Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hwad Utskottet widare finnes hafwa föreslagit i anseende till ordning wid öfwerläggiiingarnc inom Riddarhuset, jemte wahl och voteringar, grundar fig dels pä Riksdags«Ordningen dels pä stadgat gammal pra, xis, hwaraf nägon ändring ej warit af nöden; och Hwarmed förhällandct endast behöft sä noga och om, ständcligen föreskriswas att nägon fräga under wärk, ställighetcu ej af undcrlätit stadgande borde uppkomma.
Lill förekommande af mindre oordentkigheler tvid Ridderskapct och Adelns klena, har Utskottet an» sett sig, efter hwad i förra tider warit manligt, böra förestä missa icke betydlig?
Penningc, böter, hwilka dä be anwändas till ett barmhertighetswcrk fbr fattiga En, kor inom Adels Ständet, sälunda kunna anses förena förmänerne af ordnings minnande ä ena, och utöfwan, de af ett berömligt ändamäl ä andra stdan.
En af Utskottets Ledamöter, hwars Memorial derom är detta betänkande fbljaktigt, har likwäl i denna del fin särskilda tanka till Ridderskapet och Adelns pröfning afiämnal.
Slu - Den zo lvctober. 4735 Slutligen och jemte den förcslagne Jnstructio» nen fbr Riddarhus-Utstottet, som torde finna- enlig med hwad förr derom wordet antagit, och länge utdfwat, har Utskottet i den wigtiga ofta frucktlöst befiutade complettrringen af de Adclige Genealogicrne trott sig böra föreflä sädanc ftadgandcn, som kunna leda till detta högst nödiga, men ofta fbrfcladc ändamäl.
Skulle beha siadganden af Högloft.
Riddcrskapct och Adeln godkänna-, äger Utskottet nägot hopp att sä midt görligt wara kan, bristcrnc i denna wigtiga omständighet fbr framtiden kunna förekomma-.
Med Project till Instruktion sä wäl för Riddarhus - Oirectionen som Riddarhusets Tjenstemän, anser Uilkottet sig särskildt, ehuru sädant cgenteligcn ej bliswit fvrdradt, böra till Högloft.
Riddcrskapet och Adeln- pröfning inkomma.
Stockholm den 26 Oktober 1809, Pä Riddarhus-Utskottet- wägnar.
K. L. kennet. bruce.
Ikure von dlackrex.
Ifrän första stunden af wära öfwerläggningar, rörande Project till en ny Riddarhus - Ordning, har jag under godkännande af be allmänna Regler wi öf« wcrenSkommit att förrslä till tvinnande af ordning tvid Högloft.
Ridderskapet och Adelns sammankomster, warit emot, att med nägra pcnninge - böter, eller »ägon sort Fiscaliik Action befrämja den samma.
Fbr ett samfund sä upplyst som Högloft Ridderikapet och Adeln, har jag suponcrat, att allt sädant wore öfwerflödigt, och jag är fulleligen bfwertygad, att blotta bfweren-- kommelsen om en witz föreskrifwen ordning, är mer än tillräckligen nog, att befordra ändamälet.
Under en 47Z6
Den zo October. rn förliden äldre tids period har säbane Biler wifterLigen inom Riddarhuset ägt rum, under en senare uppLyftare tid alldeles icke; en undersökning wore mä hända säledeS nbdwändig för att utröna om det senare sättet haft nägon olägenhet för bet förra; men jag tror att blotta minnet och erfarenheten här bör kunna utreda och underhjelpa, hlvad med widlyftighkt som jag anser öfwerflödig annars lätteligen skulle ftä att bcwisa.
Det nemligen, att ingen större ordning existerat »ned penvinge - böter än utan.
Äterkallom i tankan de swärare händelser, dä Högloft.
