Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då jag anser att den medicinska undervisningen bör idkas i en stor stad med ett större antal sjuka och således den i Sverige centraliseras i Stockholm, samt ej kan gilla att bortkasta medel på anslag till medicinska fakul - Dea 26 April f. ra. 555 teternas komplettering, vare sig i Upsala eller Lund, måste jag vidblifva mitt yrkande om afslag å den nu löredragna punkten.
Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad samt Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder hade yrkats dels bifall till Utsk:ts förevarande hemställan, dels af Hr Olivecrona, att B. o. Ad., med afslag å samma hemställan, måtte, med afseende å beholvet af en ny adjunkt i medicinsk kemi vid Upsala universitet, bevilja ett årligt anslag af 2,500 rdr till en ytterligare adjunktslön vid nämnde universitet, och dels slutligen af Frih. Liljencrantz^ att Utskds hemställan skulle alslås; framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Utsk:ts hemställan, hvarvid svarades många nej, blandade med ja, sedermera propos. på antagande af Hr Olivecronas förslag, då svaren utföllo med många ja, blandade med nej, och slutligen propos. på afslag å merberörde hemställan, hvilken propos. besvarades med många nej och några ja; hvarefter och sedan propos. på antagande af Hr Olivecronas förslag förnyats samt med många ja, blandade med nej, besvarats, Hr Gr. o. Landtm, förklarade sig nu hafva funnit ja öfvervägande.
Sedan votering begärts samt Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att R. o. Ad. egde att bestämma kontraproposms innehåll vid den blifvande voteringen, framställde Hr Gr. o. Landtm, propos. derå, att bifall till Utsk:ts hemställan skulle utgöra kontraproposm, och, då dervid svarades många ja jemte några nej, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande.
Liljencrantz begärde votering om kontraproposm.
Uppsattes och justerades följande voteringspropos.: »Den som vill, att, vid blifvande votering om bifall tili det af Hr Olivecrona i afseende å 17:de punkten i Stats-Utsk:ts Utlåt.
N:o 66 framställda förslag, kontraproposm skall innefatta bifall till Utsk:ts i samina punkt gjorda hemställan, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinnner nej, antager R. o. Ad. till kontrapropos. vid voteringen afslag å Stats-Utsk:ts ifrågav:de hemställan.»
Voteringen företogs härefter, och befunnos vid dess slut rösterna hafva utfallit sålunda:
Ja — 64.
Sedermera upplästes och godkändes följande voteringspropos. i hulvudsaken: »Den som vill, att R. o. Ad., med afslag å Stats-Utsk:ts hemställan i 17:de punkten af Utlåtit N:o 66, skall, med af - 556 Den 26 April f. m. seende å behofvct af en ny adjunkt i medicinsk kemi vid Upsala universitet, bevilja ett årligt anslag af 2,500 rdr till en ytterligare adjunktslön vid nämnde universitet, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, bifaller R. o. Ad.
Utsk:ts hemställan i den förevarande punkten.»
Nej — 27. 18:de punkten.
Hr Pauli, Carl Gustaf:
Afven jag var sinnad att mo tionera om ett högre belopp till stipendier; men jag afstod derifrån, då jag icke ansåg mig kunna hoppas någon framgång.
I)å emellertid frågan nu är bragt å bane, och Utsk:ts förslag något skiljer sig från mitt i afseende på det sätt, hvarpå jag tänkt mig summans användande, så anhåller jag att med några ord få redogöra för min åsigt.
Jag hade ansett, att 2,000 rdr borde beviljas Upsala akademi, för att öka antalet stipendier, icke beloppet af hvarje sådant.
Som bekant är, speciminera många för docentur endast för att lå en merit att åberopa vid ansökningar al Lektorat, hvilket gör att antalet docenter är ganska stort.
Alla docenter äro derföre icke att betrakta som ämnen till akademiska lärare, utan snarare såsom tillkommande lektorer vid rikets högre elementar-läroverk.
Till följe af det större antal docenter, som finnes i Upsala än i Lund, vore det billigt att Upsala hade något fler stipendier, och en större del af den summa, som anslås, borde derföre tillfalla Upsala.
Hvad beloppet af hvarje stipendium beträffar, så anser jag 500 rdr vara tillräckligt, med betraktande af en docents skyldigheter, som endast är att vistas i Upsala och mot särskild ersättning lemna enskild undervisning åt dem, som dertill anmäla sig.
