Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag tycker mig således finna, at Utskottet ä ena sidan gifwit dispositions - rätten all den I»titu6e, som den enligt fin natur bör hafwa, och ä den andra wisligen förekommit, at ej igenom förmögenhetens hopande uti nägra fä händer der ffulle gifwas blott nägra rika och en stor mängd fattiga, och jag tror mig al, drig för ofta kunna päminna, at mi err fattigt Land är en någorlunda jemn fördelning af förmögenhet af mycken wigt för Samhällets trefnad.
För äisposinons-rättens säkerhet och för bibehållandet af hägen at samia förmögenhet, rror jag Lagens öfrige stadganden och i synnerhet ägande-rätten böra med noggranher wärdas, men jag tror ej, at en rättighet, at för ewärdelig rid göra uteslutande
Dispositioner kan bidraga til förökande af allmänna wälmägan.
För Riddcrskapets och Adelns sjelfbeständ tror jag ej heller denna rättighet wara sä nödwändig.
Der är ej deruppä, at nägra fä kunna ostraffadt wara slösare, som Ridderffapets och Adelns sjelfbeständ hwilar; der är pä den af behofwet och upfoftran stadgade öfwer, tygelsen om nödwändigheten af werkelig förtjenst och en Sjette Bandet.
N.o 6z. -94 Den 2z Mars. en klokt inrättad lefnad, som desi ära och anseende i en framtid mäste grundas.
Herr ^en^erlein, ^scob, conlormeraäL sig med Grefwe körner.
Friherre 8tse1 vonk^olstein.
Det eckap.
xeraäe Herr Grefwe körner et yttrande, at man borde förekomma, det icke för stor förmögenhet samlades i för fä händer.
Jag fruktår at dennaprincip lätt kunde mihbrukas, och at frägan om en allmän refning och all jords jämnande derutaf snart skulle äterwäckas.
Det kan icke warit min afsigt, at sätta i fräga et srbitrairc rubbande afnägons förmögenhet, endast at yrka, det ej sädane ArtiÄciell-r anstalter matte widtagas, som skulle perxetuera detz inssränkning i altför fä hander.
Detta tror jag har intet at göra med et jämnande af rättigheter, som icke warit min afsigt, dä jag yrkat ägande-rättens helgd.
Friherre 8tsel von Holstein.
Sadan lärer utan twiswel Herr Grefwens mening wara, men sädan wore ril äfwenryrs icke andras.
Herr Grefwen och Landtmarskalken gjorde proposition til bifall pä Utffottels Utlåtande.
Ja och Mej. Herr Landtmarskalken gjorde proposition lil afflag derä.
Mej och Votering.
Gref - Den 2z Mars. 995 Grefwe körner hemställde, VM ej Vnts. rinZ nu mera wore utan ändamål, sedan zme Srand redan afgjort detta mål, hwilker såsom innefattande en Lagfråga, wore af egenskap, at genom lre Ständ cleci^eras.
Herr 6y!!k!N8Vklbn, ?reäric.
RiksdagsOrdningen medgifwer Volerius rättighet, och dä kan densamma af ingen Ledamot förmenas. Grefwel^lörner.
Den kan wisserligen icke förmenas, men man kan pi-oponer-, de Ledamöter, som densamma yrka, at derifrån afsta.
Gansta mänga ropade ä nyo Votering.
Derefter upsattes, uplastes och godkändes följande Votering-ki opodition:
Den som bifaller Lag-Utstottets Betänkande, rörande inskränkning i rättigheten al göra kiäeieommisLsr, strifwer Ia.
Den dtt ej wil, strifwer Winner Nej, sä ar Utstotters Betänkande afstaget.
Votermoen företogs genast klockan 4 til z, och stutades kl. 4 lil 5, dä rösterne befunnos hafwa utfallit som följer: Ja L§6
Za — — 22.
Nej— — 2g.
RiDderssapet och Adeln ätffiljdes.