Ridderffapet och Adeln, dels under fordna partie-tiber, dels under och utaf despotiskt Regenter, dels utaf lika sinnade Ordförande, rönt försök af usurpation och kränkning af Ständer- rättigheter samt Fäderneslandets sannskyldiga bästa, och ehuru ofta be pä sädant sätt blifwit härt frestade, hafwa de dock alltid manligen kämpat för äran, Medborgares fri - och rättigheter, Fäderneslandet- upprätthällandc samt alltid bchällit segren; och om nägon omanlig oro under flika försök, stundom och för ögonblicket, hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln i betz bfivcrläggningar, uppkommit, som kunnat störa ordning och lugn, hwem wille wara den kalla och känslolös» som skulle undra dcrpä? hwem wore den enfaldige som bunde tro att sädane händelser kunde med Z2 §. i ä 2 R:d. penning? - böter förekomma-? frän mig wore ötminstone en sädan tanka längt afskild, och jag skulle till och med frugta att wi skulle synas mycket bakom märt tidehwarf om wi skulle antaga och tillstyrka dcfte böter, hwarrmot jag för min enskilda del nu högeligen protesterar, intill dest Högloft.
Ridderffapet och Adeln Detta ämne sjelf granskat och sig bcröfwer utlätit, skulle det oagtadt denna ulwäg som jag bestrider, likrväl blifwa ansedd nödig för ordningen- bibehällande, dör i sädan händelse, en sädan författning af en Riddar - Den Zo October. 4737 dårhus - Fiscal, utan wäld, utan mannamohn, pä dek noggrannaste sätt werkställas och handhafwas; jag med» Sifwer att Utskottet sä äfwen funnit det, men jag medSifwer intet att Utskottet tillräckligen stadgat derom» dä de ej antagit den enda och förmodligen tjenligaste utwäg som finnes och jag yrkat, nemligen att stadga:
Det Riddarhus - Ziscalen åligger, att utan invändning, utan mannamohn, och utan anseende till'person som sig förbrutit, uttaga de för hwarje händelse äsatte böter, eller erlägga sjelf hwad som bewisaS kan han underlåtit atala eller hos den felande uttaga.
Jag har wisst icke gjort denna anmärkning, eller stödjer denna tillstyrkan pä nägon slags misstänka om wär nu wa« rande Herr Riddarhus - Fiscals tänkesätt, icke eller, jag gär äfwen sä längt, känner jag af Riddarhus - Historien nägon händelse att en Riddarhus - Fiscal hittills warit Partisk eller Elak; men dä jag anser dea fullkomligaste
Lag wara den som nogast bestämmer alla händelser, och det efter min tanka icke är eller blifwer nägon omöjlighet att i framtiden en sädaa warlse kunde uppstä, som wore ensidig, hade egna afstgtcr eller af hwad annan orsak som hälst, kunde företaga stg att personalisera, samt wisa partiskhet och mannamohn, och säledrs missbruka sin rättighet atk vtkräfwa böter, som kunde wäcka och föranleda till allmän och enskild förargelse, sä borde ocksä derföre» om penninge - böter blifwa nödwändige, en sädan answarighct som oswannämndt är Riddarhus - Fiscalen bestämt äläggas.
Det lätcr slutligen godt och bcwckande att de antagne pligt -- penningar anfläs till torftige Änkor af Adcls-Ständet, atk de utan restlängd pä stället uttagas, och framför Landt - Marskalken och Högloft.
Ridder - 4733 Den ZO October. bcrskapet och AdelnS egna ögon i Sparbössan ncdläg, gas, och det städar ej eller en sä god sak, om wöx, ling eller samtal derutaf uppkommer, som mä hända under en angelägen öfwerläggning, hwilket icke i annat än detta fall more sä att önsta; men vä man detta allt oagkat tillika eftcrsinnar till detta barmhertighetss wärk för att uppfyldt warda, grundar sig pä att en mängd oordningar stola begäS, och dem man annari § sökt förekomma och utrota, sä kunde det bekymmer uppstä, sä kunde den fräga göras:
Skall man under, läta wara Välgörande, och enwist föresätta sig att iakttaga strängaste ordning?
Eller är det icke fast bättre, ^»tt ben som kunde hafwa räd att pligta nägra Schilling, till och med nägra Riksdaler, hwilka tillfalla torftig!
Änkor, föresätter sig att störa ordning, Zn mera jv bättre endast för tillfredsställelsen att pligta och sätta Riddarhus - Fiscalen i jämn rörelse, att dest» böter uttaga?
