Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Såsom ytferligaré skål emot stockstraff för fylleri, vill jag ej anföra den erfarenhet^ att 4 eller 5 persöner hår i Stockholm afhåndt sig lifvét, för ått undgå deri skymf att dömas till stockstraff: ritari jag vill blott påminna om den princip; att man ej bör Stifta sådana Lagat, söm ofta påkalla Konungens benådnings^rått.
Det år alltid fett bevis på ten Lags felaktighet, att Kongl. Majit ofta måsté göra Nåd.
En Lag, som Kongl. Maj:ts och Allinånhetens rättskänsla finnér icke böra allmänt tillämpas, bör ofördröjligen upphåfvas.
Då derföre Lagutskottet nu tillstyrkt stockstraffels af-; Huiti* o. Ad.
Fröt, IV.
Band; H Mi»i » Juiii t. ni, skaffande, anser jag det icke låmpeligt att afflå.
Betänkandet, emedan straffet då skulle qvarstå.
Herr von Heijne'.
Det vore rått vål om stocksfallet öfverallt blef oanvåndt; jag medger detj jag kånner äfven flere orter, der det aldrig användes, och mångå andra, der det mycket sällan begagnas.
Dels för att vinna tiden, men hufvudsakligen för att icke åt Allmänheten gifva den tankan, att fylleri str< flen borde undergå mildring, har jag dock trott bäst vara, att icke för stockstraffets skuld återremittera, utan nu afstå Utskottets Betänkande.
Herr af Uhr, Gnjiaf:
Det har fordom funnits ett Folk jag påminner mig ej nu dess namn, men flere inom detta hus torde göra det _ hos hvilket de brott, som begingos under dryckenskap, straffades med dubbel stränghet.
Hos det Folk, der opinionen fåstar ett sådant förkt viri fylleri brottet, der år ock ett strängt str. fF låmpeligt.
Deremot hos oss, hvarest man med lättsinnighet bedömer förseelsen, år stockstraffet ofelbart alltför hårdh
Om man genom stockstreffens användande kunde leda opinionen att anse fylleri såsom ett verkeligt brott, skulle visserligen detta straff verka något nyttigt, och de, sorn undergingo det, voro då endst olyckliga offer för en god sak.
Men då man ej kan hoppas denna följd, och tänkesättet icke kan få en sådan riktning genom i9én 2 .lulii g, m. 91 annat ån upp fos tratt och ifrån barndomen; så vågar jag för min del tillstyrka^ att nämnde atrånga straff må afskaffa».
Jag tror taig äfven böra yttra den öfvertygelsen, att stockstraffet för fylleri-brott år högst olårapeligt.
! detta afseende fean jag anföra ett exem* pel från en ort, der jag långe vistats.
En ganska vål ansedd, redlig, men godtrogen tjensteman der, har vid ett och annat tillfälle, ån af en än af en annan yngre person, Sorn önskat få dess tjenst, blifvit bjuden att dricka, och fast han ej druckit mera ån ett glas, har han deraf fått rus, emedan de blandat drycken med sådane saker, sorn snart åstadkomma dylik verkan, hvar. efter de sedan ställt så till, att han för fylleri blifvit instämd.
Han har på detta vis blifvit narrad oeh pligtfäld så många gånger, att nästa gång han träffas i rusigt tillstånd, blifver han efter nu gällande Författningar dömd till stockstraff, då han aedermera troligen för en sådan öfvergången öppen chican blir afskedad från den syssla, hvaraf han försörjer sig, maka och barn, hvilkas timmeliga vål således äfven komrher att åf. ventyras.
På denna grund, har jag icke ansedt mig kunna med fredat samvete tyst afhöra förslaget, att rakt förkasta LagUtskottets tillstyrkande af stockstraffets afskaffande.
