Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Genom insättandet af ordet socken i stället för ordet by tror jag, att på ena sidan räntetagarnes fördel skall vara iakttagen, på samma gång som räntegifvarne å andra sidan äro skyddade mot ett obehörigt prejeri.
Jag önskar, att Ståndet icke måtte fatta beslut, som äro overkställbara och hvaraf följden blir, att alltsammans förfaller.
Om man, då räntorna äro så fördelade, att somliga räntegifvare äro skyldiga att utgöra sina till flera räntetagare, uppställer stadgandet så allmänt, att räntetagare ålägges att socke nvis för räntegifvarne utsätta levereringsorter, så kan man vara säker, att stadgandet icke låter sig utföra.
Uppgiften, att man här på f. m. fattat beslut, stridande emot ett föregående, lärer vara en anmärka, emot Hr Gr o.
Landtm:s utöfning af sitt kall, hvilken derföre icke behöfver upptagas af mig.
Jag har svårt att fatta Hr v.
Hart mansdorffs sista yttrande.
Hvad jag föreslagit är, att en räntetagare icke må kunna anvisa räntegifvare till leverering å flera ställen, och då i Skåne ordet by, till följd af enskiftningen, icke kunde vinna tillämpning, anser jag stadgandet böra uttryckas så, att räntetagare icke må aga anvisa räntegifvare inom samma socken lill leverering på flera ställen, hvarigenom ali farhåga för missbruk lärer vara undanröjd. 18 IL 20 154 Den 22 Januari e. m.
Man skulle lätt kunna tro, att någon ånger fattat Frih.
Cederström deröfver, att han biträdde det beslut, som fattades på f. m., då man nu hör, att Hr Frih. icke är lika mån om räntetagarnes rätt som på f, m.
Jag säger icke detta för att bestrida den förändring, Hr Frih. begärt; men jag begärde ordet för att genom ett exempel visa, huru långt man gått uti förminskandet af räntetagarnes rätt genom att förändra ordet by lill socken.
Det lärer icke vara någon obekant, att det finnes räntetagare, hvilkas räntespannmål uppgår ända till 20 a 3o t:r inom samma socken.
Han skulle således icke kunna anvisa en del af detta belopp att levereras hos honom till användande i hans hushåll och det öfriga till försäljning i någon närbelägen stad, utan måste bestämma sig för en enda ort till leverering af hela partiet.
Ehuru detta blir följden af Frih.
Cederströms förslag, vill jag likväl icke motsätta mig detsamma, om det kan lända till någon fördel för räntegifvarne, emedan de så länge lidit på räntetagarne, att det icke vore oskäligt, om de kunde erhålla någon ersättning derför; utan vill jag blott till Frih.
Cederström hemställa, om han tänkt sig den händelse, jag nu uppgifvit.
Jag hemställer, om icke R. o. Ad. af dea långvariga discussionen möjligen fattat samma begrepp om vigten af lagstiftningen, nemi. att det icke är ett Ögonblicks göra.
Af alla talare, som yttrat sig, hafva knappt tvenne sammanstämt.
Jag hemställer då, om det är lämpligt att nu nästan genom hugskott antaga det ena eller andra förslaget.
Då It. o. Ad. afslagit de föregående mom:n i denna punkt, då Frih.
Palmstjerna väckt en motion, som hvilar på R. o. Ad:s bord, och då jag förmodar, att R. o. Ad. äfvenledes lemnar bifall till Gr. v. Forsens förslag, att mom. lit. e må få hvila, till dess Frih.
Palmstjernas förslag förekommer, så hemställer jag, örn icke lämpligast vore, att mom. lit. d linge samma öde som lit. e. Skulle R. o. Ad. finna nödigt att remittera Frih.
Palmstjernas förslag till StatsUtsk., så blir deraf en naturlig följd, att StatsUtsk. får behandla alla dessa mom. i ett sammanhang och framställa ett enda förslag, som åtminstone skulle utgöra en säkrare ledning för R. o. Ad:s omdöme , än en så tillfällig discussion som denna.
