Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 62, ang:de verkställda omrörtningar i förstärkt Lag-Utsk:t, i ani. af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut ang:de åtskilliga lagfrågor. R. o. Ad. åtskiljdes kl. | 7 e. ra.
Särskildt Protokoll Fredagen den 15 Juni 1866.
Sedan Riddarh.-Sekreteraren afträdt och undertecknad, Riddarh.-Fiskal, på befallning af Hr Gr. o. Landtm., öfvertagit protokollsföringen, föredrogs Riddarh.-Utsk:t6 den 13 dennes bordlagda Utlåt.
N:o 14, ang:de förändradlönereglering för en del Riddarhusets tjenstemän. lista—4:de punkterna.
Frih. Cederström, Rudolf: Såsom ledamot af Riddarh.
-Direktionen vågar jag inför R. o.
Ad. förklara mig vara öfvertygad om att det anslag af 300 rdr, som R. o. Ad. ställt till Direktionens förfogande, varit af stor nytta för det Höglofl.
Derigenom har man kunnat uppamma en personal, som sedan vikarierat för de ordinarie tjenstemännen.
Det hittills beviljade anslaget har visserligen icke till hela sitt belopp blifvit användt, hvarföre jag också anser att man kan nedsätta summan till 200 rdr, men detta nedsatta belopp vågar jag anhålla att R. o. Ad. ville anslå, och således, med afslag å Utsk:ts hemställan, bestämma att en summa af 200 rdr rmt ställes till Direktionens förfogande. 664 Den 15 Juni. Gr.
Oxenstierna, Axel Thure Gabriel:
Dä genom antagandet af detta Betänk.
Riddarhusets tjenstemäns löner blifva reglerade och göromålen betydligt minskas mot hvad de förut varit, hade Utsk:t föreställt sig att dessa 300 rdr icke vidare skulle vara behöfliga.
Som detta också fortfarande är min öfvertygelse, får jag anhålla om bifall till Utsk:ts förslag i denna punkt.
Leuhusen, Frans Oscar: Utsk:t har visserligen ansett att denna summa icke vidare borde utgå, men har dock hänskjutit frågan härom till R. o. Ad:ns eget afgörande.
Cederström anser äfven jag, att det är af vigt för
Direktionen att hafva en mindre summa till sitt förfogande, ty, om ett sådant extra anslag icke finnes, kan man med skäl befara att inga personer skulle anmäla sig till tjenstgöring i Riddarh.-Kansliet, men det torde dock vara vigtigt, att unga personer der arbeta, för att vid en ordinarie tjenstemans afgång hafva förvärfvat nog insigt i hvad till tjensten hörer, för att kunna finnas behörig att till tjensten utnämnas.
Jag förenar mig derföre med Frih.
Sedan öfverläggningen förklarats slutad samt Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder yrkats dels bifall till Utsk:ts ifrågav:de hemställan och dels af Frih.
Cederström, att med afslag derå ett från 300 till 200 rdr årligen nedsatt anslag till arfvoden åt extra biträden vid Riddarh.- Kansliet och Kontoret skulle ställas till Riddarh.-Direktionens förfogande, framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Utsk:ts förev:de hemställan, hvartill svarades många nej jemte några ja, och sedermera propos. å antagande af Frih.
Cederströms förslag, då svaren utföllo med många ja blandade med nej, hvarefter Hr Gr. o.
Landtm, förklarade, det han funnit ja nu hafva varit öfvervägande.
In fidem, Carl Lagerheim.
Deu 16 Juni. 665 lördagen (leii 16 Juni 1866.
Justerades 3 prot.-utdrag för den 15 dennes.
Landtm, tillkännagaf, att uti en från Kongl. Vetenskaps-akademiens
Prseses till Hr Gr. o. Landtm, aflåten skrifvelse R. o. Ad:ns
Hrr ledamöter blifvit inbjudna att bese de till Naturhistoriska Riksmuseum hörande, i Yetenskaps-akademiens hus N:o 94 vid
Drottninggatan förvarade samlingar, samt att tiden för detta besök blifvit utsatt till nästa Måndag den 18 dennes kl. 5 e. m.
