Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I anledning af alla Vesta uptagne anmärkning gar, samt i grund af de skäl Allmänna Beswärsoch Oeconom^-Urskottet wid deras beswarande, til stöd för bibehållande eller förändring af sit förut afgifne Betänkande, anfört, fa Utskotten nu til Riksens Högloft.
Ständers egen pröfning framlem?
na deras gemensamma utlåtande i detta amne» Dä Utskotten, pa de skal förra Betänkandet innefattar och efter den erfarenhet Utskotten derom äga, ännu anse Jägeri-Stalen pa de flesta ställen öfwerflödig och onyttig, tro Urskotten likwal med afseende pä anmarkningarne derwid, ftagan om dest Den 14 Mars. e. m- 66§ Setz indragning/ sawäl som angående hushällningen af allmänna Skogar/ i hela detz widd/ wara af en sadan beskaffenhet, ar alia locala omständigheter aro nödwandige at kanna / för at wid stadgandet af en Lag i verra fal! undwika mitztag, och ar särskilde föreskrifter, larnrade efter LaudrorrerneS olika beffaffenhec, aro rjenligare an en enva allman Försättning.
Urskorren fa derföre worvsamligen förestå: i:o. Ar Riksens Högloft.
Erander matte i underdånighet anhalla, ver "ackres Kongl Maj:r i Nåder anbefalla Landshöfdiugarne, at hwar och en i fic Län, der allmänna skogar finnas, höra Jnnewanarne genom llLpmeracle, en eller flere fran hwarje Socken, öfwer alla med Skogshushållningen
Derstädes gemenskap ägande delar, om wärdén och tilsynen deröfwer, och om bästa sätter ac utöda 0- djuren der de finnas, samt dermed jemte eget utlärande til Kongl.
Majst skyndsammeligen i underdånighet inkomma; hwarefter och sedan Kongs.
Kammar-('olieZ>um sqmr Öfwer-Hof JägmastareEmberet äfwen blifwit hörde, en diommirräc- kunde i Räder förordnas, för at af alla inhämtade uplysningar och utläranden upgöra förslag antingen lii en fullständig allmänt gällande Skogs- och Zagt-Ordning, eller til flere särskilde för olika orter i Riket. 2:0.
At äfwen den underdäniga anhällan matte göras, det wederbörande Lollegier och Embeksmän blefwo anbefalde, at ofördröjeligen inkomma med fullständiga upgifttr och yttranden: a)Angäende huru mänga och af olika namn warande Kronans skogar, som annu finnas wara ochsxonei-Läe, 666
Den 14 Mars. e. m. sam huru mänga eller stora delar deraf, hwilka nödwändigt böra bibehallas för publicus behof, och Huru wärdén af dem bör förrättas, b) Om af de sä kallade Harads-Allmänningarne nägra til hela Deras widd eller til wista delar böra bibehallas för Kronans eller public^? behof, med upgift af skälen dertil, samt c) öfwer hwad Oconomie - Utskottet förut föreslagit om detza Allmänniugars delning smellan Socknarne. z:o.
At underdånig önskan matte framställas, Det Kongl. Majtt, ester erhällande af Veste uplysningar, wille bestämma hwilka och huru stora Kronans Parker och Skogar, som böra qwarblifwa för allmänt behof; samt med afseende a locala omständigheter, och del som för Riket är förmonligast, läka de öfrige för allman rakning försäljas; böranDes denna försäljning ske genom ^uttion til den mästbjudande, och derwid öfwerlatas full ägande rätt, mot wilkor antingen af en wänlig skatt efter orternes olika motbocl, eller ock bestämd grund-ränta för Hwarje
Tunneland med eller utan ftihets-ar efter vmständighererne. 4:0.
At besigtningar och undersökningar böra A deste Allmänningar af Landshöfdingarne, sa fort möjligt är förrättas, wid hwilka noga bör utrönas:
Allmänningens primitivg, widd: huru och pä Hwad fatt, i händelse nägra til odling uplat.ne trakter derä finnas, fadane erhälli:s,i hwilket fallom, efter 5 ärs förlopp sedan Innehafware» derä fatt Resolution, ingen odling skett, Trakten da bör ättrgä til Allmänningen.
