Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Landtm, yttrade, att, då det vöre af vigt för Ridd.cassan ali ett af Ridd.Ulsk. afgifvel nu på bordel livilande meni. blefve snart afgjordt, R. o. Ad. torde tillåta, att det äfven nu finge föredragas; och föredrog Hr Landtm, alltså nu Ridd.Ulsk:s mein. angide ett tillägg lili 3 §:n 5 morn. lånereglementet.
Hr Palmcrantz, Joli. Manritz:
Vid början af fö redragningen af detta från Ridd.Utsk. ankomna betänk, anmälte jag mig i afsigt att hemställa, huruvida icke Ståndets bänkar för tillfället äro alltför glest besatta, för att afgöra det i nämnda betänk, afhandlade ärende, som, efter min tanke, är ganska vigtigt och rör Ståndet enskildt; men då nu föredragning af detsamma skett, så har jag ingenting vidare att deremot erinra.
Jag instämmer i Ulsk:s förslag, men anhåller att ett tillägg dervid mätte göras.
Utsk. liar inskränkt direct:ns rättighet till begagnande endast af armeens pensionscassas pbligationer.
Men det finnes andra, som jag anser äga tillräcklig säkerhet för att af directm kunna begagnas, i händelse man icke alltid har tillgång å de nyssnämnda.
Så t. ex. finnas Stockholms Drätsel - Den 22 Maje. m. 3i3 Selcommissions obligationer, hvilka löpa med fem proc. ränta, och följaktligen äro ännu fördelaktigare än de omnämnda, hvilka blott gifva 4é P1'0^.
Det finnes andra, som jag nu cj hinner uppräkna, och det kan komma att finnas ändå fler.
Jag hemställer derföre, om icke de orden — ”eller andra säkra obligatione r”, hvilka jag med blyerts tecknat i brädden, kunde få införas och förslaget med den förändringen godkännas.
Fullkomligen instämmande i den siste värde talarens yttrande, får jag blott nämna en annan sort obligationer, hvilka äfven löpa med fem proc. ränta, nemi.
Skånska hypotheksföreningens obligationer, som jag skulle önska äfven måtte komma i beräkning.
Jag har ingenting emot det tillägg, som Hr von Hartmansdorff gjort; men jag skulle blott önska att ännu ett ord måtte tilläggas, så att det komine att heta ”eller andra lika säkra” etc.
Företrädesvis skall man söka att erhålla inteckningar, men då de icke kunna bekommas, får man tillse, att medlen betryggas på det bästa, och jag anser det ordet, hvars tillsättande jag begärt, ännu mera flista directionetis uppmärksamhet på nödvändigheten att med noggrannhet begrunda och granska de obligationer, som inköpas.
Jag skulle icke hafva nå gonting emot det af Hr von Hohenhausen föreslagna tillägget, om det icke kunde vid åtskilliga tillfällen komma att sätta directionen i bryderi; ty huru skall hon mäta säkerheten emellan det ena eller andra slaget af obligationer.
Oni det blott heter — andra säkra obligationer, — så får directtn tillse, alt de äro sådana.
Det slags obligationer, som Gr.
Posse omnämnde, äro utan tvifvel säkra; men det kan finnas andra, som jemväl äro det, ehuru säkerheten kan vara ringare.
Jag anser derföre bäst vara alt icke tillägga ordet lika.
Hr Frih. o. Landtm, uppläste nu Utsk:s förslag först oförändradt och derefter med det tillägg
Hr von Hartmansdorff föreslagit, bestående deruti, att efter ordet ”accordsa m or t e r i n gsfo n ds”, skulle tilläggas orden: ”e Iler a 11 d ra säkra.
Hr von Hohenhausen: I anledn. af Hr von Ilart mansdorffs sista yttrande, får jag äran tillkännagifva, alt jag med mitt föreslagna tillägg endast hade för afsigt, alt directm med varsamhet må gå till väga vid utlåningarna, och jag sätter mig således för ingen del emot den lättade utväg
Hr von Hartmansdorff velat bereda directtn alt verkställa utlåningar.
