Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständers tänkesätt at t alt ga en älffad och wördad Konungs önskan til mötes, hmilken ej allenast nu utan afseende pä en högre älder och med upoffrande af dest enffildta lugn utan ock wiv alla andra tilfällen, icke et ögonblick dragit i betänkande, at i farans stund ätaga sig et kärt Fosterlands räddning och försm ar.
Under loppet af Stats-Utskottets arbete, har Utskottet med werkeligt bekymmer funnit än ytterligare bekräftadt, hwad Kongl, Maj:t uti Dest Stats-Utffottet meddelta Nädiga proposition om Stats-Werkets tilständ yttrat, neml. at Stats-Werkets inkomster ingalunda smara emot dest utgifter, och denna erfarenhet jemte det betryckta tilständ, hmaruti Riket genom det olyckliga kriget sig för öfrigt befinner, har sä mycket mera fästat Stats-Utskottets förnämsta omsorg därä, huru genom Statens Reglerande nägon besparing i Stats Werkets utgifter mätte kunna minnas, som dest förutan Kongl. Maj:t uti dest osman högst berörde Nädiga proposition jämmäl förklarat, det Kongl.
Majit är benägen at sorgfälligt iaktaga asia utmägar och trlfällen til sädana indragningar i Stats-Werkets Utgifter, som äro förenliga med Riksstyrelsens tilbörliga handhafwande, Rikets försmår och hmarje undersätes i Lag grundade säkerhet.
Med tillämpning af desta grundsatser har Stats-Utffottet förmodat nägon besparing i den hit - Den 29 Augustt 1403 hittils ärligen bestädde Stats-Summa til under, hällande af Kongl. Majus Hof-och Host Stall.
Stater möjligen kunna äga ruin; men sättet huru en sadan besparing mä kunna tilwäga bringas sä, at Kongl. Maj:t ä ena sidan ej mä sättas i förlägenhet om nödige och tilräckelige Medel til underhällande af en emot Desi höga wärdighet och Rikets anseende swarande Hof--Stat, och ä den andra, Staten med de möjligen mussla utgifter betungas, bar hos Stats Utskottet wäckt en särdeles omtanka och granlaga öfwerläggning.
Stats-Utskottet har för sin del ansett det. ta dubbla ändamäl närmast kunna minnas, vin Kongl. Maj L skulle i Räder täckas emot. taga en wisi ärlig
Summa til undcrhällande af desi Hof-Stat at fördelas efter Kongl. Maj.ts Egen höga disposition och wälbehag, och hwilkct efter Stats-Utskottets tanka more desto lämpligare som detta icke lägger något hinder för Kongl. Maj:t i utöfwandet af den uti 48 §. af Regeringsformen Kongl. Maj:t tillagde höga rättighet at hafwa D-si Hof under Desi enskilda styrelse, der uti förordna som Kongl. Maj:t godt synes, samt efter behag alla Beställningar derwid tilsätta och derifrän afsätta.
Om hwilket Stats - Utskottet, af Kongl. Majus
Höga och ädla tankesätt samt Nädiga vmwärdnad och föresatts til Statens uprätthällande, äger gistren anledning, at i underDänighet förmoda, Kongl. Mastt i Räder fful. !e
Lllol Den 29 Augustll. le Läckas för Sig och Sine Höga efterträdare ofwcrlämna dispositionen öfwer Le Kungs- och Kungö-Ladugärdar, Hof-och Stall'Ängar samt öfriga Lagenheter, som kittils stätt under Kongs. Maj:ts Hoga Företrädares omedelbara Styrelse, samt Le samma i det stallet til Riksens Ständers fria Disposition Lfwerläta; sä skall efter Stats-ULskottets tanka, genom en förbättrad hushällning wid Lesia Lägenheter til Rikets och Stats-Werkets förmän, en icke obetpdeltg winst uti Statens inkomster, för framtiden kunna päräknas, och Riksens Ständer af detta Kongl. Maj:t^ Nädiga begifwande hämta en ytterligare anledning, at för Kongl. Maj:ts Hof-hällning, ansta en sädan summa, at Kongl. Majk under utöfwandet af Desi Lyra Kall, mä för sina aterstäende dagar kunna njuta det lugn, som ett oberoende af behofwet i Lesia delar för hwarje enskild medförer.
