Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riderstapet och Adeln häronr wille inhämta, de 2:110 Resp..
Medständens tankar.
Lika nödigt blifwer ock alt bereda ett afgörande beflut r en annan, fräga, som innefattas i Finance-planen och Hwilken är af Hvgw, Präste-Stäntzet bifallen, af Wällofl, Borgare-Ständet afflagen; men hwaröfwer Högloft- Rids Lerffapet och Adeln, samt Hederw.
Bontzc-Stäntzet sig tcke ullätit; nemligen: huruwitza Utrikes Län fä upptagas M kiquiherande af förfallne Räntor och Capital afbetala yingar ä Utrikes Gälden, om fädane Län pä förmånlige sätt kuntze negocieras under det en stegrah Cours, hins. hrar Wexel-uppköp och Remisser, Jag utbeder mig Herr Grefwens »ch Landt-Mgrsta'- fens proposition till hjelpande af dessa lacuner.
Grefwe Ven 2 April.
Grefwe förner, ^llolxk Oörsn, hwab ren förra xuncten af Friherre I.ils-ncr2r>:^'L ytitMide angär, fär jag nied honom deruti alldeles instämma.
I anseende till den sednare äter will jag allenast hemställa, om icke allt hwad som i Finance-planen och Stats-rcgleringen ej blif«
Vit afstaget eller forändradt, bör anses såsom bifallit.
Friherre I^llscncrsntr, mcdgaf denna Grefwe körner» anmärkning; men hade med mycken uppmärksamhet genom» läst alla StändenS Protocolle-ut drag, rörande denna fräga, och funnit att ehuru den warit alternativt ftamstäld, hade dock ingen^ra af alternativcrna blifwit bcflutna, hwarföre han trodde att denna satts här icke kunde an, mändas.
Grefwe kerner, yrkahe ä nyo, att han ej sage nägvt annat medel att winna flur ä Ärenherna, än att an, taga det sätt han nyst anfört.
Grefwe De ks Ogrlli^ och Hans Excellcnce Herr Grefwe kduutk förenade sig med Grefwe gärner.
Herr Grefwen och Landt-Marskalken, wille hämna den upplysning att ExpeditionsrUtststtet, som nrr myre sysselsatt med uppsättandet af Expeditionen rörande Stats-rcgleringen, lärer komma med förfrägningar, hwilka med denna fräga stä i nära sammänhang, hwars söre densamma nu intilldesi kunde fä hmila.
Herr LeZerbeim, sndsn Osv i cl r intygade säsom Ledamot af Expehitions-Utffottet att det werkeligen fä för» hölle sig.
Herr Grefwen och Landt-Marskalken, propos nerade säledes, att hmad den första srägan anginge, fräste, och Borgare-Ständen mätte anmodas, att sig ders De»» 2 Apri!. Lcröfwer förklara, dä deremot hen andra tills widare finge hwila.
Grefwe veOsrSi--.
Ibland de storsta swärighcter BewillningS-Ulftottel mött under sina arbete, har warit d- n att komma till kännedom af"den gamla BcwillningenS rätta belopp- Ifrän dc olika häll hwarcst upplvsningar blkfwik sökta, hafna olira uppgifter erhållits, allt i brist af redfrga och bestämda Forrnulairer för rcdowisningen af uppbörden.
Lewillnings-Utffottet har derföre önskat att konna t ll Kongl. Mastt i underdånighet underställa, det Han tackteS bc^ lia Kammar-Cvllegium, att päbjuda sädana.
Formnlairer för rcdowisningen af uppbörds-,-edogör isen.
Jag får har till Högloft.
Ridderffapcts och Udelns pröfning Lfwcrlämna ett förflag dertill, som jag kikwal anser min ffyldighet nämna, ci ar af mig, utan författadt af HaradS-Bokhältarcn dlääb, cn man hwNkcn r längre lid med beröm wardal uppbörden i en af NiketS folkrikasie Provinser, och af hwars kunffaper, nit och drift, BcwillningS-Utstottct under inncwarandc Rikemöte haft det största biträde.
Jag hemställer om wi icke skulle kunna inbjuda wära Mcdstander, att gemensamt med ost detsamma till Kongl.
Majit öfwerlamna för att efter behörig granskning af Kongl. Kammar-Collegium, kunna antagas och pabjudaS.
