Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag bör dervid upplysa, att vi på Gottland och Öland äga en betydlig tillgång på grof ull, men som föga eller intet användes af våra fabriqueurer , ehuru priset ej är hö«re än 16 a 24 sk. för skålp.
Wästgöthar hafva hitintills tillbytt sig öfverskottet af desse provincers ull.
Jag skulle af deon* anledning förmoda, det vi ingalunda behöfva frukta , att ju i den mån vära fabriker, i afseende på tillverkningen af gröfre kläden , iakttaga den ordningen som, enligt hvad ofvan yttradt är, uti England medfört det resultat, att desse kläden kunna i England säljas till ett högst nedsatt pris, vi skola kunna äga tillgång på ull för desse behof: d v. s. att de för innevånarne på Gottland och Öland bereda tillfälle att få deras ull spunnen på machiner, och erhålla underrättelse om constructionen af de till väfnaden behöflige Stolar , samt sättet att dem begagna.
Då förhållandet är sådant i afseende å fabricationen af, Commisskläde, och den fina ull , som i Sverige finnes, saknar afsättning, då den deremot i Tysk» Städer gäller ända till 2 R:dr Riksg. marken; så frågar jag om det kan vara skäl' att belägg* utförseln af den fin» ullen med hög tull.
Jag påstår derföre icke , att hög
Tull bör på införsel af denn* vara äga rum; Ben 20 Augusti e, m. den må fi vara lika ; men den Regeln b5r icke åsidosättas, att en inhemsk produet, som innom Landet saknar afsättning, må kunna få utlöras, emot erläggande af en måttlig afgift* Herr Grejven och LandtMar[kalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln skulle finna Jämpeligt, att, på sätt Bevillningsutskottet föreslagit, Inkommande Tullen å fin Portugisisk, Spansk, Saxisk och ali annan fin Ull borde till 15 procent, samt Utgående Tullen derå till 5 procent bestämmas.
Friherre Cederström; För min del tror jag det vara tillräckligt , om man bestämmer 10 procents Inkommande, och 2 procenta Utgående tull.
Jag anser Herr Ugglas förslag vara det rätta.
Herr Grefven ock Landt
Mar [kalken förnyade den af honom sist gjorde proposition; Hvilken af Ridderskapet och Adeln bifölls.
Herr Grefven och LandtMar skalken föreslog derefter, att Inkommande Tullen å Grof Islands, Jutlands, Polsk och annan grof Ull måtte , på sätt Bevillningsutskottet tillstyrkt, till 2 procent, samt utgående Tullen derå till i5 procent , fastställas.
Ropades Ja och Nej. 9^6 Den 20 Augusti e, m. Herr Cederschjöld :
Jag hemställer huruvi*-’ da a procents Inkommande Tull här kan bibehållas.
Jag skulle snarare tro , att Inkommande Tullen borde blifva åtminstone 5 procent , och den utgående 2 procent.
Friherre TVrangel förenade sig med Herr Cederschjöld.
Jag har tagit mig friheten upplysa, att i de orter, som hafva den mesta grofva ullen , upphandla fabrikerne ej någon ull, och använda den icke, utan den har gått till Westgöthar.
Jag hemställer då om icke den utgående tullen kunde till desse producenters fördel något nedsättas , och om Icke, då den gröfre ullen är satt till 2 procents Inkommande tull, Utförseln kunde tillåtas mot 6 procents tull.
Hans Excellence Herr Grefve Mörner :
För min del skulle jag tro, att hvad Utförseltull; sorn sättes på den grofva ullen, kan vara likgiltigt , ty det vore en särdeles casus , om grof ull härifrån kunde utföras och få afsättning utomlands.
Jag anser det säkraste sättet, att uppmuntra fårafveln vara genom lemnadt hopp om vinst och afsättning.
Det kan ej ske annorlunda, än genom en låg Utgående tull , så att man kan sälja till utlänningen.
