Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Pltcrligarc har Uttkottet suunit, huruledes ge« nom Landt-Tulls och Accis - Stadgan af den 19 Sept. 1776, 12 Cap. och g § Riddcrskapct och Adeln jemte wänga andra där uppräknade personer, äga rätt njuta frihet för huSbehvis Dagcrie - Accis af den Spannmäl som de i deras hushäll förtära, och pä sädan grund äga akt för sig och sitt folk ärligen emot qvitto i AcciS-Kammaren uttaga g öre Snut., säsom ersättning för hwad i sädan afgift erlagdt blifwit.
Denna vbetpdeliga förmän, som i alla fall icke ensamt tillkommer Riddcrskapct och Adeln, har Utskottet med allt skäl ansett sig böra utesluta.
Enär ben i Konung ben XI:tas tid ut färdade Kprko-Lag tillätcr Ridderffapct och Adeln akt med wiste stadgade wilkor kalla och begagna Hus-Präst, sä har Utskottet trott sig, ehuru den i 172Z ärs P i-> vilegier icke är omnämnd, likwäl böra denna rättighet i Sammandraget upptaga. 4656 Den Zg October.
Efter en sädan werkstald granskning af allt hivad rörande de Ridderskapet och Adeln tillagdt förs m^ner möjcligen kunnat sammanlctas, har Utffottck författat det sammandrag af Ridderskapet och AbelnS no ägande Privilegier, som till dctz upplysta pröfning härmed Lfwcrlemnas, och hmaruti, ehuru ej i 172Z ärs Privilegier upptagen, Utskottet ansett stg aldraförst bordt utmärka den rättighet, att wid Riksdagar genom en Person af hwarje lcfrvande -Ätt utgöra Rikets första Ständ, som Ridderskapet och Adeln frän längst förslutne tider tillkommit»
Utskottets innerliga önskan stadnar e) hermid akt detta sammandrag och den granskning hivarpä det blifmik grundadt mä i möjlig ste mätto hafwr nalk-US fullftändighctcn, den utsträcker sig äfwcn dertill, att den nyttiga öfwerkygelse derigenom mä stadgas och bis behällas som Höglofl.
Riddcrjkapet och Adeln med de härutinnan ästade upplysningar äsyftat.
Stockholm den 16 Ock. 1809.
K» Lennet. s. ^clisrsirasiis.
Isiurs von Sammandrag. > § 1.
Ridderssaprk och Adeln är Swea Rikes första Ständ, och äger mid Riksdagarne Säte och Stämma för hmarje Ätt, efter hwad Riddarhus«Ordningen smstadgan § 2- Den 25 October. 46Z7 Z 2. Hof-Rätt är Riddcrstapet och Adelns första Domstol, sälunda att där stola alla mäl genast upplagas, som röra arf efter Adelsmän, förordnande om dest yttersta wilja, Förmynderstap för dktz Barn och Arfwingar som Frälse äro, sä ock derest nägon will pä rn gäng till Borgenärer dess egendom asstä, enthcra Makan söker skilja sin lott i doct för den andras enskilda gäld, eller A.fwingar ester Adelsman Urarfwn gjbrclse lagligen begära.
Hof - Rätt skall ock dö na öfwer de brott der Adelsman förwärkar Lif, Ära, A, delig frihet, gods eller arfwclig rättighet, sä ock om rnwiges och andra flagsmäl samt förgripelse»- med stymfcliga ord och gerningar Adelsmän emellan, dock atk
Dommaren i orten där gerningcn gjord är, först därom ransakar.
I alla andra mäl än här uppräknade ä>o, hälla sig Riddcrskapet och Adeln till den Domstol Lag och Författningar i hwarjc händelse förcskrifwa. § Z Widalla de Säterier - och F-älse-god§, hwarmcd det sä kallade Jus Patronatus är förenadt, äger Ridderskap^ och Adeln det samma, pä sätt ä hwarje ställe stadgadt finnes, utan hinder utöfwa.
Kommer födan egendom i annor mans äao Utom Adels Stänket, dä sörhälles med Patronals - Rättigheten pä sätt derom särskildt kan föreskrifwaS.
