Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Börjar man en gång, så förutser jag, att det blir svårt att bestämma hvar det slutar.
Man har sökt att vinna tillgångar genom indragningar, sorn ej bero hvarken af Konung eller Ständer, så länge det måste vara rust- och rotehållarnes egen sak att ingå på vacance-afgifter, och man har således sökt tillgångar, utan att veta, om de kunde vinnas.
Man har sökt att reducera äfven af den värfvade armeen.
Man har prutat på 5o hästar vid ett eavalleri-regtte i en ort, som ian hysa och vårda sina trupper, för att kastas på en fältvakt vid Haparanda.
Och hvad gör vinsten?
Om StatsUtsk. hade beräknat hvad en sqvadron der uppe skulle kosta, så är jag fullt öfvertygad, att vinsten af 5o hästars indragning ej skulle räcka till.
Skall den vara permanent eller marschera såsom coinmendering från Ystad ; hvar skola medlen tagas?
Eller skall den vara alldeles afhyst från regttet eller utgöra en särskild corps?
Det hade varit så godt det, ty jag ser ej huru den kan hafva något sammanhang med regttet, med sin stam i Skåne.
Det vore förlåtligt, om man, när en sådan coinmendering komme dit upp, frågade såsom Ehrensvärd: ”Colonner, hvad gören J här!’’ Jag skulle tro, att StatsUtsk. här återbringat å bane en svår och ofta omtvistad tanke, som är den farligaste af alla för oss, att söka vår sjelfständighet, vårt försvar på indelta arméens bekostnad.
Indelt stam och bevaring lärer för oss i alla ti - Den 7 M i j c. ra. 38i der blifva det lämpligaste försvars-syslémet.
Jag tror icke att indelta armeen är på något vis för stor för den beväring vi behöfva, och jag frågar StatsUtsk.: när det gäller, hvad vill det sätta i stället?
StatsUtsk. har afslagit alla medel, som Konungen begärt både till bildning och materiel.
Sakna vi båda dessa grunder för försvaret, så återstår det för Utsk. alt uppgifva den tredje.
StatsUtsk. vill lösrycka grundstenen för försvaret, för att använda den som medel att bygga om den gamla byggnaden.
Jag lemnar till StatsUtskrs eget bepröfvande, huru länge den byggnaden kan stå.
Jag begär återremiss, med anhållan att StatsUtsk. måtte närmare besinna följderna af hvad det i sitt utlåt, yttrat.
Cederström, Gustaf Bror, uppläste följande:
Så väl af öfvertygelse, som af min närvar, ställning uppmanad att uppträda mot åtskilliga af H. StatsUtsk., vid förslaget lill tredje bufvudtitelns reglerande, gjorda inskränkningar i de af K.
M. för arméens vidmakthållande i stridbart skick begärda anslag , anhåller jag om R. o. Ad:s benägna uppmärksamhet för följande anmärkningar.
Den af StatsUtsk. föreslagna indragning i åtskilliga delar af den stående arméen, torde, hvad befälet vidkommer, icke utan den största och betänkligaste olägenhet kunna äga rum, då antalet af officerare på stat redan är så knappt tilltaget , att nu ej förefinnes mer än circa proc. mot styrkan af vict manskap, som vid utbrottet af ett krig kan komma att behöfva begagnas, dels vid den activa arméen , och dels i garnisoner och dcpoter.
Verkliga behofvet af officerare inom en stridbar amice kan antagas till 5 proc. för artilleri- och ingenieur-trupper, 4 proc. vid cavalleriet och 3 proc. vid infanteriet, stabs- och compagni-officerare sammanräknade.
Den betydliga brist å befäl inom Svenska arméen, som för ett krigstillstånd, enl. förenänmda beräkning, redan förefinnes, äfven om nuvar. officers-personal oförminskad bibehälles, torde likväl, vid arméens försättande på fältfot, kunna fyllas genom underofficerares och bildade bevär:synglingars befordrande till officerare; men denna utväg anser jag ej med hopp om framgång kunna anlitas eller tillfyllestgöra, så framt det redan existerande missförhållandet emellan öfvadt befäl och arraéens behof deraf, på sätt StatsUtsk. tillstyrkt, än ytterligare skulle utsträckas.
