Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständen mä jämwäl, i de fall Dem lämpcligt synes, gcnom utskickade Deputationer, sine bestux hmarandra tillkännagifwa; dock bör ProtoeoltScklkdragct derom, ester i händelse sakens wigt fordrar en sädan skyndsamhet, arr det ej medhinncS, en af StändclS Secreterare behörigen patrkNåd a!s?rifk as den proposition, som bestntct grundat, astid tillika åtfölja, och af Ordföranden för Deputation, i de andre Sländen högt upläsa. §. 59- Alla hos Riks-Sländen hällne Protoc-ll skola sä tidigt ffe kan, genom trycket utgifwas till deras fullständiga innchäll, med undantag blott af sädant, , - > ' . so>u 8io DeN iz
December. som -Ståndens enststda oeconomie beträffar.
Ds hand» ungar likwäl, hwilka till samteliga Riks-Ständcn af» lämnas, såsom Konungens propositioner, Riksens Ständers-Urstotts beläakanden och förklaringar, samt de Protocolls Utdrag, hwarigenom Ständen meddela hwarandra sina bestin, stola icke i Proiocollen intaqaS, uran endast till sitt innehall korrteligen deruti ansöraS
Deste handltngar trg-kas särskildt, såsom ett Bihang list samtelige Riks.Standens Prokocoll, och Ulgiswa under Expeditions Ulstottets upstgt. ^ §. 6r.
Da wal till Konung eller Thron följare stall förrättas, äge Riksens.Ständer, att i Deras särstildte plena, genom allmän omröstning, wäija till en Nämnd as Sexton Personer för bwarje Ständ, med updrag, att wid förefallande stiljakcighecer emellan Niks-Stän» den, bestämma walet.
Dagen ester, sedan Nämnden är wald, stride hwarje Ständ särskildt till wal as Konung eller Thronsöljare.
Förena sig alla Ständen om en och samma Person, ware han utkorad.
Sländens röster delade emellan siere, asgöre Nämn» den; dock mä ej hos densamma komma under omröst» ning andre, än de, som fleste rösterne i bwarje Ständ erhällik; och wä ej nägvk
Ständ flere än en Candidat framställa.
Ledamöter af Nämnden, mä ej uteslutas frän ulöfningen af deras Riksdagsman na räll i Ständen; men träde tillsamman dagen ester den, dä walet i Ständen förrättadt är, och stiljes ej ät, förr än de fleste rösterne om en Person sig förenat.
Omröst» ningen ibland
Nämnden stall ste psr Lspitr, och med st t se sedlar, enligt det voteringssätt, som uti 5Z §. är sörestriswik.
Hwar och en as
Nämnden upgifwe ibland Den rz December. 8rr ioland dem af Ständen föreflagne, den han anser böra uikoras.
Falla derwld rösterne till mer än hälften af de röstandes aura! pä en Man, ware han behörigen wald. dlro ater rösterin' sä delade, att en sädan frill pluralitet icke ager rum, cyställes ny votering til! ania» gande.af den, som fleste rösterne erhållit, och, om han ej antaaes, as den, om hwilken näst ester honom de fleste af Nämnden sig förenat.
Inträffar den händelse, akt Twä eller Tre Personer undfå de fleste och lika mänga röster, anstalles först särskild votering, enligt sistnämnde K, öfwer den ordning, hwarminnan om dehe Personer bör röstas; och skall sedan, wid hwarje ny omröstning, pä enahanda sätt en voteringssedel afläggaö, intill detz en bestämd pluralitet är qjfwen.
I den händelse, som i 94 H. as RegeringsFormen omralas, skall Nämnden wäljas inom tionde bagen efter den, som i Riksdags kallelsen till Ständernes sammankomst är utsatt och Riks»Ständen skride till Konungawal, dagen ester, sedan Nämnden ar wald. §. 62.
Skola Riksens Ständer tillsätta Förmyndare sören omyndig Konung, sammanträde De, sist dagen ester den, dä Riksdagen ä Rikssalen öpnad bliswit, och Utwälje genom allmän omröstning i Deras särskildta Plena till en Nämnd af Sexton Personer, för hwarje Ständ, som pä sätt uri 5z och 6i §. §. stadgas. rö> ste per Lapira, och icke StändSwiS, om de, af Plena till antalet bestämde Förmyndare, hwilka skola wara antingen En, Tre eller Fem. Hwarje Ledamot af Nämnden, uptekne ä en stuten Wallista, de män, som han anser förtroendet wärdige, och sä manga, att de med en Person öswerstiga det af Ständerne utsatte anta» 812 Dcn iz Dcodntber. antalet.
