Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men sedan numera sannolikt riksg:skont. kommer att upptaga lån till ett belopp af måhända 2 millioner r:dr och möjligen deröfver, så torde nödvändigheten fordra, att öppna en tillgång lör beläning på koriare lid af de obligationer, hvars innehafvare ulan att vilja afyttra dem, skulle önska att förvandla dem, i penningar, en åtgärd, som mäste för riksgtskont. underlätta upptagandet af de erforderliga summorna.
Jag får sålunda vördsamt föreslå: ”Att fonden för belåning af publika papper måtte kunna ökas från 500,000 r:dr till 800,000”.
Tillgång finnes i de, genom 2 Stånds afslag förfallna nya anslagen, hvardera af £ million r:dr för fastighets-belåning och manufakturdiskonten, hvaraf i alla fall 700,000 r:dr återstå att dermed kunna öka den nya fonden för enskildta kreditiver.
Denna motion lades på bordet på begäran af Frih. Palmstjerna, Carl Otto, och Gr.
Lagerbjelke, Gust. II. R. o. Ad. åtskildes kl. ^ till 3 e. m.
Fortsattes pröfningen af Bevilln.Utskrs betänk.
Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att Hr Skogman och Hr von Hartmansdorff i förmiddagens plenum yrkat, att R. o. Ad., utan att ingå i speciel pröfning af ifrågavar. betänk., måtte besluta, att tulltaxan af d. 5 November 1845 skall fortfara till dess vid nästa riksdag en förnyad tulltaxa varder i behörig ordning fastställd och vunnit tillämpning; men att R. o. Ad. torde finna, att, då propos:r blifvit begärde i afseende på serskilda delar af Utslcs förslag, någon propos. till antagande af 1845 års tulltaxa i dess helhet, till följe af 54 § Riksd.Ordn., icke kunde af Hr Landtm, framställas, och alt således frågan om denna propos. måste anses förfallen; hvadan nu i afseende på föredragningssättet endast återstode att afgöra, huruvida R. o. Ad. bifölle hvad Frih. Raab samt Hrr:ne Hjerta och Rosenblad å ena, eller hvad Frih.
Palmstjerna å andra sidan föreslagit. 23S Den 31 Maj e. m.
Jag vill önska att den förklaring Hr Gr. o. Landtm, nu afgifvit, äfven måtte gälla för nästa riksdag.
Vid den sistförflutna yttrade dävar.
Landtm, i likartad fråga en alldeles motsatt tanke.
Om detta sätt att föredraga förekommande ärender antagas, så önskar jag blott få veta om det är gifvit att vi dermed äro ifrån saken, eller om det likväl är tillåtet för en hvar att sedermera tillägga hvilka mål han behagar, eller begära att betänk, skall punktvis föredragas?
Hr Gr. o. Landtm, förklarade, att han, innan de nu ifrågavar. propos:ne framställdes, ämnade för R. o. Ad. föredraga en förteckning, som blifvit uppgjord öfver de delar af tullbevillningen, hvarom serskild öfverläggning på f. m. yrkades, samt tillika framställa, att R. o.
Ad. förbehölle sig att serskildt besluta derom, men komme att på en gång och i öfverensstämmelse med antingen 1845 års tulltaxa eller Bevilln.Utsk:s förslag fatta sitt beslut i afseende på allt, som icke å berörde förteckning vore upptaget, samt att derest detta af R. o. Ad. bifölles, det folie af sig sjelft, att sedermera icke några ytterligare frågor_ kunde upptagas till serskild pröfning.
Då den nog oväntade händelse inträffat att Hr Gr. o. Landtm, tvärt emot hvad förhållandet var vid sisllidne riksdag vägrat propos. pä betänk:s företagande i sin helhet, så får jag förklara, att jag icke ämnar afstå ifrån att yrka min rätt att fordra taxans genomgående från början till slut, emedan det annars kan inträffa (på sätt vid förra riksdagen hände), att de föreslagna förändringarne blifva i klump antagne.
