Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Huru denna ändring har skett inom Utsk:n, derom är jag för ett par dagar sedan underrättad, men anser mig icke tillständigt, då jag af 3:dje man fått veta hvem som gjort denna ändring att tillkännagifva det inför R. o. Ad,, utan jemte det jag anhåller hos de sammansatta Utsk:ns hår närvarande ordf:de att han ville yttra sig huruvida förhållan - Den 25 Augusti. 397 del varit sådant, som jag haft äran upgifva, ber jag honom äfven säga huruvida han anser nödvändigt för saken, alt nämna huru denna metamorphos tillkommit.
Den ledamot, som under diskussionen framkastade en mindre passande allusion derom, att milt yttrande skulle betyda, alt jag icke ville under diskussionen vidkännas samma sak, som jag inom Ulsk:u varit med om att genomdrifva, torde icke behöfva afgifva någon vidare förklaring för att hvar och en skall finna, att allusionen varit obehörig, hvilket jag anser tillräckligt uplyst genom hvad jag nu haft äran anföra.
Slutligen anhåller jag om R. o. Ad:s tillgift för det att jag har vågat uptaga liden med detta förklarande.
Det bör icke väcka förundran att Hr Hjärne sökt utreda en sak, hvaruti upkommil missförstånd och hvaruti han blifvit föremål för klander.
Då det åligger Exped.Utsk. all hafva inseende öfver riksdagstrycket, så och ehuru Hr Hjärne, hvilket jag med fägnad förnimmer, icke emot nämnde Utsk. rigtat någon anraärkn., torde jag likväl, enär man af tystnaden härom kunde härleda en möjlig förmodan om någon felaktighet derstädes begången, härmed få försäkra, att Exped.Utsk. aftryckt ifrågavande handling, alldeles sådan som den blifvit till Utsk. öfverlemnad, och att således, derest misstag om rätta ordalagen derutinnan äger rum, sådant för ingen del ligger Exped.- Utsk. lill last.
Hr Hjärne har derjemte omnämnt det sätt, hvarpå hans anförande blifvit af en tidning berörd.
Ehuru rättmätig den fordran år, alt icke se sina uttryck vanställda och sina omdömen roissfirmade, hvaröfver vid detta tillfälle en billig klagan föres, fruktar jag dock att om man skulle lill prot. beklaga sig öfver hvarje af de försmädelse!', riksdagsmännen i detta afseende få lida, så skulle det ansenligen uptaga liden, och måhända icke ändå göra en önsklig verkan på de felande.
Jag har för min del trott det vara tjenligare alt söka få i tidningarne införda reklamationer emot de oriktiga referaterna.
Visserligen hafva dessa reklamationer någon gäng blifvit införda, men det har äfven handt, att de allvarliga ordalagen deri icke fallit i tidningsredaktionens smak, då redaktionen behagat helt simpelt, med en i förbigående meddelad uplysning om saken, förklara, att reklamationen icke kunnat intagas, emedan den t. ex. betes hafva varit ”upfylld af olidigheter” o. s. v. Lysande bevis kunna på så beskaffade förfaranden anföras, och kanske företrädesvis hämtas frän den s. k.
Morgontidning (som äfven ulgifves om aftuarne,) öfver hvilken Hr Hjärne haft att beklaga sig.
Emellertid må sådant en gång för alla offentligen anmärkas, — enär en eftertid (om man tänker sig att den vill studera våra tidningsluntor), skall kunna draga högst ogrundade slutsatser beträffande representantens verksamhet, om icke någon gång en protest mot dessa luntors trovärdighet uttalas.
För öfrigt och sedan detta en gång, till den kraft och verkan det bör medföra, är utsagdt, torde det vara bäst, att åt förakt och glömska öfverlemna alla särskilda dylika förnärmelser, öfver hvilka vårt egel medvetande och samtidens vittnesbörd må tillräckligen höja oss. 398 Den 25 Augusti.
