Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
At orn^et Stats-Räd tillika innehar et Militaire-Ämbete med ätföljande Lönings - wilkor, bör han wäl fä njuta Taffelpenningar som Stats, Räd oafkortadt til godo; men icke bägge Lönerne, utan endast den han anser för sig förmonligast.
Up. Den 8 Augusti. 815 Uplästes följande: Utdrag af Protvcollet, hällit uti Riksens Högloft.
Ständers Stats-Utffott den 7 Augusti 1809. S. D. Riksens Ständers Stats-Utffott, som först i flutet af förliden weeka erhöll Remist ifrän alla Fyra Ständen, rörande den wäckta frägan, om undersökning och redogörelse för de allmänna Medlens förwaltning sedan ,800 ärs Riksdag, skyndar at härmedelst gä sine respective Principalers önskan til mötes, och sär Medes wördsammeligcn wid handen gifwa:
At som trenne Ständ til alla delar instämt med Ridderffapet och Adelns uti dest genom Protocolls - Utdrag af den '5 ststl.
Julik meddelade begäran , at Stats - Utskottet mätte inkomma med sitt utlärande rörande sättet til nödiga uplysningars iuhämtande, samt derjemte tilkännagifwa, hururvida det til denna gransknings förrättande, finner sia behöfwa et ökat antal Ledamöter, blir det öfwer denna framställning, som Stats-Utffottet tror sig befogadt at afgifwa sit yttrande.
Det lärer ej undfalla nägon sakkunnig, at wid öfwersigten af et ämne af den mangfaldighet och omfattning som et helt Rikes Financer, granskningen deraf mäste hufwudsakeligen fördelas uti s ne grenar, den ena som undersöker det totala beloppet af Statens inkomster, huru de blifwit fördelta til de Åtskilliga behof - 816 Dcn 8 Augnstk. behofwen, huru de hertil warit tilräckliga, och hwad som i Utgifterna kan indragas eller til inkomsterne mäste tilläggas.
Den andre grenen som ingär uti undersökningen af de utdelta Summornas anwändande och uti detaillen af den mängd upköp, aflöningar och smärre afhandlingar, hwarigenom et
Samhälles allmänna hushällning endast genom mängfalldigheten af ämnen och Summornas storlek skiljer sia frän den förra af desia revisions-grenar, har Stats - Utskottet redan wid början af sin befattning fatt pä Hans Majus AllerNädigste Befallning e. motsäga dcn redogörelse som ätföljde Konungens första Allmänna Nädiga Proposition och som blifwit genom Trycket kungjord.
Sedermera har Stats - Utskottet i följe af samma Hans Majus Befallning ytterligare sätt de! ritas den af Presidenten för Stats-Contoiret til Hans MajU afgifne Berättelse för Krigs-Fondens Utgifter och inkomster, til och med den zo sistledne Junii.
Denna Berättelse af den 4:de sistledne Julii som äfwen skall blifwa de Respective Ständen genom Trycket meddelad utwisar:
At inkomsten bestäende uti Engelska Subsidierna , hwaraf första quartalet blott influtit, sedan den iZ:de sidstledne Martil bestigit sig til — — Rd. 5öS,865. Z2. 1.
Uti Län af Banque» L 200,000 Rd. i weckan — — z,ooo,ooo. samt uti äterstäld ränta — — iZ,ooo. Utgjort tilhopa en Summa af 3,6003650 ss Ml-.
Den 8 Augustt. 817 Deremot hafwa Utchfterne fölunda enligt af Kongl.
Maj t faststäld fördelning blifwit bestridde trl Krigs - Departementet L 126,000 i wecka. n — — 1,878,419 Rd. 16. 8.
Eamt uti in för sk risne och inkomne Effeeter — HZ,i4i Rd. 43. 6.
Til Förwaltningen för Sjö ärenderne L 600,000 Rd. i weckansamt, efter requisitioncr, hwad Förwaltningen yär behoft anwända af de ät Orlogs Flottan pä lika sätt anrlagne 26000 Rd. i wec kan, tilhopa — — 776,600 Rd. Til Örlogs Flottan äterstodcn af nästnämnde 26000 Rd. i wcckan —> — 363,400.
