Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
B:co, ”och att jemlikt SlatsRådsProtocollet den 19 ”April 1825, köpesumman för Fregatten af ”Chapman blifvit bestämd till 19,000 Pund ”Sterling.” ”Vid pröfning häraf anser Utskottet sig ”skjddigt, till en början, upplysa att i frå”gor af denna beskaffenhet, det tillhör .den ”allmänna åklagare, åt hvilken Kongl. Maj:t ”uppdrager målets utförande, å Kongl. Maj:ts ”och Kronans vägnar, vid behörig Domstol, ”att, efter den ledning handlingarne i må”let lemnar, eller de nya anledningar un”der rättegångens lopp sig förete, vända ta”lan emot den eller dem, som vederbör, ”utan att något af Rikets Ständer förut fat”tadt beslut härvid må ligga åklagaren i ”vägen, genom hvilken inskränkning i hans ”kall det med åtgärden åsyftade ändamål
Den 6 Nove tp b e r f. rn.
"till och med ej sällan skulle kunna fördelas.
838 Den 22 Abruarii.
För Llerici- och Läro-werke»» Jndelte Räntor esrer KronoWärdi 5iZ: 4: 6. 4/899 T-r k:pr Sunäl L z6 si. 3,674: ZZ: — Contanca penningar 2,688: 40: __ 6,878: 29: i.
För Fria RonsterneContanta penningar 10,453- — — För Milda StiftelserIndelta Räntor efter KronoWärdi 2,556: iä: ro. Contanta penningar 15.689: 7: — ,8,245: 25: 10, För pensionS-Staten.
Contanta penningar 30,290: — ^. För Allmänna och Exira Utgifts-StatenContanta penningar 348,264: 21: i.
Tillsammans R:d. 2,811,895: 45- 4- Bestäenbe uti Jndelte Räntor ejner KronoWardie 309,994: 42: 9.
28,692 T-r »2Z k-pr Spanne mal a 36 si. 21,519: 14: 1, 32,347 T:r 3^ kappar dito L 1^ R:d. 43/129: 23: 4° Contanta penningar 2.437,252:15: 4Z- ^ Ja»- Den so Zebruarit.
8ä9 I anseende lillhwadRegerings-Formen omhwarje Summas oföttyckla brbehäaande under den för hwar och en bestämda hufwud-tirel, yttrade sig Stats-Utskottet i dest förra bekantande, att som lUstotter förmodade del Riksens Högloft.
Sränders afsigt ingalunda more eller kunde wara, cm.instcanka den Styr rande Maglens dijpositions-rätr, inom besia atil för instränkta gränsor, sä rrodde Ukstsrret sig ffpldigk förestå, art i följe af de nu uprättade Srarer, de deruti uptagne wisia Summor under sina A lmänna Tittar, maire hwar för sig onstäs och bliswa de en. da, hwars belopp för en hwar Regeringen ej mätte öfwerstrida eller till annat ändamål anmanda, hvaremot Utskottet ansag det böra wara Kongl. Maj:! vbehindradk, akt hwad som, rvib Ve under hwar och en af desia hufwud-lilttar märan.de Starer och CorpfLr, kan besparas eller genoin en bättre organisation indragas, mät le kunna till Statens bästa således förändras och antingen bliswa en besparing för StatsCasian ellery zenona Löne-sörbärlring tjena lill förbättring i Arendemes sörwallning och akt således Regeringens disposition, under hivar och en af besia hufwud-lirtlar, mä wapa fri och oinskränkt, sä snart Summan som kill hwar och en är anslagen ej öst werffrides.
Uti Respective Riks-S.anden has,vä flere Ledamöter instäm, i denria Stals-Utskottets hemställan, hwaremot af någre blifmit yrkadt, art onr pä nägoN Hufwud-Titel besparingar skulle kunna str, som icke behösde litt nägot annat ändamål inom samma HnswUd-Tittel anwändas, nien deremot pä en annan Hus. Z.te Band. s:dra Asd. 62.
8yo
Den 2o Abruarii.
Hufwud-Tiktel yppade sig en werllig brist eller behof Regeringen dä mätte äga räkkiahet, att af Besparingarne pä de andre Hufwud-Tiltlarne anmanda sä mycket, som kill den uplomne bristen eller behofrvets fyllande kunde erfordras.
