Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utom det att ledamöterna i anseende till ökade göromål voro förhindrade, ansågs det oförenligt med domarebefattningen, att de, såsom förut, skulle hafva inspection öfver Revisionscontoren, hvarföre och då oundgängligt var, att Revisionscontoren, sålunda afhängiga från domstolen, skulle hafva en chef, som vakade öfver enhet, ordning och säkerhet uti revisionsarbetet, det ansågs nödigt, att denna befattning uppdrogs åt en öfvercommissarie, hvarigenom ÖfverRevisionsdepartementet, i administrativt afseende, är skiljdt ifrån domstolen.
Den andra omständigheten, uti hvilken K.
Kammarrättens organisation är skiljaktig från Hofrättens, består deruti, att K.
Kammarrätten icke har några assessorer, lika med Hofrätterna.
Utan att jag vill göra någon jemnförelse emel - Den a6 Maj e. m. lan ledamöternas inom dessa verk olika göromål till mängd och natur, torde det göra tillfyllest anmärka, att K.
Kammarrättens ledamöter utgöra nu till antalet endast 7, med en underlydande pei-sonal af 47 personer, då antalet af K.
Svea Hofrätts ledamöter utgör 24, nemi. 11 hofrättsråd och i3 assessorer, med en underlydande personal af blott 3i personer.
Häraf visar sig, att betjeningen i Hofrätten, som är föga talrikare än ledamöterna, äger förhoppning att vidunga år vinna denna befordran och kunna således vara belåtna med en mindre lön, helst de i alla fall hafva vida större utsigt att hinna till rådslön än i K.
Kammarrätten, hvarest betjeningens antal är nära 7 gånger större än ledamöternas.
Dessutom bör härvid tagas i betraktande, att secreteraren, advocatfiscaler och commissarie!- ogerna emottagit iedamotsplatsen, då dermed endast åtföljde assessorslön, föga öfverstigande de förras lön, och att anslåendet af rådslöner var enda vilkoret, hvarunder man billigen kunde fordra, att domstolen skulle handlägga mer än dubbelt antal af mål med en inskränktare personal.
Hvad åter angår de af Utsk. omförmälda sportlerna, är förhållandet dermed sådant, att cancellibetjeningens högst inskränkta antal, i förhållande till expeditionernas mängd och vidlyftighet, icke möjligen medger, att allt af dem kan personligen fullgöras, utan nödgas de ofta betala mer, än hvad i lösen för blott en ringa del af expeditionerna inflyter, för biträden med renskrifning; och i anseende till observationsprocenten förekommer, att den är så oviss och utfaller så olika på revisionsbetjeningen, att den icke annorlunda kunnat beräknas vid löningsstatens upprättande, än att antalet högre löner blifvit minskadt i större proportion, än de mindre blifvit ökade, så att, då gamla staten bestod 5 commissarier, i5 revisorer med högre och 9 revisorer med lägre lön samt 10 kammarskrifvare, upptager nya staten endast 3 commissarie!-, 8 revisorer med högre och 8 revisorer med lägre lön samt i3 kammarskrifvare.
Vid ett sådant förhållande, då K.
Kammarrätten, genom öfvertagande af en mängd ärender från de förvaltande verken, varit ett medel för deras reorganisation med förbättrade löner utan statens betydliga kostnad, och då, detta oaktadt, K.
Kammarrättens totala personal blifvit minskad med 8 personer, hvaribland 2 ledamöter, samt de högre löningsgraderna blifvit minskade till vinnande af möjligaste besparing, frågas med skäl: om det är öfverensstämmande med rättvisa och billighet, att StatsUtsk. vill vägra detta verk enahanda löningsvilkor, som de öfriga styrelseverken långt förut tillgodonjutit?
