Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Här $r fråga pm ett lån af 50,000 R:dr mot inteckning i Academi' ens fastigheter; men enligt gällande beslut är booo R*.dr maximum på }ån mot inteckning i fastighet till en person.
Penna anmärkning torde göra tillfyllest, att åtminstone göra återremiss nödvändig, i händelse Ridderskapét och Adeln icke skulle vilafslå motionen.
Herr Flammarsköld, Lorenzo!
Redan vid remissen till Stats- och BancoUtskotten af Kongl.
Majhs Nådiga Skrifvelse i delta ämn^ före.' nar jag mig med Grefve von Schwerin, i af* styrkande derutaf.
Jag står ännu fast i samma åsigt.
På ett skuldsatt tillstånd är ett beklageligt tillstånd, skulle jag icke hysa den Pen 19 September f. tri. gg g tacksamhet jag verkellgen bär för Upsala Academie, om jag tillstyrkte dess skuldsättning.
Annu har hvarken vattunöd eller eldsvåda ö£- vergått denna planteskola för Fäderneslandets litterära bildning.
Hon är den rikaste individ i Sverige.
Och då hon erhåller sa betydliga understöd af Kongl. Maj:t är det besynnerligt,' »tt, sedan byggnaden till så stor del är färdig, säga, att m del brista.
JEn sådan brist Jean icke vara möjlig annorlunda än i tvenne fall: det ena, att tillgångarne icke blifvit rätt beräknade.
Men det är icke att supponera, då vi erinre oss, att när Kammarrätten för ett par |r sedan gjorde åtskilige anmärkningar fernot förvaltningen af dess medel, Academien förklarade, att Kammarrätten hade orätt, emedan ingen hade så väl reda på sina räkenskaper, sorn Kongl. Gustavianska Academien i Upsala.
T)öt andra sättet att förklara denna brist, vore, om priset på byggnads-rnaterialierne hade stigit; men nu har det tvärtom sjunkit.
Det begärda understödet förorsakas således icke af något hellof, eller af några förluster, utan endast af en önskan, att få byggnaden hastigare färdig.
Jag tror likväl icke, att någon fördel vinnes genom ett sådant hastande.
Tvärtom måste byggnaden tilltaga i fasthet ju mera tid |t den lemnäs att sjunka och sätta sig.
Slutligen måste äfven den omständighet tagas i betraktande, att
Ständerne afslagit allt biträde till reparation af Galmare Domkyrka, ett af de yppersta arehitectqriska Mästfec - Deri 19 September f. m.
•verk vart land har att uppvisa.
När detta understöd blifvit afslagit, hemställer jag, om det är skäl att lemna något biträde till ett ari", nät arbete, som, att dama efter de prof våra nuvarande Architecter glfvit, så snart de skola bygga med annat än ritstiftet på regalpapper, man éj har anledning förmoda böra blifva just något utmärkt prof på Svensk smak och Svensk konstfärdighet.
Jag yrkar således afslag på detta lånebi» tr^de, så mycket mer som det skäl, man anfort, att Aeademiens^ fonder i Ranken lidit genom myntets försämring är mindre grundadt, emedan det icke är Academien, sorn lidit, utan de fattige Studerande, sorn af dessa fonder njuta Stipendier.
Att nu bevilja ett lånebiträde a£ detta skäl, vore att, i omvändt förhållande, förnya historien om Smeden och Bagaren.
Herr von Heyne, Georg :
Jag tviflar icke,' att ju Upsala Academie är i behof af det begärta lånet, då den förmoöeligen noga betänkt sig, innan den addresserat sig derom till H. K. H, Kronprinsen.
Om Banken hade sådana tillgångar, att den kunde utlåna summan, eller tillskapa nya sedlar, så kunde Upsala Acadeinie få begagna så val denna fördel, sotp någon annan.
Men då nu inga andra lån blifvit föreslagne än Discont- och Fastighetslån, som icke få gå till så stor summa, så är ingen annan utväg öfrig, än att taga sin tillflykt till StatsObligationer, hvilka icke torde böra utgifvas till andra företag, än sådana, Den 19 September /. m. 2ol - som tillbaka skola blifva vinstgifvande i framtiden.
