Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Uti det revisions-bcrällelsen bifogade underdåniga utlåtande, hvilket Fångvårds-stvrelsen afgifvil i anledning af Ilevisorernes anmärkning i förevarande ämne, har styrelsen, bland annat, anfört, alt den utveckling och större utsträckning, fångvården under de sednast förflutna decennierna i allmänhet erhållit, samt ordnandet af arbetena inom fångvårds-anstallerna, föranledt behof af förskolts-medcl till något högre belopp, än förut varit af nöden, hvarföre eli visst maximum ansåges böra bestämmas, och all styrelsen redan under loppet af år 1854 i afseende härå underdånigst hemställt, att, då någon grund-fond, eller ett förlags-kapital, icke lämpligen borde förefinnas å ett Rikets Ständers forslags-anslag, och det i stvrelsens hufvud-bok å kapilal-konlo balanserande belopp i allt lall befunnits för ändamålet otillräckligt, delta kapital-belopp, 122,6*26 R:dr 36 sk. 6 rst, måtte i styrelsens hufvud-bok få lillgodoföras Slats-konloret, samt styrelsen varda berättigad alt innehafva förskott (ill ett belopp af 275,000 lf:dr Banko, hvilket ungefärligen motsvarade nämnde kapital-summa, sammanlagd med Slals-kontorels fordran vid 1852 års slut, 143,616 R:dr 32 sk. 3 rst, med skyldighet för styrelsen att till Slats-konloret kontant leverera del belopp, hvarmed, efter afslutad hufvud-bok, styrelsens skuld lill Stals-kontoret öfverslege berörde summa, 275,000 R:dr Banko.
Behofvet af ett förlags-kapital för långvårds-ulgifternas bestridande är utan tvifvel af förvaltningens beskaffenhet påkalladt, och den utväg för erhållande af en dylik fond, som fångvårds-slyrelsen uti sill förenämnda underdåniga utlåtande föreslagit, synes ock Rikets Ständer vara den lämpligaste.
Då emellertid af räkenskaperna inhemtals, att styrelsens skuld lill Slats-konloret under de sednare åren något nedgått, anse Rikets Ständer ali en summa al 250,000 R:dr Banko, eller 375,000 R:dr Runt, bör blifva för ändamålet tillräcklig, hvadan Rikets Ständer medgifvit Fångvårds-stvrelsen rättighet, alt för ifrågavarande behof af stats-medlen tillsvidare innehafva en summa af högst 375,000 R:dr R:mt, häruti likväl inberäknadt ofvannämnda i styrelsens hulvud-bok balanserade kapital-belopp af 122,626 R:dr 36 sk. 6 rst banko. liro Då, efter hvad Rikets Ständer erfarit, E. K. M:l, jemlikt Nådigt bref den 23 Juli näst lidet år, beviljat Provincialläkare och deras vederlikar, samt dem, som deras tjenst bestrida, ökad ersättning för mediko-legala hesigtningnr och det å Andra flufvudl it el n lör delta ändamål uppförda forslags-anslag af 0,000 ll:dr härigenom torde för framtiden blifva otillräckligt för det. afsedda behofvet, hafva Rikets
Ständer funnit omlörmälda forslags-anslag böra förhöjas lill 10,000 R:dr. 12:o Till följd af E. K. Mös Nådiga lörslag, angående upphörande af de till särskilda verk utgående ljuspenningar, borde, enligt den Nådiga Propositionen, förslagsanslaget till skri)-water/alier och expenser, nu utgörande 23,915 R:dr 94 öre, minskas med ett ljuspenningarne motsvarande belopp af 1,820 R:dr.
Ehuru denna framställning om ljuspenningarnes försvinnande under nu ingångna statsregel ings-period blifvit af Rikets Ständer bifallen, hafva Rikets Ständer dock, med afseende derå, ali, enligt räkenskapcrne, berörde anslag, å hvilket en mindre besparing år 1852 uppkommit, deremot visat blist år 1853 af 1,522 R:dr 95 öre och år 1854 af 6,398 R.dr 52 öre, troll, alt anslaget bor bibehållas vid nuvarande belopp, hvilket dock, för jemnaude af Hufvud-titclns slutsumma, ökats med 58 öre.
