Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den som ser i hvad skick Upsala observatorium sig befinner, kan icke föreställa sig att han vistas i ett civiliseradt land Astronomien är den äldsta bland alla vettenskaper, och har i årtusenden utgjort förnamsta profvet på nationernas vettenskapliga bildning.
Uti ett sådant näste som Upsala observatorium är det omöjligt att anställa en astronomisk observation, deisi brist på erforderliga instrumenter, och dels i följd af byggnadens läge, som gör att den minsta vagns framrullande på gatan tillintetgör observatorns bemödande.
Jag får derföre fästa StatsUtsk:s uppmärksamhet isynnerhet på den vanlottade belägenhet, hvaruti Upsala universitet i afseende på dess observatorium sig befinner; och anser jag, då nybyggnad ovillkorligen måste äga rum, såvida ändamålet skall vinnas, 47,000 r:dr icke varu för mycket.
Uti 4 punkten har Utsk afstyrkt bifall å en af Hr A.
Forsell väckt motion, hvars föremål är ett af de vigtigaste, som i ekonomiskt och vettenskapligt afseende hos oss kan ifrågakomma.
Svenska nationen har gjort sig känd såsom en af de grundligaste och djupsinnigaste i naturvettenskaperna.
Intet folk i den civiliserade verlden, så litet till sitt antal, har gjort så stora framsteg i dessa vettenskaper, som det Svenska.
Att nu vägra ett så obetydligt anslag som 2000 r:dr för ett så stort ändamål som det motionären afsett, är i sanning kargt, då man besinnar, att landets förkofran i agronomiskt och andra afseenden hos oss mera än uti andra länder, hvilkas särskilda delar aro af mera ho - Den aS November f. m. 4a7 mogen beskaffenhet, beror på en mängd strödda observationer; hvarom man lätt öfvertygar sig, då man kastar en blick på kartan och ser den ena ändan af landet vara belägen under polarcirkel och den andra ej långt från norra Tyskland.
Då det är absolut omöjligt att göra dessa observationer, utan att äga de instrumenter, som dertill erfordras, men då dessa äro för dyra för att bekostas och underhållas af enskilda vettenskapsmän, och då fråga endast är om 2000 r:drs anslag : så förefaller det mig som detsamma icke borde vägras.
Om man reser genom medlersta och södra delarna af Sverige, så träffar roan stundom vinter på ena stället och höst på det andra, af hvilka det förra ofta är beläget söder om det sednare, med flera dylika anomalier, hvilka bero af landets olika läge och höjd öfver hafsytan och hvilkas regelmessiga förhållanden omöjligen kunna utrönas, utan mångåriga efter vettenskapliga metoder verkställda observationer, hvilka kunna medföra välgörande resultat för landets innebyggare, sorn med ledning af den kännedom, som vettenskapen gifver vid handen, och uppmärksamhet på de i naturen försiggående omvexlingarna kunna förekomma tillintetgörandet af årets förhoppningar, hvilket ganska ofta blir följden af missräkningen på en efter vissa naturliga förhållandet regelmessigt inträffande nattfrost, regn, torka och dylikt.
Jag anhåller således, att StatsUtsk. matte tillstyrka R.
St. alt bevilja de ifrågaställa 2000 r:dr för det af motionären afsedda ändamålet, samt alt hos K. M, anmäla deras underd. önskan , alt
Vettenskaps-academien måtte erhålla det uppdrag, som verkställigheten påkallar.
Ilr La g er g r e n, A n d e r s: När öfver lägg ningen här förevar angrde Carolinska institutet och dess utvidgning lill en högre medicinsk läroanstalt, så nekar jag icke till, att jag på det lifligasse önskade, att de åt detsamma föreslagna förmåner måtte gå igenom, såsom de också gjorde; men då jag önskade Carolinska institutet dessa förmåner, bör jag tillslå att jag också tyckte det R.
