Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I öfrigt ber jag att lå framställa den Irågan, om icke beloppet af faslighelslånelönden, som Frilen invämlt måste göras räntebärande, lika väl göres räntebärande, om det användes till annuitetens erläggande, sorn om det lillånäs.
Jag kan icke finna att det är någon skillnad, att, om man liar penningar, använda deni till alt betala sin skuld, mot att utlåna dem och sedan på annat håll upplåna medel till skuldens betäckande.
Om hypothekshanken verkligen behöfde delta kreditiv, ville jag vara den förste att dertill lemna mitt 568 Dea 17 Febraari. bifall; men då detta behof icke finnes, skulle den hypoteksbanken lemnade fördelen vara en orättvisa mot allmänna rörelsen, då andra måste förvägras kreditiv eller lå dem nedsalta.
Och hypoteksbanken, som har den bästa säkerhet till sitt förfogande, skulle icke ofta komma att använda sitt kreditiv, utan medlen skulle komma att ligga obegagnade, då med minsta omtanka penningar alltid stå hypothekshanken till buds.
Den enda vinsten vore således att något mindre besvär och omtanka erfordrades af direktionen.
Jag är lycklig nog att denna gång kunna instämma med den förre värde talaren i begäran om afslag å denna punkt, i fråga om hypotheksbankens kreditiv.
Den, som försökt, huru svårt det är lör enskilda att erhålla kreditiv i banken (än heter det, att man begagnar kreditivet som stående lån, och än, som det händt mig, att man »rumlar» för litet dermed), den vet att de anslagna kreditivmedlen icke äro för stora.
Jag kan alltså icke finna skäl att bifalla det nu framställda förslaget om kreditiv för hypothekshanken.
Doktor Ahnqvist har i sin reservation utvecklat alla de fördelar, slaten redan lemnat denna inrättning.
Jag anhåller att den 14:de punkten måtte så ändras, att hypothekshanken icke erhåller rättighet till kreditiv i R.
Då denna fråga förevar i Utsk:t, gick den igenom, så väl på afdelningen som i plenum, med en högst ringa majoritet.
Jag hörde begge gångerna till minoriteten.
Jag tror icke att jag kan anses vara partisk mot jordbruket, som jag icke heller kan finna härmed har något sammanhang.
Det skulle för hypothekshanken vara ett dyrt sätt att anskaffa penningar, då räntan naturligtvis måste bestämmas af bankofullmägtige; och man vet att den här i Sverige vanligtvis är flera proc. högre än t. ex. i Hamburg.
Jag har sjelf varit ledamot af en hypolheks-förenings-direklion; och vi skaffade oss då rättighet att draga på Salomon Heine i Hamburg mot £ proc. provision för 3 månader.
Hypothekshanken skulle dessutom använda medlen till att dermed betala utländska skulder, och det är då så mycket mindre skäl att hafva krediti vet i Sverige, der man endast kan erhålla Svenskt mynt.
Jag lörenar mig med dem, som anse detta kreditiv obehöf ligt, och yrkar afslag derå.
Jag vill icke sysselsätta mig med hypotheksbankens kreditivrätt, utan vill fästa uppmärksamheten på det föreslagna stadgandet att kreditiv skulle kunna beviljas åt enskilda bolag.
Utsk:t har i så måtto bifallit fullmägtiges förslag om kreditivrätt för sådana bolag, att bolag, »hvilkas reglementen ålägga delegarne oinskränkt ansvarsskyldighet för alla bolagets förbindelser och hvilka icke ega rätt till utgif - Den 17 Februari.
569 vande af egna sedlar», skulle få kreditivrätt.
Efter min förmening är denna utsträckning af kreditivrätten så godt som ingen; ty, efter hvad jag tror, lära högst få, om ens några, sådana bolag finnas.
Alla industriel holag deremot, för hvilka det vore af stor vigt att erhålla kreditivrätt, äro derifrån uteslutna.
Jag anser fullmägtiges förslag välbetänkt, och ville föreslå R. o Ad. alt, med uteslutande af orden om den oinskränkta ansvarsskyldigheten. bifalla denna punkt; men då saken möjligen torde behöfva närmare öfvervägas, anhåller jag att denna punkt måtte till Utsk-t återremitteras.
