Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Frågan om Bergs-collegii upphörande har i långliga tider utgjort föremål för öfverläggning, och man har trott, att detta embelsverks indragning vore af den andra statsmakten beslutad , enär detta colkm, hvars embetsmannapersonal är minskad likasom dess göromål, en längre tid varit utan president.
Diarii-nummern pä
Bergs-collegii mål är visserligen ganska stor, men dessa mål bestå hufvudsakligen uti uppgifter från adv.fiscals-contoret och från bergmästrarne, så alt deri egentliga sysselsättningen tyckes vara nog obetydlig för att belasta Staten med denna corporations bibehållande.
M. skulle öfverhopas med en mängd småbestyr, såsom den siste värde talaren förmodat, har Utsk. icke föreställt sig skola blifva en följd deraf, att någon del af Bergs-collegii göromål ställes under ett af departementen , emedan Utsk. förmodat, alt departemental-styrelsens utveckling just skulle medföra den följd, att K. M, eller högsta Regeringsmakten bicfve befriad från en mängd småbestyr, som kunde afgöras genom departrs-cheferna; och borde det departement, på hvilket dessa göromål öfverflyttades, i och för handläggningen deraf, ökas med en bureau , hvaruti ledamöternes antal naturligtvis blefve mindre än uti ett collegium.
Utsk. har trott, att göromålen på sådant sätt lämpligen skulle kunna bestridas, särdeles örn bland villkoren för inträde uti bureaun erfordrades alt hafva aflagt bergsexamen.
Jag tror således, att de nu anförda omständigheterna emot Utsk:s tillstyrkande icke äro af den beskaffenhet, alt de böra föranleda bibehållande af ett så stort embetsverk som Bergs-colkm; och jag anhåller derföre, att R. o. Ad. ville bifalla betänkandet.
Utan att inlåta mig i den frågan, huruvida Bergs-colkm kan upphöra eller icke, såsom collegium betraktadt, vill jag blott fästa mig vid den frågan, huruvida det kan upplösas på sätt som Utsk. föreslagit, oell hvarigenom större delen af Bergs-collegii befattning blefve öfverflyttad på Civil-departementet.
Utskts ord för. har här yttrat, att han anser departts-chefen böra få direct bestyr med sådana detaljåtgärder, hvilka icke borde blifva .föremål för Konungens omedelbara pröfning.
Den värde ledamoten har förgätit , att dessa detaljåtgärder äro underkastade besvär, och kunna således klandras och öfverklagas, så alt, derest lind. besvär uti dylika mål skulle anföras, departts-chefen blir föredragande hos K.
M. af sådana mål, som han sjelf afgjort.
Del faller af sig sjelft, att intilldess deparlrs-slyrelsen blir så ordnad som minister-bureauerna i andra länder, der minislrarne besluta, utan fråga om besvär hos Konungen, mäste man vara betänkt på ali hafva Den iG November e. m. 79 underordnade myndigheter, öfver hvars beslut besvär bunna anföras hos Konungen , och hvarest de af vederbör. depart:s-chefer skola pröfvns.
Jag kan således icke, i det skick betänk, nu finnes, bifalla detsamma.
Möjligtvis kan Bergs-colhm indragas och ärendena öfverflyttas på andra verk; men dertill gifver detta betänk, icke anledning.
Jag förenar mig derföre med Hr von Hartmansdorff uti anhållan om afslag derå.
Jag anser ingalunda de göromål, hvarmed Bergs-colhm är sysselsatt, vara af det omfång, att ett särskildt vei k af den storlek som Bergs-colhm derför behöfves.
Redanför 17 år sedan har jag uti tryckt skrift yttrat, det jag ansåg Bergs-collegii befattning både med bergsliandteringen och med öfriga näringar böra, så vidt fråga vore om andra instansen, förenas under ett gemensamt collegiutn, hvars ledamöter ägde teckniska kunskaper i olika riktningar.
Om man ville kalla det för Commerce-colhm eller collegiutn för näringarna, eller gifva det något annat namn; så blefve det dock blott en myndighet, dit jag anser bergsärendena äfven böra hänföras.