Hvad indraga, i manskapets styrka inom infanterivapnet vidkommer, anser jag likaledes det vara betänkligt att vidtaga en sådan åtgärd, innan bevärrs-manskapet erhållit den organisation och öfning, att åtminstone någon del deraf med säkerket kan påräknas till activ krigstjenst, genast vid öppnandet af en campagne.
Det nuvar. stående infanteriet måste anses såsom stam, hvaraf underofficers- och corporals-befäl för hela styrkan må kunna uttagas , och det öfriga erfordras till cadrer, i hvars leder bevär:s-manskapet skall inträda. 38a Deli j Maj e. ra.
Cavalle riets beridna manskapssty ika utgör för närvar . . . . . . . . 4-»11>3 man.
Och da StatsUtsk. föreslagit nedannämnda indragna’ och afsittningar, nemi.:
Smålands Husar-reg:le, 5oo nummer, deraf endast effective förefinnas . - 44^ En sqvadron af Jemtlands Hästjägare-corps. ioo nummer, deraf etfective 90 tillsammans 535 cavallerister och hästar, samt dessutom: vid Lifgardet till häst, nummerhästar . 75 vid Kronprinsens Husar-reg:te, d:o d:o . 5o 1 skulle, på sådant sätt, den beridna manskapsstyr kan blifva nedsatt till , . .
3,5o3 man; och då härifrån än ytterligare med all säkerhet måste afräknas minst 12 proc. för tillfälliga vacancer, odresserade reinon ter och sjuka hästar, återstå till begagnande för activ krigstjenst, vid ett fälttågs öppnande, icke mer än circa 3,o83 beridna cavallerister, ett antal, för landets försvar i alla afseenden alldeles otillräckligt, isynnerhet som detta cavalleri befinnes öfver hela Riket kringspridt.
För manskapet vid Kronprinsens Husar-reg: te liar StatsUtsk. afstyrkt den af K.
M. begärda tillökning i gaget med 1 sk. per man om dagen, utgörande, enl. uträkning, för året r:dr 2,335: 18.
— Men då jag, såsom ögonvittne till lefnadssättet och hushållningen inom detta reg:te, kan vitsorda , att manskapets nu ägande gage, 5 sk. om dagen, är för ringa och otillräckligt att förskaffa husaren en tjenlig och närande föda , då manskapets dagliga tjenstgöring inom garnisonerna är så trägen, att inga tillfällen för biförtjenst kan detsamma medgifvas; då ingen värfvad trupp inom Svenska armeen , med undantag af den obetydliga återstoden af Landskrona garnisons-compagni, hvilket blott som en invalid-corps kan betraktas, är så ringa afJönad som Kronprinsens Hnsar-reg:te, samt då den utmärkta tjenstbarhet, detta reg:te städse ådagalagt, sannolikt småningom mäste gå förlorad, derest manskapet än vidare skulle af Slaten blifva så styfmoderligt behandladt, som hittills skett: vågar jag hoppas och begära, att StatsUtsk., vid besvarandet af den återremiss å utlåt.
N:o 44j hvarom jag nu anhåller, skall, med frångående af hvad hittills föreslaget blifvit, tillstyrka, samt R.
St. bifalla den ringa tillökning i manskapets gage, som H. M. Konungen redan täckts för detsamma begära.
Till exercis-sqvadronernas underhållande vid de indelta cavalleri-reg:tena, har K.
M. begärt ett tillökadt anslag af 20,763 r:dr 16 sk. årligen , hvilket af StatsUtsk.
Den 7 Maj e. m. 383 blifvit afslyikt, likväl under medgifvande af detsammas behöflighet (pag. 25), der Utsk., för behofvels betäckande, beräknat tillgångar, hvilka för det närvar, icke existera.