Af dem, som dcrwid konnna i atanka, ställe först dcn som fleste röstcrne erhäuit, under ny omrost, ning, dä Nämndens plur like gj we ulflaget.
Pä samma sätt forllareö nied den, som näst honom af de fleste bliswit kallad, och sa widare, cist dest der söreskrifne antalet af Förmyndare warder upfyllt; kunnmde Nämnde» ej ätjkiljas förr, an wåler gjordt och fulländadt är; och gäste detta wal jason: Riksens.Ständers Beflut.
Nu händer att Riks-Ständen ej inom tre dagar, sedan De i Riks-Salen ashört dcn i 26 §. oförmälde Berättelse, åsämjas om Förmyndarncs antal, förordne dä genast geno», sine Elcctorer, tili ett Ilistokt, Sexton af hwarje Ständ, att medelst votering per Opido, jämlikt Zz§., denna sräga, med samma kraft och werka», som Riksens Siänders Befluk, in, om kwä dagar afgöra; Skolandes sedermera, den utsedde NänlUden likaledes inom twa dagar hafwa walet förrätkadt, sa alt i alla händelser, Förmyndaren eller Fönmmdarcna mä, inom stu dag/cs förlopp, frän Riksdagens öpnande a Riks-Salen, kunna tillsättas. §. 6z.
Till följe af Regerings-Formens 96 §. skola Riksens Ständer wid hwarje Riksdag förordna en för Lag-krmlkap och utmärkt redlighet känd man, att säsoiu Deras Ombud, hafwa tillsyn öfwer Lagarnes efterlefnad af Domare och Embetsman, samt art inför den Riks Nätt, som i bemälde Grundlags 102 §. till desi inrättning och göromä! beskcifwes, eller wid andre »vederbörliga Domstolar, i Laga ordning tilltala dem, som i sine Embetenö utöfning, af weld, mannamohn eller annan orsak, anses hafwa nägon olaglig»
Het hegäst, eller underlåtit, att sina EmbetS pligter be» höri» Den iz December.
Liz hörigen fullgöra.
Denne Riksens Ständers InstltiT Ombudsman, hwars rättigheter och äligganvcn, ytter» ligare, sä wä! uti Regering?
Formens 99, ivo, ic>r och iO2 §.
, som g-mou särjkild jnHruclion ursto kas, wäljes af Riksens Ständer genom Tols af hwarje Ständ, särkildt för tillfället nämnde Eleckocer.
Sedan ibland detze Elecrorer, en, genom lottning utgält, skola dr öfrige samfällt och icke efter Srand, först medelst sturne sedlar, hwar för sig, upgiswa den man, som de anse böra komma under omröstning.
Falla derwid rösterne till mcr än hälften af de röstande ElccrorncS antal pä eq Man, ware han behörigen wald.
Äro ater rösterne sa delade emellan siere, att en sadan full pluralitä för »agon icke äger nim, anställeö ny votering med stuma sedlar till antagande af den, som de fleste rösterne erhållit, elier, om han icke antages, as den som näst honom utaf de fleste Elecrorer bkiswit kallad och sä widare.
Enar någon af de i denna ordning under omröstning stälde bliswit as Eleciorernes pluralits antagen, uphöre walförrättningen och warde han af Riksens Ständer till ämbetet förordnad.
Den ät hwilken detta Embete bliswit ansönrodl, kan wid följande Riksdagar wid den nu föreikrisne ordningen dertill äter wäljas.
Justikise-Ombudömannen njure kill godo, sä wäl under som emellan Riksdagarne, samma säkerhet för sin person och tjenstebefattning som genom m H. af RegcringS-Formen för Riks» dggsmän i allmänhet stadgadt är; och anses under sin tjenstetid och intill desi han frän Embetet stiljcS eller till nköfningen af sin förut innehafva beställning äterrräder, i alla afseende» lika med Konungens Justitia'
Canceller.
