Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Under Gustaf II Adolphs tid vexlade förhållandet mellan 1 25 och 200 man, Don 7 Maj c. m. man , eril. planen, ehuru de visserligen stundom sammansmälte lill 60 å 70.
År i634 fastställdes de Svenska sqvadronernns styrka till 115 man, men ökades år 163b till i5o, på del, såsom orden lyda i mönstrings-instructionen, ”i5 ”man skulle blifva hemma, såsom en stam, då de öfriga ut''commenderades;’' en inrättning, som jag anser äfven nu förtjena efterföljd, och hvilken jag derföre tagit mig friheten hur omnämna till det afseende StatsUlsk. möjligen kan anse sig dervid böra fästa.
Härmed har jag ingalunda sagt, att sqvadronernas styrka ovillkorligen borde bestämmas till i5o man, utan blott, att man vid fastställandet deraf bör afse möjligheten af en stamtrupps qvarlemnande i hemorten, utan att derföre sqvadronen blifver alltför svag på stridsfältet.
Hvad angår den i 2i:a och 9.3:e punkterna tillstyrkta indragnm af Lifbevär:s-reg:tet och Hallands infanteri-bataljon, instämmer jag hufvudsakligen i de af Hr Tersmeden i dess reservation yttrade åsigter, och får blott, i afseende på Hallands bataljon, tillägga, att jag anser den obetydliga besparing af 3,5oo r:dr, som genom dess indragning skulle uppkomma, ingalunda uppväga de deraf härflytande olägenheter.
Det kan ej förnekas, att starn och befäl på bevärts-manskapets duglighet till krigsbruk utöfva ett mäktigt inflytande, äfvensom alt befälets kännedom af truppens hemseder, lefnadssätt, t. o. m. af dess i särskilda provinser olika språkbruk, samt aldramest, gemensamheten i hembygd och intresse att densamma försvara, hos truppen alstrar ett förtroende för befälet, hvilket i farans stund är af oberäknelig vigt.
Dessutom måste en stor svårighet uppkomma vid bevärts-manskapets sammandragande, synnerligast om detta hastigt skall verkställas, ifall icke bevärtn inom provinsen äger något befäl; och vill jag blott exempelvis fråga, huru detta skulle tillgå, ifall Kronobergs, Elfsborgs, Bohus läns m. fl. angränsande regtten med dertill hörande befäl blifvit commenderade till Rikets östra provinser, och det någon tid derefter skulle befinnas nödigt, alt äfven Hallands beväring uppbådades?
Overkställbar! är det visserligen icke, men alt betydande olägenheter dermed skulle förenas, lärer ingen vilja bestrida, äfvensom det förefaller mig klart , att de återstående stamtrupperna skulle blifva alldeles otillräckliga för bevärms upptagande , om de af StatsUtsk. föreslag na indragnme verkställdes.
I följe af här framställda anmärknrr, anhåller jag vördsamligen om ålerremiss å StatsUtsk:s nu föredragna utlåt, jN’:o 44> samt att dessa mina anmurkntr matte få detsamma till Utsk. åtfölja.
Äfven jag uppträder, för att vid förevar, utlåt, framställa åtskilliga anmärkntr.
Men dessförinnan anser jag mig pliglig^till den, lika öppna som uppriktiga , förklaring, att detta 6 H. 44 3j 6 Deli 7 Maj c. m. StatsUtsk:s utlåt., efter mitt förmenande, inneliåller så många af de sanna hufvudgrunderna, på hvilka fäderneslandets försvar bör byggas, att jag icke drager i betänkande yttra den mening: att utlåt., i detta hänseende, äger ett bestämdt företräde framför alla, sorn under vårt närvar, statsskick blifvit i samina ämne till Ständerna aflemnade.
