Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad Krono-Skogarne angår, så har jag hört ganska trovärdiga män intyga , att de äro i de flesta Län , de mest vanvårdade af alla Skogar, och åtminstone är förhållandet sådant i Skaraborgs Län; och ehuru derstädes i sednare tider varit en nitisk Läne-Styrelse , har den likväl icke förmått förekomma Krono-Skogarnes utödande; hvarföre ock denna Läns-Styrelse tillstyrkt försäljning af de Krono-Skogar, som ej af Staten kunna vårdas.
Jag har äfven som Embetsman haft befattning med Krono-Skogar, och kan af egen erfarenhet vitsorda det förhållande, som Utskotten uppgifvit.
På dessa grunder, och då Utskottens förslag , långt ifrån att leda till Skogarnes förstöring , innefattar efter mitt omdöme de enda medel, att bevara de återstående Krono-Skogarne , enär det skulle föranleda till en klokare hushållning med dem, tillstyrker jag bifall 6o8 Den 12 December c. m. å Utskottens afgifne Utlåtande; och torde jag, till ytterligare skäl för detta mitt tillstyrkande , få anföra , att en stor del af de Krono-Pai ker, som tillhöra Staten , och af den vårdas , är af så litet värde*, att det ej lönar sig, att för dem hålla Jägeri-Betjening.
Grefve von Schwerinj Fredric Bogislaus:
Om jag säg någon anledning att hoppas , det Sveriges yta så skulle kunna förändras, att en ny Kellgren kunde låta sin discipel: - - - - prisa naturens nåd, sorn allt så val rangerat, att Krono-Skogar den placerat der stora städer stryka fram — så skulle den pompeusa beskrifning jag hort göras öfver den förmånliga hushållning, som blifvit införd på den Kongliga Djurgården invid Hufvudstaden , göra mig tvekande , huruvida jag borde lemna mitt bifall åt Utskottens, efter min öfvertygelse, väl affattade Betänkande.
Man har talat om förhållandena i andra länder, och kallat Svenska Skogs-ägarens hushållning oförståndig i jemförelse med den, som fins i andra länder.
Må det vara mig tillåtet , att anföra ett exempel.
Arthur Young är min sagesman.
I trakten emellan Bayonne och Pyreneerne , säger han, ser man längst efter landsvägen, stora trän Den 12 December e, m. trän kullfallna , som legat der så länge, att de hunnit murkna, så att man med en kapp kan stöta igenom dem ; man finner io qvarters höga stubbar och bredvid dem kronorna orörda , så att man tydligen ser, att träden blifvit fällde endast lör att få några stycken , som kunde begagnas till laggning.
Arthur Young beskrifver Skogarnas tillstånd i denna trakt al Frankrike, alldeles lika med hvad Herr von Hartmansdorff beriittar om Skogarnes tillstånd i Småland.
Men han uppger också skälen dertill, att nemligen ingen på den trakten har behof att köpa skog, att ingen är i frestelse att stjäla , och att transporten derifrån, i brist af flottleder, är omöjlig.
Jemväl här i Sverige ser man skillnad på Skog och Skog.
I Medelpad , till exempel, finner man härliga och väl vårdade Skogar, emedan det lönar mödan att äga Skog; på gränsen emellan Medelpad och Jemtland ser man dem illa vårdade , för det att de icke kunna begagnas, och det således vore ett bortkastadt arbete, att vårda dem.
De grunder för hushållning med KronoSkogar, som Utskotten föreslagit till antagande, äro enahanda med dem , som Konung Fredric II följde, då han lörvärfvade Schlesien åt sin Monarki.
Alla små Skogar, som lägo på de Kongl, domainema, förstördes ; och lian behöll endast stora Krono-parker, och bland andra en om 200,000 Tunnelands vidd, belägen så att Ridd. o. Ad.
Prot. XI.
Band. 39 6(0 Den 12 December e. m. flottning kan begagnas.
Från denna Park förses Schlesien , Brandenburg
, Pommern med sina behof; och f i ån Stettin går till och med ved till Köpenhamn, dit vi af idel hushållning icke afyttra en enda famn.
