Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Eftersökt och utmärkt af alla Europas regenter, utkorad af dess lärde till obestridd konung i vetenskapernes rike, hyllad och uppburen af dess folk, vid de tillfällen då han bland dem vistades, och då hans resor utgjorde fortgående triumftåg, har på sednare tider, ingen sä som han, till de aflägsnaste trakter spridt glansen af det Svenska namnet.
Men del var ej blott såsom vetenskapsman och lärd, Sverige vördade Berzelius.
Ett mera fosterländskt hjerta har aldrig funnits.
Lysande anbud till bosättning i främmande länder, gjordes honom från flera håll, men hans Svenska sinue förkastade dem alla och qvarhöll honom ibland oss, der lian endast bade att vänta ganska måttliga ekonomiska förmåner.
J veten alla, mine Hrr! huru hans gästvänliga hus ständigt stod öppet, ej blott för den lärda verlden, men för alla de utoch inländske män, som så gerna samlade sig omkring den frejdade mannen.
J veten huru han uppoffrade allt för sin veten skap.
Slutsatsen är då lätt dragen.
Berzelius har ej kunnat samla någonting för sin efterlefvande maka.
Men, om äfven så vore, så qvarstår likafullt vår obestridliga skyldighet och, tillåten mig säga det, vårt oeftergifliga behof, att på det enda sätt, som numera står oss åter, hembära den store aflidne vår sista hyllningsgärd.
Det är derföre jag med stöd af 56 § Riksd.Ordn. tager mig friheten föreslå: att den årliga pension af 2000 r:dr l):co, hvartill II.
St. år 1840, ”såsom en gärd af Svenska nationens erkänsla för Frih. Berzelii utmärkta vetenskapliga förtjens ter,” uppförde honom å indragningsstat, nu mätte, såsom ett bevis på nationens tacksamhet emot den hädangugnes minne, varda på Frih. Berzelii enka, Elisabeth Poppius, un der hennes lifstid, öfverflyttad.
Frih. Hamilton, Hugo: Ehuru den motion, som nu blifvit uppläst, visserligen icke behöfver något understöd, då den talar för sig sjelf, ber jag likväl att få instämma i denna motion.
Det är det enda sätt, såsom motionären sjelf sagt, hvarpå R.
St. numera kunna uttrycka sin djupa smärta öfver bortgången af, jag vågar säga, den siste af de store män, som under detta århundrade hitintills utgjort fäderneslandets stolthet och äfven sitt deltagande i den förlust, den efterlefvandes enka gjort.
Tersmeden vid 1840 års riksdag på detta rum väckte fråga om ett årligt anslag till 172 Den 9 Augusti.
Frih. Berzelius, yrkade jag, att R.
St. genast mätte bestämma den andel deraf, som borde tillkomma hans hustru, i händelse hon skulle öfverlefva honom, men Statsötsk. gjorde invändningar deremot och af den saken blef intet.
Hade mitt förslag då gjort sig gällande, så hade den af Hr von Troil nu väckta motion varit öfverflödig.
Men då lion behöfves, kan jag icke underlåta att förnya den framställning, jag, för 8 år sedan i samma ämne, gjorde.
Föredrogos och godkändes Exped.Ulsk:s nedannämnde d. 5 dennes på bordet lagde förslag till §§ i riksdagsbeslutet: N:o 18, ang:de disposition af banko-vinsten; N:o 21, ang:de upphörande af utgifning från banken af åtskilliga skillingssedlar; N:o 22, ang:de åtgärder i händelse af privat-bankers upphörande; samt N:o 23, ang:de afskrifning af f. d. riksdiskont-verkets balancerade fordringar.
Föredrogs ånyo Allm. Besv.- o. Ekon.Utsbs utlåt.
N:o 116, i anledn. af återremiss utaf betänk.
Sedan, uppå förfrågan af Hr von Hartmansdorff, Aug., undert.
R id d. se k re te ra re upplyst, att prot.utdr. i ämnet ankommit, som utvisade att PresteSt., som bifallit betänk.
N:o 90, gillat Utsk:s i utlåt.
N:o 116 föreslagna förändrade redaclion, BorgareSt. åter, med läggande till handlingarne af betänk.
