Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Genom besparade arrenden för frälseqvarnen har bildats en kassa, hvarmed det år 1809 färdigblifna och endast för den såkallade Forsemanska klassen bestämda lärohuset underhållits.
Sedan ny skolhusbyggnad befunnits nödvändig, har nämnde kassas behållning, hvilken vid 1858 års slut uppgick till Tvåtusen Sjuhundra Åttatio t re Riksdaler Sjutiotvå öre, äfvensom afkomsten af frälseqvarnen till och med år 1862, jemlikt Kongl. Brefvet den 16 Juni innevarande år. blifvit till Söderköpings stad upplåten mot vilkor, att nytt ändamålsenligt skolhus blifver före början af höstterminen 1861 uppförd! och inredt.
Inom SI kurtt .stift: 8:0 högre elementar-läroverket i Skara.
Modeist testamente den 29 Juli 1805 skänkte P. A.
Morell dels Ett tusen Riksdaler Riksgälds-sedlar, hvaraf räntan skulle* tillfalla ”verklige läraren uti 3:dje ”eller sä kallade öfversta klassen i Skara trivialskola”, hvaremot denne skulle vara förpligtad ”att öfver de fattigare i klassen samt deras uppförande och studier hafva ”särskildt och flitigt inseende”; och dels räntan af ett lika belopp att användas till löne-förbättring åt en Director cantor et inusices, med vilkor att ”till denna syssla ”ingen finge antagas, som icke Vöre af Westgötha nation, och egde ej mindre grundliga studier än skicklighet att efter tidens smak undervisa ungdomen uti såväl instrumental- som vokal-musik”; men att, derest direktors-sysslan korinne att bort”gifvas utan afseende på nation, skicklighet och studier, samt förenas med organist”tjernsten vid Domkyrkan, ifrågavarande ränta skulle läggas till den i Upsala studerande Westgötha nations fattigkassa.”
Afkomsten af förstnämnde kapital är enligt fällande stat med Femtiosju Riksdaler inberäknad i lönen för en Adjunkt vid Skara elementar-läroverk; men den till Director musices vilkorligt anslagna ränta utgår för närvarande liksom förut till Westgötha nation vid Upsala universitet. 9 to lägre elementar-läroverket i finnestad.
Om den till detta läroverk af Rådmannen M.
Sederholm genom testamente af den 5 Mars 1794 gjorde donation har ingen annan upplysning kunnat vinnas, än att kapitalet för närvarande utgör Etthundra Sextiosex Riksdaler Sextiosju öre och att årliga räntan deraf, Tio Riksdaler Riksmynt, är anslagen till andre Kollegan vid skolan, hvilken lärares af statsverket utgående lön är med samma belopp minskad.
10:o lägre elementar-läroverket i Borås.
Vid sockenstämma med Borås stads-församling den 6 December 1827 beslutades att, som frän äldre tider lärarne vid stads-skolan genom kringgående i husen uppsamlat sin lön af stadens invånare, men sådant befunnits medföra ömsesidig olägenhet, lärarne skulle hädanefter ega att årligen af stadens medel uppbära i ett ' Bih. till R.
St Prat. 1850 & 1860. 1 Sami. 1 Afd. 2 Band. 5 Haft. 2 10 Kongl. Majus Nåd.
Skrifvelse J\l 7 7. för allt Tvåhundra Riksdaler Riksgälds-sedlar hvardera, eller tillsammans Fyrahundra Riksdaler samina mynt.
Dessa belopp äro enligt gällande stat inberäknade i tv änne lärares löner.
i 1 :o lägre elemeutar-läroverket i Alingsas.
Genom testamente af den 2 Maj 1783 förordnade S. O. Lendahl, att afkomsten af vissa honom tillhörande fastigheter skulle användas till fem ”fattige och ”värnlöse borgare- eller handtverksmäns barns underhåll” vid skolan, samt att boets öfrige tillhörigheter skulle delas i tio lika lotter, och räntan af en sådan lott tillfalla förenämnde skolbarn, samt räntan af en annan användas ”till hjelp att vid skolan underhålla en ständig Kollega.”
Af denna donation åtnjuter för närvarande en Kollega vid Alingsås’ skola Etthundrasjutton Riksdaler Femtio öre. hvilka i den för honom ä stat uppförda lönen äro inberäknade.
