Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Som Rusthällaren är, enlig, Jndelnincis-wcrket och derpå grunda» de conrracter skyldig a,r hälla häst och karl m. m. att exercera i 17 dygn om äret, sa an inrättningen af Exercikii-Efqvadroner för Rusthållaren ett betnngande svin strider emot delia contract, hwarföre alt annat förhållande i fredsiider ar således äfwen stridande cmvk comraclet.
I anledning häraf får jag hemställa akt alla sädane sammankomster der nägra fä Rusthållare pä ett oordentligt sätt åtgjort de fränwarandes eller tredje maus rätt, säsom flere gängor ffclk, ej mätte kunna äga rum.
Utan att Riksens Ständer derom förut afgöra.
Grefwe ^amilton, ^xel, tilläde, att om någon n»id desiq tillfällen protesterade emot bestulet, blef han säsom drucken ulwisad.
Herr Lock.
Jag tror ej att någon Landshöf, ding haft rätt att sammankalla Rusthållare för all ändra contracker.
Dä det är SländerS rätt att beskatta sig kjelfwe är ett sädant förfarande twärt emot 82 §. af den af Ost nysi beswurne Regerings-Formen och allmänna lagens stadgande.
Fri - r?74 Den 28 November.'
Friherre Lehrström.
Det är ej min tanka att föreflä nägra olagliga coniracker.
Conlracter kunna pa ett olagligt sätt upkomma, men kunna ej när Vermil) finnes ömsesidigt bifall, wara olagliga.
Dce kan ej wara mot Regerings-Formen, att med Rusthållare inga contrakt med hwilka de kjelfwe skulle wara nöjda.
Om nägra dagar af ärliga mötet borrt. roges, och i det stället Exercitii-Esqvadroner inrättades kunde delta ske utan någon ny kostnad.
Eljest skulle Cavallerier förlora en inrättning, som är högst nödig om der skall blifwa brnkbarr.
Ingen tänkan. de menniska kan wilja sörwandla en trvnppe till obrukbar, när medel finnas arr göra ben duglig.
Wi mäste aga duglige Soldater, om wi skole kunna förfwara vfi.
Friherre 8tae! von Ickolsteill.
Denna inrätt, ning ma gerna dibehällas, om det sker sr nr i linn' men ej med lwäng.
Det är ej friwikllgi ,iär »agra fä afgöra för alla.
Men jag skal! ytterligare förklara »nig härom, när Srars-Utskotters uttalande rörande Wargering till pröfning förekommer-.
Härunder arerkom Grefwe I)s !a 6arä!e med DepUkationen, och tilikännagaf atl Prestc-Sräudct, med uttryck som innebaro känflart af förbindelse försäkrat att taga fåken i öswcrwäganve, och yttrar alt
Det i de upossringar
Del asyftat warit uppchäljit af den fruktan» att blifwa den enda Clas som »kul» Le Den 28 November- »775 ke gena deni.
Borgare och Boude.Skänden Hade yttrat att De redan afgjorr samm» fräga.
Derpå upläsies ä nyo Stars-Ursksttels under pröfning »varande Betänkande, hwarester ^err Grefwen och Landtm arfkalken gjorde proposition till bifall dera.
NopadrS länge och häftigt Ig, Nej, och sos tering, hrvarunder Grefwe ^amilton, T^xel, hördes protestera mot votering om andras egendom, samt ofta yrka§ att en sadan votering ej borde kunna tittaras.
Sedan Herr Landl-Marffalken ändteligen hunnit förmå Ridderffapct och Adeln till tystnad, yl» träde stg Herr käklman.
At de »varda Ledamöter, sorn nu sä ifrigt sätta sig emot bibehållandet af Erercirii, Esqvadronerne, will jag allenast göra den anmärkning att en sak ej bör förkastas derföre, att den i utösningen hittills warit dålig.
Manga inrättningar äro i sig sjelfwe goda, »ne» hafwa blifwit illa utförde.
Skatö-Utskolttt har i siri Betänkande uris sat an Exercitii-Esqvadronerne hittills pa ett skadligt sätt warit inrättade, men Det har ej kunnat ins 1776
Den 28 November. gä i något yttrande att de för exercisen wörö onyttigt.
