Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Grefwe» och Landtmarstalken tilkännaqaf, at tiden nu war inne, dä han borde sig i Hemliga Utskottet infinna, hwarföre Herr Landtmarstalken anmodade Hans EMence Grefwe Qi-Lks, IAÄ2NU8 at emottaga klub ban och fortsätta Ridderstapets och Adelns sammankomst.
Grefwe I)e la sklcod, förklarade, säfom Ledamot i Hemliga Utskottet, at om under den äterstäende tiden af vlenum allenast upläsandet af Memorialer och Akter och ingen ventilation förekomme, wille han gerna för sin del begifwa sig ifrän sin rätt, at biwista Ridderstapets och Adelns sammankomst, men önskade i widriat fall, at när Hemliga Utskottets Ledamöter pä Konungens kallelse mäste bortgä, Plenum äfwen mätte uplösas.
Herr Grefwen och Landtmarstalken försäkrade, at endast nägra mäls föredragande och remitterande skulle sysselsätta Ridderstapet och Den 26 I«!ik. 46i och Adeln under det äterstäendeaf detta Plenum och ingen ventilation äga rum; hwarjämteHerr Landtmarstalken tilkännagaf, at de öfrige närrvarande Ledamöterne af Hemliga Utskottet, Herr IvIjnAspor, Lercjt ^dolpv, och Herr , Jokan hinric, äfwen pä samma wilkor samtykt, at ifrän Plenum bortgä.
Derefter afgick Herr Grefwen oandtmgrstalken jämte de närwarande Ledamöterne af det hemliga Utskottet och Hans Epcellence Herr Grefwe Vrake emottog klubban.
Friherre Undbeck, Alexander, upläste följande Dictamen til Protokollet:
Organisation af Landtwärns-Trupper har är 1809 ädagalagt den adla Swensta Patriotismen, och faststält den förut ouplyste möjligheten, at Swerige är mägtigt nog, at, under et stadgat förtroende til sin Regering kunna upsätta och framställa en förut okänd betydlig
Arilde- — Men dä detta under loppet af 1808 samlade Landtwärn mera kunde liknas wid Folksamlingar, än reguliera Trupper, der sä liten eller oftast ingen föregäende epercise hade ännu hunnit inspirera hwarken kännedom, mindre erfarenhet om alla Soldaten tilhörige pligter; och om olyckligtwis framtida behofwer, skulle fordra dylika upsättningar, sä lärer 1x08 ärs händelser wara nog uplysande, för at önsta, det Sveriges ökade krigsstyrka, äfwen mätte winna nödwändiq kunstap och öfning för at i krigstid blifwa lika anwändbar, som den förut indelte Truppen, 432 D-M 26 Julli. pen, hwarfore en pä sakrare grunder uprältad organisation, som kan medföra et waraqtigare bestånd förenat med framtida fördelar, torde förtjena et närmare afeende.
Til erhållande afen sadan betydande winst för Riket, anser jag cn möjelighet wara, at innom wista Provinser uprätta förlägga och underhålla rooo x r-oo man, utan Kronans synnerliga kostnad och äfwen med Landets fördel förenadt.
Såsom närmast kännare af Skaraborgs
Län och dest loeala förhällande, får jag framställa en möjlig werkställighet uti nämnde Län.
Maj t och Kronan äger innom det» ta Län 50 L 60,000 Tunneland Jord at disponera. bestående af sä kallade Krono Parker, Gehäg och Allmänningar, hwaraf största delen äro skoglösa, odlingsbara, men nu onyttiga, utan at 'Kronan, Riket eller det allmänna njuter deraf annan winst, än det ringa bete, som intil gränsande byar och lägenheter kunna ostatllagdt begagna.