Cleetorcrnc böra, wid samma tillfälle, da IustitlL Ombudsmannen Utses och va enahanda sätt, wäija en man af de egenskaper, som hos denne > .
Em - 814 Den rz December.
Embetsman erfordras, för att honom efterträda, isak han innan nästföljande Riksdag ffulle med döde» ofgä. 64» Wid hwarje Riksdag ffola Riksens Ständer i Deras särjkildta Plena, genan» allmän omröstning, wäija Tolf Ledamöter af hwardcra Skändet kill ett Nämnd, som äge arc döma, hmuwida Högsta
Dom» stolens samteliga Ledamöter gjort sig förtjenke, att i Deras wigtiga kall bibehällas, eller vin wiste as dem, utan bcwisliaen begägne sel och brott, hwarom Nege» rings-FormenS ros §. handlar, likwäl ädragik sig den misttanka för »veld eller ojVicklighct, att de kunde anses hafwa förwerkat det allmänna förtroendet och borde förthy, frän ntöfningen af Konungens Domsrätt sik,!jas.
Denne Nämnd träde samma dag den blif» wik wald tillsamman; en af samrelige Ledamöterne Utlottas först, hwarefter de ösrjge röster, man för man och icke Smndswis nied sinnie sedlar, öfwer den frä» gan: om aila Högste Domstolens Ledamöter äga Riksens Ständers förtroende, och böra wid deras sysior bibehällas?
Vcswaras denna fräga enhälligt af eller af de fleste röstande med Ja, bliswe dä Högste
Dom» stolens samtelige Ledamöter bibehallne.
Beswaras
Sen äter meli Nej, ja upgöre hwar och en af Nämnden, en stulen Lista pä dem, af Högsta Domstolens Ledamöter flere eller färre, som han anser böra endtledi» gas.
Trenne ibland drste, som dä färt det största antal af röster emot sig, ställes derpå, hwar efter an, nan, under ny omröstning, hwarwid twa tredjedelar af rösterne fordras emot den eller dem, som sikola anses »gra frän Riksens Ständers förtroende ntestntne; och Den iz December. 8is -änge derefter, som i Regeringö,FormenS IOZ. Z. wi» dare förestrijwcS. §65.
Tryckfrihetens wärd, stola Riksens Ständer, wid hwarje Riksdag, förordna Sex för kunstapet och lärdom kände män, jämte Justitie Ombudsmannen, som bland dem söre örket.
Detze Comitteraöe, af hwilka Twn, urom Iustilie-OmbuVSmaiinen, stola wara Lagfarne, wälj«s af Riksens Sränder, genom Sex af hwarje Stand deriill utsedde Electorer, som enligt dek i och 6r §.
§. forestrifne sätt röste samfält och icke Sländswis.
Älsgar emellan Riksdaqarne någon bland de Comitterade, wälje de öfrige till dcr ledig« rummec en behörig man. 66.
Riksens Ständer wälje wid hwarje Riksdag, genom flutne sedlar, hwarl Ständ för sig, samfält och ej medelst Electorer, sina Banco-Fullmägtige, Tre of hwarje Ständ: börande Walet förrättas sä tidigt, art detze Fullmägtige mä kunna medan Riksens Ständer ännu äro församlade, sin befattning tillträda.
Dem äligger, att jämlikt, wid hwarje Riksdag af Banco Utskottet utfärdadl Reglemente, sörwalta Banque»- mede! och tillhörigheter, samt inför Riksens Ständer eller as Dcm förordnade Revisorer redowisa. Hppa»' wid Deras öswerläggningar stiljakrighet i meningarne, böra de till Prot0collek afgifwa sina röster, hwilka psr espira beräknas; i de sall, da rösterue äro lika, äge Ordföranden afgörande rätt. §. 67.
Den iz December. §. 67.
Efter sorcnänmde grunder; sä i afseende pä Wålfall, jonikid, ina, wid alla Rikedagar, Fullmäglige i Riksgälds-Contoirct asNikfrns Ständer urfeS.
Desse Fullmägrige ffola likaledes wara
Tre af i,marje Riks» Ständ, med åliggande, akt Uli akt owilkorligen sig rätta efter de Instrucrioncr Riksens Ständer sög Vem utfärda:
Och gälle för dem i händelse af ffilj. ktighet, swad j nästföregående §. för Banco-Fnllmägrigc stadgadt är. §- 68.
