Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Låntagare åligger, att i tjuguåtta år, derifrån afräknad den tid af första året, för hvilken liqvid egt rum, betala sex för hundrade å primitiva kapitalet, utan serskild beräkning af. | ' ränta eller kapital-afdrag eller liqvid derom. Banko-Utskottets Betänkande, B:o 24. 13 liom. 3.
Vid lånets utgifvande afdrages så mycket, sorn svarar mot liqvideu för första året, i förhållande till den tid af året, då lånet utgår, eller 4J procent på lån ulgifna den 1 April, 3 procent på lån utgifue den 1 Juli, samt Ij procent på lån utgifua den 1 Oktober.
Sex procent å primitiva kapitalet, skola för den tid, sorn återstår af hela lånetiden, 28 år, enligt från Banken till hvarje län aflemnade uppbörds-längder, årligen af låntagaren erläggas i sammanhang med allmänna krono-utskylderna; börande influtna medel Banken tillställas i samma ordning, sorn för bevilluings-medels lefverering till riksgälds-koutoret är föreskrifven; och må inom länen, såsom ersättning för härmed förenadt besvär och ansvar, en procent uppbörds-provision å lefvererade medel afdragas, att af Konungens vederbörande Befallningshafvande emelian uppbördsmännen fördelas.
Mom, 5.
Beträffande redan utgifna fastighets-lån, uträknas i Banken för hvarje sådant lån, hvad återstående skuld-beloppet till kapital och ränta äfvensom förskjutna omkostnader utgör vid slutet af det år, sorn näst föregår det,, då nya regleringen skall tillämpas; hvarefter iakttages, att detta skuld-belopp fördefas ldia på hvarje af de år, som för lånets inuehafvande återstå, och att den årliga betalningen, enligt länsvis upprättade uppbörds-längdér, erlägges på sätt i 4:de momentet är sagdt. Mom. 6.
Fullmäktige berättigas att vidtaga alla de åtgärder och med dela de särskilda bestämmelser, sorn i och för verkställigheten kunna erfordras.
Då det år angeläget, alf Bänken i afseende på ränte- och kapital-afbetalningarne undfår lika förmåns-rätt hos uppbörds-mannen, sorn kronan eger i afseende u dess uppbörd, förbehåller Utskottet sig att, i händelse Rikets höglofl.
Ständer bifalla den af Utskottet föreslagna förändring, i fråga om ränte- och kap.ital-afbe— talningarnes liqyidcrande, 14 Banko-Vtskoltels Betänkande, N:o 24. 10:o få, efter sammanträde med Lag-Utskottet och gemensamt med detta, föreslå de förändringar i allmänna lagen, som kunna anses nödige.
Och som skulde-brefven för redan utgifna, samt under pröfning varande fastighets-lån innefatta åtskilliga bestämmelser, angående sättet för ränte- och kapital-afbetalningars erläggande, lånens utsökning m. m., hvilka genom antagande af det i 9:de punkten framställda förslag skulle komma att förändras, samt det möjligen kunde inträffa, att en eller annan låntagare icke godvilligt underkastar sig förändringen, hemställer Utskottet, att, ll:o Banko-styrelsen må berättigas att till inbetalning inom den i förbindelserna utfästa tid uppsäga de lån, hvilkas innehafvare vägra att fullgöra sina liqvider med Banken efter det förändrade sätt, som blifvit beslutadt.
Härigenom anser sig Utskottet hafva besvarat den del af riksdagsfullmäktigen Anders Medins från Kronobergs län motion, som angår ifrågasatt rättighet för innehafvare af fastighets-Iån i Banken att till kronofogden i orten utbetala, eller i länets ränteri deponera den å länet belöpande årliga ränta och kapital-afbetalning.
De i och för utlåning mot inteckning i fast egendom gifna föreskrifter erfordra naturligtvis flera ändringar, om de med denna utlåning samband ägande, här ofvan gjorda, framställningar af Rikets högloft.