Uti Jntresien til Riks Discont Werket, hwaraf 15000 Rd blifwit äterftälde och 1616 Rd. 62 §. bcstä af
Ränta för et i Januarii mänad uptagit Discont-län — 16,166. 32.
Samt i Diwerse utgifter — — — 867. 2§. lo. Summa Rd. 3,152,586. 21.
För de uti Januarii och Februarii mänader emot underpant af Subsidie-Werlar i Riks Disconten uptagne län utgörande 400,000 Rd. och Andis Bandet tA:o ioz, 124.
LIZ Dsn 8 Augusth och som den April, och 8 Maji blifwit äterbetalte har i anseende til Catza - behällningen ej upgätt mer än Rd. 886,99?- Behållningen af SubstLierne den Lo Junii utgjorde — — — Nd. 61,286. 26. 1.
Summa Nd. 3,6oo,86S. 82. 1.
Uti län och Patriotiske Gäfwor som wörö i Banquen disponerade hade til den 80 Junit influtit Rd. 826,792. 26. 8. och är til Stats-Utffottet en särskildt förteckning öfwer beloppet af hwarje af desia åtskilliga län och gäfwor öfwerlemnad.
Jämte det Stats-Utskottet således fär
Den äran gifwa Riksens Högloft.
Ständer et korrt sammandrag af denna redogörelse, fär det äfwen gifwa tillkänna, at för at ingen ting försumma hwad som kunde tjena at uptäcka eller öka Statens tilgängar, stalt dels til Presidenten Herr Baron och dels til General Tull Arrende-Societetens Herrar Fullmägtiqe följande förfrågningar, hwaruppä det erhållit de här nedanföre uptagne swar:' 1:0 Huruwida det af Högstsalig Hans Maj:t Konung III wid 1792 ärs Riks dag, enligt Hemliga Utskottets ProtocollsUtdrag af den 19 Februarii samma är, gifne löfte, at sjelf, utan Statens och Rikets gradation anffaffa och godtgöra 4,011,618. 29. s. som erfordrades utöfwer hwad Riksens Ständer bewiljat til Riksjkuldens afbetalning, blifwit sedermera upfpldt och kommit Staten tilgodo.
FI9 Härä har Herr Presidenten Friherre r lemnat det swar:
At under denna rubrigue hafwa inga penningar ttl Stats - sverker influtit; inen för brist af penningar mäste alla StatSFsckrkets ocb Magazins - Directionens förstotter til kriget tillika med alla innestäende Stats-anstag de näst päföljände ärm afstrifwas.
2:0 Redowisning för de utgifter som blifwit bestridde af Statens Medel wid Norrköpings Riksdag är rsoo 3:o Räkning för Wismarsta Pantstillingen. 4:o
Räkning för utgifterne wid f. d Konungens Tysta resa isoz, 1804 och r8o5.
Herr Presidenten Friherre l^gerbeim har gjfwit det fwar:
At redogörelsen är längst för detta afiemnad, reviderad och dechargerad. 5:0
Räkning för kostnaderne til Pommersta -kriget arén i808, i8n6 och 1807, samt do af Ltats-Werket dertil förstjutne Medel.
Härä är swaradt: AL Krigs - Commisiariatets och Fält - Contoirets räkningar äro til största delen under Revision och resten under afsiutnmg, samt at förteckning pä Stats-Werkets ännu oersatte förstotter i och ' för Pommersta Fälttäget stall blifwa aflemnad. 6:0 Räkning för Engelska Subsidie-Medlen och huruwida de alla influtit til Statens Easia, enligt de om beloppet afflutade konventioner samt Wexel - räkningen öfwer indragningen.
Swar: 82o Deri 8 Augnst,'.
At räkningen til 1808 ars stut är aflemnad, granstad och rigtig befunnen, samt alla Subsidier för det äret som blott wörö looooo L. i mänaden, innom Novemb.r mänads sint blifwit betalte.
Enär Krigs-Departementets.
