Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Friherre Osterström, Olss, förente sig med Friherrarna Listverscbölä och bkjsrts, likaledes Herr ^ölerlxsrre, .4xel» och Friherre kljsrtSz lkrcärlmed Friherre Zllbverlebölä.
Efter någon jämnkning i ordalagm til propostuan, gjorde Hans vxLsilencs Herr Grefwe» och LandtMarskalkeii följande:
Vifaller Högloflige Ridderskapet och Adeln at Bewillnings - Uiskoltet ej företager någon repartiricm af Bewillningen, utan blott dest grunder, inkil dess Hemligg Utskottet upgifmit och Riksens Ständers klena fastställt en bestämd Bcwillnings - summa?
Beswaradcs enhälligt med Ja.
Friherre vs Osse, (larl, fragade om dek» ta beslut skulle betaga Bewillnings-Utskottet, at förslags-wis göra fördelningar inom mista artiklar, fäsom i den om personlig bewillning och ar såsom blotta förslag dermed inkomma til Riksens Ständers klena?
Härpä swaradeö af mänga at sädant more Utskottet obetaget.
För öfrigt skulle en vspmrstion afga kil de andra lkslcheAivc Ständen för at manligen meddela dem det nyst fattade beslutet; men efter erhälken underrättelse at Ständen redan moro atskillda, mäste äepurakionrus assändande för denna gäng inställas.
Uplastes Lag-UtskottetS betänkande as detta äarci, rörande lagfartens förkorrtande med mera, sä lydande: Riksens Högloflige Ständers Lag-Utskotts Betänkande, rörande Lagfartens förkorr, tande, m. m.
Bland de medel, som bidraga til Jordbrukets »>pmuntrande, bör wisterligen räknas möjellghctcn för Jordägaren at utan allt för lang tids utdrägt kunna komma j trygg besittning af den jord, han sig förwärfwat.
Dä en köpare icke förr, än efter hera ärs förlopp hunnit i66 fullända Lagfarten och derigenom blifwa fredad fran det klander, som kunnat göras a dess sang, har han under en sadan langwarig osäkerhet om beståndet af sin ägande rätt, dels mindre sorgfälligt wardal och widmagkhällit Fastigheten, dels ock blifwit hoglös at dera werkstalla odlingar och förbättringars Lag - Utskottet, som fatt sig updraget, ak förestå ukwagar, hwarigenom nämnda hinder för Jordbrukets förkofran lättås, fullgör detta åliggande med fa mycket större glädje, som Utskottet äger fullkomlig öfwertygelfe derom, at, af alla Näringar, denna säkrast grundlägger allmän och enskillda wälmåga.
När Utstoktcc, ester hallna öfwerläggningar, nu företager sig, at afgiswa utlåtande öfwer detta ämne, njuter Utskottet den förnöjelsen at kunna tiikännagifwa, det nägra sädana betänkligheter icke mört, som hindrat Utskottet at tilstnrka, det Lagfarten malte förkorrtas; men huru harwid bör rifga, sä at, a ena sidan, köparen icke kmingaS afbida en allt för läng tid innan han får sin ägande rätt befästad och, a den andra, at Bördemanncn icke betages nödigt rådrum til begagnande af den honom i Lagen förwarade löSningsrättighct; derom arnar Utskottet sig närmare yttra.
I de orter der trenne eller twanne Ting ärligen hallas, finner Utskottet trenne Upbnd böra meddelas och köper förklaras wara lagstandet wid slutet af tredje Tinget, dä Fastebref skall tagas, deräst icke, pä det sätt och i den ordning nedanföre är omrördt, klander anmäldt blifwit.
Pa de ställen äter, der allenast et Ting om aret Hålles, torde, likmätigt Kongl. Majus Nådiga kroxoFirion, Lagfarten böra wara ändad med det Ting, da andra upbudet gifwes och Fastebref tagas wid slutet af samma Ting, sä framt icke laga kiander denvid r wägen är.
