Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Åtskilliga svårigheter skulle dock härvid uppstå, oafsedt den missbelåtenhet, som skulle uppkomma bland såväl manskap och passevolantörer som bland örtens innevånare.
Att på en gång mottaga och öfva 600 man rekryter, ty i förhållande till sitt nya yrke voro de det samtelige, utan att ega någon stam, blefve en svår sak och hvartill ingeniör-corpsen saknar tillräckligt befäl.
Redan följande året vore en sjettedel, och sedan årligen samma antal, borta, redan innan de hunnit erhålla någon bildning för ingeniör-yrket.
Men om det sålunda vore svårt gifva dem någon öfning såsom sappörer, så blefve det än svårare, och nära omöjligt, såsom pontonierer, hvilket dock är det slags ingeniör-trupper, hvaraf behofvet är mest kännbart.
Truppens årliga dragande till Stockholm, eller det der förlagda kompaniets och materielens förflyttande till Wermland, möta båda delarne lika stora svårigheter.
Icke heller skulle dén angelägna närmare personliga bekantskapen emellan truppen och det ledande ingeniör-befälet kunna i önskvärd mån ernås, då de under hela tiden emellan öfningarne aldrig sågo hvarandra, och manskapet, i afseende på sin ekonomi och administration, hade ett annat befäl att hålla sig till.
Följden blefve således endast, att under öfvergångstiden Kongl. Maj:t finge en sämre infanteri-trupp, utan att få en duglig ingeniör-trupp.
Det synes således vara vida lämpligare, att gora öfvergången endast i mån af manskapets och befälets afgång vid Wermlands fältjägare.
Disponerades dervid tillgångarne till pontonier-bataljonen, så tjenade det nu befintliga kompaniet till stam för de nya kompanierna, hvilka skulle uppsättas allt efter som medel från Wermlands fältjägare blefve tillgängliga, och hvarvid kostnaden för första uppsättningen af hvarje helt eller halft kompani alltid bestreds af första årets anslag till dess underhåll.
Som vid Wermlands fältjägare manskapet i allmänhet kapitulerar på 6 år, så skulle efter en sådan tid hela den för truppen och dess öfningar nu utgående kostnad, utgörande 53,000 Rdr om året, vara disponibel.
Denna summa, tillsammans med hvad, som genom tillfällig afgång bland befälet blefve tillgängligt, vore tillräcklig till uppsättning af 1V2 kompani pontonierer till befäl och manskap, hvarefter det återstående halfva kompaniet jemte de öfriga behofven finge fyllas i mån som det qvarstående befälet vid Wermlands fältjägare regemente afginge.
För den händelse detta förslag skulle nu genast kunna på ofvannämnda sätt utföras, återstår sedan, att närmare bestämma beloppet af de kostnadssummor, som blifva erforderliga för att komplettera ingeniör-trupperne till det ofvannämnde minimi-antalet af 720 man, hvilket kommitterade dock af ofvannämnda skäl ej anse sig nu kunna göra.
I fråga om ingeniör-truppernes förläggningsort, så qvarstå för pontoniererne samma skäl, som föranledde det nuvarande kompaniets förläggning i Stockholm.
För sappörerne torde deremot Carlsborgs fästning i många hänseenden vara lämpligaste stället, isynnerhet med afseende på det der befintliga kasernerings-utrymmet, den mindre underhållskostnaden för truppen och tillfället till god öfning uti flerfaldiga handverk. 188 TABELL, utvisande statsverkets årliga kostnad för det nn befintliga sappörkoinpaniet med befäl och underbefäl. å Ingeniör- å Sappör- Till. corpsens kompaniets lili” Summa.
Aflöning och underhåll. stat. stat. saramans.
Befäl och underbefäl: 1 Kapten, första klass 3,000 1,200 4,200 — 1 Löjtnant, första klass 1,200 547 50 1,747 50 1 » andra klass 1,000 547 50 1,547 50 I Konduktör 800 — 273 75 1,073 /5 1 Under-konduktörer (med lön ä 500 och arvode ä 273: 75).
