Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
R:dr ärligen, jemte en SpannemälS portion i likhet med Soldaten och endast 9 till 10
R:dr ärligen säsom Beklädnads-penningar.
Cj nägon ketjent crhällcs för sä lindriga wilkor, dä likwäl af en Under-Officer fordras bäde upfostran och kunskaper.
Följden af sä klena lönings-wilkor har warit att Under-Officers-Beställningar flere mänader stätt Dacante.
I anledning häraf wagar jag förcflä sO procents lil» kkning uppä desse pcrsoners löner tvid de wärfwade
Res grmenlerne.
Desse tilökningar anhällcr jag mätte bestämmas för ej längre tid än 5 högst is är.
För m mera aflägsen - Den 27 September. roos lägsen tid blifwa de säkerligen allt för otilräckclige.
Utom det att erfarenheten altid wisat warupriscrncS succefliva stigande i alla Länder, dä 2:ne uppä io är skilde tider jrmfbras; är sädant bewifligt deraf, att det redbara myntet, Silfwer, altid ökes i ett större förhällande, än det hwarmed fbdo-ämnenas produktion öf« werskjuter deras äsgäng.
När härtill kommer, nbdwändighcten för de fleste Stater akt med pappers-mynt un, dcrhjelpa financerne och öka rörelse-Capitalkt, synes nogsamt att stadgade penninge-löner blifwa allt mera otilräckclige.
Om den af Bewillnings-Utskottet förcflagnc Brskattninos-mcthoden antagcS, winner förtroende och bestprkcs af erfarenheten, anser jag, af skäl hwilka nu wore för widlöftige att anföra, att denna methode bör titan de Skattdragande drygare känning ästadkomma en emot tidens dyrhet och pcnningc-lönerneS uphjelpan, de swarande tilökning uti Stats - Castan.
Sluteligen fär jag ödmjukast anhälla att detta Memorial mätte remitteras till Stats-Utskottets utlätanbe och tilständ mig meddelas att kommunicera det , med de öfrige Ständer,.
Om Stats-Utskottet af we-> derbörande Embctsmän behagar infordra upgifter, om de wärfwade RegcmentcrneS styrka och aflönings - sätt, samt en jemförelse mellan priscrne uppä de tarfligaste fbdo ämnen är 1778 och närwarande tid, sä wägar jag hoppas att bäde Skats-Ulffottet och Riksens Ständer lära bestämma ett blidare öde för de wärfwade Soldater, hwilka under zo ärS tid ej njutit nägon Löneförbättring.
Kemil-- rov6 Dsn 37 September.
Remitterades till Stats-lidskotket och semnadeFörfattaren tilständ att sitt Memorial med be öfrige respcctivc Ständcn kommunicera.
Föredrogs ä nyo Herr si Lcbonboms i plenum den 22 September uplästa och pä bordet lagda Memorial, innehällandc en förfrägan om Riddrrstapcks och Adelns deltagande för Säterier och Frälsc-Hemma» i Kungsstjutscu.
Herr Grefwe» och Landt-Mar, sk olken trodde dtt frägan wore huruwida Ridderskapcts och Adelns under denna Riksdag fattade beslut rörande deltagande i Krono-skjutsen, äfwcn borde utsträckas, till Kongsskjuts och heniftälde om icke Herr sk Lckenboms Memorial till denna frelgäs utredande kunde »ill allmänna Dcswärs - och Economic-Utskottck fä remitteras.
Mcningarne hördes häröfrvcr wara delade, och Åtskilligt yrkade at saken utan remiss kunde afgöras.
Herr st o t siIi o b, Esil str-str'a: Erinrade att enligt Regerings-Fcrmkn borde en st.k ej till afgörande uptagaS innan ben förut genom remiss till nägok Utskott undergätt pröfning, hw-ar^örc han rilstp'ktk att betta Memorial till Ekonomie-Utskottet singe hänwisas.
Grefwe lel 5 r n 6 r. ^stoipsi Lör«n, trodde att den af Herr sk Lcsieusiom wäckt» motto» ej ku?
de anses säsom en allmän fräga som till ett alli ärt Riksens Ständers Utskott borde remitteras, utan wore sn> - rare Den 27 September. ryo? karr en privilegii fräga, som rörer Ridderffapek och Ak deln enskildt, och säledes nu här utan rcmitz om sä behagades, kunde afgöras.