N:o 90 bifallit utlåt.
N:o 116, samt BondeSt. bifallit utlåt.
N:o 116, yttrade Hr von Hartmansdorff:
Jag hade visserligen ämnat göra anmärkmr mot detta betänk, i likhet med hvad som skedde, då frågan förra gången här förevar; men då irenne Stånd redan fattat beslut, vore sådant numera ändamålslöst. R. o. Ad. biföll Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:s ifrågavar. utlåt.
Lagerbjelke, Gust., och Hr Printzensköld, Carl, ånyo på bordet StatsUtsk:s d. 5 dennes bordlagda mern.
N:o 280, med förslag till stadgande i riksgälds-kont:s nya reglemte, ang:de åtskilliga vid föreg-.de riksdagar beviljade, men ännu icke verkställde utbetalningar.
Föredrogs StatsUtsk:s d. 5 dennes på bordet lagda mern.
N:o Den 9 Augusti. 173 293, med förslag till dea afdelning af riksg:s-kont:s reglemente, som handlar om styrelsen och betjeningen vid detta verk.
Jag anhåller att, likasom förut skett vid föredragning af andra afdelningar utaf reglementet för riksg:s-kont., ifrågavar:de betänk, måtte så föredragas Ståndet, alt endast §§:nes nummer uppnämnas, och uppläsning icke sker i annat fall än då någon ledamot anmäler sig lill erhållande af ordet för att framställa anmärkn:r. II r Gr. o. Landtm, hemställde om II. o. Ad. ansåge ifrågavaride förslag till en afdelning af riksg:s-kont:s reglemente höra föredragas på sätt Gr.
Ropades ja. lista till och med 21:sta §§ lemnades utan anmärkn.
Då härefter 22 § förekom lät Hr Gr. o. Landtm, uppläsa det i Utsk:s mern. med afseende på denna § gjorda tillstyrkande, och blef detsamma af R. o.
Ad. bifallet, samt lemnades jemväl sjelfva § utan anmärkn. 23:dje t. o. m. 29 §§ lemnades utan anmärkn.
Vidare förekom 30 §, och blef dervid det i Utsk:s mern. med afseende på denna § förekommande tillstyrkande uppläst samt af R. o. Ad. bifallet; hvarjemte sjelfva § lemnades ulan anmärkn. 31:sta t. o. m. 50 §§ lemnades utan anmärkn., men i fråga om 51 § yttrade sig Gr.
Nummern å den här åberopade § 188 är ett misstag och är hemlad från riksg:s-konls nu gällande reglemente, hvarföre jag anhåller om bifall å §, med uteslutande af dess nummer, som bör af Utsk. rättas.
Lagerbjelkes anmärkn., att man icke på förhand kan afgöra, huruvida den §, hvartill här hänvisas, kommer att erhålla nummerföljden 188, och jag tror derföre det vara lämpligast, att R. o. Ad. bifaller §:n med uteslutande af nummern, hvilken torde fä införas sedan §§:De blifvit upplästa.
Lagerbjelkes yttrande, att han icke kände, huruvida den ifrågavar:de nummerordningen skulle komma att antagas, ber jag alt få fästa Gr:ns uppmärksamhet derpå, att uti ett föreg:de betänk, är upplyst att, sedan reglementet blifvit af R.
St. gilladt, den nummerföljd icke kommer att iakttagas, uti hvilken § 188 i texten blifvit införd, och jag gillar derföre Gr:ns anmärkn.
Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. behagade bifalla den förevar:de 51 §, med förbehåll likväl, att, i afseende på den deri förekommande hänvisning till 188 §, Utsk. vid reglementets utfärdande borde iakttaga den rättelse, som i följd af §§:s förändrade nummerering kunde blifva nödig.
Ropades ja. 174 Den 9 Augusti. 52, 53 och 54 §§ lemnades utan anmärkn., men i fråga om 55 § yttrade sig Gr.
Nummern å den här citerade § öfverensstämmer fullkomligt med den af Utsk. nu begagnade nummerföljd, men sedan Hr von Troil upplyst, att denna nummerföljd är provisorisk och att den citerade §:n vid den definitiva nummereringen kan få ett annat nummer, torde samma förbehåll, som fäslades vid godkännandet af 51 §, böra äfven i afseende på den nu förevar:de 55 § äga rum.