. . . 1,000 — 547 50 1,547 50 10,116 25 1 Bataljons-läkare — 80( — 801 1 Redogörare och Material-förvaltare , . 600 — 600 — För presterliga göromålens bestridande vid kompaniet ....
- 180 - 180 - 1,580 — Manskap: Aflöning: 2 Ristinktions-korpraler, arvode efter 138 .. . ... — 276 . 4 Korpraler, » » 90 ..... . 360 G vice Korpraler » » 48 . , 288 18 Handverkarc « » 30 — 540 - 1,464 Underhåll: Penningar Rdr 7,435: 40.
Spanmål in natura 1,518,72 kubikfot. . . 3,037: 44. 10,472 84 10,475 34 Rekrvterings-penningar elter 7
Rdr 50 öre för man (120 man) . . . 900 900 Yledikaments- » » 2 » 25 » » » ( » ) . . . 270 — 270 Kommunion- » » — » 25 » » » ( » ) . . . 6 C Kokinrältningskostnad . 500 500 Beklädnad, i Krigs-Collegii Intendents-afdelnings stat „ 10,115 30 Remtyg, utredning, musikens instrumenter och sjukvårdspersedlar, i Krigs-Collegii intendents-afdelnings stat — — — — 388 70 24,117 34 Kaserneriugskostnad.
För servispersedlars underhåll, från inqvarteringsanslaget för Stockholms garnison — — 1,308
För sappörkompaniets inqvartering, från samma anslag 720 Till underhåll af kompaniets kasern-lägenheter och krigsbrygge-förrådets byggnader, utöfver tillgångarne af kompaniets inqvarteringsmedel . — - 1,600 - 3,628 — Till kompaniets öfuiugar.
Lega för hästar (af Rikets Ständer anvisadt med halfva beloppet af det Kongl. Maj:t äskat, inbegripet i det allmänna anslaget för artille- riets hästar) — 3,000 Skoning och medikamentspenningar för hästar (af Rikets Ständer anvi- sadt med halfva beloppet af det Kongl. Majit äskat, inbegripet i det allmänna anslaget lör artilleriets hästar) — 64 00 Furagering för hästar (af Rikets Ständer anvisadt med halfva beloppet af det Kongl. Majit äskat, inbegripet i det allmänna anslaget för artilleriets hästar) — — 1,618180 4,682 80 Hela årliga, nu utgående kostnaden för Sappör-kompaniets aflöning, underhåll, nqvartering och hästar Rdr Rmt 44,124 45 189 Bil. B. Förslag till uppsättning af ett kompani pontonnierer, (utom de t vänn c nn redan befintliga) af 120 man värfvad trupp, med nödigt bataljonsbefäl, samt uträkning å kostnaden bärlör. 1) årlig kostnad:
Staben. 1 Löjtnant af andra klass, Adjutant, lön å Ingeniör-corpsens föreslagna nya stat 1 Under-konduktör af första klass, Bataljons-adjutant och Väbel, » » . i Hästläkare för pontonnier-bataljonen, arvode Kompani-staten.
1 Kapten, första klass 1 Löjtnant, första klass . . 1 Löjtnant, andra klass . . . 1 Under-löjtnant 1 Konduktör 1 Under-konduktÖr, första klass 2 » » andra klass efter 500: 120 man korpraler oeh manskap. 2 Förste Korpraler arvode efter 120: — 4 Korpraler » « 90: — 6 Vice Korpraler » » 48: — 18 Handverks-soldater » » 30: — Underhäll för 120 man, deraf 40 man permitterade 10 månader, efter 56 öre om dagen, tobaksskillingen inberäknad Rekryteringspenningar för 120 man efter 7: 50.
Medikamentspenningar » » » »2: 25.
Kommunionpenningar » » » » — 05.
Kokinrättningskostnad
Beklädnadsunderhåll genom passevolans efter 84 Rdr 30 öre för man .