St. borde åt universiteten bevilja de af Hr Professor Geyer begärda medlen ; ty om på ena sidan Carolinska institutet erhåller medel, hvarigenom det blir i tillfälle att fullbilda läkare, så synes det vara en orättvisa mot universiteten, om man genom nekade anslag sätter den ur stånd att med framgång kunna bilda läkare.
En hvar vet till huru stor del den anatomiska och chemiska undervisningen ingå i läkarens bildning.
Om nu salar saknas för den chemiska och anatomiska undervisningen, så frågar jag, om det i framtiden blir möjligt för universiteten ätt på något sätt bålla bredd med Carolinska institutet.
Det är på denna grund jag vågar hemställa lill StatsUtsk. , om icke Utsk. skulle finna lämpligt, ifall medel kunna tillvägabringa!, att åt universiteten bevilja hela det af Hr Professor Geyer begärda anslaget.
Den 28 November f. m. jag att få nämna några ord i afseende på Hr Professor Geyers 2:ne motioner, den ena ang:de ett anslag af 3ooo r:dr för utgifvandet af 3 och sista delen utaf den äldre Svenska historiens urkunder under namn af Scriptorés remm suecicarum medii j£vi, och den andra om ett understöd af 2600 r:dr lill utgifvandet af 3:dje båndet utaf Diplomatarium Suecanum.
Utsk. har visserligen ansett, att dessa begge summor kunde utgå af de på femte hufvudtiteln för läroböckers och lärda verks lifgifvande m. m. till K.
M:s disposition ställda medel af 10,000 r:dr om året; men i sådant fall skulle första året, då de största utgifterna ifrågakomma, anslaget minskas med 5,600 r:dr och således endast 4^4°° r:dr vara att tillgå för de ändamål, hvartill nämnda 10,000 ridr blifvit anslagna.
Min vördsamma hemställan är derföre, om icke StatsUtsk. skulle finna lämpligt att tillstyrka det begärda anslaget för lifgifvande af de tvänne verken, då nyssnämnda 10,000 r:dr kunna oafkortade användas på sätt K.
M. kan finna för godt att desamma för åsyftade ändamål disponera.
Ulan att ingå i fråga om lämpligheten eller olämpligheten af K.
Sundhets-col legii förflyttning till Carolinska institutets egendom, hvilken (råga af K.
M:s nåd. pröfning beror, anhåller jag att få fästa R. o. Adis samt StatsUtskis uppmärksamhet deruppå, att ehuru visserligen på det sätt Utsk. föreslagit, eller genom försäljning af Nummerlotteri-contorets hus, tillgångar skulle kunna beredas för de vid Carolinska institutet högst nödvändiga repationer och tillbyggnader, för erhållande af tjenliga rum till bibliothek och samlingar, torde det dock till vinnande af detta ändamål vara nödigt, att i någon mån modifiera beslutet i denna del.
Enligt den af Utsk. gjorda framställning, skulle, i händelse K.
Sundhets-col l:m till institutets local förflyttas, institutets behof af ökadt utrymme äfven lå tagas i beräkning vid den i förstnämnda afseende erforderliga inredning och tillbyggnad.
Om deremot K.
M. icke ingår på denna flyttning, får således Carolinska institutet intet byggnadsanslag; och detta, emedan Utsk. (jemför betänk. 354, D-2-) i sådant fall åt coll:m anvisat lottericontorets hus, hvilket sålunda icke lomme att försäljas.
— Ifrågavar. hus äger emedlertid genom sitt läge i sjelfva medelpunkten af staden och genom dess många boningsrum, föga passande för ett publikt embetsverk, ett temmeligen högt värde och vida mer utrymme än collini för sin del kan behöfva.
Dess försäljning skulle sannolikt inbringa 4o å 5o,ooo ndr bico.
För att med större säkerhet vinna båda ändamålen, nemi.
