Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag anhåller derföre, alt Herr Grefven och TjandtMarskalken täcktes förnya propositionen å bifall till Betänkandet med det af mig föreslagne tillägg.
Jag tror ännu icke, att någon hvarken yrkat, eller bévist att Närings friheten rörer BorgareStåndets privilegier.
Skråinrättningarne äro ej privilegier, de äro Oeconomi» ska författningar, hvilka Konunga-magten gifvit, och kan borttaga, och kunna således ej lämpas hit.
Jag befarar visserligen ingenting för Preste-Ståndets privilegier, men den ifrågasatte undersökningen är onödig, och verkar ej till något, emedan PresteStåndet ej kan tvingas att afstå något.
Den är onödig, då man ej får veta mera, än man vet, och då alla nödiga upplysningar ändå kunna erhållas.
Vi hafva ofta hört klagas öfver mängden af Coinmittéer, som göra långa undersökningar utan ändamål.
Jag vet då ej, hvarföre man nu åter skall föreslå en sådan sammansättning, sorn blott skall medföra kostnad, men ingen nytta.
Jag anhåller helt enkelt om bifall på Utskottets Betänkande.
Grefve Schwerin :
Då jag nämnde för Ridderskapet och Adeln, att Presterskapets uppgifter till taxeringen äro efter min öfvertygelse riktiga, hvilket äfven Herr
Tham vitsordat, hade jag ej för afsigt att bär tala till försvar för PresteStån - a52 Ti^n ig September e, m, dets privilegier.
Jag anser för mindre tillbörligt,' att besvära Kongl. Maj:t och Hans Embetsman med vidlyftiga undersökningar, hvilka man vid närmare granskning
Iean vara öfverrygad äroonödige.
Herr von Hartmansdorff har åberopat regleringen vid Läroverken, Det torde ej vara obekant, hvad som åsyftades dermed.
Det behofve<s ej stora efterforskningar, för att känna Leetorers och Lectorers löner, ty de bestå uti viss anslagen spinnernål, men undersökning behöfdes, för att känna Läroverkens inkomster genom stipendier och donationer af private.
Sedermera hafva sådane anstalter blifvit gjorde, att ali oreda för framtiden i detta afseende är förekommen, ty alla donationer, äfven de, som ske inom Socknarne, skola årligen redovisas, samt räkningarne, till Stockholm insändas, och bär kan man således få veta, huru mycket i sådant ändarnålblifvitanvändt.
Om Herr von Hartmansdorff vill göra sig besvär, kan han här få veta, huru mycket vinsäden utgör, huru mycket som utgifves för oblat, in, m. uti hvarje församling.
Hvad spm brast i löner för Skoleverket, och anslogs i särl, togs af indragen vederlagsSpnnnemål, man tog ej lön af den ena Lectoren för att gifva åt den andra, ty det hade varit emot Priyilegierne.
Det är visserligen onödigt, att Riksens Ständer gå till Regeringen med en petition örn, upplysningar, som ej ära belaöflige , och derföre tillstyrker jag bifall å Betänkandet Utan.
Herr von Hartinansdorffs tilllägg.
Jag har anledning tro, att jag 3, mitt sednaste yttrande blifvit missförstådd af Herr T
Jag har med särdeles omtanka und. vikit just det Herr Tham förmodar, att jag sagt; ty jag har sagt, att undersökningen om Närings - Den i g September e. tn. friheten hlifvit förrättad, utan att man trädt Bor* gareStåndets privilegier för nä i a, och har dermed vela, göra klart, att likasom man kunde företaga en undersökning om Skråordintlgärne och Näringsfriheten, utan att skrämma sig deraf, att Borgare* Ståndets privilegier lago i grannskapet ; så kan man nu företaga en Undersökning rörande Hecle* ■Siastik - Staten , ut n att skrämma sig deraf, att Prest, ståndets privilegier stöta derintill.
