Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Härigenom kror jag ConstilUlions-lltfkottet bliswer hwad det bör wara, en redigerande beredning af Riksens Ständers tankar, ej en magt, somiwistt afseende, genom den fig ensamt fvrbehatlne rätt att bestämma hwad som för gamla eller nya frågor bör anses, uphöjer sig öfwer Konung och Ständer.
Här är nn hwarken lid eller tillfälle att jnga j någon pröfning huruwida den i Regerings »Formen bestämda hiyilotjd för tpackta frågor om förändringar j qrundlagarne är nödig och nyttig; om icke Regerings formen bordt stadga, att bestå förändringar när som hälst, kunna företagas och afgörgs, sä snart p? 5 i lagstiftningen deltagande magter, Konung och Ständer derom i bestmet sammanstämma; om icke egenskapen af en statsförfattning eller wara egenteliga grundlagar, bör innebära en prinrip af psiränderlighet, af fortfarande helgd, som endast af en statshvälfning bör kunna bryta»; 0M, dä veste lagar sjelfwe medgifwa successtva förändringar , likwäl den allmänna grgnskningsrätr öf. wer deras warde, som är hwarje författare öppen jemnad, icke i mer eller mindre mon minskar ben wördngd de böra wäcka oä^ det anseende som befästar deras efterlefnad, och om fluteligen icke, till undwikande af flere olägenheter, hela tryckfrihets, lagen kunnat inskränkas till hwad i 86 §. af Regerings-Formen finnes stadgadt, och ali der regle. mentarifka för uröfningen af en fri y frände rätt utgöra en Civil och Criminal lag, som af Konung och Ständer efter förekommande omständigheter kunds bestämmas.
Deir s Irmii»
Men för gtt nn återkomma till mitt ämne, hwarifräv jag rörhända för länge aflägsna! mig, och hwarsöcc jag fär utbedja mig Högloft.
Ridderskåpet och Adelns henäana lillgift, fär jag ödmjukast hemställa, att om Ridderskap-! och Adeln pröf? ivar nödigt , oaktadt, enligt hwad Herr Landt Marfalken tillkännagifiyit. rwänne af wära med-Ständ redan afftagit ifragawarande Constilurions-UrEolletö betänkande, ari äterremittera detsamma tift Utskottet, denna älerrnnis; dg mg ägg rum, jemts ye gnniärknlngar, som nn deremot hlkfwit gjorda, Jag har ganska ofu'!stä>idigt framjlält mina tankar i deria wig ngn ämne, och underställer dem Höglöfst Ridderbapec och Adelns vplysta pröfning, Jag kror mig endast skyldig, att stuta med enenbilt anmärkning; den, are jag nu lemnat ctl dubr ihelk bernis bade pä lättheten att klandra och pä swärighcken alt i syiuierher i frägor af sä stort in<eretze son; denna, npgifwa dek sörstag som ka» tjstfrivsställa allas meningar.
Lsclsrström, stacob:
Dill hwad Herr Baron VVetterstestt yttrat, får zag endast tillägga, stt jag tror den enklaste formen, för beredande och antagande af gnwdlagsfrägor, böra wara, att ivid den Riksdag dä någor sörstag till ändringar i grundlaaarna till ConstilUticiis.Utskottet inkommer, nämde UlskottS sörstag af Sländcn granskas, och slureligcn med eiler uran ändringar, säsom sörstag godkännes medelst den behandling som utstakas i ZL §.
Regerings^Formen och 7Z Z, Niksdags-Ordningon för allmänna frägor som i Riksens Ständers Hkug Wäckatz, stadgadt ärz hwgrefter försiageL Den 9 Iunii. ZZ7 hwil-e till nästa Riksdag dä det bör utan förändringar eller tillägg antagas eller förkastas.
Derigenom fär Constltnumis- Utskottet ej iner än den, Utskott i allmänhet, gemensamma rättigheten, att bereda malen, och Riksens Ständer hafwa sig förwarat att fjclfme afgöra huru förflaget till förändring skall wara npränadt.
