Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Förstärkta StatsUtskottets; Af den 5 dennes: l:o Med anmälan, att omröstningen i frågan rörande Kongl NummerLotteriets indrag* ring så utfallit, att NummerLotteriet kommer att bibehållas. 2:0
Med tillkännagivande * att, i följd af anställd Votering, angående frågan om Tal - 264 9 Mi//. mänsTafFIarnes indragning, samma Tafflar nu genast kommo att upphöra. 3:0 Innehållande underrättelse, att Utskott tet genom Votering fastställt, att framledne « Kegf-ringsRådet von Schewens hos Statsverket innestående Pension af 500
R;dr till hans Arfvingar komme att utgifvas. Stais Utskottets i Af den 1 i denna Månad: 1:0 Angående Medel af Staten till Cassera åt Kongl. Andra GardesRegementet ; föreslående Utskottet, att en årlig summa af 15000 ]R:dr måtte å åttonde Huf\udT«teln anvisas a att med nästa års början och intill nästa Riksdag disponeras till anskaffande af ifrågavarande Cassern. 2'o Angående Rådmannen Lundgrens Motion om utbyte af en del utaf den KronoBränjperiet på Ladugårdslandet tillhörige Tomt; å hvilnen Motion Utskottet icke funnit skäl tillstyrka bifall, 3:0 Angående Herr Estenberg®, Pehr, Mo.’ tion om öfverlåtande af Ladugårdslands Kres-' isoBrännen till Cassern för Kongl. Andra GardesRegementet^ hvilken Motion Utskottet afstyrka ' 4:0 Angående Båtsmanslndelningen 1 Bledinge} i afseende hvarpå Utskottet hemställt* Den 9 Maji. 26 5 det Riksens Stander må hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att sedan en ny Indel* nings-jemkning i Blekinge Län föregått, resul* taterne deraf måtte vid nästa Riksdag Riksens Ständer meddelas, på det de då kunde taga ärendet under närmare öfvervägande och likmätigt 8o. § i RegeringsFormen , gemensamt med Kongl. Maj t, fastställa deförändrigar och rättelser, som kunde finnas derutinnan skäligen böra äga rum* 5:0 Angående väckte Motioner rörande Roteringen i Jemtland ; i anledning hvaraf Utskottet föreslagit, att Riksens Ständer måtte i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t, i afseende på den jemnkning och reglering af Jemtlands Roteringsskyldighet i det bela, som af om-' ständigheteterne påkallas, täcktes låta anställa vederbörlig undeisökning, samt derefter vid näst blifvande Riksdag meddela Riksens Ständer en fullständig plan för denna Roterings framtida utförande; då ärendet , fullkomligen utredt, kunde af Riksens Ständer till pröfning företagas.
Af den 7 dennes: 6:0
Om RiksgäldsVerkets tillstånd och för; vältning; deruti Utskottet tillstyrkt, att, med fullkomligt gillande af Herrar Fullmägtiges förvaltning, Herrar
Fullmägtige uttryckligen må frikallas från all ansvarighet för de af deni intill 1817 års slut fattade beslut och vidtaga ?ie åtgärder, 266 Den 9 Maji.
Constitutions, Utskottets ; Af den l dannes,; i ;o Med Förslag till ändringar i senare Momentet af 107. §.
RegeringsFormen och 7* puncten af 29. %.
Af den 5 dennes: 2:0 Deruti Utskottet, i anledning af yttrad önskan om Handlingarna?
tryckning i Anqiärkpingsmålet, rörande GeneraiOrderne af den 24 Maji 1817, i afseende på vissa vilkor för appioberandet al Recruter, förklarat, det Utskottet icke funnit något hinder för tryckningen af dess egne Handlingar och Protocpll uti ifråga Varande Mål, så vida Kongl. Majit täcktes tilläta urgifvandet. af de Utskottet t;U upplysning i Målet meddelta öfver Commando^ä* render i StatsRädet haline Prqtocoil.
