Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Afbetaln. för år i853 . 59,34 (• 517,507 — i856 års anslagssumma . . 120,000.
Afbetaln. för år 1847 42,804.
Afbetala, för år 1848 . 45,486.
Afbetaln. för år 1849 4.8,2 3o. Afbetaln. för år i85o . 5i,oi5.
Afbetaln. för år i85i . 53,817.
Afbetaln. för år i852 . 56,606.
Afbetaln. för år i853 • 59,341.
Afbetaln. för år i854 . 61,976. 539,275 1857 års anslagssumma . . 120,000.
Afbetaln. för år 1849 . 48,23o.
Afbetaln. förar i85o . 5i,oi5. — — Afbetaln. för år i85i . 53,817.
Afbetaln. för år 1802 . 56,606.
Afbetaln. för år i853 . 59,34 r.
Afbetaln. för år i854 • 81,976.
Afbetaln. för år i855 . 64,688. 56i,i59 ■ i858 års anslagssumma. . 120,000.
Afbetaln. för år i85o . 5i,oi5.
Afbetaln. förar i852 . 56,606.
Afbetaln. för år 1853 . 59,341.
Afbetaln. förar i854 • 81,976.
Afbetaln. förar i855 . 64,688.
Afbetaln. för år 1856 • 67,409, 583,o82 Transport 8,o31,434 7 H. l 8 Den 28 Maj e. m.
Transport 2,880,000 185g års anslagssumma 120,000 1860 års anslagssumma 120,000 x86i års anslagssumma ......
120,000 1862 års anslagssumma 120,000 x 863 års anslagssumma 120,000 Transport 3,480,000 Den 28 Maj e. m. 379 I Transport 8,o31,434 . 1859 ars anslagssumma . . 120,000.
Afbetala, för är i85o . 5 i,oi 5.
Afbetala, för år 1851 . 53,817.
Afbetala, för år i852 . 56,606. —■ — Afbetala, för år i853 . 5g,34i.
Afbetala, för år i854 . 61,976.
Afbetala, för år i855 . 64,688.
Afbetaln. för år i856 . 67,409.
Afbetaln. för år 1857 . 70,144. 604,996 , . 1860 års aaslagssumma . . 120,000.
Afbetaln. för år 1851 . 53,817. — •*- Afbetaln. för år i85a . 56,606. — — 5g,34r.
Afbetaln. för år i853 .
Afbetaln. för ur i854 . 61,976.
Afbetaln. för år i855 . 64,688.
Afbetaln. för år i856 . 67>4°9- Afbetaln. för år 1857 . 70,144.
Afbetaln. för år i858 . 72,885. — — 626,866 1861 års anslagssumma . . 120,000.
Afbetaln. för år i852 . 56,606. 5g,341.
Afbetaln. för år i854 . 6',976.
Afbetaln. för år i856 . 67409- Afbetaln. för år 1857 . 70,144.
Afbetaln. för år i858 . 72,885.
Afbetaln. för år i85g . 75,624. 648,673 —- 1862 års anslagssumma. . 120,000. 5g,34i* Afbetaln. för år i853 .
Afbetaln. för år i854 . 61,976.
Afbetaln. för år 1857 . 70,144.
Afbetaln. för år i85g . 75,624.
Afbetaln. för år 1860 . 78,358. 670,425 . i863 års anslagssumma . . 120,000. 61,976- Afbetaln. för år i854 .
Afbetaln. för år i856 . 67,409- Afbetaln. för år 1857 . 70,144.
Afbetaln. för år i858 . 72,885. 75,624.
Afbetaln. för år i85g .
Afbetaln. för år 1860 . 78,352.
Afbetaln. för år 1861 . 8r,o84- 693,168 — _ Transport 11,274,062 — — 3So Den 28 Maj e. m.
Tx-ansport 1864 års anslagssumma r865 års anslagssumma S66 års anslagssumma 1867 års anslagssumma 1868 års anslagssumma Transport 3,48o,ooo 120,000 120,000 120,000 120,000 120,000 4,080,000 Den 2S Maj e. m.
Transport 1864 ars anslagssumma . 120,000. 64,688.
Äfbetaln. för åi- i855 Afbetaln. för år i856 67,409.
