Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
M. frambära sin underdåniga önskan, att E. K. M., efter pröfning af det åberopade förslaget, och i den raon det finnes antagligt, täckes i Wäder låta, i enlighet dermed, utfärda Författning i ämnet, få Rikets Ständer tillika i underdånighet anmäla, att, för de i E. K. M:s Wadiga Proposition uppgifna behof, äro af Rikets Ständer anslagne följande belopp, att intill året efter nästa Riksdag årligen från Riksgälds-Contoiret utgå, nemligen: l:o För Seminarier, eller Läro-anstalter, der tillfälle beredas dem, som vilja egna sig åt folklärare-kallet, att erhålla undervisning och öfning i de nödvändigaste dithörande ämnen, hvilka Seminarier Rikets
Ständer ansett böra bildas icke allenast i hvarje Stifts-stad, utan äfven i Hufvudstaden, 6,500 R:dr, hvari är inbegripen den tillökning, som af Seminariernes ökade antal måste blifva en följd. 2:o Till stipendier för elever vid Folklärare-seminarier, enligt 3 §. 3 mom. af Rikets Ständers förslag, 9,000 R:dr, som, i mon af behofvet, fördelas Stiften emellan. 3:o Till understöd för bestridande af kostnaden för folklärares aflönande för de församlingar, som kunna finnas i behof deraf, enligt 4 §. 5 mom. af Expeditkms-TJ tskottets Förslag till und.
N.o 41*- 1049 af förslaget, 50,000 R:dr, utan att Rikets Ständer ansett något visst belopp böra bestämmas såsom det högsta, hvilket må en socken till sådant understöd meddelas, då detta belopp bör bero af det för hvarje fall ådagalagde större eller mindre behofvet.
Slutligen, och då, i likhet med hvad E. K. M:s Nådiga Proposition innehåller, RikeLs Ständer föreslagit, att på församlingarne må bero, att, vid inträffande klockare-ledighet, förena klockare- och skollärare-beställningarne, få Rikets Ständer fästa E. K. M:s Nådiga uppmärksamhet derå, att de genom åtskilliga författningar gifna föreskrifterne om ordningen för tillsättande af klockare, icke öfverensstämma med hvad Rikets Ständer i underdånighet föreslagit att iagtlagas vid skollärares tillsättande; hvarföre Rikets Ständer underdånigst anhålla, alt E. K.
M. täcktes tillvägabringa den föiändring af dessa författningar, som för beställningarnes förening kan finnas nödig.
Förslag till
Lag om folkundervisningen i Riket. §. 1. l:o I hvarje socken bör anställas minst en Lärare; dock må tvenne eller flere socknar om en Lärare sig förena, der folkmängden är så ringa, att en Lärare kan ändamålsenligt bestrida undervisningen, samt local-förhållandet för öfrigt sådant medgifver. 2:o I hvarje Pastorat bör finnas minst en, helst fast, Skola; men, der locala förhållanden det förhindra, en eller flere flyttbara Skolor, hvari minst en behörigen godkänd Lärare meddelar undervisning. 3:o Skol-Styrelsen skall hafva inseende öfver Församlingens Skol-verk, samt besörja, att det i behörigt skick hålles och flitigt begagnas. 4:o Lärares anskaffande och Skolors inrättande bör sättas i verket inom loppet af fem år, räknadt från det Författning i ämnet blifvit kungjord; kommande det alt bero på församlingarne sjelfve att bibehålla de redan varande Skol - lärarne, dock med skyldighet för desse att iagtlaga och uppfylla stadgandet, i afseende på bibringandet af här nedan bestämde kunskaper.
Fröt. i84'. to Sami. 1 Afd. 1 io5o Erpedilions-Vtskottels Förslag lill und.
N-o /jis - 5:o
Den tid, Skolorne, så de fasta som flyttbara, årligen böra hållas öppna, bestämmes i Skol-Styrelsens Reglemente. §• 2.