Grefwe ^körner, Larl Oabrial, wille för sin del erindra, att sedan Riddcrffapct och Aheln redan cederot sä betydligt af sine Privilegier, mätte man ej utan den största eftertanka och grannlagenhet jngä i nägra nya cessioner.
Herr von kstausrv 0 Ik k, Larl 6uKak k., trodde akt denna fräga lätt wore beswarad.
Kungsskjuts wore efter hans öfwcrtygclsc en Krono-skjnts och redan innebcgripcn under denna benämning, och säledeS äfwcn under det beslut Riddcrffapct och Adeln förut derom fattat.
Hans Excellence Herr Grefwe kuut si förklarade att Riddcrffapct och Adeln redan gätt sina Med-Ständer till mötes med ganska bctydlige cessioner af sina privilegier.
Den ifrägawarande Motionen ansäg Hans Excellence röra privilcgierne, och Hans Excellence trodde att Ridderskapct och Adeln deraf e) widare behbfde göra nägra cessioner.
Herr Lock, Lorik?
LustviZ:
Denna fräga om
Kungsffjutscn war äfwen före
Sr 1789 och blef dä af Riddcrffapct och Adeln enhälligt afstagen.
Hans Excellence Herr Grefwe kuut k:
Denna fl äga är för det närwarandc wäckt af Landshöfdingen öfwer Stockholms Län, mea det beslut som Riddcrffapct och Adeln derom fattar skall blifva gällande för hela Landet.
En ny cession skulle kunna blifwa ett farligt präjudicat, och Riddcrffapct ! -.
-r och 1003 Den 27 September. och Adeln har redan cederot sä mycket af sine privilegier, att icke nägot widare bdr ccderaS.
Friherre R. u 6 bsc k, ^lexonstsr:
Krono - och Kungs-skjuts mätte wara twänne olika omständigheter.
Oen förra har genom Rldderskaprts och Ädelns bcstut blifwit nu mera en förbindelse, och ehuru den sednare pä goda anledningar nu blifwit proponera!» af Herr Landshöfdingen ak 8ckenbom, fruktar jag lik» tväl att präjudicatet för andra Län ej wsre lika billigt.
Herr von Lclrulrenkrei m, Onvitk:
Jag utbeder mig fä anmärka att denna sak torde böra med försigtighet blifwa handkerad.
Samma fräga förewar I78Y och blef dä utom Prokocollct beswarad afgjord.
Jag erindrade dä att Rjdderskapet och Adeln sä mycket mera borde ingä i lika Kungs» som Kronoskjuts, dä Ridderskapet och Adrin uköfwer Adclige pri, vilegicrne och blott till följe af Gästgifware-ordningen fick utgöra för sine Frälse, Hemman hälften uti HällskjutS emot Krono- och Krono-Skatte Hemman.
Följ, den af Ridderskapet och Adelns nekande att biiräba tvid KungSskjutscn blef, att i Dondc-Ständcis p! ivileaier Frälse-Hemman äladcS att utgöra lika med Krono-Skatte-Hemman.
Kungsffju'scn är efter min tanka blott en Krono-skjuts, och skillnad har deremellan aldrig funnitS förr än bruket upkom ait högre betala KungSskjutscn.
Jag Mstyrker derföre att läta derwid bero, att Frälse-Hcmman i denna skjuts delta» ga till hälften mot Krono och Skatte.
Grefwe bäörner Heöoipsi 66rsn, ansäg Analogien mellan Krono - och Kungsskjuts wara sä tydlig, att denna twist ej länge borde kunna uppehälla Riddrrlkapet och Adeln, Hrrr Den 27 September. 1009 Herr Grefwe n och L a n d t - M a rskalken föreslog, att frägan ännu kunde nägot fä, hwila, till desi Ridderskapet och Adela närmare deröfwer hunne stadga och förena sina tankar.
Härtill ropades
Herr Grefwe» och Landt-Mar» sk alken gjorde härpä proposition till asflag pä
Herr sk dckenboms motion.
Ropades )a, Nej, Votering.
Herr Grefwe» och Landt-Mar» sk a k ken förcstälde akt tiden snart wore inne dä Ridderskapet och Adely jemte de öfrige Ständen borde möta Hans Kongl. Maj:t Konungen pä Rikssalen.