Jag år visaer ligen icke af den tanka, att de böter och fån^ Ven 2 Jutii e. ;n» gelse-straff Författningarnö stadga för fylleribrott, må försvinna; inen stockstraffet anser jag böra^ såsom högst otjenligt, upphöra, Och yrkatt deriöre återremiss af Utskottets
Be tån k an de, på det Utskottet tnå föreslå något låmpeligt correCtif i samma straffs ställe.
Herr Lefrén; Johan Pehr: Jag förenai? mig till al'a d lar med Herr von Heijne.
Ont man nu medgaf mildring uti fylleri-straffen, skul. le det verkeligen se ut, som det voi’e dygdigt, att gå Riksens Stånders önskningar till mötes nied supande, lika som förhållandet vär på 1780- talet, då Allmogen genom krogars anläggande vid Kyrkor och allmänna vågar, af Styrelser! muntrades till dryckenskap.
Jag anser en sådan mildring stå i ett slags sammanhang nied den Sats, på grund hvaraf mart velat afskaffa förbudet emot utländska luxé-artiklar»
FÖr min del tillstyrker jag afslag af Ut-*, skottets Betänkande, Herr j\Iannerjl ant t Johan t
Min tid har ej medgifvit mig att genomläsa LagUtskottets Betänkande; men så mycket har jag dock af discus-; sionett inhämtat, att Utskottet tillstyrkt stockstraff fets afskaffandö.
Jag instämmer på det högsta i delta tillstyrkande.
Nämnde bestraffnings-sätt år i delta faii stridande emot de allmänna rättsgrunder, hvarpå all Lag, särdeles BrottmålsLa-, gen, bör stödja sigs och år icke afpassadt efter Den i Jnlii c. ni.
I9J den förbrytelse, för hvilken det skulle anvåndas, samt bjifver derföre i verkställigheten orättvist.
Erfarenheten har ock fullständigt ådagalagt, att denna bestraffning för så beskaffade förseelser år olåmpeligt, och Kongl. Majit har derföre funnit sig föranlåten, att oftast af nåd detsamma eftergifva.
Jag kan icke inse, att det, ta ämne, på sått en Ledamot yttrat, står i något sammanhang med prohibitiv-systemet, i afse. ende på import af utländska varor, Efter mitt begrepp år deremellan icke det minsta samband.
Hvad åter angår frågan, huruvida förbrytelser emot Författningarne om fylleri och oloflig brånvins-försåljning böra behandlas vid Domstol eller hos Konungens Befallningshafvande, så medgifver jag visserligen, att pröfningen af dylika mål kan utan särdeles olägenhet qvarblifva hos Konungens Befallningshafvande, men min öfvertygelse år likväl, att dessa fika med andra råttegängs-mål låuipeligast tillhöra de Ordinarie Domstolarne, I Städerne,’ der permanente
Domstolar finnas, och hvarest förseelser emot Författningen aro mera allmänna, bör dessa måls behandling gå lika fort, sorn hos Konungens Befallningshafvande ; och om något uppehåll genom pröfningen vid HäradsRätt skulle uppkomma, är delta en olägenhet af så liten vigt, att den ej förtjeuar att tagas i beräkning.
„ Jag tillstyrker derföre i dessa delar bifall i jxn 2 Julii e m. till Lagutskottet* betänkande, elfer åtminsto»» återremiss deraf, i händelse bifall icke medgifves» Herr Grefven och LandtMarjkalken hemställde å nyo, om Ridderskapet och Adeln ansåg LagUtskottets Betänkande böra, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskott tet återförvisas.
I anledning hvaraf Herr Grefven och Landt-Marjkalken gjorde proposition till afslag å Betänkandet, Ropades äfven Ja och Nej..
Jag hemställer ödmjukast, om icke Högloflige Ridderskapet och Adeln äger qvar rättigheten att afslå betänkandet, äfven då det andra gången kommer tillbaka, och om icke Höglofl, Ståndet vid sådant förhållande kund© tillåta, att betänkandet nu finge återremitteras.
