Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 87, blef den uti mern. föreslagna voter:s-propos. af R. o.
Föredrogs ånyo Const.Ulskrs den 4 dennes på bordet lagda mern.
N:o 119, med anledn. af åtskilliga till nästa riksdag hvilande förslag till grundlagsändring.
Hr von H a r t m a n sd or ff, A u g.:
Delta betänk, är så vidlyftigt och så svårt att taga reda på innan det blifvit tryckt och man följaktligen kan taga det hem till sig, der man halsin fullständiga samling af Const.Utskrs betänk.-n, ibland hvilka det, såsom jag tror, knappast är något, utom deehargebetänk.
, som icke här blifvit vidrördt, alt jag nödgas, ehuru ogerna, begära det på bordet.
Hr Rosenblad, Bernh., förenade sig med Hr von Hartmansdorff.
Hr Frih. o. Landtm, förklarade, att Coust.Utsk:s mern.
N:o 119 till följe af tvänne ledamöters begäran komrae att blifva hvilande på bordet.
Vidare föredrogs BondeSt:s den 4 dennes på bordet lagda prot.utdr. af den 4 dennes, med inbjudning till MedStånden att jemte BondeSt. förständiga förstärkta StatsUtsk. att anställa voteringar rört de handels- och sjöfartsfonden samt vissa bevillningsmedel ingående till Riksg.contoret.
Jag skulle emot det nu upplästa prot.utdr. vilja göra den erinran, att det synes mig vara något stridande i formen, att BondeSt. öfverlemnar till R. o.
Ad. nära nog ett discussionsprot. ifrån dess cancelli rör.de Ståndets beslut att verkställa votering öfver vissa anslagsfrågor.
Förstärkta StatsUtsk. har äfven ifrån BondeSt. erhållit en sådan anmälan, men berörde Ulsk. kan naturligtvis icke i anledn. deraf vidtaga någon åtgärd, såvida icke R. o. Ad. eller PresteSt. skulle förena sig med BondeSt. i den åsigten att votering bör ske öfver de af dessa Stånd förkastade voter:s-propos:r.
Jag har icke varit ibland dem, som ansett alt förkastande af dessa voler:s-propos:r bort ske, ehuru jag visserligen icke trott att StatsUtsk. riktigt 26 H. i3 98 Den 7 Juni. behandlat frågan. h>g menar likväl, att 69 §:n Reg.F:n ålägget- StatsUlsk. att sjelfmant och efter sin egen öfvertygelse i detta fall framställa voler:s-propos:r till RiksStm, och på grund deraf tror jag också, att de bort godkännas.
Ehvad beslut som genom verkställd votering kunnat fat t as, har Konungens sanction derå varit nödig; men då propostne icke iiro godkände, så är det en helt annan sak, och i min tanke tinnes det ingen makt i verlden, som kan bringa 2:ne RiksSt. att frångå sin mening om grundlagens rätta betydelse.
1 tlenna fråga mäste man antaga, att de 2tne Stånd, som afslagit voler:s-propos:na, ansett sig göra det på lika goda skäl, som de Stånd, hvilka godkänt dem, fattat deras beslut, och jag förmodar således, att R. o. Ad. och PresteSt. lära vidhålla deras mening om grundlagens förstånd i detta afseende lika så väl, som de 2:ne öfriga Stånden vidblifva sin.
Jag får således förklara, att jag anser mig förhindrad att såsom ordförande i förstärkt StatsUlsk. efterkomma BondeSt:s önskan, och alt således ickejiågot plenum kommer att anslås till verkställande af ifrågavar. voteringar, förrän något af de öfriga Stånden förenat sig med Borgare-och BondeStånden.
Det vore mer än besynnerligt, om RiksStm vore skyldiga att antaga alla de proposrr, som ett StatsUlsk. kunde finna sig föranlåtet alt uppställa'för votering i förstärkt StatsUtsk., de måtte vara hulu kollrigt uppställda som helst.
Sådant mäste jag helt och hållet bestrida.