Herr af RobsonJag är förekommen så väl af de reflexioner Herr von Hartmansdorff meddelat, i anledning at Herr Hjertås tal , som r anledning af de upplysningar Herr von Schinckel lemnat , rörande Engelska Jerntillverkningens oberoende af Skogar, hvilken, på den tiden den idkades med trädkol , var af brist på sådane nedsjunken ända till 6o,oso Sk;d årligen , men som , sedan puddlingsprocessen blef upptunnen , så uteslutande grundat sig på Stenkol , att till och med 800,000 Skid Jerm årligen kunnat tillverkas utan annat biträde af Skogs-effecter, än hvad som i och för Stenkolens antändning erfordran ; någon öfverläggning om denna methoden och det antändningsämne Engelsmännen använda , är likväl nära nog lika aflägse från vårt discussionsämne , som berättelsen man nyss hörde om antändningsämnet för några allmänningar i ett visst Län, hvaräst de skola fallit ett offer för Torpares omtanka, att förskaffa sig vidsträcktare mulbete.
Sådane olyckor lära icke eller den enslcildta vården förmå förekomma.— Annars, hvad den sistnämnde angår, så, om t. ex.
Semminghundra Härads-allmänniDg här i Uppland delades , så lär calculen så utfalla , att på hvar* Den 12 December e. m. 6ir }é närmare och fjärmare derutinnan delaktigt hemman blott skulle belöpa omkring 4§ Tunnland.
Föreställom oss nu 6 å 8 Åboer på hvarje hemman, och deras små aflägsna lotter, och svårigheten att desamma bevaka , och man skall äfven derigenom snart kunna göra sig reda , huru den enskildta vården sig utvecklar.
Jag återkommer således till den sats jag redan yttrat, och som jag slutar med att å nyo yrka , nemi. den , ”att jorden må mara hvilkens tillhörighet som hälst , omsorgen af dess afkastning tillhör Staten, men sjelf va afkastningen innebyggarne, om Skogen är Allmänning , och Kronan om den är Krono-pärk Grefve von Platen, Baltzar Bogislaus :
Långt för detta erkännande den sats , att den enskilda vården är bättre, än förmyndare-vården , skulle jag nästan ej behöfva annat ån bifalla Utskottens Utlåtande , dock skall jag anhålla att få göra ett försök , att undanrödja de hinder och olägenheter, som här blifvit anmärkte , i händelse bifall af Utlåtandet skulle äga rum.
Hvad här blifvit sagde om Skogarnes synbara aftagande , lär ingen kunna bestrida, och derföre är det nödvändigt, att tänka påen förbättrad vård af dem , men jag tror likväl , att det icke är möjligt, att stadga en allmän Författning för ett helt rike , som Sverige, hvilket srräcker sig från Pol-kretsen till 5 graders latitud.
Då en allmän författning således icke kan lika passa för hela Riket, och locala stadganden deremot äro nödvändiga , så vet jag ej, Den 12 December e. m. huru dessa åtgärdar kunna vidtagas utan genom Regeringens försorg, och ändå blir det svårt att förhindra Krono-Skogarnes förödelse , emedan så många omständigheter finnas, som bidraga dertill.
Dels har, på en Krono-Allmänning, hvartill Kronan således har äganderätt, en menighet utsynings-rätt, dels mulbetes-rätt, dels utsynings-rätt till odling, och dels genorr.
Skattläggning förvärfvat sig ägande rätt utaf någon del af en sådan allmänning, och dessutom finnes det en mängd med Nybyggen.
Jag frågar då, om det är möjligt, att skilja emellan detta allt genom en allmän Författning?
Men att det måste skiljas åt, är lika säkert, sorn att vi i annat fall blifva utan Skog, ty så länge mulbetes-rättigheten är medgifven , kan omöjligen någon ung planta af Skog uppväxa , och om den mängd inkräktningar, som hittills blifvit gjorda, hädanefter på enahanda sätt skola få fortfara, så få vi ej allenast brist på bränsle, utan äfven total brist på all slags Skog ; äfvensom om utsynings-rätten till alla dem. sorn behöfva Skog, varder bibehållen, Skogen i många provincer icke länge skulle räcka till; och hvar är rättvisan af en sådan åtgärd , hvarmedelst Innevånare i en province få köpa sin Skog ganska dyrt, då Innevånare i en annan erhålla den nästan för intet?
Hvaruti skall driffjädren får den enskildta omtankan att vårda skog ligga, då slättboen, för sitt behof, får taga Skog på Krono-allmänningarne?
Värdet af Skogen , en vara ingen behöfver köpa, skall derigenom förminskas, och hvarje enskildt försummar, att vårda sin Skog, under tanka , att.