J ig tiar aldrig föreslagit, att man skulle träda dessa privilegier för nära, eller att de skulle förändras, ty detta beror på conCessiönet af Ståndet, meri jag tror att man med varsamhet, utan att låta tkräin* ina sig deraf, att privilegierne ligga nära, kan få en undersökning verkstald, som behofvet påkallar.
Jag ber Ridder skåpet och Adeln ursäkta, att jag ännu en gång upptager tiden med detta ämne.
Jag ville blott anmärka, att vid dessa Läroverk det ej endast
Var fråga blott örn den bestämda tiotiden, utan äfven om de Stiftelser och Donationer, sorn ägt rUtn, och stodö i sammanhang med Skol* Veiken.
Således var dert Undersökningen icke mindre vidsträckt, än denna borde t» i i i Va, Dea af S änderne anslägne sädén utgjordes ej, såsom Grefve von Schaverin yttrat, af vede-, lagsspaiinemål, Utan af indragen behaglig tids förlä* pings spahnernåi.
Herr Grefven och LandiMarsbalken förnyade dess förut gjorde proposition till bifall af Oeconom ietj t skottets ifrågavarande Utlåtande* Hopades Ja och Nej. 554 Dm 19 September e. m* I anledning hvaraf Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade gilla berörde Utlåtande med det af Herr von Hartmansdorff dervid föreslagne tillagg.
Herr Grefven och LandtMarsialken fram» ställde derefter följande voteringsproposition s
Den som bifaller Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets
Utlåtande om ett förändradt Skolväsende uti Landt-Församlingarne till Barns fullständigare och tidiga undervisande uti läsa, skrifva och räkna, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, kommer nämnde Utlåtande att gillas, meu det till ägg, att Riksens Ständer böra hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att i likhet med hvad som skett i StatsFörvaltningens öfrige grenar, måtte undersökas och utredas, hvilka och huru stora tillgångar finnas anslagne åt Däro-staten, synnerligen Presterskapet i Sverige?
Huru de äro fördelade och använde?
Hvilka och huru många Ecclesia - ~Pm 19 September e. m. '455 stique personer finnas?
Hvad de hafva att göra ?
Hvilka förrättningar de böra åtaga sig, eller befrias ifrån?
Hvarefter borde uppgifvas och föreslås, hvilka indragningar och besparingar, som skulle kunna göras af personal och material? samt sluteligen huruledes tillgången å båda delarne måtte kunna så begagnas, att icke allenast
Religions» utan äfven den öfriga undervisningen i Riket fullständigare och syftesenligare än hittills varder meddelad.
Hvilken voteringsproposition af Ridder? skåpet och Adeln godkändes, samt anslogs.
Sedan 43, 44, 45 och 46 §§. i Riddarhusordningen blifvit uppläste, börjades voteringen k*l. half tiU 8 eftermiddagen; och befunnos vid voteringens slut kl. half till 9 örn aftonen, sedan en voterings-sedel blifvit un-’ dantagen och förseglad samt de öfrige volerings-sedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit, som följer 5 Ja — 33.
I följd hvaraf, och sedan det öfver vote? ringen särskilt förde Protocoll blifvit uppläst, TIerr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att OeconomieUtskottets
Utlåtande således blifvit med det af Herr von Hartmansdorff dervid föreslagne ofvanberörde tillägg, af Ridderskåpet och Ad^n bifallit. >5* j)«n ig September i. tn.
Meri Hartmansdorff*.
Vid upläsningén kf VoteringesProtocoIIet, Anner jag att det står uti den bifallne propositionen i Presterskapet i Sverige.
Detta tillägg: i Sverige synnes wig öfverflödigt, och jag hemställer otn clet ej så sosn sådant kunde få uteslutas, då det ej göt någon ändring i meningen* Herr Grejven oth LandtMni skalken förklara* déatt sedan Rhlderskapet och Adeln godkänt den af Herr von Harin ansdöiff sjelf föreslagne Voterings propositionen och Voteringen jemväl redan för sig gått, an«åg Herr Landi Marskalken någon förändring af berörde proposition , äfven otti den blött bestod t ett ords Uteslh* tände, likväl icke kunna äga rUrn.
