Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Upplåstes till justering och godkändes följande från ExpeditionsUtskottet inkomne förslag, till Riksens Ståndera underdåniga SkrifYeiser till Kongl. Majit. 1) Angående kostnaden f8r tryckning af Riks-Ståndeos Prptpcoll mod dertill hörande Bihang, 2)) f anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga proposition om den för Öland inrättade provisoriska Eåns-Styrelses fortfarande intill nästa Riksdag. 3) J anledning af Kongl, Majits Nådiga remiss uppå en af de Heste LandsKarnererare i Riket gjord underdånig ansökning om lönctillÖkning m, m, 4) I anledning af Kongl, Majits Nådiga proposition , rörande A. R.
Lorents anhållan att få till Skatte inlösa några lågenheter under Elfsborgs Kungsladugård, 5) I anledning af Kongl. Maj.-ts Nådiga remiss uppå Kongl. Majits Befallningshafvande* i Skaraborgs
Län underdåniga hemställan , örn jVakt vid LandsCanzliet och LandsContoiret. 6) I anledning af Kongl, Maj.ts Nådiga remiss uppå Landshöfdingen» m. m.
Grefve von Rosens underdåniga ansökning, om befrielse från ansvars-skyldighet i afledne Kronofogden Jacob Grönvalls balance. 7) I anledning af Kongl* Maj;ts Nådiga remiss uppå Minister Residenden Å. Hjorts underdåniga ansökning att utbekomma aflidne Abbé ^oglers pension.
Justerades PleniProtocollen för d. 21 sistl.
Februarii och för d. 24 i samma månad förmidd.
Upplåstes och lades på bordet följande från nedannåmnde Utskott inkomne Utlåtanden:
Af den 6 denness N:o 34.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga remiss, angående fortfarande af det understöd utaf Statsmedlen, Carlscrona StadsFattigvårds-Inråttning hittills åtnjutit.
Maj:ts Nådiga proposition , rörande löne-lörhöjning för BataillonsLäkare, efter åtta års tjenstgöring.
Af den 8 dennes: N:o 36.
Angående den ProvincialMedicus, Doctor C. J. Kjellmans af KarnmarColIegium till gäldande ådömde Testaments-bevillning. nen 19 Martu i 6o5 N:o 37.
Angående den af Husby klosters krutbruks-ägare hos Kongl.
Maj:t sökte restitution af erlagd Bevillning för krut åren 1814 och i8i5.
N?o 58.
Rörande gjord hemställan om serskildt anslag af Bevillnings-medlen till kostnadernes bestiidande i och för Bevillnings- Taxeringarne inom Norrbottens
Län, samt arfvoden åt vederbörande Tjenstemän, hvilka dervid biträda.
N;o 5g.
O111 bidrag af Statsmedlen till kostnaden för Fångvården i Götheborg.
Af den 12 dennes: N:o 4o.
I anledning af Riksens Ständers Revisorers år 1820 afgifne Berättelse, angående StatsVerkets förvaltning och räkenskaper.
I anledning af den Berättelse Riksens Ständers Revisorer år 1S22 afgifvit, om StatsVerkets förvaltning 'och räkenskaper åren 181 g och 1820.
Angående General-Lieutenanten i Neapolitansk tjenst von Rosenheims ansökning om utbekommande af innestående lön.
I anledning af Öfversten H. F. Reuterskjölds ansökning, att utbekomma innestående Expectance-arfvode.
I anledning af Riksens Ständers Revisorers Berättelser, angående den så väl år 182* som sednast år 1822, förrättade gransk - 6o6 Den 19 Martil. ning af RiksgaldsVerket och Geheral-Assistancé Contoiret.
N:o 4“.
Angående KronoFogden > Assessor Hellbergs ansökning om ersättning för liden förlust å en contraherad lefverans af Artillerihästan.
I anledning af gjord motion ont understöd för Hamnbyggnaden i Lidköping.
Af deri 13 dennes: N:o 44.
Angående väckt fråga om de så kallade Talmäns Tafflarnes återställande samt Herrar Talmäns representations-kostnad.