Föredrogs, men begärdes på bordet, Exped.-Utsk:ts skrifvelse-förslag N:o 85, ang:de tullbevillningen.
Upplästes och godkändes Exped.-Utsk:ts skrifvelseförslag : N:o 82, ang: de beräkningen af Statsverkets inkomster; och N:o 86, ang:de förändradt röstberäkningssätt vid prestval, äfvensom vid tillsättande af folkskolelärare, orgelnister, klockare och annan kyrkobetjening.
Sammansatta Banko- samt Allm. Besv.- o. Ekon.- Utsk:ts Mern.
N:o 3, med ani. af Riks-Ståndens olika beslut ang:de Utsk:ts Utlåt.
Föredrogs och bifölls Stats-Utsk:ts den 15 dennes bordlagda Meni.
N:o 138, med förslag till stadganden i Riksg.-Kontorets reglemente, ang:de de med ordinarie statsregleringen gemenskap egande utgifter samt de på Kontoret anvisade kreditiver och derifrån utgående riksdags - 666
Den 16 Juni. och revisionkostnader, aflöningar m. m., äfvensom ang;de Riksg.-Kontorets inkomster samt uppbörden af dit ingående bevillniugs- med flera medel.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, sammansatta Bevilln.- samt Allm.
Besv.- o.pSkon.- Utskts den 15 dennes bordlagda Mern.
N:o 11, i ani. af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i fråga om föreslagen förändrad grund för uttaxering af landstings-medel.
Föredrogs och lades till handlingarne Lag-Utsk:ts den 15 dennes bordlagda Mern.
N:o 62, ang:de verkställda omröstningar i förstärkt Lag-Utsk., i ani. afRiks-Ständens skiljaktiga beslut ang:de åtskilliga lagfrågor.
Då till Riks-Stånden i dag inkommit ett af sammansatta Banko- o. Ekon.- Utsk:t afgifvit Mern. med förslag till sammanjemkning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i afseende å den fråga, med anledning hvaraf Frih.
Alströmer framställt det inbjudningsförslag, som nu närmast i ordningen förekommer på föredragningslistan, får jag vördsamt hemställa, huruvida icke R. o. Ad. behagade besluta, att nämnde inbjudningsförslag må tills vidare hvila, för att företagas till afgörande i sammanhang med berörda Mern.
Föredrogs ånyo Riddarh.-Utsk:ts d. 14 och 15 dennes bordlagda fortsatta Utlåt.
N:o 15, ang:de ordnandet af Riddarhusets gårdsplan.
Frih. Leuhusen, Frans'Oscar: Riddarh.-Utsk:t har i sitt förevtde Utlåt, afgifvit tvenne hemställanden, det första med afseende å förslagen om uppförande af byggnader å Riddarhusets gårdstomt och det andra med afseende å gårdsplanens inhägnande och planerande m. m.
Denna fördelning synes mig olämplig, enär båda frågorna torde vara beroende af hvarandra.
Jag får derföre hemställa, att R. o. Ad. behagade besluta, att båda punkterna må samtidigt föredragas.
Sedan R. o. Ad., uppå gjord propos., härtill lemnat bifall, samt Utsk:ts båda hemställanden blifvit uppläste, anmälte sig och yttrade Den 16 Juui.
Bennet, Carl:
Då jag åt förev:de fråga under en lång följd af år specielt egnat min uppmärksamhet, har jag ansett mig böra begära ordet, för att i min mån söka motverka det vådliga beslut, hvari Riddarh.- Utsk:t tillstyrkt 11. o. Ad. att stadna.
Jag måste dock anhålla om ursäkt för föredragets brister, enär jag icke är van att yttra mig offentligen.
Det är en känd sats, att »det hus, som skall byggas efter hvar mans rå’, der kommer aldrig tak uppå.» Förslag till ordnande af Riddarhusets gårdsplan hafva visserligen icke saknats, men Utsk:t har funnit lämpligt att söka komma ifrån hela frågan genom att föreslå ett totalt nedrifvande af de på gårdsplanen befintliga byggnader och dessas ersättande, icke med nya sådana, utan med en parkanläggning.