Herr Grefwen och Landt - Marskalke n, giorde proposition till bifall ä denna Grefwe ve t» Osrclien motion, hwilken med Ja beswaradcs.
Eluteligcn gjorde Herr Grefwen och Landt»Marffal» krn proposition, att Ridderffapet och Adeln mätte in, stämma Dm 2 April. slamma r Prastc-Ständets fattade beslut, att Expcditions-Itstottct ifrän de öfr-ga Utstottcns Canecllier, ftulle er« hälla biträde, i dest mot Riksdagens instundande flut,, förökade gbromäl.
Bifölls Ridderftapet och Adeln ätftiljdes kl- jtill g.
In ktlem Urotosoll» 6.
LjikvsrstOtpe.
Tisdagm dm 3 April. klcoum kk. bals till ic> förmiddagen.
Friherre lVlsnnorbtlw, lttsrz ^uZast. Zag erindrar wig, at den i gar gjorda Remisten af Konungens Rädiga Sivar rörande Wargeringens upphäfwande, jemte de yttranden, som i anledning deraf till Prvtocollet anfördes, mar helt enkel, att Mälet till Allmänna Bcswars-och Oeconomie-Utflottcts bearbetande ftulle hänwisas: nägon kunde af en Ztcmifl till detta Utskott dr»ga den slutsålts, att wi ansett detta Mäl ibland den- lwaröfwcr Riksens Ständer endast aga att till Kongl. Naj:t afgifwa stna underdäniga önskningar.
Pä det ingen fräga derom mfl kunna uppstä, fär jag nu föreflä, ett Ridderfkapet och Adeln mätte befluta, att detta Mäl, enligt den 7g. §- i Rcgerings-Formen bör behandlas och afgöras.
Friherre lllljen^rantr, Ivllsn VVilKslm, instämde i denna Friherre ^I-wnerbeims motion Ätstillige begärde att fa hörs »ppläsas den 73- hivilkcn derefter upplästes, Herr 7^ Dm 3 April.
Herr Grefwe» och Landt-Marskalken, gjorde proposition pä hwad Friherre ^»nnerdeis föreslagit, hwil» ken enhälligt bifölls.
Friherre lAsnnerbeim , anhöll, att detta Ridderskapets och Adelns beslut skyndesamt genom Protycoll-Utdrag mätte Le öfrige Nesp.
Ständen meddelaS, HerrGrefwenochLandt»Marfkalken, anmälte, Ltt dä dr yttranden, som i gär föreföllo i anledning af Konungens Nädiga Swar rörande Wargeringens upphäfwande, flyndesammare än Protocollet kunde hinna justeras borde till Utskottet remitteras, wille han anmoda Le
Herrar som icke kjelfwe dem skrift ellgen knlemnat, att Leffe sine yttranden i denne förmiddag öfwerse och justera.
Utdrag af Protokollet hällit !
Ridderstam pets och Adelns Plenum den z April i8ro. S. D« Dä Ridderstapet och Adeln förleden gärdag hade remitterat Konungens Nädiga Swar, rörande Wargerin» gens upplösande, till Allmänna Beswärs och OecynomieUtstottet, beflöt Höglpft.
Nidderftapet och Adeln, att pa Let detta Mäl, genom detta Utskotts befattning, ej mätte xumia förblandas med dem, hwari Riksens Ständer äga endast, att till Kongl.
Majit framgifwa sine underdänigq önskningar, detsanma efter 73. §- i Rcgerings-Formen stall komma atc jehandlas och afgöras: hwaroni dc öfr rige Resp. Ständm genom Utdrag af Protokollet sknll> wänligen underrät,as.
Htz Lupk!,.
