Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
xä manga stallen torde afständet wara fä längt emellan de klagande och Landsböfdinge-Ämbetet, at L dagar icke skulle kunna förslå.
Herr von 8cllLntr, at döma i frägor om Riksdagsmanna-rätt synes innefatta nägot Tonstitutionelt.
Lwisten härom är wäll merendels emel - Den 29 Augusti. 1ZO1 emellan enskilde Personer, men de innefatta den allmänna frägan om
Representations rätt ^ som efter mitt begrepp ensamt tilhörer
Riksens etander at bedöma, och som jag ej tror bör för Riksens Ständers egen säkerhet af Werkstallande Magten ffärskrdas.
Mig synes derföre at alla frägor om Riksdagsmanna - Wal och Riksdagsmanna Rätt, böra granskas och utredas afConstitutions-Utskottet, samt afgöras af det Ständ til hwilket den i fräga komne Personen hörerom detta antages, kunde klagomälen öfwer Wal, pä sätt 19 §- omförmäler, ingiswas hos Landshofdinge - eller Consistorium, som efter infordrade Förklaringar, hade at insända Acten til Riksens Ständers Ombudsman, at i ConstitutionsUtskottet föredragas.
Funne Utskottet nägon undersökning i Orten böra föregä desi utlåtande, kunde Ombudsmannen derom föranstalta; bwarefter Utskottet ägde om RikSdagsmanna-Frägan sig yttra; men til wederbörlig handläggning öfwerlämna de
Frägor om olagligheter som möjeligen kunde förekomma.
Bifalles detta, torde sista Momentet af 21 §. äfwen härefter böra rättas.
Herr von klLU88vvoU, Larl 6u8l.af 1^.
At i följd af hwad wid 17 H. här ofwan blifwit erindradt, mäste den med Walet misinöjde hänwisas, at behörigt Protocolls-Utdrag äska af Wal-förrättaren, emedan Dombafwanden enär han är Frälseman och säledes icke förmed Riksdagsmanna-Walet sig befatta, icke eller kan meddela Protocoll, som af annor man föres. 20 §.
Derwid gjordes ingen anmärkning. -L-ZOL Ven 29 Augusti.
Grefwe 60 !a 6Li'<iis.
Denna §. spnesmig i hivad den Standens Fnllmagters pröfning undkommer gansta otpdlig. och Lagskipande samt Lagstiftande Magtens rätt nog mpcket samnianblandade; männe mer än en af defle Magters pröfning är nödig, eller cns anwändbar.
Jag anser den äfwen sä förnärmande för KonungaMagten och sä utwisande misitroende til de Ämbetsmän, som härwid npttjas, at jäg den aldrig,, för min del ätminstone, kan gilla. 22 Z.
Friherre läljencr.int?:.
Om och da i framtiden nägra ändringar i Regeringsformen blifwa gjorda, bör derefter i Riksdags-Fullmagterne wid flutet tilläggas, _ M.d dä af Long!.
Maut och Riksens Ständer derwid gjorde Tillägg och Förbättringar-.
Lo §.
Grefwe 6s la 6-iräio.
Landtmarstalk bar altid blifwit utnämnd den dag, Ständerne enligt Riksdags - Kallelsen samnranträda stulle.
För Ärke.
.Bistopen såsom sjelfstrifwen Taleman har samma förhällande äfwen warit: dä nu nägre dagar fordras för Borgare - och Bonde-StändenS samlande, deras Fnllmagters granskande och godkämande Polletters utdelande m. m. sunes mig at samma prapis, som bittils öflig warit wid Landtmarstalks- och Talemäns utnämnande nu äfwen kan utan stada fortfara.
Wid denne §. är likwist 2:ne saker at anmärka, den förste at hwarken här wid Landtmarffalks- och Talemäns utnämnande, eller ä nä got - Den 29 Augusti. isoz got annat ställe i Regeringsformen finnes ett ord nämndtom Ed sM Landtmarskalk eller Talemän, det är wifit en förlätelig glömska för ett Urffott med sä midt omfamnande göromål som detta, men jag tror likwäl det ar nödigt, at det nu rättas, och nämnde Eder, sädane Äiksens Ständer dem godkänna, i Riksdags Ordningen mätte inflyta.
