Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga proposition om afskrifning för ett qvantum
Råg, användt till brödbakning åt Hufvudstadens fattige. 16o Den 6 Junii e, m, N;o 210.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga proposition, angående sökt fri dispositions-rätt af den lägenhet!, hvarå Rörstrands Porcellains Bruk är anlagdt.
N;o 2X1.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om reglering af Remisslaget för Kongl. Räntmästarne och Landt-Räntmästame.
N o 2i2.
Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddehe Betäckande om anslag af medel till inköp af Astronomiske Instrumenter åt Observatorium i Stockholm.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss uppå Chefens för 3tdje CavalleriBrigaden underdåniga Memorial om utbekommande af Adjutants arfvode.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte yttrande, i fråga om lönförbättring för KronoBetjeningen på Gottlsnd och i Bohus Län, samt angående trycknings-kostnaden af Landshöfdingarnes Embets kungörelser.
N:0 2I5.
Angående väckt fråga om Rotehållarne i Fellingsbro
Härad af ålder anslagen Spannmåls undsättnings tillgodonjutande.
Från joen 6 junti e, m.
Från Expeditions Utskottet i Af den 2 dennes.
Angående förslag till controll derå, att Riksens Ständers beslut diå vid hvarje Riksdag blifva till Kongl. Majit expedierade.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan tre qvart till tio om altonen In fidem Protocolli) O. J.
Lagerheim, Onsdagen den II Junii.
Justerades följande i Utdrag af Protocollet hållet hos Högloft.
Ridderskapet Och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm förmiddagen den 6 Junii 1823.
Ad, Prot. \r, Band. 11 j6a Ben n Junii f. m. S. D. Föredrogos å nyo och gillades följande från nedsnnämnde
Utskott inkomne samt den o dennes på bardet legde Memorial och Utlåtanden:
Frun BevillningsUtskottet:
Af den 16 sistledne
Maj: N:o 8.
Angående antagande af en Vakt-i mästare, • • ' 7
Af den 20 sistledne Maj: N:o 1 r.
I anledning af väckt motion om afkortningslängdernes öfver Kronoutskyldernea ingifvande till HäradsRätteme.
Från Lag-Utskottet. m Af dea 13 sistledne Maj* N:o 63.
I anledning af väckt motion, att frågor om hemmansklyfningar och besuten-j het må från LagmansRätts lika med andra tvi, atemål i vanlig besvärsväg få fullföljas.
Af den 9 sistledne Maj: ' .
V N:o 64.
Angående Expeditionssättet af Kongl. Majits Nådiga Resolutioner i Besvärsmål.
Den £l Juni i J. m, 163 Från Särskildta Utskottet:
Af den 29 sistiedne
Maj; angående väckte frågor, dels om löneanslag för vissa Embeten oell Tjenste?, och dels om indragning af BergsTingsRätterne och af Biskops- eller DomprostsEmbetena.
Vid förnyad föredragning af Statsutskottets den 29 sistiedne
Maj under N.o 178 afgifne samt den 30 i samma månad eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, ä anledning af väckt fråga om NummerLotteriets och General AssistanceContoirets indragning blef samma Utlåtande på grund utaf de af åtskillig® Ledamöter dervid gjorde anmärkningar till Stats.:
Utskottet återremitteradt.
Ut supra. S. D. Föredrogs å nyo och återremitterades, i anledning af dervid gjorde anmärkningar, Bevillningsutskottets den 20 sistiedne
Maj under N:0 10 afgifne, samt den 3 dennss på bordet lagde Utlåtande, rörande en föreslagen ny method till Bevillningens utgörande och fördelning samt fastigheters värdering.
S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Lngsamt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottens den 10 sistiedne
Maj under No 62 afgifne samt den 30 i samma månad eftermiddagen på bordet lagde Betänkande, i anledning af väckte motioner i afseende på ny Lagstiftning angående stängselskyldigheten.