Hwar och en of detta Ständ som sjelf är militaire kan läkt inse hurri wädligt det skulle wara, om Ständer blandade sig nii an förcstrikwa något rörande exercisen och i commandomäl.
Sadane saker böra endast af Konungen kunna befallas, och jag tror del borde bero af Konungens godisiunande att befalla sadane anstalter, hwarigenom denna inrättning ej för dck Allmänna blefwe betungande.
Ridderskapet och Adeln härom icke förena sig, tror jag nswen för min del, akt votering icke kan nekas.
Grefwe kkamilton, /-xel.
Det more bättre akt helt och hallit reducera Cavallerierne, Jag protesterar ännu en gäng emot votering, och förbchällcr åtminstone, att om votering nödwändigk skall äga rum, enligt den ro i Axeliga Pnvilegierne inga andra mätte fä votera öfwer denna fräga än de som sielfwa äro jordägare. Zerr Greftvcn och Landtmarffalken före stälde, arr RegcnugS-Fonnen wore lydiiZ, akt dekka Betänkande borde äkecreuutteras, och önskade att R-.ddcrskavct och Adeln derföre mane efrcrgifwa yrkandet om votering.
Friherre viibsn, ch Larl, conformerade sig med Herr kählnurn, och hemstälde om det wore Ml akt afskaffa Excrciiii'.
Esqvadronerna, när de kunde inrättas pä ett sätt, som icke wvre kostsamt för Rusthållare.
Oin till exemp.
Regements'mören skulle hällas allenast hwark tredje är, och kostnaden i desi Den 28 November. i?77 i dest ställe anwändas lill Erercitii-Esqvadroner, blefwe dek utan afgift för Rusthällarena och Cavalleriet bättre exerceradr.
Herr KlinZlporr, 6er6t.
Jag tror att Cavalleriet war du.ligr förr, när inga Exercikii-Efqv adro« ner funnos, och vel kan wäl wara sä hädanefter också.
Duben.
Det Cavallerie som för längre rid tillbaka kunde anses dugligt är för det näcwarande odualigt.
Genom rideknes förändrade skick har Krigskonsten blifwit ert studium, och Cavallen» eks anwändande en gren deraf som förutsätter alt
Cavalieriet mäste aga en emot sitt ändamål swarande öfning.
Under tiden hade bland Ridderskapet och Adeln mycken hetta uvkommit, h varunder åtskilligt ropades, som ej till Protokollet kunde fattas.
Herr Grefwcn och Landtmarskaikcn erindrade om lugn wid öfwerlaggniuge», anmärkandes att genom sorl riden allenast borrirogos för angelägna göromål och önjkandeS, att ej alla wille tala pä en gäng dä ingen kunde höras.
Sedan bullret afstadnak, ytirade sig Friherre Ltael von Döistein.
Om del were aldeles nödwäudigt och afgjordt a<t
Cavallerie ej kunde bli nyttigt uran denna inrättning, skulle jag wist ej neka till deh fortfarande, men ber förundrar mig a« hö - 1778 Den 28 November höra, att det dcstförukan skulle wara onyttigt.
I' förra tider wet jag att Norra Skånska Cavailcrier, dä det hade till Chef Baron von Ulstén, hade renomme alt exercera i superlativ» ^rsäu.
Wid alla möken, alla mönstringar, hade Konungen och Möusterherrar förklarar sitt wäsbchag deräfwer.
Domarena mäste icke dä hofwa warit csmpekcura om Cavalleriet mar aldeles odugligt, eller också ärv Excercrtil^Esqvadroncrne icke sa nödwändige som man pästär.
Till dest jag får en annan öfwertygelse bestrider jag således deras bibehållande.
Friherre vchsncrsntx, ^sohsn willielm.
Såsom nyst upkommen känner jag ej discurserncs gäng, men jag tycker mig inse, att en mesentenäu är orsaken till hela skiljaktigheten.
De Herrar som bestrida Erercilii-Esgvadronernes bibehållande hofwa ej gifwir akt pä de bestämda orden i SlatS-Urstkortcts betänkande, akt det s?all sste utan Skarens kostnad och de Rustand-es berun-gande.
