Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ost sött uppmuntra, underhälla och bedrifwa älstililge Näringar ä andras bekostnad och deribland i synnerhet Bergwerks, röresten genom de!S uteflutande rättigheter, dels uppoffringar frän Sta - Den ro Januari». 491 Statens sida, hwilka icke blifwit eller kunnat blifwa erfatke, och utan att pä murdsta sätt y:ka ett längre bidehällande häraf; tror jag dock alt man med mycken bade warsamhet och ömtäiighet dör företaga de förändringar man finner nödiga och nyttiga, stundom h-as.oa de anstalter man widen» glt, utan att ästabkomma den werkan man ä yf» tak, likwäl medfört wista förmäner r annat afseende än det man fökt, stundom hofwa de uppsffcm» gar man gjort, uran akt ersättas pä der lätt man föreställt sig, likwä! icke warit alldeles förspnde, ofta hofwa be mitztag och körluster man gjo-k !st wäi warit en wäg till upplysning och wish t, nästan alltid halma de försäkringar man gifakt, gru! dlagt och uppehällit beständec för ett mindre eller större antal af Förläder eiler Samtida Kan» ste bör man icke hastigt l.mna ur sigte de fördelar man tillsälliatwis wun-nt, förrän man km !ä:ta nägot fullt woij rarande eller bättre i deras sta le; säkerligen bör man icke upvhäiwa försäkringars helgd, utan ett billigt afseende pä det kanste icke vrättmätiga lidande som ställe öfwergä en större eller mindre Clast af Medborgare, loin pä goda stäl trott sig äga en säker grund för arten af ben ställning de i samhället innehafwa.
Det ar i anledning fä wäl häraf, som de flera yttrade grundfattser jog uii Höglofl. wstottets Betänkande angäende Sola Silfwer - Werk funnit; men hwilka jag kill en del l sjelfwa första» get dock icke anser wara följde; som jag utbeder mig fä framställa till Dt. upplysta pröfning gägra anmärkningar:
Jag finner såsom grunder kill de förändringar man förcflagil, att de först dör nfgöras huru wi - 4yr Den ro 'Jättuarii. wida Staken kan ärerkomma i Ltnjutandet ak hetz gjorde Förläningar uran att bryra emot dch rn^ängne förbindelser, jag finner akt den f-ägan hör först afgöras, huru cn förändring enl,q med Statens fördelar och utan rubbning as Enskildres wälfärd, mä kuana utföras och jag finner ändteligen äfwcn anfört att, säom en följd lika myc, ket of fakcnS natur >om af billighetens föreskrifter, Waad bör göras emelian de Förläningar, hwilka genom sättet af deras öiwerlälande och besittning kunna anses som Bergslags-Jnt r fimttrnes Egendom och de ofgifter eller vnera, hwilka af andra Medborgare utgöras och luvars öfwerlatande der» före kan anses som en minskning af Statens inkomster.
Nu med fukt bisak! til! dlsta grunder g3r jag akt d.iS i öfiyerensst-immelse dermed, dels ock l anledning af egne fiammonlör anförde reflexioner till att granska jjeifwn dek fy-siw som Högloft.
Uifkottcls afdelning gifivit tlg en förändrad regtering ai Sala Sllfwer-Werk och Bergslag.
Utskottet har söreftagit. liv Att dä Grufman icke kan ge en afkastning swwande mot kostnaden, bör den ej längre för Smtens rakning dnfwgs uran öiwerlemnas M Bergslagö-Jm.mtzenttrnes wärd och disposition.
Jaa förställer mig, lika som Utskottets afdelning, vmöj gheten deraf att Grrttwan kon drilwas med winst för Staten, jag tror ock att den möjligen skull- kunna öfwerlemnas tili Bergslags» Jnter.HmrerneS disposition, men jag tror tillika
Att det förra bör kodeligen wara bcnust 06) att tzrk fednsre bör ike under witza föreskrifter^
Uran att Dm lo Januarik.