Derjämte ffola Riksens Ständer, i d.n ordning Stånden, hwarl för sig lämp-ligasi finna, w-d!>warjc Riksdag förordna vin Revisorer, an emellan Riks-- dagarne enligt af Riksens Ständer utfärdad Jnstrnction, öfwerse och granda' Stats Wwkets, BcmguenS och Riksgälds Conkoiretö tillstånd, styrelse och förmastning; likwäl, hwad SlatS-Wcrk-.t angar, utan rättighet att meddela föreskrifter eller förändringar besiuka.
Defie Revisorer, som ffola wara Sex af hwarje RikSStänd, böra emelian Riksdagarne sammanträda sä ofta, akt hwarje Revision mä kunna omsatta kwänne ärS afflutade räke»ffaper, och lage derföre astid N-visionsförrätlningen fin början den 1; September: ffolande sä wäl Riksens Ständer, som afgående Mvisorcr, i likstämmighet härmed, utsätta tiden kill näst påföljande Revision, kill hwiikcn Nevisorrrne böra af Konungen kastas.
Och mä ingen Revision öfwerffrida Vn tid as Tre manader.
Med Revisorernes töchberäkning sörhalieS enligt de Uki 66 §. tftsigkgde grtUtdcr. §.72- Den December. Z-r? § 72.
Fnskmäglige- för ett Sänd i Banqnen och Nikcgäid-Cvntoiret, samt kill Revisorer öfwer StutsDanqnni och Riksaalds Conkoiret, ffola ej andre wäi-as, än sädane af StändetS Ledamöter, bwi!ka kunna i D.t anima wara RrksdaqSwän och Leda möter aj Utskottet.
Ej eller ina dertill utses vägen versen, som wjd en eller flere af desse Werk äc redowitaude, njuter lön eller annan inkomst.
Sker mid Orevisors wal annorlunda, skola R visorerne om en annan persons utseende, i föreffriswen ordning, ftch.idsamk föranstalta.
Fullnägtige och Revisorer kun» na ej, , och för deras befattning, emottaga befallningar, utan as Riksens Stander allena, och enligt de Jnstruetioner Detze stadgat hafwa; ej eller till redo och answar ställas utan efter Riksens Ständers beslut och i laglig ordning.
De njuta för sine gerningar och yttranden under samma befattning, den säkerhet, som no och ni tz. §. af Regerings Formen Riksdagsmän tillägga. §. 72- Stadna Riks-Sländön i sine beslut öfwer nägon sräga uri huswudsakcligen eller till tvifla delar flkiljakrige meningar, dä iskall hwarje Stånds beslut genom Protocolls Utdrag remitteras till det Utskott, som med malek befattning haft, hwilket äliggc, alk ineningarne sa nära möjligt är, sammanjämka och med förflag öfwer denna jämkning inkomma till Riksens Ständers Plena, som öfwer den yppade fragan sedermera definitivt besluta.
Skulle detta försök till jämk» ning fruktlöst aflöpa, mwälje Riksens Ständer i sine Fjerde Bandet §z. sär - 8l8 Den iZ December. särskildte plena genom allmän omröstning till en Nimrid att förstärka det Utskott, till hwarS handläggning målet hört, sa ätt Ledamörerne bliftva Trettio ashwarje Ständ, hwilke samfält och ieke efter Ständ röste såsom ;z §. förcskriswer, öfwer den twist,ga frägan och äga art den samma med Riksens Ständers räll afgöra. §- 7f- .
' Till Grundlags stiftande, uvhäswande, förändring eller förklaring fordras alla Riks StändenS sammanstämmande bestuc och Konungens sanccion.
För bestut i alla öfriga ärenden., de mäl undantagne hwgr» om i Regerings Forniens 65, 69, 72, 71, och 72 §§. särskildt förordnad! är, gälle, jämte Konungens jam'ycke, Tre Stånds mening; men skulls Zwa Ständ stadna emot Twä, försalle frägan och förvliswe wid del som tUlsorne stadgadt warit, utan att s nama sräga mä kunna wid den Riksdagen ä nyo wäckas eller uprägas.