Dä wälet under detta wilker stulle Hans Maj:t underställas ser jag ej något motiv att för dest bifall lägga hinder i wägen, för öfrigt får jag erindra att Utskottet ef förklarat wära nu warande Cavallerier för oduglige, uran endast sagt arc denna inrättning skulle bereda dem en högre duglighet.
Friherre vriden.
Orsaken hrvarföre i äldre tider flere Cavallerie-Regementer oförtjent wunnit renom ee att wara wäk exercerade, har ofta kommit deraf alt Mönster-Herrarne el warit Cavallerisier» Ofta af den anledning akt till förestående mös ten Den 28 November- 1779 ten och mönstringar Regementet lärt sig wista rörelser som wid tillfället skulle wisaS.
Wid sadanr förhållande har det ej warit underligt om man kunnat öfwer ryg a Mönsterherrar om en skicklighet som Regementet werkeligen icke ägt.'
Herr Klingsporr, (Zerell.
Således hofwa efter Herr Barons omdöme alla Mönsterherrar hittills warit oduglige.
Duben inwände, att han det icke sagt, men wäl att det osca händt, att Jnfan-erister dömt om Cavalleriets manenvrer.
Grefwe hamilton, ^xel.
Det later wal att pasta arr denna inräkming skulle kunna bibehällas ulan särdeles kostnad för de rustande, men i sjelstva merker lärer dek bliswa omöjligt.
Äler förmärkres mycken oro Herr ?LbIrnan.
Som StatS-llkskoltets betänkande nu för första gängen är under öswerläggning och anmärkningar derwtd blifwit gjorde, för jag hemställa om del ej bör ärerremirreras, da Utskoltek kanske kommer i tillfälle att förestå något bättre och kydcligare wisa, akt ändamäler med Dest tillstyrkande ej är att bibehålla dek som för Landet kunde wara betungande.
Man kunde alwen dä wera bestämdt hurnwida Sränderna erna antaga det gisne försiagec till EavaUenelS reducrion och man wunne genom der - 178c.
Den 28 November. detta upjkof, att ej hinder kades i wägen för något, som skulle leda till Armeens fullkomnande.
Friherre kiststerstolps, Larl.
Af det
Ml akt anmärkningar nn blifwit gjorde, fär jag äfwcn yrka äterremch pä detta betänkande och tror att detsamma sedan bäst i sammanhang med andre frågor kan afgöras.
I afseende pä en wärd Ledamots yttrande, an det aldrig utan kostnad sör Rusthållaren kan aflöpa, sinnes äfwen den inwandningcn beswarad i Staie-N,skottets betänkande.
Hwad principen angar om Cavalleriets större eller mindre brukbarhet med eller i saknad af denna inrättning, fär jag fraga Er mine Herrar hwad tid det fordras för edra egna Söner akt lära rida?
Man bör wänra af, dem något lättare faktningsgäswa, än af en rä rccrut, och huru skulle man dä af de sistnämn» de fordra att de va z eller 4 dygn skulle lära att sköta en ostyrig häst?
Grefwe Istarmlton, ^.xel. Jag har ingen ling emot sjelfwa sake» i uulitairifkt afseende, men det är emot lagens esprit att präja Rusthållaren».
Friherre Osterström.
Jag will ej bestrida alt detta mål tili S:a:L-Ulsko!let mätte ärerremitkeras, men da mäste der ffe genom sormelig proposition pä alerremih.
Votering är redan begärd och således kan ej annorlunda utrönas, om de, som den begärt derifrån wilja assia och förena sig om äterremitz.
Den 28 November. 1781 Herr Grefwen och Landlmarffalken gjorde ä nyo proposition vin bisalt till Utskottets betänkande, hwilken beswaradeS med ett häftigt och langwarigt rop af Ja, Nej och votering HanS Excellence Herr Grefwe kuutki.
Da saken nu för första gängen är söre, är det enligt RegeringS-Formens föreskrift, att den mäste återförtvisas.
En del bifaller och en del nekar och resultatet deraf är en äterremist, äkföljd af de gjorda anmärkningarne.
Herr Grefwen och Landtmarfkalken gjorde proposition pä äterremist, hwtlken — bifölls.