Man kan ju alltför väl förutsätta möjligheten af, att ett Utsk., med förbiseende af grundlagarnes föreskrifter, försöker att uppställa förslag lill voter;s-propos:r i förstärkt Utsk., för alt tillvälla sig R.
Jag får för min del förklara, att jag anser BondeSt. hafva varit helt och hållet obefogadt att upprifva hvad som redan genom R.
St:s beslut förfallit och således icke under någon förevändning vid detta riksmöte vidare kan komma till pröfning.
Jag anhåller derföre om propos., att BondeSt:s prot.utdr. må läggas till handlingarna.
Då Ilederv.
BondeSt. visat den uppmärksamhet mot MedSlånden och deras beslut, att, oaktadt det ansell sig icke kunna godkänna flera voter:s-propos:r rörde statsreglerm, det dock ålagt sina ledamöter af förstärkta StatsUtsk alt votera öfver desamma; och då det mot samma MedStånd visat den delicatess, alt det, oaktadt dessa MedStånd, oansedt förnyade inbjudningar och försök å Utsk:s sida att förmå dem till att medgifva en grundlagsenlig behandling af frågorna, icke velat medgifva, att de uti nu upplästa prot.utdr. omnämnda frågorna kommo under votering i förstärkt StntsUlsk.
, fastän de, åtminstone såsom jag kunnat uppfatta 60, D c 11 j Juni. 99 % och §§:nes Reg:
F;n bokstaflig» ordalydelse, måste (a afgöias; och du grundlagen, hvad tolkning inan än gi('veide risa moia, i det minsta alltid är mera för ett sådant afgörande än mot det, och Hr Landtm, således icke såsom skeft grundlagsenligen kunnat vägra propos. på dessa votertspropostr, — ty grundlagen medgifver uli sin 55 § af Riksd.- Ordn. endast detta då en fråga väckes, men ingenstädes lernnar den Landtmarskalk eller
Talman rättighet att bedomina grundlagsenligheten af en fråga, som redan varit under Utskts behandling, hvilket strider bokstafligen mot grundlagarnes ordalydelse, dock icke då dess grundlagsenlighet eller grundlagsvidrighet kan vara tvifvel underkastad, i hvilket sednare afseende samma lag väl måste gälla för en Landtm, som för alla andra domare att hellre fria än fälla, — då Hedei v. BondeSt., säger jag, detta oaktadt visat den delicatess mot dessa MedSlånd, att det ansett detta mindre grundlagsenlig» förfarande å deras sida endast hafva kunnat vara en åtgärd äfen tillfällig pluralitet och genom en inbjudning velat lemna Ståndet tillfälle att visa, alt detta sätt att behandla grundlagarna eller godkänna dess behandling icke får tilhäknas oss såsom
Stånda så anser jag det hvarken anstå R. o.
Ad. eller något Stånd, att ej visa samma grannlagenhet tillbaka; långt mindre att icke omfatta tillfället att från oss afvända den beskyllning för mindre samvetsgrann! omgående med grundlagarna, hvilken annars rättvisligen skulle drabba oss, och jag anhåller derföre oin bifall till inbjudningen.
Jag får fästa Ståndets uppmärksamhet derpå, att det är en betydlig skilnad emellan förhållandet med de ifrågavar. voter:s-propos;na och förhållandet med dem, öfver hvilka BondeSt. nu har röstat i förstärkt StatsUtsk.
De propos: n, som nu ifrågaställa*» äro endast godkända af tvänne Stånd, men af de andra Stånden ogillade.
De proposa- åter, rörtde extra-statsreglenn, hvilka BondeSt. ogillat, voro godkända af de trenne öfriga RiksSlånden.
Sistnämnda förhållande, att ett Stånd stannat emot tre, har äfven inträffat med en annan fråga—jag mins nu ej hvilken — rörrde extra-stätsregler;n, hvaruti tre Stånd godkänt voter;s-propos:na. R. o. Ad. hade ogillat dem, men R. o.
A‘d:s ledamöter röstade likväl öfver densamma, I detta fall har således R. o.- Ad. föregått BondeSt. med godt exempel och har sålunda derutinnan intet oliqvideradt.