Jag tror mig hafva rätt till denna fordran då Hr Gr. o. Landtm:s vägran att framställa den begärda proposm, har försatt saken i ett annat skick, än hvaruti den sig förut befann.
Jag får föra Hr Printzensköld till minnes, att vi på f. m. i dag i runda 4 eller fem timmar diskuterat frågan om sältet huru förevar:de betänk, skulle föredragas.
Hvar och en hade då tillfälle att yttra sin mening och göra sina åsigter derom gällande.
Jag hoppas derföre att ingen annan propos. må nu kunna ifrågakomma än på något af de yrkanden, som af någon ledamot utaf Ståndet på f. m. framställdes.
I afseende på tolkningen af 54 § Riksd.Ordn., och den jemförelse emellan det nu inträffade fall, och det vid sisllidne riksd. timade, som så väl Hr von Hartmansdorff som Hr Printzensköld velat anställa, får jag erinra desse
Hrr derom, att vid nämnde riksdag det beslut fattades, alt tulltaxan skulle punktvis föredragas på det sätt, att artme företogos uti en föreslagen viss ordning.
Uti den nu af Hr Gr. o. Landtm, yttrade åsigt ligger ej någon motsägelse emot hvad dåvar.
Landtm, tillkännagaf, lika litet som den då vidtagna åtgärd äger något med det nu inträffade förhållande jemförligt.
Jag påminner mig mycket väl huru det med denna fråga tillgick vid sistlidne riksdag.
Den SI Maj e. m. 239 R. o. Ad. beslöt först att det af Bevilln.Utsk. ang:de tullbevillnin gen då afgifne betänk, skulle punktvis föredragas.
Sedermera beslöt
Siandet att detta skulle så förstås, att föredragningen punktvis skedde med de art:r som funnos upptagna i en viss reservation, hvilken var bifogad Dtsk:s betänk.
Det öfriga behandlades summariskt.
Jag kan icke finna alt detta har något sammanhang med den fråga, som Hr Gr. o. Landtm, nu förklarat icke kunna upptagas, ty då yrkades just motsatsen af hvad nu är i fråga.
Såsom jag vill påminna mig reserverade sig många af R. o. Ad:s dåvar. medlemmar emot ett sådant sätt, att behandla ärenderne, eller att förändra det en gång beslutade föredragningssättet.
Nu torde hvar och en finna att 54- § af Riksd.Ordn. är tydlig derutinnan, alt, när någon ledamot af Ståndet begär alt ett betänk., innehållande flera särskilda delar, måtte punktvis föredragas det icke kan honom förvägras att få sin önskan uppfylld.
Men om Hr Skogmans förslag till propos. blefve framstäldt och af Ståndet antaget, så vore det ju förvägradt för mig och Frih.
Raab m. fl. ledamöter af detta Stånd som begärt att särskildta art:r måtte särskildt pröfvas, blefve det oss förvägradt, säger jag, att få våra åsigter bär pröfvade; och det tvärtemot 54 §:ns liokstafliga innehåll.
Jag kan derföre icke finna annat än att Hr Gr. o. Landtm, förfarit rätt då lian förklarat att Hr Skogmans förslag till beslut nu mera icke kunde lill pröfning upplagas, sedan flere ledamöter af R. o.
Ad. begärt att särskildta delar af betänk, måtte blifva särskildt pröfvade.
I anledn. af Hr Printzenskölds yrkande att fä hvarje serskild artikel af tulltaxan inför Ståndet föredragen, får jag hemställa, huruvida ett sådant yrkande numera kan hafva någon verkan, då Hr Printzensköld icke under f. m:s diskussion gjorde påslående derom innan diskussionen om föredragningssättet af Hr Gr. o. Landtm, förklarades fulländad.
Mig synes vara klart att här endast kan komma i fråga att välja emellan det af Frih.
Raab väckta och af Hr Hjerta förordade eller det af mig framställda förslag till Ståndets beslut i fråga om formen eller föredragningssättet.
