Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Nej jemte några Ja, hvarefter R. o. A.d. biföll att, i st. f. ifragavande anmärkn., vid rubriken Spelkort skulle tilläggas: ”med vilkor, att de vid införseln, lika med inhemska, undergå bevillnings-stämpling emot erläggande af stämpel-afgift”.
Efter någon discussion, hvarunder yrkades dels bifall till Utsk:s förslag, dels bibehållande af nuvande Tulltaxas bestämmelser, dels ock att införsels-tullen för Hästar måtte nedsättas till 5 R.dr st., blef propos. till bifall å Utsk:s förslag framställd och besvarad med starka
Ja jemte några Nej; hvarpå Hr Gr. o. Lantm. förklarade att han funnit
Krokar till fiske.
Krut.
Pröfningen af Ulsk:s förslag upskjöts tills R. o. Ad. fattat sitt beslut i afseende på artikeln Salpeter.
Kött, Lampor, Lim och Lin.
Pröfningen af Utsk:s förslag upskjöts tills R. o. Ad. fattat beslut i fråga om artiklarne Talg och Stearin.
Ljuskronor, Läderarbeten, ej specificerade, Majs och Mattor af strå eller rötter. R. o. Ad. biföll hvad Utsk. i fråga om dessa artiklar föreslagit.
Den 6 Maj e. m. 73 Metaller, sammansatta.
Härom upstod följande discussion: Gr. von Rosen, Adolf Eugene:
Jag kan icke inse, hvilken norm
Utsk. följt i afseende på ”sammansätta metallen messing”, när Utsk. för denna artikel föreslagit en införsels-tull af 33 R:dr 16 sk. pr Skit, men deremot för Gårad Koppar endast 4 R:dr och för Zink 2 R:dr.
Då messingen i betydlig qvantitet ingår uti machin-tillverkningen, och svårighet möter att, i anseende lill den stora bränsle-åtgången vid dess beredning, här i Sverige tillverka densamma för lika godt pris som utomlands, så synes mig den föreslagna tullsatsen vara för hög samt böra nedsättas i likhet med den för koppar.
Detta vore i min tanka en vinst, då vid tillverkning af koppar icke så mycket bränsle åtgår som vid den af messing.
Gr. G y.l den stolpe, Ant.
Enär den ifrågavar:de tullsatsen fortfarit under många Riksdagar, utan att densamma anselts vara för hög, har Utsk. icke funnit skäligt att man förändrar den.
Dä motioner, som utvisade att tullen på denna vara vore alltför tryckande för de fabrikanter, som begagna densamma vid sina tillverkningar, icke blifvit inom RiksSt:n väckta, så hemställer jag huruvida det kan vara skäl att bifalla Gr. von Rosens förslag.
Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr.: Gr. von Rosen har föreslagit en nedsättning i tullen å ifrågavande artikel, men då de af honom anförda skäl icke synas mig vara af beskaffenhet alt böra åstadkomma förändring i denna lull, som under en följd af år varit oförändrad, så anhåller jag om bifall till Utsk:s förslag.
Då jag ser efter uti förslaget till Tulltaxan, så är den ifrågavande artikeln Messing åsatt ett värde af 200 11:dr pr S/cS och en tullsats af 33 R:dr 10 sk.
Enär jag icke kan inse, hvarföre denna vara, som är omarbetad, skall, i jemförelse med Koppar, vara belagd med en så betydlig tull, så fortsätter jag min anhållan om densammas nedsättning i likhet med Koppar.
Jag kan icke, i likhet med Gr. von Rosen, inse hvarföre tullen å Messing skall vara lika låg, som den å Koppar.
Våra inhemska messingsbruk begagna endast Svensk
Koppar och hafva således ingen nytta af en nedsatt införsels-tull på denna vara.
Efter nu gällande Tulltaxa utgör tullen högst 16| proc. af Messingens verkliga värde och denna tull kan väl ej anses vara för hög, betraktad såsom skydd för en inhemsk fabrikation.
Tullvärdet utgör icke, såsom Gr. von Rosen sagt och hvarpå han stödt sitt anförande, 200 R:dr utan 166 R:dr 32 sk.