Jag finner intet skäl, hvarföre Staten skall upplåna penningar, för att sjelf utlåna dem till Upsala Academie, och får således förena mig uti anhållan om afslag å Betänkandet.
Herr Bråkenhjelm, Pehr Reinhold , anförde skrifteligen».
Hvarefter Herr Bråkenhjelm munteligen tilläde : För Öfrigt får jag i anledning af de Herrars anföranden, som yttrat sig i ämnet, vördnadsfullt upplysa, att byggnaden är företagen på Kongl, befallning.
Det är egentligen den anmärkning, att, enligt Ständernes beslut, intet lån öfver en viss summa får. till någon individ utlånas, som jag vill uppta tili vederläggning.
Jag vet icke, hvarföre Upsala Academie skall anses som en individ, då den är en allmän anstalt för hela Eilet.
Då byggnaden fortgår, och redan framskridit så långt, att allt ytterligare uppskof dermed skall förorsaka skada, kan jag icke förmoda, att det föreslagna understödet skall möta mycket motstånd.
En annan fråga är, om Academien lärn|>eligen kunnat använda den summa, sorn nu 2 o t
Den 19 September f. m. åtgått till den påbörjade byggnaden, att inre' da en våning i Kongl. Slottet, och derigenom fått större utrymme för sina böcker.
Academien behöfver understöd till den redan företagna byggnaden.
Hon kan icke gerna anses, sorn en individ, utan ar i samma predicament, sorn flere Städer, åt hvilka Standerup anslagit låne-biträden , som icke eller skulle blifvit lemnade åt enskild man.
Jag yrkar derföre bifall af Utskottens Betänkande.
Grefve af Ugglas, Gustafa Utom hvad Friherre Cederström redan anfort , får jag äran upplysa, att Grefve von Sr-hwerins anmärkning agde sin riktighet, om summan vo* Te ett fastighetslån af Banken; men nu är frågan endast att .anvisa den på de medel för Allmänna byggnader, hvilka Ständerne beviljat Norrköping, Borås med flere Städer.
Jag tror således ingen återremiss vara nödvändig, utan hemställer, att Ridderskapet och Adela antingen behagade bifalla, eller afslå Betänkandet.
Jag är egenteligen förekommen af flere Värde Talare, som upplyst rätta förhållandet med detta ämne.
Men för att specielt besvara Grefve von Sch werin s anmärkning, får jag nämna att Skara Consistorium erhållit ett sådant lån.
Detta har närmaste likhet och samma syftning, sorn lånet till Upsala Academie, ehuru det iqJte är af samma vidd och omfattning.
Herr Riben, Cerl Wilhelin'
Jag liar icke Den ig September f. m. 203 Varit närvarande vid discussionens början , och får derföre utbedja mig Ridderskapets och Adelns förlåtelse, om i det yttrande jag jiu går att afgifva skulle förspörjas någon okunnighet om hvad här förut blifvit anfördt.
StatsUtskottet, detta samma Statsutskott nemligen, sorn räknat tolfskillingar vid bestämmande af RiksdagsCanzIiernes aflöning, sorn afslagit pensioner för fattige Enkor, sorn jfstyrkt allt understöd för hamnbyggnad i Jönköping, sorn afslagit medel till inköp af nidige och hittills saknade instrumenter för Stock, holms Observatorium, sorn likaledes afslagit medel till förökande af Kongl.
Bibliotheket m. rn., detta samma Statsutskott har nu, i förening med det Högloflige BancoUtskottet, genom ett penndrag liksom slumpat horrt en summa af Icke mindre än 50,000 R:dr ; och till hvem? emot hvad säkerhet? och till hvad ändamål?
