Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dervid uppstår, såsom jag i förmiddags bade äran nämna, det förhållande, att Aspelands härad, efter den på rättmätig grund upprättade laxeringslängden, bör bidraga med 6,000 ruhlin arbetet på nedra delen, hvilket utgör ett villkor för aflappningen på den öfra sträckningen.
Aspolands härad söker undandraga sig ett sådant bidrag, i hopp att Staten skall göra det och de derigenom få skörda frukterna för så mycket bättre pris.
Skulle nu min s. k. andra punkt bifallas, så blefve följden den, att Staten och de nedre delägarne gemensamt började arbetet efter utstakad plan; men i fall Aspolands härad fortfarande protesterar deremot, sä kommer arbetet att afstanna på en sådan punkt, att en damm, om jag så får säga, af omkring 6,000 r-.drs värde, kommer att qvarstå.
Då deras försök att hindra det bela strandar emot ett sådant beslut, så mäste den ovillkorliga följden blifva, att Aspolands härad förenar sig om att fullfölja hela arbetsplanen, för ali äfven få sina ägor aflappade.
Här är således icke i fråga något afvikande från den utstakade planen, och om arbetet kommer att stanna på halfva vägen, så kommer icke eller statsanslaget att fullt utgå, men de hemmansägare, som inse sitt sanna intresse blifva hjelpta.
Jag anhåller, att delta tillägg måtte göras, emedan Aspolands häradsboer, som vid omröstningarne hafva majoriteten, eljest icke lära underlåta alt hädanefter såsom hittills sönderslita hela företaget.
Sprengtporten, Jacob Willi.: R. o. Ad. liar i förmiddagens plenum beslutat, alt det anslag, som af förra riksdagens Ständer t egenskap af lån beviljades åtskilliga jordägare 622 Den 21 December e. m. omkring
Emm ån, nu måtte utgå i form af statsanslag, med iakttagande föröfrigt af samma plan, som vid förra riksdagen fastställdes.
Hr Nordenanckar motion innefatta förslag till någon slags förändring i sjelfva planen, hvarigenom tilläfventyrs någon del af arbetet kunde blifva ofullbordad.
Väl bar en ledamot, som äger speciel kännedom om ämnet, förklarat, att detta icke vore sannolikt, och att i alla händelser ett allmänt gagn komna e att deraf uppstå, men saken synes mig icke vara sä fullkomligt klar, att Ståndet skulle kunna besluta att frångå den utstakade arbetsplanen.
Det är af denna anledn. jag tager mig friheten hemställa, om icke, i händelse 2:dra punkten af Hr Nordenanckar motion skulle bifallas, det vöre klokt, att en hemställan gjordes lill K. M., alt K.
M. täcktes i nåder pröfva, om någon förändring i arbetsplanen kommer i fråga, till följd hvaraf någon större eller mindre del af arbetet icke kan fullbordas, och att det i sådan händelse måtte bero på K.
M. om någon större eller mindre del af anslaget må innehållas, så att detsamma icke får utgå, såvida icke det af Ständerna afsedda ändamål dermed, om ock i mindre del, vinnes.
Delta vore, mine Hrr, endast att i princip återgå till enahanda grundsats, som har ägt rum före 1840 års riksdag, då sådana anslag, för hvilka icke några bestämda föreskrifter kunde af Ständerna gifvas, ställdes under K.
M:s disposition, ehuru vid förra riksdagen den förändring gjordes, i anseende till den stora betydenheten af de summor, som dä beviljades, att Ständerna ingingo i en speciel pröfning af hvarje anslagsfråga, hvaribland äfven denna då var, på grund af förut af K.
M. pröfvade planer och kostnadsförslag.
I det beslut, hvaruti R.
St. vid 1840 års riksdag stannade, var anslaget 10,000 r:dr, och de 35,000 r:dr beviljades såsom lån, med ränta efter vissa år från det de voro mottagna.
Nu har R. o. Ad. beslutat att skänka dessa 35,000 r:dr, men dermed är man icke nöjd, utan man vill pä köpet slippa ifrån skyldigheten att ansvara för arbetets fullbordande, derföre att man har velat tilldela innevånarne i ett högre upp beläget härad större arbetsskyldighet, än dessa vilja medgifva.