Är äter frägan af sada.n beffaffenher, att den ej kan förfalla, gänge såsom i /z §. stadgadt är. §. 76-l Alt hwad Riksens Ständer efter granskning godkänt eller lämnat oanmärkt bör anses haima wun, nit decharge i afseende pä det granskade och ingen ny till ansvarighet förbindande granskning af nya Skän, dcr i samma mäl wara tilläten; dock bör, oaktadt den as Riksens Ständers Utskott eller Revisorer förrättade generelle öswcrstgk af Statsmedlens mdelning, det Den rz December. det äligga wederbörande EmbetSmän, att werkställa den speciella Revision, som dem i kraft af deras Emi bekS befallning tillkommer. §- 77- Blifwer någon Riksdagsman under påstående Riksdag elier under dest mor till och ifrän Riksdagen Med ord eller gerningar ofredad, sedan han tillkänna, gistvik, att han i sädant ärende stadd ar, eller ock ef» ter Riksdagen pä waldfamr sätt i och för Riksdagsgöromälen antastad, dä ffall sädank enligt lrr §.
Regerings Formen såsom Edsöres brott anses och straffas ; börande detta stadgande Uti Riksdags kallelsen inragag.
Skulle någon enskild man eller någon Corps, militair eiler civil eller ock någon menighet af hwad Namn den wara mä, antingen af egen drift eller med anledning af befallning, försöka att wäldföra Riksens Ständer eller Deras Ukffott eller enskilde Riksdagsmän , eller störa friheten i Deras östverläggningar och beslut, ware sädant jämlikt no §. ansedt som förräderi, och ankomme pä Riksens Ständer att stikå förbrytelser i laga ordning beifra läta.j §. 78.
' ' , Ej mä Riksdagsman någon tid kunna
Under tilltal ställas eller sin frihet beröfwas för dest gerum, gar och yttranden uci Riks-Smnden eller nägot Rik» sens Ständers iltstokt, "utan ali det Ständ, till hwilkei han hörer, sädank tillattt genom uciryckeligt beslut, deruti minst fem sjcttedclar af StändetS wid omröstningen in Plena tillstädes warande Ledamöter instämt.
Tage stg dock ingen häraf anledning till fri» 8ro Den rz December kallelse fran dek Författare answar, som RegeringsAormens 84 H. och 2:dra Moni. 29 §. af dennn Riksdagsordning utsätta.
Men öfwerfaller någon inom Ständ eller Utskott den andre med hugg och stag, eller nyttjar emot honom wapen, hasme den an, gripande förwärkar ljfwet; och ma han, utan an widare nima Niksda'.smanna skydd, till behörig
Domstol öswerlämnas.
Beskylleö
Riksdagsman för nägon grof misigerning mä han ej i häkte inmanas, förr än, efter anstald ransakning, Domaren sädant skäligt pröfmat, sä wida han ej ä bar gerning sunne» warder» Gälle likwäl om han efter Domstolens kallelse, sig ej inställer, hwad allmänna lagen i lhy fall stadgar.
Riksdagsman häktas för mindre förbrytelser eller för skuld insättas; ware dock hans egendom ej fran laga Utmätning frikallad.
Icke eller kon någon Riksdagsman frän annan ork, emedan han för Riks, dagens skull sig ä Riksdagsorten uppehåller, utom i ofwanförmäldte swarare sall, dragas derstädes för Rätta, med mindre han sökeö sör gäld, som han under den tiden sig der äsamkat.
Ingen ware tillätit att jsrän dem som till Riksdagen fran Landsorterne an» ländt, mom husbondens lof och minne, lill Krigstjenst wärfwa något tjenstehjon. §. 79.
Ingen af Ridderskapet och Adeln, som enligt Riddarhus-Ordningen kill säte och stämma berättigad är, icke eller nägon lagligen wald Riksdagsman för annat Sscänd, mä kunna, af hwad anledning som hälst, förmenas alt Riksdagen biwista; dock gälle under krigstider undantag härutinnan sör militaire perso» »er, dä de i Rikets tjenst af Konungen beordras.
Den iz December. 8rr Riksdagsmän af Preste- Borgare- och Bonde, Ständen Ilia er fran Riksdagsort!, afresa, eller fran Riks, dags öfwerläggningarne sig afhälla, med mindre han dertill undsätt, genom ProrocollsUtdrag, tillätclse af det Ständ hwarlill han hörer.