N:o 45* Rörande gjord motion, om Dagtractamente för Magistrat s-personer och Handt-" verkare vid publike syner5 Värderingar och Inventeringar.
I anledning af Capitainen G.
Ö4 Schoughs ansöknings om eftergift af den Kronan tilldömde imrnisions:rätt i hans extra lön.
Rörande Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse om anslag af medel till fyllande utaf brist i tillgångarne för rätilans godtgörande å köpeskillingen för det till Gevärs-Factori inköpte Carl Gustaf StadsBruk, Från Lag- Vlftxötiei:
Af den l5 sistiedne Februarii: N:o 1.
Angående föreslagen ändring i 5 Och 7 §. §. af 24 Cap. Rättegångs-Balken.
Den 19 Martti\
Om närmare bestämmande af deri tid, inom hvilken hinder för lysning till ägtentenskap bör anmälas och styrkas. «■■■ ii h, ■ ■ Justerades följande; Utdrag af Protocollet hållet hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, förmiddagen den 19 Martil lSsö, S. D. Remitterades till Stats- och Banco-Utskotterii Kongl. Maj:ts den 5 dennas eftermiddagen på bordet lagde Nådiga proposition till Riksens Ständer, angående låne-understöd för Städerne Norrköping och Borås. Stats-Utskottet i 1:0 Kongl. Maj:ts den 1 r denne» på bordet lagde Nådiga Proposition till Riksens Ständer, om nedsättning i den årliga Saltpetter-gärden. 2:0 Herr Coyets, Carl Fredric, den 11 dennes på bordet lagde Memorial, angående Sjöförsvaret, jemte Grefve Grönstedts, Claes, i anledning deraf, denne dag, afgifne yttrande. 3:0 Herr af Tibells, Gustaf Wilhelm, den Ii dennes på bordet lagde Memorial, angående Riksens Ständers granskning af den under Kongl.
Krigs-Collegium stållde PassevolanceCassan; jemte Herr von Hartmansdorffs, Augugust, i anledning deraf, afgifne yttrande.
Stats- Bevillnings- och Serskildta Utskotten'.
Grefve Posses, Carl Hindric, den 12 dennes på bordet lagde Memorial, angående en förändrad organisation af TullVerkets Styrelse och förvaltning.
Vid förnyad föredragning af Högvördige Präste-Ståndets den 5 dennes allåtne och den i5 derpå följde på bordet lagde Protocolls-Utdrag, innefattande remiss till BancoUtskottet af Herr Doctor Wallins motion , att en minnespenning må präglas i anledning af Hans Kongl. Höghet Kronprinsens och Hennes Kongl. Höghet Prinsessans Josephina af Leuchtenberg förestående Biläger, uti hvilken remiss de öfrige Riks-Stånden blifvit inbjudne, att sig med Preste-Ståndet förena; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att äfven för dess del uti berörde remiss instämma.
Ut Supra. S. D. Föredrogs å nyo Constitutions-Utskottets den 27 sistledne Februarii afgifne, och den 11 dennes på borde lagde Memorial, i anledning af Kongl.
Maj:ts under den i5 sistledlie Februarii till Riksens Ständer allåtne Nådiga skrifvelse, angående rättighet för KonglMaj:t, att i de fall 45 §.
Regeringsformen innehåller, och untjcr Kongl, Maj;ts resor till Konunga, y Den 19 Martu t KönungaRiket Norrige, utnämna Hans Kongl: Höghet KronPrinsen till Ordförande i den då tillförtirdnade Regering; och sedan Constituiions-Utskottet, på upptagne grunder, Funnit sig icke tillständig! att taga befattning med målet, utan detsamma till Riksens Ständer återlemnat för den åtgärd, som kunde pröfvas erforderlig och lämpelig; fann Ridderskapet och Adeln nu för godt, att Kongl. Maj;ts högstberörde Nådiga skrifvelse tili alla delar bifalla.
Ut Supra. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Bevillnings-Utskottets den 4 dennes afgifne och deri 12 i samma månad på bordet lagde Memorial N:o 2, angående ytterligare Betjenings antagande.
Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning af Riddarhus-Utskottets den 11 dennes afgifne, och sam-, nia dag på bordet lagde Memorial , angående föreslagiié ändringar i det för utlåningen äf Riddarhusets medel nu gällande Reglemente, blef samma Memorial, i anledning af de utaf Grefve De la Gardie, Jacob, dervid gjorde anmärkningar, till Riddarhus-Utskottet återremitteradt.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm eftermiddagen den 19 Martn 1823.
S. D. föredrogos Stats-Utskottets den 6 den-i Ridd. o. Ad.
Prot. 2 Band.
Sg.
Den 19 Martii, Mes aflåtne 2:ne Memoria], innefattande 2:n« anledningar till anmärkningar mot föredraganden af Krigs-Ärender, hvarom remiss begärdes till Constitutions-Utskottet, inför hvilket anledningarne uppgifvas skulle, och blefvo berörde tvenne anledningar till anmärkningar jern. likt 2q §. i Riksdags-Ordningen, till Constitutions-Utskottet remitterade.
Si D. Föredrogs å nyo och gillades Stats-^ Utskottets den 6 dennes afgifne, samt den i5 derpå löljde, på bordet lagde Utlåtanden: 1:0 Angående tryckning af Kongl.
Maj ts Nådiga proposition om StatsVerkets tillstånd och behof. 2:0
Om befrielse för Magistraterne från all befattning med Landt-Ränterierne.
Ut Supra, Högloflig© Ridderskapet oell Adeln åtskilj$•8 klockan en qvart till 10 om aftonen.
In fidem Protocolli O, /.
Lagerheim. * ben 21 Martti.
Fredagen den 21 Martil.
Plenum klockan ■§ till 6 eftermiddagen.
Öppnades Herrar Electorers lista till val af Ledamöter i Serskildta Utskottet och befunno# följande
Herrar dertill hafva blifvit utsedde:
N;o 555.
Friherre von Döbeln, Fullmågtig Herr Franc Sparre, Bengt Erland; N:o i4i8.
Herr Ädelberg, Fullmågtig Herr Danckvardt, Gustaf Magnus; N:o 1861.
Herr von Hartmansdorff, August; N:o 2275, Herr Lefrén, Johan Pehr.
Jag torde icke fela i det begrepp att våra Electorer åra våra Ombud, och att följaktligen Ståndet innehar en principalsrått att deras handlingar ogilla, då skål dertill förefinnes.
Tillhör en sådan rått Ståndet, så tillhör den också hvarje dess Ledamot: och jag begagnar densamma, då jag härmed reservationsvis, till Protocollet förklarar, att jag icke kan gilla det val Electorerne gjordt, då de kallat till Ledamot i Särskildta Utskottet Herr von Hartmansdorff, ehuru han är en af Ledamöterne i sjelfva den Comitté, hvars arbete nu skall af Utskottet granskas.
Allmänna lagen förbjuder hvarje Domare, att taga befattning med någon sak, som han, på annat ställa handlagdt: och detta dagbud har sin grund i c’«t naturliga 6*2 Den 2i Marlit, begrepp, att menniskans medfödda egenkärlek hindrar henne att sjelf vara behörig domare, öfver egna tänkesätt, eller egna handlingar, t min tanka har detta moraliska jäf uteslutit Herr von Hartmansdorff, hvars rätt i öfrigt till Herrar Electorers förtroende icke af mig i frågasättes.
Jag väcker icke heller någon motion till pröfning; men jag reserverar mig emot ett Val, som jag anser icke behörigt.
Herr Riben, Carl Vilhelm-.
Då Friherre Boije inskränkt sig till en blott reservation emot Herr von Hartmansdorff} inväljande till Ledamot i det Särskildta Utskottet, år det visserligen icke rriig tillåtet att emot utöfningen af Herr Friherrens obestridliga reservationsrätt söka uppställa några hinder; men jag kan ej lemna oanmärkt det felaktiga i den princip Friherre Boije framställt, då han nemligen, så vidt jag rått fattadt hans ord, velat tillägga Ridderskapet och Adeln en principalsrått öfver sina Electorer, i grund af hvilken principalsrätt det skulle vara det Höglofl.