Ständer gillas och antagas, men då, i alla fall, det utan tvifvel skall åtgå någon längre tid, innan de förändrade bestämmelserna kunna komma att tillämpas, hvaremellertid nu gällande grunder torde böra tjena till efterrättelse, med de jemkningar deruti, som finnas nödiga, har Utskottet, för vinnande af tid, på förhand granskat de reglements-stadganden, hvilka angå förberörde utlåning.
Hvad sålunda först vidkommer föreskrifterna i 174 och 175 §§. af reglementet, Banko-Vtskottelt Betänkande, A.-o 24. 12:o torde desamma få oförändrade bibehållas. 15 Beträffande dernäst 176 §. i fråga om återbetalningen af utgifna lån till städer och korporationer, hemställer Utskottet, 13:o att berörde §. må bibehållas, med uteslutande endast af lånet tillfLandskrona stad, hvilket numera är till fullo liqvideradt.
Angående vidare 177 §., får Utskottet afgifva följande yttrande: Genom Usta mom. af denna §. meddelas uppgift om beloppet af fonden eller cirkulations-kapitalet, som är bestämdt till 6,500,000 r:dr.
Tillökning häruti har, i afgifna motioner, föreslagits af riksdagsfullmäktige Tobias Lind från Bohus län med 500,000 r:dr, Efraim Lursson från Elfsborgs län med 300,000 r.dr, Olans Eriksson från Bohus län med det belopp af banko-vinsten, som varder tillgängligt, samt af Joh. Olsson från Wermlands län med en summa, motsvarande £ million pund sterling, hvartill, genom upptagande utländskt lån, tillgång skulle beredas.
Till stöd för den begärda tillökningen, hafva motionärerne fästat uppmärksamhet dels å den nytta och fördel, jordbrukaren beredes af dessa lån, som, genom en mindre årlig inbetalning, slutligen amorteras, samt å den skyldighet
Banken anses ega att understödja landets moder-näring, jordbruket; dels ock derå, att antalet och beloppet af låne-ansökningar, som, i saknad af låne-fond, blifva hvilande, ständigt är i stigande.
Då emellertid vinstmedlen måste till andra föremål, än ökande af Bankens fastighets-Iåne-rörelse afses och det icke torde vara lämpligt att för detta ändamål inveckla Banken uti en utländsk skuld-sättning; så, och enär för öfrigt tillgängliga medel saknas, kan Utskottet icke i vidsträcktare måtto biträda de gjorda anspråken på förhöjning i fonden för ifrågavarande låne-rörelse, än att, om Rikets 16 Banko-Utskottets Betänkande, A':o Pi. höglofl.
Ständer gilla hvad
Utskottet här nedan uti 2(hde punkten hemställt, angående indragning af skiftes- och odlings-låneu, de derför afsedda 80,000 r.dr må komma att öka fastighets-låne-rörelsen; samt tillstyrker, under förutsättning af bifall lill omförmalde hemställan, att ofvanberörde Usta moment af 177 §. må lyda som följer: 14:o Cirkulations-kapitalet mot inteckning i fast egendom bestämmes till en summa af 6,580,000 r:dr banko, deruti inberäknadt beloppet icke allenast af de från Banken utgifna, ännu oguldna lån, mot återbetalnings-skyldighet i silfver, hvilka följaktligen i mån, som de inflyta, till denna låne-fond ingå, utan äfven af den till skiftes- och odlings-lån afsatta fond 80,000 r:dr. Som Skiftes- och Odlings-lånefonden uteslutande bör komma egare af landsfastighet till godo, hemställes, att punkten litt. b. af 2:a momentet måtte undfå en sådan lydelse: 15:o
Det bestämda cirkulations-kapitalet af 6,580,000 r:dr fördelas sålunda, att 5,730,000 r:dr hållas tillhanda för inteckningar i egendom å landet och 850,000 r:dr för inteckningar uti hus och jord i städerna utom Stockholm.