Att nu anställa en votering kunde dessförinnan ej medhinnas, han hemstälde derföre om icke Ridderskapet och Adeln kunde förena sig att afgöra denna sak utan votering.
Ropades Ne), hwarjemkc ätskillige hördes erhindra, att sedan votering wore begärd, kunde ej beslut annorlunda fattas.
Hans Cxce'lenec Herr Grefwe lluutk:
Tankarne öfwer denna fräga synas wara ganska delade, dä somlige pästä att det, är. en. privilegii fräga, andra äter yrka motsatsen.
Riddarhus-Utskottct har sätt sig updragit att revidera RidderskapetS och AdelnS privilegier och författa ett sammandrag af hwad som deraf äkerstär.
Kanske skulle wi nu lättast komma ifrän denna fräga, om ben till Riddarhus-Utskottet remitterades, som wid denna Revision lätt kan prdfwa huruwida den rbrcr wära Sterstäende privilcgi» Tredje Dand.
N:o 129, iZvi er 1010 Den 27 September. er och sälta Riddcrstapet och Adela i ständ att med mera säkerhet dcrbfwer stadga sina tankar.
I följe af detta Hans Exccllenccs förslag, gjorde Herr Grefwe» och Landt-Marstalkcn proposition om remih till Riddarhus-Ulstottcl; men härtill ropades
Nej och Dotering.
Undertecknad 8'i!verstolpe, t^xel (-abuel, hxmstälde om, dä ä ena sidan äberopades Privilegierna och ä den andra att Kungsskjuts af äider warit inncdegrixen under Kronostjuts, och för det närwarande ej ägdes tilgäng till nödiga handlingar att dcse anföranden uplpsa, Riddcrstapet och Adeln nu wore i tilständ, att med fullkomlig kännedom afgöra frägan: tilsiprkandeS allsä att densamma mätte till Riddarhus«Utstottet remitteras.
Härtill ropades Nej. Friherre Legerström, Hscob:
Utan twrfwcl är denna fräga förut af Riddcrstapet och Adeln afgjord, genom ätagattdet af deltagande i Kronoskjuts under fredstider till hälften för Frälse mot Krono och Skatte.
Mellan Kungsskjuts och Kronoskjuts ser jag ingen stillnad. Ercfwekelvrner, Larl
Det wore förut af Riddcrstapet och Adeln mcdgifwit, att för stna Frälsehemman kill hälften mot Krono och KronoSkatte deltaga i Kronostjuts. Herr Ercfwcn ansäg billigt att äfwen pä samma sätt deltaga i KungSstjutsen, men allenast när Konungen reser sjelf, annars icke.
PS Den 27 September. 1011 Pä denna Herr Grefwe törners mening, gjorde Herr Landt - Marskalken derefter proposition, men den beswarades äter med Ja, Nej, Votering.
Herr Grefwe» och Landt-Marskalken: frägade om icke de som hade prkat votc, ring, i anledning af de skäl han redan anfört, ifrän denna sin begäran wille afsiä.
Herr Lock, Lorsitx LusiviZ, som erkände sig hafwa begärt votering, wille ej ingä at cedera benna sin rättighet.
Friherre Kusibeck, ^lexanster:
Som min egendom är belägen emellan Stockholm och Rosersberg, och jag önskar Kungsskjutscn deremellan mätte 1 mänga är fortfara, sä intereherar denna fräga mig äfwen ganska nära, och dä de af Landshöfdingen här framstäldte uplpSningar öfwertpga om swärigheten för Skattehemman att ensamt bestrida Kungsskjutscn, anser jag billigt, att Frälse - hemmanen till hälften deltaga ! detta Län, som jag hoppas ej nu mera kan blifwa sä betungande, sedan Kongl. Maj:t af Landsfaderlig ömhet för Bondens redbaraste Egendom i näder fbreskrifwit och bestämt dea tid som pä hwarje mil skall iakttagas.
Herr Grefwe» och Lan dt-Marskal ken: trodde ej att nägon författning funneS som gjorde skilnad mellan Kungs- och Kronoskjuts.
Herr von LcliuI^Lnbeim, Davist, rntpgabe att de aldrig warit ätstiljde förr än dä skjutslega» - 1012 Den 27 September. lcgan för Kungsskjutsen höjdes och blef olika mot htvad 'Kronoffjutscn betalas.
Herr klingspor, 6er6t:
Denna fräga war före 1789 och blef dä afsiagen, och jag tror, att Ridderffapet och Adeln wörö lika sä kloka 1789 som nu.