Ståndets rättighet att ogilla ett af deras Electorer lagligen anstäldt val.
Ut-, skottet år dessutom icke någon Domstol; Herr von Hartmansdorff kommer således icke såsom Ledamot af detta Utskott att pröfva någon enskildt mansrått, hvars sakaf honom förut varit behandlad, och jag finner derföre icke att något lagligt jåf emot honom kan komma i fråga.
Friherre Boije :
Om ämnet, hvaröfver Hr von Hartmansdorff, såsom Ledamot i Comittén förut yttrat sig, på ett sätt, hvaröfver han nu, Den 21 Mart (i. såsom Ledamot i Utskottet, skall sjelf yttra sig, och hvarvid jag förmodar att han skall, i granskningen af sitt egna arbete, förfara skonsamt; om detta ämne icke angår någon enskildt mans rått* så angar det deremot så mycket mera hela Nationens.
Ingen ting år lättare ån att, utan be* }iof af-revolution, och utan att nyttja det mede) Constitutionen ger till ändring i Regeringssättet, ändock totalt förändra detsamma.
Det år lyckligt att åga en fri Constjtution; men ger man åfe dess verkstållningsorganer möjlighet för despotistne, så tjenar friheten i Constifutions-pergamentet till alldeles intet.
På administrationsverkens egenskap, på deras öfverensstämmelse med Grundlagens anda och syftemål, ankommer verkligheten af Nationens frihet; och då nu allmänna EmbetsVerken skola omskapas, Gud vet huru långt, blir det af största vigt att ej glömma de sanningar, hvarom jag påmint.
Det år möjligt att jag icke år hår, då målet återkommer från Utskottet; och jag begagnar derföre detta tillfälle att besvärja Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, att ej med kall liknöjdhet behandla ett ämne, af 6a vigtig, så ömtålig egenskap.
Jag år för min del fullkom ligen säker, att Herr von Hartmansdorff hvarken som Ledamot af en Kongl. Cornitté, eller som Ledamot af ett Riksens Stånders Utskott, sysselsätter sig med förslag till omskapande af vå-' ra Grundlagar, och Friherre Boije har visserligen icke med ett slikt uttryck åsyftat någon tillämpning på Herr v oa Hartmansdorff!» person*. t
Den 21 Mart ii.
För öfrigt vill jag nu blott, meri begagnande af den anvisning Friherre Boije sjelf gifvit mig, utur våra financiella förhållanden håmta ett ytterligare bevis för lagligheten af Herr von Hartmansdoiffs val; Friherre Wirsén Ilar varit Ledamot af FinanceComittén, han sitter nu i BancoUtskottet, och ingen menniska har fallit på den tankan att han skulle vara jäfvig.
Jag vill éj upptaga
Rid derskapets och Adelns tid med en diskussion emellan blott tvenne Ledamöter.
Men jag tror xnig böra medgifva att Herr Ribens anmärkning år sann.
J ig kan dock för ingen del medgifdet vara rått, att Friherre Wirsén år Ledamot af BancoUtskottet; utan tror att dermed bevisas blott, att Harrar Electorer felat en gång förut.
1 övjgt skulle jag tycka att om Herr von Hartmansdorff» val år alldeles riktigt, så hade det båsta varit, att också alla de personer, sorn varit Ledamöter i den förberedande Co— millén, nu hade blifvit vahle till Usskottets Ledamöter.
JÖen lättnad i arbetsmethoden hade då kunnat vinnas, att Comittéens Betänkande kunnat till rubriken blott omskrifvas, för att dermed också utgöra Utskottets Betänkande.
Det år alltid att förmoda att samma Ledamöter yttra sig på ena stället, lika med hvad de yttrat sig på det andra; och man kan då anse att hvad sorn vore i Comittén undangjordt, vore i och med detsamma, undangjordt i Utskotte t o Herr Grefven och Landt Marskalken för - Den ig Martil'. klarade, att, ehnru det visserligen vore hvarje Ledamot rätt, att till Protocollet anmäla dess reservation emot hvad beslut eller åtgärd sorn hålst kunde inom Ståndet vidtagas, ansåg Herr Grefven och LandtMarskalken likväl någon discussion, i det nu förevarande åmnet icke lämpligen kunna fortsättas, samt hemställde derföre, om icke Ridderskapet och Adeln behagade tillåta föredragning af ett annat mål,- hvilket bifölls.