Aerr UeutLkcrons, Larl, föreslog, akt Kongl. Majus nådiga propositioner mätte med skyndsamhet afgöras. Zerr Landt-N7arskalken anmärkte, att detta more en särkildt, ej hit hörande fraga, invarefter Herr Landt - Marskalken hemstälde hurnwida Ridderskapst och Adelli ansage någon handläggning tvid Constiintione-Utskottets nu granskade betänkande af nöden, eller detsamma böra anses hwilands jill nästa Riksdag» Ropades Nej Aepr Landt-Ukarskaliken ftamstälde widare ben fragan om Ridderskapet och Adeln ansage de nu gjorde anmärkninggrne hindra betänkandets anragande.
Ropades Ja» Zerr Landt-Ukarstalken proponerade pä sätzan grund, att detsamma mätte till ConstuutionsUtskottet, beledsagad! af' anmarkningarne, äter-- sörwisas.
I anledning af Herr Ueutercronas erinran^ sörefiog Herr Landt-Marskalken, alt de af Riksens Ständers Utskott, till hwilkas handläggning Kongs SZ8 Ben s Junit.
Kongs, propositioner hlifwit hänwisade mätte sn« modas, all med utläkgnden öfwer desamma till Riksens Ständer inkomma sä skyndesamt som mä? lens beskaffenhet och omständigheterna kunna med?
gifiya' Bifölls, Uplästes Mmänna Besvärs- och Öeeonomiä-- Utskottets, t»ll swar pä Srändens qlerremtzcr asgifne betänkande, af ben 8 Junii, innehållande förslag til! förnyade grunder för hränrvinsbränmngen, Lades pä hordet, Uplästes ett memorial frän Lag-Utskottet, af den 4 Junit, innefattande
Utskottets förstag ri8 lösen för gravationsbewtS, Lades pä bordet, Uplästes ett memorial frän Lag-Utskottet. af den 4 Junii. i anledning af en lisi Utffokket re? mitterad fräga om utsättande af präseriprionsrid för rättelser uli Storskiften och Gnffiften, a hwitken fräga Utffyttet. pä anförda skäl, ej funnit sig funna tillstyrka bifall, LadcS pä horvet, -Sepr Aandt-Narffalken kungjordo för Grefwe I-övvenhgelm, O uli al, Ridderskapet och Adelns önffan, att hqu mätte lära till trycket, befordra sitt diktamen rörande tryckfriheten» hwilken önskan Gref» V» ^hvren^elmz under förklarande as sin erkänsla Den z Ivnu, 5zs Kfmer det smickrande densamme innehar, lZfwade efterkomma.
Uplästes ett ifrän Riddarhus-Utffotlet inkommit memoria! af den 4 Vennes, angående sättet are betala Riddarhus Castans, enligt Ridderffapet och Adelns hestut, mid sistledne Riksdag, gjorde skuld för tryckningen af för 1809 och iZitz ärens Riks, dagars pjeni prvtocoller, tzades pä hörder, Uplästes ett memorial frän RiddarhuS-Utffoktet, af den 2 Juni», innehälsande tillstyrkande tils löneförhöjning för Adeligq jungfru stifts Directionrn» Secreterare, Omhusman samt Waktmästare, Bifölls, Äfmen uplästes ett frän Riddqrhus-Utffottek inkommit memorial af den ?
Junit, innehällqndhemälre
Utffytts yttrande öfwer Riddqrhusärender» nes förwaltning, Detta memorial hisölls i allmänhet, och hwad »ngick det Uti 2:dra punkten uptagne alternativet i afseende pä Riddarhussalens upwärmande, att antingen lära denna fråga förfalla eller dermed up° skjuta, besiöt Ridderffapet och Adeln, att densamma skulle förfalla, Herr Landt Narffalken tillkännaqgf, arr ett memorial frän Allmänna Beswärs- oll) OeconomiäUtffotlet af den 2 Jnnii hade inkommit, innehällande dest »Mande öfwer Riksdags sullmägtige Lvon S4v De" 9 Juni!- Lven korsson^ gch .^brnkinm l^arglons menw'ia» ler, rörande ilgwnings Ryldighet samt deltagande i byggande ni. m. as ringahus och häradsfängelser m.