Derjemte erhöll läroverket den 2 Juni 1813, genom gåfvobref af dåvarande Rektorn B.
Knös. en gård med derå befintliga åbyggnader, sorn af gifvaren anslogs till embetsgård ”för dä varande och blifvande Kolleger vid Alingsås’ skola." 12io lägre elementarläroverket i Lidköping.
.Skolan eger en äldre donation, den Liedrotska, om hvilken inga andra upplysningar kunnat erhållas, än att kapitalet uppgår till Femhundra Riksdaler Riksmynt, hvaraf årliga räntan fördelas lika mellan Rektor och Kollega, utan att verka minskning i nämnde lärares af statsmedel utgående löner.
Inom.
Strengnäs stift. 13:o högre elemeutar-läroverket i Strengnäs.
År 1622 den 9 September testamenterade Biskop Paulinus Gothus, förutom ett kapital af ett tusen Riksdaler, tvänne i Eldsunds by af Åkers härad och Strengnäs socken belägna hemman, det ena till kyrkoherden i Strengnäs och det andra tili ”scholemästaren” derstädes, hvilket testamente bekräftades af enkedrottning Christina samma dag och af konung Gustaf II Adolf den 3 Juni 1626.
Sedermera, år 1637, ändrade testator, då erkebiskop, sitt förordnande, och anslog såväl nämnde hemman som kapitalet till den studerande ungdomens hjelp och understöd vid Upsala universitet; men det första testamentet, som redan förut vunnit Kongl, stadfästelse, blef gällande genom Kongl. Reduktions-kollegii resolution den 7 Juli 1683, och Kongl. Maj:ts Reduktions-deputations resolution den 24 November 1698.
Det till ”scholemästaren” anslagna hemman disponeras enligt nu gällande stat af f. d. Rektor vid Strengnäs lärdoms- och apologistskola, i hvars lön årliga afkomsten deraf, upptagen till Etthundra Åttatioen Riksdaler Tjugu öre, är inberäknad.
Sedan förbemälde Biskop af Konung Gustaf II Adolph den 29 Mars 1629 utverkat tillstånd att få bebygga en tomt, som ansågs tillhöra Strengnäs gymnasium, erhöll han år 1645 af Drottning Christina everldelig besittningsrätt ä nämnde tomt.
Efter 1720 väckte
Konsistorium anspråk pä tomten, såsom redan 1626 tillhörande gymnasium, och rättegång fördes derom med arfvingarne, tills dessa omkring 1736 Kongl. Maj:ts Nåd.
Skrifvelse .M 77, 11 skänkte såväl tomten sorn det derå befintliga stenhus till gymnasium.
Sedan 1808 är nämnde gärd. jemlikt Kongl. Brefvet den 5 Februari, anslagen till boställe för tvänne Lektorer.
Enligt testamente al Hauptmannen ./. von Westphal den 1 Februari, 1710 och Friherrinnan Fleetwood den 15 Maj 1745, skulle räntan af säteriet
Lida i Akers socken af Nyköpings län, utgörande
Sexhundra daler kopparmynt årligen, utgå med ena hälften till hospitalet i Strengnäs och med den andra till lärare vid Strengnäs, läroverk, nemligen enligt det förra testamentet ”till dem, som äro fattige och undervisa ungdomen i schola och gymnasio”, och enligt det sednare ”till lektorerna ”eller dem, sorn vid gymnasium informera fattiga'barn.” Genom Serafimer-ordensgillcts utslag den 24 December 1805 bestämdes, efter vederbörande hospital-föreståndares och Strengnäs’ Consistorii hörande, att besagde ränta borde frän och med 1804 beräknas till Trctiotre Riksdaler Sexton skilJingar Banko för det redan dä från Strengnäs till Nyköping förlagda hospitalet, och med samma summa utgå till Lektorerna i Strengnäs.
Fpr närvarande åtnjuta sex Lektorer vid berörde läroverk af dessa donationsmedel Atta Riksdaler Tretiotre öre hvardera, hvilka belopp äro i deras ordinarie löner inberäknade.
”Till vetenskapernas utvidgande, tili liera näringsfång och bättre utkomst ”för ungdom af Strengnäs stift” testamenterade Biskop J.