Sundhetscollegii förflyttning från dess nuvar, local och Carolinska institutets byggnaders erforderliga utvidgning och iståndsättande, skulle jag derföre vördsamt föreslå: '’all LolUri-con - Den aS November f. m. 4*9 lorets* lilis finge för sälj as och elen derför inflytande köpeskilling af K.
M. disponeras för beredande af tjenliga embetsrum åt K. Sundhels-co/l. m, antingen vid Carolinska institutet eller i annan lämplig local, samt att öfvcrskotlct finge användas till islåndsättande och tillökning af institutets byggnader , för beredande af erforderliga rum till dess bibliothek och samlingar StatsUtskts utlåt.
N:o 354, E, återremitterades.
Till pröfning företogs StatsUtsk:s den 7 oell 16 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 354 litt. F., i anledn. af ifrågaställa extra-statsanslag lill åtskilliga allmänna ocb enskildta föremål.
Den framställning jag bar gjort 0111 anslag till uppgörande af statistiska kartor bär rönt samina missöde, som alla andra, hvarmed jag vändt mig till StatsUtsk., nemi. att blifva afstyrkt.
Jag vill, för den orsakens skull, icke yrka återremiss, utan blott nämna, att genom enskild försorg af presterskopet inom Linköpings stift, är man kommen nära derhän alt få en karta öfver det stiftet ocb dithörande ecclesiastika föremål.
När den kartan blir känd och vinner efterföljd i andra stift, så hoppas jag äfven alt andra styrelsegrenar skola inse vigten af en dylik, och att man således vid en kommande riksdag skall finnas beredvilligare än vid denna att med bifall omfatta det förslag jag framställt.
Uppå derefter framställd propos. blef StatsUlskts utlåt.
Nto 354 litt./F af R. o. Ad. bifallet.
Innan Hr Frih. o.
Landtm, föredrager något annat mål, torde jag få utbedja mig. att, i likhet med hvad vid föregående tillfällen ägt rum, Hr Frih. o. Landtm, täcktes tillåta att Const.Utsk:s utlåt.
N:o 67 må ställas främst på listan för nästa plenum; och begagnar jag detta tillfälle för alt tillkännagifva, att ett tryckfel insmugit sig i memorialet, om rättande hvaraf Const.Utsk. gått i författning, och hvilket består deruti, att det kommit att heta: allmänna val i stället för samfällda v ajl.
Då det är af stor vigt för riksdagsärendenas gång, att ifrågavar. memorial snart blir liandlagdt, så anhåller jag att få förena mig uti Gr.
Anckarsvärds begäran.
Som min afskrift af föredragn.listan icke sträcker sig till Const.Utsk:s mein.
Nto 67, så anhåller jag ali få vela hvad detsamma innehåller. 43o Den a8 November f. m.
Rubriken å Const.Utslcs mern.
N:o 67 upplästes, så lydande: ”i anledn. af de från samtliga RiksSl:n till Const.- Utsk. hänvisade anmärkn:r vid mein.
N:o 38;’’ och tillkännagafs tillika att N:o 38 anginge national-representationens ombildning.
Utan att bestrida Gr.
Anckarsvärds begäran, anhåller jag blott att undantag måtte få aga rum för den händelse något skriftligt memorial från StalsUtsk., med förslag till voterts-propositioner skulle inkomma, hvilket då torde få föregå Const.Utsk:s omnämnda memorial.
Jag anhåller att få instämma uti Gr.
Anckarsvärds begäran, emedan det är af mycken vigt för Const.Utsk., att det utaf Hr Grefven uppgifna memorialet snart afgöres.
Hr Rosenblad, Reinh.:
Jag har ingenting alt er inra mot Gr.
Anckarsvärds anhållan att Const.Utsk:s mern.
