Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dä ett Medes nödwändigt biträde till företagets befrämjande och understöd, borde, för att uppfylla ändamälet, wara af nägot betydligt belopp, och alla Statens tillgängar nu mäste för desi vwilkorliga behof sparas, har Eder Kongl. Maj:t täckts upgifwa det medel för Canal-anläggningens »verkställande, att tillägga det blifwande bolaget rättighet att dermed förena en Provincial Läne-Vanque eller Discow -inrättning, understödd med län af Banquen.
Hoppet om den winst som ett sädant DisconrWerk ä ett tjenligt ställe anlagdk, och med omtänksamhet förwalkadt, kunde till bolaget inbringa, skulle i Eder Kongl.
Mastts Nädiga tanka, upmuntra enskilt» penninge-ägare, att i den Munda förenade Canal, och Discont-rörelsen deltaga.
Detta systemäl har Eders Kongl. Maj:t ansett kunna lämpligast winnås, i fall tsll den DiscontAnrältning, som ofördröjligen borde sättas i werkst, pä den ort Eder Kongl.
Maj:t dertill funne mäst xasiande, Riksens Ständers Banque dä genast försköte ett län emot tre procent ärlig ränta af Fem Hundrade Tusende Riksdaler, samt derjemte kemnade, när Canal byggnaden komme i gäng, ekt serskilt
Den 8 LedrUkrn. z?y förstoit dertill af Trehundrade Tu!ende Riksdaler, an under Byggnads-ären räntefritt innestå, men hwarför, sedan Canalen blifwit fullbordad, Banque» skulle undfå hälften af dest behällna afkomst, likwäl med rättighet för bolaget alt, nar femton är ef.cr Canalens öpnande tillända lupit, berörde Zoo,oooR:v<> äierbetala, om Bolaget funne sädant för sig för» manligt, hwarefler Banqurns delaktighet i Canalinkomsten uphörde.
I händelse af Riksens Ständers bifall härtill har Eder Kongl. Masit äfwen ansett Banquen kunna föröehällas den rättighet, att med en fullmagtig deltaga i den Direktion, svin komme att styra Tanal-werket.
För öfrigt har Eder Kongl.
Maj:t funnit, att lfräga warande
Discont borde njuta samma förmo» ner, som de i Götheborg och Malmö redan anlagde, i Lock utan de serstilke skyldigheter ulöfwer den faststälda ränteberäkningen ä Banquens län, hwilka blifwit Vesta förestrifne; hwacemot Uttryckligen stullL stadgas att, i fall en eller flere delägare i EanälWerket undandroge sig akt pä de willor, som blifwa bestämde, bidraga till Canal-arbeke's fortgång, han eller de derigenom more uteflulne frän ail delattighet l i Discont - inrättningen, säsom med CaNal-Werkel ostiljaktigt förenad, äfwensom att Discont-winsten - icke kunde titt annat behof än Eanal-Werkeks drift och cj till någon utdelning ät Actie-ägare, utöfwer faststäld ränta, anwändas förr än Canalen blifwi! fullbordad.
Om Riksens Ständer skulle med nägon sär» ZS2 Den 8 Zebruarii särstild Bewillning Discont - Werken belägga, har Eder Kongl. Maj;t dock trott detta böra derifrån undantagas.
Eder Kongs.
Maj:t har i Räder ansett ifrägawarande Canal-arbete ej kunna i werket sättas förrän, ester äterwunnen fred, Rikets öfrige förhållanden lofwa framgång äk företagek, dä äfwen, enligt Eder Kongl.
Majus öfwerlygelse Banquen jkall utan wäda gifwa ett förlag, hwaraf Riket och Banquen hafwa att förwänta en oberäknelig nytta.
Alt detta med hwad mera Eders Kongl. MajrtS rinder den io November sistl. är härom aflatne Nädiga Proposition innehäller, hafira Riksens Ständer tagit i öfwerwägande och, med bifall till hwad Eder Kongl. Majtt i öfrigt Nädigst föreslagit, särskildt säsom wilkor för bewiljandet af Banquens biträde lill Götha Canal-Werk fastställ följande puncterr 1:0
Att, innan Banquen någor utbetalar, den päräknade Summan af En Million i Aktier mätte wara fulltecknad, den sörsta insättningen derä af Tio procent werkstäld, och Bolagets förbindelse pä Banquens deri grundade säkerhet till Banco-Fullmägtige aflemnad.