Serenius den 6 December 1775 ett kapital af Fyratiofem tusen daler kopparmynt, af hvars årliga ränta
Ett tusen tvåhundra daler skulle användas till aflöning och 000 daler till hyres-ersättning för en särskild Lektor i naturalhistorien vid Strengnäs gymnasium.
Den 30 November 1840 beviljade Kongl. Majit, uppå derom gjord ansökning, att nyssnämnde lönebelopp finge af Seren i an ska medlen ökas till Tvåhundra Riksdaler Banko, hvilken summa bemälde Lektor, som från och med är 1858 åtnjuter lika löneförmåner med öfrige Lektorer, ännu uppbär såsom en del af sin ä stat uppförda lön.
Genom nyssnämnde testamente donerades äfven till yngste Lektorn vid bemälde gymnasium, såsom ersättning för inträffad minskning i dennes lön, en summa af Trehundra daler kopparmynt.
Denna ersättning benämndes ”emolumentum Serenianuin”, och anslogs sedermera, efter det ett motsvarande belopp blifvit för sagde ändamål af statsmedel anvisadt, genom Kongl. Brefvet den 2 Augusti 1854 till underhåll för Gymnasii naturalie-sainlingar.
14:o högre elementar-läroverket i Örebro.
Ar 1631 den 25 November skänkte Biskop Johannes Budbeckius i Westerås ett skattehemman, benämnd!
Eskog till Örebro skola, på det ”skolemästaren dersammastädes, som hemmanet nyttja och dess utlagor uppbära skall, desto flitigare ”sitt ombetrodde kall och embete med ungdomens undervisande mätte kunna uträtta och förestå.” Afkomsten af berörde hemman, upptagen till Etthundratjugu Riksdaler Riksmynt, utgör enligt stat en del af ordinarie rektorslönen.
Af Fru A. C. Bobsahm har skolan erhållit tvenne donationer, nemligen dels genom gåfvobref den 24 April 1770 ett kapital af Sextusen daler kopparmynt, med föreskrift, att räntan af Ett tusen daler skulle användas till tvänne stipendier, samt räntan af Femtusen daler ”tilldelas de uti lista, 2:dra och 3:dje klasserna varande ”collega, som hafva minsta indelningen”, med Etthundra daler till hvardera, ”såsom ”någon tillökning i deras knappa löner, och uppmuntran, att de må med sa myc”ket större sorgfällighet, ömhet och nit vårda och undervisa sina disciplar;” och dels genom testamente af den 11 December 1772 en tredjedel af hennes, efter vissa 12 Kongl. Maj:ts Nåd.
Skrif'veise .M 77. föreskrifna utbetalningar, återstående qvarlåtenskap, hvilken gäfva jemväl skulle användas till någon förbättring uti lönen för kollegerna uti Irsta, 2:dra och 3:dje klasserna.
Nämnde tredjedel uppgick till Tretiotre Riksdaler Sexton skillingar Banko, hvilket belopp sedermera förblifvit oförändradt.
En af Rådmannen Öman i Örebro, ovisst när, till kollegerna derstädes, skänkt gård blef, emedan de ej kunde underhålla densamma, med vederbörandes bifall å auktion försåld för Etthundra Sextiosex Riksdaler Tretiotvä skillingar Banko.
Räntan å såväl denna summa, som å de af Fru Robsahm donerade kapitalen Femtusen daler (Tvåhundra Sjutiosju Riksdaler Tretiosju skillingar Fyra runstycken Banko) och Tretiotre Riksdaler Sexton, skillingar Banko, utgör, efter fem och sju tiondedels procent, Fyratio Riksdaler Attatiofyra öre, och är i nuvarande stat inberäknad i tre Lektorslöner med Tolf Riksdaler Sjutio öre för hvardera, eller tillsammans Tretioåtta Riksdaler Tio öre.
Skilnaden mellan det belopp staten upptager och det verkliga räntebeloppet anses härröra deraf, att de
Robsahmska sti— pendiemedlen blifvit för högt beräknade.