I hwad detta tilstyrkande icke Den ?4 Maro. e. nr.
667 icke motsäger 2:dra puntten af Utffottets förra
Be^ ränkande, torde detsamma blifwa oförändrade 5:0.
At hushällningen med de större Kronostogarne, nemligen de uti Norrland, Dalarne och Wermeland, mäupdragas at Kongl. Maur, at efter sig företeende omständigheter, samt innewanarnes och wederbörande Embersmäns hörande, widtaga de matt och steg til defia ffogars odling och fördelande, antingen genom försäljning eller uplätande til Nybyggens anläggning, som för hwarje vrt finnes tjenligast och för det Allmänna nyttigast. Wid Nybyggens anläggande fa Utskotten tilstyrka, at, jemte områdets fastställande, skattläggningen altid mä sse pä samma gang, utan at derföre hindra bewiljandet af frihets-är, dem Utskotten anse böra utsattas lil minst 25 är. 6:0.
At Utffottets förra yttrande om de Allmänningar, som af Kronan äro tilsiagne Grufwor, ma bibehällas, likwal med det tillägg, at undersökning förut bör sse, huru stor del deraf för Grufwedriften behöfwes, och vm nägor öfwerssott blifiver, detsamma sedermera försäljes lika med Krono-Parker. 7:0.
At i likhet med hwad 4:de puncten i förra Betänkandet innehaller, ägare til Hemman i allmänhet af hwad natur som halst, men ej aboer mä hädanefter, enligt Kongl. Försäkringar»! af den 2i Februarii och z April 1789,,lemnäs full 6i8p08lti0n8-rätt öfwer de pä deras ägor wäxandr skogar, med undantag af Ek-ssogen, hwarom särskildt kommer at afhandla^, samt de Hemmans 668 Dell 14 Mars. e. in steg, der lagligen bewakade förord enstildte emellan finnes. 8:0.
At 5 puncten af förra Betänkandet mä bliswa oförändrad, likwäl med de tillägg, al i afseende pa den publika tilfynen- fadant mä pä Kongl» Majus Nådiga Förordnande ankomma, sann at, da undersökning kommer ar hällas ä Präste-bol, äfwen witze Deputerad af Församlingen böra wara närwarande» 9:0.
At hwad 6:te puncten af förra Betänkandet, angående Ek- och Bok-stogen innehaller, bibehalles med de tillagg och förändringar, som Utstötte» nu derwid fa göra, nemligen: a) at ordet Bokstog, enligt Bonde-Ståndets önsta», bör utgå. b) At i de orter) hwariftän transport af Ekivirke med förmon kan ste, en ny besigtning, enligt 2:dra puncten af Herr Ofwerste-l-ieutenrmwn Reu-- ter8k.öI68 ivlemorial, bör werkställas, och at den förut af Utstoltet ursatte tid til 1812, blifwer förlängd til iZiz, efter hwilken tid alla Ekar tilhöra Jordägaren.
Börandes denna besigtning äfwen sträcka sig kil Krono-Hemman och Boställen, sa cst alla dera warande aldeles odugliga Ekar fa af Aboerne fällas och begagnas, c) At ali Ekfällning bör ste medelst rorhuggning, och -I) ar witza indragns Boställen, i de orter der Eken trifwes och belägenheten för trau^oit är fördelagtig, anflas til Ekplantering, io:o.
Ar någon förändring i hwad ?:de och 8.de puncttrne af förra Betänkandet utstaka, ej mä göras, och n:o.
At Den 14' Mars. e. m. 665 11:0.
At wid hwad Utffottet förut yttrat an Mende Jagt-Orduingen, den tilläggning mä göras: at Jagttyg endast anstaffaS i de orter, der odjur finnas, och ar lil de Högdjur, som fa fällas, äfwen böra räknas Elgar och Wild-Renac, sam: flureligen 12:0.
Aralia betalnings-summorne fördeKrono-Parker och ffogar, hwilka komma at föryctras, ffola insarras uri Riksens Ständers lingne, samt endast ril afbetalning ä Rikets skuld anwandas.
Dock warder detta alt Riksens Högloft.
Ständers egen pröfning »vördsammeligen understäldt.
Stockholm den ; Martti ibio.
Nidderssapets och Adelns wagnar ^oli. 6.