Jag har med uppsåt förbigått att nämna, i hvilken betydlig mån detta verk bidrager till sin egen aflöning, och vigten deraf, att tjenstemännen icke alltför mycket betungas af omsorgen för egen bergning, öfvertygad, att det redan Den a6 Maj e. ra. 181 anförda är tillfyllest bevisande, om skäl få gälla och antagas; i motsatt fall är redan för mycket härom ordadt.
I öfverensstämmelse med hvad jag haft äran yttra, anhåller jag om återremiss af utlåt, i hela dess vidd, och, förvissad att Bevilln.Utsk. icke saknar tillfälle att genom en för de skattdragande omärkbar tillökning på consumtionsbevillningarna fylla hvad som befinnes brista uti närvar, tillgångar för de oundgängliga s t a tsb e h o f ve n, yrkar jag, att StatsUtsk. må framlägga till RiksSt:s bepröfvande och godkännande, hvad rättvisa och billighet fordra, samt hvad som är af behofvet påkalladt för nationens försvar, för betryggande af dess sjelfständighet och för tillfredsställandet af nationens anspråk på en framskridande förbättring uti administrationens alla delar.
Hvarefter Hr af Billbergh muntligen tilläde:
Då hela 2:dra hufvudliteln nu är före, anhåller jag att äfven få göra en anmärkning vid den punkt, som handlag om Tullverkets stat.
Jäg vill härvid icke tala hvarken för eller emot den åsigten, huruvida tullcassan sjelf bör betala postporto för alla embetsbref, ehuru mycket kan invändas emot en sådan åsigt, särdeles då man besinnar, att en stor mängd af dessa bref utgöras af utkommande författningar, som måste med posten öfversändas till vederbörande tulltjensteman i landsorterna; utan jag fäster mig hufvudsakligen vid Utsk:s förslag att, med erkännande af Tullverkets fribrefsrättighet, icke destomindre tillförbinda Tullverket att förskottsvis erlägga postporto, som sedermera vid årligen skeende liqvid skall af Postverket återgäldas.
Utsk. har väl ansett missbruk med fribrefsrättigheten härigenom lättare kunna förekommas; men det torde ligga öppet för hvar och en, att just motsatsen inträffar, ty så länge brefven betalas, har Postverket ingen rättighet att undersöka deras innehåll, hvaremot, i händelse de gå med fripost, controllen emot möjliga missbruk skulle finnas hos både Tullverket och Postverket.
Då således detta förslag blott leder till en vidlyftig redovisning inom begge embetsverken och snarare till skada än till gagn i afseende på controllen, önskade jag, att Utsk. måtte frångå detsamma.
1 sjelfva saken rörtde Tullverkets fribrefsrättighet vill jag endast, i anledning af hvad Hr Grundelstjerna på förmiddagen anförde, yttra, att jag väl känner tillvaron af det K. bref, som stadgar skyldighet för de embetsverk, som hafva egen uppbörd om hand, att erlägga postporto; men Tullverket har ingen egen uppbörd eller penningeförvaltning, utan behållningen af sjötullsmedlen ingår till Statscont. och är bevillningsmedel.
Jag skall icke upptaga tiden med anmärkningar mot detaillerna af Utsk:s förslag till statsreglering, ty äfven för StatsUtsk. anser jag det hafva varit omöjligt att bestämma, i hvad mån Den 26 Maj e. m. nationen kan bära de skatter, som kräfvas; dertill bade erfordrats, att financeregleringen och grunderna för bevillningen varit förutbestämda.
Om linanceregleringen uppgöres pä sådant sätt, att rörelsecapitalet förminskas och egendomsvärdet nedsättes, vågar jag påstå, att nationen icke kan utgöra de begärda utgifterna utan skuldsättning, likasom jag, i motsatt fall och om bevillningsgrunderna blifva sådana, att största bevillningen lägges på dem, som hafva mesta tillgångarna att betala, tror, att någon särdeles svårighet för dessa utgifter icke skulle möta.