Af den 6 dennes:
I anledning af gjorde Anmärkningar vic| Utskotiets B tankande a> gaen-ig specificerad© Förteckningars insändande ofver Assignationer, som på B quen udärdasj och har Utskottet, nied frångående at dess i sistnämnde Betänkande yttrade tanka, funnit sig bora föreslå, att vid hugällande Författningar om assignering på Bätiquen, utan någon ålagd fö; bindelse till Assigna-, tionernes ■jdviscande än vidare må förblifva j med hemställan likväl om det stadgande > att Fri - Den 9 Maji. 267 väte Assignation påBanquen hädanefter borde innom 6 Månader från hvarje Assignafions dafo till inlösen hos Banquen presenteras, vid äiventyr, att efter nämnde tid derstädes ej emot tagas.
Vid hvilket Betänkande någre Ledamöters serskildte meningar uti BroipcolisUtdrag yoro bifogade. Lag Utskottets Af den 22 sistledne April: 1:0
I anledning af de hos RidderskapeJ och Adeln samt BorgareStåndet gjorde An
Personer icke må vara tillåtit att utfärda löpande invisningar; ifrån hvilket sistnämnde af Preste- och BondeStånden bifallne Betänkande, Utskottet, uppå anförde skäl, förklarat sig icke i någon del kunna afvika.
Af den 24 nåstledne, April: 2:0 Deruti Utskottet, på grund af väckt Motion om förändring uti straffet för dem, sorn utfärda tryckte eller graverade Assignationer, föreslagit, att den, sorn hädanefter beträdes med att utgifva tryckta eller graverade Assignationer, ställde på enskilte personer, borde första gången, jemte skyldighet att gälda innehållet deraf, böta dubbla beloppet, och andra resan, ut-i om enahanda ersättningsskyldighet , 6amt ytterligare fördubbling af böterne, tillika anses hafva förverkat medborgerligt förtroende; e» 258 Den 9 Maji. mot hvilket beslut en Ledamot innom Utskottet sig reserverat.
Af samma Dag: 3:0
I anledn'ng af de hos Ridderskapet och Adeln gjorda Anmärkningar vid Utskottets Utlåtande, angående väckt fråga om bestämd förklaring rörand hvad till policeMål bör hänföras; anmälandes Utskottet, att de öfrige trenne RiksStånden samma Utlåtande bifallit.
Af den 28 sistledne April: 4:0 Angående de hos Ridderskapet och Adeln gjorda Anmärkningar vid Utskottets Betänkande, i anledning af Herr Grönhagens förslag, att Kongl.
ÖfverStåthållareEmbetet i policeärender hädanefter måtte ställas under HofRättens granskning > tillkännagivande Utskottet , att de trenne öfrige RiksStånden bifallit Utskottets i detta ämne* först meddeiU Betänkande Allmänna Besvärs- och Oeconomi ce Ut slottets.; Af den 24 sistledne April:
I anledning af åtskilliga väckta Motioner om förvaltningen och redovisningen af de tili Hospitalers, L; zaretters och Barnhus underhåll anslagna Medel, samt föreslagna ändringar uti dessa under Kongl. Seraphimer OrdengGillets Styrelse nu stående Fonde?.
Den 9 Maji.
Utskottets i Af den 6 dennes i Med förslag, att RiddarhusKaittereraren och RiddarhusFiscalen måtte, i och för Riksdagen , af RiddarhusCassan erhålla Tractamente till lika belopp, som Riddarhusets Ordinarie Can* cellister af Statsverket åtnjuta, eller 3 Rsdf 34 Sk.
Banco om dagen.
Justerades följande t Utdrag af Protocollef, hållit hos HÖg* loflige Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, den 9 Maji 1818.
I anledning af derom väckt Motion, be.] glot Högloflige Ridderskapet och Adeln anmoda Stats- och BancoUtskotten, att af de till Riksdagskostnaderne anslagne allmänna medel, för att 500 Exemplar bland Ridderskapets och Adplns Ledamöter Utdela, låta till trycket befordra ; 1:0
Så fort sig göra låter, de vid slutet af Utskottens den 23 sistledne April afgifne Betänkanderörande utredningen af Götha CänalBoiags, Malmö och Götheborgs
Disconter upptagne puncter siler propositioner. 2:0 Samma Betänkande helt och hållit uti ett sammanhang.
