Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den begärda summan 6000 r:dr b:co är väl otillräcklig för 2:ne sådana byggnader, men man hoppas att bristen kan fy Ilas af allmänna välgörenheten i orten.
Beklagligtvis kan af folkel i dessa bygder ej påräknas några bidrag, utan blott ringa arbetsbiträden, i anseende till deras allmänt kända fattigdom, som bäst vitsordas deraf, att finnbygden i Wermland af R.
St. i alla tider varit befriad från personella afgifter till hälften mot öfriga innebyggare i länet.
Frih Ridderstolpe, Fredr.:
Minne och hopp, mine herrar! äro de himlagåfvor, som göra lifvet drägligt.
Här är fråga om minnen — och hvilka minnen?
Jo, nationens 17 H. 53 4*8 Den 28 November f. m. minnen.
Utsk. har väl föreslagit att för underhållet och reparationen af konungagrafvarna i Wreta klosterkyrka en nödig summa skulle anslås; men hvad konungagrafvarna i Warnhems kyrka beträffade, sä har Utsk. funnit sig icke kunna tillstyrka någon åtgärd i anledn. af Ur von Hårtmansdorffs derom gjorda yrkande.
Jag skulle derför tillstyrka den åtgärd, att Ståndet uttryckte sin önskan, att
Konungen måtte anbefalla en undersökning och upprättandet af ett kostnadsförslag till det ändamål, som Hr von Hartmansdorff med sin motion afsett.
Hvad angår frågan om en tjenlig local för Riksarchivet, så är jag i afseende derå af samma mening sorn Frih.
Sprengtporten och anhåller alt få med honom instämma.
Frih. Cederström, Jacob: Hr Lagergren har missförstått mig.
Långt ifrån att jag bestridt att uppsätta hyllor midt på golfven i det hus Riksg.cont. nu innehar och som skulle till Riksarchiv upplåtas, har jag sagt, att, äfven med hyllors uppställande både kring rummen och på golfven, detta lius likväl icke bléfve tillräckligt för uppställandet af alla i Riksarchivet och i slottshvalfven förvarade handlingar.
Sprengtporten har trott sig kunna komma ifrån detta argument, derigenom att en stor del af de
Riksarchivet tillhörande handlingar borde blifva qvarliggande i slottshvalfven och endast de angelägnaste skulle flyttas till det blifvande Riksarchivet.
I anledn. deraf får jag fasta Fribtns och Husets uppmärksamhet på huru en sådan utsofring af handlingar skulle kunna verkställas, utan att den blefve till den grad skadlig och ofullständig, att långt ifrån att man vunne på flyttningen, skulle derigenom möjligheten försvinna att få reda på handlingar, som vid ett eller annat tillfälle vore behöfliga.
Man tänke sig den mängd af handlingar, sorn t. ex. ifrån de 4 stats-expeditionerna samlats år efter annat: nu finnas ibland dessa handlingar åtskilliga kuranta mål, som kunna vara af mindre intresse; dessa skulle då utplockas ifrån de öfriga handlingar för året, som inför Konungen varit föredragna, och skulle då komma att finnas ofullständiga i Riksarchivet och ofullständiga i slottshvalfven.
Om för handläggning af mål i embetsverken det vore nödigt att äga tillgång till några äldre handlingar, som i det nuvar.
Riksarchivet förvaras, hemställer jag om, efter ett sådant lösryckande af acler och dbcumentér, som med hvarandra äga sammanhang, det ej oftast kunde blifva alldeles omöjligt att få teda på hvad som behöfdes och ett dylikt mål sålunda afgöras till skada antingen för det allmänna eller den enskilda i brist på nödiga upplysningar.
Om sält-d. s Riksarchivet bör flyttas, så bör denna flyttning ske fullständigt, och emot all utplockning af handlingar för att förvaras annorstädes än i Riksarchivet reserverar jag mig på det högsta; ty detta archiv måste vara en helgedom, hvarifrån intet må skingras.