Herr vort HarlmanS'ln-ff'.
Sedan Riddérskapet och Adelö nu bifallit
Betänkandet med den för* ändring jag föreslagit, underställer jag
Ridder skåpet och Adeln , om icke väta Medktän* der boide inbjudas ätt sig titi detta beslut Toiena.
Och blef detina Herr Von Hartmansdorff* hemställan , uppå gjorde proposition, af Rid* derskapét och Adeln bifallen»
Vid förnyad föredragning af StatsTJtskotJets den i2 dennes under N
September e- ni.
2^7 jbbrdet lagde tvänne Memorial angående Riks* Ståndens serskilte Beslut: j:ö
I frågan om lönetillökning för Secreterarén och Cantslisten vid Ofverlntendents Embetet; 2:0
I frågan om understöd af Staten till någre inqvarterings-skyldige Städer; Fann Riddqrskapet och Adeln för godt y att, under godkännande af de i samma Memorial föreslagne Voterings-propositioner, öfver» lemna dessa frågor till det Förstärkta Stats» Utskottets afgörande.
Herr Grefven och Landi Marskalken t ill Iean» hägaf, att tid efter annan 10 Ordinarie laeda* möter uti Förstärkta StatsUtskottet afgått > nemligen: N:o 54 GreFve Spens, Carl Gustaf.
N:o 116 Grefve Anckarsvärd; fuIJmägtig Herr Anckarsvärd, Angust.
N:o 142 Friherre leijonhjelm; fullmäg.
Friherre Ridderstolpe, Gustaf. p» ^ 258 Den 19 September e. ni.
N:o 313 Friherre von Platen* Fullia* Friherre Rålamb, Claes. N.o --338 Friherre Tersmeden; Fullmäg.
Herr Tersmeden , I’ehr Reinhold.
N:o 775 Herr Mannerfelt; Fullm.
Herr yon Hohenhausen, Carli N;o 1033 Herr Hammarhjelm, Carl Fredri?
H:o 1109 Herr Ehrenborg, Casper, jSbo 170?
Herr Törneblad, Carl Petter; !N:o 1861 Herr von Hartmansdorff, August* Hvaraf handt, att sedan de 6 Supplean-3, ternö bland Ordinarie Redumöterne inträdf, 4 Vaéåhcef bland de senare likväl för närvarande ägde rum • i anledning hvaraf och då ett antal ät 4 Supplfeanter hädanefter syntes vara tillräckeligt, Herr Grefven och Ländt•
Marskalken heinställdej om icke Ridderskapet och Adeln skulle behaga å hästa mandag den 22 dennes förmiddagen Utsälja 4 Ordinarie Eedamöter och 4 Suppleanter i förstärkta Stats"
Bifölls Herr Grefven och LandtMarskalken föreslog derefter, att åtta namn måtte å hvarje Val - Den Ig September e. m.
Sedel uppföras samt de 4 personer, sorn erhålla de fleste rösterne, blifva Ordinarie Ledamöter, och de 4, hvilka bekommit det största antal röster dernäst, varda Suppleanter.
Bifölls. företogS till pröfning
StatsUtskottets ej mindre den 26 sistlidne Maji under Nm 181 afgifne, samt den 6 sistledne Juni! eftermiddagen på bordet Iagde, Betänkande öfver åtskilige af Riksens Ständers Revisorer åren 1820 och 1822 framställde och af Utskottet upptagne anmärkningspuncter, rörande Allmänna Magazinslnrättningens förvaltning, än ock den 4 dennes under N:ö 471 meddelte, samt den 16 derpå följde eftermiddagen på bordet Iagde Utlåtande öfver de vid förstnämnde
Bet tänkande gjorde anmärkningar.
Friherre Fock, Berndt Willielm, anförde Skriftligen:
(Se Bilagan Nio 1.)
Herr Grefven och LancltMarskalken gjorde proposition till bifall af StatsUtskottets ifrågavarande Utlåtanden, hvilken proposition med Ja besvarades.