Palmstjerna, Carl Otto: Upmanad af Hr Hjärnes yttrande, anser jag mig böra vitsorda riktigheten af Hr Hjärnes anmärka., att det tillstyrkande, som de sammansatta Stats- och Ekoo.Utsk:ns här föredragna betänk, innehåller, icke fullt öfverensslämraer med den propos. hvarom de sammansatta Utsk:n voterade, och att således denna propns. blifvit ändrad i det concept eller den handling, som lemnades till Exped.Ulsk. att tryckas utan min vetskap intilldess jag fick se handlingen tryckt, då den inkom lill öfverläggning hos R. o. Ad.
Jag har sedermera sökt att göra mig underrättad huru denna förändring tillkommit.
Det är en sak, som icke torde tillhöra R. o. Adis pröfning, hvarföre jag, icke vidare vill nämna derom.
Jag torde böra tillägga att orsaken, hvarföre jag, vid samma tillfälle som Hr Hjärne gjorde denna anroärkn.
, icke vidare sökte att fästa R. o. Adis upmärksamhet derpå var den, att jag först icke kände fullkomligt huru det hade tillgått och att jag icke så ordagrannt erinrade mig den propos., som jag i de sammansatta Ulskin framställde, ehuru jag väl märkte att den var förändrad.
Dessutom ansåg jag sjelfva saken vara af den beskaffenhet, att jag icke trodde den förtjena ali uptaga R. o. Ad:s lid dermed.
Föredrogs och lades till handlingarne StatsUlskis i gårdagens plenum på bordet lagda mern.
Nio 337, ang:de verkställd omröstning i anledn. af RiksStms skiljaktiga beslut, rör:de åtskilliga med statsregleringen gemenskap egande frågor.
BankoUlskis i gårdagens plenum på bordet lagda mern.
Nio 85, angide instruktion för R.
StisBankoDtsk. vid nästkommande riksdag.
Äfvenledes föredrogs och bifölls Lag- samt Allm.
Besv. och Ekon.Utskms i gårdagens plenum på bordet lagda betänk.
N:o 37, i anledn. af väckt motion, att utländsk man icke må tillåtas att hår i riket besitta eller bruka fast egendom eller utöfva annan näring, utan alt vara Svensk medborgare.
Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af Frih. Cederström, Rud., och Frih.
Rudbeck, Reinhold, Lag- samt Allra.
Besv. och Ekon.Utskms i gårdagens plenum första gången på bordet lagda betänk.
Nio 38, i anledn. af väckte motioner om ändring af 10 mom. i Kongl.
Brefvet, angide storskiften m. m. i stora Kopparbergs län d. 17 Augusti 1804.
Uplästes till justering samt godkändes nedannämnde från Exped.Ulsk. inkomne förslag lill R.
Stis underd. skrifvelser till K. M.
Nio 197, angide tullbevillningen; Nio 206, angide köpeskillingen för den Kronan förr tillhöriga s. k.
Hofbagericgendoraen vid Regeringsgatan här i hufvudstaden; D en 25 Augusti. 399 N:o 207, om vidtagande af nödige kontroller å användande af städernes tolagsmedel för dermed afsedde ändamål; och N:o 208, om afskrifning af räman å anmärkn:smedel, ådömde förre Reg:ts-Skrifvaren P. A. Arell.
Justerades jemväl ett från Exped.dlsk. under N:o 29 afgifvet förslag till § i riksdagsbeslutet ang:de Tullbevillningen.
Anmäldes och lades i följande af H. Ex Hr Frih. o. Landtm, föreslagna ordning på bordel nedannämnde från Utskm inkomne betänkm, mern. och utlätrn, nemi. från Bevillnings-Utskottel:
N:o 31, med förslag till bevillnings-summans fördelning:
Sta ts-U tskoltet: N:o 342, i anledn. af vackt motion om låneunderstöd för Stora Barnhuset i Stockholm; N:o 333, i anledn. af erhållne återremisser å betänk.
