Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Qvarliggande vid 1853 års utgång 139.
Inkomne:
År 1854 1,824.
„ 1855 1,891. 3.715.
Summa 3,854.
Utgångne:
År 1854 1,716. „ 1855 1,775. 3,491.
Afskedade såsom obotlige:
År 1854 10.
„ 1855 68. 78.
År 1854 59.
„ 1855 59. ji8.
Qvarliggande vid 1855 års utgång 167.
Summa 3,854- Dagliga sjuknummern har i medeltal uppgått
År 1854 till 173,09.
„ 1855 till , 187,8.
Underhållsdagarna, derunder de sjuke njutit vård och spisning, hafva utgjort:
År 1854 63,178.
„ 1855 68,566.
Någon anmärkning vid räkenskaperna har hos Revisorerne ej förekommit.
Salpeter-fonden.
Dess räkenskaper äro i Kongl.
Kammar-rätten för år 1854 granskade utan anmärkningar, men hafva för år 1855 derstädes ännu ej undergått granskning.
De utvisa följande förhållande: — 107 — År 1854.
Tillgångar 501,963: IS. 3. 493,814: 36. 1.
Stats-anslag 480,000: — — 180,000: — — Ränte-medel 14,811: 23. 8. . 14,777: 22. 7.
Observations-medel 50: 14. 6. 12: 8.
— Återdebiterade medel — — 1,641: 40. 6.
S:r 194:861: 38. 2. 196,431: 23. 1.
Skulder ... 1,239: 21. 3. 6,048: 34. 2.
Summa 698,064: 23. 8. 696,294: 45. 4.
Skulder 15,723: 43. 11. 1,239: 21. 3.
Ordinarie aflöning 10,373: 43. — 10,042: 4. — Expektans-, pensions- och gratial-staten 1,875: 40. — 1,679: 24.
— Provisioner och uppbörds-kostnader 7,419: 18. 4. 7,386: 8. 7. Transport-kostnader 7,172: 19. 4. 5,962: 35. 5.
Inlösen af inhemsk salpeter 108,105: 46. 10. 102,478: 28. 6.
Inköp af utländsk dito 52,859: 26. 8. 75,754: 3. 1.
Diverse omkostnader 93: 47. — 121: 15. 10.
Afskrifning 624: 38. 6. 18: 45. 9.
S:r 188,525: 39. 8. 203,443: 21. 2.
Kontant behållning 95,194: 24. 1. 122,389: 5. 7.
Förskott 364: 36. — 1,030: — — Salpeter-, ladu- och panne-lån 84,683: 25. 7. 53,216: 1. 4.
Utlånta medel 310,923: 36. — 311,572: 4.
— Proprie-balanser 100: 22. 7. 1,213: 23. 11.
Inventariers värden 2,547: 35. 10. 2,191: 16. 1.
S:r 493,814: 36. 1. 494,612: 2. 11.
§ I Angående salpeter-tillverkningen inom riket äfvensom upphandlingen af utländsk salpeter innehålla räkenskaperna följande uppgifter. — 108.. — Ar 1854.
L:«. «. lod.
L:® lod.
Inlöst levererad salpeter 19,038. 19. 16. 17,082. 12. 27. Pann-lega 9. 14. 22. 10. 11. 13.
Upphandlad utländsk salpeter 11,927. 16. — 20,151. 16. 4.
Summa 30,976. 10. 6. 37,215 — 12 478. 9. 9. 36,766. 11. 3. 37,245.
Ridderstedt till fonden efter lösnings priset, 6 K:dr per L:U., kontant ersatt med R:dr 1,641: 40 sk. 6 r:st.
Följande, enligt räkenskaperna uppgjorda, tabell utvisar för hvarje län beloppet af den under revisions-åren levererade salpeter, äfvensom förhållandet med de vid samma års utgång utestående salpeter-, (janne- och ladu-lån.
Utestående lån vid slutet af Levererad salpeter År 1854.
År 1855 R:dr. sk. rist. dr. sk. r:st.
Lf-b. lod.
Ltt. lod- Upsala län 1,662: — — 188: — — 1,088. 10. 1,129. 13.