Sedan exercis-sqvadroner vid de indelta cavalleri-reg:tena, till rekryters öfvande och remonters dressering , genom K. brefvet den 6 Sept. 1806, blifvit lill inrättande anbefallda, bestriddes utgifterna härföre lill en början genom vacanceafgilten af ett härtill indraget antal ruslhållsnummer, hvarefter, sedan detta bidrag upphört, ett statsanslag för de Skånska cavalleri-regtteua och Smålands Husar-regtte varit af R.
St. beviljadt; meri hvilket, såsom för dessa regtten knappt tillräckligt, än mindre lemnat någon tillgång för underhållandet af de icke mindre angelägna exercis-sqvadronernainom Lifregttels Dragon- och Husar-corpser samt Jemtlands Hästjägare-corps, derföre kostnaderna alltså, af en tvingande nödvändighet, måst tagas af mölespassevolance-fonden, som med ytterligare utgifter af denna natur, enl. min öfvertygelse, icke bör betungas.
Då emedlertid angeläget är, att, så framt cavalleriets tjenstbarhet skall kunna tillbörligen vidmakthållas och befrämjas, medel för de årliga exercis-sqvadronerna jcke saknas, samt de af StatsUtsk. härföre beräknade tillgångar, äfven för den händelse, att, emot min öfvertygelse, det redan fåtaliga cavallerivapnet skulle vara till numerären än ytterligare förminskadt, icke nu finnas alt tillgå och sannolikt ej heller före nästa riksdag, till något behofvet motsvar. belopp, kunna inbringas; hemställer jag, att R.
St. nu måtte bevilja de af K.
M. härföre äskade 20,763 r:dr 16 sk. , såsom ett af de angelägnaste anslag till bibehållande afcavalferiets stridbarhet.
De hittills å liksstaten bestådda anslagen! till d u r c h m a r c h - k os t n ad e r r:dr 25,000: och till oförutsedda utgifter ,, 5o,ooo: har StatsUtsk. ansett sig kunna föreslå att nedsättas: del förra till r:dr 20,000: och det sednare till ,, 4^,000: eller meden förminskning för hvartdera anslaget af 5,000 r:dr, hufvudsakligen ur yttrad förmodan, att ’’af de lättade utvä”gar för truppers transporterande, som i sednare tider upp’’stått, ” besparingar å dessa anslag vore att förvänta.
Då emedlertid , oansedt ångfartyg understundom varit för truppers fortskalfande begagnade, någon besparing å dessa titlar icke lär hafva inträffat, samt Rikets Styrelse icke skäligen synes böra, på en af erfarenheten ännu icke vitsordad förmodan , lemnäs i saknad af de tillgångar, hvilka hittills varit för försvarsverkets behof i dessa delar bestådda, föranlåles jag vördsamt påyrka, att de af StatsUtsk. härutinnan föreslagna inskränkningar icke måtte af R.
I afseende å försvarsverket i allmänhet eller K.
Krigs-collegii departementer, pag. i3,så har, 384 Den 7 Maj e. m. under de sednast förflutna io åren riksstaten uppå denna titel anvisat och bestått r:dr 696,000: — Af K.
M. är vid denna riksdag, uppå de uti Dess till R.
St. aflåtna nåd. propos. om statsverkets tillstånd och behof uppgifna skäl, äskad en tillökning af 69,000: — b:co r:dr 765,000: — Deremot har StatsUtsk., med nedsättning af det hittills varande anslaget, (till belopp 2g,333 r:dr 16 sk ), samt med afstyrkande af den begärda tillökningen, föreslagit till bestående endast 666,666: 32. och således b:co r:dr 98,333: 16. mindre, än som af K.
M. för de härunder hvilande flera och oumbärliga försorger, blifvit såsom behöfligt ansedt.
StatsUtsk. har, till stöd för denna betydliga afkortning, åberopat ett af Krigs-coll:m för åren 1840—1S44- upprättad t statsförslag, hvaruti StatsUtsk. trott sig finna upptagna ”materialkostnader för bevärrs-exercisen, hvilka, såsom hänförande sig till ett af K.
