Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För min elei, håller jag de klagande räkning för denna moderation , och försäkrar, att om saken icke ägt annat eller bättre ändamål, än hämdbegär emot Embetsinännen, så hade åtminstone icke jag höjt min röst för densamma
Då den värde Talaren bestrider återremissen , äfven på den grund, att Riksdagen, såsom redan alltför långvarig, icke bör förlängas, så bekänner jag att det förefaller mig oväntadt, emedan jag sannerligen icke af någon 'Ledamot i Statsfjtskottet väntat erinran om det obehagliga i Riksdagens förlängande; ty jag vet icke, hvar jag skall söka orsaken till vår Riksdags förlängande, om icke just hos StatsUtskortet sjelf.
Riks' dagsOrdningen bjuder , att då ett Betänkande första gången förehafves, skall det antingen bifallas elier återremitteras till ändring; och det är då klart, att om tiden icke tillåter oss att återremittera , så tillåter den blott att bifalla.
Då man år 1809 återgaf friheten åt Svenska Folket, glömde man en ganska vigtig sak, Den 4 Maj e. m. 1 35 man glömde att också påfinna medel emot det onda, som Konung Gustaf lil.dje i sina Skrifter kallat R)ksdags_taciique, ett onclt, hvarigenom det var så lätt för Minoriteten __ nemligen den rådande Mnoriteten att genomdrifva hvilken fråga sorn hellst, blott derigenom att Riksdagen förlängdes så trycket möjligt var, och att frågan icke framkom till afgörande förr, än på sista slutet, då tiden icke tillät annat än blott bifalla- Utan att vilja brista i agtning för StatsUrsko tet , frågar jag:
Hvad hafva vi väl annat väntat pä , hvad annat har väl uppehållit vår Riksdag, än just sjelfva de FinanceBetänkanden, som skolat af StatsUtskottet gil vas oss?
När vi, efter att hafva varit församlade i^fem månader, på några dagar när, ändtligen fingo öfverlägga i det vigtiga ämne, för hvars afgörande Riksdagen är sammankallad , och hade att utlåta oss öfver FinanceBetänkandet, som utgjorde en massa af, som jag tror, 24 å 25 ark, hvaraf omkring 20 ark Phraser, hvilkas genomtränga!! de icke är hvars mans sak, och på hvilkas utevaro
Nationen visserligen icke hade lörlorat någon ting; så synes vi kunna fråga, har det väl behöfts 4 till 5 månader för att uttänka och författa det öfriga ?
För hvar och en, som icke tror på ett sådant behof, är det ursägtligt, om tankan också faller på en annan möjlighet, nemligen på ändamålet att RiksdagsTrumpeten skulle* blifva den kraft, som för» mådde oss att göra hvad vi annars icke gjorde.
Herr Grefven ock LandtMcirskatten hem - I3Ö
Den 4 Maji, e. nt. ställde, otti icke Ridderskapet .och Adeln ansåg cle vid Statsutskottets Betänkande gjorda anmärkningar hindra detsammas antagande, samt på sådan grund behagade Betänkandet, jemte anmärkningarne, till Utskottet återförvisa.
Föredrogs å nyo Statsutskottets , den 26 sistledne April afgifna, samt den 2 dennes på bordet lagda Betänkande, i anledning af Kongl. Majtts Nådiga Proposition angående serskilta anstalters vidtagande , till förekommande af stegring i priset å det grofva Brödet.
Herr Flachy Carl Fredric:
Med den djupaste, den största vördnads ägnande åt Kongl.
Maj ts ädelmodiga omsorg för Landet i allmänhet oth för Hufvudstaden i synnerhet, kan jag 1'kväl icke inse något skäl, hvarföre, på bekostnad af det förra , den sednare bör gynnäs.
All välgörenhet, enär den ställes i coilision med någon gällande rättsprincipe, upphör att göra skäl för sin benämning.
Allmänna MagazinsFonden tillhör , med Folkets allmänna rätt, ganska exclusivt ett stort allmänt Interesse det nemligen, att till skäligt medelpris hålla Allmänheten Spannmål tillhanda, och det med lika rätt på Statens alla geographiska puncter } allt ensidigt topa - De» 4 Maji, e. m.