Deii ig September é, tit; Vid förnyad föredragning af Constitutiönä» Utskottets den 3 dennes under N:o 46 aflåtnd samt den 21 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, memorial, innefattande förslag till ändring och omflyttning af andra Momentet U 56 §.
BegeringsFormen; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att berörde förslag, till den behandling 56 §.
RegeringsFofmen föreskrifver^ godkänna.
Föredrogs å nyo ConstitutionsUtskotteti den 6 dennes under
Nio 47 aflåtne, samt dera [al derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, innefattande förslag till ett tillägg i 37 §•
Hans Exellence Herr Grefve Mörner, Adolphi Göran' Jag måtte säga, att jag icke rätt kunnat fatta meningen med förslaget, men om det har för afsigt, att ett Betänkande från någon Utskotts-afdelning skulle uti Utskottets plenum endast kunna antagas in extenso eller förkastas, och inga förändringar eller iillsattser. få dervid göras, då det första gången kom ifrån Afdelningen, så tror jag att det blott skulle tjena till att förlänga Utskottets öfverläggningar.
Idkväl är det möjligt, att jag icke rätt begripit afsigten med den föreslagna förändringen.
Oaktadt jag för min del icke ansett detta tillägg vara af behofvet egentligen på ka 11 ad t, anhåller jag dock ätt få göra reda för ConstitutionsUtskottets åsigt.
Det är ingenting stadgadt uti Grundla* "Den 19 September e. lii.
Igen huru ärenden inom Utskott skola behandlas.
Utskottet har derföre tillstyrkt det ifrågavarande stadgandet , för att förekomma all villrådighet och tvister om ärendens behandlingssätt, samt deraf följande tidsutdrägt.
Beträffande hvad Herr Grefve Mörner erinrat, får jag påminna, att om
Utskotts-afdelningar ej fins någon ting egentligen uti Grundlagen stadgadt, och att således ingen ting borde kunna hindra ett Utskott , att göra hvad afseende det vill å beredningens eller afdel* ningens Betänkande.
Jag har trott mig böra anföra detta, icke för att förekomma återremiss, utan blott för att göra redo för Utskottets åsigt.
Herr Tham, Wolrath t
Efter den förklaring Herr Cederschjöld gjort, är jag ej i stånd att begripa, hvad ConstitutionsUtskottet menarmed detta tillägg.
Jag kan ej begripa, att något vinnes i afseende på behandlingen af målen inom Utskotten, om ej meningen är att anse Afdelningarne förhålla sig till Utskotten, likasom Utskotten till Stånden.
Derföre förenar jag mig med Herr Grefve Mörner.
Om ej meni1' gen är sådan, skulle jag önska, att Utskottet måtte närmare förklara den, ty ett sådant fÖr-> hållande, att arbetsmethoden inom Utskotten skulle blifva lika, som då från Utskott inkom ■ ne mål behandlas i Stånden, skulle oändeligen förlänga Riksdagstiden.
Den 19 September c. m.
Erfarenheten har visat, att man vid denna Riksdag utan olägenhet kunnat med förän, dringar eller tillägg uti Utskotten antaga Reredningarnes första förslag.
Jag skulle till och med önska, att sådant vöre stadgadt i afseen- ' de på målens behandling inom §tanden.
Jag måste således begära återremiss, på det att Utskottet måt&e närmare uttrycka, by$d det menar, hvilket ej är rätt tydligt.
Herr CedersqhjöU:
Det skulle till exempel möjligen uti Utskott kunna uppstå fråga, om man ägde rätt att begära ett mål på bppdet.
Plupaliteten kunde då besluta , att ihr gen bordläggning finge äga rum, och mera dylikt.
.— Jag finner dock anmärkningen sa grundad, att jag tror en återremiss vara nödig fOF att så jämka redaptionen, att ingen ting ml hindra ett Utskott, att utan återremiss genast förändra en Afdelnings första Betänkande.
