Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Beträffande åtetbetalningen af denna förskjutna Summa, så bör väl, efter den upplysning Betänkandet meddelar, ersättning derföre, så snart ske kan, meddelas; men sättet för liqvidationen, som Utskottet föreslår, föranleder till ytterligare anmärkningar.
Utskottet yttrar sig, att sorn tillgång finnes på bfuerskotten af detta ars Intrader, tillstyrkes att deraf må utgifvas 02000 R:dr i ajbetalRidd. 0, Ad.
V^« B. I.
Afd. 45, 46. 354 Den 13 Maji. ning pd förenämnde för Cassernbyggnaden varande skuld.
I anledning hvaraf den fråga otwini. ii på.äkna och yttra, att tillgång finnes, då likväl det måste bero på eventuelle händelser, om och till hvad. belopp öfverskotter blifva på innevarande års Statslntrader eber icke, och tillgången således icke är bestämdt gifven; äfvensom huruvida det kan vara lämpeligt för bibehållande af Statens Chelin, att, med afvikande ifrån föiflutna tiders praxis, gilva anvisring till beta n ng på en tillgång, som ännu icke existerar och möj gi n kan uteblifva.
I den enskildta hushållningen anses den närma sig till Banqueroutes tillstånd, sorn ger anvisning till betalning på den tillgång hail ännu icke äger Och möjli en icke erhåller, hvilk n sällsamma utväg icke förr vidtages , än ali säker tillgång saknas.
Ibskottet föreslår vidare, att ett, 1 afseende på Casserp-byggnaden, upo agit Lån af NummwLotteriets Med? 1, till belopp af ;o,ooo R dr, kunde afskr'fvas, hvilket tillstyrkande föranleder till begäran af närmare sp. cel upplysning om NummerLotterut, så 1 afseende på dess tillgångar, som århga u göter, hvarom Riksens Siänder, åtmins'one denna Riksdag, böra i alla fall af StatsOtskottet vänta fullständig upplysning; anseende jag, det Riksens Ständer icke böra om afskrifningen fatta något beslut förr än detta föle ått, och anhåller, i grund af förenämnde An-; märkningar, att Utskottets Betänkande må återremitteras och de samma till Utskottet må tolja - Den 13 Maji. 355 Friherre Wrangel, Henning:
T en tid rå Nationen allmänt klamar öl ver för dryga Skatter, kan jag ej dela lika tankat med Utskottet, att lemna anslag af Statsmedlen ttll sådant , som kan umbäras- Andra GardesRegementet har så länge saknat Cassern , att d t ännu vidare torde kunna hjelpa sig en dylik förutan.
Alla tiders erfarenhet har i öfrigt visat, att eu Troupps helsa bättre conserveras, då Manskapet ej är sammanpackadt på ett ställe.
Den enda nyttan af C-.ssernen är den, att ordningen der bättre handhaives.
Jag hemställer således, om ej Andra Gärdet kunde umbära Cassern till dess Landet föimår draga bördorna, och utan känning kan göra uppoffringar på företa :,, som ej af högsta nöden pakallas.
Här fattas
Gevärj jag tror det vara bättre och nödvändigare, att söka anskaffa medel dertill.
I anledning häraf begär jig Proposition till afslag af Betänkandet.
Herr Reuterskjöld, Axel:
Då jag städse lifligt deltager i det Regementes öden, vid hvilket jag till bra gt min tjenstetid u1 beder jag tnig att då nu till afgörande förekommer en Kongl.
Andra Gardet nära rörande angelägenhet, få Vördsamt yttra några ord.
Detta Regemente är nu mera af alla värf.
Vade, det enda, där Troupp ns logerande helt och hållit beror på Comp ignu Chefernes omsorg, och hvilket saknar allt biträde af Staten lör dess Cassernering.
Följden häraf är, att oagtadt all
Ben 13 Maji. ospard möda och egna uppoffringar å CompagnieChefernes sida, likväl största delen af Re* gementet är illa logeradt.
Compagniernes spridda läge på Norr och SöderVlalm, för Befälet måste försvåra den nödiga tillsynen, inses lätt af hvar och en.
