Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Orsaken dertill torde böra sökas deruti, alt 18 §:n Ridd.Ordn, sorn föreskrifver huru vid bänkm.valen skall tillgå, icke innehåller någon tydlig bestämmelse om valsedlarnes beskaffenhet.
I afsigt att afhjelpa denna brist, hvilken genom valsedlars underkännande stundom kan gifva valen en oväntad utgång, och för alt tillika bringa nämnda § af Ridd.Ordn. i närmare öfverensstämmelse med Riksd.Ordn., tager jag mig friheten föreslå, att uti berörde 18 § af Ridd.Ordn. måtte elter orden: ”hvarvid hvar och en in lem nar en sluten ”sedel,” i stället för sistnämnda 2:ne ord, införas orden: ”enkel, sluten, hoprullad och omärkt sedel.”
I sammanhang härmed och då §:n icke bestämmer, huru många af dem, som de flesta rösterna erhållit, äro bänkman, föreslår jag äfven, att ordet ”två” måtte insättas emellan orden "de” och ”som;” i följd hvaraf, med iakttagande af begge dessa rättelser, redactionen komme att lyda sålunda:
"hvarvid hvar och en in lem nar en ”enkel, sluten, hoprullad och o märk t sedel, leck”nad med 2:ne af de personers namn, som i afdelningen fin”nas, då de två, som de flesta rösterna erhållit &c.” Jag anhåller, alt denna motion måtte, utan föregången bordläggning, remitteras till Ridd.Utsk., på del densamma må kunna af Utsk. behandlas i sammanhang med den fiåga rör:de bänkm.valet, som redan blifvit till Ulsk;s liand läggning öfve ilem nåd.
Ur von Hartmansdorff, Au g., uppläste följande:
I aneidn. af R.
Sl;s beslut om en ny fördelning af stats - Den a g April e. m.' förvaltningen i 7 grenar, li v i 1 ken K.
Sig vilja godkänna, tager jag mig friheten alt göra en ny motion. 62 §:n Reg,F:n säger: ”Sedan statsverkets behof blifvit ”af StatsUtsk. uppgifna och af R.
St. pröfvade, ankommer ”det på R.
St. att en deremot svarande bevilln. sig åtaga; ”samt att tillika fastställa, huru särskilda summor derafsko”la till särskildta ändamål användas, och dessa summor, ”under bestämda h u f v u d t i 11 a r, uti riksstaten an’’slås. ’’ Berörde hufvudtitlar bestämdes genom 10 §:n i tSio års första riksd.beslut till 8, af besparingarna på hvilka en g:de af högst 100,000 rtdr skulle bildas för näringarnes upphjelpande.
Enligt t4 §:n i 1812 års riksd.beslut skulle g:de hufvudtileln bildas af besparingarna på allmänna indragningsstaten.
Genom 4 S:n ■ 1812 års riksd.beslut fick g:de hufvudtileln sitt eget af besparingar oberoende anslag.
Genom 10 §:t) i 182J års riksdbeslut skiljdes flottans anslag från armeens och hufvidtitlarne blefvo 10, allt utom allm. indragningsstaleo.
Jag föreslår nu: all riksslatens liufvudtillnr malte återföras till deras ursprungliga antal af 8, nemi. en för det K.
Hofvet och en för hvardera af de 7 slyrelsegrcnat na , dock så ali hvarje hufvudtitel afven innefattade den dithörande pensions- och indraga.staten samt ett visst anslag till oförutsedda utgifter.
Hvarje depart.clief blefve då allena och fullständigt ansvarig för medlens användande inom sin hufvudtitel.
Chefen för finance-departementet hade, i hänseende till de öfriga departementens anslag, endast alt göra med hufvudsummornas anvisande ut dem.
För öfrigt skötte de sig sjelfva och uppbure ensamme tadlet eller berömmet, hedern och tillfredsställelsen för deras hushållning.
Sådant har förhållandet hittills icke varit.