Hellre än att ifrågavar. utväg skulle alldeles förkastas, vill jag afstå från min mening 2Ö H. 4° 314 Den 22 Maj e. m. och lemna Hr von Hohenhausens fritt utrymme.
Fördelen af att inköpa räntebärande obligationer är ganska väsendtlig, ty om så skedde i det hela, behöfdes ingen ombudsman för bevakningar.
Jag skall således åtnöja mig dermed, att grundsatsen, ehuru ofullständig, dock bl ifver antagen.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade oförändradt antaga Ridd.Utsk:s förslag.
Uppå derefter framställd propos. bifölls Uisk:s förslag, med den förändring, att efter ordet "accortlsa nior teri n gs fo n ds" skulle tilläggas ordell ”eller andra lika s ä k r a.” Frih.
Mot R. o.
Adis beslut att öfverhoppa Bevilln.-, Lag- och EkomUtskrns betänk.
N:o 17, samt uppskjuta delsammas afgörande till ett annat plenum, anser jag mig af grundlagen förbunden alt protestera och mig reservera.
Hade Hr Frih. o. Landtm, genast framställt propos. till afslutande af plenum, så hade jag saknat anledn. för min reservation 5 men då Hr Frih. o. Landtm, till afgörande föredrog andra mål, har jag nödgats protestera mot detta behandlingssätt, såsom stridande mot 49 §:n Riksd.Ordn., som säger, att då målet tredje gången förekommer, skall det till afgörande företagas.
Ifrågavar. mål har nu för tredje gången förekommit, men blifvit öfverhoppade
För min del kan jag icke instämma uti den begångna grundlagsvidrigheten, och har, såsom sagdt, derföre nödgats reservera mjg.
Derest ifrågavar. mern. hade blifvit föredraget, så hade Frih.
Ridderstolpe kunnat äga anledn. för sin reservation; men som detta mern. icke blifvit föredraget, utan Hr von Hartmansdorff framställt sin anhållan, så snart det föregående målet blifvit afgjordt, så var Ståndet af grundlagens föreskrift oförhindradt att besluta målets uppskjutande till ett annat plenum.
Detsamma har R. o. Ad. gjort i eli annat mål på f. m., och så har äfven skett vid mångfalldiga tillfällen tillförene.
Ha de målet blifvit föredraget, så Jiade Frih.
Ridderstolpe icke haft skäl att reservera sig; men sorn målet icke blifvit företaget, utan emot 49 §:n Riksd.Ordn. blifvit förbigånget, så anser jag Frih.
Ridderstolpe hafva ägt skäl till sin reservation, uti hvilken jag äfven derför instämmer.
Lika olagligt, som detta, var äfven behandlingssättet på f. m. afde tvänne BancoUtsk:s utlåtm, hvilkas afgörande uppsköts till ett annat plenum; men detta förfarande har blifvit så vanligt, att det icke mera är värdt alt deremot reservera sig.
Äfven om jag skulle hafva orik - Den aa M a j e. m. 315 ti "t förstått 49 §:n Riksd.Ordn., kan jag likväl icke underlåta att förklara, att det förefaller mig något underligt, att en reservation, den må vara grundad eller icke, kan föranleda någon ledamot att deröfver fälla omdöme.
Ilr von Hartmansdorff, Äng.:
Jag vill endast ut trycka rnin förundran deröfver att nian icke reserverade sig på förmiddagen mot samma sak, mot hvilken man reserverar sig på eftermiddagen.
Flera sådana grurid lagsvidrigheter, som den ifrågavar., hafva ägt rum utan att jag reserverat mig deremot; men orsaken till denna min underlåtenhet har varit den som jag nyss nämnt, nemi. att dessa grundlagsvidrigheter blifvit någonting så vanligt, att jag ansett det onödigt alt deremot reservera mig, då det icke skulle tjena! till något.
Denna gången reserverade jag mig endast för att instämma uti Frih.
Ridderstolpes reservation, hvilken jag ansåg lagligen grundad.