In liften, krotocolli 6.
Fredagm den 23 Mars. kienum kl. 5 eftermiddagen.
Med ledsnad har jag hört berättas, at wid den för en kort stund sedan flutade Voteringen, den i Riksdagsordningen stadgade kormalitr t, at, innan sedlarnes upräkning, en bland dem borde uttagas och förseglad aflaggas, blifwit urakrläten; men jag fär tillika til Nidderffapet och Adeln hemställa, vm, da manga Ledamöter icke nu härom kunna wara underrättade, den nya VoterinZen, som förmodeligen derföre lärer böra anställas, icke kunde fä upffjuras ti! i morgon, da Ridderffapet och Adeln kunde wara mera mangrant församlade.
Friherre ^scherström, ftacob. Det är otwifwelakcigt, at en ny Votering kunde synas öst werfiödig, emedan resultatet hos Ridderffapet och Adeln, antingen Ja eller Nej winner, är i detta mål, såsom en Lagfräga, likgiltigt, sedan de andra tre Standen redan enstämmigt bifallit densamma; men iakttagandet af en lormMst, och r synnerhet - Den 2z Mars. e. m. 997 nerhet en i ;z §.
Riksdags »Ordningen sä ur» tryckeligen stadgad, ar utan all twifwel wig» tigt, och af detta stal mäste den förra Votsrinzen anses ogiltig och en ny anställas.
Hwad äter angar upstof med Voteringen, kan sädanl icke aga rum, emedan Riksdags-Ordningen stadgar, at sä snart Votering ar befluten, bör den förera» gas genast.
Herr Grefwe» och Landtmarskasken.
Men denna Larus ar sä particulier, at Niddersta» pet och Adeln derföre kan handa behagade dermed fördröja til detz el större antal Ledamöter kunde wara församlade.
Grefwe Oe la 6arclie, ^gcob. Det är wisseriigen vkärt at höra hwad Herr Grefwe» och Landtinarstalken behagat nämna, ar formaliteten med en sedels uttagande är försummad; men der» emot finner jag ej i Riksdags-Ordningen nägot stadgande som förejkrifwer, at Voteringen derföre bör göras om.
Friherre Öderström.
Jag förmodar ej, at i nägon Lag behöfwer stadgas, ar detz föreskrifter stola werkställas, och at den som icke full» gör desamma har brutit deremot. Grefwe Oe la 6sräie.
Men iag hemställer til Ridderstapets och Adelns ompröfning, hwariil wid detta tilfalle en sedels uttagande hade tjenar, da Nösternes antal war 2z emot 22, och resultatet sälunda war icke paris vora, utan en gifWLN pluralitet.
Herr 998 Den sz Mars. e. m.
Herr 8ilverstolpe, Oustak ^brsbam.
Jag finner witzc med Friherre Larström, ar ehuru Voteringens
Utstag hade warit eller kunde blist iva, mäste der i anseende ,til de andra tre Sländens bestut wara likgilrigr.
Afwenwäl finner jag med Herr Grefwe ve- Irr
Qartie^ar en urragen sedel den» na gang ingenting hade werkar pä VoterinZens ur» stag, men jag rror, ar nar frägan ar om ordenlligheren af Ridderffapets och Adelns bestur, ar det ej resultaterne, Utan l>rincixerne som böra rädfrägas.
Grefwe ve
Irr 6nräie.
Jag tilstär, at jag för min del icke kan finna hwad med en ny Votering ffulle kunna winnås, och hemställer, om icke dermed ffulle borttagas mera rid an amner förtjenar.
I stöd af min rättighet anhaller iag hos Herr Grefwen och Landtmarssalkcn, ar Grund-Lagen mätte fä sin helgd.
Saken är helt enkel, at en utrryckeligen förestrist wen korm3li-ct ar försummad, derigenom ar den för» ra VotermZen ogallande, och en ny mätte företagas.
Friherre Osterström, Ituclolk.