L37 graphiskt företräde måste således förnärma äganderätten och leda dertill, att den ena Medborgaren får beskatta den andra.
Och i den mohn MagazinsFonden derigenom medtages , i samma förhållande undergräfves både det ena och andra ändamålet, och hela anstalten går sluteligen öfverända.
Men skulle af Ma» gazins ÖfverskottsMedel några biträden åt Hufvudstaden kunna lemnäs, borde likväl sådant ske efter en mer välgörande plan.
Om således understöden direcre tilldeltes sådana subjecter af Stadens Arbetsclass, sorn blifvit efter rigtig Scrutin dertill urskiljda, på såda. na grunder, som antingen en genom sjuklighet, ålder eller bräcklighet minskad arbetsförmåga, eller genom minderåriga barns underhåll ökade behof, och hvarvid personlig fräjd äfven borde ingå i b? räkning, skulle, efter en större scala, methoden blifva välgöranc de och de missbruk undvikas, som nu äro o» undvikliga, och hvarigenom lättjan, liderligheten och egennyttan draga af anstalten storsta fördelen.
För kortheten skull får jag i öfrigt corn formera mig med och åberopa hvad Herr Hertzenhjelm i serskilt votum, detta ämne angående, andragii, och anhåller på alla dessa grunder ödmjukast om återremiss.
Grefve Mörner, Adolph Goran; Det är ej ovanligt i andra Länder, och det kan ej heller vara det i Sverige, att i de större Städerne, der fattige hopa sig utan tillgång till 138 Den 4 Maji, e. m. uppehälle, och genom deras belägenhet hota att störa det allmänna lugnet, Regeringen nödsakas, till oredors förekommande, att utdela Spannmåls understöd.
Det har från långliga tider varit iöremål för Regeringens omsorg , att förse Stockholms fattignre Folkclasser med groft bröd mot nedsatt pris.
I s dant ändamål har Allmänna MsgazinsDirectionen varit anlitad, ej allenast under Konung Gustaf I13:s tid, utan ock under Förmyndare- samt f. d. Konung Gustaf Adolphs Regeringar.
Samma methode har ock nu blifvit följd.
Man bör också komma ihåg, att den Fond, hvaraf Medlen tagits, tillkommit, så till sä» gande, genom Stockholms Stads bidrag, i följe af den vinst Kronan hämtade af Brännvinsförsäljningen från de innom Staden belägna Regala Brännerier ; hvilken vinst utgjort egentliga tillgången och grunden för Magazinslnrättningens underhåll och utgifter.
Först i senare tider, sedan 1810, har MagazinsFonden erhållit undsättning från Bar.quen , hvarigenom förhållandet blifvit i så måtto förändradt, att Riksens Siänders Revisorer kommit att taga kännedom om denna Fonds förvaltning samt redogörelsen derföre.
Utskottets tillstyrkan, att Spannmåls-understödet, som i detta ändamål lemnäs BagareEmbetet i Stockholm , skulle upphöra med Augusti månads slut, torde kunna tåla anmärkning , då Sädesprisen vid den tiden vanligen äro höga , och då man ännu icke vet, huru den blifvande skörden kan utfalla men jag vill ej nu ingå uti en närmare granskning af Betänkandet, utan tror e»- Den 4 Maji, e. m. 139 dast, att hvad Utskottet föreslagit är det minsta, som Riksens Ständer kunna göra, för att gå Kongi- Maj ts Nådiga afsigter till mötes, lör befrämjande af en sak , hvilken Kongl. Maj t Sjeli har, med betydlig känning för Sin enskilta ( assa, understöd!.
Jsg anhåller alltså om Proposition till bifall af Betänkandet.
Herr Grefven och Lan dt Marskalken hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln be. hagade gilia StatsUtskottets Betänkande, med det tillägg, att hos Kongl Majt måtte i underdånighet anhållas, att Kongl. Maj* täcktes i Nåder låta tillse, att det beviljade Spannmåls understödet så användes, att det för Huf. vudSiadens fattige
Innevånare åsyftade välgörande ändamål derigenom må kunna vinnas.