Hvad först angår frågan om hypotheks bankens kreditivrätt, så är den redan så grundligt behandlad, att jag inskränker mig till att derå begära alslag på de skäl, som redan blifvit framställda; jag vill endast fästa uppmärksamheten derpå, att då hypotheksbankens direktion härom gjorde framställning hos K. M:t, densamma åtföljdes af en reservation från en af direktionens egna medlemmar, sorn ansåg denna kreditivrätt vara alldeles obehöflig. K. M:t har heller icke gjort någon framställning i ämnet, utan endast till R.
St:r öfverlemna!
Hyp.-Bankens begäran, hvilket äfven kan anses betecknande.
Hvad den andra frågan beträffar, så anser jag, att, då man ingått på den banan att bevilja kreditivrätt åt bolag, det skulle vara en orättvisa att inskränka detta endast till bolag med solidarisk ansvarsskyldighet, då äfven andra bolag kunna erbjuda lika god säkerhet.
Skulle man anse att bankens tillgångar ej äro tillräckliga för detta utvidgade medgifvande, må man då heldre, än att gifva ett privilegium af större kreditiv till några få, nedsätta kreditivbeloppen, men låta alla bolag täfla med hvarandra i att erbjuda goda säkerheter.
Jag tror icke att punkten, såsom här blifvit yrkadt, behöfver återremitteras, utan hemställer, att R. o. Ad. måtte, med afslag å Ulskds hemställan, bevilja kreditivrätt åt alla bolag, som icke ega rätt lill Digifvande af egna sedlar.
Jag förnyar derjemte min anhållan, att särskilda propos:r måtte framställas å denna punkts olika delar.
Som förut blifvit påpekadt, är bär fråga om 2:ne särskida saker, nemligen kreditivrätt, dels för hypoteksbanken och dels för icke solidariska bolag.
Jag vill först fästa mig vid hypoteksbanken.
En talare har sagt, alt denna inrättning icke vore i behof af kreditivrätt.
Det förefaller mig besynnerligt, att en enskild person vill göra anspråk på att hans yttrande skall ega vitsord härvidlag, då hypotheksbankens både delegare och direktion sagt motsatsen, och om en medlem af direktionen, som icke blifvit vald af bolaget, dervid varit af olika åsigt, så är det dock eget, att han i en sådan sak, som dock alltid måste afse en fördel för bolaget, har velat reservera sig.
Det kan icke nekas, att hypotheksbanken, näst R.
Sl:rs bank, har den största rörelsen i landet, genom att inkassera och utbetala flera milloner om året; och vid sådana 570
Den i 7 Februari. förhållanden är det tydligt, att ett kreditiv för denna anstalt väl kan behöfvas.
Det är icke lätt att ställa sig så, att icke brist någon gång kan uppstå och ett extra tillskott vara behofligt.
Man liar sagt, att hypoteksbanken, genom att pantsätta de obligationer, sorn utgöra grundfonden, kunde skaffa sig ett kreditiv i Hamburg.
Men detta vore väl högst olämpligt, då dessa obligationer icke böra användas annat än i nödfall; och dessutom vet jag icke, hvarför ej ett kreditiv i Sverige vore lika bra, som i Hamburg.
Vidare har man sagt, att staten redan gjort så stora uppoffringar för hypoteksbanken, att man icke kan begära, att deti skall göra mera.
Men jag får fästa uppmärksamheten derpå, att denna barik blifvit inrättad, icke blott till jordbrukets, utan hela landets fördel, på det icke hvpolheksfiireningarna skulle uppträda på den utländska penningemarknaden och möjligen till skada lör statens beslutade stora upplåningar der nedsätta vår kredit.
Vid sådant förhållande, då den förmån, som statens garanti innefattar, motväges af de inskränkningar i den verksamhet, som blifvit hypoteksbanken pålagd, anser jag det icke vara rätt att neka denna inrättning en så vida jemförelsevis obetydlig fördel, som den, hvilken nu blifvit begärd.
Det har dessutom icke blifvit föreslaget, att hypoteksbanken ovilkorligen skulle hafva ett kreditiv, ulan endast att lullmägtige skulle hafva rättighet att, om förhållandena så medgifva, lemna ett sådant.