Den i Kyrko-Lagen Ridderskapct och Adeln tillagdt rätt att kalla HuS» Pr-ist, warder till sin kraft och wärkan oförändrad bibehällen. § 4- Alla Säterier, RS- och Rörs lamt särskilde stagS Fräste-Hemman stola öfwer hela Riket bibkhälla de Tredje Band.
N;o 884° 2ri, 4638 Den 25 Gctober.
Fri - och Rättigheter, sädan jord af äldcr tillhirdt, nu tillkommer, eller hädanefter lagligen kan tilläggas, och Let i hwars hand den wara mä, inom eller utom Adels - Ständet.
Är Adelsman af sädan jord ägare, dä tillkommer honom den rättighet att där han sä nyttigt prdfwar sammandraga och afhysa till Hemmantal Skattlagde Rä» och Rörs-Hemman: att flykta Sätcric - friheten af nägon Sätes - eller Ladugärd till annat Frälse - Hemman af lika Hemmantal och godhet, sä wäl som att till Ladugärd bruka sine Jnsockncellcr WcckodagS - Hemman, och mäge dchc friheter af nägon utom Adels - Ständet icke begagnas. § 5- Är Adelsman rätter ägare af Skatte-FrälseHemmans-ränta, och säljcs den jord utom bbrd, hwaraf räntan utgär, dä äger hän pä sätt och i den ordning fbrfaktningarne fbreskrifwa samma jordlösa, hivar, igenom Hemmanet i hans hand full Frälse, egenskap sig ikläder.
Till en sädan LöLningS - sörmän, mä den ränte - ägare likwäl ej berättigad wara som utom Ariels »Ständet är. § 6.
Riddcrskapet och Adeln äger, likwäl utan inskränkning i andra Ständs Privilegier, att äga och hehälla sine Hus, Gärdar samt Frälse - jord i Städerne fria frän all Kronans och Stadens tunga; bock detta med de undantag, som i anscciide till Ingwarkering, Tomtören af ofri grund, samt Brandwakt, Lpckttänbning och gatläggning siadgade äro.
En lika fri disposition äger äfwen Ridderskapet och Adeln öfwer deras aflingehus och jord i Städerne.
Emot särskild efter rörelsens storlek afpahad afgift till Staden, äga Ridder-, Den 25 October. 463g derskapet och Adeln drifwa In - och Utrikes handel, teda i Skepp, köpa och sölja wäxlar, samt inrätta Manufacturer af alla stag, sä wäl i Städerna som pä Landet.
Bbrandcs likwäl ingen minut« handel nägors stäkes idkas.
För hwad Riddcrskapet och Adeln för betz enskilda husbehof frän Utrikes ort infbrskrifwcr, mä nägon Handels - afgift till Staden ej äga rum, dock att
Tull och öfrige umgälder rigtigt erlägges.
Riddcrskapet och Adeln tillkommer att In - eller Utrikes äk inländskc eller främmande, afsätta, utskeppa och föryttra alla egne Produkter och ärliga inkomster, de af stna Frälse - gods och Bruk äga, af hwad namn de wara mäge, allenast wänlig
Tull och umgälder däraf betalas, sä wäl som Bro, Mätare- och Wägare-penningar, där sädanc fbrcskrifne äro: likwäl och derest sädanc Produkter allenast genom nägon
Stad till sjöh utgä, men ej j Staden fbrpltras eller nedcrläggas, eller Stadscns mätt och wigt brukas, äga desse sistnämnde afgiftcr icke rum, därest de icke efter särskilde Författningar af nä. gon wiss wahra betalas böra.
Ridderskapet och Adela äger äfwcn att idka Oxhandel och stalla Oxar efter förra Författningar, hwarwid för dem, som i Skäne äga egit Frälse med städjandet af Krono - och Kyrko - Tionde däraf sälunda förhälles, att endast Halmen därunder kommer att begripas, jämlikt Kongl. Majtts Nädiga Bref kill Kammar - Collegium af d. 24 D-artii Enär Adelsman af Säterie« eller Frälse-jord ägare är, dä mä han utan ben omgäng Författningarna därutinnan stadga, äga rätt 6 sädan Frälse-jord, hwar honom lägligast synes, Mjöl-eller Säggwarn till egit och underlydande Torpares-husbehof Upsätta och begagna, samt pä fbreffrifwet M Krogar anlägga, 4640 Den 25 Oc kober. hwilka friheter likwäl ej äga ruin dä jorden är k nägöns ägo utom Adels - Skändct. Will äter Tullqwarn byggas och inrättas, dä förhällcs dermed efter bwad allmänna Lagen och särskilde författningar förcstri'wa, ulan afseende i hwars hand Frälse-egcndommcn iva, ra mä. § 8.
