Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Lk klinteborg i första puncten af sitt yttrande nämt, anser jag af flere stal biläggning af charta bäde nyttig och nödwandig.
Banquen, som wid i8ic> ärs Riksdag i Slockholm ätog sig anskaffande af papper till Charla Sigillatä Contoiret, fruglar jag möjligen skulle kunna upfylla sin förbindelse om ett 6 dubbelt arktal skulle fordrss emot hmad de Den 24 Julii- Z89 de beräknat, det skulle otwifwelaktigt kunna handa) vm altid ett ark skulle nyttjas till hwatz § nu be» höss.
Jag anser mig afwen stylvig harwid uplysa, akt med hwarje dag ökas fwängheten för Banquen att anstaffa papper, 06) att fäledes jag ej tror mo. mentén more inne föröka behofwet; den winst som of en mindre pappers ätgäng tillfaller slatswerkek, t^or jag mera gagnelig än stadelig, i alla fall bör den ej genom en större omkostnad till erforderligt charta pappers anskaffande förminstas.
Hwad en wärd ledamot Herr Ittam behagar häremot anföra tror jag det beror helt och hällit af embetsmännernes eftersyn, att hindra och mvtwäga, dä gifne författningar följes, aro sadane acker som med charta stola beläggas ej laggilte förr än de dek äro och till det belopp som förordningen säger; att någon egen winst skulle kunna förmå någon embetsman till uraktlätande af denna dest pligt, kan jag ej ens förmoda som en möjlighet.
Af alla desta stät wägar jag ej i denna del bifalla Utskottets, i all öf« rigt, enligt min kanka, wäl grundade betänkande, utan fär anhälla om ätterremist.
Jag tror Herr Landt-Marstalk akt intet hinder kan möta wid asgörandet af Banco-Utstottets berättelse, hwad nu är bliswit upläst, är i hufwudsaken intet annat än ett sivar pä Ridderstapet och Adelns, pä Herr Friherre Leäerllröms begäran, gjorde ätcrremist, men gjör ingen den ringaste förändring uti Utskottets har förut 2:ne gänger upläste och af z ständ redan antagne berättelse; jag fär fäledes hos Herr Landt - Marskalken anhälla vm proposition ä stelfwa berättelsen. 39° Den 24 Juli!- Arfherre kstäkmnlon, Gullers, trodde sig, emot hivad Herr ak IHinteder^ ivid första punc'en anmttkl, böra understöda ?^e villninas Urstotiets förstag.
Erfarenheten hade nogsamt wisat hwilk-r beipdliga intrader undangätt kronan derigenom, alt inlaaor, ansökningar m. m. icke b ifwi^ strifne pä stampladt papper.
Sä snarr änvamälet more, art ät Kronan bibehälla desin inkomster, trodde han detsamma icke genom beläggnings Eharkor wunnes Om han stulle, för stn de.l medgiswa. alt sädane finge uyitjas, more det för aflägse boende, frän de ställen, der charior finnas att tiltgä.
Han wille och hemställa, om ej undantag borde göras för inlagor i besvärs- och fatallie-mäl, der någon rättighet stundom kunde gä förlorad under den tid som erfordrades till anskaffande af behöriga Chartor at strifwa pä» nien om flere undantag tillätes; blefwe ändamälet säkerligen förfeladt.
Herr klarmorstsm, ffostan:
Dä betänkandet L anledning af gjorde anmärkningar torde blifiva äterremitteradk, utber jag mig, art wilkorligtwis fa förestå ett tillägg wid den bt-ifwande Charta Sigild lala förordningen.
Herr bklinteberAZ anmärkning derom, att en allmän lika förhöjning of 60 procent blifvit föreflagrn, förtjena upmarksamhet och afseende.
