Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Under sådant förhållande har mitt yrkande varit att rent afslag eller tillstyrkan skulle utgöra voterings-propositionen, på det ej någon måtte missledas i sitt omdöme, genom den förmodan, att bifall med vilkor äfven innefattade en möjlighet för summans användande. HT: o 245.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 14 Augusti 1854, kl. 2 6. m.
Memorial, med förslag till voterings-proposition, i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i fråga om aflöningen för Presidenterne i vissa af Rikets Kollegier. (U. A.) Stats-Utskottets, i Utlåtandet N:o 87 gjorda och i Utlåtandet N:o 187 förnyade, hemställan, att en af Herr Schwan väckt motion, om lönernes för Presidenterne i Kammar-kollegium, Stats-kontoret, Kommerse-kollegium och Kammarrätten förhöjande till 4,000 E:dr hvardera, emot det att taffelpenningarne minskades med ett löne-tillökningen motsvarande belopp, icke måtte till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda, har, enligt ankomne Protokolls-utdrag, blifvit gillad af Borgare- och Bonde-Stånden, hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet bifallit motionen.
Då således uti denna fråga två Riks-Stånd stadnat emot två, får Utskottet, med stöd af 69 § Regerings-fonnen och 30 § Riksdags-Ordningen, för frågans afgörande medelst omröstning i förstärkt Stats Utskott, föreslå följande voterings-proposition: - 16 Slalt-Utsknttels Memorial, N:o S'iS. »Den som anser, att den af Herr Schwan väckta motion, om lönernes för Presidenterne i Kammar-kollegium, Stats-kontoret, Kommerse-kollegium och Kammar-rätten förhöjande till 4,000 R:dr hvardera, emot det att taffelpenningarne minskas med ett löne-tillökningen motsvarande belopp, icke bör till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda, röstar Ja; den, det ej vill, röstar Nej; Vinner Nej, hafva Rikets Ständer bifallit den gjorda motionen.» Stockholm dfen 14 Augusti 1854.
STOCKHOLM, typografiska föreningens boktryckeri. iS5i. Slats-Vltkolltlt Memorial, fl J46\ 1 ÄT:© 246.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 23 Augusti 1854, kl. 11 f. m.
Memorial, ined förslag till voterings-propositmier i anledning Uiks-Slåndens skiljaktiga beslut i fr aga om beräkningen Stats-Ferkels inkomster. af af (l. A.) Efter att hafva emottagit.
Riks-Ståndens beslut i anledning af Statsutskottets utlåtande, angående beräkningen af Stats-Yerkets inkomster, får Utskottet härmed afgifva förslag till propositioner för votering i förstärkt Statsutskott, der sådant erfordras. l:o.
Sedan Utskottet uti sitt N:o G4 Litt.
C. afgifna utlåtande tillstyrkt Rikets Ständer för deras del besluta, att hammarskatten och den afgift, som vid vissa verk i stället för hammarskatt utgår, måtte från och med år 1855 nedsättas till hälften af hvad de nu utgöra, samt Utskottet uti sitt, med anledning af erhållna återremisser, afgifna förnyade utlåtande N:o 176, vidblifvit sitt förra tillstyrkande; så hafva Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet bifallit detsamma; hvaremot Preste- och Bonde-Stånden, med afslag derå, för deras del beslutat, att hammarskatten borde efter enahanda grund, som hittills, beräknas och utgå, utan att dock härvid blifvit omförmäld den afgift, som vid vissa verk förekommer i stället för hammarskatt, men hvilken afgift, enligt Utskottets tanke, varit, vid beslutens fattande, under hammarskatten afsedd.
För att afgöra den i denna fråga sålunda uppkomna skiljaktighet, får, för den händelse, att ej någotdera af sistnämnde två Stånd skulle finna godt att uti godkännande liiU. till 11.