Riddcrstapek och Adeln äga sjclfwe käla ukpan, ka de räntor och utstpldcr, som hos deras Frälse-Bbn, ' der och andra undcrhafwande kunna innestä, sä wäl som hwad be för hus-röta eller eljest ostridigt kunna wara skyldige, dock bör sädant wärkställas genom Twän, ne owäldige Nämdemän, och hwad dcrwid med gwarstad belägges, icke annorlunda försäljas än efter Gäldenärcns hörande, genom Lagsökning hos Wederbörande Konungens Befallningshafwande, hwilken om handräck, ning bör anmodas sist inom fjorton dagar efter det qwarstadcn blifwit lagd, och det wid samma qwar, stads förlust.
För de fordringar som frän innestäcndr räntor och utikylder härrörde, äger Husbonden bättre rätt och företräde till betalning framför andre Borgenärer, äfwen som de Adelns Betjente eller Fogdar, hwilka vä nägot sätt förskingra be medel och räntor be för Husbondens räkning af best undcrhafwande uppburit, stola wara samma straff underkastade, som dr Krono-Betjente, hwilka beträdas att Kronans uppbur» ne medel förskingrat hafwa. § 9- Därest sä inträffa skulle, att nägra Säteris,iller Frälse, gods hädanefter blifwa under Kongl. Majit och Kronan inbragne, för efterräkningar af under händer hafde medel, penningr-Eravatloner, EmbetS-förse elser.
Den 2Z October. 464» elser, eller annat siikt, d6 skall samma gods stä under Ibsen antingen af rätter
Dbrdeman eller annor i Slägren, och därest sädan eZ finner eller icke gitter och förmär, dä af annan Frälseman, antingen för den summa Kronan Frälse - godset antagit, eller efter hwad Högst derföre bjudcs därest Kronans fordran större än godsets rätta wärde är, sä att hädanefter intet Frälse niä hoS Kronan förblifwa. § ro. Enär sä händer att nägon af Ridderskapet och Adeln sitt Jordagods lagligen förbrutit och förwcrkat hafiver under Kongl. Majit och Kronan, dä stall hwad förbrytaren efter
Lag tillhört och han mistat, bfwerlälas nägon af hans slägt, dock Kongl.
Majit öppet och obehindradt gifwa det till hwilken af Slägte» som han i Räder prbfwar hafwa det samma förtjent, en eller flera.
Skolandes silke benädningar icke säsom Donationer och sörlänkngar anses, utan säsom Frälse behälla den natur de före förbrytelsen haft» § 11.'
Det stall wara Ridderskapet och Adeln fritt att 1 sitt fbrswar och tjenst hafwa och hälla allehanda EmbetSmän och Hanbtwerkare som till egit arbete och hushälsbehof kunna tjenlige wara; dock böra inge flere antagas och under Adelns namn förswaraS än de som behbflige äro, och det utom att läta dem, de i Söderut warande Embetsmän och Handtwärkare till försäng, nägot för andra arbeta. § 12.
Fälles nägon af Adelns enskilde Bönder, folk eller^ketjente eller ock nägon annan, hwem det wara 4642 Men 25 October. rnä, ssm uppä deras Frälse-ägor nägot brott eller mi§gjerninq begätt, till pcnningeböter, dä njute och behälle den Adelsman, pä hvars ägor sädant skett, ben vanlige jordägande eller K» ono-andelen af alla säda-, na Sjören, som till twcffifteS gä, äfwen som mäls» ägande-rätten deruti, enär han mälet i laga tid angifva och med Domstolen utföra käler.
BegärdeS pä Bordel.
Utdrag af Protokollet, hällek i Högloft.
Ridderskapet och AdclnS klemarn d. 25 October 1809. S. D. I anledning af de upplysningar, som genom yttranden sä wäl af Stars- som Bevillningsutskottet inkommit rörande skiljaktig? uppgifter af BeWillnings-Summorne för Krut - Socker-och Alun-tillverkningarna i Riket, bcstöt Högloft.