49z ott söka förringa wärd t ever säkerbeten af den kännedom man tror fia om Sala Grukwa förwärswcd, dels genom Embetsmäns pä stället dels genom särffildte LvmmchronerS u; dersöknmgar, tror jag likwäl att ett hastigt ös,oer!emnande af Grufman till Jnteusientecues irra disposition stut» te kunna medföra wädlrga rögder, i den händelse art man ännu ej nog fullständigt och lakett undersökt Gruswans werkeliga tillständ.
Jag tror ott den förmodan man med bästa anledning hyser der, om att desi framtida brytande ef kommer att löna mödan, bör ölwergä till all den wisioet som en xä säkra wettnskapliga Bergsmanna undersökningar grundad ö nertygelse kan medföra, innan Grufr wan ödelägges eller, som jag af flera anledningar anser för nära detsamma, öfmerlemnos pä föreslaget sätt till Jnteresienkttne.
J..g hor hört af dem som tror sig känna Grusmon dtt pästäende bade göras och bestridas, akt ännu inrom en korrt nd en större tillwerkning af Sil wer skulle kunna ffe bäde of den Malm tom de till GrufwanS beständ kemnade Pelare och Bergfästen, samt andra ännu onyttjade ställen hysa.
Jag tror att medan de förra göra en noggrann undersökning möjlig, den samma bör af wära kunnigaste BergSmän werkställas; man har Plt att ödelagdt Grufwor äler upptagne gistvik en längre kld sörmänltg ask. sining, och jag önskar att dr underrättelser wi öswerlerm a ät elrermerlden sAsom grunden för wart fattade b-slut lill ödeläggande of denna uräloriga och l flera hänseenden högst märkwärdiga Grufva mä lika n-ycket wilt» na om wära insigter i Bergsmanna ^konsten, som säkert dibehälla den öfwrrtygelje, gtt hon ej bör äter upptagas - 494 Deri ro Januant Jag är ej uran anledning att tro ket bäde fjelsws tillwerkmnoS-procchen, och vecvnomiffa driften derwld möjeiigxn ännu kunna winna förbättring och jag tror att en undcrjökning älwen i dessa hänleenden bvrdc föreqä, tzwars resultat, om de blefwo lyckliga, lunde tjena till råd, upplys, ning och handlcd isttg fastän icke kil! abjolura ?öressntter för Jntiicheukernes tillwerkuings - och hushälls- methoda.
Sedan detta hunnit föregä och jag anser::ödwändtgt akt ste fuan, blir rätta tiden, om sä pröfwaS nyktigt okt återkalla de gifna För-ämng^r, som med Grunde-driiten förenade medlöra en kunga lör andra Medborgare och göra en mwffaing af Statens nlldörstZa inkomster.
Nu kan ock Grufman Uwerlemnas tili Jntretzenkerncs dkötwiuion, hvisten dock icke bör ra alldeles bestrad frän den tiistyn som werenstop, ligen fstk-r fia åtminstone wtd sjeiswa Gruchrytningen ända k>ll den lid dä han stuiie komma att upphöra.
Betänkandet innehäller: 2:0
A-k dä Kronan icke mera älägaer Bergslaget Grulwe-driften säsom naaon skyldighet, alster sta Kronan icke heller böra för de stamma göra lipp ffstngar, utan atertaaer de för Grufwans bearbetande och konstdnggn-derneS underhäll borrtarrenderade Hemmans, Räntor i de Sex Nedre - Goeknarne och Grukwe - DrästgS hielpen i alla Tolf till Sala Fögderi hörande Socknar.
Detta anser jag alldeles rigkigt med endast -et tillägg att sädanr icke gär i werkställighet, förr Den ro Januarn.
495 förr än hwad jag i uästföregärnde Moment an förd! blisidit fullbordat. z:s Att om Sala Bergslags Jnterctzmter finna sin fördel uti, att i iner eller mindre morr driswa Gruf - arbetet, och lä länge de derföre till Staten erlägga de 200 Marker Silfwer lvm hittills utgjort Kronans winst of detta Weck, stall denna afgilt anses swarande emot räntan af Grufwe--Jorden somt den till Staden donerade Arons , tirads - och Bergsmans - Jorden och Staden densamma med alla hittills ägande frisch rättigheter oqwald behälla och besitta.