Att deremot upptaga Hr Printzenskölds yrkande vore enl. min öfvertygelse att upprifva ett redan fattadt beslut.
Om jag bade kunnat föreställa mig att formfrågan skulle fått den utgång sorn den nu synes komma att få, hade jag visserligen i f. m. förbehållit mig den rätt som enl. grundlagen tillkommer mig att få tulltaxeförslaget pröfvadt i alla dess delar.
Jag erkänner att jag icke varit nog förutseende att då söka göra ett sådant förbehåll gällande, emedan jag tog för afgjordt alt vi skulle komma till votering om Hr Skogmans förslag.
Men om det nu förhåller sig så att jag nödgas välja emellan 2:ne särskilda af mig båda lika mycket ogillade åsigter, så är ju min tanke undertryckt och mig har ej lemnats tillfälle att göra den gällande.
Isynnerhet derföre att saken numera genom den vägrade proposm kommit i ett förändradt skick, tyckes det mig vara min lagliga rätt att göra de anspråk gällande sorn 240 Den 31 Maj e. m. jag eljest icke skulle hafva underlåtit att på f. ra. söka få fram.
Alen om någon af Eder mine
Hrr kan öfvertyga mig derom alt hvilketdera förslaget till föredragningssätt af dem, som nu äro i fråga, än må vid den blifvande voteringen antagas, det ändå återstår möjligheten, att vid alla i tulltaxan innefattade art:r söka få 1845 års tullbeslämmelse gällande, så vill jag visserligen icke fullfölja mitt påslående att Bevilln.Utsk:s nu förevar, förslag skall för alla art:r punktvis föredragas.
Det är ostridigt atl Hr Printzenskölds åsigt om föredragningssältet i denna sak blifver undertryckt, ifall den nu icke anses kunna blifva föremål för beslut, men ingen annan än han sjelf har undertryckt denna mening, dä han i förmiddags underlät att göra densamma gällande.
Hr Gr. o. Landtm, yttrade att han, då Hr Printzensköld önskat vinna upplysning, huruvida det, då det nu ifrågavar. föredragningssättet följdes, vore möjligt, att 1845 års tulltaxa kunde i sin helhet antagas finge nämna, att det i allt fall blefve R. o. Ad. obetaget, att såväl vid alla de serskilda besluten om de undantagna artiklarne, hvilka hvar för sig borde genomgås, som vid pröfningen af de öfriga på en gång till afgörande förekommande artiklarne, vidblifva 1845 års taxa, och att således dymedelst komma till samma resultat, som Hr Printzensköld önskat vinna genom en enda votering.
Redan i förmiddags var diskussionen på den punkt att flere ledamöter af R. o.
Ad. uppgåfvo de serskilda art:r i tulltaxan som hvar och en önskade måtte komma under speciel pröfning.
Hr Printzensköld begagnade sig då icke utaf delta tillfälle.
Jag deremot gjorde det och så gjorde flere andra.
Nu synes mig tiden dertill vara ute.
Jag tror derföre att inga andra art:r kunna nu till serskild pröfning upplagas än de då uppgifna.
I alla fall, på sätt Hr Gr. o.
Landtm, har upplyst, finnes det ju ännu en utväg öppen att få 1845 års tulltaxa i allo gällande.
Dertill fordras blott att R. o.
Ad. fattar dermed öfverensstämmande beslut.
Jag är förekommen af Hr Gr. o. Landtm, och vill endast säga, att Hr Printzenskölds mening alldeles icke blifver undertryckt, i fall han kan göra den hos majoriteten gällande.
I händelse jag kan vara öfvertygad derom, att föredragningen kommer att äga rum i den ordning Hr Gr. o. Landtm, omnämnt, vill jag icke påyrka någon detaljerad pröfning af Utsk:s förslag, utan afstär från min framställning i detta afseende.
I afseende på Hr Lagerhjelms yttrande får jag förklara att då frågan i förmiddags var före, tog jag för afgjordt alt Hr Skogmans förslag skulle blifva ja- eller nejpropos. i den väntade voteringen samt att hans motståndares förslag skulle utgöra den motsatta votens-propos.