Den andra anmärkningen är, at om afseende göres adell af Bonde Ständet gjorde an, hällan at äl'.a rättighet Talemans Forsing upprätta, denna rättighet äfwen til de andre -ö:ne Stånden mätte utsträckas.
Det försiäs af sig sjclft at detta förbehåll är belt och hällit wilkvrligt, sä framt Kongl.
Maj t sinner för godt at Bonde-Ständets begäran Nädigst bifalla.
I annat fall förfaller denna begäran belt och hällit, säsom grundad pä hwad ett af Med- Ständen för sig önskat. Wid sista Momentet af denne §. får jag ytterligare erindra, om icke samma princip härwid bör följas, som dä Landtmarskalk under Riksdagen af sjuklighet eller annat förfall hindrad är, nemligen at det är förste närwarande Grefwen och ej Ordförande i Riddarehus Dlrrction som förer Klubban.
Friherre OiljencrLntL. Zlfhwad orsak skulle wal Ordföranden i Riddarehus-Directionen föcha ordet pä Riddarehuset innan Landtmarskalk är nämnd ?
Hwarfäre skulle ädlste närwarande Grefwe icke fä behälla en urgammal rätt, sä wäl wid detta tilsälle, som dä Landtmarskalk är sjuk ech sränwarande.
Herr Grefwen och Landtmarskalken: befarade at Grefwe äs l» Laräles anmärkning röram LL04 Ven 29 Augusts. rörande Förslags uprättande til Landtmarstalk och Talemän were stridande emot Csnstitutionen, emedan enligt Regeringsformen Landtmarskalk och Talemäns nämning beror ensamt af Kontingen.
Grefwe lL 6Lr6ie.
Jag ber om förläs telse.
I Regeringsformen finnes wal förstrifwit, at Konungen nämner Landtmarssalk och Talemän, men deri nämnes ej, om sädant stall ste efter förut uprättadt Förflag eller ej.
Grefwe lllnsvenbjelm, Larl, päminde om det fattade Beslutet at man ej skulle ingä i nägre discusioner.
Herr Lrefw en och L an dtmar stålben:
Förklarade sig gansta wäl ihägkomma detta Bestut, men at han hade trott sig upfylla sin pligt, genom at anmärka hivad han ansett stridande mot Regeringsformen.
Friherre l.iljenci-gnt?: hade gjordt samma anmärkning som Grefwe 6s m 6är6ie, rörande uprättande af Förflag wid nämnandet af Landtmarssalk och Talemän; dan hade först icke ärnat anföra den, men dä han nrr funne at den ej motsäger Regeringsformen, wille han med Grefwe 6? m 0^56,6 sig förena, dock wilkorligt, i fall denna förmän b wiljaö Bonde - Ständer.
Herr LandtmarskalkenFrägade derefter Grefwe IL Larciis, om han icke medgäfwe at Konungen äger rätt at nämna Talemännen, och om i fall Förflag skulle upsättas, det icke kunde hända, at Konungen hade förut utsett nägon Person, som af Ständer ej blifwit up - Den 29 Augusti. 1o05 förd pä Forstag, i hwilket sistnämnde fall han således i sin nämnings rätt blefwe förhindrad.
Grefwe 6-- m (l-u-äie.
Attrade at om För. stags-rattigheten stadgades, skulle naturligt wis följa, at Konungen ej bestämde sitt Wal innan Förslagen af Ständen wörö uprättade.
Debutom wore det gansta manligt attil ät» stillige fystlor Forsing uyrättades, men Konungen icke dest mindre til Ämbetet utnämner hwilken Han behagar.
Föröfrigt erindrade Grefwe Ue la Laräie, det hanö anmärkning blott warit wilkorlig, i fall Kongl.
Maj t skulle behaga bifalla Bvnde-Ständets önskan, at fä uprätta Förslag til Taleman för det samma.
Herr kahlman, Som nyttan deraf at en Landtmarskalk eller Taleman äger sitt
Ständs förtroende, är pä det högsta wigtig är det mitt tanka at denna Inrättning, hwilken skulle leda til beredande af ett sädant förtroende', ej börmatklätas.
Här är icke frägatt 6L wägra Kongl. Maj:t någon af de Honom, genom Regeringsformen, tilkommande rättigheter, utan blott at förbehälla Ridderskapet och Adela en billig förmän, wilkorligt, och i fall Konungen bifaller Bonde - StändetS r detta afseende gjorde reservation.