N:o 67 må uppföras främst på nästa föredragn.lista; men jag begagnar detta tillfälle för att till Const.Utsk:s nu tillstå d es va ra nd e ordför. framställa den önskan, att ingressen till ConstUtsk:s betänkrn, som innehålla svar på återremisser, måtte få omnämna sjelfva ämnet, emedan det är svårt att bland några hundrade betänkanden kunna i minnet bibehålla numret på hvartdera, ehuru mitt minne nu tillfälligtvis säger mig, att 38 är numret på Const.Utskrs mern., ang:de national-representationens förändring.
Mot det förbehåll Gr.
Horn gjort i afseende på min till Hr Frih. o. Landtm, framställda anhållan, har jag ingenting att anmärka, utan öfverlemnar till Hr Landtm, och Ståndet att afgöra i hvad ordning Const.- Utsk:s omnämnda memorial må till afgörande förekomma; ty mitt åliggande har endast varit alt fästa uppmärksamhet pä angelägenheten att få detsamma så fort som möjligt föredraget och afgjordt.
Horns yrkande, på det att ingenting må hindra alt stalsreglei:n så fort som möjligt må kunna bringas till slut.
Jag gör det, särdeles för att till hukad ri fva deras förmodan, som man sett offentligen framställd, att man hade för plan att hindra statsregleringens fullbordan inom årets utgång.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla, alt, på sätt Gr.
Anckarsvärd föreslagit, Const.- Ulsk:s meni.
N:o 67 finge sättas främst på föredragn.listan till nästa plenum, såvida icke från StalsUtsk. inkomme något förslag till volerts-propos., sorn anginge den statsreglering hvilken StalsUtsk. ansett böra snart afgifvas, och af sådan Den a8 No rera ber f. m. 43i natur, att man icke kunde förmoda det någon lång tidsutdrägt erfordrades för dess afgörande.
Föredrogs ånyo StatsTJtsk:s den 7 oell 16 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 354, ang:de anslag å extra-statsregleringen.
Jag har alltid varit van att öppet och frimodigt uttala mitt omdöme öfver förekommande ämnen, och då jag nu går att förfara på samma sätt, anhåller jag alt ingen må stöta sig på hvad jag kan komma att säga, hvarmed jag har för afsigt, mindre att klandra än att söka åstadkomma något bättre.
Jag bekänner öppet, att jag uti denna statsreglering saknar den lyftning till ämnets höjd, som man under närvar, förhållanden bilhgtvis kunnat vänta.
Då Svenska folket för första gången efter Konung Carl XI:s död befinner sig uti den lyckliga belägenheten att äga millioner alt disponera, hade jag sannerligen väntat, att Utsk. hade afsett stora föremål; att Utsk. hade föreslagit företag, värdiga nationen och värdiga den framtid, som deraf skall hemta fördel.
Deremot finner jag uti denna statsreglering blott en trång och småaktig krets, inom hvilken Utsk. rört sig; men detta tillskrifver jag egentligen sjelfva sättet att behandla frågan, ty jag är öfvertygad, att om Stals- och BaocoUtsktn, i stället för alt skicka oss flera eparpiljerade förslag, än från det ena och än från det andra Utsk., hade satt sig i communication med hvarandra, och StatsUtsk. från BancoUtsk. erhållit uppgift på det belopp, som frun banken kunde erhållas och lågt det tillsammans med hvad som vore från Riksg.contoret att påräkna; så hade tableaun å ena sidan framställt en tillgång i jemförelse hvarmed man å andra sidan icke gerna knnnat framkomma med dessa ömkliga, dessa småaktiga anordningar.
Må jag få framställa min mening om denna tableau, hurudan den skolat visa sig.
B.iksg.contoret och banken äga tillsammans ett belopp af sju millioner r:dr b:eo, och innan nästa riksdag, beräknad att inträffa om fem år, uppkommer en ytterligare vinst för banken, som säkerligen uppgår minst till tre millioner r:dr, hvilken, i den mån densamma går in, afven kan successivt användas.