Pä Högwördige Präste-Ständsts »vägnar I. 'kinZstaclius. soli. 0. l^ult.
Pa Wälloft. Borgare-Ständels wagnar Larl kr. DauäberZ.
O. 8cbönberr.
Pä Hedenvarda Bonde-Ständers »vägnar Joli.
Ericsson. L. Griebsson.
!>l, kröäellus. i- listre!. Grefwe De la Oaröie, i^cob, förmältL sig »vid sin nyft inträffade ankomst ril Riddarhuset hafwa funnit klenum wara ril i morgon förAiddagen anflagit»
Hans tank^ wore wisserligen icke 67v
Den 14 Mars. e. m. icke at wilja bestrida Herr Grefwcn' och Landtmarstacken utöfningen af den honom rilkommande rättighet at utsätta klem-timmen; han anhölle allenast, at da redan förut anslag hade blifwit gjorde til sammanträde för de flesta Utstött i morgon förmiddag, da et afbrott i deras arbeten kunde åstadkomma et fördröjande med åtskilliga Utlätandens inlemnande til klena, och da ^Lg-arms-ärendet förmodeligen skulle inom nägra fa timmar kunna hinna afgöras, Herr Grefwen och Landtmarstalken matte täckas der utsatta klenum allenast fran förmiddagen til eftermiddagen förflytta.
I betraktande af Vefla skäl, och dä atstillige af Ridderstapeks och Adelns Ledamöter hördes häruti instämma, behagade Herr Grefwen och Landtmarstalken utsätta Morgondags-klemim til eftermiddagen klockan 5. ttplästeö och kades pä bordet följande Handlingar Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Beswärs- och Osronomia;-Utskotts Betän, kande, angående förbättring i K>8teckng8- Anstalcerne för Mätt, Mål och Wigt.
De öfwerlaggningar, som hos Utskottet i detta amne förewarit, hafwa blifwit föranledde af ett til Wällofl.
Borgare-Stander ingifwit, och derifrån ril detta Utstött remittent kei-rmockal af VickugliL-Handlanden Herr ^brsb.
Lngei, hwarmi klagomål aro anförde öfwer ätskillige mitzbruk
Den 14 Mars. e. m. 671 och olägenhem »vid tillämpningen af nu gällande Författningar angående slErin^r af Malt, Mäl och Wigter, derigenom sa wal Stockholm och Rikets öfrige Städer, som ock Skårgärds-Otterne mäste »vidkännas betydliga swärigheter.
Dl »vinnande af rättelse härutinnan, arv mi berörde
Memorial ätskillige förbättringar
Uti ^u8terjliA8-Författningarne föresiagne, hwilka hufwudsakeligen äras följande innehäll, nemligen:
At i Stockholm och Rikets större Stader »vederbörande wäl mätte aga rättighet, at pä stället ärligen, dock uran särskild betalning, efterse huruwida jr,8teracle och krönte Wigter och Mätt i Handel och Wandel nyttjas, samt undersöka om de aro rigtige, och i »vidrigt fall eller dä de genom bruk och nyttjande blifwit felagtige, befordra dem til handläggning emot lämpelig och bestämd »vedergällning, men at ^ustermZ af Mätt, Mäl och Wigter, som förur ärkrönte eller juswrslle, icke behöfde ske ärligen, utom i sistberörde fall, at )u8terai en ovilkorligen bör »vid Krönings-förrättningen utsätta Artalet dä hanZuLterinZen »verkställt; at han i räkningen öfwer fuStermg8-Arfwodet borde 8peciiicera hwarje susesracl Pjes och Utsätta betalningen dera efter laxs, som alltid ffulle finnas i detz Werkhus anstagen och af honom wid anfordran upwisas, enär han förrättar jutterinA utom sitt »vanliga,ju8terinK8- hus, samt at samma Räkning, hwilken genast ffulle den betalande emot Penningar^ erläggande ^vittsrsä tilstallas, borde Utmärka Ar och
Dag dä ^u8terinLen blifwit werkställd; at i Stockholm mätte til Handelns och Rörelsens nödiga begwämlighel, finnas twänne ^U5terare; och at witz laxs. mätte warda fastställd för ZusterinZ och Kröning - 872 Den 14 Mars. e. m. ning af de Sackar och mindre Sillmätt, hwilka ester Författningarne, böra sadan åtgärd undergå; alic hwad angar justering- af sadaneKärl som finnas a de fran ^ustcrLwns hemwist aflägsne hamnar och Orter/ der justering j större mängd manligen förefaller- tilgäng pä någon Person-sock densamma förrättade- ma til unvwikande af dryga omkostnader, och deraf följande stegring i warupriserne wara at pä stallet rilgä; och stuteligen at en Godsägare eller Köpare, som har sin wara uti behörigen justerack och krönt kärl- matte wara fri frän allt tilltal dch LoickscZtions-Anspräk, om Kärlet skulle wid eftersyn finnas undermåligt.