Tillåten mig, Mine Herrar, att få fästa
Eder uppmärksamhet vid hvar och en af dessa frågor, Till hvem, frågar iag? jo, hvilken är väl den behöfvande, allmänt nyttiga inrättning, soro under en tid af financiel förvirring för • tjenar ett, relativt till vära tillgångar, så utomordentligt understöd?
Jo det är Upsala Acadernie, den rikaste Possessionat inom Scandinaviens Eandaroären, pn Corporation, sohr har stora egendomar stora capitaler; som af Svenska Konungars och Magnaters ädla frikostighet erhållit ofantliga vedermålen; denna Corporation är det, som man nu på de förmånligaste vilkor beviljar ett understöd af 50,000 R:dr Banco, en summa, som, på andra håll använd, lik - g 04 Deri 19 September f. ni. val kunde bereda betydlig förkofran , irnen till hvad. ändamål ?
Jo till ett Bibliotliekspalatg.
Jag vet ock, att Academiens Biblia.- thek behöfver utvidgas, men den rika Academien må sjelf draga omsorg derföre.
Har hon Credit, så får hon nog penningar; har hoa det icke, så vet jag ej, hvarföre statens säker* het skall utsättas till dess fördel; hvilken säkerhet erbjudes ändtligen för länet?
Utskotten hafva i denna punct varit mycket kortvilliga, och endast sagt, att slaten skulle erhålla inteckning i Academiens fastigheter.
Det vöre artigt att veta, hvilka dessa fastigheter aro; jag har mycken anledning att tro, det manga af Academiens hemman icke få furpantas, huru det är med qvarnarna vet jag icke.
Det hade varit väl om Utskotten upplyst detta förhållande.
Om nu icke Academien kan anvisa en säker pant, hvad säkerhet återstår då?
Jo Consistori Dedamöters borgen, en för alla och alla för en.
Jag har, sedan den tid jag iillbragt i Upsala, mycken vördnad för desse Herrar, och det torde vara ett fortfarande af denna vördnad, sorn kommer mig att frukta» att det skulle möta stora svårigheter, att bysätta Venerandum Consistorium Academicurn.
På dessa skäl anhåller jag hos Pierr Grefven och DandtMarskalken om Proposition till afj slag å Utskottens Betänkande.
1 N( ; i Herr von Hohenhausen, Michael:
I hufvudsaken förenar jag mig med Friherre Cederström, som tillräckligen upplyst, hvad mening gen varit ihed Fastighets-lånen, nemligen att
Den 19 September f. m. medelst Banken hjelpa Bandet, tvärt emot Bankens natur- Jag känner icke, om Acade» maien har någon laglig rätt att beläna sina fastigheter, men bör förmoda det, efter som Utskotten tillstyrkt inteckningen.
Jag ämnar icke försvara denna Bibliotheksbyggnad, minst af det skäl, att den skulle påminna ungdomen om Förfädernes storhet, och uppmana dem att följa deras efterdömen.
Huru föga de uträtta, hafva vi tillräck!ige exempel i Boms byggnader, som under 15 sekler icJ ke danat någre store män annorlunda än någre kontsnärer
I öfrigt får jag, hvad treprocents-systemet!
"beträffar, erinra, att skillnaden mellan nyd sedlars utgifvande, och låns upptagande mot obligationer är den, att Staten t sednare fallet kan lätta utvägen för andra, att låna mot lindrig ränta.
Het är icke fråga om, att skänka något' åt den rikaste possessionat, utan att låna honom , emedan han kan prestera full säkerhet.
Het lärer för hvar och en, äfven den, sorn.’ icke har mera kunskap om, byggnader, än att han sett dem med ritstiftet uppförda på papper, vara fa ((ligt, huru det skulle gå, om byggnaden fördeld tes litet på hvarje år under eri längre tid.
Det Lief sluteligen ett Babel.
På dessa grunder tillstyrker jag bifall | Utskottens Betänkande.