I öfrigt måste jag vidblifva mitt yttrande om o - Den 28 November f. m. 4'9 rimligheten ali sammanföra Vitterhets-, Historie- ock Antiqvitels-acadeniiens samlingar med Riksarchivets i en local, som redan är för trång för Riksarehivet ensamt.
Hvad tillbyggnad af flyglar beträffar, ar det ingenting som hindrar StutsUlsk. att dertill anslå medel, alldenstund medel finnas att anvisa.
Frånvarande i början af denna discussion och äfven sedan en längre tid tillbaka, hade jag icke tänkt deltaga i denna öfverläggning, utan att först efler densammas slut yttra mig öfver slatsregleringen i sin helhet, men ett yttrande af Hr af Uhr, Gustaf, gör, alt jag, såsom ledamot af Götha-canal-direction, anser mig skyldig derpå lemna ett svar.
Hr af Uhr yttrade, — så tyckte jag åtminstone, — att nationen blifvit förd bakom ljuset vid grundläggandet af Gölha-canal och inledd att fullborda hvad hon eljest icke skulle hafva gjort, derigenom att arbetet börjats på flera olika punkter.
Jag torde, i afseende på hvad som ägt rum vid canalarbetet, kunna anses som en ojäfvig domare af den anledningen, att jag icke kan tillräkna mig någon andel af den heder, hvartill ihärdighet och nit kunnat berättiga diiectionen under de första 20 bekymmersamma åren af arbetets bedrifvande.
När jag inträdde i directionen, återstodo af bela arbetet ej mera än 19,000 alnar, som äfven voro mer än hallfärdiga, och för deras fullbordan, med tillräcklig tillgång å nödiga medel, fordrades föga ansträngning.
Men deremot har jag under de 9 år jag sedermera deltagit i directionen bådeägt tillfälle och skyldighet att taga den noga kännedom 0111 canalarbetet, alt jag med bestämdhet kati uttala det omdöme, hvilket troligen af ingen kan jäfvas, som passionfritt vill undersöka förhållandena, alt om den store man, som grundläde canalen, och de män, som biträdde honom under arbetet, lingö uppbära beskyllningen för alt missleda nationen, så var det endast derföre, att de hell re underkastade sig ökade bekymmer, svårigheter och misskännanden, än de ville beröfva arbetet den fullkomlighet, soro stigande iocalkännedom och stigande vettenskaplig kännedom gåfvo vid handen.
Det var den omtanka oeti de strider, detta sätt att gå tillväga föranledde, som otvifvelaktigt förkortade den store mannens lefnad, men deremot hade han äran och tillfredsställelsen att efterlemna ett verk, hvars stora värde och förtjenst den nuvar. tiden redan temmeligen odeladt erkänner, och om hvilket i den framtid, då alla minnen af gamla passioner och groll försvunnit, otvifvelaktigt intet annat omdöme skall återstå, än beundrans, vördnadens och tacksamhetens.
För öfrigt anhåller jag, att sedan alla dessa särskildta utlåtanden blifvit återremitterade, få yttra mig öfver extrastatsregler:n i sin helhet, ifall jag så skulle finna lämpligt.
Ehuru min föresats varit, alt nu, då Ulsk:s förslag till extra-statsreglering för för - 4?o Den a8 November f. m. sta gången i RiksSt:n är tinder öfverläggning, icke angående de föreslagna detaljerna mig ytlra, helst beloppet af de genom bancovinsten så betydligt tillökade utvägarne till anslag icke vid detta förslags afgifvande kunnat vara StatsUlsk. kändt, och frågan 0111 tillgång lill medel för statshehofvens aflijelpande således för narvar. befinner sig i en betydligen förändrad ställning, har jag dock ansett mig för denna särskilda fråga böra bryta denna tystnad, af del skäl, att jag derom händelsevis äger en närmare localkännedom.