Swarek pä denna fräga mä i öfriget utfalla huru som hälst, blir det ändä alltid efter min tanka felagtigt att grunda Välgörande pä ordningens bekostnad, eller att med ordningens beständ försumma sä dyrbara pligter, lika förfelande skulle jag anse, om jag vägot ögnablick kunde sätta i fräga, att man behöf, wer tillstyrka twäng eller böter för ordning och öfwerenskommclscns fullgörande'.inom betta Riddarhus, och ännu mera och öfwer all föreställning more det än.
Nu ett större fel att misskänna den dygdigt, den öm, stnte Medborgaren, ware sig af hwad ständ det wara mä, till den grad, att man skulle förestrifwa sätt för betz tysta gärd, för den lidande mcnskligheten; ben wälgörande mä fritt wara sig sjelf lämnad att utöf, wa denna tvär första hufwudbygd, och alldrig wid det, ras utbfwandk komma r strid med stna pligter, att rubbs
Den zo October. 4739 rubba Lagar och ordning, more efter min ödmjuka för» mvdan härtill ledande.
Jag anhäller att detta anförande mä fä ätfölja Riddarhus - ordningen och Betänkandet lill Högloft.
Ridderskapet och Adelns plenum. kecklin. i8ocz ärs Riddarhus - Utskotts Project till en förnyad Riddarhus - Ordning. § i Pä Riddarhuset äger hivar och en introducerad
Ätt, genom dest huswudman, säte och stämma efter den nu i Matrikeln stadgade ordning, först Grefwarne, därefter Frihcrrarne och sedan be öfrige af Ridderffa» pet och Adeln. § 2.
Till undwikande af all irring därom Ättemännen emellan, hwilkcn för Ättens hufwudman anses skall, förblifwcr wid hwad förr warit manligt att älfta Sonen och efter honom hans älfta
Son och sä man efter man sä länge nägon lefwer, som frän älfta Sonen härstammar, Ättens hufwudman sbrblifwa bör, men derefter närmaste
Ättemän af älfta qwarlefwande grenen, och desi barn pä lika sätt efter hwarannan.
För de i senare tider till Grefwclig och Friherrlig »värdighet upphöjde Ätter, kommer hufwudmanna-räktigheten för de yngre och icke till högre wärdighet upphöjda Ättegrenar, att gä l rätt nedstigande linia pä Swärdssidan ifrän den, hwilken nu hufwudman är; mende öfrige Ättemän, af de till högre wär dightt - 4740 Den zo October. vighet upphöjde att stä säsom
Erpectanker till betz dr» ras ordning i den högre värdigheten inträffar» § 3.
Kan eller will hufvudman ej infinna fig bL Riksdag hällas skall, äge den dä rättighet som af
Ät» ten närmast är och tillstädes kommer, att, utan Full» magt, säte ä Riddarhuset för Famillen intaga, hvar» till han inom en Mänad efter Riksdagen- ut» dläsande uti Riddarhus - Utskottet sig personligen an» mäla bör; häfver ingen inom fbrcnämde tid sig ber» till anmält, dä äger hufwudmannen ensam rättighet att af nägon annan Introducerad Adelig Ätt, en mänad efter Riksdagens utbläsning men ej förr» behörig Full» mägtig fö» Ätten förordna, hvilken Fullmägkig seder» mera, hvarken af Hufwudmannen sjelf eller nägon af de öfrige Ättemannen, frän säte och stämma för Famil» len, under den Riksdagen rubbas mä.
Är äter hus, wubman ensam af sin Ätt, eller ensam vid ben älder 18 § Utstakar dä sä väl som i den händelsen att alla Fullmyndige af Ätten Fullmagten tillika med Hufwud» manncn underskrifwit, mä densamma genast vid sörsta anteckningen kunna antagas re» § 4.
Häfver Hufwudmannen e) uppnätt 2i Srs äl« ber, men finnes annor fullmyndig man af Ätten, dä -ger han utöfva all huswudmanncns rätt intill betz denne till den älder kommit, att sjelf kunna säte intaga enligt 18 § af denne Riddarhus - Ordning.
Finnes ingen annan behörig och till laga älder kommen af Ätten dä äger hufwudmannens lagligen tillförordnade Förmyndare, i fall han är af Adelig Introducerad - Den zo Octsber. 474L rcrad Ätt, rättighet att intaga Famillen- säte, och t händelse han sjelf är hufwudman för Ätt, eller hafwer förfall att förordna, behörig Fullmägtig.
