Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer förehaft Oeconomi?-Utskottets Betänkande rörande Fängskjutsen och deröfwer stadnat i del beslut, dest Lxtraökum krorocolli af d. y. Alali innefattar, hwilket sa wäl som de twänne förenämde nu til Herr Grefwen och Landt-Marskalken öswerlämuadeä.
Depuiakionen befwarades och asträdde.
Härefter återtogs justeringen af oftvannamnde Aotocoli, hwarundcr Friherre
Ds 6ssr, Osrl, vrofetksrLäe at MgN Laneo-Utskottets klxtrzAum krotoeollx i a»le> Z4Z ning af publicitets-Frägan more bifallit, en vsx>ura» tion därom lil de andra Standell malte affärdas.
Sedan fortfors til flut med ssusterinZsn.
Grefwe kosis, /ärviä kiric anmärkte, at se» dan Ridderskapet och Adeln enligt innehållet af nyst uplaste krokvcoli gjort förändring i Lag - Utskottets krojesb til i §. ; Cap.
Jorda Balken, blefwe det en naturlig fölgd, at hwad i kroscQsr til l tz.
4 Eap. samma Balk föreslagit ar, sä wal om Börd, der Twänne eller Et Ting ärligen hällas, som om FasteBrefs meddelande, mäste ställas i likhet med osman» nämnde förändring.
Uppå gjord ^ropollkion as Herr Grefwen och Landt-Marffalken, blef detta af Ridderskapet och Adeln samryckt; hwarefter sadant af Lscrererarsn jakt» togS i det upfatte Lxrrsckum kroiocolli härom, af d. 9 Maji, hwilket genast justsrsciss, sä wal som et an. nät krdrocallz-Utdrag af samma dag, rörairde Herr Borgmästaren kksmbrser med fleres d. 9 Maji ingifne ansökning.
Och skulle en ve^uiarikm med desse krokocolls-Utdrag afga til de andre Standell.
Hans LxcsIIsnes Grefwe Ikuurk, klrie.
Som Rlddcrskapel och Adelns krorocvllsr hädanefter torde blifva ganska widlyfkiga och til deras justcrgiiäe understundom hela 2 limmar atgä, samt derigenom för öfwerläggningarne ga förlorade, hwilken förlust af lid är sä myckel större, som ärenderne blifwa wigligare, får jag den äran hemställa, om keorocolls-^ulisrinZSn icke kunde flyttas til eftermiddagarne.
Dä ärskillige häruti hördes instämma, gjorde Hans Lxeellsncs Herr Grefven och Landt-Marskalken kro^otjrron:
Om Ridderskapet och Adeln behagade ester anslay til plenum sammanträda pä eftcrmWagarne til krokocollsrnLs jutisrmZ.
Beswarades med Ja.
UplästeS följande ?rorocoI!8-Utdrag, hällne i det Walloflige Borgare-Stander och det Hederwarda Von» de-Ständer, nemi.:
Utdrag af protokollet, hållit i BorgareStåndets ?Isno, wid Riksdagen i l^lorrköping den go Äpri! iLoo. S. D. Ständet har förehast det ifrän Lag-Utskottet inkomne Betänkande, i anledning af Kongl. Majus
Nådiga kropolnion om förkorrtande af den r IX Cap. 12 §.
Handels-Balken utsatte tid, innom hwilkcn fordringar emellan enskilte hittils kunnat blif-- wa gällande:
Och ansett Sig icke kunna til öfverläggning uptaga hivad Utskottet föreslagit om förändring i tiden för arfwingar at infordra arf, såsom et ämne, hwaröfwer Kongl. Majtt i Räder icke äskat Riksens Ständers underdåniga tankar.
I öfrigt har Ständet antagit Lag-Utskottets Betänkande, i hivad som rörer Inrikes wistande Borgenärer, endast med den skillnad, at uti den i staga warande 12 §. ordet inför Rätta ändras til för Rätta; äfwensom Ständet funnit, at den föresiagne Lagfbrändringen i tiden för kraf af Inrikes fordringar äfwen mä sträcka sig til Kongl.