Herr Den F April. 73 Herr Grefwen och Landt-Mqrskalfekj, tMäns
Nagaf, att redan för längre tid tillbaka under Riksdagen de öfrige Z Stånden hade beslutat, 'att för Medecin^ Doctor Lr-mät, betyga Ständcns agtning i anseende til! dcn Fri-Schola han stiftat och med utmärkt nit wärdat; hwaröfwer Herr Landt rMarffalken, sedan denne sak torde hafwa fallit i glömsta hos Ridderstapct och Adeln wille lata uppläsa de öfrige Ständcns Ridderskap^ och Adeln meddelade Protocolls-Utdrag
Efter uppläsning häraf proponerade Herr Grefwe» och Landt-Marstalkcn: att Ridderstapct och Adeln i de öfriga Standens beslut mätte instämma, hwilket bifölls; och hwarcfter följande Riksens Ständers derom författade Skrifwelse justerahes; Med ben känsla af aktning och tacksamhet, som e» till allmänt nyttiga företag anwänd omtanka alltid förtjcnar, hafwa Riksens Ständer wid denna Riksdag fästat deras uppmärksamhet wid det sällsynta patriotiska bemödande och dcn lyckliga framgäng, hwarmed MedicinäDoctor» LrsnM, i Hufwudstaden stiftat sä wal en Schola för Handtwcrks-Gesäller och Lärlingar, som en särskild underwisnings-anstalt för fattiga Flickor; hwarjemte Riksens Ständer med tillfredsställelse inhämtat, med hwils ken sorgfällighet och drift detze Inrättningar wärdas och befordras tils Ungdomens danande för Samhället och dest odling genom Nytliga kunskaper.
I anledning häraf hafwa Riksens Ständer bestutit, att betyga enskildt för Stiftaren Doctor Lr-mM den syns yerliga förbindelse» hwartill han genom medvorglig nit och uppoffring gjort sig af Nationen förtjent; samt tillika gemensamt för honom och öfrige Ledamöter af veste Stif tel» - 76
Den Z April. telsers
Directioner förklara sin erkänsla för ben oafbrutit sorgfälliga tillsyn, hwarigenom sä gagnande Inrättningars bestånd och förkofran befrämja? z hwilket genom Allmänna Tidningarne kungöras skulle.
Grefwe bksmUtun, utbad sig att fä uppläsa följande, hwilket han önskade mätte fa ätfölja Nemisien af hans yttrande i gär; Enär Kongl. Maj:t äskar en förökad bcwäring tror lag de redan walde Taxeringsman sä i Socknar som Härader böra ensamme biträda Landöhvfdingarne j urwalet af Manstap.
Herr Grefwe»: och Landt-Marskakken, gjorde Nroposition om Remisi af detta yttrande, hwilket bifölls.
Utdrag af ftlrotocollet, hällit hos Bonde-Städet den o:dra April rZio. S. D. Sedan Bonde-Ständet lätit sig föreläsas Riks sens Högloft.
Ständers Bewillnlngs - Utstötts Protocolls, Utdrag den skiljaktighet rörande Charta-Eiglllatä Förordniirgen, som upstätt emellan Bonde-Ständet och desi Rcspeetive McdStänder, mä till det förstärkta Stats-Mskot ets afgörande genom votering öfwerlcmnas; har Bonde-Ständer innan denna Utskottets hemställan till slutelig pröfning af Ständer företages, ansett sig böra till de öfrige Ständens ömma behjertande framställa de betänkeligheter, sock kill lfrägawarande stiljaktighet föranledt, under den säkra öfwertygelstn, att de Resp. Ständen till mcdgifwande af Den 3 April. 77 kf Bondc-Ständels billiga fordring i denna del, behagade fästa ett rättwist afseende.
Bonde-Ständet har i denna fräga endast yrkat sadan förändring uti dcn projekterade Författningen, att Allmogen i Nattcgäiigs - och Bcswärs-frägor cmst Ståndspersoner bör med deste nyttja lika hög Charta och der, emot äfwen tillgodonjuta Rättegängs-kostnah efter samma proportion som Ståndspersoner, men i Twisier Allmogen inbördes emellan, Chartans belopp till hälften nedsättas.
Dä allt ifrän Chartä-Sigillatä Werkctö första inrättande Bonde-Ständet säsom en owilkorl-g rättighet sätt njuta lindring till hälften mot Ständspersoner uti Chartä-Sigillatä afgiften: Dä Swensta Allmogens Frioch Rättigheter i allmänhet, blifwit bäde af framfarne Konungar och Riksens Höglofl.