Denna fördelning angår icke R.
St., den är af Konungen redan fastställd.
Hvad återstår då annat än arbetets fullbordan?
Hafva de icke fått nog med 45,000 r:dr, så hafva de sannerligen icke förtjenat någonting; det är allt hvad jag har att säga, och jag skulle anse oförsvarligt, om icke Utsk:s förslag i denna punkt bifölles.
Jag skulle instämma med Frih. Sprengtporten, om ieke frågan hade frän början till slut varit så obilligt för Staten framställd.
Om 11. o. Ad. hade bifallit första punkten af Hr Nordenanckars motion; så hade äfven den andra kunnat obehindradt bifallas; men då R. o. Ad. bifallit en punkt af StatsUtsk:s betänk., hvilken slutas dermed, att ifrågavar. arbete, ”ovillkorligen bör påbörjas under nästkommande år 1845, samt, i öfverensstämmelse med den af K.
M. fastställde plan, fullbordas före slutet af år 1848”; så kan icke Hr Norden - Den 21 December e. m. 623 anckars andra punkt bifallas, utan alt man upphäfver en del af det beslut, som i förmiddags fattades, och enligt hvilket hela företaget skall vara fullbordadt inom den utsatta tiden.
Jag anser således denna punkt böra, i öfverensstämmelse med den första, bifallas.
Jag skulle verkligen instämma med dem, som hafva yrkat bifall lill denna punkt, om meningen med motionen vore, såsom man har velat förespegla, alt befria jordägarne från skyldighet alt deltaga i arbetet; men då meningen icke är någon annan än den, att de jordägare, som bo närmast saltsjön mätte kunna få sina arbeten verkställda, äfven om de jordägare, som bo högre upp, icke skulle vilja deltaga i arbetet, sä kan jag icke neka, att det förefaller mig rättvist, alt Staten bidrager i den mån, som arbetet utföres.
I sådant ändamål har jag företagit mig att uppgöra en annan redaction af §, den jag anhåller alt få uppläsa: att äfven om de ofvanföre hvarje arbetsstation befintliga jordägare skulle till större mängd vägra att deltaga i arbetet, sä stor del af de beviljade 45,000 r:drna måtte utbetalas, som erfordras för arbetskostnader, jordersåttningar, lösen af vattenverk m. m. för arbetets utförande i den ordning, planen derföre bestämmer, nedanföre sådana stationer, allt med förbehåll att delägarne tillskjuta de i taxeringshandlingarue dem påförda bidrag så långt arbetet fortgår.
— Om andra punkten bifalles med denna redaction, så kan aldrig
Staten komma att tillskjuta större del än som vederbör.
Jag har inom StatsUtsk. yrkat detsamma, som Frih.
Sprengtporten här föreslagit, men tiden var för långt framskriden, och ehuru man gillade satsen, fattade man likväl icke beslutet i öfverensstämmelse dermed, lin värd talare har ansett, att genom bifall lill första punkten af betänk, skulle R. o.
Ad. sätta sig i nödvändighet alt äfven bifalla den andra; men jag ber alt få fästa uppmärksamheten deruppå, alt den andra punkten i Hr Nordenanckar motion angår endast det fall, alt icke arbetet i sin helhet skulle komma alt utföras, och upphäfver således icke den första punkten i Utsk:s betänk.
Föröfrigt har jag ingenting emot att hvad Hr Nordenanckar begärt, mätte af Konungen pröfvas och afgöras.
Jag vill alldeles icke yttra mig beträffande den formella sidan af denna fråga, sådan den på förmiddagen blifvit af R. o. Ad. afgjord, och jag har icke ens varit närvarande och deltagit i detta beslut; men sedan ett sådant beslut nu är fattadt, så synes det mig ligga makt derpå, då Emm-åns upprensning otvifvelaktig! är ett ganska nyttigt företag, att å ena sidan de beviljade anslagen må användas på ett sätt, som tryggar Statens rätt, och å andra sidan, att de enskilda personer, som dertill lemna bidrag få sin rätt och förmån iakttagna.