Är Förmyndaren ofrälse Man, eller HufwudmanS Moder som är lagligen förordnad till hans Förmyndare, dä äge först hans närmaste Fäderne, och därest sädan ej finne-, betz Möderne Frände af Adelig börd, att Fullmägtig för Hufwudmanncns
Ätt förordna, och i händelse en Hufwudman, sä korrt tid före utsatt
Riksdag skulle genom döden afgä, att Förmyndare för hans omyndiga
Son ej ännu hunnit behörigen förordna-, worc lag samma. § 5.
Uppstär wib anteckningar twist om Hufwöbmanna - rätten, bör ben, af det blifwande Riddarhu-- Utskottet, efter Genealogierna- föranledande prbfwaS, och emedlertid den af Ätten antecknas som efter de för hand warande Tabeller befinna- den älsta wara, intill dess med antagcliga bcwis ben andre fia bättre rätt till säte och stämma styrka gittat. § 6. Hafwer Hufwudman wid Laga tid för fin Ätk Fullmägtig fbrordnat, dä mä han ej under hela den Riksdagen sjelf för Ätten säte intaga, ännu mindre denne säledes öfwcrlätne rättighet ömsom med Fullmägtigen begagna; nu hafwer den antagne Fullmägtigen utrike- rest eller under Riksdagen genom döben afgätt, eller derifrän efter styrkt laga förfall med tillständ afrrst, dä mä Hufwudmanncn sedan sädant lagligen inför Riddarhus«Utskottet intygadt wordet, sitt säte och stämma sjelf intaga, eller annor behörig Fullmägtig förordna.
Ut - 4742 Dcn Zv Hctober.
Utgär Adelig Att pä Swärdsidan under waran» de Riksdag, dä bbr Fullmägtigen lemna dci säte hatt L Riddarhuset för Ätten innehaft och han sälctcs härefter, hvarken i egen skap af Bänkman, Elektor elier Uiskotts-Ledamot biträda.
Skulle en sädan
Fullmäg» tig för annor Ätt sedermera Fullmakt crhälla, dä är <s nägok hinder fbr honom att ä npo till Bänkman, Elektor eller UtskottS - Ledamot kunna wäljas. § 7- Den som sjelf Hufwudman fbr en Ätt är, mL ej Staga sig Fullmägligffap fbr en annan, utan blifwe hwar och en Hufwudman wid sin Ätt och ställe, äfwrnsom ben hwilkcn lill
Fullmägtig fbr annor Ätt antecknad blifvit, sedermera ej mä intaga sin egen Ätts rum, eller fbr annor Ätt sig säsom Fullmägtig anmäla, derest han ej, pä sätt denna Riddarhus-Ordning utstakar, blifvit frän det fdrra Fullmägtigfkapct entledigad. Blifwcr
Fullmägtig under pästäcnde Riksdag, genom fdrra HufwudmanncnS afgäng, sjelf Huftvudman fbr sin Ätt, dä frän träder han Fullmägtigskåpet och intager sin egen Ätts rum, och är derigenom äfwen skiljd frän den befattning af Bänkman, Elcctor eller Utskott-- Ledamot, som han i egenskap af Fullmägtig förut kunnat innehafwa. § 8.
Är Hufwudman wid
Domstol anklagad eller lagligen fbrwunnen till brott, som ä betz heder och ära gä, eller är af den egenskap, att det efter
Lag ej med penninge-bbtcr fbrsonas kan, bbr honom för desi person r) inträde ä Riddarhuset tillätaS, förrän han derifrän fullkomlig, befrielse magt Den Zo October. 4745 magt Fullmägtrg förordna, utan tillkommer dä ben närmaste af Ätten att betz säte pä Riddarhuset intaga.
Är äter Hufwudman den enda mf Ätten ware dä dcK rum ledigt.
Lag samma ware med dem som för andre fel blifkvit säte och stämma bland Riddcrskapet och Adeln fbrlustigr sbrklarade. § 9- Hafwer nägon Adelsman afstädt sin egendom till sine Borgenärers fdrnbjande, mä han, linder det frägan derom wid Domstolen anhängig är, ömarken fdr sta eller annan
Ätt intaga säte pä Riddarhuset och ej eller Fullmagt utgifwa.