Att ail denna Jord, stall t allt fall till desi närwarande ägare under full ägande rätt lil! ewärdelig ud upplätas och ölwerlemnas; men att derest Grufarbete! helt och hällit upphör och Kronan blir t mistning of desi ofwannämnde ärliga inkomst af 200 Marker Silfwer, stoll denna ifrän de med Gruf-alberet älföijonde onera säledes bestiade jorden, ffattläggas lill en emot detzr fednare prästanda swarande afgift, dä, enligt 24 § af Sala Stads Priwileqier af den^,24 April .1624 hwarje Tomt för detz tilldella Aker och Äng, undantagande endast Trädet och Sep Lotz Äng, stulle hälla Folk och Häftar för Gcmwe-driflen lamt detzutom betala 2:ne
Lod godt fint Silfwer, halftannät till Kronan och ett halst tili Staden,^ mea denna senare afgift i följe af de är 1667 förlänte Bergstads fribeierne kommit att upphöra, syneS Stats - Utskottet att wid Gruswans nedläggande statrläggningen i förhållande till ofwannämnde afgift och skyldigheter bör beräknas.
Alt detta öfw-rersftämmer med de för Betänkandet anförde stät ullstär jag wig icke kunna fin - 496
Den iv Jantrauk. finna. Zag inser pä goda grunder, att den ifrägas ivarande jord mä iörblrfwa, liksom den redan en längre lid warit, Intressenternas Egendom: men jag tror art den icke bör Llifwa det pä annat sätt, det är med lynare wEor, än den warit det hittills: der will säga arr inga högre utstylder böra Sifv ju henne än dem jom dest besittning hitkils medfördr; har hon icke m-d nägra förut warit belasta d bör hon icke helier nu nägra äläggaö, har hon ägt Hägra, kan jättet förändras, men ej beloppet förökaö annorledes ä-i genom det som af den bliswande extra Bewillnwgcn uppkommer och med det förenämnde icke äger gemenff. p.
Det ankomm-r således pä akt bestämma hwari denna jords rusty-der destä vcb al Blänkandet finner jig! att allt fidm är 166^, dä Sala Stod f runnades summa friheter med F-HMn^ har icke annat af henne bkjswit »'gjort än körslor som för G'u^wan want : ödwändige- Jorden är med detzcr och inga andra förbindelser donerad Staden.
Det är järdes endast en emot nämde skyldighet swarande stutt som nu med strängaste rältwija man elter min tanka skulle kunna älägga jorden, enär Grufwe driften upphör.
De 2Oo Marker Silfwer, hwilka ärligen bliftvit tils Kronnan erlagde, kunno alldeles icke anses för annat än en af sjelswa Sufwerkillwerkmngen utgäende algitt; och jom denna t llwerkning äter i olik annat utom wista körstor wid Grufman warit en möjli, 'htt och en fw,d endast cf de jörmäner som Bergslaget ätnirntt, af n Socknars Hemmans
Räntor emot en vb rydlisi ersäiining, a» 12 Sockna? sä kallad Grufwedrängs hjejp, af löner för Emdttö- och Tjenstemän - Den 10 Ianuarki.
497 män m° m. sä tror Jag tydligt böra sölja akt ingen stags afgift lo<r, pa nögok fäkt skulle härleda sig frän
Ven sörenämde eller lwara deremot/ kan den Staden tillhöriga jord äläggas.
Akt äter som Utskottets Betänkande innehåller sZsom en afgift swarande emot 200 Marker Tionde Silfwer upplifwa d-n skatt gf ;lodi Siljwer till Kronan för hwart Tunneland som ärligen besäs / kan 'jag icke annat än finna emot rättwisaa stridigt.
Jag kan som sagt ar or öjllgen af nägot gilltigt stäi anse denna jord förenad med eller egenieligen tillhörig stelfwa Gcusbrisleii / allt strän är 1667 Vä Staden erhöll Berg senheten. samt alldeles lostades f än alla andra älrgaandrn af stestrra jorden än nägra körslor-
Den stalt som dittills ätlv jdt jorden förswann men en annan som äswen frammansörnämdt är, har uppkommit afsjchwa lillwerkningen i förhållande till dest ärliga belopp.