Ridderskapet och Adeln anmoda Stats - Utskottet att söka genom Herr Hof-Canzlerens benägna ätgärd skyndsammcligen häröfver inhämta upplysningar frän Kongl. KammarCollegium samt Kammar - Rätten, och detza upplysningar Riksens Ständers plena meddela, bit luprs. S. D. Bcstöt Högloft.
Ridderskapet och Adeln, säsom en följd af 62 § Regerings - Formen, att icke till afgörande företaga nägra frägor om Skatters och Taxors förökande, Bewillningen eller andra utgifter af hvad namn som häldst, innan vederbörande Utskott inkom - Den 85 October. 4643 inkommit med deras Betänkande» öfwer indragningsprojccter och Riksens Ständer öfwer desamma sig utlätit.
Hwilket beslut skulle de öfrige Rcspettive Ständer! wänlig!» meddelaS. vt supra. S. D.
FöredrogS till afgörande Stats-Utskottets ben 4 i denna mänad upplästa Protocolls-Utdrag af den 28 S-pk. rörande Recognitions-Skogarne, och stannade Riddcrffapet och Adeln efter mäletS behöriga bfwcrwägande i det beslut att Stats - Utskottets utlåtande deröfwcr till alla delar bifalla.
Swarvm de öfrige Rcspcctivc Ständen skulle genom ProtvcollS - Utdrag wänligeu underrättas, vt supra. S.
O. Med anledning af de tänkesätt det Wällofl.
Borgare - Ständet yttrat i betz genom Protocolls - Utdrag af den 18 dennes Riddcrskapet och Adcln wänligen meddelade swar, r afseende pä Ridderskapct och Adelns fattade bcsiut, att äfwen under fredstider ätaga sig Jnqwarlcring för stna hus i Städerne, emot wista dcrwid fästade och af bet Wällofl.
BorgarcStändet äfwen godkända wilkor; bcflöt Riddcrskapet och Adeln att till undanrödjande af det förhinder för kraften och wärkan af detta beslut som skulle hafwa uppkommit genom det Högwbrdiga Preste - StändetS wägran att.för sin del i dylik inqwarterings-ätagande ingä, c) allenast wid sitt förut fattade beslut förblifwa, utan ock derjemte förklara, att Riddcrffapet och Adeln för ben andel i inqwarteringen som skulle tillkomma Ecclesiastique-Statens hus och gärdar i Städerna i likhet med det Wällofl.
Borgare - Ständet, rnqwartcrings - afgiflen efter behörig fördelning sig ätaga. vt supra.
Upp - 4644 De» 23 Octsber.
Uppläster följande:
Utdrag af Protocollet, bältet k Riksens Högloft.
Ständers SlakS « Utskott d. 2Z October 1809. S. D. Sedan till Riksén-'
Ständer, Stats - Utskottet under den 25 Ml. Augusti afgifwit desi betänkande och Förslag, angäende en wist ärlig un-, derhälls - summa k ett för allt tilt Hans Ma):t Konun<>ens och Hennes Majus v^otkningcns Hof- och HofStall-Stater, samt för Hans Kongl. Höghet KronPrinsen, och sä w^l Högloft.
Riddcrskapct och Adeln som oek Wällost.
Borgare» Ständet detta Försiag till alla delar bifallit, bwaruti jemwäk Högwördige PresteStändet instämt, dok med tilstyrkande att tiden hwarifrän detta borde taga sin början, mätte nvpä andragne skäl beräknas ifrän och med den r näst?.
Ianuarii, i stället för att Stats - Utskottet föreslagit ifrän och med d. 1 uti innewarande October mänad, men det Hedrrwärda Bonde - Ständet deremot wäl bifallit förslaget om HofhällningS-slimman, dock bwad angär stuterierne pä KungSöhr och Strömsholm, hwilket ännu Ständet ansett lämpekigen kunna skiliaS ifrän hivad Stats «Ut>kottet i öfrigt projecterat, ärendet i denna enda omständighet med de hermid i Ständet gjorde anmärkningar till Stats-Utskottet ätcrförwist, sä hade uti meddelte ProtocollS-Utdrag, Högloft.
Rldderskapet och Adeln b. gO sistl.
