Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
§ 7 Då ostämplade inrikes fabrikstillverkningar blivit förbrutne och dömda skall beslagaren och Fabriksfattigkassan dela böter och försäljningen.
Art V Om tillsyn mot olovlig handel med förbjudet eller tullförsnillat gods samt upplag och transport därav.
§ 1 Betjänter och fiskaler skall med noggrannhet fullgöra sina åligganden och om de upptäcker missbruk beivra och åtala.
§ 2 Fabriksidkare på en plats kan ena sig om en fabriksombudsman.
Han skall förses med förordnande av Vår Justitiekansler och njuta samma skydd som fiskaler.
Han äger rätt att tillsammans med fiskalerna undersöka, om någon förbrytelse blivit begången och befordra den brottslige till ansvar.
Upphör fabriksidkarna att ha förtroende för den antagna ombudsmannen, skall det tillkännages i allmänna tidningar att han blivit entledigad.
§ 3 Advokatfiskalen i Kommers Kollegium skall ha tillträde till packhus och andra bevakningsställen där visitationer förrättas och få handräckning av tullbetjänterna.
§ 4 Den tjänsteman, som tänker göra en visitation, åligger det att anmäla detta hos befallningshavanden eller borgmästaren.
Har dock inte skyldighet att uppge vem som skall göra visitationen, eller var eller skälet till den.
Han skall ha två personer som handräckning, som kan vittna om så fordras.
Hittas inget försnillat gods bötar den som undersökningen verkställt.
Är den som anställer visitationen obehörig eller inte följer reglerna straffas han för hemfridsbrott.
Ämbetsmän och tjänstemän förlorar sin syssla och extra betjänt förlorar all rätt till ordinarie tjänst och är skild från det verk han nu är anställd vid.
§ 7 Den som bedriver handel i skärgården med utländska varor bötar 200 riksdaler.
Stads- och landsfiskaler skall hålla uppsikt vid auktioner och i salubodar och handlandes magasiner.
Hittas inget leder det inte till ansvar.
§ 9 Klockslagen mellan vilka visitationer får ske under de olika årstiderna.
§ 10 Inhemska produkter får inte transporteras utan att vara stämplade.
Dock får man föra godset till den stad där det skall undergå besiktning och stämpling.
§ 11 Anländer utländskt förbjudet gods eller ostämplat till stad med tullbevakning, är det förbrutet.
§ 12 Upptäcks sådant gods på viloställen skall beslagaren utan anmälan undersöka, men i närvaro av vittnen.
Gods som påträffas vid viloställen eller på gata i stad skall föras till besiktningsplats.
Beslagaren skall följa varan till besiktningsstället.
Uppstår våldsamheter vid sådant tillfälle skall det umgällas enligt lag och författningar.
Uppgår det beslagtagna godsets värde till endast 100 riksdaler bötar beslagaren mellan 25 - 100 riksdaler.
Kan han inte betala omvandlas böterna till fängelse.
§ 13 Ingen får vägra handräckning åt tillsynsman vid 200 riksdalers böter.
Görs sådant motstånd att undersökningen inte kan genomföras, bötas 1.000 riksdaler samt böter för våldsamheter.
§ 14 Beslagare skall uppträda med foglighet, saktmod och anständighet.
§ 15 Stads- och landsfiskalerna skall vid varje kvartals början inberätta till Justitiekanslern de beslag som blivit verkställda.
Berättelserna överlämnas till Tulldirektionen.
§ 16 Befälhavare vid Vår kustbevakning skall söka avvärja hemlig införsel av utländskt förbjudet gods och se till att inte nederlagsfriheten missbrukas.
De har samma rättigheter och skyldigheter som tullverkets tjänstemän.
Art VI Om fördelning av beslagsgods och böter, och hur de senare, vid bristande tillgång, må förvandlas, samt vad domstolarna och flera vederbörande hava att iakttaga.
