Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan jag, medelst dessa uppgifter, tillräckligen tror mig hafva bevisat rättvisan af Skånes Rotering, såsom tillkommen, dels genom Riksens Ständers Beslut, grundad på Principen af FörsvarsVerkets jemna fördelning öfver hela Riket, dels genom fri öfverenskommelse, vackt af Skånska Rotehållare sjelfva; samt äfven tror mig hafva ådagalagt billigheten af de grunder, som blifvit följde vid denna Roterings verkställande, går jag nu att serskilt besvara de trenne värda Talarnes Anförande i detta ämne.
Herr Friherre Wrangel föreslår, såsom Resultat af dess Anförande, att inga nya Utgifter må af Riksens Ständer bifallas j utan endast Indragningar.
Den värde Ledamoten må viii ej anse Riksens Ständer för Barn, hvilka sjelfva behöfva binda händerna på sig, för att möjligen ej göra sig någon skada.
Hvad Exemplet beträffar om den Skånska Gården af 3o hela Hemman, värderad till po,ooo Riksdaler, sorn håller i5 Soldater, så finnes derutaf, att Herr Friherre Wrangel sjelf icke känner de grunder, som blifvit följde vid Roteringen, som ej voro Hemmantalet, utan behållna Inkomsten; och som en lill 90,000
R:dr värderad Egendom, till och med efter 5 Procents afkastning, ej skulle gifva mer än 45oo Riksdalers ren behållning; så skönjes Den g Januar ii. 477 deraf, att en sådan Egendom, efter de afRoteringsCommissionen iakttagne grunder af 8o3 Riksdalers behållen inkomst per Rote, ej kan vara roterad till mer än 5 Soldater, i stället för i5, och att således endera uppgiften af Roteringen eller af Värderingen, måste vara origtig.
Lika öde torde Herr Friherre Staels uppgift röna, om huru Roteringsskyldigheten öfverstiger Bevillningen i Skåne, då man påminner sig hvad ofvan upplyst blifvit, att 8o3 R:dr
Banco behållen inkomst der blifvit grunden för en Rotes indelning, hvilken Summa vida öfverstiger den behållna inkomsten af i andra Provincer inroterade Hemman, och framförallt i Småland, der halftannat Hemman ställer Soldat, hvilka Hemman öfverhufvud ej kunna beräknas till mer än 3oo R:dr behållen Inkomst, hvaraf följer, att 4^0 R:dr Behållning i Småland äger samma Roteringsskyldighet, som 8o3 R:drs behållen Inkomst i Skåne.
Herr Grefve Hamilton har, med undantag af ofvan besvarade generella klagan öfver Skånska Roteringens otillbörlighet, ej anfört annat, än personel klagan öfver de Embetsmän, som förrättat samma Rotering.
Herr Grefven har, i händelse honom orätt skett, att vända sig till JustitiseCancellern, eller till Riksens Ständers JustitiaeOmbudsman, eller till ConstitutionsUtskottet, utan att i annan väg behöfva gå till Riksens Ständer, som ej äro någon Domstol.
Hvad Herr Grefvens Proposition vidrör, 478 Den g Junnar ii. att en ny RoteringsCommission bur tillsättas, som undersöker den förres åtgärder, och lemnar frihet till hvar och en, sorn ej vill ingå i den permanenta Roteringen, att qvarblifva vid extra Roteringen ;^sk vore, i händelse hvarje Rotehållare ägde rättighet, att kullkasta en verkställd Rotering, för det han tror dess enskildta Intresse mer eller mindre lidande, ofelbart, att ett sådant Roteringsverk ej slutades på ioooår, och kostade Staten vida mer än hela Roteringen vöre värd:
Må den, som tror sig förfördelad, gå lill Laga Domstol, utan att derföre vilja rubba det hela af ett så vidlyftigt och kostsamt arbete* Till Herr Friherre Stael, då han talar om huru Embetsmännen ofta draga Konungen bakom ljuset, får jag göra samma erinran, som till Grefve Hamilton, och be honom, atti thy fall vända sig till JustitiasCancelleren, JustitiaeOmLudsmannen, eller ConstitutionsUtskottet.