Om här vöre fråga om-* 206
Den 19 September f. m. ett anslag för Upsala Universitet till Littératurens befordrande, skulle jag, örn jag satte mig deremot, vara ovärdig art stå på detta runi framför de sköldar, som återkalla minnet af en Oxenstjerna , en Dahlberg, én Schytte} en Lindsköld öchén dela Gardie, samt ovärdig Ättelägg af det ädla f rtintimtnef * som fö? mera än hundrade år sedan , genom ett frikostigt anslag satt den behöfvande i stånd, att njuta den vetenskapliga bildningens fördelar.
Men här är icke fråga om något, som kan hafva inflytande på Litteraturens utveckling.
Vetenskaperna kunna lika val odlas Utan dénnä byggnad, och Studenterne kunna lika väl läsa gina läxor till Embetsexamina, och Professo* rerne hvila på de lagrar deras företrädare skör: dat, lika väl utan, sorn med denna byggnad#
Jag fattar således icke hvad det är, som nöd, sar Äcaden.ien att uppbygga detta hus, för att fylla det med toma Bibliotheks lådor.
Mati har omtalat nödvändigheten att förvara ett af Europas största och dyrbaraste Bibliöihek.
Kanske torde
Jag i detta ämne kunna äga något Vitsord, och jag är skyldig bekänna, att Upsa* la Bibliothek är visserligen det största Bibiiötltek i Sverige, men kan endast sägas vara etl Vacker början till ett Bibliothek och icke änntl något Bibliotheks
Att det ät i det skick, atfc böcketne måste förvaras i lårar, är en högst besynnerlig uppgift till föga berömmelse för Åcadetniska Bibliothekets Tjenstmän.
Jag ha? sett någorstädes anmärkt, att den skicklige Fältherren nog vet råd, att äfven på den inskränk* tåste tenain uppställa sina troupper, och pä Deri i g September f. m.
Samina sätt tror jag att en knapp local icke kan sätta dea skicklige Bibliotbekarien i förlägenhet, Och långlig erfarenhet har inglfvit mig den aktning för Upsala BibiiothekS nuvarande föreståndare, att jag är öfvertygad om, att i-'fall han ej placerat de nya tillökningarne på sitt rätta ställe är förslaget till det nya Bibliöthekshuset ensamt dertill skulden.
Ty efter den kunskap jag mig om Upsala Bibliothek förskaffat, är jag viss att
Böekerne der lika yäl kunna uppställas som i det Kongl. Bibliotheket med sitt trånga utrymme och siri ringa personal.
Dessutom att icke tillgångar* ne skulle till ifrågavarande Byggnad förslå, förefaller mig högst besynnerligt, när jag erinrar mig att Academien under Olof Rudbecks Rectorat uppförde två Orangerier, en Academisk Trädgård, inrättade ett Apothek och etl Boklåda, förbättrade Boktryckeriet, samt byggde nytt Ridhus och ny fäktsal; och detta allt •utan något anslag af Staten, och likväl räckte Acaderniens medel såväl till att Rudbeck kunde skaffa sine Colleger en fiskrätt i hvar vecka.
Då tillgängarne yoro så stora på i6oo:ta<* let, så borde de väl också nu räcka till för denna byggnad, som val blifvit företagen på nådig befallning men dock efter AcademienS tillstyrkande; särdeles när Consistorium just för denna byggnads skull så väl hushållat de sista åren, att det till och med nekat Professor Thunberg att köpa Spiritus vini för bevarandet af dess samlingar, hvarföre ock en stor de& deraf måst utkastas.
,208 Den 3g September /. ni.
Friherre Anckarsvärd , Carl Hinric1 Jag förenar mig till alla delar med hvad Herr Riben yttrat.
Jag vill blott tillägga, att de prä:judicater>’ som blifvit citerade till stöd för förslaget, ej tunna åberopas; ty hvad man redan bifallit i den vägen tan icke vidare tagas i betraktande, sedan man blifvit bundfen af besluten om Fi« nanceRegleringen, Jag skulle tro det vara den största inconseqvéns, att bevilja ett så stort lån, och på så förmonliga vilkor, att två procent af den lagliga räntan få afbetalas å Capitalet, helst för en stiftelse, som sjelf har så betydliga tillgångar.