För öfrigt äro de skäl, som fala för Statsutskottets Förslag, i min tanka så tiilräckeligen anförde i sjelfva Betänkandet, att jag endast får anhålla, det Högloft Riddecskapet och Adeln det till täcktes lenina bi täll.
Jag nödcakas vara af olika tanka med de tväune värda Ledamöter, som först yttrat sig i detta ämne, och fötwlarar mig h> It och hållit dela Utskottets mening, em dan jag finner att Riksens Ständer böra göra rättvisa åt alla Svea LifGarde och LdGardet till häst hafva redan på Statens bekostnad 'åtr Casserner och jag ser då ej, att ju icke Andra Gardet jemväl gjort sig förtjent af samina törmohn.
Jag har för länge varit i Stockholms Gam-zon, för att ej ■sätta det värde på Andra Gardet, som det så väl förtjena?.
Jag har ej velat styrka till någon orättvisa, tnen jag har trott, att då Nationen klagar öfver tyngder, det ej vore skäl, att pålägga nya och komma med sådana biutgifter, som icke äro oundgängelige.
Så snart Den 13 Majt 3 51 Medel finnas att tillgå, skall jag ej underlåta för min del understödja Förslaget om Cassern för Andra Gardet, men desstörinnan bestrider jag det och anhåller om afslag å Betänkandet eller Votering.
Grefve Lövenhjelm, Gustaf', och Friherre Björnstjerna, Magnus, anhöllo, att StatsUtskottets Utlåtande måtte få hvila på bordet till nästa Menum.
Och som åtskilige Ridderskapets och Adelns Herrar Ledamöter häruti instämde, fann Ridderskapet och Adeln för godt att dertill lemna bifall.
Grefve Gyllenborg, Johan Henning, anhöll att få framställa en Anmärkning vid Br vi 11- ningsötskottets den 9 dennes återremitterade Betänkande, angående Postinrättningen och de deraf till Statsverket inflytande inkomster m. m. samt uppläste följande:
Sedan Högloflige Bevil!ningsUfckottet, un. der medgifvande af nyttan af mitt Förslag, a t postgång 2 gånger i veckan em lian Provincernes HufvudSiäder och I andsböfdmgeResidencer borde inrättas, likväl under loppet af denna Riksdag afslagit min i ditta afseende gjorde Motion, af den anledning att tillgång till i detta afseende ökade kostn der saknades, har det varit oväntadt, att Utskottet, som då icke ville medgifva en nödig utgift, ehuru icke föranl dande till en högre Postbeskaftning nu likväl al egf n diift för siar en allmän högre Posttaxa, icke i afseende på Postinrättningens behof, 35 S Dm 13 Maji. hvilkpn ej allenast bär sig pjelf, utan äfven lem nar StatsCassan beiydeligt öfverskott, utan blott för a.t öna tillgångarne , ull utgörande atea föresiagen ökad Bevillning.
Vid sédrnt förhållande och då allmänna Utskylderne till fyllande af Statsbehof ven böra mera allmänt delas och dijn nyttiae och nödige
Brefväximgen icke med störte afgifter ben tungas, än som emot fördelen af Inrättningens begagnande kan vara svarande, och det älvetl möjbgen kunde inträffa, att ökade utgifter min* skade Correspondenternes antal och beredde minskning i nu påräknade tillgångar, tillstyrker jag vördsammeligen , att Utskottets Förslag af 25 procents förhöjning i Fosttaxan må förfalla och Betänkandet trånskiljas, hvarvid jag i öfrigt, så vidt vid en flygtig läsning pröfvas kan , icke har något att erinra.
Anhållande vördsammeligen, i grund af förut gjordt föi behåll, att denna anmärkning må till Bevillningsutskottet återremitteras.
Hans Excellence , Herr Grefven och LandtMarskalhen hemställde, om icke Grefve
Gyllenborgs anförande finge åtfölja den redan beslutade Å»erremissen till Bevillningsutskott tet} hvilket bifölls.