Herr k Linman.
Förklarade sig wara öfwertygad, at om Ridderskapet och Adeln skulle yttra sin önskan at njuta en sadan förmän, skulle wi§t icke wär nu Regerande Allernädigste Konung afkila Deras begäran.
Andra Sand.
N-s 164, LSS. 84 §- IZOS Den W Augusti.' 24 §.
Grefwe lL 6-rräis.
I sista Momentet af denne §. fcresiär jag den ändring hwart dera af Utstoitrn aittages dit antal Cancellisten, lltstottet pröfwar nödigt med öek undantag som i 35 §. finnes stadgadt.
Grefwe cle Is tilläde, at möjligt wis ett Utskott, i mäbn af desi widsträcktare göromäl, kan beböfwa flere
Can ellister än ett annat, som med färre kan wara belätit
Han ansäg derföre Cancellisternes antal icke böra i Riksdags Ordningen bestämmas.
Wid 25 §. gjordes ingen anmärkning. 26. §.
Herr llotlckisb.
Gudstjensten skall hällas r Stadens Stor-Lyrka Stor-Kyrka synes endast hafwa afseende pä Stockholms, och dä pä ett ställe der Riksdag komme at hällas kunna wara eller blifwa twenne Kyrkor, af hwilka den ena kallas Stor-Kyrka, wenden andra är DomKyrka ; bör wal Gudstjensten hällas i den sednare.
Man kunde ju derföre säga Stadens förnämsta Kyrka, säsom en tydelig föreffrift,hwarhälst en Riksdag kommer at hällas.
Samma Z. omtalar i hwilken ordning RiksStänden wid Riksdags öpnande skola upträda pä
Riksalen Som härwid omständigheter kunna förekomma, hwilka här icke kunna detailleras, finner jag för min del, wid flutet af usta Momentet följande tillagg bör göras: ochiaktagande derjemte den Gcdning, det för tilfMet utfärdade Ceremoniel innehäller.
1807 Uti denna §. är äfwen Stats MinistrarneS rum bestämdt, men Stats-Rädel ej ihägkommit.
Denne Corps är likwäl af det anseende och den betydenhet, at det synes mig icke otjenligt, vm följande ändring och tillägg gjordeS.
Dernäst int^ge frangör alte andre de twänne StatsMinistrarne deras Säten, och erhälla StatsRädi t äfwen ett serstudt för dem utsedt rum; kommandes i öfrkgt at härcvid färhallas enligt det Ceremoniel, som fär Lilfället utfärldas.
Genom en dylik föreskrift är Stats Rädet ihägkommit, utan at deraf följer, at det skall taga rum framför Personer af högre rang.
Jag täger det Ceremoniel, som för tilfället utfärdas, och utesluter ordet Lonu»gens: ty i de flesta fall, dä SLats-Rädet sammankallarRiksens
Ständer är.
Konungen ej i tilfälle at utfärda Ceremoniel, och ej etter detsamma i Hans namn kunna utfärdas.
Herr 8iIverstolps, (7u8trk I anledning af denna §., hwari stadgas, at GrundLagarne wid Riksdagens början stola i Ständen upläsas, får jag anmärka, det jaa ej tror denna Författning upfylla sitt ändamål
Dest motiv är upgifwit wara, det ingen mätte kunna förebära okunnighet om om GrundlagarneS stadgande.
Men manne icke wid en sä läng läsning altid stall hända det samma, som under detta Riksmöte flere gänger händt, at de fläste af Ständets Ledamöter gä borrt.
Bättre och mera ledande til ändamälet an^er jag derför» wara, om i desi ställe Stadgades, at ett Exemplar af Grund Lagarne tilstäldes hwarje Riks?- hagsman när han anteknades»
Fri - ZZ08 Dm 29 Augusti.
Har spncs mig bora stä Äandtmarfkalken och Talemännen, i stallet för Ständernas Taleman ; och ester Ordet R isdagL-Lrdmng, bör tilläggas, sch RidLerskapet och Adeln Riddarhus Ordningen.
Grefwe lle la 6arlll6, Dä Ridderffapet och Adeln hittils altid följt Kongl Maj t til Rikssalen, spnes mig detta äfwen nu böra bibehälkas, häldst jag wid Förändringen ej inser
Den ringaste nytta.