Många finnas, som icke hafva något att göra. då andra deremot genom lektioner lätt kunna förtjena sina tusen rdr om året.
Jag har sjelf varit lärare i Upsala och känner således till förhållandet.
Om stipendiebeloppet ökas, så att en docents ställning blir lika god, ja i vissa fall bättre än en adjunkts, så löpa adjunkterna vid läroverken fara att med vikarierande studenter och ej med skickliga lärare besättas, emedan en docent, försmående en ställning som stundom är mindre inkomstgifvande än docenturen, heldre väntar tills ett lektorat blifver ledigt.
Genom att på denna grund såsom docent vistas en längre tid vid akademien, utestänger han från ett stipendiums erhållande andra, som äfven kunna vara dertill berättigade.
På grund af hvad jag nu anlört, vågar jag anhålla, att R. o. Ad. ville till Utsk:t återremittera denna punkt.
Dea 26 April f. ra. 557 Hr von Schéele, Knut Henning Gezelius:
Mot det föreliggande förslaget kan jag ej annat än i likhet med den föregående talaren bestämdt yttra mig.
Det är känt, att studenternas antal i Lund och Upsala förhåller sig till hvarandra såsom 1 till 3 eller 4.
Docenturer vid det ena universitetet sökas aldrig af det andra universitetets aiumner, utan till docenter kallas vid hvardera universitetet de bland dess egna lärjungar, som gjort sig kände för något mer vetenskapliga anlag.
Följden häraf är den, att i Lund plägar finnas blott en tredjedel af det antal docenter, som i Upsala.
Och det måste så ju blifva, om preestanda för docentur vid båda universiteten ställas ungefärl. lika och de studerande vid båda universiteten anses öfverhufvud lika begåfvade.
Men finnes det då väl någon skymt till rättvisa deri, att docent-anslagen vid båda universiteten äro lika stora!
Då en docent i Upsala alltid får gå och vänta i flera år, innan han kan hoppas komma i åtnjutande af ett docentstipendium, lärer det understundom i Lund hafva saknats ett tillräckligt antal docenter att gifva stipendierna åt.
Detta missförhållande är så uppenbart orättvist, att jag ej kan föreställa mig, det R.
St:r icke skulle begagna det närvarande tillfället att i någon mån söka rätta detsamma, genom att anvisa liela det af Utsk:t till ökning i docent-stipendierna föreslagna belopp af 3,000 rdr rmt årligen åt Upsala universitet ensamt.
Upsala skulle likväl komma att fortfarande blifva sämre lottadt, än Lund, i detta afseende.
Ty då docenternas antal i Lund är endast ungefärligen 3:djedelen af Upsala-docenternas antal, men Lunds docenter komme att halva hälften så stort, statsanslag, som Upsala, så ligger det ju för öppen dag, att Lunds universitet äfven hädanefter proportionsvis finge en god brorslott.
Och den tror jag ej Upsala docenter missunna sina bröder i Lund.
Lämpligast synes mig vara. att stipendierna bibehållas vid sitt närvarande belopp, men Upsala erhålla 12 och Lund 6 å 500 rdr hvardera, och jag- får derföre vördsamt anhålla, det Ridd. o. Ad. måtte återremittera denna punkt, för att erhålla en förändring i ofvan angifna rigtning.
Den sista värda talaren har förmenat, att om Ridd. o. Ad. bilölle hvad K.
M:t här hemställt, så skulle dermed föröfvas en himmelskriande orättvisa mot Upsala; deremot skulle det vara rättvist, om hela det ifrågavarande anslaget lemnades till Upsala.
Jag får fästa uppmärksamheten derpå, att det icke är fråga om att inrätta nya docentstipendier, utan att höja beloppet af de redan befintliga, och då kan det val icke anses orättvist, om docenterna i Lund aflönas lika med dem i Upsala.
Vidare vill jag anmärka, att K.
M:t begärt anslag af visst belopp till hvartdera universitetet, hvadan det icke torde vara R.
Stms rättighet att nu upptaga nya förslag om en helt annan fördelning af anslaget.
Till följd af hvad jag nu anfört, får jag anhålla om bilall till Utsk:ts förslag.
558 Den 26 April f. m.
Lika med Ordf. i Stats-Utskd, anser äfven jag att i den form, hvarom fråga nu är väckt, kan någon sådan åtgärd icke vidtagas som de 2:ne första taiarne påyrkat; ty det är endast fråga om att höja de redan befintliga stipendierna från 500 till 750 rdr hvartdera, icke att öka stipendiernas antal.