KrigsCvllegii, Krigs-Commistariaternes och Flottornes Förwaltnings - Werk blifwa färdige med deras redogörelser kan ej förutses. 7w Räkning sä wäl för de ifrän Banque» uttagne och wid Catharina Bränneri til et dubbelt warde ompräglade gamla siantar, som ock för den wid Awesta Mynt-Werk stedde prägling af det nya Kopparstiljemyntet.
At pä ompräglingen af Banquens gamla siantar är winsten uptagcn uti t8oo ärs RiksStat med 15,770 Rd; för den öfriga Myntningen stall upgift blifwa meddelad. 8.0
Räkning för de til Rikets understöd och Krigs - utgifterne af ätstillige Medborgare gjorde friwilliga Gäfwvr och Län til StatsWerket.
Beswarad genom Herr Presidenten Baron l.aunderdäniga Berättelse til Kongl. Maj:L af den 4 Julii som blifwit til Stats Utskottet remitterad och nu är under Trycket. 9 0 Redogörelse för de i sednare arén sedan 1800 ärs Riksdag werkstälte publique Byggnader : säsom Kongshus -Byggnaden samt Hofstall och Caster» Bpggnaderne.
Den 8 Augusti. 821 Swar:
DeHeräkningarhafwadelsblifwit af de förwaltande
Directivnerne tid efter annan aflefwererade och äro dels under Revision. .ioa Upgift buruwida äldre Bewillningar, säsom 'Manufactur-Fond, Medicinal- Fond, Slottsbyggnads - Fond med flere inkomster af samina egenskap blifwit til sina ändamål anwande, och warit för behvfwen tilrackelige.
At Manufactur Fonden tillika med flera andra Fonder sammansiogos uti 1782 ärs TullTaM med Tullen och indrogos til Stats-Merkel Hwad Commerce - Collegium sedermera til Manufacturcrne erhällit wisa de ärlige Staterna Slottshjelpen är uptagen i Staten likasom hwad til Stockholms Slotts underhäll ärligen blifwit omvändt- — Medicinal-Fonden äfwensä.
Kostnaden pä Läkare Staten i Riket och hwad dertil pä Collegii Medici Stat bestäs öfwerstiger inkomsten wida. ir) Upgift pä de för Kongl.
Maj:ts egen Höga räkning samt til defl disposition anordnade särffilte Medel, samt buruwida de öfverstiga bwad Riksens Ständer Kongl. Maj t af Statens Medel bewiljat?
Ifrän längre tider tilbaka hafwa
Ko» nungarne,af ertra utgifts-Summan anbefalt utgifter til Hemliga behof; men om, och hwad de deraf enskildt begagnat kan ingalunda urstiljas. 12) Underrättelse ifrän Kongl. Stats Contoiret och Herr Friherre Presidenten imlm om nägre flere Publike Medel finnas som L22 Den 8 Augustd som icke til Kongl. Stats - Contoiret influtit, och i sädant fall, hwiike personer ined deras upbörd och redowisning haft befattning?
Utom den i sednare tider Lilkomne KrigSCollegii Organisations-Fond, til hwilren, jamte ZO,ooo Rd. ärligen af Sjö Tullen, a siven afgiften för instälte Molen, en del varancé - afgrfter och ledig blifna Generals-Löner blrfwit tagne, kan Stats-Contorret och desi President icke upgifwa någon Casia som upburit hmad Stats-Werket manligen tilhört. iZ) At som uti de Caleulcr hwilka blifwit uprättade til grund för det emellan Kongl.
Maj t och Kronan samt General-Tull-Arrende Societeten ar 0802 ingängne Tull-Arrende, den af Kongl Mast ansiagne AfföningsStat för Sjö - och Landt-Tulls Betjeningen blifwit afdragen pä Arrende-Summan, hwilken derigenom lckrfivit wid Arrendets afsiutande beräknad och faststald til sä mycket mindre belopp, som emot berörde AflöningsStat swarade; sä bar deraf synts följa, at allt hwad af Aflönings - Summan kunnat indragas eller besparas, bordt utan Arrende - Societetens deltagande komma Kongl. Mast och Kronan til godo.