Herr KarFktestt- kria:
Jag är cj i ständ att göra mig ett begrepp om skillnaden emellan Kungsskjuts och Kronoskjuts.
Maj:t äger att wälda hela Riket, och hans resor kunna ofta wara nödwändiga och oundwikeliga om detta ändamäl skall kunna winnås.
Omöjligt lärer det wara att alsid ur, skilja ttär Konungen reser för sitt nöje, eller när han reser i Rikets ärenden, och deraf spnes mig följa, att om han i det ena fallet med full anledning upbädar Kronoskjuts, kan det äfwen i det andra ej wägras.
Pä sädan grund inser jag ej huru Kungs- och Kronoskjuts kunna ätskiljaS, och utbeder mig för öfrigt Ridderskapets och Adelns öfwersccndc och godhet, dä jag sä nyli, gen inträdd i dest samfund, för första gängen här höjer min röst.
. Herr 8 i i v e r s t o! p s, (lustaf kram, trodde att Ridderskapct och Adeln bolde noga betänka sig, innan ben beslöt att öfwer denna fräga Votera, och detta hufwubsakcligcn pä det ej mätte kom» ma j fräga att genom ett beslut uprifwa ett annat sock" redan förut är fattadt.
Efter Herr LilverKolpes öfwerlxgellc more redan sjelfwa saken längesedan af Midderskapet och Adeln afgjord.
Han trodde ej att nägon författning tunnes liwan-ffsllnadblifwit gjord mellan Kungs - och Kronoskjuts.
Denna skillnad läge blott l spikbruket, och härledde sig ifrän den händelsen att Hans Majit wär nuwarande Konung, när
Han sä» som
Den 27 September. iviz som Förmyndare för dea förra Konungen med honom reste omkring Swerige, dä förhöjdes skjutslega» för dem som skjutsade ben Kongl, sviten.
Om förhällandck werkcligcn more sädant» hwilkct, om han hade orätt, först borde bewisas, worc det ju, när man öfwer den» na sak voterade, att sätta ifräga en ändring i det beslut Ridderskapct och Adeln redan längesedan tagit, alt för Frälsehemman under fredstider skjutsa till hälften emot Krono och Skatte, Herr Zilverstalpe förnyade pä desta skäl sin orrhällan, alt ej nSgol förhastadt be, flut till votering mätte leda till rubbning af en af be tvigtigaste former för Riksens Ständers gbromäl.
Herr käkrlrngn, Otto k^reöric:
Utan att pttra mig huruwida Ridderskapct och Adeln bör göra nägon ny upoffring, dä jag tagit för grundsats, att som jag ej har nägon egendom, icke dbmma öfwer an, dras cestioncr deraf, är det blott rörande frägan om sakens afgörande nu, jag anhällcr att fä göra nägrg anmärkningar.
När tankarne öfwer sakens beskaffcn, het äro sä betydligt skiljaktigc," finner jag ej hwarföre icke mälet kan fä hwila, enligt Hans Exccllcnce Herr Grefwe kurttlis tilstyrkande till dest Riddarhus-Utskottek hunnit utarbeta sitt betänkande rörande de Adeligc pri, Vilegierne.
Oä nägon upoffring är i fräga, önskar jag för min del att densamma kunde afgöras utan vo, ^ tering, emedan den derigenom förlorar af sitt wärde.
Oet är ingerr förtjenst att yrka upoffringar för dem som deraf ej sjelfwe kunna fä nägon känning.
I alla fall är bet nödigt att wäl känna saken jnnatt man skrider till ett afgörande beslut; och ända, mälet torde lättare kunna winnås om mälet npskjutes.
Dcstutom är det ingen twifwel, att de som bifalla sa, ken, skulle genom en votering pä nu anförde skäl winna.
, 'Herr
Herr kotblied, L»rl bresina, förenade sig med Herr kuhlman; mm ansäg likwäl icke nägon skillnad kunna komma ifräga emellan dem af Riddcrskapct och Adeln som hafwa eller ej hafwa egendom; och tilstyrkte pä sätt Hans Excellence Grefwe kuutl» förcflagit, alt saken kunde fö hwitå.
HerrGrefwen och Land t-Mar, skalken gjorde äter proposition att saken mätte fä hwitå till betz Riddarhus-Utffottet sätt pttra sig öfwer de Adelige Privilcgierne.