Då uli öfriga under denna Uufvud-lilel uppförda anslag förändring icke funnits böra ega ruin, hafva, med iakttagande af ofvan omlörmälda bestämmelser, ulgilts-summorna å Riks-stalens Andra Uufvud-lilel blifvit fastställde att, frän och med år 1858 till dess nästa stats reglering vidtager, utgå som följer: Ea:pcdilinns-Utskoltets Förslag lill underd.
Skrifvelse N:o 102- 645 A n dr es Siw, jr wtf-tife in.
Jaslitie-Döpar tern eniel.
Departemcuts-ehefcn, Juslitie-stals-minislern
Departementets expedition Högsta Domstolen Juslitic-kanslers-expeditionen Just ilie-re visions-expeditionen Svea llof-rält med derunder lydande Justilie-stat: 11 of-riiIteus anslag 163,400: — Juslilie-statens anslag : samma belopp, som i 1855 års Biks-slat, nemligen: . 18,989: 52. . 2,201: 89.
Penningar Indelta räntor 21.191: 41.
Götha llof-rält med derunder lydande Justilie-stat:
Hof-rällens anslag 162,400: — Justitie-statens anslag: samma belopp, som i 1855 års lliks-stal, nemligen: Penningar .... 18871: 85.
Iudelia räntor . . 3,494: 25. 22,366: 10.
Hof-rätlen öfver Skåne och Blekinge med derunder lydande Jast it ic-stat: Hof-rällens anslag 78,200: — Juslilie-statens anslag: samma belopp, som i 1855 års Biks-stat, nemligen: Penningar .... 7,037: 22.
Indelta räntor . . 207: 75.^ 7,244: 97. Krigs-liof-riillen Fångars vård och underhåll, Förslags-anslag .
Vård och underhåll af läns- och kronohäktet), Reser valions-anslag Medikolegal besiglningar, Förslags-anslag .
Skrifmaterialier och expenser, ved, m. m.
Förslagsanslag : Nuvarande anslaget 23,915: 94.
Tillägges för jemuande af Hufvudtilelns slutsumma 58.
Bese- oell Traktamenls-penningar, Förslags-anslag .
Ersättning ål vittnen oell parter, Förslags-anslag .
Extra utgifter, lieservaliuns-anslag .Riksmynt.
Penningar. 15,000 22,700 97,100 15,900 91,655 182,389 181,271 85,237 12,555 1,350,000 13,500 10,000 23 916 7.500 7.500 4.500 Summa [2,120,726 50 85 52 I miella ra ritor, enligt ina rkrgång, pä försl.-tu. Summa. 2,201 3,494 207 89 25 75 15,000 22,700 97,101) 15,900 91,655 184,591 184,766 85,444 ()7 12,555 50 1,350,000 13,500 10,000 23,916 52 7.500 7.500 4,560J— 50 41 10 ll| 5,903)892,126,630[— 646 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skri/re/se N:o 192.
För ombyggnad af länsfängelset efter cellsystemet i de län, der sädana ännu icke blifvit fullbordade eller päbegvnta, har E. K. M:t, under åberopande af hvad det den nådiga Propositionen åtföljande protokoll öfver Justile-departcments-ärenden i delta ämne innehåller, äskat, att Rikets Ständer malte anvisa ett belopp af 450,000 R:dr, att under åren 1858, 1859 och 1860 utgå med ^:de! hvartdera året.