I anledning häraf hafwa General TullArrende Societetens Herrar Fullmägtige blifmit anmodade at meddela en omständlig upgift, sä wäl pä alla de indragningar och besparingar som under Arrende-tiden ssett uti Sjö - och LandtTulls-Werkets Aflönings-Stat, som ock huruwida besia indragningar och besparingar utöfwer den faststaldte Arrende-Summan influtit eller kom - Deil 8 Augusti.
F25 kommit Arrende - Societeten enskildt til -godo.
Härä hafwa Fullmägtige ännu icke meddelat något swar eller uplysning __
Men sä snart sä wäl detta, som de öfrige ännu felande underrättelser inkomma, will Sta s - Utskottet om innehållet deraf tit Riksens Högloft.
Ständer aflemna berättelse.
Sedan Stats-Utskottet nu således för sina Respective Primipaler adagalagdt de uplysningar, det, i anseende til den allmänna Revision af Rikets Medel erhållit, eller trott sig kunna begära, får det tillika med anledning af Regeringsformens 58 och 59 §. Z- wördsammeligen hemställa, huruwida dest ätgärd, egenteligen inskränkt til undersökning af Stats-Werkets närvarande tilständ, til reglerande af dest framtida utgifter och til upgiften af de brister, som genom nya tilgängar mäste fyllas, kan sträcka sig utöfwergränsen af det närwarande til speciella granskningen af det framflutna?
Stats-Utskottet som förmodar at denna fräga bor underställas Konungs och Ständers gemensamma pröfning, inskränker sig wid at endast gifwa tilkanna:
At om en ytterligare granskning af nödiga verisicationer och af de ätffillige Ämbetsmäns och Collegiers quittencer flulle detsamma anbefallas, för at ännu mera i dagen lagga fullständigheten af den allmänna Revision af^tats-Werket, sorn Utskottet tror wara den enda, som af det samma möjeligen kan werkställas, will Utskottet wisserliqen icke undandraga sig den ; Men afwaktar i afseende derpä högsta Magtens uttryckeliga befallning och önskar at, om den skulle detsamma me-- AL4 Den 8 Augusti. meddelas, en eller par Ledamöter af hwarje Ständ mätte Utskottet ytterligare adjungeras, för at utgöra en til detta ändamål serskildt bestämd fördelning , som efter siutad förrättning och sedan resultaterne blifwit
Utskottets samfälta granskning underkastade, unge til Riksens Ständer öfwer förhällandct afgifwa sin Berättelse.
Hwad deremot den speciella Revisionen af de Allmänna Mkdlens förwaltning wid hwarje upköp, Lönfördelning eller enskild Afhandling angar, mäste Utskottet, sin pligt likmätigt, ge Riksens Ständer tillkänna, at det icke anser möjeligt at genom någon tilökning af Ledamöter, ehuru stor den ocksä mätte blifwa, kunna bestrida desta göromäl innom gränsen af den för et Riksens Ständers Utskott utstakade tidcrpmd, om nu också desta ärender moro til pröfning och undersökning beredde; At da Kriget egenteligen med förlidit ar börjades och ännu warar, samt således nya utgifter - förändringar och göromäl beständigt inträffa, ar dck ej at wänta eller begära at detaillerade och fullständiga räkningar, Verifikationer och avgifter i detta afseende skulle kunna erhallas; At Utstottct af dcsta stal tror sig inse at hwarje i detta afseende för wida utsträckt pästaende, om det också kunde med Lagar och Författningar stä at förena, endast skulle alstra ofullständige och osäkra resultater, samt, kan handa, mycken vreda.
Utskottet sova dessutom ainer denna åtgärd tilhöra Konungens Ämbetsmän, icke den Lagstiftande Magtens Ombud, tror sig böra til Riksens Ständer hemställa, at r fall de önsta en mer äm wänlig granskning af Den 8 Augusti. 82g desia ärender, de dä mätte hos Konungen anhälla at en Revision, lika den, som efter sista Kriget förordnades, nu äfwen lunde tilsattas och til den samma den speciella utredningen af utgifterne updragas Denna utwäg, den enda möjeliga for .at tilända bringa et arbete, sorn fordrar flera ärs tiderpmd, bör äfwen i Utskottets tanka til alla delar upfplla Riksens Ständers billiga önskningar, om dermed förenas det wilkor, at denna Revision skulle, i samma mohn den framskrider, förelägga Ständers Ombud resultaterne af desi pröfning och grunderna dertil.