Såsom statssccrelerare för eelesiaslik-ärendena har jag vanligen haft att göra med anslagen på 5 och ibland på 6 hufvudtitlar, utom indragn.staten , nemi. på 2:dra hufvudtileln, för Sundhets-colhm och Medicinal-verkel, med största delarna af 5:te och 6:te hufvudtitlarn a för vettenskaper, sköna konster och milda stiftelser, någon gång med den 7 för pensioner och 8 för allmänna samt extra utgifter, och alltid med hela den io:de för clereci och läroverken.
Nästan likaså har det varit med de flesta af mina embetsbroder.
Svårigheten för en hvar att hafva reda på utgifter och besparingar , eller nit för de sednares åstadkommande, enär ingen visste i hvad mån hans förvaltningsgren skulle få nytta deraf, är lätt att inse.
Ett bättre förhållande för framtiden skulle uppkomma , utan andra åtgärder, än den reglering, jag nu vägat föreslå.
I det hela instämmer jag uti del förslag
Hr von Hartmansdorff afgifvit.
Det skall Don 19 April c. nit oundvikligen leda till ordning i uppställningen af statsverkets räkenskaper samt till ordning i redovisningen, sorn blir en af de vigtigaste följderna af departements-organisationen.
Det är likväl en punkt, hvaruti motionären icke varit bestämd, och en annan, som han ej vidrört.
Den punkt, som han ej vidrört, men som det är nödvändigt att tillägga, alden, att, då statsförslaget för denna riksdag så långt avancerat, att en omarbetning af hufvudlitlarna skulle borttaga en längre tid för StatsUtsk.; så borde, vid antagande af Hr von Hartinansdorffs förslag, fästas det förbehåll, att det icke kommer att tillämpas, förrän vid nästa riksdag.
Den punkten, hvaruti motionären icke varit nog bestämd, och hvaruti jag icke instämmer med honom, är förslaget om indraga.statens fördelning efter de 7 departementen.
Större delen deraf består nemi. af sådana pensioner, som grunda sig på bestämda rättigheter och på förhållanden, hvilka omöjligen kunna i siu hela vidd afses, nemi., huruvida uti det ena eller andra embetsverket största afgången af personer om 65 års ålder skall inträffa, hvilka, med hela lönell i pension, öfverflyltas på indragnstat.
Följden skulle sålunda blifva en sådan rubbning af deri nuvar. ordningen, enl. hvilken ingen brist kan uppstå, alt på den ena titeln tillgångar funnos i öfverflöd, då deremot på en annan en brist kunde uppkomma, som icke finge fyllas från den förra titeln.
.Jag anser derföre allmänna indraga. staten böra oförändrad bibehållas, helst, med antagande af motionärens förslag om statsregleringens fördelning på de 7 departementena, något hinder deraf icke uppstår för depart.cheferne att, jemte ordnandet af livad som belöper sig på hvarderas departement, deltaga uti uppgörandet af de öfriga titlarna, i den mån de angå allmänna indraga. staten.
Jag anhåller, att dessa anmärkningar måtte få åtfölja remissen af motionen.
Frih. Tersmeden, Wilh.!
Som det är omöjligt, att på förhand beräkna huru många ledamöter af R. o. Ad. hafva nya motioner att väcka i e. m.; men deraf kan blifva en följd, alt de nu på bordet livilande StalsUtsk:s betänk:n angtde statsregleringen icke skulle hinna i dag andra gången bordläggas; så anhåller jag hos Hr Frih. o. Landtm., att dessa betänk, måtte först blifva föredragna. llr von Troil, Emil:
Det faller mig icke in att vilja afstyrka remiss af Hr von Ilartmansdorffs motion.
Jag vill blott fästa Ståndets uppmärksamhet derpå, att denna motion synes mig vara temmeligen onödig, enär StatsUtsk, — på sätt som inhemtas af betänk, i fråga om utgifternas reglering under 8:de hufvudtileln — för Stånden anmält, att det har fästat sin uppmärksamhet på det ämne, hvarom motionen handlar, och Utsk. förbehållit sig rättigheten alt, så snart Den 29 April e. m. snart K. M. sanctioncrat R.
