Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Likväl kan jag icke utur någon synpunkt öfverensstämma med Ulsk:s förslag, att de grunder som i dess 4:de punkt framställas, skulle anmälas hos Konungen såsom varande de, på hvilka R.
St. önskade att eli decimalsystem skulle såväl för mynt, som mått, mål och vigt upgöras.
Hvad först angår myntet, är En r:dr r:gs antagen som enhet: det är visserligen sanni att en sådan enhet en gång förut blifvit antagen, såsom varande den rätta, men den har dock blifvit bestridd af Frih. Wrede, sorn upgjort ett annat förslag, hvilket i min tanke var mycket bättre, och hvari enheten föreslogs all blifva 24 sk.; jag tror dock att 2 r:dr vore den lämpligaste enheten, ora någon förändring skall vidtagas, då Ti0:delen deraf blefve något mindre än sk:n och TB'o5:delen något större än r:st, och öfverensstämde med de begrepp vi förut ega under det ali en-riksda!erns användbarhet icke hindrades, såsom utgörande halfparten af enheten, som vore normal.
Hvad längdmåttet dernäst beträffar, så ser jag ej hvilket företräde foten har framför alnen; densammas antagande till enhet i st. f. den brukliga alnen skulle endast försvåra och vid beräkningar fordra ett större antal siffror hvarpå som exempel må anföras att då eli tunnland säges vara 14,000 qvadrat aln. skulle man i stället komma alt säga 56,000 qvadrat fot.
Som sagdt är, de stora siffrorna skulle vid beräkningar åstadkomma olägenheter.
Antagandet af kubikfoten för alla rymdmått skulle säkerligen icke heller medföra någon vinst, icke som mätare framstå som ett klart begrepp för nationen; 6r3T fotingar t. ex. förekomma såsom något besynnerligt och likaledes förorsaka ett större antal siffror.
Om kannan blir grunden för rymdemåttet och sedan multiplerne deraf blifva de mindre mått, som i allmänhet komma ali användas, så håfve vi en nationel grund, som är kan - 220 Den 14 Augusti. nan och derigenom erhållas lämpligare bestämmelser än genom de här åsyftade fotingarne.
Jag är således af den mening, att, om R. o. Ad. i öfverensstämmelse med vid en föregående riksdag fattadt beslut, anser alt en skrifvelse lill Konungen bör i underddiet allåtas, i afsigt ali få decimalsystemet infördt, så borde densamma erhålla en annan lydelse än som Utsk. föreslagit.
Ulsk. har äfven tillstyrkt uttryckandet af den mening, att förslaget derom borde fullständigt föreläggas Ständtne vid nästa riksdag: sådant anser jag svårligen vara verkställbar!, då riksdag åter inträffar i höst två år till och systeraerne för mynt samt mått, mål och vigt icke äro desamma, utan måste omarbetas.
Decimalsystemet har länge varit föremål för pröfning men icke lyckats tillvinna sig de sympathier, som man måste anse vara oundgängligen nödvändiga för antagande och gillande af eli dylikt system.
En omarbetning åter fordrar tid då så många serskilda omständigheter skola tagas i betraktande för den praktiska verkställigheten, och sedan delta väl är gjordt, måste, hvad myntet angår, Banko-Fullmäktige höras, i afseende å andra förhållanden, KammarColhm och StatsKont.
Allt detta fordrar, som sagd t är, tid, helst när frågan rörer en så betydlig och djupt ingripande förändring för all framtid.
Såledeskan jag för min del icke rimligen begära att ett tillfredsställande förslag i förrberörde hänseende skall till nästa riksdag för R.
St. framläggas, hvarföre jag, för den händelse alt något skall i frågan lill Konungen framställas, föreslår alt den afgående skrifvelsen måtte affattas i andra ordalag, icke vara så bestämd, icke så exigeant som Utsk. hemställt, utan endast innehålla, att R.