Jag föreställde mig som sagdt är Den 31 51aj e. m. 241 är att endera af dessa åsigter skulle vid votering göra sig gällande och under förhoppning att Hr Skogmans förslag skulle antagas, underlät jag att yrka på förslagets punktvisa företagande, men dä jag nu hör att det är möjligt att den gamla taxan kan fortfarande blifva gällande, om nemi.
Hr Gr. o. Landtnäs mening rör:de föredragningssättet antages, så förklarar jag mig dermed belåten.
Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att de punkter, som enl. åtskilliga ledamöters begäran borde blifva föremål för serskild pröfning, blifvit å den deröfver upprättade förteckning uppförde i den ordning de föreknmma i Utsk:s betänk., och att Hr Landtm., för den händelse att vid utskrifningen deraf någon art. mot förmodan kunnat blifva förbigången, nu finge uppläsa de å denna förteckning upptagne punkter, nemligen l:o Upphörandet af införseltullen ä de sid. 10 i Utsk:s betänk. upptagne varor, äfvensom å chinabark, omalen; 2:0 Artikeln hampa; 3:0 Upphörandet af utförseltullen å de sid.
12 i ett sammanhang upptagne varor; 4:o Artikeln bark; 5:o d:o ben; 6:o Nedsättning af införselafgifterne å art:ne bensvart, benkol, bister ro. fl. sidorne 16 och 17 upptagne rå- och beredningsämnen för näringarne; 7:o Artikeln hudar och skin; 8:0 d:o lin; !):0 d:0 stearin; 10:0 d:o ull; ll:o d:0 hleckslagarearbeten 12:o d:o bränvin och sprit; 13:0 d:o caffe; 14:0 d:o caffesurrogat; 15:0 d:o filar; 16:0 d:o fläsk: 17:0 d:o garn; 18:0 d:o jern ; 19:0 d:o knappar; 20:o d:o knifvar; 21:0 d:o kreatur; 22:0 d:o kött; 23:o d:o leksaker; 24:o d:0 ljus; 25:0 d:o malm; 26:0 d:o oljekakor; 27:o d:0 oljor; 28:o d:o ost; 29:o d:o porslin; 30:o d:0 saxar; 31:o d:o sirap; 5 H. 16 242 Den 31 Maj e. m. 32:0 Artikeln smör; 33:0 d:o socker; 34:o (1:0 spanmål; 35:o d:o strumpor, bomulls-; 36:0 d:o trädvaror, sparrar under 8 tums tjocklek midtpå; 37:o d:o väfnader; 38:o
Ordalagen af det i 1845 års tulltaxa förekommande stadgande om förbjudna varor, som införas frän orter på andra sidan Goda Hoppsudden; 39:o Eventuella tullafgifteis utfärdande för sådane varor, å hvilka förbud af R.
S(. bibehållas; 40:o
Underrättelserne om hvad vid taxans verkställighet iakttagas bör; samt 41:o De af Utsk. föreslagna underd. skrivelser till K. M. Efter uppläsningen häraf hemställde Hr Gr. o. Landtm, om R. o. Ad. förbehölle sig att serskildt besluta öfver de nu uppräknade punkterne, samt i afseende på de öfrige delarne af tulllagstiftningen ville på en gång besluta att antingen vidblifva 1845 års tullbeslämmelser eller Utsk:s nu afgifna förslag.
Landtm, yttrade härefter, att numera i afseende pä föredragningsordningen endast äterstode, att R. o. Ad. bestämde sig för endera af de 2:ne derom yttrade meningar, nemi. den ena, som först framställdes af Frih.
Raab, men sedermera blifvit frånträdda af honom och upptagen af Frih.