Då Messing är en composition af Koppar och Zink, hör tullsatsen jemföras med den å dem, hvarföre jag hemställer om det icke vore bäst att återremittera denna 74 Den 6 Maj e. m. fråga, hvarigenom Utsk. finge, likasom förhållandet var med artikeln Jernrör, taga densamma i närmare öfvervägande.
Då icke vid Riksdagens början någon motion i detta ämne blifvit väckt och följaktligen någon sådan icke heller blifvit till Utsk. remitterad, så synes att Gr. von Rosen icke borde bafva rättighet att väcka någon motion häröfver.
Helt olika var förhållandet med rör, hvilka aldrig förut varit omnämnda i taxan; den nu ifrågavande tullsatsen har stålt i taxan så länge någon sådan funnits eller åtminstone, hvilket jag kan bevisa, allt sedan 1845 års Riksdag.
Om tullen hade varit för fabrikanterne tryckande, så är troligt, att de icke underlåtit att, liksom andra fabrikanter, väcka motion om tullnedsältning samt lill Stånden utdela tryckta promemorier härom.
Jag anser tullen icke för hög, utan anhåller om bifall till Utsk:s förslag.
Jag hemtar ett ytterligare stöd för min uttalade åsigt af Gr.
Gyldenstolpes yttrande, att uti den promemoria, som i dag blifvit åberopad och som gifvit anledn. till att rör blifvit uptagne under artikeln Redskap och Machiner står äfven messing, hvilken] omständighet, enl. min tanka, bör föranleda till ett annat resultat, än det hvartill Utsk. kommit.
Tersmedens upgift att Messing är en förädlad vara nödgas jag bestrida, ty förhållandet är, att densamma vid machin-tillverkningarne utgör en fullkomlig råvara, och att man vid mångfaldiga tillfällen icke kan begagna någon annan metall än messing eller en komposition, hvilken i allmänhet benämnes messing.
Afven om man skulle vilja nyttja kopparen, som är en bättre och ädlare metall, så låter det sig icke göra, emedan den förorsakar olägenheter, hvilkas relaterande här blefve för vidlyftigt.
Jag har sjelf såsom fabrikant, nemi. då jag var delegare i Nyköpings messingsbruk haft tillfälle se, att vid machin-tiliverkningen begagnas messing såsom råvara, och att densamma icke kan ersättas af någon annan metall.
Såsom jag förut nämnt kan det nästan anses för förlust att tillverka messing här i Sverige, emedan det fordrar så mycket arbete och medtager så mycket bränsle.
Jag yrkar, i likhet med Hr Prytz, på återremiss samt att denna fråga måtte företagas i förening med artikeln Rör. Frih. af Ugglas, Curt Gustaf:
Jag förenar mig med Gr. von Rosen och tror, att då Bevilln:sUtsk. så betydligt nedsatt tullen på Koppar, så hade billighet och conseqvens fordrat en tullnedsättning på Messing, hvilken är så nära beslägtad med koppar.
Jag vill visst icke yrka på bibehållandet af den gamla tullsatsen, men jag anhåller, att de,ledamöter, som åstunda nedsättning, måtte bestämma tullsatsen, hvilket torde gå lika bra för sig, som om Utsk. skall göra det.
Jag förmodar att Gr. von Rosen känner det rätta värdet och införsels-tullen ä ifrågavande artikel. (i Den 6 Maj e. m. 75 Gr. af Ugglas, Garl Fredr.
Då jag, på de skäl Frih. af Ugglas anfört, anser, att en nedsättning i tullen å messing bör ega rum, får jag förena mig med dem, som yrka återremiss, hemställande till Gr.
Gyldenstolpe, som sjelf deltagit i tullfrågornas behandling, huruvida det är lätt att stante pede afgöra frågan och bestämma en rättvis tullsats.
Inom Utsk. kräfver det arbete, icke allenast inom afdelningen, utan äfven inom sjelfva Utsk:s plenum.
Jag har likvisst sett, att det går an att stante pede bestämma tullsatser.