Den ii Juni i f. m.
Utdrag af Protocollet, hållit hos Höglofl, Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm ekermiddagen den 6 Junii 182,3. t S. D. Remitterades till Stats - Utskottet'.
Herr Stjernstam* Ludvig, Memorial, innefattande anmärkningar vid Stats - och LagUtskottens den 27 sistledne
Maj förmiddagen till bemälte Utskott återremiterade utlåtande, i anledning af väckte motioner rörande HotRätten* öfver Skåne och Blekinge ställande på JndragningsStat, samt upphörande af en AdvocatFiscalen i Kongl. Götha HolRätt tilla *d ersättning för förlorade sportler, jemte de af åtskillige Ledamöter, i anledning af berörde memorial denne dag^afgifne yttrande.
S. D. Då nu å nyo föredrogs Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens den 26 sistledne
Maj under N:07i afgifnesamt den 3 dennes på bordet lagde Betänkande, angående yrkad förändring uti Skyldigheten till vägarnes underhållande; fann Ridderskapet och Adeln för godt bifalls det i samma Betänkande upptagne första alternatif, eller att Bruk och skattlagde
Qvarnar icke böra uti väg ha 11- ningsskyldigheten deltaga; hvarjemte berörde Betänkande äfven i öfrigt af Ridderskapet och Adeln gillades.
Veu 11 Junti f ni. i65 S. D.
Vid förnyad föredragning af BancoLJtskotiets den 28 sistledne
Maj under N:o 17 afgifne, samt den 3 dennes på bordet lagde Betänkande, med upplysningar angående de i Banken emot deposition af BancoSedlar lyftade Piastrar; fann Ridderskapet och Adeln att samma Betänkande, sorn icke erfordrade någon åtgärd, borde läggas till handlingarne.
Ut supra, S. D. Vid förnyad föredragning af Lagsamt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottens den 10 sistledne
Maj under N:o 73 afgifne samt den 3 dennes på bordet lagde Utlåtande, angående rättighet till grustäckt å andras ägor för underhållande af allmänna vägarne samt 6ättet och ordningen till samma rättighets bestämmande och begagnande ; b!ef samma Utlåtande, i anledning af dervid gjorde anmärkningar1, till bemälte Utskott återremitteradt.
Föredrogos å nyo och återremitterades , i anledning af dervid gjorde anmärkningar, Allmänna Besvärs och OeconomieUtskottets den 20 och 24 sistledne
Maj meddeldte samt den 3 dennes på bordet lagde Betänkanden: N:o 99.
Om inrättande af Directioner för det indeldta Cavalleriets beklädnad m. m.
N:o roo. Angående gjorde föglag till upphäfvande eller ändring af vissa stadganden i Kongl Matis förnyade Nådiga Skolordning af den 16
December j8jo samt till Kgl. UppfostringsComitéens upplösning.
Ut supra. 166 pen II Juni i /, m, S- D.
Föredrogs å nyo och återremitterades LagUtskottets den 94 sistledne April under
Nio 42 meddeldte samt den 7 sistledne
Maj eftermiddagen på bordet lagde Betänkande, i anledning af Herr Rosenblads, Bernhard* motion, angående en Lag i afseende på förbrytelser begångne af åhörare inom RiksStåndens Plena eller Riksens Ständers Plena Ple-' norum} med anmodan till Utskottet, att i sammanhang med Kongl.
Majits dea 23 sistledne
Maj eftermiddagen till Utskottet remitterade Nådiga skrifvelse, rörande offentlighet vid Ståndens öfverläggningar, företaga ärendet till förnyad handläggning.
Jag utbeder mig att få fråga, om Herr Rosenblads i sista Plena gjorde motion, angående en anmodan till Stats.
Utskottet, i afseende på utdelning af Ridderskåpets och Adelns Protoeoller vid sista Riksdag, blef lagd på bordet.