Men det är helt annat, än att hänskjuta målen till en af Konungens föredragande rådgifvare.
Cederström har ganska riktigt visat hvilket olämpligt förhållande som skulle uppkomma, om någon föredragande hos Konungen tillika vore en embetsman, som ägde af egen myndighet utfärda utslag, hvilka blefve föremål för besvär hos Konungen, hvarest föredraganden således vore jäfvig alt befatta sig med en stor del af de till hans Statsrådsembete hörande ärenden.
Det vore också en nyhet i vårt land, att föredraganden hos Konungen skulle vara en särskild myndighet med afgöranderätt.
En sådan olämplighet i organisationsväg hoppas jag aldrig matte komma alt hos oss äga rum.
Jag måste således anhålla örn afslag på betänk, i det skick det nu befinnes, anseende i alla fall för ogörligt att det å högre ort kan vinna bifall.
Utsk. säger sig icke förbisett, sedan Utsk. förut till besvarande upptagit de anmärkn:r, sorn blifvit gjorda mot dess första förslag, alt, i händelse af bifall till det förslag Utsk. framlagt, deraf måste följa en vidtomfattande reglering; men denna vidtomfattande reglering har blifvit ansenligen förkortad i slutet af betänkandet.
Jag har icke kunnat upptäcka, huru Utsk. reglerat i afseende på de ärenden, som röra grufvebrytningar eller förvarande af grufvornas karter m. in.; eller skall kanske frågor om grufvebrytningar bero på den enskilda?
För närvar, går dermed så lill, att ägare af grufvor sjelfve icke få bestämma huru en grufva skall brytas, utan derom uppgöres förslag af geschwornern, hvilket granskas af bergmästaren, hvarefter förslaget och bergmästarens utlåt, pröfvns i Bergs-colhm.
Bergs-colhm afgör således t. ex. örn So Den 16 November c. m. en grufva får brytas på ett eller annat satt; om en malmpelare i en grufva får borttagas eller icke rn. m.; men huru det skall gä med dessa frågor är ingenting sagdt i betänkandet.
Jag anser derföre någon vidare pröfning af saken icke kunna äga rum, förrän man får veta huru det kommer att gå med frågor om grufvebrytningar, derom någon af Utsk:s närvar, ledamöter behagade meddela upplysning, hvarefter jag torde få tillfälle att vidare yttra mig.
I anledn. af de värde ledamöters yttranden, hvilka klandrat Utsk. för det Utsk. icke i detalj upptagit alla de göromål, sorn tillhöra Bergs-colhm, och föreslagit huru de skola fördelas, får jag äran nämna den allmänna grund, hvarefter
Utsk behandlat detta mål, nemi. att det icke skulle tillkomma eller åligga R, St. att ingå i fullständiga administrationsförslag, då R.
St., på grundade skäl, hvaribland hufvudsakligen bör afses göromålens otillräcklighet för embelsverket, hos K. M. framställa urul. anhållan om detsarnmas indragning, dervid R.
St. kunde uttrycka den und. begäran, att K.
M. täcktes fördela göromålen på sätt K.
M. kunde finna lämpligast, samt till Ständerna afgifva nåd. propos. 0111 anslag till de nya löner, som i följd af collegii indragning kunde behöfvas.
Hvad Utsk. i anledn. af anmärkntna vid återremissen yttrat, afser blott huruledes Utsk. anser göromålens fördelning möjlig, men ingalunda något fullständigt administrationsförslag, hvaruti Utsk. trott sig icke böra ingå, helst någon omständighet dervid lätteligen skulle kunna blifva förbigången.
