Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag får till protokollet anmäla min reservation emot R. o. Adis nu fattade beslut, beklagande, att man ansett sig böra vidhålla ett förut fattadt beslut, ehuru nu blifvit upplyst om detsammas orättvisa verkningar. 368 Den 24 September.
Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Utskotten inkomne Mern. och Betänk., nemi. från Sammansatta Banko- och Lagutskottet: N:o 2, i anledn. af återremiss af Sammansatta Banko-och LagUtsk:s föregtde Relänk., såvidt detsamma innefattar yttrande ang:de penninge-räntans frigifvande; och Sammansatta Banko- samt Allm.
Besv- och Ekon.Utskottet-.
N:0 3, i anledn. af väckt motion derom att anställande af tulltjensteman vid jernvägarne i Rikets stapelstäder, för utöfvande af särskilde kontroller, måtte uphöra, samt att af derigenom upkommande besparing, skäligt arfvode måtte lemnäs åt vågbetjening för ökade göromål m. m. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl, 10 på aftonen.
In fidem prolocolli.
» Lördagen den 24 September 1857.
Justerades pleni-prot. för d. 29 sisth Juli.
N:o 122, angtde regleringen af utgiflerne under RiksStatens 6:le Mufvudtitel; och förekommo härvid: 9:de punkten, ang:de förhöjning af anslaget för skiften och afvillringar; och 10:de punkten, ang:de en af Brosten Gahne vackt motion i fråga om befordrandet af laga skiften på Gottland.
Dessa punkter bi föl 1 os. litte punkten. ang:de förhöjning i anslagssumman för de i Riket nu befintlige 16 lägre landtbruksskolan.
Såsom af det nyss uplästa Betänk, inhemlas, bar jag väckt motion om beviljande, under vissa vilkor, af en betydligare anslagsförhöjning åt landtbruks skolorne, Den 24 September. 369 skolorna, 3n den Utsk. föreslagit; och jag har till stöd för denna min motion åberopat hufvudsakligen de skäl LandtbruksAkad. anfört, uppå tillstyrkan af den myndighet, som fått sig anförtrott att utöfva tillsyn och kontroll i afs. å ifrågav:de skolor, och hvilken myndighet således bäst torde vara i tillfälle att bedöma dessa skolors tillstånd och behof.
Utsk. erkänner väl »att det anslag, som till de lägre Landt»bruksskolorne hittills utgått, icke varit tillräckligt för desammas »ordnande på ett fullt ändamålsenligt sätt», och att »det för landets »förnämsta modernäring är af synnerlig vigt att dessa läro-anstal»ter icke af bristande tillgångar hämmas i sin utveckling», men Utsk. har, detta oaktadt, ej tillstyrkt mer än hälften af den anslagsförhöjning, som LandtbruksAkad. redan för halftannat år sedan ansåg vara för ändamålet oundgängligen erforderlig, och hvilken torde befinnas än mera behöflig under nuvarande förhållanden, då priserne på nästan alla förnödenheter stigit till en förut okänd höjd.
Till bevis för riktigheten af den i min motion uttryckta åsigt är jag visserligen i tillfälle att meddela flera från vederbörande Skolstyrelser erhållna tillförlitliga upgifter, men då jag har anledn. förmoda att andra talare skola dermed framkomma, inskränker jag mig f. n. till meddelande af den uplysning, att LandtbruksAkadts FörvaltningsKomité uti tvenne särskilda underd. framställningar, (hvilka inkommit till Civil Depa r t; te t sedan den K.
Propos. i ämnet afgafs) fästat upmärksambeten på behofvet af den ifråga v.-de anslagsförhöjningen.
Uti den sednare af dessa framställningar, daterad den 29 Maj 1857, yttras, bland annat: »De vid Landtbruksskolorna under årets lopp verkställda inspektioner hafva gifvit ny bekräftelse åt den åsigt, som FörvaltnrsKomitén i flere af sina berättelser uttryckt, att det är på föreståndarens egenskaper, som hvarje Landtbruksskolas framgång ytterst beror, och att fordringarne hos en person, som skall vara fullt qvaliftcerad för en sådan befattning, äro och måste vara ganska stora.