Jag tror, att när man aU slagit mindre lånebiträden åt obemedlade hemmansbrukare, det ar farligt, och obilligt, at£ bevilja på en enda hand så mycket, som an« nars kunde förslå åt 100.
Jag är för Öfrigt böjd att tro, hvad Herr Riben yttrat, att Upsala Academie icke kan, till säkerhet för detta lån, bevilja någon inteckning i sina hemman, emedan de icke få förpantas.
Men ora ock icke så vöre, inser jag ej, hvarföre Banken skall behöfva belastas med denna låneförstrackning för Academiens beqvämlighet.
Afven jag yrkar således afslag på Stats- och BancoUtskottens Betänkande.
Herr von Hartmansdorff, August’■ Under denna Riksdag har atne gånger varit fråga ora anslag för allmänna Boksamlingar.
Första - Den lg September f. m. jog, gången angick det en samling som hade ruin then Saknade böcker, nemligen Kongl. Bibliotheket i Stockholm.
Nu, i fråga om Upsala UniversitetsBibliothek, är förhållandet tvärtom att utrymme saknas till redan befintliga böcker.
Det förra anslaget, som af Ridderskapet och Adeln beviljades, understöddes af en värd JLedamöt, sorn sjelf är anställd vid Kongl, Bibliotheket; men söm nu, då fråga är örn en BokSamling, hvaraf han icke är vårdare, bestrider den en lika förmon.
Alt ddma af det sätt' hvarpå han genomgått vården af Upsala BiJ bliothek, skulle man nästan tro det hafva varit önskligt, örn han, i stället för en Anders Von Höpken, en Axel Fersen med flere utmärkte män och åtskilliga Sveriges Kfonprin* sar varit styresman af Upsala Universitet, mea det förflutna har ingen återvändo.
Imedlertid kan jag icke annat ah förundra mig öfver, att saininfe man, som förut kli* gat , 4att Universitets - inrättningar icke Vorå så göda de borde, just nu, då fråga ar om deras upphjelpande, ifrigt lägger sig deremot.
Man har Frågat» hvartill det skall tjena, att lemna låne-understöd åt Upsala Academie?
Det är alldeles detsamma, som att fråga: hvartill det gagnar att göra något för odling och’ vettenskaplighei?
Man invänder, annat är att fekaffa böcker, och annat att bygga hus för deras uppställning.
Men om man låter dem lig - Ridd. och Ad.
Prat, VIII Band.
STO Den ig September f. m. ga i hög, så att lie ej kunna åtkommas, hvartill tjena de då1 Man har sagt, att intet palats hör uppföras.
Ja väl, om det är fråga om jpragt; och ej ont husets storlek, ty man måt’ffe? val icke vilja förlägga boksamlingen i flera hus, mellan hvilka håde de som sökte, och de som hurde meddela, upplysningar, skulle löpa fram och åter.
Hvad skulle väl den värde ledamoten, som är anställd vid Kongl. Ribliotheket, säga, om man förläde ena delen deraf på apdra sidan Norrbro?
Manne icke han skulle tycka, att denna boksamling hellre börtie flyttäS till ett annat hus, stort nog, för att rymma den hel och hållen.
Mari har frågat åt hvem Staten lånar dessa medel? och derpå sVarat: till den rikaste person.
Orri Upsala Universitet ät den rikaste jordägare i Sverige, så använder den ock mest, eller allt hvad deri har, för allmänna ändamåh
Den åtalade rikedomen gifver ock större säkerhet för .Bankens lån till denne än andra låntagare.
Den anmärkning, att Upsala Academié ej galt till väga med nog försigtighet vid .Bibliotheks-byggnadehs företagande, förfaller, om man undersö. ker, huru d£t tillgått med andra företag, hvaråt St änder ne förut vid denna Riksdag beviljat understöcj.
Deribland vili jag endast namna hamnbyggnaden i 1iTstad, hvilken, om man får tro hvad allmänna Tidningar derom yttrat, hvarken blifvit företager! eller utförd med nog klokhet eller beräkning.