Om saken enligt min åsigt öfverlemnas till Konungens pröfning, så måste deraf äfven följa, att om Konungen skulle linna alt hela C 24 Den 21 December e. m. saken i ett förändradt skick blefve för Staten onyttig, så komme icke någon del af anslaget att utgå, utan K.
M. vore oförhindrad att detsamma hell och hållet innehålla.
Likasom de två sista talarne tager jag mig friheten fästa uppmärksamheten deruppå, alt den förstå punkten, som bestämmer såsom villkor för hela anslaget 45,000 r:dr, alt arbetet skall vara fullbordadt inom 1848 års slut, ingalunda förhindrar It. o. Ad. att bifalla min andra punkt, ty om icke arbetet skulle i sin helhet kunna fullbordas, sä må anslaget utgå i förhållande till hvad som Olifver gjordt.
Jag biträder den modiHcation, som Frih. Sprengtporten och Hr af Harmens föreslagit, alt frågan mätte öfverlemnas till K. M:s pröfning, så vida nemi. som det hela icke kan vinnas, och K.
M. måtte tillse alt Statens fördel äfven vinnes genom del mindre anslaget.
Jag kan icke instämma med den siste värde talaren deruti, alt, dä icke arbetet i sin helhet kan verkställas, intressenterna likväl skulle få begagna en del af anslaget.
Jag vill här också hafva äran reservera mig emot det beslut R. o.
Ad. på förmiddagen fattade.
Jag kan aldrig medgifva, att en commun skall erhålla lill skänks af Slaten hvadden rätteligen bör betala sjelf och icke bör få annat än såsom lån, hvilket uti ifrågavar. fall blifvit vid 1840 års riksdag beviljadt pä ganska billiga villkor.
Jag skulle gerna förena mig i den äsigten all öfverlemna sakens pröfning åt Konungen, men jag skulle gerna äfven vilja hafva eli villkor äfven å Ständernas sida, när frågan är om att bevilja eli anslag.
Då nu öfverläggningen af R. o. Ad. ansågs fulländad, hemställde H. Ex. Hr Gr. o. Landtm., om R. o. Ad. behagade bifalla hvad Utsk. i afseende på 2:dra punkten af Hr Nordenanckars ifrågavar. motion hemställt.
Ropades starka ja, blandade med nej, hvarefter H. Ex. förklarade, det han trott sig (inna, att ja härvid öfverröstat nej.
Hr Nordenanckar begärde votering.
Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att vid den begärde voteringen ja-propos:n borde innehålla bifall till Utslcs hemställan, men att på R. o. Ad:s afgörande berodde, huruvida Frih. Sprengtporten eller Frih'.
Raabs förslag skulle intagas i contrapropos. tillkännagaf Frih.
Raab, att han afstod från sitt förslag.
Härefter upplästes till justering och godkändes följande förslag till voler:s-propos.:
Den som bifaller hvad StatsUtsk., uti dess betänk.
N:o 97 hemställt, i afseende på 2:dra punkten af Hr Nordenanckar motion, ronde Emm-åns upprensning, voterar j«; den det ej vill, voterar nej; Vin - Den 21 December e. m. 625 Vinner nej, beslutar R. o. Ad., att till K. M. må i tind. öfver. lemnäs att, i händelse hinder möta emot hela arbetsföretagets verkslällande, bestämma luiru stor del af de anslagna 45,000 r:dr mä, med afseende å vidden af den del olaf arbetet, som företages och den derigenom uppkommande allmänna nytta, beviljas mot i öfrigt förut fastställda villkor.
Vid voteringens sint befunnos rösterne hafva utfallit, sora följer: Ja — 36.
3:dje punkten, innehållande yttrande öfver Hr Nordenanckar s framställning, att, i händelse Emm-uns upprensning icke skulle kamma att verkställas, ett visst uppgifvet belopp matte ansins slisom ersättning för delli gomes bestridda utgifter i och för upprensningens lilleögabringande.
Utsk:s i denna del afgifna yttrande blef af R. o.
M:s denna dag f. m. ankomna nåd., propos. om antagande af ny slralflag.