Likwäl kan jag icke ur minnit uprepa de ställen af Char/ä Sigillatä förordningen wid hwilka modificakioner i detta fall kunve och borde äga rum i men svin Bewillnings-Ukffvltet wid granst,ling af samma förordning i anledning af Herr kiintobergs yttrande torde finna jemkning köllå ffe, och det i följd deraf kunde hända, att Ut» Den r4 Julli- 39 t steket ansäg förhöjningen i wista cniständigheter wara för högt beräknad, man atc en mo'fwarande tillökning pä andra artiklar more lcmpelig, hwarigenom en brist i den paräknade suinman upkom; sa förestår jag, art fyllnaden sökes genom föreskrift att stampe! afgift eriäg.:es för alla tidningar, hwilka i Riket utgifwas, pä stut, i siere andra länder är brukeligt. Zerr von kofönstein, ä>Iil5: Ehuru hwad Landspöfdingen Friherre kkäkanton ansöri, icke synes behöfwa widare bewjs, torde mig dock tillätas, atc genom hwad jag erfarit, detsamma än widare bestyrka.
Dä jag har den äran, att såsom Chef förests cu Stats.Expedilion, har jag nästan dageligen haft tillfälle röna olägenheten af de nu bruklige små biläggnings chartor.
Handlingar insändas gansta osta, utan att man ens gjort sig den mödan, ark wid hufwnLstriften och bilagorne fästa de lösa lapparna.
Wid upbrylannde af flere bref pä en gäng förkomma läkt sädane lappar, utan att esterät altid med wisther kan sägas, om de funnits eller icke.
Embetsman hafwa till bewarande af parters rätt icke sällan warit nödsakade, att sjelfwe köpa chartor.
Alwen fästade wid acterne, fransinas de lätt, dä deste gä genom flera händer.
Som de nästan aldrig af den sökande pa^ecknas, mäste
Registraloren fädcmt we-rkställa med en ökad möda, hwilken dä den anwändes till bewarande af Kronans rätt, uran twistoei är en tjenstemans pligt; men hwilken likwät sä mycket rätrare fynes böra undwi - Den 24 Julli undwikaS genom de af Friherre Mkanlo» fKresiagne ukwägar, som controllen^ äcminsione, efter min öswertygelse. i alla fall genom det nu brukliga sältet göres osäkert om icke omöjligt.
Pä vesta ffäl förenar jag mig med Friherre slLkansons i fortvarande amne y träde tanke.
Herr ak klinteberg.' tilläde ytterligare genom d n i prv,erke gorde sdrestriften om handlingars abloluka st lftvanbe pä charta, »vinnes wisterligen det chy iqo? andamälet, att förekomma Chariä Sigilla, ta försnillning, ty enligt den deri gisne tillåtelsen, arsv-bras blott en 2 § charta till en sädan hand» ling, svin lunde fordra ioo R:drs stämpel fast syll, nads chartors biläggande ar derstädes medgifwjt, 0 att böka om en siik handling ej är pä först» nämnde Charta strifwen, torde ej wara särdeles 1 maelin, likasom af gen ej heller synes wara dermed wunnen, att förekomn^a försnillningen. Zepx Landt Narstalken hemstälde, om Rid, derstapet oap Ltdcln mijäg de gjorde anmärkningar hindra antagandet af projectet.
Ropades Ja Herr Landt Marskalken gjyrde preposition tilk äterremist as projectet, hwilken proposikion med Ja beswaradeS, Föredrogs ä nyo och bifölls Allmänna Befwärs-' och Oeconomiä-Ukstottets, den 21 Julii pä bordet lagda betänkande, angäende inskränkning af den sä kallade Gårdfari handeln.
Wlh förnyad föredragning bifölls Lag- samt M Den 24 Julli- S Allmänna Beswärs- och Oeconomiä-Utstottens den 2l Jnlii pä bordet lagda memorial, angående brandstvds-inrättningen.
Ä nyo föredrygos och biföllos Stats - Utskottets den 2Z Julii pä bordet lagda betänkande»: r:o, Om arfwoden för Riksståndens samt Utskottens Secreterare och öfrige Tjenstemän. 2:0.
Angäende arfwoden för Stats-Commissarien ^räsieUus och Ofwer-Commisiarien LK.
Grefwe förner, 6öran, utbad stg, -lt i anledning af de nu bifallne förslag till arfwoden, fä endast i afseende pä framtiden göra en anmärkning wid den skillnad, som röjer sig emellan beloppet af der arfwode som blifwit Herr StarsCommitzarien kröäelius och dem som blifwit Ständens Secreterare trlldelte.
Den förre erhölle 666 Riksdaler zz ff.