Innan Stats-Utffottet til Riksens Ständer upgifwer den Summa som Stats-Utskottet anser sig böra kunna i detta afseende förestä, har Stats - Utskottet förut bordt för Riksens Högloft.
Ständer afwen upgifwa hwad til desie behof bittils warit ä Stat bestädt pä det Riksens
Ständer däraf mä äga tilfälle utröna den icke ringa besparing i Stats - Werkets ärliga Utgifter, som igenom Stats - Utskottets Förslag är at päräkna.
Uppä innewarande eller i8os ars
Stat äro upförde til Kongl. Maj:ts
Hof - hällning följande Summor nemligen:
Ordi - Dm 29 Augusti, I40Z Ordinarie Hof-Staten 161,,86 16.
Extra Ordinarie dito i>9,880 42. 281,067 10.
Ordinarie och Extra Ordinarie Hof-Stall Staten, Contant til aflöning, m. m. 23,590 Tilhopa 304,657 10.
-Samt desutom utfodring in
Na. lura för 2v2 Hästar, jemte utfodrings förmaner bestädde diwcrse personer och för särffildte behof, och bör härwid anmärkas at utfodrings-persedlarne äror Staten beräknade dels efter Krono wärdi dels efter Stats pris, och dels efter et prowisionelt wärde, neml.
Hafran ester 5 Rd. Tunnan; Kungs-Ängarnas Arrende Hö efter L^sp. och Kronans bärtil anwände bchällne
Ränte - Hö i Upsala, Stockhom, Swartsjö,SöLcrmanlands och Westmanlands
Län efter Krono-wärdi 8 r:st.
Ränte-Halmen ifrän samma Län efter Krono-wärdi a z r:st. Kjerfwe» och den öfrige Halmen, som mäst uphandlas a 4 Rd. tjoget, samt Hwcte-Kliet a 1 Rd. Tunnan; efter hwilka beräkningar utfodrings- kostnaden i Staten är utförd i penningar til —.
— S4,891Z9 4 Eller tilsammans 329,549 1 4 1406 Den 29 Augusti.
Stats-Utskottet bör likwäl harwid uplpsa at uti ofwan berörde zo4,65?
Rd. ro §. ärv innebegripnc följande Summor, hwilka med detta äe förswinna, neml^ Intereste-penningarpä för detta Drottningens Morgongafwa.
2,000 Dito pä hennes Brudskatt. 480 2,480 Underbätl til f. d. Kron-Prinsens Taffel — — 5,840 Dito för Kongl. Prinsetzornes dito 5,000 Dito til deras Equipager m. m. 650 Utom utfodring för 11 Hästar in Natura — —, ^ Summa 15,970 Ehuru Skats-Utstottet är öfwertpgadt derom, at Kongl. Maj:t Sjelf Nädigst lärer täckas finna, at
Dest Hof icke torde tarfwa det antal Ämbetsmän och Betjente, som för den förra talrikare Kongl. Famillens Betjening, fanns nödig och at säledes indragningar af Ämbeten och Tjenster spnes kunna äga rum, här likwäl Stats - Utskottet wid ett nogäre öfwcrwägände af alla härwid förekommande omständigheter icke ansett fig kunna förestå en mindre Summa til Kongl. Majus
Hof - hällning i ett för alt utfodringen för Hof-Stallet oberäknad än af Twahundrade Sextiosex Tusende Sexhundrade Sextiosex Riksdaler Trettiotwä still, ärligen, hwilken Stats-Utskottet hemställer mä - i un - Den 29 Augusti. i underdånighet hembjudas Kongl. Majit at dermed efter Egit Nädigt .välbehag bestrida alla de bär nedan upräknade Utgifter pä det sätt och til det belopp, som för hwarje del Kongl. Maj.t
Sjelf i Räder täckes bestämma hwarförutan utfodring för Etthundrade Femtio Hästar om äret i stället för 2oL,som antalet nu utgör, bör af Stats-Wcrket in Natura bestäs, beräknad, efter 15 Tunnor 2Z^ Kannor Hafre, 565 Listp.
Hö och 5 tjog Halm för hwar Häst om äret.
Ofwanberörde
Utgifter, som i anledning häraf ffulle komma af Kongl.
