Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men som detta innefattar en ändring och rubbning uti den af Riksens Högloft.
Ständer redan fastställde Stars-ke^Ienngen; sä kan Statsckltskottet icke frcngä detz förra utlärande; men sär i öfrigt åberopa hwad här ofwan ansördt är, angäenDe Herr 8cburer von lVsIclboim8 hemställan. 5:0. Haswa Herr Friherre )nbgn I.ÄZerbseIKe, Herr 8cbuc2LrciLiit2 samt Herr Friherre rik ?uke hemstalt: at Ofwerste, Öfwerste-Lieutenant!? och b/litsors - Lönerne wid Flottorns mätte hädanefter fä i Stat upföras til lika belopp med Lönerne för samma grader wid wanliga wärfwade Intamyri-Regemenrer i /lnneen, samt at Flaggmans-Lönerne mätte i lämpeligt förhällande deremot erhälla nägon tilökning.
Dä detta innefattar en förändring och rubbning uri den redan af Riksens Högloft.
Ständer fastställde Stats-l^lerinFen; sä anser Stats utskottet sig wäl icke kunna afwika frän sitt redan stifne utlärande.
Men dä Stats-Utffotter icke kan und - Den 2; Mars. e. m. iozz undgå erkänna wärdet af Ve stal, som för en Löne-förbättring för desse Oklrcers - grader blifwit af Friherrarne af kuke och Ca^erkjelks anförde, men Statens narwarande tilständ icke lemnar utwäg til upfyliandet för narwarande af en sadan önskan; sä hemställer Stats-Utssottet, om icke til Kongl. Maj:t i underdånighet matte öfwerlemnas, pä sätt Utskottet i desi förra Betänkande föreslagit, at i den mohn framtida tilgängarne medgifwa, äfwen tildela desse OMcerare en lämpelig Löne-förbärrring, efter hwad Herr TcbutrercrsML föreflagik, at Oivile Löntagare wid Hrmeens Flottas I^8ca6er j Götheborg och Malmö mäge undfä Löne-förbättring lika med deras wederlikar wid ^liiitairL Staterne af dessa Lsca6rer, i proportion af deras innehafwande Löner, anser Stats-Urssorret likaledes bade rättwist och billigt, och fär sädant altsä tilstyrka.
Hwad för öfrigt Herr Friherre »k?uke fö> reflagit om inrättande af en Caclen-Corps i Carlscrona, samt at någon witz
Tumma mätte anflas til resepenningar för sädans QltiLerare, som Högsta Befälet kan hos Kongl. Main anmäla til utrikes permission til winnande af praQiss kunskap; sä anser Utssottet dessa ämnen wara af sädan beskaffenhet, at de tilhöra Kongl.
Majus Egen Nådiga pröfning, at, i händelse tilgängarne skulle mevgifwa nägra sädane anstalters widragande, härutinnan efter Egit Nädigt wälbehag förordna. 6:0.
Har Herr Friherre Cars l-ijerta föreflagik, at de under kriget antagne extra OlUceraio mätte, i likhet med hwad ester förra kriget stedt, fä njuta extra Löner til detz de blifwa be - IOZ4 Den 2Z Mars. e. m. befordrade, och at detta ärende matte i underdänigher öfwerlemnas til Kongl. Majus Nådiga skärskädande och rättwisa pröfning.
De stal hwarpä Herr Friherre gjort denna framställning, synes i Uc,kottets kanka wara grundade pä mycken billighet; men dä Stats-Werkets tilgängar och mängfaldiga andra behof nu icke medgifwa nägra särskildta medels anfläende til sädane Löner; sä kan Utskottet icke understödja detta Forsing annorledes, än at, ester hwa^Hemstälvt blifwit, detta ärende mä i underdänighet öfwerlemnas lil Kongl. Maj:t, som nädigst torde täckas, at wid yppande ledigheter Vefla extrs Oklicsrsrs med en efter hwars och ens förtjenst lämpelig befordran i Räder hugkomma. 7:0.
Har Herr kebr föreflagit, at de (7«I leZier, ^ommittäer, Oireckioner, Lontoir Lc. hwilka genom Finlands förlust och andra förändringar blifwit öfwerflödige, borde först gran» ffas och recluceras, innan Löne förbättring för de öfrige kan komma i fräga, utom hwad Hof-Näcterne angär, hwilka han anser genast böra ätnjura denna förmon.