Då Rikets Ständer af nämnda Stalsråds-protokoll inhemtat, att med de vid föregående riksmöten till uppförande af dylika fängelser beviljade extra anslag tillgångar blifvit beredda alt inom \7 af Rikets län uppföra sådana fängelser, al hvilka de flesta redan blifvit fullbordade, och de öfriga för närvarande voro under arbete, hvarförutan af samma anslag medel blifvit anvisade för påbörjande af fängelser i ytterligare två län, nemligen Orebro och Gottlands, samt, enligt en uppgjord kalkyl, för cellfängelsers fullständiga uppförande i sistnämnda två län, äfvensom i de återstående fem, nemligen Upsala, Nyköpings, Werslernorrlands, Westerbottens och Jemtlands, ett ytterligare anslag erfordras lill belopp af 653,000 R:dr, hvilket dock, af anförde skäl, ansetts böra förhöjas till 700,000 R:dr, hafva, med afseende å angelägenheten deraf, att de begynlc byggnadsarbetena oafbrutet fortgå, och då de län, hvarest cellfängelser ännu ej blifvit påbörjade, ega grundade anspråk,, alt, i likhet med de öfriga, förses med dylika förbättrade fängelse-anstalter, hvilkas välgörande verkningar af erfarenheten mer och mer bekräftas, Rikets Ständer, lill uppförande af länsfängelscr efter cell-systemet, anvisat den äskade summan af 450,000 R:dr, att med en tredjedel ärligen under hvartdera af åren 1858, 1859 och 1860, från Riksgälds- kontoret utgå.
Beträffande slutligen E. K.
M:ls nådiga framställning, att den föreslagna löneförbättringen för crnbets- och tjenstemän, jemte vaktbeljente, måtte få beräknas och utgå äfven lör nästlidne år 1857, samt härtill erforderliga medel af Rikets Ständer anvisas, komma Rikets
Ständer alt i detta ämne framdeles särskildt i underdånighet sig yttra.
Stockholm den 14 Januari 1858, Expeditions-Utskottets Förslag till un der d. Skrifvelse N:o 493. 647 193.
Uppläst och godkändi hos Ridd. och Adelil den 15 Jan. 1S58.
Presle-slåndet don 18 — — Borgareståndet den 18 — — Bondc-slåndet den 80 — — /likets Ständers underdåniga Skrijve/se, angående reglering af ulgijterne under lliks-statens Tredje Uufvud-li/el.
(Slals-Ulskis Hilldén Niis 43, 124, 149 och Fiirst.
Stats- samt Öec.-C/tsJt. Ut!.
N:o tia.
17 hvad gällande Författningar, i afseende ä hästarnes alder, höjd, och öfriga beskaffenhet, föreskrifva.
Monderingen, sorn, vid uppbrottet till fältort, bör till Kongl. Majit och Kronan i fullt brukbart skick afrnönstras, varder, efter krigets slut, till RegementsDirection i lika godt och mönStergilldt tillstånd allernnad, med rättighet för Directionén att, i annan händelse, af General - Krigs - Commissariatet erhålla ersättning i penningar för hvad sämre eller bristande kan befinnas.
Hvaremot Utskottens, i sista Momentet (jaag. 15), gjorda hemställan, ”att sistomförmäl• de öfverenskommelse, orri Monderingens underhallande i krigstid genom Kronans försorg, endast matte afslutas, i den händelse samtlige Rusthållare, inom ett Regemente eller Corps, om dess antagande och begagnande sig förena", torde få föifalla, då, enligt det af Utskotten nu framlagda förslag, denna fråga kommer att genom flesta rösterne afgöras; och tillstyrka Utskotten slutligen: att Rikets Uögloflige Ständer, i den afgående underdåniga skrifvc-lsen, ville hos Kongl. Majit anhålla, att en Nådig framställning, uppå dessa grunder, samt med de tillägg eller förändrin Bih. till R.-St.
Prat. 1828-18 io, 4 Sami. a AJd< 1 Baud. 19:de Haft. 3 18 Bil. t. Stats- s, Oec.-UtsL TJtl.
N:o 122. gar i de reglementariska detailerne,- som af Kongl.
Maj:t kunna pröfvas nyttige, matte till Rusthållarne vid de beridne eller afsutne CavalleriRegementena varda utfärdad.
Ledamöters serskildt meddelade yttrande varder härjemte öfverlemnadt.
Stockholm den 5 Februarii 1830.