Det är i anledn. af Hr af Bill— berghs yttrande, som jag tager mig friheten fästa uppmärksamheten derpå, att R. o. Ad. redan afslagit den redaction i mom. lit. d, som Utsk. föreslagit, och att det nu fordras att få Hr Gr. o. Landtnäs propos. på den af mig föreslagne redactionsförändring, då, i händelse det af mig först framställda förslaget icke skulle bifallas, propos. torde blifva framställd å förslaget, med förändring af ordet by till socken., Den 22 Januari e. m. i55 H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla morn. lit.
d i 5:te punkten med den förändring, att det skulle erhålla följande lydelse: "att vid "tillfälle af leverering in natura gäller, i afseende på leve"reringsställe och ort, hvad nuvar. författningar derom bestämma, med det tillägg, att räntetagare icke må äga rätt "anvisa ränta från socken eller enskild räntegifvare på me"ra än ett ställe.” Ropades starka ja, blandade med nej.
Om jag icke misshörde mig, begärdeFrih.
Cederström, sorn gjorde detta förslag, att det skulle utrönas, hvilketdera af hans alternativer R. o. Ad. ville bifalla, och jag hade derföre väntat, att Hr Frihis första förslag först skulle kommit till afgörande.
Jag tror, att hvar och en, som öfverväger följderna af det beslut, som nu är fattadt, har skäl att ångra detsamma.
Uti det af mig gjorda förslag uti mom. lit. d har jag, för att gå en annan ledamots önskan till mötes, förändrat ordet by till socken.
Jag hade likväl trott, att Hr Gr. o. Landtm, först skulle till antagande framställt mitt första förslag.
Om det antages, förfaller den förändring, som jag, på grund af Gr.
Gyldenstolpes begäran, sedermera gjorde af ordet by till socken.
Hr Gr. o. Land tm. yttrade, att då begagnandet af ordet socken i stället för by af flera talare blifvit begärdt och äfven af Frih.
Cederström medgifvet, trodde H. Ex. sig med skäl hafva kunnat göra den propos., han sednast framställt, hvilken H. Ex. ock funnit vara af R. o. Ad. med öfvervägande ja besvarad.
H. Ex. hemställde derefter, om R. o. Ad. behagade instämma deruti, att moni. lit. e måtte hvila, tills den af Frih.
Palmstjerna gjorda och på bordet lagda framställning blifvit afgjord.
Om R. o. Ad. skulle bifalla, att en punkt uti ett betänk., sorn andra gängen är under öfverläggning, skall hvila på den grund, alt en ledamot under öfverläggningen kommer fram med ett nytt förslag, så vore det ett tillintetgörande af all ordning i öfverläggningen; ty det behöfdcs blott, att en ledamot uppgåfve ett nytt förslag vid hvarje punkt, som koiame under öfverläggning, och att andra begärde det på bordet, för att aldrig hinna til! något afgörande.
I förevar, fall kan det ju hända, att Frih.
Palmstjernas motion remitteras till StatsUtsk. och att riksdagen är slutad, innan den hinner blifva amne för öfverläggning i Stånden.
För min del protesterar jag mot ett sådant behandlingssätt, som nu ifrågaställes.
Den 32 Janna ri c. m. Gr. von Fersen:
Jag torde i minnet få återföra orsaken, hvarföre jag bad, att mom. lit. e måtte få hvila.
En talare npptriidde nemi. och begärde afslag på samma punkt, hvarefter jag förklarade, det jag ansåg lämpligast vara, att denna punkt hvilade för att förekomma i sammanhang med Frih. Palmstjernas förslag, som jag i närvar, skick, för min del, icke kan anse såsom en ny motion, enär det blott är ett, i följd af ett R. o. Ad:s beslut, af en ledamot framstäldt jemnkningsförslag, för att bringa samma beslut i öfverensstämmelse med ett förut af R. o Ad. fattadt beslut.
Jag hemställer till Hr v.
Hartmansdorff, om detta förslag kan kallas en ny motion, enär den ledamot, som framställde det, hos Hr Gr. o. Landtm, kunde hafva begärt, att detsamma blifvit framstäldt lill besvarande med ja eller nej.