Då nu öfverläggningen ansågs fulländad, framställde Hr Gr. o. Landtm., att Ulsk. i sitt Betänk, endast yttrat sig i fråga om ”Marinmetal” samt rubriken ”Metaller, sammansatta: alla andra slag, arbetade”, och att i afseende derpå icke någon anmärkn. blifvit gjord, hvarföre Hr Gr. o.
Landtm, finge först hemställa om B. o. Ad. behagade bifalla Utsk:s förslag i denna del. Hopades Ja.
Beträffande sedermera införsels-tullen å Messing, framställdes först propos. till bifall å den i tulltaxe-förslaget uptagna tullsats, men dervid ropades starka
Nej, blandade med Ja; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. ansåge de deremot gjorde anmärkn:r föranleda till återremiss, samt, sedan svaren härvid utfallit med starka Ja, jemte åtskilliga Nej, förklarade att han funnit
Metvurst.
Mjöl ej specificerad/, af vegetabilier, sorn ej kunna inbegripas under spanmäl eller hänföras till medicinalier.
I fråga härom yrkades dels bifall till Utsk:ts förslag, dels att införsels-1 ullen mätte nedsättas till 2 sk. pr U, och då, efter med blandade Ja och
Nej besvarade propos:r å bifall till dessa yrkanden, svaren å förnyad propos. till bifall å Utsk:s förslag hade utfallit med starka
Ja jemte åtskilliga Nej, förklarade Hr Gr. o. Landtm., att han funnit
Hr G r. o.
Landtm, och emottogs Landtm:sklubban af främste nämnde ledamoten Fullmäktigen för Grefliga Ätten M 8 Oxenstjerna af Korsholm, Frih.
Åkerhjelm, Carl.
Nålar och Nät.
Oljor, fela.
I fråga om denna artikel yrkades dels bifall till Ulsk:s förslag, dels att uti den föreslagna rubriken '"Bom-, Harn])- Palmoch Spermaceti-oljor med 6 rst. införsels-tull pr U, måtte uptagas äfven Kokosnöt-olja, dels ock alt, med afslag å Utsk:s för - 76
Den 6 Maj e. m. slag i afseende på ”andra till Apotheks-varor ej hänförlige eller eljest ej specificerade slag fela Oljor”, den derå nu stadgade införsels-tnll måtte bibehållas.
Frågan huruvida, såsom Utsk. föreslagit, endast Bom-, Hamp-, Palm- och Spermaceti-oljor, eller derjemte Kokosnöt-olja borde uptagas med 6 rst. införséls-tull pr få, företogs serskildt till afgörande, ocb, efter med blandade Ja och Nej besvarad propos. lill bifall å Ulsk:s förslag i denna del, hemställde Hr Frih. o. Ordfin om R. o. Ad. biföllo att jemte dessa Oljor Kokosnöt-olja borde uptagas med 6 rst. införsels-tull pr få, samt utföllo svaren härvid med starja
Ja jemte åtskilliga Nej; hvarpå Hr Frih. o.
Ordfin förklarade, att han funnit
Beträffande sedermera ”Andra till Apotheks-varor ej hänförlige eller eljest ej specificerade slag feta Oljor, framställdes propos. först till bifall å Utsk:s förslag och derefter till bibehållande af nu stadgade införsels-tull, samt utföllo svaren dervid med blandade Ja och Nej; hvarpå Hr Frih. o. Ordfin förklarade att han trott sig finna den sednare propos:n besvarad med öfvervägande Ja.
Sedan härvid votering blifvit begärd uplästes till justering och godkändes en sålydande voter:s-propos.:
Den, som bifaller Bevilln:s-Utsk:s förslag, ifråga om införsels-tullen å de under rubriken ”Andra till Apotheks-varor ej hänförlige eller eljest ej specificerade slag” uti Tull-taxan uptagne feta Oljor, löstalja ; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, anser R. o. Ad. nu stadgade införsels-tull af 1 R:dr 4 rst. pr få för förenämnde slag af Oljor böra bibehållas.