Sits förslag ang:de deparl:sstyrelsen, få inkomma med förslag till en sådan omflyttning af de särskildta statsanslagen, att de sammanföras under nya titlar, så indelade, att en eller flera af dessa hufvudlitlnr komma att uteslutande tillhöra hvarje depart.chefs föredragning; hvilket är hufviidsumtnan af Hr von Hartmansdorffs motion, som jag anhåller, att R. o. Ad. utan vidare discussion ville låta så fort som möjligt afgå till vederb.
Jag kan icke se hvad meningen kan vara med att genom onödig discussion, onödig votering och onödiga motioner upptaga tiden, om icke tilläfventyrs att derigenom så fördröja öfriga på föredraga.listan upptagna målens behandling, alt bordläggning andra gången af betänltn angtde statsregleringen icke skulle i dag medhinnas.
Hrvon Hartmansdorff: 1 händelse jag hade läst StatsUtsk:s utlåt, ronde regleringen af utgifterna under riksstatens 8:de hufvudtitel, der ifrågavar. förslag redan skall vara framstäldt, skulle jag icke hafva besvärat R. o. Ad. med min motion.
Redan för i4 dagar sedan ämnade jag väcka henne; men som man då anmärkte, att dermed borde lämpligen anstå, till dess statsregleringen från StatsUtsk. inkommit, då hon kunde åtfölja återremissen deraf, så har jag väckt henne nu.
T sjelfva saken tager jag mig friheten anmärka mot Hr Rosenblads yttrande, att det icke bör vara särdeles svårt alt äfven vid denna riksdag fördela hufvudtitlarna efter departementen.
Ett par dagars arbete anser jag dertill nog, sedan depart;s-fördelningen är känd.
Hr von Troil har redan upplyst, att StatsUtsk. är betänkt på en sådan fördelning; således är ingen annans åtgärd behöflig.
Vid indraga.statens afsöndring från det öfriga fäster jag föga vigt, blott hufvudsaken går såsom jag eljest föreslagit.
Ttidragn.staten är dock icke annat än en pensionsstat och för dylika i allmänhet gälla, så väl som för indragn.- staten bestämda föreskrifter.
Derföre tror jag ock, att det ej kan möta större svårighet att på de särskildta departementena fördela indragn.staten, än pensionsstaterna.
Hr von HartmansdorfFs motion blef till StatsUlsk. remitterad.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att Frih. Tersmeden, om Hr Landtm, rätt fattat hans framställning, begärt, det R. o. Ad. mätte besluta, att StatsTJtsk:s utlåt:n i afseende på statsreglerrn måtte företagas framföre de på listan i Öfrigt varande mål.
Det liar "visserligen en gång under denna riksdag tillåtits en sådan omflyttning af ärendena på bordslistan, som nu blifvit ifrågaställd; men Den 39 April e. m.. jag anhåller, att sådant icke måtte förnyas.
Det torde finnas åtskillige ledamöter af Ståndet, som ännu icke uppkommit, under förutsättning att målen skulle förekomma i den ordning listan föranleder.
Äfven detta är ett skäl att icke rubba den ordning, hvaruti målen blifvit på föredragn.- lislan uppförda.
Dessutom är aftonen lång, så att Frih.
Tersmeden med säkerhet kan vinna sitt mål, särdeles 0111 vi genast öfvergå till målens föredragning.
Jag anhåller blott om propos. på min förut gjorda begäran, hvilken var sådan, som Hr Frih. o. Landtm, framställde densamma.
Jag förmodar att genom ett sådant beslut, som Frih.
Tersmeden åsyftar, någon rubbning icke sker uti det som R. o. Ad. redan fattat, ang:de föredragning af utlåt, om lönereglering för Statsrådet.
Hr Frih. o. Landtm, förklarade, i anledn. af Hr von Hartuiansdorffs anmärkning, sig så hafva fattat Frih.
Tersmedens mening, att för denna eftermiddag StatsUtsk:s på bordet hvilande utlåt;n skulle föredragas framför de nu på eftermiddagen på föredragn.listan stående mål.