Borde ett företag tillintetgöras för det man vid déss början icke ■varit lika klok, sorn vid slutet, så skulle man Den 19 September f. m. aldrig genom erfarenheten få stiga i upplysning, utan att exeroplariter straffas derför.
Jag torde sluteligen icke behöfva återkalla i Ridderskapets och Adelns minne, att Up* sala Universitet är en skank till Svenska folket, och att det vofé så mycket obilligare om inan nu, första gången det begär ett allmänt understöd, ville vända det ryggen.
Det är en skänk af deri store Gustaf Adolf, af samma Konung som lemhade sitt lif för dén allmäni na upplysningen och tankfrihetén sédan han gifvit sin förmögenhet till odlingens vidmagf hållande ibland sitt folk.
Dén sorn vördar denne Kcnungs minne, skall äfven vårda hans gåfva, och jag hoppas att Höglo!!.
Ridderskapet och Adeln för väl kanner hvad vi arö skyldige Upsala Åcadémie, för att neka Sitt bifall till ifrågavarande låriebiträdé.
Herr Lefrtri, Johan Pehr:
Jag håde önskat att kunna uttrycka mig lika väl söm dén siste värde Talaren; meri jag vågar icke forsö, ka déf, efter hana framställning.
Jag vill endast inskränka mig till en anmärkning^ i än* ledning af Herr Hammarskölds yttrande.
Han liar rätteligen erinrat, att Upsala Universitets Bibliötbek, det största i Sverige, är eri vacker borja» till ett JBibliothek, men äfven för denlia början riiåste redad hyraå rum.
Jag hemställer, om icke häri önskar, att denna vackra början må fortgå äfven hädanefter; och tillstyrker, såsom en upplysningens vän, bifall å Bql tänkandeti '21*2 T)19 September f. rri.
Herr von Heyne :
Det har vissérligei?, förra gången jag yttrade mig, icke varit miri mening, att ingå i något bedömmande utaf behofVet af ett Bibliothek, eller blanda mig i den lärda strid, sorn här förevarit, utan blott att förklara det jag anser detta lane-understöd för ett vådligt prsäjudicat.
Jag har under Utskottens öfverläggning i ämnet, hyst Samma öfvertygelse, och funnit; att j.ag hade tätt ; ty strax derefter blef fråga örn understöd åt a:ne Landskyrkor. BondeStåndetS Ledamöter yttrade då, att när Staten bispringat Upsala Academie, de äfvert börde hafva detsamma att påräkna för sine kyrkor.
Jag hemställer, httru mah ville bära sig åt att fylla alla de behof, som på sådant sätt kunde uppstår Jag kan ej bedöma, om Upsala Äca»- demie kan lemna full säkerhet för det äskade lånet; men hvad det citerade exemplet af fstad beträffar, kan staden lemna säkerhet i sina innevånares egendom; och byggnads - biträdet dit står i samma cathegori sorn ett carna! biträde.
De biträden, som blifvit tillstyrkte för Borås och Norrköping, utgöra intet får-’ ligt prsejudicat, då de grunda sig på inträffr^ de olyckor och förluster, hvilka äro så talande skäl, att Ständerne derföre böra göra ea’ uppoffring.* Herr Cederschjöld, Pehr Gustof: Jag tifU styrker för min del afslag å Betänkandet.
Detta gör jag visserligen icke af obenägenhet mot Upsala Academie, ännu mindre af kallsinnighet för upplysningen; utan endast för att åda3 Den ig September f. m. ?i$ galaggä mitt missnöje öfver det infall att uppföra en Blbliotheks-byggnad vid foten af det Slott, hvars öde-våningar lemnade utrymme icke allenast för Bibliotheket, utan äfven för liela Läroverket, sorn der kunnat med så mycken lördel concentreras.
— Bibliotheks-ruinen torde kunna qvarstå, såsom ett varnande minne af planlöshet och missräkning.