Den andra frågan är af vida större vigt.
Bankofullmägtige hafva föreslagit alt kredilivrätt skulle utsträckas till alla slags bolag, verk och inrättningar.
Då man vet huru många sådana bolag, som finnas, och i huru stor skala de röra sig, då hemställer jag till Inar och en att bedöma luiru stora summor som skulle behöfvas till sådana kreditiv och hvad verkan det skulle medföra på bankens rörelse.
Genom konkurrensen med dessa bolag måste de enskilda få sin kreditivrätt inskränkt i höggrad.
Dessutom finnas stora penningebolag, som jag anser genom beskaffenheten af sin rörelse vara medtäflare eller motståndare till banken, och att banken skall understödja deni, kan väl icke vara rätt.
Den största faran är dock att, genom att bevilja dessa kreditiv, hvilka säkerligen skulle starkast anlitas just vid de tidpunkter, då det vore för banken sjelf mest olägligt, banken skulle kunna komma i sådant förhållande, att den icke kan hindra sedelstocken (rån att öfverskrida det för densamma löreskrilna maximum.
Jag anser det derföre skadligt, alt, såsom lullmägtige föreslagit och Frih. af Ugglas velat gilla, utsträcka kreditivrätten till de stora aktiebolagen. ilå jag i Utsk:t icke kunde genomdrifva alslag till alla bolag, så föreslog jag kreditivrätt endast lör bolag med solidarisk ansvarighet, för att. då det är kändt att högst få sådana finnas, så mycket som möjligt inskränka det onda.
Jag anhåller att denna § måtte bifallas.
Den 17 April. 601 och önskad?, endast i anledning af hrvad tillförene i Want fall lärer blifwit practicerat, den tilläggning att Utskottens Cancclli-Betjening ej mätte till fullo utbekomma de dem tillagde arfwoden eller Tractamenten förr än Riddarchus-Sccreterarcns betyg öfwer Protocollernes aflämriande till Zliddarhus-Archiwct kan företes.
Efter nägon widare öfwerkäggning och uppä derom af Herr Ei cfwen och Landt Marskalken gjord Proposition biköll Höglo fl- Ridderskapet och Adeln att Herrar Ordförande i Riksens Ständers ofwannämnde Utskott, Banco och Stats-Utstottcn dcrifrän undantagn?, skulle wänligcn anmodas, att crindra deras Secreterare om insändande tfll Riddarehus-Archiwet sist inom z:ne mänadcr efter Riksdagens flut, af dessa Utstetts-Protocollcr och Handlingar för denna Riksdag; och alt i alla händelser ä de af Riksens Ständer dess?
Utstötts,Secreterare och Cancelli!-Betjening tillagde Arfwoden, den ännu äterstäende utbetalning ej mätte dem till godo komma, förrän Riddarhus-Secretrrarens stristeliga bcwis öfwer för berörd^ Protocollcrs och Handlingars wedcrbörliga aflämnando kan företes; samt att de Nespective Mcd-Ständen genom Utdrag af Protocollet stulle wänligcn inbjudas att i detta beslut sig förena.
Uplästcs - Utdrag afProtocollet hältet hoS Högwördige Preste» siändet den ,5 Januari! ,8,0. S. D. Beslöt Preste-Ståndet att till Stats-Utstot» fet äterförwisa samma Utstötts Betänkande:, rörande Sala Silfwer-Crufwa och om de Krono -Fisken, Owarnar, Färjor, Broar, Krogar m. m. hwilka för Kronans Räkning äro dels pä wissa Sr, och dels pä obestämd tid Utarrenderadt. Hwilkct stulle de Nespective Med-Stän - 602 Deri 17 April. den samt Stats-Utffottet wördsamt och manligen meddelas. 0t Luxrs. S. D. Föredrogs ä nyo Riksens Högloft.
Ständers Stats-Utskotts den 2c, nästlcdne
December pä bordet lagda Betänkande, angäcnde Strömsholms och Kongsöhrs Kongs Gärdar och Kongs Ladugärdar.
