Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag vågar tro, att enhvar skall inse betydenheten af denna fråga, och alt synnerligen hvarje landtman skall upfatta den fördel, som kunde hemtas af den föreslagna förändringen och af del billigare pris, hvartill han derigenom kunde erhålla en stor del af de redskaper, åkdon m. m. för hvilka jernsmide behöfves.
För den händelse likväl, att förslaget skulle väcka någon oro för det Svenska bruksintressets bestånd, en oro som, jag är öfvertygad derom, snart skulle visa sig ogrundad, vågar jag alternatift föreslå, att försök, med en sådan förändrad tullbestämmelse till en början må göras under loppet af ett år från del nästa tulltaxa träder i verkställighet, samt att R.
St. i underd. skrifvelse till K. SVJ. öfverlemna, att efter den tidens förlopp, efter sig företeende omständigheter vidare besluta, huru intill nästa riksdag i afseende på tullen å nämnde artikel bör förfaras.
I sammanhang med frågan om denna artikel, tillåter jag mig 2 H. 21 322 Den 30 December e. m. fästa H. Otsk:s upmärksamhet pä det stora beliofvet af en förändring i tnllbestämmelsen, i afseende på förädladt jern, s. k. manufaktur- eller svartsmide.
Å alla de artiklar, som kunna komma under denna benämning, gäller nu en tullafgift af 32 sk. b:co skålpundet.
Härifrån undantagas redskaper för fabrikernas behof, som med Kommerce-colhii tillstånd kunna införas mot 10 proc. af värdet.
Men om förstnämnde tullafgift, 32 sk. per skålpund kan vara antaglig för finare arbeten, ehuru redan i och för dessautomordentlig hög, så är den alldeles orimlig för tyngre pjeser, hvilka derigenom bliva omöjliga att införa.
Jag vågar derföre hemställa till Utsk., att indela nämnde artikel i flera afdelningar med olika tullbestämmelser, antingen efter pjesernas olika vigt, så att den högsta afgiften gäller för deni, som väga mindre än 1 ä 2 skålp., en något lindrigare för dem som väga från 2 till 10 skålp., o. s. v.; eller också att de införda artiklarna skiljas efter olika art och beskaffenhet, så att hvad som tillhör redskaper för näringarna må inkomma emot en billig tull, motsvarande omkring 15 proc. af värdet, med bibehållande likväl derjemte af den nuvar. rättigheten, att hos Kommerce-colhm söka rättighet till införsel för fabrikernas behof af sådana artiklar mot 10 proc.
I afseende på artikeln lin hafva invändningar mot en lindrig införseltull blifvit gjorda i landtmannens förmenta intresse; menora man å andra sidan besinnar, dels att linets spånad och väfnad hufvudsakligen bedrifves på landsbyggden, som följaktligen äfven drager den egentliga vinsten af rå-ämnets billighet i priset: dels också, att odlingen af spannemål och ladugårdsskötsel ännu i många år lemnar ett tillräckligt fält för förbättringar utan konstlad upmuntran af den jorden starkt utsugande linodlingen, sä synes deruti ligga ett tillräckligt talande skäl, alt föreslå, om icke en tullfri införsel af lin, såsom rå-ämnet för en af hufvudslöjderna på landsbyggden, åtminstone en tullafgift, som icke öfverstiger 16 sk. b:co lispundet.
Eland artikeln oljor, äro rofolja och linolja så vigtiga förnödenhets-arliklar, att jag vågar föreslå nedsättning i tullen derå till 1 sk. b:co skölp., hvilket bör vara ett tillräckligt skydd förde inhemska olje-slagerierna, då linfrö och raps få tullfritt införas.
Bland oljor eller fett finnes äfven en art, som under de sednare åren blifvit föremål för en tilltagande skeppning från Afrikanska kusten, och flera andra tropikländer till England, nemi. palmolja, och som der förädlas till åtskilliga artiklar, dels till förbrukning inom landet, dels till ålerutförsel, såsom en art sämre ljus, tvål m. m.