Jag instämmer härurs sä mycker mera, som afwen er annat fel wid den förra Voteringen begicks, nemligen, ar för ärskillige Familler blotta Numrorne upropades, utan namnen och förnamnen, hwilket eljest är bäve manligt och nödigt.
Det bör likwäl wäcka nägon förundran, at dessa vlagligheter icke genast under Voteringen anmärktes.
Herr Den 2z Mars. e. m. 99- Herr 8ilver8tolpe, Lustaf ^brabam.
Hwad den bristande formaliteten af en sedels Uttagande angar, blef densamma werkeligen anmärkt, men pä denna anmärkning gjordes icke afseende.
Detta är en sanning, som af bade Herr LerZcmL^erna och af Riddarhus-kösealen, hwilka dä surlo wid bordel, icke kan motsägas.
Herr Grefwen och Landtmarskalken frägade, om Nidderffapet och Adeln dä genast behagade anställa ny Votei-MI.
Ja och Mej. Friherre Legerström.
Jag tror, atnär en olaglighet ar begången, är det Landtmarssalkens bade rättighet och ffyldighet at rätta densamma, derigenom ar han helt enkelt sätter Grund-Lagen i »verkställighet.
Ätssillige ropade
Hans Txcellence Herr Grefwe kuutli.
Om denna staga wele wi först votera.
Friherre Oäerström.
Om Grund-Lagens föreffrift kan Votering icke äga rum. Grefwe Ds l» Laröie.
Om händelsen wid denna Votering warit sadan, at lika röster pa bägge sidor inträffat, i Vet fallet medgifwer jag gerna, at VorerinZen borde göras om, sedan ingen sedel, war uttagen som kunde gifwa äecision, men nu, da pluraliteten war fullkomligen bestämd, in - ross Den 2z Mars. e. m. ser jag för ingen del hwarförs en ny Votering skulle behöfwas.
Friherre ceöergtröm.
Det förundrar mig al höra, det den warda Ledamoten medgifwer, at för et fall en sevel hade behöft uttagas: dä medgifwer han ju med detsamma riktigheten af principen, och när principen, hwilken derjemte ar j Riksdagsordningen uttryckeligen föreffrifwen, befinnes icke wara följd, sä innefattar ju VoterinZen en o» riktighet, som ej kan afhjelpas genom annat än en förnyad VmerinZ.
Herr Bergman, Ambrosius ^lsgnu5, yttrade sig likaledes anse ny Votering höra förrarras, sedan Riksdags-Qrdningens föreffrift wore sä tydelig.
Härefter talades et och annat, som icke til krotocollet kunde fattas.
Herr Silverstolpe, preclric 8smnel.
Jag anser förewarande fräga wara lätkuplöst,om Herr Grefwe» och Landtmarssalken behagar laka Riddarhus-klscnlen lemna uplysning, om innan rösträkningen en sevel aflades och förseglades.
Grefwe körner, ^äolf 6öran.
Ryst ankommen fär jag höra, at fraga ar om en maktläten formalitet wld den i dag förrättade VoterinZen.
Jag war någon stund närwarande under densamma, och fär derföre uplysningswis nämna, det jag hörde keQor Silverstolpe, sedan nägra fa sedlar woro^uptagne, göra den förfrägan, huruwida icke Den Lz Mars. e. m. röör icke en sede! altid wid Voteringar borde förut aflaggas, och om denna formalitet wore iakttagen; men at de Herrar som juto wid bordet icke derpå gjorde afseende, och at Riddarhus-k^cslen swarade,at en sädan formalitet wors stadgad för omröstningar inom Nämnd; men at han trodde densamma ej wid VoterinZen inom Standen behöfwas, hwar« efter anmärkningen förföll.
Htjkillige begärde höra Niddarhus-k^calen.
Riddarhus - Viscalen yttrade sig: at det utan twifwel wore et misstag af Herr Amiralen Friherre Legerström, dä han sagt, at numror titan namn blifwik upropade.