Vid voteringens slut, befunnos rösterne hafva-.utfallit, som följer: Ja — 31.
Ost, alla slag.
I afseende på denna artikel yrkades dels bifall till Utsk:s förslag, dels att införsels-tullen måtte nedsättas till 30 sk. pr Lfå; hvarefter propos. till bifall å Utsk:s förslag blef framställd samt besvarad med starka Ja, blandade med många Nej; hvarpå Hr Frih. o. Ordfin förklarade, att han funnit Ja öfvervägande.
Efter härvid begärd votering, uplästes lill justering och godkändes följande voter:s-propos.
Den, som bifaller Bevilln:s-Utsk:s förslag i fråga om införsels-tullen å artikeln Ost, alla slag, röstar Den 8 Maj. 77 Ju j , den det ej vill, röstar Nej; ' vinner Nej, anser R. o. Ad. införsels-tull å nämnde artikel böra nedsättas till 30 sk. pr Lti.
Fortsättningen af förevar:de ärendes pröfning upskjöts till nästa plenum, och R. o. Ad. åtskiljdes kl. 11 på aftonen.
Måndagen den 8 Maj 1854.
JSl 3, ang:de Tullbevillningen, och förekommo härvid nedannämnde artiklar.
Paraplyer och Parasoller, Porslin, samt Portföljer, Taskhöcker, Ridikyler och Nattsäckar.
Redskap och Machinerier eller delar deraf, ej specificerade.
I afseende på denna artikel yrkades, dels bifall lill Utsk:s förslag, dels bifall lill det i K. M:s Nåd.
Propos. afgifne förslag, utan annan förändring, än att införsels-tullen å såväl gröfre som finare slag bestämdes till 10 proc. af värdet, dels ock att delar af redskap och machinerier måtte i taxan serskildt uptagas och förtullas lika med det ämne, arbetad!, hvaraf de hufvudsakligen bestå.
Beträffande först frågan huruvida Redskap och Machinerier jemte delar deraf borde uptagas under samma rubrik och undergå enahanda förtullning, blef propos. tili bifall å Utsk:s förslag framställd och besvarad med starka Ja, jemte några Nej, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade att han funnit
Ja öfvervägande. 78 Den 8 Maj.
Efter sedermera ifråga om sjelfva tullsatsen framställde, med blandade Ja och Nej besvarade, proposa-, först lill' bifall å Utsk:s förslag och derefter till införsels-tullens bestämmande till 10 proc. af värdet, med de undantag, efter af K.
Commerce-Colkm dertill lemnad tillåtelse, sorn i K. M:s Nåd.
Propos. blifvit föreslagne, blef förnyad propos. till bifall å Utsk:s förslag , framställd och besvarad med starka Ja, blande med många Nej, hvarefter Hr Gr. o. Landtm, förklarade att han ansåg
Ja hafva öfverröslat
Till följd af härvid framställd begäran om votering upläsles till justering och godkändes följande voter:s-propos.:
Den, som bifaller, att å artikeln ”Redskap och Machinerier eller delar deraf, ej specificerade”, på sätt Bevilln:s-Utsk. hemställt, bestämmes en allmän införsels-tull till 5 proc. af värdet och alt något undantag härifrån, utom hvad Modeller angår, icke vidare må medgifvas, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, bestämmes å närande artikel en allmän införsels-tull af 10 proc. af värdet, med de undantag, efter af CommerceColkm dertill lemnad tillåtelse, som i K. M:s Nåd.
Propos. blifvit förslagne.
Vid voteringens slut befunnos rösterne hafva utfallit som följer Ja — 53.
Rör, Sadelm akare-arbeten, ej specificerade, och Salmiak.
Salpeter.
I fråga om denna artikel yrkades dels bifall till Utsk:s förslag, dels införsels-tullens bestämmande till 3 R:dr eller, såsom andra ledamöter föreslogo, till 2 R:dr pr LU, hvarförutan ifrågasattes huruvida icke nu stadgade införsels-förbud borde bibehållas.