Om teckningen skulle öfwerstiga den päräknade Millionen, bör sädant ej wara förnekadt, utan att likwäl något afdrag pä hela Summan 800.000 R-.d. deraf upkommer; och bllfwer dä tiden för Banquens Succestiva förskott Mängd. s:» Den 8 Zebruarii. 38r 2:0
Akt Bolaget äfwen fö,-uk mä hafwa afgifwit sin förbindelse, att Canal-Werket blifwer Ban, quens hypotheque. z:o Att Banco-Fullmägtige ma malja en Directeur i Directionen för Canal - Werket, hwilken, lika med de öfrige Direcieurerne, af Bolaget lönes; samt wid de ärlige Rcvisionerne, äfwen en Fullmägtig. 4:0 Att wid Riksdagar till Riksens Ständers Banco-Utskott, och desiemellan ät deras Revisorer, samt hwart är efter slutet af den ärliga Revisionen till Banco-Fullmägtige, en berättelse mätte aflemnas öfwer Werkets tillstånd, hwar af de kunna taga kännedom om Werkets succetziva fortgång och bedömma huruwida Banquens säkerhet fortfar. 5:0
Att det län. som blifwit Legardt a z procent stort 500,000 R:d. ma utbetalas af Banquen, hälften sa snar» Actie-Summan är fulltecknad, och den andra hälften icke förr, än ett är derefter; hvaremot Bolaget afgifwer behörige reverser.
Räntan bör liqvideras hwart halfar sch räknas ester Banco - stil. 6:0
För de öfrige 500,000 N:d. skall likaledes pä samma sätt, som för de i föregående punct nämde 500,000 R:d.
Tre procents ränta af Bolaget erläggas.
Desie Z00,000 N:d. komma dock ej akt ut. betalas förr än Canal-arbeter börjas, och ej fortare, än Bolagets inrättade Discont inbetalningen fordrar. 7:0 38 2 Den 8 Zebruarii. 7:2 För desie
Länbirrädcns ätcrbekommande hafira OMsens Ständer stadgat följande grunder:
Utan afseende pä den tid, som behöfwes kill Canal-Werke's utförande, mä de gifne förstotten nju as af Bolaget i femton är för Tre procems ärlig rän'a^ men efter den lidens förlopp bör Bolaget owägerligen erlägga
Fyra prveenc ärligen.
Inbetal ningen af de ät Bolaget kemnade förskott stall efter tjuguekk ars förlopp, taga sin början, men inom det tjugondefemte grels stut ofelbart wara fullgjord.
Beträffande liden för Canal - Werkeis Discont anse Riksens Ständer denna
Discont böra fortfara under de 21 ar Bolaget njuter Banqnens förstolt och under de fyra följande indraga fina Utelöpande mede-, för att, när Banquen, efter 25 ars förlopp är ti l fullo liqviderad dä äfven alvetes uphöra, dock med det uttryckliga förbehöll, att derest Canal?
Distonkens utdelning till Actie-ägarne i ranta och Discont winst stuiie öfwerstiga Nio procent, T.vä tredjedelar af delta öfverskott dä mä Banquen till? falla.
De winstmedel, som fölunda funna tillflyta Banquen, komma akt afsäktas såsom en beständig Fond till Canalers anläggande och aftappnings före-, lag inom Swerige, akt amvändas, wäl nägon gäng med lindrigare men aldrig med drygare wilkor, än tze som blifwit detta Bolag förunnade, Slnkeligen hafwa Riksens Ständer pröfwak stä« sigt, det böra de för Canal Werket bewiljade ofwannämde 8oo,-2OO R:d. salunda utgä, alt i den mohn fyrstouet. kill Canal-jHolaget urbrralas, samma Sum Ma - Den 8 Zebrusrli» Z83 ma indrages af det maximum hwilket, säsom förskott rill Riks-Disconten blifwit bewiljadt.
Riksens Stander framhärda etc.
Ester erhällen underrättelse akt de andra Stan» dens Deputerade i Secreta Utskotts Salen wörö famlade, aftägade Deputakionen under HerrGrefwens och Landtmarskalkens anförande, och Högloft- Ridderskapet och Adeln ätstiljdes ks. i.
s In 66cm krotocolli 6. Lilkverliolxs., Z84 Den ro Zebruarir.