Uppå derefter af Herr Grefven och LandtMarjkalken förnyad proposition, blef LagUtskottets Betänkande, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitteradt, Vid förnyad föredragning af LagUtskottets. den 4 och 16 sistledne Junii under N:is 97 och Den » jidii e, m.
101 afgifne samt den 25 i samma månad eftermiddagen på bordet Jagde utlåtanden, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets un der N;ris 8 och 47 förut meddeldte Betänkanden: i:o
I fråga om upphäfvande af Öfre och Nedre BorgRätterne, samt RiksMarskalksEmbetets befattning med skuld-fordrings-mål, 2:0
Angående yrkad skyldighet för Häradshöfdingarne, att vid hvarje Tings slut meddela Presterskapet HäradsRättens , Beslut, angående dem, som för begångne förbrytelser blifvit tilltalade och sakfällde, eller under framtiden ställde, jemte Saköres-längds extracter Öfver de Kyrkan och de Fattige tilldömde böter; fann Ridderskapet och Adeln, att enär sistnämnde Betänkanden redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallne, Utskottets ifrågavarande utlåtanden borde läggas till handlingarqe.
LagUtskottets den 4 sistledne Junii under N:o 98 afgifne, samt den 25 i samma månad eftermiddagen på bordet lagde utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den i3 sistledne hebruarii under N:o 2 meddeldte Betänkande, om tiden, inom hvilken hinder för lysning till äktenskap böra anmälas och styrkos.
Grefve von Schwerin, Fredric Bdgiihiust Lagutskottet säger, att den i 1791 ^'s K-ongl. 104 Men 2 Julii e, «*■„, jpref bestämda; prasscriptiöns-tid endast bär föjr ändamål', att bereda tillfälle för ea person, söta flyttat från en till annan ort, att -vinna bevis (jin hinderslöshet för äktenskap , och somen, ligt Utskottets tanka, något annat syftemål dervid icke vöre afsedt, har Utskottet trott nämnde praescriptipns-tid lämpeligen kunna från sex. tift tre månader förminskas.
Jag skulle likväl tro,, att Författningen också haft ett annat ändamål, . nemligen, att om det finnas personer,, tom, kunna äga anspråk på den bevis-sökande,, desse må hafva tiilräckelig tid, att göra sina,; rättigheter gällande.
Ty huru Herrar Jurister än må anse äktenskapet,, linnes dock deruti något, sorn liknar ett laga fång eller en iotekning.
Om, tiden för bevakandet af en makas rätt anses, icke böra utsträckas, lika med annan inteckning till tio år, tror jag att den åtminstone börbibehållas vid hvad den är , elier sex månader., T>et är godt och välj att hindren undanrödja», ipr personer , sorn äro i? behof utaf att genom, pragscriptions-tid doeumentera sig, till ingående: af äktenskap, men ej bör man tänka på deras. b eq väml ig lin t så mycket, att nian glömmer an— eltas rått,v ty en minskad prasscriptions-tid kan 'Tcerkeligen, leda derhän, att en, och annan fördrar sin intecknings-rätt i bortllyttad person,.
Om Ridderskap® ii och Adeln, emedlertid! ieke- skulle- instämma med; m-ig,, anhåller jag att mitt yttrande må anses såsom min enskilda reservation emot det blifvande beslutet i detta ämne,.
Den 2 .Tulii e. m. 105 Herr Danckwardt, Carl; Jag har redan, då denna fråga förra gången var under Ilögloflige Pudderskapets och Adelns pröfning, lernnat den upplysning, alt LagUtskottets Ledamöter, och ibland dem äfven de, sorn egenteligen skola få namn af Jurister, ansett den föreslagna, tiden för anmälandet af hinder emot lysning vara ganska tillräcklig, just af den anledning, att de Prester, som äro Ledamöter af Utskottet förklarat den vara det, , Jag är för öfrigt icke emot, att nämnde prsescriptions-tid förlänges, men tror dock , att nödigt rådrum är beredt för måls-äganden, då han har att anmäla sig hos den Pastor, som i Tidningarne infört Kungörelsen om det tiller— jiade äktenskapet, och bör kunna medhinna, att inom tre månader deremot tillkännagifva hinder.