Hvarje Skol-district åligger anskaffa och underhålla nödige rum för de Skolor, som inom districtet finnas.
I kostnaden härtill skola alla inom districtet boende deltaga, efter de grunder, som i serskilda orter följas, i fråga om kvrko-bjfggnad, så framt ej öfverenskommelse på annat sätt derom träffas; ankommande det på församlings-boerne sjelfve att, efter sig företeende omständigheter, bestämma den fasta Skolans läge. §. 3. l:o Såväl i Hufvudstaden som i hvarje Stifts-stad bör, af Dom-Capitlet, och under dess öfverinseende, beredas tillfälle för dem, som vilja egna sig åt Folklärare-kallet, att, i ett Seminarium, erhålla undervisning och öfning i de nödvändigaste till detta kall hörande ämnen. 2:o Ingen må till elev i dessa Seminarier antagas, som icke vid sökt inträde, då han af vederbörande skall förhöras, kan skrifva färdigt, räkna Quatuor Species och läsa innantill svenskt och latinskt tryck, samt utantill Luthers Lilla Cateches, med den antagne förklaringen, och derjemte eger någorlunda försvarlig insigt i Biblisk historia, allmän Jord-beskrifning, Fäderneslandets historia och Kyrkosång. 3:o Stipendier böra, till belopp af dels 50 R:dr dels 33 R:dr 16 sk. af Dom-Capitlet utdelas efter behof och ådagalagd skicklighet; dock att, der behof och skicklighet äro lika, den elev till åtnjutande af stipendium må ega företräde, som, af någon serskild församling blifvit till intagning i Seminarium anmäld, med vilkor att, efter genomgången Läro-curs, anställas vid en inom samma församling inrättad eller beslutad Folkskola. 4:o Stipendiater, som läro-cursen i Seminarium fulländat, äro pligtige att minst för 3:ne år antaga Skol-lärare-befaltning, då en sådan inom ett år, efter deras afgång från Seminarium, dem af vederbörande erbjudes. 5:o Hvar och en, som vill anses behörig att söka Lärare-befattning vid Folkskola, skall, antingen han genomgått Seminarium eller icke, derstädes aflägga prof, samt, enligt betyg af dess Föreståndare, ega full färdighet uti rätt- och väl-skrifning, jemte innanläsning, samt fullgiltig insigt och ådaga - Expeditions •Utskottets Förslag lill und.
Skrifvelsej N.o 412. lagd förmåga att undervisa i följande ämnen:
Catechesen och Biblisk histo ria, Kyrkosång, Physisk och Politisk Geografi i säker öfversigt, äfvensom Fäderneslandets historia och hufvuddragen af allmänna historien, räknekonsten såväl tlieoretiskt som pracliskt, till och med sammansatt Regula de tri, allmänna begreppen af Geometri och Linear-teckning samt Naturläran; äfvensom skicklighet att undervisa uti enkel gymnastik, hvarförutan han skall innehafva de Klockare på landet ålagda kunskaper uti Choral-sång, vaccination och åderlåtning; börande, vid Folklärares antagande, afseende i första rummet fästas vid deras gudsfruktan och christliga vandel. 6:0 Hvarken Kyrkoherdarne eller deras Adjuncter böra i allmänhet till ordinarie Lärare i Folk-skolorne användas, hvaremot andre Prester, såsom Corn ministrar, Huspredikanter, Brukspredikanter m. fl. der det sig göra låter och med Skolans tillbörliga vård kan förenas, måga ordinarie Skol-lärare-befattning, jemte sin förut innehafde, sig åtaga. §. 4. l:o De lärare, som, vid utgåendet från Seminarium, med vederbörligt bevis visat sig ega full färdighet i de ämnen, som 5 puncten af 3 §. upptager, böra hvardera årligen med minst 16 tunnor spanmål, hvaraf hälften råg och hälften i det eller de sädesslag, sorn, jemte råg, inom orten i Kronotionde-spanmål utgår, aflönas sålunda, alt ätta tunnor aflemnas in natura, och för de öfrige 8 tunnorne alltid penningar, till ett bestämdt belopp af 53 R:dr 16 sk. Banco. 2:o Skolläraren skall af församlingen förses med tjenlig bostad och nödigt bränsle, hvarförutan sommarbete och vinterfoder för en ko bör åt honom anskaffas; skolande, der local- eller andre förhållanden sådant förhindra, 2 tunnor spanmål af förenämnde sädesslag i ersättning lemnäs. 3:o Dessutom bör, så vidt sig göra låter, ett lämpligt jordland ställas till Skol-lärarens disposition, dels lill brukning för eget behof af jordfrugter, dels för att lemna tillfälle till undervisning uti trädplantering och trädgårdsskötsel. 1 4:o Till Lärarnes sålunda bestämda aflöning bör dels ett bidrag af minst 2 och högst 6 sk.