För öfrigt kunde StatsUtsk;s utläCn ang:de statsregleringen icke framflyttas längre än framföre det första af de på denna dags lista varande mål, utan att kunna rubba R. o. Ad:s i annan måtto fattade beslut, eller den ordning i öfrigt, som för föredragningen skall äga rum.
Tersmeden har förutsatt, att StalsUtsk:s betänk:n aog:de statsregleringen skulle för andra gången blifva bordlagda i e. m.
Hr Frihln har förgätit, att grundlagen medgifver, att betänk:n kunna bifallas, då de första gången föredragas.
Jag skulle derföre tro, att det icke går an att bifalla Hr Frih:ns begäran, emedan det är ovisst, om icke någon vill begära votering, hvadan det beslut
Ståndet fattat kunde blifva rubbadt; men i alla fall är det en lagstridig oformlighet, att rubba den ordning, hvari målen blifvit på föredragn.listan uppförda.
Jag tillstår, att jag icke kan fatta, huru bordläggning kan äga rum utan föregången föredragning.
Hr von Troil, Emil: Jag. tror, att Frih.
Cederström kan vara ganska lugn och säker, att StalsUtsk:s ifrågavar. belänk:n hvarken lill afslag eller bifall skola i afton förekomma; enär Frih.
Tersmeden tillkännagifva sin afsigt alt begära dem ytterligare på bordet, och jag instämmer uti hans begäran, samt 2;ne ledamöters anhållan i detta fall leder till åsyfladt ändamål.
I det hufvudsakliga instämmer jag med Hr von Troil, d. v. s. uti den hemsta!- Den 2g April e. m. inn till Hr Frih. o. Landtm., om det icke skulle gå anatt på en gång begära StatsUtskts samtliga ifrågavar. belänktn ytterligare på bordet, derigenom afsigten vunnes, enär intet af dem sedermera kunde till slutligt afgörande förekomma, förrän i nästa plenum.
Hr Frill. o. Landtm, hemställde, om R. o.
Ad."behagade bifalla att, på sätt Frih.
Tersmeden begärt, SlatsUtskts ntlåt;n angtde statsregleringen nu skulle föredragas framföre de öfriga på denna dags föredraga.lista slående mål.
Hr Frih. o. Landtm, förklarade sig hafva funnit att ja öfverrostat nej.
Mina tänkesätt i allmänhet tillhöra icke den sidan, som trott sig äga farhågor, och derföre äro angelägna om bordläggning i dag; men jag hemställer, 0111 icke på det hållet, som ej delar deras tanke, genom en sådan öfverflödig votering, som nu är i fråga — någon öfverfiödigare har, enligt min riksdags-erfarenhet aldrig funnits — man gifver anledn, till farhågor, som för mig varit alldeles främmande.
Jag gillar icke det uppehåll, som voter:n föranleder; men sedan votering en gång blifvit begärd, tior jag, att vi komma till det af Frih.
Tersmeden åsyftade ändamål, ju förr vi börja votera.
Sedan votering är begärd öfver.) förevar, fråga, och jag således nödgas deltaga i beslutet, får jag tillkännagifva, det jag icke skulle med miu röst medgifva hvad Frih.
Tersmeden begärt, om fråga varit om annat än bordläggning af ifrågavar. betänkm: men då Hr Frih:n förklarat, att fråga endast är om bordläggning af dessa betänkjn, mech hvilkas afgörande någon surprise följaktligen icke kan äga rum, genom bifall till Frih.
Tersmedens anhållan; så tillstår jag, att det är för mig oförklarligt, hvarföre man vill motsätta sig hans begäran.
Tersmedens begäran hufvudsakligen afser, all inga nya ämnen må trängas in på föredragn.listan före betänktna ang:de statsregleringen; så har jag, för min del, ingenting emot Hr Frih:ns begäran, blott man förvissar sig derom, att genom bifall dertill det beslut icke rubbas, som R. o. Ad. nyss fattat i afseende å det på e. m. bordlagda betänk, angtde löneregleringen för Statsrådet.
