Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Å nyo föredrogs Lag- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottens den 20 sistlidne Maji under N:o 34 afgifne, och den 4^de dennes e. m. på bordet lagde, Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens under N:o 6 förut meddeldte Betänkande, rörande väckt fråga, att Rådstufvuoch KämnärsRätter må erhålla Exemplar af utkommande författningar; äfvensom KämnärsRätterne tillhandahållas den så kallade Författningssamlingen.
Herr ■von Schulzenheim, David:
Då de förenade Lag- och EkonomiUtskottens första utlåtande öfver denna fråga, under N:o 6, förevar hos Ridderskapet och Adeln, hade jag äran yttra en mening, hvilken en värd Ledamot, Herr Rosenblad, sedermera i ett skrifteligt anförande ytterligare utvecklat, nemligen att den öfverklagade långsamhe - Den 12 Junii e. m. 89 ten, vid Författningssamlingens utdelande, mera måhända borde skrifvas på årstryckets, än på Författningssamlingens räkning, hvarjemte jag hade äran upplysa att från och med innevarande års början sådana anstalter blifvit vidtagne, att
Författningssamlingen nu mera utkommer åtminstone samtidigt med årstrycket, om icke äfven skyndsammare.
Jag vill ingalunda nu bestrida Betänkandets antagande, i händelse Ridderskapet och Adeln skulle finna en så beskaffad underdånig framställning, som den Utskotten föreslagit, vara af något verkeligt behof påkallad; men då Utskottens yttrade öfvertygelse, om årstryckets företräde till en stor del synes grunda sig på den pag. 7 uttryckta förutsättning, ”att, då det in”ginge i planen för Författningssamlingen, ”att utkommande Författningar tryckas i "oafbruten följd efter hvarannan, så att to”raa sidor ej lemnäs, skulle en förordning, ”sorn endast upptager en eller annan sida, ”i afvagtan på det antal Förordningar, som ”erfordras att fylla arket, möjligen kunna ”blifva hvilande en å tvåmånader,” så anser jag mig böra härvid erinra, att ett så beskaffadt dröjsmål nu mera icke kan inträffa, ty, efter den nu antagna förändrade planen, utgifvas Numror på halfva ark, om materialier att fylla ett helt ark någon gång skulle saknas, och dessutom har den förr existerande skillnaden upphört emellan den egenteliga Samlingen och det så kallade Ser - 9® Den 12 Junii e. in. skildta Bladet, ämnade, den förra, att innehålla alla förordningar och allmänna kungörelser m. m. samt det sednare sådana Kongl. Majrts eller EmbetsVerkens Bref och Beslut, sorn eljest icke hade blifvit tryckte, jemte förteckningar på i StatsRådet afgjorda enskildta mål, så att då en Förordning nu emanerar, tryckes den genast, och bladet fy lies med någon handling af mindre allmänt intresse för ögonblicket, eller i brist deraf med uppgifter på afgjorda mål, hvartill hvarje veckas Conseil lemnar en ny och fortfarande tillgång.
Att Författningssamlingen för det närvarande icke kan användas såsom medel till alla offentliga Handlingars officiella promulgation, härrör ingalunda från någon bos densamma inneboende bristfällighet, utan deraf att Kongl. Maj:ts för Årstrycket utfärdade Nådiga Privilegium ännu till sin kraft och verkan fortfar, och först, om jag rätt minnes, år 183r tilländalöper.
Jag föreställer mig, att Kongl. Maj:t, vid denna tidepunkt, icke lärer underlåta att i Nåder pröfva, huruvida Författningssamlingen då vunnit den grad af fullkomlighet, att den kunde till alla delar ersätta årstrycket, eller användas i dess ställe, och jag skulle således, för min enskilta del, anse all underdånig framställning i.detta ämne alldeles öfverflödig.