Den 12 December 'e. ni. 0i 5 blir den slut , så taga vi vårt behof deraf på allmänningen.
Lagger man ru härtill Kronans rätt till Eke-Skog , snart sagdt för intet , på Skatte-grund, under det den enskilte ej får exportera Eken, så hemställer jag, hvar någon driffjäder finnes för den enskildte , att vårda Skog.
Detta allt kommer ifrån felaktigheten uti våra Författningar; och då våra Skogar äro af så skiljaktig natur, att enskildte hafva rätt framför Kronan till Härads- och Sockne-Allmänningar, men Kronans rätt deremot är obestridlig till Krono-Parker och sådana Allmänningar, hvartill Kronan har enahanda dispositionsrätt, som till Krono-Parker, hvaraf många äro så små , att de ej löna mödan att vårda , så frågar jag om det ej är tid att tänka på en allmän delping och reglering af sådane Skogar, hälst genom öfverlemnande till enskilte rättsinnehafvare af den större delen , fri dispositionsrätt och fred kan erhållas för Staten öfver en mindre, men dock tillräcklig, del, ehuru jag medgifver att en sådan reglering blir vidlyftig.
I öfrigt är den sats gifven , att Staten bör bi. behålla Skogar för sitt behof, men de böra vara af ett visst större omfång, samt hafva ett sådant läge vid sjö, att de äro lätt åtkomlige, så att landet ej ruineras med transporten.
När detta mätte vara obestridligt riktigt , så hemställer jag om ej Utskottens Utlåtande må bifallas , enär deruti finnes föreslaget, att vi skola till Konungen öfverlemna verkställigheten af en dylik förändring med Skogarne, sedan undersökning föregått, samt menigheten blifvit, hörde, och fått tillfälle sig utlåta.
Jag till - £14 Den 12 December e. m. styrker således bifall å Utskottens ifrågavarande Utlåtande, Grefve Posse:
Denna öfverläggning har redan vunnit den fullständighet, att jag ej vidare beböfde yttra mig, om icke Gretve von Rosen, Robert, sagt, att Skogarne inom Östergöthlande
Län ej vore förstörde , utan välbehållne.
Troligen hämtar Grefve von Rosen denna anledning deraf, att inom samma
Län finnes en af de mest skickliga Öfver-Jägmästare ; men just af samma skäl hämtar jag anledning att tillstyrka bifall å Utskottens Uilätan. de , emedan , ehuru Öfver-Jägmästaren är både nitisk och skickelig i sin tjenst, Skogarne likväl, under den korta tid Läne-styrelsen varit mig anförtrodd , blifvit, genom skogsdelar och äverkningar , på ett lika bekymrande som förvånande satt förstörde.
Då detta förhållande inträffat i Östergöthland, der Bevakningen skall varit bättre än på andra ställen , så öfverlemnar jag tili hvar och en att dömma, huru det kan vara med Skogarne i de öfrige Länen.
Följden af Utskottens förslag biefve , att Kronan hade sine Skogar afskildt från andras, till så väl vidd, som läge; och ä dem kunde forstväsendet med fördel införas.
En värd Ledamot har, såsom exempel för ogillande sf Utskottens förslag, anfört, att om Semming hundra Härads Allmänning k om me att delas, skulle hvarje Hemman få 4 Tunneland mark, samt derföre hemställt, om Skogen då ansågs vara väl vårdad.
Jag tror ej, att den värde Ledamoten läst Utskottens förslag , ty i sådant fall Den 12 December e. m. 6i5 hade han icke framkommit med en slik anmärkning.
Utskotten hafva föreslagit, att till Konungen skulle öfverlemnas att bestämma , efter föregången undersökning, om dessa Allmänningar skulle af Interessenterne gemensamt begagnas, eller rill delning dem emellan upplåtas.
Jag anhåller, att få anföra några facta , utan all reflection.
Man har sagt, att Collegierne, under hvilkas uppsigt en del Skoger stå, icke befordrat deras värd; men jag ber att den värde Ledamoten, som yttrat detta, blott ville kasta ögat på de i Bergslags-orten befintelige Skogar, så tror jag att han skulle biifva öfvertygad om motsatsen.
Här har äfven blifvit yttradt, att i trakten af Pyrenéerne så mycken Skog är fälld, att man svårligen kan komma fram.
En resande Landsman har åter intygat, att detta förhållande är ogrundadt, utan att det endast på högsta spetsen al
Pyrenéerne äger rum , den endast få personer besöka.