Jag är långt ifrån att vilja fördröja bordläggning andra gången af ifrågavar. betänktn; tvertom blir jag säkerligen en bland dem, som i afton be - Den April e. m. gär dem ytterligare på hördel; oell det är således icke i sådan afsigt, utan derföre att Frih.
Tersmedens begäran ar olaglig, sorn jag begärt votering.
Ståndet äger rättighet att få målen föredragna i den ordning bordslistan utvisar, oell af sådan anledn., samt emedan ett annat förhållande kan leda lill svåra följder för framtiden, har jag satt mig emot Frih.
Tersmedens begäran och begärt votering.
Om den tid, som dertill åtgår, blefve använd til! målens föredragning, skulle vi hafva hunnit till de ifrågavar. betänkrna ang:de slalsregleringen, kanske före slutet af den tid som votertn medtager.
Jag förutser, att genom min begäran åstadkomrnes motsatsen af hvad jag önskar.
Berodde det numera af mig, skulle jag vara villig att återtaga min anhållan: men sedan Ståndet bar svarat på en af Hr Frih. o. Landtm, derom framställd propos., och Hr Landtm, förklarat sig öfver Ståndets svar; så ankommer det icke pa mig ensam att återtaga min begäran.
— I anledn. af hvad Hr Lagerhjelm yttrat, får jag nämna, att rriin anhållan icke kan verka på II. o. Ad:s beslut ronde ordningen för målens föredragning nästa plenum, emedan min begäran endast nfser ordningen för ärendenas föredragning i afton.
För en stund sedan bordlädes SlatsUtsk:s betänk. ang:de lönerna för Statsråden.
It. o. Ad. beslöt då att sätta detta mål främst på föredrag!).listan för nästa plenum.
Jag hemställer nu, om icke, såsom en jemkningsåtgärd, det kunde beslutas att betänk:ne ang:de statsregleringen uppföras på föredraga.listan för nästa plenidag näst efter det mål, som, enligt R. o. Ad:s beslut, skall ställas främst.
Då är bordläggning förandra gången de facto verkställd, och Frih.
Gederström torde då icke hafva vidare att invända.
Landtm, yttrade, att det visserligen ännu vöre flere ledamöter, som begärt ordet, men hemställde, om det icke skulle tillåtas honom att till justering uppläsa vo ter;s-propositionen.
Tersmedens sista yttrande, afstod Friherren från sin begäran, för att vinna den tid han åsyftat, och som Frih.
Cederström motverkat.
Skulle det vara händelsen, föreslår jag Ståndet en annan utväg, hvarigenom jag tror ändamålet kan vinnas, och Frih.
Cederström vara fullkomligen tryggad mot den surprise, sorn han, af samvetsgrann omtanka för grundlagarnas helgd, ansett sig böra omorda.
Det vore nemi., om R. o. Ad. ville besluta att icke åtskiljas i afton, förrän de ifrågavar. betänktna blifvit föredragna, dåde Lunna andra gången bordläggas.
Till en början får jag anmärka mot D c n 39 Aprii c. m. 413 hvad Gr.
Frölich föreslog, att någon bordläggning andra gången icke kan äga rum, på annat sätt, än att betänk, föredrages, och 2:ne ledamöter derefter begära det ytterligare på bordet.
Sedermera får jag medgifva, att hvad Hr Hjerta föreslagit kan lida till målet, nemi. om R. o. Ad. fattar det beslut att icke åtskiljas, förrän samtliga till statsregleringen hörande ärenden blifvit föredragna.
Hr Frih. o. Landtm, uppläste förslag till votertspropos.
, så lydande:
Den som anser att StatsUtskts på bordet hvilande och på föredragn.listan uppförda utlåljn ang:de statsregleringen skola framför öfriga på listan nu uppförda mål föredragas, voterar ja; den det ej vill, voterar v ■ . • De'h
Vinner nej , kommer föredragningen att ske i den ordning, föredragn.listan nu innehåller.
Hr Hjerta: Sedan Frih.
Tersmeden återtagit sin begäran, hemställer jag till Frih. Cederström, om Hr Friherren icke vill afstå från sin anhållan om votering.