Om Kongl. Maj:t af sädana widsträkta marker fant i Räder nyttigt förena deras upodlande med krigsmagtens tillökning, sä skulle ofelbart de flesta unga til krigstjenst hugade, samt anwändbara drängar gerna ästunda blifwa til Soldater antagne, sä wida af bestå odelbara tracter hwarje sädan Soldat öfwerlätesemellan is L LZ Trinneland jord at bebo och upvdla, hwarigenom han tydeligcn insäg sin framtida bergning mera möjelig, än hwad närwarande utsigter för dest hopp kunna framte, och dä han igenom erhällen jordtorfwa finner sig uti Den 26 7?"!n. WZ möjligare författning, at gifta sig- och med en någorlunda saker utkomst kunna försörja hustru och barn, sa tror jag at en ökad krigsmagt, odlade länder och en deraf följande Propagation wörö spnbara fördelar af> en sä wis författning.
„ Oin jag per medium antager 20 Tunneland mark för hwarje Soldat Boställe, sä erfordras för lövö man, 20,00 > Tunnland jord, och enligt min kännedom as Skaraborgs
Län försäkrar jag full tilgäng för Åtminstone et sädant Regemente.
Da en sädan Soldat innehar, brukar och skördar frugter af en sa betydelig jordarymd och dan fär begagna det ffattsritt, sä bör han äfwen deraf kunna wara beklädd, sä wida beklädnaden får bestå af walmar.
Med Befälets asiönande skulle äfwen kunna förfaras pä enahanda sätt, och dcr sadane tilgängar af odlingsbara trakter saknas, sä more Jägeri- och Skoqsbetjeninqen med sina Boställen kanske bättre emploperade, än hitintills dä erfarenheten tpdeligen framwisat ffogshushällningens wanwärd samt skogarnes spnbara och olpckliga aftagande under deras
Dispositionstid; men hädanefter öfwcrlenumd ät en sädan militärisk upsigt ffulle säkerligen winna en mera militärisk ordning och skogarnes framtida tillväxt, Vä jag förutsätter at sadane skogstrakters inspection kunde och borde tillhöra denna npa trupp.
Dessutom äger Kongl
Maj t igenom indragning af en Regements-Prest wid hwarje indelt Regemente en ökad tilgäng af mne Boställen, emedan nu unne Prester begagna >:ne Boställen, dä hädanefter en Regements-Prest torde för sin tjenst - 464 Den 26 Iuttk. tjenstgöring wara fullt contenterad med et Bo» ställe.
Likasä kunde de nu indragne Pipare - och Profost Boställen, samt de innom Länet befintlige Adelsfane-Bostätten möjligen anses bättre begagnade om dermed active tjenstemän aflontes.
Dä jag kanner at rct nu hemförlofwade Landtwärnsmanffapet, hwilket i synnerhet af denna Brigad blifwit mest fredadt frän all den afgäng, som drabbat andra dylika Brigader, nu wid sin återkomst
Lil hemorten saknat badetjenster och förförjningsmedel, sa tror jag at just detta manskap skulle bäst anwändas om de til sädane Byggnader och odlingar finge antagas, isynnerhet som dessa Landtwärns-karlar säkerligen skulle finna sig wälbelätne, at pä sädane wilkor blifwa ständige Soldater och desto ifrigarö för egen räkning bäde timra och odla.
Werkstalligheten af bestå mina framställningar skulle innom nägra är säkerligen medföra ben werkan, at et indelt nytt Jägare-Regemente i Wästergötland utan betydlig kostnad uprätlades, at manga nu oländiga markers odling 0- felbart skulle medgifwa förökade sädesproductioner, och folkstyrkan uti et följagtigt forhällande tilökab, men dä Skaraborgs Läns locala omständigheter medgifwa en i sä manga af eenden nyttig organisation önskar jag at nämnde Län matte nu winna Riksens Ständers Beslut, at detta Län, sedan det nu förestagne Regementet blifwit organiserat, sedermera för framtiden blifwer frikandt frän alla widare upsättningar af nägra nya trupper af hwad namn som häldst.
Den 26 Julik. 465
Dä den nya Constitutionen föranleder Riksens Ständers hörande relativt til alla Kronans tilhörige skogars hädanefter förändrade hushallssätt och anwändande, har jag räknat för en pligt, at under nuwarande Riksmöte framställa dessa mina Medborgeliga tankar, som om de skulle förtjena detta wördnadswärda Riks-Stånds benägna afseende, anhäller jag at detta ämne mätts remitteras til Statö-Utstottet tilen närmaregranstning, och i händelse af Högloft.