Utskottet får l anledning häraf til Riksens Högloft.
Sränders granffningwördsammeligen framställa RssultLtsrne af sin öfwerläggning l detta ämne- och förestå
Ve tillägg eller rättelser uri justeringsFörfattningarne, hwariqenom, efter Utskottets kanka- större lätthet wid justeringen af Märt- Mäl och Wigk kan winnås, missbruk dcrwid afffaffas,och dessa Författningar befordras til efterlefnad - pä ett sätt som instämmer med deras rätta förständ.
Utskottet anser sig derföre böra tilstyrka, at Riksens Högloft.
Ständer mätte hos, Kongl.
Majit anmäla sin underdäniga önskan, at följande packer hädanefter kunde blifwa til efterlefnad stadgade: 1:0.
At hwar och en Landtmätare, hwilken enligt Författningarne sjelf äger företaga Förrättningar, mä wara berättigad, at efter för dem särskilt, derföre redan utsatte, eller framdeles utsättande läxor, justera Mätt, Mfil och Wigter, samt med behörigt märke, jemte Artals och Mängds Utsättande, kröna de således Monäs Piecer.
Den 14 Mars. e. m. 673 2:0.
At Slockholm jenne Rikets öfrige Stader ma wara berättigade hos Kongl.
LandtmateriComoiret til Stadens chisterzre, anmäla den eller de Personer til hwilka de sjelfwe hafwa förtroende, hwarefrer Landtmäteri-Oomon-er. om de dertil finnas ffickelige, borde sitt Förordnande för dem utfärda, och skulle Städerne sjelfwa äga, at med Dessa justsrare betinga sig de betalnings - wilkor, hwarom de sjelfwa kunna öfwerenskomma. 3:0.
At .ssiswrinZ af Matt, Mål och Wigter hos dem, som hafwa större rörelse, borde ske hwarie Ar, men ar de, som sadan rörelse drifwa, icke mätte wara vligtige ar lata kröna de Karil, hwauni wäta esler salta waror försäljas, oftare an hwart tredje Nr; börandes Innehafware» answara förde olägenheter, som kunna förorsakas genom nyttjande af Mål och Wigter, hwilka ej inom berörde tid aro justerad; men .justeraren ensamt standa til answar om ett inom samma tid^lLterLck karil skulle befinnas origtigt, och 4:0-
At wederbörande Ingier manga, at öfwer hwad salunda stadgadt blifwit, hafwa behörig lilsyn, hwar och en enskild dock öberagit at akarn hwad honom i dessa fall kan röra.
Hwad angär de för öfrigt i öf werklagade mihbruk, såsom at ^uLteraren ssulle läta föra til sig lösa Stäfwer til tilämnade Käril, och a dem inbränna chi8terinZ8-Märket m. m. har Utskottet ansett desamma, om de til afwentyrs blifwit utöfwade, wara af den beskaffenhet, ar de borde med alfware beifras och bestraffas.
Sjette Bandet, N:o 4^ I 674 Dm 14 Mars. e. m.