Stockholms dito 200: — — 100: .—. — 537. 2. 16. 450. 3.
Södermanlands dito —- — — — 280. — 419. 5. 8.
Östergöthlands dito 1,189: — — 1,089: — •191. 6. 18. 187. 6. 18.
Kalmar dito •553: — -— 170: — — 150. 5. 30. 343. 1. 3.
Blekinge dito 27,946: — — 19,271: — — 357. 12. 16. 363. 10. 30.
Jönköpings dito .... 192: — — 103: —- — ■ 350. 5. 20. 377. 1. 13.
Kronobergs dito .... 28,7 95: 30. 11. 18,127: 12. ii. 1,632. — 1,575. 14: 7.
Christianstads dito... 2,780
Nerikes dito — —• .— -1- 95. 7. 16. 68. 16. —— Westmanlands dito 11,551: 6. 10. 7,41 20. 6. 903. 6. 8. 689. 5.
Kopparbergs dito ... —-— — — — —. 355. 13. 24. 326. 10.
Gefleborgs dito —. — — — 706. 8. 24. 779. 8. 16.
Jemtlands dito — —i — — 394. 8. 173. 5.
W esterbottens dito — — — 7,933. 11. 6,798. 10.
Norrbottens dito 8,631: 23. 2. 5,666: 23. 2. 3,351. 19. 2,432. 6. — Summa 83,500: 12. 11. 53,181: 8. 7. 19,077. 10. 16. 17,082: 12. 27 Credit.
Afskrifning för afrinning, afdunstning och profver 215. 5. 18.
Leverering till krutbruken 30,761. 4. 20.
Summa 30,976. 10. 6. — 109 § 2.
Från och med 1854 har Kronans inlösnings-pris för den inhemska salpetern varit bestämdt till 6 Rldr.
Medelpriset för den från utländsk ort införskrifna utgjorde år 1854, 4 R:dr 20 sk. 9 rist och år 1855, 3 R:dr 36 sk. 6 r:t per L’.U..
Då emellertid, enligt hvad Revisorerne hafva sig bekant, priset, å utländsk salpeter på den sednaste tiden så betydligt stigit, att den för Statens räkning under innevarande år från London införskrifna salpeter måst betalas med ej mindre än 6 R:dr 8 sk., synes detta förhållande innebära en ytterligare anledning, att uppmuntra den inhemska, för landets försvar så vigtiga, salpeter-tillverkningen, hvilken, oaktadt det förhöjda inlösnings-priset, likväl hittills årligen minskats. § 3.
Af räkenskaperna inhemtas, att inom flera län ingen salpeter och i andra blott en obetydlig qvantitet deraf tillverkats.
Vid jemförelse emellan tillverkningsbeloppet i åtskilliga landskap och den personal, som der i och för handteringen njuter aflöning, hafva Revisorerne ansett, att någon inskränkning, synnerligast i verkmästarnes antal, kunde ega rum.
Exempelvis må nämnas, att ehuru inom WesterNorrlands län år 1853 endast 9 L:$f. 2 U., men under åren 1852, 1854 och 1855 ingen salpeter tillverkats, äro likväl, enligt 1855 års räkenskaper, på ordinarie aflönings-staten för detta län upptagne en Under-styresman med 250 R:dr och 6 verkmästare med tillsammans 153 R:dr 28 sk. i lön.
Det synes Revisorerne att, i likhet med hvad förhållandet är i andra län, derifrån ingen eller ringa salpeter erhålles, dessa löntagare böra på expektans-stat uppföras. § 4.
På sätt räkenskaperna utvisa, hade fonden vid 1855 års slut en i Rikets Ständers Bank innestående kontant behållning af 88,894 R:dr 13 sk. 1 rst.
Revisorerne hemställa, huruvida icke någon del af detta betydliga belopp kunde genom inköp af obligationer göras ränte-bärande. § 5.