Hvad särskildt angår frågan om grufvebry tningar, si har den värde ledamoten, som deraf tagit sig anledn. till anmärkn. mot Utsk:s betänk., sjelf tillkännagifva, att förslag derom uppgöres af geschwornern samt pröfvas af bergmästaren, och då dessa auetoriteter komma att qvarstå, om Bergs-colhm indrages, så kommer naturligtvis med dylika frågors behandling att förhållas hädanefter på sätt som hittills, med den skilnad, att deri slutliga pröfningen utaf bergmästarens granskning af geschwornerns förslag, hvilken nu verkställes i Bergscolhm, då kommer att förrättas af bergskunnige män uti Kammar-colhm eller uti en bureauafCivil-deparlementet, derom Utsk. icke ansett sig böra afgifva något calhegoriskt yttrande.
Afsigten med detta yttrande har var it att visa, hvilket synes af betänk., att Utsk. icke gått sä lösligen tillväga, att betänk, icke skulle utvisa, huru göromålens bestridande, derest Bergs-colhm indrages, i hufvuddetaljerna låter sig göra.
Hr L a ge r h j e 1 m :
Efter de upplysningar, sorn blifvit meddelade, kati man finna, att detta Ulsk:s förslag går derpå ut, att Bergs-colhm skall upphöra ; men som Utsk. icke tilltrott sig att i detalj bestämma, huru de ärenden skola handläggas, hvilka tillhöra Bergs-collegii befattning, så tillstyrker Utsk. blott att hos K. M. .uttrycka den und. tan - Den 16 November e. m. 81 ken, att Bergs-colI:m kan upphöra.
Mig synes likväl, ätt den vigtiga grundsatsen, öfver hvars liandhafvande och tillämpning
Bergs-colhm hittills haft skyldighet att noga vaka, röride sättet och villkoren för grufvebrytningar, som i andra länder ingalunda bero på enskildes välbehag, jemväl borde komma att utgöra föremål för R.
St:s yttrande i sammanhang med en und. framställning om Bergs-collegii indragning, emedan det alltid måste vara en tillfredsställelse för K.
M. att i detta hänseende erfara R.
St:s und. önskan och åsigt, om R.
St. önska, att den ifrågavar. pröfningeti skall verkställas af en eller liera personer.
I andra länder, som äga en fullkomligen utvecklad minister-styrelse, profves dylika frågor af en bureau, sammansatt af flera personer.
Af Utskts betänk, kan man ingalunda se, huru Utsk. tänkt sig detta förhållande.
Om man kan frångå den grundsatsen att flere personer böra verkställa pröfningen, så vore det väl; möjligen kunde denna pröfning ske åfelt under ministern för Civil-departemcntet stående contor.
Men vigtigt är det att Utsk. bestämde sig sjelft, på det Ständerne måtte bestämma sig sjelfva, huruvida dessa ärender skola pröfvas af en eller af flera personer.
Hvad jag anfört, hindrar ingalunda att collegium kan upphöra, utan afser blott att man skall besluta , huruvida man vill hafva en collegial- eller ministeriel behandling af ärendena, emedan det måste vara vigtigt för K.
M. att veta hvad R.
St. i detta fall önska.
Hamilton har yttrat, att göromål, som nu åligga Bergs-colhm, kunna öfverflyttas på Kammar-colbm.
Deruti har Frih:n rätt, såvida nemi.
Kammar-co!l:m jemväl komme att bestå af bergsråd; men jag hemställer, om ändamålet dermed är vunnet.
Då man genom ett embetsverk? upplösning vill simplifiera ärendenas gång, bör man på förhand göra sig reda , huru det efter embetsverkets upplösning kommer att se ut.
Jag instämmer visserligen med Utsk. deruti, att jag anser Beigs-col l:m kunna upphöra; men dertill erfordras en förändrad organisation i och för behandling af alla de ärenden, sorn- nu tillhöra detta embetsverk, och förändring i den lagstiftning, som för dessa ärenders behandling är gällande, så väl i afseende på grufvedriften och grufvebrytningar, som äfven hvad angår recognitions-skogarna m. m.
Det är angeläget, att, om R.
St. hos Iv.
M. i und. anhålla om indragning af ett colbm, R.
St. fullständigt uppgifva de förändringar i lagstiftningen, som, med förändringar uti närvar, organisationen inom statsskicket, deraf blifva en följd.