Ridderstapets och Adelns bifall, lärer wära Med Ständer genom Protokolls
Utdrag derom communiceras?
Dä mina afsigter med denna Proposition endast warit mina fordna kamraters (innom Skaraborgs Brigaden ifrän den lägsta til den högre Classen) framtida bärgning och utkomst, i förening med Rikets nytta och Provincens odling', sa förklarar jag härmed, at om något förtroende päkallar min befattning wid denna organisation, (mottager jag derföre ingen annan aftöning, än hwad resor och dylika omkostnader fordra.
Herr Ueuterbjeim, Larl, conformerads sig med Friherre Uuäbeck., och upläste följande lillägg til hans Proposition.
Jag instämmer fullkomligt med Friherre UullbLck, i den öfwertygelse, at i Skaraborgs
Län finnes pä mer än mänga orter oupodlads större och mindre Marker, som wisserligen pä det föreftagne sättet blefwe gansta nyttigt anwände.
Den enda inskränkning i Baron Uullbscks project jag likwäl finness nödig, är akalla Marker, som nu äga etter med lätthet kunna fredas Andra Band. Lgl:s 89, Es. til 466
Den 26 Julik til stog icke påkomma i beräkningen til de i frägnwarande Soldat torpen, emedan detzas nya Aboer och Landets förswarare, endast kunna bidraga at motstå armerade fiender, men ej den oöfwerwinnerliga Swensta wintern, hwars härj, ning endast goda och tidiga stogsordningar kunna hämma.
Friherre Laisa, Lustaf, förenade sig äf, iven med Friherre kuödeck.
Friherre kuädecks
Dictamen, jämte Herr Keuter^eims tillägg remitterades til Stats, Utstottet.
Friherre Mullbeck, /Uexanllsr, upläste tik Protokollet et
Dä de omständigheter märkeligen ölifwit förändrade, som wid sistförflutne
Riksmöte grundlagt den ännu gällande Kongl Förordningen, rörande Bränwins tilwerkning m m. torde det wara tillätit, at i denna författning föreflänägra förändringar.
Erfarenbeten har redan minstat farhägan för en genom oinstränkt Bränwins-tilwerkning förorsakad större införstrifning afUtländst spanmäl; en farhäga sä mycket mindre grundad, som hwarje erfaren Landthushållare har sig bekandt, at den efter afwärkningen fallande dranken gör pä dest Ladugärd lika förmänlig werkan som sjelf, wa den gröpta spannemälen, bertil anwänd, kunnat ästadkomma.
Hwad som huftpudsakeligen weder - Den 26 Julik. 467 wederlägger all frugtan för ökadt behof af Utländff spannemäl genom Bränwiris- bränningen är Potatoes-odlingens snabba tillväxt i senare ären,och den färdighet allmänheten redan wunnit, at af denna högst nyttiga rotfrugt tillverka ej allenast mjöl och bröd men äfwen Brattwin.