Att så bör kunna få ske, anser åtminstone jag så mycket figtigare och nödvändigare, som jag Inom ConsiitutionsUtskottet föreslagit, att
Sfåpden på samma sätt skulle kunna med förändringar anfaga U(skpttens Betänkande, då de första gången inkommit ; hvilket förslag
Utskottet likväl jcke funpit för godt att gilla.
Herr Munck af Rosenskjöld, Eberhard,- Jag får ock förena mig med dem, sorn yrka återremiss, för att erhålla ett mera bestämdt stadgande.
Afvert min erfarenhet vittnar örn ofullständigheten af stadganderne rörande målens Den 19 September e. iriz 265 behandling inom Utskotten uti flere afse ^nden.
Vid förra Riksdagen bade jag den erfarenhet, att justerining nekades af Memorial uti anmärknings-mål, som gingo till Riksens Ständer , äfvensom att dessa inål uti annan ordning företogos, än de inkommit, med flere dylika oordningar och afvikelser ifrån den ordt ning, som är vanlig uti Ståndens plena.
Jag får så mycket heldre förklara mitt bifall till återremiss , sorn jag då sjelf får tillfälle att lägga hand vid målet.
Hans Exellence Herr Grefve Mörner1 I anledning af hvad jag först yttrade, utbeder jag mig få tilläga, att jag tror återremjssen böra ske på det sätt, att Utskottet anmodas bestämt utmärka de omständigheter, i afseende å hvilka förhållandet inom Utskotten j>öx sättas i likhet med föredragningen inom plena.
Jag tror, ätt ju mindre Utskotten få omstände. liga föreskrifter, iu bättre är det för ärendernes behandling
Vid frenne Riksdagar, då jag haft äran vara Ordförande uti Utskott, liar jag sett ärenderne behandlas utan •svårighet och hörde ingen då yrka, att, till mera ordnings vinnande vid öfverläggningarne, fordrades någon annan behandling.
O . <p Herr Grefven och Landt Marskalken hemställ" de, pia Ridderskadet och Adeln behagade förklara Hans Excelence Herr Grefve Mörners yid ConstitutionsUiskottets
Memorial framställ - Den ig September e. rn. _ ^ de anmärkning utgöra IUdderskapets och A delns gemensamma tanka, samt, på grund deraf, nämde Memorial till JJtskottet- återförvisa.
Bifölls,.
Herr Grefven och Landt Mar skalk en anmqtlade Herrar Electorer, att med första samman?
träda, för att utse en Ledamot i Bevillnings^ Utskottet efter Herr von Qvanten, Carl, som genom en inträffad svår sjukdom blifvit urStåndsatt vidare fortfara med den honom, så» som Ledamot i Bevillnings -Utskqttpt, anförtrodde befattning.
Upplästes och lades på bordet följande fr|n nedannämde Utskott inkomne Utlåtandens Frän Lagutskottet t
Af den 15 dinnes ; N:o 182.
I anledning af gjorde anmärk-' ningar vid Utskottets förut meddelta Betän-> leande, angående yrkad befrielse från Bysättxiing för Löftesman, som ingått proprie bor*" gen så länge sjelfva gäldenären är inom Liket tillgängelig.
Deri Tg September e. ml 5565 frän Allmänna Besvärs- och Oeconomi.<?•« Utskottet : /if den 15 dennes t N:o 180.
I anledning af vackt fråga oni' en jemnare reglering vid Indelta Regimenterpe, Stam- och Hjelp-rotarne emellan.
N:o igi.
Rörande väckte Motioner, om1 upphörande af de Stockholms Stad anslagna så kallade Parm- Bro- Torg-och Renhållnings' Afgiher för vissa varor, sorn land- eller sjöhagen till Staden införas.
N:o i8 2- Rörande väckt fråga piri.
Sako-’ ires-längders allmänna kungörande, N:o 183.
Angående vackt fråga om för’ höjning i Tullen å Finskt och Ryskt glas samt dess framtida förbjudande lill inför; sel m. m, RTto 184.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte Betänkande, angående yrkad likhet uti rättigheten till nya smidens anläggande, så i södra sora porra otterne.