Sept. Högwördige Preste-Stänket under d. 2 l benna mänad, och Wällofl. Borgare»
Ständet under förstnämnde dag, i anledning af Expeditions - Utskottet- Memorial och gjorda förfrägan i afseende pä Expeditions-sältet af be Rcspective StändenS härutinnan fattade beslut, till Stats - Utskottet ä ters - Den 25 October. 4645 kersörwist detta ärend^ i dek ändamäl som RcgerlngSFormens 69 § omförmäler.
Etter erhällande af denna äterförwiSning, har Stats- Utskottet, enligt 69 § i Regerings - Formen, genom wi§a utsedde Deputerade af betz Ledamöter, mcddclt det Hederwärda Bonde- Ständet de nödige ansedde underrättelser i afseende pä ben anmärkning emot StuterierneS bibchällandc ä StömSholms och KungSöhrs KongSqärdar, som hoS Ständet blifwit gjorde, w!d antagandet af Stats-Utskottets förslag om Hofhällningen för deras Majestätcr Konungen och Drottningen samt Hans Kongl. Höghet Thronföljaren.
Och uti ankommit ProtocollS - Utdrag, dat. d. iO t benna mänad har Bonde - Ständet gifwit Stats-Utskottet tillkänna det Ständet enhälligt bifallit Stats - UtskottetS project, och att början med den nya regleringen nu mera mä utsättas till b. 1 instundande Januari,', hwarjemte Ständet bcfiutit att HoS Kongl. Maj:t under^änig anhällan skall göras, att jcmwäl KungSöhrs och Strömsholms KungSqärdar mätte till Ständernas fria disposition öfwcrlämnas, och förslaget säledcS l hela sin widd af Kongl. Maj:t t nädcr antagas.
I anledning häraf, lära Riksens Högloft.
Ständer altsä benägit täckas finna, att nägot hinder ä Bonde - StändetS sida nu mera icke möker i afseende pä Expeditions - sättet af StändenS fattade beslut, rörande detta ämne.
Hwad äter angär den af Högwkrdige PresteStändet wäckte fräga om tiden, hwarifrän StatS-UtskottctS Förfina skulle taga sin början och hwilket dek Högwördige Preste - Ständet föreslagit mätte beräknas ifrän vch med d. 1 näfik.
Januarii, sä lära Riksens Högloft» 4646
Den 2g Gctobcr. Högloft.
Ständer likaledes täckas Hcnägit finna, alt benna fräga nu mera af sig sjelf förfaller, sedan den lid redan är förbi, hwarifrän StalS - Utskottet projccterat att della mätte taga fin början.
Dä SlatS - Utskottet under d. 27 fistl.
Äng. härom till Riksens Högloft.
Ständer aflemnadc desi för, stag och hemställan, förmodade Stats - Utskottet, att Riksens Högloft.
Ständer skulle täckas dcröfwer sä tidigt meddela deras yttrande, och j händelse af bifall, derom äfwen hoS Kongl Majrt göra lika tidig under-, dänig hemställan, akt wärkställighcten häraf, sä ividt Kongl. Majrt med nödigt wälbchag täcktes emottaga förslaget, skulle kunnat taga fin början med d. 1 i denna mänad — eller detta ärs 4rde qwartal, till winnande af den Zsyftade besparingen i StatS - Werkets utgifter.
Detta har af ofwananförde orsaker, som pä Stäts-Utskottets ätgärd icke bcrodk, likwäl icke kunnat gä i »verkställighet, och säledes lärer nägvn annan tid icke kunna Kongl. Majrt i underdänighet fbrcfläS, ifrän hwilken början härmed mä göras, än ifrä» och med d. 1 Jan. nästkommande är.
Stats - Utskottet fär i öfrigt till Riksens Högloft.
Ständer wördsammcligen anmäla, att det blifwer desto angelägnare, att detta ärende warder med möjeligaste första bragt till werkställighct, som det har ett betpdeligt inflytande pä den reglering af Staten, öwarmed Stars - Utskottet i öfrigt nu i det närmaste är färdigt, att dest utlåtande kill Riksens Högloft.
Ständer afgifwa.
Pä befallning ^röstuilus. ^ Bc-> Den 25 Octooer.
Begärdes pä Bordet. 4647 Utdrag af Protokollet, hältet i Riksens Hbglofl."
Ständers Stats-Utskott b. 2Z Oktober 1809. S. D. Uti ett till Hbglofl.