Prat. tSS3 $ 1S34. 4 Sorni. / Afil. 2 Band. 40 Häft. 1 t Stals-Uiskollels Memorial, N--o 34 6. af Utskottets yttrande med Ridderskapet och Adeln samt Borgare-Ståndet sig förena, Utskottet föreslå följande voterings-proposition:
Den, som, lika med Utskottet, anser, att hammarskatten eller den afgift, som vid vissa verk i stället för hammar skatt utgår, bör från och med år 1855 nedsättas till hälften af hvad de nu utgöra, voterar:
Ja; den, det ej vill:
Yinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat, att någon skattenedsättning i berörda afseende icke må ega rum. 2:o.
Utskottets, med anledning af erhållne återremisser å 1
Ute punkten af utlåtandet N:o 64, jemte bilagan Litt.
E. uti det förnyade utlåtandet N:o 176, gjorda hemställan, ej mindre att Rikets Ständer ville för deras del besluta, det befrielse från mantalspenningarnes utgörande måtte från och med år 1855 beviljas backstugusittare, med deras hustrur och enkor samt inhyseshjon, än ock i sammanhang härmed, att inkomsten af mantalspenningarne linge utföras med 343,000 R:dr, har blifvit bifallen af Borgare- och Bonde-Stånden; hvaremot Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndct, med afslag å berörde hemställan, beslutat, att inkomsten af mantalspenningarne skulle utföras med 360,000 R:dr; med anledning häraf och derest icke någotdera af sistnämnde två Stånd skulle behaga biträda Utskottets af Borgare- och Bonde-Stånden godkända hemställan, föreslås följande voterings-proposition:
Den, som, med bifall till hvad Utskottet tillstyrkt, vill, att befrielse från mantalspenningarnes utgörande må från och med år 1855 beviljas backstugusittare, med deras hustrur och enkor samt inhyseshjon, och att, i sammanhang härmed, inkomsten af mantals-penningarne skall utföras med 343,000 R:dr, voterar:
Ja; den, det ej vill JVtj.
Stats-UtskoClels Utlåtande, N:o 247. o Vinner Nej, hafva Rikets Ständer beslutat, att nämnda befrielse icke må ega rum samt att inkomsten af mantalspenningarne skall utföras med 360.000 R:dr.
Stockholm den 14 Augusti 1854. IWsO Ank. till Exp.-Utsk. d. 23 Augusti 1854, kl. 11 f. nu Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om jor d-afsöndring från Eskilstuna kungsladugård till utvidgande af Eskilstuna, Klosters och Fors's församlingars be grafningsplats. (L A.)
Utaf högstberörda under den 28 sisth Juli till Rikets Ständer aflåtna och från samtliga Riks-Stånden till Stats-Utskottet remitterade Nådiga Proposition (N:o 90) inhemtas att, då den för Eskilstuna stadsförsamlings samt Klosters och Fors’s landtförsamlingar gemensamma begrafningsplats, som genom Kongl. Brefvet den 22 Maj 1829 blifvit åt dem upplåten från Eskilstuna kungsladugård i Klosters socken och Oster-Rekarne härad af Södermanlands län, visat sig vara, i följd af folkmängdens stora tillväxt i staden och vid Carl Gustafs stads krono-gevärsfaktori, för ändamålet otillräcklig, bemälda församlingar hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit, att ytterligare ett tunnland 21 kappland af kungsladugårdens jord måtte få till kyrkogårdens utvidgande anslås, när kungsladugården vid midfastan år 1862 blefve till nytt arrende ledig hvarförinnan församlingen hoppades att genom särskild öfverenskommelse med nuvarande arrendatorn disponera omförmälda jord, som blifvit af landtmätare 4 Slals-Uiskollets Utlåtande, N:o 247. uppmätt och på karta affattad; hvarefter och sedan Arrendatoren af kungsladugården, Kronofogden och Häradsskrifvare!! i orten, Konsistorium i Strengnäs och Landshöfdinge-Emhetet i länet, i ämnet hörde, till den underdåniga ansökningen tillstyrkt Nådigt bifall, helst förenämnde begrafningsplats endast begränsades af bebyggda stadstomter i Eskilstuna och den mark, sorn tillhörde kungsladugården, Kongl. Kammar-Kollegium, uti infordradt utlåtande, underdånigst hemställt, att frågan örn ofvanberörde jord-upplåtelse för begrafningsplatsens utvidgande, hvaraf behofvet blifvit vitsordadt, måtte till Rikets Ständer hänskjutas, i likhet med hvad genom Nådig Proposition den 18 sistl.