Stander sjelfwe tkd efter annan till ett oryggeligt beständ försäkrade:
Dä berörde Allmogen förundte frihet är att anse för nästan den enda förmon Bonde-Ständet i jemnförelse med andre StändS företräden kunnat sig tillräkna: dä sjelfwa frägans obetydelighet äfwen kommer i betracktqnde tillsammans med
Len förestagne Förordningens stadgande i andre delar» hwaraf befinnes att wid charterandet af alla stags Contracter och dylika Handlingar, Allmogen delar lika tyngder med andre Medborgare; och dä wid detta Riksmötes snart annalkande stut Bonde-Ständet nu framstalt en önskan, billig i sin grund och i wcrkställighcten utan kännare följder för Resp. Medständen, efter all sannolikhet är den siste som Bonde-Ständet under Riksdagen ämnar att till de Resp. Medständens ädla medgifwande förebringa; sä kan nägon twekan hos StäNdet möjeligcn icke uppsiä, ali ju icke dess Medständer, hrvilkas ömhet och rätlwisa Bonde-Ständet alltid stall erkänna, täcktes med* elfwa 73 Den Z Sprik.
Hifwa den rättelse uti ofwannämnde Chartä-Sigillatä Förordning» som Bonde-Ständet ansett nödig.
Med wSrdsam och wänlig anmodan till Respective Med-Ständen att härutinnan sä fort sig möjligen gjörä läter, lemna Bonde - Ständet etts tillfredsställande sivar, har Ständet tillika bordt meddela den underrättelse, att i fräga om Medelö anstäende till utrönande, huruwida Salt-tillwerkning inom Riket kan med fördel werkställas, finner Ständet annan utwäg till Ärendets afgörande icke Ltersta än att, pä sätt BewillningsrUtstottet i förut omnämnde Protocolls--Utdrag hcmstäldt, det samma bör till det förstärkta Stats-Utffottctö flUteliga handläggning öft werltmnas.
Ut supra» p-otocolli 3. L. IrsZLräk» Grefwe De Is Qeräiez ^»cob.
Enligt hwad jag ibid denna upläsning förmärkt, innefattar detta Protoeollss Utdrag 2:ne serflildta mäl.
Det ena rörer frägan om Medelö anffaffande till Salt-källors uptagande hwilkett är af sädan beskaffenhet, att den ej annorlunda, än genom Nämnd kan afgöras.
Det andra rörer Bondc-Stäns dets yrkande, att wid Rättegängar Allmogen emellan hädanefter säsom förr endast behöfwa papper stämpladt med half Charta eNwt hwad för Ständs-persoNer ar föreskriswit.
Om följden af en eftergift i detta afseende, Morr Nägvn winst för Allmogen sjelf, skulle jag wara den förste ätt den yrka, men jag tror att den ringa kostnaden wid Rättegängar Allmogen emellan endast wöllar ökade Rättegängar.
DeN wällar dels att Allmogen sjelf ej genast inftr den dryga kostnad de i längden Medföra, dels att inleresterade personer, lättare kunna betjena sig af dest enfald för att upwigla Proccster.
Detta Moraliska stal, har warit n»sti> för BewillniNgs-Utffottet, att förestä en Dr - Den 3 April. 79 förhöjning i afgift för Bonde-Ttändet i denne artikel, att efter skedd äter-remitz likwäl ivid sin förra ranka ftrblifwa, samt är det äfweu nu för mig att tillstyrka ett afflag pä det Hederwärda Bondes Ståndets nu meddelade önskningar.
Friherre kleming, Lise», utbad sig att UplySningswiS fä namna, att till Stats,Utskottet more ankommit ett Protokolls, Utdrag ifrän detHögwördigePreste-Ständet, hwars igenom syntes - att detta Ständ förenat sig med BondeStändct och ansett den »väckte frägatt säsom ett priwilegir Mäld Grefwe körner, X6o!pb 6öran, kunde rväl för sin dek icke finna att frägan säsom
Ltt privilegii mäl borde anses; MeN wille icke dest mindre hemställa om icke Bonde-Ständets begäran wore gansia billig.
Han trodde Bonde-Ständet yrka, att dä detta Ständ wid Nättegängar endast njöte halfwa expenser, detsamma r förhällande dertill ocksä wille erlägga endast half Chartä-afgift» Grefwe v- 1» Osräie.
När benna sak första gängen !
DewillningssUtsiottet förkwar, gjorde Bonde - Ständets derwarande Ledamöter ett enkelt pästäende att Allmogen endast borde betala half Charta, men när Bcwillningss Utskottet wägrade att deri ingä, inwändes, att sädant wos re billigt» emedan Bonde-Ständet wid Rättegängar i för-> hällande till Ständs s personer, endast ätnjöte halfwa expenser.