Utsk. har tillstyrkt ett anslag af 5oo r:dr b:co till reparation af konungagrafvarna i Wreta kyrka, der Konung Waldemar samt en Dansk Prins och Ragvald Knaphöfde ligga begrafne, men icke anslagit något åt Warnhems kloster, der Waldemars store fader, Birger Jarl af Bjellbo, med dess gemål, jemte flere Konungar af Folkunga-ätlen hvila i grafchor, snarlika ruiner och föga värdiga hvarken den store grundläggaren af Sveriges ordnade statsskick och af Rikets hufvudstad, eller den nation, som till honom äger sä stora förbindelser.
Jag föreslår således, att ett anslag, dubbelt så stort som det till Wreta, eller i ooo r:dr b:co, måtte till Konungens disposition öfverlernnns, för att, sedan ett efter denna tillgång lämpadt kostnadsförslag blifvit uppgjordt, till detta ändamål användas.
Som det anförande jag nyss hade, väckt missnöje på andra sidan om gången, får jag erinra, alt hvad jag uppgaf i afseende på arbetets utsträckning, är något som ingen menniska lärer kunna betvifla.
Beträffande åter mitt yttrande att uppgifterna från verket icke alltid öfverensslämt med sanna förhållandet, så får jag hänvisa så väl llr Rosenblad som hvar och en annan, hvilken sätter mina ord i tvifvel, till våra prot. alltifrån iSi8 intill den tid då canalen blef färdig, som skola rättfärdiga mitt yttrande i den delen.
Cederströms sista yttrande tvingar mig att anda lill trötthet upprepa, att StalsUtsk. icke annorlunda tillstyrkt alt Vitterhets-, Historie-och Anliqvitets-academiens samlingar skulle erhålla plats i Riksg,- conlts nuvar. hus, utan såvida detta dertill lemnade utrymme, sedan del första ändamålet, nemi.
Riksarchivets inrymmande derstädes, uppnåtts.
SlatsUtsk. har dessutom hemställt allt delta till Konungens eget bepröfvande.
Frih Cederström synes icke vilja, att Konungen må få pröfva saken, utan blott att den bör afgöras efter Frih:ns egna åsigter, hvilka jag icke tror vara fullkomligen väl motiverade.
Hvar och en af Riddarhusets medlemmar inser visserligen, att jag, mera än någon annan, af personliga skäl bort afhålla mig ifrån upptagande af ett yttrande, som blifvit fäldt af Hr af Uhr, Gustaf, så mycket hellre, som detta yttrande i sak. blifvit tillräckligen Den a8 November t. m. besvaradt af Hr Rosenblad; men då Hr af Uhr i sitt sednaste anförande icke vidrört det första, utan tvertom sö'kt alt ombyta grunden derföre, och sålunda framställa den sanning, hvilken af livar och en mäste erkännas, eller osäkerheten af arbetsförslngen, och j ig anser ett sådant ulli vek sorn det först (allda, att G ö t h a - c a n a I - d i r e c t i o n e n dragit Representationen vid nåsan, förutsätta någon plan hos direeltn att vilja göra detta, anhåller j ig få förklara, att, så lange Hr af Uhr icke kan bevisa, att Götha-eanal-direction med full öfverläggning neli i verklig mening velat draga nationen vid nasan, Hr af Uhr sjelf genom della uttryck sökt att draga både R. o. Ad. och nationen vid näsan.
IIr R ose 11 blad:
Jag vill blott yttra några ord i anleda. af Hr af Uhrs sista yttrande.