Hvad åter saken beträffar, så bar hon icke blifvit afgjord genom en tillfällig majoritet, utan R. o. Ad. bar flera resor vid bl ifvi t samma mening i samma fråga.
Jag inser således icke, alt någon annan propos. kan af Hr Frih. o, Landtm, i detta hänseende göras, än den, sora Frih, Cederström begärt, nemi. att inbjudningen mätte läggas till handlingarna.
Det är just den omständigheten, att R. o. Ad. icke godkänt voler:s-propos:na 100 Don 7 Juni. som jag anser vara grundlagsvidrig, och det Sr ifrån att hafva begått en sådan grundlagsvidrigliet, som jag önskar att
Ståndet måtte frigöra sig, genom antagande af BondeSt:s inbjudning, hvartill jag således tillstyrker bifall.
Oberäknad den skilnad, som en värd talare redan förut anmärkt, emellan egenskapen af de voter:s-propos:r, som blifvit af BondeSt. ogillade, och de nu ifrågavar. propostna, hvilka R. o. Ad. samt PresteSt. förkastat, att nemi. uti de förra BondeSt. var ensamt om sin mening emot de trenne andra Stånden, då deremot uti de sednare tvänne RiksSl. förenat sig om summa beslut emot tvänne andra Stånd, finnes äfven en annan ganska märkbar olikhet emellan dessa båda förhållanden.
De voter:s-propos:r, som af BondeSt. ogillades, rörde omedelbart den extra-slatsregler:n och kunde således icke förfalla utan votering i förstärkt SlatsUtsk.
De nu ifrågavar. voler:sproposrna deremot röra frågor, hvilka enligt 75 §:n Riksd.- Ordn. äro af beskaffenhet att kunna förfalla , och de skola således enligt grundlagen förfalla, då två Stånd stannat emot två.
Denna vigtiga skilnad utgör ett supplement till det obehöriga och obefogade uti denna BondeSl:s inbjudning.
Jag säger så mycket tryggare det obehöriga och obefogade, som ett sådant yttrande icke kan komma atl drabba detta aktningsvärda Stånd, utan endast dess instigatörer, ty utan sådana hade visserligen icke detta vanligen så sansade och välviljande RiksSt. fallit på den tanken, att, ensamt om sin mening, inbjuda de tre öfriga Stånden till en grundlagsvidrig åtgärd.
Emot ett yttrande, som Hr Lagerheim fällt om BondeSt., nemi. att detta Stånd skulle ledas af instigatörer, måste jag reservera mig, emedan jag anser ett sådant yttrande vara ganska obehörigt.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, alt då R. o.
Ad. ogillat den af SlatsUtsk. föreslagna voter:s-propos., hvarom BondeStis inbjudning handlade; då R. o. Ad. afslagit SlalsTJtsk:s inbjudning, alt Ståndet skulle frångå sitt beslut i detta afseende, och då PresteSt. i denna fråga fattat samma beslut som R. o. Ad., torde Ståndet finna BondeSbs inbjudning icke kunna erhålla annan åtgärd, än den att läggas till handlingarna.
Jag vill icke begära votering, ty jag ser voteringssedlarna nära nog vara gifna; men jag måste reservera mig emot det fattade beslutet.
Vid förnyad föredragning af Const.Ulsk:s den 5 dennes på bordet lagda mern. till Borgare- och BondeSttn N:o 1 i5, i anledn. af Ståndens yttranden rör-.de Const.Utsk:s meni.
Den 7 Juni. ioi N:o 107, fann R. o. Ad. nämnda mern. å R. o. Ad:s sida icke erfordra annan åtgärd, än att läggas till handlingarna.
Likaledes lades till handlingarna, vid förnyad föredragning, förstärkta StatsUtsk:s den 5 dennes på hordet lagda meni.
N:o 53g, angtde verkställd omröstning öfver vissa delar af tullbevillningen, i hvilka Bevilln.Utsk;s mern.