Utsk. liar nemi. dels sjelft framställt, dels godkänt följande grundsatser: 1:0 att Sveriges försvars-systeme bör utgöra ett fullbildadt helt, hvars delar, beräknade på en kraftfull samverkan, böra stå i ett afmätt förhållande till hvarandra; 2:0 att man väl bör kunna vänta af nationens frihetssinne och fosterlandskänsla, alt den icke skall sky någon uppoffring af person och egendom, för att försvara hvad den äger dyrbarast; men att det deremot vore hvarken klokt eller välberäknadt, att vilja grunda Rikets trygghet endast på en allmän folkbeväpning, och ännu mindre, att stödja densamma på ett anlitande af de outbildade nalionalkrafter na vid hvarje tillfälligt missförstånd, sorn kunde uppstå med Rikets grannar, eller vid hvarje fara, som hotade, utan att tilläfventyrs sedermera utbryta ; 3:o att derföre en annee, inrättad efter landets tillgångar, måste finnas, ibland hvars hufvudegenskaper bör vara, att den är disponibel, d. v. s. att den, ulan vidlyftiga förberedande kostsamma anstalter, må kunna sammandragas i tillräcklig styrka på sådana punkter af Rikets kuster eller gränser, som kunna blifva hotade med anfall eller landstigning, samt att samma aimee bör äga en fredsfot, hvarifrån den, genom förut beräknade utvägar, må under kriget successivt kunna utbilda sig till behöflig styrka; 4:o att detta ändamål icke kan uppnås annorlunda, än genom en utsträckning af bevärms vapenöfningar; 5:o att förhållandet mellan stamtrupp och beväring, som med densamma skall införlifvas, bör vara som 1 till 3; 6:0 att stående armeens (stamtruppernes) exercis bör utsträckas ; 7:0 att instruetions-compagnier vid samtliga indelta infanleri-reg:tena böra införas; 8:0 att exercis-sqvadroner vid samtliga indella cavallerireg:tena böra fortfarande äga rum; 9:0 att armeen i bestämd ordning bör samlas till regttsmöten ; 10:0 att armeen likaledes i bestämd ordning bör sammandragas till större öfningsläger, med ungefärl. 4 årligen; 11:0 att armeens befäl bör bildas i lämpliga undervisningsanstalter.
Sådana framställa sig de grunder StatsUtsk. uppgifvit, då man betraktar utlåt:s innersta väsende, befriadt från tillfälliga biomständigheter, förbehåll och villkor.
Hvem vill jäfva dessa grunder, på hvilka, rätt förstådda och tillämpade, ett säkert försvars-systeme för landet sanner Ii - L) c 11 7 Maj e. ra.
347 gen kan byggas?
För min del hembar jag
Uisk. en skyldig gilld af tacksamhet — jag sager mera — af högaktning för det politiska mod. sorn det ådagalagt genom att vaga / uttala dessa grundsatser i ett ögonblick, då Utsk., äfsensom andra Ulsk., fått till handläggning mottaga en, af politisk ångkraft framtvingad, störtflod af motioner, rör:de försvarsverket, utmärkta af en verkligen vandalisk ifver alt ända intill grundvalarna skaka, nedbryta och tillintetgöra, i stallet att vårda, ordna och fullända detsamma.
Alen då jag sålunda, ä ena sidan , oförstäldt tillkännagifver den särdeles belåtenhet, med hvilken jag, både såsom krigsman och medborgare, omfattat Utsk:s ofvannämnda hufvudgrunder för ordnandet af landels förnämligaste försvarsmedel, dess landtarmee, bör det å andra sidan mig icke förtyckas, om jag lika oförstäldt yttrar den öfvertygelse, att Utsk. hvarken följdenligt uppfört byggnaden på de riktigt lagda grunderna, eller, vid detta särdeles vigtiga ärendes behandling, lyckats frigöra sig från inflytelsen af den politiska dogmatik, som man är sysselsatt att importera, och härstädes tyckes vilja nolens volens indoclriuera; helst det varit mer än önskligt, alt Utsk. velat fritaga försvarsverkets reglering från denna hämmande och söndrande inflytelse, emedan omsorgen för landels säkerhet mot yttre våld synes böra hållas i oberoende af dagens inre politiska stridigheter , och företrädesvis få tillgodonjuta den ömsesidiga benägenhet till besinning och försonlighet, som sannerligen finnes — jag älskar att derom vara öfvertygad — på djupet af de stridandes innersta ling och väsende, och som dock slutligen måste segrande framträda i verk och gerning.
Efter att sålunda hafva uttalat det omdöme öfver Utsk:s förevar, betänk, i dess helhet, hvartill jag ansett mig hafva skäl och anledn., öfvergår jag till några betraktelser, dels öfver verkställigheten af den plan, Utsk. framställt, dels öfver beskaffenheten af åtskilliga dess mer eller mindre hufvudsakliga delar.