Banco af hvarje skattskyldig person i försam 1 ingarne utgöras, dels en afgift erläggas för hvarje barn, som begagnar Folkskolan; dock öfverlemnas det till församlingarne sjelfve att närmare bestämma såväl beloppet af nämnde bidrag, som ock den föreslagna afgiften, äfvensom huruvida denna afgift skall utgå i längre eller kortare terminer; kommande båda io52 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N-o 41 2- dessa afgifter att uppbäras af de personer, som dertill förordnas af KyrkoRåd eller Communal-Styrelse, i händelse en sådan framdeles blifver organiserad, samt att inlevereras till församlingens Skol-cassa, för att till ändamålet, eller Skol-lärarens aflöning användas. 5:o Skulle berörde personella bidrag och inträdes-afgifler icke täcka till Skollärarnes aflöning, skall det åligga församlingarne att dertill sammanskjuta det, som brister, efter de i 2:dra Art.
Bevillnings-Förordningen bestämda grunder, så framt ej frivillig öfverenskommelse derom annorlunda träffas.
Derest någon församling styrker sig vara af fattigdom urståndsatt att sjelf till ofvanstående minimi-belopp Skol-läraren aflöna, må understöd af Statsmedel meddelas, allt efter det ådagalagda större eller mindre behofvet; dock att genom undersökning, som Landshöfding och Biskop ega att verkställa, alltid bör utrönas, huruvida den församling, som till aflöning för Skollärare anhåller om understöd af allmänna medel, är deraf i verkligt belmf; börande hvarje församling, som sökt och fåLt sig beviljadt sådant understöd, innan den får detsamma lyfta, hafva visat, att den gått i författning om ett ändamålsenligt inrättande af sitt Skolverk. §. 5. l:o På församlingarne må bero att, vid inträffande Klockare-ledighet, Skollärare- och Klockare-befattningarne sammanslå. 2:o
Då dessa befattningar komma att bestridas af samma person, bör han i första rummet egna sin tid och sina omsorger åt Skollärare-kallet samt således, under handläggningen deraf, låta genom serskild persons biträde, uträtta förefallande, till Klockare-befattningen hörande, göromål. 3:o
Den sålunda tillkomne tjenstemannen må uppbära både Klockareoch Skol-lärare-lönerne oafkortade, så länge båda lönerne, lillsammanräknade, icke uppgå till ett belopp af 40 tunnor spanmål; men när lönerne öfverstiga detta belopp, bör det stå församlingarne fritt att å Skol-lärare-lönen öfverskottet afdraga. 4:o
Vid tillsättande af folkskol-lärare-befattningen, som till en början icke blifver med klockare-tjenst förenad, skall, sedan ledigheten af förstnämnde beställning blifvit kungjord, och behörigen documenterade sökande sig dertill anmält, det åligga Skol-styrelsen alt å föi slag uppföra af dessa sökande tre, som företrädesvis utmärkt sig för Gudsfruktan, sedlighet och kunskaper; börande derefter församlingens röstegande ledamöter genom val utse den, hvilken de för tjensten mest passande finna.