Propos. lill] bifall å Utsk:s förslag blef först framställd och besvarades med blandade Ja och Nej, hvarpå propos. till införselstullens bestämmande lill 3 R:dr pr
Lti framställdes och besvarades med starka
Nej, jemte några Ja; och då sedermera Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. ansåge införsels-tullen å Salpeter böra bestämmas lill 2 R:dr pr Lfå, ropades starka
Ja, blandade med Nej; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, förklarade att han ansåg
Fortsättningen af förevande måls pröfning upsköts till nästa plenum.
Den 9 Maj. 79 Anmäldes och lades på bordet Beviiln:s-Utsk:s Betänk.
JV2 10, ang:de Stämplade Pappersafgiften, hvarefter H. B. o. Ad. åtskiljdes kl. 11 på aftonen.
Tisdagen den 9 Maj 1854.
Plenum kl. 0 e. m. Gr.
Till alla delar instämmer jag i den åsigten, att alfvarliga åtgärder måtte vidtagas, för att i möjligaste måtto hämma det onda, hvaraf vårt land nu besväras i följd af den gällande iagstifningen för bränvins-tillverkning, och tror derjemte att detta ändamål ej vinnes, förr än rättigheten lill dess utöfvande icke uteslutande grundar sig på värdet af innehafvande jord; men, ehuru dessa åsigter blifvit lagda till grund för B. o. Ad:s beslut i auledn. af Serskildta Utsk:s Betänk.
JV° 8, är jag likväl nödsakad att reservera mig mot nämnde beslut, emedan min öfvertygelse är, att en förändring, som så ingriper uti egande-rätten och tusentals personers enskildta ekonomi, icke bör ske brådstörtande, hvarigenom den väcker större missnöje och vållar känbara förluster i de orter, hvilka med afseende på lokal-förhållanden under förutsättning att en näring, som mera än under ett halft sekel af Statsmagterna omhuldadt, på en gång så försvåras att den medgifna rättigheten endast finnes på papperet, och närtill lägges, att alla föreskrifter synes åsyfta att förvandla bränvinsbränningen till en stadsmanna-näring, må man med skäl frukta att den 1111 vidtagna åtgärden kommer att väcka oro och bekymmer icke allenast hos dem, hvilka blifva stängda från tillverkningen af bränvin, utan äfven hos den arbetande klassen, hvilken, på samma gång den finner bränvinet så högst betydlgt fördyradt, äfven i de orter der deras hufvudsakliga inkomst af jorden är potatis-plantering, för det mesta till hälften hos jordegaren, komma att sakna afsättning af sin vara, hvilken i brist pä nödiga dragare ej kan transporteras en längre väg.
Ehuru önskligt det skulle vara att potatisen mera begagnades för utfodring, vågar jag ej hysa så sanguiniska förhoppningar, att den upköpes af mindre jordegare och användes till foder åt kreatur och till detta ändamål kan husmannen ej eller deraf draga någon serdeles fördel, ty för de få som hafva egna kreatur, kan det visserligen öka afkastningen för dagen, hvilken genast förtäres, men bereder ej något kapital till anskaffande af brödföda.
Man 80 Den 9 Maj. kan visserligen anmärka att denna hushållning, såsom icke varande rationel, bör afskaffas; men enär den, på samma gång, som den beredt jordegaren en proc., som han varit i tillfälle att lätt realisera, äfven förskaffat arbetaren bidrag till sitt uppehälle, bör man ej klandra att den är allmänt spridd, i de orter der jordmånen är serdeles passande till potatisodling, och att just delen öfvergångtid till ett ändamålsenligare brukningssätt är af behofvet påkalladt.
De nu föreslagna hastiga förändringar äro desto betänkligare, då saknad och missnöje på samma gång upstår, icke allenast hos jordbrukaren utan äfven, såväl hos den idoge som sysslolösa delen af arbetsklassen.
Mot mångfaldiga bestämmelser i det nya förslaget vore visserligen mycket att anmärka, helst jag befarar att flere vid tillämpningen icke kunna utföras, men då ett sådant andragande skulle blifva alltför vidlyftigt, får jag inskränka mig att endast yttra, på hvad sätt jag tror förändringen i bränvinslagstiftning på ett ändamålsenligare sätt eller rättare genom befrämjande af öfvertygelse bordt åstadkommas.