Efter öfverläggning härom bcsiöt Preste-Ständet att Stuteriet pä Strömsholm bör widmakthällas; men att hwad angar ett förbättradt anrättande deraf detsamma mä till Kongl. Maflsts särffilta
Nädiga ätgärd öswerlemnas, pä det sätt, att en CommittSe, bestående afwen af i Landthushällningen kunnige
Män, dertill utses, hwilka dock böra såsom cn owillkorlig grund för deras åtgärd antaga, att Staten i och för Stuteriets underhäll icke med nägon Urgift belastas, och att de till detta ändamäl anstagne Krcno-Dagswerkcn fa efter Markegäng lösas, samt den derföre belöpande Afgift till Stuteri Cassan inflyta; afwensom att denna förwaltning bör wid nästa Lagtima Riksdag till Riksens Ständers widare ompröfning och afgörande öfwerlännäs.
Hwad deremot beträffade Kongsöhr, ansäg PresteStändet, i likhet med hwad Utskottet tillstyrkt, bcmälte Kongs »Gärd med dest tillhörigheter böra helt och hällit skiljas frän den blifwande Stuteri-Inrättningen wid Strömsholm, och särskilt till Stats» Werkets förmän, pä enahanda sätt som om Kongs-Gärdar i allmänhet kan blifva af Riksens Ständer fastställdt, anwandaS sch behandlas.
Härom skulle de Respeative Med - Stän^, den samt Stats - Utskottet erhälla »vördsam och »vänlig Underrättelse. ille Luyrs. S. D- Sedan Preste-Ständet nu erhällit del af Riksens Högloft.
Ständers »vid Riksdagen i Norrköping Den 17 April.
6o5 Ar izoo utfärdade och enligt Ständcts beslut den 6 nästledne December infordrade Instruction för Riks-EaldsEontoiret, föredrogs ä nyo Stats - Utstottcts den 22 och 24 nästledne Nowcmber, uppläste Memorial rörande Riks-Gälds - Werkcts tillständ, sörwaltning och behof» dä Ständer, uppä derom gjord Preposition, till alla delar gillade ej mindre hwad Utskottet i afseende pä före* nämnde ämnen yttrat och anmärkt, än hwad Utskottet stut samma ämnen rörande föreslagit; Hwilkct skutte de öfrige Respcctive Ständen samt Stats - Utskottet wördfamt och manligen meddelas, Vt suxrs.
D- I anledning af hwad Riksens Högloft.
Stan» ders Allmänna Bcswärs och Leconomic Utskott Uti desi den 2z nästledne
December afgifnc och den 5 dennes pä bordet lagde samt nu ä iwo föredragne Betänkande, tillstyrkt, biföll Preste-Ständct, att de Torpare och Backstufwuhjon, hwilka, enligt Författningar eller särstilte bfwerenskommelser, medelst dagsverken afbörda sig deras skyldigheter till Presterstapet, hädanefter mä utgöra desamnia pä det sätt, att ej mera än en Arbetare i sälst der mä päfordras, och att det mätte uppdragas jordäga ren att reglera, hwilken som hwarje dag, dä det begärts , stall utgöra sitt dagswcrke, dock förbehäiler sig Preste - Ständtt, att nägon rubbning eller hinder häraf icke mä uppsta för de Cvnventioner, hwilka antingen redan äro eller hädancfler kunna blifwa emellan Prestcrstäpet och Försa ml ingarne ingängnc.
Hwarom wördsam och wänlig underrättelse skutte de Ncspcctive Mcdstanden samt bemälte Utstött läinnas.
S> D. Efter öfwerwägande af hwad Riksens Hög, loft.
Ständers Stats-Utskott uti desi den ry nästledne
December uppläste och pä bordet lagda Betänkande, angäcnde Dahlby och Flyinge Kongs-Gärdar anförr, beflöt Preste - 6o4 Den 17 April.