Då någon ändring i bestämmelsen af det års taxeringsvärde, hvilket skall utgöra grunden för lånesummans belopp, icke synes vara erforderlig, torde åt punkten litt.
c. af 2:a momentet böra gifvas denna uppställning: 16:o
Grunden för lånesummans bestämmande blifver 1846 års taxeringsvärde, enligt behörigen styrkta utdrag af vederbörandes taxeringslängder, och må, efter pröfning i hvarje serskildt fall, hälften af detta värde kunna såsom Banko-Utskottets Betänkande, JV:o 24. 17 såsom lån meddelas, mot pant af fast egendom på landet, samt stadsjord, men allenast en tredjedel af samma värde mot pant af hus i städerne utom Stockholm; dock under iakttagande, att maximi-summan '»för låntagare ej i något fall får öfverskridas.
Ar pant, derå lån sökes, besvärad med inteckning, egande förmåns*- rätt framför det sökta lånet, atdrages beloppet af samma inteckning, jemte 3 års ränta derå från den del af taxeringsvärdet, hvarutöfver lån icke får meddelas.
Som Ilypotheks-föreningar, för utgifvande lån på fastighet, beräkna 5 procent ränta, samt icke någon allmän kassa lemnar lån mot mindre ränta, än 4 procent, hvilken räntefot i allmänhet är att anse såsom låg, får Utskottet, som saknar anledning biträda en af riksdags-fullmäktigen Efraim Larsson väckt motion, angående räntans nedsättande till 3 procent, och enär någon erinran för öfrigt emot föreskrifterna i 177 § icke förekommit, hos Rikets Ständer hemställa, 17: o att de utan anmärkning lemnade delarne af berörda § må förblifva oförändrade.
Likaledes tillstyrker Utskottet, 18:o att 178 § , angående fastighets-låns omsättning och fördelning, må qvarstå.
De föreskrifter deremot, som äro meddelade genom 179, 180 och 181 §§, rörande lånens anmaning vid uteblifven liqvid, panternas försäljning på auktion m.
Ull R.
Prot. 1850 (j 1851. 6 Sami. 1 Afd. 8 Röjt. 3 18 Banko-Utskottets Betänkande, N.o 24. m. måste dels helt och hållet utgå, dels andras om framställningen i 9:de punkten här ofvan af Rikets Ständer bifalles; hvadan Utskottet, som dessutom har att, i samband med af fullmäktige afgifvet förslag till Tjenstgörings-orduing för Bankens Fiskals-kontor, pröfva väckt fråga om ändring i sistberörde §, nödgats tills vidare uppskjuta granskningen af ofvanberörde 3:ne §§ uti reglementet.
Belåning af intecknade, på Banken transporterade Skuldebref Stadgandet härom i 182 § af reglementet 19:o torde få bibehålla sin nuvarande lydelse, ehvad beslut än må fattas öfver föregående framställningar.
Under benämning Skiftes- och Qdlings-lån,. tillhandahåller
Banken en summa af 80,000 r:dr banko till hjelp och understöd, dels åt personer, hvilka, till följd af äldre skiftes-författningar, efter 1823 gjort, eller på grund af sedermera gällande skiftes-stadgar nödgats och än vidare nödsakas göra utflyttningar från byar och hemman samt i förening dermed inrätta nya bostäder; dels ock åt hemmansegare, hvilka, ehuru qvarboende, vid skiften fått emottaga ouppodlad mark, i stället för odlad jord.
Då Banken till den mindre jordbrukaren, hvilken egentligen begagnar ofvanberörde låne-biträden, utlemnar lån både mot inteckning i fastighet och mot borgen, synes det Utskottet, sorn borde Banken skäligen kunna, befrias från en för dess verksamhet helt och hållet främmande låne-rörelse, hälst om det stadgas, att de till Skiftes- och Odlings-lån afsatta 80,000 r:dr till lånerörelsen mot pant af fast egendom på landet öfverflyttas, hvarigenom dessa medel, i alla fall, ehuru, under något, förändrad form, komma dea mindre jordbrukaren till godo.