M. icke gillad t alternativ för ”reglertn af denna exercis, icke allenast med en årlig utgifts— ”summa af 27,358 rdr 1 t sk. öfverskjuta det anslag, som erfor”dras för den exercis af 21 dygn, som af K.
M. ansetts böra äga "rum, utan jemväl med ett belopp af minst 60,000 r:dr bör ”antagas öfverskjuta det å collegii nuvar. stat tillgängliga ”behofvet för exercis af 12 dygn, hvartill Utsk. tillstyrkt ”13.
St. att bevilja anslag.”
Nu är förhållandet likväl sådant, att K. M., i sammanhang med den definitiva pröfningen af försvarsverkets behof för den inträdande tiden , antagit bevärrs-manskapets årliga vapenöfning i Kronans mundering till 21 dygn; hvaremot Krigs-colian, i förut upprättadt och af StatsUtsk. åberopadt statsförslag, beräknat kostnaderna för anskaffning och lindel hållande af beklädnads-, remtygs- och utredningspersedlar jemte slitningspenningar för begagnandet af manskapets egna skjortor, strumpor och skor för en dass bevär:s-manskap af «5,5oo man: under 17 dagars vapenöfning i Kronans mundering, till 88,365: 22. 8. samt under 8 dagars rekryt-exercis å compagni-samlingsplatserna, derunder manskapet likväl skulle begagna sina egna kläder, och derföre erhålla såsom ersättning å x r:dr 45 sk. 3 r. per man 3o,ixi: 47* — tillsammans b:co r:dr 118,477: 21. 8.
I den händelse K. M. och R.
St., med bifall till StatsUtsk:s förslag i afseende på tiden för bevärts-oianskapets årliga vapenöf Transport 118,477: 21, 8, D e n 7 Maj e. m. 385 Transport 118,477; 2I- Sening, 1111 skulle föi korta densamma lill endast n dygn, nppkomine i den af Krigscolkin ealerilerade kostnad följande besparingar, nemi : för slitningen af Kronans egen mundering , sorn —- då i betraktande tages deri alltid enahanda försämringen genom liggning i förradernä emellan mötestiderna, den efter hvarje möte enahanda bolland! ngen u( tvättning och lagning in. 'ni., i det närmaste blifver densamma under 12 eller 1 7 (lagars ny 11 jamie årligen — icke kan antagas till mer än 1 o proc. af de i ealciileii beräknade 88, >6 1: 22.
H. eller 8,8 50: 2Ö.
'!?. för 8 dagars rekrylmöle i manskapets egna kläder . . . 30,111:47.— - 38,9jtt: 25- 3• hvadan b:co r:dr 70,128: f\'\. 5- likväl komma att för ifrågayar. behof oundvikligen erfordras, så framt Krigs-eolbin, som, vid saknad af tillräckliga anslag de sednare åren till bévärts-tnanskapets beklädande oell utredande, nödsakats inskränka sin åtgärd hufvudsakligen lill reparerandet efter mötena af de 1111 mera i allmän het hårdt slitna umnderingspersedlarna, skall, i bredd med denna anstalt, kunna årligen anskaffa 2 h 3ooo nya munderingar för en högst behöflig complettering af beväris-inanskapets materiel.
Ide nya munderingar, till ett inskränktare antal, hvilka under åren 1 8 55 — 1838 blifvit uppå bevärts-balaljonérna utdelade. hafva lill reqvisition nltagils af reserv-upplaget, då endast arbetslönerna af de årliga anslagen på collegii stater liqviderats ; men sedan reserv-upplaget, genom collegii försorg, nu blifvit så completteradt,- att deruti innrslutes , med undantag blott för tschakofs, lii11— och sjukkärror, en fullständig beklädnads-, remtygs-, utrednings-, tross- och sjuk — vårds-malerie! för i5,ooo man. torde delta upplag, afsedt att vid utbrytande krig till utredande af en dass bevärtsmnnsknp amandas, icke vidare böra, för de årliga vnpenöfningarna på fredsfot, på annat sätt anlitas, än att, om något deraf uttages, detsamma genast må med nya persedlar lill motsvar. qvantiteler ersattas.