Det är derföre att önska, det de anslag, som komma att beviljas dessa skolor, måtte blifva så tillräckliga, att på en gång vetenskapligt bildade och praktiskt skicklige föreståndare må kunna vid dem erhållas, men om. såsom Komitén hoppas, detta skall kunna ske, bl ifver det lika nödvändigt att för antagandet af dessa föreståndare föreskrifter meddelas, och vilkor stadgas, af den beskaffenhet, att ofvannämnda ändamål derigenom måtte vinnas.
Med stöd af hvad jag nu haft äran anföra, får jag hos Hr Gr. o. Landtm, vördsamt anhålla om propos. derpå att ifrågav:de an slagsförhöjning måtte, i enl. med LandtbruksAkad:s förslag, bestämmas till 2.000 Rdr Rmt, dock under förbindelse tör Skolstyrelserna att vid hvarje års början till vederbörlig myndighetsgranskning och godkännande ingifva statsförslag, samt att underkasta sig de skärpta kontroller, som kunna varda föreskrifne till beredande af säker garanti, att endast fullt qvalificerade personer må till föreståndare antagas.
Jag hade väl i min motion yrkat, alt bland vilkoren för till-* till H. 24 370 Den 24 September. godonjutandet af ifrågav:de anslagsförhöjning skulle stadgas ett åliggande för vederbörande
Skolstyrelser» att bereda lärlingarne tillfälle att i vidsträcktare mån än hittills inhemta hvad till en ordnad ladugårdsskötsel hörer»; men med afs. å hvad StatsUtsk. i 13 och 14 punkterna af detta Betänk, tillstyrkt; och jag hoppas R.
St:r bifalla, i fråga om anslag dels för inrättande af mejeri-skolor, dels ock för särskilda »undervisare i boskapsskötseln», anser jag under sådane förhållanden ofvanmälda tillägg mindre behöfligt, och afstår således från mitt i della afs. uti motionen framställda yrkande.
IIr Akerman, Fredr.:
Jag är för min del StatsUtsk. tack skyldig derföre, att det beviljat ett högre anslag, än som hittills utgått; men jag kan likväl icke neka, det jag tror, att ändamålet icke vinne?, så vida icke anslaget förhöjes utöfver hvad StatsUtsk. tillstyrkt.
Under sisth års sommar hade jag tillfälle att inspektera större delen af Landtbruksskolorna inom Riket.
Jag fann dervid att på de ställen, der enskilda personer gjort upoffringar i och för dessa skolor, der kunde de upfyila sin bestämmelse; men på många orter ansågo sig länets innevånare hafva gjort nog, då de inköpt egendom och uplåtit, densamma åt skolan.
Då nu priserna under sednare tider ökats och egendomarne icke gifva mer än 5 proc., så är det lätt att finna, det föreståndarne måste se sig om efter biträde för godt pris.
På sådana vilkor kunna dock icke dylika biträden, som äro fullt skickliga, erhållas, och det torde således vara klart, att ändamålet icke kan vinnas, utan upoffringar antingen från de enskilda läns-innevånarne eller från Statens sida.
På grund häraf hade jag önskat, att anslaget blifvit bestämdt till 2,000 Rdr för hvarje skola, och får fördenskull förena mig med den siste värde talaren.
Erfarenheten har redan visat, att Landtbruksskolor, der de finnas inrättade, gjort verklig nytta, äfven om de af enskilda bolag blifvit bildade.
Så är förhållandet inom Gefleborgs lån, der en lägre Landtbruksskola blifvit inrättad af ett aktie-bolag, och fått sig ett af de bestämda statsanslagen anvisadt.
Hushållningssällskapet har äfvenledes bidragit med en betydlig del i aktierna, och bolaget har sökt befrämja ändamålet med anslaget.