Så t. ex. skulle fråga om tiondejernet kunna öfverflyttas på Stats-cont., och fråga om skogshushållningen på Kammar-colltm, då deremot den egentliga detaljen för bergshandleringen komme att gå från hergmästarne genom Konungens Bef:h:de directe till Konungen.
Kammar-colltra kan äfven komma att upphöra; 17 11. 11 8a Den iG November c. m. ty om hemmanen i Staten Sverige köpa sig från sina räntor, så komma, då sådant skett, rältegångarne om dessa räntors bestämmande genom skattläggningar att upphöra, och följaktligen blifver collini i samma mån öfverflödigt, emedan Konungens Befthtdes beslut rörtde fattigförsörjning, gästgifveriet skjutsning m. fl. hushålls- och polis-mål , som tillhöra collegii upptagande, kunde då gå directe till K. M. I det skick förevar, betänk, sig befinner, kan jag icke tillstyrka detsammas antagande; ty annorlunda och fullständigare böra R.
St. uttrycka sig, för att visa, huru en förändrad organisation i förevar, hänseende möjligen låter sig verkställa.
Jag har så uppmärksamt jag kunnat afhört discussionen, så väl nu som förra gången detta ärende förevar, och jag liar visserligen hört åtskilliga ledamöter sluta med att yrka afslag på betänk.; men jag båticke kunnat finna, att deras motiv för detta yrkande Öfverensstämt dermed.
Jag har väl ej i handen Ulskts betänk.
; men om jag icke minnes orätt, så innefattar det ingenting annat, än att
Bergs-colhm hvarken har så många eller så vidlyftiga och vigliga ärenden att handlägga, att det är skäl att för desammas behandling bibehålla ett helt collini, hvarföre Utsk. tillstyrker R.
St. att hos K. M. i und. anhålla om ett förslag vid nästa riksdag , huru Bergs-collegii göromål må på ett enklare sätt kunna bestridas.
Nästan alla ledamöter, som yttrat sig, hafva erkänt att Bergs-colhm icke har den sysselsättning, som förutsätter behofvet af ett collegium.
Jag tror alt detta var hufvudsumman af Utskis förslag; men anhåller, att vi malte få höra slutmeningen af förra betänk, uppläsas, emedan jag förmodar att högst få af R. o. Ad:s ledamöter hafva det med sig.
Utskoitets tillstyrkande i betänk.
N:o 64 upplästes.
Förmodligen äro alla ense i den önskan, att Bergs-colhm mätte upphöra.
Man kan afven hafva skäl för den önskan, att K. M. till nästa Ständer måtte afgifva förslag derom; men om man stannar vid de allmänna termerna för R.
St:s anhållan hos Konungen, så förenar det allas åsigter; då är likväl för litet ultaladt hvad R.
St. önska.
Bergs-colhm kan visserligen reduceras lill en bureau under något af statsdepartementen i och för handläggning af de ärenden, som angå grufvebrytningar m. m., hvartill fordras vettenskapliga insigter; men något yttrande derom bör i min tanke algifvas uti den und. framställningen om collegii upphörande, under anhållan att K.
M. vid nästa riksdag täcktes för R.
St. framlägga förslag till ifrågavar. göromåls fördelning, på sätt som K. M., efter pröfning af den und. hemställan hvarmed R.
St. nu kunde framkomma, funne lämpligt alt föreslå.
Jag kan icke uppgifva de termer, uti hvilka en sådan hemställan borde afTattas, hvilket äfveu vore att förvandla R. o. Ad. till det Utsk., som bort Den 16 November e. m. 8J framkomma med elt i öfverensstämmelse med anmarkntna vid återremissen omarbitndt förslag; hvarföre jag tillstyrker afslag på betänk, i dess närvar, form.
Af det tillstyrkande, som nyss blifvit uppläst, torde R. o. Ad. tinna, alt Utsk. föreslagit Bergscollegii upplösning genom bildande af en bureau under Civildepartementet.