Slutligen har, osäkert när, af Olof Månsson i Rösavi till Kantor vid Orebro skola blifvit doneradt ett kapital af Femtiofem Riksdaler Tjugusex skillingar
Atta runstycken, sorn genom år 1792 skedd förvandling från Banko koni att utgöra Sextioen Riksdaler Fem skillingar
Fyra runstycken Riksgälds-sedlar.
Årliga räntan utgör Tre Riksdaler Fyratioåtta öre och är inberäknad i det för Läraren i musik och sång vid omförmälde läroverk å stat uppförde arfvode.
15:o lägre elemeutar-läroverket i Askersund.
Med ett af enskilde personer gjordt sammanskott, uppgående till ett belopp af Sjutusen Trehundrasexton Riksdaler Tretiotvä skillingar Banko, stiftades är 1812 i nämnde stad en skol-inrättning, som ställdes under särskild
Direktion och e,rhöll i början tvänne, men efter föreningen med stadens pedagogi trenne lärare.
Är 1839 ingick
Direktionen till Kongl. Maj.t med en underdånig ansökning, att skolan måtte upptagas å elementar-läroverkens stat med tre eller åtminstone två Lärare jemte Kantor, hvaremot Direktionen förklarade sig villig att till stiftets allmänna läroverks-styrelse öfverlemna ej mindre ett kapital af Femtusen Riksdaler Banko, än äfven stadspedagogens lön med derå gjorda besparingar, samt dessutom tvenne stenhus i Askersund.
Räntan af omförmälde Femtusen Riksdaler, äfvensom den äldre pedagoglönen, äro enligt gällande stat bland Askersunds elementar-läroverks lönetillgångar upptagne.
Inom Westervig stift
Kim högre elementarläroverket i Westerås.
Genom testamente af den 8 December 1762 anslog Assessoren J. Westman Jacobsson räntan af Tjugutusen daler kopparmynt, att ”utgå till Adjunctus Gymnasii ”i Westerås såsom en viss och årlig tillökning i den lön, som han eljest efter stat ”åtnjuter.”
Nämnde ränta utgör numera Åttatiotre Riksdaler Tretiotre öre Riksmynt ärligen, och är inberäknad i lönen för en af läroverkets Adjunkter.
Maj:ts Nåd-, Skrifvelse Ali 77. 13 Derjemte har. enligt Westerås Konsistor» protokoll för (len 26 Juli 1809, Professoren, Lektor P. Strangh, donerat ett kapital af Etthundra Riksdaler Banko tued föreskrift, att årliga räntan skall användas ”till löneförbättring ät Kongl.
Gymnasii bibliothekarie”.
Detta räntebelopp, utgörande årligen Sju Riksdaler Femtio öre, är för närvarande inbegripet i det ät omförmälde
Bibliothekarie af statsmedel anslagna arfvode.
17:0 högre eleiuentar-läroverket 1 Fahlun.
Till förman för lärare vid detta läroverk äro följande donationer gjorda, nemligen: 1 :o af Hospitals-predikanten A. E. Eldsberg, örn hvilken donation inga andra upplysningar blifvit meddelade, än att kapitalet utgör Femhundra Åttatiotre Riksdaler Sexton skil lingar Banko, och att testator anslagit ärliga räntan till tre Kolleger och apologisten vid Fahlu skola, i hvilkas ordinarie löner den är inberäknad med Tretton Riksdaler tolf öre för hvardera. 2:o af Prosten C. Ihrman, sorn den 21 Mårs 1810 testamenterade ett kapital af Ett tusen Riksdaler Banko, hvaraf räntan, beräknad efter sex procent, skulle tued två tredjedelar utdelas till fyra i Fahlu skola studerande ynglingar, och med den återstående tredjedelen tillfalla ”respektive Kolleger uti Irsta, andra och 3 eije ”klasserna derstädes, såsom en liten uppmuntran vid vid deras trägna tjenstgöring."
Dessa donationsmedel, utgörande Trettio Riksdaler Riksmynt ärligen, ingå såsom anvisad statstillgång i frenne adjunktslöner.