Expcditions-V tskottets Förslag till tind.
Skrifvelset N;0 41 a. io53 §. 6.
De kunskapsämnen, som, enligt 3 §. 5 Morn., fordras, för att till lärare vid folkskola blifva antagne, skola ock utgöra föremål för undervisning i sådan skola; dock må de skolbarn, som af fattigdom hindras att undervisningen längre tid begagna, eller sakna nödig fattningsgåfva att förvärfva det fulla kunskapsmått, som undervisningen erbjuder, kunna från skolan ulskrifvas, sedan de uppnått nödig kunskap i följande ämnen: a) ren och flytande innanläsning af svenska språket, så latinsk som svensk stil. b) Biblisk Historia jemte den religionskunskap, som erfordras för att af Prés ters kape t emottagas till nattvardsläsningen. é) Kyrkosång, d) skrifva; och e) de 4 Räknesätten i hela tal. §. 7.
För alla de barn, som det åligger att folkskolan besöka, äfvensom för dem, hvilka, efter föräldrars eller målsmäns önskan, blifva i de föreskrifne läro ämnena handledde hemina, bör undervisningen vidtaga, då de uppnått en åldei af sju år; skolande det likväl öfverlemnas till församlingarne sjelfve att närmare bestämma skol-åldern, efter förhållandena i hvarje ort; dock så att undervisningens början ej må uppskjutas längre än till 9:de året, men öppet lemnäs hvarje barn att, äfven före sju års ålder, få af skol-undervisningen sig begagna. 2:o På lider, som af Skol-slyrelserne närmare bestämmas, böra offentliga examina med barnen i hvarje Skola anställas, dervid äfven de barn, sorn icke bivista folkskolan, skola sig in tio na, och förhöras, på det utrönas må, huruvida under hemläsningen deras undervisning varit försummad, §. 8. l:o Skulle ett pastorat vara af så stor vidd, att åtskillige hemman, byar, torp och lägenheter äro från den fasta Skolan så aflägsne, att hinder för Skolans begagnande derigenom uppkommer för många af församlingens barn, böra nödiga flyttande Skolor tillika inrättas. 2:o Dessa Skolor böra omfatta bestämda rotar, uti hvar och en af hvilka undervisning vissa månader af året skall meddelas; ankommande det på io54 Expedit iöns-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse t
N.o 412- församlingen att läsetiderne inom hvarje undervisnings-rote, efter oraständigheterne, fastställa. 3:o
Lärarne i de flyttande skolorne höra, under den tid, som är bestämd till Skolans hållande inom en af deras rotar, besöka de öfriga i den ordning, Skol-styrelserne bestämma, för att derstädes, vid utsatte förhör, kunna utröna, huruvida läsningen Ufven under deras frånvaro behörigen fortgått. 4:o Dessa Skolor komma, i likhet med hvad om de fasta Skolorne uti 2:dra punkten af § 1 är föreslaget, att ställas under inseende af Skol-styrelsen, hvilken eger vaka deröfver, att undervisningen ledes, i öfverenstämmelse med den för fasta Skolan gällande plan, hvarföre ock de barn, som vid de flyttande Skolorne njuta undervisning, böra undergå examen vid den fasta Skolan, efter den ordning, Skol-slyrelsen stadgar. 5:o
Der, jemte den fasta skolan, flyttande Skolor äro af nöden, skola dessa, lika med de förra, bekostas gemensamt af hela den socken eller det pastorat, som den fasta Skolan tillhörer, ehvad större eller mindre delar deraf begagna undervisningen i den flyttbara skolan. §. 9. l:o I de städer, der ändamålsenliga folkbildnings-anstalter saknas, skola sådana fasta Skolor, som här ofvan blifvit föreslaget, inrättas; börande för dessa Skolor och lärarne dervid enahanda föreskrifter gälla, som i afseende u folkskolorne på landet blifvit meddelade. §. 10. l:o Ehuru utanläsning af Catechesen i Skolorna bör ega rum, under lärarnes ledning, åligger det likväl vederbörande