Den 9 Maji. 3:0 Utskottets blifvande Utlåtande, i anledning af gjorde Anmärkningar vid Utskottens förande allmänna FinanceRegleringeri den 6 Sistledne April meddelte Betänkande, i de drilar samina Utlåtande kan blifva trän Utskottens förut äfgifne Betänkande skiljagiigt.
S- D. Föredrogs å nyo och gillades följande StatsUtskoitets den 1 dennes afgifhe, samt deri 8 i samma månad förmiddagen på bordet lagrie Utlåtanden; 1:0 Angående Krigs Åcaderriiens på Carl"
Lerg Lönings - och UnderhållsStat. 2:0 Öfver Kongl. Majit* Nådiga Remiså angående förhöjning i aflöniiigen för Wermelands FältJägareRégerriente. 3:0 Angående upptagande å Stat af 3,500 k:dv Hamburger Banco, fyringsmedelj såsoni inkomst från Dannemark. 4:0 I anledning af Herr L. L.
Edelbefgs Memorial, om Lån af allmänna Medel till Scholaehus uppbyggande eller inköp uti Landskrona.
Ut sUpräi §.
D. I anledning af dervid gjorde Aria märkningar, återremitterades följande Utskotts den 1 derinés afgifne, samt deri 8 i samttiä månad på bordet lagrie Eetänkärideri , ligeri: »
Den 9 Maji, 271 Till Stais Viskat let:
Angående den Summa, som förStats- ocH RiksgäldsVerkens behof erfordras* att genom allmänna Bevillhihgen utgöras.
Till Bevili/iings Utskottet: Angående Postinrättningen och de deraf lill Statsverket inflytande Inkomster m. m.
Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning af Riddafhusötskottets den 5 dennes äflåtne, samt den g i samma månad förmiddagen på bordet lagde Memorial, i anledning af gjorde Anmärkftingar vid Utskottets den is sistledne Mars toeddelte Utlåtande, angående Löneförhöjning för Riddarhusets Embets - och Tjenstemän, samt indragning af fyra RiddarhiisDirecteurers Honorarier 5 blef samma Memorial af Ridder* skåpet och Adeln atslaget.
S. D. Föredrogs ä nyo och bifölls RiddarhusUtskottets den ö dennes aflåtne, samt den 8 i Samma niårtad förmiddagen på boidetlagde Memorial, angående väckt fråga öm Riddarhusets brandlörsäkrande.
Ut supra* S. D. Beslöt Högloflige Ridderskapet och Adeln, anmoda Stats- och BancoUtskotten, att med första afgifva Utlåtande öfver de Anmärk* ningar, som blifvit gjorde vid Utskottens den 3 sistledne April afgilne* samt den 30 i sam* 2 72 Den 11 Maji.
Ina månad af Ridderskapet och Adeln återréH mitterade Betänkande, i anledning af Kongl* Maj:ts till Riksens Ständer aflåtne Nådiga Pro» position den 17 December 1817s angående Gö-j tha CanalArbetets fortgång och befrämjande*
Ridderskapet och Adeln åtskilja des klockan tre qvart till 2 eftermiddagen.
PROTOCOLL, HÅLLNA 110S IIÖGLOFLIGE XlDIDMmäSXS
DXOi ÄDSäi», VID JTagtima Hiköfcagen i ^'töckljolm Åas e k 18-47 m ea 1848.
Sjette tliiftet.
Fredagen den 9 Juni 1848.
Justerades 9 prot. utdrag för d. 7 dennes.
Hr Leijonmark, Joh. Adolf:
Som jag ansett mig böra, på grund af läkares tillstyrkande, företaga en resa lill badort, anhåller jag att få afsäga mig min plats såsom bänkman. R. o.
Ad. lemnade härtill sitt bifall, hvarefter Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, alt en bänkman inom 15:de bänkm:s-afd:n i st. f.
Hr Leijonmark komme att utses genomväl i början af nästa plenum.