Man har sagt, att Säteri-ägaren vårdar bättre sin Skog , än SkatteHemmans-ägaren.
Jag ber , att få göra en parabel emellan Skarte-innehafvaren och Säteri-ägaren.
Den förre förstår mindre, än den mera bildade eller Säteri-ägaren, som vanligen är Ståndsperson.
Man har talat om local-förhällanden, och jag torde få erinra , att detta egenteligen angår blott de Skogar, som äro belägne Söder om Dahlelfven.
Då det nu ej finnes, åtminstone på ganska få ställen , storvirksträd på andra Skogar än dem , som stå under Kronans vård, så tror jag, att det är ett factum, att 616
Den 12 December e. m. den allmänna vården ej varit utan verkan.
Ett öfverlemnande åt Konungen skall i alla hänseenden äga rum; och då Herr af Robson äfven föreslaget en sadan åtgärd , så hemställer jag , om icke hans förslag naå vinna bifall.
Jag afstår gerna ifrån att yttra mig,' men jag anhåller blott, att få berätta, hvad jag vet om Englands Skogar.
Vid Jcusterne , hvarest Flottorr.e ligga, der finnas stora skogar, som af Regeringen vårdas; men de öfrige Staten tillhörande Skogar äro upplåtne till betes-marker, samt till upprättande af Nybyggen för fattige personer.
Enär man här yttrar sig, som Representant, bör man ej ingå uti specialiteter för visse provincer och särskildte Allmänningar, utan endast nämna , huru frågan bör i allmänhet behandlas» och öfverlemna det öfriga till Konungens visa omvårdnad, Denna princip har äfven de förenade Utskotten följt, och derföre anhåller jag än ytterligare, att förslaget måtte af Ridderskapet och Adelö s godkännas. Herr B erglimån, Ambrosius Magnus:
Jag har med förundran hört så många Ledamöter här prisa den enskilda omtankan.
Jag har rest mycket inom mitt Fädernesland , men jag har icke sett något spår af en god Skogs-husbållning.
Man har ibland annat sagt, att, medelst Utskottens förslag, Staten skulle beredas fn fördel derigenom, att Jägeri-betjeningen till Den 11 December e. m, 617 en del kunde indragas, emedan man tror den illa uppfylla sina skyldigheter.
Jag anser deremot nödigt, att denne betjening bibehålies, tyen dålig vård är dock bättre, än ingen.
Likväl har jag ett skäl , som kunde gifva mig anledning, att bifalla det nu ifrågavarande Utlåtandet, och det vore, att som Skogarne i och med detsamma blefvo förstörde, så försvunno äfven både Vargar, Björnaroch andra skadedjur, i saknad af träden.
Men då detta skäl icke öfvervager alla de olägenheter, som, genom bi* fall till Utskottens förslag, uppkomma j så anhåller jag om afslag å berörde Utlåtande, samt att Herr af Robsons reservation må vinna bifall.
Herr Grefven och Landt-Mar sk cilken frågade , om Ridderskapet och Adeln ansåg öfverläggningen fulländad.
Herr Grefven och Landt - Marskalken gjorde proposition till bifall af Stats- och Oe« conomie-Utskottens förevarande Utlåtande.
Ja och Nej. Hvarefter Herr Grefven och Län dt-Marskalken hemställde , om Ridderskapet och Adeln behagade, med afslag å berörde Utlåt, ide, godkänna den af Herr af Robsén vid Jtlåtandet fogade särskilta tanka, Ropades äfven starka Ja och N j. 6r8 Den 12 December e. m.
Herr von Schinckel begärde votering.
Herr Grefven och Landt - Marskalken framställde, i anledning deraf, följande Voterings-proposition;:
Den, som bifaller Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens förnyade Utlåtande, i anledning af Kongl, Maj:ts Nådiga Proposition, rörande Krono-Skogarne, samt åtskillige dermed gemenskap ägande motioner, voterar , Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, anses Ridderskapet och Adeln, med afslag å nämnde Utlåtande, godkänna den af Herr af Robson vid Utlåtandet fogade sär. skilta tanka.
Jag hemställer, om man icke i Contra-propositionen borde intaga det af mig föreslagne tillägg i afseende på undersökning, om na varande Jägeri-betjenings behöflighet och skicklighet.
Herr Grefven och Landt Marskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln önskade, att det af Herr Lagerhjelm föreslagne tillägg äfven borde i Contra-propositionen upptagas.