Det vore ett litet spadtag till besparing af R. o. Ad:s tid.
Hr Frih. o. Landtm, förklarade, i anledning af Hr Hjertås yttrande, att sedan R. o. Ad. fattat ett beslut, som var att med ja besvara den af Landtm, framställda proposition och Frih.
Cederström begärt votering, Hr Landtm, ej såg, huru Frih.
Tcrsmedens förslag skulle kunna komma att förfalla, hvilket äfven Frih.
Tersmeden i sitt sednaste anförande yttrat och öppet förklarat, hvadan den af Hr Hjerta föreslagna utväg ej nu mera kunde vidtagas.
Jag befarar, att den propos.
, som Hr Frih. o. Landtm, framställde, var grundad på ett misstag, ty då Frih.
Tersmeden förklarat, att hans mening icke var öfverensstämmande dermed och ingen annan ledamot af Ståndet yrkat sådan propos., som den, öfver hvilken Frih.
Cederström begärt votering; så synes mig, att samma propos. såsom af ingen begärd, mäste af sig sjelf förfalla.
Om Ståndet då vill antaga den utväg, som blifvit yrkad af Hrr Hjerta och von Troil; så kunde vi genast komma till behandling af de ärenden, hvilka stå på listan, och de, som önska bordläggning i afton af oftanämnda betänk:n, få äfven sin vilja fram.
Hr Frih. o. Landtm:s sednaste yttrande gaf mig anleda, att begära ordet.
Landtm, har förklarat, att sedan han framställt propos. på Frih.
Ter» smedens anhållan, och propos. blifvit med ja besvarad af Ståndet, och votering i anledn. deraf begärd; så kunde nedläggning af frågan icke äga rum.
Jag får lästa Iir Frih. /Ji/J Den ag April e. m. o. Landtm:* uppmärksamhet på 56 §:n Riksd.Ordn., som stadgar, alt intet ärende får nedläggas utan Ståndets uttryckliga beslut.
Tersmeden vill nedlägga sitt förslag, så afstår jag naturligtvis från votering; och om då Hr Frih. o. Landtm., i enlighet med Hr Hjertås begäran, föreslår Ståndet att icke åtskiljas, förrän på bordet hvilande betänkm ang:de statsregleringen blifvit föredragna, så är frågan gifven och klar, och vi slippa då bryta de former, våra lagar bestämma.
Ofvaninlagna förslag till voterrs-propos. blef ånyro uppläst.
Innan den som nödig ansedda votertn företages, anhåller jag alt till prot. anmäla min reservation mot densamma; ty då ingen ja-propos. numera finnes, anser jag all votering vara stridande mot våra former och följaktligen obehörig.
Hamilton, Hugo, förenade sig med Hr Rosenblad.
Sedan ingen mera finnes, som yrkar ja-propos., och likaledes ingen, som yrkar nej-propos.; så hemställer jag, örn ej frågan om votering kunde få förfalla, helst R. o. Ad. tyckes enhälligt vara öfverens, att ändamålet vinnes, på det sätt Hr Hjerta förslagit.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att om den utväg skulle vidtagas, som af så många af R. o.
Ad:s ledamöter tyckes åslundas, det ej gerna kunde ske på annat sätt, än att Hr Landtm, till Ståndet hemställde, om det ansåg frågan böra förfalla; då kunde någon af R. o. Ad:s ledamöter begära votering, och man Lomme då att votera om, huruvida votering skulle äga rum eller icke, hvarföre den af Hr Lagerhjelm och flera andra ledamöter föreslagna utväg svårligen läte sig förena med Riksd.Ordn:s föreskrifter, såvida Hr Landtm, rätt uppfattat Frih.
Tersmedens sista yttrande, som var, att han ej mera ansåg sitt förslag bero af honom sjelf, utan af R. o. Ad;s afgörande, och han således förmodligen icke återtoge det.
Hr von Troil; I fullkomlig öfverensstämmelse med hvad Hr Frih. o.