För öfrigt vore väl, om generaliserade tillvitelser mot Rikets högsta Embetsmän en gång upphörde, då man ännu ej hört någon grundad personlig anklagelse emot en enda af dem.
Hvad Herr Friherrens Proposition beträffar, att hos Kongl. Maj:t anhålla om eftergift på den permanenta Roteringen, så är Kongl. Maj:t för rättvis, att kunna lemna en olaglig fördel till en af dess Provincer, på de öfriges bekostnad.
Herr Friherre Wrangels yttrande, att Rikets Krigsmagt är ställd på en Landet tryckande fot, samt att missräkning äger rum, emellan behofvet af Stridskrafter, jemnfördt med Den g Januarii. 47 g
Landets ställnings har jag redan i förra Plenum i korthet besvarat.
Jag får blott tillägga den smärta hvarje vältänkande Medborgare mäste röna och hvari jag lifligt deltar, ej som GeneralAdjutant för Armeen, (ty min Embetspligt ålägger mig icke, att bos Riksens Ständer försvara Armeens tillvaro}, men som Medborgare1, som Riddersman, brinnande för Fäderneslandets väl och sjelfbestånd, kännande otillräckligheten af Försvarsverket, och vådan af Rikets belägenhet; den smärta, säger jag, att i detta RiddersmannaStånd, som i synnerhet grundar sin härkomst och sin ära på förrättade Vapenbragder, ständigt höra Motioner om Indragningar af de redan för svagt varande Stridskrafter, och höra dem af Namnet af en af Sveriges största Fältherrar — en Wrangel! — De Aderton Wranglar, som stupade på Ärans fält vid Poltava, tänkte icke så, Herr Friherre!
De tänkte icke att man försvarar ett Land, utan Soldater, med endast penningar och välmagt:
Historien bade upplyst dem, likasom bon visat oss, att det rika Italien, beskyddadt af Alper och Apenniner, det rika Holland, försvaradt af Fästningar och Canaler, med föga motstånd fallit för hvarje Eröfrare, då Preussen åter, utan rikedom, utan välmagt, utan naturlig gräns, endast genom Organisationen af dess Armée, försvarade sig emot det förenade Europa i 7 år.
— Hvad skulle icke Sverige, omgifvit af vilda Haf, af trotsande klippor, befolkadt med ett manligt och tappert Slägte, anfördt af en oöfvervunnen Hjelte, kunna tillvägabringa, om Sverige uppoffrade mera på dess 480 Den g Januarii\
Försvarsverk, och använde en slörre del af dess krafter, att under Fredens lugn iståndsätta, hvad i farans stund kan verkställas.
Då skulle Sverige, lik Nordstjernan, utan Nedan, lysa på den Nordiska Himlen, och dess Sjelfbestånd, lik Fjällen, trotsa tiderna.
Friherre von Schulzenheim, Conrad Theodorj förklarade, det han redan vore af flera värde Talare förekommen uti hvad han ämnat yttra, samt anhöll således, för att icke borttaga Ridderskapets och Adelns dyrbara tid, att få med dessa Ledamöter sig förena.
Herr Qviding, Bernhard Christopher, hade inlemnat följande, som upplästes: Vördsamt
Då fråga blifver Om Remiss af de Motioner, rörande Roteringen i Skåne, som flera värda Ledamöter af Högloft.
Ridderskapet och Adeln uti sista Plenum väckt, anhåller jag vördsammeligen hos Högvälborne Herr Grefven och LandtMarskalken samt Högloflige Ridderskapet och Adeln, att i detta ämne få meddela några upplysningar och att detta vördsamma Memorial måtte få åtfölja förenämnde Motioner till det Utskott, dit de komma att remitteras.