Skåls-Utstottet inser nogsamt madan af en för utsträckt instränkning i Regeringens »verkningskrets till sädana anstalters widkagande som kunna tjena till Samhällets försmår och beredande af desi inwärieS förkofran och motstånd, men Utskottet har dock icke »vägat tillstyrka någon förändring uti hwad Utskottet i desi förra betänkande i delta ämne anfört och hcmstäldt, såsom hwarigenoin, efter UlstoktetS tanka/ändamälet icke stall förfelas.
Stander hemställeS allt detta »vördsammeligen.
Stockholm d. i» Februari »3io.
Nidd. och Mclns Pä Högw.
Lcdainöurs »vägnar Ledamöters »vägnar Llses kleminA. 1'k».
HVeiclman.
Pä Wällöf!.
Dorgarc-Ckänd.
Vonde-Ständ.
Ledamöters »vägnar Ledamöters magnar Ln^el. ^nckers dlrlskon. kräckLlius, jTill Protocollet:
Som get ar förläiiigl akt a^a åtgärder uti allmänna hushällsmäl, som ej bara. stämpeln äfen owil kor.
Dest 26 ZMuarrr.
DZt förlig tydlighet och oinskränkt publicitet, kunna misttänkas an ingen för fwaghet eiler oredlighet, lärer
Vet wisterligSn wara af högsta wigt, att de göromål, soni tillhöra Kongl. Stats Contoireis befattning, Uti Något afseende aldrig saknaa sörstnämde egeustaper, emedan drägligheteN af be Skattstyldiges böroor befrämjas genom öfwertygelsen om desta ofta tungt nog Ulgifna skatters tigtiga anwandaude til! bestämda nödiga behof.
JfraN äldre tider har wärk it^pbörds-Werk Warit belastadt med nästan otaliga Perstdel-Tit tar, hwilka till Någon del längesedan uohörk äki in Matura utgöras, hwilkas wärde fäledes blifwit förwand» lade i penningar, dels efter stadgade och dels efter föränderliga Pris CoUränker, och hwilken förmandling medfört ej aiieNast orimligt beswär och arbete för flpbördsniän och redowifande, utan ock ofta osäkerhet och wisterwalla hos de S^attgifwaude och destUtom har. genom flatterneS olika distribution till serskilt- behof, den okältwisa ofta timat.att den stalt smn warit Kronan bespatd lättare kunnat
Utgöras än den som ät wista Stater och Ämbetsmän i Landsvrterne warit bestämde.
Ba Kronan atnöjt sig Med Marksgangs-priset, här Judelnings-hafwaren ofta fordrat zo a 40 pst derlttöfwer, h>oärigenom den ena iludersälen ojemN< förligt swarate än den andra blifwit betungad.
Ätt förestå någon förbättrad ordning uti bestå delar, tror jag nu icke wara lämpeligt, ehuru olas genheterne synes mig snarast kunna undanröbjas genom - 892 Den 20 Zebruarii. nom dek enkla förordnande, akt assa bade Jordcboksoch Mantals-RaMor blifwa sammanflagne uki högst tre artiklar:
Spannemäl, penningar och DagöworVen, och att Kronans Räntetagare altid more förbundne att ätnöjas med MarkegängS-priset för de dem tillflagne löner, ehwad de af Kronotionde eller Hemmans-Räntor utgå.
Men en annan olägenhet af det omförmälre Upbörds- och Redowisniugssättet ar icke mindre eftertänkligt ait Rikets werleliga Stat, funderad pä totala Inkomsts och Utgifls-Summan, ännu icke kunnat upgöras.
Det är sant att denna Riksdag bibragt
Memighetcn flere statististe kunstaper om wart fäderneslands fördelar och brister, än man pä mänga ärhundraden i allmänhet förr ägt, och jag hoppas att detta ljus aldrig skatt medföra någon skada för andre an uplysniugens Monopolister, om någre i wärl land finnas; men en Hufwudbok, förd efter fädane grunder, som äro Comrollable, och som innehåller efter tidens stick lampadt warupris öfwer alla Rikets utgifter och inkomster, saknas annu och det är i likstämmighet med mitt Stånds enhälliga önsta», jom jag äfwen wagav tro, att en förbättrad Bokförings-method uki Kongl.
Srats-Conkoiret öfwer alla derstädes förekommande Räkningar, hädanefter bör inom sörestrifwen tid äga rum.