I ett ämne af den vigt, som del nuvar., skulle det säkerligen för LagUtsk., som kommer att få detsamma till handläggning, vara af största intresse, att vid ärendets remiss fä en framställning af de yttranden, som emot detsamma komma alt göras, och pä del atL något rådrum dertill mätte lemnäs Ståndets ledamöter, anhåller jag, alt detta betänk, mätte fä hvila på bordet.
M:s denna dag f. m. ankomna nåd. propos., angtde lag om verkställighet af fängelsestraff.
Mörner, Carl Göran Detloff: Afven denna K. propos. anhåller jag mätte fä hvila pä bordet.
M-.s denna dag f. m. ankomna nåd. propos., om anvisande af medel till arfvode!) m. m. för lagberedningen.
Föredrogs Bevilln.-, Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskms d. 14 dennes.f. m. pä bordet lagda betänk.
N:o 2, i anledn. af Herrar K. A. Almgrens och Jon.
Bobergs motioner, aug:de inskränkning af liden för utländska handelsexpediters eller s. k. proben-reuters vistande i Riket m. m.
Delta betänk, sammanhänger med frågan om bevakning mot varors olotliga införsel i Riket och sammanhänger således med Bevilln.Utsk:s betänk.
N:o 12, ang:de tullbevillningen.
Så är äfven förhållandet med det 5 H. 79 626
Den 21 December e. m. följande målet, nemi. Bevilln.-, Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.- Utskrns betänk.
Jag hemställer vördsamt, om icke R. o. Ad. skulle finna för godt, att på föredragningslistan låta uppföra båda dessa mål efter Bevilln.Utskts betänk.
N:o 12, som angår tulltaxan, och om R. o. Ad. ej ville besluta, att alla dessa mål, som fordra en vidlyftigare granskning och pröfning, uppskjutas till föredragning efter den instundande helgen, t. ex, i första plenum efter Trettondedagen.
Gyllenhaal, Carl Henrik,- Jag anhåller att få förena mig med Hr von Hartmansdorff i den anhållan, alt de af Hr von Hartmansdorff omnämnda betänkm malte fä hvila till dess helgen är öfver.
Äfven jag förenar mig i den framställning, som blifvit gjord af Hr von Hartmansdorff, så mycket hellre, som då dessa frågor äro af en stor vigt, det också synes angeläget, att Ståndet vid deras föredragning är så talrikt samladt som möjligt.
Jag bar anledn. förmoda, att måhända ett större antal af Ståndets ledamöter aflägsna sig från hafvudstaden under sjelfva helgen, och jag tror således också, att föredragningen lämpligast kan företagas efter Trettondedagen.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad., i öfverensstämmelse med Hr von Hartmansdorffs hemställan, bifölle, att såväl Bevilln,-, Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskrns nu föredragna betänk.
N:o 2, som samma Utsk-.s betänk.
N:o 3, i anledn. af väckta motioner om ändringar i tullförfaltningarne, och Bevilln.Utsk-.s betänk.
N:o 12, ang-.de tullbevillningen, nu ytterligare bordlädes, för att uppföras å föredragningslistan till det plenum, som inträffar näst efter Treltondagjul, samt att dervid förstnämnde betänk-.n uppföras å listan näst efter Bevilln.Utsk:s betänk.
Föredrogs och lades till handlingarne BancoUtsk:s d. 14 dennes f. m. på bordet lagda mern.
N:o 30, i anledn. af erhållen återremiss å utlåt.
Föredrogos och biföllos BancoUtsk;s nedannämnde d. 14 dennes f. m. på bordet lagda betänk., mein. och utlåt.:
N:o 31, med hemställan om löneförhöjning åt nuvar.
Kamereraren i Cassa-afdelningen G. VV. Schiitzercrantz; N:o 32, med hemställan om godtgörande af 2:ne från Banken till K.
Myntverket utgifna förskott; samt N:o 33, i anledn. af väckt motion, att den utaf Directionen öfver Malmö Lånecontor tjenstemännen derstädes medgifna företrädesrättighet till ombesörjande af commissioner vid Lånecontoret mätte upphöra.