Hvad beträffar, att de gröfre klädssslagen skulle blifva dyrare, så är det egenteligen Kronan sorn deruppå förlorar J och ingen för - Den 20 Augusti t, m, 937 9 lust kunde vara nyttigare för Riket , helfit det* samma derigenom uträttades, sorn genom MaDufacturDiscontena motsvarande uppoffringar.
Jag tillstyrker således 5 procents inkommande, och 2 procents utgående Tull.
Jag hemställer, om icke någon skillnad borde göras, i händelse kläde blefve förbudet till införsel.
Derå får jag anhålla om proposition.
Herr Grejven och Landt Mar/kalken hemställde, att inkommande Tullen å grof Islands, Jutlands, Polsk och annan grof
Ull måtte till 2 procent, samt utgående Tullen derå till 5 procent bestämmas* Bifölls.
Herr Grefven och Landt-Mar ikalken frågade derefter, om Ridderskapet och Adeln önskade att, på sätt Friherre Wrangel föreslagit, i händelse utländskt kläde skulle blifva förbudit, inkommande Tullen å fin Portugisisk, Spansk, Saxisk och all annan fin Ull borde från 15 till 20 procent förhöjas.
Om det anses med Rikets nytta förenligt, att utländskt kläde för— bjudes til! införsel eller genom en högt uppsatt införseltull försvåras, så synes deraf böra följa, att införseln af ull af sådan beskaffenhet, hvaraf icke tillräckelige qvantiteter inom landet produceras, bör befrämjas genom en låg m
Ven 20 Augusti e, m, tull för denna vara, och utförseltull proportionaliter derefter bestämmas.
Om här tillverkas till räckligt finare kläden, så tror jag det ock vara att förmoda, att vi hafva tillräckligt fin ulli ochjagvet ej ds, hvarföre man skall lägga sig emot att den må utföras.
Så snart man tager den mesuren, att höja tullen å inkommande ull om kläde förbjudes, så tror jag att man bör göra det i sammanhang, ock då äfven höja tullen på den gröfre, ty annars blir all fin ull angifven såsom grof.
Man bör således äfven böja tullen på den gröfre, och för att vara conseqven» jemväl höjs tullen vid utgåendet.
I England är ull förbuden till utförsel.
Friherre Wrangel förenade sig med Hans Excellence Herr Grefve Mörner.
Herr Grefven och LandtMarJkalken föreslog» att Utgående Tullen å fin Portugisk, Spansk, Saxisk och all annan fin Ull måtte, i händelse Utländskt kläde skulle blifva förbudit, från 5 till 8 procent förhöjas.
Hvarefter Herr Grefven och Landt Marskalken hemställde, att i händelse af utländskt klädesförbud, inkommande Tullen å grof Islands, Jut - Den 20 Augusti e, m, 939 lands, Polsk och annan grof UU måtte från a till 10 procent förböjas, men Utgående Tullen derå till 5 procent bibehållas.
Bifölls. ”Vanille} Inkommande Tullprocent 10.” Herr Cederschjöld:
Då Vanille lär vara sär deles dyr, och således naturligtvis lätt kan insmygas, hemställer jag, om ej den föreslagne tullen är nog hög, och om den ej kunde nedsättas till 5 procent.
Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln önskade, att Inkommande Tullen å Vanille skulle, på sätt Herr Cederschjöld föreslagit,frän to tillo procent nedsättas.
Herr Grefven och Landt Mar skalken föreslog, att då tiden nu mera långt framskridit, pröfningen af den återstående delen af Tulltariffen måtte till nästa Plenum, som kommer att å Fredagen den 22 dennes f. m- inträffa 3 uppskjutas.
Bifölls. 940 Ben 20 Augusti e. m. Herr Grefven och Landt-Mar skalken hemställde derefter, om icke Ridderskapet och Adeln behagade å nästa Fredag den 22 dennes eftermiddagen utvälja 6 Electorer till utseende af TryckfrihetsCommittéens Ledamöter, samt å nästa Måndag den 25 dennes f. m., 6 Ridderskapets och Adelns Revisorer öfver StatsBanco- och RiksgäldsVerken.