Utrednings- och remtygspersedlar d:o efter 2 Rdr 53 öre Sjukvårdspersedlar d:o Servis- och kasern-inventarier Beväpning Musikinstrumenters, underhåll genom passevolans 1,000 — 600 — 200 — 3,000 1,200 1,000 — 800 — 900 — 600 — 1,000 — 240 360 — 288 — 540 — 1,800: 8,500: 17,696 — 900 — 270 — 6 — 500 — 10,116 303 — 60. 82 10. 1,200 — 100 — 3 — 32,604: 70.
Summa Rdr 42,904: 70.
Hästar till anspann. 18 st. hästar stallfodrade året om, utgörande 6,570 rationer efter 75 öre 4,927: 50.
Remonteringskostnad efter 45 Rdr 810: — Skoning, medikamenter, stallinventarier, lysning i stallarne m. m. eft. 15 Rdr 270:
— Lega för 300 hästar under 15 dagar efter 30 Rdr 9,000: — Furage, skoning och sjukvård af 300 hästar under 15 dagar samt stallinventarier m. m. efter 1: 50 för dag 6,750: — Transport af efterblifne sjukvårdade hästar 40: —21,797: 50 Härifrån bör afräknas det nuvarande anslaget till hästlega och furagering, enär alla erforderlige hästarne för hela pontonnier-bataljonen blifvit ofvan upptagne • . 9,364: 92. f ör öfning och materiel.
Underhåll af 3 krigsbrygge-ekipager (utom nu befintlige 3:ne) 4,500 Arfvode för undervisning i ridning och körning 400 Öfrige behof i och för öfningarne 1,200 12,432: 58.
6,100:
Summa Rdr 61,437: 28. 190 2) kostnad för en gång (uppsättningskostnad):
Anskaffning af 3:ne krigsbrygge-ekipager med nödiga rid- och anspanns-persedlar efter 60,000 . . .
Rdr 180,000:
Öfrige utgifter anses kunna bestridas af första årens underhållsanslag.
Bil. C.
Förslag till uppsättning af cn bataljon sappörer af 3 kompanier å 120 man, värfvad trupp, med nödigt befäl, jemte uträkning å kostnaden, 1) årlig kostnad: Staben. t Major, Bataljons-chef, lön å Ingeniör-corpsens föreslagna nya stat . . 1 Kapten, andra klass, Tyg-kapten, » » 1 Löjtnant, andra klass, Adjutant, » » 1 Kassör och Förråds förvaltare, Uppbördsman, » » 1 Underkonduktör af första klass, Bataljons-adjutant och Väbel, lön å fngeniör-corpsens föreslagna nya stat 1 Bataljons-predikant, arvode å Ingeniör-corpsens föreslagna nya stat . 1 Förste Bataljons-Iäkare, lön å Fältläkare-corpsens stat !
Auditör, lön å Ingeniör-corpsens nya stat Kompani-staten.
Befäl för ett Kompani: 1 Underlöjtnant 1 Konduktör . andra efter 500 120 man korpraler och manskap. 2 Förste Korpraler arvode efter 120 Rdr 4 Korpraler » » 90 » 6 vice Korpraler » » 48 » 18 Handverks-soldater » » 30 » Underhåll för 120 man, deraf 40 man permitterade 10 månader, efter Rekryterings-penningar för 120 man efter 7: 50.
Medikaments-penningar för 120 man »2: 25.
Kommunions-penningar för 120 man » — 05.
Sjukvårds-persedlar d:o Servis- och kasern-inventarier 1,200 Beväpning Musik-instrumenters underhåll genom passevolans 4,000 — 2,000 — 1,000 1,200 — 600 450 i ,500 1,000 3,000 1,200 1,000 800 • 900 600 1,000 — 8,500 240 360 288 540 —.
17,696 - r 900 270 6 — 500 10,116 303 60. 82 10.
1,200 — 100 — 3 — 11,804: — 10,250: — S:a för 1 kompani 32,604: 70.
Således för trenne kompanier eller 360 man För materialier, underhåll af verkstäder och instrumentalier m. m. till öfningarne .... 97,814: 10. 3,000: — Summa Rdr 136,564: 10. 2) kostnad för en gång (uppsättningskostnad) anses kunna bestridas af första årens underhållsanslag.