I betraktande af de swärigheter och kostnader , svin Fifferffapet i Bottniska Wiken mäste tvidkannas derigenom, at Hamnfogdar och andra tilförordnade Krönare, genom Kongl. Kammar- och Lommerce-Oolleisternes LirculLire til Landshöfdingarne den io Maji igoz, blifwit belägne den rättighet de förur, enligt iz §. i i?Z9 Ars Kongl. Förordning, angående Matt, Mål och Wigt, vpätaldte utöfwade, ar fa kröna de Käril som nyttjas ivid Strömmingens inpackning och saltning, äfwen om de sjelfwe hade del i Strömmings-fiffel, har Utskottet ansett sig böra rilstyrka Riksens Stander, at hos Kongl. Maj:t i underdänighet anhälla, det berörde Lircuign-e-Bref matte, sa midt det rörer förbud för delägare i Fiffel, ar kröna Strömmings-Packkärilen, uphäfwas, och i7Z9 Ars Kongl. Förordning fä härutinnan oförändrad lända til efterrättelse, sä ak exsminerLä och constituergä Hamnfogde eller Krönare ma äga rättighet at kröna de Pack-Käril, hwilka tilhöra Fifferffapet inom detz OistriÄ; och får Utskottet, i sammanhang härmed anmäla den önskan, at innehafware af Tiärubrännerier äfwen mätte fä åtnjuta den förmon, at betjena sig af egne särskilt tilförordnade och exs. rninersäe Krönare.
Slutligen önskar Utskottet, at dä en ny Författning härom kommer at utfärdas, densamma mätte, med uphäfwande af alla äldre Föreskrifter i ämnet, innehälla alr hwad derutinnan hädanefter bör tjena lil efterlefnad. Hwilket dock alt til Riksens Den 14 Mars. e. m. 675 Högloft.
Ständers egen pröfning mördsammeligm öfwerlemnas.
Stockholm den 7 Mars 1310.
Nidderffa- Pä H^wördige pels och Adelns Präste-StändetS wägnar ' wägnar ftok. 6.
Larl iok. lxnös.
Pa Wällofl.
Borga» Pä Hederwarda re - StandekS BonderStändecs magnar m ägnar 0. i Lckönnerr. L. Lncksson. k. i Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Beswärs- ochO-eonom -Utssotks iLetänkanVe, angående förbättringar i Rikets Upfostr.ngs-merk.
Uti et til Högloft.
Ridixrjkapet och Adeln in» gifwit och til detta Urstorts argärd remiiteiaä! iVlernorial af Herr tleckoren ^/la^istsr Q.
Lilverstolpe, har detta ämne blifwit afhandla! med ali den grundlighet, kännedom och nit, som man haft stal at af denne om Allmänna Upfostringen fa förtjence Författare mänta.
Wid den öfwerläggning som i anledning deraf hos Utskottet upstod, trodde likmäl Ulffottet, pade i det til Riksens Högloft.
Stander afgifne 1'rotocolls-Utdrag, anförde ffäl, sig icke böra denna fraga til pröfning uptaga; men enligt Riksens Högloft.
Ständers derpå yttrade sammanstämmande beslut, blef den ater til Utskottets handläggning remitterrrcl.
Dä Utskottet pä denna grund, ansett sig pligtigt ac ingä i granffning af deta mid sträckta - 676 Den 14 Maks. e. m. sträckta amne, har Utssottet funnit det wara nödwändigt, 6t af Herr Iteckol- 8ilver8tolps begära de förflag och uplysningar han kil andamalets winnande ansäg bäst ledande, och det är Vesta Förflag, innefattade i hosföljande Bilaga, som Utssottet nu jemte sina egna derwid gjorda Anmärkningar, fär lil Riksens Högloft.
Ständers eger vmpröfwande ^vördsammeligen öfwerlemna.
Herr Ueäkor 5ilver8to1pes Förflag förtjenar redan igenom sir amne den alfwarligaste upmärksam- het och den mast sorgfälliga pröfning.
Allmänna Upfostran är utan twifwe! af yttersta wigt för Samhällets wäl, och wärdén om densamma det bästa mediet til dest trefnad och den säkraste borgen för dest bestånd. Swensta Folket, som ät den werkställande Magten odeladt öfwerlemnat denna ward, har äfwen den mäst grundade förhoppning til en wis och wördad Konung, at Hans Kongl. Maj.ck at denna Styrelse-gren lämnar all den uplysta och Landsfaderliga omsorg, som stall underhalla närwarande och bereda korumande Slagters förståndsvch kunssaps-odling, karrioti3me och sedlighet.
Den af Riksens Ständer antagne Regeringsform har afwen ibland Regerings-Ärenderne utmärkt wärdén om Allmänna Upfostran, säsom et föremål för särflild föredragning.