Statsutskottet förmodar i följe af Standernes Rätt at reglera och vfwerse Stats - Werket at hädanefter Stats - Werkets räkningar alltid mätte wara färdige. at i likhet med Riksgälds- och Banco- Werkets räkenskaper wid inträffande Riksens Ständers Revision upwisas och öfwerses.
Hwilket genom Utdrag af Protocollct Riksens Högloft.
Ständer wördsammeligen underställas ffulle.
Pä Befallning d>s. kiöäelius.
Herr Greswen och Landtmarffalken tilkännagaf at klenum äter ffulle utsättas til r morgon eftermiddag kl. 6 til justering af flere dagars Protocoller,'och til företagande af sädana efterliggande Mäl, hwarwid ej annan ätgärd än remisi behöfdes.
Slute - §26
Sluteligen tiikännagaf Herr Landtmarffalken at ledrgheter more inom Bewillningsckltftottet efter Grefwe ^körner, von Lkstecit, Liias, samt i Riddarehus-Utftottet efter Grefwe l'osso, /^rvic!
Lric, onr hwilka ledigheters upfpllandeHcrrarEleetorer anmodades at draga försorg.
Ridderffapet och Adeln ätftildcs klockan 2.
In il slem 6.
Onsdagen den 9 Augusti. rienum klockan 5 eftermiddagen. Zbpnades Z:ne Wal - Listor inlemnade frän i!sta Clahens Herrar Electorer, och enligt hwilka blifwit walde til Ledamöter.
I Bewillnings-Utfksttet: Grefwe Os ia 63läie, ftacod kontu880N, Capitaine - Liutenant. m. m.
I Lag - Utstottet:
Friherre ak dlorain, ^odLn, Landshöfding.
Riddarhus Utskottet.
Friherre ^.äleimrrrk, Fullmägtig Friherre Lonäe, Larl LLrl380n.
Up - Den 9 Augusti. 827 Upläsics Kongl. Maj:ts Nädiga ffrifwelse af veu io Julii, til Herr Grefwen och Landtmarffalken, innehällande nödigt bifall til hwad Ridderffapet och Ädeln rörande Stipendier af Adeliga Cadette-Scholans Fond. wid denna Riksdag i underdånighet hemställt.
Detta Konungens Bref, skulle til RiddarHus-Utffottet aflemnas, för at til framtida efterrättelse tjena.
Uppä Herr Grefwens och Landtmakffalkens Proposition biföll Ridderffapet och Adeln at et Protocolls-Utdrag til de andra Ständen skulle expedieras innehällande de remisier af Memorialer och Dictamina, hwilka blifwit gjorde frän Riksdagens början til den dag, dä beslut fattades, at meddela Ständen underrättelse om skeende hänwisningar.
Justerades rienl-Protocollerne för den 26, 2? och 21 Julik, samt den s och 8 Augusti, samt följande: Utdrag af Protocollct hället i Högloft.
Ridderffapets och Adelns Plenum den 8 Augusti 1809. S. D. Sedan det af Constitutions-Utstöttet aflemnade Förstag til Riksdags-Ordning blifwit upläst, beflöt Ridderffapet och Adeln, pä det hwarje Ledamot mätte, innan beslutet öfwer denna til görande wigtiga Grundlag stadgas, 828 Den 9 Augusti. stadgas, äga tillfälle at af Förslaget bertil inhämta en noggran och fullständig kännedom, at genast och ffpndesamt leita af trycket utgå sä wäl o swan be ror de Förslag som Constitutions-'
Utskottets Betänkande deröfwer jämte detsamma ätföljaudc Bilagor, äswensom af samma skäl, et dplikt beslut fattades i afseende pä det likaledes denne dag föredragne Project til Jnstruction för Ilistitiä -Ombudsmannen och det deröfwer af Constitutions - Utskottet ingifne Betänkande: Anseendes sig Nidderstapet och Adeln härutinnan hafwa gjordt hwad äfwcn de öfrige respective Ståndens Ledamöter angenämt och tjenligt wara kan.