Landtm, sednast behagat yttra, tror jag, att då votering en gång blifvit begärd, måste den ock förslg gå, så vidt någon enda ledamot fortfar att yrka derpå.
Men om Hr Frih. o. Landtm, hemställer till Ståndet, huruvida Ståndet anser, att den af Frih.
Tersmeden väckta fråga må förfalla, och Ståndet derpå enhälligt svarar ja; så kan också frågan grundlagsenlig! få förfalla.
Skulle någon enda ledamot svara nej, så betyder det, att den först ifrågasatta voter:n måste anställas.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. en - Den 29 A [> v i 1 c. m. 415 hälligt ansåg, att den af Frih.
Tersmeden väckta fråga måtte förfalla.
Ropades enstämmigt ja.
Täcktes Hr Frih. o. Landtm, framställa lill Ståndet, huruvida Ståndet instämmer i del af mig gjorda förslag, alt R. o. Ad. icke skall åtskiljas, förrän StatsUtsk:s utlåttn, som angå statsregleringen, blifvit bordlagda för andra gången.
Hr Frih. o. Landtm, fästade Ståndets uppmärksamhet på de följder, som kunde uppstå af bifall till en sådan framställning, som Hr Hjerta begärt.
Man kunde icke förutse, huru länge en discussion varade: det vore tre mål, som på listan vore framföre utlåt:na om statsregleringen, och af dessa tre anginge ett revisorernes berättelser om granskning af Riksg.verket, och ett annat från Ridd.Utsk. innehölle många punkter.
En öfverläggning om dem kunde uppstå, sorn räckte 12 å 20 timmar, och huruvida det då vore möjligt att så länge fortsätta plenum, lemnade Hr Landtm, till Ståndets bedömmande.
Ett beslut kunde således uppkomma, som vore omöjligt att verkställa; och hemställde
Hr Landtm., om icke ändamålet snarast vunnes, om man nu finge skrida till öfverläggning om de på listan varande mål.
Då det redan på .förhand är ländt, att ändamålet med dessa betänk:ns föredragning icke är något annat, än att få desamma för andra gången bordlagda, hvarom icke allenast 2 ledamöter, utan kanske hela Huset förenat sig; så tror jag, att ett sådant förslag, som jag framställt, skulle innefatta, att R. o. Ad. beslutar, att då tiden framskridit så långt, alt R. o. Ad. ville åtskiljas, så skulle Ståndet, — om än icke alla mål, som stå på listan framför dem, som angå statsregleringen, vore föredragna och afgjorda, — kunna låta sig föredragas och bordlägga ifråga var.
StatsUlsk:s utlåt:n.
Det är sannt, att man såmedelst ginge från den vanliga ordningen; men då Ståndet nu är så talrikt församladt, kunde icke någon surprise uppkomma till följd af detta beslut.
Jag ber alt få hemställa till den siste talaren, med hvilken jag delar önskan att i fråga va 1*. betänk:n måtte i afton ånyo varda bordlagda, om det icke vore bäst att låta saken hafva sin jemna gång, så mycket mer, som det beror af Ståndet att besluta, när Ståndet vill åtskiljas. R. o.
Ad. kan ju med nej besvara framställningen alt åtskiljas, så länge ej dessa betä»k:n blifvit lagda på bordet för andra gången.
Jag hemställer till talaren, om ej det är bättre att så förfara, än alt upprifva samma fråga, som vi nyss komrnit ifrån.
I allmänhet anser jag visserligen det Den 29 April e• m. vara gansia olämpligt att, innan propos. framställes, på förhand tillkännagifva att man ämnar begära votering; men i anseende till de alldeles särskilda och egna omständigheter , hvilka denna dag, så väl på f. m., som linder detta e. m.- . plenum inträffat, får jag förklara, att jag icke utan votering samtycker, att Ståndet åtskiljes, förrän statsregleringen förekommit och blifvit bordlagd.
Jag vill icke vara envis, ulan afstår, till tidens vinnande, frun den propos. jag begärt.
StatsUtsk:s den 9.2 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 45, i anleda, af R.