Om tableaun sålunda hade uti ett sammanhang framställt förhållandet, utvisande en tillgång af tio millioner r:dr, så hade man kanhända icke afspisat Ständerna med sådana anslag, som man nu tillstyrkt.
Sverige har med actieägares bidrag åstadkommit ett storverk.
Straxt efter ett olyckligt krig, med en äldre statsskuld, hvarå den årliga räntan uppgick till 720,000 r:dr Hamburger b:co, och tryckt af bördan utaf hela krigskostnaden , hade iHog Ars Ständer det mod, det vackra, mod, som fordrades alt ingå i företaget af Götha-caual.
Nyttan deraf är likväl icke hälften emot livad den kunde vara.
Det är då väl icke för mycket begärdt, att Ständerne nu, då de hafva till sin dis - 432 Den 28 November f. m. position tio millioner r:dr, Ininga nyttan afGötha-canal till allt livad den kan blifva.
Nät man nu besinnar, att man begärt Götila elfs uppmuddring, att man begärt anslag till ångfartyg pä de sjöar, der motvind ofta uppehåller fartygen, och när man derjemte besinnar, att, utom dessa återstående kostnader, canalen aldrig kan komma att gagna, så, som den annars kunde; så bekänner jag att del väckte min förundran, att StatsUtsk. kunnat velat affärda oss utan att fylla dessa behof.
I frågan om anskaffande af ångfartyg uti det af mig nyss omnämnda ändamål har Utsk. uti detta betänk. icke ens yttrat sig.
Utsk;s liknöjdhet i denna del kan jag icke gilla, och ännu mindre kan jag gilla den liknöjdhet, hvarmed Utsk. behandlat (rågan om iståndsättande af Rikets försvarsverk.
Jag är icke militär, och kan således icke med sakkännedom bedömma det; men jag har svårt att föreställa mig, att de militärer, som finnas här, kunna hafva orätt i de mångfalldiga framställningar, som derom blifvit gjorda; och jag förstår åtminstone såsom Svensk medborgare faran deraf, att Carlstens fästning en vacker dag, vid första skott, ramlar eller öfvergår till fienden; och när man då vet tio millioner r:dr finnas att disponera, mäste det väcka medömkan, alt man kan pruta på i5 ä 20,000 r:dr för att sätta en fästning i nödigt skick, d. v. s. tranquilisera nationen mot faran alt se den öfvergå till fienden såsom Gibraltar öfvergick till Engelsmännen.
— Jag gillar icke heller den parsimonie, som visat sig i afseende på läroverken.
Talare med vida mera sakkännedom än jag hafva visat hvilka brister vidlåda de undervisningsverk , der nationens söner skola erhålla den bildning, med hvilken de i sin ordning skola, med egen fördel, gagna det allmänna.
Denna illa förstådda hushållning anmärker jag till ansvar för framtida följderna deraf.
Jag måste också uppriktigt bekänna, alt det förundrar mig alt Utsk. kunnat afsätta en million, måhända halfannan million, till anläggande af fängelser.
Äfven jag önskar, och önskar lifligt, att penitentiär-systemet mätte kunna införas, hvilket blifvit förträffligt afhandladt, icke blott uti en ej längesedan utkommen bok angtde straffanstalter, utan äfven uti Högsta
Domstolens protocoll vid granskningen af nya criminal-lagförslaget.
Jag önskar lifligt, att detta systeme måtte införas; men jag kan icke gilla, att man dertill anslår en summa, sorn sunda förnuftet säger mig icke kan dertill användas under närvar, tid.
Jag liar gjort mig det begrepp om brottmålslagstiftning, att öfvergången från ett systeme till ett radicalt annat icke later verkställa sig annorlunda än småningom ; ty det är nödvändigt att den råa massan af folket begriper förändringen, begriper vidden och kraften afde nya straffbestämmelserna, d. v. s. i hvad mån de äro svårare eller lindrigare än de som förut varit gällande.