H err Munck af Rosenschöld, Eberhard:
Man bjuder nu mera icke till att neka hvad jag i flere serskildte yttranden, både vid denna och förra Riksdagen, sökt ådaga agga, att
Sverige sedan »809 fått vidkännas en betydlig undervigt i handel med Finland, samt att där. igenom vårt RörelseCapital årligen minskats, i begge afseenden till icke ringa skada för vårt Rikes imhemska Product on
Då oagtadt en i November sistledit år på 8 år afsluten HandelsTractat med Ryssland, i ett det väsendteliga lika ofördelagtigt Handelsförhållande i anseende till Finland, får fortfara} så återstår in - Den 4 Maj'., e. ni. gen annan utväg, än att utfinna tillräcklige Correctiv emot denna handel.
Jag har innom Motionstiden, i ett serskildt Memorial, föreslagit sådana.
I ett omedelbart sammanhang dermed får jag nu föreslå ännu ett Correctiv till emot nämnde Handels-förhållande och dess följder, nemligen en tilIräckeligen vidsträckt Nederlagsfrihet för Stockholm.
Sedan Riksens Ständer, i .följe af Serskilta Utskottets Förslag vid sista Rik.dag, hos Konungen i underdånighet anhöllo om förhöjd Tull på en del Utländska varor och förbud, emot andra, och dessa åtgärder äfven blifvit vidtagne, har en oundviklig följd deraf bil vit, att Fintiarne icke mera kunnat med förmon taga sina behof af Utländska. varor från Stockholm, uran i stället hämtat dem från Köp nhamn, Lubeck , Hamburg och andra utländska orter.
Följden åter häraf bar blifvit och skulle nödvändigt blifva , att vi ännu mindre än förr kunnat betsia Finska varorna nied andra varor, och således ännu mer än förr , nödsakats betala dem med våra Sedlar.
Om det är af vigt, att Näringarne ej sakna ett tillräckeligt RörelseCapital , men säkerhet att detta genom undervigt i handel med Finland årligen till numerairen minskats, utan att ens derigenom i värde ökas , så blir det äfven angeläget, att genom en åt Stockholm förunnad, för ändåmålet nog utsträckt Nederlagsfrihet lör Utländska varor, förmå Finrame , att för sina behof häraf åter vända sig till Stockholm, jag känner ganska väl de missbruk , som åtföljt Nederlagsfriheten så väl bär i Stockholm , som äfven och isynnerhet
Den 4 Maji, e m: J4I uti Götheborg, Carlshamn, med flere Städer i Riket.
Jag känner äfven, till hvad grad dessa missbruk bestämt allmänna opinionen emot all Nederlagsfrihet i vårt
Land 3 och jag tillstår9 att denna Opinion af hållit nr!g, att förr göra den Motion, som jag nu haft den äran framställa.
Men sorn man i allmänhet nu mer än förr är öfvertygad om angelägenheten , att lemna den i flere afseenden så skadliga undervigten i Handeln med Finland, så tror jag tiden vara inne, att försöka verksätiandet af ett För» slag, som i betydlig mohn skall minska denna undervigt.
Äfven vid sista Riksdag, då allmänna tänkesätten emot Nederlagsfrihet gränsade till fördomar, vågade jag försvara principen af den och nyttan of dess verkställande, när den på ett behörigt sätt organiseras.
Nu, som då, yrkar jag, att när varor på nederlag uppläggas, bör först full
Tull för dem erläg. gas 3 men då varorne utföras, Tullen återfås, med afdrag af så stor Summa, sorn svarat mot den förr vanliga Nederlags_sfgiften.
Här-! igenom förekammes, att varor icke emot erläggande af blott Nederlagsafgift, tullfritt, under namn af Nederlagsvaror, i vårt eget Land insmygas.