MäNga af UlsiottctS Ledamöter funno detta billigt , men pä de af mig anförda Moraliske skäl, wille de ej medgifwa Chartansnedsättande, utan önskade häldre expensernesförhöjande, en sak hwilken likwäl läg Utom Bewillningso Utskottets ätgärd.
BondeStändet har nu medgifwit, att betala lika Charta med Ständs-pcrsoner wid de Rättegängar de Med Sländsspersoner kunna föra, men deremot önskat, att wid Nät» Den 3 April.
Rättegångar Allmogen emellan, der matte förblifwa säsom hittills med half Char ta.
Grefwe förner, Löolpll Oörsn.
Äfwen sedan Mg ers HZllit denna underrättelse om sakens wcrkeliga förhällande, fär jag till Högloft- Ridderstapct och Adeln hemställa, om det icke i alla fall wore klokt, att bifalla Bondc-StanderS begäran.
Zag misikärmer ej wigten af det Moraliska skälet men Wonde-Standet sjelf snncs ätminstone icke inse den samma, och jag tror, att rär srögan bli^mit inffränkt till de Rättegångar som föras Allmogen emellan, det äfwen kunde wara billigt, om den gamla Författningen bibchölles.
Det skulle eljest se ut, likasom tre Stand wille besluta om beskattningen för det fjerde- Jag frestar ders re, att man skulle förklara det Hcdcrwärda Bonde - Ståndet, att det wäl ej wore någon desi rättighet, att i ''tta afseende Njuta afkortning, men att Ridderstapct och Ateln af oerr upriktlga wälwilja Ridderstapct och Ädelst oasbrorit hyser för Bonde - Ständet bifallit dest yttrade önstr.n, rörande lägre Charta wid Rättegängar Allmogen emellan.
Friherre Osterström, Mcob. Riksens
Ständer hafwa wrd detta Riksmöte ej ifrän nägou borttagit nägon fördel, utan ätt derföre tillbjuda behörig ersättning.
D» ött hittills warit Bonde-Ständc Z rätt att endast nyttja half Charta, bör denna rättighet, detsamma, icke fränö lännas utan behörig ersättning.
Jag fär således äfwen för min del instämma i hwad Grefwe lASrner förestagit.
Grefwe ve la 0->r^ie, inwände att här wcrkeligen wore fräsa om ersättning igenom förhöjning i cppcnserne.
Grefwe k-lsmilton, />.xel, frägade om denna ersättning äfwen borde gälla för Bönder, som besukte Säterier.
Herr Den 3 Äpri^ 81 Herr Grefwe» och Landt--Marskalken, wiss» för sin del afwen tillstyrka bifall till Bonde-Ständels begäran, hwarefter pä anmodan af Grefwe Vs Is Osräis, att om han flusse afstä att wikare yrka nägot hinder wid proposition den dä mätte göras i de termer Grefwe Mörner Nyttjat Herr Grefwe» och LandtsMarskalken, gjorde proposition, i enlighet med Grefwe Mörner förstahwilken bifölls- , Herr Grefwen och Landt-Märskalken, hrmstälde om icke, sidan alla Ständen nu stadgat sine bestut rörande Allmänna Bewillningen och likwäl en och annan stiljakrighet dem emellan förekommer, Ridderffapet och Adeln wille dem till brpcditions-Utstottct remittera^ hwilket stulle aga att desse beslut redigera.
Skulle Utskottet upptäcka nägre ffiljaktighctcr rörande saker, bodde detsamma sädant Riksens Stander tillkannagifwa.
Hwad ater anmärkningar wid blotta ord och mtryck angings stulle det tillhöra Utflottct att den lämpeligaste redactioNen föreflä.
Upplästes följandet Riksens Högloft.
Ständers Mmanlla Äefwak?- och Oeconomie - Utskotts Mlätande, i anledning af följande, emot Utskottets afgifne Förstag om anstalter till Veneriska smittans hämmande, hoResp.
Ständsn gjorde anmärkningar och anföranden: » r:o Af Herr Lfwer - Stallmästaren m.