Men så mycket ang:de principerna för statsregleringen i det hela.
Hvad nu ifrågavar.
2:dra liufvudtitel beträffar, ser jag gerna, att Utsk. tillstyrkt uppmuntrande af diligence- och paketpost-inrättningarna; ty jag är framför allt beredvillig att bevilja sådana utgifter, sorn å en annan sida bidraga att minska nationens mest tryckande onera, och deribland är skjutsen, hvilken minskas i samma mån som diligence- och paketpost-inrättningarna uppmuntras, och utvidgas.
Dock fäster jag härvid det vilkor, att dessa inrättningar må blifva mera ändamålsenliga än hittills.
Mart har i dessa inrättningar alltför mycket velat imitera utlund— ningen, utan tillbörligt afseende på localförhållanden, hvarpå kan anföYas såsom exempel, att förnämsta orsaken, hvarföre paketpost-inrättningen icke bär sig, består deri, att vagnen icke blifvit byggd för våra backiga vägar och små hästar, utan måste fortskaffas med utländska hästar.
Om en diligence gick directe mellan Stockholm och Helsingborg, skulle hundratals invånare i Köpenhamn och grannriket begagna den för kortare besök i vår hufvudstad, och det är just för dessa utländska resande, som en sådan inrättning är af största nyttan, emedan utländningarna annars alltid måste köpa sig egen vagn i Helsingborg, hvilken de vid återresan nödgas sälja med förlust.
Jag bifogar således såsom vilkor för det af Utsk. tillstyrkta anslaget för diligence-och paketpost-inrättningarna, att de må blifva ändamålsenligeu organiserade, äfvensom att de så mycket som möjligt må blifva utvidgade, hvartill förhöjd skjutslega isynnerhet skulle bidraga jemte något bidrag af de hållskjutsskyIdiga, i den mån hållskjutsen kan afskalfas.
I io:de puukten har Utsk. tillstyrkt ett fortfarande anslag af 600 r:dr för en electricitetsmachin här i Stockholm; men om jag ej minnes orätt, fogades vid sista riksdagen det vilkor vid detta anslag, att det skulle användas ej blott för en eleetricitetsmachin, utan äfven för den ännu nyttigare inrättningen af ett galvaniskt apparat, och jag yrkar derföre, att detta vilkor måtte uppfyllas.
Vid 1 i:te punkten, rörrde anslaget till farsoters och smittosannna sjukdomars botande, har jag en vigtigare anmärkning att göra.
Detta anslag beviljades vid sista riksdagen mot förbehåll, att det äfven skulle användas för farsoters och smittosamma sjukdomars förekommande, ehuru StatsUtsk:s pluralitet vid sista riksdagen ej ville inse vigten af Den 26 Maj e. m. i83 »adana sjukdomars förekommande, utan ansåg riktigare att anslå medel till deras botande.
Emedlertid är det klart, att sistnämnda besväret blir öfverflödigt, om man lyckas i det förstnämnda, och dessutom äro de vanliga slagen af smittosamma sjukdomar äfven mindre kostsamma att förekomma, än att bota.
Exempelvis vill jag nämna, att om ett barn fått smittkoppor, linnes ingen af staten förberedd utväg att afskilja detta barn från all sådan gemenskap, hvarigenom smittan kan spridas, och följden är, att en partiel farsot uppkommer, der blott ett enda barn från början varit angripet.
Likaså skulle, örn 2 eller 3 personer blifvit angripna af rödsot, sjukdomens spridande kunna förekommas, om tillgång funnes att för hyra anskaffa ett särskildt hus och särskilda personer för de sjukas vårdande, eller att bilda ett slags quarantainesanstalt; men nu har man blott anvisat tillgångar för läkare och medicin, sedan sjukdomen spridt sig till hundratals menniskor.
Jag anhåller om återremiss af betänk., och att dessa mina anmärkningar få åtfölja till Eftsk.