Presterskap att meddela barnen undervisning i religionen, serdeles såvidt den afser dess tillämpning på hjerta och lefverne, samt att för sådant ändamål infinna sig i de fasta Skolorne minst en gång i hvarje vecka, och i de flyttande, så ofta tjensteåligganden och öfrige förhållanden det medgifva. §. 11. l:o För undervisning i Skolorne bör Vexel-undervisnings-methoden, med iagttagande al de modificalioner, hvartill läi o-ämnenas beskaffenhet kan föranleda, företrädesvis begagnas. Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N:o 412. §. 12. l:o För att väcka håg till läsning och täflan skolbarnen emellan, må belöningar utdelas till de barn, som genom flit, skicklighet och ett godt uppförande utmärka sig. 2:o
De barn, hvilkas föräldrar eller målsmän icke ega tillgång att bekosta deras kläder, underhåll vid Skolan och nattläger, skola genom församlingens fattigvård understödjas, äfvensom sådane barn må, sedan de inhemta t färdighet uti innanläsning, ega frihet att blott en eller tvänne gånger i hvarje vecka Skolan bivista, likväl endast under det förbehåll, att deras föräldrar eller målsmän gjort sig kände för sedlighet,! skicklighet att uppfostra barnen och nitisk vård om deras undervisning.
Den här medgifna inskränkning i skyldigheten för föräldrar och målsmän att hålla barnen till daglig skolgång, må äfven ega rum, i afseende på de barn, hvilka antingen genom för långt afstånd eller genom en oblid årstid hindras att Skolan alla dagar besöka; börande hvar och en husbonde vara ansvarig, att dess tjenstehjons och stat-torpares barn icke blifva i saknad af det underhåll, som utgör vilkoret för möjligheten att af Skol-öfningarne sig begagna. 3:o I de Församlingar, der Skol-styrelserne, i anseende till local-förhållanden eller andra omständigheter, finna en mera utsträckt hemläsning nödvändig, må en sådan tillåtas, dock med förbehåll, att de barn, för hvilka hemläsning medgifves, icke desto mindre anses skyldige att å de tider, som dertill bestämmas, infinna sig i Skolan, vid samina ansvarspåföljd för uragtlåtenhet deraf, som i allmänhet är bestämd för försummelse af Skolgångsskyldigheten. 4:o
I den händelse, att föräldrar eller målsmän skulle tredskas alt efkomma de föreskrifter, som, i afseende på barnens skolgångsskyldighet, blifvit meddelade, skola de undergå varningar, först af Presterskapel, och, der sådant ej hjelper, af Kyrko-Råd, eller Coinmunal-styrelse, så framt en sådan framdeles varder inrättad. 5:o
Om varningar blifva fruktlösa, skola barnen från föräldrarne skiljas och lill vårdande åt enskilde personer öfverlemnas, samt deras underhåll, jemte skol penn ingai ne, hos föräldrarne eller målsmännen i laga ordning utmätas.
6:0 Å alla de inom hvarje församling befintlige barn, som i Skolåldern inträdt, bör upprättas en Skol-längd, hvilken vid början af hvarje termin skall från predikstolen uppläsas. io56 Expeditions-Utskottets Furslag till und.
Skrifvelse, N:0 412. 7:o Alla i skol-åldern varande barn böra i Skolan sig inställa, endast de undantagne, hvilka al föräldrar eller målsmän blifvit anmälde att undervisas hemma.
Desse äro väl befriade frän Skolgång, men måste vid de allmänna skolforhören sig inställa för att undergå pröfning, huruvida den undervisning, som de erhålla hemma, i noggrannhet och omfattning någorlunda motsvarar den, som i Skolan meddelas; börande, om ett annat förhållande utrönes, ordentlig skolgång dem åligga. 8;o Barnen böra bivista Skolan de tider på dagen, som Skol-Styi elsen Jkan för undervisningens meddelande bestämma, så framt icke barnens föräldrar eller målsmän gifva tillkänna förfall, hvilket i sådan händelse, af Skol-lärarne antecknas på en lista , som bör upprättas öfver de frånvarande, och vid hvarje veckas slut till Kyrkoherden inlemnas. 13 §.