Majtts och Kronans hos enstilte ägande sä beskaffade fordringar, at de grunde sig ä LomraLker och afhandlingar, eller särskilte beting, öfverenskonunclser och förbindelser, och säledeS med undantag af sädana, som härröra frän Upbördsinanna befattning eller redogörelse-answar, om hwilke senare, säv» stilte Författningar ärv utgifne.
Hwad äter angär sädans sadan» fordringar, som Utrikes Borgenärer eller utom Riket nu wistande Landsman här i Riket aga, har Ståndet stadnat i den tanka, at de sä beskaffade Borgenärer, hwilkas kraf arv älc-re an dm föresiagne Lagförandringen, böra i afseende pä dem, ratta sig ester hwad Lagen om fordringars kraf nu stadgar; men at däremot de, i afseende pä sadane, som efter kundgörandet af Lagförandringen tilkommo, böra den nya Lagen efterlefwa och iakttaga, i Dgd af hwllket allt, Ståndet ansett 12 §. i 9 Cap. Handels-Balken böra blifwa sädan: "Hafwer man fordran hos annan, i gods, penningar eller hwad det ar, och krafwer den ej skrifteliga, eller gifwer den ej an för ratta eller hos Konungens Befallning shafwande, innom tio är, åge sedan icke någon talan därä."
Deffutom stulls ester Ståndets Beslut, dek af Utskottet föresiagne sarstilte stadgande blifwa af följande lydelse:
"Dm, som innom Riket wistas, och hos annan hafwer anmäld fordran, som ar nio är eller därutöfwer, och ej krafwer eller angifwer den samma innom natt och är ester det ofwanberörde Lagförändring blifwit kundgjord, ager sedan dera icke någon talan.
Den fordringsägare äter, som antingen är Utländskt man, eller, fastan Swensk Undersåte, nu Utrikes wistande, rätte sig, L anseende til fordringar, svm ars äldre an Lag förändringens kungörande, ester hwad Mils stadgat är; men i afseende pä sadane fordringar, som ester kundgörandet af Lagförandringen tilkommit, bör han stalla sig den samma til efterlefnad, och dst wid påföljd, som förut nämnt är."
Dt kuprrr Lx ftrotocollo H-ars lft-alör. 44 z§6 Utörag af krorocollsr, hallrt hss Borgare» Staude t, wid Riksdagen i MorrkäpinZ den 9 Maji r8oo. S. D.
Borgare-Mandet, har til upmärksam granstning förehaft Riksens Ständers Lag-Utskotts afgisne Betänkande, i anledning af Kongl. Mattts til Riksens Ständer wid denna Riksdag gjorde Nädiga kroxolltion, angäende förkortande af den tid, som til följe af Lagens föreskrifter nu utgår til erhållande af Lagfart och Laga stand pä Fastigheter ä Landet.
Därwid har Borgare-Mandet förekommit, huruledes Riksens Ständers Lag-Utstött föreflagit och hemstäldt: 1:0.
At pä de Orter, där trcnne
Ting om aret hålles, Bördeman mä äga, at genom Köpstillingens neösättande i Ratten, sist innom siutet af det Ting, dä tredje upbudet meddelas, anmäla sit klander, samt därefter ä Köparen uttaga, och honom, pa sätt ii Cap. Rättegängs
Balken förmär, tilställa Stämning, til det näst darpä följande eller fjerde Tinget, dä han bör sin talan i Laga ordning fullfölja; Hvaremot och därest icke pä detta sätt, och i den förestrefne Ordning, klander blifwit anmält, Utskottet funnit, at irenne Upbud wal böra meddelas, men köpet förklaras wara Lagständit wid siutet af tredje Tinget, dä Faste-Bref stal tagas.