Del är vissei ligen sannt, att flera planer tid efter annan blefvo uppgjorda lör byggandet af Götha canal, och att de sednare planerna upptogo stöire kostnader an de första; men så länge det ej med fullgilltiga skäl kan intygas att directin, när den afgaf de första förslagerna, kunde förutse, att de uppgifna kostnaderna skulle blifva otillräckliga, eller att orsaken till den vållade tillökningen i arbetets kostnad härledde sig ifrån någon arman afsigt hos den direction, som ledde arbetet, än den berömliga att gifva arbetet all möjlig fullkomlighet, så länge tror jag att ingen är berättigad alt deröfver fälla det omdöme, alt denna direction velat narra nationen eller söka draga henne vid näsan, som jag tror att orden fallit, och tillika får jag, såsom ett bevis huru svårt det varatt förut kunna fullständigt bedöuima hvad arbetets utförande kunde erfordra, upplysa att — om mitt minne ej bedrager mig — Hr Gustaf af
Uhr sjelf, såsom en slags Ständernes revisor, uttalat sill approbatur öfver iöi5 års förslag, ehuru, såsom bekant iii-, sedermera 2:ne sednare förslag visade behofvet af högst betydliga tillskott.
Ifall discussionen rör:de Götha canal ar slutad, anhåller jag att få yttra några 01 d ang:de Riksarchivet.
Jag liar haft tillfälle att höra en person, som är anställd håde i Riksarehivet samt Vitterhets- Historie- och Antiqvitels-academien, helt nyligen försäkra, att Riksarehivet vore ganska väl belåtet med StatsUtskts förslag, hvarföre jag icke heller dervid har något annat alt tillagga, än en hemställan huruvida ej Ulsk. skulle kunna utfinna medel för en tillbyggnad af detta s. k. Riksg.conl:s hus, hvarigenom den tvifvelsutan nvtliga anordning, som är i fråga och troligen kommer att äga ruin, kunde mera systematiskt försiggå och behofvet af utrymme vara afhjelpt för en lång framtid.
Det vore blott denna hemställan jag ville öfverlemna till StatsUtsk:s öfvervägande.
Hr Lefre'n: Det var Riddarholmskyrkans behof af medel, som föranledde Hr af Uhr att göra en jemförelse Deli 28 November f. m. mellan sättet att bedrifva denna kyrkoreparalion med sättet atl behandla arbetet vid Gotha canal.
Vid första påseendet synas dessa två saker icke hafva med hvarandra alt skaffa; men vid närmare betraktande förhåller det sig verkligen icke så. lliddarholmskyrkan påminner 0111 lemningarna af Sveriges store Konungar och åtskilliga stora män; Götha canal påminner om en stor man, som ligger begrafven på diss hankar.
Här är således en ganska nära idee-association i fråga Jag skulle likväl för min del finna lämpligare, alt man vore betänkt på att skydda de grafvar, sorn äro i fråga, och låta ilen man, som är begrafven vid canalen, ligga ostörd, han lörtjenar det.
D, återremitterades.
Vidare föredrogs StatsUtskts den 7 och 16 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 35 j litt.
E, i anleda af ifrågaställa extra-statsanslag för undervisningsverket, vettenskaperna och de sköna konsterna.
Frih. von Kramer , R o b e r t, anförde skriftligen!
SlalsUlsk. har icke tillstyrkt det af II.
M. Konungen äskade extia-statsanslag af 5o,ooo r:dr, till fördelning emellan universiteten i Upsala och Lund för uppförandet af der mest behöfliga byggnader, emedan Utsk. ansett, att de vid sistföi flutna och denna riksdag beviljade ordinarie-anslag för materiella behof borde lemna tillräcklig tillgång för fyllande af universitetens nödvändigaste behof i detta afseende.
Hvad Upsala universitet beträffar, är jag i tillfälle intyga rälta förhållandet, och anser min pligt vara att derå fästa StatsUlskts uppmärksamhet, då ålerremiss troligen af detta betänk, beviljas.
Anslaget för materiella behof åtgår till anskaffande af astronomiska, anatomiska och fysiska instrumenter, till bibi io t hekets completterande m. m., och lemnar intet öfverskott för byggnaders uppförande.