Jag tycker mig vilja minnas, att motionen genast remitterades till StatsUtskottet, men jag saknar, bland de nyss justerade ProtocollsUtdragen , det ProtocollsUtdrag, som angående denna remiss bör till StatsUtskottet afgå.
Undertecknad> Riddarhus-Secreterare:
Jag får äran upplysa, att Herr Rosenblads ifrågavarande motion visserligen genast till StatsUtskottet remitterades } men då motionen ännu icke blifvit af Herr Rosenblad till Protocollet aflem - Den x i Junii f. m. nåd, har af denna anledning något ProtocollsUtdrag öfver den beslutade Remissen icke eller ännu kunnat uppsättas.
Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaju :
Jag ber att få till Protocollet yttra min önskan om motionens skyndsamma expedierande.
Sista Riksdagens Protocoller hafva redan för allmän, heten förlorat allt interesse.
Må då, sedan kostnaden redan är gjord, Ridderskapets och Adelns medlemmar åtminstone äga det gagn deraf, att de, då nu financiella frågorne snart komma under öfverläggning, måtte kunna erinra sig huru dessa ämnen under sista Riksdag behandlades.
Jag inser väl, att vid den mängd af Expeditioner, som Riddarhusets Canzli har att besörja, icke alla kunna lika fort expedieras.
Denna fråga skulle jag likväl önska snart blefve handlagd, då förmodligen Riksdagen icke varar längre, än kanske ett par månader.
Annars torde man, liksom man gjort med 1809 års Protocoller , sälja sista Riksdagens Protocoller till maculatur.
Jag anhåller jemväl om tillstånd att få till RiddarhusUtskottets bepröfvande hemställa, om icke, sedan man med tryckningen af innevarande KiksdagsProtocoller, kommit tre månader efter, det Vore bättre att dela tryckningsarbetet sålunda, att Mars, April och Maji månaders Protocoller trycktes långsammare, men att man deremot genast började med Junii månads Protocoller.
De ämnen som nu förekomma, äro för allmänheten af vicja större in - 168 Ven ii Junti f. m. tcresse.
Jag kan icke neka, att jag båck finnér det påkostande och harmligt, att se burn litet afseende man gör på allmänhetens rätt mätiga fordran, och påkostande jern väl för den sorn vet med 6>g sjelf att lian gör hvad i hans förmåga står för att tjena sitt Fädernesland , att hans bemödanden, ehuru frugtlösa de torde blifva, skola förblifva okände för allmänheten.
Herr Grefven och Landt-Mcirskalken hemställde, att Grefve von Schwerins nu gjorde motion, måtte till Riddarhusötskottet remitteras i hvilket bifölls.
Herr Grefven och LandtMarjka'ken tillkänna* gafj det tillförlitlig underrättelse nu mera inlupit om Hennes Kongl. Maja
Drottningens höga ankomst till Hufvudstaden samt hemställde, j anledning häraf, om icke Ridderskapet och Adeln skulle finna lämpligt, att Riksens
Ständer med en stor Deputation i underdånighet uppvagtade Hennes Maj:t samt om icke ExpedrtionsUtskottet kunde anmodas uppsätta den underdåniga sdresse, hvilken vid detta tillfälle borde till Hennes Kongl- Maja i underdånighet framföras.
Bifölls, Hvarefter Herr Grefven och Landt
Mar skalsten föreslog, att de öfrige RiksStåoden matte Den 11 Junii f. m. 169 inbjudas, att, uti enahanda beslut med RidderSK^pet och Adeln sig förena; hvilket bifölls.
Herr Grejven och Landt-Marskalken bemstäiHe vidare om icke de 4H Ledamöter, hvilka blifvit aniekoade, att deltaga i den Deputation, sorn borde uppvagta HenDes Kongl. Höghet Kronprinsessan, äfven kunde uppdragas, att å Ståndets vägnar utgöra den Deputation, hvilken, enligt Ridderskapets och Adelns nyss fattade beMut, komme att uppvagta Hennes Maj:t Drottningen.
Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, förmiddagen den 1 1 Junii 1823.
S D Efter erhållen underrättelse om Hennes Kongl.
Drottningens höga ankomst till Hufvudstaden, beslöt Ridderskapet och Adeln, det borde Riksens Ständer genom en stor Deputation uppvakta Hennes Maj:t, och skulle ExpeditionsUtskottet anmodas uppsätta den underdåniga adresse, hvilken vid detta tillfälle komme, att till Hennes Kongl. Maj:t i underdånighet framföras 3 uti hvilket beslut de öf - 170 Den 11 Junii f. rn, rige RiksSlånden skulle inbjudas, att sig med Ridderskapet och Adeln'förena.
Företogs till pröfning LagUtskottets den 9 sistledne Maji under N:o 65 »fgifne, samt den 3 dennes på bordet lagde Betänkande, i anledning af väckt motion, om ändring uti 12 §. af Kongl.
Förordningen den 13 Julii 1818 om intekning i fast egendom.
Grefve Spensi Carl Guftaj, anförde skriftligen:
(Se Bilagan N:o 1.) Herr Ehrenborgh Ca/per, hade inlemnat ett Memorial, hvilket upplästes, så lydande:
(Se Bilagan N.-o 2.)
Alldeles instämmande i den princip Lagutskottet antagit, att de å ofri grund i Städerne belägne hus och byggnader, hvilkas innehafvare erlägga tomtöre-afgift må kunna inteknas, får jag yttra den önskan, att denna grundsatts ock må varda tillämpad å den fasta egendom som ligger på landet, men lyder under stad, så att i följe häraf, innevånarne i Götheborgs förstad Majorna, som är belägen utom den egentliga Staden, men hvars tomtägare betala grundräntor till Landshöfdingen, måtte tillgodonjuta enahanda rätt, att intekna sina egendomar; sora Den II Juliu c, m. andra innehafvare af hus å ofri Stadsgrund.
Jag tror ett slikt medgifvande är så mycket mera nödvändigt, som tidernas skick försatt mängden af nämnde innevånare i gäldbundet tillstånd, så att deras egendomar redan äro betydel igen inteknade.
Som jag förmodar att LagUtskottets
Betänkande varder återremitteradt, anhåller jag vördsamt att mitt yttrande må få till Utskottet medfölja.
Herr Rothlieb, Axel; Jag får till alla delar förena mig med Grefve Spens, samt anhålla om återremiss af LagUtskottets Betänkande.
Herr Tham, /Vollrath:
Vid flere tillfällen under denna Riksdag, då discussioner om Finance-reglaringen ägt rum , har en allmän klagan försports deröfver, att intecknings-verkets lagar voro af den beskaffenhet, att de gåfvo liten eller ingen säkerhet åt långifvaren, hvadan ock icke några lån stodo att erhålla.
Detta löranledde de flere motioner, som dels nu äro föremål för öfverläggningen, dels fram» deles blifva det.
En del motioner äro nu besvarade af Lagutskottet, men den motionen som var den mest omständeliga, eller Herr Moraths, är icke ännu besvarad.
Jag hemställer dock huruvida enskildta Utlåtanden i ämnet kunna blifva rätt tillfredsställande, och om ej lämpeligast är, att alla de serskilda frågorne i ett sammanhang omfattas.
Efter min öfvertygelse, är det* ett oundgängeligt villkor för upprätthållandet af den credit man och man emellan, som man vill befästa, att hvad 173 Deri i x Junii j. m. dertill hörer, behandlas i ett sysfeme, ty utan ' det, vinnes ej ändamålet, på grund häraf, anhåller jag, att Betänkandet må till Lagutskottet återremitteras och Utskottet anmodas, att, efter pröfning af de med hvarandra gemenskap ägande motionerne, uppställa ett nytt inteknings-systéme, som fullt betryggar långifvare ns säkerhet.