Det torde i ö frig t icke böra oanmäldt lemnäs, att, sedan, vid saknad afen efter nuvar. lids fordran lämpad trossplan för armeen, fortskaffningstrossen , dertill endast 1000 r:dr årligen varit å Krigs-collegii stäter bestådda, under de sistförflut 11a 20 åren icke blifvit ersatt med nya åkdon i de småningom casserades städe, denna del af materielen numera erfordrar en nära ny uppsättning för alla infanteri-reg:lena, 6 H. 49 386 Den y Maj c. ra. derföre några medel icke blifvit beråknade i det af Krigscoll:m upprättade oell af StatsUlsk. åberopade slalslÖrslag.
Vid sålunda upplyst förhållande, loide med (ull visshet få antagas, att del af K. M. för Krigs-collegii departementer begärda årliga anslag r:dr 765,000: — — icke kan, utan de betänkligasle äfventyr för försvarsverkets vidmakthållande i dessa delar och synnerligast för bevär:s-mn riska pets beklädande, vidkännas annan förminskning än ofvanuppgifna, såsom följd af tidens förkor- . tande för be,vär:s-manskapets éxereis antagnä, besparing ....... aS." ä. samt de för Carl Gustafs stads gevärsfactorier.crforderl.,meri af StatsUtsk. på extra statsregler:n öfverflyttade . . ... . . 12,000: :—~~“ .Ö0.948: 25.
3. hvarföre oek b:eo r:dr 714,o51: 22. 9. påyrkas såsom ett alldeles oumbärligt årligt anslag för Krigs-collegii militära departementer, att i rund summa med . . ... . . . . r:dr 714,000: fördelas emellan:
Artilleri-afdelningen 188,000:
Fortilications-afdelningen 5o,ooo: XJtrednings-afdelningen 476000: . — 714,000: samt att de hittills å riksstaten bestådda 696,000 r:dr årligen, i stället att med 29,333 rjdr 16 sk. förminskas, alltså mätte med 18,000 r:dr varda tillökade.
Vid behandlingen af staten för Gen e r a I i t e t e t (pag. 5), har StatsUlsk. bland annat föreslagit, att General-befälhafvarnes lönevillkor måtte nedsättas från 6000 r:dr till 5,4oo r:dr för hvardera.
Det torde, vid bedömmandet af denna fråga, böra i betraktande tagas, att en General-befälhafvare för det närvar. uppbär i verklig lön endast r:dr 3ooo: samt att, såsom taffelpenningar, till hästars fouragerande, samt lill ersättning för alla, i och för embetet honom åliggande resor, beslås . . . . „ 3ooo: tillsammans b:co r:dr 6000:
Och om antagas får, alt 3ooo rtdrs örlig lön utgör den minsta möjliga för innehafvareu af det högsta militärbefäl, hvartill man i vårt land kan förordnas; att fouraget och öfriga kostnader för 6 hästar ä 120 r:dr, medtaga minst 720 r:dr, då endast återstå 2,280 r:dr till resor och taffelpenningar, hvarå någon inskränkning icke billigtvis bör kunna fordras, enär inom de militär-district, der, i anseende lill underlydande reg;teus mera concentrerade förläggning, resorna icke Den 7 Maj c. m. 887 äro så långväga, som inom de öfriga districten , representationskostnaden deremot är större och taffelpenningarne mera otillräckliga: vågar jag, uppå alla dessa skäl, dem jag af egen erfarenhet kan bestyrka , yttra det förtroende till II.
St:s pröfning, att den af StatsUtsk. projecterade nedsättning i General-befälhafvavnes nu ägande lönevillkor, varder ogillad.
Jag tillstyrker likaledes, att det villkor StatsUtsk. föreslagit för General-befälhafvares pensionerande, eller att de i sådan egenskap böra hafva tjent i 10 Ar, innan de af en slik förmån få komma i åtnjutande, icke måtte af R.