April egt rum, i afseende å ifrågasatt upplåtelse af mark från Eskilstuna kungsladugård till skolhus och planteringsland åt skolläraren i Klosters församling; Och har, med anledning af hvad sålunda förekommit, Kongl. Maj:t nu behagat i Nåder föreslå, att Rikets Ständer måtte för deras del medgifva den sökta upplåtelsen af ytterligare ett tunneland tjuguett kappland, Eskilstuna kungsladugård tillhörig, jord, till utvidgande af begrafningsplatsen för Eskilstuna stadsförsamlig samt Klosters och Fors s landtförsamlingar, emot skyldighet för dessa församlingar att derför erlägga årlig afgäld till Kronan, enligt grunderna i Kongl. Förordningen den 19 December 1827.
Utskottet har tagit detta ärende i öfvervägande; Och som vederbörande vitsordat en utvidgning af ofvanomförmälda begrafningsplats vara af behofvet påkallad och det tillika är upplyst, att för detta ändamål annan mark icke finnes att tillgå än den, som tillhör Eskilstuna kungsladugård, finner Utskottet sig böra till Kongl. Maj:ts ifrågavarande Nådiga Proposition tillstyrka Rikets Ständers bifall. Slalt-Utskoltels Utlåtande, JY;o ~4S. 5 Ii:o 24S.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 23 Aug. 1854, kl. 11 f. m.
Ullåtande, i anledning af Kongl. Majds Nådiga Proposition, angående j or d-afsöndring från Carlbergs kungsgård till utvidgande af Stockholms stads nya kyrkogård samt plats för ett död gr iifv are-bos tälle ders t udes. (I. A.)
Utaf högstberörde till Rikets nu församlade Ständer aflåtna och af samtlige Riks-Stånden till Stats-Utskottet remitterade Nådiga Proposition (N:o 89) inhemtas, att sedan kommitterade för vården af Stockholms stads utom stadens norra tull belägna, så kallade nya kyrkogård, uti två särskilde till Kongl. Maj:t ingifna skrifter underdånigst anhållit, dels om anslag af mark till utvidgande af nämnde kyrkogård å södra sidan, lör beliöiliga nya begrafningsplatsen och dels om upplåtelse af en tomt derinvid för ett dödgräfvare-boställe och kommitterade derefter, uppå gifven anledning, föranstaltat om uppmätning och beskrifning af den för berörda ändamål erforderliga mark, hvarvid blifvit utrönt, att till utvidgning af kyrkogården erfordrades ett område af 3 tunnland, T70:dels kappland, deruti inberäknad en del af den förbilöpande vägen, till hvars omläggande ytterligare skulle åtgå I7*:dels kappland, samt att för dödgräfvare-bostället jemte väntnings- och vändnings-plats för likvagnar och andra åkdon vid begrafningar, 25 kappland vore nödige, af hvilka områden, tillsammans utgörande 4 tunnland, 1 lTV.:dels kappland, af Carlbergs kungsgård likväl RVdels kappland redan förut, enligt Kongl. Brefvet den 19 December 1844, blifvit till Solna församlings klockare-boställe afsöndrade; så hade, uti häröfver, efter Nådig befallning, atgifne underdåniga Utlåtanden, dels Guvernörs-embetet vid Kongl.