Herr Pereswetoff Morath , Anders Wilhelm :
Då jag vid början af Riksdagen till Ridderskapet och Adeln ingaf en motion , angående större säkerhet för intekDingar, hvilken motion remitterades till Lagutskottet, och der ännu är hvilanda, skulle jag nu alltför litet nitälska för saken, om jag icke instämde i hvad Herr Tham sist yttrade.
Det är gifvet, att om LagUtskottet, på sätt nu skett, meddelar partiella Utlåtanden öfver hvar och en motion, som röier imeknings och executions verket, alltsammans skall blifva halft.
Denna halfhet har hitintills i hög grad försvårat lån på fastig1 heter och beredt den tröghet i penningerörelsen, hvaraf landet nu lider.
Jag hade trott det vara alldeles nödvändigt att behandla de hit hörande frågor i ett sammanhang, det vill säga, först upphäfva alla de otadganden, som vålla att intekning i vissa fall kan upphöra att vara verkelig pant, och sedermera företaga sig att reglera de föreskrifter och de formaliteter, som gälla i afseende på sättet att söka, samt förnya intekning och utvägarne att göra sin derpå grundade rätt gällande. vV Den ir Junii f m, För att, med hänseende till förenämnde grunder handla cooseqvent, finnes efter mitt begrepp, blott tvenne sätt, det ena, att med anmärkningar beledsaga alla de Betänkanden, angående intecknings författningaroe, som från Lagutskottet nu inkommit och de samma af sådan anledning till Utskottet återremittera: och det andra, att begära dessa Betänkanden hvilande på bordet, intill dess den af mig väckte motionen, sorn innefattar hufvudgrunden hunnit besvaras.
Jag tror likväl att den senare utvägen är mindre tjenlig, än den förra , helst Utskottet, derigenom kommer i tillfälle att se, huru man önskat att målet skulle behandlas.
Jag bör derjemte vördsamt upplysa, att Lagutskottet lärer vara beredt, att snarligen afgifva ett yttrande, angående min motion ; och jag anser derföre en skyndsam återremiss af de nu förekommande Utlåtanden i samma ämne, vara än mera af nöden. t Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus: Herr Thams anförande har föranledt mig att begära ordet, Under Finance Comitéens öfveriäggningar, öfvertygades man om den sanning, att ingen Finance reglering är möjlig, med m'indre ieke våra felagtiga intekningslagar förändras
De äro beräknade på varucredit förhållandet, eller på handels-Fö r h äl t a ridet, icke på det förhållande som nu äger rum, att nemligen capitaler finnas, sorn man önskar att förränta och att säkert placera.
Comitéea ansåg sig böra i underdånig skrifvelse till Den 11 juni i f, m. Kongl. Maj:t, hemställa, att Högsta Domstolen eller Lag-Comitéen måtte höras i dessa ämnen.
Jag vet ej, om det skett.
Men då nu Betänkandet lärer återremitteras och Utskottet torde från en vidsträcktare synpunkt betrakta frågan, får jag anmäla min önskan, att Utskottet behagade hos HofCanzleren göra förfrågan, huruvida de ämnen; uppå hvilka FinanceComitfeett, sökt fästa Kongl. Majtts uppmärksamhet, redan blifvit handlagde.
% Tillika anhåller jag att få bifoga tvenne af mig till Finance-Comitéen ingifne yttranden.
Det en* innehållande en historia af vårt inteknings-verk; och det andra rörande sättet att gifva intecknade skuldsedlar samma cours som actier och andra publika papper äga.
Då nu Utskottet anmodas att betragta frågan i sin helhet, toras Utskottet åt dessa arbeten lemna den uppmärksamhet, som de kunna påkalla.
I anledning af hvad Grefve von Schwerin yttrat, »ber jag att få upplysa, det Lagutskottet dröjt med besvarandet af Herr Moraths motion , derföre att Utskottet väntat att få emottaga den Kongl, proposition, Grefve von Schwerin nu omtalat.