Detta är det enda jag anser mig böra svara i anledn. af Hr von Hartmansdorff^ sednaste erinran.
Lades på bordet nedannämnda från Utskln inkomna mern. och utlåtm, nemi. från ConstitutionsUts kottet:
N:o in, ang:de förloppet af voteringar inom förstärkta Consl.Ulskoltet; JN:o ii3, med förslag till ändring af Reg.F:ns 17, 11 och 106 §§; lS':o 114, i anledn. af R. o. Ad:s och BorgareSt:s yttrande rör:de Const.Ulsk:s mern.
W:o 87; S t a t sU t s k o 11 e l: N:o 5a8, i anledn. af Hr Kjellbergs motion om belöning för den, som med ett fullständigt moliveradt och till sina hufvudgrunder antagligt representationsförslag till Rikets nästsa mmanträdande Ständer inkommer; JN:o 5?.g, i anleda, af väckta motioner ang:de statsanslag för fattigvården i de Rikets städer, hvarest garnisoner finnas förlagda ; N:o 53o, i anledn. af erhållna återremisser å StatsUtsk:s mern.
N:o 4^15 N:o 538, ang:de ifrågaställd restitution af de sedan år 1819 af rotehållarne vid Uplands reg:te erlagda klädpen ningar; Bevilln-, Lag- samt Allm.
N;o 19, i anledn. af RiksSttns skiljaktiga beslut rör:de Utsk:ns förslag till reglementariska föreskrifter för brännvinsbränningens utöfning, samt om hvad vid försäljning af brännvin och beskattningen derå iakttagas bör; 3i6 Den 22 Maj c. m. N:o 20, i anledn. af Riksd.fullm-n Fredr, von Zweia:- It* 1 berghs. raotion om ytterligare förändringar i n« gällande seglationsordning; Lag- samt Allm.
Besvärs- och Ekon.Utskotten: N:o 78, i anledn. af erhållen återremiss å Utsk:ns betänk.
N:o 58, angtde väckta motioner om förändring i författningarna rör:de mått, mål och vigt; N:o 79, i anledn. af erhållen återremiss å Utsktns mern.
AT:o 72, ang:de sammanjemkning af RiksSttns beslut rö'r:de förslaget till förnyad förordning 0111 grunderna och villkoren för hemmansklyfning, samt afsöndring af jord eller annan lägenhet från hemman.
SI. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 10 om aftonen.
In fidem protocolii, F. O. Silfverstolpe, Måndagen den 24 Maj 184 * * Plenum kl. 9 f. m.
Företogs val af 6 suppleanter uti förstärkta BancoUlsk., och befunnos, efter valförrättningens slut och sedan i följd af lika röstetal lottning om ordningen de valde emellan blifvit verkställd, dertill hafva blifvit utsedde: N:c > I.
Oxenstjerna, Carl . i3 CO Hr Blomstedt, Christian Jacob . . . . ??
Gr. von Lantingshausen, Erik Albert. . 13 ?? 88.
Frih. Lovisin, Carl . 1 3 57 2249.
Hr Qviding, Bernhard Christopher .
Adlerbeth, Jacob . i3 J) 329.
Justerades 1 prot.utdr. för den 22 dennes f. m. och 9 prot.utdr. för samma dag e. m.
Justerades pleni-prot. för den 1 sisth April e. m.
Besvärs- och Ekon.Utsk:s den 19 och 22 dennes på bordet lagda betänk.
N:o 158, i anledn. af väckt motion om tillsättande af en comité för att utarbeta förslag till en förändrad nationalrepresentation.
Fredr., anhöll att få veta huru detta mål blifvit hos BorgareSt. afgjordt.
D c ii M a j. Underl.
Ridd.Sccret.
I illkännagaf, alt ingen underrättelse (leron) ännu ankommit.
Då delta ärende i förra plenum förevar, an Höll Hr Rosenblad, alt det måtte få livila på bordet till dess prot.utdr. från V. BorgareSt. kunde ankomma, rör:de detta måls behandling i samma Stånd, uti hvilken anhållan jag förenade mig.