Dä Spannemälskunnan, hwarpä Statens förnämsta inkomst ar beräknad, nu mera efter der gängöara myntets försämring eller tillökning gäller 5, 6 a 8 R:d, hwarsöre stola de nräldriga prisen a z6 si och r-, R:d pä Kronvlionden och Afrads-Spannemälen bibehällas?
Om icke dels i den afsigt alt undanhålla Allmänheten den ögonsten» - Den 2o Februari!. 893 ffenliqa kunskap som af hwar man bör agas att Staten tili sitt underhäll betalar 9 a 7 dubbelt mera, än det i Ziffran later, och dels för att i mörker inswepa och förwiila den S artstytdige, som för att fä en uträkning öfwer sina ärliga sty digheters mängd mäste tillita personer, hwilka deras gjordt elt serskilt studium, hwilkek äfwen ofta fordrar en männistaS hela lifstid.
Destutom hwilka betydliga utgifter finnas icke uti den Ordinaire Staren utelemnade?
Cxempelwis will jag anföra Clericiets friheter af indelte oförwandlade Räntor och Kronotionde, Utgörande i förra fallet ungefär 15,000 R:dr, hwilka i anseende till MarkegängS pris säkerligen kunna sex ekler fem dubblas, och i det sednare minst 20,020 Tunnor Spannemal, hwilka utgifter bemalte Stat af det allmänna ärligen indrager, utom de Lönings-förmäner i Tertial och Oiwicktionde samt Likstol, som eften Lag och äberopade Privilegier densamma tillkommer.
Om det nu gifwes en wist proportion emellan närande och tärande Medlemmar riri ett samhälle, hwars öfwerstridande lagarne böra söka art förekomma, och om af Nils Statens ärliga framställning en sadan proportion endast och allenast stall rigllgt kunna bedömmas, sä will det blifwa ovilkorligen nödigt, att hwar enda starf, som af Medborgaren beralas till Samfundets hela East» rigtigt uplecknas och att Statens alla werkeliga behof i sammanhang dermed äga den publicitet, att de af. hwar Man kunna beLömmaS.
En 8A4 Den 20 Zebruam
En sadan framställning ar ljkwäl ännu ichZ gjord, Min ivprdsammq tanke är derföre: r:o Akt ett bestämt Stats-pris pq SpannemälkN ti!: z R'd id st och pä de öfriga Persedelrän, tor i lika förhållande nu genast antages, hryilkec pris till nästa Riksdag fortfar, dä Rikets Ständer ester siq da företeende omständigheter der samma kunna hka elier nedsätta, och att efter berta pris alsqStatsgnsiag hädanefter stola Märtas, 2:0
Som en Riks Stats-Bok ej möjligen kan pä flera är, i anseende till sakernes gäng, hmnq hlifwa uprattad, stall Kongl, Stars-Conroiret, som hör äga en generel öfwersigt af alla Rikets hade ständiga och tillfälliga inkomster, deröfwer föra en Huft MUdbok, inraitav pä dubbla partier, grundad pä de af Riksens Ständer uti stiiks^Stqten gifne förestrift ter, hwjlkqs egenwilliga förändring uppenbart strider emot H2, 64 och 6g Zme af Regerings-Formen, och stplle göra Stars.Urflkotrers längwaftga arbetk till en ren nullitet och utom hwilken en sädan Stats, ffontoirels Hustoudbck all granstning af rätta förhällandet blifwer omöjlig, g:o Att atta Embers- och Tjenstemän, som in, nehafwa Lön pä Rikers Stat, efter deröfwer författade forflager, ifrån mederbörqnde Collegier och Emhetswerk, ware sig pä indelning eller penningar, stola stna löner endast pä Stats-Eontoirets anordnin, gqr till Räntekammaren, Magazins-Directiynen, elfer Konungens Befaltningshaswande i LandsorkernZ stmartalsmis genom deras Chefer utbekomma, 4?Y Den -o Zebruarii. ^ 895 4:0
Att Lands-Tontoiren hädanefter stola öfwer alla Kronans intrader uti deras Respective Län ingifwa Räkningar efter Marke-gängs förwandling, e. hmav desse intrader omedelbart till Kronan eller till Löntagaren ntqä, af hwilka Rakningar Hufwndboken wid Stats» Comoiret sedermera beg-vamligen pä före» strifwit sätt kan inrättas. 5:0 Alt de Tittlar, hwarefter Staken redan blifwit upgjord, blifwa bibehällne, emedan de stödja sig pä Regerings-Formens tydliga förestrift, men att i fräga om Förswarswerket, Kongl. Maj:t mä äga säsom honom godt synes den dertill ansiagne torala Summan med undantag af de föresiagne indragningarne efter Nädigt godtfinnande förordna. 6:0
Att alla öfwerffott af besparingar pä de serstilte Staterne ej mage annorledes än till Riksstuldens afbetalning och Benninge Lömagande Embetsmännens Löne-förbättringar efter de af Riksens Stander stadgade grunder fä anwandas.