Vid det å Staby egendom i Upsala län befintliga institut för danande af skicklige salpeter-sjudare har, enligt Föreståndarens vid institutet till Kommittéen för salpeter-ärendena för år 1854 afgifna berättelse, undervisning under nämnde år meddelats åt två elever, hvaremot enahanda berättelse för år 1855 icke omförmäler, att > någon elev under det året begagnat undervisningen.
Af tillgängliga handlingar hafva Revisorerne inhemtat, att Föreståndaren för nämnde institut, salpetersjuderi-direktören J. J.
Edman, som, jemlikt Kongl, brefvet den 20 Januari 1824, mot skyldighet att vidmagthålla institutet, af salpeter-fonden innehaft ett lån å 14,000 R:dr mot 5 procents ränta, sedermera, uppå derom i underdånighet gjord och af Kongl.
Kommittéen för salpeter-ärendena förordad ansökning, genom Kongl. Maj:ts nådiga bref den 28 November 1848 blifvit berättigad att under de uti Kongl, brefvet den 20 Januari 1824 stadgade vilkor få bibehålla förenämnde lån emot nedsatt ränta af 4 procent. — 110 — § 6.
Angående det uti sednaste revisions-berättelsen omförmälda, från salpeter-fonden emot hypothek af 2:ne lif-assuranspoliser utlemnade, lån å 11,500 R:dr, anse Revisorerne sig nu böra omförmäla att, sedan å detta lån afbetalning skett under Februari månad 1856 med 2,000 R:dr och under Februari månad 1857 med 2,500 R:dr samt låntagaren derefter under innevarande år aflidit, så återstår till gäldande 7,000 R:dr, hvilket belopp bör under detta år af Pelican-kompaniet i London inbetalas.
Fondens säkerhets-handlingar äro vid anställd inventering befunne i behörig ordning.
Topografiska Korpsen.
Dess räkenskaper, som för år 1854 blifvit granskade i Kongl. Kammar-rätten utan anmärkning, men för år 1855 derstädes ännu ej undergått granskning, hafva hos Revisorerne ej föranledt till någon erinran och utvisa följande förhållande:
Debet Balans från föregående år: Tillgångar 6,137: 5. 9. 5,269: 7. 5.
Stats-anslag till topografiska arbeten 12,000: — — 12,000: — — d:o till höjdmätningar 800: — — — — d:o å indragnings-stat 13: 36. — 142: 4.
— Innehållen aflöning 491: 32. — 400: — — Krigs-arkivets ränte-medel 82: 24. — 82: 24.
— För Hermelinska karteverket 551: 1. 11. 561: 7. — ti Chorografiska d:o 584: 12. 5. 741: 14. — S:r 14,523: 10. 4. 13,927: 1. — Summa 20,660: 16. 1. 19,196: 8. 5.
Triangel-mätning 764: 21: 6. 1,029: 17. 6.
Höjdmätning v 1,427: 37: — 140: — — Konnexions-mätning 2,196: 5. 6. 1,808: 14. 4.
Rekognoscering 6,665: 24. 4. 7,812: 5. 4.
Resekostnader 212: 47. —• 101: 22. 8.
Transport: 11,265: 39. 4 10,881: 23. 10. — lil — Transport: 11,265: 39. 4. 10,881; 23. 10.
Kartritning 1,161: 16. — 1,261: 16. — Gravyr _ 55: — — 2,019: 8.
— Krigs-arkivet 513: — — 578: 34.
— ELermelinska karte-verket 351: 43. — 114: 30. 10. Chorografiska d:o 1,329: 18. 4. 2,333: 16.
— Löner, tjenstgörings-penningar och arfvoden 71.3: 36. — 874: 28. — S:r 15,390: 8. 8. 18,073: — 8.
Kontant behållning 5,269: 7. 5. 1,123: 7. 9.
Summan 20,660: 16. T. 19,196: 8. 5.
Enligt hvad räkenskaperna sålunda utvisa, har behållningen, som vid 1853 års slut utgjorde 6,137 R:dr 5 sk. 9 rst, vid 1855 års utgång nedgått till 1,123 Rdr 7 sk. 9 r:st, hvaraf synes, att det beviljade Stats-anslaget befunnits otillräckligt, äfven för arbetenas drifvande på nuvarande inskränkta sätt.