Främst häribland önskade jag fästa uppmärksamheten på följande:
Co Då Utsk. ansett sig böra framställa en plan till armeens reorganisation, samt tillika uppgifva hufvudgiunderrå, på hvilka densamma i framtiden bör stödjas och fullkomnas; så är deraf en klar följd, att Ulsk. måste anse armeen vara i behof af en sådan reorganisation.
Alen om så är, hvilken öfvertygelse äfven jag delar, så följer ju deraf otvunget, att Rikets säkerhet icke är tryggad, sä länge armeen fortfarande är i saknad af denna nödvändiga, ändamålsenligare organisation; samt att allas önskan således mäste förenas uti, att så snart som möjligt befordra densamma till verkställighet, emedan ett upplyst folk, som älskar sin sjelfständighet och sin ära, icke kan, icke får med likgiltighet öfverlemna och uppskjuta nationalförsvarets tillbörliga ordnande åt en mer eiler mindre aflägsen framlid.
Som nu en gammal och Dcii j M a j t. 111. med varnande drag i folkens häfder tecknad regel: att den sorn vill lefva i frid, mäste i alla ögonblick vara beredd till strid, samt en ibland de förnämsta, eller rättare den främst i af de grundsatser, Utsk. sjelft framställt, lyder: att man icke må grunda landets säkerhet på de outbildade nationalkrafterna; så anser jag mig befogad lill den anmärkt!., att IJtsk., genom att afstyrka beviljandet af nödiga directa anslag till indelta arméens och bevär:s-manskapets öfningar, icke fästat nog uppmärksamhet på den verkliga, med hvarje ars uppskof väjande, våda, som häraf blifver en lika gifven som sorglig följd. 2:0 Utsk. har visserligen, i stället för de af Konungen äskade directa anslagen, hänvisat lill den utväg, alt, genom föreslagna indragna- i stående arméen, bereda härtill nödiga tillgångar.
Äfven jag hyllar den grundsats, alt indragna- höra vidtagas, der de kunna, utan men för det hela, och utan att andra och större olägenheter deraf uppkomma, ti11 — vä ga b ringas; och jag är öfvertygad om, alt sådana, förr eller sednare, komma att äga rum, der sådant, under iakttagande af dessa hufvudvillkor, ske kan.
Men jag hemställer vördsamt, om det vore klokt och med skyldigt afseende på landets säkerhet handladt, att uppskjuta de af alla såsom nödvändiga erkända vapenöfningarna till den mer eller mindre aflägsna framlid, då medeltillgångar hunnit beredas genom dessa indragn:r, hvilkas riktighet ännu af många antingen betviflas, eiler i vissa hänseenden rent af förnekas.
Medeltillgångar, som på denna väg möjligen kunna beredas, böra, efter mitt förmenande, icke påräknas för sådana behof, hvilkas fyllande icke utan våda för landets försvar kunna uppskjutas, utan till sådana, hvilkas tillvaro man väl känner och önskar uppfylla, men som, utan alltför stor våda, kunna någon lid fördröjas.
Till de förra räknar jag utgifterna för indelta infanteriets instructions-compagnier, indelta cavalleriets exercis-sqvadroner , indelta armeens reg:ts-möten, armeens större öfoingsläger, samt bevärts-manskapets nu föreslagna öfningar i 2i dygn årligen.
Till de sednare räknar jag deremot den ytterligare utsträckning af bevär:s- manskapets vapenöfning!!!- utöfver dessa 21 dygn, som jag anser oundgängligen nödvändigt, såvida vi verkligen vilja ordna försvaret, som sig bör, och undgå de vådor, så väl för sjelfva försvaret, som för de bevär.-s-skyIdige personligen, hvilka oundvikligen skulle följa, om man, tvertemot StatsUtskis egen förnämsta grundsats, skulle beräkna försvaret på den outbildade n a t i o n a
I k r a f t e n ; och detta sker otvifvelaktig!, om man icke gifvet- bevärts-manskapet längre och annan öfning, än den sorn kan vinnas på 21 dvgn, hvilket jag anser såsom en helig pligt att vid detta tillfälle öppet och ärligt uttala, och hvilket yttrande icke lärer kunna jufvas af don, som med nödig sakkännedom och skyldigt allvar betraktar ämnet, hvilket sannerligen icke duger att leka Den 7 M a j e. m. med; ty på dess likliga eiler oriktiga uppfattning och behandling skall landets väl eller ve en gång komma alt bero.