Lördagen den ro Februarii.
Plenum kl. half r.
Herr Hism, kesir, upläste ett
Dickamen sä lydande:
Dä förmögenheten genom krigets olyckor förmin. fkaS, bör den allmänna upfostringen i samma mohn af allmänna medel, sä midt möjligt ar underhjelpas. Zlill Hennes Kongl. Majns Egen höga disposition förestår jag derföre en BewillnmgS-Zond till ett Institut för fattiga flickor; och som annu intet blifvit påtänkt nam igen:
Att af alla Pensioner, hwil» ka icke för, esna eller mannens krigsförljenster aro anordnade, betalas ärligen i Bewillning hälften af alt hwad som öfwerflrider 102 R:d.
Till exempel af i§2 betalas 25 af 220 50 etc., för alla pen sionifler hwilka aro under 50 är.
Men för alls fruntimmer af hwad älder som halst.
Herr Grefwen och Landtmarffalken till» -ännagaf, att Riddarhus.
Utstottet inlemnat Hof. marstalken Herr ^.ron Itaao 8i1kverkpsrre8 Friherr» liga diplom, jemte trnderräktelse. alt alla till Intro, dmion nödiga prästanda wvre upfylda, hwarföre Den r» Zebruarii. z8^ Herr Landtmarskalken nu hegärde Ridderstapets och Aoelus tillstånd att Friherrliga Ätten Silfversparre ä Riddarhuset under N.o zzo mätte blifwa intro» ducerad.
Uplästes ett ifrån Riddarhus» Utskottet ingifwit sälydaude:
Hörsamste Memorial; Hos Riddarhus-Utskottet har genom betz Ordförande Herr StatS-Secretcraren och Riddaren Fri» herre kosenkane, hwars sarstilte anförande harwid bifogas, fräga blifwit wäckt om ett amne som sones förtjena Högloft.
Ridderskapets och Adelns wärdig» upmärksamhet, och hwilket Utskottet härmed fär till Ridderskapets och Adelns uplpstare ompröfwande un» derställa.
Redan tvid 1756 ars Riksdag tog Högloft.
Ridderskapel och Adeln det beslut att öfwer fram» ledne Landshöfdingen öfwer Upsala Län Friherre kekr kibdinA, som rvar Landtmarskalk wid Riksdagen 1719 sturle en Buste gjutas och i Stora Riddarhus-Salen upsättas.
Sedan till åtlydnad deraf genom dä warande Niddarhus-Directivnens omsorg och föranstaltande, detta arbele blifwit sa wida werkstäldt, att wid sluter af Riksdagen är 5772 denna Buste war gjuten, men 386
Den ro Zebruarii. men ännu icke ciselerad, fann det da församlade Nidderstapet och Adeln i afseende pä da för handen komne stal och omständigheter för godt att förordna, att Bustens ytterligare fullbordan stulle till widare uvstjukas, hwarefter den blef frän Konstnären af, hamrad lill Riddarhuset akt förwaras, och der den annu halffärdig befinncs i Riddarhus - Secreterarens matsal upstäld.
Sedermera, och under de frän fistnämde tid förslutne fem Riksmöten, har nägon fräga om ftuteliga fullbordandet af denna minneswärd, hos Högloft.
Ridderstapec och Adeln icke förekommit.
DL det ädla nit som till bewarandek af denne mot Fäderneslandet fä högst förtjente mans minne, föranledt Högloft.
Ridderstapets och Adelns först ä» beropade Befluk, synes päkalla fullkomnandet af detta Beftuls werkställande, har Utstotttt med deraf hämtad anledning rrodt sig böra till Högloft.
Ridderstapet och Adeln hemställa, om icke Friherre kelir KibdinZs
Buste pä bekostnad af Riddarhus-Caftan, hwars tillgängar fullkommeligen sädant medgifwa, mätte blifwa ciselerad, och fä sin plats i stora Riddarhus-Salen framför medlersta gafwelfönstren, längst fram inom stranket under Wasa Wapnet samt sedermera der upställas pä en Piedestal, uppä hwilken borde ristas den Inskription som Kongl.