St. öfvertygade om nyttan att i afseende på ej mindre rikets mynt, än mått, mål och vigt införa ett enklare system, grundadt på decimal-indelningens konsequenta och vetenskapliga tillämpning, begära det K.
M. läcktes låta utarbeta och så vidt ske kan vid nästa riksdag i nå der förelägga R.
St. ett fullständigt förslag i berörde afseende.
Det gifves vissa satser afden enkla beskaffenhet att man är just som villrådig huru man skall kunna försvara dem just för deras tydlighets skull; ibland dessa tydliga och klara axiomer äro fördelarne af decimalsystemet.
Om vi gå till vår vanliga abstrakta räkning så se vi att ett tal i densamma icke är något annat än en mångfald af enheten.
Vid hvarje återkommande fall ser man straxt huru mångå enheter, tiotal, hundradetal innehållas i detsamma.
Hvarföre skall man ej sätta räkningen mått, mål och vigt i paritet med den abstrakta räkning?
Hvarföre bör man icke äfven der i hvarje återkommande fall kunna se huru många gånger det up gifna talet innehåller enheter, tiotalet, hundradetalet etc. man må gifva dessa enheter, tiotal, hundradetal hvilka namn som helst?
Foten föreslås t. ex. att indelas i tum och linjer.
Har man då för sig t. ex. 3,333 linier, så betyder, aldeles som i den abstrakta räkningen, hela talet de minsta enheterna, liuierna: de tre första siffrorna de näst större enheterna, inom Den 14 Augusti. 221 elen abstrakta räkningen tiotalen, som här kallas turn; de 2 första siffrorna de näst större enheterna, inom abstrakta räkningen hundradetalen, som här kallas fot; alt icke hafva olika räknesätt i den abstrakta och den konkreta räkningen och derigenom slippa alla de så besvärliga reduktioner, deruti ligger decimalräkningens i mått, mål och vigt största och väsendtligasle fördel.
Denna förmåga alt jemföra mångfalden och enheterne hafva vi icke i vår nuvarande indelning för mått, mål och vigt.
Detta anser jag vara nödigt emedan det icke är något, som så förenklar alla möjliga räkningar, som då del genast är klart för begreppet huru många mångfalder en siffra är af den ursprungliga enheten, utan att behöfva begagna sorters-räkning och reduktion.
Om Frill.
Cederström, som börjat att yttra sig mot decimalsystemel, är, eller skulle blifva landtbrukare och ville åt sig göra en spanmålslår, hvars sida vore 8 aln. 3 qv. 3} tuni, höjden 3 aln. 3 qv. 4] tum och bredden 6 aln. 1 qv. | tum, så tror jag alt lian skulle få myckel besvär att uträkna det och sedan han del gjort, så kunde han ändå icke säga huru många tunnor säd denna lår rymde, utan ali förut räkna ut huru mycket en tunna vore i kubikfot.
En sådan uträkning, som är besvärlig, kan, enligt decimalsystemet, med 2 enkla multiplikationer verkställas.
Ofta har blifvit taladt om svårigheterna all införa deeimalsystemet : jag medgifver visserligen att hvarje förändring medförer sina svårigheter, men i decimalsystemet ligger ej den egentliga svårigheten deruti, ali införa sjelfva decimalsyslemet i mått, mål och vigt, ulan de omtalade svårigheterna hafva bestått deri, såsom t. ex. i Frankrike, att der bestämdes för nationen helt och hållet nya enheter och mälare, som icke på något sålt voro commensurabla med de gamla.
När man t. ex. sade 777 metres, så var det icke klart huru mycket detta längdmått var; man kunde ej bestämdt upgifva huru mycket en melre var, och deruti ligger svårigheten för systemets införande att man påtrugade nationen sådane enheter, hvarmed den förut icke hade någon bekantskap.
Palmstjerna har uttryckt sitt klander öfver Ulskis förslag och yttrat att hvad myntenheten förut angår, vore 24 sk. och 2 r:dr bättre enheter hvar för sig, än En-r:drn.