M- och hemstälde Herr Landl-MarRalkeit om icke, sedan ett serffilt
Utffott blifwi! sarl lill uptagande af de sedan Riksdagen 1809 hwilande twistiqe frågor Mellan Bonde-Sländer och de öfrige Sländan, detta memorial kunde hwila kill desi bemälte
Utffou med sitt betänkande inkommit.
B>idlls.
Föredrogs och gtllades Riddarhus-kktfkottets
Under den 2 Innii afgifne memorial, innefarrayde IlrssoktetS ntlatande öfwer Wadstena adeliga jung» fru stiflö ärendernas förwaltning.
Friherre Oestorsiröm, fncob, uckad sig att i anledning c>s de siere sränor om hos Rldderfkapet och Adeln blifwir wäckte angående Discont inr'-tninqarne i Riket, fä naara ögnablick fäiio Rldderfkapet och Adelns »pmäiks.mhet pä s an- inrättningars na:ur, hwarefier Friherre Leäerliröm uplästs följande:
Mynt, dä det icke gckwes ett forceradk warde, det will säga: dä en lag förklarar någon ling titan e cke wärde smara emot ett större eller mindre gv nknm uf waror, är icke annat än en wara, hwars säll ynrheb och tillika waraktighet b stänuncr desi mer eller mindre beqvamliga anwändbalhet till hwad wi kal» la mynt.
Derföre hafrva nästan a la nationer der, till begagnat de sällsynlsste cller sä kallade ädlare metaller, såsom guld, silfwer och koppar.
Man har sedermera, för att än mera lätta röreljen af Den 9 Iunii. al! handel, inrättar depositionöställen för deha metaller under namn as Baugner, hwarS aktester pä metallers insättning, och försäkran för innehafwarcn, arc wid anfordran äterfä metallen, gatt och gällr i a-lmanna rörelsen, lika med sjeifwa merallen, hwilken endast som mync rätteligen kan anses.
Disconlers aSsignailouer äro egcineligen af enahanda natur som cnDldaö nkgifne lövande sedlar, de äro ett medel hwarigenotn iiiblviduen kan, sä länge hans credit warar, begagna capikaler som han icke äger, till näringar och rörelser, hwilka gifwa en större ränta an 'oen han i sin löpande förbindelse äkagik sig a?t betala; i alla sädana fall, mäste detta sätt ali begagna crediten wara en obestridclig winst för det allmänna, cm ater individuel! pä sadant sätt begagnar cr ditti, endast för akt fä tillfälle till större consuwtion, dä är der en förlust för saniha °et, men denna förlust bestar i den större consnmtion ej i crediten, hwilken destulvm snart mäste riphöra för e» person, ssm sä illa anwänder sina tillgångar och i detta fall kunna Disconlerna, sä framt de med minsta klokhet söi waliag, wida mindre än enstilda anklagas, att bidraga till den förökade consumlion, ty de mäste wid läns bewii» Zande mera än enskilda, hafwa afseende pä säkerheten, efter der förwallas andra personers egendom för hwilken-de äro redo och answar styldiiP.
Att Diöcontcrue enligt deras priviiegier sä afdraga räntan förut, kan wäl icke af nägon, som med opartiskhet betraktar srägan, anses som en tryckande och således fkadelig författning, emedan hwarje läntagare är der'om i förhand underrättad, och sär säle - S42 Den h Iuni^ lebes lämpa fin beräkning derefter, fag krök Mig
Derföre ej behöfwa dekaillerat bewisa det» Disronkerne, dä de af enskilda underhällar bö»a, i grund af alt detta, icke kunna anses skadeligare, än hwakje medborgares rättighet, ort pä bä, fta sätt förwalka fin förmögenhet.
Men ett annar förhällande inträder, da Starens kredit och medel begagnas till Understöd ellet biträde för sädcina in» rättningar, dä blifwet all den winst, delägarNeteN Discont af Statens biträden draga, en lika sä stor för» lust för det allmänna, Denna förlust upkommer deraf, att deha bidrag i allmänhet göras genom representanber af Metaller, som kallas MYN«, uran art derföre Metallen werkeligen finues; sedeln eller der som representerar myntet, bilt derigenom uran alt wärde, sä framt ej lagar stadga» att man dermed kan betala sina skulder, afgifter till Kronan och rut ingen i handel mä magra att emottaga deni för fä mycket wärde, som be rgenkcljgen bort hofwa dä metallen som de utfästa sig tvid anfordran bet-a» la, werkeligen finnes.