Detta förslag må nu anses ganska förmånligt för Stockholms stad, som derigenom beredes tillfälle att för snart sagdt ingenting tillhandla sig en för staden sannolikt behöflig del af Riddarhusets tomt, men så mycket mindre fördelaktigt är det för Riddarhuset, hvars kassa derigenom tillskyndas en förlust af kanske 100,000 rdr.
Riddarh.-Direktionen har efter moget bepröfvande afgifvit ett utlåtande, deri Direktionen förklarat sig gilla den af Slottsarkitekten Söderlund uppgjorda byggnadsplan.
Denna plan erbjuder, bland annat, fördelame deraf, att lämplig bostad beredes åt Riddarh.-vaktmästaren och att eldstaden fortfarande icke behöfver inrymmas i sjelfva Riddarhuset.
Dessutom skulle en betydlig hyresinkomst kunna påräknas, och för min del har jag trott, att, derest i en framtid Ridarhusets tillgångar medgåfve att icke upptaga denna inkomst, bostadslägenheterna skulle kunna användas såsom ett slags stipendier åt behöfvande adliga ynglingar.
Nu har lagt ett förslag, enligt hvilket värmeapj>araten skulle inflyttas i Riddarhusets källare, der också vedförrådet och hushållskällare skulle inrymmas, hvarjemte Utsk:t velat förstöra den vackra klubblokalen, för att i dess s. k. inre rum bereda bostad åt Riddarh.-vaktmästaren.
Det fattades bara, att Utsk:t föreslagit, att de der för närv:de befintliga Landtmarskalksporträtterna skulle säljas eller på annat sätt förskingras!
Utsk:ts förslag torde i och för sig vara så beskaffadt, att det icke bör kunna af R. o! Ad. antagas, men härtill kommer, att genom eldstadens förläggande inom Riddarhuset eldfara lätteligen kan uppkomma, helst vester om förstugan icke finnes någon brandbotten.
Dessutom blefve det ganska tungt, om en skorsten, såsom nödigt vore, skulle uppföras.
Gerna såge jag, om det af
Direktionen antagna förslaget bifölles; men framför allt önskar jag att Utsk:ts 068 Den 16 Juni. förev:de förslag måtte af K. o.
Ad. afslås, och jag ber att få lägga E. o.
Ad. på hjertat, att aldrig lemna sitt samtycke till förstörande af klubblokalen, endast för att der bereda bostad åt vaktmästaren.
Alstömer, Oscar:
I likhet med den föreg:de värde talaren, anser äfven jag, att ett bifall till Utsk:ts förevarande förslag skulle medföra stora olägenheter och bland andra den, att den nuvarande vackra klubblokalen komme att förstöras.
Jag kan derföre icke tillstyrka bifall till detta förslag.
I afseende å tomtplatsens ordnande, afgaf Eiddarh.- Utsk:t för några dagar sedan ett utlåtande, med anledning hvaraf E. o. Ad. förklarade sig icke vara hågad att för det närvarande afstå hela eller någon del af den norr om Eiddarhuset belägna, E. o. Ad. tillhöriga tomt, Detta förklarande utgjorde emellertid endast ett svar på en från Stockkolms stads drätselnämnd inkommen förfrågan om E. o.
Ad:s beredvillighet att efterskänka tomten eller en del deraf, och torde icke hindra E. o. Ad. att fatta ett beslut, som afsåge ett möjligt afträdande under vissa omständigheter af en del utaf tomten, derest fråga derom skulle uppstå innan E. o. Ad. sammanträdde till Adelsmöte.
För att inhemta huru den ifrågasatta strandgatan utmed Mälaren skulle komma att gestalta sig, hafva åtskilliga af E. o. Ad:s ledamöter under de sednare dagarne tagit platsen i skärskådan, dervid man funnit, att cellfängelset och Eådhuset ligga i rät linie med hvarandra och att, om en strandgata skulle anläggas, denna borde komma att följa långs utmed nämnda byggnader och derefter fortsätta i rät linie till Eiddarholmskanalen.