Upplästes och lades på bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Memoria! och Betånkanden:
Den 13 Maji. 3 59 Frän Constitutions Utskottet:
Af den 5 dennes:
Deruti Utskottet, i anledning af Riddar* skåpets och Adeins yttrade önskan om tryckning af Handiingarne i Målet, rörande en mot Herr Sta ts - Ministern för Utrikes Ärendcrne gjord anmärkning, tillkännagifva, att vid öfverläggning härom två Stånd inom Utskottet stannat emot två, hvarigenom frågan ansetts böe ra förfalla.
Från Stats Utskottet:
Ai den 7 dennes: t:o An åend" väckt Mot'on om Academia?-, Domkyrko, Wisingsborg^ Scholaégods , Preb-nde , Ann'
x o h a< p os n*us anslag! e Hein-; marn-, samt Mila ae^oställenslösande till
Sk rttej å hvilken Motion Utskottet ansett sig icke kun, na tillstyrka bifall. 2:0 Öfver gjord Motion om anslag å Stat för inrättande al ExercitiaeEsqvadron r v d LifRegementets CavalleriCorpser; hvilken Mö* tion Utskottet funnit sig icke kunna understödja. 3:0 Öfver Herr ContreAmiralen Schijtzprcrantz’s Memorial, angående förändring uti Staten för Kongl.
Förvaltningen af Sjöärender, na • hvilken förändring
Utskottet icke ansett sig äga anledning att tillstyrka. 4;o Öfver RiksdagsFullraägtiges från Gott - 3 6o Den 13 Maji. land.
Jacob Jacobsson Kinners och Pehr Isacsson Myrungs Memorial, angående Gottländska National Bjväringens aflöning; i anledning hvaraf Utskottet hemställt, det Riksens Ständer måtte förnya defas underdåniga anhållan, att Kongl, Maj.t täcktes vidtaga en närmare reglering af Försvarsverket på Gottland, samt dervid i Nåder förordna, att BeväringsManskapet må oförryckt åtnjuta det, enligt Con. vi-ntionen om dess uppsättning, samma Manskap tillagda underhåll m. m. 5.0
Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets yttrande, angående regi ringen af hushållningen vid Strömsholms Kungsgård, Samt dervarande Stuteri-inrättning; med besvarande af hvilka anmärkningar, Utskottet hufvudsakligen åberopat dess i ämnet först meddelte Betänkande; varande en Ledamots särskilte mening Utskottets yttrande bifogadt.
' ' ♦ 6:0
Angående en hos PresteStåndet gjord anmärkning vid Utskottets Utlåtande, rörande regleringen af Staten för Ulricsdahls Kongl. Lustslott; anmälande Utskottet, att nämnde Utlåtande af de öfriga trenne RiksStånden redan blifvit gilladt. 7:0 Öfver de hos Ridderskapet och Adeln gjorde anmärkningar vid Utskottets yttrande om Rrpa1 ationskostnadcn för Operahuset; hvilket yttrande, enligt U!skottets tillkännagivande, af de öfriga nenne Stånden redan blifvit godkändt. >- / Den 13 Majt, 8 0 Angående de bos PresteStåndet gjorde anmätkningar vid Utskottets Utlåtande, rörande Lönförhöjning för Commmistrarne i Stockholm; varandes detta Utlåtande, såsom Utskottet anmäit, af de irenne öfriga RiksStånden redan bifallit. 9:0 Angående åferremiss från BorgareStåndet af Utskottets B tänkande, om Lönförbättring lör Häradshöfdingarne; hvilket Be* tänkande likaledes af de trenne öfriga Riks* Stånden blifvit godkändt. ■ 1 10:0 I anledning af Herr Limnelii MemoJ rial, om bidrag af Statens Medel dels till upprensning, dels igenfyllande af Clarte Sjö, med flera vattendrag ; deruti Utskottet åberopat dess, gemensamt med OeconomimUtskottet, under den 26 sistledne Mars, uti samma ämne afgifne, samt af Ridderskapet och Adeln , Preste- och BondeStånden, redan bifallne yttrande.
1K0 I anledning af Kongl. Maj fs Nådiga Remiss, uppå RegementsSkrifvaren Molins underdåniga ansökning om utbekommande af innegfående Remisslage; deruti Utskottet tillstyrkt, att samma Remisslage, utgörande 45 R;dr 17 sk 7 r:st., må af Statsverket till Molin ut-j betalas.