Banco, och de sednare endast zos Riksdaler hwardera.
Herr Grefwe» misikande ingalunda Stats-Commisiarien krööelii skicklighet och arbetsmöda, hwarpä Herr Grefwe» Alf sett manga ojäfaktig» bewis, och hade Herr Grefwen af detta stal icke welak framställa sin erinran förr än Ridderstapet och Adeln den för honom föresiagne gratificalionen bifallit.
Det förefölle Herr Greswen allenast, art proportion emellan hans arbete och Ständs-Secrekerarnes icke more iagttaqen, dä man med hanö jemförde desies wid denna Riksdag wida drygare arbete: hwilken Herr Grefwens ranke, han wille blott hafwa i protocollet reserverad till fö> rekommande wid en annan Riksdag, att en dylik disproportion icke mätte aga rum.
Herr r-4 Den 24 Iulir.
Herr Landt Marskalken förmälre sig, i sammanhang tMd de twäune list afgjorda mäl, wilja anmäla, det han as sista Riksdags - protokoller crfari', det Riksens Stander hos Kongl.
Majst i underdänigh. anbällst. alt hyrorne för Rstsständens klubbruin mätte af Riksdags kostnads-meole» bestridas: hemställandes Herr Laudt-Marstalken, vin ej Ridderstiapet och Adelen skulle behaga stg förena vm est li a beslut för nu warande Riksdag, och Expeditions-U skottek i följe deraf anmodas, att härom förestå en underdänig skrifwelfe >ill Hans Majst; hafmandes Borgare- och Bono standen, enligt prorocolls - utdrag som nu företeddes, ett dylikt bestut fastar.
Herr Landt-Marskalken föredrog ett Prolocolls-Utorag frän det Hederioärda Bondeståndet af den 18 Julii, hwaruti Bondeståndet anmodar sine respcctive medständ, att gä i författning om bestämmandet af antalet utaf de revisioner öfwer Stats-, Banco-och Riksgälds-werken, som före nästa Riksdag, böra anställas, samt ytterligare ett xrotocosts-utdrag ifrän Borgareståndet af den 21 Julii, innefattande vetta Ständs erbjudande tillbe öfrige, att med Borgareståndet fig förena uti dest bestut, alt anmoda Banco- och Stats-Utskotten,om förestående af dctza Revisioners antal, uii hwilket bestut aker Bondeständet, enligt protocolls-utdrag af denna dag, med Borgareständet instämt.
Herr Landt-Marskalken hemstälde, om icke Nidderskapet och Adeln nu skulle beh-ga enahanda bestut fatta, up - Den 24 Iuln. Z9Z upgrfwande såsom staf, till bada besia Utstötts hörande, arl Bancvweeke under denna Riksdag blifwit rcviveradt, men att revision af Clais- och Riksg kldswerken icke kunna medhinnas, hwarföre terminen till nästa förrättning borde sä utsättas att någor är äfwen för Bancowerket wore att revidera.
Uplästes och kades pä bordet twänne frän Stats--Utstotret inkomne betänkanden af den 22 Julii/ det ena rörande af ätstillige swensta han» desshus sökr betalning för 418 stycken obligationer, hörande till de för swensta Kronans räkning i Holland och Brabank uptagne län, det andra i anled» ning af Herrar fullmägkiges i Riksgälds« Contoirer hemställan, angående lönförbätrristgar pä stat för ätstillige tjenstemän i General-Asiistance-Con-- toirer samt Waktmästare och Kammardrängar derstädes.
Uplästes ett utlärande frän Banco - Utstottet af den äg Iulii, innehällande uplysningar öfwer af Friherre Leäerllröm, gjorde och till Urstoltet remitterade anmärkningar wid Banko - Ut-> stottets berättelse om Bancowerkets tillständ och förwallning. Zerr Landt-Marffalken yttrade sig tro atr dä Banco - Utstotrels nu upläste utlätande endast innehölle uplysningar, i anledning af gjorde anmärkningar till Banco - Utstotters den 9 och ig Julii pä bordet lagde berättelse om Bancowerkets tillstånd 396 Den 24 Iulii. tillstånd och förwaltning, kunde nu i sammanhang med hwarandra, berättelsen och utlätanbet till afgörande företagas.
Ridderskapet och Adeln instämde häruti.
När Herr Landt - Marskalken härefter npsteg och wille såsom Banco-fullmägtig, '.och således i afseende pä förcwarande mål, jäfwig, kaga afträde och öfwerlemna klubban ät den äldsta när» warande Grefwen, yttrade sig Grefwe Oe la Osräie: Jag wägar tro att Herr Landt-Marskalken ej för detta tillfälle behöf. wer lemna klubban: enstildt är min önskan, det Herr Landi-Marskalken täcktes den behälla.
Dä Ridderskapet och Adeln hördes häruti instämma, äterrog Herr Landt-Marffalken sin plars, och gjorde proposition till bifall ä Banco - Utskottets ofwannämnde betänkanden, hwilken proposition med beswarades.
Herr Landt Marskalken hemstälde om Ridderskapet och Adeln nästkommande Mändag skulle wilja företaga sig wal af desi Fullmägtige i Banque» och Riksgälds-Contoir», samt af Revisorer öfwer berörde werk samt Statsmerket.
Utdrag af protocollet, hällik hos Höalofl.
Ridderstaoet och Adeln wiv Urtima Riksdagen i Orebro den 24 Julii 1812.
S. D. Wid förnyad föredragning äterremikterades till Bewillnings-Utskottek, äkföljdt af derwid gjorde anmärkningar, berörde Utskotts betän k^ide - Den 24 Julli. Zy? kande virande Charta Sigillatä afgifren.
Föredrogs ä nyo Srais-Ulsk^ttets, den 2Z sistledne pä bordet lagda utlärande, i anledning af hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln gjord anmärkning wid Utskottets betänkande om stuleri-inrätrningcns bibehållande pä Flyinge och Dahlby Lungsgärdar, och blef samma Utskotts den 17 Jussi pä bordet lagda betänkande öfwer samma ämne, bifallit, med tillagg af de förklaringar berörde utlärande innehåller.
Likaledes wid sörnyad föredragning af StatSUlffotrets, den 23 Julii pä bordet lagde utlärande, öfwer de hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln gjorde anmärkningar wid Stats-Utffotters betänkande af den 14 i denna mänad, rörande Riksdagsmannen krutes frän Carlstads Län memorial om be. frielse för Tackjerns-Bergslagerne frän to-.de tackjernsafgiftens erläggande, blef berörde förra betänkande af den ,4 bifallit, med iakttagande af den förklaring som i det sednare innefattas, vt supra. S. D. Biföll Högloft.
Riddcrskapet och Adeln Stats-Uljkottets den 21 Julii pä bordet lagda betänkande, om Riksgäids-Contoirers enskilta farm de§ och Starswerkets samfalle penningebehof, till grund för bewillningens bestämmande m. m. jemte Banco-Uistolters den 2g Julii pä bordet lagda, i an. ledning deraf afgisna memorial, hwarjemte beslöts, art ofwanberörde Slats-Ulskottets betänkande, i afseende pä hwad bewillningen rörer, skulle med Bewillmngs-Utsk»lt-l cvmmnnieer-as. vt supra. S. D - 89 8 Den 24 Iulii. S. D. Föredrogs ä nyo och bifölls allmänna Beswärs- och Oeconomiä-Utstotkets, den 21 Ju, lii pä bordet lagde memorial, angående inskränkning af den sä kallade gårdfarihandel».
I7l supra.
FöredrogoS ä nyo och bisöilos StcNsUtffokkels den 2Z siftledne pä bordet lagda u latanden: , :o. Angående arfwoden för respecnve Riksståndens samt Utskottens Secreterare och öfrige Tjensteman. 2:0.
Angående arfwoden för Herr Smts-Commisiarien brodelius och Öfwer - Commisiaricn Lk. supra.
S. D. Föredrogs ä nyo och bifölls Allmänna Beswärs- och Oconomiä- samt Lag -Utskottens gemensamma betänkande, angående ändring af allmänna Lagens stadgande i 24 Cap. 5 och 6 Z. Z.
Byggn.
B>, att det mä wara öppet för hwar och en delägare uti uprättade brandstads föreningar i landsorrerne, att derifrån afsäga sig och inga i allmänna brandförsäkrings fonden, lät supra, S.
D- Instämde Högloft.
Rldderskapet och Adeln i Wälloft.
Borgareståndets och det Hedermärda Bondcständets beftut, att ät ExpedjtionsUlstottet updraga, art författa underdånig strifwelse till Kongl. Majit med anhällan, det Kongl. Majtt i näder täcktes af de till Riksdagskostnaderne anftagne.medel läka anordna hyresafgisterne för Riksståndens klubbrum. lät supra.
I anledning af Wälloft. Borgare-och Hederwarda Bondeståndens beftut, rörande bestämmandet af tider till revisioners förrättande innan nästa Den 24 IM- ' 399 nasta Riksdag öfwer Stats-, Banco- och Riks» gäldswerken, beslöt Högloft.
Ridderfkapet och Adeln, an deröfwer infordra sa wäl Stats- svin BancoUtskotiens utlätsnden, med anmodan, de! mätte berörde Utskott, försiag till detza revisions - lerminer upaifwa. litt kuxra.
Ridderfkapet och Adeln älfkilldes kl. L till Z. bit tuxra.
In sillem krotocolli 6.
Lilverliolps.
MänLagen den 27 Julii.
Crefwe 6^IIenbor§, ^okan Henning, som stg anmält, uprepades och anförde skrifteligen till protocollet följande:
Ehuru jag trodt mig äga anledning till någre erinoringar wib HögHfl. Bewillnings
Utskottets förslag till en förnyad Charta Sigillatä författning, har jag wäl icke arnat, med anmärkningar öfwer delta ärende, Högloft.
Ribderstapet och Adelns tid upkaga; men da ärendet i följd af andra Ledamöters anmärkningar blifwit till Utskottets ytterligare åtgärd, älerremitterad, anhaller jag wördfamligen, akk de samma någre »rindringar fä tillägga.
Jag instämmer aldeles med hwad Herr Landshöfdingen ak klinteberg yrkat, att nu warande räk^ tighet akt handlingar med behörige chartor fä bilägga - 4es Den 27 IM. lägga, mätte fä bibehallaS, och Utstottets betänkande i detta afseende rattas, hwarifrän jag likwäl hwad köpebref angar, i anseende till möjelkge mist» bruk, will gära ett undantag, med åläggande af förbindelse, att de samma owilkorligen böra wara pä be. hörigen chartcradt papper författade; men som det kunde hända alt, pä landet, chartor af behöriga va« leurer icke altid more att tillgä, och en köpares rättighet till lagfart ä köpt egendom, likwäl icke derföre bords hindras eller uppehällas, sä anser jag der borde medgifwas, att erhälla twänne upbuo ä ocharteradt köpebref eller köpeafhandling, men att tredje upbudet, owilkorligen borde werkställas p« e t behörigen charteradk köpebref, hwari borde up-- lagas första köpebrefwets fullständiga innehall jemwäl i afseende pä köpewiltnen och föregången lagfart, och till hwilket det ocharterade äfwen kunde biläggas, och torde den köpare skäligen böra anses till plikt förfallen, som underlät att venna skyldighet upfylla, sä framt han icke kunde styrka att behörige chartor icke wsro hos wederbörande i orten an tillgå.
Widare har jag, under en stygtig genomläsning, trott mig finna det stadgande i io H. att den som behöfde för etc- en afskrift af nägot document, borde styrka, att originalet wore med charta belagt- samt l händelse sädan saknades, wara förfallen Lill böter enligt 24 Z. om jag rätt päminner mig, sex Riksdaler trettiotwä stillingar-
Lm detta stadgande har afseende pä ,ädane original-handlingar, som härefter argi sivas och böra med Chartä Sigttsatä »fgifr beläggas, har jag intet deremot akt päminna, MN Den 27 IM- 4vl men ar meningen den, att killämpmngen äfwen stall sträcka sig kill förflume lider, som sannolikt är, dä Lnlet undantag är gjordt, sL kror jag mig äga stal sädant bestrida.
Jag har flerstädes hase tillfälle erfara» att pä gamla handlingar och köpebref, de ätföljande charlome saknas, som stundom genom händelser förkommit, stundom af uraktlåtande atr dem förwara, enär man anfelt det wara utan alk ändamål.
Dä ett köpebref ar af wederbörande
Domare pätecknat wara med charta belagdt och lagfart i följd deraf erhälliis; har köparen derigenom styrkt akt han fin förbindelse lill charta afgift erlagt, hwarföruian lagfart ä egendomen icke kunnat af Domaren bewiljas, och dä detta bör tjena köparen säsom bewis, alt stalén erhällit af honom den stadgade chartä.afgiflen, bör i följd deraf icke något flliggande kunna äga rum, arki aflägsna tider deste chartor förwara, och således Utstotlels stadgande i detta afseende i 10 §., synes mig böra i Ulstotkets förändrade betänkande ubgä, som jag för min del wördsammeligen får tillstyrka, anhällandes att detta kill Bewillnings-Utstoktet mä remitteras.
Remitterades kill Vewillnings
Uistottel i sammanhang med de i sista pleno wid Charla Eigil» laiä förordningen gjorde anmärkningar.
FöredrogoS ä nyo och biföllos Skals-chWottets den 24 Julii pä bordet lagda betänkaiwen, der ena angående löneförbättringar pä stal för Lt» stillige Tjenstemän i General.
Ästistance - Conloirek samt Waklmästare och Kammardrängak derstäoes; dst Dndrg Del sL, 4«2 Den 27 Julli. det andra angående sökt betalning för 418 srycken obligationer, hörande tilt de för Swensta Kronans rakning i Holland och Drabant uptagne län.
Herr Landt-Narffalken upläste en till honom ankommen nådig strifwelfe frän Kongl. Mastk, hwilken stulle i protokollet intagas, sä lydande: med Guds Nade Sweriges, Göthes och Wendes Konung e!c. etc. etc.
Arfvinge till 9korrige, Hertig til! Schleswig Hollstein.
Wär synnerliga ynnest och nådiga benägenhet med Gud allsmagkig Troman, Herr Landt - Marshalk och Commendeur af wär Istordstjerne - Orden.
I öfwerensstammelse med hwad 109 §.
Regeringsformen och 80 h.
Riksdaas-Ordningen stadga, hasme WJ med häimad anledning af Riksens Ständers underdäniga strifwelfe af den 2Z i denna manad, i näder deruti wclat instämma, att riden för Riksdagens hällande mä, räknad ifrän denna dag, pä högst en mänad kunna förlängas.
WJ hafwe llikwäl wid betra tillfälle ej ansett
Ost böra underläta, att förnya hwad WJ, redan för någon lid tillbaka, updrogv Herr Landr-M-rstalken och de öfrige Talmannen, att i Riksständen anmäla, om nödwandighe en att påskynda de ännu äterstäende Riksdagsärendernes behandling; om den olägenhet för Riket, som i motsatt händelse kunde inträffa; vm Naiionens allmänna röst, som yrkar pä Riksdagens snara slut, de dermed förenade dryga kostnaders uphöranded, och om Wär pligt, att under nu warairde wigtiga allmänna sörhällanden och - Den 27 Iulu. iaz och bcsiss inflytande pä fäderneslandets inre ställning, ej i Wäre bemödanden för Rikets wäl, uppehållas af de frän RiksdagSgSromälen ostiljakligs omsorger.
WJ äro säledes nödsakade, akt uplysa^ Riksens Ständer om wädan af ett längre dröjsmål, som möjligen kan til! intet göra swensta folkets rättwisa förhoppningar för framtiden; och WJ åge rätt att Ost förwärna ett erkännande af dessa sanningar ä Riksens Ständers sida, hwaraf bör följa, att hädanefter ingen dag för ärenderne frmtlöfi anwändes.
Dä WJ, sä wäl med afseende derpå, som under noggrant iagttagande af grundlagens föreskrift, nu upfylle hwad den samma af Osi kräfwer, äge WJ en ännu högre anledning, att af Riksens Ständer fordra ett motswarande handlingssätt, sä att den förlängda Riksdags-terminen rnä, genom drift och flyndsamhek, i betydlig män, kunna förkortas; hwilkct alt WJ updrage Eder, att Ridderstapet och Adeln ä Wäre wägnartillkännagifwaj och befalis Eder Gud alsmägtig synnerligen nådeligen.