Säsom swar härä får Urskottet anmärka, at indragning af öfwerflödige Werk och Inrättningar ankommer, enligt Riksens Högloft.
Ständers beslut, pä den Ommittäex pröfning och beslut, hwilken af Kongl.
Maj:t kommer at i et sädant ändamäl rilförordnas. 8:0.
Har Herr b O. von Lcbsntr: ansett den föresiagne Löne-förbattringen wara oiilräckelig och Den rz Mars. e. m. 1055 och ej swara til mer an i-6:del emot hwad Tienstemännen efter Stat och Stats-.pris korde hafwa, samt förhalla sig ungefärligen som 66 lil 422: anmärker widare, at en del af klilicgil-en njuter inqwariering med arföljande förmaner, hwaremot LivHe Embetsman icke hafwa nägot swarande: yrkar sivar pa sitt förra lVl; monM, at Hof-Rätterne matte fullt uc äterfa hwad dem stall blifwic frantagit; och hemställer flureligen, at Riksens Högloft.
Sränder matie hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhalla om Nådig befallning til Kammar-(^o!I iftum, at til nästa Riksdag afgifwa utlärande och förslag til indelte Löner för
Ems bersmän, dertil han tror, at utwägar möjeligen kunna finnas, åtminstone för de fläste Embetsman Stats-Ukstottet tror wal lika med Herr von at den tilstyrkte Löne-förbättringen, åtminstone hwad de mindre Tjenstemän och Betjente angar, torde i närwarande tids dyrhet icke blifwa för deras nödiga utkomst i alia delar rilräckelig; men i Stats-Werkets närwarande belägenhet och högst knappa tilgangar har dock Utstottet icke kunnat sträcka sitt tilstyrkande utöfwer den tilökning som blifwit föresiagen, och hwilken säkerligen af hela Embetsmanna-^oipscn stall med tacksamhet och erkänsla emottagas, såsom et dyrbart wedermäle af Riksens Högloft.
Ständers ömma tänkesätt och benägenhet för denna Llass af Medborgare. Hwad Herr 8cbantr.'s pro^eÄ om indelta Löner angar; sä om detta, utan ar berunga Landet med ioz6
Den 25 Mars. e. nr. med nya utlagor til Stats-Werkets upratthällande och ersättning för hwad det härigenom i deh påräknade inkomster kommo at sakna, wore i verkställigheten möjeligt, hwarpa, åtminstone för närwarande. ar högsta anledning ar twifla; sa har Stats-Utffottet för dest del wisst icke något at häremot erindra.
Hnruwida pa satt Hiirr von hemstalt, hos Kongl. Maj:r i underdånighet ma anhällas om Nådig befallning til Kammar-Loll^ium, at til nästa Riksdag afgifwa utlåtande och förslag kil indelte Löner för Embecsmän, det anser Stats-Utffottet allena ankomma pä Riksens Högloft.
Ständers egir bepröfwande.
I anseende kil Herr von 8cb3nt?
.'s nu ytterligare gjorde erindran, om särskildt swar a des; Vlemnii»!, angäende Hof-Rätlernes aflöning, får Skats-Utffottet följande andraga.
Da detta lckemonsl asyftar en förbättrad aflöning för Hof-Rätterne, och Stats-Utskottet uti des; Betänkande om den nu föreflagne Löneförbättringen, deruti Hof-Rätterne afwen arv inbe. gripne, detsamma såsom en anledning dertil jemwäl aberopac, hade Stats-Utskottet förmodat ett särskildt och ytterligare beswarande deraf hwarken wara af nöden eller widare äskas.
Detta ^emol-i-,1 innehaller hufwudsakligen at Lagmans och Häradshöfding^ Räman eller de sä kallade Rökpenningar egcmeligen skola utgjort första grunden för Hof-Rätternes aflöning, hwartil gawni Kongl. Brefwer af den 24 Martu 1718 srail bliswir anflagit, i:o. Kronans andel i sakören. 2:0.
Den 2z Mars. e. in. ioz? 2-0.
En procent af alla Arfstiften och Inventarier. z:o. En xroLent af Testamenten. 4:0.