Majit, med förberörde Summa, efter Egit Nädigt wälbehag och fördelning at besörjas, bestä uti följande, neml.
Hans Majit Konungens Handpenningar.
Hennes Maj:t
Drottningens dito.
A f l ö n i n g a r.
För Herr Riks - Marskalken och OfwersteKammar- Herren samt följande til Konungens upwaktning hörande Ämbeten: Kongl. Maj.ts Ofwerste Kammar-Junkare, Hof-Junkare, Kammar-Pager, Kammar-tjenare, Friseur och Kam. mar-Lagvefter, Hof-Qwartermastare, Hof-Fourierer, Kammar-Waktmästare, Löpare, Laqueijer, Fprbptare, Garderobs-Drängar, Page-betjenter Pukare, Trumpetare, Ständ-Drabanter och Vexas Corporal, Städerskor och LiftTwätterffa. 1408 Den 29 Augusts.
Lör Hennes Maj t
Drottnktrgens upwskkning» En Öfwer Hof-Mästarinna, Stats-Fettar, Öfwer Kanriuar-Hcrre, Kammar-Herrar, Kammar Fruar, Kam mar-Pag er, Kammar Laqveijer, Friseur, Löpare, Hejdukar eller Port-Chaise barare, Städerska och Lif-Twälterssa.
Lor öe öfrige Hsf- Ämbetsmän och Betjente.
En Förste Hof-Marffalk -- Eu Hof- Au. ditcur — Borg-Ratternes Aflöning Hof-Can celliet En Hof Secreterare — En Hof-Can cellist En Cancelie - Waktmästare Hof Contoirets Betjening, Clereci Staten Oeconomi - Contoiret — Köket — Skafferiet — Källaren — Conditoriet — Thö-Ksket Bröd Kammaren — Silfwer.- Kammaren — HusgZ räds-Kammaren — Kläd-Kammaren Fats buren — Hof Capellet.
Hof- LZrtärkngs- Meöek.
Hwarunder äfwcn begripas de kostpenningar som i stället för mat bestäs, Le Waktstaswande af Pagerne, Kammar-Betjeningen samt' HofStats Oecon-omie och Livröe-Betjente jemwäl Tullafgifterne för de Waror, som til Hofförtäringens behof utifrän inköpas, samt ätgängen af Ljus och Facklor, tillika med Ljus-ställningen i de Kongl. Stallen under Hofwets wistande pä Lust-Slotten, äfwensom kostnaderns tvid Kongl. Majrts Resor, samt de kostpenningar, hwilka sä wäl wist Lesie tilfällen, som dä Hoff Deir 89 Augusti» läog Hofwet wistas pä Lust-Slotten bcstäs Militairs Wakterne, Jagtwarfs - Manffapet, SpectakclLruppen, jemte ^Stall-Stats- Betjeningen.
Til inköp och Reparationer af Silfwer, Porcellaine, Glas, Koppar med flere, til HofOeconomien hörande Redskap och Inventarier, til Mendler och Sängkläders underhällande wid Husgeräds-Kammaren samt til ringare Husgeräds - persedlar, Fateburs Medel stil inköp af Linne och dest renhållning m. m Lärandes likwäl öfwer Kongl. Hofwets nu warande Silfwer, Linne, Mendler, Husgeräs och öfrige Indentarie-persedlar böra uprättas behörigt Inventarium. Widare.
Beklädning-?
medel för all Kongl. MasitS Liverie-Betjening, de inberäknade, hwilka wid Lust-Slotten och Lust-Parkerna bara samma Liverie, jemte Jägerie - Betjeningen!? klädpenningar Eppencemedel samt de til Pensioner ochGratialer för den ringare Hof-Betjeningen, efter derom serskildt utfärdadt Reglemente, besiädde Medel Löningsfpllnader til Kongl. Masts
Sex s?fwerste Kammar-Junkare, Jägare-Statens Aflöning, Arfwode för wärdén af Kongl.
Maj:ts Fält-Kammare, Arfwode til den Person, som wid Ceremonielle tilfällen qär Z^fwer Kammar Herren tilbanda, Lönetilökning för Hof-Casieurer, Ckrifwarehjelp wid Oeconomie Contoret och för Jnventarie Förwaltaren, Lön för andre HofMästaren och Conditor» Willems, samt arfwode för / Hof-Urmakamn.