WitterhetsHisiorie och Anliqvitets-Academien benägit torde upgiswa; Om hwilket alt ät Riddarhus - Directionen kunde updragas besörjandet, med Åliggande att sädant inom Ridderstapets och Adelns nästkommande sammankomst mä wara werkstäldt.
I Den i» Zebruaril- 387 I afseende pä kostnaden härtill har Utskottet latit rådfråga 2:ne Artister af redan erkand talang: Conducceuren Laström, ssm enligt harwid fogade promemoria wi r äraga sig ciseluren för R:d.
Banco, samt Herr Hos-Intendenten Lundvall, som redan tagit i ögna igte sä wäl sjelfwa Busten som stallet der den ester Ukstode.s tanka torde böra upsättas och aflemnat hosföljande ritning lill en P edestal af polerad brun Olands marmor, tillika med Stenhuggaren Lötbes sörflag uppå ic>o R:d.
Banco till kostnaden af vetta sednare arbete; hwärjcnue bemälte Herr Hof-Intendent benäget lofwat, alt wid fullbordandet och upsättandet deraf med sitt inseende biträda; och för hwilken redan hafde och ännu återstående ätgärd Utskottet fär förestä, att afRiddarbus» Casinus medel en discretion af 66 R:d. g2 si. Ban. co finge Herr Hos-Jntendenten 8unävaI1 erbMdas, Den omkostnad och utgift som för hela arbetet Riddarhus-Casian kan komma atr widkäimas, synes säledes belöpa sig till Zoo högst ZZo R:d.
Banco, och torde anses föga betydlig dä den fär blifwa anwänd till fullbordandet af en minneswärd redan för ett halft Sekel tillbaka ät Friherre kibbioZ besiuten, hwartill modelleringen och gjutningen redan kostat en wida större Summa, men som en gang färdig, stall pä ett wärdigt sätt återkalla hugkomsten af en man, som altid stall förblifwa utmärkt i'Skomges häfder.
Stockholm den Zo Januaris 18io, 8» koltmksne. k- LöniZ. js ?ecblin?r!.
O- 6. kLlkenberZ. 388 Den rv Zebruaru.
Dä Rikets Stander är I7Z6 wörö samlade, togo Högloft.
Ridderstapet och Adeln det beslut, att twenne Buster stulle förfärdigas och i stora Riddar» Hus-Salen upsäklas, den ena efter Landshöfdingen öfwer Upsala Län, Friherre kolar Aibbin§, som war Landtmarskalk wid 1719 ars Riksdag; den andra öfwer Lagmannen i Upland Larl Lustaf L^llencreutr, som jenne ofwannämde Herre i den dä stadgade Regerings Formen hade en sä stor, en sä märkelig del.
Ridderstapet och Adeln wid 1760 ärS Riksdag beflutit att ät Konung Lvsrzr- I. resa en Ärestod, blef densamma, såsom sig. ock borde, Högloft.
Ridderstapets och Adelns förnämsta fdrcmäl, och de bäda Busterne ansedda som bisaker, hwarmed kunde hafwas anstånd tills Statyn wore uprest. Einedlertid war Friherre kidbing^ Buste i det närmaste färdig wid flutet af , 772 ärs Riksdag.
Om den öfwer Lagmannen Lyllencreutr: dä ännu icke war börjad, hade sädant endast herrört i brist af Porträt, hwilket bock under loppet af Riksdagen af en hans ättling till Riddarhuset förärades.
Delta alt gaf dä warande Riddarhus - Utskottet anledning att i sitt Memorial öfwer Riddarhus - Direckions Riksdags Relation m. m., datcradt den 70 September 1772 hos Högloft.
Ridderstapet och Adeln göra den hemställan, om icke den förre
Busken borde fulländas och den sednare förfärdigas intill Ständets nasta sammankomst.
Dä denne hemställan den n September war under öfwerläggning, yttrande sig en ännu lefwande wärd Ledamot, att Högloft.
Ridderskapet och Adeln kunde upstjura denna sak till nasta Riksdag och endast fästa sin upmärksamhet och omtanka pä fullbordandet af Konung I.tes ä re» - Den ro Zebruarii. 389 restod.
En annan, nu mera afliden Ledamot säg denna sak utur en annan svnpunct.