Afbctaln. för åi- 1807 70,144.
Afbetaln. föi- år i858 72,855. 75,624.
Afbetaln. för åi- i859 Afbetaln. för år 1860 78,358.
Afbetaln. föi- åi- 1861 81,084.
Afbetaln. för år 1862 83,8o3. i865 års anslagssumma . 120,000. 67,409.
Afbetaln. för år i856 Afbetaln. föi- år 1857 7 O,144- Afbetaln. för år i858 72,855.
Afbetaln. för år !859 75,624.
Afbetaln. för åi- 1860 78,358.
Afbetaln. föi- år 1861 81,084.
Afbetaln. för åi- 1862 83,8o3.
Afbetaln. föi- år i863 86,521. 1866 års anslagssumma . 120,000. 7°,i44.
Afbetaln. för åi- 1857 Afbetaln. föi- år i858 72,855.
Afbetaln. för åi- i859 75,62.4.
Afbetaln. för år 1860 78,358.
Afbetaln. för år 1862 83,8o3.
Afbetaln. föi- år i863 86,521. 89,249.
Afbetaln. för åi- 1864 1867 års anslagssumma . 120,000.
Äfbetaln. för år i858 72,880.
Afbetaln. föi- åi- j859 75,624.
Afbetaln. för år 1860 7b,358.
Afbetaln. för åi- 1861 81,084.
Afbetaln. föi- åi- i863 86,521.
Afbetaln. för år 1864 89,249.
Afbetaln. föi- åi- 1865 9D97&
1868 års anslagssumma . 120,000. 75,624.
Afbetaln. för år j859 Afbetaln. föi- åi- 1860 78,358.
Afbetaln. för år 1861 81,084.
— Afbetaln. för år i863 86,5a 1 89,249.
Afbetaln. föi- åi- 1864 — Afbetaln. för år i865 9'>97«- 94,7°8.
Afbetaln. för år 1866 — Transport I 1,274)502 7i3)995 735,828 757,668 779,5°2 801,325 15,062,880 382 Den 2S Maj c. m.
Transport 4,080,000 1869 års anslagssumma 120,000 1870 års anslagssumma 120,000 1871 års anslagssumma ......
120,000 \ 1872 års anslagssumma 120,000 1873 års anslagssumma 120,000 Transport 4,680,000 Den 28 Maj e, m. 1869 års anslagssumma .
Afbetaln. för år 1860 Afbetaln. för år 1861 Afbetaln. för år 1862 Afbetaln. för år 1863 Afbetaln. för år 1864 Afbetaln. för år i865 Afbetaln. för år 1866 Afbetaln. för år 1867 1870 års anslagssumma.
Afbetaln. för år 1861 Afbetaln. för år 1862 Afbetaln. för år i863 Afbetaln. för år 1864 Afbetaln. för år i865 Afbetaln. för är 1866 Afbetaln. för år 1867 Afbetaln. för år 1868 1871 års anslagssumma.
Afbetaln. för år 1862 Afbetaln. för år i863 Afbetaln. för år 1864 Afbetaln. för är i865 Afbetaln. för år 1866 Afbetaln. för år 1867 Afbetaln. för år 1868 Afbetaln. för år 1869 , 1872 års anslagssumma .
Afbetaln. för år i863 , Afbetaln. för år 1864 .
Afbetaln. för år i865 .
Afbetaln. för år 1866 .
Afbetaln. för år 1867 .
Afbetaln. för år 1868 Afbetaln. för år 186g Afbetaln. för år 1870 , 1873 års anslagssumma . .
Afbetaln. för år 1864 .
Afbetaln. för år i 865 , Afbetaln. för år 1866 Afbetaln. för år 1867 , Afbetaln. för år 1868 , Afbetaln. för år 186g Afbetaln. för år 1870 .
Afbetaln. för år 1871 Transport 120,000 78,358 8i,o8z 83,8o3 86,521 89,249 9997*> 94,708 97437 120,000 81,084 83,8o3 86,52 89,249 9997*3 94,708 97437 100,i65 120,000 83,8o3 86,521 89,249 9997*3 94,768 97437 100,165 102,892 120,000. 86,52i 89,249 9997ö 94,708 97437 100,165 102,892 io5,6i8 120,000 89,249 99978 94,708 97437 1 oo,i65 102,892 io5,oi8 108,344 Transport 15,062,880 823,138 844,945 866,753 888,568 __940'39' 19,396,670) 334 1874 års anslagssumma
Den 28 Maj c. m.