I Westerås Konsistor» under den 12 Maj 1858 till Kongl. Maj:t insända uppgifter angående lönetillgångar för Fahlu elementar-läroverk. upptages äfven en afgift af Bergslaget, belöpande sig till Åttatio Riksdaler Riksmynt, om hvilken afgift ingen ing vidare blifvit upplyst, än att den lärer hafva tillkommit ”såsom en slags godtgörelse för lärarnes besvär med de mångå grufarbetares söner, sorn dä funnos ”i skolan”, samt att Bergslaget, sedan lärarnes löner numera blifvit sä betydligt förhöjda, beslutat att indraga densamma vid nuvarande innehafvares afgång.
Nämnde Åttatio Riksdaler äro jemväl såsom anvisad statstillgång inberäknade i aflöningen för fyra adjunkter vid Fahlu elementar-läroverk.
18:o lägre elementar-lärorerket i Sala.
Till Sala stads kyrkokassa testamenterade Anna Eklöf den 26 Oktober 1815 ett kapital af Ett Tusen Trehundratretiotre Riksdaler Sexton skilligar Banko, hvaraf halfva räntan eller Fyratio Riksdaler samma mynt skulle användas såsom bidrag till hushyra för en Kollega vid stadens skola.
Sedan läroverket är 1840 utvidgades med ytterligare en lärare, hafva berörde räntemedel blifvit på båda Kollegerna fördelade utan att verka minskning i deras af statsmedel utgående löner.
Dessutom utgår årligen af staden till Rektor dels tre tunnor nitton tvåtredjedels kappar spannmål, och dels kontant Tjugufyra Riksdaler Tretioett öre, samt såsom hyresmedel Tretio Riksdaler samma mynt, hvilket allt blifvit med Nittio Riksdaler Fyratiofem öre inberäknadt i dea ä stat uppförda rektorslönen.
Om tiden och vilkoren för stadens åtagande i berörde hänseende, äfvensom beträffande donationen af de planteringsjand. som Rektor och Kollegerna disponera, hafva inga upplysningar lemnats. 14 Kongl. Majlis
Skrifvelse .M 77.
In am Weocili Stift: I9:g högre elementar-lärorerket i Wexiö.
Af Domprosten Doktor II.
Sjögren donerades den 22 .Juli 1806 dels en sumn. lil T/åtusen Riksdaler Riksgälds-sediar, hvaraf årliga räntan borde såsom löneförbättring tilldelas de fyra Kollegerna i Wexiö och de tvenne, i Jönköping, och sålunda fördelas, att hvar och en af de förre erhölle Femton Riksdaler och hvardera af de sednare Tio Riksdaler, allt Banko; samt dels ett belopp af Sexhundra Sextiosex Riksdaler Tretiotvä skillingar nämnde mynt till anskaffande af »nya och 'fria boningsrum för de fyra Kolleger och Apologister, i Wexiö genom uppförande "af en öfvervåning på nya skolhuset”.
Hela donations-fonden, benämnd den Sjö— grenska apologist-fonden, utgör för närvarande ett kapital af Sextusen Riksdaler Riksmynt, hvars årliga ränta Trehundra FvratiotvåRiksdaler Riksmynt, ingår iden ordinarie lönen för en af Adjunkterne i Wexiö. 20:o högre elemeutar-läroverket i Jönköping.
1 tom nyss omförmälde donation, hvilken ursprungligen äfven afsåg Jönköpings skola, torde här böra nämnas den sä kallade Wisingsö-fonden, stiftad omkring medlet af 1000-talet af Riksdrotsct Pehr Brahe till inrättande af Wisingsborg^ skola.
Nämnde läroanstalts fastigheter utgjorde vid pass fyratio mantal, af hvilka, enligt hvad Kammar-kollegii skrifvelse till Kanslers-gillet den 13 Oktober 1801) gifvervid handen, de flesta viii reduktionen hemfallit kronan, men blifvit såsom Kongl, donation vid skolan bibehållne; beträffande fem och trefjerdedels hemman hade icke kunnat utrönas, huruvida de borde anses såsom Konglig eller enskild donation, och blott i afseende ä ett enda vöre, enär samma hemman ännu är 1809 innehades under Wisingsö skola såsom frälse, otvifvelaktig^ att det från förbemälde
Riksdrots och icke frän kronan tillkommit skolan.