Han medgaf, att Lagmannen L^IIencreutr war en hjelte, som wägat sig utan enftilt afsigt för Fädernesland och sanning ; Men Herr Landtmarftalken Friherre kelir Ribbing hade stelf icke warit nöjd mev sitt arbete, och ftulle an mindre wara del, om han nu (1772) lefwat; derföre fant han bast att denna sak hwilade.
Med detta yttrande instämde en annan, äfwcn nu bortgången Riddersman, som tillika förklarade, akt det hängde föga tillsammans, akt sedan Högloft.
Riddcrftapet och Adeln för en mänad sedan (den 21 Augusti 1772) antagit en ny Regerings Form upresa Ärestod för en Landtmarskalk, som warit med att tillskapa den förkastade.
Proposition gjordes och beflöts, att med desse Busters fullbordande ftulle hafwas anständ, och ben halffärdige frän Konstnären afhämtaö och pä Riddarhuset förwaras.
Knapt lärer nägot Beslut förblifwit oryggeligare.
Till den Buste som ftulle gjutas öfwer Lagmannen 6^I!eucreutr saknas ännu modell, och den öfwer Friherre kekr kibbin§, är ehuru ocisklerad, upstäld pä ett mindre passanve rum, Riddarhus-Secreterarens matsal.
Fem Riksmöten hafwa blifwit hällna, utan att detta i alla fall dyrbara Konst-stycket blifwit ens efterfrägadt.
Längt ifrån mig är, att wilja klandra ett af Högloft.
Ridderskapet och Adeln tagit beslut»
Men det torde tillätas mig göra en anmärkning, att enar sädane beslut blott äro grundade pä Conjuncmrer och mennifto-fruktan; icke pä skäl, som under hwad epok svin hälst äro »kMlfägeliga, kunna de förändras 39v Den Februari!. utan att det Stand, som desse beslut stadgat, felar emot sin wardighet eller blottställer sig för faran att beskyllas för ombytlighet i tankesätt och principer.
I min tania lärer Högloft.
Ridderstapets och AdelnS den ii September 1772 tagna beftut wara af sädam beskaffenhet, att det bör anses såsom icke fattadt.
Uppå sadan anledning hemställer jag till Högloft.
Rivderskacers ov Aoelus mogna beprövande, om icke enligt deras är 1756 sjelf kraft tagna, säledeS fria och otwungna beslut, Friherre kelir kilrdinxs Buste, bör, sedan den blifwit ciselerad och fu boffdad, llyttas frän Riddarhus-Secreterarens matsal till Riddarhus-Salen, och fä sin plats i stranket under Wasa Wapnet och bakom Landtmarstalkens fiol.
I öfrigt bör Busten ställas pä en wacker Piedestal, uppä hwilken stall ristas den Inskriptionsom Kongl. Wik erhets-Historie och Antiquitets-Acaoemien benägik torde upgifwa. Wi kommande Busten öfwer Lagmannen 6^1- lencreutr, sa ehuru den för mer än 53 är sedan blitwit besluten, wägar jag dock icke tillstyrka werkst Mgheten af detta beslut, emedan RiddarhuftlS Cussa derigenom stulle fä widkännas en nog känbar u gift.
Men för an pä nägvt sätt upfylla Högloft.
Ridderjkapets och Adelns är 1755 yttrade åstundan, och art deriemke förwara minnek as en L alla tidstif* ten lofwärd man, har
;ag iron mig böra föreftä, att öfwer honom mä blifwa präglad en Jetton eller liten Medalj, pä hwars ena sida synes hans bröstbild, och pä den andra en Inskription.
Dä blifwer sck kostnaden föga betydlig.
Min - Den ro Zebnmrir. 391 Winna desta förslag Högloft.
Ridderstapers och Adelns bifall, kan Riddarhus-Direetionen häraf updragas besörjandet, att efter som Castans tillgängar medgifwa, dock med förbehåll, att sä der ena som andra är werkstäldt innan Högloft.
Ridderstapets och Adelns nästa sammankomst, pä det att lwenne i Swensta Folkets Historia sä märkwärdige man efter nära ett Sekels förlopp mä erhålla de minneswärdar, som deras samtid dem förnekar, men som de haft full räkt att fordra af efterwerlden.