Preste-Stendel/ att Stuteriet rvid Flyinge mä widmagthällas, dock med milkar, att Riksens - Ständer mä hos Kongl. Majest i underdånighet anhälla, dtt täcktes HanS Kongl. Maj:st Nädigst tillförordna en Csmmittee, bestående äfwen af i Landthushällningen kunnige Män, hwilken efter noggran undersökning af ifrägawarande lägenheters beskaffenhet, och förmäner, samt sedan igenom laglig Huse-syN och wärdering vliswit utrönt, hwilka Omkostnader Hof - Stallmästaren och Riddaren Herr Grefwe kllöUcb uppä deras och Stuteriets iständsättande och förbättrande anwändt, mä till Kongl. Mastst. inkomma med underdånigt Utlåtande och Förslag, huru ifrägawarande Stuteri mä kunna pä det för Staten fördelaktigaste sätt inrättaS, äfwcnsom huruwida Dahlby Kongs - Gärd skulle kunna ifrän Stuteriet skiljas och titt Statswerkets nytta disponeras, hwarefter Hans Kongl. Maj:sk med Nädigt afseende uppå de milkar Committcrade kunna anse wara fö-r Stutvrict oumbärlige, torde i Räder täckas täta berörde belägenheter och Stuteri i behörig ordni.ng och pä öppen Auction till den mästbjudande pä Arrende upplätas.
Hwilket skulle de Respective MedSrä ndcn samt Stats - Utskottet wördsamt och wänligen tillkännagifwas. lllt selora. Lx UrotocoUa I-I. ^Imc^Uisk.
Utdrag af Protokollet, HZllit hos Högrvördige Prés stc-Ständet den r8 Januari! rörö. S.
Föredrogs ä nyo och bifölls Riksens Högloss. Ständers Stats - Utskotts den 5 nästlidne
December afzisne och den 72 k saminamänad pä bordet lagde Betänkande, i anledning af Herr Friherre v'^ldeä>Ki« Memorial, angäende tillökning i Pensionerne ä rapellerade Minister-Staten; Hwarom wördsarn och wänlig underrät tel« - Den 17 April. telse skulle de Ncspective Stånden samt Stats-Utstottet meddelas.
Ike supra. S. D. Riksens Högloss.
Ständers Banco-UtstottS den 18 dennes pä bordet lagda Protocolls - Utdrag af den 8 i denne manad, innehällande bemälte UtstottS ytterligare urlätande i anledning af Kongl.
Mains Nädiga Proposition, rörande medel att werkställa Götha Canal anläggning, föredrogs ä nyo tillika med samma Utskotts förra Betänkande i detta ämne af den 25 Nowember nästledit är.
Efter kfwcrläggning härom beflöt Preste-Ständet, att hwad Banco - Utskottet härutinnan hemställt och tillstyrkt i allt öfrigt bifalla, undantagande det Förslag, att det till Canal-Werket bewiljade biträde af 800,000 R:d. skulle indragas af det Maximum, hwilket såsom förskott till Niks-Disconten blifwit bestämdt.
Preste-Ständet, som ansäg ett sädant afdrag ä Riks-Discontens Utlänings - Summa medföra ille allenast en betydlig minflning uti Bankens päräknade winst af Niks-Disconten, utan ock en stadlig inskränkning» de Läne-biträden, som Handlande och Närings-ILkare af denna inrättning böra ätnjuta, och nu mera än förr torde behöfwa, samt fördenskull fann betänkligt, akt härtill desi bifall lemna; beflöt, att ifrägawarande förskott häldre borde, omedelbarligen utur Riksens Ständers Bank, Canal-Werket ineddelas; reti hwilket Beslut de Respective Med-Ständen skulle wördsamt och wän» ligen inbjudas, att sig med Prcste-Ständet förena» § Nt supril. S. D. Med gillande af hwad Riksens Hkgloss.
Ständers Iämknings-Utstort uti Memorial af den 17 -ennes, angäende Förslaget till Instruction för Riksén» Hög - 626 Den 17 Apri!.
Högloft. StänderS Justitie» Ombudsman, yttrat; beflök Preste-Ståndet, att detta ärende till Riksens Högloft.
Ständers Expeditions - Utstötts ftuteliga handläggning öfwerlämna; Hwarom de Rcspcctive Med-Ständen samt. bemalte
Utskott stulle wördsamt och wänligen underrättas. 17r supra. klx Urotvcollo st. 17. ^.lmc^uist.
Utdrag af Protokollet, hället hos Högwördige Preste-Ständct den 20 Januari» 1810.