Går man fortare till väga, än förändringen kan af massan - Den 28 November f ni.
433 sari begripas, så framkallar man begreppen om en verklig strafflöshet, och skadar i stället för att gagna.
Med denna öfvertygelse om omöjligheten att hastigt öfvergå från det ena systemet till det andra, kan jag icke föreställa mig möjligheten alt till nästa riksdag använda den för fängelserna beviljade summan.
Denna öfverflödiga frikostighet står alltför illa tillsammans med vägran af lumpna 5o,ooo r:dr till academierna, som skola taga emot våra söner för att bildas till fäderneslandets gagn och heder.
Jag kan ej öfvergifva den tanke, all vården om den lärdomssökande ungdomen dock bör gå framför vården 0111 brottslingar; och då jag uppgör för mig jemförelse?) af Utskts omsorger i dessa delar, så är det mig omöjligt att icke ogilla den småaktighet, som visar sig i denna statsreglering.
Ändamålet med dessa nnmarkntr är att vinna återremiss till Utsk., som jag önskar måtte uti en tableau upptaga, å ena sidan, alla tillgångarna, och på den andra alla anslagen.
Nationen är då i tillfälle alt öfverse det hela.
Cederström, Jacob: Sedan R. o. Ad. beslutat återremiss af alla de under vissa litt. vid detta betänk, fogade ullatti), så är det naturligt, att jemväl detta betänk. mäste återremitteras.
Jag har egentligen begärt ordet för ott anhålla, alt StatsUtsk., då det ånyo kommer att handlägga dessa betänk:n, ville uti alla de ämnen, som angå allmänna arbeten, företaga behandlingen gemensamt med Ekon.- Utsk., så mycket hellre, som Ekon.Utsk. får befattning med en hel del af de anslag, som komma alt utgå från bancovinsten.
Boyes yttrande i slutet af hans anförande, tager jag mig friheten hos Hr.
Frih. o. Landtm, fråga, huruvida anslaget för fangelsebvggnader utgjort öfverläggningsämne för R. o. Ad., och om det således äfven kan ingå i discussioneti, i hvilken händelse jag äfven skulle vilja yttra mig derom, då jag deremot i motsatt fall icke skall upptaga R. o. Ad:s lid med en fråga, som icke hör till ämnet.
El i- Frih. o. Landtm, yttrade, att han icke kunde finna att frågan ani anslaget för fängelsebyggnaderna yore alldeles främmande för detta ämne, då StatsUtsk. i det nu föredragna utlåt, yttrat sig sålunda: ’’hvadan, af den beräknade disponibla tillgången, återstå i,o3i,56i r:dr 38 sk. 8 r:st., som af Utsk. komma att tagas i betraktande vid afgifvande af det särskildta utlåt. ang:de i frågas tu 11 d .1 anslag till fängelsebyggnader;’'
Hr Landtm, funné således icke att de ledamöter af R. o. Ad., hvilka yttrade, sigöfver detta ämne, ginge utom gränsen för nu föredragna utlåtande.
Då jag utaf Hr Frih. o.
Landtm:* 17 fl. 55 434 Den aS November f. m. meddelta upplysning finnér, att vi från SfalsUlsk.
Lafva att förvänta ett betänk. ang:de anslag för fängelsebyggnader; så anhåller jag blott att få reservera min rätt alt derom få yttra rnig, när det betänkandet förekommer.
Jag har icke velat med stillatigande förbigå en hufvudsak i detta betänk,, nemi. att extra-statsregler:n är ställd på Irenne år.
I likhet med hvad som blifvit yttradt af åtskilliga ledamöter, och ibland deni utaf Hr Prosten Östberg, anser jag denna uppfattning oriktig och hemställer derföre, om icke Utsk., vid ärendets förnyade handläggning, skulle finna skäl ali frångå denna princip.