Da härefter de skyldigheter komma at bestämmas, som en Bördeman he.f.oer at iakttaga, deräst hans klan - der a et ingänqek köp skall blifwa gällande, bör i förbigående anmärkaS, at pä de orter, der irenne Ting om äret hällas, icke lallan händer, at de alla äro slukade inom loppet af Sex eller Ätta mannder; äfwm som der twanne Ting inträffa, desamma stundom gä til anda inom lika tid; i anseende hwarkil och som detta rådrum dels torde wara otilrackligt för Borden,anrén, til fullgörande af allt hwad til et lagligt klander hörer, dels ock är wida konrare, än det, som mäste lemnäs Börderna» a de orter, der endast Et Ting om äret hålles, sä har Utskottet, för ak ej allenast winna yagorlunda jämnlikher i Bördemannens fördelar a ena och andra stället, uran ock'förekomma, det de i brist af nödig tid matte ga miste om deras lagliga rätt, aktat nödigt foresta, at i de orter, der trenne
Ting om äret hällas, Värdemått mä äga, at genom köpeskillingens nedsättande k Rätte», sidst inom slutet af det Ting, dä tredje Upbudec meddelas, anmäla sit klander, samt derefter a köparen uttaga och honom pa säte XI.
RättegangsBalken förmar, tilstalla stämning til det näst derpå följande, eller fjerde Tinget, dä han bör sin talan i laga ordning fullfölja.
Beträffande ater de orter, hwarest twänne Ting ärligen inträffa, anser Utskottet Bördemannen kunna Zläggas, at sidst til det Turg, dera tredje Upbudec gifwcS, lagligen stämma köparen samt inom flutet af samma Ting nedsätta Bördeskillingm; likasom a de ställen, der allenast et Ting om äret hålles, Bördemannen bör för, klaras skyldig, at genom stämning lil det Ting, da andra Upbudet bewilljaö, göra sit klander anhängigt och sidst inom flucec af samma Ling Bördeskillingm nedsätta.
I sammanhang härmed och dä wid
Domstolarna olika uttydning och tillämpning stundom blifwit gjord af Lagens ord uti V. 0»^. i. §.
Jorda-Balken:
Framläggs pä insatte penningar sädane bewjs, som allmänt i Riket gälla, har Utskottet trott sig böra til Riksens Högloflige Ständer hemställa, om icke nö« Vigt är ar närmare bestämmes, hwad som med dylika Benois egentligen förstas.
Utskottet sinner för desi del, ar nagra andra Bewis pa infatta penningar icke böra i Bördescwister antagas och för gällande anses, än sadana, som äro utgisna antingen ifrån Riksens Ständers Mangus, eller ock ifrån någon annan allmän nedsätknings-ork; i grund hwaraf och som flera olägenheter skulle möta en köpare, om han, efter ak hafwa lyftat et dylikt kil Rät, ten ingifwit vspostricms Bewis blefwe föranläten, at til erhållande af penningar anmäla sig widet ifrån honom ti! afwemyrs wida aflägse ställe; sa har Utskottet welat förestå, at Bördemannen förklaras pligtig, gt antingen nedsätta Bördeskiilingen med reda penningar, eller ock framlägga pä insatta penningar Bewis, som är urgifwet af Riksens Ständers Landus eller ock af LandtNäiiteriet i det Län der den Egendom, som will bördas, är belägen. Ehuruwäl Ucskottct anser Lagens mening derutinnan wara tydelig, och klar, at da twänne eller flera köp inträffat om en och samma Fastighet, utan at laga ständ dera för någon af köparne akommit, den Bördeman som i anledning af första köpet yrkar lösningsrätt til ifrägaställra Egendomen, icke ar pligtig nedsätta annan eller större Bördeskilling, an den som uti första Köpebrcfwet star; dock som erfarenheten misat, det en och annan domstol härom fattat et skilljakrigt begrep och älaggt Bördemännen at nedsätta sadan Bördeskilling, som sidsta Köpebrefwec utstakar, har Ucskottet welat nyttja närwa, rande tilfälle för at hemställa, om icke til förekommande af dylika misstag, Lagens rätta förstånd i denna omständighet matte närmare uttydas.
Widare får Utskottet, med anledning af Kongl. MajttS Nådiga kro^ostiiori, utlaka sig huru, ivid Lagfart - fatt och »värdering Z pantsatt fast Egendom a Landet, föl hällas bär; och finner Utskottet icke nägot hinder, at ju enahanda Lagfartö tid, som om köp sagdt är, ma rörande panksa-t jord fastställas; men som den, Gulde, närén uti VI.
Lrip. 4 §.