Friherre liljencrants förklarade sig cj stafwa hört att nägra anmärkningar blifvit yttrade, men wäl proposition om totalt afstag.
Friherre Ltael von wolstein.
Da Nidderskapek och Adel» besiurit äterremist och anmärkningar nu skola göras, att densamma åtfölja får jag anföra, alt da Utskottet säger sig stafwa npfunnil ett medel hwarigenom Exercilii-Efqvadronerne ej skulle komma hwarken Kronan eller Rusthällare pä »agon kostnad, och deria skulle bestä i den förestagne inskränkningen af nägra dagar pa det ärliga Regememsonötet, synes mig denna tillgäng orillräckelig, sa akt den knapc kan gä till mer än högst hälften af kostnaden.
Pä Regements-mötel kunna högst 8 dagar indragao; tvid Epercrtii-Efavadroncn erfordras en hel mänad.
Destulom om inrättningen skulle blifwa faststäld, 1782 Den 28 November - fär jag hemställa, om den icke borde förläggas i någon Stad. — Nu när Folker blir inqwarteradt i byar pä
Landet nödgaö det betala sine förnödenheter till hwad pris säl,aren behagar derpå fäkta.
I Staden kunna de fokas hwarest de kosta minst.
Dek skulle äfwen undanrödja mycken olägenhet och kost. nåd för Officerare om de förlädes i Städer.
Herr Lock instämde i detta Friherre 8taels yttrande.
Friherre IstijsncrLntL.
Den tagna principen i StatS-Utskottels betänkande, är att kostnaden hädanefter ikall förhälla sig som 6 till 102.
Jag hade således trott att ingen stränghet fknlle möta tvid an» tagandet af Srats-Utfkotrcrs förslag.
Herr kilorckenstolpe.
För att uplysa de »värde Ledamöter som begärt votering, anhaller jag att fä »pläss 56 §. af Regennas-Formcn, hwilkeli Herr k^orckenstolpe upläste, hwarefter han fortfor: Den na tz. stadgar jn tvdeligen akt detta ärende ff'all äierremilteras till StatS.Utffottet och sädan har praxis warit hela Riksdagen.
För öfrigt instämmer jag med de warde Ledamöter, som ansen Vena för en cvmmandomäl, således är det witzerligen Konungens rätt att förändra Cavccklerie lill Jafanterie, allenast det lker utan de Rustandes betungande och pä det sätt Regerings.Formens 80 Z. utstakar.
Och dä lära icke Landshöfdingarne mi dylika frågor kunna fä någon befallning arr sammankalla eller öfwerenskom ma - Den 28 November. r?LZ ma med dem som rustnings ssyldigher åligga, Hrvis-- kel wore att nprätra olagliga coiitraccer, Friherre Dsäerström, ^acob.
Det förundrar mig arr höra en Ledamot pasta att comract kunna mara olagliga, när de af bägge contraherande blifwit samtyckte.
För öfrigt, ehuru jag ej är emar älerremitz om RidderfVapet och Adeln sig derom förenar, will jag likwäl anmärka, att wara discusiioner derom draga längre pä tiden än en votering skulle göra.
Grefwe borner, Larl 6g,bri'el.
För min del kan jag ej deltaga i denna discusiion i hwad huf« wudsaken angar, sä som ej Militaire, men den upläste Z:s innehåll ar tydligt och ingen annan proposition kan göras än till äterrcmih:
Härwid wäcktes a nyo någon oro, dä under ropet Friherre
Duben hördes yrka, att man wid detta tillfälle borde hafwa afseende pa Landels wäl och ej pä enskild egennytta.
Herr Grefwe» och Landtmarstalken förnyade sina förmaningar om ordning och stillhet.
Grefwe De Is 6aräis.
Utan att inga i någon undersökning om nyttan eller skadan af Stats.
Utskottets förslag, får jag allenast hemställa, om nödwandigheten af äterrem.sien.
Saken är ganska tydlig.
Ingen kan wägra att anmärkningar blifwit gjor- ^ 1784 Den 28 November. gjorde, aterremitz är derus en nödwandig följd.
Hwarkill ffnlle dä en votering tjena, när i alla fall ingen annan contra proposition kunde göras?