Då denna artikel hittills nästan allsicke kunnat intagas till Sverige, dels i anseende till den dryga tullen, lika med de dyrare oljorna, dels också emedan den ej kan begagnas till omedelbar förbrukning, men importen deraf möjligen i en framtid, om en dylik förädling kunde ske här i landet såsom i England, skulle lemna en ej ringa sysselsättning åt Svenska skeppsfarten, så föreslår jag vördsamt, att artikeln palmolja måtte få tullfritt införas.
Då af denna artikel hittills nästan ingenting inkommit, så gör Staten ingen förlust på en sådan tullfrihet.
Uplysningsvis må nämnas att närvar, priset på denna artikel i England är 27 å 29 £t per Den 30 December e. ni. 323 ton, om sex skeppund viktualivigt, motsvarande efter det sednare priset ej fullt 7 sk. b:co per skålp.
Rättigheten att tullfritt intaga denna vara, skulle måhända till en ej obetydlig del, och till besparing för landet, kunna förminska införseln af den dyrare talgen.
St. anse denna tullfria införsel ej böra beviljas, så föreslår jag alt åtminstone såsom ett alternativ, palmolja må i tullafgift ställas lika med hampolja.
Ang:de artikeln papper vågar jag föreslå den förändring, att tullen på tryckpapper må nedsättas från dess närvar, belopp lill 1 sk. b:co per skålp.
Dä det till papper använda rå-ämnet lump är billigare i priset här, än i de flesta andra länder; då pappersfabrikerna här numera nått den fulländning, att de icke behöfva frukta täflan, vore den än alldeles fri, med utländska pappersfabriken då det alltid blir en stor beqvämlighet för boktryckare att beställa sitt papper på närmare håll, der dimensioner äro lättare att bestämma och förändra, och då således fråga om tryckpappers reqvirerande utifrån, icke lärer upstå annat än vid sådana tillfällen när, såsom under de tvenne sista åren varit fallet, verklig brist inom landet, eller svårighet att få beställningar fullgjorda förekommer, men den närvar, höga tullen vid sådana tillfällen blir serdeles betungande, hvad s. k, ordinärt eller sämre tryckpapper beträffar: så vågar jag tro, att denna nedsättning skall finnas sä mycket mera billig, som utomlands tryckta bäcker få tullfritt införas.
Med artikeln ull är samma förhållande som med lin, att den utgör rå-ämne för en af våra första nödvändighets-varor.
Då denna artikel emedlertid i allt fall lärer blifva föremål för alfvarliga öfverläggningar, anser jag mig blott för konseqvensens skull, och reservationsvis böra nämna densamma, för alt hålla talan derom öppen.
I afseende på artiklarna garn, åberopas vördsamt de åsigler som af mig förfäktades vid sistförflutna riksdag.
Det är ännu min öfvertygelse, att bomulls-spinnerierna skola bära sig med en införseltull af 3 högst 4 sk:r på bomullsgarn, och 6 sk:r på linnegarnäfvensom för ullgarn med 4 sk, utöfver den tull, som betalas för motsvarande slag af ull, allt per skålp. räknadt, och hvilket jag således äfven nu föreslår.
Om remiss till Bevilln.Utsk. anhålles.
Bonde har ånyo väckt en motion, som han i ett föreg:de plenum återtagit åsyftande, att R.
St. icke skulle befatta sig med tull-lagstiftningen annorlunda än att blott angifva grunderne derför och öfverlemna åt K.
M. att bestämma det mera speciella.
På det att Frih. Bonde, då den sednast af Hr Hjerta väckte motionen synes vara i strid med Frih:s, mätte få tillfälle deröfver sig yttra, anhåller jag, att denne motion måtte få hvila på bordet.