Krigs-akademien å Carlberg förklarat sig anse ifrågaställa jordafsöndring icke för Carlbergs kungsgård medföra någon olägenhet, såvida kungsgården på annat stalie crhölla er - c Slals-Ulskotlels Ullålande, M:a 248. sättning för den grusgrop, sorn derigenom ginge förlorad och hvarifrån allt väglagningsämne för kungsgården nu hemtades; för beredande af hvilken ersättning
Guvernörs-embetet jemväl afgifvit förslag; dels Solna församling, genom sin kyrkoherde, erkänt nödvändigheten af den ifrågasatta minskningen af klockare-bostället, på det kyrkogården måtte få en regelbunden form, samt hemställt, att ersättning för den odlingskostnad, sorn blifvit använd på den del af jorden, hvars afträdande vore föreslagen, måtte inedgifvas; dels Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande i Stockholms län ansett hinder oj möta för bifall till hvad koinmitterade i underdånighet begärt; och dels slutligen Kongl. Kammar-kollegium hemställt, att, då afsöndring af jord från Carlbergs kungsgård till den vidd vederbörande landtmätares karta och beskrifning upptogo, syntes vara för de afsedda ändamålen al behofvet påkallad, Kongl. "Maj:t mätte, enär kungsgården tillhörde de lägenheter, hvilka, jemlikt 77 § Regerings-Formen, skolat förvaltas efter de grunder Rikets Ständer derom föreskrefvo, till Rikets Ständer i ämnet aflåta Nådig Proposition; och har, med afseende härå, jemte hvad Kongl. Kammar-kollegium och öfrige vederbörande uti detta ärende i öfrigt underdånigst upplyst och anfört, Kongl. Maj:t uti den nu aflåtna Nådiga Propositionen behagat föreslå, det Rikets
Ständer måtte för ofvanomförmälda ändamål den begärda jordafsöndringen från Carlbergs kungsgård medgifva, under förbehåll, ej mindre att afgäld för den jord, sorn sålunda komine att afsöndras, skulle bestämmas efter de grunder, Kongl.
Förordningen den 19 December 1827 föreskrefve och genom kommitterades för Stockholms nya kyrkogård försorg vederbörande årligen tillhandahållas, hvarmedelst såväl kungsgårds-förvaltningen vid Carlberg, som Solna församling och dess klockare blefvo godtgjorde för de förluster, som genom jordafsöndringen dem tillskyndades; än äfven att, i enlighet med hvad Guvernörs-embetet i underdånighet hemställt och Kongl. Brefvet den 20
December 1836, vid då förekommen enahanda jordafsöndring, innehölle, all på den del af platsen, sorn kungsgården nu disponerade, befintlig skog skulle komma Kongl.
Krigs-akademien på Carlberg till godo samt pä kommitterades bekostnad fällas och uppläggas på närbelägna ställen, efter anvisning af Akademiens ombud, som skulle ega att tillse, att vid det nya områdets inhägnande närstående träd icke skadades eller utan tillstånd fälldes; äfvensom att, sedan slutlig utstakning egt rum, ett exemplar af den upprättade kartan och beskrifningen borde Guvernörs-embetet vid Kongl. Krigs-akademien af kommitterade tillställas.
Utskottet har tagit, detta ärende i öfvervägande och får, på grund af de skäl den Nådiga Propositionen innehåller, tillstyrka Rikets Ständer, att till hvad Kongl. Majit, på sätt ofvan förmäles, behagat i Nåder föreslå, lemna bifall.
Stockholm den 14 Augusti 1854. Stals-Litskntlels Memorial, \:o 2-iä.
IN:© 249.
Arik. till Exp.-Ulsk. den 23 Aug. 1854, k!. 11 f. ra.
Memorial om beviljande af en gratifikation åt Öfver-kommissarien N. A.
Fredia, för af honom uppgjordt förslag till formulär för Riks-hufvudbok efter ny method. (I. A.) Sedan Rikets Ständer numera, med bifall till Stats-Utskottets den 11 sistlidne Juli afgifna Utlåtande N:o 177, för deras del beslutat, att det förslag till formulär för Riks-hufvudbok efter ny method, som Öfver-kommissarien N. A. Fredin, i följd af Kongl. Maj:ts under den 13 Oktober 1848 honom lemnade Nådiga uppdrag, upprättat; skulle med åtskilliga af Utskottet i berörda Utlåtande, i enlighet med hvad vederbörande Kollegier hemställt, föreslagna ändringar och tillägg till efterrättelse antagas; så liar Utskottet, med afseende fästadt jemväl derå, att Fredin, utan någon derför åtnjuten ersättning, tillhandagått Statsutskottet med afgifvande af upplysningar och förklaringar i fråga om det af honom uppgjorda förslaget, tagit i öfvervägande, huruvida, utöfver de Fredin i och för arbetets utförande på förhand tillförsäkrade förmåner, någon särskild belöning kunde honom förunnas för den händelse, att hvad Rikets Ständer, på sätt nyssberördt är, angående Riks-hufvudboks-förslagets antagande beslutat, äfven vinner Kongl. Maj:ts Nådiga stadfästelse.