§ 1 Där inte särskilt anges hur böterna skall fördelas njuter kronan och beslagaren hälften var.
Böterna skall utsökas av den brottsliges egendom och beslagaren njuter sin andel fullt ut före kronan.
Böter för vilka borgen blivit ställd kan inte omvandlas, utan skall gottgöras med pengar.
Saknas betalningsförmåga omvandlas böterna så, att de under 50 riksdaler ger fängelse, de mellan 50 - 100 riksdaler ger 3 månaders arbete.
Sedan stiger arbetstiden beroende på böternas storlek.
Blir någon dömd till allmänt arbete och fängelse skall allmänt arbete avtjänas.
Gör sig någon skyldig till olika brott döms han för vart och ett.
§ 2 Brott mot denna förordning även våldsbrott rannsakas och döms av sjötullrätten.
Gäller saken liv och ära döms vid hovrätterna.
§ 3 Den missnöjde skall då det gäller våldsbrott vändas sig till hovrätten.
Är den klagande på fri fot, skall han foga en löftesskrift från två vederhäftiga män, som går i borgen för honom.
Kyrkoherden i församlingen där de bor intygar att de anses solventa.
Är den brottslige så fattig att han inte kan nedsätta böterna eller ställa borgen skall han begära domarens vittnesbörd därom eller om så inte kan ske bifoga intyg från kyrkoherden.
Försummar den klagande något av vad som är föreskrivet skall han anses ha förlorat sin talan.
Befallningshavande skall tillse att den dömde inte saknar biträde vid besvärsskriftens författande.
§ 3 Då utslag i lurendrejeri och tullförsnillningsmål vunnit laga kraft skall det tillkännages i Inrikes Tidningar och förbrytarens namn och straff meddelas.
§ 4 Underdomstolar och Kommers Kollegium anbefalls att med största skyndsamhet befordra till laga slut dessa mål.
§ 5 Generaltulldirektören, överståthållaren i Stockholm och Våra befallningshavande anbefalls att hålla allvarsam hand över att deras tjänstemän obrottsligt efterlever denna författning.
§ 6 De som nu innehar förbjudet eller tullförsnillat utländskt gods har 14 dagar i städerna och 30 dagar på landet att uppge sådant.
Vi vill av särskild gunst och nåd tillåta att de skonas från annan påföljd än att betala dubbel tull.
Innehavaren bekostar dessutom transporten till tullkammaren.
§ 7 Verkställandet av visitationer enligt nu gällande förordning tar sin början efter nästgående terminers slut Stockholm den 12 februari 1820 CARL JOHAN
Kungörelse angående utfärdandet av en förnyad förordning mot lurendrejeri och tullförsnillning, vilken, jämte den därefter lämpade seglationsordningen, kommer att från och med den 14 april innevarande år tjäna till underdånig efterrättelse.
Stockholm den 12 februari 1820 Förordningen mot lurendrejeri och tullförsnillningar av den 3 februari 1819, har visat sig otillräcklig och flera ändringar och tillägg är nödvändiga.
Vi har under 13 maj och 6 december förra året funnit för gott att inställa dess kraft och verkan.
Sedan Ständerna framställt önskemål har vi låtit utfärda en förnyad förordning mot dessa förbrytelser och jämte den i vissa delar lämpade seglationsordningen av samma dag tjäna till efterlevnad från och med den 14 april innevarande år och till följd härav upphör författningen av den 3 februari 1819.
Stockholm den 12 februari 1820 CARL JOHAN
Kungörelse angående förändring i de hittills gällande stadganden i avseende på exportationspremier för järnmanufaktur.
Stockholm den 29 februari 1820 Järnkontoret har anmält, att de nu gällande stadgar om premier för exporterad järnmanufaktur, varken bidragit till ökad avsättning eller ökad produktion så har Kongl Maj: t förordnat att de i och med år 1820 helt skall upphöra.
De som vill få ut sådana premier för redan skedd export av järnmanufaktur skall göra det inom 3 år.