Riddarhus-bi5calea förmälts sig sjelf hafwa förrättat upropet, och kunde således sjelf intyga, at alla namn jemte numrorne blifwit ropade.
Hwad äter anginge erindran om afiäggander af en sedel, bekände han, at han icke hört densamma göras under sedlarnes inlemnande, utan hade han hörk något derom nämnas efterär under rösträkningen, och kilsted der han icke hade erindrat sig, at denna förmaket wore i Riksdags-Ordningen föressriswen.
Härefter tilsade Herr Grefwen och Landrmarskalken, at en ny Votering öfwer samma kroposition, rörande inffränkning i friheten at göra kiäei-Lommisser, skulle genast anställas.
Densamma företogs klockan 'lil 7, och slutades klockan 2 9, da rösierne befunnoS hafwa utfallit, som följer: ross Den rz Mars. e. m. Ja - - 6z.
Nej 5Z.
I anledning hwaraf Lag-Utssottets Betänkande ivar bifallit.
Uplästes och lades pä bordet följande fyra >lemorialer frän Stats Utssottet.
Wördjgmt ^lemoriLl.
Sedan samtelige UespeÄive Niks-Ständen uri meddelte krotocolls-Utdrag af den 27 och 29 sistlidne Januarii bifallit Stats-Ulssottets förftag til uptagande af inrikes Län; sä fär Stats-Utssottet, hwad de bokförde eller ^nnuitets - Länen angär., til Riksens Högloft.
Stander ^vördsammeligen öfiverlemna de tormulairer lil Anteckningsbok l-n. til ()uittence-bok I^it. ö., och til IntLrs88e-Uträkning l-it. e., hwilka Herrar Fullmägtige i Riksgälds-^ontojret, uppä derom gjord anmodan, til Stats-Utffottel inlemna!. Wid desse i^ormulLirer har Stats-Utssottet, hwad l-it.
6- e. angär, icke nägot at erindra; men i anseende til Un.
L. eller <)uiltenci.'-Boken, har Utssottet wid närmare öfwerwägande ansett: 1:0. at den icke borde ställas pä namn eller witz person.
Stars-Urssomt har wäl uti detz Betäm kande af den 14 Augusti förlider är föreflagit, ar jemte Läne-8umma„ äfwen Längifwarens namn ssulle uptagas; men Stats-Utssottet inser följden deraf möjligen kunna blifwa, at desse <ZuKrLucs .
Böcker ssulle
Den rz Mars. e. m. rooz fiulle derigenom kunna föranleda til hwarjehanda mihbruk.
Och 2:0. ar den föresiagne Förbindelsen af Riksgälds-Lontoirets
Fullmägtige bör uri t)untencL Boken aldeles uteslutas, såsom innefattande en slags k evers eiler Försäkran, hwilken emot naturen af dessa
Län icke bör annorlunda meddelas, än hwad sjelfwa Anlecknings-Bvken, deruti Länen bokföras, innchätler.
I anseende til sjelfwa anteckningen och dermed förenade omständigheter, anser Utskottet följande böra iakttczas: i:o. Hwarje Langifware bör uti Riksens Ständers Langue för Riksgälds-(lonroii-ets räkning insätta Det OLpitsI han wil längifwa Staten, och som icke får understiga 102 R:d. krmco; derefter upwisa Lrmco-Hltes-t-n öfwer det insatte Läne-LapitÄlet lili Kongl. Stats-Oontoiret, och sjelf eller genom bertil befullmägtigadt
Laga ombud i den derstädes öpnade Lane-bok, enligt kormulairet I.ir.införa sitt namn jemte Gumman, hwilken antecknas af den dertil förordnade person uti den <)uittence-Bok Langifwaren der erhåller, och som bör wara genom» dragen och med Kongl. Stats»Lomoirets Sigill försedd. 2:0.