Jag vill visserligen icke bestrida att ju äfven här Ståndet kan stanna i eli likartadt beslut som det, hvilket Ståndet förut fattat; men jag tror likväl att här icke någon våda kan uppstå deraf, att
Ståndet bifaller § sådan den år, emedan uti ingressen står: ”anser sig Utsk. böra erinra, att de, till betecknande af §§ i detta förslag begagnade ordningsnummer, komma att vid samma §§:rs intagande i reglementet förändras i öfverensstämmelse med den hela reglementet genomgående nummerföljd.
Och då faller det af sig sjelf, att Disk. måste lemna hänvisning till den nummer, §:n kommer att erhålla.
Sedan Hr von Troil uppläst hvad Utsk. i ingressen till förevande mern. yttrat, afstår jag från min gjor da anmärkn.
Uppå härefter framställd propos. biföll R. o. Ad. de §§ uti Utsk:s förslag till reglemente för riksg:s-kont., som blifvit lemnade utan anmärkn., samt ansågs Utsk:s mein., så vidt det icke redan utgjort föremål för beslut, ej erfordra annan åtgärd än att läggas till handlingarne.
Föredrogs och lades till handlingarne förstärkta StatsUtsk:s d. 5 dennes pä bordet lagda mern.
N:o 294, ang:de verkställd omröstning i anledn. af RiksStms olika beslut, ang:de grunderne och vilkoret! för tillverkning och försäljning af bränvin.
Vid föredragning af StatsUtsk:s d. 5 dennes på bordet lagda mern.
N:o 295, med förslag till åtskilliga §§ i det nya reglementet för riksg:s-kont., blef detta förslag af R. o. Ad. bifallet och lades förevaride mern. till handlingarne.
Föredrogs och bifölls StatsUtsk:s d. 5 dennes på bordet lagda mern.
N:o 296, med förslag till aflönings- och pensions-slater för riksg:s-kont.
Föredrogs Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskms d. 5 dennes på bordet lagda betänk.
N:o 28, i anledn. af väckt motion om ändring uti K. kammar-colhi cirkulärbref d. 4 October 1746 Den 9 Augusti. 175 och 18 Juni 1779, i fråga om skyldighet för den med underrätts utslag missnöjde, att lösa flere än ett diarii-bevis.
Den vid detta betänk, af Hr Berg von Linde fogade reservation upplästes, på begäran af Hr von Hartmansdorff, Au g., som derefter yttrade:
På grund af den nu upplästa reservationen anhåller jag, att
Ståndet måtte afslå detta betänk.
Jag tillstyrker så mycket heldre afslag å ifrågavar:de betänk., som den af Utsk. föreslagna åtgärd är helt och hållet öfverflödig.
K:s bef:de äga både rättighet och skyldighet, att, uppå uppbördsmäns begäran, hos vederbör:de öfverrätt erhålla upplysning, huruvida bölfällde personers derstädes anförda besvär blifvit afgjorda.
Uppå härefter framställd propos. blef Utsk:ns förevande betänk. af R. o. Ad. afslaget.
Föredrogos och lades till handlingarne Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskms d. 5 dennes på bordet lagde mern.:
N:o 29, i anledn. af äterremiss af betänk.
N:o 17, i fråga om prygelbestraffningens upphörande; och N:o 30, i anledning af äterremiss af betänk.
Föredrogs Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon.Utskms d. 5 dennes på bordet lagda betänk.
N:o 31, i anledning af väckt fråga om upphörande tills vidare af uppläsning från predikstolen af 1814 års sammandrag af författningar, eller ock om ett nytt revideradt sammandrag deraf.
Cederström, Jakob: Åtgärden är visserligen ganska oskyldig, men den medför ändock onödig tryckningskostnad, enär dylika anteckningar inom hvarje socken finnas, ty pastorsembetet inom hvarje socken upptecknar de kungörelser, hvilka skola uppläsas.
Jag anser den föreslagna åtgärden öfverflödig och anhåller om afslag å betänk.
Det förhåller sig visserligen så som Frih.