Beswaradcs med mänga Ja, men ett V7ej.
Herr Grcfwen och Land t-Mar, sk alk cn förestälde att dä pluratitetcns mening syntes sä afgjord, och tiden ej tilläte votering innan plenum klenorum, mätte den eller de fä, som wore emot mälets upskjutanbe, afstä ifrän sitt pästäende om vo, tering.
Herr Le ristedt, k>Ic:
Dä frägan nu är wäckt, dels om det werkeligcn är nägon skillnad, e, mellan Krono - och Kungsskjuts, dels huruwida saken kan anses säsom en Privilegii fräga, och dä acker ej äro till hands att uplysa besia twetydighcter, fordrautan twifwel en nogare undersökning, innan man med säkerhet kan fatta ett Beslut.
Älskillige hördes ropa att saken hwilade, och Herr Grefwen och Landt - Mar» sk alken förestälde, det Ridderffapet och Adeln tycktes, redan hafwa derom förenat sig.
.Ropa - Den 27 September. 1015 Ropades ett starkt Ja, men likwäl blandabt med nägra Nej.
Herr Grefwe» och Landt-Mar, skalken förklarade ytterligare att i dag ingen votering kunde företagas.
Föredrogs ä npo Herr Lestersteätk- j plenum den 2s:te September upläste och pä bordet lagde äictLmen, rörande förbud pä 6 mänader af Spänne, mäts införsel.
, Herr Grefwen och Landt,Mar, skalken föreslog, att detta Zictnmea till allmänna Besvärs - och Economik, Utskottet mätte blifwa re, mitteradt.
Hans Cxcellence Herr Grefwe kuut k, önskade til remitzcn det tillägg att Utskottet mätte med sitt utlätande härdfwcr styndcsamt inkomma.
Herr Hr LM, ?ekr, trodde att detta mäk äfwen till Bewillnings-Ukstottet borde remitteras, emedan man i stället för akt förbjuda införseln, kunde med Bevillning belägga den inkommande Spannemälen.
Friherre knäbeck, AlerXanster, ön, skade, att införsel-förbudet mätte utsträckas till 9 mänader.
Gref, ioi6 Den 27 September.
Grefwe körner, ^äolpk Göran, förenade 6g med Hans Excel!. Herr Grefwe kumb, att
Utskottet mätte anmodas ait skyndesamt med sitt utläkande inkomma, hwai jemte han önskade att Utffottet äfwen mätte yttra sig om beloppet af den Tullförhöjning pä inkommande Spannemäl, hwarom, för att bibehälla Spanncniälen wid ett billigt och icke bfwerdrifwit pris, Riksens Ständer hos Hans Maj:t i underdänighet kunde anhälla.
Herr Grefwe» och Lanbt-Marskalken gjorde derefter proposition pä dehe Grefwe blomér, tillägg, hwilken Bifölls.
Mäster följande:
Utd-ag as Protokollet, hällek hos Riksens Hbgloll.
Ständers Banco-Utskott den 2Z September 1309. . S. D. RMetive
Ständen hafwa genom Utdra? a/ deras Protocoll under den z, 8 och n sistl.
Augusti samt dell s:te i denna mänad, till Banco-Utskott . -'^ätande behagat förwisa, Riksdags.Fullmägtis gen H.. llsrs sc>sc!simlon8 till dek Hedcrwärda , BondcStändek ingifne Memorial, angäende en lä beskaffad förän ring uti det hitintill brukcliga omrkstmngs-sättet hos Banco-Fiillmägtige, Banco-Utskottet samt Riksens Ständers till Banco,Wrrkets öfwersccnde tilförordnade Revi - Den.27 September. 1017 Revisorer, akt Hederwärda Bondc-Ständet därwid mätte öga lika rösträttighet, med sine respcctive Med-Ständcrs Fullmägtige.