Palmstjerna, att först bör afgöras, huruvida 1845 års tullbeslämmelser eller Utsk:s nu afgifne förslag böra blifva gällande i afseende på de delar af tull-lagstiftningen, hvarom R. o. Ad. icke förbehållit sig att serskildt besluta, och sedermera pröfningen af de delar, som serskildt böra afgöras, må ega rum, och den andra af flere ledamöter biträdda meningen, att de delar af tull-lagstiftningen, hvarom R. o. Ad. förbehållit sig alt serskildt besluta, böra först blifva föremål för pröfning och sedermera må afgöras, huruvida, i afseende på de öfriga delarne, 1845 års tullbestämmelser eller Utsk:s nu afgifna förslag böra blifva gällande; hvadan Hr Landtm, nu linge hemställa om R. o. Ad. ansåge, all först bör afgöras, huruvida 1845 års tullbeslämmelser eller Utsk:s nu afgifna förslag böra blifva gällande i afseende pä de delar af lul 1-lagsiftningen, hvarom R. o. Ad. icke förbehållit sig att serskildt besluta, och att sedermera pröfningen af de delar, som serskildt böra afgöras, må ega rum.
Ropades ja och nej; hvarjemte Hr von Hartmansdorff, anmälde sig och yttrade:
Jag befarar att uttrycken i den framställda propos:n äro sådane att åtskilliga ledamöter måhända icke fatta hvarom fråga är.
Skillnaden, mellan ja och nej är ju den, huruvida de uppgifne eller de ouppgifne artiklarne skola först komma under öfverläggning?
- Den 31 Maj e. m. 243 Hr Gr. o. Landtm, yttrade att enl. den ena meningen de nppgifne artme borde pröfvas först och de öfrige efteråt, och enl. den andra de ouppgifne artme borde först och de nppgifne efteråt företagas lill pröfning, och att Hr Landtm., för att genom kortare ordalag göra propos:n härom lättfattliga re nu finge hemställa om R. o. Ad. ansåge att de tippgifne artme böra först företagas till afgörande och att sedermera pröfningen af de ouppgifne hör ega rum.
Härvid ropades starka ja, blandade med manga nej, hvarefter Hr Landtm, tillkännagaf det han trott sig linna att denna propos. blifvit besvarad med öfvervägande ja.
Palmstjerna, m. 11. ledamöter begärde votering.
Upplästes till justering följande förslag till voter.propos.:
Den som, i fråga om Bevilln.Utsk:s utlåt.
N:o 13, anser böra först afgöras, huruvida 1845 års tullbestämmelser eller Utsk:s nu afgifna förslag böra blifva gällande i afseende på de delar af tullagstiftningen, hvarom R. o.
Ad. icke förbehållit sig att serskildt besluta, och alt sedermera pröfningen af de delar, som serskildt böra afgöras, må ega rum, voterar ja; den det ej vill, voterar nej; vinner nej; anses de delar af tullagstiftningen hvarom R. o. Ad. förbehållit sig att serskildt besluta, böra först blifva föremål för pröfning och kommer sedermera att afgöras, huruvida, i afseende pä de öfriga delarne 1845 års lullbeslämmelser eller Utsk:s nu afgifne förslag böra blifva gällande.
Mot den nu upplästa voter.proposm bar jag ingen annan anmärkn. att göra än att, om voler.proposme af Hr Gr. o. Landtm, blifvit framställda i den ordning hvaruti de nu af Hr Ridd.sekret, till justering upplästes, så bade jag icke begärt votering.
Hr Gr. o. Landtm, förklarade att den af honom framställda första propos. blifvit med ja besvarad, men om jag fattat denna propos. rätt, så motsvaras den här utaf nej-propos:n.
Detta torde kunna hjelpas dermed att Ridd.sekret, vänder om proposme, så alt ja-propos. blifver nej-propos. och tvärtom.
Det är emot sjelfva ordalagen i voter.- proposm, som jag anhåller att fä göra några anmärkmr.
Både lill följd af diskussionen och Landtm:s framställning i anledn. deraf, synes mig öfverläggningen ang:de de art:r hvaröfver R. o. Ad. förbehållit sig att serskildt besluta, vara fullkomligt öppen, men enl. det framställda förslaget till voter.propos. är dock beslutanderätten inskränkt till tvänne alternativer eller antagande antingen af 1845 års tullbestämmelse eller af Utsk:s förslag.