N:o 273, ang:de ruslhållarnes inom Kungsöhrs fögderi befrielse från erläggandet af nu utgående lösen för dagsverken, hvilka af deras stamhemman utgöras; N:o 341, med förslag till stadganden i Riksg:skont:s reglemente, ang:de delta verks inkomster samt upbörden och redovisningen af dit ingående bevillnings- m. fl. medel; Lag-Utskottet: N:o 60, i anledn. af väckt motion om återuplifvande af 50 § i 1830 års konkurs-lag; N:o 61, i anledn. af väckt motion om räntans frigifvande i vissa fall; N:o 62, i anledn. af väckt motion, ang:de skyldighet för fästehjon att inom viss lid efter slutad lysning till äktenskap, detsamma genom vigsel fullborda:
Stats-U tskottet: N:o 340, i anledn. af väckte motioner, dels i fråga om ändring uti redan bestämda vilkor för den af Rikets sednast församlade
Ständer lemnade garanti i afseende på anläggningskostnaden för en jernväg emellan Orebro och Hults lastageplats vid Wenern, dels ock ang:de ifrågaställd utsträckning af denna jernvägsanläggning till Köping. H. R. o.
Ad. åtskiljdes kl. j till 9 på aftonen.
In fidem protocolli, Albert Munck. 400 Den 26 A ng us ti.
Justerades 3 prot.uldr. för gårdagens plenum.
Besv. o. Ekon.- Utskrns d. 24 oell 25 dennes på bordet lagda betänk.
N:o 38, i anledn. af väckte motioner om ändring af 10 mom. i Kongl.
Brefvet ang:de storskiften m. nt. i stora Kopparbergs län den 17 Augusti 1804.
Föredrogs och bifölls Bevilln.Ulsk:s i gårdagens plenum på bordet lagda betänk.
N:o 31, med förslag till bevillnings-summans fördelning.
Lagerbjelke, Gustaf, och Hr Brakel, Mauritz Gust., StatsUtsk:s i gårdagens plenum första gången bordlagde nedannämnde utlåtrn och mein: N:o 342, i anledn. af väckt motion om låneunderstöd för Stora Barnhuset i Stockholm: N:o 338, i anledn. af erhållne ålerremisser å betänk.
N:o 273, ang:de ruslhållarnes inom Kungsöhrs fögderi befrielse från erläggandet af nu utgående lösen för dagsverken, hvilka af deras stamhemman utgöras; samt N:o 341, med förslag till stadganden i Riksg:skont:s reglemente, ang:de detta verks inkomster samt uphörden och redovisningen af dit ingående bevilInings- m. fl. medel.
Föredrogos och biföllos LagUtsk:s nedannämnde i gårdagens plenum på bordet lagde betänk:n:
N:o (50, i anledn. af väckt motion om återuplifvande af 50 § i 1830 års konkurs-lag; N:o 61, i anledn. af väckt motion om räntans frigifvande i vissa fall ; samt N:o 62,i anledn. af väckt motion, ang:de skyldighet för fästehjon att inom viss tid efter slutad lysning till äktenskap, detsamma genom vigsel fullborda.
N:o 340, i anledn. af väckte motioner, dels i fråga om ändring uti redan bestämda vilkor för den af Rikets sednast församlade - Den 26 A u g u st i. 401 lade Ständer lemnade garanti i afseende på anläggningskostnaden för en jernväg emellan Orebro och Hillis, lastageplats vid.Wenern, dels ock ang:de ifrågaställd utsträckning af denna jernvägsanläggning lill Köping.
H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, tillkännagaf, att uti nyss hållen Talmanskonferens hade, under förutsättning att förevartde utlåt, skulle i dag blifva för andra gången bord lagd t inom samtlige RiksSt:n, Talmännen och konferensens öfrige medlemmar varit af den mening att liden för delta ärendes företagande till afgörande kunde utsättas till morgondagens plenum; hvarjemte H. Ex. hemställde om R. o. Ad. behagade dertill lemna bifall.
Då riksdagens snara afslutande är beroende på delta ämnes afgörande och då troligtvis ämnets vigt och särskildta beskaffenhet kommer alt erfordra en lång öfverläggning i frågan, så får jag till R. o. Ad. vördsamt hemställa huruvida icke R. o. Ad. läcktes besluta alt SlatsUlsk:s ifrågavartde utlåt, måtte Hyttas på föredragntslislan i morgon näst efter StatsUtsk:s utlåt.