Jag får derför nu förnya min begäran, att detta ärende icke måtte företagas till afgörande, förrän det ifrågavar. prot.utdr. (ill Ståndet kan hafva ankommit.
Hr af Dalström, Gustaf Jac., instämde med Hr Aminoff.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, det R. o. Ad. behagade erinra sig, att något beslut i afseende på nu föredragna betänk, icke i sista plenum blifvit fatladt, ?.:ne ledamöter begärde det då hvilande, i följe hvaraf det ånyo blef bordlagdt.
Visserligen hade Hrr Rosenblad och Aminoff yrkat alt nästa föredragning deraf icke skulle ske förrän BorgareSt:s prot.utdr. inkommit, men då åtskilige ledamöter deremot gjorde invändningar, hade Hr Rosenblad afslått från sin begäran och R. o. Ad. ej fattat något beslut derom.
Målet hade således i sin ordning blifvit uppfördi på listan, och sedan det nu 3:dje gången blifvit föredraget, kunde det ej vidare uppskjutas.
Gr. Anckarsvärd, Carl Henr., som anmält sig att tala, yttrade nu, att efter den förklaring
Hr Landtm, nu gjort, hade han intet vidare att tillägga.
Jag fattade verkligen då, att meningen var, att detta mål skulle hvila till dess BorgareSt:s prot.- utdr. ankommer; men jag tinner nu af Hr Frih. o. Landtm:s förklaring, alt jag mätte hafva misstagit mig, och har alltså för det närvarande icke något vidare att yttra.
Sista gången, då detta betänk. hos R. o. Ad. blef föredraget, hörde jag åtskilliga ledamöter yttra den öfvertygelse, att Ekon.Utsk. hade behandlat saken oriktigt, då Utsk. förklarat, att någon åtgärd vid Hr Rydins motion icke kunde äga rum, sedan R.
St. genom deras förstärkta Const.Utsk. antagit det af Const.Utsk. framställda förslag till nationalrepresentationens ombildning att blifva hvilande lill grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag.
Jag erkänner uppriktigt, att jag icke kan dela de åsigter, som man då ville göra gällande.
Jag vet alltför väl uti hvilken ordning grundlagen föreskrifver att förändringar i denna lag skola till vägabringas.
Jag respecterar denna ordning och ämnar icke öfverträda densamma; men jag kuu icke finna att denna motion innehåller något slags förslag lill förändring i nu gällande grundlag.
Det stadgande, som grundlagen innehåller röride förändringar deri, kan således 3iS Den 34 Ma j. icke i ringaste mån på denna fråga tillämpas.
Hår liar motionären endast åsyftat att, sedan 3 Stånd afslagit Const.- Ulskts förslag, men ett Stånd godkänt detsamma och det förstärkta Coust.Utskts majoritet derefter, tverlemot de 3 Ståndens beslut, förklarat förslaget böra hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, bereda ett tillfälle för dessa 3 Stånd, hvilkas mening af det förstärkta Coust.Utsk. blifvit undertryckt, att på en annan väg söka göra sin tanke gällande.
Sådant är syftemålet för motionen.
Den innehåller på ena sidan ett erkännande deraf, alt nationalrepresentationen mäste förändras, men på den andra sidan innehåller den ieke ett enda ord, som åsyftar huru denna förändring skall ske, utan blott att en underd. anhållan måtte göras hos K.
M. derom alt K.
M. genom tillsättande af en comité mätte söka tillvägabringa ett förslag till en förändrad nationalrepresentation, för att i grundlagsenlig väg vid nästa riksdag komma under 13.
St:s öfverläggning.
En sådan anhållan synes mig icke vara förhindrad af grundlagens föreskrifter, utan tvertoin tror jag den vara i full öfverensstämmelse dermed.