Consistorii academici förslag innehöll, 0111 jag ej bedrager mig, en begäran af i5,ooo r:dr till byggnad af ett nytt hus för mineraliecabinettet m, m.; 8000 r:dr till nybyggad af anatomisal, samt 20,000 r:dr till ett nytt observatorium.
Ehuru dessa summor äro på det knappaste tilltagna, hiefvo de dock i den K. proposln nedsalta till 25,000 r:dr.
För de förstnämnda i5,ooo r:dr skulle en byggnad uppföras, innehållande 1:0 auditorium för de chemiska föreläsningarna, jemte rum för dertill nödig instrumentapparat, samt 2:0 nödigt utrymme för mineraliesamllngrn.
Hvad det förra angår, så finnes nu intet auditorium vid laboratorium, ulan chemiska föreläsningarne hållas på ett af academiens vanliga auditorier.
Det långa afståndet från laboratorium gör det omöjligt att beledsaga dessa föreläsningar med experimenler, emedan de flesta mäste förut beredas på laboratorium, och en mängd till dylika försök behöfliga instrumenter, såsom luft - D c 11 a8 N o v e 111 b e r f. m. 4?3 pump, gasreservoirer m. m., kunna icke flyttas fram och tillhaka på så långt afstånd.
Ett chemiski auditorium måste således finnas i grannskapet af laboratorium.
Alt föreläsa chemi, utan att upplysa saken med försök, är delsauima sorn att vilja föreläsa geometri utan tafla och krita.
Hvad behofvet af en utvidgad local för minera liesamlingen beträffar, så är det så stort, att det ej kan vala större.
Upsala academis mineraliesamling är säkerligen den största, fullständigaste och skönaste i Sverige, och samlingen af Svenska mineralier finnes i n g e n s t ä d es fullständigare än här.
Uppläggningen af den geog nos tiska samlingen samt af det stora förrådet på petriticater har alldeles måst åsidosättas i brist på utrymme.
Jag har hort mångå larda utländningar, som besökt universitetet och sett dess verkligen dyrbara skatter förvarade i uthus, häröfver högligen förundra sig.
Upsala astronomiska observatorium, behöfver man blott se dess belägenhet vid en allmän gata midt i den lågt belägna staden, för att öfvertyga sig om dess fullkomliga orenlighet för det åsyftade ändamålet.
Hvarje förbiåkande bondkärra på den stenlagda gatan slör de astronomiska beräkningarna, hvilka följaktligen blifva opålitliga och snart sagdt omöjliga.
Det är i sanning bedröfligt att se en så vigtig och interessant velteuskap efteisatt i vårt land, då man deremot i andra länder uppoffrar betydliga kostnader derpå.
Förhållandet med anatomiska undervisningens localer känner jag mindre, vet dock af den utmärkt skicklige professoren, som leder dessa undervisningar, alt localen är i stort behof af förbättring.
I öfrigt hänvisande till Prosten Stenhammars sakrika reservation, får jag vördsamt hemställa, då för den academiska undervisningen är af stor vigt att nu anmärkta brist lä 11 i y lie t er afhjelpas, att StntsUtsk., som visat en berömlig välvilja för undervisningsverken, äfven i della fall mätte egna dem uppmärksamhet, och åtminstone föreslå bifall till den K. propostn, eller a5,ooo r:dr b:eo lill hvartdera universitetet, ehuru sannei ligen Upsala Consistorii academici förslag icke är för högt tilltaget.
Jag anhåller örn återremiss af ifrågavar. betänk, på de af mig nu anförda skäl.