De flesta vid 1812 års Riksdag närvarande Possessionater af Ridderskapet och Adeln i Skå - Den g Januarii. 431 j Skåne, jemte samtelige RiksdagsFullmägtige a£ Skånska Presterskapet och sju Riksdagsmän a£ BondeStåndet från nämnde Province, anhöllo i underdånighet om lindring i dervarande Extra Rotering, emot det att rle åtogo sig i krig och fred uppsätta och underhålla 1800 Soldater och Båtsmän, hvaraf likväl 600 skulle i fredlig lid vara vacante, emot erläggande af 6 Tunnor Spannmål årligen för hvarje vacant Rote. — Kongl. Maj:t, som fann Extra Roteringen i Skåne, efter Vargeringens upplösning, icke kunna minskas till ett mindre antal, ä'11 2000 idan, uppdrog, under den 27 October 1812, framlidne Herr FältMarskalken, Grefve Toll, att gemensamt med Landshöfdingarne i Malmöhus och Christianstads Län, göra de Roteringsskyldige derstädes Proposition, att i stället för de 2572 Soldater och Båtsmän, som i Krigstid borde af dem uppsättas och beklädas, åtaga sig att hålla 2000 man ständige Soldater, efter det KneckteContract, som derom med de Roterade skulle afslutas, och uti hvilket Solda terne borde försäkras om Torp med Jord eller motsvarande underhåll in natura; hvarförutan Rotehållarne skulle årligen betala 8 R:dr i Passevolance-afgift för Soldatens underhåll vid Möten och Mönstringar och gifva Soldaten hvarje tredje år en Släpmundering, förfärdigad i likhet med Lif-munderingen; dock skulle under fredlig tid 4°° Nummer få vara vacante, emot erläggande af 6 Tunnor Spannmål, hälften Råg och hälften Korn, lill Kongl. Maj:t och Kronan årligen.
Prot• IL B.
Gi, 62, 482 Den g Januarii.
Sedan Roteliållarne varit sammankallade att häröfver höras, och de vid Sammankomsterne hällne Protocoll blifvit till Kongl. Maj:t insände och i underdånighet föredragne, beslöt Kongl.
Maj:t, efter noga öfvervägande af hvad Roteliållarne vid Sammankomsterne anfört, den 23 Mars 1813, att en förnyad Proposition om ständigt Knecktehåll i Skåne, i så måtto förändrad, att ole 4°° Vacancerne skulle få hållas under krig och fred i 5o på hvarannan följande år, skulle till Rotehållarnes antagande eller förkastande framställas.
Uti Dess Nådiga Bref derom till Landshöfdingarne af samma dag, förklarade Kongl. Maj:t, att erfarenheten besannat det, att den år i8fi verkställde extra Rotering ej kunnat till alla delar förrättas med erforderlig noggranhet, i saknad, af nödigt rådrum till föregående fullständiga undersökningar, samt att en jemn öfverensstämmelse uti tillämpningen och angelägenheten af nödig rättelse således var ådagalagd; att då en allmän Rotejemnkning i det hela ansetts nödig, och den förut skedde Roteringen icke af Kongl. Majrt blifvit i Nåder fastställd, de Egendomslnnehafvare, som ville förblifva vid Extra Roteringen, icke kunde förvänta sig att komma i åtnjutande af Förmedlingen till det såsom villkor för ständiga Kneckteliållet nedsatte Nummertal, men deremot blefvo underkastade den förändring i Roteringen, som af en ny undersökning, om den förra Förrättningens beskaffenhet, kunde blifva en följd; och att de, som i ständiga Knekteliåilet ing ingo, icke kunde få påökning i Or - Den g Januarii. 483 dinarie Roteringen utöfver den Extra, som de då utgjorde, men väl komma att till godo njuta sin proportionerliga minskning i förhållande till det nedsatta Nummertalet och befinnande beskaffenheten af hvarje Egendom och Lägenhet.
Maj:t befallte Dess Befallningshafvande* att sedan den förnyade Propositionen blifvit till allmän kännedom i Orten lemnad, till Residencet inkalla Häradernes valde Fullmagtige, att varda holde och antecknade, huruvida frågan om ständiga Knektehållet uppå de föreslagna villkoren antoges, eller om vederbörande önskade vid Extra Roteringen förblifva, och hvarvid af Kongl. Majits Befallningshafvande tillika borde tillkännagifva», att de Härader* som icke inom den utsatte tiden hade irtsändt sina Fullmagtige, för att svar afgifva, skulle anses* som hade de Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till alla delar antagit.