För detta ändamål skulle erfordras, att från Eiddarhusets tomt, som på denna sida utgör vid pass 95 qv:t-alnar, afskilja 40, så att återstoden skulle blifva 55.
Nu bjuder försigtigheten, att E. o. Ad. icke gör något medgifvande att afstå någon del af sin tomt förr än Stockholms stad vidtagit sådana åtgärder i afseende å tomterna mellan s. k.
Myntet och Eiddarhusgränd att man kan finna, att planen med anläggandet af en strandgata kommer till utförande, och jag
Ear derföre trott, att om staden före nästa adelsmöte skulle borttaga de vanprydande byggnaderna nedanför Eiddarhuset, borde E. o. Ad. å sin sida medgifva, att den nödiga delen af Eiddarhusets tomt skulle kunna emot ersättning och under vissa vilkor få af staden öfvertagas.
I sådant afseende har jag tagit mig friheten uppsätta ett förslag till beslut, som jag får underställa E. o.
Ad:ns pröfning, och hvilket förslag jag gerna skall modifiera i enlighet med de inkast, som kunna komma att deremot göras och finnas skäliga, Jag får således hemställa, att Den 16 Juni, 669 R. o. Ad., som redan förklarat sig icke vara hågad att
Riddarhusets tomt eller någon del deraf för närvarande afstå, måtte besluta, att, derest Stockholms stad, för anläggandet af en strandgata utmed stadens Cellfängelse och Rådhus, innan R. o. Ad. till Adelsmöte sammanträder, borttager de nedanför Rådhuset uppförda vanprydliga byggnader, Riddarhus-Direktionen må ega att så stor del af Riddarhusets tomt jemte derå varande byggnader, som erfordras för framdragande af en sådan gata i rät linie med Cellfängelset och Rådhuset till Riddarholmskanalen, till Stockholms stad upplåta emot den ersättning i kapital eller viss årlig afgift, som skäligen kan betingas, och under förbehåll att den del af tomten, som afstås, genast afrödjes och icke någonsin får till annat ändamål än gata användas, samt att, i händelse en så beskaffad upplåtelse kommer att ske, eller någon del af tomten och byggnaderna kommer att exproprieras, de å Riddarhusets gårdsplan qvarblifvande byggnader må, till de delar desamma genom borttagande af de öfriga byggnaderna skadas, så till vida genom Riddarh.-Direkt:ns försorg iståndsättas, att de för nu afsedda ändamål kunna begagnas, intilldess R. o. Ad. blifver i tillfälle att besluta om platsens ordnande för framtiden.
Orsaken, hvarföre jag, såsom min reservation utvisar, icke kunnat biträda Utsk:ts beslut, är förnämligast den, att genom antagande af Utskffs förslag R. o.
Ad:ns å nedre botten belägna klubblokal skulle komma att förstöras. R. o. Ad:ns tillvaro såsom ett politiskt
Stånd upphör inom kort, och det synes mig derföre, att vi åt efterverldens minne böra öfverlemna detta hus i ett oförändradt skick.
I klubbvåningen förvaras porträtterna af de män, som under en lång följd af år ledt R. o. Adms öfverläggningar och beslut.
Dessa porträtter äro der ordnade i historisk följd och kunna i ett sammanhang betraktas.
Mig synes då, att det skulle vara R. o. Ad. föga värdigt att skingra denna lysande samling och tvinga betraktaren att uppsöka den på skiljda ställen.
Vidare ville jag emot Utskffs förslag anmärka, att det icke rätt väl låter sig utföra.
Det torde vara R. o. Ad. bekant, att nedgången till det brandfria hvalf, hvari kassahandlingarne förvaras, är belägen mellan klubbrummen och den längre in befintliga lokalen.
Om nu den af Utsk:t föreslagna förändring vidtoges, skulle ingången till kassahvalfvet leda genom vaktmästarens bostad, och då skulle
Direktionen, för att komma till hvalfvet, nödgas taga vägen genom nämnde bostad.