Transport 4,68o,ooo 120,000 Summa 4>8oo,ooo —|- som på denna stat af Styrelsen, under loppet af 4° dl > till näringarnas understöd blifvit disponei'ade.
1874 Den 28 Maj e. m. 38r. -J\. års anslagssumma .
Afbetaln. för år i865 Afbetaln. för år 1866 Afbetaln. för år 1867 Afbetaln. för år 1868 Afbetaln. för år 1869 Afbetaln. för år 1870 Afbetaln. för år 1871 Afbetaln. för år 1872 Transport 120,000. 91,978. 94,708. 97,437. ioo,i 65. 102,892. — — 1 o5,618. 108,344. 1 r 1,071. 19,396,675 g32,2l3 Summa [20,328,888 som på denna stat af Styrelsen, under loppet af 4o år, till näringarnas understöd blifvit disponerade, och en statstillgång i behåll af ett flerfaldigt större capital än det af 4,800,000 r:dr, som under denna tid genom statsbidrag kommit till Styrelsens disposition. 49 386
Den 28 Maj e. m.
Om jag rätt fattat Frih.
Cederströms förslag i afseende på framtida dispositioner af g:de hufvudtiteln, innehåller det, att för framtiden ej annat än lån skola derifrån meddelas, och det nied afbetalning af J- af beloppet.
Ingen skulle mer än jag önska, att titeln medgåfve så beskalfade lån; men då den ej utgör mer ah 120,000 r:dr, och större delen af utgifterna äro äf den beskaffenhet, att de ej kunna som lån utgå, utan utgöras af bestämda anslag, som ej kunna till titeln återgå, lära de ej kunna på sådant sätt användas.
SlatsUtsk. lärer, i händelse betänk, återremitteras, icke underlåta att i detta afseende göra en fullständig utredning af de dispositioner, sorn finnas på titeln; men jag vill, till bevis för hvad jag nu yttrat, citera de på titeln uppförda kostnaderna för afvittringsverket i de 6 norra länen, hvilka uppgå till omkring 35,ooo r:dr; utflyttningsunderstöden vid ägoskiften i alla län, uppgående till 4^,000 r:dr; utgiften för flygsandens hämmande i Halland oell Kronobergs län i5oo r:dr; Strömsholms stuteri 4000 r:dr; nya vägars anläggning i de norra länen och mot Norrige 8000 r:dr 111. fl. andra utgifter.
Dessa medtaga största delen af tillgångarna och kunna ej i låneväg utgå.
Hittills har väl understundom understöd som lån af titeln meddelats, men Regeringen har nu måst alldeles indraga dem i anseende till titelns otillräcklighet dertill.
Det är visserligen sannt, att q:de hufvudtitelns ställning för närvarande visar sig vara mindre förmånlig; men dervid bör anmärkas, att betydliga summor ej utgå samma år, de anvisas, och först flera år derefter, och hvilket i synnerhet gäller om årliga utilyttningsanslaget 43;OOo r:dr, emedan det endast utbetalas i den mån, utflyttningarna verkställas och hvarmed ofta länge fördröjes.
Således innestå betydliga summor, ehuru de på papperet måste anses disponerade eller, rättare sagdt, lofvade att utgå i mån som behofvet inträffar och vilkoren uppfyllas.
Derifrån uppkommer benämningen af restitutioner, af redan anvisade utgifter, såsom i Utsk:s betänk, uppgifves, utan att detta innebär någo t öfverskridande af titelns anslagssumma, hvilket aldrig ägt rum.
I öfrigt ber jag att härmed få hembära Utsk. min tacksamhet för den tillökning, det föreslagit i titelns anslagssumma och för det tillstyrkta särskilda anslaget för landtbruksinstitutet på Degeberg.
Jag anser den förra behöflig och det sednare nyttigt.
Då min öfvertygelse är, att g:de hufvudtitelns återförande till discussion inom StatsUtsk. skulle medföra äfventyr för den tillökning i anslag till jordbruket och näringarna, som Utsk. föreslagit, får jag taga mig friheten att, oaktadt de anmärkningar, hvilka äro gjorda, tillstyrka bifall å Utsk:s nu föredragna utlåt.