Till ett sadant yttrande ager jag sa mycket mera stät som Rikets Ständer öfwer den wid 1720 ärs Riksdag warande Landtmarstalken läts prägla en Skädepenning, ehuru den dä antagne RegeringsFormen i betydlig mohn afwek ifrån den, i hwilkens författande Friherre KibbinZ och Herr QMencreutL ägde en sä betydlig del.
L. kotenkane.
Efter af Kongl. Maj:t utfärdad
Nädig kallelse till plenum klenorum, aftägade Högloft.
Ridderska» pet och Adeln kl. r. till Riks-Salen, hwarest sammankomsten öpnadeS i Hans Maj:t Konungens fränwarö af Hans Excelience Stats-Ministern för Ul - 392
Der» ro Zebruarit rikes ärendem a, hwilken ä Kongs. Majrts wägnar meddelade
Desi Nådiga sanction till den af Riksens Ständer amagne och till Hans Majit i underdånighet aflemnade Riksdags - Ordningen, äfwen som till den föreflagne Answarighets.lagen för Srats-Radem Derefter aflemnade Hof-Cancelleren till Talemännen hwar sitt exemplar af Konungens Nädiga Proposition innehällande förflag titt ändring i wisia puncter af Riksdags-Ordningen, såsom wäckt» tvid denna Riksdag, för att wid den nästkommande uptagas och af» göras.
Sedan Hans Excellence Herr Stats-Ministern jemte Srals-Räder borlgätt ätskiljdes Riksens Stander klockan half s. kn stäem krotocolli ^ L. Zistvsrkoljre, Ma- ^
Den 12 Zebruarii. 393 Mändagcn den 12 Fcbruarii.
Friherre kleming, Llaeg: Sedan Stats Utstottet, i följe af Ricfens Ständers medgifwande, nu i ic> dagar oafbrutet fatt arbeta, hofwa desi göromål gansta mycket lidit.
Utskottet war i gär Söndag samladt, bade för och eftermiddagen, och ätstillige Ledamöter af det Högwördige Preste - Ständet förklarade till och med, att de ansäge för den bästa Gudstjenst, alt hivad som bidroge till Riksdagens snara asflutande.
Likwäl äterstär annu någor af Utskottets arbete, och nägra nial, hwilka dels icke hunnit passera dess Plena, dels icke äro sä fullkomligen justerade, att de kunna expedieras.
Såsom Ordförande får jag derföre pä Ulstokteks magnar anhä la, att detsamma ännu irenne dagars ledighet matte bewiljas, inom hwilken tid wi hoppas, att alla gamla mål stola hinna expedieras, och endast de återstå, hwilka i följe af Tre Siänds bestut, blifwit hwilande, till dess de förut till Utffoltet remitterade hunnit afgöras.
Pä denna min ödmjuka begäran, fär jag nu utbedja mig Herr Grefwens och L mdlinarstalkenS proposition.
Uppä Herr Grefwens och Landtmarstalkcns häröfver gjorda proposition bifölls, att urom morgondagen, skulle afven de z sista föcknedagarne i weckan wvara ledige frän P ena, sä att Stats-Ulstottet trll sina arbelcns fullbordande lunde dem anmanda. ö-te Band. 2:-rv.
Afd- 29.
Ju - 394 Den 12 Zcbruarii.
Utdrag af Protokollet, hällil i Högloft.
Ridderstaoeks och Adelns Plenum den Z Februarii 1810.
S- D. Föredrogs ett af Bemillnings-Utstottet afgifwit Protoeolls - Utdrag af den zi sistledne Januarii, rörande Avstående redowisning för utestående Charlä-Sigillatä medel i Finland, och beflöt Högloft.
Ridderskaper och Adeln, att i underdänigher till Hans Mast Konungen hemställa, det mätte lill erhällande af denna redowisning, genom Hans KonglMaft. ts Nädiga försorg nödige anstalter fogas.
Hwarvm de öfrige Respective Gränden genom Utdrag af Prokocvllet manligen skulle underrättas. vt Lnxra Utdrag af Protokollet, hällit i Högloft.
Ridderffapt. s och Adelns Plenum den s Februarii 1812.
S. D- Föredrogs ä nyo Mmanna Beskvarsoch Oeconomie-Utstottets den 27 Januarii pä bordet lagda Betänkande, i anledning af Kongs. Maj:ts Nådiga Proposition rörande Allmänna Lagens stadgande i Z Cap. g §.