Vare delta etl ord i rätter tid af en i Ijensten grånad man, sorn minnes fordna olyckor, som menar ärligt med sitt fädernesland, och ej skyr att uttala sanningen, der så höfves.
Vi veta alla, alt Konungens General-adjutant för arméen framställt nödvändigheten af en vidare sträckt bevärls-exercis, samt föreslagit, att den borde äga rum alne år å rad, första året på cornpagni-mötesplatserna, det andra med provinsens regite på reglts-mötesplatserna.
Vi känne äfven, att Konungens nåd. propos. röride dessa öfningar inskränker dem till blott första classens öfning i 21 dygn.
Mig är icke tillständigt att inga i undersökningar öfver gil!tiglieten af anlednina hvarken lill den ena eller andra af dessa åtgärder; men mer än sannolikt synes det mig, att
Ständernes hittills ådagalagda obenägenhet att bevilja nödiga anslag till försvarsverkets ordnande och upprätthållande i allmänhet, å Styrelsens sida föranledt dessa inskränkningar vid framställningen af de verkliga behofven, tilläfventyrs tinder den förhoppning, att Ständerne dock slutligen, och såsom en följd af de vid hvarje riksdag sig förnyande allvarliga öfverläggningar i detta vigtiga ärende, skulle omsider inse och erkänna de verkliga behofven i detta hänseende, samt i följd deraf ändtligen känna sig mogne att för landets försvar göra de uppoffringar, som erfordras.
Men vare härmed huru som helst, så är dock klart för alla, som vilja förstå och erkänna hvad de förstå, alt landets försvarsanstalter icke äro i det skick, som vederbör , samt att just i detta ögonblick tiden är inne för K.
St. att bevilja nödiga anslag lill försvarsverket, dels emedan tillgångar nu finnas, hvilka en annan gång sannolikt mera icke äro förhanden, dels emedan tid ännu är att godtgöra hvad föreglde Ständer försummat.
3:o ibland de mest anmärkningsvärda delar af Utskls betänk, räknar jag den hilagda tabellen Litt. B., uti hvilken uppgifves, huru Utsk. anser vacanee-afgiften för 2,800, till indragning föreslagna, indelta infanteri-nummer höra användas.
Jag nödgas på det högsta klandra de åsigter , som härutinnan visa sig.
Att tillstyrka afslag å de af Konungen äskade anslag till arraeens vapenöfningar, hvilkas nödvändighet
Utsk. sjelft rätteligen och upplyst erkänner, och samtidigt dermed tillstyrka indragning af icke mindre än 2,800 infanteri-nummer, utgörande nära yldel af indelta infanteriets effectiva styrka; icke för att med den sålunda uppkommande inkomsten befordra den återstående delens eller beväris-manskapets bättre bildning och öfning, utan för att bortskänka medlen till rust-och rotehållarne, samt, hvad som utgör föremål för höjden af förvåning, till båtsmanshållet.
Har Utsk. moget betänkt, hvarthän ett sådant förfärande leder?
Jag kan icke ett ögonblick föreställa mig såsom möjligt , att ens de personer, som af denna förmån skulle 35o Den j
Maj c. m. blifva delaktige, ville densamma mottaga; ty ännu är Sveriges allmoge icke sjunken unda derhän, att den skulle på sådan väg vilja mottaga en lindring i sina lagliga besvär.
JVlå vi uppriktigt behjerta och villigt afhjelpa de hilidor, sorn trycka; må vi lindra och minska allmogens afgifter, der billighet och rättvisa sådant bjuda; men må vi taga medlen dertill af Statens öfverskott och behållningar , eller om sådana icke skulle finnas, på allmänna bevillningen.