Om Söndagarne bör, der så ske kan, för den ungdpm, som utgått från Skolan, undervisning meddelas af vederbörande Presterskap uti Christendomen och af Skol-läraren uti öfrige för Skolorne föreskrifne läro-ämnen, vid hvilka tillfällen förhör i dessa ämnen anställas.
Till den i Skolan begynta undervisningens fortsättning och ytterligare befremjande, genom läsning af tjenlige böcker, bör sockne-bibliotheks inrättande uppmuntras. 14 §.
Då någon person önskar inrätta Skola och deri sjelf lemna undervisning, bör anmälan derom göras hos Församlingens Skol-Styrelse, som icke eger förvägra Skolans inrättande, så framt den sökande är välfrejdad och eger den skicklighet, som för undervisnings meddelaude erfordras; börande en sådan Skola, hvad undervisning och ordning angår, stå under Skol-Slyrelsens inseende. 2:o Skolor, som på enskildes bekostnad redan äro inrättade, eller framdeles kunna inrättas, stå äfven under Skol-Slyrelsens uppsigt, dock må ej någon rubbning i de vilkor, som vid deras stil telse kunna vara föreskrifne, ega rum, så framt ej dessa äro af sådan natur och beskaffenhet, att de motverka eller förhindra undervisningens ändamålsenliga ordnande. §• 15- l:o Församlingarne må sjelfve ega. ali bestämma disciplinen inom Skolorna och alt upprätta förslag till stadgar derom; dock skall alltid ett sådant förslag Expeditions-Utskotlets
Förslag till tind.
Skrifvelse, N.o 412» förslag underställas vederbörande Stifts-Styrelses pröfning och godkännande, innan det må såsom gällande anses. 2:o Skulle någon Skol-lärare befinnas oskicklig till förrättande af sin tjenst, eller ådagalägga ett sådant uppförande, att han ej bör såsom Lärare längre bibehållas, må Skol-Styrelsen eg a att, efter anmälan hos församlingen, en sådan från tjensten skilja. §• 16. l:o I hvarje socken eller större Skol-district skall finnas en Skol-Styreise, bestående af Kyrkoherden, såsom Ordförande och ansvarig för det protocoll, som vid Styrelsens sammanträden föres, samt af Ledamöter, hvilka af församlingen väljas; börande denna Skol Styrelse icke allenast vaka deröfver, att undervisningen inom socknen samvelsgrannt besörjes, utan också hafva inseendet öfver alla de angelägenheter, som med Skolan stå i beröring. 2:o Åt Biskopen och Dom-Capitlet inom hvarje Stift uppdrages att, i förening med den dem i allmänhet anförtrodda vården om undervisningsverken, sorgfälligt tillse verkställigheten af anstalterne för folkundervisningen samt vaka öfver deras ledning och utveckling till den vigtiga bestämmelse, som dermed åsyftas; dem tillkomme äfven att granska de Reglementen för undervisningen i Folkskolorne, som af vederbörande Styrelser upprättas, och hvilka Reglementen alltid bora till pröfning och fastställelse insändas, innan de i försa tillingarne få antagas till efterlefnad. 3:o Kyrkoherdarne böra, hvar för sin församling, årligen till Stifts-Styrelsen ingifva berättelse om förhållandet med folkundervisnings-anstalterne derstädes; äfvensom det åligger Consistorierne att, hvart femte år, till Kongl. Maj:t insända underdånigt utlåtande öfver folkundervisningens tillstånd inom sina Stift. §. 17. Skulle å en eller annan ort serskilda hinder möta för tillämpningen af de stadganden, som i denna Författning finnas utsatte, måga dessa hinder underställas vederbörande Embets-myndigheter, som ega att, efter desammas beskaffenhet, pröfva, hvilka undantag från de gifna föreskrifterne, som af omständigheterne påkallas.