Jag önskade fastmera, att Rikets Ständer icke nu ville vidtaga sådana
Den 12 Junii e. m. 91 åtgärder, som i större eller mindre mån skulle motverka en inrättning, hvilken de sjelfve önskat, och som framför den förut existerande, elier Årstrycket, efter min öfvertygelse, har det tredubbla företrädet af större rikhaltighet, mindre volum och vackrare typografiskt utseende.
Jag får förnya hvad jag, då ärendet sist förevar, yttrade, eller att det vore ändamålsenligare bringa Författningssamlingen till nödig fullständighet, än att bibehålla Årstrycket derjemte.
Man behöfver blott se det sednare, för att linna oformligheten af att hopsamla en sådan mängd med luntor, hvaraf en del blott innehåller några rader, och flera sidor endast rubriker.
Om Författningssamlingen ändamålsmässigt redigeras, skola ämnen för densamma troligen icke tryta.
Domare och Embetsman kunna då lättare följa med förändringarne i Lagstiftningen, och samma ändamål, som genom Årstrycket, hastigare och fullständigare uppfyllas.
Vårt sträfvande att få bort Årstrycket, torde dock ej vara rådligt att fullfölja, så länge Författningssamlingens redaction beror på enskild persons godtycke och ordentlighet.
Controll bör finnas.
Jag önskar derföre, att det må öfverlemnas till Kongl. Maj:t, att vidtaga nödiga åtgärder, så att Rikets Ständer vid nästa Riksmöte icke må behöfva fatta nytt beslut i saken.
Jag underställer den siste ga Den 12 Junii e. in. värde Talaren, om icke den förändring borde göras i de af Utskotten pag. 8 nyttjade ord, då de förklara sig tro annat tillägg i förra beslutet nu icke böra äga rum, ”än att ”med detaf Utskotten föreslagna utdelande af ”Årstrycket jemväl till authoriteter, som erhålla Författningssamlingen, måtte fortfara, så länge och intill dess Författningssamlingen kan bringas till den fullkomlighet, att Författningarnes promulgerande ”genom densamma må kunna äga rum, och ”således allt vidare behof af Årstrycket derigenom upphöra;” näst efter ordet: "fort”fara, ” infördes: ”så länge Kongl. Maj:t an”ser Författningssamlingen icke äga den fullkomlighet och vara ställd under de con”troller, ” &c. &c. Jag anhåller om proposition till bifall å Utlåtandet med Hen nu föreslagne förändring.
Friherre Ridderstolpe , Fredrik:
Alla, som tillförene yttrat sig, hafva talat för bibehållande af Författningssamlingen, men yttrat åtgärder till dess större utveckling, och åtskillige hafva emedlertid önskat, att Årstrycket måtte fortfara att fullständigt utdel as.
I anledning deraf får jag föreslå en skrifvelse till Kongl.
Maj:t med anhållan, det Kongl. Maj:t täcktes vidtaga sådana åtgärder i afseende på Författningssamlingen, att Förordningars promulgerande, genom densamma, må kunna äga rum, och allt vidare behof af Årstrycket derigenom upphö - Den 12 Juni i e. m. 95 ra; äfvensom att Kongl. Maj:t, i sammanhang härmed, behagade i nåder föranstalta om en sådan reglering i afseende på Författningars fullständiga och ordentliga utdelning lill vederbörande auctorileter, att de nu anmärkte brister i detta afseende blifva afhulpne.
Detta kunde leda til! ett önskndtmål, hälst Författningssamlingens redaction redan hunnit den grad af fullkomlighet, hvarpå 1823 års Ständer knappt vågade räkna.
Friherre Ehrenborgh_, Casper Wilhelm:
Jag fruktar, att man icke gjort sig reda för innehållet af Utskottens förevarande Utlåtande.
Här finnes ett Kongl. Maj:ts Bref, som stadgar, att vederbörande
Domare skola döma efter de Författningar, hvilka finnas intagne uti Årstrycket.