Derefter inställer sig Langifwaren uti Riksgälds- conroiret och upwisar der ()uitteiice.
Boken jemte Lkmcc>-^ue8tLN, som der aflemnas, dä pä er nahanda sätt som uti Kongl. Stars-Lomoiret anteckning och inskrifning sker, sä wäl uti den öpnade - ioi>4 Den 2z Mars. e. m. de Läne-Boken som tzuittence-Boken, hwilten sednare Längifware» derefter lil sig rager och behåller. z:o. Astundar en Längifware at transportera antingen hela eller någon del af sitt capital, dock icke under jemna zola! öfwer roo:de, pa någon annan, Lör en sädan öfwerlätelse först ste uti Kongl.
StatsOiitoiret pa det satt, at öfwerlataren pa sin rakning sjelf eller genom befullmägtigadt Laga Ombud pa sin egen rakning i Läne-Boken affkrifwer det transporteraäe Lapiralet a den insatte Läne»8umman, hwilken äfwen af behörig person Uti Kongl. StatsOntoiret i yuittencs. Boken antecknas.
Den person, pa hwilken öfwerlätelsen ffedc, och för hwilken afwen uti Lane-Boken öpnas en ny koiio och egen Rakning under Initial-Bokstafwen af dest Namn, instrifwer sjelf den pä honom transporteracle Summa, och erhäller dera under samma kolio en särssild (Zuittence-Bok, för der pä honom transporreraäe Läne-Lapital, och efter det ^ormulsir, som har ofwan föreflagit blifwit.
Derefter bör enahanda anteckning och transport ste Uti Riksgaldscontoiret, sä framt öfwerlatelsen stall blifwa gällande. 4:0.
Da en Längifware med döden afgär, böra desi Arfwingar lagligen lc-Zitimera sig innan LäneLgpitalet pä dem transporteras; men sedan sadant skett, bör behallne Läne-8umman fä Uti Stats- som Riksgälds - Lontoiren pä dem öfwerföras, och en ny jolio och Rakning pä deras namn öpnas, och detta afwen pä den uphörde Räkningen annoteras. 5w.
Den sz Mars. e. m. rooz 5:0. Will en Längifware genom Ombud lara be» sörja anteckningen af Lane-Summan eiler ock transporter af en redan insatt, bör han dertil utfärda behörig Fullmagt, hwilken, om den stall för gällande antagas, bör wara försedd med antingen Domarens i Orten, om det är pä Landet, eller blota, ii kubler i de Städer der sadane finnas, eller ock wederbörande Magistrats intygande, atLängifwaren densamma werkeligen utgifwit och sitt namn derunder egenhändigt tecknat, och hwilka inryganden böra wara med wederbörlige Embets-Sii-neleu bekräftade. 6:0.
Dä en Längifware bott-transporterat hela sitt Lane-capital, bör wid sista transporten deraf, tzuittence-Boken uti Riksgälds-contoiret afiemnas, der annuleras, och ibland de til Läne»?onclen hörande Handlingar förwaras til framtida uplysning, i händelse någon fräga derom stulle upstä. 7:0.
Ingen Langifware tillätes, at hwarken upbära Räntan eller transportera någon del af LaneLapitaiet, med mindre han icke upwisar Oi^insl(^uittencs- Boken.! 8:0.
Alla förfalstningar och understes härutinnan böra anses och behandlas lika med brott emot allmänna Säkerheten och kiäss - publica. -:o. roos Den 2Z Mars. e. m. 9:0.
Räntan pä desse lchi utbetalas uti Riksgälds* concret hwarje halft Ar, och bör den uti Riksgälds-Lontoiret
Uträknas pä sätt kormulairet Lit. Q utwisar , och bör rigtigheten af en sadan uträkning cil LLpitrU och 6»tum genom pässrift uti Kongl.
Sta s-Lomoiret blifwa styrkt, innan anordning
Derä utfärdas.