Friherre Carpelan, Carl Mauritz, hade inlemnat ett Memorial, hvilket upplåstes, så lydande:
Föredrogs å nyo och gill ides följande Statsutskottets den i5 och 19 dennes eftermiddagen på bordet lagde Utlåtanden: den 6 dennes: \) N:o 26.
Angående afskrifning i Götheborgs och Bohus Läns Landt-Ränteris räkenskaper af åtskillige för åren 1799, 1800, 1801, 1802 och i8o4 resterande Bevillningsmedel. 2) N:o 29.
Angående de så kallade Trippiska Köpegodsen i Halland. S\$
Den 21 Martti. 5J N:p 3.0.
Angående understöd af allmänna^ medel för uppmuddring af Landscrona hamn. 4) N:,o 34.
Angående fortfarande af det understöd utaf Statsmedlen, Carlscrona Stads Fattigvårdsinrättning hittills åtnjutit.
Af den 8 dennes'. 5) N;.o, 36.
Angående, den Provin,cialMedieus
Doctor C. J. Kjellman af Kongl. Kammar-- Collegium till gäldande ådörnde Testamentsbevillning. 6) N:o 37.
Angående den af Husby Klosters Krutbruks-ågare hos Kongl. Majit sökte restitution af erlagd Bevillning för Krut, åren 1814 och i8i5, 7) N:o 38.
Angående sårsfeijte anslag af Bevillnings-medlen till kostnaders bestridande i, och för Beviilnings-taxeringarne inom Norrbot, tens
Lån, sarpt arfvoden åt vederbörande Tjenstemän, hvilka dervid biträda. 8) N:o 3g.
Om bidrag af Statsmedlen till kostnaden för fångvården i Götheborgs Stad, »
Af den 12 dennes: 9) N:o 42, Angående GeneralLieutenan,- ten i Neapolitansk tjenst, von Rosenheims anhala Ian, om utbekommande af innestående lön. 10) N:o 43, Angående Öfversten H. F* Reuterskjölds arisökning, att utbekomma innestående Expectance-arfvode.
Den 21 Mar t ii. jl) N:o 47.
Angående KronoFogden Asgessoren Hellbergs anhållan, örn ersättning för liden förlust å en contraherad lefverance af Arfilleriehåstar.
AJ den i5 dennes: 12) N:o 48.
Angående sökt eftergift af den Kronan tilldömde imrnisionsrått i Capitainen G, O. Schoughs extra lön. 10) N:o 5 o.
Om anslag af medel till fy t. lande utaf brist i tillgångarne för räntans godtgörande å köpeskillingen för det till GevärsFactorie inköpte Carl Gustafs Stads Bruk.
Företogs till pröfning StatsUtskottets deri 12 dennes afgifne samt den ig derpå följde eftermiddagen på bordet lagd Utlåtande, om understöd för hamnbyggnaden i Lidköping.
Det år ej min afsigt att motsäga det afslag StatsUtskottet gifvitj ty motionairen har begått det fel, att ej uppgöra något förslag till sättet att verkställa Hamnbyggnaden , och jag tror således att hans begäran ej kunnat bifallas.
Men deruti tror jag ej Utskottet hafva handlat rätt, att det gjort en sådan missjemförelse emellan Lidköping och Malmö.
Localen kring
Lidköping är lika med den kring Malmö; ett bördigt slättland, med enskiften och stora odlingar.
Det behöfver afsättning och år i förlägenhet, och derföre tror jag att d*t borde hjelpas på det sätt Herrar Arfvedsson och 6x8 Den si Martiin Santesson föreslagit.
Hamnbyggnaden utan tvifvel skulle medföra mycken nytta för det allmänna, förenar jag mig till alla delar med hvad Herr Santessons särskilta mening i detta ämne innehåller.
Herr Hjerta, Gustaf-.