Hr Liljenstolpe, Axel Fredr, upläste 2:ne motioner af följande innehåll: l:o Samtlige RiksSt:n tveka gemenligen icke, att till s. k. odlings 21* - 324 Den 30 Decem er e, ra. län och anslag till sjösänkningar o. s. v., hvarmed åsyftas så väl landets förbättring oell förut oupodlade markers bringande till fruktbarhet, som ock landvinningars erhållande, anslå viel hvarje riksdag icke obetydliga snmmor.
Dessa anslag bära ock goda frukter; och vare sig räntefria, eller mot en billig ränta lemnade, gifva dessa af Ständernas frikostighet anslagna länesummor mångdubblad proc. genom det välstånd de sprida inom rikets skiljda provinser, och den arbetsförtjenst de bereda den stora mängden af jordens idoge arbetare.
Ifrågavar. motion har till syfte, att äfven anlita denna R.
St:s ofta ådagalagda frikostiga anda lill befordrande af arbetstillfälle och välbefinnande i moraliskt och ekonomiskt hänseende för arbetsklassen inom hiifvudstaden: icke land-, utan mennisko-vinningnr så att säga, åsyfta den motion jag nu går att H. R. o.
Ad:s behjertande vördsamt förelägga.
Jag liar nemi. för afsigt att begära: det R.
St. måtte anslå ett räntefritt län af 10,000 r:dr r:gds, att med 1000 r:dr s. m. årligen på 10 år återbetalas, till befrämjandet af ett försök att inom hiifvudstaden upföra en byggnad med för arbetsklassen passande friska och sunda bostäder.
För att i korthet tillkännngifva sjelfva planen för detta företag, tillåter jag mig intaga den subskriptions-anmälan till aktieteckning, hvilken, till delsammas underlättande, blifvit utfärdad under d. 27 i denna månad, sålydande: Bilaga N:o /.
Sub skr ib tions- Anmälan.
Som uti andra länder, synnerligast uti England, försök blifvit gjorda, alt, genom s. k.
Model Lod gin g Houses, bereda sunda och beqväma bostäder åt den arbetande klassen, till samma pris, som de förut betalt för de mest osunda och eländiga kyffen, hvilka inrättningar lyckas öfver all förmodan, så att de mest fillfredsställande resultater i alla afseenden deraf upkommit; så har man varit betänkt uppå, alt, äfven uti vår hufvudstad, der den fattiga befolkningen i allmänhet är lika illa lottad i detta afseende, bereda dem samma ovärderliga förmån af en sund och beqväm bostad.
Företaget har i London slagit så väl ut, att aktie-egarne icke behöft göra några tillskott, emedan inrättningarne burit sig sjelfva, oaktadt de låga hyror, hvartill de fattiga blifvit der logerade.
Onskligt vore om dylika Modellbyggnader för den arbetande klassen kunde blifva upförde i hvarje församling inom hiifvudstaden.
Men, som nödigt är, att först göra ett försök i saken, har man trott att första början borde ske uti St.
Catharin® församling, hvarest den fattiga befolkningen utan tvifvel är talrikast och uti sämsta lefnads vilkor.
För det närvar, finnes en egendom inom nämnde församling till salu (N:o 32 Tullportsgatan), hvilken kan med någon kostnad inredas till en dylik inrättning; och undertecknade våga derföre hos en välgörande allmänhet till behjertande anmäla denna högst vigtiga angelägenhet, samt, isynnerhet hos de förmögne, anhålla om aktieteckning för sakens utförande.
Den 30 December e. m. 325 Kostnaden anses, efter noggrann beräkning, komma att upgå till 20,000 r:dr r:gds; och, om hvarje aktie beräknas till 100 r:dr s. m., erfordras således 200 aktier.
Motion kommer att göras till R.
St. om beviljandet af ett räntefritt lån, stort 10,000 r:dr r:gds, att, med 1000 r:dr s. m. årligen, inom 10 år blifva återbetaldt.
I händelse af företagets önskvärda framgång, komma aktieegarne naturligtvis sjelfva att utse elen förvaltning och styrelse som erfordras. Stockholm d. 27 Dec. 1850. G. W. Carlson, E. II.