Mig veterligen finnes i den civiliserade verlden ingen Stat, som i proportion af sina tillgångar depensera så omättligt på Läro-anstalter, som Sverige.
Man har sagt, att Bibliotheket måste vara under ett tak.
Hen värde Ledamoten känner Upsala Bihliolhek bättre än jag; han vet att Bibliothekarien icke bor på Bibliotheket.
Om nu icke alla Böckerne kunna förvaras der, ulan någre måste förvaras i Gonsistorii-huset, är det väl icke så farligt, om Bibliothekarien stundom spatserar uppför Gonsistorii-trappan.
Hessulpin finnas kan hända många dubletter, som äro lika mycket hvar de förvaras, och hvaraf gil stor del kunde gå till Christiania, såsom det skett med NaturalieSamlingarne.
Man tjär äfven yttrat, att när byggnaden är börjad, måste den ock fullbordas, och anfort andra exempel vill stöd. för denna sats* Att Riksens Ständer understödja arbeten, sorn blifvit företagna enligt deras egna beslut är helt riktigt, men hvarföre Ständerne skulle soutenera Upsala Academie, för det
Academien behagat uppföra ett slott vid foten af en backe, som bär till ett annat, sorn förut står nästan öde, kan Den 19 September f m.
Jag icke finna.
Det är sagt, att minnet af den gtore Gustaf Adolfs gåfya borde leda fil! att ytterligare rikta Upsala Academie. pustaf Adolf donerade sina famille gods pil Academien för Sveriges nytta, men icke för att Svenr ska folket, af blind beundran för densamma, i en framtid onödigtvis skulle bistå henne.
Här är dessutom endast fråga om fullbordan* de af pn byggnad, sorn Universitetets Styresmän börjat, utan att dess nödvändighet
Iean af en hvar inses; och då Academien dertill faegär offentligt understöd, är man berättigad alt betrakta den märkvärdiga plan man uppgjort ocfi följt- Uet är allmänt bekant, att på Pålacksbacken finnes ett slott, ett af de vackraste i Biket.
Oaktadt Länets Höfding der residerar, peli oaktadt LandsCanpi och LandsGontoir der äro inrymde, samt Länshäkte derstädes inrättadt, så stå ändå jag tror två femtedelar af jlen präktiga byggnaden obegagnade.
Hvad hade val varit naturligare, än att Academien begärt der få inreda en yåning till Bibliqthek.
Jag vill icke nämna annat än i förbigående, huruvida jcke Academien kunnat begära hela Slottet, mot förbindelse ätt inköpa ett annat hus till Landshöfding*?
Besidens.
Ett sådant tillfälle yppade sig, när det yackara Julinsköldska huset yar till salu, hvarpå man icke behoft depencera sex tunnor guld, för att derefte? nödgas se sig om efter ten lika summa.
Jag är högst förvånad öfver jemförelsen af denna fråga med Understödet till Norrköping pcb JBorås.
De värde Leda - Den 19 September f. nu 515 jm>ter, sorn gjort denna jemförelse, lära hafva glömt att det är 14 år sedan Upsala brann och att vid den eldsvåda, som då ti made, inga af Acade* nuens byggnader ens angrepos af lågorne.
Jag fortfar i mitt yikande om afslag på.
Grefve Cronhjelm, Polycarpus: lag han, i likhet med en annan värd Talare icke undertrycka min förundran deröfyer , att samma Utskott, gom afstyrkt alla slags mindre bidrag, i frågan om practiska företag, vid detta tillfälle tillstyrkt ett så betydligt bidrag, utan att vidröra saken på dess ofördelaktiga sida, då de fleste blott betraktat frågan på vetenskapernas, icke på financernes.
J)et förra är väl fördelaktigare och lättare, och fara är, att blifva ansedd ifra emot vetenskaperne , för dét man afstyrker anslag till dyra byggnader,'
Men häruti fredad af eget medvetande , och under hemställan om det val varit jag, som från detta rum talat till Universiteternes nackdel, tror jag mig böra anföra det skäl, som förmår mig, att begära afslag å Utskottens Betänkande.