Genom det anslag, Rikets Ständer vid innevarande riksdag beviljat, kommer dock detta missförhållande att afhjelpas och det i såväl strategiskt som stats-ekonomiskt hänseende vigtiga karteverket att i någon, om än ringa, mån fortskyndas.
Optiska Telegraf-Inrättningen.
Räkenskaperna, som för båda revisions-åren i Kongl.
Kammar-rätten blifvit granskade, utan anmärkning, och hos Revisorerne ej heller föranledt till någon erinran. utvisa följande förhållande:
Kontant behållning 1,215: — 8. — — Uppbörd:
Anslag af post-medlen 12,120: — — 12,733: 16.
— Dito till nybyggnad och reparationer 4,233: 16. 8. 3,490: — —•
Dito till 3:ne nya telegraf-linier {^aflöning m. m.) 1,569: 24. — 1,826: — — Hyres-medel 248: 16. — 251: 32. —.
Porto-medel 1,186: — — 1,296: 32.
Dito för öfver-telegrafering 2,747: — — — — S:r 22jÖT37~8T 8. 19,597: 32.
Skuld 144: 28. 1. — — Summa 23,462: 37. T. 19,597: 32. — — 112 — Credit.
Skuld 144: 28. 1.
Aflöning Underhåll Hese-kostnader Nybyggnad och reparationer Öfver-telegrafering Lifränta Leverering till Postverket 11,056: 8. — 2,553: 30. 1. 607: 46. 8. 4,232: 16. 8. 2,160: — — 666: 32. — 1,186: — — 11,644: 38. — 1,753: 34. 6. 524: 44. 1. 3,326: — 2. 666: 32. — 1,296: 32. — S:r 23,462: 37. 5. 19,212: 36. 9.
Kontant behållning 241: 15. 2.
Summa 23,462: 37. 5. 19,597: 32.
— Under år 1854 har den förut anlagda optiska telegraf-linien emellan Stock- holm, Waxholm och Furusund erhållit vidare utsträckning i den yttre skärgården; och är kostnaden härför, uppgående till 4,232 E:dr 16 "sk. 8 rst., jemlikt Kongl, brefvet den 13 Oktober 1854, godtgjord af det vid 1853—1854 års riksdag utaf Ri- kets
Ständer beviljade serskilda kreditiv för neutralitetens upprätthållande.
Elektriska Telegraf-verket.
Dess räkenskaper äro i Kongl, och för år 1855 med anmärkningar.
Kammar-rätten granskade för år 1854 utan Inkomster och utgifter redovisas sålunda:
Behållning å anläggnings-medlen 421: 13. 10. 15,239: 14. 11.
För anläggningen:
Stats-anslag 180,100: — — 225,000: — — Transport: 180,100: — — 225,000: — — — 113 — Transport: 180,100: — — 225,000: — Porto-medel, sorn, enligt Kongl. Maj:ts nådiga beslut, blifvit godtgjorda anlägg -nings-kassan, — — 1,279: — Anmärknings-medel 4: 23. 4. 30: 42.
För underhållet: Stats-anslag 5,3011: 32.
Svenska porto-medel 13,448: 9.
Netto-behållning af Svensk-Danska kabeln — Vinst af Danska portot — Dito af Norska d:o — Diverse inkomster — 75,815: 19. 4 11,162: 20. 4 1,311: 8. 4 46: 45. 11 42: 18. 8 S:r 198,859: 16. 4. 314,688: 10. 9 Summa 199,280: 30. 2. 329,927: 25. 8 Credit.
Östra linien — -— 163,911: 22. 8. Westra d:o 164,632: 1. 9. 29,227: 42. 8.
Norra d:o — — 14,201: 41. 5.
Elevers undervisning -. '— — 3,545: 32.
— Undervattens-kabelns mellan Sverige och Danmark — — 28,267: 41. — Anmärknings-procent 1: 5. 10. — — För underhållet:
Aflöning 12,789: 28. — 49,025: 35. 4.
Underhåll 5,542: 31. 7. 18,012: 36. 8.