Stockholm irn n Februari 1810. lll.
LMkr.
Jemn - 8dä
Den 22 Zebruarii-.
Jemnförelse emellan de Kongs- och Ladui 1809 ärs Skar bliswit uplagne och dem§ 1829 ars Stat paraknar alla Kongsgärvars och andra Lagenheters Arrende-medel med en sammanräknad Summa i Penningar af 25,9,9: 45: g, HwarM kommer Gripsholms Arrende Lägenheter under Carlberg Sola Bergslag Avelforst Guldwerk 290: Tonner wid Bohus 8s: 32:
Masthamnar i Gä - 1,220: „ ^ 1,259: 12: 12» 1,119: 8: — 25: " — boställe i Carlskrona 25: — 20.7,0: 1,308 T:r -Z, k:pr^ Synäl:> 14 R:d.
Dlsfrrencen består uki hwad gr 1809 ej isarir päraknadt Arrenden för Flyinge och Dahlby Uckö Källare under Slottet som finge af Gtyrhö staren diironeras - 1,745'. 3- Gumma 31,464: 3S! 1,2221 1,220: 725: ^ Transport 31-4^: 2Z< 1- Den 20 Februari!» gärdars med flere Lagenheters Arrende-medel som Högloft» Stars-Utskottet päräknat» Högloft.Utskottet paräknar i dest afgift ne project Kongs- och Ladugårdsmed flere lägenhekers Arrenden i penningar 40,019: 34: 1,267: T:r 8 ?:pr S:mälä izR:d. i,68y: 32: — 41,^^ ig.- Difference» 41 T:nor i?Z k:pr Spannemäl. ?Zo8 25; som L Stats-förflagerne frän lönen marik 1809 mera xäräknade än K.
Kammar-Collegii afgifne Kongsgärds förteckningar uptaga ZZ: 191 Ädelfors Guldwerks Arrende är under särstilt titul bland tillgängarne pä Nftladr 290: 30: 898 Den 20 Zebruarii.
Transport 2,725: — — 31,464: ZZ: r« Läaenheker under Dcottninghslm och Swansjö 4,002: ^ Daqswerken under Gripsholm m.m. 996: 28: 6.
Fiskeri-arrenden i Wester Norrland anflagne under Ordin.
Räntan, wen för iZlo förde under Ar« An.
Differens härrörande af olika priser, hwartill Dagswerken och Arrenden i persed, lar blifwit hegge Lades pä Bordek och tillkännagaf Herr Grefwen och Landtmarffalken alt han ärnade det i morgan företaga» rende 646: 32: — 8,368: 12: 6, ären uptagne 2,222: 19: 5» Summa 42,055: 19:
Fri - Den 22 Abruarrk. §99 friherre Legerström, ^cod, föreslog, att dä ival i eftermiddag stusje företagas nu Ledamöter för gtt gemensamt med Stats-Ulstotket göra en Nämnd, dä det more en nödwändig princip att i denna Nämnd någon Ledamot icke kunde saknas och dg möj» tigen kunde hända, att af de ,2 Ledamö er, som stusie utses, någon affade sig sitt rum eller af sjuk-- dom wore hindrad, att biwista sammanrrädet, någre SuplHamer mätte för sqdane tillfälligheters stull pq samma gäng med de Ordinaire Ledamötcrne mäkjas, hwarwjd Ridderstapet och Adeln torde behaga be? stämma, att de Ledamöter, som erhöllo de fleste röster» ne näst efter de tolf, kunde såsom sielfstrifne Sups pläanter anses.