Uti 4:'le punkten af .SlatsUtskts betänk, lill E, har Hr af Forsell äskat ett anslag af 2000 r:dr b:co till inköp för Statens rakning af fullständiga barometrar med tillhörande ilin nioniitrar oell hvgromelrar, hvilk» skulle komma att ställas antingen lill K. V< tlenskapsaendemiens. eller Generallandlinateri-contorets disposition, för att utdelas på val valda ställen inom
Diket, lör anställande af systematiskt ordnade och sammanhängande meteorologiska observationer, hvilka livart io:de år borde i sammanhang af trycket utgifvas, för att i förening med obser - Den 38 N o r e m b e r f. m. vationer, rö'r:de flyttfoglarnas ankomst och bortflytlning, is lägguings- oell islossnings-, sånings-, bloinnings- och bérgnings-tider, helsot il Iståndet, skörden, varuprisen väglag 111. 111. samt undersökning af jordmånens besk a ifen Ii et, på olika orter af Riket, i en framtid bereda möjligheten af försäkringsanstalter mot missvextår, likasom man liar sådana mot sjöskador, brand 111. 111.
Härå yttrar UlsL, att, innan Vettenskaps-academien blifvit öfver det väckta förslaget hörd, frågan annu icke synes vara så utredd, att densamma kan blifva elt föremål för understöd af allmänna medel, och att motionen för närvar, ej kan föranleda till någon åtgärd.
Af denna anledn.
, och då jag är fullt öfvertygad, att Vettenskaps-academien, ifall den blifvit börd, för sin del gerna skulle hafva linderstedt den ifrågavar. motionen, sorn, 0111 den kommer lill verkställighet, skall bidraga till många för vår allmänna hushållning nyttiga upplysningar, anhåller jag alt denna af Utsk. uppgifna omständighet icke må anses såsom något hinder emot fördaget, samt att Utsk., vid frågans ytterligare behandling, måtte bevilja det begärda anslaget, och alt detsamma ställes till Vrltenskaps-aeademiens disposition för del utaf Hr af Forsell afsedda ändamål.
Ilr Ekst römer,Carl Joban:
Då jag begärde ordet, var det i ändamål att fästa R. o. Adis uppmärksamhet på de reservationer, som Prosten Stenhammar och Doctor Thomander afgifvit vid första punkten af detta betänkande.
Jag är redan deruti förekommen af F1 ih. von Kraemer och vill således enda't anföra, att behofvet af ifrågavar. byggnader vid båda universiteten är nogsamt kändt af hvar och en, sorn i sednare tider besökt de begge läroverken.
Utan alt äga tillräckligt utrymme för ordnandet af de samlingar, som der finnas, skola dessa blifva ofruktbara för den vettenskapliga forskningen; utan tillräckliga och tjenliga arbetsrum är det omöjligt alt undervisningen kan behörigen fortgå.
På båda ställena saknas så väl tjenliga laboratorier som anatornisabir.
SlatsUlsk. har hänvisat lill det vid sista riksdag beviljade och nu ökade anslaget för universiteternas materiella behof; men häruti matte elt misstag hafva ägt rum , ty nämnda anslag afser, sorn jag tror, bibi io— thekernes, de naturhistoriska samlingarnes, instrumentaliernas m. m. underhåll och förökande, men icke nybyggnader, hvartill det ej heller skulle förslå, såvida man icke under flera år besparade detsamma, hvarigenom åter samlingarna skulle gå miste 0111 det för dem oundgängliga understöd.—
Af dessa skal anhåller jag vördsamt alt StatsUtsk. måtte tillstyrka R.
St. att åtminstone bevilja det af K.
M. för båda universileterna begärda bvggnadsanslag, såvida icke Professor Geyers motion hos Utsk. kan vinna afseende, hvilket - Den 28 2i o v e in ber f. m. 4 25 ket vore deslo mera önskligt, som den i den K. proposm begärda summan svårligen kan motsvara bebofvet.
Jag är förekommen af de 2:ne värda talare, som yttrat sig förenlig, och behöfver icke annat än alt till alla delar förena mig med dem i afseende på den ifrågavar. i punkten.
Jag kan likväl icke yrka återremiss af della betänk., utan alt för rättvisans skull tillika förklara min tacksamhet för den välvilja, som StatsUtsk. och Ständerne vid denna riksdag visat undervisningsverken i allmänhet, och särskildt universiteten.