Reservationer; äf Herr Friherre Ceder strom, Jacob: Emot de förenade Utskottens genom vote-1 ring tillkomna beslut, att hos Rikets Högloflige
Ständer tillstyrka, det antagandet eller icke af Kongl.- Maj:ts förnyade Nådiga Proposition om ett nytt beklädnadssätts införande vid RusthållsRegementena, ’ må blifva beroende af de fle”sta rösterne inom hvarje Sqvadron eller Com''pagnie, ” samt att, säsoin följd deraf, ”Rusthål”larne böra Sqvadronsj eller Conipngnievis sammankallas uppå Lands-Cancelliet i det
Län, ”inom hvilket största Numerstyrkan af Sqvadronen eller Compagniet är förlagd, ’ föranlåtes jag mig reservera och i Stället vördsamt tillstyrka Rikets Höglofiige
Ständer besluta, att flesta rösterne inom hvarje Regemente eller Corps må bestämma, huruvida det föreslagna nya Beklädnadssättet må vid samma Regemente eller Corps allmänt införas eller icke, samt att beslutet härom på det sätt må inhemta*,, att, Bil. t. Stats- s. Oec.-UtsL Uti.
N:o na. ig sedan de Rustande lemnats tillfälle att, vid anställd votering å Lands-Cancelliet i det Län, inom hvilket de äro boende, sina röster aflemna, rösterne sammanlagde för alla de Län, inom hvilka Regementet eller Corpsen är förlagd, må afgöra, antingen förslaget blifvit antaget eller vid det gamla beklädnadssättet bör förblifva, Skälen för denna min vördsamma hemställan äro; att, genom fi §. af Kongl.
Förordningen om Indelta Cavallerie-ts beklädnad, beväring och utredning, af den ir Maji 179 5, uttryckligen är förordnadt, att, med undantag af de i samma §. uppräknade sä kallade mindre Monderings-eflecter, dem hvarje Rusthållare får och äfven hädanefter bör ega, efter egen beqvämlighet, beställa och anskaffa, “skola alla öfriga Beklädnads- och Hästmonderings-persed“lar, till vinnande af en behörig likhet, genom “allmän beställning anskaffas;'* att, oberäknadt det oformliga i en så delad beklädnadsförsorg, som den af Utskottens pluralitet tillstyrkta, enligt hvilken, vid ett och samma Regemente eller Corps, den ena Sqvadronen eller Compagniet skulle komma att beklädas genom en tillsatt
Direction, men den andra deremot genom Sqvadrons-Fullinägtiges försorg, den uti gällande Författningar innefattade föreskrift om de större Monderings-persed - 20 Bil, t. Se.ats~ s. .Ote.-Uuh. Ull, N:o 122 Jarnes anskaffning genom allmän beställning för Regementets eljer Gorpsens liela styrka, lill vinnande af likhet i utseende, godhet, sammansättning och varaktighet, karinne att till sin verkan alldeles upphöra; att, då de fleste till Karlens, beväring, remtyg, sadelrnondering rn. m, hörande persedlar och reqvisita, icke inom Sqvadronernes eller Compagoiernes stånd kunna förfärdigas och derföre fran aflägse belägne Städer vanligen mäste anskaffas, en delad upphandlingsiörsorg ornöjligen kan blifva med de Rustandes egen fördel förenlig, enär erfarenheten bevisat, att, då ett större partie af en vara eller persedel till leverering vid offentlig auction utbjudes, vida billigare pris kan erhallas, än då upphandling i mindre poster och under hand arrställes; samt att, då de större och kostsammare
Monderings-persedlarne genom allmän beställning varda upphandlade, Regements-Qvartermästaren och de honom till biträde förordnade Besigtningsman blifva, vid nästinträffande Generalmönstring, för persedlarnes godhet och öfverensstämmelse med fastställde prof allena ansvarige; hvaremot Rusthallarne, vid en partiel eller Sqvad ronsvis skeende anskaffning, äfventyra att persedlarne, för skiljaktighet emot prof eller modell, kunna, till högst kännbar kostnad för de Rustande sjelfve, af General-Mönsterherren blifva casierade.
Stats- samt Oec.-Vtsh. Uti.