191 Bil. D. Förslag till uppsättning af cn sappör-bataljon oni 360 man, fördelade i 3 kompanier å 120 man livartdera, derutaf 312 man indeld trupp, genom förändring af östgöta och Norra Tjust båtsmans-kompanier samt 48 man värfvade, jemte uträkning å kostnaden. 1) årlig kostnad:
Bataljons-staben.
1 Major, Bataljons-ehef, lön å Ingeniör-corpsens nya stat 4,000: i Kapten af andra klass, Regements-qvartermästare, lön å Ingeniör-corpsens nya stat 2,000: i Löjtnant, andra klass, Adjutant, » » » 1 Regements-skrifvare och Auditör » » » 1 Förste Rataljons-läkare, lön å Fältläkare-corpsens stat 1 Bataljons-predikant, arvode å Ingeniör-corpsens stat 1 Under-konduktör af första klass, Bataljonsadjutant och Väbel 600: 4,000 — 2,000 — 1,000 — 1,200 — 1,500 — 450 — 600 — 0,250:
Kompani-staten.
3 Löjtnanter, första klass 3 Löjtnanter, andra klass ......... 3 Under-löjtnanter 3 Konduktörer eller Fanjunkare 3 Under-konduktörer eller Sergenter, första klass 6 Under-konduktörer eller Sergenter af andra klass . 6 Förste Korpraler 12 Korpraler 18 vice Korpraler 54 Handverks-soldater lön efter 3,000.
9,000 » 1.200. 3,600 » » 1,000.
3,000 » 800.
2,400 » » 900.
2.700 O » 600 1,800 » 500.
3,000 arvode efte r 120. 720 » » 90.
1,080 ); » 48. 864 » » 30. 1,620 29,784: lotes-kostnailer för det indelda manskapet.
Aflöning och underhåll vid 42 dagars rekrytmöte och korpralskola samt 42 dagars regementsmöte, (eller öfverhufvud 1 \ månaders vapenöfning om året för hvarje man) efter 15 Rdr 74 öre i månaden 7,366: 32.
Aflöning för befälet under rekrytmötet 325: 50.
Marsch-kostnad för det indelda manskapet under 4 dagar fram och tillbaka mellan rotarne och Carlsborg: Underhåll, 2,496 portioner efter 60 öre, tobaksskillingen inberäknad . . 1,497: 60, samt transport medelst ångbåt till och från Carlsborg för befäl och manskap 1,275: — g 60.
Beklädnad för 312 man indeld trupp efter 24 Rdr 6 öre eller 50 procent mer än vid indelda arméen med anledning af motsvarande längre mötestid om året 7,506: 72.
Remtygs- och utrednings-persedlar för 312 man indeld trupp efter 3 Rdr 87 öre eller 50 procent mer än vid indelda arméen 1,207: 44.
Beväpning 235: — Tältlagstross under mötena 500: — q/./,q. jk 19,913: 58.
Underhåll, beklädnad, utredning och rekrytering m. m. för 48 man värfvadt manskap, efter samma beräkning som å bilagan B. för ett värfvadt kompani om 120 man 12,686: 68.
Öfningsmedel 3.000: — Summa Rdr 74,634: 26.
För jemförelse med nästföregående alternativa kostnadsberäkning (bil. C.) upptages här tillika årliga roteringsvärdet, efter markegång, för ofvanomförmälda 312 båtsmansrotar, utgörande, efter afdrag af rotarnes, till upphörande vid förändringen antagna, beklädnadsbidrag, fördeladt för år, omkring 84 Rdr för hvarje rote och således tillhopa Rdr 26,208: — hvarigenom hela kostnaden för år blifver, enligt detta förslag, Rdr 100,843: 26 öre. 2) kostnad för en gång, i de hänseenden sådan här ifrågakommer, kan bestridas af första årens underhållsmedel.
192 Bil. E. Förslag till crfordcrlige rid- oell anspönniugs-hästar för Ingeiiiör-truppcrua vid deras mobilisering.
Befäl shästar, Summa Pontonnier-bataljonen.