Utbetalningen bör ej sse kil annan Person än Längifwaren sjelf eller detz lagligen befullmägtigade
Ombud emot ()uitto, och anteckning deraf sse sä uti Läne-Boken som (^uittencc-Boken, pä satt kormulaircrne innehalla. 10:0 Antecknings-tiden til desse Län blifwer Sex weckor, räknadt ifrän den dag, dä enligt wederbörande kaswrs intygande Kungörelsen härom blifwit ä Predikstolen i hwarje Församling »plast. n:o.
Till nödig LontroIl8 winnande bör efter hwarse Mänads förlopp Lollrnionering anställas emellan Läneboken i Stats-Lomo^et och deni RiksgäldsLontoiret, i närwaro af en Stars-Lomoiret!!
Ledamot och en af Riksgälds-Lonroiiets Fullmägti» ge, hwilka böra til hwardera af dessa Werk inlemna Berättelse om förhällandet, som mi kroro. collet intages. 12:0.
Uti denne Läne-^onä anser ock Stats-Utssotttt, at Riksgälds-Sedlar, efter den fastställde Ke». 1isS7 Den 2Z Mars. m. rov? lisations-grunden äfwen mäge insättas och snwänbas, afwensom de pLNiouffe Länen, om nägon Längifware det ästundar.
Desse äro de omständigheter, som Stats-Utssotter ansett bora iakttagas wid denne Läne-Ope. r^ion, och hemställer Slars-Urffottet i öfrigt, at underdånig anhållan hos Kongl. Maj:r marte göras om Nådig Kungörelses utfärdande härom til Allmänhetens underrättelse, afwensom at Statsc >ruoiret matte undfå Nådig Befallning och Föreffrift i hwad pä deh algard ankommer.
Slockholm den i8:de Marni i8ro.
Ridderssapets Pä Högwördige Prästrock) Adelns Ledamöters Ständers Ledamöters wägnar wägnar Llaes kleming.
I^lr. ^Veiäman.
Borgare- Pä HederwärdaBondeStändets Ledamöters Ständers Ledamöters wägnar wägnar Lckmickt.
Joll. kricskon. dl. kröäelius. kor-. roos Den 2z Mars. e. m. kormulLir Antecknings-Bok öfwer det ?ermsnents ^nnuiwts
Län, som, enligt Mksens Högloft.
Ständers Besiut, Nr i8ic> blifwit uptagit.
Ständers Beslut komma Deltagarns uri det til Statens behof uptagne ?ermanente ^nnuitetL-Län, hwilka, emot sädane wilkor, som uti Kungörelsen af den i8io äro föressrifne, Uti Venna Bok infört de i sädan afsigt insatte at wid hwarje NrS flut erhälla den ester uträkning ä 7 proOem verä uplupne Ranta, och har til Längifwarens säkerhet derföre Husbehofs Bränwins-Brännings-Afgiften blifwit b^oticeraä, som försäkras.
Stockholm den E Pä Riksens Ständers RikSgälds»Lontoirs wagnar
Den 2Z Mars. e- m. 1209 kol. r. dl. dl. 1810 Insatt (^apil-t 8-wco 8p.
R:d. knreri-rre Febr. 1 Enligt Lsnco H r?5t afd.d. insatt Ldov. dt. -!
Enligt Noo af d. d. 4V0V. 4.N.8. 1810 Ärs beialt den ; Jan. 1811 med Lilnao R:d.
Mars t §Ummä 1° rans- ^pä'^7 ia. dl. kol. r. 10,000. 5,000. roy. 8 Äterstär 5,000. r8ic> Mars kol. 2. 8. dl. dl. -r 1° run!- porcersr frän Lk», n.
Rakning sol I Enligt LLNco Xrresr delta 6sro insatt - Insatt sl-»pilat 8-inco 8p.
R:d. ällMML ;,ooo. 4,000. 9000 L.dt.dt rZioÄrs Inlererre betaltd.
I8li 8p.R:d. turers re Sjette Bandet.