N:o 4r> om sammanjemkning af RiksSttns olika beslut rör:de denna fråga, blifvit ogilladt eller återremilteradt.
På begäran af Frih. Cederström, Jacob, samt Hr von Hartmansdorff, A u g., lades ånyo på bordet Stats— Utskts den 5 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 5j5, i anledning af erhållna återremisser å StalsUtskts utlåt.
N:o 54o, ang:de Norrtelje gevärsfactori.
Då nu ånyo föredrogs StalsUtsk:s den 5 dennes på bordet lagda mern.
N:o 376, med ytterligare förslag till en voter:s-propos. rörtde extra-statsregler:n, blef den föreslagna voter:s-propos:n af R. o. Ad. godkänd.
Föredrogs ånyo och bifölls BancoUlskts den 5 dennes på bordet lagda mern.
N:o tgo, med förslag till åtskilliga förändrade stadganden uti 6 art., 3, 4 °ch 5 afdelningen af bancoreglementet under den 26 Maj 1835.
Upplästes till justering och godkändes Exped.Utsk:s förslag N:o 378 till R.
St:s und. skrifvelse, med öfverlemnande af den nya bevilln.förordningen, jemte sjelfva förslaget.
St. ang:de nummerlotteri-inrättningens upphörande och de dermed sammanhang ägande ämnen; gifven Stockholms slolt den 4 Juni 1841. R. o. Ad. fann denna nåd. skrifvelse å R. o. Ad:s sida icke erfordra annan åtgärd, än att läggas till handlingarna.
Lades på bordet nedannämnda från Utsk-.n ankomna mern. och utlåtjn, nemi. från ConstitutionsUtskottet:
N:o 120, ang:de en af Gr.
Frölich, David, anmäld anleda till anroärkn. emot Statsrådet, samt emot Chefen och föredragande Statsrådet för
Finance-departementet eller den hans tjenst förrättat; N:o t2i, i anledn. af 2tne af Hr Munck af Rosenschöld anmälda anledningar lill anmärka., den ena emot Statsministern för utrikes ärendena, den andra emot Statsrådet och föredraganden i Civil-departementet; 102 Den 7 Juni.
N:o 123, i anledn. af en af Hr Schartau anmäld anledning till anmärkt). emot Konungens rådgifvare; StatsUtskottet: N:o 562, i anledn. af äterremiss å det i mern.
N:o 5o7 aflemnade förslag till reglementariskn föreskrifter för Riksg.- cont:s förvaltning; N:o 565, med förslag till den afdelning af Riksg.contrs reglemente, som angår detta verks utgifter, i följe af ordinarie statsregleringen; N:o 566, med förslag till reglementariska föreskrifter, i anledn. af de Riksg.cont. ålagda särskilda utbetalningar; N:o 56y, med förslag tili reglementariska föreskrifter angtde Riksg.conlts inkomster; N:o 577, i anledn. af K.
M:s nåd. remiss å Christinehamns stads äldstes und. ansökning om eftergift af Kronans rätt till ett i nämnda stad fallet danaarf; N:o 578, i anledn. af K.
M:s nåd. remiss å afgifna yttranden, med tillhörande kostnadsförslag, rör-.de ifrågasatt anskaffande och inredning af annan tjenlig local för H. K. H.
Kronprinsens stallstat, i stället för de nu dertill upplåtna å K. M:s och Rikets Commerce-collegii tomt befintliga trädbyggnader; BancoUtskottet:
N:o 192, med förslag till reglementariska föreskrifter, motsvarande 4 a*'1- i nu gällande bancoreglemente; N:o 195, öfver väckt fråga om kungörande, att någon proascriptionstid för emottagandet i Kronans uppbörd och inlösen i banken af dess på 14 och 10 skillingar kopparmynt utfärdade sedlar icke är föreski ifven.
Upplästes ankomna prot.utdr. från de öfriga RiksStånden, nemi. från BorgareSt. af den 5 dennes, och från BondeSt. af den 5 dennes och denna dag.