Utskottet har vid behandlandet af denna fråga, äfvensom alla af dylik natur utgått från den grundsatts, att någon gång borde det upphöra, detta systeme, att genom allmänna bidrag, dels af en Bank sorn utlånat på sine fordrings-ågares bekostnad, dels af ett Statsverk, sorn fordrar tunga skatter af landet, bestridda företag, som antingen åro lönande och nyttige, och dä lätteligen betala orternes egne uppoffringar, eller ej, åro lönande, och då jemväl onödige.
Yanan har synnerligen varit, att tillgripa Banken, men det rnå^te vara tid att återsåtta den i ordentligt skick.
Skatterne anses så stora, att ej genom Statsanslag medel böra påräknas; således inses låtreliaen de skål StatsUtskottet haft till afslaget.
M dmö
Hamn angår, har dervid naturligtvis afsetts behofvet af denna Hamn för sjöförsvaret i Sundet.
Derföre hafva RiksensStånder vid förra Riksdagen trott sig böra göra anslag för den; men af Lidköpings hamn lärer aldrig Arméens Flotta behöfva begagna sig.
Som denna sak år ortens egen angelägenhet, tror jag
Utskottet haft rått att föreslå, att den må af orten sjelf skötas.
Arden af så stor vigt, som jag visserligen år böjd att tro, lönar dft sig* nog, genom en afgift Den 21 Marlii, af dem, som begagna densamma; och jag tillstyrker derföre antagandet af betänkandet.
Jag instämmer uti hvad Herrar Tham och Santesson yttrat, ooh på samma skal som de yrkar jag återreiniss af Betänkandet; icke derföre, att jag tror det StatsUtskottet kunnat bifalla Herr Arfvedssons motion i det outredda skick den blifvit fiamställd, men derföre att Betånkande't synes gifva tillkänna, att Utskottet ej i något fall hade velat bifalla densamma.
Jag skulle tro lika med ofvannåmnde Herrar, att sedan Götha Canal blifver färdig, kommer nyttan deraf mycket att bero på huruvida Hamnbyggnaderna vid de kring Wenern och Wettern liggande Städer, blifva satte i verkställighet.
En sådan år i fråga för Jönköping; och för Hjo, hvilken af Hertig
Jo» han erhöll en sådan Hamnbyggnad, har jag hos Kongl. Maj;t gjort en underdånig anmälan om biträde till dess återställande.
Dylike bidrag åro ej store , men de bidraga betydligt till ökadt lif i rörelsen.
Som de skäl StatsUtskottet anfört, egenteligen åro grundade på en jemförelse med Malmö , tyckes det, emot hvad Herr Hjerta anfört, att Utskottet ej ovillkorligen bestämt att
Staten ej bör gifva sådane bidrag i allmänhet, utan att någon gång undantag kunna äga rum.
Om så år, tror jag att ett sådant skäligen borde göras i afseende på denna fråga.
Derföre anhåller jag om åtörremiss af Utskottets Betänkande.
Jag tror att det vore bäst om Utskottet dröjde med afgörandet af detta ämne, tilis det kan synas, örn icke medel Den 2i Martil, torde finnas till en större eller mindre summas afsåttande för en eller annan Hamnbyggnad , och att pröfningen af det ena eller andra företagets företräde till understöd åt Kongl. Maj;t öfverlemnades.
Herr Hjerta■ Jag anser mig endast böra nämna, att hvarföre Malmö Hamn blifvit nämnd i Betänkandet, var för det att motionairen jerrifört Lidköpings Hamn med Malmös i eeconomisk vigt.
Utskottet har blott utgått från den grundsatts jag förut nämnt, och enligt hvilken det äfven redan afsfyrkt andra dylika företag, såsom för Jönköping m. m., fastän dess Betänkanden derom ännu ej hunnit inkomma.
Hå den siste värde Talarert upplyst, att StatsUtskottet redan afslagit flere dylike frågor, så tror jag det vara ån mera angeläget att återremittera Betänkandet, på det saken, såsom Herr Ehrenborg föreslagit, tills vidare må !å hvila.