N:o 123, 21 I denna reservation instämde Herr Friherre Sprengtporten, Herrarne Riben, von Hartmansdorff, Lefren och Brimcrona, samt Herr Prosten m. m.
Grevillius.
Af Herr Friherre Sprengtporten, ff. JV.:
Utskottens förslag, i 4:de punkten, att till en
Direction öfverlemna bestyret med reinonteringen och hästarnes utfodring, kan jag ej tillstyrka, utan förmodar jag, att, om något för det allmänna nyttigt ändamål, genom detta förslag skall kunna uppnäs, sådant da endast kan till vägabringis genom en enkel Passevolance emellan Kongl. Majit och Kronan och de Rustande.
Häruti instämde Herr Friherre Cederström, J., och Herr Riben, N:o 123.
Ankom till Exp. Utsk. d, 11 Febr. i8}o.
Utlåtande, i fråga om
Ruslhållares skyldigheter i afseende å uppsättningen af nya Monderingspersedlar. rill gemensam handläggning af Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconornie - Utskotten har Hedervärda Bonde-Ståndet remitterat ett af R Riksdags-Fullmägtigen från Östergöthlands Län Jacob Peter Andersson ingifvet Memorial, der - ii Stats- samt Oec.-Utsk. JJtl.
N:o 123, uti han, ”tili lättnad för Jordbrukaren”, föreslagit: ”att Rusthållare icke matte oftare betungas med uppsättning af nya Beklädnads- och Monderingspersedlar, än de gamla blifvit utslitna, utan afseende derpå, att en eller annan Soldat genom hvarjehanda tillfälligheter kunde hafva gjort någon Monderingspersedel obrukbar, hvilken endast för honom då borde tillsättas; att det måtte blifva Rusthållarnes ovilkorliga rätt att, med egen tillverkning af Vadmal, få bekläda Soldaterna, hvilket hittills aldrig skett, utan Rusthållarne varit tvungne köpa ganska dyrt Kläde, hvarigenom en ny Mundering medtagit flere års behållen afkastning af Rusthållet; samt att Mond eringen, sedan densamma efter en viss fastställd modell blifvit anskaffad, finge blifva oförändrad så länge den blefve brukbar, och således den kostnad undvikas, hvilken nu genom modellförändringar tillskyndas de Rustande”, Allmänna Besvärs- orh Oeconomie-Utskottet, som ansett besvarandet af hvad ofvanberörde Memorial innehåller egentligen sig tillhöra, får, beträffande först Motionairens framställning, rörande Monderingspersedlarnes brukningstid, vördsamt upplysa, att genom g §• af Kongl.
Förordningen örn Indelta Cavalleriets Beklädnad och Utredning, af den II Maji 1795, är förordnadt, att ”de Beklädnads- och Monderingspersedlar, som vid Regementena finnas, måga icke, förmedelst olikhet med de senaste modeller, till Rusthållarnes gravation casseras, Stats- samt Qea.-Utsh. Uti.
N:o ia3. a3 titan böra de först i en laglig ordning, och sedan de verkligen blifvit förnötte och derföre oduglige befunne, undergå cassation”, hvarjemte, uti 17 §. af Kongl. Maj:ts Nådiga Instruction för de Generalspersoner, hvilka i Nåder förordnas att förrätta General-Mönstringar med Indelta Cävalleri-Regementenä samt det till Infanteri förvandlade Cavalleriet, dat. den 16 November 18*9» uttryckligen finnes föreskrifvet, ”att ett för ögat mindre prydligt utseende ej får gälla till skäl för cassation, enär persedeln ännu synes kunna uppfylla dermed åsyftad nytta; äfvensom att ej någon persedel må casseras, som genom reparation utan för dryg kostnad kan blifva brukbar; egande General-Möristerherren rättighet att för persedlar,som längre tid varit nyttjade och finnas slitne, utsätta eli viss ytterligare brukningstid, hvarefter de anses casserade och med nya böra ersättas ; skolande lik väl, vid de Regementen, som hafva uti Beklädttadsstaten sig förbehållet, att den sist casserade Monderingen vid mindre möten och dylika tillfällen bör nyttjas, på det den nya icke i förtid må utslitas, så att alltid en gammal och en ny Mundering kunna vara i beredskap, General-Mönsterherren iakttaga att icke så Sent cassera Munderingen, ätt den för detta ändamål blifver alldeles oanvändbar, och att den nya derigenom ständigt måste brukas samt således för hastigt Utslitas”; vid hvilket förhållande, och då den af Motionairen åsyftade lindring för de Rustande a4 Stad- samt Oec.-Utsft.