Efter behörigt öfwcrwägande af de flere härwid förekomne skäl och coustderationcr, fant Banco-Utstottet för betz det att för de Irenne äldre Banqnrn garanterande Skänden, nägre omständigheter af sä hufs wudsakelig beskaffenhet sig icke företedde, som kunde hindra dem, att genom bifall till det Hederwärda BondeStändets begäran, om lika rösträttighet innom Banco« Werket, kemna det Hederwärda Ständet förnyadt wedermäle af wälwilja och wänffap; men hwarjemte Banco-Utskottct ansäg stg böra hos de Respcctive Ständeir wörysammeltgen anmäla angelägenheten deraf, att ctk voteringssätt blifwer för detta Riksens Ständers werk faststäldk; hvarigenom af inträffande paria vora, sä beskaffade ärcnder icke matte stadna uti inactivite, som endast af Banco - Fullmägtige af Riksens Ständers Banco-Revisorer, och stutcligen af Banco Utskotten, fä > blifwa bedömde och afgjordt. Hwilkct genom Utdrag af Protocollet skulle de Respcctive Ständen wördsammes ligen underställas.
Efter befallning, kl. l^eI6n§ius, BegärdeS pä bordet.
. / Up - 1018 Den 27 September.
Uplästcs följande:
Riksens Högloflige Ständers Allmänna Beswärs - och Cconomic-Utskotts Betänkande angäcnde Uppbörds-WerketS förbättrande.
DS Utskottet i anledning af 7 punctcn uti Hederwärda Bonde - StSndcts genom Protocolls , Utdrag ben 21 fistlednc Julik remitterade Bcswär tagit i öftvcrläggning bcmälte Ständs önskan, att Upbörds-Wer, ket mätte ställas pä en bättre och enklare fot, än det hittils warit; sä har Utskottet ej kunnat annat än finna billigheten al detta yrkande, enär de mänga Titlar under hwilka Utskyldernc till Staten nu manligen utgä, e) sällan förwilla Allmänheten och kunna giswa anledning till den enfaldigas olagliga skattläggning.
Utskottet, som trott att genom Uppbördswerkcts reglerande, till en enklare method, de Skattdragandes säkerhet ej litet skulle kunna befordras, samt Staten undgä att undcrhälla sä mänga Uppbördsmän, som behofwet för det närwarandc fordrar, har dessutom funnit, att en förändring af Räntc-pcrscdlarncs benämning worc nödwändig, emedan Landtbruket, under en tiderymd af nära zoo är, som sedan Jordebokcns början sramffutit, blifwit sä betydligen förändradt, att flere af de uti densamma upptagne persedlar nu ä wissc orter i obetydlig mängd produceras, dä däremot andre i Jordeboken icke införde warors frambringande utgör desse orters hufwudsakcliga näringSfäng.
Men churuwäl Utskottet sälcdcs anser sig äga tillräckliga skäl, atr hemställa det Jordcbvken mätte för - Den 27 September. 1019 förenklas och sä fä persedlar, som möjligt är, hädanefter utgöra hwarje orts Krono-räntor, kan likwäl i anseende till Rikets särskildte Landsorters olika cultur och öfriga beskaffenhet, Utffottet icke för det närma» rande nppgifwa annat förslag, till ben önskade förbättringens minnande, än att Kongl. Maj:t allcrnädigst täckes anbefalla Landshöfdingarnr, att hwarisitt
Län ofördröjligen löta höra de Skattskyldige, angäendc hwilka persedlar de förmena sig hafwa lättast att kunna till sine Utlagors afbbrdande anwända; hwar, efter och sedan Landshöfdingarnes Berättelse härom, hwilka torde till Kongl.
Kammar-Collcgium insändas, inkommit, och wälbemältc Collegium deh underdäniga utlätandc afgifwit, denna fräga, wid nästkommande Riksdag, kunde öfwerlämnas till Riksens Ständer, hwilka därefter skulle äga, att i underdånighet afgifwa ett fullständigt
Förslag till en förbättrad inrättning af Jordcbokcn, samt en mera enkel method, att, med de Skattdragandes mindre betungande, till större förmon för Staten, beräkna och indrifwa Utlagorne. Hwilkct alt Riksens Högloft.
Ständers egen granskning wördsammcligen underställts.
Stockholm den 9tde September 1809.
Pä Högl.Ridb. ochAdelns Pä Högw.Prcste-StändesS wägnar, wägnar, Jobsn 6.
LtaZneliris.
PS Wällofl.Borgare-Skän- Pä det Hedcrw. BondedetS wägnar, Ständets wägnar,s e. ,s. 8csiönksrr° L.
Ericksson. k. l^etrel.