Sabatie lagar kunna wät för en lid ät papperslappar lenina ett lika wärde
Med sjelfwa metallen , men förr eller senare mäste de i opinionen mdsjNnka lill det wärde de säsom lump äga.
Staken, som i alt fall får sina inkomster i sävant, kan ej annat än finna dem otillräcklige mynt, och alla smbeksmän som dermed aflönas, smälta eller ffasfa stg Någon binäring.
Del är således endast l samma män, som Slaten till Diseonkeenas biträde läter Utgifwa sedlar, för hwilka icke valuta i melall eller wara fi»r Den s Junu» s4L finnes, som Disconternas tillwarelse bidrager till pappersmyntets förfall; huru gränslös, huru obel räknelig blifwer dä ej följden öm Staken, för att ensamt draga deN sä Nästan allmänt äfwundade winsten, ensamt förlägger DiSconterNe?
Hwäd hopp, ati ött sädant werk, dä det gär för allmän rakning stkall med klokhet förwaltaö?
för hwilka gryMMä förluster kunde icke samhället blifwa blöttstäldt, vm Ditettionerne wörö oredligs? och böt wät nägottsttt inom ett tväl itträttadt samhälle
Statens medel kunna lemnäs till sköfling ä! nägra enskilde Personer k
I anledning af hwad jag nu haft äran anföra, får jag hemställa, om icke Bangnen, dä narwarande DiSconterS öetroyer tilländalupit, indrager sina förskotkör, samt att Banco.Utskottet änmodas, att i föreskrifkerne för Fullmägtige, stadga, att BangueN aldrig mer får inga i en sadan winst öch förlusthandcl, hwilkett är oförenlig
Med dest ändamäl, det att ej Ucgifwa sedlar widare än i män, Uf den fond, den i Metaller äger inom stna hwalf, sä fraMt annärö BancoftdelN skall hafwa nägok wärde ReMitkerades kill Äaneö-Utstolket» friherre klMtLz /ixel upläste ett sä lydande: LöördsaMt MeMöriaks Aag Skar oändeligen ogärna pröjettMakares UNtal, men dä jag erindrar mig, att detta ej blir en utgift för ost, eller obligerar öst att sticka hand i fickaN, en nyfikenhet, som defiulöM intet lönte fig, emedan de mästa af ost äga intet eller föga, af S44 Den 9 Jun». hwad man kallar pengar, sä hoppas jag, att följande wördstnnma motion, skall säkerligen, ividen nogare granffning, winna Hoglofl.
Ridderskapek och Adelns bifall?"
Mangfaldiga gängsr har jag igenom diverse samtal hörk ben uprigliga glädjen hwaraf fäderneslandets rälla wänner na äro intagne, sedan en hmar pä möjligaste sätt sökt bestämma de fascllga öden som kunnat i en annalkande framtid eljest drabba! ost, och lili hwilkas unbwikande wi biföllt conscriptionen.
Men lika ofta har jag hörk framkastas, åtminstone till en del onödiga bekymmer öfwer bristande gcwär: del är säledcs med anledning af Vagens texk, kel torde af wänlig godhet tillätas mig fa namna följande- Höglost. Ridderskap?! och Adeln har, ifrän urminnes tider, warit skyttar och antalet af dem, som'ännu idka betra nöje är werkeligen legio, men detta hörer dock till hagelbösan ej lodgewärel; »U för tiden ar detta yrke rar , åtminstone icke allmänt ibland Riddcrskapet och Adeln, deraf har handt, att lid efter annan, yägot hwarf? sinner pä en wägg en studsare, också flera, hwilka hänga der såsom en wäggprydnad, men ej äro af någon serdeles nytta.
Manne derföre icke, om besa gewär, ett frän ost hwarje, eller en sädan studsare ben en eller annan kan äga, i form af en collert hopsamlades, manne sager jag, wi icke skulle njuta en större lillfridsstallclfe, om wi N!l Medan tider ar, Utbedja ost att l underdånighet fä göra Konungen och Fäderneslandet, deraf en gafwa- Jag förmodar, att detta kan ga A mye» Den s Juni!.