Ridderskapet och Adeln ingifwit, och dcrifrän till Stats - Utskottet remitteradt, Memorial, har Herr Kammar - Iunkarcn och Wessoren ^xel OinäerlleöIU hcmstäldt, alt det län as ZOO0 R:d. hwilkct af Manufactur-Fonds-anedlcn blifrvit bewiljadt Herr Bergs-Rädet Friherre kermelin, enligt Kongl. Maj:ts Nädiga Bref as d. 2O Maji I808, till understöd wid utgifwandet as deh Chartä, samling öfwer Swerige mätte fä afskrifwas, och Friherre kermelin för desi äterbetalande frikallas.
Säsom skäl till denna hemställan har Herr OinäerlkuIU anfört: att sedan för längre tider tillbakars man insett nyttan och bchosiret af Geographiste Chartor, och Riksens Hbglofl.
Ständer redan pä 1790 och 1740 talen härtill anflagit nägre, ehuru otillräckelige, medel, samt äfwcn i följd deraf nägre Province - Chartor blifwit ukgifnc, är bet dock först i senare tider som, genom Herr Bergs - Rädet Friherre Ikernmlirm allmänt kända, och i mänga afsecnden ädagalagde, patriotiske nit, omsorg och möda fortsättningen deraf bliswit bragdt till wärkställjghet.
Herr Friherre lfleem-lin har redan utgiftvit, utom en General-Charta öfwer Swerige, 25 stycken Province - Chartor, sä att nu blott fkola äterstä 2:ne hwilka innan korrt stola för all. mänheten framläggas.
För att med den noggranhct som därtill fordrats, kunna wnkställa sitt nyttiga före. tag, stall Herr Friherre kkormeun icke blott genom sticke.
4643 Den 25 Gctober. skickclige Personer lätit äfwcn i dt mäst aflägsna ProSiucier anställa
Astronomisse observationer och Geometrisse undersökningar, för att finna orternas rätta läge, där sadan t warit twifwelagtigt; utan ock genom anskaffandet af dyrbara utländssa Instrumentm efter de nyaste uppfinningar gjort sin samling af Chartor utmärkt af en sällsynt accuratesie och omanlig Typographisk prydlighet.
Den dryga kostnad Herr Friherre kermelin härwid mäst widkännas, ssall uppgätt till mera än zoooo R:d. däraf knappast ^-:del genom försälda Chartor ssall blifwit ärsatt.
Utom detta ssall Herr Friherre kermelin wara i tillfälle, att enligt det honom under d. io Januarii 1797 i nädcr lämnade Privilegium, fullborda sitt werk med ett sä kalladt försök till Beskrifning öfwer Swerige, i anseende till betz Geographissa belägenhet och Mincral.Hjstoria samt till Folkmängd och Näringar, med Tabeller, Ritningar och Chartor; och under allt betta ssall Herr Friherre klermeim, som af sin enskilda förmögenhet gjort sä stora uppoffringar utan allt afseende pä framtida ersättning, den ock genom försäljning af Chartor swärligen ssall kunna päräknaS, icke af allmänna mebel sökt eller njutit nägot widare understöd, än det efwan omförmälte län. Hwad Herr Iffnsterlkölö sälunda anfört, i afseende pä Herr Bergs - Rädct Friherre k4ermelins nit och förtjenstfulla bemödande, att förse Riket med noggranna och säkra Chartor öfwer desi Geographissa belägenhet, kan Stats - Utskottet ej annat än till alla delar af egen erfarenhet witsorda: att företag af sädan art, som hafwa för ändamäl att sprida ljus och upplysning ibland egne Medborgare, förtjena icke blott ett tacksamt afseende af samtiden, utan ock uppmuntran och belöning af Skaten, dä dess tillgängar. sädant med gif - Den 2Z Oclober. 4649 gifwa, lära Riksens Högloft.
Ständer täckas finna instämma med de grundsatser, som blifwit följde i alla de tidewarf, hwilka önskat och befrämjat en stigande odling.
Herr Friherre kstermelin har icke begärt, och Stats - Utskottet bör icke eller förliga att Statswerkcts närwarande betryckta belägenhet synes icke eller mcdgifwa nägot särskildt understöd i denna wäg, ehuru nyttigt och gagnande företaget likwäl är — Men att det redan ärhällne länet, som icke widare graverar StatsWerket med nägon ny utgift, mä Friherre filsrmeiin, säsom nägot understdo. dep hafda utgifter, eftcrgifwas, och i Räkcnskaperne cfffeifwaS, anser StatS--Utskottet sig äga full anledning, akt till Riksens Högloft.