— Denna Stadsjord är således all anie i sull likhet med den wan« ligen andra Släder donerade jord/ om hwars nya taxering ingen fräga uppstått; de Städer som äga jord af den beskaffenhet akt hon är utan nägon skags statk innkhafwa och böra innehaswa henne sädan ännu; de äter som äga. en med någon skatt belastad innehaswa och böra lnnehafwa henne utan all förändring; ätminstone allt detta intill dr§ alt ändring i laglig wäg och form stedt.
Om säledeS Sala Stads jord icke ägt nägon synnerlig last lör Grusdristens skull, mäst; den ock genom Grufkrlstens upphörande icke kunna winna nägon svnnerlig förmän; och sä framt den upphörande Gtuftrifken Ridd sch?ld. Prse 5 B.
Drtt 5?
L 498 Den is Januarri. icke lemnar nägon förmän, mäste ock icke någon afgift för de§ ffull med stät kunna äläagas.
Det är likwal alltid emot älnjutandek af förmäner som man anses ffyvdig akt utgöra algister, ifrån hwilken allmänt godkända sanning jag wägar göra mig förwiösad alt
Tit icke i anseende till Sala jord stola wilja göra ett undantag.
Dä det twärlom skulle hända alt genom Grufdriftens upphörande Staden kommer att lida en förlust, männe dek ej kunde anses med räktwlfa eller ätminstone med billighet öswerenöstämmande att derföre lemnades ersättning?
Om t. ex. hwar och en jord ägare af hel Lott ägt 20 R.dr ärlig utdelning as Silfwertillwerkningens winst, ehuru uppkommen genom Statens uppoffringar för Silfwer, lillwerkningen: om samma Jordägare, i hopp eller witzhet om fortsättandet af Statens försäkringar, köpt eller annars lagligen förwärst Jorden, genom Gruf - driftens upphörande, räkar i mistning af nämnde inkomst, skulle det kunna anses öfwerensstämmande med eller stridande emot rätlwisa, jag sätter icke billigheten i fräga, att lemna nägon ersättning.
Jag undgär att upplösa fragcm och ingä t pröfning deraf; men jag beklagar endast i förbigående att icke rättwisans fordringar kunna här möta billighetens önskningar, och jag har framställt denna sräga endast dels för att bestämma hwor jag tror gränsen böra utmärkas emellan Statens kraf och Enskiidtes rättigheter, dels ock att wisa huru, dä Gruiwcns ödeläggande i alla fall genom äterkallander lill Staten as oförsigtigt meddelte uppoffringar, som allena gjort GrufwanS bearbetande möjligt, nu kommer att medföra en inkomst ät Staten cf det som hittills längre utgjort en laglig behällning för Enskildte, det Slören ock Den lo Januarii 499 bör anse för en lycklig tillfridsställelse akt icke ägg skäl eller anledning, att öka denne sina idoge Medborgare tillfälligt lidna förlust med en m>, igenom skattläggning a den Jord som genom Donation bllfwit samma Medborgares Egendom Med Ukssotteks afdelning finner jig: 4:0 Att den Stads- och Grus-Jorden 3Mjande Skog bör refwas, emellan Inttessenterne proportionaliter delas; men tror att odlinge r bör ankomma pä Jordägarenasegil godlfi mande liksom det otrvrfwelaktigl n»d alla andra Egendomar blir ägarens vgwalda rätt. 5 0
Alt sä länge som Silfwer« G-ufwan af Bergslaget arbetas och Kronan derföre ätnjuter den utsatta Räntan, stola de Bergslaget anst^gne Recognitions Allmänningar med samma rätt och friheter som hittills as Bergslaget begagnas i anseende till den alla ädlare Werk förunke frihet för Recognikions-afgift, men akt derest Grufman helt och hällit nedlägges, stola desse Allmänningar lill Hemmantal indelas och till Skatteköp upplälas.