N:o 342, rör:de lån till stora Barnhuset, hvilket f. n. är det första målet.
Uppå. i anledn. häraf framställd propos., beslöts att StatsUtsk:s ifrågavar:de utlåt.
N:o 340, skulle å föredragmslistan för morgondagen upföras näst efter samma Utsk:s utlåt.
Anmäldes oell lades på bordet nedannämnde från Utsk:n inkomne mern., utlät, och betänk., nemi. från Stats-Utskottet:
N:o 339, med ytterligare fortsättning af förslaget till reglemente för Riksg:skont.; N:o 343, i anledn. af erhållne ålerremisser å betänk.
N:o 298: Lag-Utskottet: N:o 59, i anledn. af väckte motioner, ang:de dels religionsfriheten, dels ock uphäfvande af Kongl. Plakatet d. 12 Januari 1726, emot olotliga sammankomster för andaktsöfningar jemte öfrige i samma ämne utfärdade författningar.
Uplästes och lades till handlingarne ankomne prot.utdr. från PresleSt. af d. 22, från BorgareSt. af d. 23 samt från BondeSt. af d. 22 och 23 dennes. H. R. o.
Ad. åtskiljdes kl. f till 12 f. ra.
Albert Munck. 9 II. 26 40?
D« h 27 Augusti f. m Onsdagen den 27 Augusti 1851.
Justerade* 3 prot.ntdr. för gårdagens plenum och nedannämnde från Exped.Ulsk. inkomne förslag lill R.
St:s underd. »krifvelser lill K. JVi.:
N:o 198, ang:de stämplade pappersafgiften: och N:o 209, ang.-de förändring i rältegången och arbetssättet i Hofrätt.
Justerades jemväl följande från Exped.Utsk. inkomne förslag till §§:r i Riksdagsbeslutet: N:o 31, ang:de stämplade pappersafgiften; N:o 33, ang:de beslutade grundlagsförändringar; N:o 34, ang:de disposition af Bankovinsten; N:o 35, ang:de anslag af Bankens vinstmedel till stora Barnhuset ; N:o 36, ang:de Bankens lane- och kreditiv-rörelse; N:o 37, ang:de åtgärder till lättnad för Bankens låntagare; N:o 38, angtde Bankens metalliska kassa m. m.; N:o 39, angtde Bankens deposilionsrörelse; N:o 40, ang:de försträckningar till filialbanker: N:o 41, ang:de en pensinnsinrältning för enkor och barn efter tjenstemän och betjente vid Bankodiskonten m. m.:
N:o 42, ang:de nprättande af nytt Bankoreglemente; samt N:o 43, ang:de bestämmelser i afseende på fullföljden och behandlingen af mål i Hofrätt.
Anmäldes till bordläggning: SlalsUlsk:s mera.
N:o 350, ang:de den uprällade nya Riksstaten; och Exped.Ulsk:* mern.
N:o 16, ang:de tillägg i åtskilliga Riksdagsbesluts §§:r.
Föredrogs ånyo och bifölls StatsUtsk:s d. 25 och 26 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 342, i anledn. af väckt motion om låneunderstöd för stora Barnhuset i Slockholm.
Föredrogs ånyo StatsUtsk:s d. 25 och 26 dennes på bordet
Den 27 Augusti f. m. 403 lagda utlåt.
N:o 340, i anledn. af väckte motioner, dels i fråga om ändring tili redan besläinda vilkor för den af Rikets sednast församlade
Ständer lemnade garanti i afseende på anläggningskostnaden för en jernväg emellan Orebro neli Holts lastageplats vid Wenern, dels ock angr ie ifrågaslälld utsträckning af denna jernvägsanläggning till Köping.
Som detta utlåt, innehåller (lere punkter, hvaröfver olika beslut kunna komma alt fattas, anhåller jag alt föredragningen deraf måtte komma att ske punktvis.
Sedan R. o. Ad. härtill, uppå derom af II.
Ex. Hr Frih. o. Landtm, framställd propus., leninal sill bifall, yttrade Gr.