Oaktadt detta bolag icke är mer än ett år gammalt, har man likväl redan funnit att med de upoffringar, som gjorts, ändamålet dock icke fullt kan upnås med de nu tillgängliga medlen; men man man är beredvillig att offra mer, och hoppas, att
Staten äfven dertill skall lemna något understöd.
Ty icke må man begära att en föreståndare skall på egen bekostnad aflöna såväl underlärare, som slöjdare m. m., till fromma för det allmänna; och då han dessutom eger förbindelse att underhålla 12 elever, torde lätt kunna finnas, att 2,000 Rdr
Rmt icke äro för ändamålet, i hela dess vid, tillräckliga.
Nu har Utsk. föreslagit, att anslaget måtte förhöjas till 10,000 Rdr, eller 1,000 Rdr för hvarje skola.
Väl vore emellertid om detta anslag kunde höjas till dubbelt, isynnerhet, som skolornas bestånd så mycket beror på en skicklig och ni - Den 24 September. 371 tisk lärare.
Då man inom Gefleborgs län funnit en sådan person, är man desto mera angelägen att få behålla honom, på det att genom honom måtte ernås hvad med skolan åsyftas, och hvad af henne kan fordras.
Af dessa skäl ber jag att få understödja Hr v. Printzencreutz* motion, det anslaget måtte förhöjas med 2,000 Rdr för hvarje af de inom Riket varande 16 Landtbruksskolorna, och anhåller jag vördsamt, det Hr Gr. o. Landtm, behagade härå framställa propos.
Såsom ordförande i be styrelsen för den Landtbruksskola, som finnes inrättad på Gottland, får jag äran upgifva några beräkningar, hvaraf skall synas, att äfven med det anslag, som af K.
M. blifvit äskadt och StatsUtsk. tillstyrkt, det ändamål icke kan vinnas, som med dessa slags skolor afses.
Jag ber att i sådant afs. först få visa, det detta anslag, äfven under vanliga förhållanden, och med afs. på den förhöjda lefnadskostnaden, är otillräckligt.
En lärare kan nu icke erhållas under 1,000 R irs lön.
Visserligen har han förut 700 till 800 Rdr; men då denna lön ansetts otillräcklig, såsom den i sjelfva verket är, har man erbjudit honom 1,000
Rdr för att förmå honom att qvarstanna på sin plats.
Härtill komma nu åtskilliga utgifter i och för hans behof i egenskap af lärare, hvilka utgifter upgå till minst 500 Rdr, hvadan hela kostnaden för denne lärare stiger till 1,500 Rdr.
Vidare erfordras en skicklig handtverkare för att undervisa eleverna, utom i andra slöjder, äfven i sådana, som afse tillverkningen af åkerbruksredskap.
Denna kan icke erhållas för mindre än 400 Rdr i lön, och om hans underhåll beräknas till enahanda belopp, blir summan 800 Rdr.
Ytterligare åtgår för elevernas behof af papper, böcker, ritmaterialier m. m., minst 100 Rdr.
Dessutom behöfvas en mängd andra materialier, såsom jern, trädvirke o. s. v., ämnade till elevernas begagnande i och för inhemtande af praktisk öfning i de vid ett landtbruk förekommande slöjder.
Jag antager kostnaden härför upgå till 100 Rdr.
Nu för tiden måste föreståndarne lemna eleverna någon, om äfven ringa lön, och vid Landtbruksskolan på Gottland har icke funnits någon elev, som icke erhållit 25 Rdr Bko om året.
Jag anser dock, att detta belopp bör höjas till 40
Rdr för hvarje elev, hvilket för 12 sådana gör 480 Rdr.
Således upstår en summa af 2,980 Rdr, hvarvid bör märkas, att föreståndaren måste åt eleverna gifva föda och husrum samt bekosta öfrige nödvändighetssaker för dessa personer, såsom tvätt och dylikt.