Ad, åtskiljdes kl. % till 3 e. m
Den 8 Juni. l03 Tisdagen den 8 Juni 1841 •
Justerades pleni-prolm för den 17 sistl.
April f. och e. m., samt för den 19 April f. och e. m.
Då discussionen i sista plenum öfver den af mig väckta motion, att Ståndet för den historiska fullständighelens skull ville besluta coropletterandet af Riddarhusets samling af Jandtmarskalksporträlter, genom den tydning visse värde talare då sökte gifva åt samma min motion, öfvergick från sak in på personlighetens område, så anser jag angeläget, att prot. justeras inför Ståndet innan riksdagens snart inträffande slut; och på det att detta må kunna ske, anhåller jag att II. R. o. Ad. ville på grund af 29 §:n Ridd.Ordn. besluta, att denna prot.justering må äga rum sednast Lördagen den 12 Juni uti innevarande vecka, och begär jag Hr Landtnäs propos. derpå.
Om jag icke misstager mig, ägde en sådan justering inför
Ståndet rum några dagar efter det plenum, hvaruti Ståndets beslut fattades öfver Consl.Utsk:s mern.
N:o i3, då, på begäran af Hr Dalman, Wilh. Fredr., fullständigt upplästes och justerades en discussion, som i ofvannämnda plenum förekommit emellan honom och Hr Landtmarskalken.
Jag anser den i fråga var. öfverläggningen icke vara af beskaffenhet att behöfva justeras förr än andra riksdagsärenden, särdeles då hon icke angick någon sak, som verkade på riksdagsärendenas gång.
Jag afstyrker således bifall till Hr Rosenschölds begäran.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om icke R. o. Ad., innan Hr Lundin), framställde propos. å Hr Munck af Rosenschölds begäran, behagade inhemta Ridd.Secrel:ns utlåt, öfver möjligheten att den uppfylla.
Jag tviflar visserligen icke på, att, om R. o. Ad. skulle så bestämdt besluta, ju ej det sista pleni-prot. kan hinna att blifva uppsatt till nästkommande Lördag, likväl under förutsättande, att uppsättning af föregående, ännu ouppsalta prot. får hvila.
Som man har ali anledn. förmoda att riksdagen snart afslutas, kan jag ej finna något skäl att uppskjuta eller förhindra andra göromål genom att företrädesvis justera det af Hr Munck af Rosenschöld omförraälda prol., hvarföre jag tillstyrker att det må justeras i vanlig ordning.
Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Hr Munck af Rosenschölds begäran.
Ropades starka nej, blandade med <lt eller annat ja.
I förra plenum anhöll jag, att Const.Utsk:s betänk.
N:o i 19 måtte ytterligare hvila på bordet, under afvaktan af detsannnas tryckning.
Någon utdelning deraf har likväl ännu ej ägt rum, hvarföre jag anhåller att Hr Frih. o.
Landtm, ville göra den framställning till Ståndet, att med föredragningen af förenämnda betänk, måtte få anstå intilldess att detsamma i tryckt skick kommit R. o. Ad. till handa.
Jag förenar mig så mycket hellre med Hr von Hartmansdorff, som ifrågavarande betänk, är af den natur, att det är nära nog omöjligt att af en blott genomläsning af det skrifna exemplaret kunna fatta den discussion, som deröfver torde uppstå.
För att kunna fatta ett sådant beslut, som Hr von Hartmansdorff föreslagit, torde det vara nödigt att något så när veta, om R. o. Ad. kan hafva att vänta detta utsk.betänk, tryckt innan riksdagens presupponerade slut.
Innan man har visshet derom, torde det vara lika godt att föredraga detta betänk.
, ehuru otryckt, på det att detsamma måtte komma att afgöras, innan riksdagens slut inträffar.
Frih, Rehbinder, Fredr. Wilh.:
Jag anser mig, i anledn. af Hr von Hohenhausens framställning, böra yttra, det jag ej kan upplysa i hvad skick tryckningen af berörde betänk, sig befinner, såsom varande en sak, tillhörande den executiva detaljen inom Exped.Utsk. ; men jag tror att härmed ej skall dröja längre än till nästa plenum.