Dä man således i Potäterne har en af alla kändt, nyttjadt och til Rik.ts rädande jordmott sä förträffeligen pastande motsvarighet för spannemälen; dä detta equivalent redan sä ögonskenligen werkat; dä Rikets innewänare r allmänhet, ehuru under krigsbördan betungade, likwäl under mi§wäxt-ären och under ven genom kriget hämmade tilförsel af Utländsk spannemäl njutit den glada erfarenhet, at se det hungrens rysliga werkningar uteblifwit och inländska sädesförrädet ej allenast tilräckeligt tit talrika Armöers underhäll och allmänna behofivet, utan äfwen i denna stund uti flera Landsorter, full spannemäls tilgäng och sävesprisets fallande i brist pä ersättning, sä tycks i sädant afseende all inskränkning i bränningstiden wara ej allenast onödig, men äfwen stadeliga
En alltid möjelig men alldrig förutsedd inskränkning i Bränningstiden har pä Boskapsskötseln i allmänhet medfört den menliga werkan, ak Landtmannen ej wägar med säkerhet öka sin Ladugärd och i synnerhet Swinafweln, hwaraf säledes brist pä Victualie-waror och deras införskrifning utifrän blifwer en onekelig följds Likaledes hindrar denna owitzhet i betydlig morr Potates odlingen, dä man wid säningstiden ej - 4§3 Den og Julik. kan förutse hwad behof deraf en längre eller kortare Bränwinstermin kan medgifwa, at pä formonligaste sätt amvända
Det wore säledes onsteligt och til allmänt wäl bidragande, om uti 1301 ars Förordning följande förändringar finge iakttagas. 1:0
At utan inskränkning en hwar Arrendator ma äga frihet, at Bränwins-tilwerkning idka, när och pä hwad ärstid han för godt fin» ner, med iakttagande af tilläten pannerymd. 2:0 At den Arrendator, som will idka Bränlvinstillwerkning med större pannerymd, an som pä dest hemmantal belöper, mä undfä rättighet dertill genom ansökning och tillätelse af Konungens Befallningshafwande; dock emot 60 procents tillökning i arrende och den gräns för största pannerymd, som 1801 ärs Stadga uti 2 och 0 §. §. utstakar. 3:o At förblldet emot de sä kallade GmrZringsmactriner mä uphöra, sedan utrönt blifwit at desamma ingalunda öka afwerkningens hastighet, men deremot aldeles förekomma widbränning, och säledes äro gansta npttige wid Bränwinstillwerkningen, ispnnerhet af Potater. 4:o
Dä derigenom at Bränwinstillwerkmngen endast fär idkas pä Landsbygden, den förmän winnes, at kronans inkomst ökes med tullen för det Bränwinsgwantum, hwilket bittils innom Städerne blifwit tillwerkadt, öfwerstigande det belopp, hela den arrendesumma, som för Städernes Bränwinsrättighet blifwit erlagd; pä derjärnte besparas en mängd dagswerken til
De» 26 Iulii. 46g -en härtil erforderliga medens och spannemälens forsilande frän Landet til Städerna, och debutom derigenom tillfälle gifwes, at pä Landet genom bankens upfordrande pä kreaturen öka gödsfelförrädet til äkerbrukets fördel och förkofran, samt hädanefter all Bränwinstillwerkning i Städerna skulle uphöra, lärer deraf en allmän ögonskenlig winst blifwa en gifwen följd, och ytterligare lagbrott af tjufbränning uphöra, dock torde Städernes inwänare tillätas sjelfwe distillera det Bränwin, som dem frän Landet tillföres.
Desia mina framställningar torde fä remitteras til Bewillnings-Utskottets widare granskning.
Remitterades til Allmänna BeswärS- oH Oeconomiä-Utskottet.
Her ^rintLsKölä, ?Lul, upläste följande Memorial.
Wid anläggningen af de Regale Brännerierne, war, torde wäl hända, hufwudsakeliga föremälet, at derigenom tillskynda Kongl. Majit och Kronan en wida större winst eller inkomst, än den förut wanliga afgiften för husbehofsbränningen hade gifwit; men med denna inrättning äsyftades jemwäl derhos, ä ena sidan, at genom sädes-uphandlingar wid Bränneriernes 'Magasiner förekomma det wanpris ä spannemä» len, som den föregäende tiden, nästan alltid efter skörden warit gängse, och ä den andra, at wid inträffande misiwäpt och deraf följande spanwälsbrist genom försäljning frän Magasimrne hindra 470 Den 26 Julik. hindra en oskälig stegring af den spaunemäl, som de i behof ceras warande Riketö Inbyggare nödgades söka, frän private Spanmglsförräder Bada desse sistnämnde anstalter kunde onekligen aldrabäsi werkställas; ty ett inköpt öfverflödigt Svanmälsförräd-sunde, til Bränwinsbranningen anwändas och såmedelst förwandlas til ett för ny uphandling nödigt kapital - o i wid mträffande mitzwäpt och Spanmälshrist insiäldeö bränningen, antingen helt och bällit eller til erforderlig del, och den sämedelst hefparde sädén blef anwänd til de behöfwandes undsättning samt med detsamma, som ofwanrramndt är, til förekommande af Sädesprisernes pffäliga stegring.