Af de 4,000 Rdr, som Utsk. föreslagit att utgå till 3:ne nya Landtbruksskolor, återstå fördenskull 1,020 Rdr, hvaraf föreståndaren skall hafva sin lön.
Det är ganska sannt, att föreståndarne hafva inkomsten af den egendom de fått i updrag att sköta; men det är hufvudsakligen sommartiden, som han har någon egentlig nytta af sina elever, och då dessa tillika skola undervisas i jordens ans och skötsel, går icke allt så fort, som man kan vänta af vanliga dagsverkare eller drängar.
Under vintern kunna deremot de 12 lärlingarne icke användas till 372 Den 24 September. körslor i skogarne o. s. y., emedan de då hufvudsakligen måste sysselsättas med de theoretiska studierna, och de kunskaper, som böra egas, innan de kunna utexamineras som rättare.
Likväl skola de under hela vintern underhållas och förses med sina tillbörliga rationer, utan att föreståndarne af dem har den nytta, som han möjligen beräknat.
På grund häraf ber jag att få förklara, det min tanke är, att det vore högst önskligt, om någon möjlighet funnes att kunna er- t hålla en tillökning i den föreslagna summan af 4,000 Rdr, t. ex. det af Landshöfdinge-embetet, såsom mig synes, icke för högt upgifna beloppet, 5,000 Rdr.
Den stora nytta, som ifrågav:de skolor åstadkomma i länen, lärer icke vara något tvifvel underkastad.
Sådant är förhållandet jemväl på Gottland, och jag har under mina många resor med mycken tillfredsställelse sett, att allmogen börjar sköta sin jord efter vida bättre och rationellare grunder än förut, Och detta tillskrifves hufvudsakligen Landtbruksskolorna.
Eleverna hafva, sedan de blifvit rättare, sagt till sina husbönder: ani måste skaffa er andra redskap; ni måste hafva bättre harfvar och plogar!» Verkan af den på Gottland befintliga Landtbruksskolan har varit särdeles stor, ehuru den blott är 8 å 9 år gammal.
Jag önskar derföre, i likhet med föregtde talare, att anslaget för ifrägav:d© skolor, måtte höjas med 2,000
Rdr för hvardera.
Hr M o n t go m mer i e , Rob. Nils Germ.:
För min del får jag anhålla om bifall till StatsDtsk:s förslag.
Jag har visserligen icke kunnat i detalj följa den kalkyl Hr af Dalström upgjort Öfver kostnaderna för en lägre Landtbruksskola; men jag tror dock att en tillökning i anslaget af 2,000 Rdr kan vara tillräckligt.
Hvad lönen för föreståndarne beträffar, så är den väl icke för hög; men den torde dock icke vara så ringa, som man föreställer sig, då man besinnar att en dylik föreståndare vanligen är anställd sorn inspektor vid den egendom, der Landtbruksskolan är förlagd.
Till jemförelse med Hr af Dalströms kalkyl, ber jag att få upgifva en annan från en Landtbruksskola, i hvars styrelse jag varit ledamot.
Om jag antager att för föreståndaren erfordras 1.500
Rdr, så kan jag dock icke medgifva, att läraren behöfver mer än 300 Rdr.
Denne bar nemi. ingenting annat att göra, än att undervisa eleverna i läsa, skrifva och räkna, samt tages fördenskull vanligen från folkskole-lärare.
Jag vet t. o. m. att man vid det Institut, hvarmed jag hade bestyr, nemi.
Riseberga, gaf denne lärare 100 Rdr bko; men jng vill dock antaga lönen till 300 Rdr.
Vidare erfordras 300
Rdr till läraren i veterinär-kunskapen, 480 Rdr till elevernas underhåll och vård, samt 400 Rdr till inköp af redskap utaf nyare modeller, äfvensom till andra utgifter.
Då återstå ändock ungefär 1,000 Rdr, med hvilka man kan svänga sig.
Jag tror således att det tillstyrkta anslaget icke är så obetydligt, som man vill ådagalägga genom kalkyler, hvilka visserligen på några ställen kunna hafva sin riktighet, men icke öfverallt.