Stockholm den 29 februari 1820 A N EDELCRANTZ
Kungörelse angående tullavgifterna för te, kanel, ingefära och peppar, som med svenska fartyg från Brasilien till riket införas.
Stockholm den 1 mars 1820 Till uppmuntran av en direkt handelsgemenskap med Brasilien har förordnats att te, kanel, ingefära och peppar som införs därifrån på svenska fartyg, skall ha lägre tull än vad sjötulltaxan utsätter.
Stockholm den 1 mars 1820 A N EDELCRANTZ
Kungörelse angående ytterligare kontroll på korttillverkningen och vad därav årligen med bevillningsstämpel förses.
Stockholm den 13 mars 1820 Kortfabrikanter skall vara skyldiga att vid påfordran uppvisa förteckningar inför behöriga auktoriteter, hur många kortlekar de tillverkat och hur många som blivit avstämplade.
Stockholm den 13 mars 1820 A N EDELCRANTZ
Kungörelse angående förhöjning i tullavgiften på inkommande spansk, portugisisk och finare sachisk ull.
Stockholm den 13 mars 1820 Tullavgiften blir 40 skillingar Hamburger banco för lispundet.
Cirkulärbrev om iakttagande av erforderlig fullständighet vid utfärdande av gravitationsbevis på fast egendom.
Stockholm den 29 mars 1820 Direktionen för Allmänna Brandförsäkringsverket har andragit, att bevis ofta saknas på att egendomen inte tidigare är intecknad.
I Kongl Förordningen av den 13 juli 1818 står uttryckligt att inteckning gäller från den dag någon sökt den hos domstolen.
Trots detta påstår direktionen i Brandförsäkringsverket att uraktlåtenhet framkommit.
Därför är domare under Hovrätten antydda att i gravitationsbevisen uppta icke allenast de inom 10 år beviljade inteckningarna utan också de inom samma tid vid domstolen gjorda ansökningar.
Stockholm den 29 mars 1820 H A v STROKIRCH
Kungörelse angående priserna för inbindning av Nya Psalmboken.
Stockholm den 10 april 1820 Kongl Maj: t har funnit skäligt tillkännage, att ingen vid minutförsäljningen av planerade exemplar av Nya Psalmboken vid vite av 10 riksdaler, åklagarens ensak, får begära mer än 28 skilling för släta läderband utan titel eller förgyllning för octav upplagan och 16 skilling för duodece upplagan.
Ingen får heller sälja prydligare band, om inte släta läderband finns att tillgå på samma ställe.
Stockholm den 10 april 1820 A N EDELCRANTZ
Instruktion för de generalspersoner, vilka i nåder förordnas, att förrätta generalmönstringar med värvade kavalleriet.
Stockholm den 24 april 1820.
Kongl Maj: t har indelat armén i inspektioner och brigader.
Det medför att generalmönstrings instruktionen av den 24 mars 1794 upphör.
§ 1 Till ständiga generalmönsterherrar har förordnats inspektionsgeneralerna för de regementen och korpser som tillhöra deras inspektioner.
§ 2 Inspektionsgeneralerna biträds av adjutanter av arméns generalstab samt en mönsterkommissarie som förordnats av Krigskollegiet.
Han skall svara för anteckningar i mönsterrullorna.
Han skall lämna mönsterherren upplysningar och underrättelser om lag och författningar.
§ 3 Generalmönstring med värvade kavalleriet förrättas en gång varje år.
Mönstringen bör verkställas under exercismånaderna.
§ 4 Rullor över personal, material och hästar utskrivs i 3 exemplar enligt bifogade formulär.
§ 5 Så snart mönsterherren kommer till mönstringsstället erhåller han vakt och honneur efter tjänstgöringsreglementets föreskrift.
Sedan han blivit mottagen av det regemente som skall mönstras, marscherar äldsta eskadern till mönsterbordet.