Bese-kostnader 1,075: '14. 1. 4,462: 30. 10.
Kestituerade medel —— — — _ Jb: 24. 8.
Återbetalta förskott — — 5,850: — S:r 484,041: 15, 3. 316,579:19. 3.
Behållning å anläggnings-medlen 15,239: 14: 11. 2,391: 21. 4.
Dito å underhålls-medlen — — 10,956: 33. 1.
S:r 15,239: 11. 11. 13,348: 6. 5.
Summa 199,280: 30. 2. 329,927: 25. 8. 15 — 114 — § I Den utaf Chefsembetet för Telegraf-verket till Kongl. Maj:t afgifna underdåniga berättelse innehåller, utom redogörelsen för de till embetets förvaltning ställda, allmänna medel, följande uppgifter angående telegraf-inrättningens utveckling och verksamhet.
Den första elektriska telegraf-linie i riket emellan Stockholm och Upsala med stationer uti båda dessa städer blef i September månad år 1853 öppnad till allmänt begagnande, afgiftsfritt till en början och intilldess personalen vunnit någon större öfning och säkerhet i telegraf-tjenstgöringen samt interims-taxa och stadgar för depeschbefordringen hunnit upprättas och i behörig ordning fastställas.
Under loppet af år 1854 blef förenämnde telegraf-linie dels försedd med dubbel ledningstråd samt fortsatt till Grisslehamn, hvarest station inrättades, dels ock utstäckt från Upsala till Malmö, med stationer i Westerås, Orebro, Mariestad, Wenersborg, Götheborg, Halmstad, Helsingborg, Lund och Malmö, hvilka alla stationer till allmänhetens begagnande upplätos under Juli, Augusti och September månader innevarande år.
Dessutom har under sista delen af samma år undervattens-telegraf-förbindelsen emellan Helsingborg och Helsingör blifvit fullbordad, hvarigenom Svenska telegraf-korespondensen vunnit tillräcklig utsträckning till Danmark och det öfriga Europa.
Först följande året, den i Januari, öppnades emellertid denna undervattens-ledning, som, på grund af konventionen den 23 November 1854 emellan Sverige och Danmark, blifvit för de begge rikenas gemensamma räkning af Kongl.
Danska regeringen anlagd och sedan framgent förvaltad.
Derjemte har under samma år, den 13 Oktober, blifvit af Kongl. Maj:t utfärdad taxa för inrikes depesch-befordringen äfvensom under den 15 påföljde
December den första för Elektriska Telegraf-verket upprättade aflönings-stat blifvit i nåder fastställd, hvilken stat, slutande sig på ett belopp af 41,691 11:dr 32 sk., upptager, utom förut omförmälda 12 telegraf-stationer, ytterligare' 1 vänne, nemligen i Lidköping och Landskrona, hvilka blifvit genom Kongl, brefvet den 14 förutgångne November till inrättande anbefallde.
De telegraf-anläggningar, hvilka år 1855 blifvit fullbordade, utgöras af: l:o Den östra telegraf-linien från Stockholm till Malmö, med inrättande af mellanstationer i Södertelje, Nyköping, Norrköping, Söderköping, Linköping, Westervik, Oskarshamn, Kalmar, Karlskrona, Karlshamn, Kristianstad och Ystad, till hvilken linie stationerna Malmö och Lund samt den under år 1855 i Landskrona inrättade station, jemlikt Kongl brefvet den 5 Juli samma år, blifvit lagde. 2:o
Vestra liniens föx-seende med dubbel tråd från Wenersborg till Helsingborg; inrättande å nämnde linie af stationer i Warberg, Uddevalla och Lidköping, äfvensom samma linies utstäckning till Norska gränsen, hvarigenom i Juni månad 1855 direkt telegraf-förbindelse blifvit emellan Sverige och Norrige tillvägabragt; och O O Ö O ö 7 3:o Anläggningen af den norra telegraf-linien från Upsala till Gefle, med inrättande af station i sistnämnde stad.