Af den 12 i denna Månad; 12:0 Deruti Utskottet, i anledning af Her - 363 Den 13 Maji. rar Fullmägtiges i RiksgäldsConfoiref g]orde förfrågan, i afseende på K a ifrån af Högstsalig Ha ns Majit Konung Carl XlU:s uti nämnde Contoir innestående Hem i tsCapual, h< mställt, om icke Utskottet kunde få sig vippdraget, att meddela Herrar Fullmägtige det sv^r. att Räntan å ifrågavarande HemgifttC ipital nu och hädanefter komme att från Rik gäldsContoiret med 5000 R:dr Banco årligen u'gå, ssmt efter reqvisition, Kongl, Vlaj;t tillhandahållas.
Utdrag af Protocollet, hållit hos Hog-’ loflige Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, den 13 Maji 18 18- S D. Vid föredragning af PresteSfåndets ProtocollsUtdrag af den 4 dennes, innehållande, att sedan CommerceRådet Zenius, Lagmannen Schö.: ne, ÖlversteLieutenanteti Påhlman, Härad hofdinge» Richert >ExpeditionsSecreteraren Valerius och Kongl. ÖfverHofPredikanten Doctor Hedrén, blifvit utsedde till de Committerade, hvilka, j mte Riksens Ständers Justitieombudsman, äga att vaka öfver Tryckfrihetens vård, PrcSteStåndet beslutat anmoda Expeditionsutskott , att behörig Expedition härom uppsätta och till Riksens Ständer" justering in-! lemna 3 fann Ridderskapet och Adeln för godt, Dm 13 Maji. 363 aft uti enahanda Beslut med PresteStåndet instämma.
Maj:fs den 7 sistledne April aflåtne, samt den 8 dennes på bordet lagde Nådiga Skrifvelse, med öfverlemnande at Ta-, bellCommissionens underdåniga Utlåtande, angående det för sednaste Qvinquennium upprättade Tabellverk, remitterades till Constitutions» Uiskottet, i afseende på de deruti meddelade Statistiska upplysningar, för att tjena till ef^ terrättelse vid den på Utskottets handläggning beroende fråga om en förändrad NationalRepresentation, samt till StatsUtskottet, lör att utse medel till Tabellernes tryckning och för att äfven i öfrigt öfver de i Tab-llCommissioj rens underdåniga Utlåtande serskildt framstäldte Förslag yttrande afgifva! hvarom de öfrige Respective RiksStånden skulle vänligen underrättas.
S. D. Vid förnyad föredragning af Stats» Utskottets den 1 dennes afgilne, samt den 8 i samma Månad på bordet lagde Utlåtande öfver gjorde Motioner, angående ytterligare Löneförhöjning lör MilitaireStaterne, fann Ridder* skåpet och Adeln för godt , att enär samma Utlåtande redan blifvit af de öfriga trenne Respective RiksStånden bifallit, för sin del der-? vid låta bero.
Vid förnyad föredragning af Stats» samt Allmänna Besvärs - och OeconomiasUt* sköttens den 1 dennes afgifne, samt den 8 i 364 Den 13 Maji. samma Månad på bordet lagde Utlåtande, i anledning af gjorde Motioner an. ående Tullverket och dermed gemenskap ägande ämnen , blef samma Utlåtande, på giund af dervid gjorde anmärkningar, till Utskotten återremitteradt.
S D- Då nu å nyo föredrogs BmcoITt? skottets den 6 aflatne, saint den 8 i samma månad på bordet lagde M.emori.l, angående Återstoden af det till Götha Cana!Arbetets fortsättning a nslagne
Byggnads bitr ärje för innevarande år, beslöt Riddeiskapet Och Adeln, att, enär samma Memorial r dan blifvit af de öf. riga trenne Respective RiksStånden bifallit, äfven för sin del dervid lata bero.