Jag har i dag gjort mig underrättad huru långt tryckningen af detta betänk, fortgått, och fått till svar, att största delen deraf vore tryckt, hvaraf synes, att det hela innan kort blir färdigt.
Jag föreslår att R. o. Ad. beslöte, alt, så snart delta betänk, blifvit tryckt, det Dea 8 Juni. det må sältas främst på föredragningslistan i plenum derefter.
Horn, Glaes Fredi'.:
Jag her alt få erinra, det R. o. Ad. tili före ne beslutal att StatsUtsIcs expeditioner, som fordra skyndsam handläggning, skola vara de första sorn föredragas och afgöras.
Landtm, fästade uppmärksamheten deruppå, att Riksd.Ordn. föreskrefve, det inkomna ärenden borde, i den ordning de inkomma, föredragas, visserligen med tillägg af, såvida ej Ståndet för hvarje särskildt tillfälle derom annorlunda beslutar, men i alla fall stöde föreskriften qvar, att ärendena skola föredragas; deremot funnes ingenstädes i grundlagen förcskrifvet alt memorialen skola tryckas annorlunda, än i sammanhang ined riksdagshandlingarna.
Det kunde hända, att tryckningen ej blefve så snart fulländad, att målet kunde under den återstående tiden af riksdagen föredragas, och då skulle ett sådant beslut, som nu blifvit yrkadt, förhindra målets afgörande, ehuru alla andra ärenden blefve afgjorda.
Delta är troligen icke heller de ledamöters mening, som yrkat att betänk, icke skulle föredragas förr, än det blifvit tryckt.
Hr Landtm, hemställde, om icke R. o. Ad. skulle vilja stanna dervid, att utsätta en viss dag, hvarinom målet icke får föredragas, såvida det icke dessförinnan tryckt inkommer, och att bestämma den dagen så snart, att den blefve en af dagarna i denna vecka, så att icke riksdagens afslutande förhindrades genom detta måls qvarstående utan alt vara pröfvadt.
Ad. ville låta föredragningen af detta mål anstå tills vidare.
Då det förslag, Hr von Hartmansdorff nu gjorde, icke hindrar att det ifrågavarande betänk, någon dag i denna vecka företages till pröfning, så bar jag ingenting deremot, men önskar att bestämmas måtte, det Const.Ulsk:s betänk.
N:o i 19 sednast föredrages nästkommande Lördag, ty eljest kan det blifva för sent.
Jag skall icke heller hafva något emot Hr von Hartmansdorff^ förslag, såvida Hr Frih. o. Landtm, sedermera anser sig kunna uppföra målet på listan, utan att deröfver särskildt höra Ståndets lanke och inhemta dess beslut.
I anledn. af hvad nu under discussionen blifvit ytlradt, hemställde Hr Frih. o. Landtm., om R. o. Ad. behagade besluta, att Gonst.Utsk:s mern.
N:o 119 tills vidare måtte få hvila, men Landtm, äga att låta uppföra det på föredragningslistan, så snart det tryckt inkommit, dock så, att, om 36 H. 14 io6 Den 8 Juni. det iclie till nästa Lördag tryckt inkomme, det i alla fall skulle på listan till den plenidagen uppföras.
Till pröfning företogs SlatsUtskts den 5 och 7 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 5j5, i nnledn. af erhållna aterremisser å StatsUlskis utlåt.
N:o 54o, angtde Norrtelje gevärsla ctori.
Om man med SlatsUtsk. antager, alt det lör statsverket är förmånligt alt Norrtelje gevät sfactori nedlägges, och alt jemväl nyttigt är, att de till Ortala bruk öfverlemnade kolräntor återlösas till Kronan, så vore deremot ingenting att anmärka, så framt nb. dessa beiäkningar vore grundade på factiska förhållanden; men nu uppstår, i afseende å dessa kolränlor, uppgående till i458 läster, dea omständigheten, att de 3io4°t| läster kol, som utgöras af 3i mantal inom Wäddö skeppslag, hvilka på en gång med Ortala bruk försåldes till skatte på 1760-talet, hvarvid Kronan ibland annat förbehölls räntorna, elter årliga markegåugen, af dessa af ålder med kolning och körslor bruket underlagda 31 hemman, att, säger jag, förenämnda lästetal kol komme, enligt StatsUtskts betänk., alt al Staten återlösas efter medium af 10 års markegångspris, ehuru det åligger bruksägaren sjelf att till Kronan erlägga räntorna lör berörde 3i hemman efter markegångspris.