Herr Grefwen och Landtm arffalken Dä saken enligt Regerings-Formen bör till UtMltet ätergä, sär jag den aran förklara, alt jag icke gör någon annan proposition.
Friherre liljencrants yrkade ä nyo, att han ej hört nägra sädane anmärkningar göras, som kunde föranleda en ärerremih:
Hwarefrer mycken oro upkom hwarunder ärstkillige hördes ropa, dels att werkeligcn sädane anmärkningar blifrvik gjorde, dels an saken more af« gjord.
Medan bullret ständigt ökades anmälde sia fle, re gängor Friherre Öderström, ^n6ers, och ropade dels att del more hans räck an sa tala, dels att dä votering blifwil begärd den ej kunde ivrgras.
Sedan sorlet näavl alstadnat förmådde
Herr von ^laulsvollk ari ffuffa sig ljud, äbcropandes Regerings-Formen fäsom Ml att bella mäi borde Återremitteras. Derwid ropades ett starkt Ja. men ett Nej.
Den 28 November. 1785 Friherre Legerström, kristers, anmärkte akt del således berodde af Landt-Marskalken akt magra votering.
Herr Gresiven och Landt-Marskalken.
Att nu vorera, more alt verera om RegeringS-Formcn.
Jag har länge anfelt fåken såsom afgjord kill äterrcmitz, men om någre wilja lämna ytterligare anmärkningar till protoeolle! rörande detta mål, bör det ej wara dem förment.
Herr d^orstenstolpe ansäg de sammankomster som Scats Urffoktet föreslagit såsom stridande emöt Regerings-Formen.
Såsom Ledamot af StatsUtskottet anhäller jag att fä besmara denna Herr k^orstenstolpcs anmärkning.
Hwarken jag eller na» gon aniran har förestagit någon olaglighet.
Fragan är ej i StatS-Urskortet wäckt, utan härifrån lill Skars - Utskottet remitterad.
För öfrigt när Stats-Urffoktet uitryckeligen yttrar att ändringen t conirackerne skulle ske friwilligt, kan jag ej inse huru detta skulle wara stridande emot RegeringsFormen.
UplästcS ä nyo SlalS-UtskottetS den 24 November pä bordel lagde memorial, i anledning af Kongl. Majts nädiga proposition angående understöd för Tackjerns-Bergslagerne. Zjerde Band- 196. ^ref - 1786
Grefwe körner Z Larl (Habne!.
Som detta snaar en ny utgift af Banquen, fär jag anhalla akt denna Konungens näbiga proposition malte till Battco-Utffolrel blifwa remitterad.
Herr von LckulMnbeim, Oavist.
Jag lwiflar dock att det sökte biträdet af Banquen winnås kan, som wid alla lillsätter: blifwer tillitad.
Största delen af Bergsmans,hemman äro'ukom desi blott af Krono natur, ehuru de ifrän man till man transporteras kunna.
Icke helier medgifrver tillfället för Bergmän art sätta Tackjern i underpant, som af Bruksägare siker med stångjern emot Disconterings-ftiher. itppä derom af Herr Grefwen och Landt"
Marskalken gjord proposition blef denna remitz af Ridderffapet och Adeln bifallen.
Föredrogs ä nyo Skaks-Utffottets den i8 November upläste memorial, innehallande förslag om satret atr förestå nödiga indragningar till StakSWerkers förmän.
Herr Grefwen och Landtmarskalken gjorde proposition till bstall dera, hwilkcn bejwaradcö med Ia och Nej.
Friherre Stael. von Holstein anhöll att detta Stato-Utsikottets utlåtande mätte fä återremitteras, enie - . -Den 28 November- 178? emedan han framdeles wille afgifwa skrifteliga anmärkningar derwid.
Grefwe körner, Larl 6adriel, trodde att om Ridderskapet och Adela aldrig sä lange öswerlade om detta mål kunde flutet ej blifwa annorlunda, än alt det bifölles.
DesiUtom dä inga anmärkningar blifwit gjorde kunde aterremih ej komma i fräga.
Friherre LtaLI von l^olllsin.