Herr Grefven och Landt Mar skalken tillkän— nagaf, att Grefve Hård, Carl Gustaf, afsagt sig den honom uppdragne befattning, att vara Ledamot i Lagutskottet, äfvensom att Herr Törneblad, Carl Petter, som varit Ledamot i ConstitutionsUtskottet, samt Herr Gyllenkrok, Göran, hvilken varit Ledamot i StatsUtskottet, med Herr Grefvens och LandtMarskalkens tillstånd från Riksdagen afrest; i anledning hvaraf Herr Grefven och LandtMarskalken anmodade Herrar Electorer att med första sammanträda, för att efter bemälte Herrar i Constitutions- Stats- och LagUtskotten utvälja nya Ledamöter.
Upplästes och lades på bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden; pen so Augusti e. m, Fran Stats- och Banco-Utjkotten, Af den 13 dennes; N:o 417.
I anledning af förekommen fråga om lånerätt i Riksens Ständers Bank för Allmänna Brandförsäkringsverket.
N;o 418.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga skrifvelse, angående ett lånebiträde till fullbordande af nya Biblioteksbyggnaden vid Upsala Universitet.
N;o 419.
I anledning af väckt fråga om anstallter till understöd och uppmuntran för Sparbanks-Inrättningarne i Riket.
Från Stats-Utkottet:
N;o 420.
Öfver väckt motion; rörande grunders bestämmande för pensioner åt dem, 60m innehaft HofStats-sysslor.
N;0 421.
Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte Betänkande , i fråga om Statens Ordinarie räntors utgörande i Skåne, Blekinge och Bohus Län.
Af den 19 dennes: N:o 423.
Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, angående regleringen af RiksStatens 3 HufvudTitel.
Den 20 Augusti e. ni.
Jtrån Siats- Lag- samt Allmänna BesVärt- och Oeconomi elit skotten:
Af den 18 sistledne Julii: N:o 424.
I anledning af väckte motioner, rörande förändring i närvarande fångföringssätt rn. m. Från Banco-Ulskottet\
Af den 13 dennes: N:o 46.
Angående tryckningskostnaden för de 4 Tabeller öfver BancoVerkets ställning från och med år 1776 till och med är 1822, hvilka åtföljt BancoUtskottets Memorial N:o 15.
Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte Betänkande, angående vilkoren för återbetalning af Götheborgs Stads vid sista Riksdag af Banken erhållna Lånebiträde.
Upplästes ett från RiddarhusDirectionen inkommit, så lydande Memorial:
(Se Bilagan N;0 1.)
Deu 20 Au^niti t nc. g4g Upplästes ett fråo Ridda.husUtskottet inkommit, så lydande Memorial : (Se Bilagan N:o a.) Ladss på Bordet.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes kl. ett qvart till 12 om aftonen.
Plenum klockan 9 förmiddagen, Herr Grefven och Landt Mar fhalk en hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln skulle finna nödigt, att vid det val, som, till följd af Ridderskapets och Adelns redan fsttade beslut, i eftermiddag komme att för sig gå , af Sex Eiectorer till utseende af TryckfrihetsCommitténs Ledamöter , äfven till bemälte Eiectorer på vanligt sätt utväljs 2:ne Suppleanter.
Ropades J«. 944 Ben 22 Augusti /, m.
Föredrogs å nyo Bevillningsutskottets den 31 sistlidne Julli under N:o 29 afgifne , samt den 5 dennes e. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 3 sistledne Junii under N;o 12 meddelte Betänkande, rörande de genom Stora SjöTullen inflytande Bevillningsmedel; Och - fortsattes nu pröfningen af den utaf BevillgingsUtskottet uppgjorde, och vid sistnämnde Betänkande bilagde, Tariff till Tullbevillningens utgörande å de i samma Tariff upptagne varor. ”Wagnar, Resevagnar som den resande ”sjelf brukar; Inkommande Tullprocent 20-” Friherre Wrangel, Henning'.