Brefvet den 4 September 1811 anslogs hela Wisingsö-fonden, med undantag ai tvänne hemman, att i förening med Jönköpings skolefond, användas till utvidgande af läroverket i nämnde stad, så att detsamma äfven kunde ”tjena till industri-skola, eller att lemna sådane ”ynglingar undervisning, hvilka ingå i handels- eller närings-ståndet”.
Inom Lunds Stift: 21 :o högre elrnientar-laroverket i Malmö.
Till lärare vid denna skola hafva följande donationer blifvit gjorda, nemligen: af Borgmästaren Sören Kristensen, den 28 Juni 1647, Trehundra Daler, och af Mars Thomasen Böldick, den 10 November 1650, Etthundrafemtio
Daler, af hvilka belopp räntan skulle tilldelas skolans 3,ne öfverste Hörare; Kongl. Maf.ts Nåd.
Skrifvelse Nit 77. 15 af Per Bondesens enka Ingeborg, den 21 December 1649, Fyrahundra Daler, samt af Anders Hansen Paaskes enka Anna Ottesdotter, den 10 Oktober 1650, Fyrahundra
Daler, hvaraf räntan borde utgå till skolans fyra Kolleger eller Hörare; af Borgmästaren Peder Rasmusen, ovisst när, Fyrahundra
Daler, deraf räntan skulle tillfalla Hörarne vid latinska skolan: af Bodel Koppsättares hustru, den 26 Januari 1678, Tvåhundra
Daler, hvaraf skolans hörare borde njuta räntan; af Kyrkoherden Lars Nobelius, den 12 April 1754, Tvåhundra Daler, med föreskrift, att räntan skulle utbetalas till Kollegerna vid 3:dje och 4:de klasserna; samt af Magister J.
C. Faxe, som den 1 Maj 1809 anslog årliga räntan af Sextiosex Riksdaler Tretiotvå skillingar Banko till läraren i Irsta klassen.
Om dessa donationer har för öfrigt — enär sjelfva donations-handlingarne ej stätt att finna — ingen vidare upplysning kunnat erhållas, än att de af ålder varit förvaltade af Magistraten, „och att fonderna vid 1858 års bokslut utgjort tillsammans Sexhundratolf Riksdaler Attatiofyra öre, hvaraf ärliga räntan enligt gammalt bruk utbetalas med Tretiofyra Riksdaler Nittioett öre.
Nämnde räntemedel äro i nu gällande stat upptagne till Tretiofem Riksdaler Tretioctt öre, och inberäknade i fem adjunktslöner.
Såsom lönebidrag för en af Adjunkterna äro jemväl i staten upptagne Sju Riksdaler femtio öre, utgående af Malmö hospitalskassa, hvilken summa likväl Ilospitals-föreständaren, pä grund af en frän Serafimer-ordens-gillet till Konungens Befallningshafvande i Malmö under den 15 April 1829 afbiten skrifvelse, hvari utbetalningen af berörde belopp medgifves endast tillsvidare och intilldess lärarnas löner blifvit förbättrade, vägrat att numera erlägga, Af stadens kassa utgår till Rektor och fem Adjunkter ett sainmanlagdt belopp af Sjutton Riksdaler Femtiotvå öre, som är inbegripet i de å stat för nämnde lärare uppförde löner.
Rörande tiden och vil koren för detta åtagande från stadens sida har ingen upplysning blifvit lemnad.
22:o högre elementar-läroverket i Christianstad, Genom testamente, upprättad! i Juni månad 1835, förordnade ./.
Dahl, att räntan af hans odisponerade qvarlåtenskap skulle användas till inrättande af en ”med "stadens lärdomsskola förenad läroklass i lefvande språken, hvarest af särskild lärare, som kunde förordnas i den ordning och med den befordringsrätt, som för”fattningarne angående lärare vid rikets undervisningsverk i allmänhet bestämma, ”sädane obemedlade stadens ynglingar, hvilka egna sig åt näringarne och förut förvärfva! nödiga elementarkunskaper, kunde njuta fri undervisning i franska, tyska ”och engelska språken samt räknekonsten”; hvarjemte för den händelse, att besagde ”äntå skulle komma att lemna något öfverskott, testator förklarade sig önska, ”att ”äfven matematik, teckning och gymnastik måtte af medellöse lärjungar fritt få lännas”.