Han tilltalar manskapet med orden: - Gardister (husarer), det är Kongl Maj: ts vilja att var man sker rätt; om någon av er har skäl att klaga, bör anmälan därom ske inför mönsterbordet.
Sedan uppropas manskapet och mönstringen fortgår efter den föreskrivna ordningen.
Sedan eskadern passerat, får inte några klagomål äga rum.
§ 6 De klagomål, som möjligen kan bli anmälda, bör av mönsterherren upptagas särskilt för var karl och antingen efter lag och författningar avgöras, eller till vederbörlig handläggning förvisas och fullständiga protokoll föras och besluten bifogas mönsterverket.
§ 7 Då manskapet uppropas till mönstring, skall noggrann besiktning göras och rekryterna godkännas.
De bör äga god frejd och god kroppsstyrka, vara utan lyten, fel eller bräckligheter.
Ålder mellan 17 - 30, samt vara minst 5 fot 7 tum långa.
Husarerna får vara 1 tum kortare.
Visar det sig att rekryten inte duger återbetalas hans gage.
Vid varje skvadron får 2 ynglingar av 16 års ålder antagas även om de är under längden, De får kvarstå om de inom 2 år uppnått det fastställda målet.
Den som fyllt 50 år eller inte äger styrka att uthärda krigarlivet, inte utan hjälp kan stiga till häst, är sjuk och oförmögen att fortsätta krigstjänsten skall mönsterherren avskeda om läkarintyg föreligger.
Han skall till Wadstena krigsmanshus kassa anmäla dem som genom långvarig tjänst, erhållna blessyrer eller andra i tjänsten ådragna skador inte längre är tjänstdugliga.
De som trots 50 års ålder har krafter kvar, får kvarstå till nästa mönstring.
Begär någon avsked för att ägna sig åt hemmansbruk, må sådant inte vägras honom, om han i sitt ställe skaffar användbar karl.
Avskedspassen inrättas efter bifogade formulär.
Passen utfärdas direkt efter mönsterförrättningen.
Finns någon bland manskapet, som blivit straffad för tjuvnad, varit fallen för liderlighet och fylleri och efter varningar inte bättrat sig, bör han kasseras och erhåller inte avskedspass.
§ 8 Mönsterherren inspekterar sjukhuset åtföljd av regementsläkaren för att få en uppfattning om rekryternas möjlighet att tillfriskna.
§ 9 Som rekryteringen vid värvade kavalleriet är på passewolance (till visst belopp fastställd avgift i pengar för något, som måste utgöras till krigsmaktens underhåll) bör de vakanser som finns återbära vad de under rekryteringstiden erhållit.
Vid återbäring av beklädnads passewolance för vakanta nummer gäller vad som är skrivet i kontraktet.
Mönsterherren skall underrätta statskontoret inom en månad om återbetalning skall ske.
Skvadronschefen är skyldig att hålla kavalleriet i fulltaligt stånd och skall så fort som möjligt vid vakanser värva ny karl.
§ 10 En rulla på dem som fått medalj för tapperhet i fält skall föras och insändas till generaladjutanten för armén.
De som begär avsked skall inom en månad lämna sitt namn och sin adress för att få sitt pensionsbrev och tilldelad pension.
§ 11 Klagar någon över oförrätter vid pensioneringen skall klagomålen bifogas Krigs Kollegiets exemplar av mönsterverket.
§ 12 Kavalleriets hästar bör noga besiktigas.
Varje häst bör ridas av och an framför mönsterbordet.
De nya remontrarna godkänns eller kasseras.
För dem som kasseras återbetalas för utfodringen.
Mönsterherren skall sedan tillsammans med hästdoktorn bege sig till sjukstallet för att kassera de obotliga hästarna och godkänna dem som endast har mindre åkommor.
§ 13 Mönsterherren skall förvissa sig om att befälen har rätt löner och att det inte finns fler tjänstgörande än vad som är tillåtet.
Regementschefen har rätt att ha en underofficer utan lön.