För ett krigsbrvgge-ekipage: 15 Pontontonvagnar a 6 hästar, 90.
1 Ambulansvagn . . . . 6 Furagevagnar å 2 hästar.
För sex krigsbrygge-ekipager 1 Fältsmedja 2. 1 Materialvagn 2. 1 Proviantvagn 2. 3. . 12. 1 Signalblåsare 1.
Reservhästar 14. hvardera å 126.
Belalshästar (ör 6 ekipager hvardera å 6. 36.
Stabshästar för bataljon: Bataljons-chef . . 2.
Adjutant Bataljonsadjutant » läkare Veterinär Tygkapten Reserv (rides af hästhållare) Stabsvagnen Ammunitionsvagn .
Furagevagn Rid- ock Draghästar. 756. 3. 2. 2 44. 763. 807.
Sappörbataljonen Till Ingeniör-fält-trainen Bataljons-trossen, lika som till en vanlig infanteri-bataljon Befälets ridhästar 15. 50. 25. 75. 90.
Summa 897. 193 7.
GENERALSTABEN OCH GENERALITETET. Generalstaben.
Sverge eger väl för det närvarande en generalstab, bestående af en samling officerare trån olika corpser, dels tjenstgörande i landförsvars-departementets kommando-expedition och vid generalbefälen, dels utan all stabs-anställning, men icke varande någon corps, ej egande någon organisation, bestämda åligganden eller tjensteförhållanden, och utan någon annan gemensamhet än uniformen.
Flera göromål, som borde tillhöra en generalstab, äro icke åt densamma anvisade.
Topografiska corpsen, i krig med generalstaben införlifvad, har under fred med densamma intet annat samband, än ett gemensamt öfverbefäl, hvarigenom dess officerare icke kunna bereda sig till stabsgöromålen i fält.
Afhjelpandet af dessa brister är en väsendtlig angelägenhet.
Ehuru generalstaben numera i alla land är en corps med egen chef, är dock dess organisation olika.
Den är antingen en fristående corps, med egen lönestat och egna officerare med befordringsrätt sig emellan, eller ock en corps, sammandragen af officerare från arméens regementen, der de ega lön och befordringsrätt.
Båda dessa organisationer hafva fördelar och olägenheter.
En fristående generalstab minskar icke det redan nog fåtaliga befälet vid regementena, medgifver officerarne att mera odeladt egna sig åt tjensten i staben, hvilket för vissa af dess göromål är en fördel och bibehåller bättre sambandet mellan dess medlemmar.
Deremot afsöndras härigenom generalstaben från arméen.
Befordran blir inom en sådan afskild corps långsam och om detta skulle hjelpas genom förflyttning till regementena, är osäkert i hvad mån stabsskicklighet kunde ersätta ovanan vid regements-tjensten.
Genom en generalstab af officerare från regementena lemnäs dem tillfälle att genom tid tals tjenstgöring vid den trupp de tillhöra bibehålla praktisk duglighet; sambandet mellan arméen och staben blir fastare; den förres stundom anmärkta obenägenhet mot den senare motverkas; mera militärisk anda underhålles hos staben; mera omsättning uppkommer inom densamma, och stabs-officerarnes befordran på regementena erkännes af dessa såsom rättvisare, då de vant sig vid att i den befordrade se en kamrat, än om befordran skett genom förflyttning, i synnerhet från en corps utan trupp.
Dessa fördelar äro stora.
Enda olägenheten är att befälet vid regementena minskas, hvilket alltid, men mest under krig är menligt.
Med afsigt att förena fördelarne af båda dessa organisationer, men undvika olägenheten att minska befälets vid regementena i alla fäll nog knappa antal, har landförsvarskomitén, som för öfrigt i hufvudsak delar de af den år 1856 för generalstabens organisation förordnade komité uttalade åsigter, trott detta syfte bäst vinnas derigenom att särskild lönestat för generalstaben upprättas; att generalstabs-officer, som innehar kaptens eller lägre grad, qvarstår såsom lönlös med tur och befordringsrätt i något af arméens regementen eller corpser; utnämnd till regements-officersgrad, blir hans qvarstående beroende af ansökan och Kongl.