Likaledes följande ti!
Jjndraanina pa ^lsfGtaten stälde Aflöningar, nemi. för Hof-Mästarinnan Grefwinnan 8yernsi6, Generalen GrefAndca Bandet t^l:s 177, 17L. we i4io Den 29 Augusti. rve Ltrvmfelt, HostMarskalken Friherre L-Wrscröln, Hof Marskalken ve Vescke, Hof FröknarM kinesenclorlk, Llomstestt, von LckuikLer och von landius, Under Stallmästaren Larl WeseteilU, Kongl. Maj-.ts Hand Secreterare, StatsRädet Friherre ^aierketk.
Maj:ts HandSecrcterare Cantzlie - Rädet veopolö, Kongl.
Maj tö Hand-Secreterare vinöblom, Lif-Medicus vallman, Lif-Medicus Vossi, Hof-Kammereraren Vant, Hof-Kammercraren ^terk^, HofCatzeuren lstlstec.
Cn Kammarstrifware-Lön wid Hof-Contoiret, HostQwartermästarenVco Vem^, Lif Chirurguö benner, Kammereraren Löbel, HvstBagaren v^ckou, Kammar-Frun krlediein, Smderskorne Lkrenreick och Vöken, Löparen vittlings Hustru, Hof-Trumpetaren Munssän ken VorALteclt, Källardrängen äström, Löparen lstttlinA, Hof-Lagueijerne Vekn, Kloström, VmZ, öKrlinF och iVlägren, Tältmakaren volin och Conditvrie-Gesäln l^/mark.
Afloningen wid Rongl. ° Stallet.
För 1 Förste Hof-Stallmastare, 1 Hof-Stallmästare, 1 Oeconomie Stallmästare, 4 Stall Pager, 2 Beridare, l Kammererare wid Stall-Contoiret, 1 Secreterare hos Förste H >f Stallmästaren, 1 Stall Skrifware, 2 Häst Läkare, Fodermaffar, Wagnmästare, Sadelknekt, Hingstridare, Lifkustar, Lifförridare, Port-äktare, Hof-Smeder, HöbinLare, Hackelse-stärarc, Kuffar, Förridare, Rid« drängar, Wagnmakare, Remsnidare, Smed, Arbetsmanffapets dagspenningar wid Höets rrplastande pä Host Stallets ffullar, Skrif-Materialier och diverse Utgifter, Lyshällningen i Kongl, 'stallet, de iM Listp.
Hö som för ett särjkildt Ställets behof bestätts.
Den 09 Augusti. 1411 Följande Extra Löner och Utfodringar.
För Öfwer Hof Stallmästaren Grefwe Uov^nNauxc, Förste Hof'
Stallmästaren Friherre Uä1?mk, Hof Stallmästaren Grefwe lOölich, HofStallmästaren Friherre von Schvedin, OeeomieStallmästaren ^el-^cnLrLucs, Under Stallmästare ne 1!
ILÖ8 Lruco och o. L.
Oetho, Beridaren 8c!ien8vn, Kammartjenaren 8ct Kam mar-Laqvaijen 14jortsberg, Förriddarne Volter och hilllman, Lecteuren äe Ollctux, och Hingstridaren llurn^n. Widare följande Utgifter.
Aflöningarne för Stäthällarne pä Stockholms, Drottningholms och Gripsholms <slott med deras Secreterare, samt kostnaden för den Deputat Wed, och andra Förmoner utom Lönen, som njutas afde wid Kongl Masts Egit HofwarandeÄmbets och Tjenstemän; äfwensom de 83i3 Rd. hwilka warit af Kongl Maj ts Hand Casta bestädde til aflönande af ett litet Hof - Capell för de Kongl. Speetaclerna, til Konungens Harmonie-Musique och för den Kongl. Logen pä Dramatiska Theatern samt ftuteligen de 10,1.32 Rd. 18 st 8 rst. hwilka af Konungens Handpenningar utgätt til Högstsalig Konung 008 > 111:6 öch f. d. 0081^1' enssilda Pen sionairer.
Om nu Riksens Högloft.
Ständer, i enlighet med hwad Stats-Utskottet här ofwanföreflagit, i underdänighet erbjuda Kongl. Majit den Projecterade Summan til bestridande af alla ofwan upräknade Utgifter, efter som Kongl.