Ucsöknings-Balken, förunta rättighet, ar ä befi pantsätta Egendom lata anställa trenne warderingar, i händelse han med den första och andra j.ks skulle ätnöjas, nn mera synes böra »agon inskränkning undergå, swarande emot den förkorrtade LagkartS - tiden; sä anser Urskottet icke mera an twä-me warderingar ha» Laneftcr böra sä sökas, häldst Gäldenären genom den tredjes bibehållande äger öppet tilfalle, at Borgenärerna til förfång uthala Lagfarten, som icke kan anses löpa kil anda förr än medelst en laga kraft wunnrn »värdering det belopp blifwit stadgadt, för hwilket den pantsatta Egendomen får antingen af Borgenären behäliaS eller af Bördeman lösas; hwarjämte Ueskottet aktat nödigt förestå den ändring uti 9.
Lsp. z. §.
Jorda-Balkcn, dels at »värdering skall »vara werkstalid innan det Ting dä sidsta Upbudet meddelas, dels ock at i anseende ti!
BördcmannenS och Jordägarens lösnlngSrätt stadgas
Lör, at derast Jordägaren ej innan Lagfarts tidens stut löser panten med fulla penningar, Bördemannen da hafwer wald at lösa arfwejord ä Landet inom eller wtd uästa Ting derefter.
Da Bördeman hittilS haft badrum sk inom natt och är ester tredje
Upbudet klandra et ingånget köp, hav nägot annat satt at kundgöra Lagfarten ej warit nödigt, äir at Köpebrefmck blifwit wid Härads-Rätten ljudeligen upläst.
Nu ater, da, enligt hwad Utskottöt tilstyrkt, tiden inom hwilken et köp blir lagständet, i bttydelig man förmindskas, fordrar omtanka» för bcwarandet af Bördemannens rätt, at de wid Domstolarna a Landet meddelta Upbud göras allmänt kunniga.
För at winna detta ändamål, har Utjkottet ansett kilrackeligt wara, at Häradshöfding »vid stutet af hwarje Bng och innan han S3 »7» -n —2 reser israil Tings-Skaden anstar a Rättens dörr en för» teckning pa alla de Upbud, sam wid det da hallna Tinget gifwitö; hwilken förteckning som icke får borrkcagas förr, an de upbudna Hemmanen äro lagständna, bör innehalla Köparens och Säljarens namn, jämte den summa, hwarföre Fastigheten upbuden blifwit; och torde den, som detta Rättens offenteliga Anslag borrttager, böra i likställighet med Lagens bud k 24. s. §.
Nättegangs-Balken anses förfallen til Tjugu Daler Silfwermynts Böter, Ester den ordning
Utskottet företagit sig följa, kommer härnäst yttrande at lemnäs dels om tiden, inom hwilken Upbud a et stutadt köp skall begäras, dels ock om påföljden i händelse sadant försummas.
At härutinnan göra något stadgande, är sa mycket mera nödigt, som icke sällan händt, at tredje mans rätt blifwit förfördelad derigenom at köp hällits hemliga: och har Utskottet til förekommande häraf, funnit lämpeligast, at i likhet med innehållet af 20. §. g.
KHomenrer uti Kongl. Maj:ts den 28. 5""" 1798 utfärdade nådiga Stadga angående AfträdeS-och Förmans-samt Boskillnads, och Urarfwa-mal, förestå, at Köpare matte aläggas taga Upbud a den Fastighet han sig tilhandlat inom Tre mannder i Staden och a Landet sidst wid det Ting som infaller efter Sex manader sedan köpet stutadt är; för, summas detta och kommer förre ägarens Borgenär med Pantebrcf eller annor klar förskrifning, derföre inteckning tilläten är, och sadan säkerhet'begär och densamma honom bewilljad warder, torde stik inteckning böra förklaras sta fast, samt Köparen förpligkad, at ej allenast kil Socknens fattiga böta det belopp, som utgör ebsrrwSizillarse: asgiften för Köpebrefwet, utan ända sit Köpebref nied behörigt stämpladt papper förse; honom dock öppet lemnadt, at halla sig til Säljaren för hwad han i grund af den begärta Inteckningen kan komma ak betala. - ^ i?r
Sidst beträffande tiden inom hwilken hembud bör göras, da skattejoid säljeö utom Börd, har Ucskocret wid granskning af detta ämne funnit någon rättelse och jamnkning wara en nödwändig följd af förändringen i Lagfarts-tiden; men utlåtande härom i afseende pä Krouoskatte lärer icke tarfwas, häldst den uti IV.