Är hm Ledamot i ett eller flere Utskott,anmält fl i först derstädes kill ledighets cchällande, och gif» tve sädaur derefter i sitt Skänds Plenum tillkänna, hwarcst, om ledigheten bewiljas, nytt wal till Utskotts Ledamot genast förrättas.
Sädant mä äfwen för sig gä, dä Ledamot, flere än tre gängor ä rad, frän Ut» skottets sammanträde utan laga förfall sig ashällit, hwilket den främste derstädes »varande Ledamoten af hwarje Ständ äge, att i wederbörande Ständs Plenum giiwa tillkänna.
Utan gällande skäl mä ej längre ledighet än af nvä högst tre weckors tid bewiljaS.
Ridderffapet och Adeln ställe sig i desie senare fall, Riddarhusordningen till efterrättelse. §. 8l. Dä Riksdag i öswerensstämmelse med nästföregående tz fulländad är, träde Landt.
Marskalken och Talcmänncn, efter söregänqit beflut i sine Ständ, till Konungen och anhälle, det Han wille läta aflysa Riksdagen och Sländerne pä Rikssalen upkalla.
Seda» ester förrättad Gudstjenst, Skänderne sig ä Rikssalen insmrnit och Landt M-rskalken och Talemännen, hwar i sin ordning, inför Konungen nedlagt StändenS tacksamhet och wälönskningar, upläses Riksdags-Besiutek.
Deruppå förklare Konungen Sjelf eller genom StatsMinistern för Utrikes Lrenderne, Desi bifall till Riksdagens stukande och Skänderne hemsörloftve. §.
822 Dm iZ December. . . §- 8-.
Anna» Riksens Ssändcr atffiljas. g^ra
De medelst Depntarioner stna underdåniga Llfcheds uowagmrngar hos Konungm och det Kon s!.
Huset, samt tage äswen genom Dcpitterade Med stan hwarandra.
Begärdes pä dordet.
Nidtcrffapek och Adel» äkssrljdes klocka» Z cili z ln f.äem prorocollr 6. fUlversroP.^, Thorsdagen dm 14 December.
Plenum klocka» f lill io7förmiddagen. brpbrölö »Tredje Clastcns Lista til! wal af kwänne Electorcr ester Herrar Westfelt, Larl ^clolpk, och Lnzelcrgnt?, Abrabam, och bestmnos i. veras ställe nara walde: N:o r,,4i2, Herr Oanbwarät, Secreterare. 2,i 19.
Herr ^elanäsrbsslm, Fnllmägtig Herr Aäisrbekb, ^acob. In - Den 14 December.
S2Z Justerades följande:
Utdrag af Prokoeollet hällik i Högloft.
R>oderskopet och A» de!ns Plenum den 12 December 1809. S. D. Etter den noggrannaste pröfning as i Stats Utskottets inläiunade och den 24 Nowember pa ^ Bordet lagde Betänkande och Förslag, rörande Riks» M Statens reglering, be-,löt Hoglofl.
Ridderskapct och deln, akt berörde förslag till StatsUkskottet återremittera , samt de derwid gjorde anmärkningar Utskottet Meddela, dir Supra.
Upjästes följande:'
Utdrag af Protocsllet hallituti Borgare-Ständers Plenum wid Riksdagen i Stockholm den 12 December 1809. S. D. I anledning as wäckt sräga om billigheten deraf att Riks-Srandcns och Deras Utskotts Secreterare samt de som till biträde i Cancelliet! antagne och derwid tjenstgörande warit, sä wäl som StändenS och Utskottens enskilda wakt-betjening, bliswa försäkrade om något wihk arswode för deras under denna Riksdag hafde och widare fortfarande arbete och upwaklning, beslöts, del skulle till Riksens Högloft.
Ständers Statsutskott remittcras, att, med afseende ä den owanligt trägna tjenstgöring, som innewarande ^RikSdagögöro - Den !4 Dkttruber, mål fordrat, ctt drrrfter s?ästgen länrpa' k arswods af Statsmedien för Riks Scändens och Utskottens C ncellie samt Wakt - bctjsning, med nndant.ig af dem, som os särffildte wedel godtgöra,;, bc!'äget sörestH och med Utlärande deröfwec ju förr desi hrldrc Uil Rik< sens Ständers Plena rnkomma.