Lagerheim, Elias:
Vid 4;de punkten af Utsk:s betänk.
N:o 80 utbeder jag mig att få i afseende på Postverkets stat göra åtskilliga anmärkningar, och att i sammanhang härmed jemväl vidröra Utsk:s förslag i 1 yrde punkten, rör:de Tullverkets fritagande från erläggande af postporto för dess brefvexling i och för tjensteåligganden.
Ehuru detta ämne redan af en annan talare blifvit upptaget, anser jag mig dock böra tillägga några ytterligare upplysningar.
Postverkets stat utgöres af: 1:0
Ordinarie aflönings- och expensstaten, hvilken för detta år blifvit beräknad till 57,019: 45.
4* men i t83t års stat upptogs till .... 45,663: 16.
— Skillnaden utgör således 11,356:2g.
4* och har uppkommit dels för aflöningen vid åtskilliga nya postcontor, dels genom den skedda fördelningen af Stockholms postcontor och dels genom den reglering af löner och expenser, som verkställdes år i832. 2:0 Indragningsstaten och 3:o
Pensionsstaten hafva undergått obetydlig förändring, hufvudsakligen härrörande från indragning af ett postcontor. 4:o Omkostnadsstaten är upptagen till . . . 283,166: 32.—• och utgjorde enligt i83i års stat .... 226,583: 16.—•
Skillnaden är 56,583: 16.
— För att visa, huru denna skillnad uppkommit, torde det vara nödigt att särskildt genomgå de underafdelningar, hvaraf omkostnadsstaten består.
Den utgöres af: a) omkostnadsstaten för inrikes posterna, beräknad till IOO, 5oo. — — 184 Deri 26 Maj e. m. b) sjöpostfartens underhållande 4^i000> c) utrikes brefvexlingen 16,000. d) nybyggnader och reparationer jemte skrif - Hvad först inrikes postföringen beträffar, har den största tillökningen i utgifterna på denna underafdelning uppkommit genom ökade postgångar och ökad postskjutslega, hvartill äfven kommer en förhöjning i postillonernas dagtractamente, som nu utgår med 1 r:dr i stället för 32 sk., och hvilket ansetts såsom en billig ersättning för de större fordringar af postillonerna, som nu göras emot förr, likasom den ökade skjutslegan blifvit nödvändig, i samma mån som skyndsandieten vid postens fortskaffande blifvit ökad.
Utgifterna på denna artikel af staten uppgingo för 1833 tili 1 o/j,45o r:dr och således till 3,g5o r:dr mera än för innevar. år förslagsvis blifvit beräknadt, härrörande deraf, att postil— lonsbeklädnaden, som infaller hvartannat år och kostar omkring 5ooo r:dr, icke för detta år är upptagen; men då emedlertid denna utgift hvarlannat år återkommer, och härtill jemväl lägges, att några få ställen ännu finnas, der för besparing skull postilion icke åtföljer posten, men detta snart blifver öfverallt nödvändigt för att undvika sådana händelser, som nyligen timat med den genom postbondens försumlighet förlorade väskan till Wisby, så finner man, att de för inrikes postföringen beräknade 100,5oo r:dr snarare äro för lågt än för högt upptagna, och att en brist således lätt kan uppstå, till hvars betäckande möjligen blifvande öfverskott i inkomsterna måste påräknas, helst, på sätt en annan talare redan förut upplyst, en tillökning jemväl torde komma att erfordras i den summa, som blifvit beräknad för posthemmanens roteririgsersättning.
Denna ersättning är nu i staten upptagen till 2000 r:dr, men utgår så olika, att den i en del län uppgår till i4 å i5 r:dr och i andra till endast 4 å 5 r:dr för hel rote, hvadan en reglering till likhet emellan alla och någon förhöjning för dem, som hafva minst, är af behofvet högt påkallad; och om K.