Således är Årstrycket fqr vederbörande
Domare alldeles oumbärligt, och kan icke för närvarande indragas.
Utskotten hafva nu föreslagit, att utdelandet af Årstrycket jemväl till auctoriteter, som erhålla Författningssamlingen, måtte fortfara endast så länge och intilldess Författningssamlingen kan bringas till den fullkomlighet, att Författningarnes promulgerande genom densamma må kunna äga rum.
Sker detta, så behöfves derefter icke vidare Årstrycket; men att nu genast, såsom man synes önska, borttaga Årstrycket, skulle blifva ganska vådligt, och föranleda dertill, att vederbörande Domare ofta kun - 94 Den 11 Junii e. m. de blifva nödsakade alt så lill sägandes döma på måfå.
Jag medgifver visserligen riktigbeten af Herr Hjertås anmärkning, att Årstrycket har ett otjenligt format, samt innehåller mycket onödigt papper; men att endast derföre upphäfva det, går ej an.
Intilldess alla nya Lagar och Författningar, i följd af Kongl. Majrts derom meddeldte beslut, varda i Författningssamlingen behörigen promulgerade, måste Årstrycket bibehållas; men så snart denna förändrade, af Utskotten nu äfven föreslagne, promulgation äger rum, kan och bör, på sätt Utskotten jemväl tillstyrkt, Årstrycket upphöra.
Jag tror derföre, alt det ändamål Ridderskapet och Adeln önskar kan genom bifall å Utskottens Utlåtande vinnas.
Jag åsyftar icke något annat, än hvad Friherre Ehrenborgh yttrat sig sjelf åsyfta.
Ehuru jag yrkat, att Årstrycket skulle försvinna, medger jag likväl, att, så länge det existerar, det må utdelas till alla dem, som förut fått det.
Men jag skiljer mig från honom deruti, alt han anser den af Utskotten föreslagna redaction af förslaget lill underdånig skrifvelse i detta ämne vara fullständig, då jag deremot önskar alt det måtte utsättas, alt Årslrycket må utdelas, så länge och intilldess Konungen anser Författningssamlingen kunna bringas till den fullkomlighet, och vara Ställd under de controller, att Författnin - Den ia Junii e. m. 95 gars promulgerande genom densamma må kunna äga rum.
Det är den stora skillnaden emellan Friherre Ehrenborghs mening, och mitt förslag, att Friherre
Ehrenborgh tror ändamålet kunna vinnas genom de blotta orden: "intill dess Författningssamlingen ”kan bringas till fullkomlighet,” och att jag tror det Rikets Ständer böra hos Konungen anmäla saken, med anhållan, att han måtte låta vidtaga sådane controller, alt Samlingen får den säkerhet till bokstafven, att den kan tillämpas.
Jag underställer Ridderskapet och Adeln, om icke en så vigtig sak som denna, hvilken genom häfd blifvit lika med Lagen, det vill säga att ingen Författning tillämpas, innan den är promulgerad, kunde föranleda mig att föreslå en bestämd ordalydelse, och om vi ej utsätta oss för olika tydningar, derest vi ej säga, att Konungen utan Ständernas beslut kan göra förändring häruti.
På denna grund föreslår jag, att de orden mätte införas: ”intilldess Konungen anser Författningssamlingen kunnat bringas lill den fullkomlighet och vara ställd under de controller, '■”att Författningars promulgerande genom ‘'densamma må kunna äga rum.” Då Konungen finner, att saken så kunnat beredas, lärer Han ej underlåta, att anbefalla Årstryckets upphörande, och med detsamma gifva alla vederbörande tillkänna, att de skola rätta sig efter Författningssamlingen, samt låta utmärka de Författningar, hvilka 96 Den 12 Juni i e. m. böra å Predikstolarne kungöras.
Då få vi en enkel samling, hvilken till volumen är lättare att transportera mellan Tingsplatserne, och vederbörande embetsmän samt andra personer blifva satte i tillfälle att kunna bedömma, hvad som i öfrigt sig i styrelsen tilldrager.