Men vaktom oss före alt beträda den bana Utsk. oss i detta hänseende anvisat; ty på delta sätt skola vi hos en ännu oförvillad allmoge nedlägga ett frö till en orättrådig benägenhet att småningom förstöra hela indelta arméen oell med detsamma sjelfva grundvalen för landets försvar, ty utan denna aimée, såsom stam för bevärtn, finnes i Sverige ingen möjlighet till ett kraftfullt försvar i farans stund; med densamma äro vi i stånd att, utan öfverdrifven ansträngning i bevärts-exercisen, bereda oss försvarsk rafter, fullt tillräckliga alt freda oss mot anfall af hvad beskaffenhet som helst. 4:o Då Utsk. föreslagit indragntr vid indelta arméen utöfver livad redan, ty värr, äger rum, har sådant sannolikt icke skett med tillbörlig beräkning af de förhållanden, som inträda då armeen, eller delar af densamma , skall till tjenstgöring i krig uppbådas.
Af härhos bilagda tryckta tabell, som mig blifvit meddelad, och hvilken jag anhåller mätte få åtfölja dessa anmärkntr, i händelse, som jag önskar och förmodar, betänk, blifver återremitteradt, är Utsk. i tillfälle inhemta, huru verkliga förhållandet nu är mellan behöfligt och befintligt befäl, samt behöflig och befintlig stamtrupp, då kiig inträffar, om flera eller färre classer beväring skola med stammen införlifvas. 5:o Jag anhåller vördsamt att betänk, måtte blifva återremitleradt, samt föreslår: 1) att Utsk. måtte tillstyrka bifall till de begärda anslagen för indelta infanteriets instructions-cornpagnier, indelta cavalleriets exercis-sqvadroner, samt för arraéens större öfningsläger, såsom alla af högsta hellof påkallade för att försätta indelta arméen i det skick, sorn vederbör, för att med sig kunna förena bevär:s-manskapet, då krig inträffar, samt detsamma behörigen vårda och leda; 2) att Utsk. måtte tillstyrka anslag lill bevärts-manskapets öfning i 21 dygn årligen; samt att R.
M. framställa den önskat]: att om, genom indragna- och förändrade organisationer inom armeen, besparingar i anslagen kunna tillvägabringas, dessa i främsta rummet mätte blifva använda till förökande af bevärls-manskapets exercis; 3) att de lindringar i rust- och rotehållares nuvar. besvär, som af billigheten påkallas, nu må äga rum, samt godtgöras genom directa anslag på Statens ordin.-inkomster, eller extra-ordin.-inkomster, men under intet villkor genom ia dra g n: r i indelta annéens nummerstyrka; (Hörer till G H. sid. 351.)
Förslag till Svenska arméens formation, synnerligen Infanteriets, du all Landtbeväring uppbådas, författadt vid början af år iS3y.
. fNorra Skånska regttet (**) . « . i.-a Distr. fcjödra d:o d:o (**) . . . ira Lif-Grenadier-regrtet (*) . 2ta d:o d:o (**) . . Smålands Grenad.batrn .... 2-a Distr.
'(Kronobergs regrte (*) [Jönköpings regrte (*) Calmar regrte (*) .Westgötba regrte (**) [Skaraborgs regrte (*) »Elfsborgs regrte (*) 3.e
Distr. /Westgötha-Dals regrte (*)... |bolins låns regrle (**) '[kallands batrn f Svea Lifgarde Andra d:o Lif-regrtets Grenad.corps . . . 4--e Distr.
<Lif-bevärings-reg:tet I Uplands regrte (*) [Södermanlands regrte (*) ... [Westmanlands regrte (*) ...
Dal-regltet (*) {Helsinge regrte (*) Nerikes regrte (**) Wermlands regrte (**} ....
Wermlands Fåltjäg.-regrte . . S Westerbottens Fåltjäg.-regrte .
Jemtlands dro dro . .
I linien under manöver. 03 Styrk; 6.t Distr.
WesterNorrlands beväring Summa Vid depoten.
Styrk; 03 W) B Summa inom Districtet.