Utskottet tillstyrker alltså, att, i stället för 183 §, följande föreskrifter måttefå i blifvande reglemente inflyta:
'Banko-Viskottets Betänkande, N:o 24. 19 20: o
Låu till skiften och odlingar utgifvas hädanefter icke från Banken, utan skola de å utestående dylika lån inflytande af- och slutbetalningar öfverlemnas till cirkulations-kapitalet för lånerörelsen mot pant af fast egendom.
I afseende på återbetalningen af redan utgifna lån gäller till efterrättelse hvad nu är stadgadt.
Om denna förändring läte fullmäktige, så fort ske kan, underrätta Kongl. Maj:ts vederbörande Befallningshafvande och Hushållningssällskap lill länsökandes kännedom och efterrättelse.
För den händelse, att nästberörde framställning icke vinner bifall, får Utskottet fästa uppmärksamhet å följande motsägelse i l:a och 3:e mom. af ofvanomförinälde 183 §.
Jemlikt det förra mom. äro till låneunderstöd berättigade icke allenast de hemmansegare, som nödgats utflytta och inrätta nya bostäder, utan äfven qvarboende, hvilka fått emottaga ouppodlad mark i stället för odlad jord.
Det sednare moni. inskränker rättigheten, att söka och erhålla dylika lån till de i förra kategorien af l:a mom. uptagne personer.
Som dessa sistnämnde ega företrädesrätt till låns erhållande, och lane—till— gångarne hitintills icke varit samt sannolikt, med oförändradt förlags-kapital, ej eller blifva för dem tillräckliga; så och på det att föreskriften ej må än vidare förleda personer, att med penninge-uppoffring förskaffa sig lånehandhngar, hvarå lån troligen aldrig kunna erhållas, hemställer Utskottet, 21:o att mom.
1 af 183 § må undfå följande förändrade lydelse:
Skiftes- och Odlings-lån komma än ytterligare att från Banken utgifvas; och blifver cirkulationssumman för dessa lån 80,000 r:dr banko.
Kapital-afbetalningarne få årligen användas såsom lån åt personer, 20 Banko-Utskottets Betänkande, N:o 24. hvilka, till följd af äldre skiftes-författningar, efter 1823 gjort, eller på grund af sedermera gällande skiftes-stadgar nödgats och än vidare nödsakas göra utflyttningar från byar och hemman samt i förening dermed inrätta nya bostäder.
Hvad af låne-tillgångarne möjligen kan under ett år lemnäs obegagnadt, må till det följande året reserveras.
I samband härmed har Utskottet till behandling förehaft en af herr Ekenstéen, J. F., hos högloft.
Ridderskapet och Adeln väckt motion, deruti föreslås, bland annat, att för alla länen, med undantag af Malmöhus, må afsättas en odlingsfond, att under loppet af åren 1851, 1852 och 1853 utgå med minst 50,000 r:dr och högst 100,000 r:dr banko för hvarje län, som sig i behörig ordning anmäler till utbekommande af större eller mindre andel, med vilkor, att uteslutande användas till uppodlande af mossar, myror och kärr.
Sedan Utskottet i det föregående hemställt, att Banken hädanefter må, såsom en för Bankens verksamhet helt och hållet främmande utlåning, befrias från skyldigheten att tillhandahålla skiftes- och odlingslån, följer deraf, att en med den omförmälde närbeslägtad lånegren icke bör, enligt Utskottets åsigt, i Banken införas; Men utan afseende derå, huruvida Rikets höglofl.
Ständer må finna godt bifalla Utrskottets framställning om upphörande för framliden af utlåningen till skiften och odlingar, bör Utskottet 22:o afstyrka bifall till ofvanberörde motion, enär dels tillgång saknas för meddelande af de föreslagna låne-undcrstöden, och dels det torde tillkomma stats-verket, och icke Banken, att lemna anslag, antingen mot eller utan ränta, till de föremål, motionen vidrör.
Eåne-understöd medelst Kreditiv från Banken.
För liqviden af Statsfyllnads-summan och för bestridandet af öfriga Riksgälds-kontoret ålagda utbetalningar, tillhandahåller Banken, enligt reglementets 184 §. nämnde kontor ett Kreditiv af högst en million r:dr, att räntefritt begagnas från den 1 September det ena året, till den sista Juni det nästpåföljande. Banko-Utskottets Betänkande, N.o 24. 21 Herr Hörnstein har, uti en til!
Utskottets behandling remitterad motion, bland annat, ifrågasatt huruvida Banken längre bör anvisa detta Kreditiv, hvilket förmenas vara för Riksgälds-kontoret obehöfligt, för hvilken åsigt motionären åberopat fullmäktiges i nämnde kontor utlåtande öfver en af sednast församlade revisorer af Banko- och Riksgälds-verken gjord framställning.
Berörde utlåtande innefattar emedlertid i förevarande ämne endast följande:
"Sammanblandningen af Stats-verkets och Bankens skulder, samt dea från "äldre tider det sednare verket ålagda skyldighet, att, med förbiseende och uppoffring af sin egentliga bestämmelse, under omvexlande benämningar bispringa och "understödja Stats-verket, hafva varit de verkliga orsakerna till Bankens oförmåga "att fullgöra sina ingångna förbindelser, samt till de flera, tid efter annan skedda "nedsättningar i banlsosedlarnes myntvärde.
Minnet af de olycksaliga följderna af en "dylik sammanblandning utgör också otvifvelaktigt en tillfyllestgörande varning emot, "hvarje framtida förening af Bankens och Riksgälds-kontorets nu åtskiljda åliggan"den och verkningskretsar."
Detta yttrande gifver icke anledning till den förmodan, att Riksgäldskontoret skulle kunna undvara rättigheten att begagna kreditiv å Banken; och då från Bankens sida svårighet hädanefter icke torde möta, att tillhandahålla samma Kreditiv, serdeles om anlitandet deraf de kommande åren sker lika sällan och till det inskränkta belopp, som under nästförflutna år, har Utskottet ansett någon annan åtgärd nn icke erfordras, än att hos Rikets höglofl.
Ständer 23:o tillstyrka, att merberörde Kreditiv må fortfarande i enahanda ändamål, som hittintills, Riksgälds-kontoret anvisas; skolande Utskottet vid granskning af föreskrifterna, angående beräkning af Bankens sedelstock, samt i fråga om åtgärder för bibehållande af Bankens metalliska kassa icke underlåta att tillse, dels huruvida Riksgälds-kontorets Kreditiv må äfven hädanefter afdragas från den beräknade sedelstocken, samt dels om och i hvilken ordning uppsägning af detta Kreditiv skall, då Bankens ställning sådant fordrar, ega rum. 22 Banko-Utskottets Betänkande, N:o 24.
Det, enligt 185 § i Reglementet, till mauufakturernes och fabrikernes understöd anvisade kreditiv af 1,800,000 r:dr samt det, likmätigt Reglementets 186 §, Jernkontoret beviljade kreditiv å Banken, stort 600,000 r:dr banko, 24:o torde intill nästa riksdag på samma vilkor, som tillförene, få vederbörande tillhandahållas.
Utskottet hemställer likaledes, 25:o att Fahlu Bergslags låne-rättighet å så kallade kopparsedlar, oroförmäld i Reglementets 187 §, samt Spai-baukernes kreditiv-rättighet, enligt 189 §, måtte fortfarande på oförändrade vilkor bibehållas.
Som den, genom 188 § i Banko-regtementet, Stockholms Stads Brandförsäkrings-konfor förunnade kreditiv- eller låne-rättighet, till belopp af 33,333 r:dr 16 sk. banko, icke varit anlitad, samt det, i betraktande af de större tillgångar, nämnde Brandförsäkrings-kontor eger, och den goda säkerhet detsamma har att erbjuda, för gifvet bör kunna antagas, att omförmälda kreditiv-rätt icke kommer att begagnas, tillstyrker Utskottet, 26:o att ofvanberörde 188 § måtte få från Reglementet uteslutas.
Till de, uti förenämnde 187, 188 och 189 anvisade föremål är genom Reglementets 190 § afsatt en summa af 300,000 Tult banko.
Om Stockholms Stads Banko-Utskottets Betänkande, iV.o 24. 23 Brandförsäkrings-kontors kreditiv-rätt å 33,333 r:dr 16 sk., på sätt hemställdt blifvit, för framtiden upphör, skulle det väl synas, som kunde omförmälda förlag nedsättas med ett berörda kreditiv motsvarande belopp, dock enär Fahlu Bergslags lånerättighet, beräknad till 3,000 skeppund rå-koppar, skulle, till fullo anlitad, ä80r:dr belåningsvärde per skeppund, medtaga 270,000 r:dr och sålunda allenast 30,000 rdr återslå till kreditiv åt Sparbanker, finner Utskottet sig föranlåtet till den hemställan, , 27:o att förlaget för lån på kopparsedlar och till kreditiv åt Sparbanker må bibehållas vrd 300,000 r:dr bauko.
Då Stockholms Stads
Drätsel-kommission, sorn vid sednaste riksdag undfick rättighet till kreditiv å 50,000 r:dr, hvarken begagnat nämnde kreditiv eller gjort framställning om detsammas fortsatta anvisande; hvaraf Utskottet måste sluta, att
Drätsel-kommission antingen icke har behof af kreditiv, eller ock ej vill underkasta sig de vid begagnandet fästade vilkor, så tillstyrkes, 28: o att Banko-reglementets 191 §, upptagande nu omförmälda kreditiv-rätt, måtte få utgå..
För att bereda Ilypotheks-föreningar utväg till erhållande på drägliga vilkor af låneunderstöd för tillfälligtvis påkommande utbetalningar, beslöto Rikets Ständer vid 1834—1835 årens riksdag, att baukofullmäklige skulle från och med 1836 tillhandahålla dylika föreningar kassa-kreditiv i Banken till belopp af högst 300,000 r:dr för hvarje förening, under dervid stadgade vilkor och förbehåll.
Denna rättighet till kreditiv, hvaraf Hypotheks-föreningarne sig begagnade i den mån, de för sådana kreditiv anvisade tillgångar medgåfvo, fortfor intill sednaste riksdag, då Rikets Ständer, uppå Banko-utskottets derom gjorda framställning, funno godt förordna, att om— 24 Banko-Utskottets Betänkande, i\'
:o 24. förmälde kreditiv-rätt skulle upphöra, i följd af hvilket beslut, de beviljade kreditiveu, efter skedd uppsägning, till Banken återbetalades i slutet af Juli månad 1849.
På det att emedlertid denna åtgärd icke måtte för de Hypotheks-föreningar, som innehade kassa-kreditiv, föranleda något menligt afbrott i låne-operationerna, förhöjdes, vid samma riksdag, medelst användande af största delen utaf den till kassakreditiv åt Hypotheks-föreningar afsatta summa, fonden för belåning af publika papper med 500,000 r:dr, eller till en million r:dr banko, hvarigenom afsågs att bereda Hypotheks-föreningarne tillfälle att kunna belåna egna obligationer, för att på sådant sätt, åtminstone till någon del, minska förlusten af det indragna kreditivet.
Som detta sätt icke varit tillfyllestgörande samt dessutom ledt till betydligare utgifter för Hypotheks-föreningar, än dessa dertill kunnat afse, har inom Utskottet fråga blifvit väckt derom, att
Hypotheks-föreningarne måtte återfå rättigheten till kreditiv å Banken.
Vid pröfningen häraf, har Utskottet först skärskådat de skäl, Banko-utskottet, vid 1847—1848 årens riksdag anförde till stöd för ofvanberörde af Rikets Ständer gillade framställning om indragning af kassa-kreditiv åt Hypotheks-föreningar.