Domstolen frikänt honom frän sine Borgenärers widare kraf, dä ägcr han, sedan
Oom derom wunnit laga kraft, uti sine förra rättigheter inträda.
Hafwer äter Domstolen ej befriat honom ifrän framtida answar, eller är han dömd fdr bedrägligt sbrhällande, dä mä han i bäda betz» händelser ej äga att för sin Ätt, rum pä Riddarhuset intaga, men i det förra af beha bäda fall, sä wida ej andra Ättemän af slägten finnas, mä han Fullmagt till annan behörig man utgifwa. § ro. Dör Hufwudman under pästäende Riksdag, fom sig för Ätten antckna läkit, äzc dä den som Hufwudmanna-rätten tillfallit, att sig för
Ätten antekna täta eller laglig
Fullmägtig förordna.
Hafwe alla de Lfrige af Ätten redan för andre Ätter säte och stämma intagit, blifwe Ättens rum under hela Riksdagen leledigt. § 11.
Alla de Commendeurs-Ätter, som före b. 6 Ju» rrii 1809, pä Riksens Ständers Regerings,Form af Ko - 4744 Den Zv October. nungrn antogs och stadfästadcs, tilkommlk, äge att klbchälla det högre säte ä Riddarhuset, som dem i anledning deraf blifwit för detta tillagdt; men de Adelsmän som derefter till Commendeurer utnämnaS, behälla sina förra säten utan nägon uppflpttning, hwarken för sig eller sin Ätt. § 12. Dlifwcr nägon Adelsman till Friherre-wärbkghet upphöjd, dä intage närmaste Hufwudman, derest sädan finne-, för Adcliga Ätten säte och stämma.
Pä samma sätt förhälleS äfwen enär Friherre upphöjeS till Grrfwelig wärdighet. § IZ.
Afwiker den ifrän
Riket som innehaft säte och stämma pä Riddarhuset, utan att hoS Konungen i un« derdänighet legd söka, dä mä han ej sjelf, utan den som af Ätten närmast är, intaga säte ä Riddarhuset eller Fullmägtig antaga.
Reser äter Hufwudman utrikes antingen i Konungen- ärenden eller pä sätt 172Z ärS Adeliga Privilegier stadga, dä äger han rätt förordna nägon annan l sitt ställe att Ättens säte intaga. Hafwcr ej Hufwudman i denna del förordnande gjort, ware dä hant närmaste Ättemän berättigad för Ätten sitta sä länge Hufwudman utrike- wista-. § 14.
Är nägon Swensk Adelsman, som tillika är Hufwudman för sin Ätt, pä sätt Adeliga Privilegierna stab - Den zo Octobev- 4743 stadga, i främmande Herrskaps tjenst antagen, dä äger han, enär han wid Riksdagen sig infinner, att sitt sätt och stämma pä Riddarhuset intaga.
Förekommer där nägon sak till bfwerläggning och Beslut, som samma Herrskap angär, dä bbr han, under det ben förehafva, sig frän sammankomsten l Utskottet eller klenum afhälla.
Gör nägon med Konungens samtycke annor Afwerhetsin Huldhetsed, i anseende till der innehafwande egendom, ware Lag samma, och pä det säker un» derrättelse uti besia fall mä wara att tillgä, bbr, genom Konungens Cabinett för Ulrike- Brefwäxlingen, Riddarhus»virectionen sädant wid hwarje händelse tillkännagifva-. § rs° Flyttar nägon Hufwubman fbr Ätt, sitt bo och hemwist, sätter sig Utrikes neder pä sätt Z2 § uti 172Z är- Adelig» Privilegier stadgar, dä hafwe han och HanBarn, som med honom Utrikes äro, förlorat sitt säte bland Ridderskapet och Adeln, fastän han eller de fastighet här i Riket äga skulle, utan mä i flik händelse närmaste
Ättemän säte och stämma för Ätten pä Riddarhuset intaga.
Kommer Hufwudman eller nägon af hanmanliga Bröst arfwingar äter i Riket igen, sätter sig här neder och Konungen med ny Tro - och Huldhetsed sig förpligtar, dä inträde han i sina förra rättigheter, sä wida desi upfbrande
Utrikes ej gjort honom till en flik förmän owärdig. § 16.