Det var i följd deraf jag anhöll, att punkten lit. e malte få hvila; men om R. o.
Ad. vill bifalla densamma, sätter jag mig icke deremot.
Vill åter R. o. Ad. afslå densamma på grund af hvad en talare yttrat, anser jag lämpligast val-a, att den får hvila.
Det är på grund af min öfvertygelse om, icke skadligheten, utan obehöfligheten af ett stadgande uti en författning, hvilket redan linnes enligt allmän lag, nemi. att enskild öfverenskommelse emellan räntegifvare och räntetagare tillintetgör, hvad som uti förevar, utlåt. tillstyrkes såsom dem emellan inbördes gällande föreskrifter, sorn jag ansett mom. lit. e kunna utgå.
Jag ansåg det nemi. icke vara rätt att i lag ytterligare införa, hvad i lag redan finnes.
Fullkomligen oskyldigt är detta mom. likväl, emedan det icke gör någon ändring uti hvad som redan linnes stadgadt.
Jag öfverlemna]- emedlertid åt R. o. Ad. att afgöra, om stadgandet är behöflig t.
Men att uppskjuta med afgörandet af detta mom. linner jag, lika med Hr v. Hartmansdorff, oformligt och oförenligt med ett ordentligt föredragningssätt.
Mom. lit. c af 5:te punkten blef derefter af R. o. Ad. bifallet.
Jag anhåller att få reservera mig mot R. o. Ad:s beslut vid mom. lit. d, såsom olämpligt, och vid moni. lit. c, såsom onödigt.
6:te punkten lit. a, b och c biföllos, 6:te punkten lit. d. Frih.
Jag skulle önska, att hvad här blifvit stadgadt kunde låta sig göra, nemi. att alla erforderliga åtgärder för ränteperscdlarnas omsättning så skyndsamt böra vidtagas och fullbordas, att kronorantonia, så vidt görligt är, för år 1837 öfver hela Riket må kunna debiteras och utgå efter nya methoden; men jag kan i förväg förklara, att jag anser detta icke vara möjligt, och Den aa Janu a vi e. ra. jag skulle derföre vilja föreslå, att orden: så vidt görligt är, för år 1837, måtte utbytas mot orden: så fort ske kan.
Kan det verkställas förr, så vore det väl; men kan det icke, så är det orätt att utsätta en viss termin.
Den anmärkn., som Frih. Cederström gjorde, har varit föremål för öfverläggning inom StatsUtsk.; och just derföre hafva orden: så vidt görligt är, blifvit införda, hvilka fullkomligen uppfylla Hr Frih:s syftemål.
Jag anser icke tjenligt alt utsätta ett bestämdt årtal; ty förr än ske kan, sker det dock icke.
Tror man sig vinna mera skyndsamhet genom att bestämma ett visst årtal, framför hvilket man sätter orden: så vidt görligt är, så hade man lika så väl kunnat bestämma åren i835 eller i836.
Men då jag icke anser sådant befordra någon skyndsamhet, tillstyrker jag den rättelse, Frih.
Hr Peyron, Gust.
Abrah.:
Jag begärde ordet för att genmäla den siste värde talaren.
Om StatsUtsk. utsatt år 1835, hade föreskriften varit omöjlig att efterkomma, emedan de erforderliga åtgärderna inom den tiden icke kunnat medhinnas, hvilket de deremot kunna till 1837; men detta oaktadt anser jag det vara lämpligare att förändra redactionen, så att orden: så vidt görligt är, för år 1837, utbytas mot orden: så snart sig göra låter.
Det är visserligen sannt, på sätt Hr v. Ilartmansdorlf sagt, att en sak sker så fort den kan ske; men jag tror, att det ofta kan ske fortare, än det sker, och att det blir en väckelse att påskynda saken, om ett visst årtal utsättes, hvarigenom man äfven kan bedöma, om saken skett så fort, den kunnat ske; och då skyndsamheten oftast beror på lust och håg för saken, skulle jag tro, att det icke vore skadligt att här utsätta årtalet 1837, då det åtföljes af vilkoret: så vidt görligt är.