Och skulls detta cowmuniceras de Nesvecrive Med-Skänden, nied wördsaml cch wänligr lndjudande att i denna lemch sig sörena.
Ok Lvjna.
Lx ?ovkoco!!n. ch 14. 1'ekerz»n.
Orc.fwe No la 6sr6iv, f aol).
Det nu upläsie Peorvcoils.
Utdrag har ferekoirtintt, hwatz lag ärna, anföra.
B-willmngschltffottcts
BEnmg har hos wig anmält den önlran, a:k stturt erhålla någon ersättning för sitt arbete.
Det är sragan att sä weka fclrpp k af Ver- s anwo-en: de sörsta gansVa wäl al! sada„k ej torde kunna fulleligen bestämmas förr än witz Riksdagens slut.
De önjka allenast rörffott, sedan de i sa läiia tid arberat uran inkosust.
Jag nyttjar det» ta tillfälle att för Nid0erj?apet och Adelli nämna, det Bcwiilnings Ukchottet rönt en bekydclig lä-tnad wid sire arbete i de uplysningar, särdeles i a!r hwad Upböeden tillhör, hwilka Härads-Bokhållaren lämnat; pä en wärd LsdamolS inom Utstolket begäran, komnämnde dlZZt hlc under hela riden har han sig här uppehållit, och da desi lillgängar äro ganlka knappa, äc det i synnerhet i anledning af hwad hono>n angar, jag havé tänkt feresia till Rivderskapet och Ädel», vin Den 14 December. 825 om något förskott kunde bewi'jaS UtffotkcnS Cancelliet, till dest afgjordt hade bli wik hwad arfwode de kunde fä.
Friherre Vssnnoriieim, vars August, förenade sig med G efwe vs !r 6a, clis deri, att mall borde wara betänkt att ulsälta arfwode för Ulf^ottenS C ulcellie-Betjeningar, och lrodde olk bästa Utwagen der» lill more, om Ukffokrenö Ordförande sammanträda, för rikt dklllll upgifwa förstag.
Grefwe ve la 6sr6is instämde sä mycket heldre i denna mellina, som Utskottens Ordförande baft källve hwad arbete Betjeningen i hwarje Utfkolr haft. HerrGrcfwen och Landt-Marskalken provvnerade att srägan om Ständs- och UlfkotlS.Can» celli rnes aflöning skulle till Stars, Utfforket remitteras, so: t alt hwad Utskott» Canceliernes aflöning särstildr beträffade, Deras Ordförande dertill mätte fä npqffwa förslag och Talemännen öfverenskomma om förstagrt til! Sländs-EancelierneS.
Bifölls; hwarefter Friherre tannarIrsim anmodade Grefwe Oe la Qsräie, att, såsom efter nummern den äldste bland Utskottens Ordförande, till detta sammanträde kalia de öfriga Justcrades Plcni Prorocollet för den 28 Nowember eftermiddagen och den I December förmiddagen.
826 Dcn 14 December. Wid dct sistnämnde Protokollet yttrade sig: Herr Ubrenborx, (ch, 8psr Willielm.
Det tillägg Herr hchrösnzlolpe jkrifteligen iiilämnat och som nn blifwik urlast, nödgar mig akt anmärka, der Herr d§vr6-.mrolps troligen icke gjort sig mödan att till.-stur genomögna Expeditions-Uklkottctö klandrade förklaring.
Om han bade gjort der, sä hade han »wräckt att Expeditions '
Utskottet, dä den författades warit i saknad as Ridderjkapet och Adelns Protocolk, sa innckek heldre som Det wid sinret af förklaring.!, begärt stt undfå del deras in exrenso.
Endast Ledamöterne af Riddrrskavet och Aoel» i Urfforrer kunde således med »vighet wera hwad pä Riddarhuset förewarit, och i deras sunr de öfrige LcdamörerneS tanka kunde man med fog benämna anmaning, cn bcgäraa, som medelst en sä vwanlrgt talrik Deputation meddelades MedrStänder.
Herr r>lsor si e nsrsrps, ^nclsrs.
Da Herr ssbrsnbarZ nredgifwer att Expeditions Utskottet icke haft tillgäng till amra Protocoll när