Jag willö sjelf göra anmärkning emot de af Stats.Utfkottek sörcflagne premier, men jag är icke nu dertill beredd, men jag får fräga om da ingen enda af Ridderffaper och Adeln wid detta SkatS-UtfkottetS utlärande will göra nägra anmärkningar.
Nei« Zerr Grefwen och Landtmarffalken giorde proposition om bifall till Stats-Utsikouels betänkande, hwilken med Ja beswarades.
Friherre HäljoncrantL utbad sig fä anmäla, akt dä i SkatS-Utffottet det nu Lill Riksens Ständer öfwerlämnade Finance projectet-afgjordes, hade han i älMliga delar warit af ffiljaktig mening ifrån pluralitekcn, och förbehållit sig alt fä bifoga sitt särskildta votum, men da berörde projekt i Utskottet ej legat pä bordet mer än 2 dagar, hade han ej hunnit fä sitt yttrande färdigt, utan anhöll an det samma lill Högloft.
Ridderskaper och Adeln fä »stämna z hwilket uppå derom gjord proposition bewiljadcs Fci - 1788 Den 28 November» Friherre Stael yrkade ä nyo aterremisi af det sist uplästa SratS-Ulffottckö betänkande, emedan hatt wille anmärka all Urffokker deri afstyrkk indraaningar. stlplästes ä nyo Siaks-llkskoktets den 22 No" vember pä Bordel lagde Betänkande om Reduccion afen de! Cavalleric-Regementer till Infanteri.
Friherre von Duben, Larl, uplaste följande : Wördsamt Memororral» Medgifwes att wi hafwa behof af Cavallerie, sa kan jag ej inse rätta orsaken hmarföre det bör till hälften reduceras
Jag kan kanske medgifwa att i anseende till antalet af de öfrige wapen hwaraf tvär ArmLe sä indrid som wärfwad nu består, är kanske Cavallcrie-styrkan i proportion större, men skall Cavallen k af denna orsak reduceras, sa tyckes deraf följa, alt i händelse af krig dä Armeen till fots nödwändigr skall ökas, aswcn Cavalleriet dä mäste ater upsätras.
Wärk Cavallerie utgör för närwarandc 6 isto man: (eller nummer) Skall det nu till hälften reduceras kominer det således att Utgöra Z092.
Delta kan witzerligen wara tillräckeligt, ja till och med öfwerflödigt, om man antager Herr Grefwe krölicbs supposition att Swen - Den 28 November 1789 Swcriges KrigsTheater framdeles skall inskränkas inom eller i Norska BergS-skrefworna; men förklaras denna itee för ogrundad, och mani och med det samma supponerar sig möjelighctcn af en mera öpen Krigö-Theaker, hwarcst wi framdeles kunna komma att agera, sa torde af följande skäl kunna slutas att pä deri fot märt indelra Cavallen? nu stär, är desi antal i proportion mot Infanteriet (dä krig inträffar) ej för stort.
Jag har förut haft äran nämna akt Cavalleriek för närwarande är omkring61 80 man, Wid inträffande krig kan man genast afdraga minst !:del bestäende af oexörce» rade Recruter,Sjuke, vacantc erc. obrukbar, rester således 4950.
När nu afvesta 4950 man,under ett krig,kommer art afgä kill Högqvarters-Wakter samt Ordonancer till alla uptänkeliga Adjutanter, och om den högst Cavallerie ödaude kjensigöringen af Bref-poster afwen bibehälles och af Cavalleriek utgöres, fä är redan denna styrka reducerad till en rest af högst 4500 man.
Denna förminskning (större eller mindre, hwilket beror af Localen as Landet) är redan nykommen wid Fälttagets början, sjukdomar och kulor hafwcr ännu ej bidragit till någon förminskning.
<W>s« serligen och mycket probabel! kan Swerige äter fä krig, dä äfwen veste 4950 man äro till hälften öfwerflödige, men man kan wäl icke neka till att jn Swerige lika lätt kan blifwa nödsakadt utföra ett krig, der Krigö-Thearren fordrar hela denna styrka ja torde hända mycket större; More dä hälften af Cavalleriek rednceradt, sa inser jag icke möjligheten, och det af mänga orsaker, att under elt fälttåg vrgani fe - ,790 Den 2 8 November. sera något dugligt Cavallerie:
Och jag tror söv öfrigt alloin än möjeligheten härtill gass, sa blefwe det kanske Kronan wida kännbarare än om Hon under fredstiden saknat inkomsten öf den föreslagna reduction, alla andra olyckor oberäknade som brist pä Cavallen? kan medföra under ert Fälttåg.