Föredrogs och bifölls LagUtsbs d. 14 dennes f. m. på bor - Den 21 December e. m. 627 det lagda utlåt.
N:o 45, i anleda, af väckt fråga om förändring i Högsta Domstolens organisation.
Då nu föredrogs LagUtsk:s d. 14 dennes f. m. på bordet lagda betänk.
N:o 4(5, i anledn. af väckta motioner om förändring af 24 cap. 8 § Missg.b:n i afseende på ansvaret för den, sora oträngd och af vredesmode drager och begagnar vapen, yttrade sig Hr Silfverstolpe, Fredr.
Då den fråga, som nu är föremål för R. o.
Ad. bepröfvande, äfven är afhandlad i det förslag lill strafflag, som är R. o. Ad. undersläldt genom K. M:s Dåd. propos., som är till R. o. Ad. denna dag framställd, så skulle jag vördsamt föreslå, alt denna fråga komme att hvila intill dess R. o. Ad. fattat sitt beslut öfver K. M:s propos. i ämnet.
H. Ex. IIr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade besluta, att med pröfningen af LagUlsk:s betänk.
N:o 46 skulle anstå, intill dess R. o. Ad. fattat sitt beslut i anledn. af K.
M:s denna dag ankomna nåd. propos., om antagande af ny strå (Tlag.
Föredrogs och bifölls LagUlsk:s d. 14 dennes f. m. på bordet lagda betänk.
N:o 47, i anledn. af väckt motion om förändring af 9 § 20 cap.
Missg.b:n, ang:de ansvaret för rån.
Föredrogs LagUtsk:s d. 14 dennes f. m. på bordet lagda utlåt.
N:o 48, i anledn. af gjorda anmärkmr vid Utsk;s betänk.
N:o 11, öfver K. M:s nåd. propos. om vissa förändrade föreskrifter i afseende på lagfart och nytljanderätts inteckning.
Den vid detta utlåt, fogade, af Gr.
Mörner afgifna reservation upplästes, på begäran af Hr von Hartmansdorff, som derefter yttrade:
Jag anser den anmärkn.
Mörner gjort i sin reservation, vara riktig och hemställer derföre vördsamt, alt R. o. Ad. måtte densamma antaga.
H. Ex. IIr Gr. o.
Landtm, hemställde, om R. o. Ad. bifölle LagUlskis betänk.
N:o 11, med rättelse af det anmärkta tryckfelet i förslagets lista §.
Ropades nej. H. Ex. hemställde derefter, om R. o. Ad. behagade bifalla hvad Gr.
Mörner uti sin vid förevar, utlåt, fogade reservation föreslagit.
Denna propos. besvarades med blandade ja och nej, men blef i anledn. deraf förnyad och dervid bifallen.
Föredrogos och lades till handlingarne LagUlsk:s nedannämnde, d. 14 dennes f. m. pä bordet lagda mern.:
628 Den 21 December e. m. N:o 49., i anledn. af återreraiss utaf Utsk:s betänk.
N:o 19 ofver väckt fråga, om dels den uppenbara kyrkoplikiens afskaffande, och dels ändring i straffet för första och andra resan stöld; och N:o 50, i anledn. af äterremiss utaf Utsk-.s helänk.
N:o 13, öfver väckt motion om rättighet för fodringsägare, alt hos Konungens Bef:h:de erhålla promotorial i lagsökningsmål.
Utskms nedannämnde, d. 14 dennes f. m. på bordel lagda belänkm:
N:o 16, i anledn. af väckt fråga om beredande af strängare conlroller emot missbruk vid gårdfarihandelns idkande; N:o 17, i anledn. af väckt motion om tillägg till 5 § i 5 cap. Byggn.b:n; samt IN:o 18, i anledn. af väckt motion om inskränkning af jura palronaius.
Föredrogs och lades, på begäran af Or von Hartmansdorff, Aug., och Hr Bildt, Knut, ånyo på bordet Lag-samt Allm. Besv.- o.
Ekon.Utskms d. 14 dennes f. m. bordlagda betänk.