Jag får hemställa om icke 20 procent för Inkommande resvagnar är något för litet.
Det betyder ingenting för den resande, om tullen blir högre , ty när han reser ut igen, får han tullen åter.
Det är således endast, om en Svensk medför en resvagn , som det kunde vara af någon betydenhet.
Herr af Wingård, Johan ; När man betalar efter danna procent, samt inkommer på en ort, och reser ut på en annan, sä kan man ej återfå tullen.
Det skulle blifva ganska svårt att organisera någon controll i detta afseende, och vore åter en verkelig entrave, om man skulle betala halfva värdet af sin vagn, när Den 22 Augusti f, m. tiar raan är resande.
Jag tällstyrklsr således bifall å Utskottets förslag.
Herr Grefven och LandlMar,[kalken gjorde proposition till bifall af den å Resvagnar före* slagne Inkommande
Tullprocent s hvilken pro^ position med Ja besvarades.
"Wax, Färgadt alla slag 5 inkommande "”Tullprocent 50.
Utgående Tullprocent 1.” Friherre Wrangel'.
Jag sef ej något skaij hvarföre tullen skall vara högre på färgadt vax , än hvitt vax.
Herr af Wingård:
Det Fordras en egen process, för att färga vax.
Detta kan ske här i Sverige.
Det är således för att skydda förädlingen , sorn denna högre procent ät bestämd.
Uppå derefter af Herr Grefven och Landtb Marskalken gjord proposition , fann Ridderskapet och Adeln för godt , att den å färgadt Wax sf Utskottet föreslagne Inkommande Tull* procent godkänna. ”Ved , af Björk , Ahl, Furu och Gran ^från Götheborgs och Bohus Län , Skåne, ”Halland och Blekinge, Calmare Län, Öland ^och Gottland; Utgående Tullprocent 50.” Ridd, 0.
Ad, Prof. VII, Bandi 60 Den sa 'Aufust* f. mn ’5Wed från alla öfrige Rikets provincer j "Utgående Tullprocent io.'* Friherre Wrangel:
Jag får hemställa, om det icke bör vara samma tull på ved öfver allt i hela Riket.
Man har tagit till skäl bristen i vissa provincer ; men dessa Provincer hafva mera Ek och Bok än de öfrige provincerne- Jag skulle således tro att tullen bör vara densamma öfver hela Riket.
Om man vill uppmnntra skogsväxtsn, mäste man gifva anledning till skogens vårdande.
C eden t rom , Jacob : Redan för sta gången då Betänkandet var före, yttrade jag mig om oformligheten deraf, att bestämma olika tull för olika provincer, och rörande vederbörandes okunnighet om locaUörhållanderne, då man satt Calmsre Län och Gottland bland de orter som borde hafva högre tull , ehuru de likväl hafva mycken skog och exportera trädvaror.
Men om principen är att genom hög tull bibehålla skogen, så vill jag ej disputera den föreslagna tullen af 50 procent blott den blir generel för hela Riket.
Ved har förut varit förbuden till utförsel.
I Utskottet voro flere Ledamöter hvilka ej voro okunnige, såsom Friherre Cederström velat påbörda oss, och både Cslmareboar och Gottlänningar aosågo 50 procent mest passande; att det föl ja k te! igen ej vöre för högt, och att den tullen välkände tålas.
I afseende på skilnaden emellan pro» Btn St Juguiti f. m qif vincerne, har man ansett att det för Stockholm skulle blifva för drygt att betala 50 procents tull för veden , när traktaten rörande Finska handeln upphör, emedan troligen Ryssland då älven lär lägga samma procenta tull på dess ved, som Sverige lågt på sin.
För mitt begrepp är enda sättet att befordra productionen, det att lätta afsättningen- Samma stund msn lägger så hög utförseltull pä ved , täger man liten Omsorg om att bibehålla sin skog eller att plantera.