Ett ytterligare stöd för min mening i detta afseende finner jag deruti, att motionen icke blifvit remitterad till något annat TJtsk. än Ekon.Utsk., hvilket Utsk. just har att befatta sig med frågor angtde underd. önskningar till K. M. Jag kan således icke undgå att på det högsta anhålla, alt betänk, måtte återremitteras oell att Utsk. måtte taga i närmare öfvervägande hvad motionären åsyftat, på det en utväg må finnas för de Stånd, li vi
I k as mening blifvit undertryckt, att på ett annat sätt göra den gällande.
Då denna discussion synes blifva ganska vidlyftig och jag finnér att närmast i ordningen på listan är uppfördt ett mål från BancoUtsk., hvilket är af högsta vigt att snart få afgjordt, så hemställer jag till Hr Frih. o. Landtm., om icke denna fråga, oaktadt den nu för 3:dje gången är föredragen, må ännu ytterligare kunna uppskjutas, lika så väl som BorgareStrs bekanta inbjudning, hvilken till följd af Hr Frih. o. Landtnäs propos., (ehuru äfven den frågan varit för 3:dje gången föredragen,) blifvit af Ståndet förklarad böra hvila tills vidare.
Jag tror att den förevarande frågan, som nu blifvit omfattad med så mycken värma af den sista värda talaren, fordrar någon närmare besinning, och finner jag således deruti ett ytterligare skäl att den ännu måtte få hvila oafgjord, under hopp att Hr Frih. o.
Landtm., oaktadt sin nyss afgifna förklaring, måtte anse denna fråga kunna ytterligare uppskjutas.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, det han icke insåg hvad anledn.
Frölich hade att Hr Landtm, skulle så lätt hafva förändrat sin tanke, och hvad BorgareSt:s inbjudning angår, så vore den en fråga, sorn icke nu vore föremål för öf - Den 24 M a j - verläggning. 1 mom. i 4g §‘n Riksd.Ordn. inneljåIler: ”Då saken llän CJlsk. återkommit, blifve den eller lörsta uppläsmidet liggande pä bordet.
Den kan vid nästa föredragning, ehvad öfverläggning ägt rum eller ej, på flere ledamöters föienade begäran, åter hvila; men då saken tredje gången förekommer, skall den till afgörande företaga».”
Den fråga, sorn nu blifvit för R. o. Ad. föredragen, var ett mål, som blifvit remilteradt till Utsk. och derifrån återkommit; ef er första bordläggningen hade det, vid andra föredragningen, på flere ledamöters begäran, blifvit åter lagdt på hordet; nu var det tredje gången föredraget och skulle således, efter Riksd - Ordnts ordalydelse, till afgörande förelagas, hvarföre intet vidare uppskof med frågan numera kunde äga rum.
Jag hade visserligen lika med Gr Frölich önskat, att detta mål fått hvila; men sedan Hr Frih. o. Landtm, förklarat, att så icke kan ske, vill jag icke vidale yttra mig derom.
1 afseende på sjelfva saken förenar jag mig med hvad Hr Printzensköld anfört.
Oaktadt jag med all den uppmärksamhet, hvaraf jag är mäktig, betraktat grundlagens bud, har jag likväl der icke funnit någonting som skulle kunna hindra framställandet af en sådan motion som Hr Rydins; ty den innehåller icke något förslag till ändring af grundlagarna, i hvilket fall den skulle blifvit inom behörig tid aflemnad till Coust.Utsk.
Motionen afser endast, att R.
St. mätte ingå till K.
M. med underd. önskan, det täcktes K.
M. genom en comité’ låta utarbeta ett förslag till representationsförändring.
Det kan icke nekas, att det gruniliagsförändringsförslag i detta afseende, som nu hvilan till nästa riksdag, är i laglig ordning tillkommet.
Förslaget har likväl af 3 Stånds majoriteter blifvit förkastadt, och det är således ganska osäkert, huruvida detsamma vid nästa riksdag må blifva af R.
St. antaget; men oni äfven R.
St. då skulle enhälligt antaga detsamma, så återstår likväl en ganska vigtig omständighet, nemi.
Konungens samtycke.
Om således det nya representationsförslaget är bygdt på sådana grunder, som af K.