§ 14 Sedan personalen och hästarna blivit mönstrade och översedda sker detsamma med materialet, vilket redovisas på bifogade formulär.
§ 15 Beklädnaden undergår persedel efter persedel nogaste besiktning.
Visar det sig att beklädnaden inte svarar mot den kostnad Kongl Maj: t tilldelat, skall efterlåtenheten härför utan avseende på person anmälas till Kongl Maj: t.
Persedlarna och sadelmunderingen skall ha den kvalité, snitt och dimension som Krigs Kollegium meddelat.
Mönsterherren jämför och godkänner eller kasserar härefter.
§ 16 Mönsterherren skall med största noggrannhet undersöka, om beväringen finns i fullt brukbart stånd och om regementena uppfyller sina ingångna villkor och skyldigheter.
§ 17 Med samma noggrannhet undersöks tross- och utredningspersedlarna.
Det som är slitet kasseras och anmäls i mönsterberättelsen.
Ett för ögat mindre prydligt utseende får inte gälla till skäl för kassering, om det kan uppfylla sin nytta och utan för stor kostnad kan repareras.
§ 18 Efter förrättad mönstring inges en berättelse med förslag på personal, hästar och material till Krigs Expeditionen § 19 Vid infallande krig skall regementena vara kompletta och de på passewolance varande bevärings persedlar vid avmönstring finnas i fullgott skick.
Inspektions Generalerna skall ofördröjligen insända rapporter till Kongl Maj: ts General Adjutant för armén.
§ 20 Skulle klagomål på mönstringen föreligga skall de anmälas och ingivas till Kongl Maj: t inom den tid och i den ordning Kongl Förordningen den 10 januari 1759 om besvär i ekonomie- och politiemål föreskriver.
§ 21 Skjuts och traktamenten som tillkommer inspektions generalerna och deras adjutanter är fastställda i Kongl Brevet av den 30 juni 1818.
Förskott enligt rekvisition beviljas.
§ 22 Vid de regementen där permittering sker för Kongl Maj: ts och Kronans räkning kommer brödmönstringar att verkställas sålunda: Inspektionsgeneralen tillsammans med regementschefen beger sig till kasernen och låter blåsa till häst och formerar en skvadron i sänder, räknar rotarna, frågar manskapet vilka som är tjänstgörande eller permitterade och om de njutit 3 nätters vila mellan vakterna.
Adjutanten beger sig under tiden till sjukhuset och inspekterar där.
Det är endast till följd av sådan mönstring som regementena varje månad får sina rekvisitioner påtecknade vid statskontoret.
Dessa mönstringar bör äga rum varje månad, men Kongl Maj: t är säker om att regementena noggrant uppfyller sina skyldigheter ändå och beviljar inspektion endast några gånger om året.
Datum ut supra CARL JOHAN Följer flera formulär.
Kungörelse angående tullen för inkommande spannmål; Stockholm den 25 april 1820 För en tunna vete 4 riksdaler En tunna råg 3 riksdaler En tunna malt, en tunna korn 16 riksdaler vardera.
Stockholm den 25 april 1820 SALOMON LÖVENSKIÖLD
Kungörelse om ett nytt kopparskiljemynt.
Stockholm den 3 maj 1820.
Tillräckligt förråd av skiljemynt i koppar i valörerna hela, halva och fjärdedels skiljemynt är präglade.
Ingen skall till en början vara skyldig att motta mer än 12 skillingar på en gång.
Under en tid skall det gamla myntet gälla med oförändrad valör.
Stockholm den 3 maj 1820 CARL JOHAN
Kungörelse angående rättighet, att från Stockholm till Finland utföra nederlagsgods med däckade fartyg av vad dräktighet som helst.
Stockholm den 8 maj 1820 Förbud gäller att med öppna båtar transportera vid import och export av nederlagsvaror.
Förbudet bör i allmänhet tillämpas även i avseende på nederlagsfriheten i Stockholm.