Jag tror att förslag till en författning, liberalare men mera konseqvent bordt upgöras, hvilken icke skulle träda i verksamhet förr än d. 1 Januari 1858 och intill den tiden nuvar:de grunderne till rättighet af bränvinsbrännings utöfvande bibehållits, dock med en mångdubblad i förskott betald skatt för år 1855 och densamma åter förhöjd med minst 50 proc. för hvardera af åren 1856 och 1857, — då hade hvar och en, serdeles de mindre jordbrukarne, af erfarenhet funnit att de s. k. små pannorne, icke allenast borttaga mera arbete och bränmateriaier i proportion till sin afverkning, att äfven lemna mindre verklig behållning, än om produkterne försålts mot kontant betalning till större brännerier, hvilka säkerligen upstått på åtskilliga ställen inom orten, såvida miuimi-tiilverkningen blifvit bestämd till circa 125 kannor om dagen — på detta sätt tror jag att den s. k. husbehofsbränningen skulle uphört och tillverkningen inskränkt sig till det belopp, som med fördel kunde afyttras.
Nu deremot befarar jag, att mången jordbrukare utan att på förhand beräkna följderne, blir förledd att nerlägga större kapital, än bans tillgångar medgifva och derigenom bereder sin undergång.
Jag föreställer mig att många jordbrukare anse sig tvungna fortsätta med bränvins-tillverkningen och då användes en panda om 20 kannor, för hvilken skatten under 2 månader utgör cirka 250 R:dr b:ko.
Få äro de, sorn utom skuldsättning kunna disponera denna summa, hvarföre följden blir att den mindre bemedlade mot erhållande af förskott tillförbinder sig att å viss utsatt dag leverera bränvin mot då gällande pris och i förening med höga vitén, hvarigenom för mången af allmogen i Skåne och Blekinge upstår samma beklagansvärda förhållanden, som för flera år tillbaka då dylika kontrakter voro mer än nu brukliga, och hvilka vållade så mången bondes obestånd.
Det är ej utan en viss tvekan jag framställt mina betänkligheter, Den 9 Maj. 81 ligheter, ty enär R. o. Ad. med högst få förändringar och Preste- samt BorgareSt. i sin helhet godkänt det framställda förslaget, borde man vara förvissad att hela landet deraf borde skörda goda frukter, och kan ingen högre än jag önska att erfarenheten måtte visa mitt misstag; men om åter mitt tvifvel om nyttan af den brådstörtande förändringen skulle vara grundadt, anser jag för en tillfredsställelse att ej deltagit i beslutet, samt alt öppet hafva uttalat min åsigt.
Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att Hr Stjerngranat, Georg Gust. Henr., såsom ledamot af Consl.Utsk. begärt och erhållit 3:ne veckors ledighet frän den 14 dennes, samt anmodade Hrr Elektorer, att utse en ledamot att inträda i nämnde Utsk. under den lid Hr Stjerngranat komme att åtnjuta ledighet.
JV° 3, ang:de Tull-bevillningen; och förekommo härvid följande artiklar:
Salpeter, Chilisk.
I fråga om denna artikel yrkades dels bifall till Utsk:s förslag, dels att Chilisk Salpeter måtte, utan någon föreg:de pröfning af Commerce-Colhm, få införas mot en tull af 3 sk. pr Ltt, dock endast till städerne Stockholm, Götheborg och Malmö, dels ock tullsatsens bestämmande till sistnämnde belopp, utan att hvarken Commerce-Colhii pröfning erfordrades eller införseln inskränktes till de förenämnde städerne.
Efter å hvaftdera af dessa yrkanden framställde med blandade
Ja och Nej hesvarade propos:r, blef förnyad propos. lill bifall å Utslcs förslag framställd och besvarad med starka
Nej, jemte åtskilliga Ja; hvarpå Hr Gr. o.