Sä snart Landt - Marskalk, enligt 52 § af Re« gerings-Formen, blifwit af Konungen i Näder utnämnd, och af de 2:ne äldsta närwaraode Grefvar till hwilka Kongl - 4746 Den zo Gctober. Kongl.
Mo):t honom öfwerlemnar, blifwik t!ll Riddarhuset beledsagad, emottagcS han derstädes ivid rågängen af Riddarhus-Direclioncn, Riddarhus-Secreterare» och Le öfrige till Riddarhus,Cancelliet hörande Personer.
Derefter utser Landt - Marskalken en Grefwe eller Friherre samt twänne af Adeln hwilka jemte trenne af Riddarhus»Oirecteurerne, Riddarhus - Secreterare!! och Riddarhus - Fiscalen, efter föregänget anst
,g den päföljande dagen wid utsatt timme sammanträda under Landt-Marikalkcns Ordförande för att börja anteckningen.
Härwid skall den ordning följas, att uprop stcr efter en pä alla lefwandc Ätter författad Matrikel och börjas med Grcfwarne derefter Frihcrrarne och sedan Ridders - och Adelsmän efter den ordning de pä Riddarhuset säte äga, dä hwar och en wid uppropet framträder, lätcr anteckna sig till förnamn och Caractär eller till granskning lcmnar sin erhällna Fullmagt, hwarrfter en med Riddarhusets Sigill pätryckt
Pollct honom tilldelas med päskrift af ÄttcnS Nummer och Namn med den antecknade- förnamn samt Nummer pä den Bänk der hans ställe är honom anordnavt.
Ej mä nä« gon till anteckning anmälas, som sig wid Riksdagen icke personligen infunnit eller pollett för honom ulgifwaS.
De som ej inställt sig wid första uppropet kunna anmäla sig wid bet andra, som efter anslag börja- sedan bet första är flutadt. § 17- Dagen förrän Konungen i Räder kallar Ständerna pä Rikssalen, sker äfwen eN dylik anteckning med twänne upprop, dock c) under pästäende l'!enum.
Sedan mä ingen anteckning tillätas förr än Riddarhus-Utskottet är förordnadt, hvilket genast ske bör, sS Den M October. 4747 sä snart Clestorerna walde äro.
Detta Utskott bör ock, endast för anteckningar, sammanträda en tima före hwarje utsatt klenum den första mänaden efter Riksdagens utbläSning.
Ej mä nägon af Riddarhus-Betjeningen, tvid answar, enskildt och utan Riddarhus - Utskottets samtycko, till nägon ehwem det wara mä, pöket utglfwaz bbrandcS i öfrigt noga tillseS, att den som pöket or» denteligen erhällcr, äfwcn genast och ofelbart warder i Upprops - listan anteknad. § 13.
Ingen äge rätt, hwarkcn säsom Hufwudmcm för egen eller säsom Fullmägtig för annor Ätt ä Riddarhuset säte intaga förr äa han fyllt Tjugo Fem är.
I följe häraf äligger den som första gängen sig tik Riksdagsman anmäler att uppte bcwiS genom Utdrag af Kyrko - Boken ifrän ben Församling där han född är, hwad Är och Vag sädanl stedt; finnes ej KyrkoBok och är den genom wädclig händelse förkommen, dä gälle BewiS af nägon Konungens ÄmbekSmän i Orten, men icke i annat fall mä detta bcwiS gälla än dä Kyrkans handlingar werkcligcn genom wäda förkommit.
UppwisaS härom vrigtiga Attester, hänstjutrS saken till wcdcrbörlig
Domstol, och den bet gjort, ware, utom answar efter Lag, säte och stämma ä Riddarhuset den Riksdagen förlustig.
Jnnehälla de wid Riddarhuset bcfintelige Genealogier härom fullständig underrättelse as dag och äretal, dä är r) annat bewiS af nöden.