Denna Moliou understöddes af Hans Excellens Grefwe stumla och af Herr dloräenstolpe, kristers, hnstlken flstnämde tillika föreflog. att om Nidderstapet och Adeln härtill bifölle, deria heflut mätte med he öfrige Ständen communiceras, hwaraf ve kan handa funne anledning att till säkerhet om
Nämndens fullständighet ett dylikt besim hwart för sig fatta, Afwenmäl föreflog
Herr dloräeristolpa art dä sä wänga namn pä en Sedel skulle uptagas, de samma mätte numereras pä der man wid öppnandet malte sättare kunna märka om amalet wore rigtigk, ^err Grelwey och Landtmarstalkcn propv« nerade, att i eftermiddag pä samma gäng som de 12 Ordinaire Ledamöierne, äfwen 6 Suppleanter mätte wäljas och de för SupplLamer anses, hwilka näst i ordningens efter de Ordinaire erhöilv de fteste rö-, sterne, 922 Den 22 Zebruarii.
Bifölls: och ffulle detta beslut med de öfrige Ständen communiceras.
Ridderstapets och Adelns Plenum den 19 Februarii 1812.
S. D. I anledning af Expedikions-Urflottets uti Memorial, som denne dag föredrogs, gorde anmälan.
Huruledes den längesedan af samkelige Riks-Skänden bifallna frägan om till anställande rewision öfwer förwaltningen af Rikets allmänna medel sedan 1822 ärs Riksdag, befunnes i anseende till sätter af denny Rewisions werkstältande i det stick, att anie Riksstånd ansett den böra förrättas af en CommiiL, den Hans Kongl.
Maj:t flulle täckas i Räder förordna, och 2:ne Ständ ansett den böra fle genom af Riksens Ständer sjelfwa utsedde Ledamöter, samt genast under denna Riksdag begynnas; Beslöt Högloft.
Ridderstaper och Adeln, att denna fraga hwars salunda »varande flick icke medgäfwo någon jämkning, flulle afgöras genom omröstning af en Nämd, bestående, enl. 7Z § Riksdags-Ordningen af Stats-Utflottet som förut med mätet befattning haft, förstärkt med det föreflrefne antal Ledamöter, walde af hela Stan. det; hwarjemte och dä Nidderskapet och Adeln fannr stt lika förtroende böra till en sä utwald Nämnd hyses i afseende pä alla de mål som lill ett och samma Utstött befattning höra, Ridderffapet och Ädela Dcn 2o Zebruarii- 921 för sin del ansäg närwarande fräga om redowisning gen lämpeligast böra till afgörande öfwerlemnas ät Stats^Utstolket förstärkt med de samma Ledamöter, som tili afgörande as frägan om stuteriet ä Flyinge och Dahlby Kongsgärdar komma a!k af RidderftapeL och Adeln utwäljas, hwarom de öfrige Ncspectiwe Ständeii stulle genom Prvrocvlls Utdrag wänligen underrättas.
Opnades Herrar Electorernes af rista och s:dra Clasterne Listor till ival af Ledamöter:
I Skats-Utssotket Efter .
Friherre Lonöe, Larl, och Friherre ^äeltvärä, Trio Oöran.
N.-o 80 Grefwe Duben, Fullmägkig Herr Dertmeäen, Ler Ueinbolä, Ofwerste N. S. O.
N:o 86 Grefwe lblamilton, ^xel, Ryttmastre.
Efter Hans Excellence Grefwe ^uutb i anseende pä hans anmälte jas wid frägan om Flyinge och Dahlby Kongsgardar.
N:o iZZ Friherre Stael von DloNstein, Lorstr DuäviZ.
Efter Herr Dixerbieim, LeveZ, N:o 902 Deri 22 FebruMu N:o 2tZ2 Herr ak XlerkLkz Larjj EapitaiNöz I Lag-Utffotlsk Efter Herr Lronebor^ N.-o 240 L^IIenkvärä Fullmägtig, Herr i^ätitletkaMz lokanZ Häradshöfding Herr Lock, Lorsits Kuävig, begärde propositioU ätt Herr ^iZerkiLlm såsom bortrest -kulle anses hofwa leninat sitt runi i Stats-Ut-kottei' och art den estöö honom walda Ledamot mätte ej fästin Reserwe
Utan sästm ordinarie anses Art Grefven öch Landtm arflalkcn förMalte ,,a ej af Lakats Ut-koktels Ordförande
F iherrs klemmAs sästm icke NU närwarande, ännu hafwa kunnat crhälla Upplysning huruwida Herr lkigerkietms plats i Ur-kottet more forMeltgeN ledig eller om Herr 'rjZertrisIm innan sin afresa anmält sig för ttägra fä dagar ärna wara fräNwarande; I anledning hwäraf Herr Landtmaeskalkcn yrrade sig ej nu kunna göra den af Herr Loek gjorda proposition Herr Lock- ÖM jag ej kan erhålla den proposition jag äsiundat, begär jag att i Protokollet märke antecknas, akt öen samma blifwit Mig, SwenjV Riddesman, af Herr Grefwen och LandtmarstalkeU wägrad, och alt jag protesterar emot Herr ^iZertllelms ef erkrädares Ukwäljande endast i egen-kap af Resertze.