D. D. Efter erhällen del af Wällofl. Borgare, Ständcts Protocolls-Utdrag af den IS dennes, innehällande bifall till Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Weswars - och Oeconomie - Utstötts Betänkande af Len 4 i denne mänad, angäende Näringsfrihetens utwidgande, beftöt Preste - Ständet att, enligt Wällost.
Borgare - StändetS medgifwande och beflut, UtstottetS berörde Betänkande i hela desi widd bifalla; Hwilket härigenom stulle de Respective Med-Ständen saint bernälte Utstött wördsamt och wänligen tillkännagifwaS. 17t supra.
S. D. Sedan Preste-Ständet redan under den 1.3 dennes förehaft och afgjort Allmänna Beswärs , och Le, conomie Utflottcts Betänkande af den tS nästledne December, sä midt det rörer afstaffaNde as visitationer i Hus och ä Allmän Landswäg efter Gods som till införsel i Riket är sörbudit, klef samma Betänkande i afseende pä 2:dra punkten deruti, angäende jagningar i hus efter siönhasar och fuskare, nu ä nyo föredragit och bifallit; Hwarom wördsam och wänlig underrättelse lemnäs de Respective Med-Ständen samt bemalte Utstött. 17t supra. Tx ?rritoco1Io st. 17. TVIirxgvirt. vt - Den 17 April. 607 Utdrag af Protocollet, hältet hos Högrvördige Preste-Ständer den 27 Januari» LZlV. S. D. Uti Memorial af den 25 dennes föresläc Niisens Högloft.
Ständers Stats-Utffott, att Utffottet, för att till skyndsamt slut öringa
N pä desi ätgärd beroende Riksdagsarenden, mä lämnas en tid af ätminstone LO dagar ä rad, nnder hwilka Utskottets göromäl icke ivarda genom Plena i Riks-Ständen afbrutne.
Härtill kemnade Ständet sitt bifall pä det sätt, att Utffottet mä erhälla det sämedUst begärdte rädrum under loppet af instundande^ twenne weckor, Mända-, garne undantagne, hwilket ffulle de Respective Medständen samt Stats,Utffottet wördsamt och »vanligen tillkännagifwas.
Lic supis. S. D. Uppä derom gjord Proposition instämde Preste-Ständct uti det af Högloft.
R-idderffavet och Adeln fattade samt nu genom Deputation meddelte beslut, att en Medaille, af lika storlek med den öfwer Deras Kongl. Majestäters höga Kröning, stall präglaS till Minne af Hans Kongl.
Höghet Prins utkörande till Sweriges Rikes KronPrins samt Högbeinälte Herres ankomst till Riket; äfwensom att kostnaden till denna Medaille bör af Riksens Ständers Banque bestridas.
Hivarom Respective MedSländen samt Banco-Ur stöttet ffulle »vördsamt och »vänligen underrättas, ut supra, S. D. Sedan Riksens Högloft.
Ständers Statsoch Vewilluings-Utstvtkö förnyade Betänkande af den 23 bennes, angäende Skora Sjötullns Clarerande med wexlar pä Hambnrger-Banco, blisivit föredragit, klef detsamma af Ptestr-Sländet bifallit, och der sa mycket häldre, som
Utstvttets deruti afgifne förklaring öfwer 6oZ Den 17 April. öfwer desi förra utlärande i detta mäl befunnits §f werensstämmande med Ständcts tankar i detta ämne.
Härom skulle wördsam och wänlig underrättelse lem« nas de Respsctive Med-Sländen sanit bemälte Utffott, II t supra. l?rotocolIv O ^lw^uist.
Utdrag as sslrotocollet ^ hältet hos Högwördige Presic-Ständet den 20 Ian. 1810.
Ständers SeatS-Utskotts ten 27 dennes pä bordet lagde Memorial af den 26 i denne Mänad, angäende Inrikes Läns uptagande, blcf hos Presie-Ständet ä nyo föredragit och tilt alla delar bifallet; hwilket skulle de öfrige Respective Ständen samt Stats-Utflottet wördsamt och wänligen meddelas.
II t supra.
Äterremitterabes Riksens Högloss.