S- D. Vid förnyad föredragning af Förstärkta SbtsUtskottets den 5 dennes aflatne, samt den 9 i samma månad på bordat L.gde Memorial, innefattande anmälan, att vid anställd omröstning öfver frågan, huruvida Kongl. NummerLotteriet borde indragas eller iike, NummerLotteriet ansetts böra bibehål as j fann Ridderskapet och Adeln, att samma Memorial endast bord® läggas till Handlingarne.
Vid förnyad föredragning af Förstärkta StatsUtskottets den 5 dennes aflåtne, Samt den 9 i samma månad på bordet lagde tvenne Memorial, innefattande anmälan, att vid anställd omröstning dels TalmänsTafFlarne ansetts böra indragas och endast kostnaden till Den i 3 Maji. 365 Standsklubbarne, samt öfrige outrtträngelige depencer för den Representation, »om af Herr LandtMarskalken och Herra Taleman måste jagttagas, godigöras; dels ock, att 5 0
R:dr borde vid nu löihand varande StatsReglering uppföras, att för en gång utgiivas såsom utgörande den hos Statsverket innestående Pension för afledne RegeringsRådet von Schewen; fann Ridderskapet och Adeln, att berörde tvänne Memorial borde till ExpeditionsUtskottef, i afseende å underdåniga Expeditioners uppsättanJ de, öfveilemnas.
Föredrcgns å nyo och gillades följande från nedannämnde Utskott inkomne, samt den 8 och 9 dennes på bordet lagde Betanbanden: , Från StatsUlskottet: den r dennes : ro I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om StatsVerkets tillstånd och be* hof uti hvad som rörer RiksStatens tredje HufvudTitel. 2:0 Angående Rådmannen Lundgrens Motion, om uibyte af en del utaf den , KronoBränneritt på Ladugårdslandet tillhöriga Tomt. 3:0 Angående Herr Estenbergs, Pehr,Motion , att öfverlåta Ladugårdslands Kronobränneri till Cassern för Andra GardesRegemtntetf 4:0 Angående Båtsmanslndelningen i Blekinge. 366
Den 13 Maji.
Fran Stats- samt Allmänna Besvärs- och O ten nåt nice Utskotten :
Af den 26 sistledne April:
Angående väckta frågor om ändring i hvad Förfatmingarné rörande Afrada och KronoTiondeSpannmålens utgörande, forslande el* ler lösande nu innehålla.
S. D. Remitterades till Bevillnings Utskottet:
Ett Anförande af Grefve Gyllenborg, Johan Henning, innefattande Anmäikningar vid BevillningsUtskoitets den 9 denne® återremitterade Betänkande, angående Postinrättningen och de deraf till StatsVei ket inflytande in-j homster, in. m.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan en qvart till 3 eftermiddagen.
Den 16 Maji. 367 Lördagen den 16 Maji.
Plenum kl®ckan half till 10 förmiddagen.
För>'droi?os S nyo och gillades följande från ntdar nii .inde Utskott inkomne, samt den 9 och 13 dennes på bordet lagde Betänkande ; Fran StatsUtskottet:
Af den 1 dennes: ilo Angående väckte Motioner, rörande Roteringcn i Jemtland.
Af den 7 dennes: 2:0 Angående RiksgäldsVerkets tillstånd och förvaltning. 3:0 Angående väckt fråga om Academiae-, Domkyrko , Wisingsborgs, Stholtegods-, Prebende-, Annex och ad pios usus anslagne Hemmans samt MilitiasBoställens lösande till Skatte; 4:0 Öfver gjord Motion om anslag å Stat för inrättande af Exercit.as Esquadroner vid LiiR; gementets CavalleriCorpser 5:0 Öfver Herr ContreAmiralen Schutzer^ crantz’* Memorial, angående någon förändring uti Staten för Kongl. Förvaltningen af Sjöårenderne. 368 Den 16 Maji. 6:o
I anledning af Kongl. Majjfs Nådiga Remiss uppå RegementsSkrifvaren, FältKamereraren B Molins underdåniga ansökning om utbekommande af Remisslage.
Frän Lag
Af den 24 sistledne April:
Öfver väckt Motion , om förändring uti straffet lör dem, som utfärda tryckte eller grag verade Assignaiioner.
Från Allmänna Besvärs- och Economice.