M. bifaller hvad ÖfverPostdirectörs-embetet i denna del redan föreslagit, uppkommer en ökad utgift utöfver den föreslagna staten af omkring 1200 r.‘dr.
För öfrigt anser jag mig här äfven böra nämna, att bland de förbättringar, som inrikes postanstalterna i sednare tider undergått och hvilka, ehuru af mycken fördel för communicationernas lättande, likväl betydligt bidragit till ökade utgifter, jemväl hörer inrättningen på några ställen af snällposter.
Dessa kosta vida mer, än de inbringa, och fråga har derföre af Poststyrelsen blifvit väckt om högre postportos erläggande af dem, som begagna snäll - materialier, ved och ljus e) extraordinarie utgifter 12,000. g,666: 32. — Summa 280,166: 32. po - Den 26 Maj e. ra, 185 posterna; men som regleringen af inrikes porto heror på R. St., liar K.
M. funnit sig hindrad att denna framställning upptaga och afgöra, hvilken derför af R.
St. nu torde höra tagas i öfvervägande, då 5o procts förhöjning i porto-afgifien för de bref, sorn fortskaffas med snällpost, lämpligen synes kunna bestämmas, särdeles som billigheten fordrar, att de orter, som äro i saknad af denna inrättning, icke betungas med utgifter för andra, mera gynnade orters beqvämlighet.
Beträffande dernäst sjöpostfarten, så bestrides den 1:0 emellan Grisslehamn och Eckerön, der den går för Postverkets egen räkning med seglande båt; och har nyligen en ny båt måst inköpas, hvilket jag endast nämner för att visa, huru omöjligt det är att på förhand med noggrannhet beräkna alla Postverkets utgifter; 2:0 emellan Öland och Gottland (Öfver oordentlighet i denna postgång, sorn bestrides af enskild entreprenör, hafva klagomål tid efter annan blifvit anförda, som föranledt
Poststyrelsen till åtskilliga undersökningar på stället och skriftvexling med K. M:s Befthde, hvarvid blifvit utrönt, att till förekommande af onödigt uppehåll och till vinnande af större ordning och noggrannhet erfordras en närmare controll och tillsyn vid inloppsorterna såväl på Öland som Gottland, än som hittills ägt rum; hvilket dock föranleder till en ökad utgift af omkring 5oo-rtdr utöfver hvad i stat blifvit påräknadt, i fall K.
M. finner för godt att bifalla den af Poststyrelsen i detta afseende gjorda framställning.); 3:o emellan Ystad och Greifswald.
Denna postgång har förut blifvit besörjd medelst entreprenad och kostade då 2i,5oo r:dr, men bestrides numera för Postverkets egen räkning med ångfartyg, som visserligen äro ganska dyrbara, då de endast i inköp kostat omkring r5o,ooo r:dr och deras underhåll dessutom erfordrar betydliga summor.
De erbju * da likväl numera det allmänna bland annat äfven den fördelen, att en del af Flottans manskap och officerare der kunna inöfvas att föra och servera ångfartyg.
Utgifterna för denna postgång kunna emedlertid icke så noga beräknas, då det är nära omöjligt att på förhand bestämma, hvad sorn erfordras för ångfartygens underhållande; men det är sannolikt, att dessa kostnader snarare komma att öfver- än understiga förslaget, helst åtskilliga nya reservpiecer för det äldre af Postverkets ångfartyg i år mäste anskaffas.
Dessutom tillkommer den omständigheten , att förrådshus för kol och andra förnödenheter i Ystad erfordras, och att Postverket troligen sättes i nödvändighet att äfven vara betänkt på inköp af en seglande jakt, sorn förut underhölls af entreprenören för att begagnas under den tid, som seglationen ännu är öppen, sedan ångbåtsfarten upphört.
Derigenom skulle en 7 H. 34 Den 26 Maj e. m. ytterligare utgift af 5 eller 6,000 r:dr uppkomma, som icke blifvit i staten afsedd.