Hwad detta ongär will jag »val annu mrdgifwa att de till Silfwer-Werket anflagne Recognitions» Skogar ma derwid bidehöllas; men i all sin widd allenast sä länge som Kronan muter af Silfwer - tillwerkningen 200 Marker Silfwer, hwaremot Recognitions' rättigheten bör aftaga t samma sörhällande som Sllswerstatten minstas. 6:0
Att om Bergslaget finner sig i ständ att i Jern-Werks anläggning tnqä stall anhällan derom wara Bergslaget osörwägradk; sä mycket - 5V2 Den rv Janusrsi. ket som af os»v»nnämnde slcecognikions Alstnänrnn. rar sär Brukens behof ersordros de samma o» wager'gen ansins/ sä länge arver t i SliswerGosman stulle fortfara och Kronan deras erhälla sina 200 Marker Eillwer, stall vckiä för Jernlill, verkningen endast erkrl Hammarsta!! och Tack» jerns bläsai- gen wara iftän Tiondewfgstt befriad.
Men ssull- Gttiswon helt och hållet nedläMaS och Kronan icke erhålla sin örliaa inkomst as 200 Marker lödig Silfwer, stall, för det Smide
Bergslaget begagnar samma asgifcec erlaagas som för gamla Jern- Werk al samma egenstap, c6) som äro i ätnjutandet as enahanda förmäner."
Det'a anstr jag böra antingen alldeles isrän Betänkandet ukgä eller ock »ned lä vid endast böra nämnas att dwad den Jern - W-rks anlaLgr-ing angar ffm Bergs ags-Jntercsieiikerne begärt, rnä lädank i underdånighet ö »verlemnas
Konitngen att l stöd af de u;r detta amne gällande Försatte ningar räta »vidtaga hivad nyttigast wara kan.
Ira 0 ser den tid wara längt tillbaka dä Järnbruks-»öresten genom uppoffringar as Staren dör upomuntraS, jag tror alt hwart och ert Jernbruk som icke kan grundas pä antingen ägande rätt eller en st» handr! l anseende till erhällandet os stna sör, ödenheter, nu mera döc äterhällas, och akt således icke »vidare nagra as Kronans Skogar bär till heras bedriswande öswerlätasMen om T>t. i ö lverensstämmcise mrd det as Tit- gisna och as Riksens Ständer gillade Försteg angående Recognttions» Skvgarne ffulle killstocka akt S«>a Bcrgslugs - Jnlentzenter singe af bn» till Silfwer- Weckel anstagne Skog till Sckat» te lofg l likhet med andra Bruksägare sorn inne - Den ro Januarrt. 501 haswa Recoanmons-Skog sä mycketsom erfordrades tlO den Jern - lrliwerkning, hwitken framdeles bew! jas kunde; sä tror jag alt
Dt, ock gätt In», treffncerna sä lä na k till mötes som ett fullt as seende sä wäl pä Skattg rätt, som BergslagsJ-äeresienternas billiga önskningar fordra.
7 0 Att för att lemna Sala Bergslag möjligheten att samla lilloängar kill sädane Wcrks anläggning 06) för att i allt foll lemna benna Bergslag nogm ersättning samt tillfälle att bereda sig till den förestående förändringen, tillstyrker
Ut» sköttel ctt Riksens Ständer, dä möjligheten af en sadan anläggning är obestämd och förlusten derföre kan blstwa för Bergslagen sä mycket mera känbar, mätte läka Sala Bergslag fa behälla alla sina nu ägande sörmäner och rättigheter under en tid af s är eller till nästa Lagtima Riksdag, efter hwars förlopp Kronan först kommer i äknjutandel af de nämnde Hemmans - Räntorne och Gruswe - Drängs hjelper», hwilka således med är 1815 komma alt till Stats-Wcrket inga.
I anseende till detta får jag ödmjukast åberopa mitt yttrande öfwer t.sta Momentet med tillägg alt det mä efter ben werkställde noggranna undersökningen dero as Konungen eller Konung och Ständer gemensamt att utfästa tid, hwilken bock jag önskar mä bli dcn möjliga kortaste som vmständigheterne kunna medgifwa.
Den bör enligt min kanka bestämmas genom ett sammansatt afseende pä Statens rättighet till äterkallandet af betz uppoffringar och deras möjliga bestånd fom dem ätnjutit.
Det är längt strän nug att misstänka > Jntreffnterne för egennyttig behandling emot stäter of sitt Silfwerdruks drift, mea jog ser ej hwar» fö - 502 Den ro Iamrarlk. före en längre elier kortare tid än den som werkeligen behöfs stall utsättas.