En större bildning, och mera säkerhet i alla företag, blir den goda följden deraf.
På denna grund anhåller jag om proposition å den ändring i redactionen, som jag föreslagit.
Då FörfattningsSamlingens utgifvande vid förra Riksdagen beslöts, talade jag deremot, emedan jag ej ansåg den så fullständigt inrättad, som den borde vara.
Men sedan den utkommit, anser jag henne, sådan hon är, dock vara mycket att föredraga framför Årstrycket.
Man skulle således hafva orätt att vidtaga anstalter, hvarigenom hon upphörde, och endast Årstrycket stöde qvar.
Att, såsom Utskotten yrkat, anhålla, det Årstrycket måtte fortfara, tills FörfattningsSamlingen blifvit fullkomligare, anser jag ej vara skäl, emedan det sker vår begäran förutan, ty Årstrycket kan, till följd af privilegium, ej upphöra förrän i83i.
Jag tror följagteligen att framställningen bör vara riktad, ej på Årstrycket, utan på Författningssamlingen.
Hvad henne angår, så är det lika lätt att kungöra, det Domare äga Den 13 Jnnii e. m. 97 äga att rätta sig efter exemplar af FörfaltningsSamlingen, som efter riem af Årstrycket; och om jag ej bedrager mig, är det redan föreskrifvit, att FörfattningsSamlingen skall utdelas, äfven till Domare, t, e. Häradshöfd ingar.
En god början att gifva henne samma kraft som Årstrycket är då redan gjord.
För min del vilie jag således, med vidhållande af den anmärkning jag tillförene gjort, vördsamt föreslå att beslutet måtte blifva följande: ”att Rikets Ständer ”hemställa, det Kongl.
Maj:t täcktes i Nå”der vidtaga sådane åtgärder i afseende på "FörfattningsSamlingen, att Förordningars ”kungörande, genom densamma, må kunna ”äga rum, och således allt vidare behof af ”Årstrycket upphöra; äfvensom att Kongl. ”Maj:t, i sammanhang dermed, behagade ”i
Nåder föranstalta om en sådan reglering ”i afseende på Författningars fullständiga ”och ordentliga utdelning till vederbörande ”Embetsverk, att hvarje sådant och hvarje ”Domstol måtte erhålla sitt exemplar, oberoende deraf, attén Domare vore gemensam för flera Domstolar.”
Denna redaction är till en del uppgjord af mig sjelf, och till en del af en annan, men måtte ej förringas deraf, att två personer hafva andel deri.
Jag får den äran förklara, att jag ej har något emot alt ReH. 7 Den i?
Junii e. m. dactionen af Utskottens Utlåtande jemkas, antingen efter hvad Herr Hjerta eller efter livad Herr von Hartmansdorff föreslagit.
Då förevarande ämne är ett önskningsmål, torde det vara nästan likgiltigt, hvilka termer man brukar uti den underdåniga skrifvelse, som kommer att till Kongl. Maj:tafgå.
Utskotten hade gerna gjort afseende å Herr von Hartmansdorffs yrkande, att hvarje Domstol borde erhålla ett exemplar af hvarje Författning, oberoende deraf, att en Domare vore gemensam för flera Domstolar, men Utskotten fruktade, att denna anstalt genom den mängd exemplar, som blefvo nödige, skulle förorsaka en alltför stor kostnad.
Om erforderlige medel dertill anslås, medgifver jag alltför gerna denna ändring.
På sätt jag hade den äran nämna i mitt förra yttrande, anser jag icke saken, såsom Friherre Ehrenborgh, i allo som ett önskningsmål.
Jag vill påminna mig, att jag sett Årstrycket redan af i65otalet, och tror mig ej bedraga mig, då jag säger, att jag sett det redan af 1626 eller 1627.