^ I stället för Stads - Ministern för Utrikes Arenderne, som här updrages at i Kongl. Majus fränwaro, eller i de fall Kongl. Mast det Befaller;^ föra Ordet, synes mig Ministern för Justitie Arenderne såsom Kongl7 Maj ts Förste Ämbetsman böra göra det, skulle Ämbetet wara vacant, Justitie-Ministern sjuk eller borria, mä det Dä bli den andre Ämbetsmannen i ordningen, Stats-Ministern för Utrikes Ärenderne.
I denne samme Z star Ständernes Taleman, lärer böra wara, Landtmarstalkm, och Ståndens Talmän. 27:de §.
Grefwe la clarch?.
Konungens Propositioner om Stats - Werkets tilständ, lära wäl ej pä annat sätt kunna Ständerna meddelas an hwad s8 och 109 g. Z.
Regeringsformen stadga, endast syneS mig den tilläggning nödig, innom 14 dagar ifrän Riksdagens början.
Herr^otbiisb.
Uti denna Z. omtalas wäk huru förhällas Eall, när Konungen will meddela Riksens Ständer nägon Proposition rörande Grund - Den 29 Augustt.
IZ09 Grundlagars och öfrige Lagars stiftande eller förändring.- men i hela Riksdags-Ordningen har ätminstone icke jag funnit ett Ord nämndt, buru^Riksens
Ständer skola lämna Konungen Deras swar uppä dplika Propositioner eller hw d Ordning derwid bör iakttagas; ehuru sadanr är stadgadt i 87 §. af Regeringsformen, dit denna omständighet icke hörer. 60 Z. i Projectet til Riksdags-Ordningen kan ej hit appliceras, fastän den spnes innehälla nägvt hags stadgande r detta afseende.
Den hänwisar til 8a § i Regeringsformen , som äter expedierar den forskande til 87 m-en härigenom winnes icke någon bestämd föreffrift i Riksdags-Ordningen. §011, pä flera ställen föreskrifter uti en och samma sak finnes bäde i Regeringsformen och uti Projectet til Riksdags Ordning; tror jag för min del, at denna sräga ej bordt utur Riksdags Ordningen uteslutas, säsom helt och hällit dithörande och ej til Regeringsformen.
Friherre IckIjenci-Lntx, Proposition angäende Etats Werket torde Kongl. Maj:t i Räder wilja lämna sist i4 dagar efter Riksdagens utbläsande, pä det Stats-Utskottet snart mätte komma i actlvitet, och Riksdagen icke onödigtwis förlängas.
Wid 23 §. gjordes ingen anmärkning. 29 T.
Friherre läiljenci-ar,^, Constitutions-Utstottet, som sätt ett sä widsträckt förtroende, torde behöfwa minst 24 Ledamöter.
Jag föresiär at 2:dra Momentet af 29 §. i Projectet tilRiksdags-Ordning salunda förändras - L§10 Dtn 29 August?.
"En Riksdagsman hwass Lörstag Lonstitutions Utskottet funnit skäl st ogltta, äge rärt, at ti! sitt Stantz sjelf inlämna det ogillade Zörsiaget, jämte Lonstltutions - Utftotckts pirrande, som icke för wägras.
S.vn-det ma da Eunna bifalla eller förkasta UiskoU-ts Bestut. ^ förra fallet förfaller -et af Riksdagsmannen ingifne Project.
I sednare händelsen äterförwrses det samma,med de «f Ständetgkoranmärkningar; Och öfnge Riks-Stanöen lämnas del af hela Aete», Utskottet äge derefter, at meddela samtekiAe Stånden sitt ptteriig -re ut atu-.-e, och Starden pröfwe sluteligen huruwida Lärflaget ma förfalla eller t! afgörande nästa Riksdag företagas. 3:ne Stånds plnralitet gälle härwid.
Stadna 2 Stand emot 2, blir Lonstitrckisus - Uistottets tanka gällande."
Skulle, (det jag likwal högeligen bestrider,) Regeringsformens ^4 §, anses hinderlig för denne inskränkning i Constittttions- Utskottets altför stora magt, sä föreslär jag, at under Riksdagar, berörde Utskott hwarje Mänad mä kunna omtväljas. Wid s:dra Momentet af denna §. anmärkte Friherre Uiisi ner^nlL at det borde förklaras, hwad som förstodes med answaret för den, som trpcker ett af Constittitions- Nisk ttet erhållit afstag, pä en af honom wäckt fräga rörande GrundLagen.