Detta är ett förbiseende af SlatsUtsk. i fråga om skatlebiefvets innehåll, ett förbiseende, som icke är lillsländigt att få vara oanmärkt.
Jag vet, att Preste- och BorgareStm redan bifallit detta betänk., men att BondeSt. ytterligare lagt det på hordet.
Det är således ännu icke definitivt afgjordt.
Jag tillstyrker för min del bifall till StatsUtsk:s betänk., på det sätt, att förenämnda 31 o-j-yg läster kol blifva ifrån summan j458 afdragna, då 1 1 47tVs läster kol blir det qvantum som skall lösas.
De 14,000 dal, k:mt, som skola erläggas, äro af SlatsUtsk. rätteligen beräknade att utgå med 18 dal. på rtdr specie i stället för r:dr b:co, så att jag icke har något dervid att anmärka.
Emot betänk, i öfrigt är, såsom jag nu haft äran anföra, endast anmärkningsvärd! lästetalet af kolräntorna.
Efter hvad jag kan erinra mig af handlingarna, så lösas inga 1 än tor vid Ortala bruk af diss ägare efter markegång, utan alla räntor, inclusive de af Frih. Cederström nämnda 3iOyy| lästerne kol, lösas efter 16 sk. per läst.
Är i denna framställning något misstag begånget, anhåller jag att Frih.
Cederström ville sådant rätta.
Under sådana förhållanden måste jag antaga, alt någon särdeles väsendtlig skilnad mellan bruksägarens rättighet de facto lill dessa räntor och de andra icke förefinnes; ty hade K. M. och Kronan haft klar och osiri - Den 8 Juni. dig rättighet att kunna fordra lösen efter markegång för berörde 3iof^ läster, så lära tvifvelsutan K. M. och Kronans embetsverk, som äga äft bevaka Kronans rätt, icke dröjt så länge sorn skett att utfordra Kronans rätt.
Således måste saken aldraminst kunna sägas vara tvistig.
Här är alldeles icke fråga om någon skattläggning, eller att tillämpa någon föi fattning på hvad sätt lösen skall ske, utan fråga är nu om en compromiss; fråga är om alt ingå ett aftal med äga. ren af Ortala bruk, och då måste man antaga hvad billigt är.
Det må visserligen vara något sådant stadgadt vid skatteköpet, sorn Frih.
Cederström nämner; men under tidens längd bar inträffat, antingen att denna distillation blifvit bortglömd, eller ock att Konungen upplåtit dessa räntor tilb brukets begagnande, hvilket sednare måtte vara händelsen, emedan dessa räntor lösas på samma sätt som alla andra räntor..
Af dessa skäl, och då jag föreställer mig, att man ej kan komma närmare för att bevaka Kronans rätt och bästa, än som skett, samt att det ej vore gagneligt, att, på grund af ett ointvistadt förhållande, vidtaga åtgärder, hvari., genom förmånen för K. M. och Kronan af hela transaclionen kunde komma att gå 0111 intet, tillstyrker jag antagande af betänk., på sätt 2 Stånd redan gjort.
Till bruket och factoriet äro anslagne gemensamt 1725^ läster kol. Af dessa utgingo 310 .12-| läster af 31 hemman inom Wäddö skeppslag, sorn, i sammanhang med bruket, den i3 Febr.
1760 till skatte derunder försåldes, oell vid hvilket skatteköp Kronan bland annat förbehölls räntorna efter årliga markegången af dessa 3t hemman, hvilka af ålder varit med kolning och körslor bi riket underlagde.