Majit i Räder för godt synes, samt med den Kongl. Majit uti Regeringsformen tilerkända fria Dispo - 1412 Den 29 Augusti positions - ratt öfwer
Desi Hof och det sammas förwaltning; Och Kongl.
Maj 4 i Na der täckes densamma antaga; sä sär Stats-Utffottet dock gifwa Riksens Högloft.
Ständer tilkänna at detta Stats - Utskottets Förslag är til sin hufwndsakeligaste del grundat därpä, at Kongl. Magt för Sig ock Sina Höga Efterträdare til Riksens Ständers fria Disposition och Förwaltning öfwerlämnar nedannämndeKungs-och Kungs Ladugärdar med dertil hörande Hemman och Lägenheter, som förut stätt under Kongl. Maj:tS Höga Företrädares omedelbara styrelse, nemi.
Drottningholm, Swartsjo, LVendtholm Gripeholm, Strömsholm, Rungsöhr,samLLlly!Nge och Dalby jemte alla Kongl. -Aof-och Stall-Ängar, Lock at deras Kongl?
PROTOKOLL, HÅ LLNA HOS HÖGIOFLIGE ädis&b» VID Urtima ttiK^aacii i ^tackl;olm Årkm IS44 OCH l§45.
Åtlotttle Häftet, STOCKHOLM.
Hökbergs ka Boktryckeriet, 1845. «
Plenum kl. 9 f. m. Justerades 12 Justerades pleni-prot. för den 30 sistl.
Föredrogs ånyo Consl.Uiskis d. 26 sistl.
Febr. och 1 dennes på bordet lagda mern.
N:o 26, med förslag till nationalrepresentationens ombildning och deraf följande grundlagsändringar.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att då det ©tvifvelaktigt skulle både försvåra och inveckla behandlingen af det nu föredragna ämnet, om öfverläggning ägde rum på en gång om de flere särskilda frågor, hvilka innefattades såväl i I3lsk:s mern., som i de anföranden, hvilka K. o.
Adis ledamöter kunde komma alt afgifva, så hoppades fl. Ex. att R. o. Ad. icke misstyckte, att han toge sig friheten anhålla, att. de ledamöter, som ville göra några anmärkmr emot Ulskis förslag, eller framställa några förslag lill gemensamma tankar, måtte få först yttra sig, och att således öfverläggningen om dessa anmärkmr och förslag finge komma att egentligen äga rum dä hvart och ett af förslagen till gemensamma tankar, i den ordning, som II. o. Ad. framdeles kunde behaga bestämma, blefve till 11. o. Ad:s pröfning föredraget. H. Ex. trodde, att på detta sätt det skulle blifva lättare att uppfatta och följa discussionens gång samt mycken tid blifva bespard.
H. Ex:s afsigt vore dock icke att påkalla något R. o. Ad:s beslut i detta afseende, utan endast att framställa sin enskilda önskan lill del afseende, R. o..
Adis ledamöter kunde finna den förtjena.
Hr Silfver.stolpe, Fredr.
Dito, anförde skriftligen:
Den, som med uppmärksamhet och oväld följt vära samhällsförhållandens utveckling och representationens verksamhet ifrån den tid, då denna erhöll sin nuvarande form, lärer ej kunnat undgå att inse så väl de betydliga förändringar, de förra i vissa hänseenden undergått, och de förbättringar, hvaraf de i många fall äro i behof, som ock de hinder för dessas verkställande, hvilka i representationens sammansättning och arbetsordning hafva sin grund.
För ali härvid endast laga i betraktande den närmast förflutna tid, som omfattar sistlidne och innevarande liks - 4 Den 10 Wars f. m. möten, torde man lätt skönja vexlingarna emellan ett alltför lifligt begär alt omskapa, stundom utan tillräcklig granskning eller tillbörligt afseende på det bestående och ett sträfvande att motverka äfven de förbättringar, som en stigande allmän bildning och i öfrigt förändrade förhållanden högt påkalla.
En allmän öfvertygelse om bristerna uti vårt nuvarande representationssätt och om nödvändigheten af dess förändring har också i följd häraf utbildat sig.