Grefwe ld<; la Wid 9:dra
Mo mentet önskade jag följande tillägg wid Orden Lagligen förfwar , ö gsman äge äfrvm rätt, sedan hem sitt Förslag ti!
UtststtcL in - Den 29 August?. rZlL Inlämnat och dest yttrande ärnätt/ detsamma hss sitt Ständ föredraga/ som sä wida Det, det ej genast förkastar, ätcrförwisardet samma til Lonstitutions - UtstsLtet och Dest ytterligare LZrklaring deräfwer infordrar.
En märkclig omständighet wid det af Consiitutions Utstottet benäget lämnade tilständ för en Riksdagsman at läka trycka ett Förslag de ej antagit, är äfwen at dan i det fallet som Författare ders re stall answara och förlorar härnad helt och hällit den rätt han som Riksdagsman ägt, emot det answar a t som Författare kunna tiltalas, äfwen straffas; en betydelig skilnad i answariqbet är emellan en Riksdagsman, som enligt sin öfwertygelse yttrar sitt mening, Lil ock med om den ej aldeles instämmer med Grund Lagen, och en enskild man sorn läter denne mening trycka.
Wid llrde Momentet: synes mig den tillägg, ning högst nödwändig, efter Orden biffwrt hördt; sorn ater bör stya t sam meli gen med sitt yttrande härZfwer i Gta-d n inkomma, ty ingen ling är i denne Z. utsatt, som älägger Utskottet den owilk rliga nligt at göra Ständerna redo för de Mäl dit inkomma. Wid 6lle
Momentet fär jag anmärka följande:
Den Magt Constitutions-Utskottet här tagit, at med Ständers Rätt, stilja emellan itänds olika meningar, om Utskottets tillsättande, synes mig ej Utkomma det, synnerligen som möjligt wore at den tanke som warit Minoritetens uti Ständcn, gansta lätt kunde blifwa Majoritetens af Utstoitets; Af desie skäl synes mig denna L, Medes kunna utgä.
Hwad ater an - 1312 Den 29 Augusti. andra delen af detta Moment angär sä anser jag det af sä liten betydenhet, och at etander och Utskott säkert kjelfwe skola urskilja wid hwarje tilfälle, til hwilket af de sednare ett Mäl hörer, at derwid är ej ens wärdt at uppehälla sig.
I allmänhet får jag likwist wid denne ock flere härmed sammanhang ägande K. tz. anmärka, om ej da Utskottet för det Allmännas wäl trott böra tillägga det, cn sä stor Magt och en sä oinskränkt pröfnings- rätt, Ridderskapet och Adeln, ej skulle anse rättwist, försigtigt, ochiag wagar tillägga nödwandigt för följderna och det Allmänna bäsia, at Ltanden afwen ägde at bwarje Manad, sä länge Riksdagen warade, dest Ledamöter omwalja, Ständen dock vbetagit at äter inwälja en, flere eller alla de förres Äfwen får jag wid 29, M, 31, 3-?, 33, 34, 36 och 59 H. §. i hwad antalet af Ledanröter beträffar gora den Allmänna anmärkning, at jag önskade det ökadt , til minst ^del utöfwer hwad i den Projecterade Riksdags - Ordningen utchtt blifwit.
Om denne lilökmng ej är sä oundwikelig i de 3:ne andre Ständen, är den af den aldrastörsta nöwändighet hos Ridderskapet och Adeln: Detta Stånds talrikhet, nödwändigheten at dest Ledamöter sysselsattas, at sä mycket möjligt är sprida kunskap om Ärenderna och deras behandlings - satt i Utskotten, gör åtminstone i mine ögon til den mast oundwikelige nödwändigbet, den af mig begärde tilökning af Ledamöter.
Herr Ucwlcki b. Uti 3 die Momentet afdcnna §. stadgas:
Constckutipns Ulskottct åge at äffa de uti Stats-Rädet förda Prytoeoll, utom dem Den 29 Augusti. iZt.3 dem som angä Ministerielle Ärender och Com, mando-mäl re. re.