Cederström anfört i fråga om kungörelsers uppläsuing, men jag torde få erinra, att det icke finnes bestämdt, när denna uppläsning skall inställas.
Det synes mig emellertid orimligt, alt begära, det hvarje pastor skall så medfölja författningarna, att han har sig bekaut, när de icke vidare behöfva uppläsas, och denna pretention synes mig ännu orimligare, då embetet vid dödsfall eller ledigbeter förrättas af vikarier.
Det är således mycket skäl, att efter hvarje riksdag en revision företages af de författningar, hvilka skola uppläsas, och man erhåller derigenom en förteckning öfver de författningar, hvilka skola uppläsas.
En annan omständighet är, att de i 1814 års förteckning upptagne, och till uppläsning päbjudne författ - 176
Den 9 Augusti. ningar ännu icke blifvit uppläste, och hvaraf hehof numera icke heller är, enär en del utaf dessa författningar blifvit genom sednare utkomne förändrade och i dessa uttryckligen finnes sagdt, att de förra äro upphäfne.
Som jag redan nämnt, är det en för långt sträckt pretention att begära, det presterskapet skall hafva i minnet allt, hvad sora skall uppläsas, men obestridligt är det angeläget, att författningar, hvilka skola uppläsas, äfven blifva det.
Af dessa skäl tillstyrker jag antagande af Utsk:s förslag.
Jag anhåller att få instämma med Hr von Hohenhausen och tillägga, att, under den tid jag var stals-secreterare, utarbetades en sådan författningssamling, som den nu ifrågavaride.
Jag vet likväl icke hvarföre man fördröjt hennes utfärdande.
Säkert är emedlertid, att mänga nya författningar efter den tiden utkommit, utan att man synes hafva tänkt på den åtgärd, Hr von Hohenhausen här försvarat, och som innehålles uti sisla punkten af Utsk:s betänk., nemi. att efter hvarje riksdag uppgöra ett register öfver så beskaffade författningar, hvilka tillkommit.
Jag anser följaktligen den af Utsk. föreslagna åtgärden vara helsosam och anhåller, att
Ståndet måtte densamma bifalla. R. o. Ad. biföll förevaride betänk.
Nio 31.
Föredrogs, men lades, på begäran af Hr von Hartmansdorff, Aug., och Hr Printzensköld, Carl, ånyo på bordet Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskins d. 5 dennes bordlagda betänk.
Nio 32, i anledn. af väckte frågor, dels om bestämmande af hvad med ”matlag” bör förstås, dels ock om ändring uti K. kammar-collii kungörelse d. 20 Juli 1830, om sammanläggande af hemmansdelar under olika nummer i samma skifleslag.
Föredrogs och bifölls Lag- samt Allm. Besv.-o.
Ekon.Utskins d. 5 dennes på bordet lagda betänk.
Nio 33, i anledD. af särskilde motioner om förändrade bestämmelser, ronde anläggning eller ändring af mjöl- och sågqvarnar, med flere i sammanhang härmed väckte frågor.
Föredrogs och lades till handlingarne Lag-samt Allm. Besv.- o.
Ekon.Utskins d. 5 dennes på bordet lagda mern.
Nio 34, om sammanjemkning af RiksStins skiljaktiga beslut, i anledn. af Utskins betänk.
Föredrogs ett från Vällofl. BorgareSl. ankommet prol.utdr. af d. 5 dennes, innehållande inbjudning till R. o. Ad. samt PresteSt. att förena sig med BorgareSt. uti antagande af det uti sistnämnde Stånds prot.utdr.
Nio 318 förekommande tillägg vid 6:te punkten, näst efter litt.
C, ibland vilkoren för den föreslagna garantien, enl.
Nio 262, i anledn. af K.
Mis nåd. skrif - Den 9 Augusti. 177 skrifvelse, ang:de öfverste-löjtnanten Gr. A. E. von Rosens und. ansökning om understöd från Statens sida till anläggning af en jernväg emellan Örebro och Hults lastageplats vid Wenern.
Efter uppläsning af ofvannämnde prot.utdr. N:o 318, hvarenl. ifrågavande tillägg hade följande lydelse: ”dock att jernvägsbolaget ej får komma i åtnjutande af de i denna punkt under a) och b) uppräknade förmåner, förr än bolaget hos K.