Af hvad sålunda blifvit anfört, torde upplysas, huruvida, enligt hvad en värd Ledamot, Grefve Hamilton, yttrat, stränga Befallningar och förelagde vitén blifvit använde, för att förmå Rotehållarne, att åtaga sig permanenta Roteringen.
Skulle åter denne värde Ledamot med sitt yttrande haft den mening, alt vitén blifvit förelagde, att förmå de Rotehållare, som ingått i ständiga Knecktehållet, att fullgöra sina skyldigheter, så är en sådan åtgärd i Författningarne vid dylika fall föreskrifven.
En annan värd Ledamot, Herr Friherre 484 Den g Januarii.
Stael von Holstein, har anmärkt; alt Committerade verkställt Roteringen i Skåne, i grund af en serskild Instruction, hvilken, för de Roteskyldige alldeles okänd, innehöll helt andra grunder och villkor, än dem, som tjent till grund för öfverenskommelsen.
Mig torde tillåtas, att i anledning deraf upplysa, det Kongl. Brefvet af den 26 April x814» som innehåller instructionen för Skånska RoteringsCommissionen, uttryckligen föreskrifver, att Kongl. Brefvet af den 23 Mars 1813 bör hufvudsakligen läggas till grund för Commissionens Arbeten, och sistnämnde Kongl. Bref innehåller de grunder, hvarpå öfverenskommelsen skulle upprättas.
Skånska RoteringsCommissionen bestod, utom en af Kongl. Maj:t utnämnd Ordförande, af tvenne af Kongl. Maj:t utnämnde Possessionater i Provincen.en Officer af Regementet i orten och LandsKamererarne eller tvänne andra, inom orten vistande, i Kammarverket skicklige Personer, af fyra valda Ledamöter bland P10vincens Innevånare, som för hvarje Härad ombyttes, och således kunde bevaka, att de Roteskyldige icke blefvo obilligt behandlade.
Skåne är icke roteradt efter Hemmantalet, utan efter behållna Inkomsten af hvarje Hemman och Lägenhet.
Denna inkomst har Commissionen uträknat efter Jordägarnes egna uppgifter som blifvit jemkade, enligt af Commissionens ombytlige Ledamöter och de Roteskyldiges Grannar meddelte upplysningar, och öfver dessa Uträkningars belopp har blott en enda Jordägare inom Skåne sig besvärat, i anled - Den g Januarii. 435 ning af hvilka Besvär Kongl. Majit äfven i Nåder anbefallt en förnyad undersökning om dess Egendoms beskaffenhet.
Commissionen har antagit en årlig behållen Inkomst af omkring 8o3 R:dr Banco, såsom det belopp, hvaraf en ständig Soldat i Skåne borde underhållas.
Om således en Egendom, bestående af 20 hela Hemman, håller 10 Soldater, så följer deraf att samma Egendom bör lemna en årlig behållen Inkomst af 8000 R:dr Banco, och är ägaren dessutom ovillkorligen berättigad, att af dessa 10 Nummer hafva tvenne väcante, och endast betala 6 Tunnor Spanncmål för hvardera årligen.
E11 värd Ledamot har yttrat, att en femtedel i Roteringen skall vara förminskad, på sådant sätt, heter det i Konungens Proposition, att den, som hållit 5 Soldater, skulle hädanefter blott hålla 4, och så i proportion för den, som har mindre andelar i Rotehållet, så attén och hvar skulle njuta en femtedels minskning.