Häraf stall nödwändigt den fiutsatts göras, aide Ministerielle Ärender och Commando-mälföredragas utiStats-Rädet och at Protocvll öfwer dem derstädes hällas; dä likwäl sädant är fullkomligt stridande emot 7 §- i Regeringsformen, som uttrpckeligen säger:
Lonungn läte t Stats-Aa- i bet
Sig föredraga och afgöra bär alla Regerings - Ärenber utom b'
Ministerielle samt (Loinmanbo - ma!.
De föredragas således icke i Stats-Rädet och Protocvll hällne i Stats-Rä- ' det öfwer deste Ärender finnas icke.
Berörde niening synes mig derföre böra sälunda förändras:
Lsnftitutisns lktskottet ägc, at äska be uti Stats - Råbet färda Protocoll , äfwen som be, hwilka öfwer Min-rstel iella Arender och L. mmanbo-niäl blifwit haine, likwäl endast i hwad deste sednare pcotocol! röra allmänt tända och af Utstottet upgifne händelser.
Uti denna och 06, 44 och 53 §.
H. tillägges Constitutions Utstottet Magt, at i wista M, med Rik ens ständers
Rätt och i deras ställe afgöra och Bestuta.
At öfwerlämna afgörande rätt ät et Riksens Ständers Utstött, är nägot sä nytt, at ehuru benna rättighet blifwit betragtad säsom en rriindre wäfendtlig befattning, mätte likwäl betänkligheter derwid ripkomma.
Utan at gransta och widlyftigt afhandla följderna och de möjligen blifwande mistbruk häraf, fär jag blott anmärka, at dä Stats Utskottet uti 69 och 71 § § , i Regeringsformen pä wistt sätt erhällit Decisions-Rätt, kan Stats-Utstottet icke utöfwa denna Magt, utan m gansta betydlig tilökning 1Z14 Nen 29 Augustt. af Ledamöter, hwangenom det samma, wid ekL dplikt tilfälle, crhäller en flagS egenskap at kunna iklädas saiutelige Riksens Ständers afgörande ratt/och dä det nu förefläs, at ConstitutionsULstottet ensamt stall i Riksens Ständers ställs afgöra wista frägsr, om twä Stand stadna mot twä, äro wisterligen de ämnen hwaröfwer stall Besiutas af mindre wigt, än det som i 71 §. af Regeringsformen omnämnes z men följderne kunna dock stafwa ett betydligt inflytande pä sakernas gäng, och om denna Magt stall Constituti. vns Utskottet tilläggas, synes mig samma princip uti sättet at den utöfwa böra följas.
För min del skulle jag önsta at denna Constitutions Utstottet tillagde Riksens Ständers afgörande rätt, aldeles utur Riksdags-Ordningen förswunne; men om den stall bibehällas, hemställer jag ödmjukast sädant icke ster pä annat sätt, än uti 69 och 71 §. H. af Regeringsformen för Stais-Utstottet ar stadgadt, i anledmng hwaraf Constitutions- Utstottet borde wid afgörande! af ds uti Förslaget til Riksdags.Ordningen uvtagne frägvr, erhälla en afpatzad tilokning af et witzt antal Ledamöter frän hwarje Ständ, da fräqan afgjordes icke säsom af Riksens Ständers Constitutions-Utstott, utan säsom af ett
Utstött endast för tilfället af samtelige Riks - Ständen, bwarrtti Constitutions-Utstotlets en gäng walds Ledamöter uptogvs för at lämna uplysningar uir änmen, som egenteligeu höra Lil deras befattning.
Det nya Ledamöternas antal, som för tilfället borde utwäljas, kunde instränkaS til hälften af det antal, som enligt ofwanberörde Z. §- i Regeringsformen af hwarje Ständ bör med Stats - Utstottet Adjungeras; och kunde om sä LaiU - Den 29 Augusti. rZiZ dant pröfwas antagligt, den fanste mindre behageliga Termen at Riksens Ständer öfwerlämna sin afgörande rätt til Constitutions Utskottet, helt och hältet utcflutas
Detta öfwerlämnarjag likwäl til den mera sakkunniges granstning:
Jag har blott rvekat fästa upmärksamhetcn pä detta ämne; utanat kunna fullkomligt wederlägga hwad sorn blifwit föreflagit.
Hans Ercellerue Herr Grefwe Uuurk, förenade sig med Herr UottUioy.