Pierr von Hartmansdorff, jtitgust; Om PresteSlandels Ledamöter inom Lag-Utskottet instämt i pluralitetens mening i förevarande fråga , så se vi dock af Utskottets nu algifne betänkande, att dess lörsta utlåtande i ämnet blifvit ifrån Högvördiga PresteStåndet å terfron t teradt, af samma, skäl, sorn de, hvilka Grefve von Schwerin emot samma utlåtande har anfort.
Då det förevar, yttrade jag mig i likstämmighet med dem, sorn ogillade Utskottets förslag.
Det synes mig riktigt, att något längre tid, än frenne månader, gifves åt den ena makan, att göra sin rätt gällande emot den andra, ochj då Presterskapet enligt nu varande Författning äger efter omständigheterna förkorta tiden för hinders.
Den % hdii t. m. anmälande, så kan jag för min del ej inse någon nödvändighet, att ändra samma Författning.
Jag vågar således yrka, att Lagutskottet® betänkande matte afslås.
Herr Grefven och Landt Marskalken gjorde proposition till bifall af LagUtskottets ifrågavarande utlåtande, hvilken proposition med Nej besvarades.
Hvarefter Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade afslå LagUtskottets berörde utlåtande.
Ropades Ja, Föredrogs å nyo LagUtskottets den i6sistledne Junii under N:o 100 afgifne, samt den s5 i samma månad eftermiddagen på bordet lagde utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den i4 sistledne April under N;o 4o meddeldte Betänkande, angående bestämmande af viss grund för Fastighets värde vid Bouppteckningar, hvarefter en åttondedels Fattig-procenten må beräknas.
Då denna sak förra gången till pröfning här förekom, var jag en ibland dem, som talade för det senare alternativet i LagUtskottets betänkande; men, om jag ej fattat uppläsningen oriktigt, så har Utskottet uti dess nu afgifne yttran - Ben % Jutii «. m. de, anmält, att det första alternativet blifvit af de öfrige trenne RiksSlånden gilladt.
Om så förhåller sig, lärer för Ridderskapet och Adeln endast återstå att låta vid de tre Ståndens beslut bero.
Het tidt Mar skalk en hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade bifalla det i LaglTtskottets utlåtande upptagne första altcrnatif, ejler att i afseende på så väl lös som fast Egendoms värdering vid Bouppteckningar, Lag och Författningar, samt de grunder i öfrigt, som i hvarje Ort hittills varit följde , borde tjena till efterrättelse.
Ropades 6tarka Ja, jemte några Nej, I anledning hvaraf Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att sorn, efter hvad han tyckt sig finna, Ja öfverröstat
Upplästes och lades på bordet följande från StatsUtskottet inkomne Utlåtanden: jif den 527 sistlidne Junii', N:o 264.
I anledning af väckte Motioner, dels om Lots- och Båk-afgifternas nedsättning, dels om deras användande. io8 DCn 2 Julli e, m. [/1J den 26 sistl; Junii; N:o 265.
I anledning af väckt motion om tillökning, i anslaget för Modell Kammaren och Mechaniska Scholem, N:o 266.
I anledning af vackt motion om inköp för Allmänna medel af framlidne Pr o fessor Acharii efterlemnade Ört- och Leif-sa udin g. £; Justerades följande; Utdrag af Protocollet hållet hos Högh Ridderskapet oell Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm förmiddagen den 2 Julii 1820. S. D. Sedan den i io3 RegeringsFormen stadgade omröstning öfver I iög.ste Domstolens Ledamöter blifvit verkställd, fann Ridderskapet och Adeln för godt anmoda RxpedU, tionsUtskottet, att uppsätta en underdånig skrifvelse till Kongl. Majit, med anmälan, det Högste Domstolens samtelige Ledamöter blifvit i deras vigtiga kall bibehållne.