Man skulle likväl kunna tänka sig att R. o. Ad. skulle vid någon af ifrågavar.
art:r vilja fatta ett beslut som icke öfverensstäm 16* - 244 Den 31 Maj e. m. de med någotdera, hvarföre jag helst önskar att voter.propos:n blefve så uppställd att R. o. Ad. hade fria händer vid fattande af sitt beslut öfver de art:r, hvarom Ståndet förbehållit sig att serskildt besluta.
För min del anser jag det vara alldeles likgiltigt om man ställer den ena eller andra meningen främst i voter. propos:n.
De som ropade ja pä den af Hr Gr. o. Landtm, nyss framställda propos., visste väl hvarföre de så gjorde, likasom de hvilka svarade nej.
Jag hemställer derföre huruvida det är nödvändigt att vända om de serskildta voter.propos:ne.
Hr Lagerhjelms yrkande om ändring deruti, så får jag fästa hans uppmärksamhet deruppå, att meningen just är den, (hvarom alla synes vara ense) att sedan man diskuterat om och besluta! öfver de serskildt uppgifne och undantagne art:ne, så skulle R. o. Ad. fatta beslut öfver samtlige öfrige arl:r på en gång, antingen i öfverensstämmelse med 1845 års tulltaxa eller med Utsk:s förslag.
Att i fråga om denna återstod besluta någon afvikelse från ettdera af dessa förslag, har åtminstone hittills icke blifvit af någon yrkadt och kan icke heller nu mera blifva föremål för diskussion, emedan det skulle förutsätta att man pröfvade denna återstod, artikel efter artikel.
Det förhöll sig med mig, alldeles så som med Frih. Palmstjerna, att jag med nej besvarade den propos.
Landtm, framställde, emedan jag hyllade den motsatta äsigten.
Efter det nu upplästa förslaget till voterpropos.
, röstar jag ja, emedan min tanka finnes innefattad i japroposm.
Jag hemställer dock om propos:n icke skulle kunna uppställas något enklare, så att hon bestämdt uttryckte hvad man dermed åsyftat.
Jag skulle i sådant hänseende vilja föreslå följande ordalag: ”att den som anser de uppgifna artiklarna främst böra komma under öfverläggning, röstar ja; den det ej vill, nej, vinner nej, så komma de uppgifna artiklarna att främst pröfvas”.
Sedan denna fråga först blifvit afgjord, så kommer man till den andra huruvida 1845 års tullstadga eller Utsk:s förslag skall förblifva gällande, för de artiklar, som pröfvas.
Hr Gr. o. Landtm, förklarade att den af Hr Lagerhjelm omnämnde inskränkningen i beslutanderätten icke egde rum i afseende på de uppgifne artiklarne, utan att det vore endast i fråga om de uppgifne artiklarne, som det upplästa förslaget till voter. propos. inueliölle att antingen 1845 års lullbestämmelser eller Utsk:s förslag skola blifva gällande.
Min mening innefattade ingenting annat än en önskan att öfverläggningen ang:de de art:r som blifvit undantagna måtte anses vara öppen i fråga om öfriga art:r kan valet endast komma i fråga emellan 1845 års tullbestämmelse och Utsk:s förslag.
För den händelse att jag oriktigt uppfattadt voter. propos-.n, anhåller jag att få höra den ännu en gång, så att jag derefter må kunna bestämma mig.
Den 31 Maj e* m. 245 Sedan härefter Hr Gr. o. Landtm., beträffande voter.- proposmes uppställning yttrat, att det vore möjligt, att han, med anledu. deraf att Frih.
Palmstjernas förslag var det som först väcktes af Frih.
Raab, förblandat de ifrågavar. förslagen, och derföre nu sednast till antagande framstält Frih.