Uppgiften på varornas belopp, då de på Nederlig uppläggas, controlleras af uppgiften derpå, då de återfordras till utförsel, och ägaren, om han ville försnilla Kronan genom uppgift till förtullning af ett mindre qvantum varor, än det verkeliga, kan ej vara säker, att vid varornes utförsel få att göra med en lika efterlåten Tjensteman vid Tullverket, och således risquera att då ej utbekomma
Den 4 Majly e. ni. större qvantum än han angifvit vid förtullningen , elier ock tvungen att försnillningen då upptäckes.
Men jag föreslår tillika, att Tullen mot säkerhet genom Caution eller i varorna creditera» ägaren eller dess ombud.
På detta af mig nu föreslagna sätt är Nederlags-friheten organiserad i England och flera Länder.
Den var äfven på samma sätt organiserad i Sverige på i77o;taIet.
Jag anhåller om Remiss af detta mitt Förslag, sorn står i ett omedelbart sammanhang med en af mig innom Motionstiden framställd Motion till samma Utskott, till hvilka mitt första Memorial örn åtskillige correctiv mot Finska Handeln blef remitteradt, nemligen till Stats- och OeconomkeUtskotien.
Herr Grefven och LandtMurskalken tilikännagaf, att, enligt i RiddarhusCancelliet erhållen upplysning, Herr Munck af Rosenschölds Memorial angående nedsättning af Tullafgifterne för utförsel af Landtmannna-producter , samt fri utförsel af Trädvaror på utländska Skepp, blifvit d ro Januarii till Stats- och OeconomiaeUtskotten remitteradt, samt hemställde, om icke, i anledning af Herr Munck af Rosenschölds i FörmiddagsPleno derom gjorde anhållan samt nu afgifne yttrande, Ridderskapet och Adeln behagade anmoda bemälde Utskott, att så väl med första öfver Herr Munck af Rosenschölds ofvanberörde Memorial afgifva Utlåtande, som ock att i sammanhang
Dm 4 Maji, e. m. 143 dermed meddela yttrande öfver Herr Munck af Rosenschölds nu afgiine anförande, angående en t Uräckeligen vidsträckt Nederlagsfrihet för Stockholm, såsom correctiv emot den Finska Handeln Bifölls, Herr Mund: af Rosenschöld anhöll om Ridderskapets och Adelns tillåtelse att sitt nyssnämnde anförande med de andre Respeet.
RiksStånden communicera , hvilket, uppå af Herr Grefven och LandtMarskalken gjord Proposition, af Ridderskapet och Adeln bifölls.
Föredrogs å nyo Stats - och BancoUtskot; tens, den 23 sistledne April afgifna, samt dea 2 dennes på bordet lagda Utlåtande öfver anmärkningar vid Utskottens den 3 sistledne Mars meddelta Betänkande, rörande utredningen af Götha CanalBolags, Malmö och Götheborgs Disconter.
Friherre Cederström, Jaeob:
Då detta Betänkande förra gången förevar, anhöll jag att detsamma , i anseende till det nära sammanhang, som frågan om Disconternas utredning ägde med Penninge-väsendet och regleringen deraf, kunde få hvila, intilldess Stats- och BancoUtskotten afgifvit sitt Utlåtande i detta ämne; hvilken anhållan bief, såsom jag vili minnas, af Ridderskapet och Adeln bifallen 144 Dm 4 Maji, e. ni.
Jag får nu hemställa, om icke några af Ridderskapets och Adelns Herrar Ledamöter med mig äfven vilja förena sig i den anhållan, att det nu förevarande Betänkande må få hvila tills FinancePlanen åter förekommer.
Åtskilliga hördes häruti instämma.
Herr Grefven och Landt Marskalken lät uppläsa Ridderskapets och Adelns ProtocollsUtdrag för den 15 sistledne April, innehållande Ståndets anmodan till Stats - och BancoUtskotten , att , vid besvarande af återremissen utaf Utskottens Betänkande, angående allmänna Penningerörelsen och Myntvärdets upprätthållande , tillika afgifva Utlåtande öfver den på Utskottens handläggning då beroende fråga, rörande Malmö, Götha CanalBolags samt Götheborgs DiscontVerks utredning ; hvarefter Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att Ridderskapet och Adeln således icke stadgat, det frågan oin Disconternes utredning borde, i sammanhang med allmänna Financesegleringen , till afgörande företagas ; men då åtskillige Ridderskapets och Adelns Herrar Ledamöter syntes önsKa, att Stats- och BancoUfskottens nu förevarande Betänkande måtte ytterligare få hvila på bordet; ansåge Herr Grefven och LandtMarskalken sig böra hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln behagade dertill lemna bifall.