Undantag för varor som skeppas från Stockholm till Finland i vilka däckade fartyg som helst.
Villkoret är att varorna förvaras i rum vars tillgångar kan kontrolleras och förseglas.
Skyldigheten för avsändare att lämna bevis på exporterade nederlagsvarors ankomst till den utländska destinationsorten skall fortfarande gälla.
Stockholm den 8 maj 1820.
Kungörelse angående inskränkning i karantäns anstalterna; Stockholm den 15 maj 1820 Då Gula febern i Spanien helt avtagit och risken för pestartad sjukdom således upphört har Vi funnit för gott att förklara att karantäns förordningen av den 7 november 1806, nu anses vilande.
Undantag fartyg som kommer från Levanten, Barbariska kusterna, Västindiska öarna och Södra Amerika, vilka orter alltid är misstänkta.
Stockholm den 15 maj 1820 A N EDELCRANTZ
Kungörelse angående inrättande av en tullbevakningsstation på den vid inloppet till Södertälje belägna Grönsö Holme.
Stockholm den 17 maj 1820 Från och med nästkommande 1 september skall alla fartyg från utrikes ort, som ämnar sig till Stockholm, anlägga vid den nyinrättade tullstationen vid inloppet till Södertälje kanal och där visiteras enligt den utfärdade seglationsordningen innan resan genom skärgården till Södertälje fortsätter.
Stockholm den 17 maj 1820 CARL JOHAN
Kungörelse angående tullen på utgående svamp.
Stockholm den 30 maj 1820 Tullen på all slags svamp är 12 skilling på 100 riksdalers värde.
All skillnad upphör om utförseln sker med helfritt eller ofritt fartyg.
Stockholm den 30 maj 1820 A N EDELCRANTZ
Kungörelse om upphävandet av Jus Detractus eller sjätte pennings avgiften mellan Sverige och Kungariket Sardinien, Storhertigdömet Mechlenburg, Schwerin, Storhertigdömet Hessen Darmstadt, Hertigdömet Modena och den fria Riksstaden Bremen.
Stockholm den 1 juni 1820 Det är tillåtet för svenska och norska medborgare att utan avgift få utföra arv från dessa makter och stad och förbudet i kungörelsen av den 9 december 1818 är upphävd.
Stockholm den 1 juni 1820 L v ENGESTRÖM, G af WETTERSTEDT
Universal angående bestraffning för andra resan inbrott.
Stockholm den 5 juni 1820 På förekommen anledning har uppmärksammats att straffet för andra resan inbrott varierat i olika domstolar.
Rätta meningen är Brevet av den 1 april 1773 och Förklaring däröver av den 30 april 1773, där den som ertappas med andra resan stöld döms till 2 års arbete, mannen på Kronans fästning och kvinnan på tukthus.
Stockholm den 5 juli 1820 H A v STROKIRCH
Kungörelse att dess högsta domstolsbeslut, där Kongl Maj: t icke deltagit, hädanefter komma att under Kongl Maj: ts Sekret utfärdas.
Stockholm den 6 juni 1820.
Vi förordnar med den rätt, som Vår käre Fader Carl XIII fastställde och av Oss antagna regeringsform tillåter, att Högsta Domstolens beslut, där Vi inte deltagit, kommer från 1 juli att utfärdas under Vårt Sekret.
Stockholm den 6 juni 1820 CARL JOHAN
Kungörelse om vad som hädanefter vid stängseldelningar iakttagas bör.
Vi har insett fördelen för jordbruket och förordnat att så snart stängselskyldigheten blivit gjord skall stängning ovillkorligen verkställas.
Detta skall ske även om någon framför klander.
Ärendet kommer att prövas efter de föreskrifter som finns i stängselförordningen och värdering göras.
Därefter bestäms ersättningsbelopp till den som stängt utöver sin skyldighet.
Kungörelse angående sättet till betalnings erläggande för kopparräntan och hammarskattsjärnet.