Jag tior, att de gjorda anmärkningarna icke kunna åstadkomma det resultat, som de flera talare önskat, hvilka gjort dem.
Hvad först Gr. v. Rosens anmärkning angår, röf:de Den 28 Maj c. m, CHialqierska slöjdeskolan, lärer det ej undfalla R. o. Ad., att det i första rummet tillhör Konungen att bedöma, huruvida denna inrättning är af den beskaffenhet, att det ändamål, man anser derigenom böra vinnas, kan ernås, och huruvida ett utvidgande derutaf skulle vara motsvarande, hvad deraf borde väntas.
Konungen liar icke gjort någon framställning i ämnet.
Jag tror således för min del, att R.
St. böra afvakta den, innan något bestämdt anslag uppföres.
Jag sätter icke i fråga, att ju ett technologiskt institut i Götheborg är af mycken vigt.
Det är nära nog lika angeläget som ett i Stockholm.
Likväl får jag erinia derom, att technologiska institutet i Stockholm är inrättadt, som jag tror, till följd af en Konungens propos. i ämnet, och att R.
St., innan de bevilja anslag, böra noga utröna, huruvida de kunna uppfylla sitt ändamål.
Technologiska institutet här i Stockholm har dessutom icke något särskildt anslag på Rikets stat.
IVfedlen dertill utgå af manufacturdiscontfonden, en särskild fond, som ej är uppförd på någon titel.
Äfven ur detta skäl tror jag, att det vore mindre lämpligt att uppföra på titeln ett anslag för Chalmerska skolan, helst när de förut nämnda omständigheter komma i betraktande.
Hvad Hr Peyrons anmärkning angar om anslag till ett jordbruksinstitut i Södermanland, torde det vara tydligt för hvar och en, att ett institut i Westergöthland äfven kan tjena till modell för det åkerbruk, som kan komma i fråga i Södermanland.
Skillnaden i klimatet är ej så stor, att den vid grundsatsernas tillämpning betyder något för en rationel landthushållare.
På denna grund tror jag således icke, att något särskildt anslag behöfves för Södermanland.
Jag skulle visserligen önska, att i hvarje af Rikets provinser jordbruksinstitut kunde inrättas och att skickliga personer dertill funnos, hvilka tillika för ett sådant ändamål ville lemna eller använda sin egendom; men jag fruktar likväl, att vi få länge vänta, innan vi få många efterföljare af Hr Nonnen.
Utsk. har trott, att man skall säga A, innan man kommer till B. R.
St. borde bevilja något anslag; men inom Utsk. har mycken ventilation uppstått, örn det borde lemnäs, då K.
M. ej derom afgifvit någon propos.
TJtskts pluralitet har likväl varit af den tanken, att, fastän Konungen icke afgifvit någon sådan , man kunde vara öfvertygad, att H. AI., som, bland annat genom stiftandet af Landtbruksr-academien, tydligen framställt sin önskan, att jordbruket skulle komma att idkas efter vetenskapliga och rationella grunder, skulle med tillfredsställelse anse ett anslag för sådant ändamål, som det ifrågavarande.
Då dessutom representanter af ett annat Stånd, med grundsatser af den strängaste hushållning, till och med föreslagit ett anslag af 20,000 r;dr för ett dylikt ändamål, bar Utsk. ej tvekat att föreslå 5ooo r:dr, helst man i annat fäll nu mäste låta det erbjudna tillfället gå sig ur händerna att begagna en insigtsfull landthushållares nit och uppoffringar 368 Den s8 Maj c. in. för saken.
Nu behöfves intet inköp hvarken af jord eller byggnader, endast årliga underhållskostnader.
Detta förklarar den anomali, att Utsk. föreslagit den ifrågavar. summan ulan en K. propos. i ämnet.
Cederströms critiska afhandling af g:de titeln angår, är det sannt, att Frih.
Cederströms motion om grunderna för ett statshushållningssystem innehåller äfven en sådan sak, som, om det kornme att antagas, komma att göra förändring äfven i denna del; men ett antagande af detta hushållningssystem skulle komma att göra förändring uti alla titlarna, utom måhända den första, skulle förändra såväl bevillningen, som andra af-? gifter.