Det skulle vid detta förhållande möjligen kunna synas orätt att begära mera än hvad redan blifvit beviljadt, och jag skulle medgifva rättvisan af denna förebråelse, ifall fråga vore om personliga fördelar; men då fråga är om anslag för sjelfva vettenskaps- oell undervisningsverken såsom sådana, hoppas jag det icke måtte misstyckas, att jag yrkar, att, då man börjat göra hvad som är ratt, man icke bör stanna på halfva vägen, utan fullborda verket.
De anslag , som blifvit begärda för sådana ändamål, sorn lill ett chemiskt laboratorium, ett astronomiskt observatorium och för den anatomiska undervisningen, — dessa anslag, säger jag, äro sådana som, oaktadt hvad som blifvit beviljadt till lönetillökningar m. m., äro oumbärliga vid begge universiteten.
Hvad StatsUtsk. anfört som skäl hvarför 1 Utsk. icke trott sig böra tillstyrka bifall till det begärda anslaget, är något, som jag hoppas att StatsUtsk. vid närmare eftersinnande torde komma att finna mindre riktigt.
Det anslag, nemi. af tillsammans 6ooo r:dr, som till materiella behof vid begge läroverken blifvit beviljadt, är för ingen del öfverflödigt tilltaget, utan knappt tillräckligt för hvad som årligen erfordras till bibliolheken, botaniska trädgårdarna, sjukhusen, naturaliecabinetten, fysiska, chemiska, astronomiska, anatomiska undervisningen m. m., så att del är omöjligt att derutaf bespara något, hvarmed de uppgifna nödiga byggnaderna skulle kunna uppföras.
Prosten Stenhammar har i sin reservation lemnat upplysningar, grundade på authentika documenter, som blifvit inlemnade af auetoriteterna vid båda universiteten.
Jag hoppas att denna reservation är af R. o.
Ad:s medlemmar genomläst, och jag får, till följe af min mångåriga vistelse vid det ena af dessa universiteter, till alla delar instämma uti hvad Hr Prosten Stenhammar yttrat.
Hvad det andra universitetet beträffar, kan jag visserligen icke, alldenstund jag ej der varit åsynavittne, med samma säkerhet sorn hvad universitetet i Upsala angår, yttra mig öfver förhållandet, men har icke den minsta anledn. alt betvifla uppgifterna äfven i afseende derå.
I följd häraf anhåller jag att få förena mig med de talare, som redan yttrat sig, och utber mig att StatsUtsk. mätte taga denna 17 IJ. 54 4^6
Den 28 November f. m. punkt i något närmare öfvervägande såsom ett bevis på det uppriktiga intresse förden vettenskapliga bildningens befrämjande, hvilket jag trott mig vid denna riksdag lios StalsUtsk. förmärka.
Hr Lagerhjelm, Pehl’:
Ständerne hafva redan vid denna riksdag genom förstärkta SlatsUtsk. gjort anslag till universiteten med betydliga belopp, lika hedrande för Ständerna, som vittnande om deras omsorg för universiteten.
Hvad angår afslaget i denna första punkt, så är jag öfvertygad derom, att hade, vid öfverläggningen af det ämne som i denna punkt afhandlas, Utsk. haft de medel, som nu förefinnas, så hade ej ett sådant afslag följt; men jag hoppas derföre, att StalsUtsk. täckes taga denna angelägna sak i närmare öfvervägande och föreslå Ständerna alt bevilja, icke allenast hvad K. M. begärt, utan hvad universiteten äskat.
Jag anhåller att i första rummet få tillägga några ord till hvad åtskillige talare yttrat rör:de anslaget till universiteten.
Det lär vara allmänt kändt, att det s. k. astronomiska observatorium i Upsala är i yttersta förfall.
Ett chemiskt laboratorium och en anatomisk lärosal kan man, i brist på annan local, inreda i enskildt hus, men så är icke förhållandet med ett astronomiskt observatorium.