I anledning af åtskilige väckte Motioner om Förvaltningen och Redovisningen af de till Hospitalers, Lazarettet och Barnhus under, håll anslagne medel samt föreslagne ändringar uti dessa under Kgl. SeraphimerOrdensGillets styrelse nu stående Fonder.
Upplästes till justering och godkändes följande från Exp ditionsUtskottet insände Förslag till Rikst ns Ständers underdåniga Skrifveiser till Kongl. Majt: iso Om Hästhemmans och Fördelsräntornas utgörande vid Skånska CarabinierRegementet. s:o Om Den 16 Maji. 369 2:0
Om åtskillige omständigheter i afseende på Saltpetergärdens utgörande.
StatsUtskottets den 1 dennes afgifne och den 9 derpå följde, på Lordet lagde Utlåtande, angående Medel af Staten till Cassern åt Kongl. Andra GardesRegementet m. m.
Grefve Gyllenborg, Johan Henninge uppläste följande:
Då det nu ofta inträffar, att de trenne öfrige RiksStånden, utan återremiss, Ärenderne afgöra förr än Ridderskapet och Ådeln, och vid tillkännagifvande att de öfrige RiksStånden äfven redan bifallit StatsUtskottets Betänkande, rörande Cassernbyggnad för Andra GardesRegementet, det torde hända, att, som i flere föregående mål, man anser saken afgjord och utan all pröfning låter dervid bero; får jag i förväg förklara, att jag bestrider ett så beskaffadt afgörande af förevarande Betänkande, af de skäl, jag närmare torde få utveckla.
Att frågan om Cassernbyggnaden redan genom de trenne Ståndens beslut må anses vara afgjord, vill jag icke bestrida, hellst äfven jag densamma vilkorligen medgifvit, meni Betänkandet inlöpa andra frågor, nemligen om betalning af gammal okänd skuld för förra Cassernbyggnader och sättet för liqviden deraf, hvilka äro Ridd. 0. Ad.
Prot. VI B.
I Afd. 47» 48- 570 Den 16 Maji. af den egenskap, att, utan afseende på trenne RiksStånds beslut, Ridderskapet och Adeln deri öppen talan äger.
Desse höra icke egenteligen till StatsRegleringen, om ock trenne Stånds beslut deri höra gällande anses, och annat är att föreslå bestämda anslag till bestämda behof och för bestämda år, som utgör StatsReglering, och annat är att af samlade Statsmedel och dem man i framtiden förmodar erhålla, betala gammal åsamkad gäld, i hvilket sednare afseende icke något
Riksstånd bör lagligen dess beslutande rätt betagas.
I följd deraf, och utan afseende om de öfrige RiksStånden bifallit förevarande Betänkande, förnyar jag min i sista Plenum, af då anförde skäl, gjorde anhållan om återremiss af Betänkandet, jemte de af mig då och nu gjorde Anmärkningar, men om, emot förmodan, detta skulle bestridas, nödgas jag förklara, att jag icke afstår ifrån detta yrkande utan Votering, förväntande jag att Utskottet benäget upptager och besvarar de af mig gjorde framställningar, med åsidosättande af den, i min öfvertygelse, mindre lagenlige förkortningsmethod, som först vid denna Riksdag blifvit af åtskilliga Utskott vidtagen, att nemligen, vid besvarande af återremitterade Betänkanden, sjelfve förklara ärender vara afgjorda genom tre
Stånds beslut, utan att anse sig förpligtade till besvarande af de ifrån ett RiksStånd remitterade Anmärkningar, som 49 §•
Riksdagsordningen likväl föreskrifver, och med tillbörliga aktningen för ett RiksStånd och dess Medlemmar synes öfverensstämma.
Den i6 Maji. 371 Friherre Wrangel^ Henning:
Allt ifrån Riksdagens början har jag yrkat indragningar, af det skäl, att jag anser de Skatter, som utgöras, vara nog tryckande.
Sedan nu trenne
Stånd bifallit Utskottets Betänkande, vill jag likväl icke uppehålla tiden med att yrka, hvad. jag i förra Plenum begärde, eller att afslag å Betänkandet skall äga rum.