M. styrkt, att aktier för ett belopp af minst 3,240,000 r:dr b:co blifvit tecknade, samt att deraf minst en åttondedel, eller 405,000 r:dr, är vorden inbetald;” yttrade sig Hr von Hohenhausen, Mich. Silv.:
Långt ifrån att vilja afstyrka antagandet af delta förslag skulle jag gerna se, att de förmåner, hvarom här är fråga att de icke skola få åtnjutas förr, än det inträffat, som här föreslås, jag hade önskat, säger jag, att dessa förmåner blifvit närmare bestämde; men dä sådant icke kan ske, är jag villig detta BorgareSl:s förslag att antaga, och hvilket jag alltså tillstyrker R. o. Ad.
Uppå härefter framställd propos. fann R. o. Ad. för godt att BorgareSt:s ifrågavar:de inbjudning antaga.
N:o 169, med anhållan alt R.
St. måtte i lagstiftningen för judarne i riket få deltaga; N:o 170, ang:de K. M:s nåd. propos., i fråga om skogsplanterings-kassans inkomster och utgifter samt härads-allmännin* garne i riket; N:o 171, rör:de de vid innevar:de riksdag för tillfälliga statsbehof anvisade anslag; och N:o 172, ang:de erforderliga förbättringar af hospitals-väsendet i riket.
Anmäldes och lades på bordet följande från Utsk:n inkomne utlåt., betänk:n och mern., nemi. från Stats- samt Allm. Besv.- och Ekonomi-Utskotten:
N:o 63, i anledn. af återremiss å Utskms betänk.
N:o 22, ang:de väckt fråga om den utsockne frälsehemmanen i Halland åliggande roterings-skyldighet.
Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:n: N:o 35, i anledn. af väckte frågor om upphäfvande af eller ändringar och tillägg uti de ang:de fattigvården i riket gällande bestämmelser; N:o 36, i anledn. af återremiss utaf och anmärkmr vid vissa punkter af sammansatte Utskms betänk, N;o 19, öfver väckte frå8 H, 12 178 Den 9 Augusti. gor om ändring uti nu gällande bestämmelser, rör:de stämpelskyldigheten ; samt N:o 37, i anledn. af erhållen återremiss af Utsk:ns betänk.
N:o 27, i fråga om ändringar uti nu gällande exped.taxa.
Justerades 2me Ad. väckte och till vederbörliga Utsk. remitterade motioner.
Upplästes och lades till handlingarne från de öfrige RiksSt:n ankomne prot.utdr., nemi. från Preste- och BorgareSt:n af d. 25, 26, 29 och 31 sistl.
Juli samt d. 1, 2, 3 och 5 dennes, och ifrån BondeSt. af d. 26, 29 och och 31 sistl.
Juli samt d. 2, 3 och 5 dennes.
Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf att jemte del Hr Montgommerie, Rob. Nils Germ., afsagt sig sin plats i Riddarh.Utsk., Gr. von Stedingk, Ludv. Ernst, och Frih. Toll, Gust., som voro ledamöter af samma Utsk., hvardera erhållit 3:ne veckors ledighet, i anledn. hvaraf Hr Landtm, anmodade Hrr Electorei: att utse en ledamot i Riddarh.Utsk. efter Hr Montgommerie samt 2:ne ledamöter i samma Utsk. under den Gr. von Stedingk och Frih.
Toll beviljade ledighetstid. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. ^ till 1 e. m.
Thorsdagen den 10 Augusti 1848.
Justerades 9 prot.utdr. för gårdagens plenum samt pleniprot. för d. 3 sistl.
Öppnades Hrr Electorers listor vid val af nya ledamöter i Stats-, Be villaBanko- och Riddarh.Utsk:n; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde i Stats-Utskottet: efter N:o 1939.
Hr Silfverstolpe, David Ludvig: N:o 2231.
Deli 10 Augusti. 179 Bevill n. -Utskottet: efter N:o 189.
Funek, Fredrik Alexander: N:o 491.
Hr Kalmberg, Adam Erik. Banko-Utskottet: efter N:o 1.
Oxenstjerna, Carl Gabriel: N:o 1306.