S4Z Myckel kättare, som all de hängt onyttiga ! mang falldiga äc och medföra för ost ej någon utgift
Men deremot lärer nationel esprit ej misskläda wärk Ständ, uran säkerligen med Nädiget »välbehag blifwa ansedk, samt ehuru liten gäfwan är om den bifalles, ända öka förmägan för war store och owärderlige Fältherre Hans Kongl. Höghet, alt uti händelse en gäng af krig, sa placera dessa smällpiskor, att i betraktande af dess werkningar mot fienden, han äswen der hade tillfälle påminna sig Högloft.
Ridderffapel och Adelns uprigtiga förtroende för dess sä öfwer alt beundrade talanger, som rena underdåniga tillgiswenhet för dess Höga Person; men dä jag inför Högloft.
Riddcrskapet och Adeln erkänner, att jag hoppas härutinnan deras wärda bifall, är denna wördsamma önskan ej lämpad till andra af Högloft.
Riddersikapet och Adeln, än till den eller de, som i detta förewarande casus äga en hel eller sä kallad halfstudsare, och den som ingen äger, ma derföre ej generas af proposition, Men skulle ocksä någon af wärk
Ständ som notabeNE hafwa lodbössor af propre mundur, det will säga godt läs, wacker hane, god pipa, sä är nog det öfriga rätt bra, och ett sädant gewäc aldrakäraste wälkommit, ty detta blir lätt sörändradt och lika nyttigt, likwal tar jag mig friheten ödmjukeligen nämna, akt de uti Riket här och der till ex.
Skogkloster och dylika dyrbara ioo:de äriga collettionee ej höra till denna eljest i ödmjukhet projeckerade collert., och en sa missklädande tanke sikall aldrig öfwerbewisas mig.
Lörsta Del.
U-'s 35.
S4ö
Den 9 Ju,ni - De mångfaldiga inkast, som emot desta. af Högloft.
Ridderffapet och Avel» i händelse af bifall, skänkte piecer, skulle kunna göras i anseende tift olika längder, tyngder, calibrar, laddningssäkt etc. jämfört mot de sä kallade jägarepistoler och dylikt, får jag ödmjukast bäst beswara, dä gewären af alla stag en gang blir, icke efter fördomar och capricer, utan efter rcela saela af diverse skyttar, sa i som utom tjenst, jemsörda med sednare liders inberätrade härligheter, men om nu också de ej wörö till ock med sä goda som andra nationers, sa kunna be ester föregången förändring och profskjutning i flera afseeuder komma att uppnå ett okändt wärde, utan att derföre ända betunga Staten med langa aporhequare rakningar; blifwa de skänkte ät Staten, nog blifwa de nyttiga och en gifwen häst star fritt alt syna hwar man behagar __ men intet i mund.
Pä de för mig framfarna är, dä jag igenomrest flera orter af Riker, har jag ofta sett besynnerligen i märt Ständ, en merkelig myc. kenhet af sädana' gcwär, hwars stockar nästan warit allmänt afwalnöt, med propra beslag, dä säledes följer, alt en pipas förändring är helt lätt och nu »varande tiders böstesmeder hafwa wistk också upnäkt skicklighet i beredande af goda gewär, men en öfwerbriswen talang, uti art supa, men de skola hafwa swart atl ända mäta sig, med de forntida af Högtsalig Konung kkLNkie isrän Tyskland införsVrifna böstekmeder, wid namn Istussbaurnare, Netcliar, Oerbarstar, Larlar etc. i afseende pä den bedagade accurateste cch redlighet, hwarmed den tidens gewär kan ännu brilliera, ltkwäl kai, man Den y Junit - 547 man med skarp ti , syn, fa goda arbeten har och dar gjorda, om krogar skulle komma l ödesmål och hwilket beror af Ständernas wiAhet.
Sedan jag nu dä, sa tydeligen jag körstätt, sikt, att ödmjukast framställa denna obelydetiga, men sa hedrande som nyttiga upoffring är fäderneslandeiS försmak, torde mig tillät is sa nämna, alt om Högloft.