Byggninga - Balken och bcflöt Högloft.
Rioderstapet och Adeln, akt till Utskottets i detta Betänkande afglfne utlåtande lemna sitt bifall ; Och skulle de öfrige Relpeciive Ständen genom Utdrag af Protocvllet derom manligen! under, rättas.
Vt Luprs.
Den !2 Zebruarir- 395 Utdrag af Protokollet, hallit i Högloft.
Rid» derstapers och Adelns Plenum den Z Februarii isio. S. D. Föredrogs Bewillninas-Utskoktets Pros tocvlls Utdrag af den zi siftl.
Januarii^ rörande medel till understöd för det af Pcotoeolls-Secreteraren Lor§ stiftade Institut för Blinde, Döfstumme och Swagsinte, och klef hwad Be,villnings-U, skottet deri föreslagit, af Högloft.
Ridderstapec och Adein till alla delar bifallit: Hwarom de öfrige Respecrive Stånden, genom Utdrag af Protocollet wänUgen stulle underrättas, vt Lu^ra.
Ridderffapeks och Adelns Plenum den 5 Februarii »810.
S. D. Föredrogs a nyo Allmänna Beswärsoch Oeconomie-Ulstottets den 27 Januarii pä bordet lagda Betänkande angående Bykes-twister, hwiiket Betänkande af Högloft.
Ridderstapet och Adeln till aila delar bifölls: Hwarom de öfrige Respecrive StLnden genom Utdrag af Prorocollet manligen skulle underrättas, vt 8upra.
Friherre Ztael von VoMoin, dorfttL vnävi^ uppläste lil!
Protocollet följande: Wörd - 396 Den i?
Februaru.
Aldrig päkallade Swensta Folket sina Ständers nit och klokhet med mera ifwer och liliförsigt än wiv detta Riksmöte; dä Fäderneslander mar nära gränsen af sin undergång, dusördt genom en olycklig utgång al ett förödande krig sä wal som genom en under förra Konungar förd oordenrelig, siöSagkig och egennyttig administration af Statens medel, som sä fördjupar Riket i skuld, att all werknings förmåga till försivar derigenom war förlamad.
I detta wädeliga ögonblick, togo behjertade medborgare, i afsigt ari rädda Fäderneslandet, ett steg, som lade grunden till den byggnåd, som borde upföras tili befordrandet af Sweriges framtida wal. Sweriges
Ständer sammankallades i sädanr ändamål, och dem tillädes den ädla epithete af Landers wise:
Huru högeligen hade det warit au önsta, det de wid återkomsten till sin hembygo.d af sina hemmawarande Eommitenter, kunnat Hat sas med samma benämning.
Ester en den swäraste olycka någonsin Swerige öfwergädt, nemligen den att bluma styckadt och skildt ifrän en urälderS Province, hroitker sär i alla tider stall blöda, har wäl Swerige, genom den efterlängtade freden, wunnit ett stenkärr lugn, men ännu är det likwäl arr anse, såsom ett stepp, hwilket i stormen förlorat tackel och tyg, samt nu, oaktadt Styrmannens skicklighet, drifwes af wägen, osäkert om det inlöper i hamn eller kantrar pä klippan.
RikerS bottenlösa skuld, gör en deremot fwarande Bewillning nödwändig, denna blir likwäl sä mycke: mera tryckande, som den stall u göras af e» söiM.instav follstock, och en till stor del redan i törstige omständigheter räkad Allmänhet.
Sä stort
Den Zebruarii.
397 ar wärk elände att wi nara förtwiflan deröfwer, se ost ur ständ, alt wardigt och tacksamt belöna medelst paflande expectaneö löner de tappre krigare samt de redlige Embetsman, som genom sikt mannamod och sin trvhei för Fäderneslandet förlorat allt:
Alk wi icke kunna uvfytla de heligaste förbindelser emot Statens Creditorer och all wi med Statens oförmögenhet mäste ursäkta det kalla bemödande som wisas wiv den lidande Embetsmannens knappa Löningswilkors förbättrande.
I en sadan bedröflig ställning, är det onekligen Riksens Ständers pligt, all med den sorgfälligastc granlagenhet, spara vh anmanda Statens tillgängar lill de oumbärligaste behof samt söka minsta men icke öka den tryckande Bewillning, som mäste ätagas.