Ständer wördsammeligcn hemställa.
Och som detta län blifwit bewiljadt och utgätt, af de ä Stat till Manufacturernes befrämjande anflagne medel, sä lära Riksens Högloft.
Ständer i händelse af bifall, härtill täckas hos Kongl, Majtt göra undcrdänig anmälan och hemställan, att det samma mä, efter hwad Stats-Utskottet här ofwan föreslagit, i Räkenskaperna fä afskrifwas.
Är och dag som >sörr skrifwet stäk.
Pä befallning, kröäelius.
Ridberffapet och Adeln ätffiljdeS kl. ^ till 8.
In siciem krotocolli H.. 6.
Lllvsrkoixs. 8br, 4650 Den 23 Octsber.
Lördagen den 28 Oclober. klEnwn kl. 9 förmiddagen.
Uppdröls Herrar.
Electorernes af andra Classen lista, till rval af Ledamot i Bewillnings-Utstottct efter Herr von Kumers och befannS i desi ställe dertill wara utsedd N:o 286 Herr kstösteLo, tortuna, (rustak Henric, Ryttmästare.
Utdrag af Protocollen, hällne k Högloft.
Riddel stopet och Adelns kienum den 18» 19, 20, 21 och 2Z Ottodtr 1809. S. O. Förehade Ridderstapct och Adeln till afgörande Constltutions - Utstottets äter inkomna för, stag till Riksdags - Ordning, jemte de deruti med anledning af i Riks-Ständeu gjorde anmärkningar af Utstottct förcflagne förändringar och tilläggningar, och utsöllo öfwer hwarje § särstild Ridberstapet och AdelnS dkflut pä sätt här nedanföre upptagit finnes. § 1.
Bifölls. § 2.
Den 28 October. 4651 § 2 BifdllS. § z BisöllS med ben förändring, att i stället för orden i Samräd skulle sättas efter inhämtad! yttrande af. Z 4 BisöllS. § 5 BiföllS. § 6 BiföllS jemte dck af Utskottet föreslagna tillägg.
§ 7 DifLllS. § 8 BiföllS med den förändring Utskottet föreslagit, af ordet Hufwudjkaden kill Riksdags orten. § 9 BiföllS. § 10 BiföllS, med dek tillägg att 5 Z Riksdags - Ordningen äfwcn bland de här anförde stur le upptagas. § 11 BiföllS med UtstottetS tillägg. § 12 Likaledes. ZZ iz, 14, is, 16 lcmnadcS oanmärkt?, säsom be andre Respcctive Ständen cnstildt rörande. § 17 Bifölls, med ben förändring, att i stäl let för orden dem, för hwilka han är Zustmägtig, skulle sättas dem, hwilka äro berättigade att wälja; hwarjemte ock ConstitutionS - Utskottets tilläggningar gillades. § 13' q6ZJ Den 23 Octsber.
F 18 Bifölls med Constitutions - Utskottets förändring j flutet af lista Momentek samt den förändring i det senare, att ivalrätt ma tillkomma alla af hwad Religion som hälst, hwilka annars dertill rättighet äga. § 19 Lcmnadcs oanmärkt, säsom de andra Ständcn rörande. Z 20 Bifölls med den af Utskottet förcflag, na förändring. § 21 Bifölls jemte Utskottets tillägg. § 22 Bifölls. § 2Z Bifölls Utskottets gjorda omarbetning och tllläggningar. § 24 Bifölls med Utskottets tilläggningar, § 25 Bifölls. § 26 Bifölls med Utskottets förändringar. § 27 Bifölls med de tillägg, att propositionen om Stats-Werkct bör astemnas inom fjorton dagar fran Riksdagens bönan och den samma wara ätföljd af en redowisning för GtatS-medlen, samt i flutet af H, i stället för tillstyrkan eller afftag, säktes till eller afstyrkande. § 28 Bifölls. H 29.
Momentet 1 Bifölls med ben förändring att Lebamölernes antal mä förökas lill 24.
Momen - Den 28 Oclober.