Maj:ts nådiga pröfning särskildt för hvarje gång; att, då officer utnämnes till generalstabs-officer, han uppföres på generalstabens stat, och den lön, han vid regementet innehade, tillsättes i vanlig ordning; samt att desse stabs-officerares tjenstgöring på regementena skall vara en bestämd, på vissa tider återkommande skyldighet.
Land/ör8var8komit.
Bet. I, 25 194 Häraf följer, att, då en stabs-officer utnämnes till lön på stat vid ett regemente eller corps, upphör han att tillhöra staben.
I alla stater är landets topografiska aflattning anförtrodd åt generalstaben.
Skälet härtill är att det ursprungliga ändamålet med denna aflattning var militäriskt, och arbetena intogo således ett värdigt rum bland göromålen för den corps, som skulle bereda kännedom om landets beskaffenhet.
Uppdraget har fortfarit att vara militäriskt, sedan ändamålet långt för detta vidgats till statistiskt, statsekonomiskt och geografiskt samt alltmera antagit vetenskaplig form och riktning.
Den nämnda topografiska afiattningen sker också med stor fördel och med minsta kostnad af officerare, är för dem under fred en lämplig och äfven militäriskt bildande sysselsättning, genom det ortsinne och den förmåga att militäriskt bedöma en trakt, hvartill den uppöfvar, och hvilka egenskaper, synnerligast för generalstabs-officeren, äro angelägna.
Äfven då dessa arbeten till någon eller ock betydlig del utföras af arméens officerare, fordra de en ledning, i åtskilliga delar vetenskaplig, genom en dertill danad militärcorps.
Men då en sådan corps ensamt häråt egnar sig, kan arméen i krig, då befälsbehofvet är stort, icke draga den nytta af dess officerare, som om desse under fred, genom beröring med arméen och med generalstaben vunnit militärisk utbildning och användbarhet.
Då svenska topografiska corpsen för 60 är sedan inrättades, föreskref Kongl. Maj:ts nådiga bref härom den 4 April 1805, att »corpsen skulle under krig vara med generalstaben inför lifv ad», och vigtiga stabsbefattningar uppdrogos också åt dess officerare genom 1806 års föreskrift för generalstabens tjenstgöring i tält.
Nyuppsatt med skicklige officerare från arméen, begagnades corpsen under 1808 års krig med den fördel till stabsgöromål, att konungen genom nådigt bref till chefen deröfver förklarade sitt välbehag, och under 1813 och 14 års fälttåg i Tyskland och Norge likaledes till befälhafvarnes belåtenhet.
Men under de många påföljande fredsåren har corpsen bibehållits i sitt inom sig sjelf slutna läge, hvilket naturligtvis icke kan väl bereda till de befattningar, kriget af densamma fordrar.
För 35 år sedan förenades corpsen visserligen äfven under fred med generalstaben, dock endast till namnet, emedan den ställdes under chefens för generalstaben (departements-chefens) öfverbefäl, men utan någon beröring med generalstaben och utan någon annan med arméen än den, att sedan hela dess underlöjtnantsoch halfva dess löjtnants-grad blifvit indragen, skulle anställning vid corpsen endast ske genom officerare från arméen.
Den i sammanhang med denna förändring utfärdade 1834 års instruktion för corpsen förnyar på det utförligaste sätt föreskrifterna om »corpsens införlifning i fält med generalstaben» genom uppräknandet af alla dess då åliggande vigtiga sysslor, utan att likväl något tillfälle bereddes, att under fred till dem bilda, och corpsen har fortfarit i samma afskilda läge som förr.
Då detta icke kan vara nyttigt och icke förenligt med nyssnämnda, ännu gällande författningar, samt på öfriga här anförda skäl, och i öfverensstämmelse med generalstabs-komitén, föreslå kommitterade: topografiska corpsens fullständiga förening med generalstaben.