M. icke kunna gillas, och K.
M. till följd deraf vägrar att detsamma sanctionera, så står saken qvar i sitt gamla skick ända till dess vi få något nytt förslag i detta ämne.
Nu hafva likväl icke allenast 3 Stånd vid denna riksdag uttalat sitt ogillande öfver Coust.Utskts hvilande grundlagsändringsförslag, utan äfven de personer, hvilka mest i frat för att detsamma skulle blifva hvilande till nästa riksdag, förklarat, att de icke ansago detsamma vara antagligt.
Efter all sannolikhet blifver det alltså vid nästa riksdag afslaget, och då är det ju icke ur vägen, att de majoriteter, hvilkas mening blifvit undertryckt, söka att åstadkomma ett förslag, som öfverensstämmer med deras åsigter, och sådant kan vid denna riksdag icke ske på annat sätt, än att dessa majoriteter hos K. M. i underd. anhålla att K.
M. ville låta utarbeta ett förslag, som är bygdt på de principer, hvilka de 320 D c n 24 Ma j. godkänna.
Man liar från föregående riksdagar exempel på alt Ständerne 11 os K.
M. anhållit om utarbetande af förslag till grundlagsförändringar.
(Jag vill till oell med påminna mig, alt delta var fallet med frågan om den nya organisationen af Statsrådet.)
Jag ser således ingen anledn. hvarföre icke Ständerne på förhand skulle kunna anhålla att få veta K.
M:3 tanke i detta afseende, på sätt Hr Rydins motion innehåller, på det vi sålunda slutligen måtte få något helt uppgjordt, som af både Konung och Ständer kan blifva antaget.
Jag anhåller om återremiss af betänkandet.
Hr Prvtz, Lars Adolph: Då Pi.
St. redan hafva antagit ett representationsförslag såsom hvilande till nästa riksdag och således åtminstone i formelt hänseende uttryckt sin gemensamma önskan, ulan afseende derpå om det kan vara majoriteters eller enskildes önskningar, som deremot strida, så kan jag icke finna, huru det grundlagsenligt, eller åtminstone formenligt, skulle vara rimligt, att Ständerne i önskningsväg fr.imkommo lill K.
M. med en anhållan, som vore rakt stridande emot deias förut fattade beslut.
Jag vet icke heller hvarföre för majoriteten nu skulle öppnas tillfälle att yttra en särskild mening, då sådant förut aldrig varit medgifvet minoriteten.
Jag anhåller således örn bifall lill det ifrågavar. betänkandet.
Sedan discussionen nu återkommit till delta betänk., får jag förnya det villande, som jag algaf förra gången delta ämne i Ståndet förevar, nemi. att jag icke kan gilla de moliver, som Utsk. har anfört till nfstyrkande af Hr Rydins motion.»
Jag anser frågan vara af alltför mycken vigt lör att jag här skulle öfverväga consideralioner för majoriteters eller minoriteters önskningar.
Yi veta alt 3 Riksstånd hafva ogillat Const.- Utsk:s förslag lill ombildning af nationalrepresentationen.
Denna majoritet är lika så god som den slumpvis tillkomna i förstärkta Consl.Ulsk.; således kan jag icke på något vis göra afseende på de skäl, som Ekon.Utsk. i detta ämne anfört; men jag tror att vida vigligare skäl finnas för att afstyrka motionen.
Jag tror nemi., att då grundlagen föreskrifver det enda sätt, på hvilket ändringar i dess stadganden kunna vinnas, så står det icke i sammanhang dermed alt ingå till K.
M. med en sådan anhållan, som Hr Rydin föreslagit.
StatsUtsk. har i ett betänk., som äfven finnes upplaget på vår nuvarande bordlisla, vida riktigare förfarit, när det förklarat, att en motion, som angick en belöning åt den person, hvilken skulle kunna utarbeta ett antagligt representationsförslag, icke vore i enlighet med grundlagen.
Jag anser för min del, att Ekon Utsk. bort hafva gjort på samma sätt med Hr Rydins motion.