Företogs val af Bänkmän inom 10:de Bänkm:s-afd:n efter N:o 102, Hr Oxehufvud, Olof Philip, och inom 20:de Bänkm:s-afd:n efter N:o 1905, Hr von Rosen, Georg Ludvig; och befunnos vid valförrättningens slut dertill hafva blifvit utsedde: inom io:de Bankm:s-afd:n: N:o 212, Hr Lind af Hageby, Carl August Ludvig; och inom 2o:de B'dnkm:s-af<l:n: N:o 1955 Hr Oelreich, fullm. Gr. Lewenhaupt, Axel efter skedd lottning med N:o 1932, Hr von Oldensköld, fullm.
Hr Stuart, Carl Gustaf Öppnades Hrr Bänkmäns lista vid val af 4 Electorer efter N:o 140, Gr.
Björnstjerna, Carl Magnus; N:o 246.
Frih, Manderström, Ludvig; N:o 130, Hr Munk af Fulkila, Claes Johan, och N:o 1600, Hr Braunerhjelm, Ferd.; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: N:o 213.
Frih, Armfelt, fullm.
Gr. Piper, Axel Mauritz. — 312, Frih. De Geer till Finspång, Gustaf Gerhard; — 818, Hr Réenstjerna, Abraham, och — 2258, Hr af Georgii, Carl Ewert.
Föredrogs ånyo Const.Ulsk:s d. 31 sisth Maj och d. 7 dennes på bordet lagda mern.
N:o 12, med betänk, öfver K.
M:s uti nåd. skrifvelse af d. 1 Maj 1848, till R.
St. afgilna förslag till ny riksd.- ordn., jemte en dervid fogad särskild artikel, äfvensom i sammanhang dermed till ny Reg.F.
4 Den 9 Juni.
Hr Gr. o. Landtm, förklarade, att sorn K.
M:ts ifrågavar, förslag blifvit af Const.Utsk. tillstyrkt att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, detsamma till följe af 81 § Reg.F. och 29 § Riksd.-ordn. komrne att hvila till nästa riksdag, då R.
St. skola sitt beslut derom fatta.
Den som tiger, han samtycker, säger man.
Sä är det likväl icke med mig vid detta tillfälle.
Det nya representationsförslagets livilande till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, har, då Const.Utsk. sådant tillstyrkt icke kunnat vägras.
Med detta förslag förhälle sig dessutom, efter hvad mig synes så, som med ett barn, hvilket kommit lill verlden emot de närmaste anhöriges önskan, hvilket skall välla föräldrarnes ofärd och hvilket icke ens är välskapadt.
Under sådana omständigheter, linn man icke lyckönska föräldrarna, och man vill undvika att beklaga dem, såsom vid ett dödsfall.
Del är derföre jag tegat.
Men för den händelse, att jag ej skulle fä upplefva barnets jordfästning vid nästa riksdag, vill jag nu förklara, att jag instämmer i det yttrande, som faddrarne pä den manliga sidan — jag menar i den reservation som Const.Ulskrs konservativa ledamöter afgifvit.
Lag- samt allm. Besv.- o. Ekon.Utskms d. 31 sisth Maj och d. 7 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 18, i anledn. af väckt fråga, att oktrojer för privatbanker icke vidare må beviljas samt att s. k. hypotheks-föreningar jemväl mätte upphöra.
Jag kan icke finna skäl vara för handen för R.
St. alt till K.
M. afgifva en sä beskaffad luid. skrifvelse som den Ulsk. här föreslagit.
Detta förslag innebär i dess första punkt en anhållan att K.
M. måtte ”täckas låta i nåder utarbeta och för Rikets näst sammanträdande Ständer framlägga förslag om åtgärders vidtagande, hvarigenom penningerörelsen i landel pä säkrare, och mera beslående grunder må kunna så ordnas, att, vid de nu stadgade oktroj-tidernes slut, privatbankerne, utan olägenhet för det allmänna, må kunna upphöra,” d. v. s. att i st. f. de enskilda bankerna skulle
Statsinrättningar uppslå som uppfyllde samma ändamål.