Det är denna bureau, hvars tillvaro jag anser icke vara lämplig, emedan Civil-departementets chef skulle blifva jäfvig att inför K. AI. föredraga de mål, uti hvilka besvär kunde anföras mot departemenls-chefens beslut.
Denna bureau blefve i alla fall detsamma som Bergs-colhm, fastän under ett annat namn.
Detta är orsaken, hvarföre jag ansett Utsk:s betänk, i dess närvar, skick icke kunna bifallas.
De motiv dertill Utsk. anfört, rörtde göromålens fördelning, uno icke fullständiga eller utvisande den ordning, uti hvilken sådant lämpligen kunde ske.
Att det kan ske, derom tviflan jag icke, och derom har jag redan yttrat mig.
Men på sätt som Utsk. föreslagit, går det icke an; och derföre anhåller jag om afslag på betänkandet.
Hr von T roil:
I den händelse R. o. Ad. icke skulle antaga Utsk:s förslag, får jag anhålla om propos. på den förändring deraf, att R. o. Ad. skulle besluta en unö. skrif veise till K. M., af innehåll: att då R.
St. icke anse Bergs-collegii framgena bibehållande nödvändigt, så anhålla R.
St. i lind., alt K.
M. till nästa riksdag ville aflåta nåd. propos., så väl 0111 upphörande af della collegium , som huru de detsamma 1111 åliggande göromål framdeles böra bestridas.
Hr von Hartmansdorff begärde att få veta, huru denna fråga hos de öfriga RiksSt:n blifvit afgjord.
Se c r et. lillkännagaf, att BondeSt., som bifallit betänk.
N:o 64, lagt N:o lii till handlingarna; från de öfriga tvänne RiksStm vore ännu ingen underrättelse ankommen rör:de deras beslut i denna fräsa.
Vid ett sådant förhållande vill jag instämma lili Hr von Troils förslag, likväl med någon förändring uti inledningen , så att meningen komme att lyda sålunda:
St. förmena att förvaltningen af bruksoch bergshandteringen kan göras mindre kostsam och vidlyftig än nuvar.
Bergs-colhm, så anhålla R.
St. etc., på sätt Hr von Troil föreslagit.
Ett förslag är redan nppgjordt, hvaraf visar sig, att det väl är möjligt att förvandla de erabetsmän, som nu sortera under Bergs-colbm och tillhöra Bergsstaten, till vetlenskapliga embetsmän samt fördela lönerna så, att de jemnt och rätt räcka till; men att försöket skall blifva lyckligt, anser jag omöjligt.
Således kan jag icke ingå i Hr von HartmansdorfFs premisser.
Hvad i öfrigt angår det förslag, som blifvit inlemnadt till K. M., att det 84 Den 16 November e. m. vore ändamålsenligast , att det verk, som öfvertog Bergscollegii göromål, sjelft utgjorde en del af ett Inrikes civilt collegium, så skulle måhända Kammar-, Bergs- och Commerce-colkne kunna förenas under en president, hvilket vore så mycket lämpligare, som dessa 3:ne coltegier uti vissa ämnen afgifva gemensamma utlåtanden.
Denna åsigt gör afven , att jag har svårt alt tillstyrka R. o. Ad. att till K. M, ingå med en så knapphändig hemställan, som IJtsk. uti detta betänk, tillstyrkt.
Jag förnyar derföre min anhållan om afslag på betänkandet.
Jag nödgas fortfara uti min anhållan om bifall till betänk.
, enär frågan redan är hos K.
M. påtänkt, och förslag uppgjordt tili ärendenas fördelning, så att It.
St. endast behöfva uttrycka deras allmänna tanke i ämnet, för att vinna verkställighet åt deras Önskan.
Jag anhåller om propos. till bifall å betänk., hvaruti likväl de af tvänne talare yrkade modificationer gerna må äga rum.
Jag anhåller att få fästa den siste värde talarens uppmärksamhet derpå, att jag icke sagt, att något förslag varit under bearbetning hos K. M., utan blott att ett sådant på K.