Gyldenstolpe antydda nytta af att bestämma en viss tid, för att derigenom påskynda ett arbete, kan jag icke inse, synnerligast som erfarenheten gifvit mig vid handen, att förhållandet är motsatt, och att det slutar med att icke gifva den aktning åt författningar, som de böra äga, hvarföre man måste ställa sina författningar så, att de möjligen kunna efterkommas, hvilket äfven är anledn., hvarföre jag i förevar, fall anser den bestämda tidpunkten böra utbytas mot föreskriften: så skyndsamt som möjligt.
Jemte det jag instämmer med Gr. x 58 Den 22 Januari e. m.
Gyldenstolpe, och tillika icke kan af erfarenheten förlika mig med den af Frih.
Cederström yttrade sats, att föreläggande af tid icke tjenar till något, hvilket likväl är det vanliga i de flesta mål, och hvarförutan många saker icke skalle komma till slut, vill jag blott nämna, alt hvad R. o. Ad. nu går att besluta, äfven beslutades vid förra riksdagen och öfverlemnades åt K.
M. att verkställa, ehuru det ännu i denna stund icke blifvit verksteldt.
Att det är möjligt att verkställa inom 1887 måste ligga temligen klart, då grunderna förut äro utarbetade af KammarColItm, och det endast är en tillämpning af dessa grunder, som erfordras.
Af dessa skäl tillstyrker jag bifall till förevar, punkt i dess oförändrade skick.
Jag hade sannerligen icke väntat mig det sista yttrandet af Hr Presidenten af Billbergh, emedan jag trodde Hr Presidenten vara så hemma i dessa ärender, att han visste, det hvarje räntegifvare är berättigad till besvärs anförande och huru långsamt dessa besvär afgöras.
Om nu flera sådana besvär uppkomma, hvilket är en följd af sakens natur, måste man medgifva, att de för räntepersedlarnas omsättning erforderliga åtgärder icke kunna så skyndsamt medhinnas, att kronoräntorna för år 1887 kunna utgå efter nya methoden; ty man betänker blott, huru många tusen räntegifvares rätt här kommer i fråga, hvaraf ett större eller mindre antal kan finna sig befogade till anförande af besvär, hvilkas pröfning visserligen skulle vålla den tidsutdrägt, att den här bestämda tiden af år 1837 måste öfverskridas.
Jag förnyar derföre min anhållan, att redactionen ina blifva sådan, som jag föreslagit, och önskar, att man icke ville försöka att inbilla R. o. Ad., att någon möjlighet finnes, der ingen möjlighet är.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla mom. lit. d af 6:te punkten.
Ropades starka ja, blandade med många nej. H. Ex. förklarade, det han funnit, att ja öfverrösta t nej.
Jag vill icke inlåta mig i rågot svaromål på hvad Frih.
Cederström sist yttrade, icke heller vill jag mäta min embetsmannaerfarenhet och kunskap n|ed en så upplyst man som Hr Frih.; men för att visa, att jag icke har samma ensidiga ihärdighet som Hr Frih. att förfakta meningar, erkänner jag, att hellre än att uppehålla tiden med en votering, afstår jag fran mitt yrkande.
Det är visserligen ganska nobelt af Hr af Billbergh att afstå från sitt yrkande, för att icke upptaga tiden med en votering.
Jag äger icke samma ädel - Den 32 J a nu a r i c. ra. het, så mycket mindre som jag tror mig hafva hört, det Hr Gr. o. Landtm, förklarat sig hafva uppfattat 11. o. Ad:s beslut vara till bifall å Utskrs förslag, till följd hvaraf votering icke lärer kunna undvikas, med mindre Frih.
Cederström icke afstår från sitt yrkande; och sålunda lärer icke Hr af Billberghs tanke kunna inverka på frågan i detta fall, så vida icke hans ädelhet mötes af en lika ädelhet å Frih.
Cederströms sida.
Jag beklagar, att discussionen i afton tagit en vändning, som nära nog urartar till lek, och att man begär votering i frågor, deri beslutet synes nästan likgiltigt; men jag vill egentligen blott nämna, att Hr Gr. o.