Afven jag delar denna öfvertygelse med värma, men erkänner villigt den stora svårigheten, att i detta hänseende tillvägabringa elt förslag, hvartill representationens bifall kan förväntas; emedan man dervid har icke endast att betrakta saken objectivt, utan ock att medla emellan en från sådan synpunkt uppkommen åsigt och redan bestående, af lagen omhägnade rättigheter, hvilkas uppoffring, såsom beroende af frivilligt medgifvande, sannolikt icke kan påräknas, med mindre än att billigt vederlag derföre lemnäs.
Mängden af de särskilda förslag, som uppstått, bestyrker säkrast hvad jag yttrat, ronde så väl förändringens allmänt erkända behöflighet, som svårigheten att den åstadkomma; men den ådagalägger derjemte, till glädje för fosterlandsvännen, en tilltagande benägenhet att småningom sammanjemka så väl åsigter som interesscn — en benägenhet, hvarförutan det stora målet Städse skall förblifva oupphunnet på den enda önskliga vägen, öfverlygclsens och den lugna ordningens.
Emedlertid och huru än åsigterne, till följd häraf, må kunna förmedlas, äro dock vissa villkor för representationssättets verkliga förbättring så ocftergililga, alt de icke kunna åsidosättas.
Härtill hänför jag, såsom de väsendtligasle; att representationen fördelas på tvenne kamrar, med den bestämda olikhet i sammansättning, som är af nöden, för alt gifva hvardera af dem sin för det allmännas väl erforderliga, skiljaktiga karakter och betrygga samhällets lugna framskridande; ali sålunda, för den ena kammaren, valen, ehvad de ske samfäldt eller classvis —och företrädet åt det ena eller andra af dessa valsätt beror väsendtligen på den utsträckning man gifver åt det ena eller andra begreppet, samt dess praktiska tillämpning — all, säger jag, valen så inrättas, all de, under erkännande af bildningens anspråk och samhällets behof af dess deltagande i rådslagen, lemna en på full rättvisa byggd, ej genom röslberäkningsscalor godtyckligt inskränkt representation åt samhällets materiella intressen, så väl de mindre som de större, hos hvilken de än må finnas, och på detta sätt öppna en laglig verkningskrets åt det rörelse-element, som sä väsendtligen bidrager att lifva och befordra så väl inlcllectuel som materiel utveckling; att den högre bildningen, förmögenheten och erfarenheten inrymmes i den andra kammaren, sä alt denna, i enlighet med det allmänt antagna begreppet om dess bestämmelse, utgör en kraft, som är återhållande eller conservaliv i den mening, att den tryggar samhället emot vådan af förhastade beslut, utan att ensidigt lillbakahålla erkändt samhällsnyltiga reformer.
Den 10 Mars f. m.
5 Till villkoren för representationens ändamålsenliga ombildning, i öfverensstämmelse med hvad nu blifvit yttradt, räknar jag än vidare upphörandet af personlig sjelfskrifvenhet genom födsel, dock att, utan frångående af de antydda grunderna för qvalification till inträde i sist omförmälda kammare, genom delaktighet i denna, en billig ersättning kan lemnäs åt de delar af nuvarande representation, som åt den blifvande förändringen komma att upppoffra sin nu ägande representationsrätt.
Om man med dessa i korthet antydda grunddrag jemförer Const.Utsk:s ifrågavar. förslag, så finner man väl, att tvåkammarsystemet blifvit i detsamma tillämpadt och den personliga sjelfskrifvenheten uteslulen; men man måste deremot anmärka, att båda kamrarne utgå ifrån samma val och, med obetydliga skiljaktigheter, utgöras af samma elementer, så att de endast bilda hvardera ena hälften af en tvådelad kammare, hvarigenom de, både hvar för sig och gemensamt, sakna de egenskaper, som, enligt min tanka, och i öfverensstämmelse med de grunder jag antagit, skulle utgöra en borgen för uppfyllandet af de fordringar, man i allmänhet fäster vid förenämnde system.
Troligen skola samhällets både progressiva och conservativa clemenler linna sig lika litet tillfredsställde af ett förslag, hvarigenom ett för stort utrymme kunde anses lemnadt ät de sednare i den ena kammaren, under det att desse åter förmenade de förra hafva mera än tillbörlig andel i den andra.