M:s befallning blifvit till Honom ingifvet.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att under discussionen blifvit yrkadt dels bifall, dels afslag å Utsk:s betänk.; en tredje mening hade ansett, att R.
St. borde ingå till K.
M. med underd. skrifvelse, innehållande und. anhållan attK.M. måtte vid nästa riksdag aflåta nåd. propos. om Bergs-collegii indragning och det sätt, hvarpå de göromål, som hittills ålegat Bergs-coll:m, hädanefter böra bestridas, med en särskild ingress, som, om förslaget bifölles, borde särskildt sedan få pröfvas.
Då jag, som, sä mycket jag kunnat märka, varit den ende, som yrkat obetingadt bifall till betänk.
, sedermera förklarat mig vilja biträda de tvänne ledamöterne, hvilka föreslagit att den underd. framställningen till K.
M. måtte aflfattas i mera allmänna termer; så anhåller jag, att mitt yrkande om obetingadt bifall till betänk, måtte förfalla och propos. blott framställas på det förslag, hvarom de tvänne ledamöterne kunna förena sig.
Jag får tillkännagifva att jag icke har någonting emot, att det af mig uppgifna förslaget uti ingressen ändras, på sätt Hr von Hartmansdorff tillstyrkt.
Milt förslag, rättadt i öfverensstämmelse med Hr von Troils, skulle lyda sålunda: ”Sorn R.
St. förmena att de ärender, som nu handläggas af Bergs-coll:in, skulle på ett enklare och mindre kostsamt sätt kunna förvaltas; så anhålla R. St., att K.
M. måtte vid nästa riksdag aflåta nådig propos. ang:de det sätt, hvarpå de göromål, som hittills ålegat Bergs-co!l:m, hädanefter böra bestridas.’’ Skulle någon ledamot, som med mig är ense Den 16 November e. m. 85 i sjelfva saken, vilja göra någon rättelse i uttrycken, har jag ingenting deremot.
Iir Frih. o. Landtm, yttrade, att, då Frih.
Hamilton afstått från sin begäran om bifall till Utsk:s betänk., R. o. Ad. torde finna, alt den propos., som först borde göras, vore den, som närmast instämde med Ulsk:s förslag.
Hr Westfelt, Nils, anhöll om propos. till bifall å XJtsk:s förslag.
I anledn. häraf hemställde HrFrih. o. Landtm., om R. o. Ad. behagade bifalla Allm.
N:o 111.
Hr Landtm, hemställde derefter, om. R. o. Ad. behagade bifalla följande med Utsk:s förslag närmast öfverensstämmande mening:
St. förmena att de ärender, som nu bandläggas af Bergs-colhm, skulle på ett enklare och mindre kostsamt sätt kunna förvaltas; så anhålla R.
St. i underd., att K.
M. måtte vid nästa riksdag aflåta nåd. propos. om collegii indragning och det sätt, hvarpå de göromål, som hittills ålegat Bergs-colhm, hädanefter böra handhafvas.
Som detta förslag lill ordalydelsen ur något olika med Utsk:s betänk., som är. antaget af BondeSt.
, och jag icke känner hvad beslut de öfriga Stånden fattat; anhålier jag om propos., huruvida R. o. Ad. medgifver en inbjudning till MedStånden att förena sig uti R. o.
Uppå derefter framställd propos. biföll R. o. Ad., att en sådan inbjudning, som Frih.
Hamilton föreslagit, borde till de öfriga RiksSt:n afgå.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde derefter, om R. o. Ad. behagade gilla den sista meningen i Utsk:s betänk.
N:o 64, innehållande afstyrkande å förslaget att Bergs-collnn skulle förvandlas till en Bergsvettenskaps-academi.
Besvärs- och Ekon.Utskts den 7 dennes på bordet lagda betänk.
N:o 112, i anledn. af gjorda anmärkn:r vid Utsk:s utlåt.
N:o 3i, rör:de tullen i Öresund, blef det ånyo lagdt på bordet af Hr von Hartmansdorff, Aug., och Hr von Schantz, Malcolm G u s t a f.