1020 Den 27 September.
Föredrogs ä nyo Banco-Utssotkets den 22 September uppläste och pä bordet lagde Protocolls - Utdrag as den IZ September, rörande af Banco-Fullmägtige bewiljadc förssott till
Äbo Discont, samt den gäfwa Herrar Banco-Fullmägtige af Oiscont-revenäcn tilldelat Fattigwärds-Inräktningcn i Stockholm.
Grefwe Norner» Larl Labriej, bussade att Banco-Utssottet mätte öfwer beha ämnen infordra Fullmägtiges utlätande, hwarföre detta ProtocollsUtdrag borde till Utssottet äter-remittcras.
Herr Grefwe» och Län dt-Marsk alten gjorde härpä proposition, hwilken BifbllS.
Grefwe vokns, ^uZust, utbad sig fck anmäla, att dä han i klsuum den 2< sistledne hade uppläst ett Memorial, hade därom blifwit honom siva* rädt, att han i afseende pä första delen däraf ägde att därmed direkte wända sig till Constikutions-Utssottct; men rörande den senare delen, som han trodde tillhöra StatsrUtssottet, och innehöll anmärkning däröfwer, att Friherre koleriblsrl jemte sitt Stats-RädsEmbeke äfwen innehad:
Ordförande plats i Kongl.
Nummer-Lsttcrie-Directioncn, hade ingen ting blifwit afgjordt.
Han anhöll därföre nu, att därä erhälla Uawils.
Herr Grefwen och Landk-M arsta l k e n medgaf, att denna kamits genom nägot mellan - Den 27 September. 1021. mellankommanbe förhinder werkeligen dä icke blifwrt afgjord, och anmodade därföre Grefwe Ookna att nu uppläsa den del af sitt Memorial, som till Stats-Utskottet borde förwisas, hwilket Grefwe Dolm» äfwcn gjorde, hwareftcr pä Herr Grefwcns och Landt - Marskalkens proposition den begärda kemisten bewiljadcS.
Herr sk 8cfienbom, , hade inlämnat ett Memorial, hwilket upplästes sä lydande:
Hdmjukt Memorial!
Genom Kongl. Majus och Rikets Skals-Contoirs ben 2Z November 1802 till min Företrädare uti Landshöfdingc-Embetet afiätne skrifwelse, har den genom den honom tillagdt
Lön blifwit säleds bestämd, nemligen Lön log?: 8, Respenningar 412: 40, samt Hushyra sä för Landshöfdinge Bonings - som EmbetS - Rum ^00 R:dr, tillhopa 2040 R:dr Banco.
— Dä berörde HuShyre-medel knappast äro för det närwarandc tillräckelj, ge till behofwet, och ä Rcsepenningarne nu mera icke eller är nägon.besparing att sänta, lärer upplyst finnas , att äterstodcn af förcnämde eller ben ansiagne
Lönen utgör ett sä ringa belopp, akt den är wida under hwad ivid nu här warande priser ä Lifsmedel, wcd, lysningsämnen, möjeligcn kan försiä , oagtadt den mäst tarfliga lefnad.
Befordrad till Landshösdinge-Embetet nied berörde Lönrwilkor, äger jag wäl icke skäl öfwer de samma förra klagan.
Men dä Höglofl^ Stats - Ut, skottet är sysselsatt med reglering af Stats-Werkct, och r det 1022 >.
Den 27 September. det därwid ej körer undfalla, att den indelta LandsHöfdingc-Löucn i detta Län sOO Riksdaler och Rese, pcnningarne 80
R:dr äro jemte de fdrut nämde j Contant bcftädde Hushyrc-medel 500 Rd:r till Kongl. Maj:k och Kronan indragne och uti Kongl. Stats-Coutoirets Ca^a ingä, för jag ödmjukeligen hemställa, om icke vmfbrmälte werkeliga Landshöfdjnge - Lön och förmäncr mä mig i stället för den nu tilldelta ringa penningelön tilläggas.
Jag torde icke bchöfwa i berörde afseende andraga flere skäl, än dem jag här oswan haft äran anföra: hälst jag tvögar hoppas det uödwändigheten däraf inses , att hwarje EmbetS - och Tjensteman ätnjuter af Staten ett sädant underhäll, som kan wara för hans utkomst nödigt wid det han sorgfälligt fullgör de skyldigheter honom i dest Cmb-lle och Tjenstutöfning äligga.
Stockholm den 2o:de September 1809. H.. ok Lckenbom.
Remitterades till StatS-Utskottet.