Då en officer, endast högst sällan, före upphunna 55 ;i 60 lefnadsår eller sednare, kan hoppas att till högsta befälsgraden inom armeen vinna befordran, synes mig ock, alt man icke bör reglementariskt tvinga honom att, till skada för de trupper af honom commendeias, qvarstanna på sin plats lill 65 å 70 år eller längre, till en ålder, då hvilan vanligen blir behof, och (lere redan tilläfventyrs kunna sakna den liflighet och nerv, hvarigenom de förmå att vaka öfver uppfyllandet af de flerfalldiga pligter, sorn af en tjenstbar och väl disciplinerad arme'e-corps fordras.
Huruvida , på sätt StatsUtsk. sig föreställt, en Generalbefälhafvare skulle kunna indragas, och de af honom commenderade regtter fördelas uppå öfriga 5 niiljtär-districter, deröfver undviker jag att för det närvar, mig yttra, enär denna fråga bör behandlas i sammanhang med en blifvande allmän reglering af armdens och försvarsverkets angelägenheter.
I StatsUtskts förslag att inrätta tre nya pensionsrum för ålderstigna General-befälhafvare, kan jag deremot ej annat än på det högsta instämma.
Det torde visserligen finnas än flera af StatsUtsk. föreslagna förknappningar å 3:dje hufvudtitelns anslag , eller af Utsk. projecterade förändringar i landtförsvaret och medlen derföre, ifråga om hvilka jag borde göra anmärkntr; men då Utsk:s hemställanden i dessa delar redan blifvit af andra talare bemötta och uppå skal afstyrkta, vill jag undvika att, med upprepade framställningar härom, upplaga Ll. R. o. Ad:s tid.
Med förutsättande, att en förändring i det hittills bestådda anslaget för Gene ral-adju la nts-exp editionen för armeen är att ”emotse, i följd af den af R- St. be’’slutade förändrade organisation af Statsrådet,’’ har StatsUlsk. likväl på staten bibehållit de för samma expedition hittills bestådda 7,600 r:dr årligen.
Jag bör, i anleda, häraf, hafva äran upplysa att, enl. redan upprättadt project till stat för det af R.
St. till inrättande föreslagna Landtförsvars-deparlementets militära expedition, ifråga var.
7,600 r:dr anses för denna expedition beliöfliga , till bestridande af en del arfvoden och kostnader, hvilka dervid blifva oundvikligen nödiga.
Jemte begäran om återreniiss af StatsUtsk:s utlåt.
N:o 38S Den 7 Maj e. m. 4j, får jag vördsamt anhålla, att dermed må få åtfölja livad jag nu haft äran anföra.
Hr Hedenstjerna, Erland, anförde skriftligen: H.
StalsUtsk har uti dess utlåt.
N:o 4'h ang:de reglerm af utgifterna under riksstatens 3:dje hufvudtitel, ansett sigböra ordna och föreslå hvarjehanda förändringar vid försvarsverket och indragna' af den nu befintliga stående armeen.
Du etil. ,i4 §:n Reg F:n Konungen tiger högsta Infall öfver kr igsnf aklén till lands och sjös, samt, i följd deraf, rättighet att, efter Dess. höga åsigter, ordna och besluta 0111 allt hvad till landets försvar hörer, följer deraf, ätt afven initiativet al livad i sådant afseende linnes nödigt och nyttigt bur tillkomma Konungen, derjemte 80 §:n af Reg.Fm bestämmer, ' att,kbigsntaklen tilt hiist och fot, sd viii sant hålsmati)difl/lct, skola till deras hufvudgr under vara öiuhlade, intilldess Konungen och R.
St. finna nödigt hagön ändring häruti samfäldt göra; samt K. M., uti Dess nåd. jiropos. 0111 statsverkets tillstånd och behof, icke funnit nyttigt eller nödigt föreslå någon minskning af armeens nuvar, numerär, utan endast begärt vissa anslag till liera angelägna oell oundvikliga behof, — måste det häfva ålegat H. fastad t afseende på hela riksstatens behof och tillgångar, föreslå R.