N:o 19, i anledn. af väckta motioner om dels ändring och dels förklaring öfver stadgandet i 2ö cap. 2 § Byggn.bm, ang:de byggnadsskyldigheten å preslegårdar pä landet.
Föredrogs Bevilln.-, Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskms ri. 18 dennes f. m. pä bordet lagda mern.
N:o 4, i anledn. af RiksSlms olika beslut, ang:de grunderne och villkoren för tillverkning och försäljning af bränvin.
Delta mera. företogs punktvis (ill afgörande. lista punkten, ang.-de i.sta och 2:dra artiklarne af nu gällande h\ förordning i ämnet.
2:dra punkten, angide rättelse af ett i tariffen vid :16 § af Utsk:ns förslag anmärkt tryckfel.
Bifölls. 3:dje punkten, ang;äe Utsk:ns förslag i i mom. af 26 §.
Ex. Hr Gr. 0. Landtm, hemställde, om R. o.
Ad. behagade frånträda sitt i detta ämne fattade beslut samt bifalla Utskms af de öfriga RiksStm godkände förslag vid betänk.
N:o 1 i 26 § 1 morn., med åtföljande tariff på pannerymdsafgiften.
Uppå härefter framställd propos. godkände R. 0.
Ad. den af Utskm föreslagna voler.proposm i ämnet.
4:de punkten, ang-.de 2'.dra mom. i 26 § af Utsk-.ns förslag.
Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade frånträda sitt i detta ämne fattade beslut samt lika med Den 21 December e. m. 629 Borgare- oell BondeSt:n anlaga Ulsk:ns förslag, atl 26 § 2 morn. må erhålla denna lydelse: ”för enkla pannor under 10 kannors rymd skallas efler 12 sk. kannerummet”.
Jag vågar vördsamt fästa uppmärksamheten derpå, att här endast är fråga omalt förtydliga den mening, som synbarligen är lagd i 1S41 års författning i 2 mom. af 26 § ang:de beskattningen af bränvinsredskap.
Det beter nemi. i ofvannämnde morn., att för redskap under 10 kannor erlägges 8 eiler 12 sk., jag minnes icke bestämdt hvilketdera, för kannerymden.
Det kunde icke vara meningen, att detta skulle tillämpas på andra redskap, än de, som hörde till classen enkla.
Emedlertid hafva missförstånd sig yppat och Utsk:n hafva deruti föreslagit detta förtydligande, men dä frågan här förevar hos R. o. Ad. och R. o. Ad. i ett sammanhang antog 1841 års författning, så blef icke denna obetydliga omständighet föremål för någon särskild öfverläggning.
Men nu skulle jag tro, atl R. o. Ad. saklöst kan antaga denna förändring och icke göra den till föremål för någon votering i förstärkt Utsk., hvarföre jag tillstyrker, att R. o. Ad. behagade bifalla betänk.
Häruti instämde Frih. Sprengtporten, Jacob, Wilh.
Då härefter den nyss framställda proposm förnyades, blef densamma af R. o. Ad. bifallen.
Med erinran, alt, i händelse Högv. PresteSt. icke skulle instämma i det beslut R. o. Ad. nu fattat, votering uti förstärkt StatsUtsk. likväl i denna fråga borde äga rum, hemställde H. Ex. Hr Gr. o.
Landtm, härefter, om R. o. Ad. godkände den i denna punkt föreslagna voter.propos., för den händelse att PresteSt. icke skulle instämma i R. o. Ad:s nyss fattade beslut.
Ropades ja. 5:te punkten, ang-.de sista mom. i 26 § af Utsk-.ns f örslag.
6:te punkten, ang-.de Utsk-.ns förslag, att dels utesluta 3o § af gällande författning, dels införa ändringar i 32 och 33 §§ "J 3 artikeln och 3g § af 4 artikeln i summa författning.
Tule punkten, ang:de frägan om förändrad redaclion af / mom. i 4° § °f Utsk:ns förslag.
Bifölls. 8:de punkten, ang-.de Utsk-.ns förslag i sednare mom. af 40 §. R. 0. Ad. behagade biträda Preste- och BorgareStms i detta ämne fattade beslut. 630 Den 21 December e. m. 9:de punkten, ang:de den af Utsk:n föreslagna fi § samt förändrad redaction af 46 § * gällande författning.