Beträffande 24 sk:ns företräde som enhet framför ndrn är jag med honom derom fullt ense, men tror att densammas antagande skulle möta så mycket motstånd, serdeles hos BondeSt. som med kärlek fästat sig vid r:drn, och på denna grund, men icke derföre alt jag ej erkänner 24 skittingen som vida bättre än riksdalern, förordar jag här riksdalern som enhet för myntet.
Hvad de nya benämningarne vidkommer, så vore de nödvändiga, på det att ej någon sammanblandning skulle ega rum med de gamla och hvarföre foten antogs till längdmått var helt enkelt den, att kubikfoten innehåller jeml 10 kannor och är genom kannan en jemn mätare emellan det gamla och nya systemet.
Palmstjerna har äfven talat om lidens otillräcklighet för alt ett förslag skulle kunna hinna i della afseende framställas 222 Den 14 Augusti. till nästa riksdag: med anledn. häraf får jag tiplysa att redan år 1823 har ett sådant förslag blifvit utarbetadt och af Ständerne gilladt med precis samma enhet som den Etsk. nu föreslagit, hvadan icke något annat system behöfves, utan då det gamla endast i några få delar omarbetats, så ligger systemet helt och hållet färdigt för Ständerne.
Jag får yrka att R. o. Ad. måtte bifalla detta Ekon.Utsk:s, betänk., såsom på det högsta nyttigt för landet.
Ehuru jag ifrar för decimalsystemets införande och erkänner den stora fördel, som deraf kan npstå, i fall det vore konseqvent och vetenskapligt genomfördt och fått tid att komma ner till det egentliga folket., kan jag likväl icke undgå att i förevande fall tro, att, om man ginge varliga till väga och först gjorde de allranödvändigaste förändringarne, komme man förr till målet.
Decimalsystemets införande har utgjort föremål för öfverläggningar under icke så få riksdagar, men ingenting har dock dermed uträttats, och af denna anledn. tror jag alt det vore mera skäl att Ständerne i underd. skrifvelse till Konungen hemställde om borttagande af den olikhet sorn f. n. finnes såväl i mynt, som mått, mål och vigt, så lill förståendes nemi. att vi, hvad myntet angår, i st. f. tre sorters riksdaler, finge en sort, och i st. för, flere vigtsystemer, som stå emot hvarandra med olika underafdelningar, finge ett vigtsystem; som exempel härpå må i förbigående anföras, viktualie-, stapelstads- och bergsvigt: vidare i målförhållanden en mängd olikheter, hvarvid samma benämningar hafva helt olika betydelser och helt olika underafdelningar; enahanda är förhållandet med måttet, det ena grundadt på decimal-, det andra på duodecimalsystemel.
Jag tror, att om enhet och öfverensstämmelse i detta afseende skulle kunna vinnas och föreskrifvas för hela landet, så vore redan en stor fördel vunnen, både för den enskilde och det allmänna, och att man f. n. icke borde gå längre, hvarföre min anhållan vore, att i händelse R. o. Ad. bifaller, att till Konungen en skrifvelse i ämnet skall afgå, densamma måtte komma att uttrycka hvad jag nu haft äran att med några få ord angifva, således icke hänvisa på decimalsystemets konseqventa och vetenskapliga tillämpning, såsom här blifvit framställdt.
I fall denna min åsigt skulle vinna sympathier, skall jag icke underlåta att framlägga förslag till skrifvelse, hvilket skulle komma att afvika från 1 mom. i Ekon.Utsk:s nu föredragna utlåt.
N-.o 131.
Äfven jag instämmer i deras åsigt, som anse fördelarne af decimalsystemet vara så stora, att man bör pä allt sätt söka befrämja detsammas införande i rikets mått, mål, vigt och myntförhållanden; men jag hör äfven till deras antal, som anse att man bör gå försigtigt tillväga, d. v. s. så, att man kan hoppas att det åsyftade ändamålet måtte vinnas, icke blott genom ett stadgande på papperet, utan så att det må vinna syrapathier bland allmänheten.