N:o 64° 000 g.kt.dt. kor - rois Den 2z Mars. e. m. kormulsir H L. tzutttence-Bvk för Vet capital, som Uti Antecknings »Boken öfwer det, enligt Riksens Högloft.
Ständers Beslut ar 18 ro UptagNS kermanente ^miuitet8- Län, uppå K. dl. räkning kol. L ar innestäende.
Beslut och den til följe deraf utfärdade Kungörelse af den i8lo, kommer"kit. dl. dl., hwilkenemot sädane wilkor, som i densamma aro utstakade, biträdt Skaten med ?crmanente Hrmuitets-Län, och Uti Antecknings-Boken deröfwer inskrifwit de i/adan afsigt insatte capitaler, at wid hwarje
Ars flut erhälla den efter Uträkning ä 7 procent vera uplupne Ränta, och har lil Langifwarnes säkerhet derföre Husbehofs Bränwins-Brännings-Afgiften blifwit k7poucerL6, som försäkras.
Stockholm den Pä Riksens Ständers Riksgälds-Lontoirs wägnar. di.
Den 2z Mars. 6 m. ron A. kol. i. kol. r. i8io Febr.
Marö r
Enligt banco - ^ttk-8t af delta 6a to insatt 8p.
R:d. rz Enliat 6ito af delta 6ato insatt Lx. - - - Summa, 8x. R:d. i'kransporterat pä 8.
I§. >1.
Räkningen kol. 2. 6ooo: i 4000: io,ooo:
;,ooo: Aterstä 8x.
R:d.i 5/022:, c» A kormu - Ln-iot.r Kongl.
Stats-c-nt.
Lnnot.i Riks.
Stand.
Riksg. c-ntoir rois Den 2z Maro. e. m. kormulair O. Interesse »Uträkning pä det af ä. K. kol. r tecknade xerrnsnents /^nnuitets- Län. 1810 Febr.
Marö Dec. N:d. 6OOO i; dagar ä 7 procent 8p. N:d. » I? 24 — 10.000 i; dagar - » « 29 ^ z „ ;,ovc> 9 Mänader« - §262 24 R:d.
Stockholm den zi December i8io. Z09 Enligheten med Hnnotstions»Boken i Kongl. Stats(. omoiret, intygar Kamererare i Riks gäldö»Lonkoiret.
Reviderad Revisor <^ui!teras.
Stockholm den z Jan. i8n. l8l. ^l. Wörd - Den 2z Mars. e. m. roiz Wördsamt k^emoiial.
Ridderskapet och Adeln har til Stats-Utskottet blifwit rc?mittei-gar er af Herr Landshöfdingen och Riddaren rlf 8cbenbom dit ingifwit lelLmoi-ial, verun han anhaller, ar som den hushyra af §oo N:d, hwilken bestås Landshöfdingen i Stockholms
Län til anskaffande af nödige Boningsoch Embetsrum, wid nu warande tiders upstegrade hyror skall wara aldeles onlräckelig, da, utom Landshöfdingens -egna Boningsrum, fordras et Le88!0N8 rum samt rum för Lands-8ect-etel-,ir6n, Lands-Kamereraren, Landt-Ränremästaren och LänsBokhallaren, äfwensom för Lands-knin/li-.t, Lands(lontoiikt och lnovincie Landtmäteri-OoiNO!, et, samt til ?,rcbiver och WakdBetjeningen; hushyre-medel altsa matte lii et sadanc belopp bestas, ar passande Embers- och Boningsrum derföre möjligen matte kunna erhalias, imil des; Kongl. Majk och Kronan kan aga rilfalle, ar til LattdShöfvinge-ke>.iäencs uplaca något sig rilhörigr och lil gudamakt tjenligt hus.