Hr Den 24 Ma j. Hr af Dalström:
Då vid början af riksdagen fråga uppstod 0111 representationsförändring, omfattade jag detta ämne med den värma, som tillhör hvarje representant, sorn önskar lycka och sällhet åt sitt fädernesland för framtiden.
Jag har med noggrannhet tagit kännedom om det närvar, representationssättet, dess fördelar och brister, saint dervid funnit de sistnämnda vida öfverväga de förra, synnerligast i sednare tidsförhållande.
Jag såg med glädje allt flera och flera tecken till ljusning af den dag, då för Svenska folket en lyckligare framtid skulle uppstå.
Jag var derföre färdig alt afsäga mig min förvärfda sjelfskrifvenhet, och jag önskade alt ett annat representationssätt måtte inträda; men hvad hände!
Det parti, som från början af riksdagen begynt göra sina åsigter gällande, omfattade hastigt och begagnade ganska fermt den hänförelse, som rådde i afseende på representationsförändringen, bemäktigade sig väldet öfver denna heliga fråga, och framskaffade på ett konstlad! sätt ett grundlagsändringsförslag hvilaude till nästa riksdag.
Som jag icke då och icke heller nu kan gilla de grundsatser, hvarpå detta förslag fotar sig, utan min fulla öfvertygelse är, alt ett representationssätt, som skall vara nyttigt för vårt land, måste grunda sig på principen af ståndsval, samt rättigheten för de hittills orepresenterade medborgarne att i ett femte stånd i representationen deltaga, så kan jag icke annat än med fägnad se, att nu en möjlighet finnes för den stora majoritet, hvars mening blifvit undertryckt, att framställa sina åsigter i detta afseende, icke allenast inför Svenska allmänheten, utan ock inför Sveriges Konung.
Jag önskar således lika med de talare, som i öfverensstämmelse härmed yttrat sig, att betänk, måtte återremitteras.
Jag vill likväl icke i alio förena mig med de åsigter, som Hr Rydins motion innehåller, jag önskar alt framställningen till K.
M. endast mätte åsyfta, det K.
M. täcktes hafva i beredskap ett förslag att genom nåd. propos. lill nästsammanlrädande R.
St. aflåta, i händelse Ständerne eller K.
M. icke skulle antaga och gilla det på bordet hvilande representationsförslaget.
Jag är ännu lika varm för en representationsförändring som jag förut varit, och jag tror att det icke obetydligt skulle underlätta tillvägabringandet af en sådan, om vi redan vid nästa riksdag finge emottaga ett förslag från K. M. i delta afseende.
Vi få då se hvilka äro verkliga vänneraf representationens förändring.
Jag anhåller således om återremiss af betänk., samt alt de dervid gjorda anmärkn:r mätte detsamma åtfölja lill Utskottet.
Vid början af denna riksdag var äfven jag af den öfvertygeKen, att när ett mål tredje gången förekom, så skulle det till lölje af 49 §:ns af Riksd.Ordn, föreskrift ovillkorligen afgöras. 25 H. 4‘ 322 Den 2\ öl a j.
Jag bär sedermera flera gånger erfarit alt så icke skett, och jag bär trott orsaken varit den, att da 49 §'n Riksd.Ordn. föreskrifver, alt’’då saken tredje gången förekommer, skall den till afgörande företagas’; så kunde man göra skilnad emellan till afgörande företaga och att afgöra ett mål, och att således uppskof än ytterligare skulle kunna äga ruin blott målet blifvit förelaget.
I sådant fall vore Gr.
Frölicbs begäran icke i någon strid med grundlagens föreskrift; och jag tror jemväl, att Gr.
Frölich haft så mycket större skäl till sin -yttrade opinion, som i öfverensstämmelse dermed mål flera gånger förut blifvit behandlade under denna riksdag.
Hvad sjelfva saken angår, så anhåller jag om bifall på betänk.
; tv jag anser motionen icke vara grundlagsenlig.
För det första stadgar 81 §:n Reg.Fm, att frågor om grundlagsförändringar icke få i RiksSttns plena väckas, och för det andra, då R.