Den summa, som vid boets utredning tillföll stiftelsen, utgjorde omkring Tjugufemtusen Riksdaler Banko, och hade vid 1858 års bokslut stigit till Tretiomotusen Sjuhundra Sjuttiofem Riksdaler Sjutioåtta öre Riksmynt.
Af intresset härå 16 Kongl. Majlis Nåd.
Skrifvelse JVJ 77. utgå till aflöning tor hvardera af tvänne Adjunkter vid stadens elementar-läroverk Sexhundra Riksdaler Riksmynt, som i deras ordinarie löner äro inberäknade.
På grund af Kongl. Majrts förnyade Nåd. allönings-stat för Christianstads stads Magistrat samt öfrige tjenstemän och betjente den C Juli 1819, åtnjuter Rektor af staden Tretiofyra Riksdaler 50 öre Riksmynt, med hvilket belopp den af statsmedel utgående rektorslönen år minskad.
23:o hägre elcmentar-läroverkct i Carlskrona.
Skolan eger ett af Blekingska pr ester skalet och allmogen, ar 1731 till löneförbättring för lärarne skänkt kapital, som ursprungligen utgjorde Åttatusen Femtiofyra daler silfvermynt, men efter någon inträffad förskingring nedgick till omkring.
Ett tusen Sexhundratjugusju Riksdaler Riksmynt, deraf ärliga räntan utgår med Attatioen Riksdaler Tretioen öre samma mynt: hvarjemte stadens Borgerskap år 1739 åtog sig att årligen till skolans lärare utbetala Tvåhundra daler silfvermynt, hvilken afgift, numera utgörande Femtio Riksdaler Riksmynt, sedan nämnde tid fortfarande utgått.
Båda dessa inkomster äro såsom en påräknad stats-tiligäng upptagne i Rektors och tvenne Adjunkters löner med Femtionio Riksdaler Åttatio ätta öre för den förre, och Tretiofem Riksdaler Sjutiofyra öre för hvardera af de sednare. 21:o hägre eleiiientar-läroverket i Helsingborg.
Ar 1622 förärade Danska Riksrådet A.
Bilde ”till den latinska skolans i Helsingborg underhåll Femhundra Daler in Specie”, som till everldelig tid skulle innestå i Rosendalils säteri.
Genom Göta Hofrätts utslag är 1803 bestämdes, att nämnde belopp skulle beräknas till Femhundra Riksdaler Riksgälds-sedlar. hvaraf räntan sedermera utgått med Tretio
Riksdaler årligen och tilldelats några af skolans lärare. i hvilkas lön största delen deraf eller Tjuguätta Riksdaler Femtio öre äro enligt gällande stat inberäknade. 25:o lägre elementar-läroverkct i Carlshamn.
Med anledning af lärarnes då för tiden svaga löner, utgörande utom kollekter och de vanliga 'insamlingarne vid jultiden, för Rektor Tjugusex Riksdaler Tretiotvä skillingar, för den ene af Kollegerna Tjugufem Riksdaler och för den andre Tjugu Riksdaler, och då häraf blifvit en följd, att lärarne nödgats emot särskild betalning meddela privat undervisning äfven pä de offentliga lärotimmarne, utfäste sig stadens Borgerskap genom en med lärarne den 2 December 1812 ingången konvention, sorn af Kongl. Maj:t stadfästades den 24 Mars 1813, att till lärarnes aflöning bidraga med Femhundra Riksdaler Banko ärligen, hvilka från nämnde tid fortfarande utgått och äro bland statens lönetillgängar för omförmälde elementar-läroverk upptagne. 26:o lägre elemeutar-läroverket i Sölvesborg. 1 rektorslönen ingå jemte statsmedel Trehundra Riksdaler Riksmynt, hvilka Sölvesborgs stad den 23 Mars 1841 åtog sig att. såvida en lägre apologistskola blef ve der - Kongl. Majit» Nåd.
Skrifvelse JV$ 77.
17 ve derstädes inrättad, hvarom underdånig ansökning hade någon tid förut blifvit hos Kongl. Majit gjord, till samma skola ärligen erlägga.
Inom Götheborg» Stift. 27: o högre eleuientar-läroyerket i (lötheborg.
År 1811 den 17 Maj testamenterade Rektor A.