Wara Allmänna UpfostringsAnstalters äldrade stick, deras mindre anwändbarhet til närwarande tid, de förändringar Wetenstaperne, Underwisnings-^cketNoösi, och Upfostran, genom en stigande uplysning i allmänhet undergätt; Den ökade erfarenhet främmande Nationers försök vch uptäckter ästadkommit, alr synes rikta bade omtanka» och hoppet lil förbättringar i wära Laro - Den 14 Mars. e. m. 677 ro-werk och dem rörande författningar, äfwensom til nya inrättningar, der de annu til det Allmannas förlust, l marc Land kunna saknas.
I sit lVlemorial har Herr R.eÄor Silverstolpe i allmänhet yttrat föga fortroende til Rikets Underwisnings-Anstalter, och i den deröfwer meddelade Förklaring särskildt nämt de fel han kror sig i nu gällande Författningar hafwa funnit, jemte fältet, at dem i hans tanka rätta.
Da Urskorter gar, at inför Riksens Högloft.
Ständer utreda detza Anmärkningar och Förslag, samt öfwer dem afiämna sit yttrande, kan Utskottet icke underlåta at i förwäg erkänna, huru mycket lättare der är, ali dessa, likasom i alla andra ämnen af allmän wigt, uptäcka br.ster, än at afhjelpa dem;at förestå förändringar, omskapningar, nya Stiftelser och Inrättningar, än at straxl staffa dem förtroende och göra dem nyttiga.
Utskottet instämmer säledes fullkomligen med Herr keLtor Silverstolpe deruti, ar alla sadane vmstapningar icke böra utan mogen öfwerläggning tilstyrkas, eller utan föregången noga pröfning werkställas.
För ordningens stuv tror Utskottet sig böra uptaga hwarje punct särskildt af Herr Silverstot, xes Förftag och sit yttrande derwid bifoga:
Emot de för vmversitetsrne nu gällande Lagar anmärker Herr Silverstolpe: i:o. Wid 6?8
Den 14 Mars. e m. 1.0. Wid deras Oeconomiska inrättning:
Ar wärdén om ^caäemiernes inkomster jemte den ^caäensska ^uii8-liÄionen borttaga för Lärarena en dyrbar tid, som haldre borde at wecrenskaperne ensamt egnas; hwarföre den förra kunde stallas under en särskildt vn-eLon, och den sednare aldeles uphäfwas, Det kan icke bestridas, at wisa ämnen, som höra til den ^ckläemiskg chinsäiAionen, aro kc terofran larda yrken och någon gang hinderliga för deras ostörda och friare behandling, men arve medföra fa skadliga och omoraliska följder, som Herr ^llversroh.e anfört, lärer wara twifwelsmal underkastadt.
Af särffildta händelser torde man ej fa draga allmänna och för alud gällande slutsatser.
Da ^cLclemiffa chiri86i-Hons-rätten är förenad bade med wärdén af ^c3äemleruE8 Oeconomi? och upsigten öfwer de Studerandes förhållande, torde dessa mål icke kunna lemnäs i säkrare händer, än uti de Lärares, hwars sanna mtcw88e är cgcic.mi-:n8 bestånd och Ungdomens tilwaxt icke mindre j kunskaper än sedlighet.
Dl en särskildt (duratt-l fordras särskildta Löner för de Personer som derwid skulle hafwa befattning, och dessa Löner skulle antingen Zrsverg
Staten eller ^caäemiernss 801- Kanske äfwen at beha Personer, statdr Utom förbindelse med /lcuclLmie», icke altid hade det nic, ben drift, den omsorg för ^caäeinion8 rätt och walgang, som de, hwilka i egenskap af Lärare aro införlifwade med sjelfwa Lärywerket och hafwa med der enahanda ändamål, En stor del af det Uitt^l -iii-s har ofta en oskiljagtig förbindelse med Det Oeconomiska wid Rikets klmversiteter, och tiläf wentyrs - Den 14 Mars. e. m. 679 ivemyrs skulle genom blandade styrelser obehagliga stiljagtigheter lil ^caäemiernes werkeliga skada snarr kunna upstä.