Dä det ä ena sidan icke kunnat undfalla Borgare-Ständet, at därest i de Orter där trenne Ting om äret hällas, Lagfart och Laga ständ stnlle anses wara tiländalupen med siutet af tredje Tinget, Laga ständs-Liden i besia Orter skulle blifwa mycket kortare, an den, hwilken kommer at aga rum, uti de Orter, hwarest antingen twänne eller allenast et
Ting om äret förrättas; halst sädana g:ne
Ting uti den förstnämnde händelsen wanligast innom 8 högst 9 mana - ——Z47 der infalla; Hvaremot i andra händelserna nära 12 mänader gemenligen förlöpa, samt ä den andra sidan härigenom en olika laga stånds tid, dä köp klandras eller icke klandras, skulle npkomma; H vilken grund Lagen hittills icke godkändt, afven som Borgare-Stäm det sör sin del ansedt det wara bade betungande för Bördemannen och kunna leda til osäkerhet, om han skulle blifva förbunden, insätta Bördefkillingen, förrän klandret kunde utföras eller Kövaren vöre närvarande för at gagna dea honom tilkommande rätt at lyfta Bördeftillingen, hvars förtida nedsättande således i detta afseende wore utan ändamål; Sä har Borgare-Ständet til winnande af likhet uti åtgärder af samma art, samt för at icke gifwa anledning til oredor wid Bördeftillingars nedsättande, funnit bast, 'och lämpeligaft wara, at i de Orter, der g
Ting om äret hallas, och irenne upbud böra meddelas, Laga ständ icke anses hafva til anda gädt, förr.än vid det derefter infallande fjerde Tingets flut', da FasteBref skal tagas, därest icke lageligen stämt och klandrat blifvit, samt at Bördemannen icke är förbunden Tinget förut Bördeftillingen insätta, utan at det anses tilfyllest, enär han i Laga tid, wid klandrets fullföljande, denna owilkorliga skyldighet futlgörer. atdo.
Har Lag-Utskottet förklarat, at i de Orter, hvarest twänne Ting ärligen inträffa och Bördemannen borde senast til det Ting dä tredje Upbudet meddelas, stämma Köparen, samt pä de ställen, dar allenast et Ting om äret hålles, och Bördemannen förklaras skyldig, at genom Stämning til det Ting, dä andra Upbudet beviljas, göra sit klander anhängig, borde i bada händelserna Bördeftillingarne innom flutet af sädana Ting wara uti Rätten nedsatte; men som et sädant stadgande skulle leda bertil, at Rättegängen eller Bördes-klandret singe börjas och fortsättas, samt möjeligen kunde wara wid första Domstolen af-jordt, förr än den, Bördemannen före - skrefne tid til Bördestillingens nedsättande inträffat, hälst osta handa kunde, at Bördes-Driften wid Tingets början förekom, utfördes och kunde med stut afhjelpas, utan at Bördemannen ännu ansag sig plrktig til Bördestillingens infattning; Alisa, och da Lagen owilkorligen bjuder, at i Zäörd, klander aldrig gäller utan med Penningar, ansag Borgare-Ståndet
Det harwid böra orubbadt förblifva, sä at Börde-> man, dä han lagligen stämt och desi klander förekommer, bör, säsom en ytterligare grund til desi talans »plågande, Penningar i Rätten nedsatta, pä satt Lagen därom i i Z. Z Cap. Jorda-Balken harvin förordnar. gro.
Beträffande de förklaringar och tilläggnirff gar, för detta Lagens rum, hwilka Lag-Utflottet fö* restagit, dels därigenom, at, med bewis pä sädana insatte Penningar som allmänt i Riket galla, skulle kunna förstas, icke mindre Deposition-steller, som af Riksens Ständers Landus utgifwas, ilian äfwen sadana, hwilka Landt-Ränkerierne meddela, och dels nt i den händelse , dä twänne eller siere
Köp inträffar, om en och samma Fastighet, utan at Laga ständ därä för någon af Köparne äkommit, den Bördemau, som i anledning af första Köpet yrkar lösningsrätt, icke borde wara pliktig nedsätta annan eller större Köpestilling än den, som uti första Köpe-Brefwet star; Sä emedan desie ännu icke innefattas uti K:gl. Majlis
Nådiga proposition, eller kunna anses därmed wara uti et omedelbart sammanhang, ost) besia händelser desiutom arv af den egenskap, at de efter hwarje
Mäls sarstilte gäng och omständigheter kunna lämnas til
Dommarens ompröswande och urskiljande; To fann Borgare-Ständet sig icke kunna, hwad LagU stöttet härutinnan hemställ, til granskning eller uträtande uptaga. 4:0.