Den af 5 är kan wara för täng den kan ock wara lör korrt.
Jag tror ej möjelrgit för Dt. att nu bestämma någon.
Den i min tanka nödwändiga undersökningen bör föregä och pä den samma besiutel häruti grundas.
8:0 till denna tid förbliswer sä wäl hwad Kronan hittills ägande Inkomster som hwad utgifterne för aflöningen af Gmfwans tjensteman ongär wid det som hittills warit brukeligt, endast med det fördehäll, att inga nya tjenstemän nitlättas och akt de närwaraude sig icke med Grufwe-vrisren widare befatta, än lä wida BergslagsJntrctzenkerne det ästunda.
Detta tror mg helt och hälllt böra utgå.
Jag kan aldrig föreställa mig att en sä sammansatt procetz, en sä kinkig Grufdrytnwg m. m. kunna werkställas af Intressenterna sjelfwa, alldeles pä egen hand.
Jag anser nödwändigt att sä länge Gkufwan brytes, någon tillsyn af kunnige Bergsmän deröswer hålles men om ben kan bcfvrjas af färre än de nu warande, lemnar jag derhän-
Delta anser jag äfwen böra undersökas af den söresiagne Com-teen.
Dessutom finner jaa för min del icke lämpeligk och gagnande att de t>cnstemän som nu pä det Allmännas wägnar ägt lillya öfwer och befattning med Werket stola framdeles bero af priivata ägarcna. y:o Att hwad angar, sä wäl framtida Regleringen af betz?, tj nst- mäns Löner, dä be wid Hemmansräntornes äter ägande stola pä Allmänna Indragnings' eller Peastoris-Staten uppföras, som be mera »kloiilerade stadganden hwilka i händelse af en Jern - Den is Januam. 50; Jernwerks-anläggning erfordras, Riksens Ständer mätte hos Konungen anhälla det Hans
Maj t, med afseende pä de förändringar sig företeende omständigheter kunna erfordra, täckes taga tili grund för sina Förordnanden i detta ämne de uti 1804 ärS Commissions Betänkande uppgifne förslag och omständigheter.
Om den af mig söreflrane riva undersökningen bifalles lärer detta Moment ukgä alldeles.
Jag tror en av undersökning i synnerhet nödwänVig j anseende till sjelswa Grufman och en förbättrad tillwerknings, protest om Grufman ej befinnrs sadan, att hon bör strax ödeläggas-, 10:0
Att sä länge Silfwer-Grufwe driften forrfar, eller derest en Jern - Werks anläggning ägt rum, Kyllinge Säg- och Möl-Qwarnar stola af Bergslags-Jnlretzenterne allt framgent som hittills under ewärdellg nyttjande rätt begagnas, och Räntan, till understöd lör olycklige eller förlamade och vrklöse Grus-Arbetare anwändaS; men ort deräst Grufwe-Arbetet helt och hällit kommer att upphöra, utan att nägon annan Smides- eller JernwerkS anläggning ägt rum, stall räntan af Kyllinge Mjöl - Qwarn owägerligen till StaiöWerket ater indragas.
Kyllinge Miölqwarn bör mål bibehällas för de nu rvaraude eller för de wid Gruvmans ödeläggande ännu lrfrvande olycklige, förlamade och orklösa Grus-arbetares understöd; men i män som de sedermera asgä bör ben glina Räntan indragas och Qwarnen stutellgen, antingen Jern-Werks anläggning ster eller icke, ätergä till Kronan; sä framt der lcke kunde förefläs, att Bergslags - Intres - 504 Den ro Ianuarlk. treh-nterne finae den samma sig af Kronan tillhandla, antingen genom ordentligt Skatte-köp «l, Icr och förbehållen options-rätt wid anställd öppen Auction L. ^oibotk. iströ den ii Januarii uti Borgare - Ståndets Plenum uppläst och Författaren Mänt, alt häraf lemna de öfrige Rejpecnve Ctänven del. bl. keterton. Wvrdsamt Memorial!