Lspuler 5- §» Jorda-Balken stadgade hembudoffyldighet af dylik ford är mordén genom 1789 ars Kongl. Skcmeköps-- Förordning uphäfwen; hwaremok ater rörande skattefrälse, jord, som utom börd säljeö, bast torde wara at förord, no, det hembud af sadan jord skall ske til den som frälseräkten äger inom irenne mänader ester det första Upbudct dera meddeldt blifwit.
I följe häraf, och sa wida detta Lag-Utskottets be, tänkande winner bifall, torde nedanstående Lagens rum böra förändra? salunda; IV. kapitlet 1. §, Jorda-Balken.
"Säljerman jord sin ä Landet; tä stall Köparen inför Rätten, i thet Härad jorden ligger, wisa Köpebref sit och jorden offenteliga upbjuda lata genast eller sidst wid thet Ting, som infaller efter Sex mänader sedan köpet stukat ar.
Försummas thekta och kommer förre Agarens Borgenärer med Pantebref eller annor klar förskrifning, therföre Inteckning tilläten ar och sadan säkerhet begär, och thensamma honom bewilljad warder; stände stik Inteckning fast och böke Köparen til Socknens fattiga sä mycket som swarar emot wärdet af thet stämplade Papper, hwarmed Köpebxefwet borde beläggas, och ware anta skyldig sitt Köpebref med behörigt stämplat Papper förse; Honom dock vbetagek at halla sig til Säljaren för hwad han, i grund af then begjerta Inteckningen kan komma at betala.
I then Landsort, ther hvärme eller trenne
Ting ärligen hällas, stola trenne, och i then Landsort, ther allenast et Ting hwarje är hålles, twänne Upbud ä then köp - ra jorden meddelas pä allmänna Härads-Ting.
Göres ej a then jord klander, inom sinret af thet Ting, tä tredje Upbudet sker i then Landsort, ther irenne eller twänne Ting hwart är hällas, eller inom slutet af thet Ting ta andra Upbudet ster L then Landsort, -ther allenast et Ting om äret hålles; ta stall, til berms at köpet lagständet är, Häradshöfding gifwa Fastebref therä med the§ namn, Häradets och sit Jrrsegcl.
Ligger thet som fält är L flera Härader; tä stall chwarlhera upbjudas ä ratta Harads - Ting och Fasta thern tagas; warde ock Fastebref i Härads Dombok' instrifwet.
Häradshöfding ware skyldig, at wid flutet af hwarje Ting, och innan han ifrän Tingsstad reser, ansia ä Rättens dörr en Förteckning ä alla the Upbud, sorn wid thet tä hällne Tinget stedt.
Thenne Förteckning stallutwifa Säljarens och Köparens naum tillika med then summa, för hwilken Fastigheten fäld blifwit; och mä therina Förteckning icke borrttagas förr än then upbjudna jorden lagständen är.
Täger rrägyr thetia Rättens yffenleliga Inslag borrt, börtz Kugn shaler.
Iv eZxikler 2. Z. Jorda-Balken.
Alord, Hus och Tomt i Staden, som säljes, stall yck inom irenne mänader, sedan köp slutat ar, offenteliga wid öpna dörrar ä Rädstufwu Tre Mändagar upbjndas, fyra weckor ernellan hwart Upbrrd.
Försummas thetia ware
Lag samma som om Upbud ä jord ä Landet sagdt ar.
Faller Helgedag in ä Upbudsdagz tä fullföljes Upbud nästa Mändag cherester.
Kommsr ej klander ä thet köp inom tolf weckor ifrän tredje Upbudet, ware thet tä lagständet, och sedan fri-r stilling gifwen är, stall thet med Rattens Fastebref bekräftas.
Ej mä Fastebref utgifwas i Staden, förr än Säljaren sjelf eller genom Fullmägtig, inför Rätten handsträckning gjort hafwer och tilstätt köpeskilling gen betald wara, K Kastebrefwet stall nämnas, hurri mänga alnar then Gärd eller Tomt ar bred och lang, sä ock i hwilket quarter och fjerding, och emellan hwilka gator och gränder, then belägen är.
Om stifta, och gäfwv ware
Lag samina.
IV. giller s. §.
Isröa.-Balken.