De missbruk, som wid fortsättning af KroNmRränneri-inrättningen, häldst de första arén inträffade, hwarken kunna eller böra förswaras, men med ihugkomst af förhällandet med denna inrättning, i det bela, mäste det wisserligcn medgifwas, at jordens odling til winnande icke allenast af mycken, utan ock strid och wigtig spannemäl, under denna tiden märkeligen tilltog, emed n dä tzandtmanncn icke såsom förut äfwentyrade bäde wacklande priser och stundom felande afsättning pä dess Spanmäl, han sämedelst fant en säker uträkning wid, at icke blott genom flit och arbetsamhet, utan ock med betydelige kostnaders anwändande söka updrifwa dess Sädesproduktion til möjligaste höjd.
Detta oaktadt medqifwer jag likwäl, at enär Landtmannen yrkade äterfäendet af dess förra Husbehofsbrännings-rättighet, bifallet dertil, borde blifwa desto mindre betänkligt, som utom den derföre utfäste och betingade säkra afgift til Kongl. Drn 26 Julik. 471 Kongl. Majit och Kronan, ä ena sidan, dermed förenades inrättningen af Allmänna Krono-Spanmäls-Magasiner, genom hwilkas wederbörliga förwaltning, förberörde med Kronobränneri-Magasinerne äsyftade förcmäl kunde winnås, samt ä den andra genom Bränwinstillwerknings wettenssapens förkofran, under Kronobränneri tiden, det war til förmodandes hwad ocksä sedermera sig wisat, at nemligen Husbehofsbrännaren i allmänhet af desi Spanmäl, ffulle erhälla en högre Bränwinsafkastning än tilförene.
At de wid Krono Bränneriernes uphörande är 1788 inrättade Allmänna KronospanmälsMagasiner likaledes moro högst gagnelige, wisade sig äfwen derefter icke endast genom dek biträde, som Rikets inbyggare derifrån erhöllo bäve säsom Säljare och Köpare af Spanmäl wid samma Magasiner, utan äfwen genom den tilgäng, som wid det korrt deruppä inträffade krigsbebof derifrän hlef at pä räkna.
Men denna högst gagneliqa Spanmäls-Magasins-inrättning, ehuru ocksä grundad pä ett af Riksens Högloft.
Ständer dertil anftagit understöd af icke mindre än femtio tunnor guld, fick icke äga beständ längre än til är 1793: strän hwilken tid mängfaldiga Magasiner blifwit indragne, samt endast wid nägra fä af de qwarblifwande icke mera Spanmäl blifwit upköpt, än hwad Kongl. Maj:t och Kronan warit i behof utaf; hwilket allt medfört twänne lika sä oundwikelige, som beklaganswärde följder; den ena, att wid infallande ömnigare skörd, den Landtman, som warit uti trängande penningebehof desto häldre mäst, isynnerhet höstetiden efter skörden, sälja desi Spanmäl til wanpris, som om ocksä Span - 47Z Den 26 Julik.
Spanmäls-Direktion funnit nödigt, at pä ett eller annat ställe göra nägon uphandling, upköpspriserne merendels blifwit sä gansta lågt stadgade, at private persöner eller spekulanter
Dymedelst funnit räkning wid och ett lyckligt tilsälle, at genom obetydligt öfwerbud ätkomma större förräder, hwarpä de sedermera ansenligen munnit, troligen icke sällan äfwen pä samma personer, hwilka, lgsom bcrördt är, nödgats til »vanpris sälja samma Spanmäl; och den andra af ännu mera beklaganswärd beskaffenhet; at nemligen wid inträffande misiwäpt och Spanmälsbrist, samt genom, af ofwan anförde orsak, bristande tilgäng wid Kronans Magasiner, Kongl. Maj t och Kronan hwarken kunnat förekomma Svanmälsprisernes gränslösa stegring eller undsätta den behöfwan-de med Spanmäl för stälige priser och med, efter omständigheterne lämpade betalningswilkör; och hwilket olyckeliga förhällande förnwdeligen bidragit til den nöd, som, enligt ett för nägra weckor sedan hos Högloft.