Den 2 o ZebntarU. yog ^err LandtmarstalkeN erindrade Herr cock VM vmöic^tzyelei, att annorlunda än genom SlarsUtskottets Ordförande kunna behörigen uplysa derta amne.
Friherre kä^crta, ^xel, paminte, att till dtzlika frägors utredande, den föresiagne Riddarhus-OrdNingen, hwilken borde sädane innefalm, mätte snart blifwa företagen.
Herr Grefwen och Landtmarstalken lofwade att dec sä snart möjligt wore skulle ske.
Hans Excellence Herr Grefwe Knutsi, praxis hade warit, att om en U-ffolts Ledamot ej hos Ord. föranden anmält sin bortresa, hade han blifwit såsom utesluten frän Utskottet ansedd; del wore säledes rigtigl af Herr Lantmarskalken anmärkt, an Friherre kleming borde uplysa, huruwida Herr 'Uigesiielm sädant fullgort, och hade han der ej borde naturligtwis hans plats inom Utskottet anses ledig.
Ester någon widare öfwerläggning härom förföll för det närwarande den af Herr Lock wäckta fräga huruwida Herr Hgersiielm annu för Ledamot i Stars-Utskonet borde anses.
F-iherre kock - per ^-ZoI5, upläsle till Protdcollet följande dictamen:
Säsom Ledamot utaf Banco-Utskotret, har jag wal i anledning af desi sisis.
Torsdag till Ridderskapet och Adeln meddelade urlämnde, rörande full betalning - 9^4 Den 22 Zebruarir. rung till Lewerameurerne, i det hufwudsaMga coM for-nerat mig med Herr Grefwe kkenninZ 6yUsnborAZ men wid sakens närmare ösiverwägande tror jag mig aga fullkomligt stal akt afgifwa följande mera bestämda yttranden:
Icke Utan Surprice har jag funnit art StatS-Mstorret, som i dest förra projeck rörande Lewerantcurernes liqwiderande föresiagit, att de borde nöja si ; i fem är med blotta räntan, men i de derefrw päföljande 10 arén först fä deras Capital fordringar betalte, nu deremot i dest sednare Betänkande tillstyrkt att samma fordringar stola af Banquen till fullo liqwideras innom 2:ne än Alt Statens fordringsägare förnöjas ar billigt och rätt och äfwen politiskt, klokt och nyttigt, ty Statens Credit för framtiden torde eljest gä förlorad.
Men soM det enda medel man härtill äger att wi- .aga, pä en annan sida, ej-allenast i wist mohn u wergräfwer den allmänna Crcditen, dymedelst, att Banco Marnes warde fäsom representatiwe förringas utan och derigenom tillika, en hwar enskildt innehafware af desta sedlar förlorar en betydelig del af sin egendom, sä syneS ock ett sä beskaffad! medel icke
Utan största försigtighet böra anwändas»
Dä det säleds är gifwrk, att Leweranteurer böra betalas, men att ingen annan utwäg därtill finnes än medelst biträde frän Banqmen, sä fordrar wisterligen omtankan för Fäderneslandets bästa, atr da man will afhjelpa enstiltas lidande, man icke tillika fördärswar det allmänna pennigewerkec.
En Den 20 Zebruarii. 90Z En medelwäg mäste säledes sökas emellan de rure ytterligheter, akt pä ena sidan förnärma Lewerarncurerne och den pä deras förnöjande grundade Stats Crediken, samt pä andra sidan att störa Banco-Werke!6 Credit, genom ekt alt för stort utgifwan, de as dest sedlar inom för kort tid.