Således är det utan all princips, att bestämma så hög tull.
Det är skäl att söka gifva trädproducter en lätt afsättning 5 men om tullen blifver så hög , öfversvämmas vi af Finsk ved.
Det fruktas , att Stockholm annars skulle lida ; jag medgifver att i början skulle veden blifva dyrare, men när man funne att man här blefve väl betalt , så skulls snart ved tillströmma ifrån alla orter.
Jag hemställer således om icke nedsättning af dea utgående tullen bör ske till det minsta möjliga.
Den upplysning att ledamöter ifrån CilmareLän och Gottland del-i tagit uti Utskottets beslut, förändrar icke saken.
Om det blir interesse, att lå veden för intet såsom på Gottland, där furu kostar 2 Rdr: famnen, så frågar jag, om det är enligt med dens intresse, som rår om veden, att för den betala 50 procents utförsel-tull.
Eft annat förhållande i taxin är äfven ganska besynnerligt, 943 Den 82 Augusti j, m. att nemligen tullen för inkommande ved ej ac satt till Dagot, och att således ingea tuiiprocent tor den betalas, då deremot svenske undersåtare, som vilja afsätta sin ved, ej kunna göra det.
Det är således ait gjort till köparens förmån, på det man måtte få både utländsk och inländsk ved.
En så dan beräkning kan ei vara riktig, ty man bör väl äfven afse varuägarens rätt och fördel.
För min del tror jag, att Svenske medborgare böra på hvad punkt af Riket som helst hafva enahanda rätt under enahanda vilkor.
Dea ena proviacen bör ej mera, än den andra, betagas rättigheten, att begagna sin var ra.
Dessutom då man anser de nämnde pro vinserne, såsom skoglösa, finnas andra orter, som äro det mera.
Uti Westergöthland och Uppland finnas trakter, sorn rein tift till Calmars Läa och Gottland hafva vida mindre skog.
Men derifrån funnos väl icke personer, sorn Önskade att få Ved för godt pris. eller vunno ändamålet, att för dessa provineer få fett dylikt stadgande.
Jsg tillstyrker att om utförseltullen blifver 50 procent, den må blifva generel för hela Rikof, och att en införseltull då må stadgas af xo procent; men att om utförsel-: ' len bestämmes till io procent , införseltullen ina blifva 5 eller 2 procent.
Jsg har i förrgårs upplyst om de local-förlmllanden som i Skåne försvåra exporten af ved och trädvaror.
Stockholms enskilta interesse bör vika för det allmännas.
Jag instämmer säle - Den 22 Augusti J% rn. 949 des med Friherre Wrangel, och tror att tullen i detta fall bör blifva generel för hela Riket.
Skäne bor få samma fördelar som andra orter, och om det blir fritt att få utföra ved, bör äfven samma rättighet sträcka sig till denna provins.
Jag är öfvertygad stt den rätta Skogshushåijningsprincipeu är att gifva värde åt skogsprodueter, och icke att vidtaga sådane regleringar, hvarigenom man befrämjar den svåra misshushållning att Ek och Bok heldre än att användas, må stå qvar eller ligga för att ruttna på stället, och såmedelst genom icke al'-, lenast locala förhållanden, utan äfven stadgads författningar förblifva oanvändbare.
För att vinna conse quence, föreslår jag att utförsel-tullen måtte bestämmas till 30 procent öfver hela Riket.
Jag stödjer detta förslag deruppå stt det är samma tull, som redan blifva lagd på utförseln af Eke.
Herr a] Wingård:
Jag instämmer med Friherre Wrangel deruti, att utförsel-tullen må bestämmas till 3© procent.
Sorn ingen af de personer här är närvarande, hvilka Friherre Cederström trott låtit leda sig af enskilt interesse, får jag nämna att de äro aktningsvärda män, hvilka visserligen icke doraf ledas; och sorn jag ägt tillfälle under utarbetandet af denna TullTariff, i Utskottet lära känna deras verkligen oegennyttiga afsigter , har jag trott mig böra taga deras försvar, enär de icke sjelf - Dtn si jtu^utti f. rn. ve kunna göra det, såsom hörande till andra Stånd.