Ständers Allmänna Beswärs och Oeconomic-UtffottS Betänkande, angäende Bytesbrister, samt förslag till ny byggnads-och HufespnSordning, till bemäidte Utffott» som af de härwid gjorda anmärkningarne skulle erhälla del; hwarom de Respective
Medständen skulle wördsamt och wänligen underrättas.
S. D. Hwad Riksens Högloss.
Ständers Allmän» Beswärs och Leconomic.Utstött uri Prstocolls-Utdrag af den 8 dennes anfört till asstyrkande af ätffilliga föreslagna ändringar uri gällande Författningar an» gäenge Marknader, blcf af Prcste-S ändet till alla delar bifallit. Hwilket skulle de Respective Med-Ständen samt bemälte Utskott wördsamt och wänligen tillkännagifwas.
Ux Uratocollo. ll. II. ^!m<lvist-'
Utdrag Den 17 April. 609 Utdrag af Protocollct hället hos Högwördige Prestc-Ständet den S Febr. 1810.
S. D. Kongl. Mains Nådiga Propositioner til!
Riksens Ständer, angående: l:mo. Förändring i Allmänna Lagens Stadgande uti 6 §.
Giftcrmäls-Balken, om wista i afseende pä Ägtenstaps ingäende förbudne Swägerstapsleder. 2w Stadgande af nägon Lag i afseende pä tiden inom hwilken häktade personer böra ställas för Rätta 3:o Afgärd-Vps rätt att söka och erhälla Skifte i Skog och Utmark. 4:o Erinran till Allmänheten om hwad wid Boupteckningar iakttagas bör; Uplästes och remitterades till Riksens Högloft.
Lag - Utstött; Hwilket ffulle de Respective Med- Ständen samt bemäldte Iltstott wördsamt och manligen tillkännagifwas.
Tit rupra. prntocoll» ll. TI. ^.Imgvist.
Utdrag af Protocollek, hållet hos Högwördige Preste-Ständet Len 5 Februarii 181O.
S- D. tofter upläsande af Riksens Högloft.
Ständers Stats - samt Allmänna Beswärs - och Oeconomie, Utstötts Betänkande, angäende Allmänna MagazinsJnrättningen, , beflöt Preste-Stänoet, att i frägan om Utstottens häruti upgifne Fbrflag, det Magazins-Stprelftn mätte fä begagna Discont-räktighet uti Riksens Stäns ' Ridö. och 2ltz.
Pros. 6:te Band.
Lidra Aftz.
N o 59, 610 Den 17 April.
Ständers Banque upp8 ZOo,ocv Rd. Specie, detta Betänkande till Riksens Högloft.
Ständers Banco-Utstott remittera; Hwarom wördsam och wänlig underrättelse ffulle de Rcspective Med-Ständen samt bemälts Utstött lemnäs. lie suprs.
S. D. Sedan Riksens Högloft.
Ständers StatsUtstotts förnpade Utlåtande, i anledning afHcderwärda Vondc-Ständcts anmärkningar wid Utstottets Betänkande af den L nästlcdne Iannarii, rörande Aflöningen för Bonde - Sländets Secreterare, Cancellie och WaktBetjening, ä npo blifw it föredragit, biföll Prestc-StänLet hwad Stats-Utflottet uli desi första afgisne Betänkande föreslagit, med de tillägg, som wälbemäldte
Ulflotts sednare yttrande i detta ämne innehåller; dock med förbehåll, att det anslag, som härigenom bliswit Hederwärda Bonde-Ständets Extra Cancellister bewiljadt, icke mä säsom präjudicat för framtiden äberopas; Härom stiille de Rcspective Med-Standcn samt Stats-Utflotlet mördsamt och wänligcn underrättas. 17t suxna.
S. D. Af nu sörstedt Protocolls- Utdrag inhämtades, att Wällöf!. Borgare-Ständet under denna dag till Riksens Högloft.
Ständers Stats - och Banco-Utstötts zemensamma ätgärd och utlätande remitterat ett af Herr Directeuren Lankessori ripläst Dicfamen, om widtagande af nödige anstalter till Wäxel - Coursens styrande och förekommande af den stada och osäkerhet, som igenom desi ostadighet och öfwerdrifna stegring sä för Stats-Wcrkct kom Handel och Näringar orsakas; I anledning häraf och dä bäde Högloft.