För min del kan jag dock icke inse möjligheten deraf, att dylika statsinrättningar skola kunna uppnå detta ändamål likaså väl som privat-bankerna nu göra.
Vi hafva i mänga är haft en sä beskaffad statsinrättning för penningerörelsen, nemi. R. Sl:s bank.
Vi hafva äfven haft till fälle att se på hvilket ofullständigt sätt denna bank befordrat penninge-rörelsen.
Det är också naturligt, alt statsinrättningar, för hvilka man mäste stadga så mänga kontroller och reglementen, icke kunna skötas så väl och med samma fördel för allmänheten som enskilda personer kunna göra det i fråga om förvaltningen af deras egne penningar.
Handhafvandet af dylika statsinstitutioner mäste nemi. uppdragas åt t. f. embetsmål), som icke dervid ledas af det enskildta intresset, icke af deras egen fördel uppmanas att rörelsen väl sköta, såsom förhållandet är med enskilde banker.
Vi hafva också sett huru R.
Sl:s Den 9 Juni. 5 bank under långliga lider stannat på en och samma punkt, huru rörelsen stelnat i vissa former, hvilka icke rättats elter tidens kraf; huruledes, oaktadt privathanker nu snart 18 år existerat i Sverige och dessa från början af deras stiftelse gifvit exempel af en på ett beqvämt sätt ordnad pennirigerörelse, 11.
Slas bank likväl icke förr än på sednare tider kunnat komma derhän alt införa en sä simpel sak som kreditivrörelse.
Såsom hvar och en känner, fordras det många omständigheter och mänga omgångar lör att sälta sig i kommunikation med denna statsinrättning, i afseende pä penni ngerörelsen.
Jag är öfvertygad att om afd:r af riksbanken blefve inrättade i landsorterna, i st. f. de nuvar. privatbankerna, skulle orterna derpå blifva lidande och statsbanken deraf hafva ringa vinst.
Jag anser mig således pligtig afstyrka den föreslagna und. skrifvelse» hvad l:sla punkten deraf beträffar.
Antagandet åter af den sednare delen utaf Ulsk:s utlåt, skall åtminstone från min sida icke mota något hinder.
Jag kan icke linna någonting otillbörligt i den föreslagna underdåniga skrifvelsen.
Det är troligen bekant för de flesta, att innan penningeväsendet genom 1830 års realisation ordnades pä fastare fot än tillförene, hade en af K.
M. dertill förordnad comité anställt, undersökning öfver dertill hörande frågor.
Dä ansågs en sådan granskning vara nödig för alt reda begreppen i dessa frågor och för alt utvisa den riktning man borde följa.
Nu har man kommit längre, än man hann den gången; men man har utan tvifvel råkat pä en afväg derigenom, att man utvidgat kreditsedel-rörelsen alltför mycket.
Derutinnan behöfves dä en rättelse; men striden derom torde blifva svår, ly privatbanks-intresset är mäktigt, och en hvar vet, att del fordras all möjlig uppmärksamhet för att emot detsamma värna riksbanken.
Dä förhållandet är sådant inom representationen, kan man med skäl önska det:
Konungen mätte förmedlande uppträda mellan de särskilta intressena.
Jag tror således, att uti denna omständighet ligger någon anledn för II. o. Ad. att antaga betänk.
1 fråga om den sista delen af tillstyrkandet, eller att ”under tiden till nästa riksdag oktrojer för nya privatbanker icke må meddelas,” får jag anmärka, hvad de redan befintliga privatbankerna beträffar, ali derest Konungen skulle finna dem böra, åtminstone till någon del fortfara, så lärer väl Ilan, som gifvet dem lif, ej heller borttaga alltför många af dessa inrättningar, elier alltför mycket inskränka deras verksamhet.
Betraktar man, såsom rätt är, Ulsk:s förslag endast med afseende på nya privatbanker, sä lärer väl den und. önskan att oktrojer för deni icke målte innan nästa riksd. meddelas, vara ganska riktig.
Men privatbankerne äro så benägne att gå fram på denna bana att man nödgas deremot vidtaga någon åtgärd.