Enär den i Utsk:s utlåt, förekommande första punkt (pag 7) är beroende af de efterföljande punkterne, sä hemställer jag om ej med afgörande! af nämnde punkt må anstå, intilldess R. o. Ad. fattat beslut rör:de punkten l:o pag. 9.
Uppå af H. Ex. Hr Frill. o. Landtm, i anledn. häraf fram ställd propos. bifölls, alt med pröfningen af första punkten af förevar:de utlåt., innehållande hemställan till R.
St. att för sin del medgifva, att den vid sista riksdag ifrågasatta jet nväg emellan Orebro och Hult måtte få lill staden Köping utsträckas, skulle anstå lills R. o. Ad. prof va l l:sta mom. af del t 2:dra punkten tillstyrkta beslut.
Häiefter anmäldes såsom föremål för öfverläggningen Ulsk:s i slutet af pag. 8 i andra punkten gjorda tillstyrkande, ali R St. för sin del. ville, med uphäfvande aT hvad vid sistl. riksdag blifvit stadgadt och genom den underd. skrifvelsen af den 19 Augusti 1848, hos K. M. i underd.diel anmäldt, ang:de vilkoren för den af Rikets dä församlade
Ständer lemnade garanti för räntan å anläggningskostnaden för en jernväg emellan Orebro och Hult, fatta föråndradt beslut.
Jag kan naturligtvis icke hafva något emot att R.
St. nu åtaga sig nya förbindelser i afseende på jernvägars anläggande, örn de förbindelser hvaruti de redan befinna sig må hafva npilört.
Frågan kan likväl vara huruvida ett sådant uphörande af dessa förbindelser kan bero af R.
En garanti år nemi. letnnad till eli bolag, som man har anledning tro häfver bildat sig och hvilken på denna grund har fullkomliga rätls-anspiåk.
Jag är icke i tillfälle att säga i hvad mån delta bolag verkligen varit fullständigt organiserad!; — men så myckel är mig bekant, all detta bolag inom fäderneslandet haft 3:ne Direktörer, eller lieie: alt personer tecknat sig för aktier lill den vid förra riksdagen ifrågasatta jernvägen emellan Orebro oell Hult, och jag har hört, hvdket förhållande jag dock ej kan bekiäfta, all sedan teckning bär till ringa belopp egt rum, densamma fottgått i England.
Vore det så och ingen åtgärd blifvit vidtagen för detta bolags 26* 404 Den 27 Augusti f. ni. uplösande, så är det klart att R.
St lill delta bolag stöde i förbindelse, att, i den mån det fullgjorde sina åligganden, fullgöra den garanti som R.
St. sistl. riksdag ät eli sådant bolag lemnat.
StatsIJtsk:s utlät, uplyser icke om och huruvida detta bolag ännu förefinnes neli är i någon verksamhet.
Det har likväl enskildt blifvit mig meddeladt alt några ledamöter af detta bolags
Direktion fattat ett beslut, grundat pä en § i bolagsreglorne, eril. hvilket bolaget skall uplösas, hvarjemte jag i dag fått den nplysningen, att en anmälan om ett sådant beslut skulle i går lill Konungen hafva ingått, således långt sednare än SfatsUt.sk. komligt enskilde uplysningar till hvilka jag visserligen för min del sätter all möjlig tro men som dock icke lära kunna vara lillräcklige för alt R.
St. pä desamma skulle kunna grunda eli beslut.
För att således nu ej fatta ett sådant beslut, som möjligen skulle leda till framtida ersättnings-anspräk af ett bolag, hvars pä Ständmes garanti grundade lagliga rättigheter Sländ.-ne icke ensidigt kunna uphäfva, tager jag mig friheten föreslå att i st. f. den ingress till beslut som StatsUtsk. framställt, R. o. Ad. dertill ville antaga följande förslag: ”att den af R.
St. vid sisth riksdag lemnade garanti af räntan å anläggningskostnaden för en jernväg emellan Örebro och Hult, uphör, såvidt något bolag med på densamma grundade rätts-anspråk icke förefinnes”.
Frih. Klinkowström, Rud. Manritz:
Hamiltons yttrande ronde tillvaron af ett aktie-bolag för jernvägs anläggning.