Såsom närmare bekant med flere Officerare af Andra Gardet, af hvilka jag hoppas vara känd såsom Soldatens vän, och således mån om dess vård, så böra de finna motivet för mitt omdöme vara principen, och icke saken.
Fastän jag varit af stridig mening, bör jag icke misskännas för ovilja mot ett Regemente, som gjort sig värdigt Medborgares aktning, så för discipline i fredstid, som tapperhet i fält; men jag anser det å en annan sida äfven vara min pligt, att bevaka hemmavai’ande Medborgares bästa, som icke medgifver Skatternes ökande.
Några ifrån Landsorterne bit ankomna Personer vilja väl gifva en annan färg åt Landets ställning, än den verkligen är, men en oberoende Person bör väl snarare tros, än de, som genom lycksökeri vilja vinna sitt mål på Folkets bekostnad.
Friherre Boye^ Ludvig:
Jag ville utbedja mig, af någon här varande Ledamot af StatsUtskottet, en upplysning, som skulle kan hända lätta bifallet åt Betänkandet.
Man har sagt mig, att här icke skall vara fråga om något nytt anslag, utan blott om öfverflyttning af samma anslag, som förut varit lemnadt Gardet 372 Den i6 Maji. till Häst, men hvaraf samma Regemente nu mera ej skall vara i behof, sedan dess Cassernbyggnad är fullbordad.
Är förhållandet sådant, så tviflar jag icke, att ju Högloflige Ridderskapet och Adeln med nöje gifver samma fördel åt Andra Gardes Regementet, som de andra Regementerne redan fått.
Det vore obilligt att göra en skillnad i fördelar emellan Troupper af visserligen lika rätt till Nationens aktning och omvårdnad.
Hans Excellence, Herr Grefven och LandtMcirskalken hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln behagade gilla StatsUtskottets Utlåtande i afseende på de deruti, till uppbyggande af Cassern åt Andra GardesRegementet, anslagne Medel.
Hvarefter Hans Excellence föreslog, att det öfriga af StatsUtskottets Utlåtande måtte, i anledning af Grefve Gyllenborgs dervid gjorde anförande, till Utskottet återremitteras.
Ja och Nej. Grefve Gyllenborg begärde Votering.
Hans Excellence tillkännagaf, att de öfrige Irenne RiksStånden till alla delar gillat StatsUtskottets Utlåtande, samt hemställde, om icke Grefve Gyllenborg behagade från den begärde Voteringen afstå.
Den 16 Maji. 373 Grefve Gyllenborg: Om Ridderskapet och Adeln, i anledning af de utaf mig, så väl i sista Pleno, som i dag äskade upplysningar, täcktes bevilja återremiss af Betänkandet, torde vi snarare komma ifrån detta ämne.
Hans Excellence yttrade: att, då Ridderskapet och Adeln icke syntes vara böjdt för återremiss af Betänkandet, förmodade Hans Excellence, det Grefve Gyllenborg icke ensam ville uppehålla Ridderskapet och Adeln med en Votering derom.
Grefve Gyllenborg förklarade, att, i fall lians anhållan om återremiss icke af Ridderskapet och Adeln bifölls, nödgades han, ehuru ogerna, förnya sitt yrkande om Votering.
Friherre Cederström, Jacob: Den af Grefve Gyllenborg begärda Votering lärer icke tunna bestridas; men som hans afsigt är att få återremiss af Betänkandet, så skulle jag anse det vara bäst att deruti instämma, och då skall Betänkandet i hela dess vidd återremitteras; ty jag tror ej det står tillsammans med Formen, att bifalla en del af ett Betänkande, och detsamma i öfrigt återremittera.
Friherre Boye„ Ludvig:
Man kan ej sätta i fråga Grefve Gyllenborgs rätt till Votering.
Den är obestridlig, och behöfver ej mer än hans egen fordran, för att blifva gällande.
Men då Herr Grefvens Anmärkningar, efter hvad jag förstått, egenteligen omfatta andra 374 Den 16 Maji. omständigheter, hvilka icke äro oförenliga med det Beslut, som Ståndet redan har, på formlig Proposition, vidtagit; så tror jag oss icke handla rätt, om vi upprifva Beslutet.