N:o ia3. i allt hvad densamma med Truppens tjenstbar* het kan siå tillsammans, redan är i gällande Författningar påbjuden, samt afvikelse derifrån, der sådant eger rum, måste i behörig
Väg öfVerklagas och till rättelse befordras, anser Utskottet hvad Motionairen i denna del hemställt böra förfalla.
Hvad hä mäst angår den för Rusthållare yrkade rättighet, att till beklädnaden få använda i orten tillverkadt Vadmal, så har, med anledning af vid innevarande Riksdag Väckta motioner, Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottet, uti afgifna Betänkanden, N:s 34 och gr, tillstyrkt Rikets Ständer att till Kongl. Majtt framföra den underdåniga önskan, att Kongl.
Maj:t i Nåder täcktes utsträcka den, genom Kongl. Brefven den 15 November 1806 och den 15 Januarii I8II, Rusthållarne vid Skån ska Hussar, och Dragon-Regementena samt vid Bohus Läns Regementes Södra Bataillon, i detta hänseende medgifna rättighet, jemväl till Rusthållarne vid samtlige Indelta Cavalleri-Regementen; dock, som berörde Betänkanden blifvit af Högloflige Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet bifallne, men deremot af de tvänne öfriga Riks-Stånden afslagne och denna fråga således förfallit, anser Utskottet densamma icke kunna till ny behandling bär åter upp tagas.
Vid - Siats- samt Oec.-tJtsk.
Vtl.
N:o ia3. a5 Vidkommande slutligen den väckta frågap, att modeller å Monderingspersedlar icke matte förändras så länge de senast anskaffade effecter äro biukbare, så enär,. enligt livad af Utskotten vid första punkten litredt blifvit, anskaffning af nya Monderingspersedlar icke kan de Rustande åläggas, innan de i bruk varande blifvit förslitne oell i vederbörlig ordning casserade, samt Kongl. Majds höga rätt att, i följd af Krigskonstens framsteg och fordringar, anbefalla de förändringar i de Indelte Regementenas Beväring, Beklädnad och Utredning, sorn till Regementenas högsta tjenstbarhet äro ledande, hvarken i äldre eller senare Författningar, rörande Rusthalls-Regementena , “finnes vara ifråga* satt eller skiljas kan från det genom 14 §.
Regerings-Formen Kongl. Majit uppdragna högsta Befäl öfver Rikets Krigsmagt, har Utskottet funnit Motionairens, i denna del, gjorda hemställan ej eller böra till någon Rikets Högloflige Ständers åtgärd föranleda.
Då Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottet, uppå anförda skäl, icke. kunnat till bifall understödja Riksdags-Fullmägtigen Jacob Petter Anderssons ifrågavarande Motion, har Utskottet vördsamt skolat fästa Rikets Högloflige Ständers uppmärksamhet dervid, att, i händelse, på sätt de förenade Stats- samt Allmän Bilt. till Jt.-St. Prot. 1.87.8-18jo , 4 Samt. 2 Afd. 3 Band. wj:tc Haft. 4 26 Stats- Be v.- samt Oee.-Utsh.
N:o 124. na Besvärs- och Oeconörnie-Utskotten, uti denna dag afgifvet ytterligare Utlåtande, N:o 122* i fråga örn Beklädnads- och BeväringS-Directioners inrättande vid Rusthålis-Regementena, hemställt, Rikets Högloflige Ständer skulle besluta, att I10S Kongi.