Justerades följande: .Utdrag af ProtocoIIet, hållit hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln vid J)en ig September e. rrif Lagtima Riksdagen i Stockholm'; förmiddagen den ig Sept. 1823. S. 35.
Vid förnyad föredragning bifölls pagUtskottets den 2 G sistljdne
Augusti under Nto 173 afgifne, samt den g dennes efterrniddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte Betänkande angående befrielse för Rådman och ICämnärer att deltaga uti ansvaret för försummelse, att till ÖfverBomarqn insända Rådstugu- och KämnärsRätters Dom» Röcker och Protocoller na. m. Ut Supra. S. D.
Föredrogs å nyo och återremitterades på grund af dervid gjorde anmärkningar, Pag*- samt Allmänna Besvärs- och Oeconom ieUtskottens den 29 sistlidne Augusti under Nio ?74 afS'fr*e> samt den 9 dennes eftermiddagen på bordet lagdp, Utlåtande i anledning af yrkadt utvidgande af de så kallade Privilegia Exclusiya.
Ut Supra. S. D. Föredrogos å nyo och gillades Pag- samt Allmänna Besvärs och Oeoonorniei XJtskoltens den 29 sjstlidne Augusti afgifne, samt den 9 dennes eftermiddagen på bordet Egde Uflåtanden: > Ntq 176.
Angående yrkad t åläggande för Landtmätare, att Vid vite inom viss tid fullgöra de dem uppdragne enskiftes förrättningar.
Den ig September e. m~- 267 N:o 177* I anledning af vackt fråga om lämpelige medel till ett allmännare spridande af Rikets Grundlagar och andre Författningar.
Vid förpyad föredragning *if Statspch BancoUtskottens den 13 sistledne Augusti under N:o 418 afgifne, samt den 20 derpåföljde eftermiddagen på borde Iagde, Betänkande, i anledning af Tiongl.
Nådiga skrifvelse angående ett låne-biträde till fullbordande af nya Bibliotheksbyggnaden vid Upsala Uni: yersitgi; blef samina Betänkande af Ridderskajiet och .Adeln afslaget. pj Supra.
Utdrag af Protpcollet, hållit hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Jjägtima Riksdagen i Stockholm, eftermiddagen den 19 September 1823- S. T).
Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs- pch Oeconom jeUtskottets den 3 dennes under N:is 175 Pch 176 afgifne» samt den 9 derpåföljde eftermiddagen på börset lagde, atne Utlåtanden, i anledning af gjorde anmärkningar yjd Utskottets förut meddelte Betänkanden: 1:0
Rörande yäckt fråga om förbud mot införsel af Danska hästar. 2:0 Angående fond till understöd för Jordbrukare, sorn genom frost eiler hagelskada förlora växande gröda; Deri 19 September e. m Fann Ridderskapet och Adeln att, enär sistnämde Betänkanden redan blifvit af Ridderskåpet och Adeln bifallne, Utskottets ifrågavarande Utlåtanden borde läggas till handlingarne., JJt Supra. S. D.
Föredrogs å nyo och bifölls Ali" manna Besvärs och OeconomieUtskottets den 3 dennes under Wto 177 afgifne, samt den 9 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, förslag till jemkning uti RiksStåndens särskilte beslut öfver föreslagne ändringar uti för* fattningarne rörande husbehofs brännvins bränningen och dermed gemenskapägande ämnen,.