Ropades Ja, Grefve Den 4 Maji , e. mt ’ i 4 ^ Grefve Spens , Jacob Melher, anhöll, ätÉ för dess egen upplysning erhålla underrättelse* huru Ridderskapets och Adelrts nyss fattade beslut borde förstås* antingen Stats- och Bar)e,04 Utskottens ifrågavarande Betänkande skulle hvimla endast till nästa Plenum , eller till dess Stats- och BancöUtskoctens Betänkande, afigå* ende allmänna Fitiance-regleringen inkommer» Herr Grefven och DdridtMarshalheri ytt^rade, att, enligt hvad haa fattat.
Ridderskap pet och Adeln beslutat, det Betänkandet öm Disconternas utredning endast skulle hvila på bordet till nästa Plenumi Friherre Cederström: jag tför att DiscönM Utredningen har ett så omedelbart santmans hang med Financeplanén, att, derest Ridder^ skåpet och Adeln icke vilja sjelfvilligt beta* ga sig rättigheten att med lätthet och sakkän-t nedom afgöra dessa ämnen, desamma böra & ett sammanhang till pröfning förekomma» Herr Manner siam, Johdn:
Jäg medgift
Ver så mycket hellre, att Förslaget till FilialDisconternas utredning rätteligen bordt afgifVas i ett sammanhang med det till Penrtinge-vä3 sendets allmänna reglering, som jag vid börjati af öfVerläggningarne öm förstnämnde ämne innom sammansatta Utskotten och äfven sedermera inför Ridderskapet Och Adeln yrkat en sådatl behandling deraf.
Men sedärt Utskottens, ati-i gående
Disconterrtej afgifnä Betänkande blifvit , Jiidd, 0, Mt Protj VI- B. I< Afd> 191 so? j 146 Den 4 Maji, t. m. af ailä RiksStånden till serskilt pröfning upp» taget och återremitteradt, samt derefter å nyo tili Riksens Ständer inkommit, och då den nti Samma Betänkande föreslagna plan icke lägger hinder i vägen för de beslut, som i afseende på den allmänna Finance-regleringen kunna anses nödvändiga, kan jag för min del åcke annat än afstyrka ytterligare uppskof med afgörande af Betänkandet Orri Discontörhe.
Friherre Cederströms härom förut gjorda hettie Ställan blef endast af Ridderskapet och Adeln, men icke af de öfriga RiksStånden bifallen , så att Ridderskapet och Adeln i dennä del icke kunde tjena Utskottet till efterrättelse.
Om ett lika beslut nu fattas $ lärer Betänks ndet af de öfriga Stånden , det oaktadt, till afgörande företagas.
I öfrigt synés ett sådant tippskof med afgörande af en bland de vighgaste
Riksdägstrågörna märkeligen motsäga den allmänna önskan , sorti yttrats, om Penninge-föHagenhetehs snårå afhjelpandé, och den deraf föranledda klagan, som nyss blifvit af ert Talare förd öfver Utskotterts långsamma behandling af de dermed gemenskap ägande frågor.
Såsom Ledamot af Sammansatta Utskotten, begagnar jag detta tillfälle och anser mig Skyldig, att, i anledning af hvad Friherre Boye senäst artfört, förklara, ätt Utskotten icke försummat någon tid, på hvilken de kunnat sarnifiäuuäda, utan merendels, antingen hvaf för sig eller sammansatta j arbrtat alla dagar och ofta både för- Och eftermiddägar, då plena i RiksStånden icke inträffat.