Alt begära det flere privatbanker icke må före nästa riksd. inrättas kan icke kallas att stadga ett monopolium till fördel för de nuvar.
Det vore endast att man söker förekomma deras förderflig» inflytande derigenom att deras begagnande blifvit för vida utsträckt.
Jag anhåller således vördsamt om bifall å Utsk:s betänk.
De n 9 .tuni.
Något otillbörligt kan jag icke finna i den föreslagna und. skrifvelsen och icke heller har jag gjort någon anmärkn. i sådan syftning.
Deremot har jag ansett det vara oklokt af R.
M. aflåta en så beskaffad lind. skrifvelse som den Utsk. här föreslagit.
Hade Utsk. inskränkt sig till att föreslå R.
M. begära utarbetande af ett förslag om åtgärders vidtagande för penningerörelsens ordnande på säkrare grunder än för närvar., så vore dervid intet alt erinra.
Jag tror tvärtom att en nödig försigtighet fordrar, att i delta afseende vidtaga någon åtgärd.
Men del är egentligen mot det öfriga af den und. skrifvelsen som mitt klander varit rigtadt, nemi. i hvad den innefattar ett fördömande pä förhand af privatbankernas verksamhet, innan K. 31. varit i tillfälle att pröfva frågan och låta utarbeta det begärda förslaget och oaktadt K.
M. under den förflutna tiden beviljat oktrojer dels för gamla bankers fortsättande dels ock för nya dylika penningeverks inrättande.
Detta sätt att gä tillväga vore icke att söka förmå Konungen att medlande uppträda mellan intressena, utan det vore undertrycka ett intresse för att gynna ett annat.
Vill man att Konungen skall medlande uppträda mellan intressena, (och vid detta tillfälle kan jag ej inse att någon strid är i fråga om icke möjligen mellan R.
St. bank och dermed sammanhängande verk ä ena sidan samt privatbanherna å den andra) så bör
Han visserligen hafva fria händer vid frågans pröfning.
Jag medger gerna att säkrare grunder för penningerörelsen i landet borde läggas än dem, som för närvar, finnas; isynnerhet hvad beträffar de olägenheter, som de mångfaldiga slagen af kreditsedlar medföra för allmänheten.
Den sista delen af tillstyrkandet, eller den föreslagna und. anhållan till K. 31. ”att under tiden lill nästa riksdag oktro jer för nya privatbanker icke må meddelas,” anser jag vara allde les öfverflödig, ty uti de orter der privatbanker redan finnas kan icke gerna fråga om nya bankers inrättande uppstå.
Deremot skulle en dylik anhållan verka emot upprättandet af privatbanker i de orter som äro mera aflägset belägne från de nu existerande bankerna och hvilka orter möjligen kunde finna sig vara i behof af dylika inrättningar i och för penningerörelsens befordrande.
Om man likväl bestämdt yrkar pä afgifvandet af en und. skrifvelse i dessa sistberörde ordalag vill jag, såsom jag redan sagt, icke motsätta mig dess antagande; men att föreskrifva K.
M. såsom ett vilkor, hvilket borde verkställas före framläggandet af det begärda förslaget, att de nuvar. privatbankerna skulle vid oktrojtidens slut upphöra, anser jag vara ganska oriktigt, alldenstund Konungen icke bör genom något förklarande från R.
St:s sida vara bunden i afseende på förslagets uppgörande.
Jag har reserverat mig emot det inom Utsk. fattade beslutet och det af 2:ue orsaker.
För det Usta har jag ansett, att då R.
St. ensamme besluta om penningerörelsen inom landet, böra de väl anses vara så kloka att de kunna ordna det på ett för landet förmånligt sätt, utan att de behöfva derutinnan vända sig lill Konungen som ej har att i det fallet besluta.
Den 9 Juni. 7 har derföre ansett det icke vara tillsländigt af R.
St. att aflåta en sådan skrifvelse.
Jag vill just icke påstå, att den är otillbörlig, ty enfalden är visserligen icke otillbörlig, men man bör icke yppa densamma, ty den tjenar till ingenting.