Då nu ånyo föredrogs Allmänna Besvärs* och OeconomieUtskottets den 3 dendes under N:o 178 afgifne, samt den 9 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, i anledning af väckte frågor om ett föränaradt skolväsende uti BandtFörsamlingarne till barns fullständigare och tidigare undervisande uti läsa, skrifva och räkna; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att samma Utlåtande gilla.; dock med det tillägg, att Riksens Ständer borde hos Kongl. Maj:t i. underdånighet anhålla, att, i likhet med hvad sorn skett i StatsFör* yaltningens öfrige grenar, mätte undersökas och utredas, hvilka och huru stora tillgångar finnas anslagne åt UäroStaten, synnerligen Rresterskapet i Sverige? huru de äro fördela’ Oett ig September é. rti; 2 6g rAé och ärfvande?
hvilka och huru manga
Fc« fclessiastique personer finnas ? hvad de hafva att göra?
hvilka förrättningar de "böra åtaga sig, eiler befrias ifrån? hvarefter horde upp gifvas och föreslås, hvilka indragningar och besparingar, sorn skulle kunna göras af personal och material? samt sluteligen huruledes tillgången å båda delarne måtte kunna så begagnas, att icke allenast Religions utan äfven den öfriga undervisningen i Riket fullständig gara °ch syftesenligare än hittills, varder meddelad; uti hvilket beslut de öfrige RiksStanden skulle inbjudas, att sig med Rfdderskapet och Adeln förena.
Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning af Stats* Utskottets den i?
dennes under iSTds 463 och 464 afgifne, samt berörde dag eftermiddagen på bordet lagde, tvenne Memorial angående RiksStåndens särskilte beslut' ilo I frågan om löntillökning för Secréteraren och Clantzlisten vid Öfverlntendents22m be t et. 2:0
I frågan om understöd af Staten till hagre Inqvarterings-skyldige Städer; Fann Ridderskapet och Adeln för godtr att, under godkännande af de i samma memo* rial föreslagne VoteringsPropositioner, öfverlemna dessa frågor till det Förstärkta Stats* Utskottets afgörande.
Den 19 September e. m. S. D. Vid förnyad föredragning af StåtsUtskottets ej mindre den a 6 sistledne Maji under N:o iSi afgifne, samt den 6 sistlidne Junit eftermiddagen på bordet lagde, betänkande öfver åfskillige af Riksens Ständers Revisorer åren 182Ö och i8aa framställde, och af Utskottet upptagne änmärknings-piihcter, rörande Allmänna Magaziinslnrättningens Förvaltning, ärt ock den 4 dettnes tinder JST:u 471 meddeldte , sailltdeniödgrpå följde eftermiddagen pi bordet lagde, Utlåtande öfver de vid förstnamde Betänkande gjorde atimärkningar J fann Ridderskapet och Adeln för godt, att berörde tvenne Utlåtanden till ailä delar gillå^ Ut Supra* S, JO, Vid förnyad föredragning af Cöll3 stittitiönsUtskotteis den 3.‘dje dennes under N:o 46 allåtne, samt den ii derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, innefattande förslag till ändring och omflyttning af 2 Momentet i 56 §* RegeringsFormen; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att berörde förslag, till den behandling 56 §.
RegeringsFormen förskrifver, godkänna.
S 15 Vid förnyad föredragning af ConstltutionsUtskottets den 6 dennes under V:ö 47 aflåtne, samt den 11 derpå följde eftmiddagen på bordet lagde, Memorial, innefattande förslag till ett tillägg i 37 §, RigsdagsOrdningen* fann Ridderskapet och Adeln för godt, att samma Memorial, i anledning af flans Excellehce Herr Grefve Mörners, Adolph Göran, der - lien i 9 September e. rä. 271 gjorde anmärkning, hvilken Pidderskapet öch Adeln förklarade utgöra dess gemensamma tanka j till ConstitutiönsUisköitét återför* visa.
Ut Supra; Högiofiigé Riddérskapöt och Adeln åtskildes kh half till lö bni aftonen.
In fidem Protocolli O. J. Lagerheirri.
Plenum klockan half till Nio förmiddagen] Herr Grefven och T-iandtMarskalken tillkän' nagaf,- att, sedan Ridderskapet och Adeln den 19 dennes förmiddagen inbjudit de öfrige Riks - Den 2 Q September nii Stånden, att gemensamt med Ridderskapet ocK Adeln från Sterbhuset efter aflidne Justitia Ombudsmannen Herr C.