För öfrigt ber jag att få fästa upmärksamheten på hvad med dessa skolor me nas: meningen är icke att få några theoretiskt lärda landtbrukare, Den 24 September. 373 utan hufvudsakiigen att bilda rättare med den arbetsskicklighet, att de kunna utföra alla de arbeten, som ett mera fullkomnadt landtbruk erfordrar.
På deras tbeoretiska kunskaper bör derföre icke läggas alltför stor vigt, hvadan jag också af mången bört den önskan framställas, att man inåtte inskränka undervisningen så mycket sorn möjligt till fältet.
Man börjar redan inkomma på en annan bana med dessa skolor just genom den myckna läsningen, hvilken långt ifrån att vara nyttig, snarare skadar
Om man läser den för Landtbruksskolorna gällande instruktion, skall man finna på hvilket vidsträckt fält af theorier föreståndaren har att röra sig i afs. på elevernas undervisning och hvilka theorier i egentlig mening icke lemna dem någon nytta i praktiken.
Jag fruktar derföre att i fall föreståndaren får ett större anslag, och icke behöfver beräkna att elevernas arbete på fältet skall ersätta honom den föda han gifver dem, komma de att belastas med en lärdom, som icke medför något gagn.
Jag ber ytterligare att få fästa upmärksamheten på att det första anslag, som gafs dessa skolor, var 1,000 Rdr bko.
De hafva f. n. 2,000 Ildr, och StatsUtsk. har nu föreslagit att detta anslag skall höjas till 4,000 Rdr.
Det kan väl icke nekas, att detta är ett ganska vackert steg framåt på kort tid.
Jag ber dessutom att få erinra derom, att anslaget på 6:to Ilufvudtiteln betydligt öfverstiger hvad K. M. äskat, nemi. med icke mindre än 921,200 Rdr.
Vid sådant förhållande anser jag, att man bör hafva grundade skäl innan man än vidare öfverskrider den gräns, inom hvilken K
M. ansett sig böra stanna.
Jag anhåller således, att hvad StatsUtsk. har i öfverensstämmelse med K. M:s Propos. föreslagit, måtte af R. o. Ad. bifallas.
Det är icke längre sedan än vid 1841 års Riksdag, då fråga först väcktes
Om inrättande på Statens bekostnad af s. k. lägre Landtbruksskolor. R.
St:r beviljade då för 5 sådana skolor 1,000 Rdr bko årligen till hvardera.
Vid nästpåföljande
Riksdag lemnades anslag till lika belopp för ett dubbelt antal skolor, och sedermera har skolornas antal småningom ökats till 16, innan K. M. i Proposm till innevrde
Riksdag äskade medel för ytterligare 3 skolor.
Först vid 1851 års Riksdag förhöjdes, på K.
Mits nåd. förslag, skolornas årsanslag till 2,000
Rdr bko för hvardera.
I det utlåtande, som LandtbruksAkad., till följd af K.
M:s nåd. befallning, förb år afgaf röride åtgärder för landtbrukels befrämjande, förekom äfven en underd. hemställan, att K. M. måtte hos R.
St:r begära ytterligare tillökning i anslaget till Landtbruksskolorne med 2,000
Rmt, så att hvardera skolan skulle erhålla 5,000 Rdr s. m.
Ingen kan högre än jag upskatta värdet ,af LandtbruksAkadis till det allmännas nytta framlagda förslag, och det torde ej heller med fog kunna påstås, att jag icke under all den tid jag såsom föredragande Chef för CivilDepartitet hade att omedelbart handlägga dylika förslag, åt desamma egnade all möjlig upmärksamhet.
Men då i detta fall Akadin ioke låtit sin hemställan åtföljas af någon speciel utredning ang:de de financiella behofven, måste Regeringen grunda sitt omdöme på omständigheter, 374 Den ‘24 September. sorn lågo närmast för handen.