Hr Söderhjelm, Guslaf August.
Riddar hus-Utskottet: efter N:o 1960.A.
Hr Monlgommerie, Robert Nils Germund: N:o 29.
Gr. Bjelke, Axel.
Hrr Electorers listor vid val af ledamöter all, i permitterades ställe, ingå i Stats-, Banko- och Riddarh.- Utsk:n; och hade dertill blifvit utsedde i Stats-Utskottet: att inträda under ordinarie ledamoten N:o 2147.
Åkerhjelm, Carl Axel, beviljad 3:ne veckors ledighet: N:o 1721.
Hr Ingelotz, fullm.
Adelsvärd, Erik Aug.
Adolf.
Banko-Utskottet: att inträda under ordinarie ledamoten N:o 1055.
Hr Bråkenhjelm, Pehr Reinhold, beviljad 3:ne veckors ledighet från d. 31 sisth Juli: N:o 2182.
Riddar hus-Utskoltet: att inträda under ordinarie ledamölerne N:o 117.
Gr. von Stedingk, Ludvig Ernst, och N:o 314.
Toll, Gustaf, beviljad 3:ne veckors ledighet: N:o 367.
Hr Wästfelt, Otto Willt., och — 2022.
Hr von Axelson, Carl.
Upplästes ett af Gr. Posse, Erik, inlemnadt sålydande mera.:
Härmed får jag ödmjukast anhålla alt varda endtledigad från att vara ledamot i H. Riddarh.Utsk., hvilken befattning jag, i anseende till afresa från hufvudsladen, är förhindrad att utöfva; dock torde det ntig förunnas att bibehålla min riksdagsmanna-rält. R. o. Ad. lemnade härtill sitt samtycke; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, anmodade Hrr Electorer att utse en ledamot i Riddarh.
Utsk. efter Gr.
Föredrogs ånyo StatsUtsk:s d. 5 och 9 dennes på bordet lagda mern.
N:o 280, med förslag lill stadganden i riksg:s-kont:s nya reglemente, ang:de åtskilliga vid föreg:de riksdagar beviljade, men ännu icke verkställde utbetalningar. 12 * 180 Den 10 A ugusti.
Jag hemställer vördsammast alt detta betänk, måtte föredragas på sätt förut skett i dylika fall, nemi. så alt §§:ne blon uppnämnas och först då uppläsas, när någon anmäler sig deremot vilja göra anmärkn:r.
Hr Gr. o. Landtm, yltrade, att Utsk:s mern. med afseende å 66 §:n innehöll en särskild hemställan, hvilken syntes böra jemte denna § uppläsas, ehvad någon anmälde sig att deremot göra anmärkn. eller icke, samt hemställde om R. o. Ad. i öfrigt bifölle det af Gr.
Lagerbjelke föreslagna föredragningssätt.
Då härefter 51 t. o. m. 64 §§:ne uppnämndes, förekom icke någon anmärkn., men i fråga om 65 §:n, yttrade sig Gr.
Uti det 1 mom. af 65 § står, att direktm skall till ”riksg:s-kont. årligen erlägga åtta proc. å hela beloppet, hvarigenom länet kommer att anses så till kapital, som efter två för hundrade beräknad ränta fullt inbetaldt” etc.
Men genom något misstag, förmodligen genom tryckfel, har allt stadgande, huru länge denna inbetalning skall ske, blifvit uteslutet eller uteglömdt.
Nämnde inbetalning skall ske i 14£ år, hvarom yttrande nödvändigt bör i reglementet införas; ty om så icke sker kan man icke veta om lånet skall anses betaldt genom första inbetalningen, eller om dermed skall fortfaras i tidernes längd.
Jag får derföre anhålla om återremiss.
Jag instämmer uti den anmärkn.
Lagerbjelke gjort emot 1 mom. af65§:n.
Den brist som der förefinnes, har troligen uppkommit af förbiseende vid utskriften.
Jag hade annoterat den anmärkte felaktigheten och ämnat göra anmärkn. deremot innan jag deruti blef förekommen af den välde ledamoten.
Afven jag erkänner riktigheten af den utaf Gr.