Men då Utskottet en längre tid afvagtat densamma, utan att den likväl blef meddelad, återstod för Utskottet icke någon annan utväg, än antingen att uppskjuta, efter hvad man dä trodde, till mot Riksdagens slut, företagandet af de vigtiga frågorne rörande inteckning, el - Den II Junii f. m, 175 ler ock att skilja dem fria Herr Moraths moJ tion och den väntade Kongl, proposition.
För att icke borttaga nödigt rådrum för ämnets öfvervägande, anmärkningars afgifvande, och deras besvarande, beslöt Utskottet att företaga hvad som, utan skada kunde, om det sä skall kallas, partielt behandlas- Lagförändringen om
Inteckningsägares rätt framför omyndiga, är beroende af rättsfrågan om Inteckningsägares förhållanden, sins emellan.
Blir den dass* af fordringsägare, sorn hafva inteckning satta framför omyndige, så komma de visst i en bättre och en sålunda ändrad ställning, i afseende på rätt till panten, men förhållanderne dem emell lan, den ena eller andra inteckningsägarens företräde framför den andra, är deraf lika oberoende, rättvisan är oberoende deraf, att den lämpas till ett ämne af högre eller lägre värde.
Detta har varit grunden för LagUtskottets behandlingssätt; vi hafva nu erhållit den upplysning att vi icke lära hafva någon Kongl. Proposition i ofvannämnde ämne att förvänta.
Hvad beträffar Grefve Spens anmärkning, att antingen endast sådan egendom, hvartill in. nehafvaren besitter full ägande rätt, må få inteeknas, eller ock att inteckningsrätten må ytterligare utsträckas derhän, att arrenden må kunna intecknas, eller med andra ord, att inteckning må få gifvas i inteckning, så tror jag, att, ehuru detta kan enligt princip vara rigtigt, det dock är nödvändigt, att söka träffa en medelväg. 176 Den 11 Junti /. rit.
Med samma skäl som Grefve Sp°ns yrkar, att Stadsegendom belägen ä ofri grund ej må intecknas, med samma skäl kunde hsn yrka, att skut ejord icke eller finge intecknas
Men om en sa sträng princip bUfve utförd, skulis den, efter min öfvertygelse förnärma deo allmänna crediten långt mera än om den nu gällande inteckningslagen oförändrad bibeböiles.
Jag vet i öfrigt icke att någon serskild författning är till finnandes, som berättigar den ena eller andra staden , att tillägna sig ofri Stadsegendom utan lösen; men om Staden vild deraf blifva innehafvare , måtte det ske emot erläggande af lösen elter behörig värdering, och då har alltid inteckniogsbafvaren uti löseskillingen sin säkerhet, jag är dessutom noga underrättad och upplyst, att icke något så dant fall inträffat, att ofri Stadsegendom, utan lösen tillfallit Staden, endast af orsak, att innehafvare!! skolat underlåta att i rätter tid betala tomtören.
På dessa skäl vågar jag tro, att Lagutskottet gått de flestes önskningar till mötes , då Utskottet tillstyrkt att intekning må meddelas äfven å egendomar belägne å ofri grund.
I öfrigt förenar jag mig gerna med de värde Ledamöter, sorn yrkat återremiss af LagUtskottets Betänkanden, på det Utskottet må äga ti lifa 11 e, att än nogare öfverväga detta vigtiga ämne och sammanjemka de olika tankarne deiom.
Herr Den Ii Juni i f, m. Herr Pereswetoff Morath:
Då jag anhållit om återremis af LagUtskoitefs
Betänkande och flere andre välde Ledamöter jemväl önskat det, torde jag blott få, i anledning af Herr Ribbings yttrande, anmärka, att jag ganska väl känner, att det är någon skillnad emellan de frågor, öfver hvilka Lagutskottet nn sig utlåtit och den motion jag vid Riksdagens början tagit mig friheten framställa, men att denna skilnad dock icke är annan än den, sorn företer sig emellan delarne och det hela.