Enär huswudman för Ätt fyllt 21 är, mL han, sä wida ej andre futlmyndige Ättemän finnas, äga rätt behörig fullmägtig förordna. 4748 Den zo October. ven som oagtadt han till laga älber kommen är, blifvit under Förmyndare - wärd och inseende af Domstolen stäld, mä ej hvarken sjelf säte intaga eller Lullmagt utgifva. § 19- Ej mL nägsn Fullmagk för gällande anseoch antaga- som icke af Ättens werkcliga Hufvudman, eller ben ber dertill enligt denna Riddarhus-Ordning, berättigad är, blifvit utgifwen; börandes Fullmagtcn antingen med utgifwarens styl, öfverallt skrifven och vnderskrifwen eller lagligen bestyrkt, ovilkorligen wara författad efter följande Formulär.
Härmedelst befullmägtigaS (Caracter och namn) att vid den allmänna Riksdag, som kommer att tag» stn början uti N. N. (dag och är) för Grefweliga ^ Friherreliga?
Ätten N:o N. N. intaga säte och stämma Adrliga ^ pä Riddarhuset, hvarvid han ovillkorligen förpligta- att ställa stg till efterrättelse Sveriges RikeS besvurna Regerings - Form af ben 6 Juni! 1809, jemte Riksdags - Ordmngen och öfrige gällande grundlagar.
Ort och Datum.
Caraekär.
Förmyndare för omyndig Fullmagten Utgifwit, bör sädant under namnet tydeligen utsätta-, samt Förmyndare-förordnandet i Original eller laglis gra bevittnad afskrift bilägga- rc» § Lo» Den Zo Octobek. 474S § 20.
Skule mok förmodan, nägon beträdas akt till kwänne eller flere särskilde personer hafwa till en och samma Riksdag Fullmagter för Ätten Utgifwit, dä anses han för ett sädant förhällande, hwUkct uti Riddarhus - Utskottet uppä Riddarhus, Fiscalens anmälan Upptages och undersökas bör, säte och stämma pä
Rids dårhuset för längre eller korrtare tid förlustig, allt efter hivad Riddcrskapct och Adeln in xlano derom kaN kättwist prvfwa.
§ Sedan ankcckningarne äro förrättade och Bäti» karne af Riddarhus - Sekreteraren och Fiscalen delte» hwarwid iagttageS den fdr Ätterne här ofwanföre
Uti I Z stadgade ordning, pä det sätt att första Grefwe» Länken blifwer till höger om Landt--Marskalks»Lor» det, den andra till wänster och sä widare, Uppstäs en Bänklista wid hwarje Bänk, hwarä äfwen de Riksdagsmän böra Uppföras, som sedermera uti Riddarhus» Utskottet blifwit anteknade och inträdes-Polletter er» hcillit, äliggandes Riddarhus - Fiscalm wcrkstalligheteit
Häraf nsga haudhafwa. § 22.
Ingen mä pä Riddarhuset inträda, utan akk han förut uppwist den honom kemnade polletten för Wakthafwande Under - Ofstteraren.
Till den ändan och pä det ingen som icke är wcrkclig Ledamot af Stän» det, mä stg pä Riddarhuset kunna intränga och därstädes i bfrverläggningartta pä ett eller annat sätt del» Saga, äligger det hwar och en Ledamot af Riddtrffas Tredje Band. 2äl« -rf 47ZO Den Zv Oktober. pck och Adeln, att sä wäl ivid inträdet in plsno pä Riddarhus - Solen som sedermera sä länge kier-un, warar, och intill betz det af Landt - Marskalken blifwit Mutat, bära fin erhällna inträdes-Pollct uran pä kläderne synbart fästad.
Hwarje Bänkman bbr i fin afdelning alltid efterse att detta iagttageS och Riddarhus Fiscalen är i allmänhet owilkoiliaen förbunden att härdfwcr hälla noga och olfwarsam hand, i synnerhet dä wigtiga frägor hos Ridderffapet och Adeln in klans skola afgöras.
Utlänar nögon fin Pollct till annan, för att honom förmedelst inträde förskaffa, ware den som utkant säte och stämma den Riksdagen förlustig, därom, efter Riddarhus - Mc lenS anmälan, i Riddarhus - Utskottet undersökas bör, för att sedermera af Ridderffapet och Adeln in xleno afgöras. § 2Z.
Sedan Riksdagen af Konungen blifwit ä RiksSalen öpnad, bbr genast och nästa söknedag derefter, sä wida ?isnum plsnorurrr för samtelige Riks - Ständer, icke ä samma dag är anbefallt.
Bänkmans-och Elcctors. -walen werkställas.