Utsk. har ansett förslaget utgöra ett helt för sig sjelf, och har icke tilltrott sig att ur detta konstigt eller, rättare, konstmästerligt sammansatta arbete kunna undanrycka en eller annan del, utan skall, om tiden det medgifver, inkomma med så fullständigt utlåtande öfver motionen, som Utsk. kan afgifva.
Dertill fordras likväl måhända åtskilliga andra Utskrs medverkan.
Hvad för öfrigt den af Frih.
Cederström framställda grundsats angår, att ett annat användande af titelns anslag, än det som nu skett, skulle upphjelpa näringarna, så tror jag cj, att deras upphjelpande beror på sådana anslag.
Jag tror, att det beror på något, som ligger mycket djupare, nemi. på näringsidkarnes skicklighet och kunskaper, och dessa bero ej på större eller mindre anslag, på ett större eller mindre belopp af medel till lån.
Den uppställning, Frih.
Cederström gjort, äger för mig mycket välde, ty den visar hans outtröttliga nit att befordra allt, hvad han anser allmänt nyttigt; men jag tror för öfrigt, att denna uppställning icke kan instämma med följderna i verkligheten.
Nu utgå betydliga anslag, hvilka icke kunna undvikas derigenom, att man utgåfve lån.
År 1833 utgingo för enskiften och utflyttningar omkring 60,000 r:dr, som icke till något annat skulle kunnat disponeras; då återstodo ido.ooo r:dr för förra åren, och de voro till betydligaste delen sådana medel, som till följd af gällande författningar skulle utgå.
Det torde äfven vara gifvet, att denna utflyttningshjelp icke kan minskas, så vida författningen skall fortfara att gälla; och jag tror, att detta fortfarande är långt vigtigare, än utlåning och capitalisering af anslagen på denna titel.
Jag tror den ej vara bestämd till samlande af capitaler, utan att dess bestämmelse är att bekosta allmänt nyttiga företag.
Förutom dessa 60,000 r:dr utgingo år i83o till väganläggningar, till premier för lärft, till häslafvelns befordrande, till sjöchartaeverket, till hemskaffande af sjöfolk och till stohållningen 3o,ooo r:dr.
Af titlarna på dessa poster lärer äfven finnas, att utlåning till sådana behof ej hade uppfyllt ändamålet.
Lån till anläggande af en väg hade ej beredt något resultat.
Likaså har sjöchartaeverket ej kommit långt genom lån, äfvenså med de öfriga ändamålen för skedda utgifter.
Vidare förekommer flygsandens hämmande i Halland och Kronobergs län, hvil - Den 28 Maj e. ra. 38g ket ej heller kan tillvägabringas genom lån.
När man på detta sätt granskar, lärer man finna, att 100,000 r:dr utgått till sådana ändamål oell resten af titeln till andra, hvilka man väl kunde säga, att de på annat sätt kunnat uppfyllas, men de hade ej verkat detsamma genom utlåning.
Till afvittringsverket lära ännu i5o,ooo r:dr komma att utgå de påföljande åren, hvaraf tydligen finnes, att medlen, som till utlåning skulle användas, reducera sig till intet, och att således hela den vackra byggnaden försvinner som en såpbubbla.
Det torde väl vara hvar och en klart, att till och med 5oo,ooo r:dr, använda för jordbruket och näringarna till utlåning, ej på långt när kunna hjelpa dem, så vida ej insigter och kunskaper tillväxa i en större proportion.
När man betraktar den årliga productionen af näringarna, som gör åtminstone 100 millioner r:dr, lärer det finnas, att en sådan obetydlig summa som några hundratusen r:dr verkar ganska ringa.
Det är omsättningens liflighet, som befordrar näringarna, när insigter finnas.
I afseende på afsatt ningen af spannmål t. ex,, hvars production är 7 ä 8 millioner, hvaraf kanske 3 millioner säljas, gör 1 r:dr högre pris straxt 3 millioner.
Man ser der genast, hvilket stort inflytande afsättningen har i jemnförelse med den större eller mindre summa, sorn i anslag kunde bestämmas för en eller annan behöfvande.