Jag anhåller vördsammeligen, att ord från ord få upptaga hvad i 5 §, af berörde Nådiga Proposition handlar om Femtedels förmedlingen, och som lyda sålunda: ”Förmedlingen från Extra Rotering till ständig skall i allmänhet beräknas med en femtedels minskning i nu varande Styrkan, så att den, som hållit 5 Extra RoteringsKarlar, kommer att hålla 4 Ordinarie Soldater, samt der flera smärre Hemmansdelar varit om en Extra Roteringskarl, erhålla de så stor Lägenhet ytterligare sig tillslagen i Roten, att deras lättnad till den 436 Den g Januarii. ständige Soldalens underhåll proportionerligen vinnes, och så vidare, i förhållande till större och mindre Lägenheter, med lindring till en femtedel:
Rotejemkningen under förut stadgade villkor dock förbehållen, I afseende på sättet, hvarpå Skånska Rote r i u gsC o rri m issi o n e n ansett Vederbörande böra erhålla ifrågavarande en Femtedels Förmedling, får jag anföra: att då en stor del Hemman funnits i Extra Roteringen så drygt belastade, att de ofta vida under en Femtedel, med afseende på rättvisa och deras framtida bestånd, uti det ständiga mast nedsättas, det bestämda antalet af 2000 Rotar af hela Provincen icke skulle kunnat erhållas, örn äfven de förut alltför lindrigt roterade Lägenheter en Femtedels rninsknipg ovillkorligen blifvit tilldelad; att ehuru Rong!.
Brefvet af den 2 3 Mars 1813 exempelvis innehåller, att den, som förut utgjort 5 Rotar, skulle i ständiga Knektehållct erhålla 4 och så vidare i lika förhållande, ojnedelbarligen derå, uti samma §. åberopas det stadgade förbehållet onr en föregående Rotejemkning; och att Förordnandet, det ingen i ständiga Roteringen finge betungas utöfver det Rotebelopp, han i den Extra förut dragit, tydligen innebär den slutsats, att, med fashult afseende å det Roteskyldiga Hemmanets beskaffenhet, Hemmanet kunde bibehållas vid samina RotepingsRelopp, hvartill det Varit Extra roteradt, oaktadt det till den Ordinarie Roteringen blifvit öfverflyttad t. Den g Januarii. 487 Äfven är anmärkt att 111 Nummer blifvit mera inroterade, än som bordt vara.
Jag får i anledning deraf tillkännagifva, att en ÖfverRotering i Skåne verkligen ägt rum, och att Kongl. Maj:t funnit rättelse i denna del nödig, ehuru Kongl. Majit icke ansett förhållandet böra verka till rubbning i den upprättade Roteringen; utan har Kongl. Majit i Nåder förordnat, att 6 tunnor, hälften Råg och hälften Korn, för hvarje Rote, sorn öfverskjuter det antal af 2000, hvilka i Skåne böra finnas, må af VacanceSpannemålen , räknadt från och med år 1816, användas till understöd för det ständiga Knektehållet, på det sätt, att en gemensam Fond deraf formeras, hvilken, i enlighet med hvad Rotehållarne sjelfve kunna öfverenskomma, med proportionerliga bidrag, efter hvars och ens RoteringsBesvär, antingen till SoldateBeklädnadens underhåll, eller till Recruteringskostnadens bestridande, kommer i det ena eller andra att minska (deras utgifter, Beträffande sluteligen Friherre Stael von Hollsteins yttrande, att det är en möjlighet att rätta förhållandet af detta ärende icke blifvit rigtigt framstäldt för Hans Majit Konungen; så har jag det förtroende för Friherre Staels kärlek för sanning och rättvisa, att jag icke kan förmoda, det han kunnat tillåta sig ett sådant yttrande, utan att tro sig dertill äga någon anledning; och jag anhåller derföre på det högsta, att Friherre
Stael täcktes denna förmenta anledning i den ord - 488 Den g Januarii. ning Grundlagen föreskrifver, hos ConstitutionsUtskottet uppgifva.