Den 12 December e. m. 6i9 Herr Hjerta:
För min del skalle jag vå ga hein ställa, om icke Contra - propositionen helt enkelt kunde innefatta afslag å Utskottens Utlåtande , emedan om Herr af Robsons förslag skulle antagas, det skulle komma att kosta Staten ganska betydligt till aflöning för den deruti tillstyrkte Comité, som synes mig vara alldeles öfverflödig.
Herr Grefven och Landt-Mar skalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln önskade att Contra-propositionen endast måtte innefatta afslag å Utskottens ifrågavarande Utlåtande.
Som den Contra-proposition Herr Grefven och Landt-Marskalken först föreslagit, eller Herr af Robsons reservation mot Utskottens förslag, synes vara den rigtigaste, så anhåller jag, att någon förändring deruti ej eller må äga rum.
Herr von Schinckel:
Det lär vara min rättighet , som begärt votering , att få yttra mig om Contra - propositionen ; och jag anhåller derföre, att den mä blifva på de puncter , sorn utaf Herr af Robson blifvit föreslagne uti dess vid Utskottens Utlåtande bifogade reservation.
Herr Grefven och Landt-Marskalken förnyade derefter den af honom förut gjorde Voterings - proposition •, hvilken af Ridderskapet och Adtln godkändes, samt anslogs.
Ö20 Den 11 December e. rn, Sedan 43, 44, 45 och 46 §. §. i Riddarhus-Ordningen blilvit uppläste , börjades Voteringen klockan | till 10 om aftonen, och befunnos vid Voteringens slut klockan half till 11 om aftonen, sedan en Voteringssedel blifvit undantagen och förseglad , samt de öfrige Voterings-Sedlarne öppnade, rösterne halva utfallet , som följer: Ja — 46.
Nej — 47- I följd hvaraf och sedan det Öfver Voteringen särskildt förde Protocoll blifvit uppläst , Herr Gref ven och Landt-Marskalken förklarade, det Ridderskapet och Adeln således, med afslag å Utskottens Utlåtande, gedkänt den af Herr af Robson vid Utlåtandet fogade särskilta tanka.
Upplästes; till Justering och godkändes ,Expeditions-Utskcttets insände förslag till 12, 46, 47 och 51 §• §• af Riksdags-beslutet.
Upplästes till Justering Expeditions-Ut~ skottets algifne förslag till i4:de §. af Riksdags beslutet.
Herr Grefven och Landt - Marskalken Den 1U December e, m, 621 anmärkte, att uti följande period: ”Ehuru VI ”nu ansett någon inlösen och fortsatt förvaltning för allmän räkning af Södertelje Canal ■”kunna komma i fråga, hafva VI dock &c.” syntes ordet: ej vara uteglömdt j samt hemställde om icke nämnde period borde erhålla följande lydelse:
Ehuru VI nu ansett någon inlösen och fortsatt förvaltning, för allmän räkning af Södertelje Canal ej kunna komma i fråga , hafva VI dock &c. Bifölls.
Hvarefter §:n uppå gjord proposition i allt Öfrigt af Ridderskapet och Adeln godkändes.
Upplästes och lades på bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden : jFrän Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskotten:
Af den 9 dennes: N:o 6I anledning af återremiss ä Utskottens förut afgifne Utlåtande , i frågan om en Statistisk Bureaus och Socken-sällskapers inrättande.
Från Bevitlnings» samt Allmänna Besvärsoch Oeconomie-Utskotten :
Af den 7 dennes : Gii Den 12 December e, m. N:o 68- I anledning af återremiss å Utskottens förut afgifne Betänkande om införande här i Riket af Drawback , eller restitution af Tull å råämnen, då de förädlade utföras.
Från Banco- och Lag-Utskotten:
Af den io dennes; / Nio 99.
Angående förslag till Ansvarighets-Lag för Directeurerne vid Discont-Contoiren i Götheborg och Malmö.
Från B anco-Utskottet:
Af den 9 dennes: N:o 98.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut afgifne!
Memorial angående Reglementariske föreskrifter för Effecters beläning vid det i Götheborg blifvande Låne-Contoir.
Af den 10 dennes: N:o 100.
Angående rättighet att i Banco-Discont-Verket såsom Hypothek för Lån använda de Statens Skuld-förbindelser, hvilka komma att utfärdas till ersättning för Enskiltes lidna förluster genom uppbringningar af Svenska fartyg.