Riddcrskapet och Aoeln läcktes bewilja collccrey, w> undcrdänigst hos Hans Kongl. Höghet anhälla, att den eller de personer, fern skall af denna wgckra gewars samling sig fa begagna, skall wara en pä stöd, pä fri hand, pä spräng, wäl exercerader och godkänder lodskykt, som förstär i alla mätto att sköta en sa delikat som farlig picke för fienden, och pär raport af gäfwan, tar jag mig den uprigliga äran och fägnaden art öpna balen, med en ganska superbe studsare och mundur i proportion, hwaröfwer hwem som behagar, har att sina bekragtelser göra, me» den jag ödmjukast kronan skänker, och skulle snart sagt ästadkomma mera, om jag ej hade för princip att fä bewisa, det fäderneslandet bör fä det som duger när man skall gifwa.
Slureligen har jag den äran nämna, att för dem af Högloft.
Riddcrskapet och Adeln, svin äga gewär art aftära inlemnaS de kill Landshöfdingen i orten, men hwarje gewar torde förut fä fordna ägarens namn päsart, hwilket allestädes lätt werkställev, samt uti ladan vä gewäret desi waren aftryckt, hwarefrer en och hwar lärer finna mina eljest walmenra erhindringar öfwerflödiga rörande förwarings methoden pä ekk gewär jag destinerar ät Konungen och Fäderneslandet, men är sä mycket lyckli. Z4« ^ Den y Iunii. lyckligare om läderfodral finnas, till besia pieter.
Sidan nu dena memorial fakt sin wanliga hwila pä bordet, öfwerlcmnas delta till Wälborne Herr Landt-Marstalken samt Högloft.
Ntdderstaper och Adelns gemensamma åtgärd.
Zerr von Lcirstcät, Lirås, npläsie till proIvcollct: Wördfami Memorial!
Majit, uti Desi Nådiga proposi, tion, föreslagit Riksens Ständer, en allmän patzevolance inrättning för indelta armsen rörande soldatens stjutsande och 'mötes kost, för att befordra armeens rörlighet och större tjenstbarhet, samt lemnande af Noichallarnes åliggande,, och wanliga kostnader, sä torde det tjena till samma ändamäl, ym naaon pasievslance inrättning äfwen kunde blifwa upgjord med Rorchällarne om fläpmunderingar»a, som de stola bestä sina soldater, efter särstildta eornracier med Kongl. Majrt och Kronan, och att de i desi ställe finge erlägga någon deremot swarande ärlig afgift.
MHärigenom stulle den gemensamma fördel winnås, att beklädnaden i allmänhet, pa sätt Konungen i näder funne för godt, kunde lämpas efter behofwet, sedan en säker fond dertill more att påräkna, och att de olikheter, sorn pä manga ställen gifwa anledning till lwister och ett stridigt begrepp om ömsesidiga fordringar och styldigheter, derigenom kunde förswinna.
Det more säkerligen öfwerflödigt att, inför Högloft.
Den 9 Iunii- 549 Högloft.
Ridderftapet och Adeln, upgifwa flera skäl för denna sak, dä olägenheterna af detta be« kladnadssärt, aro sä allmänt kände, och ehuru det endast är en Rorhällare, som wacker denna fräga» sker det likwäl med det afseende pä gemensamt och allmänt wäl, som alud bör wara oskiljagtigt frän wära öswerläggningar, och dä jag nu förflagswis fär upgifwa en ärlig afgift af 6 R:dr lnco för de
Rsthällare som äroZskyldige att hwarl z:dje är för. se sina soldater med fläpmunderinq, och ett sädank contract stäldes pä io är, har jag all anledning förmoda, art Vesta nu stridiga inreresten, närmast skulle förenas till allmän och enhild fördel.
Om Högloft. Ridderskap?! och Adeln anser denna motion förtjena någor afseende och den till tvederbörligt Utskott remitteras, sä erhäller saken Len urwekling som kan leda till ändamäler.
Remitterades till Pastevslance-Urskotter.