Erikson, N. Ignell, Legations-predikant Pastor i Catharina.
Corn. i Catharina, och Past. i London.
Axel Fr.
Liljenstolpe, M. L. Wahren, J. W.
Öfverström.
Skräddare-mästare.
Corn. i Catharina.
Behofvet af förbättrade boningshus för arbetsklassen torde ej kunna af någon förnekas, serdeles af den, som i ringaste måtto vill göra sig personligen underrättad om de usla bostäder, som f. n. här i hufvudstaden gemenligen uplåtas åt denna klass och den fattigare befolkningen i allmänhet.
Huru de fattigaste åter, uti vissa delar af vår hufvudstad äro logerade, derom skulle beskrifningen väcka både vämjelse och de sorgligaste betraktelser.
Att äfven för dessa de olyckligaste och sämst lottade af vära medmenniskor söka medverka till någon förbättrad ställning, vore visserligen min önskan; men förevar, motion har egentligen afseende pä sådana hushåll eller ogifta personer af arbetsklassen, de der ännu kunna hälla sig uppe, och för hvilka trefnad inom bostaden hufvudsakligast fattas.
Då nyttan således icke kan bestridas af dylika friska, sunda och beqväma bostäder, i st. f. de nu befintliga eländiga kyffen, uti hvilka ofta en talrik familj är logerad och derjemte icke sällan flera lösa personer emot den dryga veckopenningen af 8 111 12 sk. b:co personen, finnas uti samma rum intagna; — är nu blott att tillse, huru dessa, som jag vill benämna Arbetare-boningar skola kunna anskaffas.
Att öfverlemna delta åt den enskilda spekulationen, eller ock, såsom i London, söka tillvägabringa elem genom föreningar o. s. v., vore visserligen det rättaste; och några dylika hus finnas äfven utaf enskilde upförde och af dem sjelfve administrerade, såsom eli på Kungsholmen, ett vid nya vägen vid slutet af Regeringsgatan, jemte några få andra; men då man funnit otillräckligheten af dessa 4 å 5 lokaler, och oaktadt för flera år tillbaka en komité nedsattes för afhjelpandet af detta behof, samt redan för 2: ne år sedan plats, kostnads-förslag, ritning o. s. v. anskaffats, utan att sådant ledt till något resultat; och fastän en icke obetydlig summa, 60,000 r:dr b:co, med anledn. af stadsnämndens hos öfverstyrelsen för Stockholms stads Brandförsäkringskontor gjorda framställning, blifvit beviljad såsom lån, alt utan ränta på 25 är amorteras, ehuru med vilkor, sorn göra lånen obe - 326 Den 30 December e. m. gagnade, (se Stadsnämndens kungörelse d. 24 Sept. 1849), för dem, som vilja upföra dylika boningar, — oaktadt allt detta, står saken likväl på samma punkt, d. v. s. att ingenting ännu är vidgjordt.
Inom Sällskapet de Fattigas
Vänner har jag för några år sedan väckt fråga om behofvet af dylika arbets-boningar; inom Skyddsföreningen likaledes; och äfven till åtskilliga af Stadsnämndens
Hrr ledamöter har jag framställt nödvändigheten af att härutinnan göra något; men allt — förgäfves.
Man erkänner nyttan, ja nödvändigheten häraf; men dervid stadnar ock alltsammans.
Vi finna häraf huru omöjligt det är att, utan Statens mellankomst, kunna något åstadkomma i detta afseende här i landet hvarest någon public spirit tyvärr! ännu alldeles icke finnes, och der philantropiska företag oftast beles och misskännas; meri deremot och i stället att, med verkligt nit och upoffring af besvär och egen beqvämlighet, söka uträtta något godt, (FruntimmersSkyddsföreningarne serdeles undantagna) välgörenheten att med penningar bistå är synnerligen frikostig.