Detta synes mig icke lämpligt, och dessutom torde den tilltänkta vaktmästarebostaden blifva väl trång.
670 Den lf) Juni.
Efter att i korthet hafva angifvit de skäl, som förhindra mig att biträda Utsk:ts förslag, ber jag få nämna några ord om de olika förslagen till gårdstomtens bebyggande.
I sådant afseende har Intendenten Scholander framställt tvenne alternativer, deraf det ena afser uppförandet af tvenne flyglar, beräknade att kosta något öfver 220,000 rdr, i sammanhang hvarmed Professor Haverman framställt ett något afvikande projekt, slutande sig å en kostnadssumma af 250,000 rdr.
Emot dessa förslag vill jag anmärka, att de dels icke torde motsvara skönhetssinnets fordringar, enär de skulle komma att bortskymma en stor del af Riddarhusets norra fa<jad, och dels äro olämpliga i så måtto, att det icke torde vara R. o. Ad. värdigt att för förtjenstens skull uppföra sä stora byggnader.
Direktionen har förordat ett af Slottsarkitekten Söderlund upp gjordt förslag, enligt hvilket i hvardera af de två gårdsholmen skulle uppföras en paviljon, hvilken genom låga uthusbyggnader skulle förenas med Riddarhuset.
Icke heller detta förslag har jag kunnat biträda, ty de ifrågasatta uthusbyggnaderna torde komma att stöta skönhetssinnet och bortskymma den föreslagna vackra gårdsplanen; och den inkomst, som enligt detta förslag skulle komma att tillskyndas Riddarhuset, kan icke komma att uppgå till mera än 4 proc. under lyckligaste förhållanden.
Jag har deremot biträdt Intendenten Scholanders andra förslag, som afser uppförandet af tvenne mindre paviljoner, gårdens planerände och anbringandet af ett jernstaket.
Detta förslag anser jag, derest den i min reservation framstälda modifikation iakttages, bäst motsvara byggnadsstilen i Riddarhuset samt det syfte, sorn föresväfvat Riddarhusets Arkitekt De la Vallde, enligt hvad det vill synas af teckningen i Dahlbergs »Svecia antiqua et hodierna».
Jag har dock ansett, att ett par modifikationer borde göras i berörda plan.
Den ena vore den, att den stora stenportalen, som skulle komma att kosta en ganska betydlig summa, icke skulle behöfvas, då i stället jernstaketet skulle fortsättas mellan båda paviljonerna och midtelpartiet förses med en prydlig jernport med pelare.
Härigenom torde utseendet blifva lika godt, men kostnaden minskas med kanske 8 k 10,000 rdr.
Den andra modifikationen skulle bestå deri, att då de föreslagna paviljonerna ansetts allt för låga i förhållande till Riddarhuset, borde fotmuren något höjas.
I dessa soubassementer skulle vedförrådet kunna inrymmas, och utrymmet i paviljonerne kunde sål. helt och hållet användas till bostadslägenheter, deraf följaktligen en förökad inkomst kunde vara att påräkna.
Då jag emellertid icke är byggmästare ex professo, har jag icke kunnat framlägga ett
Den Kl Juni. 671 noga detaljeradt förslag, oell det torde derföre vara nödigt att åt
Direktionen öfverlemna att bestämma de förändringar, som böra komma i fråga.
Likaledes torde vara nödigt att åt
Direktionen uppdraga att, derest byggandet beslutes, anskaffa medel, och jag har i sådant afseende uppgjort ett förslag, som jag tager mig friheten framställa i sammanhang med mitt yrkande i afseende å gårdsplanens ordnande.
Jag får derföre hos Hr Gr. o. Landtm, anhålla om propos. derå, att K. o.