En, såsom Ulsk:s förslag innehåller, på Ståndens lika delaktighet hufvudsakligen grundad fördelning af representationsrätten har dessutom det emot sig, att den svårligen lärer tillfredsställa de särskilda intressenas anspråk på en rättvist beräknad andel deri.
Om det ock funnits en tid, då de nuvar.
RiksSl:n verkligen representerade alla samhällets vigtigaste beståndsdelar, så har likväl della förhållande numera upphört, och man kan med skäl påstå, att äfven om ett femte
Stånd bildades och erhöllc lika andel i representationen med hvarje af de öfriga, denna fördelning ingalunda komme all slå i ett rikligt förhållande till bildning, förmögenhet och industriel verksamhet hos de mcdborgareclasser, som böra äga röst uti öfverläggningen om Statens angelägenheter.
Flere af dem hafva under samhällets utveckling vidgat sina områden, andra hafva under tiden uppståt t, och sålunda hafva dels utvidgade, dels nya anspråk på delaktighet i representationen uppkommit.
Alt i delta hänseende, då fråga är om en på ståndsfördelning grundad representation, skipa full rättvisa, och åt en hvar tilldela dess rätta andel, utan öfversligande af de trånga gränsor, sorn slåndsformerne medgifva, är, strängt taget, icke möjligt, och della problem har det således icke eller kunnat lyckas Etsk. att lösa. l'ä dessa förenade skäl kan jag icke lemna min röst till godkännande af Clsk:s förslag för att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag.
Raab, Adam Christian, uppläste följande: 6 Den 10 Mars f. m.
En af Tysklands större tänkare liar sagt, att hvarje lid är en Sphinx, som kastar sig i afgrunden, så snart dess gåta blifvit löst.
Vår tids och vårt lands vigtigaste fråga är den, som nu äter blifvit oss förelagd till lösning.
Lösas måste hon, ty ”hon kan ej falla”.
Måtte vi derföre — jag önskar det ur djupet af min själ — lyckas att snart finna det länge sökta OEdipi-ordet!
Ett sådant ord hade vi haft rätt att vänta från Consl.Utsk. — ett ord, som kunnat återförena sprängda krafter — som kunnat återgifva mod och hopp åt hvarje sann och sansad vän af reformen.
Men månne Utsk. i sitt mern. löst frågan?
Efter troget genomläsande deraf, svarar jag dertill bestämdt nej! och jag beklagar att så mycken möda blifvit spilld, jag beklagar, att 190 qvartsidors tryck skolat erfordras för att verkliggöra fabeln om berget, som födde en råtta.
Förslaget är från början till slut så sammansatt, att det ej kan tillfredsställa något af våra nuvarande Stånd.
Byggdt, som det är, på en af 2:ne RiksSt. förkastad grund, uppgjordt i omisskännelig syftning af flinthård conscrvatism, uppställer det likväl den bräckligaste damm mot rörelse-elementets, d. v. s. democratiens möjliga öfverdrifter.
Saknande all elasticitet, bär det stämpeln af att vara, hvad det ock är, ett vinterarbete, stelnadt, eller jag må säga rent af fastfruset i formerna.
Visst är det sant, alt vi hafva kalli här i norden; men Utsk. hade ej bort förgäta, alt nationen äger bra mycken ungdom och värma i hjertat.
Men jag är skyldig att närmare bestämma det klander jag sålunda framkastat.
Då alla åsigter, huru skilda de i öfrigt må vara, dock instämma deri, att nu orepresenterade medborgare böra tillerkännas representationsrätt, har i sanning intet olyckligare sätt kunnat uppletas för tillfredsställande af detta deras billiga anspråk, än det föreslagna, der de, sedda, såsom jag redan antydt, med misslroende från båda sidor, ej få amalgameras med någondera; der de, sönderderdelade i alla möjliga cathegorier, beviljas inträde lika mycket i egenskap af löntagare, hvartill rätten är tvifvelaktig, sorn i egenskap af skattdragande medborgare, hvartill den är obestridd.
Och hvarföre denna sönderdelning?
Jo det är intressena, som skola representeras, heter det.
Hafva dc adlige embetsmännen andra intressen, än de ofrälse — har den mindre possesionalen andra intressen, än den förmögne bonden, eller bör väl den sant upplyste presten, i och för sitt embete, tänka annorlunda om Statens angelägenheter, än den moraliskt bildade lekmannen?