Nu kan stattejord utom börd saljas; är thel Kronoställe, gange som härom särskilt stadgadt är; är thet Frälseskatte, hembjuoe thel honom som frälserätt therä ager inom Trenne Mannder efter första Nauder, och hasme han magt then jord at lösa, och sevan Lagfarten fullfölja lata som sagdt är.
Oxuler i. §. ^srda-Balken. Will Bördeman til sig lösa arfwejord, som ck Landet sald är; sätte tä i Rätten genast eller inom flutet as thet Ting, ta tredje UMidet medhelas i then Landsort ther trenne Ting hwarje ar hällas, fulla Kövestillingen i thet mont, som then Sälj re ester hwilken bördas will, sig betingat, eller framlagge pa insatte pen.ningar bewis, jom är utgifwit af Riksens Ständers L-r^us, eller as Lagdt - Ranteriet i thet Län, ther jorden, som bördas will, är belägen; och stall Bördemannen sidst til thet påföljande eller fjerde Tinget, ä Köparen uttaga stamning och then honom tilstalla, pä sätt uti XI.
Oplllcr Rättegångs-Balken urstills.
Försummas thella; tä anses köpet wara lag-. siandet.
Lag samma ware, ther Bördeman i then Landsort/ ther twanne Ting hwarje är hällas, icke til thet Ting, therä tredje Upbudet gifwes, lagligen stämt Köparen och inom flutet af samma Ting fulla köpeskillingen, som sagdt är, nedsatt.
Ther allenast et Ting om äret hälles, stall Bördeman wid enahanda xäföljd, taga stämning ä Köparen sidst lil thet Ting, tä andra Upbudet meddelas, och inom flutet af samma Ting fulla köpeskillingen eller fayant bswfs pä insatts »74 penningar, som osman nämnt är, i Rätten nedsätta.
I Staden äge ock Bördeman rätt, at lösa Jord , Hus och Tomt, ehwad thet är Ars eller Aflinge, im om tolf weckor ifrån tredje Upbudet.
Sedan njute Bördeman, sä ä Landet som i Staden, the Upbud trl godo, som för Köparen stedde äro.
Men sä osta nytt köp om Jord, Hus eller Tomt slutes, stall then äter upbjudaä och lagfaras.
IX. carlier Z. Jorda-Balken.
Nu löser man ej inom föresattan dag, eller sedan thet honom förkunnas; ta mä han panten upbjuda, som om
Köp sagdt ar, och läte then marvera inom thet Ting, tä sidsta Upbudet therä gifwes, ther ej annars om wiflt pris them äsamjer.
Löfer ej Jordägaren inom samma Tings stut med fulla penningar, hasme Bördeman mäld at lösa arfweivrd ä Landet inom eller wid nästa Ting cherester.
I Staden mä ägaren panten återlösa inom tolf weckor ifrän tredje Upbudet.
Löfer han ej; tä mä Bördeman fyra weckor, och Viderboende eller
Nabo sedan fjorton dagar cherester thet pantsatte
Hus eller Tomt lösa, och satte han i Ratten in bade pantskilling och hwad panten högre warderas före, ther utbrytning ef ste kan, som i Utsöknings-Balken urstills.
VI- Oxlklsr 4. §. Utsöknings-Balken.
Hwar, som ät then wärdenng ej nöjes, stall -inom En manad ä Landet och Atta dagar i Staden söka hos Konungens Befallningshafwande ny wardering; och namne han thertel andre förständige Man.
Tredje wardering mä ej sökas."
H.vilket dock allt, jämte nägra Ledamöters afgifva särstillda yttranden til Riksens Hoglofiiga Glan?
»75 ders widare pröfning wördsammast understalles.
Norrköping den 2g.
April iZoo. Pä Högwördiga PresteStändets Ledamöters wägnar, kerrus lVluncic.
Pä Hederwarda BondeStändets Ledamöters wägnar, ketsr ^näerslon. frän Calmare Län.
O. sssäenkjern^ Hans Lxcellenee Herr Grefwe» och Landt-Marsikal^ken tilkännagaf at Friherre Lilkvsrfcbölä, kMs, och Herr 6li^snvvslär» ^scol) Lric, hos Hanö kxcellcnce anmält sig at i detta klsnum fä tala, och fragade om desie Herrar nu, efter det redan långt lidit pa middagen, behagade derifrån afsta, med wilker at i nästa klenum äga sin rättighet öppen.