Likaledes lades på bordet, på begäran af Hr von Troil, Emil, och Hr Stuart, Carl, LagUtsk:s den i3 dennes första gången bordlagda utlåtanden: N:o 148, i anledn. af återremiss utaf Utskis betänk. 8G Den 16 November c. m.
N:o 10/f, öfver väckt motion om uppliäfvande eller ändring af K. förordningen den ^4 Aug. i8i3 emot fylleri och dryckenskap; N:o i4g, i anledn, af väckt motion om ändring af sättet för verkställighet af fängelse vid vatten och bröd; N:o i5o, i anledn. af väckt motion om uppliäfvande af K. förordn. den 7 Oct. i8o5, ang:de ansvar för militärtjenstemans öfverfallande samt om ändring af 18 cap. g §:n 3Vlissg.-b:n. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. \ till 11 om aftonen.
Onsdagen den 18 November i84o Plenum kl. ro f. m.
Justerades 16 prot.utdr. för den 16 dennes e. m.
Justerades pleni-prot. för den 24 sisth October f. m.
Hr Frih. o. Landtm, lillkännagaf, att Hr Lind af Hageby, Carl Aug., och Hr af Bjerken, Pehr Göran, håda ledamöter i Ridd.Utsk., i anseende till dels tjensteföi hållanden , dels enskilda angelägenheter, funnit sig nödsakade att på någon tid afresa från riksdagen och derföre afsagt sig sina befattningar såsom utsk.ledamöter; hemställande Hr Landtm., om R. o. Ad. behagade bifalla deras tillika gjorda begäran att blifva vid sin riksdagsmannarätt bibehållne.
Hr Landtm, anmodade Hrr Electorer att vid deras nästa sammanträde utse nya ledamöter i de nu afgångnes ställe.
Då R. o. Ad. biföll Ekon.Utsk:s betänkm angrde skjutsningsanstalterna i Riket, yttrade jag bland andia betänkligheter deremot äfven den, att förhöjda anslag till resekostnads-eisättning för embets- och tjenstemän skulle blifva behöfliga, och att jag i detta afseende ville göra en framställning till R. o. Ad.
Jag begagnar tillfället alt göra den nu.
Den 18 November f. m. 87 Hr von Hartmansdorff uppläste derefter följande; Genom H. R. o.
Adis bifall, sisth Lördag, till Allm.
Besvärs- och Ekon.Utskls betänkln Nlis 26 och 107, angide skjutsningsanstalterna i Riket, bar, medelst 3 Stånds sammanstämmande beslut, blifvit afgjordt, det R.
St. medgifva att skjutslegan må ökas till högst 32 sk. milen, för hvarje häst, på de gästgifvaregård!»', vare sig å landet eller i städerna, der skjuts-entreprenader ingås.
På det att den ifrågavar. stegringen icke måtte verka till en alltför kännbar tillökning af Statens och enskildes kostnader för embetsmäns resor, hafva R.
St., jemlikt Utsk:s förslag, afven beslutat att hos K. RI. begära följande inskränkningar i antalet af de hästar, för hvilka em hets- och tjenstemän, efter nu gällande 1827 års resereglemente, fått godlgörelse nemi.
1 classen, indragning af 2 hästar 2 11 n 2 » 3 )> » 1 ,> 4 11 1 » » 1 )> 6 »> » 1 » 9 ” » . 1 ” 10, 11 och 12 classerna hafva sluppit indragning, förmodligen derföre att inom hvardera hittills icke bestås mera än 1 häst.
Genom dessa beslut skulle, ifall de af K. M. godkändes, förlusten tillskyndas Statens embetsman, dels dem, som, för deras resor få ersättning efter resereglemente!, emedan de komme att beräkna färre hästar än hittills, och dels dem, som måste, utan sådan ersättning, resa i tjensleärenden , emedan de af samma lön, som tillförene, måste bestrida en högre skjutslega.
I förra hänseendet är det möjligt och troligt, att indragningen af hästar kan motsvara förhöjningen af legan, inom hvarje dass.