Herr Cederschjöld, Pehr Gujlaf:
Jag före nar mig med Friherre Cederström i den anhållan, 3tt gamma tull bör gälla för hela Riket, och tror att io procent skulle vara lämpeligt för att sätta skogsägare i tillfälle, att draga möjligaste fördel af sin vara, och genom öppnandet af utväg till export gifva riket en ersättning för den ved, som till Stockholm införes.
Import-tullen tror jag bör bestämmas till 5 procent.
Det är naturligt aft detta ej kan åstadkomma någon rubbning i den med Ryssland afslutade handels convention.
Så mycket jag skulle önska, att kunna befordra skogsproductionen, tror jag likväl att då man öfvergår ifrån ett system till ett annat, det vore vådligt, att göra en så stark nedsättning.
Jag anser således, att tullen ej bör understiga 30 procent.
Herr Grefven och Landt Marskalken hemställde, om Riddergkapet och Adeln önskade, att så väl Inkommande som Utgående Tullprocenten å
Ved borde vara lika för alls orter inom Riket.
Ved likasom för andra trädvaror skett, lär i afseende på inr Den 23 Augusti f, m. g&t Kommande tullproceeten, böra göras undantag för Norrige.
Friherre Wrangel-, jag instämmer fullkomligen häruti, ty man bör söka att i möjligaste mån befrämja communicationen med Norrige Herr Grefven och Landt Marshallen föreslog, att Inkommande Tullprocent å ved af Björk, Ahl, Furu och Grin, med undantag från Norrige måtte bestämmas till 5, Bifölls.
Hvarefter Herr Grefven och Landt Mar {kalk en hemsiäilde, att Utgående TuliproceDten ä
Ved af nyssnämnde
Trädslag från aila otter inora Riket måtte fastställas till 30.
Vin; j;o ”Vinsorter, hvilka icke införas på bouteiller» ”och således icke eller få förtuilas bounell levis." [a) ”Hvita Franska, Spinska, Portugisiska ”och Italienska sämre Viner; Inköra-, ”mande Tullprocent 50.” .s’Del Tullvärde sorn bestämmes, får ej understiga 40 sk.
B;co kannan," 95* Ben 22 Augusti f, m. b) ”Röd* Franska, Spanska; Portugisiska, ”och Italienska sämre Vinerg Inkom^ ”mande Tullprocent 40.” ”Det Tullvärde, som bestämmes får cj va-; ”ra mindre än 1 R:dr 12 sk. kannan.” *;o) ”Vinsorter, hvilka på Bouteiller införa» ”och förtullas:” fChimpagne och Bourgogne, Inkommande ”Tullprocent #fter Utskottets första för-i ”slag 25; enligt sednare förslaget 40.” ”Minsta Tullvärdet är 2 R;dr Bouteillen.” "Capoch Toksjer; Inkommande Tullprocenfc ”efter Utskottets första förslag 255 ^onligt ”sednare föralaget 40.” ”Minsta värdet är 3 R:dr bouteillen.” 3:0) ”Vinsorter, hvilka införas både på Bou-- ”teiller och i a ad ra kärl:” ”Vit* och Röda Viner från alla orter, förut ”här ej specificerade; Inkommande full ”procent efter Utskottets lörsia förslag ”25:
Enligt senare förslaget: då Vinetin”kommer på Bouteiller, 5o; och då det. ”införes uti andra käril 60.”