Föredrogos och biföllos Bevilln.-, Lag- samt Allni. Besv.- o. Ekon.Utsk:ns ncdannämnde d. 18 dennes f. m. på bordet lagda mern.:
N:o 5, i anledn. af Hr Gustafssons uti väckt motion bland annat gjorda framställning om sättet och villkoren för conlrollstämpling af inkommande utländskt guld- och silfverarbele; samt N:o 6, i anledn. af Pehr Mattsons från WesterNorrlands län motion i afseende å handels- och sjöfartstraetaten med Hyssland.
Vid föredragning af BancoUtsk:s d. 18 dennes f. m. på bordet lagda utlåt.
N:o 34, i anledn. af väckt fråga om afhjelpande af penningeförlägenheten i allmänna rörelsen, blef detta utlåtande ånyo bordlagdt, på begäran af Hr Mannerskantz, Carl Axel, och Frih. Haab, Adam Christian.
Föredrogs BancoUlsk:s d. 18 dennes f. m. på bordet lagda utlåt.
N:o 35, i anledn. af Bonden Jan Pehrssons i Guldsmedshyttan ansökning om eftergift å ränta af ett från Bancodisconten utgifvet lån.
O Hr Åkermans vid detta utlåt, fogade reservation upplästes, på begäran af Hr von Hartmansdorff, Äng., som derefter yttrader o
Jag anser den reservation Hr Akerman afgifvit och i hvilkenHr
Bildt sig förenat vara så riktig och öfverensstämmande med de beslut, som detta Stånd i dylika fall redan fattat, att jag vördsamt till H. o. Ad. hemställer, att denna modification måtte bifallas.
Som jag reserverat mig emot detta betänk. så instämmer jag lill alla delar i hvad Hr von Hartmansdorff sednast yttrat.
Det är så mycket mera skäl alt endast låta afskrifva straffräntan, som denna grundsats blifvit förut under hela riksdagen följd vid alla dylika fall, och det finnes icke något skäl, hvarföre man nu skulle frångå densamma.
Detta mål föredrogs först på räkenskaps-afdelningen, deruti Hr Akerman och jag voro ledamöter, och der samma grundsats blef antagen, men den frångicks genom en votering i Utsk:s plenum.
Jag skulle anse det vara ett ganska betänkligt prejudicat om man nu frånginge densamma, och anhåller derföre att betänk, måtte återremitteras med förklaring, att R. o.
Ad. beviljar afskrifning af de 614 r:drne, men icke något vidare.
Jag medgifver visserligen, att i allmänhet borde det vara en princip, hvilken BancoUlsk. äfven i allmänhet tillämpat, att icke mera än straffräntan Den 21 December e. m. 031 borde afskrifvas-, men här är det förhållande, att den skyldige icke sjelf har kunnat betala, utan det är hans slägtingar, som gjort afbetalningen, och ehuru de icke hafva fått något bestämdt löfte, så har man likväl gifvit deni hopp och förväntan, att det öfriga skulle afskrifvas, om de gjorde den betydliga inbetalning, som har skett.
Det var kanske icke så alldeles rikligt af Bancostyrelsen handladt, att ingifva dessa förhoppningar, men jag tror dock, att det vore Ståndet värdigare att bifalla denna eftergift, än att låta dessa den skyldiges slägtingar missräkna sig på hvad de trott sig kunna förväuta.
Det är en för R.
Sl:s verk gällande grundsats, att de icke få ingå accord med sina gäldenärer, emedan man icke kan vela hvarthän det skulle leda, utan skola alla dylika frågor underställas R.
Om nu Ständerna äfvenledes ginge derhän att efterskänka något mera än straffräntan, och således inläle sig på ett slags accord, så vore det fara värdi, att alltför många gäldenärer, isynnerhet i Disconten, komme att vända sig lill Ständerna, och alt
Ständerna således blefve fyra discontdirectioner, som komme att, hvar för sig, pröfva sådana småsaker.