Hufvudsakliga ariisdaingarne till långsamheten uti nyssjiämndd
Den 4 Maji, e'. m.
147 ärenders behandling igenfinnes deri, att Riksens Ständer ifrån början till både Stats- och ÖancoUtskotten remitterat dessa frågor , samt att
Utskotten sedermera länge måst vänta på de anmärkningar, hvilka till återremissen föranledt.
Dessutom har StatsUtskottet, såsom hvar och ert lärer kånna, en vidsträckt befattning under hvarje Riksdag med Statsreglefingen och flera ärendet^ hvilka till samma Utskott höra, att det icke kunnat låta dem hvila , för att endast sysselsätta sig med de frågor* som angå Disconterne och Penningerörel6en.
Jag tror således man icke kan med skal lägga Utskotten någon försummelse till Jast.
Herr Spaldencreutz , Arvid :
Jag förenar mig med Friherre Cederström i den anhållan * att Betänkandet må få hvila intill dess Fihanceplaneh inkommer.
Jag anser frågan otti Disconterne icke böra eller kunna från Finänceregleringen åtskdjaS, utan att dessa ämnen bÖJ tä i étt sammanhang afgoras.
Friherre Gederström, jacob: jernfe det jag får étinra ^ att den„ värde Talaren Herr
Man^ nefstam uppehållit sig vid ettj för denna öfverläggning främmande ämne, vill jag endast förklara j ätt i fall Ridderskapet Och Ådeli! riu skulle afgöra Discönthågan* så måste FinaUceplatien rätta sig derefter.
Grefve Spens, Cari Gustaf: jag
Vill blött attbålla $ att 5 i anledning af hvad Herr Mati* flerstam anfört*
Om angelägenheten att snart 148 De» 4 Maji, t. m. afhjelpa den allmänna Penninge-förlägenheten, få hemställa , om ej rätta medlet att afhjelpa densamma, vöre att betrakta allt i sitt rätta sammanhang ?
Jag tror , att om man hjelper Disconterne, så att man binder händerna på sig vid Finance-väsendets reglerande , kunde möjligen förlägenheten blifva större än dta nu är.
Uppå derefter* af Herr Grefven och Landt4 1Marskalken framställd Proposition, beslöt Ridderskapet och Adeln , det både Stats- och BancoUtskottens ifrågavarande Betänkande skulle hvila, för att i sammanhang med bemälte Utskotts framdeles inkommande Betänkande, angående allmänna Financeregleringen, till afgörande företagas.
Jag anliåller att Ridderskapets och Adelns nyss fattade Beslut måtte de öfrige Respective Riks* Stånden communiceras, samt de tillika inbju: das att i samma beslut instämma.
Herr Grefven och Lan dt Marskalken hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln be* hagade tillåta, att beslutet finge af Herr Grefven och LandtMarskalken de öfrige RiksStåndens Herrar Talemän, i nästa Talemans-Conferencen meddelas j hvilket bifölls.
Den 4 Majli e. ml X49 Justerades följande:
Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, förmiddagen den 4 Maji 1318* S.
D* Föredrogos å nyo och gillades föl-’ jande från nedannämnde Utskott inkomne, samt den 23, 25, 27 och 30 sistledne April, samt den 2 dennes på bordet lagde Betänkanden: Frän Stats Utskottet:
Af den 22 sistledne April: 1:0 I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss angående tillökt anslag för Spinnhusens i Landsorterne underhållande.
Af samma Dag: 2:0 I anledning af Kongl.
Maj:ts Nådiga ReJ miss angående medels anslående för Stockholms Krono Correctionshus underhåll* Af den s4 sistledne April: 3:0 I anledning af gjorde Anmärkningar vid Utskottets förut afgifne Betänkande, • angående de uti Södermanland varande Jagbackar.
Fran B anea Utskottet t
Af den 22 sistledne April; 1:0
I anledning af vissa föreslagne forandrm» gar vid Sedelutgifningen från Banque». T 5 6 Den 4 Maji, e. m.
Af samma Dag: 2 0 I anledn:ng af sökt Lånebiträde fråtj Banqucn till Uddevalla Stads Kyrka.