Den 1855 af Kongl. Maj:t under den 5 Juli för telegraf-verket faställda nya stat upptager årliga utgifter till tjenstemännens aflöning samt till elever och vaktare utåt linierne med ett sammanlagdt belopp äf 79,133 R:dr 16 sk. - 115 — Telegråf-liniens längd utgjorde år 1853 endast 10,5. geogr. mil, men under de 2:ne följande åren erhöllo telegraf-förbindelserna en utsträckning af: år 1854, medelst direkt ledning, 133,7. samt genom uppläggning af dubbeltråd 1Ö,5. 144,2. „ „ ooh år 1855, genom direkt ledning, 167,7. samt medelst dubbeltråd 48. 215,7. » »
Och hade sålunda vid sistnämnde års slut Svenska stats-telegraf ferne vunnit en utsträckning, dubbel-ledningarne inberäknade, af •„ 370,4. geogr. mil.
Depesch-befordringen, som, efter det porto derföre började erläggas, under år 1853 utgjordes af 851 depescher ökades år 1854 till 10,534 » och år 1855 till 62,708 v hvadan tillsammans . 74,093 depescher, in- och fordrade. in- och utländska, blifvit vid 1855 års slut genom telegraf-verkets försorg be - Telegraf-verkets hastiga utveckling påkallar, enligt Revisorernes åsigt, ett tacksamt erkännande af den skicklighet och omtanka, hvarmed denna för fosterlandet så gagnande inrättning blifvit af vederbörande tillvägabragt och ordnad. il §•2.
Enligt förenämnde underdåniga berättelse få Revisorerne i öfrigt meddela följande:
Under den 15 Maj 1854 är emellan Styrelsen för Elektriska Telegraf-verket, å ena, samt Kongl. Svenska aktie-bolaget för jernväg mellan Köping och Hult, å andra sidan, afslutadt ett kontrakt, hvarigenom aktie-bolaget, emöt stadgade vilkor, förbundit sig att för Telegraf-styrelsens räkning anskaffa och uppsätta utefter jernvägslinien från Köping till Åtorp de för en elektrisk-telegraf-inräftning emellan nämnde orter erforderliga stolpar samt för deras framgena underhållande ansvara.
För den under år 1854 mellan Upsala och Grisslehamn anlagda och sedermera genom en dubbel trådledning från Upsala till Stockholm fortsatta elektriska telegrafTinien har kostnaden, uppgående för Upsala — Grislehamns linien till 16,333 R:dr 24 sk. 8 rst. och för dubbeltråden till 5,494 R:dr 27 sk. 7 rst, eller tillsammans 21,828 R:dr 4 sk. 3 rst, blifvit, jemlikt Kongl, brefvet den 13 Oktober 1854, godtjord af det utaf Rikets* Ständer vid 1853—1854 års riksdag beviljade serskilda kreitiv för neutralitetens upprätthållande. i Enligt Kongl, brefvet den 15 Februari 1855, har till Fysikern vid Kongl. Wetenskaps-akademien, Professorn Erik Edlund, blifvit utbetaldtett belopp af 5,000 R:dr, såsom inlösen af nämnde
Professors kända uppfinning i elektro-magnétiska telegraferingen. - 116 - § 3.
Vid anstäldt b esök å Elektriska Telegraf-verkets hufvud-station i Stockholm, hafva Revisorerne väl funnit anledning att loforda det sätt, hvarpå alla verkets apparater och inventarier m. m. äro ordnade, äfvensom skyndsamheten vid expeditionernas verkställande; men då den närvarande lokalen för denne telegraf-byrå synbarligen är allt för inskränkt, och behofvet för större uttymme, i anseende till den städse växande trafiken, måste blifva allt mera kännbart, anse Revisorerne önskvärdt, att det förslag, sorn redan lärer vara å bane, till anskaffande af ny och rymligare lokal för detta embetsverk måtte med det snaraste komma till verkställighet.
O Kongl.
Förvaltningen af §jo-ärendena med ILotsocli lys ing s-verket, Sjö-karte-kontoret äfvensom Kongl. Flottans Stationer i Carlskrona oell Stockholn» samt Kepot i €* willeborg.