Stats-Utskottet finner nogsamt, lika med Herr Landshöfdingen, ac den anflague Hyres-8umm-in aldeles icke synes blifwa rilräckelig, under närwarande lids sa högt upstegrade Hushyror, ar derföre kunna erhålla tilräckeiige och tjenlige Boningsoch Embetsrum; men Srats Utikorrec kan dock icke i Srals-Werkets narwarande belägenhet upgifwa nägon rilgang til förökande af den pa Star beftadde Hyres-8uin,nan.
Slats-Utffottet anser derföre enda urwägen wara, ac hos Kongl.
Maj:t i underdånighet anhalles, det roi4 Den rz Mars. e. m. det nägot af Kronans bärwarande för detta ändamäl tjenlig! hus mätte i Räder upläras lil Lands» höfoinge-k^jclcmcs och nödige Embets-rum, da äf» wen den anftagne Hyres-8u,nm!,n kan til Stars» Werkets lisa indragas och besparas.
Den 18 Martti igro.
Ridderffapets Pä Högwördige Prä» och Adelns Ledamöters ste-Ständets Ledamö» wägnar ters magnar ^lslnmZ.
VVeiämsn.
Borgare» Pä Hederwärda BonSländets Ledamöters de-Ständers Ledamö magnar ters wägnar ^br.
LnZel. ^nclers vilsson. l>l. kröäeliur.
Wördsamt semoria!.
Ridderffapet och Adeln har genom kl-otocolis-Utdrag af den 26 nastlidne Februarii behagat til Stats-Utffottets ytterligare pröfning ater-remntes3 Stats-Utffottets den 6:re i samma mänad afgifne ivlemonal, jemte förftag til In^tructton för Lommisssrierne uti Riksgälds - Onntoiret, tillika med de derwid hos Högloft.
Ridderffapet och Adeln gjorde Anmärkningar, med anmodan til StatsUtffottet, at, efter Herrar Fullmagtiges uti Niksgalds-^ontOiret hörande, med förnyadt Utlärande inkomma.
Se» Den rz Mars. e. m. 1015 Sedan Herrar Fullmägtige, genom bifogade krotocuilb - Utdrag af den 8:de innewarande, deras yttrande afgifwit, sa får Stats-Utskottet, med anledning sa wäl häraf, som de hos Högloft.
Ridderstapel och Adeln gjorde anmärkningar, följande andraga : Herr Oaviä von 8cbult?6nbeim och Herr 0.
LveäenstjLrnL hafwa hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln sa grundeligen ycrrar sig uti förewarande amne, at föga mera til anmarkningarnes besvarande stulle kunna behöfwa anföras.
En del ibland Herrar Fullmägtige hafwa lika med nägra af Högloft.
Ridderstapets och Adelns Herrar Ledamöter förnämligast uppehällit sig wid Riksgälds-Oontoiret8 Utrikes Gäld och hwad med densamma ager gemenskap.
Stats-Utstottet får harwid erindra, at uti den föreflagne instruÄionen icke är at Lvmlni88ariernn updragen annan befattning med utrikes Gälden, än den Kamererare» hittills haft, at nemligen, i anledning af Lomoirets Räkenskaper och Handlingar, afgifwa k-rxport om förestående utbetalningar, samt föreftä 6i8xo8itioner, hwilka af Herrar Fullmägtige kunna godkännas eller förkastas.
Det har säledes icke kunnat wara Stars-Utskottets mening, at utrikes brefwexlingen skulle dragas ifrån Herrar Fullmägtige til <Iommi88Lrierne; och icke eller at (.'ominl88Lrierne stulle besörja wäxel-upköpet, hälst In8ti unionen Ntrryckeligen innehaller, ar Herrar
Fullmägtige sjelfwe hwarje gang kunna utse den person, som Herrar Fullmägtige hartil wilja nyttja.
Genom Lommi88L»ieE8 befattning med Utrikes Gälden inskran - rois Den 2z Marg. e. m. kes icke pä nägot sätt Herrar Fullmägtiges rättig* het ar omedelbarligen werka, samt utan Lommiz.