Såsom en ledning för omdömet i afseende härå, anser Utskottet sig böra i minnet återföra ej mindre hvad utaf Staten för upprättande af nu gällande s Stals-Vlskollets Memorial, N:o lb'J. formulär för Riks-hufvudboken blifvit ufgifvet. än äfven de vilkor, hvarunder det blifvit uppdraget åt Fredin att uppgöra nytt formulär till dylik hufvudbok.]
Sedan nemligen, hvad det förra beträffar, Rikets Ständer vid 1818 års Riksdag medgifvit, att Stats-kontoret, som Kongl. Majit genom Nådigt Bref den 24 April 1816 anbefallt, att upprätta förslag till Riks-hufvudboks-formulär, egde att härför disponera den på dess ordinarie stat bestådda, men dittills besparda aflöning för Boksluts-kamereraren och Kammarskrifvaren, på det något uppehåll vid detta bokslut genom saknadt biträde icke skulle möta, samt 1820 års Revisorer, hvilka ansågo sig böra tillstyrka antagandet af den plan, Stats-kontoret följt, vid författandet af det då färdiga Riks-hufvudboks-förslaget, derjemte, enär detta Riks-hufvudboks-arbete blifvit af Kamereraren i Stats-kontoret P.
"Westerstrand, utom de hans tjenst åtföljande icke obetydliga göromål, verkstäldt med ett inskränkt biträde, hos Kongl. Majit i underdånighet hemställt, att, med afseende å ej mindre det mödosamma arbetet, än ock den utmärkta skicklighet och förmåga, bemälde Kamererare i liera hänseenden vid bokslutets författande ådagalagt, honom måtte, till uppmuntran och belöning för sådan sin förtjenst, tilläggas ett efter arbetets vidd lämpadt arfvode; så har Kongl. Majit täckts i Nåder bestämma detta arfvode till 3.000
Ridr; hvarefter ytterligare Rikets Ständer, uti underdånig skrifvelse den 23 Oktober 1823, bland annat, tillkännagifva, att de, med fästad uppmärksamhet på den allmänna vigten och nyttan af en Rikshufvudbok, funnit skäligt att såsom belöning för Stats-kamereraren Westerstrands vid upprättandet af 1821 års bokslut ådagalagda förtjenst, nit och skicklighet, tillägga honom en gratifikation af 3,000 Ridr, och hafva, enligt hvad Utskottet inhemtat, under åren 1818—1822 i Kongl. Stats-kontoret af besparade löner utanordnats till Westerstrands disposition tillsammans 8,875 Ridr 33 sk. 6 rst., för arfvoden åt biträden vid uppgörande af förslag till Riks-hufvudbok.
I fråga åter om de vilkor, hvarunder det blifvit åt Fredin uppdraget, att det af honom nu fullgjorda Riks-boksluts-arbetet verkställa; så hafva dessa villtor blifvit bestämda genom Rikets Ständers underdåniga skrifvelse den 3 September 1848 och Kongl. Majits ofvanberörda, derå grundade Nådiga Bref den 23 nästpåföljde Oktober sålunda, att för ett års tid, räknad från arbetets början, ledighet lemnades Fredin från det embete, han såsom t. f. Stats-kommissarie för det dåvarande bestridde, med åtnjutande under tiden af ett mot hans aflöningsförmåner svarande arfvode, så alt han pä detta åtagande hvarken i afseende på tour eller inkomst komme att förlora, hvilket vilkor äfven skulle gälla för upprättande af ett formulär till hufvudbok för Stats-kontorets enskilda rörelse, ett uppdrag, som jemväl anförtroddes Fredin till samtidigt utförande; samt att, utom Stals-Ulskoltelt Memorial, JV.o i49. 9 utom erforderliga skrifmaterialier från Kongl. Stats-kontoret, för aflöning af erforderliga biträden vid utarbetandet af det nya Riks-boksslutet, till Fredins disposition ställdes ett belopp, motsvarande fyra Kammarskrifvare-löner eller å 400 R:dr, tillsammans 1,600 R:dr, för hela arbetet räknadt, att, sedan Fredin inför Kongl.