Landtm, förklarat sig hafva funnit den af II.
Ex. framställda propos. så, att, derest Frih.
Cederström icke afstår från den vidunderliga voteringen, densamma icke lärer kunna undvikas.
Upplästes till justering och godkändes följande voterrspropos:n:
Den, som bifaller 6:te punkten mom. lit. d uti StatsUtskrs utlåt.
N:o 2y3, angrde dels grunderna för markegångsprisens bestämmande, räntepersedlarnas omsättning och förenkling, indelta räntors och tiondeanslags återingående till Kronan samt andra med grundskatternas utgörande gemenskap ägande ämnen, och dels i anledn. af flera i samma frågor väckta motioner, voterar ia; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, beslutar R. o. Ad., att 6:te punkten mom. lit. d erhåller följande lydelse: ”att alla erforderliga åtgärder ”för räntepersedlarnas omsättning böra så skyndsamt vidta”gas och fullbordas, som möjligt är.”
Ja — i3.
Nej — ii. 6:te punkten mom. lit. e bifölls.
Jag vill icke göra någon rubbning i det beslut, som Hr Gr. o. Landtm, anser R. o. Ad. hafva fattat genom bifall till mom. lit. e; men jag vill blott ur prot. anmärka, att deruti förekommer bland annat, att tunnan skall delas i m delar.
Huru dermed skall gå till med närvar, tunnemål, känner jag icke.
Måhända jag icke fattar StatsUtsk:s utlåt, i denna punkt fullkomligen riktigt, då jag icke kan finna, att StatsUtsk. sagt, att tunnan skall delas i io:dedelar eller 5:tedelar.
Såsom jag fattat meningen, skall den Den aa Januari c. m. spannmål, som af hemmanen skall utgå, utgöra ^ eller ■£.
Om då af ett hemman skulle utgå 60 kappar, kan detta belopp divideras med 10; äfvenså om afgiften utgör 20^ kappar, och jag ser således ingenting overkställbar! deruti. y:de punkten bifölls.
Utskrs slutligen afgifna yttrande, rör:de Riksd.fulim.
Jönssons från Öland anmärkn. bifölls. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, erinrade, att uti betänk.
N:o 273 förekomme trenne punkter, upptagna pag. 27 under litt.
A, B och C, hvilka ej uti sednare utlåt, blifvit intagna och således särskildt borde pröfvas.
Vid nu skedd föredragning af dessa punkter hlefvo de af R. o. Ad. bifallna.
Hr Stuart, Carl Gust., uppläste följande:
De allmänna, dagligen mer och mer högljudda klagomålen öfver de kostnader, riksdagarna medföra för landet, påkalla obestridligen i hög grad Representationens uppmärksamhet.
Det måste, äfven med afseende härå, vara en oeftergiflig pligt för R.
St. att begagna hvarje med våra representativa former förenlig utväg, som i någon väsendtligare mån leder till framtida minskning uti de känbara utgifter, riksdagarna förorsaka det af andra skattebördor hårdt tryckta folket.
Kostnaderna för den uti grundlagarna föreskrifna tryckningen af RiksSttns prot. och Utsk:ns betänk:n upptaga en högst betydlig andel af riksdagsutgifterna.
För att, åtminstone hvad bihanget till dessa prot. beträffar, kunna åstadkomma någon minskning i berörde kostnader, föreslog, vid innevar. riksdags början, Exped.Utsk., att bestyret med bihangets tryckning måtte få uppdragas åt en Utsk:s tjensteman, som erbjudit sig ansvara för denna trycknings skyndsamma och behöriga verkställande emot ett pris, vida understigande, hvad tryckningen vid sistförflutna riksdag kostade.
Detta förslag blef dock af arne RiksSt., nemi. H. R. o. Ad. samt Hederv.
BondeSt. ogilladt, hvarigenom frågan härom förföll och tryckningen måst vid denna likasom vid föregående riksdagar besörjas omedelbart af Exped.Utsk.