Flere talare hafva bittert klandrat StatsUtsk:s åtgärd att uppgöra exlrastatsregleringen på trenne år.
— Då jag inom Utsk. bitiädt denna mening, anser jag mig skyldig alt redogöra lör moliverna dertill, och får dervid i första rummet fästa hermines uppmärksamhet derpå, att nu församlade Ständer, inseende behofvet af representationens oftare sammanvaro, liga ett till grundlagsenlig behandling vid nästa liksdag hvilande förslag, om riksdagars hållande hvart tredje år, att K.
M. afgifvit en nådig propos. till samma ändamåls vinnande, oell att således StatsUtsk., då båda Statsmakterna derom liro ense, ägt skälig anledn. förmoda, alt R.
St. inom trenne år skola blifva sammankallade samt i följe deraf på goda grunder föreslagit extra-statsregleringens uppgörande endast för trenne år.
— Jag anser dessutom af ganska stor vigt, alt
Ständerne efter denna riksdags slut åter snart sammanträda för att få afgjorda de till grundlagsförändring redan hvilande förslag, äfvensom dem, hvilka Ständerne, innan de åtskiljas, komma att taga under öfvervägande, hvaribland jag hoppas få räkna den af allmänna rösten så högt påkallade frågan om representationens ombildning.
St. oftare sammanträda, kunna de åt ministeren, såvida den blifver nationel och företager de reformer som af behofvet äro påkallade, gifva ett kraftigt stöd och i motsatt fall utöfva en nödig conlroll öfver densamma, om den skulle visa sig böjd att hylla allenastyrande principer.
Vi veta ty värr ännu icke, om någonsin eller huru snart vi få en ministere formerad enligt grundlagens anda och ordalydelse; vi veta ännu mindre hvad politisk larg den kommer att hafva, d. v. s. om den blifver till nationens belåtenhet och enligt dess billiga fordringar, eller icke; det är således högst maktpåliggande, alt Representationen med all möjlig uppmärksamhet bevakar nationens intresse i denna del, och detta är ej möjligt, såvida icke Ständerne, oftare än hitintills varit vanligt, sammanträda.
Jag anser ganska lämpligt och väl betänkt att låta en underdånig önskan, hvilken önskau i detta sednare afseende Den 28 November i. nr. ^35 iir ii 11 ryck t genom extra-statsregler:ns fördelande på Irenne år, åtfölja ett statsanslag, på det att Hrr talmän i de s. k. liögre Stånden, d. v. s. det Höglofliga och Högvördiga, icke må företaga sig att genom vägrade propositioner hindra densamma all framkomma till Konungen.
På dessa efter mitt förmenande väl grundade skäl har jag inom Utsk. yrkat extra-statsregleringcns uppgörande på Irenne år, och af samma orsak biträder jag nu betänk, i denna del.
Sista nättén R. o.
Ad. var tillsammans, hade jag tillfälle att yttra mig om oJänipligheten af en statsreglering, inrättad efter tre i stället för fern år, som grundlagen bestämmer för tiden mellun riksdagarna.
Jag hade derföre icke ämnat att nu återkomma till samma fråga, om ej den siste värde talaren dertill föranlåtit mig.
Han anförde såsom rikligt, alt StatsUtsk.
, för att göra sin önskan gällande, sammankedjat statsregleringen dermed.
Jag har förut anmärkt oriktigheten deraf att vilja göra önskningar till lag, förr än de blifvit dertill antagna.
Vill ett Utsk. likväl göra ett sådant försök att tvinga Konungen till riksdagskallelse, och Ständerna att sammanträda oftare än grundlagen föreskrifver, så synes det vara ett bemödande att öfver begge statsmakterna utöfva ett allenaslyrande, som är vådligt, emedan det är lägst lid ig t, hvaremot det lagbundna allenaslyrande, som lagarna tillägga Konungen, är i sin ordning , emedan det öfverensstämmer med Rikets författningar.