Stats-kontoret för arbetets fortgång gjort reda, efter reqvisition successive till honom utbetalas, emot redovisning inför Kongl. Kammar-rätten; äfvensom Fredin egde att, för aflöning af biträden vid upprättande af hufvudbok för Kongl.
Stats-kontorets enskilda rörelse, disponera ett lika belopp mot enahanda förbindelse, som nyssnämnd är; och har, enligt hvad Utskottet inhemtat, det arfvode, motsvarande ett års aflönings-förmåner, Fredin i och för detta arbete åtnjutit, belöpt sig till 1.752 R:dr jemte ljuspenningar.
Ehuru, enligt hvad nu blifvit anfördt, en bestämd ersättning för besväret med det nya Riks-hufvudboks-fÖrslagets uppgörande blifvit åt Fredin utfäst och denna ersättning äfven redan kommit honom tillgodo samt sålunda å hans sida något anspråk på ytterligare vedergällning derför icke gerna kan väckas; så torde likväl härvid böra tagas i betraktande, att Fredin för berörda maktpåliggande och besvärliga arbete icke erhållit annan godtgörelse, än han äfven utan åtagande af samma arbete', haft att påräkna och hvilken dessutom äfven afsett utarbetande af förslag till hufvudbok för Kongl. Stats-kontorets enskilda rörelse, hvilket sednare förslag Rikets Ständer väl ansett, för närvarande och intilldess nytt formulär för Riks-hufvudboken blifvit slutligen faststäldt och tillämpadt, icke böra till antagande ifrågakomma, men hvars upprättande dock för Fredin medfört betydligen ökadt besvär; äfvensom, i följd deraf, hans biträde åt kommande Revisorer och Ständer jemväl framdeles kan komma att påkallas.
Utskottet anser också, för sin del, det vara af stor vigt, att, för utförande af så vigtiga arbeten, som det ifrågavarande, och hvilka derjemte erfordra större skicklighet, skälig uppmuntran af Staten lemnäs i den händelse, att dessa arbeten utföras på ett sådant sätt, att det dermed åsyftade ändamålet vinnes, på det att, då Staten äfven vid andra tillfällen kan komma i behof af biträden för dylika företag, skickliga personer icke må saknas, som äro villiga att desamma sig åtaga.
Det af Fredin uppgjorda Riks-hufvudboks-förslaget har i dess hufvudsakligaste delar blifvit af samtlige de i ämnet hörda Embets-myndigheterna godkändt och derefter af Rikets Ständer för deras del antaget, så att, derest detsamma, såsom Utskottet anser sig ega anledning förmoda, äfven slutligen varder af Kongl.
Maj:t i Nåder gilladt, afsigten med det
Fredin lemnade uppdraget i afseende å upprättande af formulär til!
Riks-hufvudbok efter ny method, sålunda mäste anses vara behörigen vunnen.
Bilt. lill Ii.
Prat. 1SS3 <V ISSI. 4 Sami. i Afd.
S liand. 40 Haft.
'I 10 Stals-Wskotleli ålemorial, N:o 249.
På grund häraf och med hänsigt derjemte till det biträde, Fredin, på sätt ofvan förmäles, utan ersättning lemnat nuvarande Stats-Utskott, finner Utskottet sig böra hemställa, att Rikets Ständer, för den händelse ifrågavarande af Ofverkommissarien Fredin upprättade förslag till formulär för Riks-hufvudbok efter ny method, på sätt det blifvit af Rikets Ständer för deras del antaget, äfven slutligen vinner Kongl. Maj:ts Nådiga bifall, ville, såsom belöning för Fredius vid upprättande af nämnde förslag ådagalagda förtjenst, nit och skicklighet, tillägga honom en gratifikation af 3,000 R:dr, att af Riksgälds-kontoret utgå.