Af den 11 dennes; Den 12 December e, m. 623 N:o 101.
Rörande Redactionen af den föreskrift, som kommer att meddelas Banco-Discont-Verkets
Direction, angående räntans och öfverräntans nedsättning.
Angående de föreskrifter, som må meddelas Banco-Styrelsen i fråga om con. trollerande åtgärder m. m. för anordnandet af de till Götha Canal-byggnad anslagne allmänna medel. Frän Expeditions- Ut skott et:
Af den 4 dennes:
Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o 303. förut afgifne förslag till Riksens Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl. Maj:t, i anledning af väckt fråga om en vidsträcktare tillämpning af stadgandet i 37 Cap. 9 §. Rättegångs-Balken , rörande Lagvadda sakers lottning emellan Hof Rätts Ledamöter, I anledning af återremiss å Utskottets under N:o 366, förut meddeldte Förslag till Riksens Ständers underdåniga skrifvelse till Kongl. Maj.t, rörande anläggande af en Vattenledning till Carlscrona.
Justerades följande : Utdrag af Protocollet hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid 624 Den 12 December e. m.
Lagtima Riksdagen i Stockholm förmiddagen den 12 December 1823. S. D. Vid förnyad föredragning af Lagsamt Allmänna Besvärs- och Oeconomie.
Utskottens den 7 dennes under N:0 25i afgifne, samt den 10 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde , Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande, angående yrkad förändring i nu gällande Brandstods-föreningar å Landet; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af de öfrige yne RiksStånden bifallet, för dess del dervid låta bero.
Då nu å nyo föredrogs Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottets den 9 dennes under N:o 222 afgifne , samt följande dagen på bordet lagde, Utlåtande , öfver gjorde anmärkningar vid Utkottets förut meddeldta Betänkande, i anledning af Kongl, Maj;ts Nådiga Skrifvelse, om den hya Evangelii-Bokens antagande; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallet, Utskottets ifrås gavarande Utlåtande borde läggas till handlingarne„
Ut Supra. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Statssamt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens den 5 dennes under N:o <547 afgifne, samt den g derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, öfver väckt motion om kraf.
Den 12 December e, m. 625 kraftiga åtgärders vidtagande till Svenska Klä— des-Fabrikernes upphjelpande.
Ut Supra. S. D. Föredrogos å nyo och gillades följande Banco-Utskottets den 5 och 9 dennes afgifne , samt den 8 och io derpåföljde efter?
middagarne på bordet iagde , Utlåtanden :
Nro 93.
Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, angående föreskrifter, som må lemnäs för Bankens utlåning pä fast Egendom intill nästa Riksdag.
I anledning af gjorde anmärknin. gar vid Utskottets förut meddeldte Betänkande, angående förändring uti nu gällande beläningssätt och belänings-värde å Guld och Silfver i Banken.
N-o 96.
I anledning af Riks-Ståndens olika beslut öfver Utskottets förut meddeldte Betänkande om öfverlemnande till förstärkt Banco-Utskotts pröfning af frågan , rörande om* sättöings-beloppet för Discont-Lån.
Utdrag af Protocollet hållet hos Höglofligc Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm eftermiddagen den 12 December 1823. S. D.
Vid förnyad föredragning af Constitutior, s-Utskottets den 9 dennes under N:o 79 aflåtne , samt följande dagen på bordet lag: Ridd. o. Ad.
Prot, XI.
Band. 40 6a6
Den 12 December e, m, de, Memorial, angående väckt motion om förändring af 25 och 26 §. §, i Justitite-Ombudsmannens Instruktion ; blef samma Memorial af Ridderskapet och Adeln bifallet.
Då nu å nyo föredrogs Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens den y dennes under N:o 6)4 afgifne , samt den 10 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldfe Betänkande , i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition , rörande Krono-Skogarne , samt åtskilige dermed gemenskap egande Motioner j fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, med afslag å nämnde Utlåtande, godkänna den utaf Herr af Robson , C. M., vid Utlåtandet fogade serskildta tanka, Ut Supra.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljde» klockan 11 om aftonen. v In Fidem Protocolli O. J. Lagerheim* ’ 627 \
Upplästes, till justering och godkändes Expeditions-Utskottets under
N;o 400 insände förslag till Riksens Ständers und.
Skrifvelse till Kongl. Maj:t i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition , rörande Recognitions-Skogarne m. m.