor: B. V. 609; VI. 4, A. 4.
Städsel och lega af jord på landet, i anledning af väckt motion om ändring af Kongl. Förordningen den 13 Juni 1800 angående —: B. VI. 392, 441, A. 441; E. VII. 93.
Stämnings delgifvande åt byalag, i anledning af väckt motion om sättet derför: B. V. 610; VI. 4, 19, A. 19, E. 57.
Stämpel, angående fullmakters, konstitutorialers m.
(1. handlin - — s — 285 gars befrielse från —; motion af Grefve Malcolm Walter Hamilton: se Motioner.
Den 23 April f. m. 301 damålsenligt, så tror jag att man snart, t. o. m. inom ett par år, skali fä erfara, att rörelsen ökat sig betydligt mot förr.
Dermed vill jag icke hafva sagt att våra jernvägar skola gifva så särdeles lysande resulta ter; men jag tror icke att man, på grund af de första årens erfarenhet, kan bedöma den framdeles blifvande större eller mindre inkomsten.
På sätt jag förut nämnt, anhåller jag om Hr Grins o. Landtmis propos. på bifall till den nu föredragna punkten.
Hamilton, Henning:
I likhet med den siste värde talaren, tror jag visserligen icke att jernvägarne, åtminstone under en längre följd af år, komma att förete några särdeles lysande resultater; och jag anser, att om R
St;r vid denna riksdag våga åtaga sig den ganska betydliga utgift, som för ifrågavide ändamål är af K.
M. föreslagen det likväl blir skäl att framdeles t i II vagagå med något mer långsamhet, så att någon erfarenhet i detta hänseende må itunna vinnas, innan Staten för dessa anläggningar ikläder sig alltför stora skulder.
Deremot får jag, med hänsigt till 2:ne föregide talares skildring af ifrågavide förhållanden, förklara, att, om jag verkligen sage saken så mörkt, som densamma af dem blifvit framställd, så skulle jag icke våga tillstyrka upta gande af ett lån, så stort som det i fråga ställda.
Jag tror dock att deras förespeglingar uti detta fall gå något för långt.
— Hr Bildt har här afgifvit ett ganska uplysande föredrag röride våra jernvägars dyrhet; meri dä slitningskostuaden derå måste i beräkningen ingå såsom en hufvudsak och denna nu är omöjlig att bedöma, kan man icke, förrän några år förflutit, med någon visshet ens ana, hvad det slutliga resultatet skall blifva.
Åkerhjelm har ganska riktigt anmärkt, att man icke kan eller får beräkna inkomsten af jernvägarne efter de sträckor, som nu äro färdigbyggda, enär denna inkomst relativt ökar sig dels i och med jernvägarnes utsträckning i längd, dels med alside å den tid de verkat och bi dragit såväl till ökad industri som att gifva rörelsen riktning åt sig.
Af samme talare är äfven upgifvet, huruledes inkomsten å banan mellan Orebro och Arboga på sednare år stigit.
Enahanda upgift har ock Hr v.
Troil meddelat röride förhållandet med södra stambanan; och likväl äro båda dessa banor ännu ganska korta samt kunna icke gifva något afgörande resultat.
— I sammanhang härmed ber jag att få yttra några ord om de utländska jernvägarne, icke för att jemnföra inkomsten derå med det belopp, hvartill densamma å våra banor kan upgå, utan för att i största korthet visa, huru förhållanderna relativt gestalta sig.
Uti Belgien t. ex. gåfvo statsbanorna till en början endast 1 %.
Inkomsten derå har sedermera stigit så betydligt, att nettobehållningen på sednare åren upgått till ganska nära 6 proc., d. v. s. 59/10 proc.
Derigenom att banan verkat en längre tid, har den sålunda sexdubblat sin nettobehållning.
Dervid har man dock att taga ytterligare några omständigheter i betraktande, dels att, som de Belgiska banorna i början byggdes mycket mindre omsorgsfullt än nu är händelsen, i följd deraf ock anläggningskostnaderna för de sednare årens banor Den 25 April m - blifvit mycket större än för de första årens, dels att jordbruket derstädes, redan vid samma banors första anläggning:, hunnit deri utveckling att något betydligare framåtgående deraf sedermera icke kan siigas hafva egt rum.
— I Sverige åter har man att hoppas ■att just jernvägarne skola framkalla en ny odling och ny industri uti vida högre grad än hittills, samt således i ännu större proportion än i utlandet öka inkomsten å jernvägarne.
Ehuru jag således icke vill förespegla, det vi, efter loppet af några år, skola kunna förvänta oss någon nettobehållning af 5 eller 6 proc., så tror jag dock icke att man får måla förlusten alldeles så stor, som vi nyss hört, eller att man bör framställa en skildring uti så mörka färger som den man här, på grund af StatsUtsk:ts upgifter i frågan, lemnat.
Dessa upgifters riktighet vill jag i öfrigt icke bestrida; men jag har endast velat antyda, att man icke kan draga några säkra slutsatser af de omstämdigheter, som f. n. förefinnas, samt att man har temligen stor ani. att hoppas på något bättre.
Först efter nästa statsregleringsperiod, då vi fått våra banor utsträckta till någon större längd samt dessa banor någon längre tid varit i verksamhet, först då kan man bedöma om Staten gör klokt att i stor skala fortgå med jemvägsbyggnader.
Jag tror dock man handlar klokast, om man i nästa statsregleringsperiod bygger jernvägar i en mindre skala än som hittills skett.
Mörner började sitt anförande med att andraga det otjenliga uti den jernväg, som före sista riksdagen var föreslagen att gå norr om Mälaren åt Sala o. s. v. Denna fråga är dock nu alldeles icke väckt.
Den är icke gjord till föremål för K.