Med anledning af Hr Paulis yttrande, att det vore bättre att öka stipendiernas antal än deras belopp, vill jag emellertid påminna, att utom dessa sex stipendier på riksstat finnas vid universitetet i Upsala fyra andra till samma belopp, anvisade på den Filénska fonden, och dessutom två res-stipendier å 1.200 och 1,800 rdr, som vanligen innehafvas af docenter.
Det är sannt, att antalet studerande är olika i Upsala och Lund; men docenter behöfvas på båda ställen, och i Lund hafva de mindre tillfälle än i Upsala till enskilda inkomster genom privata kollegier.
Man har sagt, att många blifva docenter för att lättare komma in vid elementarläroverken; och det är sannt, att icke alla kunna vara lämpliga till akademiska lärare; men stipendierna äro dock egentligen till för att understödja och qvarhålla just det mindre fåtal som är mera hoppgifvande och kan anses till lärareplatser vid universitetet i framtiden passande: deremot äro stipendierna icke till såsom understöd för hvar och en som blir docent.
På grund af hvad jag nu anfört, får jag anhålla om bifall till Stats-Utsk:ts hemställan.
Hr von Schéele:
Mot mig har blifvit arifördt, att det skulle vara orättvist bevilja Upsala docenter större stipendier än Lunds.
Helt visst; och jag tror ej, att jag anfört något, som kunnat i ringaste mån häntyda på någon sådan önskan hos mig.
Afven har man ansett för mitt yrkande förefinnas formela hinder, alldenstund K. M:ts Propos. endast afsett förhöjning å redan förhandenvarande docentstipendier, men ej inrättande af några nya.
Om sådana formela hinder verkligen förefinnas, det lärer väl Hr Olivecrona förslå bättre än jag; men nog förefaller det mig underligt, om ej R.
St:r skulle hafva rättighet att, derest de skulle finna det af K.
M:t med ett visst äskadt anslag åsyftade mål kunna vinnas på ett ändamålsenligare sätt, än det K.
M:t föreslagit, i sådant fall bevilja detta anslag, men förordna om dess användande på ett från K.
M:ts förslag något skiljaktigt sätt.
M:t begärt ett anslag af 3,000 rdr till docentstipendiernas förbättrande, på det att brist på docenter icke måtte vid universiteten uppstå.
Jag har trott, att detta mål skulle medelst den föreslagna summan bäst vinnas, om densamma användes till bildande af 6 nya docentstipendier för Upsala, så att Upsala konime att hafva 12 och Lund 6 å 500 rdr hvardera.
Delades denna min åsigt af R.
St:r, skulle de då ej ega magt att bevilja det af K.
M:t till docentstipendiernas förbättring äskade belopp, men bestämma, att detsamma väl skulle till förbättrande af docenternas ekonomiska ställning användas, men ej genom att, såsom K.
M:t föreslagit, förhöja de redan befintliga docentstipendierna, utan genom att instifta 6 nya så - Den 26 April f. ni. 559 dana för Upsala universitet.
Skulle emellertid formela hinder möta lör mitt yrkande, lärer väl Hr Gr. och Landtm, vägra propos. derpå; och jag får i sådant fall understödja deras mening, som yrka bifall till Utsk:ts förslag.
Hr Pauli:
Den siste värde talaren har redan ådagalagt, att något formelt hinder lör punktens återremitterande icke finnes.
Hvad angår Hr Olivecronas andra yttrande, så finnes äfven i Lund andra stipendier än de af Staten anslagna, och jag tror ej att Lund i det afseendet är vanlottadt.
För öfrigt har intet emot mitt anförande blifvit andraget, och inskränker jag mig derföre blott till att påpeka, det alla docenter icke äro ämnade till akademiska lärare, och att de derföre icke genom allt för lockande utsigter böra qvarhållas vid akademien, hvarest de under sådana omständigheter utestänga andra (rån erhållande af ett stipendium.
Jag fortlär i mitt yrkande om återremiss.
Hr Montgommerie-Cederhjelm, Robert Nils Germund:
Något formelt hinder för en återremiss tror jag icke finnes; men jag hemställer hvad dermed skulle vinnas.
Det finnes sex docentstipendier vid hvarje universitet, som blifvit föreslagna att höjas från 500 till 750 rdr hvartdera.