Herr lublin, 7. Md 29 §. af Riksdags Ordningen , som fastställer, at i Cvnstitutions-Utstottet skall wara ,2 Ledamöter, får jag den äran ödmjukast erindra, at ett sä litet antal Ledamöter synes altför ringa, och at Consti» tutions - Utskottet loin har rättigheten, r:mo at gransta Stats-Rädcts Protokoller, ^.0 förklara Grundlagarrie. ll tio deruti förcsiä ändringar, med flera dylika Åtgärder, tarfwar en tillökning til M, minst 94 Ledamöter, som lunna dä sä mycket nvgare igenomsc och gransta alla de wigtiga ämnen, som detta Utstött i Regeringsformen och ytterligare nu i Riksdags - Ordni-ngen updragne aro.
Friherre §tLe! von Idolätoin, (llorlltx UndVIK.
I tredje Momentet star, at om Constitutions Utstottet sinner at någon tats Minister mm. uppenbarligen handlat emot Regeringsformens tydliga föreskrift, eller tiistnrkt nägon öfwerträdelse deraf m m. åge Constitutions-Ukstottet at ställa en sadan under tiltal af JnstitiaOmbudsmannen inför Riks-Rätten.
Friherre 8mel ansäg detta stadgande sä wida origtigt, sorn päföljden icke blifwit bestämd.
När päfölj - I5i6
Den 29 Augusts. den icke blifrvit bestämd skulle man tro den blifiva densan-ma, svin i nästa Momeitt förestas, nemligen Ämbetets förlust.
Men i detta nasta Moment ät^r är fragan endast om en mindre grad af bröttslighet
Detta stadgande bör sälerxs undfå all nödig klarhet.
Dä Swensta Folket ar genom Constitutionen högtideligen försäkradt om trygghet til lif, Personlig frihet och ägendom, äger det likwäl ej nägon annan, än i en Mild och Nädig Konungs wälbehag.
Regeringsformens Z:dje § stadgar, at Konungens gerningar stola wara för alt ätal fredade.
Om Medes något företages til förfång för denna trygghet, övra de Ämbetsmän som tilhanda gä Konungen med sina räd genom kraftigt answar fö- pligtas, at i sjelfwa werket frambära de föreställningar deremot, hwartil de genom Constitutionen aro förbunrne.
Jag anballer säledes fä anmärka, det stadgas bör, hurudant det answar bör blifwa för underl itenbet af sadane föreställningar som kan anses passande til en sä swär förbrytelse.
Herr töre, /elörekt, Jämte de wid 29 §. gjorde anmärkningar, fär jag för min del ödmjukast föreslå den tilläggning, och förändring i flutet af denne Z:s tredje Moment: sinner Utskottet af besia Protocoll ac någon Stats-Mrnifter, Stats - Råd — — afnågon uplysning, da äge Lonstitutrons - Utskottet at, owiikorligen detta Riksens Ständer trlkäona gjfwa, och Iuskitiä-Gmbudsmannen at en sadan genast inför Riks-Rätten Uttala.
Dä icke ConMutions-Utskottet mera än de öfrige Ständernas Ucstott någon deciderande
Rätt lärer kunna tilläggas, och Justiliä-Ombudsmannen egem Den 29 Augusti. 1ZI7 teligen är Riksens Ständers, men ej något särffildt Utskotts Ombudsman, torde detta förfarande med Constitutionens sanna esprit wara närmast öfwerensstämmande.
Grefwe IL 6LrZie och Herr Uottiliekr conformerade sig med Herr ikrs.
Herr 8iIver8tolps, 6u8tak ^brAklLM, 2 29 §. stadgas, at dä Constitutions - Utskottet icke funnit stät, at gilla och til Riksens Ständers pröfning öfwerlämna nägot Förslag til ändring eller Förklaring af Grund-Lagarne, som Utskottet af en Riksdagsman emottagit, ware Utskottet skyldigt, om Författaren det yrkar, at med. dela honom sitt yttrande med tilständ at detsamma jämte Förslaget genom trycket allmänt göra, dä, han för sistnämndes innehäll sjelf r egenskap af Författare mä Lagligen answara.
Det hörer til espriten af detta stadgande, at den helighet, som Lagen tildelar en Riksdagsman, skyddar honom för alt answar i afseende pä de Propositioner han til Utskottet kan afgifwa, och at det answar säsom Författare, hwarom här är fräga, endast kan angZ uttryck.