Med stöd af dessa åsigter tror jag, i enlighet med hvad Frih.
Palmstjerna föreslagit, att den underd. skrif - Den 14 Augus sju 223 velsen icke Leii- innehålla några detaljbestämmelser.
Jag lior nemi. att man uti l:sta och andra punkterna icke bör gå längre, än till bestämmandet af att enbelen så litet som möjligt bör afvika från den nu brukliga, men att man icke bör uttrycka hvilken enheten hör vara.
I afseende å 3:dje och 4:de punkterna, anser jag att de f. n. icke böra i skrifvelsen inflyta.
Ehuru jag anser den redaktion jag förordat vara god, fäster jag likväl icke så mycken vigt dervid, att jag å densamma vill -yrka framställandet af propos., utan förenar mig uti den åsigt Frih.
Palmstjerna uttryckt.
Hr Tham, Casper Wolrath: Ekon.Ulsk. har under innevar:de riksdag i allmänhet haft stor olycka derutinnan, alt dess betänka vunnit föga sympatier.
Denna gång trodde likväl Ulsk. sig med säkerhet kunna påräkna, icke allenast R. o. Ad:s utan äfven de öfriga Ståndens bifall till dess förslag.
Då vid R. o. Adisåterremiss af Ulsk:s förra betänk, i ämnet, synnerligen Hr Lejonanckars, af sex Utskrs ledamöter biträdda, reservation, lades till grund för densamma, och då från BorgareSt. äfven återremiss egde rum, med stöd af samma reservation och likaså frän BondeSt., borde väl dessa 3:ne
Stånds ullåtm vara en tillräcklig grund för Ekon.Utskis nu fattade beslut.
Eägger jag dertill att PresteSt. direkte afslog Ekon.
Utsk:s förra utlåt, derföre alt Etsk. icke föreslagit decimalsystemets införande, så ökar detta ännu mera skälen för Utsk:s förmodan af Ständernas bifall till delta dess sednare förslag.
Jag tror att det mycket uprepade ordet försigtighet, verkligen af Disk. blifvit iakttaget i 3.dje punkten af dess förslag, då Ulsk. tillstyrkt: ”att behörigen läng tid borde utsättas emellan det nya systemets antagande och det gamlas slutliga aflysande, för att under denna tid dels genom folkskolorna, dels genom jemförelsetabellers spridande och dels genom båda systemernas samtida bruk, kunna bibringa landets innevånare en, såvidt möjligt är, allmän kännedom om det nya systemet och dess användande”.
För öfrigt önskar jag blott få göra Frih.
Palmstjerna upmärksam på en del af hans förslag.
Hr Frilen yrkade nemi., alt R.
.St. skulle ingå lill K.
M. med en underd. skrifvelse i allmänna ordalag.
Ilvad är i allmänhet ändamålet med önskningsmålen, om icke det, att Ständerna vilja uttala en bestämd grundsats, hvilken de önska att K. 51. mätte lägga till grund för Dess nåd. framställning i ämnet.
När Ständerna en gäng förut uttalat en bestämd grundsats i denna fråga, sä kan jag icke inse, hvarföre Ständerne nu, då frågan åter är före, skulle frånträda densamma för att i det stället icke ega någon grundsats.
Dessutom yrkade Frih.
Palmstjerna att orden ”så vidt ske kan” skulle tilläggas.
Jag kan ingalunda inse att detta hjelper till något.
För min del skulle jag icke vara emot att någon förändring vidtoges just der vid lag; men skulle dä snarare anse ali R.
St. borde aflåta en underd. skrifvelse, uttryckande, att R.
St., öfvertygade om nyttan att i afseende på ej mindre rikets mynt, än mått, mål och vigt, införa ett enklare system, grundadi på dicimalindelningens konseqvenla och vetenskapliga tillämpning, anhålla det K.
M. täcktes låta utarbeta och vid nästa riksdag i nåder förelägga R.
St. ett fullstän - 224 Den 14 Augusti. digt förslag i berörde afseende.
Jag yrkar dock nu bifall till hvad Allm.
Besv. o. Ekon.Utsk. i detta sitt utlåt, föreslagit.
Jag instämmer i Hr Tharas åsigt om ordalydelsen af den underd. skrifvelsen, med den förändring likväl, att orden ”vid nästa riksdag” uteslutas och vill således gerna i denna del ändra mitt förslag.
1 öfrigt anser jag mig nödsakad att helt och hållet vidblifva detsamma.
Beträffande de uplysningar
Hr Brakel lemnat, får jag blott säga, alt jag kände dem förut, enär jag varit närvar, vid 1823 års riksdag och sedermera har läst hvad som i följd derutaf blifvit tryckt och skrifvet; men det är just till följd derutaf, att, fastän detta system är lika så godt som nyttigt, men likväl icke har kunnat antagas derföre, att del mött motstånd och ogillande af nationen, som jag anser att man, om man vill alt ett decimalsystem skall införas, måste upställa det på ett annat mera praktiskt tillfredsställande sätt.
Om man vill hoppas framgång af ett sådant förslag, måste man då icke qvarblifva vid det som man finner icke går igenom; utan fast heldre öfverlemna till vederbörande alt försöka på annat sätt upställa saken så, att den slutligen kan komma till verkställighet.
Om Ekon.Utsk., derigenom alt Ständerna icke helt och hållet antaga dess nu afgifna förslag, skulle finna sig äfven i detta afseende hafva rönt mindre framgång, så bör väl Ekon.Utsk. vara lillfredsställdt, om Sländerna genom underd. skrifvelse till K.
M. uttrycker hufvudmeningen af hvad Utsk. föreslagit.
Hr Tham har sagt, att man borde uttrycka en bestämd grundsats.
Jag skulle tro det Ständerna komma att så göra, om det förslag jag framställt anlages, ty denna bestämda grundsats uttryckes genom den yttrade önskan, om införandet af ett enkelt system grundadt på decimalindelningens konseqventa och vetenskapliga tillämpning.
Detta är just den bestämda grundsatsen; allt annat är detaljer, som icke innebära någon bestämd grundsats, utan kunna efter den nu af mig omnämnda grundsatsen, på ett eller annat sätt lämpas.
Hvad beträffar den 2:dra punkten, eller alt nya namn skola gifvas åt de nya måtten, så kan jag deruti icke instämma.
Hvarföre skall kubikfoten erhålla ett nytt namn; hvarföre skall nytt namn gifvas åt viktualie-skålpundet?
Måhända skall riksdalern äfven få nytt namn, emedan det också är en gammal benämning?
Jag får fortfarande vidblifva milt förslag endast med den skillnad som Hr Tham föreslagit, dock med uteslutande ur detta hans förslag af orden ”vid nästa riksdag”.
Då jag vid flere tillfällen förut på detta rum haft äran yttra mig för riktigheten af den princip att för rikets såväl mynt, som för mått, mål och vigt införa decimalsystemet, torde jag icke behöfva serskilt vid detta tillfälle yttra något annat än att jag äfven nu hyser enahanda åsigter härutinnan som tillförene; samt att jag anser mig stå i förbindelser hos Ekon.Utsk. för det nu framlagda förslaget, hvilket är ett steg framåt, taget på den väg som jag anser det
Den 14 Augusti. 225 det vara önskligt man icke längre tvekade att gå.
Jag anser mig likväl böra göra den anmärkn. mot betänk., att Utsk. tyckes likasom ignorera att ett fullständigt förslag i ämnet blifvit på grund af Ständernas begäran upgjordt; att detta förslag, utarbetadt lill alla sina detaljer, är tryckt och meddeladt till allmänhetens kännedom redan från år 1826 och att hufvudgrunderna för detta förslag öfverensstämma med hvad Utsk. nu föreslagit.
Jag skulle således, öfvertygad som jag är om nyttan utaf det nya systemets införande, hafva trott, att Utsk. hade kunnat gå den väg, att, i st. f. att föreslå Ständerna alt ingå till K.
M. med begäran om att ett förslag i ämnet måtte utarbetas, Utsk. kunnat inskränka sig till att föreslå Ständerna att ingå med en underd. skrifvelse till K. M., och begära alt K.
M. läcktes till verkställighet promulgera det förslag som redan år 1826 fanns upgjordt.
Då jag nu emedlertid, när riksdagen är så långt framskriden, anser det vara omöjligt att få saken så vänd som jag hade önskat, kan jag icke annat än instämma uti hvad Utsk. föreslagit, emedan derigenom åtminstone till nästa riksdag något kan vinnas.
Hvad sjelfva lmfvudsaken beträffar, så hade jag visserligen ansett öfverflödigt att derom nu yttra något, emedan jag trodde, att då ämnet varit så mycket underkastadt öfverläggningar inom Stånden, så borde det vara så utredt, att man i allmänhet borde vara ense om hvaruti de egentliga fördelarne af ett decimalsystem låg.
Icke desto mindre har jag af ett här fälldt yttrande och en åberopad reservation funnit huru skefva föreställningar man om sjelfva saken eger.
Att icke reservanten tydligen insett hvaruti sjelfva fördelen låg, det visar sig tydligen af hans nyss uplästa reservation.
Han talar nemi. om decimalsystemet i jemförelse med duodecimalsystemet och säger att det sednare har större fördelar än det förra, emedan grundtalet 12 innehåller flere enkla faktorer än grandtalet 10.
I delta påstående har reservanten obestridligen rätt; men månne han äfven rätt betänkt hvad det vill säga att införa ett duodecimalsystem?
Ett sådant system införes icke derigenom att man i ett eller annat mått delar öfverafdelningarne i tolf underafdelningar.
Man kan ej sägas hafva infört det förr än man lagt det till grund för all räkning, d. v. s. för sjelfva det allmänna räkningssättet.
Härtill erfordras dock icke mindre än tvenne alldeles nya siffror, och dessutom en total förändring af de öfrigas betydelse, för såvidt de stå i något annat rum af det tal som med dem skall betecknas än det yttersta till höger eller det egentliga enhetsrummet.
Hvarje enhet i andra rummet skulle nemi. beteckna en tolfva i st. f. en lia, i tredje rummet skulle den beteckna 144 i st. f. ett hundrade, i det fjerde 1728 i st. f. ett tusende, o. s. v. Tvenne förslag till duodecimalsyslemets införande lära verkligen blifvit ifrågasatte.
Det ena säges hafva utgått från Carl XII och det andra från Napoleon; men de befunnos dock snart af sjelfva sina uphofsmän vara alltför radikala för att kunna genomföras.
Den enda fördel som decimalsystemets införande i mått, mål, vigt och mynt åsyftar, härleder sig ej från någon slags egenskap hos grundtalet 10, utan blott från den omständigheten att detta system redan ligger till grund för det enda räknesätt vi lärt oss alt använda. 9 H. 15 226 Den 14 Augusti.
Jag ber att fä fästa upmärksamheten på ett och annat af hvad Frih.
Hr Frih:n har klandrat Utsk:s betänk, derföre att deri föreslås, att nya namn skola ges åt nya enheter och ansett det vara inkonseqvent att Utsk. icke föreslagit nya namn på marken och foten.
Det är ju icke fråga om att nya namn skola ges åt alla enheter.
Den princip, som är följd i 1826 års förslag, är äfven här yttryckt, nemi., att nya namn alltid böra gifvas åt nya enheter, emedan om man åt nya enheter gifver gamla namn, så kommer man alltid i villrådighet huruvida med det nya namnet uttryckes det nya eller gamla begreppet.
Jag anser derföre det vara högst vigtigt för systemets ordnande, att den grundsats följes, som Utsk. föreslagit, nemi. att för hvarje nytt begrepp ett nytt namn införes och att för de enheter som bibehållas gamla namnen äfven bibehållas.
Jag tillstyrker bifall till hvad Utsk. föreslagit, emedan det numera är den ginaste vägen som återstår för vinnande af det önskade målet.
Det anförande, R. o. Ad. nu sednast åhört, visar i märkligaste måtto huruledes förfäktarne af decimalsyslemet sjelfve vilja stå på empirismens och icke på den abstrakta vetenskapens ståndpunkt, vid förordande af ifrågavar. system till allmänt bruk och begagnande.
Säkerligen lärer ingen förneka, att ju den siste värde talaren eger en obestridlig rätt alt föra vetenskapens talan i detta mål; och han har medgifvit, att ur ren vetenskaplig synpunkt betraktadt, egde duodecimalsystemet, om det med yttersta konseqvens kunde tillämpas, verkliga fördelar framför decimalsystemet.
Det oaktadt yrkade den värde ledamoten, icke något sådant, enär han erkände sjelf, att dess införande skulle medföra oöfvervinnerliga hinder.
Men när vetenskapens fordringar få, i afseende å duodecimalsystemets svårigheter för praktiken i dess ytterst stränga tillämpning, sålunda ge vika, hvarföre ej följa samma förfaringssätt när fråga är om decimalsystemet?
— Det lärer å andra sidan icke kunna nekas alt nuvar. system innefattar en sammansättning, af duodecimal- och decimalsystemerne; men i denna omständighet ser jag icke något skäl till dess förkastande.
Vetenskapen kan, såsom vi redan sett, icke herrska fullständigt; empirismen och det praktiska behofvet måste tillåtas deri göra någon modifikation.
Lägg härtill den märkliga omständighet, jag eger att åberopa till stöd för mina åsigter i ämnet, nemi. folkets föreställningssätt, vanor och begrepp.
Om verkligen det år 1826 affattade förslag vore af den, icke blott vetenskapligt, utan äfven praktiskt tillfredsställande beskaffenhet, att dess resultater borde hafva förmodats väcka ett allmännare intresse, huru kommer det då till, att man nästan blott vid riksdagarna hör decimalsystemet beprisas?
Att någon menighet godvilligt antagit detta system, ens i någon vrå af landet, det är för mig obekant.
Hr Brakel, som, under förordande af Utsk:s utlåt., till mig ställt den förfrågan, huru jag ville reda mig såsom landtbrukare vid ett af honom upgifvet fall, torde tillåta mig att till honom ställa en contrafråga, nemi. huruvida han, vare sig såsom landtbrukare eller icke, vid inträffande behof af att dela penningar eller rymd - Den 14 Augusti. m mått i 4:delar eller 8:delar, eller andra för närvar:de lika ofta förekommande andelar, då gör det, medelst användande af decimalsyslemet, med samma lätthet, som medelst vårt nuvar. räkne-system ?
Jag tror att Hr Brakel blir mig pä denna förfrågan svaret skyldig, så vida det ej, såsom mig vill synas, torde utfalla nekande; ty ju flere siffror, som måste användas för delningsgriindens nllrvckande, desto långsammare måtte väl uträkningen försiggå.
Ja, vissa afdelningar, som nu så ofta användas, får man väl under det nya systemet alldeles afsäga sig.
Oell som denna af mig till den värde ledamoten framställda fråga angår de fall, som oftare förekomma, än det i den af honom lill mig framställda, så anser jag mig uti denna frågo- och svaremålslrid snarare vara den segrande, än den förlorande parten.