Ridderstapet och Adeln upläst högst rörande Memorial , försatt flere Jnwänare uti Halland r nödwändighet, at til deras lifs uppehälle anwända djursföda, utaf malde agnar, hackelse vch ollon Härwid mä det dock icke obemält lemnäs, at dä under de sistförfiutne ären Herrar Landshöfdingarne inberättat inträffad Spanmälsbrist r
Länen och deraf följande nöd, samt undsättning deremot begärt; sä hafwa wäl betydelige penningesummor af 10 til 12,000 R:d, Banko och nägon gäng deröfwer blifwit hwarthera af Herrar Landshöfdingarne anförtrodde, i ändamäl at dermed för 'de nödstäldes undsättning, Den 26 IIulik.
473 göra crforderlige Spanmals uphandlingar; men om ock et flitt ändamäl nägon gäng kunnat winnås, uti en Sjöstad, genom inrikes eller utrikes tilförsel sjöledes; sä har förhällandet blifwit helt olika, i de Län, som saknat nystberörde tilfälle, der följaktligen Spanmälsbristen icke med penningar warit afhulpen.
Första fördelen af en sä beskaffad undsättningsanstalt, om ock säd för penningar warit at tilgä, har dä vstridigt tilfallit och kunnat tilffyndas uägra sä Länets Jnwänare, som haft spanmäls förrädcr och såmedelst kommit i tilfälle, at til högsta pris och för Contant betalning sälja den säd, som de kan hända, i annat fall, warit föranlätne för billiga priser afyttra samt til en tel utborga; Hwaremot de behöfwande härwid mäst »vidkännas högsta pris samt Kongl Maj:t och Kronan icke sällan sakna Återbetalningen pä längre tider af ofwanberörde förffutne summor.
Ofullkomligheten och olämpeligbeten af sistomförmälte undsättnings-anstalt, anser jag för min del sä pätagelig, at widare bewisning deraf wore et öfverflödigt företagande; Och sednare tiders, men i synnerhet det nu sist förflutne ärets, förhällande uplyser och witsordar icke allenast, huru som flera private uphandlare hwilka för dräglige priser, utan nägon billig motwerkan gjort betydelige Spannemäls uplag, sedermera längre tid sätt tilfälle begagna en allmänt vfwerklagad Spannemäls - brist för deras 4y4 Den 26 Julik. deras spannemäls-prisers offäliga stegring, ritan ock, at jämwäl uti sjelfwa hufwudstaden Spannemäls - och Mjölpriserne obehindradt fält upstiga til den mest owäntade höjd, samt lälunda fortfarit, intil dest först genom nägon Spannemäls tilförfel frän Utrikes orter de inhemska Spannemäls - Speculanterne sattes uti frugtan för förlust pä deras betydelige förräder, samt dymedelst kommo i nödvändighet, at nedsätta deras förra priser; Hwilket sednare förställande nogsamt ädagalägger, at, om wid Kronans Magaziner funnits någre förräder, som tvid ofwanberörde stegring blifwit til försäljning för billige priser uplätne, meromförmälte och allmänt öfwerklagade boga Spannemäls-oH Mjölpriser icke sätt eller kunnat äga rum.
Man ffulle til äfwentyrs härwid förebära och tro, at et til nystberörde ändamäls befordrande erforderligt Spanmäls - förräd wid Kronans Magaziner mäste blifwa gansta stort och kostsamt, men af egen erfarenhet, genom Tolf ärs tjenstgöring dels säsom Ledamot, dels uti Kongl. Bränneri - Direction , dels uti den derefter tilförordnade Spanmäls MagazinsDirection, wägar jag pästä och försäkra, at, med et klokt och försigtigt handhafwande af i fräga warande operation, stall til werkställande deraf fordras wida mindre förräd, än troligt synes wara.