Af förestående verks räkenskaper för år 1854 hafva Förvaltningens af Sjöärendena och Stockholms Stations blifvit granskade i Kongl. Kammar-rätten, utan anmärkning, samt räkenskaperna för Carlskrona Station och Götheborgs depot med anmärkningar, hvaremot 1855 års räkenskaper der ännu icke undergått fullständig revision.
Räkenskaperna redovisa inkomster och utgifter på följande sätt:
Balans från föregående år: Tillgångar 1,154,556: 10. 1. 855,444: 11. 8.
Stats-anslag för året å 5:te hufvud-titeln 1,449,480: — — 1,481,770: — —
Dito dito uti indelningar och natura spanmål 102,470: — — 108,750: — — Af 1851, 1852 och 1853 års natura-spanmåls anslag 54,041: 8. 8. 74,328: 7. 7. Medel till utomordentliga åtgärder för rikets försvar (af lilla kreditivet) 172,011: 32. — 93,083: 32.
— Af det vid 1850—1851 års riksdag beviljade extra stats-anslag för sjöförsvarsverket ... 100,000: — — —- — Af 1853 och 1854 års riksdag beviljadt d:o d:o 216,148: — — 477,185: 16. - Transport: 2,094,150: 40. 8. 2,235,117. 7. T. — 117 — Transport: Begrafningshjelp, mot ersättning af Rikets Ständers Riksgälds-kontor, Lots-verkets andel af inkomster vid Landsorts fyrbåk .....
Öfverskott å i riks-staten påräknad inkomst af båk- och lots-medlen Båtsmans-beklädnads-medel Ersättnings- och försäljnings-medel 135,754: 20. 4.
Influtna medel till uppköp af spanmål Diverse inkomster Från 4: de hufvud-titeln: Till Carlshamns kastell „ durchmarsch-kostnader „ Bevärings-manskapets vapenöfningar „
Kungsholms befästnings-arbeten och försänkningar i Djupasund Från Kongl.
General-krigs-kommissariatet: kreditiv-medel för upprätthållande af rikets neutralitet s Kongl.
General-poststyrelsen „ Kongl.
Karantäns-kommissionen i Stockholm och Malmö Arrrende-medel för Hof-jaktvarfvet Omförda medel Restit uerade medel Från Kongl. Konvoy-kommissariatet:
Fyllnad i års-anslaget från lotseri- och fyrings-staterna Tillskott i anslaget för sjökarte-verket för år 1852 och år 1853 Anticipationer till påföljande år 094,150; 40. 8. 2,235,117: 7. 7. 2,145: 27. 8. 4,634: 4. 4. 4,821: 2. — 7,498: 47. 4. 30,452: 39. 4. 27,748: 6. 2. 21,535: 41. 5. 51,021: 44. 1. 135,754: 20. 4. 237,299: 37. 5. 1,083: 16. — 1,167: 30. 2. 5,330: 38. 9. 7,873: 1. 11. 216: 7. 6. 690: 15,771: 15. 5. 10,510: 46. 5. 5,436: 19. 6. 8,320: 27. 3. 40: — — — — 780,943: 39. 9. 236,713: 30. 9. 23,169: 39. 9. 10,449: 44. 11. 16,754: 17. 3. 2,881: 34. 7. 810: — — 820: — — 90,403: 38. 7. 48,125: 8. 10. 210,373: 26. 11. 275,489: \ 47. 2. 11,723: 12. 7. 10,352: 36. 6. 29,157: 15. 1. . 58,558: 22. 10. 112,849: 34. 4. ,538,633: 1. 4. 3,289,565: 9. 9.
Skuld 35,278: 21. 5. 27,532: 30. 10.
Summa 4,728,467: 32. 10. 4,172,542: 4. 3.
Skuld 42,690: 33. 6. 35,278: 21. 5.
I — 118 — Utgifter:
Till Departement s-chefon jj Departementets Kansli-expedition r Dito Kommando- dito ... . » Kongl.
Förvaltningen af sjöärendena samt Kongl. Flottans stationer Indelningar och spanmål in natura Materielen: Kongl.