Bill. till R.
Prot. 1841- to Sami. 1 Afd, 133 j©58 Expeditions-Utikottets Förslag till und.
Skrifvelse, N.o 4i3» N:o 413.
Preste-Ståndet den i4 — — Borgare-Ståndet den 14 — — Bonde-Ståndet den i4 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse om utfärdande af en Kungörelse angående Bankens på 10 och if skillingar kopparmynt gällande sedlar.
(Banco-Utsk.
Ull. N:o 195.) S. A. K. 1
Maj månad sistlidet år liar väl Bankens Under-St3U’else, af förekomne anledningar, i hufvudstadens allmänna tidningar låtit införa en Kungörelse af innehåll, att Kongl.
Författningen af den 6 Maj 1830, hvarigenom Blifvit bestämd dels en tid af 5 år, hvarunder B.mkens alla pä
Daler kopparmynt utgifne sedlar finge uti Kronans uppbörd emottagas, dels likaledes en praescriptionstid af tio år, från nämnde dag räknad, efter hvars förlopp omförmälde sedlar ej vidare af Banken inlösas, icke är tillämplig å Bankens åren 1803 och 1804 tillverkade sedlar å 14 och 10 skillingar kopparmyntj i afseende å hvilka någon praescriptionstid hitintills icke är vorden stadgad, samt att således sistnämnde slags sedlar, gällande lika med Banco-sedlar, fortfarande äro vid alla slags liqvider gångbara; dock som med anledning af derom gjorda framställningar, det förekommit Rikets Ständer, som vore ännu i landsorten bland allmogen rådande den förvillelse, att sistnämnde sedlar å skillingar kopparmynt blifvit aflyste, hafva Rikets Ständer ansett sig böra i underdånighet anhålla, det E. K. M. täcktes låta utfärda Kungörelse derom, att, de uti E. K.
M:s ofvan åberopade Nådiga Författning af den 6'
Maj 1830 omförmälde sedlar å Daler kopparmynt icke afse Bankens sedlar å 14 och 10 skillingar kopparmynt, hvilka fortfarande både i Kronans uppbörd emottagas och af Banken inlösas samt således äro i allmänna rörelsen gångbara.
Expeditions-Utskottets Förslug till und.
Skrifvelse, N.o 414* lo5g N:o 414- Uppläst och vilkorligen godkändt hos Ridd. och Adeln den 16 Juni 1841• godkändt hos Preste-Ståndet den 16 — — Borgare-Ståndet den 16 — — Upplöst, raen ej godkändt hos Bonde-Ståndet den 16 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, med anhållan om ajlåtande aj Nådig Propositionj rörande en ändamålsenlig förändring i nuvarande National-representationen.
(Allm.
Besv. och Ekon. S. A. K.
Hos E. K. M. få Rikets Ständer i underdånighet anhålla, det E. K. M., med afseende å det erkända behofvet af en ändamålsenlig förändring i nuvarande National-representation, taga denna angelägenhet i Nådigt öfvervägande och vid Rikets Sländers nästa sammankomst framställa Nådig Proposition i ämnet, för den händelse det till Grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag hvilande förslag till National-representationens ombildning icke af Rikets då sammanträdande Ständer antages, eller, af Ständerna godkändt, icke kan af E. K. M. sanctioueras. Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 16 Juni 1841. io6o Expeditions-Utskottels Förslag till und.
SkriJvelsCj IV-'o 415.
N:o 415.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den i5 Juni x84i.
Preste-Ståndet den i5 — — Borgare-Ståndet den i5 — — Bonde-Ståndet den i5 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående en gratification till Secreteraren vid Kongl.
Tabell Commissionen j Hojmarskalken Leyonmark.
N:ris 197 och 366, samt Först. Stats-Ulsk.
N:o 502.) S. A. K.