Med mängfalldige under min tjenstetid wid förenämnde
Directioner, inträffade händelser och derom befintelige Handlingar - Den 26 ^ulik. 475 lingar, skulle jag kunna Ådagalägga min ägande anledning för npsiberörde mitt pästäende och försäkran; men jag bör icke borttaga tiden för andre lika angelägne ärenden, med flere sä beskaffade händelsers upgifwande, utan fär endast med anledning af hwad jag här ofwanföre nämnt, angäende de i hufwudstaden, under nu sednast förslutne tider, högst upsatte M ölpriser, upgifwa, hurusom, under Krono-Bränneritiden det en gäng hände, at enär dä warande Ofsiäthällaren, framlidne Hans Ez<cellence Herr Riks-Rädet m. m Baron sökte ge nom föreställning til Stadens Mjölhandlare förekomma Mjölprisets pä wägen warande 0- ffäliga stegring, och desie sistnämnde, säsom ffäl för en flik stegring föreburo, dels bristande tilräckeligt Rägförräd, dels sädens dprhet, dels ock felande erforderlig förmälning, sä och dä bögbemälte Hans Epcellence uti denne, Stadens Inwänare rörande, angelägenhet äskade Bränneri.
Directions biträde, ärböd
Direction, at til i fräga warande behof lemna förenämnde handlande tilräckeligt Rägförräd, emot et af dem ansett billigt pris, och jämwäl med nägon credit, emot säker borgen; Men ocksä med den tilläggning, at om det oagtadt Mjölprisets stegring fortsattes; sä wille Direction, med bränningens inställande tils widare, förändra Brän. wins-aröpes-förmalningen til Mjölmalning och frän Bränneri-Magazinerna öpna Mjölförsäljning; hwilket genast medförde det äsyftade ändamälet, utan at
Direction ens behöfde wid taag - 476
Den 26 Hulik. taga nägon anstalt til Mjölförsäljning; Och dek märkeligaste härwid war, at, i det stället Mjöl. handlarne frän början upgofwo deras behof frän Kronans Magaziner til 6 L 9000 tunnor, hwilket quantuin dem äfwenledes lofwades; Sä stannade sedermera deras uttag blott wid omkring sov tunnor.
Om det nägon tid warit bäde högst angeläget och lika lämpeligt, at ä npo grundlägga en sädan Krono-spannemäls Magasins inrättning, hwarigcnom, säsom mer omförmält är, ä ena sidan Spanmäls-prisernes offäliga steg. ring, och a den andra Jordbrukarens förlust genom samma prisers obilliga fall mä kunna förekommas; Sä är wisierligen en sädan tidepunct nu för handen:
Dä en tilfredsställande och glädjegifwande utsigt för en wälsignad ömnig skörd öfwer hela Riket sig forewisar.
Dä Landets Jordbrukare i allmänhet af sednast för. flutNe tiders olpckeliga händelser samt derifrän än widare härffptande fortfarande drpga utskyl, der och utgifter befinna sig uti det mest beklaganswärda nenninge - behof:
Dä de sä medelst äro högst nödsakade, at, sä snart grödan kom. mit under tak, til huru ringa pris som haldst bjudes, ifrän samma gröda söka tilgäng för deras trängande behof; Och dä ändteligen, säsom en följd af detta sednare, Spanmäls- Speculanterne, efter at hafwa begagnat Jordbrukarens försäljningstwäng, en annan tid kunna göra en oskälig winning, icke blott pä Jord. brrr - Den 26 Iulir. 477 Brukarens utan tillika pä andre Närings - Jdkares samt Lerutöfwcr pä den fattigas bekostnad.
Det är under en sädan betraktelse samt 0- bestridelig öfwertygelse om sakernes förhällands som jag nu wägar hos Högwälborne Herr Grefwen och Landtmarstalken samt Högloft.