Erfarenheten visar också, att större delen af dem, som fått anslag till fabriker, sällan eller aldrig åstadkommit något af stor och ingripande nytta.
Man ser, och det vore ej svårt att anföra exempel, huru ganska betydliga understöd åstadkommit nästan ingenting, då på samma tid samma slag af production genom enskild mans industri kunnat drifvas med mindre kostnad och undersäljas den product, som åstadkommits genom det omtalade understödet.
Det nämndes nyss om uliproductionen.
Hvad har väl staten gjort för uppoffringar för densamma?
Har den väl utlånt några betydliga summor dertill.
Den har påkostat en och annan resa för personer, för att inhemta undervisning i ämnet.
Sådant hade ej kunnat ske genom lån, utan genom anslag, hvilka redan gifvit ett stort resultat och, som jag hoppas, i framtiden skola åstadkomma följder, som man för 10 är sedan icke kunnat föreställa sig.
Om på detta sätt gide hufvud titelns medel med lika urskilning användes , är jag säker på, att de skola åstadkomma mera nytta, än om de utlånas till personer, som endast med statsmedel vilja skaffa sig förlag för sina speculationer, och hvaraf man sett mängden ramla.
Jag kan således ej tillstyrka ett sådant använrdande af g:de titeln.
Utsk. har trott, att den föreslagna tillf ökningen i titeln dels är behöflig, dels skulle blifva af den största nytta, oip det användes på deLta sätt.
För att med säkerhet vinna detta ändamål, vågar jag tillstyrka bifall å detta utlåt, och hoppas, att R. o. Ad. ej måtte fästa sig vid en och annan småsak i redaetionerna.
Il 3go
Den 38 Maj e. m. Gr. Cron lijelm, Otto Au g.:
Jag liar ej deltagit iden föregående debatten, och har ej följt den.
Jag ber endast att fä uttrycka min tillfredsställelse deröfver, alt särskildt för jordbruket en summa blifvit anslagen, som kan blifva ändamålsenligt använd.
Jag bar begärt ordet derför, att jag särskildt har mig bekant, det anslaget till jordbruksskolan mott mycket motstånd inom BondeSt., och jag anhåller, att Utsk. ej derifrån måtte hemta bevekelsegrunder att frångå ett förslag, som är nyttigt.
Ad. skulle anse, att de anmärkningar, som redan äro gjorda, föranleda till återremiss, vill jag ej deremot opponera mig; jag har ej begärt ordet för att yrka den, utan för att offentligen förklara min tacksamhet och tillfredsställelse för det StatsUtsk., under en period, då det med så mycken grannlagenhet, kanhända med nödvändig sparsamhet, beviljat anslag, insett angelägenheten af att öka en titel, hvilken är den enda Regeringen bar att disponera för näringarna.
Jag anser likväl, att elen, oaktadt denna tillökning, är så ringa, att den, i den form, den nu har, ej kan komma näringarna lill godo på ett sätt, som erfordras i ett land som Sverige.
Jag tror således tiden yara inne att försöka, om man icke åt jordbruket och näringarna kan bereda sådana medel, som andra nationer redan äga.
Jag ämnar tillkännagifva en opinion, sorn ej instämmer med mängdens inom Representationen, måhända ej med mängdens inom nationen, derföre, att den ännu ej är rätt förstådd.
Med den rätt, som grundlagen medgifver, begär jag att i anledning af detta betänk, få föreslå R. o.
Ad. att till StatsUtsk. hemställa, om ej Utsk. skulle finna lämpligt att till K.
Al. öfverlemna rättigheten att använda det: på g:de titeln gjorda anslag till ränta och amortissement för upptagande af lån, att användas åt jordbruket och näringarna, i den mån de det tarfva.
Jag fruktar ej att här uttala ett ord, som för många är stötande, nemi. statsobligationer.
I den form, de hittills varit omtalade, hafva de ock varit betänkliga, ty de hafva icke kunnat medföra någon pioduction ; men i samma mån de bildas till förmån för produetiva yrken, i samma mån är jag öfvprtygnd, att systemet är gagneligt.