STOCKHOLM, typografiska föreningens boktryckeri, 1854. Statt-Utskottets Memorial, N:o 250 1 Ank. till Exp.-Utsk. den 25 Aug, 1854, kl. 7 v. cd.
Memorial^ angående verkställd omröstning i anledning af RiksStundens skiljaktiga beslut; rörande eftergift till förmån för Carlstads stadsförsamling af Kronans rätt till ett efter Näringsidkenskan Johanna Emilia Hollander fallet dana-arf.
Sedan Siats-Utskottets Memorial N:o 213, med förslå» till voterings O ~ O proposition1 i anledning af Riks-Slåndens skiljaktiga beslut, rörande eftergift till förmån för Carlstads stadsförsamling af Kronans rätt Lill ett efter Näringsidkerskan Johanna Emilia Hollander fallet dana-arf, blifvit, enligt till Utskottet ankomna Protokolls-utdrag, al samtliga Riks-Stånden godkändt, så har förstärkta Slats-Utskoltel, i dén ordning 69 § Reger! ngs-formen föreskrifver, denna dag anställt votering öfver följande, sålunda antagna, proposition:
Den, som anser, att Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om eftergift - till förmån för Carlstads stadsförsamling af Kronans rätt till ett efter Näringsidkerskan Johanna Emilia Hollander fallet dana-arf icke bör af Rikets Ständer bifallas, röstar Ja Den, det ej vill, röstar Nej.
Vinner Nej, häfva Rikets Ständer medgifvit berörda eftergift till förmån för Carlstads stadsförsamling, under vilkor, att medlen blifva till inrättande af ett arbetshus för församlingens fattige använde.
Prot. 1853—54. 4 Sami. 1 Afd. 2 Band. 41 Haft. t 2 Siats-Utskottets Memorial, N:o 251.
Vid voterings-sedlarnes öppnande hafva befunnits 52 Ja och 67 Nej, hvadan ock då således nej vunnit, Rikets Ständer beslutat i enlighet med nej-propositionens innehåll.
Hvilket Förstärkta Stats-Utskottet skolat hos Rikets Ständer anmäla.
Slockholm den 25 Augusti 1854.
Ank. till Exp.-Utsk. d. 25 Aug. 1854, kl. T e. m.
Memorialj angående 'verkställd omröstning i anledning af RiksStåndens skiljaktiga beslut, rörande eftergift till förmån för Upsala stads Borgerskaps Gubb- och Enkhus-inrätt ning af Kronans rätt till Dana-arf efter Enkan Charlotta Elisabeth Bäng och Jungfru Christina Lundström.
Enligt till Stats-Utskottet ankomne protokolls-utdrag, hafva samtlige Riks-stånden godkänt det i Utskottets memorial N:o 214 framställda förslag till voterings-proposition i anledning af Ståndens skiljaktiga beslut, rörande eftergift till förmån för Upsala Stads Borgerskaps Gubb- och Enkhus-inrätlning af Kronans rätt till dana-arf efter Enkan Charlotta Elisabelh Bång ochJungfiu Chrislina Lundström; i följd hvaraf förstärkta StatsUtskottet i den ordning 69 § Regerings-formen föreskrifver, denna dag anställt votering öfver förenämnde, så lydande proposition: Ståts-Utskottets Memorial, N:o 251.
3 Den, söm anser, att Kongl. Maj:ts nådiga Proposition om eftergift till förmån för Upsala Stads Borgerskaps Gubb- oell Enkbus-inrättning af Kronans rätt till dana-arf efter Enkan Charlotta Elisabeth Bång och Jungfru Christina Lundström icke bör af Rikets Ständer bifallas, röstar Ja; Den, det ej vill, röstar Nej.