Af samma Dag; 3:0
I fråga om understöd från Banqueq till uppbyggande af Lärohus uti Städerne Cal; mar och Skara.
Af samma Dag: 4:0
Angående ett till Banquens Årcbiv af? lemnadt Biographiskt Arbete af BancoCommigsarien C. G. Silfverstolpe.
Fean LagUtskottel:
Af den 17 sistledne April: 1:0 Angående det af Kongl. Maj:t j
Nåder framställde förslag till ny ConcoursLag. 2:0 Angående det af Herr E.
M- Leffler gjorde förslag till ändring af nu gäilande formulaire till Borgenärs-ed.
Fran Allmänna Besvärs- och Oeconomicsz Utskottet:
Af den 3 sistledne April: * 1:0
I anledning af väckt förslag om bidrag till Fattigförsörjningen af Torpare., Dagajarlar, Backstugusittare med flere.
Den 4 Maji, e.m. 151 Af samma Dag: 2:0 I anledning af vackt Motion derom , att den åt Westerbpttniska Allmogen beviljade SeglationsFrihet antingen må upphäfvas el» ler sättas under nödig controlh Af den 17 sislledrie April; 3:0
I anledning af åtskilliga väckta Motio-» ner om förändringar uti Skjutsväsendet och de i detta ämne utkomne nu gällande Författningar.
Af den 18 sistledne Aprili 4:0
I anledning af väckt Motion om uppi häfvande af den Författning , som påbjud a hvart 5o:de Tunnelands plantering med trätf på Slättbygden i Skåne.
Af den 5o sistledne April: 5:0 I anledning af Vackt fråga otts in» skränkning i exclusiva Privilegiers meddelande.
Af den 16 sistledne April; 6:0
I anledning af gjorde Anmärkningar vid Utskottets förut afgifpe Betänkande rörånde yrkadt förbud emot införande af utländskt Bomullsgarn.
Af samma Dag: 7:0 I anledning af Herr Lefflets väckta *59 uen 4 Maji, e. tu.
Motion, om vidtagande af vissa anstalter till besparing af Skogseffecter, Af den i5 sisiledne April:
Sol anledning af gjorde Anmärkningar vid Utskottets förut afgifne Betänkande, angåi ende vackt fråga om skyldighet för Götha Ca* nalBolag att besörja underhållandet afdevägi stycken i Skaraborgs och Östergöthlands
Län, hvilka tillhört sådana Hemman, som genom Canalanläggningen blifvit iodragne, m, m.
Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning af RiddarhusUtskottets den 20 sistledne April aflåtne samt den 25 i samma
Månad förmiddagen på bordet lagde Memorial, innefattande Utlåtande öfver Wadstena Adeliga JungfruStiftsDirections Kiksdagsöerättelse; fann Ridderskapet och Ådeln för godt, att hvad Riddarhuslltskottet ufi berörde Memorial, jemte dervid bilagde extract af Wadstena Adeliga JungfruStifts Hufvudbok för år 1817, tillstyrkt och hemställt, till alla delar gilla, Ut supra. S, D.
Vid förnyad föredragning af ej mindre Statsutskottets den il sistledne Martil sneddelte Betänkande, om SalpetérsSkattens utgörande, än ock af Utskottets den 22 sistledne April afgifne samt den 27 i samma
Månad förmiddagen på bordet lagde Utlåtande, angående gjorda Anmärkningar vid Utskottets först* Betänkande5 klefve berörde tvenao Den 4 Maji, e. m\ a 53 Utlåtanden af Ridderskapet och Adeln bifalla ne.
Ut supra. S. D. Vid förnyad föredragning af Banco* Utskottets den 22 sistledne April aigifne samt den 27 i samma
Månad förmiddagen på bor* det lagde Betänkande, i anledning af vackt fråga om inrättande af en ny fond för Sillfiskare , blef samma Betänkande, på grund af dervid gjorde anmärkningar, till BancoUtskot; tet återremuteradt.
Ut supra, S, D. Föredrogos å nyo och gillades, till den behandling 56. §.