Jag är öfvertygad, att det tillkommit såsom ett Lagstadgande, eller ett Rikets Ständers beslut, hvilket man då ansåg såsom Lag, eller möjligtvis till följd af Konungens och Ständers gemensamma beslut.
Jag trodde, att Konungen kanhända ej gerna skulle frånträda en sådan Lag eller häfd, som införlifvat sig med vår Lag, om Den ia Jun i i «. ra. 99 ej Rikets Ständer uttryckte deras tanka, att den kunde upphöra.
Derföre har jag ej ansett det vara nog, hvad Utskotten föreslagit.
Herr von Hartmansdorff har uppgifvit en annan redaction, hvilken är densamma, som finnes i en tryckt skrift.
Den är närmare mitt, än Utskottens förslag.
Om der stod: och Årstrycket således upphöra j skulle jag gerna gå in derpå; men iler står: och således allt vidare behof af Årstrycket upphöra.
Då skulle Konungen sättas isamma belägenhet, som genom Utskottens förslag, ty enär Ständerne ej bestämdt begärt, att Årstrycket skulle upphöra, fick det fortfara till 1834» i stället för att det annars kunde upphöra kanske i83o.
Jag hemställer alltså, om ej saken bättre vinnes genom mitt förslag; men vill dock ej vara envis.
I afseende på Friherre Ehrenborghs anmärkning, om dyrheten af ett större antal exemplar, får jag blott erinra, att sedan ett ark är satt, kostar tryckningen obetydligt; det är då blott papperet och en ringa tryckarelön, som ökar kostnaden, så att den, jemförelsevis med vinsten, ej vore att förlikna.
I afseende på Herr Hjertås anmärkning, att istället för de ordalag jag begagnat, måtte införas: och Årstrycket således upphöra; vill jag gerna gå in derpå, emedan jag ioo Den 12 Junii e. m. tror, att våra meningar öfverensstämma i liufvudsaken.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg öfverläggningen fulländad.
Ropades Ja. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, det han ansåg sig först böra hemställa, om Ridderskapet och Adeln behagade bifalla Utskottens utlåtande.
I anledning hvaraf Hans Excellence gjorde proposition till bifall af berörde Utlåtande, under iakttagande af den utaf Herr Hjerta deruti föreslagne förändring.
Ropades äfven Nej.
Uppå derefter af Hans Excellence framstäld proposition, fann Ridderskapet och Adeln för godt bifalla Herr von Hartmansdorfls förslag, eller att Rikets Ständer borde hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att Kongl. Majit täcktes i Nåder vidtaga sådane åtgärder, i afseende på Författningssamlingen, att Förordningars kungörande genom densamma må kunna äga rum, och Årstrycket således upphöra; äfvensom att Kongl. Majit i sammanhang dermed behagade i Nåder föranstalta om en sådan Den 12 Junii e. ra.
IO( reglering, i afseende på Författningars fullständiga och ordentliga utdelning till vederbörande EmbetsVerk, att hvarje sådant och hvarje
Domstol måtte erhålla sitt exemplar, oberoende deraf, att en Domare vore gemensam för flere Domstolar.
Föredrogs å nyo Lag- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottens den 20 sistlidne Maji under N:o 35 afgifne, och den 4 dennes e. m. på bordet lagde, Betänkande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition med öfverlemnande af Förslag till Ny PrestvalsFörordning.
Herr von Hartmansdorff, August, anhöll, att detta Betänkande måtte ytterligare få hvila på bordet, uti hvilken anhållan Herr Ribbing, Arvid, instämde.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken förklarade, att enär ifrågavarande Betänkande blifvit af flera Ledamöter ytterligare begärdt hvilande på bordet, kunde sådant, enligt 49 §•
Företogs till pröfning Lag- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottens den 20 sistlidne Maji under N:o 36 afgifne, och den 4 dennes e. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärknin - 103 Den 12 Junii e. m. gar vid EkonomiUtskottets under N:o 43 förut raeddelte, Betänkande, rörande förklaringar och tillägg i Kongl.