Denna medelwäg synnes bestä dari: AttLewerankeurerne pä 5 ärs lid fä deras fulla betalning.
Det war wisterligen en tid, i synnerhet dä Stals-Utstottet nyst hade projecterat förenämnde långt mindre fördelaktiga betalnings terminer, som de betydligaste Leweranleurer och fordringsägare hos Skaten skulle ansett sig mycket lyckliga att fä påräkna full betalning för deras fordringar inom 5 ärs tid.
Och jag finner ej något stät, hwarföre man icke annrr härmed borde sinna sig belåten.
I synnerhet om veste fordringar, förwandlade i Stats-Obligativner, aue» toriserades, säsom valable Hypoteker, länbara i Riksdisconken.
Att äter den utelöpande Banco-Sedelstocken blir mindre och följaktligen Banco-werkets-Credit bättre, om Lewerankeurernes fordringar utbetalas pä Z är i stället för ett eller twä är, är pä lagligt; afwensvm Banco-ftdel innehafwares rätt derigenom mindre lider.
Det inkast torde göras: akt ju förr Leweranreurerne fä sin betalning, desto läktare torde det blr för Slaten att en annor gän i gbehofwets tid finna Leweranteurers willighet:
Detta är sant; men dä Letveranteurerne till förra Kriget mäste nöja sig med att fä deras fordringar hos Skaten godtgjorde pä tio är sä Z:te Band. »»dra Afd. 6i, 926
Ten so Zebrukni. sä stall Staten i samma förhållande, om den nu betalar Leweräntcurcrne till sista Kriger pa fem är, kunna påräkna en dubbel tjenstfärdighet lill Lewerantser wid näst blifvande behof, och sädant torde göra tillfyllest.
Härjemte torde fa anmärkas, alt nu wa» rande friwUIiga Leweranteurer, åtminstone till större delen, haft sig bekant, att förra Krigets Leweranteurers fordringar wid krigets flut ej blifwit betalte pä kortare tid anio är, och att således de förstnämnde, åtminstone till större delen, torde hast den försigtigheten akt wid deras beling och entrepenader, göra ett försigtigt afseende pa den möjeliga och kanske pä goda stöl förmodade lids utdrägt med betalningen.
Lewerenteurerne till förra Kriget hade icke sä nara talande exempel för sig och wörö således mera att beklaga.
Häraf torde följa, att de som gjordt stora Lewerantfer, fast de sedt att förra Leweranteurerne ej singö erfältning för deras fordringar förr än innom tio är, icke kunna anses alt för mycket lidande, om de nu halst i Rikets närwarande mblottads tillstånd fä full betalning pä fem är.
Ämeligen synes det icke wara likgiltigt för Banco-Werket att pa 5 är fä Utgifwa den Summa, som enligt Stats vkftottets sista projekt skulle utgifwas pä 2:ne är; Emedan ingen annan förnuftig grund, än frucktan för en alt för stor Banco-Sedelstcck ens kan tänkas till Banco-Utstotrets nyst afgifna afstyrkande pä den estest högst billiga proposition:
Alt allmänna Magazins-Directionen, som as Staten äger atr fordra öfwer en Million, matte i stället för betalning, ärhälla
Disconträttighct pä trehundrade tusende
Riksdaler för det icke alldeles onyttiga ändamäl, att i goda är staffa Landtman nen afsättning och i misiwäpl-är förebygga hun. gers - Den so Zebruari!. 9-27 g'7snöd och hälla utsädet i beredskap ak Landtbrukaren.
Stockholm den 19 Februarii 1810.
?. /rck. kock.
Friherre kock begärre tillstånd att detta Dicka» men med de andre Nespective Stånden commun!» cera; hwilket bifölls och ffulle det samma för öfrigt hwila till dest Stats - Utskottets Finance-plan blefwe till afgörande företagen.
Företogs till afgörande sä wäl Allmänna I»' dragningS-Staten, utgörande Bilagan Litt.
L. lill Srals.Urjkotlet Betänkande om Stats - regleringen, som Stats-Utskottets den 14 dennes pä bordet lagda Memorial, innehällande utlätande öfwer wid berörde Bilaga gjorde anmärkningar.
Friherre bjerta, önffade att delta ämne ännu mätte upskjutas.
Swarades att det samma redan lange legat pä Bordet.