Remitterades till Bevillnings.
Herr Dalmans, Lars Johan, memorial, innefattande anmärkningar vid Utskottets den 28 sist— iedne Junii eftermiddagen återremitterade Betin. iben s Jula e, ml leande, angående de genom Stora SjöTullen ina' flytande Bevillnings-medel.
Ut supra* S. D. Remitterades till Lag- Jamt Allmänna Befvärs- och OeconomieUtjkotten:
Herr Von Hartmansdorfls, August, Memö4 vial, innefattande hemställan, att Riksens Ständer måtte hos Kongl. Majit i underdånighet anhålla, att stralf-bestårnmelserna i SeglationsOrdningen kunde, på anförde skål, blifva underkastade enahanda granskning af Riksens Stånder, som de motsvarande lagrummen i Lurendrägeri* Rörordningen redan blifvit.
Ut supra. S»i).
Röredrogos ånyo och biföllos följande från nedannåmnde Utskott inkomne, samt dert a5 sistlidne Junii eftermiddagen på bordet lag^, de Betånkanden: Från Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie Utjkotten; Af den l o sistl. Junii t ,N:o gi.
I anledning af vackt frågä om tillämpning af 25 Cap. i §.
ByggningaBalken på Ulla för varu*transpört nödige vägar.
Från Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottet; Af den iö sistl. ffunii ■: N;o 119.
1 anledning af gjorde anmärknirt - I Julii i.
M. gar vid Utskottets den 26 sistlidne Mars linde?
N;o 29 meddeidte Betänkande , rörande anläggande af en Köping ufi Frycksände Socken af Wermlands Län.
Vid förnyad Föredragning äf Allmänna.
Besvärs- och Oeconomie-Utskottets den 10 sistl.
Junii under N:o 120 afgifne, samt den 25 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 18 sistlidne Mars under N:o 14 meddeidte Betänkande, om Lumpsamiings-skytdighetens Upphäfvande, samt om förändrade föreskrifter, i afseende på sättet, att sanda lumpor för Pappersbrukens behof; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit den 7 sisth April eftermiddagen af Ridderskapet och Adeln bifallet, Utskottets ifrågavarande
Ut supra, i S. D.
Vid förnyad föredragning sf Lag»amt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottens den 29 sistledne Maji under N:o92 afgifne, samt den a5 sistledne Junii eftermiddagen på bordet lagde Betänkande, i anledning af väckte frågor om öfverseende och förbättring af Rikets Oeconomiska och Politie-författningar, samt om L mdshöfdingarnes rätt att utfärda vitesförbud m. m,; blef samma Betänkande, på grund af de utaf åtskillige Ledamöter dervid gjorde anmärkningar, till Utskotten återremitteradt.
Ut supra. &*n t Jula m, Utdrag af Protocollet hållit hos HÖgloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, eftermiddagen den 2 Julii 1823. S. D. Vid fÖrnyad föredragning af Bevillhings-Utskottets den 7 sistlidne Junii under N:0 l5 afgifne, samt den a5 i samma månad eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 28 sistlidne April under N:o 6 meddeldte Betänkande, angående grunderne för den blifvande Bevillningen; fann Ridderskapet och Adeln för godt, att under godkännande af det i berörde Utlåtande upptagne sednare alternativ, eller att Borgenär icke må vara förbunden att, enär lån genom lagsökning utkråfves, med Ed intyga det Bevillnings-afdraget verkeligeti fått af Gåldenåren tillgodonjutas, samma Utlåtande i öfrigt till alla delar gilla; och skulle de Grosshandlanden Hambraeus, såsom ersättning
För tryckningskostnad och använd möda vid det af honom utarbetade Bevillnings-förslag, tillagda 3oo R:dr Banco, Utaf de till Riksdagskostnadernes bestridande anslagne medel utgå.