Det är derföre jag hållit mig vid den idéen, att man först borde bestämma grunderne, och sedermera söka göra detaillerne dermed öfverensstämmande.
Nu är deremot hufvudfrågan hvilanda och delarne först till pröfning framlagd®.
Af detta skäl har jag vågat yrka återremiss af Lag-Utskottets Betänkande med anmodan till Utskottet att frångå det behandlingssätt, Utskottet med detta ämne vidtagit.
Mig synes, att man fåfängt skall bemöda sig, att införa stadga i enskilta credit-förhållanden, derest man icke förut noga vårdar grunden derför, eller förtro endet till hypotheksväsendet.
I sådant ändamål är det nödvändigt, att icke afhandla Hypotheks lagarne i detail, utan i ett sammanhang.
Jag förenar mig således med Herrarne Morath och Tham samt Grefve von Schwerin, desto häldre, som jag har mig bekant, att till BondeStåndet i dessa dagar inkommit Ridd. o. Ad, Prof. V.
Band, Den x i Junii f. m. ett förslag till ett nytt Hypotheks-Systeme, hvars beskaffenhet jag väl icke känner, men som torde förtjena att granskas, i sammanhang med de af Grefve von Schwerin rörande samma ämne utarbetade förslag.
Jag anhåller derföre, att alla LagUtskottets på bordet hvilande Betänkanden, rörande inteckning i fast egendom, nu må på en gång till Utskottet återremitteras, med anmodan till Utskottet, att i ett sammanhang till pröfning företaga så väl de till Utskottet återremitterade Betänkanden, som alla de på Utskottets handläggning beroende motioner, hvilka kunna röra Hypotheks-lagarne.
Jag vill blott, i anledning af den jemförelse Herr Ribbing uppställt emellan Stadsegendom, belägen å ofri grund, Och skattehemman, hvilka äfven kunna till annan person hemfalla , anmärka , att, ehuru jag ser att deraf uppstår en bristfällighet i den lag-redaction, jag i järsta rummet föreslagit, en stor skillnad emellan dessa båda slags fastighet dork bör ihogkommas.
Denna skillnad är just den, som Herr Hjertström uti sin vid Utskottets Betänkande bifogade reservation uttryckt.
Enligt den underrättelse, han meddelat, skall icke någon svårighet möta att få i Städerne friköpa hustomter.
Det är deremot alldeles omöjligt, att kunna tvinga ägaren till räntan af Frälse-Skattehemman, att åt innehafvaren mot lösen upplåta hemmanet och det är äfven omgång och svårighet underkastadt, att få köpa Kronohemman till Skatte.
Skilnaden är Den ii Junti J. m. 179 således icke så obetydelig.
Så snart man med-' gifver att, det i princip är en bestämd gräng emellan fullkomlig och ofullkomlig äganderätt till fast egendom, så är det ock gifvet, att om undantag anses kunna ske, hvarigenom en större dass af ofullkomlig egendom blir tillåten att pantsättas under inteknings-former, det äfven är största skäl till ett sådant undantag, när det icke beror på egendomens ägare, att låta den ingå i den classen af fullkomlig egendom, som egenteligen är lämplig att intecknas.
I öfrigt förenar jag mig gerna med dem, som yrkat, att den förevarande frågan måtte behandlas i ett sammanhang med alla dem, som röra inteknings författningarne.
Herr Tham: Med Herr Morath och Friherre Boije förenar jag mig helt och hållit i afseende på den återremiss de yrkat.
Om det verkeligen är allvarlig afsigt, att genom nyttiga financiella åtgärder återställa förtroendet och crediten man och man emellan, så måste det också vara lika alfvarlig afsigt att, i öfverensstämmelse dermed, inrätta alla andra författningar, som ej kunna skiljas derifrån så att de blifva med ändamålet enliga.