Mig synes att det vore ganska olyckligt, om Utskottet stadgade sorn princip, att afslå alla sådane motioner, innan Statens verkliga tillgångar åro utredda och upplyst blifvit, om hjelp kan medgifvas till något eller några nyttiga företag, sådant yore att lägga hinder i vågen för utvecklingen af en bland Statshushållningens vigtigaste grenar.
Jag instämmer i. lpvad Herr Hjerta yttrat.
Jag inser ej att Statss Utskottet kan utfinna några medel, hvaraf alla $e anslag, hvilka af särskild te corporationer å - Den 2 x Martin Ö2i stundäs, skulle kunna fyllas.
Visserligen vore en sådan Hamnbyggnad nyttig, men då medel ej finnas och då sådane biträden sorn detta t hittills varit lemnade af Banken, som Utskottet ej disponerar; tror jag ej att StatsUtskottet kan ändra sitt
Betänkande^ och då år det ej ändamål att återremittera.
Jag anhåller således om proposition till bifall af Betänkandet* Herr Grefven och Landt-Marskalken frågade om Ridderskapet och Adeln ansåg de vict StatsUtskoftets Betänkande nu gjorde anmärkningar hindra detsammas antagande; samt på sådan grund behagade Betänkandet jemte anmårkr ningarne till Utskottet återförvisa.
I anledning hvararaf Herr Grefven och Landt-Marskalken gjorde proposition till bifall å Stats-Utskottets betänkande.
Ja och Nej. Herr Lagerhjelm t.
Jag utbeder mig, att den eller de som önska återremiss, måtte satta Utskottet i tillfälle att bifalla betänkandet, medelst uppgifvande af medel till det begärda anslaget.
Jag kan ej finna några.
Jag ser väl förestående utgifter ntan opåräknade inkomster; iiien inga inkomster, som man ej i förhand bestämdt till eller upptagit för redan gifna utgifter.
Herr 622 Den 21 Martii.
Lagerhjelm nu anfört, får jag blott yttra, att möjligheten eller icke möjligheten af medels utfinnande torde i någon mon bero på Financeregleringen; i hvilken fråga Utskottets tankar ännu ej äro så stadgade att man kan förutse hvad som kan gifvas eller icke.
Åtminstone borde möjligheten att af Strömrensnings-fonden eller Nionde HufvudTiteln erhålla något understöd, icke betagas.
Jag förnyar derföre min anhål.
Ian, att Stats-Utskottet måtte uppskjuta afgörandet af denna fråga till mot slutet af Riksdagen.
Det ar visserligen tillfredsställande, att lefva i hoppet och ledsamt att beröfva någon sitt hopp.
Men, jag anser mig ej böra tveka att yttra, det allt hopp på binancqregleringen, att den skulle bereda medel till ytterligare Stats-anslag, ar origtigt En sådan åtgärd skulle, enär finance-regleringen ej bör vara annat än en liqvid emellan borgenärer och gäldenärer, om den skall varå nyttig och rättvis, vara högst skadelig.
Angående Statsanslagen, veta vi ej hvar vi skola taga dem; an. gående Banco-försträckningarne, har Götha Canal erhållit så mycket och fordrar ännu så mycket, att det synes alldeles vara opassande att man ytterligare skall uppbygga alla de hamnar, som med densamma hafva gemenskap.
Hans Excellence Herr Grefve Mörner, sidolf Gör ani Jag ärnar ej för det närvarande ingå uti någon undersökning om den ifrågavarande hamnbyggnadens nytta, men jag utbeder mig att till Ridderskapet och Adelns samt Stats - Den 21 Martii, 6a3 . . ' % Utskottets behjertande få hemställa, om det ej i allmänhet vöre nyttigt hvad Herrar Ehrenborg och Tham föreslagit, att nemligen StatsUtskottet vid frågor om sådane mindre anslag, som röra ämnen af allmän nytta, toge alla uti ett sammanhang och dröjde dermed tills den slutelige
Finance-reglpringen visade om någre tillgångar kunde uppstå.
Det är visserligen rätt vackert hvad Herr Hjerta yttrat, att denna blott skulle vara en liqvid emellan Creditorer och Debitorer; men jag tror att den kan så uppgöras, att äfven tillgångar uppstå.