Erfarenheten har redan, enligt hvad jag tror mig bestämdt veta, ådagalagt fördelaktigheten af detta förslag, genom hvars antagande en icke obetydlig minskning i utgifterna för denna riksdag skulle hafva kunnat tillvägabringas.
De fattade besluten hafva likväl icke kunnat ändras, eller deras naturliga följder undvikas.
Det återstår således endast att, med begagnande af den vunna erfarenheten, för framtiden söka godtgöra det misstag, som nu blifvit begånget.
Men Den aa Januari e. m.
Men såvida icke några förberedande åtgärder i detta hänseende vidtagas, befarar jag, att förhållandet hädanefter blifver ungefärligen enahanda sorn hitintills.
I sådant fall kommer troligen boktryekarnes vid riksdagarnas början icke exempellösa sammansättning til! tryckningsprisets uppdrifvande att äfven framdeles göra den, i anseende till representanternas talrikhet, qundgängligen nödvändiga tryckningen af Utskrns betänk:n alltför vinstgifvande för några enskilda och alltför kostsam för det allmänna.
Till åstadkommande af en uti ifrågavar. afseende visserligen icke omöjlig besparing för framtiden, får jag derföre vördsamt hemställa, att StatsUtsk., efter tagen kännedom om de kostnader, som det nuvar. tryckningssättet medfört, måtte föreslå de förberedande åtgärder, som Utsk. anser lämpliga och ändamålsenliga samt, utan förnärmande af Rikets näst sammanträdande St:s beslutanderätt, anses böra och kunna vid denna riksdag beslutas, för att såmedelst tillvägabringa en högst önskvärd nedsättning i kostnaderna för tryckningen af bihanget till RiksStrs prot. vid kommande riksdagar.
Föredrogs ånyo Bevilln.Utsk. d. i5 dennes på bordet lagda metnor.
N:o 49 > i anledn. af RiksStms olika beslut, aug:de stora sjötullsbevillningen.
Jag anhåller, att detta betänk, måtte få hvila på bordet till nästa plenum,, och att det då må blifva det första mål, som förekommer.
Jag instämmer till alla delar uti Gr.
Gyldenstolpes begäran, med den särskilda anhållan, alt Bevilln.-, Lag- och Oecon.Utskrns utlåt.
Nro 8 måtte blifva uppfördt på listan näst efter Bevilln.Utskrs utlåt.
Nro 493 på det att de mål, som äga beröring med bevilln., med det snaraste må blifva afgjorda.
Till följd af Grefvarna Gyldenstolpes och von Fersens begäran blef memor.
Nro 4g ånyo lagdt på bordet; hvarjemte R. o. Ad. beslöt, att samma memor. skulle blifva det första, samt Bevilln.-, Lag- och Oecon.Utskrns utlåt.
Nro 8 det andra målet på föredragningslistan i nästa plenum. TI.
Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att nästa Lördag val af Ridd.direction och dess suppleanter skulle förrättas, hvarvid, enligt förut fattadt beslut, skulle så tillgå, att genom sedlar, innehållande 3 namn, först valdes ordföranden och dess suppleant, samt derefter med sedlar, innehållande 9 namn, Directionens öfriga ledamöter och deras suppleanter. t8 H. a* i6» D en 22 Januari e. m.
Upplästes och lades på bordet nedannämnda inkomna handlingar från Constitu tion sUtskottet: N:o 75. till R. o. Ad. samt BorgareSt., ang:de återremisserna på memor.
JV:o 38; N:o 76. ang:de 3:ne Stånds återremisser på memor.
N:o 66, med förslag till ändring i Riksd.OrdiUs föreskrifter om bergsbrukens representation; StatsUtskottet:
N:o 399. i anledn. af erhållen återremiss å StatsUtskrs betänk.
N:o 368; N:o 400. i anledn. af en inom PresteSt. väckt fråga om tillåtelse för Ståndets archivarie att emellan riksdagarna få bebo de rum i Riksg.cont:s förra hus, hvilka af PresteSt. tinder riksdagarna begagnas; N:o 4°'- angrde gratilication åt den eller de tjenstemän inom Riksg.cont., som fått sig uppdragen befattning med utdelningen till prenumeranter af RiksSt:ns tryckta prot. vid innevar. riksdag samt emottagningen och redovisningen för Öfverblifvande exemplar af bihanget till samma prot.; Stats- samt Allm.