Ehuru Borgare - Ständet godkandt, hwad Lag - U-stottct därom föreslagit, at enär Lagsarm 249 pantewis förekomma, enahanda Lagfarts lid, som om Köp sagdt ar, bör med pantsatt jord iakttagas och fastställas, samt at twänne wärderingar anses tildackelige, hwarigsnom den tredje wärderingen, hwilken hitintils warit tilläten, skulle försvinna och ej kunna sökas; Har likwäl Borgare-Ständet, i afseende pä tiden, innom hwilken de hädanefter tillätne twänne wärderingar borde wara werkstalldte, ansedt nödigs för dest del förklara, at sedan första Upbudet pantewis blifvit bewiljadt och för stg gädt, stall Let äligga Domaren wid answar, at innom ätta mannder derefter hafwa werkstält första wärderingen, samt däraf lämna Borgenär och Gäldenär del emot lösen; Hararester denna sednare bör sä wida han med Len första wärderingen ej atnöjes, innom En manad derefter, om andra wärderingen sig anmäla, hwilken ofelbart bör wara hällen innan Lagfarts-tiden tiländalupil.
Pä detta satt förmodar Borgare-Ständct, twännc ändamål kunna npfyllas och befordras, det ena, at för de Orter, där länge wintrar wanligen inträffa och jorden Medes en stor del af äret är med silö betäckt, första wärderingen mä kunna werkstallas pä den tid, dä bar mark är; Och det andra, at Gäldenär icke mä lämnas tilfälle, at Borgenären Lil försäng, hindra Lagfartens fortsättande och sint. 5:0.
Vk bewarande af Bördemannens rätt. som wid en nu föreslagen kortare Lagfarts-tid, än hittils warit förordnad, skulle kunna äfventyra genom et mindre utrymme til kännedoms inhämtande om Lagfartens början; Har Lag - Utskottet hemstäldt, om icke Häradshöfding borde wid slutet af h-varie Ting, Sch innan han ifrän Tings-Staden reser, ä Rättens dörr ansia en Förtekning pä alla de Urbud, som wid det dä hällne Tinget blifvit meddelade, med iakttaZande af de siere omständigheter
Lil »vinnande af full - 2;s - - ständighet och säkerhet, för detta anflag, som Utskottets Betänkande innehåller.
Denna föreskrift har wäl Borgare-Ständet funnit för ändamälet nyttig; men ieke fullkomligen swarande til desi upfyllande eller emot den afsigt, som dermed borde winnås.
Utom den osäkerhet, hwilken et sädant anslag kan wara underkastadt för sönderrifning eller borttagande pä et ställe, som emellan Tingen är föga wärdadt och saknax tilräckelig tilsyn, skulle en antingen mindre uplvst eller aflägsen boende Allmoge, i synnerhet uti Rikets widsträktare Landskaper, icke utan olägenhet kunna begagna sig af denna utwäg til uplysnings ärhällande, samt följaktligen blottställas för Let äfwentyr, at förlora en i Lagen grundad rättighet, til inlösande af sadan Jord, som är börd underkastad.
För at sädant förekomma, samt för at gifwa författningen all den fullkomliga ständighet, som änLamätet kräfwer, har Borgare - Ständet för sin des welat tillägga: at jämte det sadane Anslag ä Rättens dörr, hwarom förut nämdt är, pä sätt Lag - Utskottet hemställt, göras, borde Domhafwanden, efter hwarje Tings flut, genom allmänna kundgörelser, som wid Kyrkorna uti Häradet ifrän Predikstolen offenteligen afkunnas och sedermera ibland Kyrkans Handlingar förwaras och til uplysning tilhanda hällas, tilkännagifwa hwilka Upbud som ä det föregängne Tinget första gängen meddelade blifwit; äfwensom det skulle blifwa en, Kyrkoherden i Församlingen, eller den som hans ställe företräder, åliggande vwilkorlig skyldighet, at förr än nästa Ting derefter infaller, meddela betyg, hwilken helgedag Domhafwandens ofwannämnde kundgörelfe, blifwit i kyrkan offentelitzm upläsen, hwilktzt betyg »äymafle Kronobetjent^ -"-'"E . 25! inour förut omrörde tid, borde afhämta och wid det infallande Trägets början Domhafwanden tilstalla.
Allt hwad Lag-Utffottet för öfrigt uti det afgifne betänkandet, detta ämne beträffande, föreslagit och hemställt, har Bonde - Stånds! för desi del antagit och bifallit; och stulle sädant genom Utdrag af Ittotocollet de öfrige ^efpeQive Ctänden wördsammeligen och »vänligen meddelas-, llllt kupr».
Lx krotocollo L»r1 Ii.al»r.
Utdrag af ?rotoeol!st, hållet hos dei Aederwärda Bonde - Ståndet, wid Riksdagen i Norrköping den LO.
April 1802.
Hos Bonde-Ståndet har til öfwerläggning förewarit Riksens Ständers Lag-Utstotts Betänkande, rörande Kongl. Mattts
Nädiga kroxolition, om förkortande af den i IX.
Cap. 12. §.
Handels-Balken utsatte tid, inom hwilken fordringar emellan enstilldte personer kunna blifwa gällande, hwarwid Bonde-Ständet lika med Lag-Utftottet funnit de i högstnämnde nädiga propollrion uptagne stät, til tidens förkortande ifrän Tjugu tik Tio är wara sä wigtiga och och gällande, at Ständet, med underdånig erkänsla i anseende til Kongl. Majtts nädiga omtanka i denna del för enfiillt säkerhet
Desi undersåtare emellan, Lag - Ukftottets tilstyrkande til berörde Lagförändring bi, - lik; äfweu som pä det ändamälet af denna förändring i Lagen mätte winnås, ä ena sidan utan för läng tids utdrägt, och ä den andra, utan at fordringsägare mä betagas nödigt utrymme, at deras fordringar gällande göra, Boude - Ständet i den del godkänt Lag-Wffottets förslag, at hos Kongl.
Majrt i underdånighet skulle hemställas, om Leks Lagföräu-- LsL dringen jemväl i afseende pä de för detta tilkomne fordringar, mätte sä wida tjena til efterföljd, at den, som inom Riket wistas, och hos en annan ager oanmäld fordran, som är Nio är eller derutöfver, och ej kräfwer eller angifwer densamma inom natt och är, efter det Lagförändriugen kundgjord blifwer, icke mä dera sedermera aga någon talan; men at äter den fordringsägare, som utrikes wistas, ma trygga sig wid den Lag, som gällande war dä utläningen skedde.
Beträffande äter de öfriga ämnen, Lag - Utskottet uptagit, som stulle dels 5. §. XV. Cap. ÄrfdaBalken om arfvingars skyldighet at inom wiA tid utfordra arf, böra, i likställighet nied förberörde inskränkning , förändras, dels en lika prwlöriptionstid af Tio är böra utsattas til bevakande af Kongl. Maj:ts och Kronans fordringar hos enflickle personer; sä kommer, hwad det förra angär, Kongl.
Majrts nädiga före,krist, at öfwerläggning ej för fle om ändring i Lagens rum, emedan fräga derom i Kongl. Maj:ts
Nädiga kropolition ej blifvit wäckt, at lända til .rättelse, och hwad det sednare beträffar, derom Kongl.