StatsUtsk. har visserligen icke på officiel väg gjort sig underrättad huruvida ett sådant bolag existerar eller icke; men jag som sutil på den afdeln. inom StatsUtsk. som handlagt detta ärende, anser mig skyldig uplysa att delta bolag verkligen existerar.
Derom är jag så mycket mera öfvertygad, som jag här har bolagsreglorne i min hand; — direktionen är utsedd och enl. den P. M. som af Hr Waern blifvit till StatsUtsk. inlemnad, äro 844 aktier, hvardera å 60 r:dr, tecknade.
Bolaget finnes således och bör vara skyddadt i sina rättigheter; men får icke träda i verksamhet, erd. 6 §:n, förr än 20,000 aktier blifvit tecknade och insättning af 120.000 r:dr tillgodokommit bolaget inom viss tid.
Om detta icke skett skulle bolaget uplösas, men detta bolagets uplösande kan ej ske utan genom Konungens resolution, hvilken ingen påstått ännu existera.
Jag är således förvissad alt bolaget finnes till, ehuru det icke trädt i verksamhet; — och jag tror lika med Gr.
Hamilton att ingressen icke kan godkännas i det skick hvaruti den nu befinnes.
De handhr, som för StatsUtsk. varit tillgänglige, hafva icke uplyst om tillvaron af någon sådan resolution, som den Frih. Klinkowström omförmält; men det återstår för honom att visa att någon sådan resolution erfordras, eller finnes någorstädes föreskrifven.
Det följer af sjelfva vilkoren för inrättningen att bolagsmännen måste upfylla de föreskrifter som i oktroijen finnas stipulerade för bolagets trädande i verksamhet, Den 27 Augusti f. m. 405 innan detsamma kan anses behörigen constitueradl; och af den lemnade upgiften, att blott 800 aktier under den förflutna tidon blifvit tecknade af de 20,000. som utgöra det minsta antal, som erfordras innan bolaget får träda i verksamhet, torde man hafva någorlunda säker ledning för bedömande huruvida sistnämnde antal någonsin skall blifva tecknadt.
Emedlertid är icke vilkoret fullgjordt för att bolaget kunnat träda i verksamhet — och det har ej heller gjort det, såsom äfven motionärens framställning utmärker.
Det må vara, att det. i förra riksdagens beslut ej står bestämdt uttryckt huru läng tid Ständme skola vara bundna af det dä fattade beslutet; men en lid är deremot bestämd, inom hvilken jernvägen skulle vara färdig; och sorn detta vilkor icke blifvit upfvlldt, lärer det knappast kunna antagas alt några rättigheter emot Staten kunna tillkomma ett bolag, som ej fullgjort vilkoren för sin tillvaro.
Jag får anhålla att Etsk:s betänk, måtte bifallas.
Hvad man af officiella handla' vet, del är, att, på grund af H.
Stms vid sisth riksdag fattade beslut, och för att komma i åtnjutande af den garanti, som då stadgades, balett bolag bildat sig, hvilket ä de för detsamma upgjorda reglor erhållit Konungens nåd. stadfästelse.
Della bolag mäste således vara innehafvare af vissa juridiska rättigheter på grund af den vid sista riksdagen beslutade garantien.
Detta är hvad man med visshet vet.
Att detta bolag sedermera gått förlustig dessa rättigheter, — det tror man; men officiell känner man det ej.
Det måtte vid sådant förhållande vara gifvet, alt lagstiftaren icke bör, icke kan förklara att dessa rättigheter hafva uphört.
Om man föreställer sig att Utsk:s förslag blefve af Ständme antaget, under det att ett bolag verkligen förefinnes ännu, egande rättigheter, på grund af den vid förra riksdagen lemnade garanti, så kunde deraf följa, att, sedan eli nytt bolag, pä grund af det nu föreslagna beslutet bildat sig och börjat arbeta, det gamla bolaget framträdde, sägande: bär äro våra rättigheter gifna på grund af den första garantien, vi anhålla om ersättning för den förlust som genom det sednare beslutet för oss kan upkomma.
En sådan ersättning kunde ej af Ständme då vägras.