Den til ^Ls6emiska äuriscliÄionsn hörande skyl» Vighet, ac hafwa upsigt öfwer Ungdomens Studier och förhållande, är wid detza högre Lärowerk sa mycker nödwändigare, som en mängd Studerande ditsändas gansta unga, under rilförsigt, ar de af >lcL6emit?n8 Lärare njuta upsigt och handledning äfwen pä dygdens och sedlighetens wäg.
<Lfrer
Ut» stöttets tanka knytes äswen härigenom en närmare förbindelse emellan Lärare och Ungdom.
At blott föreläsa, utan skyldighet eller rättighet, ac äfwen pä enskildt hand efterfräga werkan deraf, eller för» hällander under denna tid i allmänna och enstildta lefwernet, bereder liknöjdhet och köld.
I afseende pä de Studerandes älder, förhällande och lefnadssätt företer sig detzurom sä stor ätstilinad, emellan inrikes och utrikes blniversketer, at de icke lämpe-- ligen kunna jemnföras. 2:0. Wid nnderwisningens inrättning.
Widkommande den föreflagne indragningen af Winterferierne och Sommarferiernes bibehällanve, har Utskottet, som deruti fullkomligen instämt med Herr Silverstolpes tanka, trott sig böra desi brojeck ril bifall anmäla. Hwad Herr Silverstolpe under l-itt. s. anfört, har Utskottet gillat, men fär derwid tillägga, at, jemte det de publicus föreläsningarne icke mätte öfwerstrida den Wetenstapens granjvr, för hwarS af - 6go Den 14 Mars. e. m. afhandlande en ?rofEor sitt Embete innehafwer, tillika mätte pabjudas, vet icke någon Lärare ivid lllmvei-8iret sar undandraga sig, nar del begares, gl emot beräkning privat föreläsa den honom rilhörande Wmenssap; dock ac, om detta antingen icke ästundas eller hans tid medgifwer, ar dessutom halla privata ^ckioner Uti andra Wettenffapsgrenar, sadant ingalunda bör förnekas, De förstager Herr Lilverstolpe upgifwit l>ltt, d c. L 6. til ftittvraturens utbredande och tilwäxt, förtjena wisserligen den största upmarksamhet.
Om ^c3clemierne8 tilgangar för närwarande medgifwa de kostnader, som dertil erfordras, kan Ukffottet sa mycket mindre med wisshet bestämma, som, efter hwad allmänt bekant är, tvid begge Rikets vniver8iteler annu felar en stor del inrättningar och byggnader, hwilka för dem äro aldeles oumgängelige.
Men wid betraktande deraf, at Riksens Högloft.
Ständer förut anslagit medel för Lärowerkens uphjelpande och Wettenffapernes högre odling, och at, i synnerhet wid detta Rikmöte, ansenliga 8um^ mor blifwit anstagne för nyttiga och allmänt bakande anstalter, synes man kunna hoppas, at elfwen för detta wigriga ändamål af Staten fa wäm ta något biträde, om det tarfwas, sa mycket mera som nu, da uplysningen tyckes närma sig til någon stags fullkomlighet, det Allmännas fördel, med Oniver8iretcrne8 fortfarande bestånd är sa nara och offiljagtigt förenad, ?uiEerno s. och 5. anser Utskottet innefatta ämnen, hwilka pä werkställandr Magten ensamt an - Den 14 Mars. e. m. 681 ankomma, mm förtjena ar med Riksens Ständers underdäniga förord beledsagas. z:o. Angående Examina. ») Wid Magistergraden.
— Ar högsta lärdom och deröfwer erhällne basta bewis böra tjena til grund för kromonov-rättighet, ar, efter Utffortets tanka, äfwen sa rättwist af Författaren ytlradt, som hans Förstag ar grunvcligt, det anralet af kiomovenäi ej bör wara för stort, och at clispenser aldrig böra, pa Lärdomens och ffickligherens bekostnad, fa äga rum.
Ucffottet tror derföre denna böra bifallas, likwäl med det tillägg, ar i likhet med rättigheten för Prästmän, hwilka uci UaLtoiLl-lLxamin-l fatt mindre fördelagciga betyg, tilstand matte lemnäs för de excluclerasie Lanäiclaterne, ar til en annan promotion fa a nys sig anmäla och da undergå den sa kallade examen rjZoroLum.