Man gjorde en beräkning af hvad Staten skulle komma att utbetala för hvarje frilärling, hvarvid, enär lärokursen är bestämd till 2 år, och fri 1 arIingarnes antal vid hvarje skola utgör 12, det befanns att redan med det anslag af 4,000 Rdr, som K. M. föreslagit och StatsUlsk. nu jemväl tillstyrkt, hvarje lärling kommer att kosta Staten icke mindre än 666 |:dels Rdr.
En annan grund för omdömet finnes äfven i jemförelse med Degebergs Landtbruksskola.
Denna läro-inrättning, som är förbunden att undervisa lärjungar till dubbelt antal mot de öfriga Landtbruksskolorna, åtnjuter i statsanslag årligen 7,500 Rdr Rmt, således icke fullt dubbelt mot de 4,000 Rdr, som för dessa skolor föreslagits.
Med hvad jag nu yttrat, har jag endast åsyftat att gifva skäl för K. M:s Propos.
Jag tillägger, att om andre ledamöter inom detta Höglofl.
Stånd finnas närvarande, som på grund af vidsträcktare praktisk insigt i ämnet, anse sig böra yrka anslagets förhöjande till 5,000, och ett bifall härtill skulle blifva R. o. Ad:s beslut, skall jag häröfver destominde erfara någon förtrytelse, som jag alltid hyst den öfvertygelse, att
Staten icke kan på lämpligare sätt gagna och upmunta de produktiva näringarne än genom beredande af lättade tillfällen till undervisning.
Om jag icke misstager mig, har Hr Mont gommerie sagt, att underlärarne vid landtbruksskolorne endast böra undervisa eleverna i det praktiska, och att Föreslåndarne skola vägleda de förra vid undervisningen.
Det är ganska sannt, att det egentligen tillhör underlärarne. att meddela undervisning i dessa ämnen och för att de skola kunna göra det, måste hafva blifvit vederbörligen utexaminerade från något Landtbruksinstitut; men det är icke nog, att dessa lärare sitta i sin kammare och genom frågor och svar undervisa huru det går till att sköta jorden.
De måste äfven sjelfve vara med, emedan i annat fall blir lärdomen en död bokstaf.
Det är under förutsättning häraf, som jag tror, att man icke kan erhålla en lärare under 1,000 Rdr i lön, och min uppgift torde således icke vara för hög.
Jag tager mig friheten, att till den siste värde talaren yttra några ord.
Det synes mig att jemförelse!] emellan Landtbruksinstitutet vid Degeberg och öfriga landtbruksskolor icke är adseqvat, emedan 24 lärjungar der ganska väl kunna undervisas af en lärare, och således kostnaderna icke behöfva vara fördubblade i förhållande till andra skolor för berörde ändamål.
Jag fortfar att anse, det en tillökning i hvad StatsUlsk. föreslagit skulle vara i högsta måtlo önsklig, och jag är öfvertygad om, att derest det vore en möjlighet att erhålla den, skulle den i framtiden bära välsignelserika frukter.
I en af de framställ ningar, som bär blifvit gjorda till förmån för ett högre anslag åt landtbruksskolorna bar anförts, att vid en inspektionsresa dessa anslag befunnits i mindre godt skick till följd deraf, att föga om - Den 24 September. 375 vårdnad egnats deråt, hvaremot der hushållningsällskaperna och enskilde bidragit till deras underhåll, de visat goda resultater.
Jag medgifver ganska gerna, att del kan synas besynnerligt, att, då man talar om fri-elever, jemväl yrka att dessa elever skola erhålla en så stor aflöning, att den åtminstone räcker till kläder och skodon.
Men i det län, der jag bor, är det icke möjligt att få någon elev, utan att han erhåller någon liten betalning.
I sådana län, der det finnas många herrgårdar, torde det visserligen vara möjligt att få elever; men jag har mig dock bekant, att i ett län, der Skolstyrelsen under denna höst utgaf en kungörelse ang:de elevers antagande, hvaruti ingenting nämndes om någon lön, der anmälde sig blott 2 elever, och först sedan man tillkännagifvit, att de skulle erhålla denna Iilla penning, komma flere och jag hoppas att vid detta lag skall antalet vara fullt.