Herr Clairfelt, Mauritz, hade inlemnat ett så lydande Anförande:
Sedan åtskillige Innehafvare af oroterad Jord inom Skåne erbjudit sig, att, i stället för Extra Rotering, permanent Rotering utgöra , men villkoren, som vid de serskilta Anbuden fastades, voro af så olikartad natur, att enhet i Grunderne för verkställigheten och jemnhet i fördelningen af Roterings-besväret ej kunde vinnas; så täcktes Kongl. Majit, till beredande deraf, och efter utfärdade och behörigen kungjorda kallelser å Vederbörande, inhämta deras Yttranden uppå den Proposition, som i frågan framställdes.
I öfverensstämmelse med Resultaten af öfverläggningarne, lade Kongl. Majit de grunder för Roteringens verkställighet, hvilka borde tjena Comiterade till ledning.
Desse hafva med allmänt rättvisans sakkännedom, utan väld och utan mannamån, fulländat det Värf, som uppdrogs dem, och deras åtgärder, granskade af Krigs- och KammarCollegierne, hafva af Kongl.
Majit blifvit pröfvade och i det hufvudsakliga godkände.
Vid ett sådant förhållande, och då hela Roteringen i dess nuvarande skick har siri upprinnelse från sjelfviliigt ingångna förbindelser:
Då det vidare berodde af Vederbörande sjelfva, att med Ja eller Nej besvara Kongl. Majits Den g Januarii. 489 Nådiga Proposition om de modificationer, sorn nödiga ansetts, och hvilken Proposition, enligt hvad Kallelserne uttryckeligen innehöllo, vore att anse såsom bifallen af dem som icke infunno sig:
Då Kongl. Mapts Nådiga Beslut rörande grunderne för Committerades åtgärder vid i8i5 års
Riksdag lemnades utan anmärkning:
Då sluteligen RoteringsYerket, hvaröfver Vederbörande Auctoriteter sig utlåtit, blifvit icke allenast i hela dess vidd, utan ock i det Partiella pröfvadt, och, såsom berördt är, i det liufvudsakliga godkändt:
Då alla dessa åtgärder föregått; kan jag icke återhålla uttrycket af min förundran, att försök vågas, som åsyfta ett upprifvande af Kongl. Maj:ts Beslut, och vågas af denij som i besvärsväg och den i våra Lagar stadgade ordning, redan gjort sin förmenta rätt inför Konungen gällande.
Jag föreslår således i ödmjukhet, och med åberopande af detta allt, att Herr Grefve Hamiltons och Herr Friherre Stael von Holsteins hemställanden om ny undersökning af och handläggning vid Skånska RoteringsVerket, icke må till pröfning upptagas.
Sådan är min öfvertygelse i ämnet:
Visserligen föreser jag, att en rubbning i RoteringsVerket eller uppskof med de förfoganden, sorn nu af den Nådiga Fastställelsen följa, skulle leda till många oredor inom de nya Regementérne/af hvilka Kongl. Maj:ts
Nåd anförtrott det ena till mitt Befäl; men det är icke endast från denna synpunct jag betraktar 490 Den g Januarii. de väckta Motionerna.
Jag anser också allt afseende å dem vara vådligt och ledande till köld för den grundsatts, att en Regerings Beslut må, fredade från verkningar af det enskilta missnöjets klander, så ofta omildt framburit, i synnerhet då egna Intressen upphöja sin röst, endast och allenast i Constitutionel väg vara underkastade granskning.
Som jag icke tilltror mig att nu genast kunna besvara de emot mitt Anförande framställde Anmärkningar, torde det tillåtas mig att framdeles få det samma verkställa.
Då jag i synnerhet vill fästa mig vid den af Friherre Björnstjerna nyss yttrade förundran, att jag såsom Ättling af en utaf Sveriges störste Fältherrar, kunde hy-^ sa sådana tankar, som i mitt Anförande äro framställda, ehuru af mina Förfäder 18 stupat vid Poltawa; så får jag förklara, att jag är färdig att visa, om så fordras, om jag är ovärdig det Namn jag bär.
Friherre Stael von HolsteinCorfitz Ludvig:
Som ärendet är ef mycken vigt, förbehåller jag mig, att lill ett annat Plenum få inlemna skriftligt Yttrande.
Emellertid får jag dock anmärka, alt åtskilligt i den Historiska Berättelsen, om tillkomsten af Roteringen, är annorlunda framstäldt, än hvad Konungens Proposition, som blifvit Roleskyldige till antagande förelagd, innehåller, hvilket så mycket mera förundrar mig, som tillräcklig tid att granska Ämnet icke felat.
Friherre Björnstjerna åbe - Den g Januarii.
491 par flera, så väl Konungens Beslul, sorn andra Propositioner, men alla dessa förfalla, så framt de äro afvikande från den sista, som genom Konungens Befallningshafvandes i Malmö och Christianstads Län i April och Maj Månader 1813 framställdes, då ett cathegoriskt Svar af Roteskyldige äskades, om de i den nya och förändrade Propositionen ville ingå eller icke; och då vanligen ett senare Beslut upphäfver ett äldre, så är det detta sista, sorn endast är gällande.
Här har icke eller blifvit, till styrka för hvad de värde Talarne i denna sak anfört, något annat än deras eget vitsord blifvit uppvisl:
Jag deremot vill grunda min vederläggning på Konungens Skrifvelse till Herrar Landshöfdingar oell deras i följd deraf utfärdade Kungörelser.
Häraf inhämtas, att Konungen gjort en ny Proposition af 8 Pun eter, till antagande eller förkastande af hvarje enskilt Rotehållare:
Af dessa innehåller första Puncten, som jag här får uppläsa, alt nuvarande Extra Roteringen i Skåne, 2572 Rotar, skulle förbytas i ständigt Kneck tehåll, indeladt på 2000 Nummer i bägge
Länen, men diflerencen, utgörande en minskning af 572 Rotar, anses såsom förmedling iär äe ytterligare skyldigheterj Rotehållarne, genom det ständiga Knecktehållet, sig åtaga, bestående dels i 8 Riksdalers Passevolance, dels till Beklädnad.
Tredje Puncten:
Allde, som vilja förblifva vid Extra Roteringen, må hafva sin frihet dertill. 492 Den g Januarii. 5:o Denna Punct är just basis till det Contract, som blifvit slutadt, och är så klart bestämd, att obegripligt är, det någon annan tydning deråt kan gifvas, än den bokstafven uttrycker.
Den lyder in extenso sålunda: "För”medligen från Extra Rotering till ständig "skall i allmänhet beräknas med en femtedels "minskning i närvarande styrkan, så alt den, "som hållit 5 Extra RoteringsKarlar, kommer "att hålla f\
Ordinarie Soldater, samt der flere "smärre Hemmansdelar varit om en Extra Ro"tcringsKarl, erhålla de så stor Lägenhet ytterligare sig tillslagen i Roten, att deras lättnad lill "den ständiga Soldatens underhåll, proportio"nerligen vinnes, och så vidare i samma förhållande för större och mindre Lägenheter med "lindring till en femtedel:
Rotejemkningen "under förut stadgade vilkor dock förbehållen.
"Efter denna Förmedlingsgrund, som häm"tar sin upprinnelse af förhållandet emellan "a5oo Extra, mot 2000 Ordinarie Rotar, öfverblifva 72 Rotar af det förra slaget, deni "Kongl. Maj:t ansett böra vara att påräkna, "dels för allmänna Rotejemkningen, dels med "afgörande af sådana serskilta Besvär, som i "råttan tid blifvit anbängige gjorda, och således af Kongl. Maj:t till
Nådig pröfning upptagas. ”— Enär det nu befinnes, att den, som haft 10 Extra Rotar, enligt denna punct bordt njuta förminskning af 2:ne, men det oaktadt har sina 10 qvar nu, som förut; men deremot fått förökade Utgifter till 6 å 700 Riksdaler årligen; så får val medgifvas att de lidit Ben g Januarii. * 493 orätt.
Vidare må den frågan göras:
Enligt hvilken Lag äger en Landshöfding rättighet, i ett sådant fall, då det angår ett frivilligt åtagande, förelägga inställelsetid, med vilkor att, derest den icke iakttages, anses den frånvarande såsom jakande?