Maj t i Näder tillätit Riksens Ständer at öfwerlagga, sä har Bonde-Ständet ansedt, at förutnämnde tilstyrkte Lagförändring emellan enffillte Personer, äfwen kunde äga rum i anseende til Kronans Fordringar, sä widt de icke härröra frän Uflbördsmanna befattniug och redogörelse, men at, rörande deffe, lämpeligast moro, at läta bero wid de Författningar, som derom redan utkommit, intils dest Kongl. Majtt kunde i Mder finna godt, at annorledes förordna.
Hwilket alt genom Utdrag af krotocollet rekpeökive McdStänden wördsamt och kvänligen skulle rpeddelas. kät kupra.
Kx krotocollo Lexerliröm» Utdrag ^ z?; lttdrag af pi-otocollst, halllt hos det ^ederwarda Bonde-Ståndet, wid Riksdagen r Moerkoping Len April istoo. Wid granllningen of Lag Ulskottcrg Betänkande, rörån e Kong!.
Alajnö Nådiga krapostiion ti!
Riksens Ständer, angående LagfartsridcnS förkorrrande, har Bonde-Scandel, uri Högstnämnda Nådiga proposition funnit förnyade wcder>nälen af Kongl. MajttS Nådiga upmärksamhel och omsorg för dest Underfarares wallard och basta, för Landers odling genom ägande rättens skondfamma befästande. förenad med Menige ManS, genom den urgamla BördSrätten, bibchäline kärlek ril Fosterlandet.
Bonde - Srandet har och, lika med Lag-Uts?ottct anstlt riden för Lagfart a Landet kunna och böra inskränkas och förkornas utan afwenkyr för kätter Bördeman, ak winna den salda jorden, lagligen ater; mea da likhet i alla LandSorter ivid rättigheters utöfning och ffyldighcrers iakttagande, instämmer med ordning och är icke mindre angelägen i anfeeiche ti! tiden än til dest öfrige omständigheter, hwaraf följer, at Lagfarts liden ej mer bör inskränkas der rry Ting ärligen infalla, an der blott er eller lwä hallas, samt da K:gl. MajttS Nådiga ?-»position icke föranleder bertil, at utstaka för Bördcman annan grund »vid Bördeöklanders anställande, än Lagen bestämdt, sa har Smndek nied förbigående af de ämnen i Lag-UiskottetS Bckäntande, hwilka äro utsträckta öfwer gränserna af kroposiiionen, bifallit Betänkandet i det öfriga pa efterföljande sätt:
At a traffadt köp om Jord och Fast egendom pa landet böra Z:ne Upbud ske, i den landsort, der kry Ting ärligen hällas, köpet winner laga stand nästa Ting esler del tredje Upbudel agadt, och Fastebref til 4S S54 Bcwis derom, da nrfärdas der Twa Ting ärligen infalla, likaledes kry Upbud meddelas ocb ivid slutet af tredje Tinger, kaga ständ fulländas, samt der endast et Ting hwarr är inträffar, rwä Upbud ga, köper wid stulet as det Ting, dä andra Upbuder bcwilljas, bli siva Lagständil och Fastebref dä rhera gifwas, allt sa wida emot samma köp klander i behörig ordning ^icke anmält bliswir:
At som Stämning grundlägger al! rättegång och utstakar gräns för Domarens pröfning, sa at StämningS kundgörandc, enligt XI.
Räneg. Bi., ar Bördemannens ena wilker liga Pligt, lika som pä sätt i V. Cap. i. §.
Jorda.