Flottans underhåll
Dito dito nybyggnad
Båtsmäns förseende nied kojer och täcken Båtsmäns beklädnad Beklädnad åt mariner, kanonierer, matroser och skeppsgossar Spanmål in natura Exercis med Flottans bemanning Spanmåls-upphandling och bageri-kostnader ...
Durchmarsch-kostnader Sjukvård Diverse behof Rese- och traktaments-penningar Skrifmaterialier och expenser till Förvaltningen af sjöärendena samt Departementets Kommando-expedition
Dito dito till dito Kansli-expedition
Dito dito för Kongl. Flottans stationer
Extra utgifter Lotseri- och fyrings-staterna samt Sjökarte kontoret Indelta räntor Extra stats-anslag för Sjöförsvaret, 1844 och 1845 årens:
Till en hydraulisk sträcknings-machin 1847 och 1848 årens:
Till nybyggnad af en ång-korvett eller 2:ne ångbogserings-fartyg : t> nya dockbyggnaden i Carlskrona 7,000: — — 7,000: — 7,971: 32. — 8,038: 16. 1,520: — — 1,520: — 453,264: 6. 5. 468,401: 6. 1. 84,163: 16. — 88,443: 16. — 401,804: 24. 5. 367,518: 41. 5. 83,492: 7. 10. 75,781: 1. 8. 19,093: 45. 6. 9,272: 11. 6. 70,885: 6. 10. 42,000: — — 60,131: 10. 2. 66,835: 41. 7. 18,000: — — 20,000: . 181,663: 43. 4. 5'9,653: 11. 3. 9,447: 37. 9. 9,046: 23. 4. — — 28,819: 2. 7. 27,076: 30. 3. 29,089: 43. 8. 18,647: 14. 11. 17,870: 27. 4. 11,202: 27. 2. 8,098: 10. 9. 4,684: 41. 9. 5,167: 23. 1,344: 22. — 1,144: 22. 22,069: 21. 1. 21,472: 18. 3. 11,559: 43. 8. 10,405: ) 7 30. 11. 194,408: 46. 4. 218,490: 23. 4. 306: 32. 306: 32. 1,251: 47. 3. 91,433: 5. 9. 2,952: 20.
Ii. 1850 och 1851 årens:
Till sjöförsvarsverkets iståndsättande 119,112: 4. 11. 46,959. 45. 10. 33,215: 32. 7.
Transport: 1,903,236: 13. 1,646,003: 30. 4. — 119 Transport: 1,903,236: 13: — 1853 och 1854 årens:
För sjöförsvaret 176,935: 15. 1.
För 4:de hufvud-titeln:
Till durohmarscli-kostnader 12,395: 21. 9. ti Carlshamns kastell 224: — 9.
a Bevärings-manskapets vapenöfningar 7,325: 29. 9.
Extra stats-anslag till Kungsholms befästningsarbeten och försänkningen i Djupasund ... 40: — — Medel till utomordentliga åtgärder för rikets försvar (lilla kreditivet) 309,071: 9. 6.
Kreditiv-medel för försvars-verkets fullständigare ordnande — — Kreditiv-medel till upprätthållande af rikets neutralitet 679,088: 7. 1.
Begrafningshjelp, emot ersättning af Rikets Ständers Riksgälds-kontor, 4,634: 4. 4.
General-post-styrelsen 5,211: 18. 2. •i Styrelsen öfver fängelser och arbetsinrättningar 14,294: 45. 5.
a Karantäns-kommissionen i Stockholm 8,312: 40. 9. ii Dito dito i Malmö 22,752: 34. 5. '» Krigs-akademien 42: 24.
— Expeditionen med fregatten Eugenie åren 1851, 1852 och 1853 11,622: 37. 10.
Behållne aflönings-stats-medel 32,034: 20. 10.
Dito underhålls- dito 98,907: 8. 1.
Dito nybyggnads- dito 57,555: 14.
— Af arrende-medel för båtsmans kompagni-chefs bohemman 1,800: — — Af dito för Hofjakt-varfvet 1,547: 16.