Tnfwe hon vsMlnZsdsuIsn: att utwägarne för penninge-tillgänj gar Xiöd> öch Aö. prack. 6.-i» L»aS. 2lfö r?:» »> 82 ven Z April. gar till förökande af Eurhus» inrättningar borde underställas Konungen, som säkert wäljcr de werksammaste medel att winna det äsyftade ändamälet. s:o Af Herr Lagmannen m. m., ^Vasell: att detta Amne icke, i sammanhang med frägan om fattige Barns uppfödande mätte ankomma pä uppskof till nästa Riksdag, utan med all flpndsamhet afgöras. z-o Af Herr Borgmästaren dlorstiöm: at dä en ensam person begärde, att till Idkande af Caffehus-eller Krögeri-näring, fä till nägon Landsort sig begifwa, och hwarwid ingen anledning förekomme att misstänka afsigten dermed, sädant icke borde förwägras. 4?o Af Herr borgmästaren ^Vsbreriberg: att ordens telige Spis-qwarters hällande w'd tillfällen af Marknader och större Folksamlingar icke mätte fö bjudas. 5:0 Af Herr
Directeuren Zantesson: att i anseende till Eärdfari-handlande samt Sjömän af bättre Classen, den föreflagne Läkare »visitationen icke more lämpelig wid andre tillfällen, än dä nägon särskild anledning förekommer, att sädane personer kunna wara med smitta behäftade. 6t0 Af Riksdags-mannen Xnckers DsnlelsSSlt frän Elfsborg- Län: att inskränkning i Gärdfari-handeln stulle leda till deras förderf, hwilka nu för denne Handelsförmän erlägga en icke obetydlig afgift till Staten; att Utskottet wisat allt för ringa aktning för en Class af Medborgare, hwllke säsom Frie Swensse Odal-Bönder icke utan ett groft förolämpande ä Utskottets fida, kunde sättas i hop m>d Ziguenarc, Skojare och Hästbytare; att Utskottet följaktcligcn borde förständigas om anständigheten af Dess Expeditions-sätt; att Gärdfari-handlan öe.
Den 2 2tprik. de, som Utgöres af Allmogen sjelf, stola inom ett Miss tid ätcrwända, och att Medes det sede-fördcrf, fois, stuns dom ar cn följd af längre wistande i stora Städer, sst Mycket mindre här katt inträffa, som Allmogey naturligt» wis »cke waljcr dessa till sina warots afhttrande; att man deremot orättwist bland Gstrdfarirhattdlande sätter det antal Borgare, som frän Städerne Borsts och Ulridahamn ntwandrar och hela äret uppehället sig i främs mande Orter; hwarjemte Utstottet uppmanas, att upp, gifwa de händelser, da Vetterista fmittot gcnsitt Eärdfarihandlande blifwit utbredde. 7:0 Af Riksdags-mannctt bengt frän sam ma
Lätt:
Att r hans hemort brukas till Läns-Lazarettet försända dem, som hafwa Venerisk sjukdom, samtal attstaltertte i desse delar stole wara sst goda och fullkomliga, att de xj kunna förbättras pä det af Utstottet fvresiagne sätt, hwarföre han aldeles afsagt sig allt deltagande l nstgott förändring.
Härjemte har, enligt derom ankommit PrötocöllsUtdrag, Hederwärda Bonde-Ståndet bestutit, att denna sräga borde äter-remitteras kill Utstottet, som derom skulle fst underrättelse, jemte föreställning, att Utstottet blämpeligen sökt kasta skugga pä de sstkallade Gärdfaris handlande, hwilka likwäl äro bofaste Bönder och Hemmansnägare, samt följaktligen Medlemmar af Sweriges Allmoge, säsom hwarö Ombud Bonde-Ständer icke med liknöjdhet kunnat anse Utskottets berörde förfarande.