För det 2:dra har jag reserverat mig emot förslaget derföre, att jag anser detsamma vara grundadt pä sä oriktiga förutsättningar, att det icke bordt komma lill R.
St:s kunskap, än mindre till K.
M:s höga kännedom.
Man har nemi. utgått från den åsigt, att penningerörelsen skulle kunna sä ordnas, att alltid lika mycket penningar funnes inom landet.
Hvar och en som har något begrepp om penningeväsendet måste inse, att det är omöjligt att sä inrätta detsamma inom ett visst land, att man alltid har lika stor tillgång på rörelsekapital, utan att det är klart att penningerörelse mäste vara utsatt för fluktuationer.
Det är denna olägenhet som föranledt Utsk:s förslag och som R.
St. skulle, genom den lind. skrifvelsen hos K. M., anhålla mätte varda afhulpen.
Något förslag, som utvisade medlen till dessa olägenheters aflijelpande, kan efter min öfvertygelse icke af K.
M. uppgöras, och det af det enkla skäl, att deras aflijelpande är omöjligt.
Dessutom visar det sig, att ehuru man klagar öfver privatbankerna vill man ändå icke undvara dem.
Man befarar nu att de skola vid kritiska tidpunkter förminska sin lånerörelse och sålunda förminska tillfälle för landsorterna att få län.
Utsk:s förslag åsyftar äfven att privatbankerna skulle genom andra inrättningar ersättas, men detta låter icke verkställa sig och kan således icke af K. M. antagas.
Pä dessaf skal anhåller jag, att R. o. Ad. måtte afslå förevar, betänk.
Om stridiga intressen förefinnas uti ett land, bör man väl undersöka huruvida någotdera af dem är nyttigt eller skadligt för det allmänna.
Huruvida privatbankerna varit nyttiga eller skadliga, derom är det man nu egentligen tvistar.
Jag tror för min del att ingen kan bättre bedöma denna fråga, än Regeringen som liittast kan förskaffa sig en öfversigt af hela landets industri och rörelse.
För privatbankernas intresse (jag menar dermed egentligen aktie-ägarnes) har det visserligen varit ett lyckligt förhållande, att. de kunnat fä högre ränta pä sina penningar än i vanlig utlåningsväg står att vinna; men huruvida det allmänna deraf har någon fördel torde vara tvifvelaktigt.
Jag har alldeles ingenting emot att privatbankerna fortfara att existera ; ty sedan de en gäng uppkommit, äro de alt betrakta såsom ett nödvändigt ondt och de kunna icke, åtminstone icke på en gång, upphöra utan skada för allmänna rörelsen; men jag tror att de kunna inrättas på ett för det allmänna lämpligare sätt, så alt de behandla rörelsen icke blott i sitt eget intresse, utan äfven göra afseende pä allmänhetens fordringar.
Följden af privatbankers inrättande har varit den, att varupriserna uppstegrats lill en onaturlig höjd och jordvärdena eventuelt höjt sig samt alla produkter i samma mån stigit, hvilket dock icke i längden kan äga bestånd, isynnerhet dä privatbankerna i fråga om förminskning eiler tillökning af deras lånerörelse endast behöfva rådfråga sina egna intres - 8 D e ii 9 J n ii i. sen.
Industrien skall naturligtvis lida af sådana jemna förändringar i den utelöpande sedelstocken.
Så har förhållandet visat sig vara i Skåne, der till följd af den skarpa utlåning, som så väl privatbankerne, som andra dervar. penningeinrättningar medgifvit, det ena året kan vara öfverflöd pä penningar, och det andra äter brist, till följd af de inskränkningar dessa anstalter dä kunna finna sig befogade att vidtaga, samt i sammanhang dermed stagnation i rörelsen, lagsökningar osh konkurser i stort antal.
Någon åtgärd bör enligt min öfvertygelse vidtagas för att förekomma den skada, privatbankerna kunna göra samt ytterligare befrämja det goda de kunna hafva uträttat; och någon annan utväg att komma till ett riktigt resultat i den vägen finns icke, än genom en und. skrifvelse till K. M., som ensam är i ständ att föreslå för det ondas botande nödiga åtgärder.