Besvärs- och Oecon.Utskm: N:o 49* i anledn. af gjorda anmärknrr vid Utsk:ns betänk.
N:o 34 i fråga om folkskolors inrättande i Riket; BancoUts kottet:
N:o 8r. ang:de revisionerna öfver Bancodiscontverkets förvaltning och räkenskaper samt f. d. Riksdiscontens utredning; Allm.
Besvärs- och Oecon.Utskottet: N:o i43. till sammanjemnkning af RiksSt:ns beslut i en fråga, rör:de bergs- och jernhandteringen i Riket. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 9 e. m.
Lördagen den 24 Januari 1835.
Upplästes följande från H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, till undertecknad Ridd.Secret. ankomna skrifvelse:
Hindrad att uppkomma i dagens valplenum, får jag aninoda äldste närvar. ledamoten af R. o.
Ad. der taga klub - Den 24 Januari f. m. »63 ban oell, innan valet förrättas, låta justera pleniprot. för d. 6 Nov. f. m., äfvensom prot.utdr:n för d. 22, samt låta uppläsa de till bordläggning möjligen inkomna betänktn från Utsk:n. Stockholm d. 24 Jan. i835.
Ianledn. häraf emottog II.
Ex. Hr Gr. Brahe, Magn., kluhhan.
Justerades alne prot.utdr. för d. 22 dennes e. m. Gr.
Jag anhåller att till prot. få anmäla min reservation emot det beslut, 11. o. Ad. sisth plenidag fattat, ronde 5:te punkten i StatsUtsk:s utlåt.
N:o 3g3, och grundar den på förhoppningen, att den tid snart kommer, då Utskts förslag blir antaget.
Justerades pleniprot. för d. 6 Nov. f. m.
Upplästes och lades på bordet nedannämnda utlåt, från N:o 402. med förslag till indragning af åtskilliga tjenstebefattningar vid Riksg.cont.; N:o 4°3. i fråga om afskrifning af ett Professor Ågren beviljadt lån; N:o 4°4. i anledn. af väckt motion, att statsverket måtte lemna bidrag dertill, att Trollhätte canal- och slussverk kunde bringas till lika dimensioner, som Götha canal äger; Lag- samt Allm.
Besvärs- och Oecon.Utskotten: N:o 4i. öfver anmärkntr vid Utsk:ns betänk.
M:s nåd propos., ang:de det vid sista riksdag framställda förslag till ny stängselförordning; N:o 19. med nytt förslag till und. skrifvelse, ang:de ändring af 4 och 5 §§ i 17 cap.
Ärfdabm och af 3 § 8 cap.
Jordabm samt om upphäfvande af K. förordn. d. 19 Aug. 1762.
Företogs val af Ordförande i Ridd.direct:n samt dennes suppleant; och befunnos efter valförrättningens slut hafva blifvit utsedde Gi'efve De la Gardie, Jac., En af Rikets Herrar m. m.
StatsU tskottet:
ExpeditionsUtskottet: till Ordförande: med till Suppleant: Grefve Brahe, Magn., En af Bakets Herrar m. m. med i5g röster. 106 „ x64 Den *4 Januari f. m.
Derefter företogs val af 6 ledamöter i Ridd.direct:n och 3 suppleanter åt dessa ledamöter; och befunnos efter valförrättningens slut hafva blifvit utsedde: till Ordinarie Ledamöter: Frih.
D’Albedyhll, Carl Gustaf, Öfverceremonimästare med io4 röster.
„ Boye, Fredr., Kammarherre 162 „ Herr Ulfsparre, Georg, Cancelliråd 122 „ „ Åkerhjelm, Cour., Öfverste 129 „ „ Carleson, Carl Fredr., Vice President. . 149 ,> „ af Melin, Henr.
Georg, Gen.Major . . . i63 ,, tillS uppleanter: