Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ändamålet med den för Tackierns handeln ning, mätte, ibland annat, hafwa warit, att den ena Bergslagen, som haft mindre godartade, men ymniga Malm tillgångar, skulle winna ej mindre ofsätt, ning pä detz Tackjern, än de öfrige Bergslags orter, och att följaktligen Bruksägare, som för deras smiden till Tackjerns köp, bliswit sördelte pä Bergslagerns, hwar efter sin belägenhet, samt mer eller.mindre tillgäng pä Tackjcrnet i den ena och andra Bergslags orten, pa detta sättet bliswa i tillständ, att påräkna en jämn och säker tillgäng pä nödigt tackjern, Utan att den ena skulle ligga den andra i wägen tiri Tackjerns handeln.
Denna jämwigt emellan behof, tvet a ena sidan att fä afsättning och ä den andra, att hafwa en witz och säker ärlig Tackjerns tillgäng, skulle rvitzerligen, genom det nu upgifne förslaget, kom, Den l December. »79 komma att rubbas, och i sädan händelse hofwa eftertänkeljga följder bade för Bergsmannen sjelf, som ock de Bruksägare, hwilke ej halma egne Blåsning-,r, u» rån ffola underhålla deras smiden med köpe Tackjern; emedan dc flest?
Bruksägare rillikade dä de Bergslager , hwilkaS Tackjern är mäst begärligt. men deremot Tackjern?! i andre Bergslager blcswe mindre eflersräaadt, hwarigenom widare ffulle hända, att den waran pä förra stället ffulle öfwer höfman stcgraS, och pä de senare alek falla, och dest? sakna ali afsättning r med en ord; just alla de olägenheter, som Bcrgslagernes Fnllinägtige anföra, fastän efter min tanka man »verkelig grund, ffola hända, ffulle ofelbart snarare inträffa om Handeln med Tackjern?! warder frigifwen.
D,§ä med flere betänkligheter, som härwid kunna förekomma, lärer Höglofl.
Bergs Cvllegium, som har wärdén öfwer Bergslags hushållningen flg anförtrodd, kunna inse och närmare utreda; och anhalt lcr jag derföre ödmjukast akt Högbcmäldte Kongl. Eols legitim warder hördt öfwer RiksdagsfullmägtigeS of« wannämnde Ansökning, innan nägot Betänkande der» ö wer frän Eders Excellence och Höglofl.
Utskottet af, gär, och^ att således deras Memorial mätte i sadan assigr dir remitteras.
Stockholm ben 22 September 1809 Olöf Lurenstsm Or Lu^ra. Lx proroeollo r.
I ^stisl.
Begärdes pä Bordek. i8o Den i December.
Ständers Lag UtjkortS Protokoll, hållit i Stockholn! den 26 Nowember 1809. S. D. Uplästes de hos Högloft.
Ridderskap^ och Adeln af Herr Grefwe L. Lilienborg, Herr Baron Lorfur l.uäv. 8tsel von klolskein, Herr ?rinr2» sleolä, Herr Larl klerken hjelm, Herr Larl ^äuchk L^IIsnrLbm och Herr Lrl.
Il» von t^olsren anförda lill Utskottet remitterade anmärkningar wid Lag
Ut» skottetS den i;:de sistledne September afgifne Betän» kante om Förliknings Nätter.
Men som, af, frän de öfrige Respeetive g:ne Riks Sländen ankomne Protocolls Utdrag, befanns att i de ämnen Betänkandet angar, hnswndsakeligt och enstämmigt Beslut redan blifwik af wälbemäldts Ztne Ständ fattadt; trodde
Utskottet der icke wara ftg till» ständigt anmärkningarne till granskning uptaga.
Det af Herr k-Isrt2snl,je!m gjorda i sammanhang med anmärkningarne till Urskoitet remitterade Förslag, akt en as Hos Rätten förordnad af Staten lönad och till tour och befordring berättigad, af Häradshöfdingen oberoende Person, mätte wid HäradsRätt söra Prorocollet, fann deremot Utskottet wara en ny och af de j Betänkandet omrörde ämnen, och följakteligen as Riksens Högloft.
Ständers rekan tagne Beslut, oberoende motion, hwaröfwcr, om tiken för äldre och redan päbegynda ärender dek imdgiswer, Lag UtjkolM skulle särskildt ylkande asgifwa. Hwar - Dm i December. i8i Hwarom Utdrag af Protocollet ffnlle Höglofl.
Nidderfkapet och Adeln wördsammeligen meddelas.
Ot 8u^ra. Lx ?rorocc>IIo floli. blolmbsrxsson".
Uplästcö följande:
Uidrag af Riksens Höglofl.
Stan» ders Lag UlffottS Proroeoll häliit i Stockholm den zo Nowcmbcr 1809.
S- D. Emedan, as de Prorocolls Utdrag, hwilka frän sä wäl Högwördige Preste Ständer som Högtärade Borgare Ständer och Hederwärda Bonde Ständer ankommit, inhämtades, ekr Lag UtstottetS den ir sistledne Ocrobcr kill Riksens Höglofl.
Ständer afgifna Betänkande angående wilker wid Ashandlingar om fast Egendom blifwit af Wälbcmäldte z:ne Ständ till alla delar gilladr; ansäg Utffottet sig icke kunna till widare åtgärd uptaga de hos Höglofl.
Ridderffapet och Adeln af Herr Friherre Q/IIsnskjsnrns, och Herr Lagmannen af K!ir>ts!isr§ emot samma Betänkande anförda, till Ulffottet hänwisade anmärkningar, hwilka nu blefwo upläste.
Hwar» r8r Den r December. Hwarom Utdrag as Protokollet sknlle Höglofl.
Ridderffapee och Apeln wördsammeligen meddelas. >l7r §u^rs» Lx?rorocosta jfok.
KlolmkLrxsson.
Ridbrrlkapet och Adeln ätffiljbcs kl. io In k^jstem kcorocostr ich bltzmmjn^ Mändagen den 4 December.
Plenum klockan 9 Förmiddagen 1-Epbköts första Clastenö Harrar Elccrorers lista M wal af Ledamöter i Expeditions UrjVotlek, ester Friher» ke st Hist bostel I, och Friherre Lorjrslan och bcstinnotz dertill wara walde Grefwe von kanri^x-iksuzsn brsokt General Major och Frchme kos enkans, 8ek^ rir-K, Stats Secreterare. k'- Den 4 December. i8z Likaledes sörsta Clatzens lista till »val af Ledamot i Vewillmngs Ulffottct elter Friherre kruse.
Herr ladm. och befanns dertill wara Utsedd, Grefwe L^llenborA, bisnnjnz, Lagman.
Rldderskapet och A» delns Plenum den i December 1809- S. D. Föredrogs ä nyo och bifölls hwad Stars Utskottet i Dest den 27 Nowember pä Bardet lagde Prorocolls Utdrag af den 21 i samma mär nåd, tillstyrkt i anledning as de fleste Landt Räntemär stares ansökning, att ä de medel, som genom Bewillning komma an 4ngä till Riksgälds Comoiret, enahanda remist lage mätte för dem fastställas, som för Stars WerketS medel bestäs.
Och skulle de öfrige Respective Sländön genom Utdrag af Protokollet härom »vänligen underrättas. 8uxrs.
S. D Föredrogs ä nyo Stats Utskottets ben 22 Nowember pä bordet lagde Betänkande rörande Friherre Uuädsclrs Förslag att inom wista Provineer upräkta, förlägga och underhälla. 1000 a 1200 man Soldater utan Kronans synnerliga kostnad och äswen med Landels fördel förenadt; Och dä härwid ätskrllige anmärkningar gjordes, beflöts att berörde Betänkande skulle äkföljdt af detza anmärkningar, kill Stars
Uti skottet återremitteras; hrvarom de öfrige Resvective Ständen genom Utdrag as Protokollet, wänstgen skulle underättas. blc Laxra. i§4 Den 4 December.
, S. D.
Föredrogs ä nyo, Allmänna Beswärs och Oeconomiae Utskottets den 27 Nowember pä Bor» der lagde Vekänkande, i anledning af yrkad rättighet för Allmogen att hwar som hälft pä egna ägor der lägenhet derrill finnes, fä inrätta Wäder och Wattenguarnar samt Sagar, för akt dem till egit lehöf gagna, uran art derföre erlägga skatt.
Och blcf UiskottctS i afseende hära upgisne Förslag af Högloft.
RidLerskapet och Adeln kill alla delar ogilladk; hwar om de öfrige Respective Ständen genom Protocolls-Utdrag, wänligen skulle underrättas.
Ot 8upr->.
S. D. Föredrogs ä nyo Allmänna Beswär^ och Oeconomiae-Utjkottetö den 27 Nowember pä bordet lagde Betänkande, angående Lots och Bak asgif, terne; och sedan derwid ätskillige anmärkningar bliswir gjerde, bcsiötö att berörde Betänkande atsöljdt af dessa anmärkningar ritt Utskottet skulle äterremitteras; Hwarom de öfrige Respective Ständen genom Proto» colls Utdrag wänligen skulle underrättas.
Or 8upra. S. D.
Föredrogs ä nyo Allmänna Beswärs och Oeconomiae,Utskottets den 27 Nowember pä bordet kagdeProtocolls Utdragas den 24 Oktoberinnehällande Utskottets Utlärande, dels öfwer ett as Herr kappe, Larl, ifrän Ridderskapet och Adeln rcmitteradt Memorial, an» gäcnde en ny rotering, dels rörande clt af FrihcrreklVrsnxel, kkermm^, äswen ifrän Ridderskapet och Adeln re» initteradt Memorial angäende nya anstalter lill Rikets försivar, dels ock i anledning as Prosten Doctor käfirsi isrän Högwördiqe'Preste Ständer remitterade Memorial, innehallande Förslag till DcsensionS-WerketS isiändsäitandej pä Gottland; Och beslöt Ridderskapet och Adeln att i hwad Herr kappes Förslag beträffade läka all öfwer, läggning hwila, men rörande Gottlands förswar bos Kongl. Den 4 December. r8; Kongl.
Majit i underdånighet anmäla, det matte alla mätt och steg kill Provincenö säkerhet, som med Jnnewanarcnas önskmngar öfwerrnSstämma, genom Dest nådiga försorg bliswa widkagne»
Och skulle de öfrige Respecliae Stånden geno.» Utdrag af Prorocollet här» on> wänligen underrättas. l->c Supra. S. D. Ester ytterligare öfwerläggning rörande den os Expeditions Utskottet författade underdånig» ffriswelse tili Kongl. Maj:t innehållande Riksens Stan» ders Beslut, om Deras Majcstaters Konungens och Drottningens samt Hans Kongl.
Hos och Stal!
Stater; beslöt Nidderstapet och Adeln alt den samma gilla med undantag af de i slutmeningen införde orden: s.r wibr möjllyr är; hwilket de öfrige Respective Stänken genom Utdrag af Protocoi, let manligen meddelas skulle.
Dc Supra. S. D. Föredrogs ä nyo och bifölls Riddarhus Utskottets den 28 Nowember pä borde lagde
Me» morial, rörande den af Grefwe 6/IIenborA wäckte fräga angående framtida stadgande för mwäljandet af Ridderffapet och Adelns Fullmägiige- i Riksens Stän, ders Banque och Rikögälos Conioiret.
Hwarom Ut, drag af Protocollet ffune expedieras. lär Supra. S. D.
Föredrogs a nyo och bifölls Riddar, hus Utskottets den 28 Nowember pä bordet lagde
Me« morial, rörande Herr Zaceus förslag, att intrade till Adelig» Junfru Stiftet, alwen till de nya Ätter mätte utsträckas; Hwarom Utdrag af Protokollet skulle expedieras.
Ust Supra. S. D. Den 4 December S. D. Föredrogs ä nyo Riddarhus Utskottets den 24 Nowember pä bordet lagde projecl till Instruction för Riddarhus Direciion, Riddarhus Secretera» ren och Riddarhus Fisealen; Och dä derwid äkMliaaanmärkningar gjordes, beslöts att berörde projcct, fful» le ätsöljdt af dessa anmärkningar till Riddarhus Utskottet äterremilreras; Hwaroin Utdrag af Prococollet skulle expedieras. l^r 8uprs.
Herr Karäsnrrolps, kristers, Innan ett af de nu justerade Protocolls Utdrag affardas, an» häller jag om tillftänd alt fä uplasa fossande: Sedan Ridderlkapet och Adeln uti eft. mid. plenumek den 2 dennes fattat det räktwisliaa bcflut akl läka den tillökade meningen: sa midt möjligt är Utgä utur den expedition, svin angar Kongl. Maj:ts och ThronföljarenS Stater, synes den aktning wi hy» sa för de öfrige Riks Sanden fordra, alt wi genom en Deputation gifwa Deni delta skyndsammast till» känna, och med wanlkapssull anmaning, att dessa Skänd wille göra atk lika wigkigk afseende pä följderpe utj en framtid, om err Ervedikions Utffott skulle genom tillägg as ord och meningar wid Expeditionen, kunna förändra rälta rigtmngen och bemärkelsen af det en gäng saktade bestttt som af alla fyra Ständen bljfwit tagit, och kill,ka madan af arr z:ne Ständ un» der en och samma Riksdag och uti ctk och samma mäl, skulle i ringaste mätto kunna ändra hwad 4.
Ständ enhälligt beslntit.
Nägo» nogare granskning af i fräga warande ärende och tillägg af orden: sa widr möjligt är bör troligen icke hos wära M:d« Ständer ,,u komma i fräga, ej eller huruwida desse vktz kunna söxbälkra ellet innebära lika mening, som den Den 4 December. »87 den, hwilken finnes Uti Stats Utskottets proponerade och af Riks Sländen utan näaon förändring antagne Betänkande rörande De Kongl.
Personers Stater; ritan lärer säkerligen blott komma i betraktande, om icke Expeditions
Ulskottet helt enkelt kunnat och bordt nyttja samma ord och meningar, som finnes uti förut» nämnds Stars Utskoiteis sörcstagne, af Sländerne godkände Stats Förslag, endast med den nödiga och manliga ingrctze m. m. som Ult alla frän Skänderne till Konungen afgående expedittoner plägar brukas.
De öfriga Ständcn torde ock säkerligen finna, att onr
De hade ansett Expeditlons Utskottets göromål ena» handa, och med lika omfattning, som alla öfriga Uk« skotts göromål, eller om De kunnat föreställa fig, att ens någon granskning marit behöflig af ben frän Expcdluonö Utskottet hos Dem upläfte, och af Talemän» nen, efter gammalt bruk, kill antagning projecterade expedition, sä hade intet af Ständen troligen med den skyndsamhet bejakat samma af Expeditions Utskottet företedde expedition; och jag styckes häruti sä mvcker mer, som dä Ridderskapct och Adelns Deputation mae uti oftanämnde ärende hos de öfriga Ständen, bädo Deras konsternation mar synbar, och mangs af de andre Sländcns Respeclipe
Ledamöter straxk erkände artz
De icke attenderat den, dä as Ridderskapet och Adelr» Uvräckte orda tilläggning.
— Ester min ranka kunds ock de öfrige Sländen med mycket skäl ej tro sig bez hösma noggrannare handtera denna expedition, än som wanliatwis dä Protöcoller justeras till assändande rist Med,Ständer, hwilka oltid mäste ordagrannt innehas la hwad nägotdera af Ständen bestulit, och till de W riga anses nödigt c-ommunicera; Och än mer noggrann» het w,d Expeditionen borde Sländen hoppas, dä ex».
xMiyncn skulle sfgä lill KonunZen, saust skolår ,88 Den 4,December uefalta alla 4 Ståndens sammanstämmande beslut.
Om detta mitt anförande winner Ridderjkapet 06) Adelns approbation som jag önskat, och Ridderskapct och Adeln räcktes utur denna synpunkt anmäla detta ärendet, förmodar jag att de öfrige Stånden icke allenast godkänna Ridderskapct och Adelns oryggelig-, Vestm, alt icke kunna uti ofta nämnde Expedition lara inflyta den meningen: sä wide möjligt är; titan ock troligen för prejudicarels
Mill, icke sjelfwa til, lära någon förändring as ord eller mening, Uti den expedition, som grundar sig pä der beslut
De alla samfält togo, dä Deras Majestäkers Konungs och Thronsölj arens Sr-ucr biföllos, i stöd af Slars Utskottets gjorde sörslager och hemställan.
Ty om ock de öfriga Stänken skulle förebära att De bifallit CxpediliouS Utskottets expedition, och äfwcn ansett de ofta uprepade orden: sä wida möjligt är, för mindre belydeliga och salunda kan hända ytterligare godkändt dem medelst approbation af Expeditions Utskottets sedermera ingift,e förklaring, sa är dock att wanka det De wid nozare öfwerwägande snarare bliswa beståndande wid ett Bcsim un hwilkct alla öfriga Ständen warit fullkomligen ense, än art wilja sä mycket soutinera nägon felaktighet af nägra sa Medlemmars göromål wid utfärdande af expedition, fä att De skulle bliswa oföränderliga, wid ett, kanske uti denna sak, nog ha, stigt, af z Ständ, fattadk beslut.
Helst om de z:ne Standen wilja eftertänka huru farligt uti framtiden och kanske nästan orimligt det är, att z Stand kunna wid en och samma Riksdag ändra hwao 4 Ständ hasma bcstukit; såsom ock granska om icke Expeditions vigtighet är huswudsaken af alla SkändenS beslut, samt om Eroeditions Utskott i mer eller mindre mätto görg ändring wid utsnjfningeu och regleringen as Ständers - Den 4 Dcccmbek. ders be siur, sä är det endast Utskottet, som Uti aksa frågor, ja äfwen dä BewillningS frågor, ensamt re? presentera Ständer, om ock i sistnämnde fall nämli? gen: BewilSmngar en 7 obemärkt Mille komma att stä der 2 warjr ämnad alr stä.
Säkerligen mätte de öfrige Skänden wid framställningen as alt detta förena sig med RidderMpet och Adeln att läka expeditionen till Konungen förvkiswa oförändrad, fäsom wi alia den bifallit.
Jag sär dä sinteligen ödmjukeligen anhålla om Herr Grefwe» och Landt Marskalkens pro» position , uppä hwad jag nu haft äran anföra.
Under läsningen häraf asbröls Herr d4or6sri-- stol^ie af.
Herr /4xsl I^orentL ?elmfelrj hwilken förklarade det han conformerade sig med Herr dloräen-- srvl^s, sä midt möjligt wore.
Herr !4oräsnsrolxss yttrauds begärdes pä bordet.
Grefwe l..anrin§sliauren» Albrsolrr, Jag war fränwarande när wallistan till Ledamöter i Expeditions-Utskottet upbrötS.
Det är mig fogdt ask Herrar Electorernes tvål dcrwid äfwen fallit pä mig, och jag anhälser nu, att sa undanbedja mig detta förtroende, säsom hindrad af enskilda angelägenheter.
Men detzurom sedan Expeditions.
Utffottets sordna Ledamöter af nägra detta Ständs Medlemniar blifwit bemötte med sa liten ogtning, sär jag förklara arr jag känner mig hwarken pligtig eller hugad att inträda i Deras rum. Fr!- I§o Den 4 Deccmbex.
Friherre LrasI von k4olsrein, OorsitL L.uävix.
De i expeditionen tillagdt orden, lära u» tan twifwel komma att gora mycken embaras, hurudan den nu ffall UtsärduS.
Den ger mig anledning atr anmärk, ett sel i Constilurisnen, som behövde änd, ras.
Man bär ej undra, om i ett arbete, som sa hastigt waste författas, och hwarwid ej tilläts att gö» ra »agra anmä-kningar, man ej markt alla fcwgttg, heter.
Men denna nu föresallne obehagliga stridighet, är en följd as en ^tvetydighet i 56 § Regerings,Formen.
Den sörcwarande expeditionen war ej swär ark författa:
Mm bchösde blott afffciswa Ständetnes en, hälliqa bestuc.
Jag kan ej begripa annat, än art närén sadan expedition förändras, är det Ulstottet som uphäftv r sig att bestämma Riksens Ständers beslut.
Enligt 56 H RegeringS-Formen, kan intet mål, hwarwid anmärkningar göras, genast af Skänden afgöraS.
De mäste återremitteras lill de Utffort, hwarifran de kommit.
Olar de sedan till Gränden ä« terkomma, äro irenne alternativ, akt antaga, assiä el, ler förändra del tillstyrkta 'Beslutet.
Nn kunna alla Ständen fatta olika beslut, och när de komma till Expeditions-Urffcrkel dä mäste de jämkas.
Jag will taga till exempel Bränwins frägan: RidderfVapet och Aocln anrager fri handel med Bränwin till ut och införsel i Sräderne och pä Landet: Borgare ^ Ständer ingär deruti emot afgift till Stads-C.chan: Bonde, Ständek likaledes med förbehåll att flera krogar mä anläggas, och Preste, Ständer äfwensä, men under wilkor ast jnga krogar ma anläggas nära Kyrkan.
Huru sikola alla besia sikiljaktigheter kunna förenas?
Jag för min del inser dertill ingen mwäq, om »cke den ark ett beständigt Jämknings-Ukffolt inrättas, Dm 4 Dttembcr. och kror att saken är af bestaffenhet att behöswa betänkas.
. Herr Grefwen och Landt«Marskalken.
Som denna staga synes åstadkomma en ändring i Regerings-Formen, sä kan den samma ej här uptagaS till discuesion.
Friherre 8ra6'I von I-Iolstsin yttrade fig ej finna någon förändring deras äfiadkommas. -»> Grefwe von I^gnrin^sbaussn wille blott erindra, art Expeditions Utstötte: ej funnes uptagit i Regerings > Formen, och syntes det likwäl ester hans tanka, som borde detsamma, såsom »varande ett ange, lägik Utstött, deruti wara nämndt, Herr Grefwen och Landt- Marskalken erinrade, alt i plenum den l
December blifwit pä bordet lagdt ett Diktamen af Herr korsman, brosius kvIsZnus, innehällande förslag till ersättning för EmbctS och Tienstemän, hwilka genoin regleringen af den nya Riksgränsen blifwit lidande; hwarjämce Herr Grefwe» och Landt-Marskalken proponerade att detta diktamen mätte remitteras till Slars-Utstottcr, och Författaren tillätas, att detsamma med de andre Scänden communicera.
BiföstS.
Hm 192 Den 4 December.
Herr 6 SI-ASNSS lrjolö, Rric, Jobsrr.
Jag sär den äran tillkännagiswa, akt kännedommen af min egen ringa förmåga, sä wä! som af der behandlingssätt mine Företrädare i Expeditions-Uts?ottck nrött äro orsaker, som göra akt jag cj wägar einokkaga det mig wisade förtroende, att i berörde Utstött wara Ledamot.
Herr Grefwen och Landt-Marskalken anmodade Herrar Eleckorerne att malja andra Ledas möler i Expeditions Urffolttk, esler Grefwe von ^smin»skausen, Herr LorZenscdjälä och Herr 8-i-Zbjs, som sig detta förtroende äfwen assagk.
Friherre Rosen lians. 8cl,srin§, Wid mitt inträde nytz i detta plenum, bles jag underrättad, dct jag blifwit wald kill Ledamot af Expeditions Utskottet.
Jag får den äran gifwa tillkänna, att i anseende till de harda beskyllningar af sims och mindre behöriga tillmäter,, hwilka de Ledamöter, efter hwilka jag skulle inträda satt upbära, kan jag icke emottaga detta förtroende, dels för de Embetcns och Tjensters som jag beklädt och dels för den wärdighet jag nu innehar.
Herr Grefwe» och Landt--Marskalken anmodade i anledning häraf, sörsta ClatzenS Hrrraö Elecrorcr art wälja en annan Ledamot i Frihcrm Rosen!,snes ställe.
Föredrogs ä nys Bewlllnings font Mmämm Meswärs och Oeconomie Utskottens den Lg-Nowember pä Den 4 December.
193 -a bordet lagdc Betänkande», af den 2g i samm.l mänad, angående BränwinS-Bränning samt Bewill, ning derföre.
Herr ^euksrscbjolstj Larl t^uskal^, Nptäste lill Prorocollet följande:
För något öfwer §ö ar sedan har en namn.' kunnig Stats Man och Näds Herre offenteligen yttrat att BränwinS bränningen gjort Swerige mera ondt än Krig och Pest.
— Den har dock wunnil ett sä« dant nationell Burffap akt desi uphörande ej kan patänkas, om den ock Mille befinnas aldrig fä skadelig
— Att inskränka tillwerkningen till mättlighet — att dermed sörena det enda goda, som deraf kan härflyta Jordbrukets fördel, har want ett priswärdt föremål för de wölgörande htlfwudgrunder, som uti 1800 ars Författning äro rädande.
Jag kan ej fatta någon gällande orsak, hwarföce Höglofl.
Utilkottct sä hufwudr sakeligen gatt ifrän sitt första wälgrundade Betänkande, och nit föresiagit en författning, i den fullkomligaste motsatts.
Denne senare synes hafina till princip, att genom en förökad tillwerkning af en oforuietig BränwinS quantuet, sörmin>Va tillwerknings speculatioUeU, men dä det är en oemotsägelig och Sf all ersg» lenhet styrkt sanning, att lusten att supa altid tilltager sä torde ock möjeligen den högsta quantitet ändä ej blifwa för stor, helsi dertill kommer aic priset torde blif» tva i förhastande af tillgängen.
Det gttantUm, som NU ärligen bliswit tillwerkadt, kror jag ej warit obekhdeligt, men det höga priset har endast forswarat afsättningen.
Det lärer ej ellet som ett axiome kunna aniagas, att alla Uti projettel tillätne BränwinS tillwerkare caleulera; twärtvm kan pästäs, att en stöt Herve Band. iz.
Cmsi -94 Den 4 December.
Clas deraf ej räkna sä noga, behöfwa icke räkna näzen tillwcrkningS kostnad, anse en hastig sörwandling till penningar för hogsta winsten, sann dranken af kanske för stort wärde i deras hushållning.
Genom en högst obetydelig afgift af pannerymden sör till och med ;o kannor, hafwa dctze falt en stags upmuntran att Bränwin tillwcrka, wida utöfwcr huSvehofwet, 06) Herr Handelsmannen Stabeck» till Höglost.
Ulffotket ofgisne Tabell, jämförd n ed den Tariff, som är bifogad 1800 ärS Författning, uiwifar det betydande quanlum Spannemal, som af Pannor, till och med 50 kannor kan afwerkas , da antalet Brukare med till och med sädane panncrymder enligt UtslkottctS Calcule icke är mindre än 207,650 st.
Genom den uti projecterade Författningen oinskränkta frihet sör ekla , alla utan undantag, fom wilja betala den obetydcliga afgiften sör rättigheten att bränna, har den werkelige Jordbrukaren bliswtt mycket förnärmad.
Om dek finnes mänga Jordbrukare, som ej sä noga räkna, sä kunde nu mänga andre bliswe satte uti den förlägenhet, att ej kunna med wisihet beräkna, om det lönade sig ail förädla sin egen Produck och vetta bör wäl bliswa betänkligt för Jordbruket.
Projectet är ock obilligt deruti, att en Torpare och Soldat med ingen eller ringa jord, och en EmbetS eller Tjensteman, eller hwem som helst med endast hus, hafwa att emot en afgift de sörre af 4 si. och de senare af en personals af 8 si. samma rättighet som en Jordbrukare as högre mantal, som för denna rättighet betala ester 2 R:dr. mantalet.
Förädlings winsten, som utgöres öfwer Spannemäls wärdet, hwil» ket sörhällcr sig lika antingen den säljes eller köpes, samt Den 4 December.
195 satin ttllwerkninga kostnaden, som dels kan, dels bör fä en lika beräkning, gör art den werkelige Jordbrukaren blifrvit ögonskenligen mera belastad.
Den projeckerade Författningen utsätter wäl såsom wilker, Jordägarens tillstånd för de förre; men mom det, att del blir högst swart att neka sine underhafwanve en rättighet, som en författning dem tilläggcr, och derigenom t,lisma an» sedd för ogin och elak, sä kan denne Jordbrukare ej disponera sin grannes tänkesätt.
Projccket syneS äswen glömt, att det sinnes Jord» bruk öfwer 5 mantal, hwilka enligt förra Författningen ägt rättighet att haswa en panna om 92 kannor och ett annan swarads emot det öswerskjntande hemmantalet.
Desies rättighet da be skola, betala eu af Hemmantalet belöpande afgift marle wäl bibchällas, Utan att deras ägande bada pannor Ilkola till desi in, nehåll sammanräknas, och dcrmaf den progressiva afgisten erläggas; följden skulle annars bliswa, att desse Jordbruks Innehafware skulle bliswa mer än alle andre kaperade, samt genom förstörande af deras gamla inrättningar, och nyås anskaffande twittgaS till betydande förluster.