Kungörelsen af den 17 Mars 1824, om Ekonomiska Besigtningar å KyrkoherdeBoställen m. m.
Herr Hjerta } Gustaf: Under instämmande i Herr Biskop TegneVs, vid ifrågavarande Utlåtande, bifogade reservation, anhåller jag att få fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på olämpligheten deraf, att bestämma Skjutsersättning åt Kronobetjente och Nämndemän för inställelse vid sådane förrättningar, som här äro i fråga, eller besigtningar å Kyrkoherdeboställen, Jag föreslår derföre, att endast början af 3:dje punkten må bifallas, hvarigenom denna punkt skulle erhålla följande lydelse; De Ekonomiske Besigtningarneförrättas å tjenstens vägnar, utan dagtractamente , skjutsersättning eller arfvode för expedition af Besigtnings Instrumentet.
I afseende å 4-de punkten tillstyrker jag den ändring, att, i stället för stadgandet: ”att "Kronobetjenten bör af Besigtningslnstru”menlet till Prosten aflemna dels concept"exemplaret, som Prosten skall tillställa ”Boställslnnehafvaren, dels ett utskrifvit "exemplar, hvilket Prosten inom årets slut, "eller sist med Nyårs-expeditionen, der så"dan är bruklig, skall till Consistorium insända, att i dess Archi v förvaras;” må föreskrifvas: att Kronobetjenten j som Besigt - Den 12 Junii e. m. ningen förrättat, bör af Besigtnings Instrumentet skyndsamt lemna 2:ne exemplar till Prosten, som skall tillställa Boställslnnehafvar en det ena, samt insända det andra inom årets slut, eller sist med Nyårs-expeditionen, der sådan är bruklig, till Consistorium , för att i dess Archiv förvaras.
I allt öfrigt tillstyrker jag bifall å Utskottens förevarande Utlåtande.
Herr Bibbing, Arvid:
Jemte instämmande i den siste värde Talarens anmärkningar, anhåller jag att få framställa en annan, nemligen, att, genom det förslag som nu är under öfverläggning, en stor del af de ämnen, hvilka nu tillhöra
Domarens pröfning,kan komma att flyttas under Kronofogdens med biträdeaf2:ne Nämdeman.
Detta ginge väl an, om det icke inträffade, att så länge Domarens befattning med af- och tillträdes-synerna bibehålles, en serskild sammanblandning kommer att ske emellan Domare och exsecutiva Makternas åtgärder.
Det är af Utskotten föreslagit, att om vederbörande, hos hvilken synen hålles, är missnöjd dermed, äger han att fullfölja sin klagan; men det hindrar icke, att om en Kronofogde på ett Kyrkoherdeboställe anställer en-sådan syn, hvarigenom t. ex. de laga husens antal inskränkes, och denna syn vinner laga kraft, fråga uppstår, om vid en derefter blifvande laga af- och tillträdes-syn
Domaren äger rätt att upp - Den 12 Jun i i e. m. häfva verkan af Fogdens öfverklagade eller efter klagan lagakraftvunna instrument, och i sitt beslut följa Lagens föreskrift om hvad som lagligen bör byggas eller icke.
Jag får derföre, under yrkande af de åsigter, som af Herr Törnebladhidenna fråga tillförene blifvit yttrade, föreslå följande tillägg i första punkten:
Dock må icke annat vara föremål för desse besigtningar, än tillsyn & fullgörande och vidmagthållande af de byggnads- eller underhållsskyldigheter den föregående Laga af- och tillträdessynen upptager, äfvensom å nybyggnad af de hus, hvilka synen upptager, men som under en innehafvares tid förfallit.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg öfvcrläggningen fulländad, Ropades Ja.