Banko-utskottet yttrade då, att Ksom afsigten med de åt Hypotheks-före, ningar förunnade kassa-kreditiv synes hafva varit, att uppmuntra till deras stiftan„de, men ingalunda, att, sedan Hypotheks-förening redan uppstått och trädt i full ^verksamhet, förmedelst kreditiv från Banken, understödja vissa låne-operationer, „hvilka för en sådan förenings idé äro mera främmande; så torde nu utgående kreditiv böra indragas och några dylika hädanefter ej Hypotheks-föreningar beviljas.,, Den åsigt, att kassa-kreditiven voro ämnade till en lockelse, att bilda Iiypotheks-inrättningar kan Utskottet icke dela; hvaremot Utskottet instämmer deruti, att dessa kreditiv ingalunda tillkommit, för att derpå grunda en för Hypotheks-föreningarnes verksamhet främmande låne-rörelse.
Om kreditiven för sådant ändamål begagnats, hade detta såsom ett missbruk både kunnat och bordt afskaffas; och Utskottet kan destomindre häraf hemta anledning att nu afstyrka förslaget om kreditiv-rätt för Hypotheks-föreningar, som bestämmelserna för de indragna kassa-kreditiven bland annat innefattade, att desamma icke finge begagnas hvarken såsom stående lån eller till en utsträckt assignations-rörelse för de dagliga och stundliga behofven.
Ut - Banko-Utskottets Betänkande, N:o 24. 25 Utskottet anser likväl, att kreditiv-rätt icke bör obetingadt Hypotheks-föreningar ä nyo förunnas.
Den fastighets-lånerörelse, Banken bedrifver, innefattar visserligen full säkerhet för derå utgifna lån: men jemte det dessa lån, såsom utställda på lång återbelalningstid, icke äro för Banken lämpliga, förorsaka de en betydlig förval t nings-utgiftj härledd till väsendtlig del från låne-antalet, nu uppgående till omkring 7,500 stycken 5 vid hvilket förhållande och då vederbörande låntagare, till följd af nödvändigheten, alt begagna biträde vid så väl lånets sökande, som de årliga inbetalningarnes verkställande, åbringas kostnader, som skulle kunna undvikas, derest han vore i tillfälle att utbekomma lånet i den ort, der han är boende, Utskottet, i betraktande jemväl deraf, att Banken, i utbyte mot fastighets-lånen, kunde, erhålla lätt roalisabla förbindelser, funnit det böra blifva af fördel för både Banken och låntagaren, i händelse fastighets-lånerörelse» småningom öfverflyttades till reda» varande och blifvande Hypotheks-föreningar; likväl och som det icke torde vara lämpligt att, genom beredande åt Hypotheks-föreningar af fördelar, hvilka de möjligen icke kunna undvara, tvinga dem att öfvertaga en lånerörelse, som af flere ossaker måste verka en icke ringa tillökning i föreningarnes förvaltnings-bestyr, innan de kommit i erfarenhet om följden deraf, att intaga äfven mindre jordegare, håller Utskottet före, att, till en början, endast det vilkor bör fästas vid erhållandet af kredltiv-rätt, att de utsträcka sin låne-rörelse så, att den jemväl kommer mindre jordegare tillgodo; i hvilket afseende, och ehuru minsta låne-beloppet, som emot pant af fastighet i Banken erhålles, endast utgör 200 r:dr, Utskottet trott sig icke böta gå längre, än att hemställa, det Hypotheks-förenings minimi-låne-belopp må bestämmas till 400 r:dr banko. ■Genom Rikets Ständers bifall härtill och under förutsättning, att
Ilypotheksföreningarne på ifrågavarande vilkor emottaga kreditiv i Banken, bör den fördel vinnas, att anspråken på låne-understöd från Banken mot pant af fastighet minskas, och erfarenheten i detta fall torde lemna närmaste ledning för bedömandet af frågan angående Bankens fastighets-lånerörelses öfverflyttning till Hypotheks-föreningar, om en sådan fråga framdeles skulle komma att väckas.