Äd. måtte besluta, att Riddarhusgården, sedan alla derå nu uppförda byggnader blifvit borttagna, bör omslutas med ett på granit-sockel uppfördt jernstaket, afjemnås, grusas och planteras; att två paviljoner, sådana de blifvit af Intendenten Scholander föreslagna, dock med höjda fotmurar, uppföras i gårdstomtens nordvestra och nordöstra hörn; att staketet bör förses midt på norra fronten med en prydlig jernport med jernpelare samt på östra och vestra sidorna med grindar; att värmeapparaten bör flyttas ned i källaren under Riddarhuset; att åt Riddarh.-Direktionen lemnäs rättighet dels att vid utförandet af byggnaderna och i öfrigt göra de detaljförändringar, som må finnas nödiga, dels ock vidtaga sådan inredning af paviljonerna, att de på en gång uppfylla det med dem afsedda ändamål att inrymma bostad för Riddarhusets vaktmästare samt erforderliga uthuslägenheter, och tillika lemna den möjligen största inkomst; samt slutligen att åt Direktionen uppdrages, att R. o.
Adms beslut på lämpligaste sätt till verkställighet befordra; äfvensom att, i afseende å medlen till bestridande af byggnadskostnaderne m. m., R. o.
Ad. ville bemyndiga Riddarhus-Direktionen att för bestridande af de kostnader till gärdens ordnande och bebyggande, som ej af Riddarh .- underhållsfondens tillgångar kunna betäckas, upptaga lån från andra Riddarhusets fonder att, jemte sex proc. ränta derå, återgäldas i den mån förstnämnde fonds ställning sådant medgifver.
Hr v. Francken, Georg Wolfgang:
Bennet har redan tydligt och klart visat, att Utsk:ts förslag är det sämsta af alla, hvarföre jag inskränker mig till att instämma med Frih.
Bennet i yrkandet om afslag å nämnde förslag.
Det yrkande, som blifvit framstäldt af Frih. Alströmer, öfverensstämmer hufvudsakligen med den åsigt, jag vid ett föregående tillfälle uttalat, och jag biträder derföre Frih.
Alströmers yrkande.
672 Den 16 Juni, Hr Edelsvärd, Adolf Wilhelm:
Den förevarande byggnadsfrågan liar varit synnerligen svår att få utredd.
Mångå projekter hafva blifvit framställda och många viljor hafva sökt göra sig gällande, men man sväfvar ännu i fullkomlig ovisshet om hvad som bör göras.
Under sådana omständigheter och då ingen plan blifvit framställd, med hvilken man kan vara fullkomligt belåten, anser jag klokast vara att icke uppföra något nytt hus.
Deremot tror jag, att goda skäl förefinnas, att besluta borttagandet af de å gårdstomten nu befintliga vanprydande och förfallna husen.
Utsk:ts förslag afser icke att förstöra den nuvarande klubblokalen, utan meningen är endast att använda det s. k. inre klubbrummet till vaktmästarebostad i förening med de längre in belägna lokalerna.
Någon eldfara af uppförandet af en eldstad torde icke kunna uppstå, om eldstaden anlägges på ett förståndigt sätt, och i allt fall kan faran icke blifva större än för den nuv:de värmeapparaten.
Med afseende ä placeringen af de i det inre klubbrummet f. n. befintliga porträtterna, vill jag endast anmärka, att dessa torde få en mycket lämpligare plats i Rid d arh. -13 ir e k ti onell s sessionssal, der Gustaf Wasas byst redan befinner sig.
Jag anhåller att få understödja IJtskits förslag.
Den öfverdrift, hvarmed den förste värde talaren yttrade sig, torde berättiga mig att icke punkt för punkt söka vederlägga honom, utan att allenast hålla mig vid några särskilda mom. i hans anförande.
Hvad först beträffar påståendet, att staden skulle få köpa tomten för ingenting, måste jag bekänna, att jag icke kan fatta huru man kan komma till ett sådant resultat, ty vid expropriation skall inlösen ske efter mätismanna ordom, oell jag har uträknat, att om endast några smala remsor af tomten, nemi. 3 alnar i bredd utmed gatan och kanalen samt 7 alnar långs utmed den tillämnade kajen, skulle exproprieras efter 10 rdr pr qvadratfot, hvilket icke kan anses vara ett högt pris, skulle derför erhållas en summa af 31,000 rdr, d. v. s. mera än som skulle erfordras för utförandet af Utsk:ts förslag.
Utsk:t har blifvit hårdt klandradt för sitt förslag att inreda det s. k. inre klubbrummet till vaktmästarebostad.
Jag kan verkligen icke förstå, hvarifrån den stora förkärleken till det inre klubbrummet, eller, såsom det lika gerna kunde kallas, restaurationslokalen, kommit, ty ungvid det synas som om detta rum vore en ovärdig plats för Den 16 Juni. 673 för Hrr Landtmarskalkärs porträtter, hvilka med mycket mera skäl borde placeras i Riddarh.-Direkt:ns sessionssal i sällskap med Gustaf Wasas byst än i restaurationslokalen, der det ganska lätt kan hända, att restaurationsmamsellen med sin armbåge stöter hål på Gr.
Hamiltons eller Frih. Gyllenhaals porträtter.
Om Utsk:ts förslag bifölles, komme dörren emellan de båda klubbrummen att igenmuras, hvarigenom plats i det stora klubbrummet bereddes för ytterligare ett porträtt, nemi.
Brahes, och på så sätt skulle porträtterna af alla Landtmarskalkarne före 1809 komma att inneslutas i klubbrummet och de efter 1809 i Direktionens sessionssal, hvilket, i min tanke, vore en särdeles lycklig fördelning.
Den förste värde talaren antydde såsom en framtidsönskan, att hyran af den utaf
Direktionen förordade stora byggnaden skulle, när Riddarhusets tillgångar det medgåfvo, anslås till stipendier åt fattiga adliga ynglingar.
Mig synes emellertid, att det vore tjenligare att icke bygga så dyrt och i stället anslå kapitationsafgiften till det antydda ändamålet.
Hr Edelsvärd har redan besvarat den tekniska delen af frågan, och i likhet med honom tror jag, att man utan svårighet kan inlägga en kakelugnspipa.
Alströmers förslag alser anläggandet af en rak strandgata förbi Cellfängelset och Rådhuset.
Jag kan dock icke inse nödvändigheten af att strandgatan lägges i rak linie, ty då strömmen kröker, torde naturligast vara att gatan någorlunda följer dess bugter, helst ett annat förfarande skulle ådraga staden en utgift af kanske 130,000 rdr i och för inlösen af den del af Riddarhusets tomt, som skulle er.ordras, om gatan blefve förlagd i rät linie.
Jag måste dessutom ogilla den del af Frih.
Alströmers förslag, enligt hvilket de nuvarande vanprydande husen skulle delvis qvarstå och repareras.
Jag tror, att de stått länge nog, till föga heder för Ståndet.
Riddarh.-
Direktionen har i sin berättelse påpekat, att de nödiga reparationerna skulle uppgå till högst betydliga belopp och mig synes då, att man icke bör uppoffra dessa medel i och för några hus, om hvilka man med bestämdhet kan förutsäga, att de inom kort måste rifvas ned.
På det högsta uppmanar jag R. o. Ad. att fatta ett hastigt beslut i denna fråga, ty det är en skam för R. o. Ad. att dessa ruckel fått qvarstå, och då staden på sednare tider blifvit mycket förskönad och jernvägen snart kommer att passera förbi Riddarhusets tomt, bör icke R. o. Ad. tillåta, att anblicken störes af dessa vanprydande hus.
Leuhusen har ansett olämpligt, att vaktmästaren ulle hafva sin bostad utanför det brandfria kassahvalfvet. H. V. . 43 674 Den !6 Juni.
Mig vill det deremot synas vara en fördel, emedan inbrottsstöld derigenom försvåras, då vaktmästaren och hans folk kan tjena till skydd.
Man har sagt, att Utsk:ts förslag vore af alla det sämsta.
Ja, detta är en smaksak; men åtminstone i ekonomiskt hänseende är det icke det sämsta, ty det är det billigaste, och hela den erforderliga kostnaden kan fyllas derigenom att staden exproprierar några smala remsor af tomten.