Landtm, ånyo hemställde om R. o. Ad. ansåge Chilisk Salpeter böra, utan någon föreg:de pröfning af Commerce-Colhm, få införas mot en till 3 sk. pr Lfå nedsatt tull, men endast till städerne Stockholm, Götheborg och Malmö, samt, sedan svaren härvid utfallit med starka
Ja, blandade med Nej, förklarade att han nu funnit
Till följd af R. o. Ad:s förut fattade beslut, att efter det beslut blifvit fattadt i afseende på artikeln Salpeter, till pröfning företaga Utsk:s i fråga om artikeln Urul gjorde förslag, företogs nu detta förslag till behandling och, efter någon! discussion, hvarunder ifrågaställdes huruvida icke införselis-tullen borde nedsättas till 2 sk. pr U eller också tullfrihet kunde medgifvas vid införsel för Bergsbrukets behof, blef Utsk:s förslag af R. o. Ad. bifallet.
Sall, Saltsyra, Saxar, Segel, Siktar och Silke.
Sirup.
Utsk:s anmälan att yttrande härom komme att afgifvas i sammanhang med artikeln Socker, lades till handlingarne. 7 H. 6 82 Den 9 Maj.
Utsk:s förslag, blef efter någon tliscussion rör:de motiveringen för detsamma, af R. o. Ad. bifallet.
Slöjdevaror.
Ufsk:s förslag bifölfs.
I fråga om denna artikel yrkades dels bifall till Utsk:s förslag, dels att införsels-tullen måtte nedsättas till 32 sk. pr Lfå; och då, efter först till bifall å Utsk:s förslag framställd, med blandade
Ja och Nej besvarad propos., Hr Gr. o.
Landtm, hemställde om R. o. Ad. bifölle, att införsels-tullen å Smör nedsattes till 32 sk. pr Lfå, ropades starka Ja blandade med Nej, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade att han funnit
Sedan härvid votering blifvit begärd, uplästes lill justering och godkändes följande voter:s-propos.:
Den, som bifaller, att, såsom Revilln:s-Utsk. föreslagit införsels-tullen å Smör må bestämmas till 1 R:dr pr Lfå, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, anser R. o. Ad. införsels-tullen å nämnde artikel böra nedsättas till 32 sk. pr LU.
Vid voteringens slut befunnos rösterne hafva utfallit som följer Ja — 37.
Socker och Strup.
I fråga om dessa artiklar yrkades dels bifall till Utsk:s förslag, dels ock den förändring i samma förslag, att för såväl ”krossadt Lump-, Havanna-, Terres- samt andra till sockerhalten lika slag”, som ”Topp-, Candi- och Kaksocker” införsels-tullen måtte nedsättas till 4 sk., eller 4 sk. 6 rst. pr få, om hvilken sednare tullsats de ledamöter, som icke gillade Utsk:s förslag, slutligen förenade sig; och då propos. till bifall å Utsk:s förslag blef framställd, ropades starka
Ja jemte åtskilliga Nej; hvarpå Hr Gr. o.
Efter härvid framställd, men sedermera återkallad begäran om votering, upskjöts fortsättningen af förevande ärendes pröfning till nästa plenum, samt åtskiljdes H. R. o. Ad. kl. J 11 på aftonen.
D en 10
M aj f. m. 83 Onsdagen den 10 Maj 1854.
Då frågan om import-tullen å socker under gårdagens plenum afgjordes, hade jag visserligen önskat att votering om tullsatserne egt rum för att derigenom få utredd de olika opinionernas styrka i en fråga af så vigtig beskaffenhet som den nämnda, hvilken, man må betrakta den från hvilken synpunkt som helst, oemotsägligt är em af de aldra vigligaste i hela Tull-taxan och långt mera än de flesta hvarom voterats, förtjent af en sådan åtgärd, men då discussionens gång och beskaffenhet ingåfvo mig betänkligheter att något med en votering då kunde egentligen vinnas, så var det endast af ren granlagenhet emot R. o. Ad. som jag icke ville framstå och directe yrka någon votering, helst tiden vid tillfället dessutom var så långt framskriden.