Sexton vres proLent af alla inprotocolleracle skulder.
;:o.
EnproLent af ^utskiupki3>>2.
Ät alla desfa Medel jemte Lagmans och Häradshöfbinge-Räntan stola starl under Hof-Ränernes egen cHspor-mon. och hwaraf, sedan deras Ledamöter och Betjening samt underlydande Lagman och Häradshöfdingen dermed blifwit aflönte, arliga Oftverstorcet stall blist wic emellan Hof-Rätterncs Ledamöter deldt.
Desse Inti-3cler, tilräckelige at gifwa Hof-Rätternes Ledamöter och Betjening en hjelpelig utkomst, stola sedermera^ tid efter annan frangatt Lös-Räcrerne, och stall Hof-Rälternes afiöning
Ar i?77, i följd af hwad Kongl. Maj:r i Näder behagat förordna, undergalt den ändring, at Lagmans och Häradshöfdinge-Ränrorne indrogos til Stats-Werkec, och alla Penningelönlagande a ^u^tinse-Staten fingo sina Löner efter 1696 Ars Stat fördubblade efter beräkning af 6 Dal. Sunt R:d., som likwäl wid nämnde Stats uprättande beräknades lil 2 Dal. Sunt, hwarefter genom Kongl. Förordningen af den 20 Januarii 1779 jemwal bliftvit stadgadt, det alla Domstolars Ensaksböter borde lil Slats-Werket inga, dork stall blifwit lofwadr, at Domarena för denna ytterligare förlust skulle njuta ersättning, men hwilken dock alrsedan den tiden icke widare stall kommit i fräga.
Hemställanbes
Herr von Sebana, at Hof-Rätterne til sin aflöning mätte återfå alla dessa förlorade inkomster, och ac Lagmans och Häradshöfdinge-Räntan mätte förwandlas til Spanncmäl efter gamla Kronowärdiet, samt
Stars-procenten uphöjas frän til z eller hel procent. iszF Den 2z Mars. e. in» T>l uplysning härutinnan får Stats-Utskottet anföra, ar likmätigt 2g H. j 1,20 Ars Regerings-Horm skulle Lagmans, Häradshöfdinge- och Tingsgästnings-Penningarne hallas vforryckte kil deras rätta ändamål och wederbörande
Domares aflöningar efter Staten, likmaiigt Högstsalig Konung försäkran af Är i6n.
Detta stadgande utwisar således, at fastän en witz ränta war anstagen til konä för .jusnuR-Starms aflöning, ägde dock desse Em betsmän icke al njuta högre aflöning än hwad efter Stat för hwars och ens Embete eller Tjenst bestods; hwilkct än ytterligare ftyrkes af Kongl. Förordningen af den 6 Julii 1722, der det heter, at Hof-Nätternes Ledamöter borde sa fördela denna inkomst emellan alla ^ustitiW-Berjenterne, at enär en fär full
Lön, den . andra sammaledes bekommer sitt fullt och oafkortadt, och da der brister för en eller nägon, mäste fadant iakttagas äfwensä med rättwis jemnlikhet för samtelige, sa lagandes Götha Hof-Rätt. at vekeÄsn, som erfordras til Swea Hof-Nätts hela su5t-iti3s-Stars fyllnad, ifrån den förras chirisclicklon i rällan tid Utan hinder och dröjsmål forderligast mäste hir remitteras; sedan göres behörig redo och räkning hos Kammar-(ollegium wid hwart ars flut, sa för medlens förwaltning, som Ofwerstottet och innehällningen af OeiunnLlen, dödsfalls och 3V2ncemLM8 - penningar, krigsmanshusrättigheten, Lb-rrtee 8lgiIlLtX recognltion, och alla flike'besparingar, hwilka ställ a a under Statsdiontoirets 6i8po8ition.