Stockholm den 7 juni 1820 Vi har funnit angeläget att förekomma bankosedlarnas ytterligare försämring i värde och för att bidra till bankens reela fond har Vi förordnat, att då kronans hammarskattjärn säljs på öppen auktion eller löses av bruksägarna själva, betalningen skall utgå i silver efter medelkurs på börserna i Stockholm och Göteborg.
Vad som sålunda inflyter i silver skall levereras till Rikets Ständers Bank.
Beträffande kronans tionde av tackjärn har Vi för att underlätta och befrämja tillverkningen av detta arbetsämne, vars utförsel är förbjuden, velat tillåta att tiondet får som vanligt mot betalning av bankosedlar försäljas och inlösas.
Stockholm den 20 juni 1820 CARL JOHAN
Reglemente för styrelsen, ekonomin och tjänstgöring vid lotsverket samt fyr- och båtinrättningen.
Stockholm den 20 juni 1820
Artikel I Överstyrelsen § 1 Lotsinrättningen är ett militärt verk, vars högsta inseende ligger på förvaltningen av sjötullärenden.
Dit lämnas rapporter över alla vid lots- och fyrstaterna inträffade händelser och förändringar § 2 Styrelsen omfattar ekonomi och tjänsteutövning.
Artikel II Lotsdirektören Lotsdirektören ansvarar för tjänsteutövning, ordning och disciplin för lotsarna i landet.
Han tillsätter personal vid stationerna, liksom avsked och pensioner.
Han skall uppmuntra och belöna förtjänta lotsar och fyrvaktare samt tillse att alla anställda noggrant fullgör sina åligganden.
Han är ständig ledamot i förvaltningen av sjöärenden.
Artikel III Lotsdistrikts chefens skyldigheter.
§ 5 Varje lotsdistrikt leds av en lotsdistrikts chef.
Han ser till att lotsförordningen noga efterlevs, att nödvändig lots och fyrbetjäning finns och sköter sina skyldigheter.
Att fyr- och känningsbåkar med deras tillhörande hus, materialbodar och inventariepersedlar samt sjömärken blir väl vårdade.
Att skogsparker eller enkla träd som tjänar som sjömärken inte blir nedhuggna.
Att betjäningen får sin rätta lön och att deras lotshemman med tillhörande förmåner blir väl bibehållna.
§ 6 Hos distriktschefen bör hållas en rulla över alla lotsåldermän, lotsar, lotslärlingar och fyrmästare, som visar deras ålder, antagningsdag och befordran, lön och bostad, omdömen efter vars och ens förhållanden, om han erhållit belöning eller straff.
Förteckning över alla lotsplatser, lotshemman och boställen samt en sammandragen underrättelse om deras natur, storlek och förmåner.
En förteckning över båtar, känningar, sjömärken med tillhörande byggnader och inventarier samt om de underhålls av Kronan eller enskilda personer.
Förteckning på alla prickar eller remmare, som visar deras läge och vilka hemman de bör utsättas ifrån och vilken lotsplats som vårdar dem.
Förteckning över alla hamnar och ankringsplatser i distriktet med beskrivning över deras läge, bottnens beskaffenhet och djup, tillfälle till vattenhämtning.
Förteckning på alla bergringar och säkerhetsanstalter för de sjöfarande.
Beskrivning över alla inlopp och farleder, deras beskaffenhet och bekvämlighet Förändringar bör genast införas i dessa förteckningar.
Ett exemplar till lotsdirektören och ett till förvaltningen för sjöärenden.
§ 7 Distriktscheferna är skyldiga att inhämta all möjlig kunskap om skärgårdens beskaffenhet inom distriktet, farledernas djup, grund, ankarplatser, hamnar, in- och utlopp, holmar och stränders läge, kommunikationer med fasta landet och tillgång på friskt vatten § 8 Diarium över alla order och brev skall hållas, även utgående handlingar.