Finnes inom regementet.
| Öfverlopps-beväring. cn e P - Beväring, exercerad åren i83i — iS34, enligt uppgifter, sora för författaren varit att tillgå. 4 å 83a 5oo 2,828 3,328 I a 832 200 6 3?. 832 747 3,900 975 4,8 75 t,4.5 5oo 915 4 a 802 5oo 2,828 3,32.8 r a 832 20 0 6)2 832 6?656 1,664 745 4,o45 1,011 5,o56 1,5g6 5oo 1,096 4 å 600 900 i,5oo 2,4oO 1 a 5oo 200 3oo 5oo — -— 1,126 1,448 362 1,810 4 å 6)2 600 1,928 2,528 1 a (33?. 200 4 )2 6)2 — — 890 1,940 485 2,425 — — 1 2 h 632 3oo 964 1,264 1 X 2 a * i 7 I OO 3 57 457 — 445 1,057 264 1,32 1 1 4 ä 632 700 1,828 2,5 3 8 1 a G J2 200 43a 6)2 — 986 2,385 5g5 2,980 720 200 47° 4 å 6)2 700 1,828 2,528 1 a (332 200 432 6)2 — — 982 1,986 4g6 2,482 — — 4 a 600 700 600 1,700 2,4oo| I å 600 200 4oo 600 13,6 {8 3,453 982 i,657 4 '4 2,071 4 ä 600 1,800 2,400 1 a 600 200 4oo 600 — — 890 1,082 1,682 4 20 2,102 — 4 ä 600 800 1,600 2,4 OO j i a 600 200 4on 600 — — ',499 3?4 1,878 — 4 å 600 boo 1,600 2,400 I a 600 200 4oo 600 — — 1,082 1,8 >3 458 2,291 — 4 ä 632 800 1,728 2,528 1 a 6 3 2 200 432 6)2 — — 1,082 2,129 532 2,661 5oi — 5 01 O O O ert 600 1,800 2,400 I a (5 00 200 — 200 — — 810 i,o83 270 i,353 - — — 1 ä 600 600 600 1 a 332 332 332 12,728 2,964 — 826 106 932 i — - , 1 a 600 1 ä 600 600 600 z 600 600 }' a 4 00 4 00 — 400 — —■ 1,600 2 ft 600 3oo 900 1,200 1 '2 å 228 100 128 228 — 445 823 2o5 1,028 4 0 6)2 — 2,028 2,528 l a 6 >2 — 632 6 )2 — 3,378 844 4,222 1,062 1,062 4 ä 6!i Boo 1,728 2,528 1 a (31 •> 200 432 632 — 1,082 i,883 47o 2,353 293 25 0 4 ä 800 8bo 2,400 3,200 1 h 601 200 401 60 I — 1,082 2,241 56o 2,801 4 h 800 800 2,400 3,200 r a ;
> 12 200 312 5 I 2 13,856 3,oo5 1,082 2,170 542 2,712 4 ä 832 800 2,528 3,328 1 a 832 200 63 2 8)2 — 1,082 3,200 800 4,000 4 å 600 800 1,600 2,400 j ! a 358 200 158 358 — — 1,082 1,407 351 t,75H 4 ä 63 2. 4oo 2, 128 2,528 I a 6)2 200 432 6 )2 — — 686 2,256 064 2,820 2,563 618 260 25o 4 ä 632 5oo 2,028 2,528 I a 6 >2 200 452 6*2 — — 79° 2,o5 i 512 — — — 2 h 464 35o 5?8 92 b' I a 293 i5o .43 203 11,712 2',?47 670 4g> I 23 4 å 464 5oo i,356 i ,856 I a 464 200 264 464 — — 74° i,693 423 2,116 496 — 49b 4 å 4^4 3oo 1,556 f,856 I a 46» 200 264 464 - — 604 1,218 3o4 1,522 — — — 2 ä 464 928 928 l a 464 — 464 46 i! 4,640 I,3g2! — 1,600 4oo 2,000 3 08 100 208 99 i6,o5o| 47;19°163,240j 26^ 4,o5ol 10,2.75
I i5,2).5| a k t t 153,2.401 15,225j 22,7001 51,885 a g e 1 s e r: 12,8601 64,745 6,6511 .,85o 4,-48 Tjenstgöra efter val vid :
Anraärkni n g a r. l7ör alt emottaga och sköta den talrika Skån| ska bcvärin, vill det synas, som befälet borde lökås, åtminstone tili fullt för 3 bataljoner vid [ hvartdera rcg:tet. f Öfvcrskottet, 65 man beväring, kan intagas i | dépöten.