Ehuru kommitterade för sin del anse den af ålder vissa regementen och corpser tilldelade s. k. rang, eller befälsrätt öfver officerare af samma grad vid andra regementen, sakna alla militäriska skäl och vara förenad med verkliga olägenheter, emedan en ganska användbar ung officer ofta kommer att icke användas, emedan han skulle taga befäl öfver äldre; likväl och så länge en sådan befälsrätt finnes, och ifall den anses böra fortfara, talar naturligtvis allt för att den äfven bör egas af generalstabs-officerare; och kommitterade föreslå då: att generalstaben och dess officerare komma att erhålla samma ställning till öfriga regementen och corpser som nuvarande topografiska corpsen och dess officerare.
Kommitterade hafva, af samma skäl som ofvan åberopade generalstabs-komité, ansett att generalstaben bör hafva sin egen chef.
Efter den nu föreslagna organisationen skulle generalstaben erhålla en vidsträckt verksamhet med mångartade tjensteåligganden och arbeten, med förvaltning och redovisning, der chefsbefattningen vore alldeles oförenlig med landför - 195 svarsdepartements-chefens embete.
Äfven något annat dennes öfverbefäl, än det han nu har öfver hela arméen, synes ej vara behöfligt.
En corps lyftes mera i anseende och sjelfbemödanden under egen chef, än om befattningen genom ett öfverbefäl delas, då äfven ansvaret delas och befälets kraft försvagas.
I synnerhet då en corps skall nyskapas är befäls-enheten angelägen.
Alla lands generalstaber, äfven vårt broderlands, hafva egen fristående chef.
Liksom i andra land bör lian ock tillhöra generalitetet.
Han gjorde det i Sverge redan vid den generalstab, som Gustaf den andre Adolf inrättade.
Äfven i spetsen för Norges nya generalstab står en chef af generalsgrad.
Kommitterade föreslå således: att generalstaben får egen chef tillhörande generalitetet.
Generalstaben bör fortfarande upptaga löjtnanter.
Vore kaptensgraden den lägsta i staben, skulle antingen, då en officer anställdes i staben, han på samma gång befordras en grad, hvilken dubbla och samtidiga fördel icke alltid vore rättvis; eller också, om han ej befordrades, ett skickligt generalstabs-ämne till men för staben få vänta på inträde.
Särskildt är det för de topografiska arbetena nyttigt att dervid använde officerare fä i en lägre grad inhemta nödig skicklighet i yrkets alla mindre delar, innan de komma i en högre, der de skulle anse sig lyftade öfver skolan, möjligen för tidigt.
Alla generalstaber hafva löjtnanter.
Generalstabens personal bör rättas efter det under fred till göromålen behöfliga antalet.
Det har nämligen icke synts kommitterade riktigt att föreslå en större stabspersonal än den, som under fred har ändamålsenlig och full sysselsättning.
Skulle vid krigs utbrott brist uppstå, får den fyllas med dem, som förut tillhört generalstaben eller fullgjort de för inträdet föreskrifna vilkor, men af brist på ledighet ej kunnat intagas.
Generalstabens tjenstebefattningar under fred och dervid behöflig personal äro, utom chefen, följande:
Vid hufvudstationen, med derunder lydande topografiska, krigshistoriska och militärstati - stiska afdelningarne samt krigsarkivet 18 I kommando-expeditionen 5
Vid general-befälen och kavalleri-inspektionen 6 1 krigskollegium 1 Som lärare vid krigshögskolan, adjutant hos chefen, till särskilda uppdrag disponible . . 4 34.
Detta är 4 mer än 1856 års komité föreslog.
Det ökade antalet har sin grund i den mycket större utsträckning de topografiska arbetena sedan den tiden erhållit
Det är i alla fall blott en mer, än nu finnas i generalstaben tjenstgörande, och med löner eller arvoden försedde, nämligen: vid topografiska corpsen 11 i kommando-expeditionen 8 vid general-befälen och kavalleri-inspektionen . . 14 ~ ~3lh Kommitterade hafva likväl trott en annan fördelning af officerarne böra ske, än nu är händelsen, hvarigenom personal vinnes till de nya stabsgöromål som böra handläggas.