Likaledes innehaller Kongs, keglememc-t af den 20 November 1741, hwarefter Lagmans och Härads-Hofdinge-Räntan bör utgöras, uti 5:te ikunÄsn:
At som denna Ränta uti Stor - Den 2z Mars. e. m. 1059 Stor - Furstendömet
Finland icke ar tilräckelig til ^u«tiljD-Statens aflöning/ utan mäste bristen ärligen af de ordinarie Statsmedlen uppfyllas, sä bör det Ofwerstott, som blifwer derä uti Swea och Götha Hof-Rätts.lmgäiÄioner, sä snart Staren för der förflutna
Äret ar aflönt, antingen r Languen eller Kronans Ranterier til Stats-Lontoirels cliLpo^irion insättas, tillika med Kronans andel af Sakören, hwilken andel Hos-Rätten inril Är i?Z9 innehaft, men sedan til Kongl. Maj:r och Kronan emot erhällen förbättring pä
Lönen afstätt.
Och uti 15 §- af 1772 Ars RegeringsForm stadgas ännu ytterligare: m de af Allmogen til sina Domares Lön och underhäll bewiljade Lagmans och Häradshöfding samt Tingsgästningspenningar böra aldeles efter Högstsalig Konung6vförsäkran af Ar 1611 hällas oförryckra til sitt rätta ändamäl och wederbörande
Domares aflöning efter Stat.
Utaf hwad uti desse Författningar salunda blifwit stadgadt, synes at öfwerffottet icke, efter hwad Herr von öckgnr?
anförr, bort blifwa ibland Hof-Näkternes Ledamöter fördelr, utan til Stars(^ontoirers gisponition lefwererat, och att )u5t!ti9sStaterne icke ägt, at af Lagmans och Häradshöfding-Räntan tillägga sig högre Löner, än som pä Star warit bestädde och upförde.
Lagmans och Häradshöfding-Räntan har, i enlighet med vfwan högstberörde Författningar, stä.tt under Hof- Rätrernes clisposition jnril och med Ar 1777; men genom Kongl Brefwet den ; Martil 1778/ som ester wederbörandeö hörande tilkommit, för - io4o Den 2z Mars. e. m. förordnades, al denna Ränta hädanefter skulle lika med Kronans andra Räntor upbaras, i LandtRanterierne insärras, uti Näkenstaperne och förstagen uptagas ibland Statsmedlen och i Stats-Lassen inga, emot det at Hos.
Rätrerne och ^nstitias
Staren singe njura förbättrade
Löner lika med den öfrige Embersmanna-Staren, och dem af Statsmedlen uti Stars-LomoE upbärä.
Stars-Utskottet kan icke infe, hwartil der skulle tjena, ar nu återställa denna Ränta under HofRarrernes disposition och redowisning, ty det kunde icke ske med andre wilkor,. an hwad ofwanbe» rörde Författningar innehålla, nemligen, ar sedan Hof-Rätterne sjelfwe deraf finge godtgjordt sig sine Löner efter men icke öfwer Stat, sä borde Oft iverskottet, pä sätt förut warit föreslagit, owilkorligen lefwereras lil Stats-Werkels clisposiiion.
Hof-Rätterne skulle genom denna förändring aldeles icke winna någon förmon, men wal ett nytt beswar och tilökning i sina göromäl/ och Staten likaledes widkannas en tilökning i sine utgifter, medelst aflöning för en Upbördsman och Redogörare innom Hof-Ratterne, som i detta fall blefwe oundwikeligc.
Och da det föröfrigt instämmer med ordning och stick, at Rikets alla Intrader inflyta i Statens Lassa, och derifrån i wederbörlig ordning rebowisas, samt alla afiöningar och utgifter efter Stat afwen derifrän urgä och anordnas, sa finner StatsUtstvttec för sig icke anledning at tilstyrka bifall ä Herr von Seliana'-; förslag i denna del. Hwad angar Ensaksböterne, sä hafwa Riksens Ständer, enligt 8 §. i 1772 ars Riksdags Bestuc, Den sz Mars. e. m. 1041 Beslut, til Kongl.
Maj:t i underdånighet hemställt, ar Wites- och Ensaks-Böter mätte rit Stals-^- S3U och Kongl. Majtts egen Nådiga ^i^c^inon öfwerlemnas; och i följd häraf har uri Kongl. Förordningen af den 20 Januarii -779, angäende ändring uti Allmänna Lagens stadgande i ätffilliga Rum, blifwit stadgadt wid 32 Oap. 2 §.
Rättegångs-Balken, at böterne i denne RättegangsBalk, d<r ej annorlunda stadgadt finnes, samt alla andra Böter och Witen, hwilka, efter Allmänna Lagen och särskildta Författningar, Domare och Embetsmän säsoin deras ensak tiihöra, skola ga til Konungen.