St. hvad desamma härtill kunna bevilja, utan att taga i beräkning tillgångar af medel , grundade på indragn:r af befäl och manskap , hvilka gro utom SfätsUtskis rättighet att anse såsom disponibla, då de icke al K.
M. dertill blifvit angifna.
O111 denna åtgärd icke må kunna anses grundlagsstridig (einnar jag lill bédöminunde ; men åtminstone är min öfvertygelse den, att indragri:r på’ indelta armeens numerär, att ersättas med vacancc-afgifler, innebära misshushållning både i militäriskt och ekonomiskt afseende, och jag stödjer denna sats på följande skäl.
Af flera statistiska beli militära afhandlingär, hvilka för närvar, jag icke äger tillhands för att till siffran uppgifva , är kändt, att ingen regulier slående trupp i de Europeiska arméerna kostar så litet som den Svenska indelta.
Den förenar derjemte egenskapen af regulier trupp och slående beväiing, hvilken genom långvarigare tjenstetid vinner den utbildning, tjenstbarhet .och vapenfärdighet, att den med fullt skäl kan jern föras med hvilken regulier ärhide söfri helst.
Denna slumtrupp är oundvikligen nödvändig till stöt! och ledare för det årligen ombytliga bevär:s- manskapet.
Proportionen af indelta infanteriets nuvar. styrka, emot blott 3 classen beväring, är redan nog svag.
Den blir dét än mer , om 100 man äfhvarje reg:te indrages.
Detina vackra , samt till sitt ändamål tillfyllestgöra ride, inrättning för landets försvar af en god öfvad stamtrupp, förökad och understödd af en talrik modig beväring, sorn äger fullt förtroende till sina kända, kunniga och säkra ledare, med dess befäl, kan härigenom förfelas, sa att den i farans stund éj torde lemna den kraft och sam - Den "
M .11 c. m. 38g m^nhålluing, sorn erfordras
Om genom betydligen förlängd, och i (lera är fortsall, ölningstid för bevarrs-manskapet, emut Hilvar., den jag dock i alla fall önskar oell påyrkar kunde något längre utsträckas, ilian vill söka ersättning för den minskade sfamlruppen, befarar jag att nationen skall finna sig dermed föga belåten, dels i afseende på de betydliga kostnader denna åtgärd påfordrar, dels oek vid betraktande äf den betydliga förlorade äfbetsprodiict för landtbruk oell näringar den medför.
Beträffande den ekonomiska följden af Större generella förändringar från natura pruestanda till contauta utgifter al rustande oell rofer:s-skyIdige, bar erfarenheten tillräckligen ådagalagt, ätt desse verkat ganska menligt pa allmanna Välmågan oell penningerörelsen i landsorterna.
.Nedsatt ni 11 g a r från cavallen till infanteri, p a sse v o I a n c eafgifters oell b e k
I ä d n a d s b i d r ags utgörande i penningar, vittna härom.
Rustnings- oell roterings-onera äro obestridligen kännbara för jordägare.
Men de. blifva det ännu mer, då de skola utgå contant.
Största beviset härpå är, att rotelia.!larne nu hellre bålla manskap an betala vacancealgift.
Sådant är åtminstone förhållandet vid legttena tillhörande andra militnr-disti ietet, att vid somliga regtten ej tillräckligt antal vacancer kunnat erhållas till tjenslbara volontärer.
Man torde härvid anmärka, att orsaken är att vacance-afgilteu är för stor.
Idet är deri likväl icke , emedan positiva värdet af kostnaden för sold.deus underhåll uppgår lill lulla 5o rtdr bteo, sorn är den allmännast gällande vacance-afgiften.
Men orsaken är, att dessa nälurä-praestanda i landsorterna ej kunna förvandlas till penningar; och derföre finna rotehållare det förmånligare, att med torp oell persedlar utgöra sin roterts.-sky Idighet.
Vissa lödala tillfälligheter kunna härifrån göra undantag.
Att nedsätta vacancealgiften för de betalande rotarnn till 35 rtdr b:co och under det belopp det verkligen kostar
,de roterande i värde, innefattar en orättvisa, sorn kail väcka missnöje och afundsjuka.