Raabs sednare, i stället för hans förra förslag, men att det i afseende på voteringens utgång torde vara likgiltigt hvilketdera förslaget blefve intaget i japroposm, blef den föreslagna voter.proposm efter förnyad uppläsning, af R. o. Ad. godkänd.
Hr Gr. o. Landtm, yttrade, alt han, sedan R. o. Ad. nu beslutat att först afgöra huruvida tullbestämmelserne i 1845 års taxa eller Utsk:s nu afgifna förslag böra blifva gällande för de artiklar, hvarom R. o. Ad. icke förbehållit sig att serskildt besluta, finge hemställa om R. o. Ad. i fråga om dessa artiklar bifölle hvad Utsk. föreslagit.
Då härefter Hr Landtm, hemställde om R. o. Ad. ansåge tullbestämmelserne i 1845 års taxa höra i afsseende på nu ifrågavar. artiklar förblifva gällande, blef äfven denna propos. besvarad med blandade ja och nej, hvarjemte Frih.
Raab, anmälde sig och yttrade:
Ehuru det ligger någonting ovanligt uti att börja med återstoden, sedan man antagit vissa art:r, får jag dock linna mig i det nu fattade beslutet.
Jag tror dock det vara skäl alt något närmare öfverlägga om hvad som nu skall blifva föremål för beslut.
Då någon diskussion i detta ämne icke uppstått, har Hr Gr. o.
Landtm, icke framställt propos. om öfverläggningen blifvit afslutad, och anser jag således min rätt att i ämnet yttra mig ännu stå öppen.
Jag anhåller derföre att få fästa uppmärksamheten derpå att, ibland dessa icke särskildt uppgifne och undantagne artiklar, finnas många, som hvar för sig icke lemna Staten någon serdeles stor inkomst, men ä hvilka det för näringarne i allmänhet vore af vigt att få tullen nedsatt just för alt skydda de näringar, som deraf sig begagna.
Jag tror att R. o. Ad. icke behöfver befara att
Ståndet går för långt i nedsättning om det antager de af Utsk. i fråga om dessa artiklar föreslagne tullbeslämmelser, hvilka på långt när icke äro så låga, som den K. M. föreslagit.
Om jag icke missförstått meningen af Ståndets redan fattade beslut samt Hr Gr. o. Landtnäs gjorda framställning, så måste det vara afgjordt, att någon vidare öfverläggning om de nu förevar:de artiklarne icke må äga rum, ty för att en sådan öfverläggning skulle få företagas hade Frih» 246 Den 31 Maj e. m.
Raab bordt i förmiddags uppgifva, hvilka af dem han önskat få särskildt underställde R. o. Ad:s pröfning.
Jag bar fruktat att mina motståndare skulle komma med en sådan efterräkning och derföre frågade jag Hr Gr. o. Landtm, huruvida man kunde vara säker på att ingen ledamot, efter det beslut ang:de föredragningssättet blifvit faltadt, skulle uppträda och yrka på flere förut ej uppgifne artiklars företagande till pröfning.
Derigenom skulle man återkomma pä samma punkt, der man stod vid början af öfverlåggningen om delta betänk.
Landtm, förklarade att inga andra artiklar än de förut uppgifne kunde komma under serskild pröfning.
Jag tryggar mig dervid och hoppas att vi måtte få skrida till besluts fattande i anledn. af Or Gr. o.
Landtnäs sednaste propos.
I anledn. af delta Hr von Hartmansdorffs anförande, yttrade Hr Gr. o. Landtm., att hans framställning hade blifvit något oriktigt uppfattad.
Hr Landtm, hade förklarat, att derest, såsom numera skett, R. o. Ad. beslutade, att alla de artiklar, hvilka nu voro under pröfning eller öfver hvilka beslut nu borde lättas, skulle på en gäng förekomma (ill afgörande, det icke stöde någon ledamot öppet att framkalla en serskild diskussion eller serskildt beslut öfver någon af dessa artiklar; men delta utgjorde likväl icke binder för en öfverläggning rör:de dem alla, dä derigenom icke något serskildt beslut i afseende på någon del af dessa artiklar åsyftades.