,JT ull värdet bestämmes till minst 4 R:dr .”kannan, antingen Vinet inkommer på Den 22 Augusti /. //?,, 953 ”käril eller bouteiller, men i senare ”händelsen förtulias Bouteillen serskilt. ”Se Art. Glas.’’ Grefve Cronhjelm, Polycarpus:
Jag får till Ridderskapet och Adeln hemställa, om j den höga tallen å viner är öfverensstämmande med de 2:na grundprinciper som varit antagne, nemligen att sätta låg tull på sådana varor sorn ej inom landet producera», och att, genom låg tull förekomma tullförsnillning.
Jag »tror att tullen å bättre vin bör bibehållas vid hvad uti första Betänkandet var föreslagit, eller 25 procent.
Friherre Cederström\
Med Grefve Cronhjelm instämmer jag fullkomligen, relatift till de dyrbarare vinerne, hvilka böra bestämmas till högst 25 procent.
I afseende på de mindre och minst dyrbara vinerne, anhåller jag att afgiften för dem måtte blifva under den för det dyrbara vinet, således under 25 procent.
Det mindre dyrbara vinet till 20 procent, och det minst dyrbara till 15.
I sådant fall skall säkert ej det missförhållande komma att äga rum, som af Utskottet blifvit vitsordadt, att nemligen icke mera vin blifvit infördt, än som åtgått till communionvin.
Man må fråga hvilken köpman som helst, skall man få veta att medfså låg tull, tullförsnillning ej kan äga rum och då får man rikeligen ersatt, hvad som genom procentens minskning annars kunde förloras.
Jag bekänner att jag % Ben 31 Auguiti f. rm tror det forsta förslaget af Utskottet vara det bästa, men flere anmärkningar biefvo dervid gjorde, i synnarhet ntaf Herr af Klintberg, och vin är ea sä betydlig artikel,sorn inbragt 61054 R;dr Hamb.
Ehco, att Utskottet ansåg betänkligt att bibehålla den föreslagne låga tullen.
Hvad beträffar att de gröfre vinerne äro belagde med högre tull, så liar det skett på det de finare ej må införas under nama af gröfre viner.
Det ser mycket ut nu när det står i pro* cent; men är likväl mindre än hittills, då det stått i visst R:drs eller skillingtal och derigenom ej sett så mycket ut.
Nu faller det mera i ögonen, men när man besinnar , huru hög vintull man har i andra länder, är de^ta ej mycket.
J England betalas 700 procent för finare viner.
Torde hända kunde man hämta en orsak, till bibehållande af lika tull på vinsorterne, deraf, att de sämre äro förfalskade, och skadlige för hälsan.
Enligt en tillförlitelig uppgift på inkommande vin och på värdet af det utgående hafva ungefärligen lika många kannor vin utgått, sorn antalet af Riksdaler uti värderingssumman af det utgående vinet eller ungefärligen 75000 kannor.
Då återstår såsom i Sverige förbrukadr icke stort öfver det qvantum som vanligen åtgår till communionvin, hvilket förhållande äfven af Utskottets ledamöter blifvit vitsordadt.
Med ett sådant förhållande frågar jag om det väl är tänkbart
Dan 3* Augusti /. m. pf| att Staten skulle förlora genom en sådan nedsättning i tullen , att den erlägges då vi ej kunna vägra oss den öfvertygelse att 6 gånger mera vin här åtgått.
Jag skulle derföre förmoda, att enligt den principe sorn Utskottet etablerat, men ej följt, tullen borde sättas sä låg, att tullförsnillning förekommet
Med den erfarenhet vi äga, frågar jag således om det icke med Statens interesse är oskiljaktigt att tullen nedsättes till 25 procent för de finaste, 20 för dc mindre fina och 15 för de minst fina vincrne.
I afseende på den anmärkning af Grefve Cronbjslm att de minst goda vinerne äro förfalskade, får jag yttra att de ej blifva förfalskade utomlands, utan vid kypringen här på källrarne, och det är just dä tullen är hög, och vinerne följakteligen dyra som man häruti finner interrese.
Följden af en låg tull skulle blifva att vi finge eo bouteille vin för godt pris, och Staten tillika en betydlig ökning uti sina inkomster.
Grefve Frölich, David-.