Det är ock utaf alla dessa skäl, jag vågar till Ständernas varma behjertande öfverlemna befrämjandet af del angifva företaget, medelst att lemna det äskade räntefria lånet.
Onskvärdt vore visserligen om man vågade hoppas, att, genom denna min motion, kunna erhålla, på samma vilkor, enahanda summa, i män af behofvet, för upförandet af en dylik byggnad inom hvarje af hufvudstadens åtta församlingar, eller tillsammans ett anslag af Rikets nu församlade Ständer utaf 80,000 r:dr r:gds.
Då till fängelsebyggnaderne efter det med sina välgörande resultater redan hos oss förefinna cellsystemet, och hvartill jag med glädje och tillförsigt om dessa gynnsamma följder lemnat min röst, då II.
St. lill denna reform villigt anslogo millioner, — vore det väl icke för mycket vågadi, ali begära ett i förhållande härmed så ringa låne-anslag, till bostäder mot erläggande af billig hyra åt fria, nyttiga samhällsmedlemmar af arbetsklassen, helst denna summa endast begäres såsom län, visserligen räntefritt; men dervid Staten ingalunda bortskänker mera, än denna ränta, som, jag tror det för visst, skall mångfalldigadt återkomma, medelst tordehända äfven minskade fångkostnader bland annat.
Men skulle Statens tillgångar icke kunna anses tillåta detta fulla låne-anslag, 80,000 r:dr, torde åtminstone den först ifrågastälda lånesumman, 10,000 r:dr, med återbetalningsskyldighet af 1000 r:dr allt r:gds, årligen under 10 år, räknadt ifrån och med eli år efter låneanslagets utbekommande, gunslbenäget beviljas, till befrämjandet af företagets början, medelst anskaffandet af en dylik Modell-arbetareboning uti St.
Catharin,-e församling å Södermalm; hvarvid utaf II.
StatsUtsk., hvartill motionen torde remitteras, lärer upgöras de erforderliga garantier för låneanslagets riktiga återbetalning o. s. v.
Dä jag för en närmare utredning af planen för dylika arbetareboningar, ifrån utlandet, äfvensom ifrån Götheborg, hvarest man är f. n. betänkt på upförandet af dylika, äskat och äfven fått löfte om kostnadsförslag och öfriga upgifter, torde det mig tillåtas, då dessa Den 30 December e. m. 327 ankomma, att få desamma motionen vidfoga; hvaremedlertid med remissen derföre icke lärer upskjutas.
En promemoria ang:de de uti London befintliga Model-Lodging llouses; äfvensom en afskrift af ett bref ifrån Köpenhamn af en omtyckt författare och hvilken dessutom sysselsätter sig med kommunal- och välgörenhets-inrättningar, Dannebrogs-Ifiddaren Hr A. de St.
Aubnin, torde jag få hafva äran f. n. aflemna.
Bilaga N:o s. l:o I anseende till de stora förbättringar som skett inom London under de sednare decennierna, hvarvid hundradetals hus pä en gång blifvit nedrifna för att lenina rum åt nya gator och qvarter, äfvensom lill följd af den allljemnt stigande populationen befanns att den arbetande klassens bostäder voro uti ett jemmerligt skick, så att flera familjer ofta nödsakades packa sig in uti ett enda uselt rum, för hvilket likväl en dryg hyra betaides.