Om t. ex. hela titelns anslag, utom de 5ooqr:dr, som för institutet blifvit anslagna, blifva använda till ränta och amortissement för en fqnderad sevild i Riksg.cont., då Konungen vill för jordbrukets och näringarnas förkofran upptaga lån, kan för dem bildas en starkare häfstång, än man kan föreställa sig.
Jag kan ej förena mig i det} meningen, att det är den techniska förmågan hos individen, som ensam bereder förmögenhet.
Yi hafva sett financiella misstag utveckla näringsförmågan, t. ex. riksgrssedlarna, sorn gåfvo individerna lättadt tillfälle tili förkofran, och det var icke ensamt konstlliten, som alstrade de stora resultat i näringsväg, som uppkommo efter sedelemis - Den 28 Maj c. m. sionerna 180g.
.Tåg gillar ej dessa medel; men de hafva dock åstadkommit detsamma sora capitaler, hvilka alltid utgöra liäfstången för nationalvälmågan.
Jag ber att få förklara, att ett beskattningssystem, långt ifrån att vai'a skadligt, blir gagneligt för jordbruket och näringarna, när af detsamma anslag användas till deras förmån, och man deraf bildar en fond för att hjelpa båda.
Jag tror då, att om en sådan princip antages, och Utsk. gillar den, skall Konungen sättas i tillfälle att, med den håg Han dertill har, kunna uppmuntra jordbruk och näringar.
En ledamot har sagt, att ullculturen ej blifvit upphjelpt genom lån.
Det är just genom de medel, som manufactui— disconten kunnat lemna, som den erhållit betydligt biträde.
Jag har öppet framställt dera derföre, att jag hyser all tanke, att man bör öppet yttra sig.
Jag skall med glädje emottaga alla vederläggningar, som göras, beredd att, i den mån jag kan, söka besvara dem.
Jag anhåller, att 0111 StatsUtsk:s utlåt, blir återremitterad!, dessa mina anmärkningar måtte få åtfölja, och, i händelse R. o. Ad. bifalla detsamma, anhåller jag, att de måtte blifva ansedda som min särskilda motion.
Innan jag upptager till besvarande hvad Frih.
Palmstjerna yttrat, anhåller jag att vid sjelfva betänk. få göra en ytterligare anmärkning, sora undföll mig, då jag yttrade mig, nemi. att Utskrs tillstyrkande af anslaget för ett åkerbruksinstitut är ett direct beslut, och att Utsk. först derefter tillstyrker, att R.
M. öfverlemna att bestämma, ej mindre grunderna för beloppets användande och controllen deröfver, än ock i hvad ordning länen må ditskicka elever eller frilärlingar.
Så framt man måste antaga, att en läroanstalt är en oeconomisk anstalt, måsteman äfven antaga, att den beror på Konungens vilja (ty R.
St. äga cj i sådana frågor beslutande-rätt) och att R.
St. nödgas begära tillstånd till dess inrättande och, under förutsättande af bifall dertill, erbjuda anslag.
De kunna ej säga, att saken skall ske.
Det lärer således ej blifva möjligt att bifalla förslaget i den form, det är framstäldt.
Jag går nu att upptaga hvad af Hr Frih.
Palmstjerna blifvit yttradt för att försvara titeln.
Dervid förekommer först, att Frih. yttrat farhåga, det anslaget, i händelse af en återremiss, skulle blifva afslaget.
Jag skulle förmoda, att det är R. St., och ej StatsUtsk.
, som besluta, och att således StatsUtsk:s tillstyrkande är skäligen likgiltigt; ty om R.
St. bifalla anslaget, går det ändå i verkställighet.
Det är således icke skäl att antaga ett betänk., som ej är ändamålsenligt.
Det är ytterligare yttradt, att 6o,oco r:dr äro afsedda för afvittringarna.
St. anvisat på g:de hufvudtiteln, kunna äfven R.
St. föreskrifva användandet.
St. skulle föreskrifva, hvad jag yrkat, följer af sig sjelf, att afvittringarna ej kunna äga rum, och att behofven dertill måste då fyllas af andra 392 Deri 28 Maj c. m. anslag, i fall R.
St. finna, att de böra fortfara; men de gå då ej på gide hufvudtiteln.
Det har äfven blifvit anfördt, att medel blifvit använda till stuterierna.
Jag tror ej, att detta hörer till gide titeln.