Vid förnyad föredragning biföllos följande från nedannåmnde Utskott inkomne, samt den 28 sistlidne Junii eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtanden:
Från BevillningsUtshottet:
Af den 17 fiftlidne Junii:
Njo i 5.
Angående grunderne för vårderin - % 112 Den 2 Julli e, ml gar å Jord på Landet^ Hus i Städerne sami Jernbruket Frän Allmänna B ef vars- och Oeconomie« Utjkvttet\
Af den i o sistlidne Junii t N:o 124.
I anledning af gjorde anmärkning gar vid Utskottets den 18 sistlidne Mars under N:o i5 meddeldtö Betänkande, rörande sättet att reglera marknadstiderne, Ut supra, S. D.
UÖredrögös å nyo och' återremitterades , på grund af dervid gjorde anmårkningarj Lag- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottens den 28 sistlidne
Maj ocli 2 sistlidne junii afgifr.e, samt den 25 i sistnämnde månad eftermiddagen på bordet lagde^ Betänkanden:
Nto go.
Angående yrkad ändring i Kong!*' förordningen den 22 Julii i8o5, orii Tiondeoch Räntegifvares samt Ägares ömsesidigaj rättigheter oell skyldigheter.
N:o q44 I anledning af gjorde förslag, i nik seende på byggnads-skyldighéten vid Kyrko-. herdeBostållen.
Föredrogos å nyo och gillades följande från nedannämnde Utskott iukomnej saint den 23 Thn 2 fulit, e. m.
SHtlidne .fiina eftermiddagen på bordet lagd» Utlåtanden: , Från Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oecono/nie-Utskottan
Junii: N:o g5.
I anledning af gjorde förslag, dels i afseende på grunden för Hemmans skyldighet, att deltaga i Kyrko- och Prestegårds-byggnad, samt dels att sådana Kronobeten, eller andre dylike Kronans odisponerade Lägenheter, söm uti Extra Roteringen ingått, borde få vidkännas berörde skyldighet och utgörandet af KyrkoTionde.
Af den 16 Jiftlidne Junii N:o 99, I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 5 sistl.
April under N:o 26 meddeldte Betänkande, angående yrkad ändring uti 21 Gap. 5 och 4 §. §.
RätlegångsBalkeii, Ut supra.
S. D. Vid förnyad föredragning af LagUtskottets den 5i sistl.
Maj under N:o 96 afgif— ne, samt den 25 sistl.
Junii eftermiddagen på bordet lagde Betänkande, angående yrkad ändring uti Kongl.
Förordningarne den 24 Augustii 1813, emot fylleri och dryckenskap, samt den 20 Ridd. 0. Ad.
Band. 8.
H4 Den 2 filin c, ml
December iSi5 i hvad denne sednare angår laga
Domstol för åtal mot oloflig brännvins-försåljring; blef samma Betänkande, i anledning af åtskillige Ledamöters dervid gjorde anmärkningar) till Lagutskottet återremitteradt.
S. D. Vid förnyad föredragning af LagUtskot3 tets den 4 och 16 sisth Junii under N:is g7 och 10 f afgifne, samt den 25 i samma månad eftermiddagen på bordet lagde utlåtanden, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets under N;ris 8 och 47 förut meddeldfe Betänkandem 1:0
I fråga om upphäfvande af Öfre och Nedre BorgRätterne, samt RiksMarskalksEmbetets befattning med skuld-fordrings-mål. 2:0 Angående yrkad skyldighet för Häradshöfdingarne, att vid hvarje Tings slut meddela Presterskapet HäradsRättens Beslut, angående dem, som för begångne förbrytelser blifvit tilltalade och sakfällde, eller under framtiden ställde, jemte Saköres-längds extracter öfver de Kyrkan och de Fattige tilldömde böter; Fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkanden redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallne , Utskottets ifrågavarande utlåtanden borde läggas till handlingarne.