Nu har blifvit ifrågasatt att, i stället för denna förhöjning i stipendiernas belopp, öka deras antal i Upsala.
Det är således ganska lätt att bilda sig en föreställning om denna sak, som jag tror bör kunna afgöras utan återremiss, synnerligen som jag icke finner något skäl att förändra Utsicts förslag, till hvilket jag alltså får anhålla om bifall.
Den siste värde talaren tycks icke hafva kom mit underfund med hvad som med återremissen varit åsyftadt.
Meningen vore att använda dessa föreslagna 3,000 rdr till inrättande af nya stipendier, nemi. fyra för Upsala och två för Lunds universitet, hvilket jag anser både rättvist och bättre för akademierna, än att höja de redan befintliga stipendiernas belopp.
Det är ganska lätt att för stå meningen med den begärda återremissen, nemi. att få en annan fördelning af det föreslagna anslaget; men jag tror icke att vi skulle vinna annat dermed än en onyttig och onödig tidsutdrägt.
Ståndet kan nu icke förändra hvad af Utsk:t blifvit föreslaget; utan antingen måste punkten bifallas eller återremitteras; och som jag icke kan finna någon fördel af denna sednare åtgärd, så får jag anhålla om bifall till Utsk:ts hemställan.
Jag ber att få fästa uppmärk samheten derpå, att i K. M:ts Propos. är skildt på summorna så, att 1,500 rdr äro begärda för Upsala och 1,500 rdr för Lund, fastän Utsk:t i sitt Utlåt, har behandlat dessa punkter på en gång och sammanslagit summorna.
Då någon motion icke 560 Den 26 April f. m. blifvit gjord om förändring i K.
M:ts Propos., icke ens någon erinran deremot, oell motionsrätt numera icke tillkommrr Ståndets enskilda ledamöter, kan jag icke tro, att de af Hrr Pauli och von Schéele väckta förslag kunna komma under pröfning.
M:ts af Utsk:t tillstyrkta förslag.
Snoilsky, Gustaf Fredrik:
Ehuru jag icke kan dela Gr.
Mörners åsigt, att den af 2:iie talare framställda begäran om återremiss icke skulle bli föremål för propos. och äfven bifallas, då man icke kan veta motiverna för denna begäran; så är jag dock i öfrigt af samma mening som Gr.
Mörner, och ber att få förena mig i anhållan om bifall till Utsk:ls förslag.
Hr von Schéele: l)å Stats-Utsk:ts ordförande benäget upplyst mig om rätta vägen till ernående af det af mig åsyftade mål, så får jag, i enlighet härmed, begära särskild propos. på alslag å Utsk:ts tillstyrkan om anslag till docentstipendiernas höjande vid Lunds universitet, och särskild propos. om förhöjande af det lill förbättrande af Upsala universitets docentstipendier föreslagna belopp från 1,500 till 3,000 rdr. H.
Sparre: .lag var förhindrad att vara närvarande vid början af denna diskussion; men med anledning af hvad jag hört, sedan jag uppkommit, måste jag bestrida Hr von Schéeles förslag. K. M:t bär begärt ett visst anslag till hvarje universitet för höjande af docentstipendiernas belopp.
Ut sk :t har derom yttrat sig och tillstyrkt att en något mindre summa, än äskadt var, må bifallas.
Jag tror icke att man vid sådant förhållande lagenligt kan lemna hela den af K.
M:t begärda summan ensamt till det ena universitetet.
Då nu, efter hvad jag tror mig veta, denna punkt blifvit af ett Stånd afslagen och af de två andra bifallen, anhåller jag att äfven Kidd. o. Ad. ville antaga punkten, sådan den af Utsk:t blifvit föreslagen.
Jag har begärt ordet, endast för att, med afstående från mitt sednaste yrkande, återgå till min ursprungliga begäran om återremiss.
Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad samt Hr Gr. och Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till Utsk:ts förevarande hemställan och dels återremiss deraf, framställde Hr Gr. och Landtm, först propos. på bifall till Utsk:ts hemställan, hvarvid svarades många ja och några nej, och sedermera propos. på återremiss deraf, då svaren utföllo med många nej och några ja; hvarefter och sedan propos. på bifall Utskds hemställan förnyats samt med många ja och några nej besvarats.
19:de Den 26 April f. m. 561 19:de punkten, Utskits hemställan bifölls. 20:de punkten.