Något löfte om ersättning härföre omnämner icke samma Förordning, utan innehaller endast Riksdags-Beflutet en af Riksens Ständer gjord underdånig hemställan om någon skälig ersättning til de Embetsmän, som af alder innehaft desse Wites- och Ensaks-Böter.
I anseende til de öfrige af Herr von Sckantz upräknade afgifrer, sa äro de clisxonoraäs efter Konungs och Ständers Beslut kil andre behof, och lära nu icke eller kunna komma i fraga, ar til Hof-Rätterne ater anflas; sedan Hof-Rätterne lika med Rikets öfrige Embets- och Densremanr, a-corx8 redan Ar 1778 kommit i åtnjutande af en förbättrad aflöning, och nu äfwen blifwit föreflagne lil Löneförbättring, til likhet med de öfrige Werk och Stater.
Stockholm den i8:de Martu i8io.
Pä Sjette Bandet. Nw 66. rv42 Den sz Mars. e. m.
Pa Högloft. RidderskapetS Pä Högwördige Prästeoch Adelns Ledamöters Ståndets Ledamöters wägnar magnar Llses kleming. 1?li. ^VeiämLN.
Borgare-- Pä Heverwärda BondeStandets Ledamöters Ståndets Ledamöters wägnar wägnar Oart kr.
I^auclberZ» lok. kricsson. dl. kröcleliuS.
Ridderftapek och Adeln åtskiljdes klockan 9.
Ill ftclein krotocolli 6.
Lördagen den 24rde Mars. rienum klockan L ro förmiddagen.
JusterLcles följande:
Utdrag af krotocollet, hällit i Högloft» Ridderftapets och Adelns klenum ven 2 A Martil I8IO. S. D. Företogs til afgörande Stats- samt Allmänna Beswärs- och Oeconomie - Utffotrets den 14 dennes pä bordet lagda Betänkande, angäende allmänna Skogshushållningen i Riket, hwilket blef af Högloft.
Ridderjkapet och Adeln bifallit, med följande förändringar och tilläggningar: ' i:o. At i afseende pä Krono-keco§n!tlonL.
Skogarna - Den 24 Mars. ro4z garna mätte äberopas och galla hwad Riksens Stander särskildt ivid denna Riksdag deröfwer sig uriätil. 2:0.
At hwad angar Ekskogen uppå FrälseSkatre-Hemmans ägor, förblifwer wid hwad hirintils i anseende lil ranre-tagarens rätt warit stadgadt. z:o.
At hos Kongl. Majit skulle anhällas, det premier hädanefter matte tildelas dem , som et wisst betydligare antal
Ekar planterat och föryttrar, om hwilker alt de öfrige KsspEive Standen skulle genom protocolls - Utdrag wänligen underrättas, l-lt SUP1A.
Utdrag af pmrocollet, hållit i Höglöfl.
Ridderskapers och Adelns klenun, den 2z Mars 1812. ^ S. D. Företogs til afgörande Lag-Utskottets förlidne gårdag pä bordet lagda Betänkande öfwer Kongl. Majus
Nådiga kropop,on angäende agtenskaps-skillnader; och säsom samma mål redan 2:ne gänger warit under Ridderskapets och Adelns pröfning, blef Betänkandet bifallit med följande undantag, at der föreflagne stadgande, at, da skillnad bewiljas derföre, at den andra Makan bltfwir dömd til landsflykt eller lifstidsfängelfe, skulle i anseende til gifto-rätt, morgongäfwa, annar giftes ingäende samt barnens wärdande, komma at gälla hwad Lagen i iz (kap. i, 2 och z §.§.
Gifrermäls-Baiken stadgar för den, som genom hor förorsakat skillnad; anseende Nidderskapet och Adeln höra i Verra ro44 Den 24 Mars. fall wid Allmänna Lagens stadgande förblifwa, sä at ej nägon del af berörde förmäner ma anses föriverkad. dir suxra.
Ridderstapets och Adelns?Ienum den 2z Mars 1810.