Bemalte Herrar samtyckte härtil, och Friherre Lilfverlcdölä tilläde, at han gjorde det sa myckec häl, dre, som det han ärnade anföra rörde en InlkruÄioa, hwilket i dag torde wara et för Ridderskapet och Adel» mindre behagligt amne. Hans Lxcelleace Herr Grefwe» och Landt-Marskalken anmälte at inskrifningen af Frök. nar uti Wadstena Adeliga Jungfru-Stift kommer efter wanligheten at den g. nästkommande Maji för sig gä, och hemställdte om icke da denna dag nu under Riksdagen infälle och Stifts-OireAionen icke wore här» Pä Högloft.
RidderstapetS och Adelns Ledamöters wägnar, -^rviä kr i c kolse.
Pa Wällofliga BorgareStändets Ledamöters wägnar, ^äolxk lillsnäer.
Lades pä Bordet. sigdes församlad, samma Jnjkrifnmg kunde af Riddarhus -- Utskottet förrarcaS.
Slnteligen paminke Herr Grefwe» och Landtb Marskalken Herrar KIsÄorsrna af Första Gasten ar i eftermiddag sammanträda til wal af en Ledamot i Rnrieo-Ulskottet och e» i Osconomie«U'skottet' samt andra och tredje Gasterna af Ridderskapet och Adeln til wal af twänne Liskkorsr för hwardera Gasterna; willjandes Hanö KxesIIenee kl. io i morgon förmiddag pä en korrt stund sammankalla Ridderskapet och Adeln til wallisiornas upbrytande.
Högloflige Ridderskapet och Adeln atskilldes klockan half z eftermiddagen.
In 6äsm krotocolli 6.
Thorsdaaen dm -4.
April. klenum klockan half ro förmiddagen.
I^pbröts Listorna öfwer nedanstående Wal, nämligen:
Andra Clastens af Högloft.
Ridderskapet och Adeln Wal til KleÄarsr i Herr R^nrs Uilljes och Herr klerman Qyllenbasls ställe, hwartll befunnoö wara kallade Ist:o ig6 Herr Krusbjörn, Krants, Kieursnanr, 476 Herr Kksnbsrg, Fullmagtkg Herr voaLekultr-enbsim, Oaviä, Stallmästare.
Tredje Clastens Wal til KIsQorer efter Herr von Rogsman och Herr Lebmiierläv, hwartil wörö kallade: kst:o 1146 Herr Rlomenllcölä, Fullmägtig Herr 6rixsn^'»lär, ^facab Kris, Ofwerste-Lsteulensnt, N. S.
O», 1708 Herr vyg Wsläso» Larl 8i» ZismunlZ, Rykkmästare. , A fwenledes ÄfwenledsT upbrötos Herrar OleAorarnss af Mosta Elatzen Wa! tll Ledamot k lUnco-Utskottet efter Ofverste Kammar-Junkaren Grefwe O-bian OerflSn och befanns dcrkii utsedd friherre Or O-rr, Ondsrt, .Landshösduige; samt ril Ledamot i OLLonomis-Urstottet efter lVlHoeon Grefwe van Harmansson ,-^.hwattil war utnämns Grefwe ftrskfrus, Lor6:2 Hof Marskalk. ^ , Sedan Andra och Tredje ClastenS Herrar Oi 5ko» rors antal uu war cym^Ierteraär, anmodade Herr Grefwen och Landt-Marskalken beha Herrar OleLWrrr at L eftermiddag klockan 4 sammanträda ti- utwe.ftande af Ledamöter uti Oeconomie- och RiddarhuS-Uck^ otten uci ve derstädes lediga blesna rum, nämlige!,:
I förstnämnda Utskott efter Herr kruli, Fuilmäg' lg F>'herre Oljsrrs, Oreckric, Herr lVIajor Wil!°br»nc! och Herr Ryttmästare,, ljungfältoch i dec ftdnare eft r H >c M-st,ren Lock, Herr O) s w er st e- 01 e u r - -u,, i 10 stsör och Herr von (christiersson, Fullmagtig Herr Ofmerste LerKenstrLls; Hwarjamte Hans OxLellencs p-nxonoraös Högloflige Ridderskapet och ?loel>, at l in.w» gon, innan Utskotten begynna sit arbeie, samla?
,r plena klockan half io förmiddagen endast til desta Wais 'avbrytande.