Majit har här begärt ett an slag af 2,500 rdr till underhåll af materielen vid de medicinska och kirurgiska klinikerna i Upsala.
Vid sista riksdag, då fråga var om Upsala universitet skulle hafva rätt att anställa tlieoretiska examina, diskuterades grundligt om, huruvida universitetet vore lämpligt ställe för den praktiska undervisningens inhemtande, hvilket man ansåg endast i en stor stad som Stockholm kunde ske, och, om jag icke misstager mig, uttalade sig äfven chefen för Sundhets-Coll. för denna åsigt.
Det förefaller mig besynnerligt att nu bevilja anslag för ett ändamål, som förut ansetts olämpligt och som jag icke kan finna vara för medicinska undervisningen af något gagn.
Utsk:t har nu begärt detta anslag i en annan form, nemi. till underhåll af fattiga sjuka; och, ehuru jag af menniskokärlek skulle dertill vilja bidraga, kan jag dock af ofvan anförda skäl icke finna Utsk:ts hemställan välgrundad, utan anhåller att densamma måtte afslås.
Frih, Klinckowström:
Inom Utsk:t voro meningarne delade om hvad som skulle förstås med materiel; men då en kompetent person upplyst, att detta på det teckniska spåket betydde sjuka menniskokroppar, så mötte saken icke vidare motstånd; och jag anhåller att Utskits förslag måtte bifallas. Hr Olivecrona:
Så länge medicinsk undervisning skall ega rum vid Upsala universitet, är det också alldeles klart att nödig materiel dertill måste finnas, eljest kan ändamålet icke vinnas.
I sednare tider har så väl universitetet som kommunen och länet gjort allt för att bereda bättre sjukvårdsanstalter, genom uppförande af nytt sjukhus m. m.; dock erfordras för fullständigt ordnande deraf ytterligare medel, just för den nödiga materielen, oin hvars erhållande på statens bekostnad förslag nu blifvit framstäldt.
Det af den förste värde talaren framställda skäl, att den praktiska undervisningen icke kunde ega rum på annat ställe än i Stockholm, kan jag icke finna hafva någon giltighet.
Det kan dock icke vara behöflig! att nu ingå i en vederläggning af en sådan åsigt; jag förbigår den derföre.
Jag får således anhålla om bifall till Utsk:ts hemställan.
Då Kongl. Maj:ts Propos. lörehades till behand ling inom utgifts-afdelningen, föll det sig ganska svårt att förstå hvad som menades med den materiel, hvarför anslag begärdes, och derför infordrades från Upsala upplysning deröfver; af denna inlimtades att med materiel alsågs sjuka för den kliniska undervisningen.
Liljencrantz invändt, inhemtas visH.
IV. 36 562 Den 26 April f. m. serligen den praktiska undervisningen i större omfång i Stockholm; men så länge en medicinsk fakultet i Upsala finnes, måste äfven tillfälle beredas för dem som der studera medicin att der inhemta de första grunderna af såväl den praktiska som theoretiska undervisningen och att fullgöra den såväl före sorn efter med. kandidat-examen föreskrifna tjenstgöring å sjukhus.
För att kunna mottaga fattiga sjuka, som söka hjelp, är detta anslag sålunda begärdt, och så länge en klinik skall uppehållas, är det för undervisningen både nödigt och fördelaktigt att lärjungar ne erhålla tillfälle att studera andra sjukdomar än de inom orten vanliga och att läraren har tillfälle emottaga sjukdomsformer äfven från andra orter.
Det begärda anslaget, som är ganska ringa, anser jag derför nödvändigt att bifalla ; och Utskit har tillagt ett vigtigt moment, att dessa medel skola särskildt redovisas, hvarigenom band blifvit lagdt derpå, att de användas som sig bör d. v. s. för sjuka, som ej tillhöra Upsala länslasaretts distrikt.
Då jag icke vill vara mindre menniskoälskande än en föregående värd talare uppgifvit sig vara, kan jag icke underlåta att fästa R. o. Adrns uppmärksamhet vid 2:ne uttryck i Utsk:ts Betänk., som förefalla mig högst besynnerliga, nemi. dels att sjuka menniskor helt simpelt benämnas materiel vid de medicinska och kirurgiska klinikerna, och dels att såsom önskligt framhålles att få »nödig omvexling och rikedom af sjukdomsfall».
Dessa uttryck synas mig i sanning föga »humana».
I öfrigt instämmer jag med Frih.