Uplästes följande Memorial af Grefwe iklöriiLi-, (llLsl dltellun. Wördsamt Memorial!
I anledning af Friherre Kmlbscks sista ?Ieni - dag, inlemnade Memorial, som prkar at flpttningstiden för tjenstehjon, skulle förändras srän Michaeli til Midsommars- tiden, utbeder jag mig säsom Ordförande uti Oeconnomiä-och Beswärs-Utskottet wid 1800 ärs Riksdag, fä lemna den uplpsning, at äfwen detta ämne dä förekom til öfwerlaggning, och hurusom Allmänna tankan äfwen war at en werkelig förmon skulle ätfölja för Landet, om Kongl.
Mast nti en förändrad Tjenstebjons-Stadga i Näder täcktes tilläta at tiden för ifräga warande ändamäl blefwo ombptt.
De flere wäl grundade samt Den 9 Augusts. 829 samt uplpsande Betänkande öfwer detta ärende, torde ännu förwaras uti Oeconomiä-Utfkottcts Protocoller för nytznämde Riksdag; och jämte det jag säledes förenar mig med hwav
Friherre kuäkt-ck i detta afseende yttrat, anhäller jag ödmjukast, att detta mitt särskilta utlätande ma fa ätfölja Friherre Uullbscks Memorial till Riksens Högloft.
Ständers Beswäxsvch Oeconnomiä-Utffott.
Stockholm den 8 Augusti 1809.
Larl 8ce!1l>n ^lörNL.-.
Remitterades till Allmänna Beswärs- och Oeconomi» - Utskottet.
Upplästes ett af Herr LbrenZranat, Larl, ingiswit Memorial, sä lydande: Ödmjukt Memorial.
Uti detta uplysta Samfund finnes ingen, som ej har sig bekant, at flere Europeiske Stater endast af Åkerbruk och Jordens afkastning hafwa bäde sin bärgning och öfwerflöd, dä Swerige deremot, ehuruwäl begäfwat af naturen ej allenast med fruktbärande Jord, utan äfwen med Bergsbruk, som utgör den andra Moder-Näringen, befinner sig uti et Folkfattigt, Medellöst och Twinande tillstänv.
Swerige är icke uti Politiske Balancen jämnförligt med andre större Magter, men wi hafwa endast et wcrkeligt
Import behof, som är 8so Den 9 Augusti. är Saltet, dä deremot wäre Exportör äro wida öfwerstigande, och ändä mera om wi frän jorden frambragte all den afkastning den kunde gifwa; wi hafwa öfwerflöd af odlingsbar jord, dels ofullkomligt Cultiverad, dels ännu ej widrörd. Tabell-Werket wisar, at Folkförökningen ärligen stiger ifrän 25 til zo,obo mennissor; blir dä icke följden af alt detta, at Nationens wanmagt härleder sig ifrän Äkerbrukets wanhäfd och bristande underwisning, som alstrar fattigdoin och modfäldhet, saint siutligen en fullkomlig Riks-misihushällning, at sörbigä det öfalla Krigsspstemct, som utblotta!
Landet bade pä folk och penningar.
Sedan nu änteligen uplysningen hunnit öfwertyga, at Enffiftade
Ägor hafwa företräde och upmana til idog- och arbetsamhet, rester ännu at bringa all utlänt och donerad jord til Jordbrukarens sjelf-ägande egendom.
Den Sjelfägande arbetar för sin omwärdnad och efterkommande: han Hugfätles att förbättra och förwärfwa, han finner utwägar till nya Odlingsföretag, ty hans egendom är hppothek i hans hand, dä deremot en utlänt jord, antingen til Ämbetsmän pä owisi längre eller kortare tid, eller Donerad til Publika Werk, mer eller mindre wanwärdas; at förbigä alla onera wid Boställs-Caracters-Byggnaders underhäll, som orsaka utgifter för Staten, och oändelige beswär och omkostnader, bäde för Ämbetsmän samt af- och tilträdare.