Här skulle man nu bo, äta och sofva tillsammans, hvarjemte den osunda luften ännu mera förpestades af väta kläder, som under tvätt (hustrurnas vanliga födkrok) uphängdes till torkning m. m. 2:0
Några filantroper (hvaribland den verksammaste var den utmärkte D:r Southwood Smith, sedermera Medlem af Londons Sundhets-collegium (Board of Health), som för några år sedan inrättades) beslöto derföre att göra ett försök med upbyggandet af stora kaserner med ljusa och glada rum, försedda med alla beqvämligheter som erfordras för att bibehålla helsa och renlighet, samt deraf följande bättre trefnad och moralitet. 3:o Hufvudvilkoret härvid var att bereda de fattiga dessa bättre bostäder till samma pris, som de nu betalt för sina usla och osunda kyffen, samt att rummen skulle så inrättas, att så väl ogifta personer, som familjer skulle få serskilda lokaler. 4:o Till den ändan skulle det stora huset förses med så mångå portar och serskilda trappupgångar som möjligt, äfvensom en serskild tvätt-anstalt inrättas; så att tvätt uti boningsrummet icke behöfde att komma i fråga, hvarjemte inredandet af ett stort gemensamt samlingsrum ansågs ändamålsenligt, för att der bereda tillfälle till nyttig läsning m. m. 5:o Företaget var beräknadt på aktier, och planen understöddes af Regeringen genom beviljandet af lån på förmånliga vilkor m. m., så att det första Model Lodging flouse som del kallades, snart var fulländadt och genast fullsatt med hyresgäster. 6:0
Till stiftarnes angenäma öfverraskning befanns att inrättningen bar sig af sig sjelf, så att intet tillskott af aktie-egarne be höfdes; äfvensom att tilloppet af hyressökande i denna byggnad blef så stort, att man nödgades hålla antecknings-listor, enl. hvilka endast efter lång väntan den först antecknade kunde komma i besittning af en ledig lokal. 7:o Till följd häraf kunde man utöfva en strång kontroll öfver hyres gästernes upförande, sä att förseelser bestraffades med upsäg ning, hvarigenom de fattige snart kommo till medvetande a 328 Den 30 December e, m. den stora förmånen, som genom denna inrättning blifvit (lern beredd, äfvensom inga restantier på hyran kommo i fråga, emedan det var lätt att få en ordentlig hyresgäst i st. f. en försumlig. 8:0 Uti Götheborg är man betänkt på dylika inrättningar, och en utmärkt architekt har redan besökt London, der han inhemtat närmare kännedom om alla dessa förhållanden.
Kj;ere Lillienstolpe!
De oplysninger du skriver om i dit sidste Brev, seer jeg 111ig ikkc istand til al meddele dig i den Udslrtckning, sorn du önsker det, nemlig bilagte ved Tegninger og Magi, da détte vilde blive altför vidtlöftigt.
Ilusene i Nyboder ere nemlig opförte i forskjellige Tidsperioder og paa meget forskjellig
Maude baade i 1 oell 1 2 Etager, baade med större og mindre Huusleiligheder.
I almindelighed indeholde de en lille Forstue fra Gadén, en Dagligstue paa 2 eller 3 Fag Vinduer, et Soyekanimer paa 1 Fag og endnu en lille Stile, samt et lille Kjökken med spisekammer-atlukke.
Denne tredje
Stne er disse Huses ”point faible”, tili der lioves Indsiddere, da Familien selv ikke beluiver den, og desse Lejere ere oftest daarlige Subjecter, som bidrage til al demoralisere Familien.
Til liver eller hverandeil Lejlighed er et lille Gaardsrum med Locum og Post saaledes anlagte midt i Skillerummene, at Nabogaarderne kunne havé dem tillfselleds.
Der hörer ikke stor Phantasie til at udkaste Billedet af en saadan Lejlighed og Alenmaalet, Vierelserne skulle indtage, kan man ogsaa let slntte sig til lignende Boliger, men liclt Ziirligere, ere indreltede paa Christianshavn lige ved Langebroe af en forhevaerende Reberbäiie, og ere meget sögte endagsaae af saakaldte bedre Folk, hvis Evile ikke strsekke til dyrere Lejligheder med 30, 40, 50 r:dr dal
Dansk i aarlig, eftersom der findes 2 eller flere Vserelser.
Men saadanne
Huse kunne ikkun benyttes livor Grunden ikke er kostbar og egne sig altsaa neppe til Opförelse i en Stad, liver Grundskatten spiller en betydlig Rolle i Skatternes Regulering, som i Almindelighed rette sig efter denne.