Liljencrantz och anhåller om afslag ä denna punkt.
Sedan öfverläggningen ansetts härmed slutad samt Hr Gr, o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till Utsk:ts förevarande hemställan och dels afslag derå, framställde Hr Gr. o. Landtm, propos. på bifall till samma hemställan och, då dervid svarades många ja jemte några nej, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande. 21 ista, 22:dra och 23:dje punkterna.
Jag vill icke trötta R. o. Adin med att upprepa de skäl jag förut anfört, utan anhåller endast om afslag å denna punkt.
Ådm med att upprepa de skäl
Ufskit anfört, utan anhåller endast oro bifall till denna punkt
Den 26 April t. ut. 563 Hr Olivecrona:
PS enahanda skäl jag hade äran anföra vid 17:de punkten angående lön åt en adjunkt vid Upsala akademi, får jag vid denna punkt anhålla att R. o. Adin ville bevilja elt anslag af 2,500 rdr lör en adjunkt i den högre lönegraden vid Lunds universitet.
På de af Iir Olivecrona förut anförda skäl, ber jag att med honom få instämma i yrkandet, att lön åt en adjunkt i kirurgi och obstetrik vid Lunds universitet måtte anslås och ett belopp af 2,500 rdr i sådant afseende ställas till Kongl. Maj:ts disposition.
Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad, yttrade Hr Gr. o. Landtm, alt derunder hade yrkats dels bifall till Utskits förevarande hemställan, dels af Hr Olivecrona att R. o. Ad:n, med afseende å behofvet af en adjunkt i kirurgi och obstetrik vid Lunds universitet, mätte bevilja ett årligt anslag af 2,500 rdr tili en ytterligare adjunktslön vid nämnde universitet, och dels af Frih. Liljencrantz, att Utskits hemställan skulle afslås.
Härefter framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Utskits hemställan, hvarvid svarades många nej jemte några ja, och sedermera propos. på antagande af Hr Olivecronas förslag, då svaren utföllo med många ja samt åtskilliga nej: och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande.
Hr von Francken, Georg Wolfgang: Såsom vanligt, då Utsk:t icke vill tillstyrka bifall till hvad en enskild motionär föreslagit, är såsom hufvudsakligt skäl för afslag deri anfördt, att »Kongl.
Majit icke funnit skäl derom göra framställning»; liksom det vid afstyrkande af hvad Kongl.
Majit begärt heter »med anledning af statsverkets alltför hårdt anlitade tillgångar.»
För min del gör jag icke afseende på hvem som väckt förslaget, utan endast, om det begärda anslaget är behöfligt.
Hvad beträffar den ifrågasatta professionen i geologi, så kan väl icke nekas, att om en sådan någonstädes bör finnas, så är det väl i Lund.
Jag vill icke upptaga tiden med att vidare utveckla denna sak, utan hänvisar till Professor Agardhs motion; och anhåller att R. o. Adm ville, i likhet med hvad Preste-Stit gjort, bevilja ett anslag af 4,500 rdr till ofvannämnde profession, å hvilket förslag jag anhåller om Hr Gris o. Landtnäs propos.
Redan länge har vid Upsala universitet funnits en särskild profession i geologi och mineralogi, hvilket deremot icke är förhållandet i Lund, der någon undervisning i dessa ämnen således icke kunnat erhållas.
Med afseende på de framsteg geologien på sednare tider gjort, samt de geologiska förhållandena i Skåne, olika med det öfriga Sveriges, vore det allt skäl, att en sådan profession funnes i Lund. Jag 364 Den 26 April f. m,. viii derför, i likhet med den siste värde talaren, yrka, att R. o. Ad:n måtte, med afslag å Utsk:ts hemställan och bifall till Professor Ågardhs motion, härtill bevilja ett anslag af 4,500 rdr ärligen.
Geologien är en vetenskap, som utöfvar stort inflytande äfven på industrien, och Staten har redan erkänt dess vigt genom att anslå stora belopp till geologiska undersökningar i förening med ett dyrbart kartverk och en särskild profession i Upsala.
Lund saknar ännu en sådan profession, och det torde dröja länge innan det geologiska kartverket kommer att omfatta södra delen af landet, der under tiden ligga i jorden förborgade stora skatter, som till följd af bristande insigter äro utan gagn.
Om en profession i denna vetenskap funnes i Lund, skulle den säkerligen med mycken ifver studeras, hvilket skulle medföra stor nytta för landet.