Herr Landt«Narffalken tillkännaqaf, att hos honom blifwit anmält alt Herr Silfverstolpe» Oavick Qustmunä, och Herr 6^I!enstaal, l^ars klerman, som warit ledamöter uri OeconomiäUtskottet samt med Ordförandens tillstånd warit bortreste, sedermera icke äterkommit; hwarsöre och dä Herr Silfverstolpe, genom bref lill Utskottets Ordförande tillkännagifwer sig hafwa först warit af sjukdom och sedermera- blifwit genom ordres till tjenstgöring hindrad, att sig hit äter bcgiswa, samt Herr 6>Ile'chLsj, som öfwer trenne wecker uteblif. wit, förmodeligen genom egna angelägenheter sätt förfall, Herr Landt-Marskalkens föresiog, atr de nu an» 552 Den s Jun». anmälte förfall mätte af Ridderjlkapet och Adeln god ännas och Herrar Electorerne fä anmodas akt twenne andra ledamöter i bemälte Herrars stalls utse.
Bifölls, dock sä, att om Herr 6MsaImal skulle, enligt förmodan af en nu närwarande Ridderskapet och Adelns ledamot, denna afton återkomma till Riksdagen, honom skulle tillätaS, atk sitt rum uti Utskottet bibehålla.
Utdrag af Piokoeoftek, hällit hos Högloft.
R''de jlkartt och Ade n wid Ur.inia Riksdagen i Örebro den y Junii l8>2. S. D- I anledning , af derwid gjorde anmärks mngar. bief, wid förnyad föredragning.
CouftitUs lions-Ulffottets dcn 3 finl.
Junii pä bordet lands memorial, rörande den sedan ststa Riksdag hwis lande sräga. burn med afseende pä 56, 8i, 82 och 83 § H Reg. form. förslag till förändringar i grunds Ig .rna hos Rikiens Ständer wid afgörandel böra behandlas, ätiöljdk af ofwanbcrörde anmärk» n<ngar. till Constitulionö-Utffoktet äterremitteradt. supra. S D. Wid förnyad föredragning afLag-Ut» sko" s, den z sistl.
Junii pä bordet lagda, memorial i anledning af Riksens Ständers Justitiä Ombudsmans till bemälle Utskott remitterade berättelse, och sedan atffilliga anmärkningar derwid bkif, mit gjorda, besiöt Högloft.
Ridderffapet och Adeln, alt detta memorial, beledsagadt af nysnämnde anmärkningar, till Lag-Ulffottet älerrcmitrera. chlr supra- S.
D« Den 9 Iunii. 55 r S.
D- Remit'eradcs kill Allmänna Beswärsoch OeconomiäUtskottek såsom en särskild motion, Herr Landshöfdingen Friherre sk lfläkantons anförande den z:dje dennes, sf innehall, ait bewälle Utskott mätte upgifwa förslag till bestämde grunder för de friwilliga öfwerenskommelser, i afseende pa fängföringen, hwilka Ulskottel i sitt utlåtande, i anledning af frägan om skjntslegans förhöjande för fängskjuls m. m., äsyfkat.
S. D. Beflöt Höglofl. Ridderskapet och Adeln, att för sin del anmoda de ibland Riksens Sränders Utskott, till hwilkas handlaggning Kongl.
Proposinoner blifwit hänwifade, art med utlätaitt nen öfwer de samma till Riksens Ständer inkomma sä skyndesamt, som malens beskaffenhet och omständigheterna kunna medgifwa.
S. D. Föredrogs och bifölls Riddarhus-Ut. skokrets memorial af den 2'dennes innefattande förslag till löne tillökningar för tjenstemän ä Adelig» Jungfru SliftS Casinus Stak.
Dt supra. Zerr Lairdt-Marffalken rillkännagaf, alt Riddarhus-Fiscalen kall^enderA med hans tillstånd pa någon tid frän Riksdagen bortrest, samt anmodade Nector Silverstolpe atk, under hans fränmaro, hans ställe företräda.
Ridderskapet och Adeln ätskiljdes klockan ^ till g.
In nflem protocolli 6» Silverstolpe. ^ Lör - LZs Den 13 Junit.
Lördagen den iz Junii.
Justerades pleni-protocoller för veu 9 dennes.
Anmäkres och cmottogs Konungens Hos-Canhler Friherre ak äVetterkoät, som. a Hans Maj:ts wagnar, till Ridderffapet och Adeln öfwerlemnade