Hvad derefter utrikes brefvexlingen angar, har den nu blifvit beräknad till 116,000 rtdr.
.Den var i föregående staten upptagen till 112,000 r:dr, men utgifterna uppgingo i sjelfva verket för sisth år till ett högre belopp, hvartill den höga coursell egentligen varit orsaken.
Denna inverkar betydligt till höjning eller sänkning af utgifterna för brefvens befordran till utrikes orter, och bland realisationens fördelaktiga resultater skulle således äfven blifva, att betydliga fluctuationer härutinnan icke för framtiden behöfde befaras.
"Utrikes brefvexlingen bestrides: 1:0 genom posten till Hamburg öfver Danmark
(Den medförde förut förlust; men genom en ny postconvention med Danmark och genom den af K.
M. fastställda nya taxa för utrikes bref är denna omständighet numera afhulpen.
Jag betraktar likväl för min del saken från den synpunkten, att staten icke bör påräkna någon vinst af utrikes posten, utan snarare genom någon uppoffring bereda handeln och trafiken den lättnad, hvaraf de äro i behof.); 2:0 genom posten öfver Greifswald, hvilken jag förut omnämnt, och 3:o genom posten till England mellan Götheborg och Hull.
Denna har, lika med staten för sisth år, blifvit beräknad till i5oo £ Sterb, eller omkring 20,000 r:dr; men enligt nyligen träffad convention med Engelska S:t
Georgs ångbålseompagniet i Liverpool kommer denna summa att åtgå för postgångens ombesörjande af nämnde bolag under endast p månader af året, och enligt K.
M:s nåd. föreskrift halden gamla communicationen medelst seglande paketbåtar fortfarit under första qvartalet af innevar. år, hvarigenom utgifterna för denna postgång komma att för detta år ökas med 375 £ Sterl. eller omkring ^,5oo r:dr b:co utöfver staten.
Dessutom har Poststyrelsen, för att göra den numera öppnade hastigare communicationen med England så nyttig som möjligt, genast vara betänkt att i sammanhang härmed inrätta en snällpost emellan Stockholm och Götheborg, som på 52 å 54 timmar kunde föra Engelska posten emellan dessa ställen.
Förslag dertill är redan uppgjordt med en omkostnadsberäkning af omkring t5oo r:dr, hvilket endast beror på Konungens pröfning och beslut, hvadan, i händelse förslaget bifalles, hvilket är alt förmoda, en ytterligare utgift på omkostnadsstaten uppkommer af i5oo r:dr, som icke varit beräknade.
För öfrigt bör jag här nämna, att Engelska posten är den för Postverket mest betungande och går med en förlust, som för detta år minst torde kunna uppskattas till 10 å 12,000 r:dr.
Den bör likväl i framtiden blifva mer productiv, och då denna communication isynnerhet torde blifva förmånlig för landet i mercantilt och Den 36 Maj c. ra. industrielt afseende, anser jag dessa medel viii använda; emedlertid är förhållandet, att Postverket på detta sätt utbetalar en premie till Svenska handeln af omkring 10,000 r:dr årligen.
Jag kommer nu till staten för nybyggnader och reparationer jemte skrifmaterialier, ved och ljus, hvilken stat är upptagen: för nybyggnader och reparationer till 3,000. — - och för skrifmaterialier m. m. till .... 6,G66: 32. - eller tillsammans 9,666: 32.
— Reparationer och nybyggnader bestriddes tillförne af andra allmänna medel; men enligt numera utfärdadt K. bref skola alla verk, som hafva egna inkomster, sjelfva bestrida dylika utgifter.
I samma mån postcommunicationerna utvidgas, måste utgifterna på denna titel tilltaga, och för i år har behofvet inträffat att uppföra eller inköpa ett nytt posthus i Haparanda, som ensamt medtager 34oo r:dr.