Jag tycker att blotta ätankan af den olyckan att under ekt Fälttag wara i brist af Cavallerie skulle afskräcka Riksens Högloft.
Ständer ifrån att inskränka detta nyttiga wapen, som tillika är sä swart akt anskaffa, till en fä obetydelrg rest af omkring Z090 man, hwilken styrka blir under ett Fälttåg liter att påräkna, solange wart indelta Cavallerie ej annorlundaorganiseras.
Med all möjelig öfwerrygelfe om, samt aktning för Högloft.
Ridderskapet och Adelns samt de öfrige Refycclive Standens widsträckte kunskaper och högst uplyste tänkesätt, wagar jag likwäl tro, att, som pluralitetcn af Högloft.
Ständers medlemmar hwarken warit elser äro Militairer, sa kunna De wäl inse", och böra sa widt möjeligt är, för kronan göra atla möjliga lönande indragningar, men jag wägar också tro art, för att i detta sall inse rätta nyttan och för framtiden beräkna de olyckliga följder som brist pä Cavallerie under ett Fälttåg kan medföra, lärer Högloft.
Ständers pluralitet nödwändjgt med de Oeconomiska kunskaperna äfwen förena de militairiska, 06) sär jag i anledning häraf i ödmjukhet förestå om ej, innan uägon decisftvn öfwer denna i fraga warande wigriga sak widare tagcs en Comité sä wäl afMilikatrer som Oeconomer mä^te af Riksens Högloft.
Skan - Den 28 November. i?sr der nedsättas, för att hwar för sig granska och Häröfwer afgifwa deras berankanden; sami att stukeliga afgöraudel ankommer pä Kongl. Majer.
Jag gör mig försäkrad att Högloft.
Ridderskayet och Adeln med Dest »vanliga tfwerseende godhet lämnar ofullstandigheken af detta memorial obemärkt.
Till flut fät jag likwäl äran anrnarka, att »vid de libekationerna af detta mäl, ej någon konsideration i anseende till be rustande mätte komma i stäga, ty om »vid fluteliga afgörandet häraf resolveras att större eller mindre del af Cavallcrie-styrkan skall afsitta, sa sker ofelbart mannamähn, emedan jag ar fullkomligen östverlygad att del finnes ganska fä Rust» hällar- som ej pretendera lika rätt till reduktion.; Friherre vilken tilläde mumeligen, att hwad han nu upläst more i anledning "af Ryttmästare» och Wasa-Riddaren Grefwe krokeks memv-ial om indragning af Wästgötha Cavallerie, hwarjämre han utbad sig att nn i anledning af Stars-VlskoiretS ny§ upläste Betänkande äfwen fä anföra något till Protokollet.
Herr Grefwen och Landtmarffalken erindrade att Oeconomiä - Utskolkels utlakande öfwer Grefwe krokeks memorial ännu wore hwilande pä bordet, och icke till pröfning blifwu föredragit; hwarefter Friherre
Dukens nu i anledning deraf upläste
Diktamen äfwen begärdes pä borver.
Herr 1792 Den 28 November Herr björnstjerna, Ua^nu8, trodde att SkarsIststortetS betänkande omfattade ett Regerings.-mäl, hwilker till Kongl.
Maj:t borde hemställas; när den deri söresiagnc indragning kunde ste utan någon stada för Rusthällarena, säg han ej eller någon wada i denne föreflagne hemställan. Zerr Grefwen och Landtmarstalken misäg äfwen för en afgjord sak, al k verra mål ej af gränder kunde afgöras, uran borde underställas Konungen.
Friherre liljencrants erindrade att detta mors just hwad Slaks-Urstottet sjelfc yttrat, det more ej staga om någon indragning, utan blott alt lära wiesa numror stä vacante.
Friherre von pilben, ^s. 6arl, uplasts följande till protokollet.