Då nu å nyo föredrogs LagUtskottets den 4 sistl.
Junii under N:o 98 afgifne, samt den s5 i samma månad eftermiddagen på bordet lagde utlåtande, i anledning af gjorde anmärk - JMn 2 Julli c, mi 115 Vnrigar vid Utskottets den i5 sistledne Febriiarii under N;ö 2 meddeldte Betänkande, om tiden) in ont li vilken hinder för lysning till äktenskap höra anmälas och styrkas ; blef samma Utlåtande af Ridderskapet och Adeln afslaget.
Ut "supra, S. D.
Vid förnyad föredragning af LagUtskottets den i6äistlidne Jönn under N:o töo afgifne, saint den 25 i samma månad eftermiddagen på bordet lagde utlåtande, i anledning af gjörde anmärkningar vid Utskottets den i4 sistlidne April under N;o 4o meddeldte
Betänkande^ angående bestämmande af viss grund för Fastighets Varde vid Bouppteckningar, hvarefter en åttondedels Fattig-procenten må beräknas; fann Ridderskapet och Ädeln för godt bifalla det i berörde utlåtande Upptagne första alternatif; eller att, i afseende på så val lös sorn fast Egendoms värdering vid Bouppteckningar, Lag ‘och Författningar -9.
Samt de grunder i öfrigt j sorn i hvarje
Ort hittills varit följde^ borde tjena till efterrättelse.
Ut supra» Högloflige Ridderskapet och Adelli åtskilja iåns klockan 5 tjvari till io öm aftonen, l'n Fidem jProtocolIi Öi $ Lagerheimi-, f Den g Julii f, m. Lördagen den 5 .Tulii.
Föredrogos å nyo och biföilos följande ÄlU månna Besvärs- och Oeeonomie-Utskottets den 16 sistledne Junii afgifne, Samt den 28 i samma månad eftermiddagen på bordet lagda, Utlåtanden : N:o 121.
I anledning af gjorde anmärka ningar vid Utskottets den 2 sistledne April meddeldte Betänkande rörande ifrågaståld skyldighet för Pastorers att årligen till vederbörande LandsContoir och Consistorium insända Utdrag af KyrkoBÖckerne öfver födde och döde personer.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den i5 sistledne Maji meddeldte Betänkande, angående lämpligaste tiden för Tjenstehjon^ flyttning.
Vid förnyad föredragning af Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets den 3 och 16 sistledne Junii under M;o 122 och 125 afgifne, samt den 28 i samma månad eftermiddagen på bordet lagde Utlåtanden öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddeldte Betånkanden ; Den g Julli /. m. 117 1:0
I fråga om skyldighet för Lappske Nybyggares Söner att jugå i Allmänna Beväringen; 2:0 Rörande FrålseBondes befrielse från Fjerdingsmans-befattningen j fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betånkanden redan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallne, Utskottets ifrågavarande Utlåtanden borde låggas till Handlingarna, Företogs till pröfning LagUtskottets den 21 sistledne Junii under N:o 100 afgifne, samt den j8 i samma månad eftermiddagen på bordet lagde Betänkande öfver flere Motioner, innefattande yrkande, att gäldenär bör vara pligtig]sin skuld med arbete aftjena..
Uti nu förevarande ämne ingå flere grannlaga frågor.
Vid bestämmande af en persons arbetsskyldighet, måste äfven afgöras, med hvad slags arbete han skall aftjena sin skuld.
Detta bör efter hvars och ens förmåga vara olika.
Det vore lika svårt för en Tjensteman, att med gröfre arbete, som omöjligt för en Landtman, att nied skrifvande åstadkomma sin skulds afbetalande.
En annan sak förekommer äfven härvid. 0,m en Gäldenär år gift, och har fa,mille, månne icke hans förbindelse, att med arbete underhålla den, bör gå i bredd med eller framföre skyldigheten att på så sått afbörda sin gäld.