Grund och Tag bave 1 Etages och 4 Etages Bygninger tilfadleds, og man faaer vist! lettere ojemedet opnaaet ved större Bygninger end ved mindre. 1 den Nordlige
Deel af Kjöbenhavn existere flere saadanne store kasserner, Ilvor mångfaldige Arbeidsfamilier leve meget godt; de ere 4 Etages, med stort fiel leds Gaardsrum og en Miengde forskjellige Opgange til alle Sider fraa Gaarden, saa at i liver Etage 2 Familier bave deres Indgangdörre vis å vis.
Disse Lejligheder ere almindeligest paa 2 Stuer med Kjökken og Lofts-rum sserskilt afdeelt, förliden Torre-lofter, sorn mange Familier bave fielleds Adgang til — Nogle ere byggede for at skaffe Arbeidsfamilier billige Boliger, andre reden denne gode Hensigt af Speculanter, og de bestaae alle meget godt.
Inde i det Tiel le af Byen; hvor det kniber baade paa Rum og Luft og
Lys, ere endnu Den 30 December e. m. 329 mange Ronner, som betale sig allerbedst, men agsaa beboes af de nsleste og intet er saa profilabelt som at speculere i Pauperismen, naar Vserten forstaaer sin Vampyrhandtering.
Men selv disse Bottger erc i seneste
Tid betydelig forbedrede, og ikke engang Pjaltene tage nu omstunder lill Takke med de Huller som i min Ungdom vore almindelige for fattige Arbeidere, saa at der agsaa i denne Retning er skeet betydeligé Fremskridt.
Jej er overviset om, at ingen Philantropie er saa gavnlig som den, der gaaer ud paa at skaffe Almnen ordentlige Bottger; saavel Arbeidet som Familielivet trives derved, og begge
Dele vistnok rigeligt halvhundrede Procent, — — — — — — — — — — — — 2:o
Till följd af ett mitt yttrande d. 23:dje i denna månad och, med föranledande dessutom utaf så väl af Ilr Weidenhjelm, Aug., som Hr Cederschjöld, Robert Theophron, uti sistlidne plenum, hvar för sig för de Embetsverk, inom hvilka de äro ledamöter, afgifna motioner ang:de förbättrade löneförmåner för K. M:s och Rikets Götha Hof-rält och Kongl. Styrelsen öfver fängelser och Arbels-inrättringar i riket; samt enär jag anser mig, för alt beträffande de Extra-ordinarie Tjenstemännen, hvika denna min motion hufvudsakligen afser — söka kunna någonting posilift medverka, nödsakad att i detta afseende inom motionstiden mig yttra, och icke såsom jag förut, d. 23:dje Dec., tagit mig friheten gifva tillkänna, dermed upskjula till dess K. M:s nåd. propos. om
Stats verkets tillstånd och behof till behandling förekommer; äfvensom och då K.
M:s besagda nåd. propos. slutligen gifver mig anledn. alt väcka den motion, jag nu går alt vördsamt för det H.
Ståndet framlägga — tvekar jag icke att, för nämnde ändamål, till H. R. o.
Ad.-s synnerliga och varma behjertande öfverlemna denna fråga, ehuru jag icke f. n. är uti tillfälle att åt densamma gifva den belysning jag bade önskat, medelst ej mindre i början af nyåret från Utlandet förväntande upgifter, än ock en fullständig framställning, utvisande beloppet af och hvad i öfrigt rörer den stora mängd unga tjenstemän inom bufvudsladen och kriiig liela landet, som benämnas Extra-ordinarier, och på hvilkas utbildande till duglige embetsman Statens hela framtida öde till hufvudsaklig del är beroende.
Jag anhåller således vördsamt om ursägt för det jag måste lemna denna, efter mitt förmenande, så högst vigtiga fråga f. n. uti detta ofullständiga skick; tidens brådska, då detta plenum är det sista under motionstiden, nödgar mig att densamma, emot min vilja och önskan, men för ändamålets möjliga vinnande, nu aflemna.