Hvarefter Hans Excellence hemställde, pra Ridderskapet oph Adeln behagade tillår ta, att förevarande Utlåtande, som innefattade Sex särskilte punkter, finge punktvis till pröfning företagas.
Första Punkten.:
Ekonomiska Besigtningar å Kyrkoherde-boställen, Capelians- och Klockarebord samt de så kallade PresteStomhemman, sorn icke äro till skatte köpte, skola, i den ord - Den 12 Junii e. m. io5 ning Kongl. Kungörelsen af den 17 Mars 1824 stadgar, förrättas.
Der dessa besigtningar icke ännu blifvit hällne, böra de, på första året efter Kongl. Maj:ts härom utkommande Nådiga Kungörelse, verkställas.
Efter laga husesyn må dock icke, utan synnerliga skäl, sådan besigtning hållas, förr än 5 år efter husesynen förflutit.
Hans Excellcnce Herr Grefven och LandtMär skalken gjorde proposition till bifall af denna Punkt.
Eopades
Ja och Nej. Hvarefter Hans Eoccellence hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade gilla berörde Punkt med det af Herr Ribbing dervid föreslagne tillägg.
Ja och Nej. Herr Hjerta:
Jag kan icke fatta, att Herr Ribbing rätt förstått andan af Utskottens Utlåtande, då han yrkat ett tillägg i denna punkt, hvilken endast har afseende på Ekonomiska besigtningar.
Jag kan icke inse, huru fråga här kan uppstå om en laga kraftvunnen husesyn.
Det är ganska riktigt anmärkt, att här icke kommer i fråga någon af- och tillträdessyn, men jag medger derföre icke, att ju det kan äga rum, att en sådan besigtning, som är föremål för Utskottens afhandling, kan vinna laga kraft, io6 Den i a J u ti i i e. m. och sålunda inverka vid en blifvande af- och tillträdessyn.
Att en besigtning kan vinna laga kraft, är klart, enär 5:te punkten innehåller föreskrift, huru missnöje öfver besigtning må fullföljas.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förnyade den af honom förut gjorde Proposition till bifall af Första Punkten uti Utskottens förevarande Utlåtande.
Andra Punkten:
ContractsProsten anmäle, tidigt på året och sist inom Februarii månad, hos Konungens Befallningshafvande , hvilka Ekonomiska besigtningar inom Prosteriet, enligt nyss anförde Kongl. Kungörelses föreskrift, eller i anseende till förekommande vidtiga skäl, erfordras.
Konungens Befallningshafvande gifve genast derefter den Kronobetjent, som skall besigtningen förrätta, dertill behörigt förordnande, med föreskrift att, i samråd med Prosten, minst en månad innan hvarje förrättning, dertill utsätta dag, om hvilken Prosten genast derpå gifve Boställs-innehafvaren underrättelse.
Der Församlingen har vid bostället byggnadsskyldighet, åligge Boställsinnehafvaren, att låta Församlingens Ledamöter kallas till ordentligen utlyst Sockenstämma, för att utse Fullmägtige, som Den 12 Juni i e. m. vid Besigtningen må Församlingens rätt bevaka.
Denna Punkt blef, uppå derom af Hans E.xcellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställd proposition, äf Ridderskapet och Adeln bifallen.
Tredje Punkten:
De Ekonomiska besigtningarne förrättas å tjenstens vägnar, \ utan dagtractamente, skjuts-ersättning eller arfvode för expedition af Besigtnings-instrumentet, dock med det undantag, att, vid besigtningar ä Kyrkoherde-boställen, Krono-betjenten och Nämndemännen må enligt Bese-reglementet njuta skjuts-ersättning, hvilken bekostas af Kyrkoherden, derhän ensam har byggnadsskyldigheten sig ålagd, men af Församlingen, der den ensam bygger Prestgården, samt af Församlingen och Kyrkoherden till hälften hvardera, der byggnadsskyldigheten är mellan dem delad.