Jag tror således att det är nödvändigt att gifva dessa elever någon uppmuntran, hvarföre jag fortfar i mitt yrkande.
Sedan öfverläggningen härmed ansetts fulländad framställde Hr Gr. och Landtm., att i afseende på ifrågav;de punkt, hvarill 2:ne talare yrkat bifall, blifvit yrkadt af Hr von Printzencreutz, med hvilken flera ledamöter instämt, att den af SlatsUtsk. med 1,000
Rdr för hvarje af ifrågavtde Landtbruksskolor föreslagna anslagsförhöjning måtte af R. o. Ad. bestämmas till 2,000 Rdr Rml, dock under förbindelse för Skolstyrelserne att med hvarje års början till vederbörlig myndighets granskning och godkännande insända förslag till stat för året, samt att underkasta sig de kontroller, som kunna varda föreskrifne till beredande af säker garanti, att endast fullt qvalificerade personer må till Föreståndare antagas.
De först till bifall till Utsk:s i förevarande punkt gjorda tillstyrkande och sedan till bifall å det af Hr von Printzencreutz afgifna förslag framställde propos:ne besvarades med blandade Ja och Nej; hvarefter förstnämnde propos. förnyades och sedan svaren härvid utfallit med starka
12:te punkten, angrie anslag till inrättande af nya Landtbruksskolor.
Hr von Printzencreutz:
Med afseende å den utgång frågan om anslag till de redan befintliga landtbruksskolorne erhållit, anser jag mig icke böra påyrka beviljande af högre anslag till de föreslagna 3:ne nya skolorna, än som af Stats-Utsk. blifvit tillstyrkt; dock hemställer jag till R. o.
Ad., om det icke vore lämpligt, att i stället för de i slutet af StatsUtsk:s yttrande begagnade orden: »under de för dylika understöds åtnjutande förut föreskrifne vilkor» må införas: »under de vilkor, som för dylika understöds åtnjutande äro eller varda föreskrifne.»
I annat fall skulle, derest fråga upstode om någon ändring i berörde vilkor, all sådan ändring vara helt och hållen afskuren, äfven om Rege - S76
De n 24 September. ringen fanne den vara af det största behof påkallad.
Jag anhåller derföre vördsamt om Hr Gr. o. Landtm, propos. å denna min hemställan.
Få hr® us: Jag ber att få instämma i hvad den siste värde talaren föreslagit.
Jag vill icke motsätta mig den förän dring, som af den siste värde talaren blifvit föreslagen; men ber dock att få förklara, det orsaken, hvarföre Utsk. begagnat de ifrågasatta ordalagen, har varit att man alltid förut vid dylika anslags beviljande låtit dem inflyta.
Sedan härefter Hr Gr. o. Landtm, framställt hurusom i afs:de på denna punkt blifvit yrkad den förändring, att i stället för slutorden i Utslcs hemställan, »under de för dylika understöds åtnjutande förut föreskrifne vilkor», infördes: »under de vilkor för dylika understöds åtnjutande, som öro oller varda föreskrifne», blef förev:de punkt med denna förändring bifallen, efter det propos. till bifall derå utan förändring först blifvit framställd, men besvarad med Nej. 13:de punkten, äng de anslag för inrättande af 2:ne mcjeriskolor; 14:de punkten, ang:de anslag lill arfvode och resekostnadsersätlning åt en resande undervisare i boskapsskötseln; och 15:de punkten, ang-.de anslag till reseunderslöd ål personer, som egna sig ål landtbrulcets vetenskapliga och praktiska studium.
Dessa punkter bi föl los.
16:de punkten, ang:de anslag för Agronomer och deras elever; och 17:de punkten, ang-.de anslag för eli Landtbruksinstitut vid Alnarp.
Dessa punkter lades till bandlingarne.