Öfvcrskottet kan intagas i reg.-bat. |y Öfvcrskottet, 111 man beväring, kan intagas i I (dépöten.
Brist 9S.
6 Torde genom reglering af dessa L):o 127. ?rcg:lers bcvär:s-distr., kunna jem Öfverskott 291. j nas* Öfverskottct kan intagas i reg.-bat.
Bristen torde, derigenom att sjö-bev. ock exerceras, blifva fylld.
Ilar ej fullt antal erforderligt befäl för en manöver-bat. och i- dep.—bat., svarande emot 3 comp.
\bcfäl, 1 bat.-chef och 1 adjut., se nedanföre 5:te [punkten. ii 835 års förslag upptager /jjSBy man.
Öfverskottct är således 1,729 man, hvaraf synes att reg: te t borde hafva befäl för 3 hallner.
Stamsoldater, eller till det minsta ständige corporalcr, äro äfven nödige.
( Öfvcrskottet är 840, hvaraf en sjette manöv.- I )bat. således borde bildas. — Se nedanföre 5:te i (punkten i afseende å tillgång på befäl. jf Öfverskott io3, intages i dépöten, eller tilldc|las Wenni.
Fältjägare-rcg:te. J
Formeras särskilda tiraljör-plutoner, kan öf) verskottet, beväring af bataljonerna emot tagas.
; 1 Öfvcrskottet i WcstcrNorrland är 608, deraf j3oo tilldelas Jemtlands jägare till fot; 100 häst(jägarne, och 208 fotbatteriet. 3 l Befäl saknas.
100 man af dc högst upp i Iana Idet roterade Wester Norrlands båtsmän, torde ! ) lämpligen kunna utgöra underbefäl och staraq (trupp för denna bevaring. r:o.
Stammens styrka är upptagen till 22,700 man.
Deraf anviste för fältbataljonerna i6,o5o man, och för de'poten 4;95o, summa 21,000 man; således 1,700 man mindre än bär som befintlige upptages, för att svara emot 352 (2 per indelt compagni) tjenstbara volontärer, tillfälliga vacancer, sjuka vid uppbrottet fran hemorten m. m.
Effective äro, inberäknadt volontärerne, vanligen 2r,5oo man.
Der eflfectiva styrkan uppgår lill högre belopp, än hvartill den här lågt är beräknad, ökas fällbataljonens stam med öfvcrskottet.
Till vinnande af beväringen.* bättre vård, och undvikande af de olyckor, som år 1808 drabbade landtvärnet, införlifva* beväringen med stammen, öfverallt vid de corpser, der sådan finnes. 2:0.
Styrkan af fält- och de'pot-bataljonerna är så beräknad, att ett öfverskott af omkring 6,000 man beväring för cavalleriet och artilleriet vunnits, att efter eget val dertill utgå.
Cavalleriets behof, enligt K. brefvet den 2r Maj >83t, utgörande minst hälften af stammen, är bär upptaget till hälften af cavalleriets styrka enligt plan.
Fot-artilleri har ansetts kunna organiseras inom alla districten, och folk dertill äro anvisade utom i det 5:te districtet, hvarinom tillgäng derför likväl lätteligen kan beredas.
Att cavalleriets och ar tilleriets hellof är på vissa regtten anvisadt, hindrar ej, att det uttages efter val; emedan infanteri-bataljonens styrka derefter i allmänhet kan ökas eller minskas.
Cavalleriet bör äfven emottaga och exercera sin erforderliga beväring, åtminstone lill fot; befäl finnes derför afsedt, utom vid Jemtlands corps.
För det fot-artilleri som organiseras, är bättre att artilleri-regttena, så väl för årliga exercisen, som för faltcommenderiog, lemna befäl, än att särskildt befäl derför inom orten utses; emedan befälet behöfver en öfning och kännedom af vapnets framsteg m. m., sorn endast vid artilleri-reg:te vanligen i längden blir föråldrad t.
Att yngre befäl ur infanteriet, sorn för yrket äga håg och fallenhet, tjenst 1 r" 1 .:ii 5 1 |„ sorn endast vid artilleri-regrtena kan vinnas, och emedan befälet vid små corpser löråldradt.