Orebro Slott den 25 Julii 1812. e ^ k 1.. 6. ak Wettersteät.
Justerades Pleni Prolocvllerne för den 17 och az Julii.
Uplästes ett ifrån allmänna Beswärs-och cvnomia - Utstokter inkommit blänkande af den zZ Julii, angående Härads-allmänningars delning och Jägeri'betjeningensförminffning, hwaruti, uppå anförde skäl- tillstvrkes en underdånig önskan tili Korum-- - 4» 4 Den 27 Julli.
,,ungen, akt, uppå wista wilkor och undantag, bs sä kallade Härads-allmänningarne matte delas och lill stärte försäljas, samt akl i händelse Kongl.
Majit stulle i näder gilla denna önstan, Hans Mastt täcktes fästa Dest upmärksamhet pä den förminskning i göromälen och tillsynen, four för Jägeristaten dymedelst inträffar, samt åtminstone i män deraf, minsta anralet af embelS- och tjenstemän utaf denna stat m. m.
Utdrag af Protokollet, hållit hoS HöqlostRioderstapet och Adeln wid Urtima Riksdagen i Orebro den 27 Julli 1812- S« D. Wid förnyad föredragning biföllos följande o:ne den 24 dennes pä bordet lagde bctänkandcn frän Stals-Ulstottek, det ena angående fökt betalning för 418 stycken obligationer, hörande till de för swensta Kronans räkning i Holland och Brabant uptagne län, och det andra, angående löneförbättringar pä stat för ätstillige tjenstemän i General-Assistans Conkoiret samt waktmästar» och kammardrängar derstädes, kät supra.
Företogos särskildt hwart efter annat ds till anställande i dag bestulne wal.
Walet kill Bancofullmägtige företogs klockan Zr och slutades klockan Z til r, och blefwo derkU utsedde: Grefwe OMendorZ, )okanz Kammarherre^ som erhäuU rostet - - Den 27 Julli. 4os Zerr ^alkenderZ, welker Lottkrisä, Kammarjunkare, röster - - 128 Zerr LaZerbrinZ, Larl, Stars-Secreterare - - - , Zerr Landt-Marskalken betygade för Ridderffapet och Adeln stn erkänsta för dek honom wisade fortsatta förtroende, och försäkrade om fikt bemödande att wid alla tillfällen detsamma upfylla. Walet kill Fullmägnge i Riksgälds - Contoiret slutades klockan ^ till 2, och befunnos hafwa blifwit dertill u^edve: Friherre Ichrsmesten, krestric, vice President m. m. som erhällit röster - i?z
Herr 8vecienliserna, Lric Hiomas, Direckeur , - , n<.
Herr Lilverstolpe, Lars, Major - io8 Walet kill Revisorer öfwer Stats-, Bancooch Riksgäldswerken stukades inemot z, dä följan» de befunnos hafwa blifwit dertill utsedde: Grefwe 6^llLnl>or§, polian Denning,Lagman 46 Friherre De Leer, Larl, Ryttmästare 102 Friherre kock, kekr HofMarftalk 46 Herr L^llenkrook, Loran.
Major 75 Herr von Lcklieät, Lilas, Ofw.
Lieutenant 65 Herr von Ltockenliröm, Lars, Brukä-Patron - - -87 Högloft.
Ridderstaper och Adeln ätstiljdeS klockan Z.
Dt tupra.
In 66em protocollk 6.
Lilveriiolps.
O lisda - 4^6 Den'29 Iulir Onsdagen den 29 Julö.
Uplästes och godkändes följande underdåniga jkrifwelser till Kongl. Maj:t: 1:0.
Om förändring i landtmäteri taxan. 2:0.
Angående medel till ästadkommande af folkets och landels förbättring. g:o.
Angäende arfwoden för Stats-Commistarien kll-ölleUus och Of ver Commisiarien LK. §4:0.
Angående liuteri-inrättning pä kungsgär. barne Flyinge och Dahlby. z:o. Angående arfwode för Ständens och Utskottens Cance llier. 6:0.
Om Högste
Domstolens ledamöters bibehäilande wid deras sytzlor. 7:0.
Angäende priset ä tionde-lackjernet. 8:0.