Den Den 9 Jingri sti. 831 Den nu med Militairens Boställen fattatade Arrende-princip, tyckes til nägon del bi. draga til Landt-Culturens förkofran:
Arrende, tiden lunde likwäl inskränkas til Tjugu är, eller L:ne sä kallade Landtmanna-Terminer, såsom mera pastande för en stigande uplpsning och tidffiften:
Arrendesumman borde determincras af kunnige Landthushällare; ty om Arrendatorns utkomst ej noga skärffädas och öfwerwäges, kunde bade Principalen och följakteligen det allmänna blifwa lidande, och Arrendesystemet urarta till Bankrotter och afwikande utur Riket.
At bringa alla ofwannämnde wanhäfdade Landtgärdar til sjelfagande omwärdnad, hvarigenom industrie, -flit och omtanka fingo en obehindrad gäng, torde följande utwäg wara tjenlig, nemligen:
At all sadan jord, sedan den behörigen blifwit Enffiftad, Refwad, Skattlagd och med Charta samt Beskrifning determinerad, och de större egendvmarne, delade tik högst 4s tunnors utsäde med dertil erforderlig
Äng med mera, skulle pä allmänneligen utlyst Anelien försäljas med bibehällande af ätföljande Onera, antingen emot en ärlig Spann, mäls-afgift, säsvm köpeffilling räknad, eller contant köpeskillings erläggande enligt inropet pä Auctionen, hwaraf hälften skulle wid tilträdet betalas, och den andra hälften säsom innestäende köpeffilling emot första inteckningen ewärdeligen uti egendomen innestä, emot fyra procents ärlig ränta, som altid erlägges i fada nt 832 Dea 9 Augusti.
Vant mynt, sorn ivid Auctioncn uti Kronans upbörd war gällande.
Detta wilkor torde r wärt fattiga Land wara nödvändigt bäve för Köpare och Jordägande, som härigenom fä en förut ej päräknad inkomst Flere Riksgagnelige Collegier finnes i detta wart kära Fädernesland; men til Landthushällningens befrämjande upkomst, ehuruwäl det nyttigaste och storsta yrket, samt den mäst lönande Manufaeruren, saknas arrnu för hela ten Jordbrukare Clasten en grundelig Teoretisk och Practist underwisnina; hos ost anses ännu Jordbruket af de fläste som et mindre diupsinningt handtwerk, oaktadt det är et sammanhang af grundelig kännedom, förfarenhet och flere wettenstaper; Patriotiska Sällskapets och Wettenstaps-Academiens rimsta bemödande torde wara otillräckligt; deras utgifne Skrifter och Annaler kunna läsas af det inskränkta antalet som äro bemedlade at köpa dem, men det werkar ej genom exempel och efterdömen; de kunna wara nyttige för någon wist Loeal, och för fädane Landtmän som sjelfwe kunna urskilja; men dä frägan är om en allmän uplysning för hela Riket, fruktar jag den ej winncs.
Dannemark och Tystland hafwa gjort stora framsteg uti den Practiske Äkerbruksstötseln, men bet är i synnerhet den forskande och Patriotiske Engelske Nationen den äran förbehällen, att sprida uplysning i denna stora wetten - Den 9 Augustk. 8§L lenffapen, genom stiftandet af et ÄkerbruksCvllegium, som, sedan det bäde af Konungen och Parlamentet utan minsta motsägelse blifwit stadfästadl, sa märkeligen gagnat hela England, at det nu utgör alla dest Landthuöhällareö glädje och förundran.
Om et sädant högst nödigt och Riksgagneligt Collegilnn stulle danas för Swensta Landthushällningens uphjelpande, torde det kunna werkstallas pä följande sätt, såsom bäst pastande för detta widsträkta och glest bebodda Land, nemligen : 1:0
Af en Ordförande och twänne LandtRäd, som af Konungen tilsättas.
Deste Lwänne Landt-Räds befattning blifwer med Landt - Culturens förbättring pä Kongsgärdar och alla Kongl. Parker, m. m. 2:0
Af et Landt-Räd ifrän hwart Län, som genom Landshöfdingens kallelse til den mäst kunnige i hwart Härad, som under hans präsidio med lyckta sedlar wäljes en til Province-LandtRäd sticklig