Ridderskapet och ?ldcln ätffilldcs kl. iv. In stäem krorocnlli 6.
Lilverstol^^ , Fredagen den 25.
Olemina klockan half IO förmiddagen.
Under Hans Oxcellsncas Herr Grefwen och Landt Marskalkens opasslighet, SZ r?8 Ordförande Herr Grefwe ksS^vsnbou^s, Liss.
Herr 6ri j)snn s I ä r> jsaoob Lric, anmälte sig at kala; men blef i sic yttrande förekommen af Herr Grefwe» och Ordföranden, som crindrade. at detta kisnum bliswit af Herr Grefwe» och Landt-Marfkalken utsatt endast til upbrykande af Herrar kllLlcko.rorN-IS af Undra och Tredje Ciasterna Wauistowaf d. 24. Ztpril.
I anledning häraf och urpa gjord proposttinn, blefwo hesta Listor genast nybrukna och befunnos wara utsedde:
Inom Andra Ansten til Ledamot af Riddarhus-Ulfkottet efter Herr 0>>cl<, Osnrg klsrinan, d4:o 446 Herr Idlerfiervvarrä, polian ^Vllbslm; til Ledamot i Oeconomio - Utskottet efter Herr k>m!i, Fullmäakiq
Friherre Ikjertg, l^reärie, kdl:n ig?
Herr kll<e>r^ Full. mägtkg Friherre kjerrs, ^reöric; Inom Tredje Er st „ til Ledamöter i Ooconamis - Utskottet etter lVl^jaron 'VVillehrgnä och Ryttmästare» Ujungfolr, IXm 1788 Herr klilanäersträlcl, Fullmagtig Herr Lnellrölä, (larl I^reätic, Lonrre-^miral , och Idi:o i«89 Herr l^e IH. kurs, sssn, Bergs-Rad; samt i Riddarhus-Utskott tet, efter Ofverste Ileryonllrlils och O^rste-k.ioulsnan-su 6rif)enlkoclt, I^:c> igo6 Herr 8äclsrh)2lm, ^xsl krsciric, lAemsnanr och I^m 2IZZ Herr äs Deäoirs, Fullmagtig
Herr kls^kenlieölä, Lhiiltian, (lo^ttains.
Herr 6ris>er>>vslär, ^acok Trio yttrade stg, at han redo» fåfängt wäncat öfwer Et ?lsuum, och at det nu syntes, som i det andra alwen skulle honom beL tagas den rättigheten at pa fä minuter upläsa, hwad han önskat:
Han anhölle nu derom ytterligare eller ock at bltfwa kundgjord om den redan bestämda lagliga rätt, med hwilken, uran Ständetö Beslut, .Brytnings klsns endast förejkrifwas. i79 Herr Grefven och Ordföranden tilkännagaf, ar det af Haus Lxoellsncs Herr Grefwen och Landt-Marskalken söranstalltade Anslag tydligen icke innehöll annat, än at Ridderskapet och Adel» skulle samlad til upbrytande af Wallistor och at således något annar anine icke kunde företagas, sa mycket mindre som åtskilliga Utskott nu skulle sammanträda och Högloslige Riddcrskapet och Adeln alitsa ef kunde mara mangrannc församlad.
Ridderskapet och Adeln ätMldes klockan io.
In stäem krvtncnlli Q.
Silverstons.
Onedagcn dm zo.
April. klenum kl. half id förmiddagen.
Kristne,eles kr-nnrollsr af den 2Z. i denna Manad.
2lnmaltes och emoktogs en vopurgkion fran dek Wällofl. Borgare-Srändet, anförd af Herr Lagmannen och - Riddaren af Kongl.
Nordstserne - Orsén tkZksnrInn, som sörmälte at Ständer förehast det Hederwarda Boude - Ståndets LxiraLlum krorneolli af den 2Z.
April, hwaruti Bonde - Skandet yttrat sin åstundan at jamte sina Med-Ständer fa deltaga i ksncjuens förwaltning; Och at Borgare.
Ständet lika med det Högwördiga Preste-Standct funnit rjenligast at, innan huswndsrägans afgörande, infordra kanon-Utskottets utlåtande öfwer de historiska upgifterna i berörde krolo-, colls-Utdrag. vexutLtionen besivarades pä manligt sätt, och aftradde. ^usteraäsL et Utdrag af k-uwcoUsc för den 2^.