Desse anmärkningar, fär Utstottet ttu i samma ordning som de här ofwan äro intagne pä följande sätt beswara: ' r:o Lika med Herr Grefwe HsntMzzhzusen, sinner Utstottet, det frägan angstende Curhus-inrättningarnes ut wid - 84 Den 3 April. widgande beror pä Kongl. Masits olnffränkta Höga förordnande; men det förslag Utffottet yttrat angäende Landshöfdingarnes rädplägningar med Socknarnes Deputerade kan Utffottet nu icke frängä. s:o Herr Lagmannen Vt->5sll- erinratt om angeläZenheten att ffynde^amt och innan nästa Nordag widtaga anstalter emot Veneriska smittan medgifwes fullkomligt af Utffottet, som icke inser nägot hinder för all i detta Ärende nödig Åtgärd, sedan frägan härom nu mera icke har någon gemenskap med den om Allmänna Fattigwärdén. > Z:o Z hwad Herr Borgmästaren Noström anfördi, om tillständ för ensamne personer, att begilwa sig till nägon Landsort, till Idkande af Cafföhus-och Krögerinäring, anser Utffottet sig icke kunna instämma, sä framt endast kring-resande är i f-äga, ty Utssotttt är öfwertygadt, att fastän anledning till afsigtens misstänkande ej förekommer, det likwäl kan wara gansta lätt för en Cafföhuö- eller Krkgen-Hdkare, att puder resan förffaffa sig till biträde en mängd lösa och liderliga personer samt med dem besöia orterne och ästadkomma samma olägenheter som hitintills. 4:0
Dä ordentclige Spis-wärdar och Traktörer icke Llifwit uti Utskottets Betänkande omnämnde, eller derunder inbegripne, sä lärer nägot s^ecielt nämnande af -eras undantag frän förbudet, hwilkct undantag frän Herr Borgmästaren'Wsbrenderg äskat icke wara af nöden. 5:0 Att Sjöfolk samt de till Gärdfari-hankels drifwande utsände Tjenste-d. ängar böra undergä stränga Läkare-visitationer, tror Utffottet ännu wara nödigt, och detta sä mycket mera, som omförmälte personer pläga besöka Dsn Z April. 8-8 besöka Utrikes orter; men med anledning af sä wäl Herr Directeuren Lsntessons som Hederwärda Bonde-Ständets anmärkningar fär Utffottet nu föresiä, det sä beskaffade visitationcr icke mä utsträckas till de Gärdfari-handlande hwilka äro werkeltga Hemmans Innehafware. 6:0 Utffottet medgifwer, att för Gärdfari-handlands Hemmans-ägare nägon ytterligare inskränkning uti deras Handels-rättighct än Kongl.
Eommerce-Eollegii kungörelse d n 8 Martil iLog inne! äller, wid detta tillfälle icke bör komma i sräga; men Utskottet kan icke med stillatigande förb-gä den omskar diodet, att en Ledamot af Hederwärda Bonde-Ständet, Riksdags-mannen gullers vAnielr. ron frän Elfsborgs
Län, pä hwars upplysning och riktiga omdöme, Utffottet uti andre hit remitterade Memorialer emottagit flere bcwis, denne gäng lätit förleda sig att tro, det Utffottet welat förolämpa hans Committenter och med detsamma hela Bonde-Ständet, hwars nytta, det öfwerklagade Förflaget närmast rörde, hwars heder Utffottet alltid med yttersta öm!ct söker befrämja, och hwars tilltagande wälmäga är ett af de käraste ämnen, hwarmed Utffottet kan sysselsätta sig.
För öfrigt anser Utffottet desi wärdighet icke medgifwa, att lemna widare swar 8 de förhastade och troligen af Författaren föga ef* tertänkte uttryck, som i Memorialet finnas. 7:0 t^huru Riksdagsmannen Lenzt ^nller,5on för sin dek afsagt sig deltagande i nägon förändring afanstalterne Lill Veneriffa smittans hämmande, säsoin onödige uti hans hemort, förmodar Utffottet likwäl tillräckelig anledning deraf icke förekomma, till inställande af hwad som för öf» rige delar af Riket kan wara angelägit. 8:0 Utffottet har med missnöje inhämtat, att Hederwärda Bonde-Ständet trott det Utffottet welat kasta.flug W - 86.
Den Z Aprik. ga pä kN del af Ntikets Allmoge.
Dä Utskottet till minnande af ett godt ändamäk föreslagit ett dertill ledande medel, och dä Utstyttets öfwertygelse om nödwandigheten af detta medels anwändande warit grundad pä en wcrklig kännedom ym fvrhällandct, har Ut stolte t icke med stal Wantat ng att desi wälmcnta Förslag stelle erhälla dcn misttydning deråt blifwit gifwen. Z följd af hivad säkedes nu anfördt blifwit har