S. D. Föredrogs a nyo Bewillnings-Utstottets den 19 dennes pä bordel lagda kronolts-Utdrag, hwaruti Utssottet förmaler sig icke, före den Utsedde Oeconomi?-Utstolters
Nämnds til widtagan» de beflut, rörande Bränwinsbrännings-rättigher för Staderne Stockholm och Götheborg, kunna ingä i yttrande öfwer den til Utstorret remitteras fräga, pä hwad satt, i fall desse Staders Jnnewänare ej tillätes at utöfwa Branwins-bränning, den derigenom npkommande bristen i den päräknade afgifren borde ersättas, och om ej förestrifwas kunde, at ^iLgLLieL-vircLtionen, sa wida Krono-Brännerierne i Stockholm och Götheborg bibehällas, mätte förklaras stylvig at godtgöra denna såmedelst inträffande minstning i Bewillnings-Jnkomsten; och stannade Högloft.
Ridderstapet och Adeln häröfwer i det beflur: at som denna til BewillningsUrstottet remitteigcle fraga salunda ännu wore obeswarad, och nu mera efter Nämndens tagne beslut, at Stockholm och Götheborg icke borde brännings-rättighet tilerkännas, Utstottet wore i belägenhet ar sig öfwer den remitteras frägan utläta, altsä stulle Bewillnings-Urstottet nu anmodas, ar med sitt yttrande deröfwer til Riksens Ständers rienL inkomma.
Ol su^rs.
Ut - Den 24 Maks. 1045 Utdrag afprotocollet, hällit i Högloft.
Ridderffapets och Adelns plenum dm 2z Mars i8io. S. D. Företogs til afgörande BewillningsUtffottets förledne gårdag pa bordet lagda Memorial, innefattande Ucffoctets yttrande, i anledning af Kongl.
Maj:rs Nådiga Swar af den ?:de dennes, uppä Riksens Ständers underdåniga skrifwelse, rörande Landt-Tullarnes upphäfwande, hwilket utlåtande blef af Högloft.
Nidderskapet och Adeln til alla delar gillat: och ffulle de öfrige KespeÄivs Ständen genom Utdrag af krotocollm härom wanligen underrättas, vt supra.
Ridderffapets och Adelns plenum dm 2z Marö iFro. S. D. Företogs til afgörande och bifölls Lag-Ucffottets, sedan den 28 Februarii pa bordet hwilande, utlärande af den ?:de i samma mänad, rörande
Jnffränkning i friheten at göra p>6ei elommisser: hwarom de öfrige l^eLpeätive
Sländen skulle genom krolocolls-Utdrag wänligen underrättas. vt supra.
Utdrag af protokollet, hällit i Högloft.
Ridderffapets och Adelns plenum den 2z Mars iZio. S. D. Hwad Stats- samt Allmänna Beswärs- och Oecounmie-Utskotten uti deft hos Ridderffapet och Adeln den 8 dennes pä border lagda Be - 1046 Den 24 Mars.
Betänkande af den iz Februarii, sig utlätit, an» gäende Lots- och Bak-Inrättningen i Riket, blef af Högloft.
Ridderffaper och Adeln bifallit, med undantag af de punkter deraf, hwaruli en särskildt Vil-eÄion öfwer Lors-Werket föroffäs, samt det tilstyrkande, ar endast til Lors-Werket skulle anwandas de inflytande Lots- och Bäk-medlen, hwaraf Ridderffapet och Adeln anfag öfwerfform uröfwer hwad til Locs-Jnrattningen erfordras, böra StatsMerkel til godo komma, supra.
Utdrag af.krotocvllet, hällit i Högloft.
Ridderffapets och Adelns klenum den sz Mars i8ro.
S. D- Bifölls den af Bewillnings-Ulffoltet
Uti krnloeolls-Utdrag af den 19 dennes, som hos Högloft.
Ridderffapet och Adeln förledne gårdag blifwit lagd pa bordet, föresiagne jämkning uti RiksSrandens ffiljaktige yttranden öfwer-de^twänne fragorne om updragande ar Fullmagtige i L-anquon och Riksgälds-^oiaoiret, ar inom beloppet af den utaf Riksens Stander fastställde Bewillnings-^uu,. man och efter de af Sranderne antagne grunder, jämka Bewillningens fördelning, samt om klaximioch Minimi-'l?!»risternL8 förhöjande, hwilket besiur ffulle genom prococolls - Utdrag de öfrige irespeÄive Standen wanligen meddelas, M supra.