Ve wänga indragnings, projecter , hwilka under närwarande Riks - Möte bufwit kill Riksens Högloft Sländers pröfning öfwerlemnade, finnes, mä hända, icke nägot, som till sin grund och sine päiöljder, är af mer granlaga beskaffenhet än den nu af Riksens Ständers Stöts» Utskott upptagne fräga, om en. ladan förändring i Sala Silfwer - Werks närwarande försättning hwarigenom Kronan kunde komma i tillfälle akt äterfä ds af framfarne Konungar Silfwer - Wer, ket förlänte Hemmans - Nanior; och dä pä det bcsiut Riksens Högloft.
Ständer uti berörde ämne täckas rvidtaga i wäsentelig matto beror deri Allmänhets rvälfärd, hwars rättigheter mig är anförtrodt, att wid denna Riksdag bewak , torde dtt förlätas mig, om jag med någon »vidlyftighet framställer de betänkligheter, som hos mig upp» stätt, wid granskning os högloft. StatS - Utskottets rneddelta ullätande och för stag.
Förrän jag ingär i p ösning ak dekaillerna uti prvjeclet, lärer t afseende pä dctz grunder, wa . m Dm tv Jarmar».
505 ra nödigt att tillie, huru beffoffad den rättighet är, med hwilkcn Sala Bergslag tirnehafwer Silfwer - Werkst, samt widare om med behörig witzhet är utrönt, att Soia Gruswa ej kan i framtiden bära sig.
Handlingarne utwisa, att sedan Sala Gruswa en längre tid drifwus, dels pä Statens ensttldla bekostnad, dels t förening med nägre tä Jntrcsienter, under hwilken tid askostningen war gansta ringa, jamt icke pä längt nära swarande emot de derä gjorde kostnader, och Werkct bewiljode Förläntngar af Hemmans Räntor och Dagswerken m m sä fann Högstsalig Konung den XI, hwars nit och d,upa insigt» l det, som Rikets hushällning rörde, ännu t tacksamt minne förworos, för Slaten nyttigast, art medelst öppen transport as den 20 Januarit t68r öfwerläta detta Werk, med allt hwad dertill war för» länt pä Sola Bergslag, och Borgerskap med desi Arfwingar till ewärdeligt bruk och nyttjande emot de wilkor samma transport utsätter; och efter det Bergslagen, enligt särstildke controcter af ören r68s och 1704 erhällir rättighet, att utom Grufwe-Drängö hjelpen of alla Silfwer - Werkct underlagde Socknar, jemwäl uppbära Dogswerkspenningarne eller Jordeboks och Mantals dagswerken, tillika med alla öfriga räntor af dr Sex Nedre Svcknorne, har Bergstaaek genom ytterligare
Nädig transport af den 9 September 174! ester dä gällande GrundLagor biifwit försäkrad, akt ifrån berörde dag allt framgent och ewärdeligen, sä länge Bergslogen förmädde eircr rätt Bergs - wis hälla Grufman och Silfwer - W»kct Ridd och Ad.
Proe. 5 B. witz 52 §o6 Dm ro Januarlt tvid magt, fä behälla Werket, samt orubbat lill Soto njura alla de lörmoner och Förläningar of Mantor, m. m. tom af fordna Konungar blilwit Sala Stad och Silfwer-Werk donér de och förlänke, och detta olli emot den Skatt 06) rä de tvilkor, som uti transporten och det al Kongl.
Kammar-Cvllegium den 20 September 174; utfärdade contracr rydeligen bestämmas: t följd cf hwilka 0'handImgar som för ewardeiiga tider tillsäaga Bergslaget Skatte, och besittnings - rätten oi Sola Silfwer-Werk jemte hwod thy tillhörer, BvrgerMpct och Gruswe - Jntretzenterne uti ett Bolag fammanlradt för atr utgöra en enda Bergsiogs- Sccietee och efter transportens söressrift sördelt Silfwer - Werket i witza lotter, hworä brsiltmngö, rätten sedermera gält i Ars och Köp, famt är för Deiägarne m:d ordenteltg LagFart och FssteDom bekräftad.
Pä sa laglig grund hwrlar Bergslagels rätt till kvärdeltgt bruk och nyttjande af Sala Sistwer-Werk med dest tillhörighetrr.