Maj:t i underdånighet anhålla om en ny Propositions utfärdande till de Rustande örn vissa ärliga afgifters erläggande till Regementenas beklädande, utredande och remonteringm. m., de Rustande, genom antagande af denna Nådiga framställning* blifva 1 tillfälle att* i möjligaste måtto, befria sig från de af Riksdags-Fullrrrägtigen Jacob Petter åndersson öfverklägade, med Rustningen för närvarande förenade olägenheter af obestämda och derigenom dubbelt tryckande kostnader, Till hvad Allmänna Besvärs- och Öeconomie-Utskottet i ofvanberörde ämnen sålunda anfört, har Stäts-Utskottet, för dess del, icke något att tillägga; Stockholm den 5 Februarii 1830, N:o 124.
Änkom till Exp. Utsk, d. 11 Febr. 183Ö, Stats- Bevillnings- samt Oeconomie-Utskottens ytterligare Utlåtande, med anledning af gjorda erinringar vid Stats- Bev.- samt Oee.-Uisli, TJtl.
N:o n4- ">■’] Utskottens Betänkande, N:o 10g, om åtgärders vidtagande tili Fårskötselns och Ullproductionen* J»e— främjande i Riket.
Utskottens öfver berörde angelägenhet, under den gide sistförflutne December, afgifna gemensamma Betänkande har af Hedervärda Bonde-Ståndet blifvit bifallet, hvaremot anmärkningar, som till aterremiss gifvit anledning, blifvit framställdas Inom Högloft, Ridderskapet och Adeln: af Herr Grefve Horn, Claes Fredric, Herr Friherre Cederström, Jacob, samt Herrarne Ribbing, Hr ved, Tham, Wollrath, och Hjerta, Gustaf; Inom Högvördige Preste-StSndet: af Herr Presidenten m. m.
Poppius, Herr Biskopen rn, m. Doctor af Wingård, Herr Professoren m. m. Geijer, samt Herrar Prostarne Holmström, Lidman, Nibelius, Grevillius, Elfström, Kjellström och Widén; Inom Vallo fl ige Borgare-Ståndet: af Vice Talmannen, Herr Lagmannen m. m.
Noréus samt llerrar Arosenius, Ståhle, Rydström, Meijer, Lundman, Lundgren, Ekerman, Strehlenert, Modin, Hels ingins, Sandblad och Leffler, a6 Stats- Bev.- samt Osc.-UtsJt.
N:a 134.
Berrjälde
Talare, för hvilkas livar för sig afgifna yttranden den stora vidlyftigheten af deruti innefattade detailer icke tilläter Utskotten att serskildt redogöra, hafva' enstämmigt förenat sig i erkännandet af de betydliga fördelar, hvilka af Preussens' exempel äro för Sverige att påräkna, i den händelse ändamålsenliga anstalter till Fårafvelns och Ullproductionens befrämjande varda inom
Riket vidtagna, till ytterligare stöd för hvilken förhoppning Herr Hjerta, Gustaf, åberopat det högst vigtiga inflytande, inrättandet af 5 UH-Contoir inom kort tid utöfvat på Södra Rysslands Ullproduction.
Det har, uppå sådant skäl, blifvit ansedt såsom en bland Rikets Ständers angelägnaste omsorger, att, genom anvisandet af en lämplig tillökning i den nu varande Ull-Discontfonden, sätta Styrelsen i tillfälle att, genom Ull-Contoirs inrättande samt anställande dervid af kunnige personer, öppna för Ullproducenten eller Bandtmannen hittills saknade utvägar, ej allenast att erhålla sin vara sorterad och uppskattad i öfverensstämmelse med de inom deri utrikes Ullhandeln antagna sortamenter, utan ock, vid tillfälligt bristande afsättning derå, få densamma belåna, under vilkor af Ullens inlemnande till förvarande såsom pant i UH-Contoirens Magazin.
De förenade Utskotten, hvilka redan ideras förut uti detta ämne afgifna Betänkande, ehuru medgifvande nyttan af de föreslagne aa» Statt- Bev.- tamt Oec.-Utsk.