Lagerbjelke gjorda anmärkn., men anhåller dock att få till honom hemställa, huruvida den af honom gjorda beräkning af 144 år, efter hvilken tids förlopp lånet skulle vara betaldt, kan vara så riktig och säker.
Det är visserligen möjligt att det så förhåller sig dermed; jag har icke sjelf gjort någon beräkning deraf; men det förefaller mig likväl besynnerligt nog örn med den förändring, som vid hvarje års slut uppslår, liqviderne skola blifva så jemna, att lånet är inbetaldt precist efter 14j års förlopp.
Jag hemställer om det icke vore lämpligt att åtnöja sig med de ord, som finnas införde i Ulsk:s förslag, eller ”intilldess länet blifvit till fullo inbetaldt.” Gr.
Jag får meddela den siste värde talaren den upplysning alt formuläret för direktris af K.
M. gillade skuldförbindelse, innehåller att åtta proc. af hela den beviljade lånesumman skall efter 5 frihetsår, erläggas under 14| års tid, efter fullgörandet hvaraf länet, sä till kapital som ränta, anses Den 10 Augusti. 181 inbetaldt.
Samma föreskrift och tidsbestämmelse återfinnes också i riksg:s-kont:s nu gällande reglemente.
Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att ban, då de gjorde anmärkn:ne endast afsäg 1 mora. af 66 §:n finge hemställa om R. o. Ad. ansåge dem föranleda till sagde mom:s återremitterande.
Härefter upplästes och bifölls 66 §:n jemte den med afseende å denna § uti Utsk:s mern. gjorda hemställan.
Då ml 67 §:n förekom, anmälde sig och yttrade Gr.
Det här uppgifna priset af två r:dr kan naturligtvis icke gälla om de tre hundra exemplaren, utan genom tryckfel eller annan uraktlåtenhet har väl orden: ”för hvarje exemplar,” hvilka borde stå efter orden ”två riksdaler” kommit alt bortfalla.
Jag får derföre vördsammast anhålla om ålerremiss af denna §.
Jag förenar mig så mycket heldre med Gr.
Lagerbjelke i hans begäran om återemiss, som denna § bör vara uppgjord i öfverensstämmelse med 86 §:n uti nu gällande reglemente för riksg:s-kont., der det verkligen står: ”varande kostnaden för hvart och ett af dessa exemplar beräknad att årligen utgöra omkring två r:dr.” R. o.
Ad. ansåg de mot denna § gjorda anmärkn:r föranleda till densammas återremitterande. 68 § lemnades utan anmärkn.
Uppå härefter framställd propos. beslöt R. o. Ad., att i de delar, som icke redan utgjort föremål för Ståndets beslut, bifalla de föreslagna §§:ne, samt lägga förevande mern. till handlingarne.
Föredrogs ånyo Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskms d. 5 och 9 dennes på bordet lagda betänk.
N:o 32, i anleda, af väckte frågor, dels om bestämmande af hvad med ”matlag” bör förstås, dels ock om ändring uti K. kammar-collegii kungörelse d. 20 Juli 1830, om sammanläggande af hemmansdelar under olika nummer i samma skifleslag.
Hr von Hartmansdorff, Aug.; Under den tid, då liemmansklyfningen var mindre långt utsträckt än nu, kunde skatters utgörande efter matlag möjligen vara användbart.
Men för närvaride medför detta beskallningssätt stora svårigheter vid tillämpningen.
Också hafva vissa utskylder, som förut erlagts efter matlag eller rök, numera blifvit afskaffade.
Men ännu återstår en mängd afgifter och bidrag, särdeles i komraunalväg och till ecclesiastika tjenstemäns aflöning, hvilka, äfvensom i stadgan om fattigvården, fordra att begreppet af matlag eller rök närmare bestämmas.
Utsk:n hafva i dessa afseenden väl gjort ett förslag; men såsom Ståndets ledamöter vid betänkts uppläsning tor - 182 l)en 10 Augusti. de hafva funnit, är fördelningen alltför inskränkt.
Skall raan i det afseendet begära en rättelse i nu gällande stadganden — hvilken efter min tanka är nödig — så bör raan söka få förklaringen eller förändringen så fullständig sorn möjligt och icke blott lappa på hvad som redan förut är brokigt nog.