Balken stadgas, Bördesummans eller Köpeskillingens nedsättande i laga tid ar
Den andra, sm klandret galla skall och al! talan ej wara försurien; sa bör och Bördcmannen, jämte iakttagande as lid och sätt lil Stämning enligt lagens föreskrift npwisa i Rätten fulla köpeskillingen i ber mynt, som i Köpebreswct star, eller framlägga pä insatte penningar sadane bcwis som allmänt i Riker gälla, uämiktzen: ther rry Ting arliga hallas; sist ä sörsta rattegängsdagen wid det Ting, svin infaller näst efter det Det tredje Upbudct fkedr: ther rwä
Ting ärligen infalla, sist a första rätkegäligsdagcn wid det Ting, dä tredje upbudet sier, och der blott er Ting ärligen hålles sist ä sörsta Rättegangsdagcn, wid det Ting, andra eller sista Upbudct meddelas.
At som med pantsatt
Fast egendoms lagfarande ä landet, pä lika sätt kommer at sörhällas, som om köp sagt är, sa bör ock as den jörkorrrade Lagfarts-riden fösa, at icke flere an rwä warderingar ä sadan Gäldbunden egendom fä sökas, hwarr wid iakltagcs, ac der twa eller kry Ting ärliga hällas, första wärdén,,gen mäste ske innan andra Uppudex meddelas, och der blott et Ting hålles, inom en månad efter Tinget, da första Upbudet för sig gädt, pä det andra wardcringen, som enligt VI.
Cap. 4. §.
Utsökkings
, Balken skall sökas inom en manad ejler den Z?
5 första, ma wara fulländad inom den nu stadgade lagaständs-riden til andagar, och Jordägaren likmäcigr föreslagna förändringen i IX. Cap. Z. §.
Jorda'
Balken kunna äga.öppet, lösa jorden arer inom nämnde rid med fulla penningar, eller i annan händelse Nordeman hastva wald, ar inlösa arswejorden inom elier wid nästa Ting derefter: ar, pä der ril betvarande af Bördemannens räll, afflmade köp a lauder mage göras allmänt kände, Häradshöfding!! wid sinret af hwarje Ting icke allenast ä RärrenS dörr, bör lara ansta en Förteckning ä alla de derunder första gang meddelke Ilpbud, >ämrc Köparens och Säljarens namn samt köpesummans belopp, hwjiken Förteckning wid den i XXIV.
Cap. 5. §.
Rättegångs-Balken stadgade påföljd icke får bon kragas torr än Lagfarten bljfwit fulländad, utan afwcn föranstallka ar enahanda förteckning kundgöreS frän Predikostolarne i det Härad lorden ligger: at pä fält och wid den påföljd, Lag - Utskottets Betänkande innehåller, Köparen bör kaga Upbnd a den Fastighet hgn sig rilhandladt i Staden inom ers mänader, och a landet sist wid det Ting, fom infaller efter sex monader, sedan köpet stukat är, dock med förbehåll, at sadan päsöld ej ma gälla ä redan stumde köp, förr an efter Sex mannder fran lagförändriugens kundgörande, och at, hwad den i IV. Cap. s. §.
Jsrda-Balken stadgade Hembuds skyldigheten angar, hwilken fa midt den Krono Skattehemman rörer, genom 1789 ars Skatteköps Förordning förfwirunik, sa skulle hos Kongl. Majit, rörande Skatte Frälse- hemman i undcrdänighet hemställas, om icke til likhets minnande, antingen Hembud deraf ti! ränkeägarcn matte uphöra eller ock, han aläggas, at dä han fralse-ränkan försälja wille, hembjuda den samma til Skatremannen, inom enahanda tid af tre mannder frän första Upbudet, som Skatttagarcn, enligt Lag - Ulskotters Betänkande, bör iakttaga wid Hembud af Skatte grätten lil Frälse rätts Jnnehafrvarm.
-Och skulle ksspeKive Med-Gränden genom Utdrag of prowcyklst, o,n detta, beslut, wöidsamt och manligen underrättat'.
Oc lu^ra. kx ?rnrocoIIv
I>ns LcAerstrom. l.!törag af ?rotocc>l!st, hallek hos ört 'ck-derwaröa Bonde-Ståndet wid Litsdagen L Norrköping d. 9.
Maji rgoo. Wid granskningen af Oeconomi?.