Utdrag af ?rotocollst, hällit i Högloft.
Ridderffapeks och Adelns?!em»n den 2z Mars iZio. S. D. Gillades hwad Bewillnings-Utffottet i krorocolts-Utdrag af den ?:de dennes, hwilket den Den 24 Mars. 1047 ven 8:de blifwit lagdt pä bordel, tilstyrkt, rörande arfwode för Radhus-Nätterne, i anseende til den ökning i göromål, som dem kunde tilffyndas genom Sjö- och Granse-Tulls- samt ^ccis-Rätternes upphäfwande, hwarom de liespeckive Med-Standen skulle genom Utdrag af krvlocoilet wänligen underrättas.
Herr Grefwe» och Landtmarskalken anmodade Herrar LlLckorerne af första Llassen, ar wälja en Ledamot i Riddarhus-Utstottet efter Friherre Kosenkane, som blifwit til Riddarhus-Direckeur utsedd, Grefwe De Is Oaröis, ^sgcob, förestog, at til förekommande af det förlidne gärdag förefallne mitztag, at en Votermzs sedel icke kommit åkföre röst-rakningen uttagas och afiäggas, 5Z §- af Riksdags-Ordningen altid hädanefter mätte före hwarje VoterinZ uppläsas.
Herr Grefwen och Landtmarskalken proponersöe, at Ridderskapet och Adeln mätte bärtil, säsom til ordning bidragande, lemna sitt bifall.
Företogs til afgörande Stats-Ulskottets, sedan den 14 Mars hwilande ^lemons!, rörande Imtruction för tilkommande Levinorer öfwer Stats- Lauro- och Riksgalds-Werken, jemte det Ivlemarislet hilagde xroM til denna Instruäion. ro48 Den 24 Mars. §.§. r, 2, z, 4 uplästes och biföllos. §. 5 uplästes.
Grefwe 6^Ilenbc>rF, ^soban selini NA, upläste til ?i-otoco!Iet följande:
Deltagande i Högloft.
Stats- och banco-Utffocrens gemensamma öst werläggning i fragan, hnruwida kevisoiers til Riksens Ständer om Stats-Werket afgifwande berättelse borde förseglad förwaras til Riksens Sränders nästa sammankomst, eller kunna göras allmän, anser jag mig åligga, at wördsammeligen framställa ssälen, som til instämmande i sistnämnde mening mig föranledt.
Desse har jag trodt mig finna i Regeringssättets Lsprit, Regerings-Formens innehall , Allmänhetens deri grundade rätt lil en sadan publicitet, samt allmänna nyttan af densamma.
Dä Negerings-Lagarne öfwerlemna at allmän kännedom förwalcningen af Rikets medel, som efter förra styrelse > grunder wqrit för densamma förborgad, skulle, ester min öfvertygelse, det innefatta en motsägelse, förnärmande denna Nationens rätt, at icke medgifva dec kunna wara uppenbart, som Negerings-Formen icke allman kännedom undanhåller, och hwilker förhållande närmare uplyses derigenom, at da I^eviZOleins öfwer Stacs-Werkets förwaltning, som icke nägon tysthets-ed aflägga, icke kan betagas ac meddela andra den kunskap derom de sjelfwe äga, der är en uppenbar contraclinion, titan alt ändamål, at wagra publicitet af en berättelse, som iuclivicluelt af hwar och en Revisions Ledamot saklöst och utan answar kan allmän göras, och i anseende til hwilken någon förändrad förbindelse icke, i öfwerensstämmelse med Regerings-For men, Dett 24 Mars. -049 men, kan äga rum.
Men om under tyngden af allmänna bördor, det ar en i Nationens rätt grundad tillfredsställelse, at allid och oförändradt äga at påräkna en omständlig berättelse om SlatöWerkels förhållande, genom pä bestämde tider sjelfkallade l^evi8ionsi-, ntan at behöfwa ätnöjas med en öfwer Stats-Werket mera eller mindre obestämt uplyfande lablc-au allena; bör en sadan cl^tiiilleracl berättelses afgifmande icke mindre wara för styrelse-Magret- tilfredsställande.