Poststyrelsen har redan härom till K.
M. gjort underd. hemställan, emedan det är omöjligt att på annat sätt få en passande local; men följden är, att en brist i det beräknade anslaget af minst 2 ä 3ooo r:dr uppstår.
För närvar, har Postverket egna hus i Stockholm, Helsingör, Upsala, Grisslehamn oell Haparanda; men framdeles torde det blifva nödvändigt alt inköpa sådana på flera ställen, der nya postinrättningar kunna komma att anläggas och inga passande lägenheter finnas mot hyra att tillgå.
Ett sådant förhållande har uppstått vid Åby i Skåne, och Poststyrelsen har funnit sig föranlåten att ingå till K.
M. med hemställan om anskaffande af eget hus åt postmästaren derstädes, hvartill K.
M. för ögonblicket icke ansett sig kunna bifalla, då inga medel dertill syntes vara alt tillgå; men emedlertid qvarstår nödvändigheten att be reda denne tjensteman tak öfver hufvudet.
Beträffande slutligen extra utgifterna, som äro de beräknade till 12,000 r:dr, bestå de förnämligast i beväringsoch utredningspersedlar.
Huruvida denna summa blir otillräcklig eller lemnar öfverskott, kari endast framtiden utvisa, då åtskilliga nya persedlar, såsom väskor och poslpåsar'numera komma att af Postverket anskaffas och underhållas.
Utom dessa nu uppräknade stater finnes jemväl en särskild stat för paketpostinrättningen, som Utsk. äfven upptagit, och hvilken stat utgöres dels af sjelfva paketpostens underhållande .... 23,885: 32. och dels understöd till diligenceinrättningen- 4>°°°- — eller tillsammans 27.880: 32.
Denna inrättning har hittills icke motsvarat de fördelar, man deraf väntat sig, utan går med en förlust af 8 till 10,000 r:dr för Postverket, hvars brutto-inkomst af inrättningen icke öfverstiger i5,ooo r:dr.
En värd talare på detta rum har anmärkt, att paketposten skall vara mindre ändamålsenligt inrättad, och att vagnarna aro lör stora.
Här - i88 Den a6
Maj c. m. vid får jag invända, att om vagnarna vore mindre, skulle äfven mindre utrymme linnas för passagerare och fraktgodsr helst man förgäfves må invända, att flera, men smärre vagnar i stället kunna användas.
Förlusten skulle derigenom blifva ännu större, så länge paketposten måste fortskaffas för Postverkets egen räkning med skjuts emot beting.
Oaktadt K. M:s Bef:h:de i orterna varit ganska nitiska att söka emot billi gare vilkor bereda entrepriser för paketpostens förskaffande, har detta icke lyckats, och Postverket betalar ännu öfverhufvud 3a sk. b:co pr mil och häst, eller dubbelt emot den vanliga skjutslegan.
Emedlertid hafva nya vagnar numera blifvit beställda, mera lämpade efter behofvét.
Erfarenheten har visat, att denna inrättning väl i början för nyhetens skull något mera begagnades af passagerare j men detta har allt iner och mer uttagit, hvilket icke heller bör förefalla underligt, när man eftertänker, att en resande kan färdas för samina pris med en häst och eget åkdon, som en plats kostar på paketpostvagnen, samt besinnar, att man i allmänhet hos oss ej älskar det tvång under resor att vara färdig på en viss tid, att icke få egna mer än en half eller tre qvarts timma till sina maltider och dylikt.
Poststyrelsen har hä:af funnit sig föranlåten att ingå till K.
M. med hemställan. om en sådan förändring i inrättningen, att den lemnar mera utrymme för paketer och endast ger rum för ett par passagerare, med hufvudsaklig beräkning på resande till eller ifrån contioenten.
Samme talare har äfven anmärkt, att det skulle vara lämpligare, att paketposten färdades directe emellan Helsingborg och Stockholm.