Denna ersättning kunde begäras af inländske män; men vi vete ej om delta bolag endast utgöres af egna landsmän, äfven utlänningar kunna befinnas deruti; och vi kunde således icke allenast komma att invecklas i tvister om ersättningsanspråk inom landet utan äfven räka i politiskt trassel med utlänningen.
Sådana olägenheter medför Utsk:s förslag.
Vill man åter betrakta nyttan af berörde förslag, jemförd! med det af Gr.
Hamilton framställda, så är den jemnt — ingen, i thy att om ett sådant bolag med rättsanspråk icke förefinnes, så kommer ju, enl. såväl Utsk:s som Gr.
Hamiltons förslag den nya garantien alt träda i verksamhet; — finnes deremot ett sådant bolag, då är det ju uppenbart att Gr.
Hamilton har ett afgjordt företräde, emedan Staten derigenom undgår allt krångel och trassel.
Jag påstår således alt Utsk:s förslag har ingen enda fördel 406
Den 27 Augusti f, m. framför Gr.
Hamiltons, men väl mänga olägenheter, och på denna grund anhåller jag att få förena mig med den ädle Gr:n i begäran om propos. pä det af honom framställda förslag.
Jag nödgas begära ordet för alt genmäla Gr.
Mörners yttrande i denna formfråga.
Det synes mig vara besynnerligt all vilja betvifla tillvaron af ett bolag, när man har så lätt atl kunna få se reglorna och öfvertyga sig att det veik ligen existerar.
Jag ber all man noga matte skilja emellan att eli bolag är lill och att det (rädt i verksamhet, ty det är tvenne alldeles olika saker.
Bolaget finnes och kan icke uplösas ulan Konungens bifall; men får icke träda i verksamhet förr än det bestämda antalet aktier blifvit lecknadt och beloppet inbelaldt inom den lid direktm finner lämplig.
Några uplysningar från direktm äro icke inhemtade, åtminstone har Utsk. icke In gärt sådana af denna Direktm, ty tiden har ej medgifvil della; och vare sig att bolaget varit uplösl eller icke hade Utsk. bort ingå lill Konungen med begäran alt genom bemalla
Direktm fä nödiga uplysningar.
Således bevisas redan i ingressen, hvad äfven della betänk, bevisar, nemi. alt man gått förhasladt tillväga och atl man ej gifvit sig lid alt betänka de väsendtligen influerande omständigheterna.
Hamilton gjorda anmärkt).' finnér jag vara riktig och finner det föreslagna tillägget ganska behölligi pä de skäl Gr.
Lagerbjelke än vidare utvecklat; och jag säger att del för dem af 11. o.
Adis ledamöter som ej tagit närmare del af denna fråga och dess specialiteter mäste det förefalla besynnerligt alt man redan i ingressen till Otsk:s betänk, stölt pä betänkligheter att icke kunna antaga detsamma, utan atl bestående bolags lagliga rätt trädes för nära.
Sådant är likväl ett sorgligt omen för denna fråga.
Det är svårt att på förhand vara beredd alt vederlägga alla snpposilioner. sou kunna framställas.
EU faktum torde Utsk. dock icke behöfva bevisa, det nemi. att någon jernbana emellan Orebro och Hult icke finnes, ty detta faktura är kändt af alla.
Derföre atl man tror sig kunna gissa till tillvaron af ett bolag, af hvars verksamhet man icke röjt något spår, fordrar man atl Utsk. äfven skolat antaga såsom tvifvelaktigt, huruvida ej ett bolag i verkligheten förefinnes.
Vid det förhållande ali Utsk. tagit för gifvet att något hnlas icke existerade, har Utsk. icke heller kunnat framställa näsrot förslag, som presupponerade motsaltsen.
Emedan inom Utsk. icke påstods att något bolag fanns, så antog Utsk. motionärens upgifl om icke tillvaron af eli sådant bolag såsom tillförlitliga.
Nu vill man bestrida denna upgifl, supponerande atl en tillstymmelse lill bolag skall finnas, och på grund deraf vill man göra en reservations framställning, sora förefaller mig något betänklig.