Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det vill häraf synas tydligt, att beräkningsgrunden för den kontanta afgift till möteskostnadens bestridande, hvilken ifrån Roten borde komma alt utgå, i stället för de Proviant-persedlar, hvilka efter förra vanligheten utgingo, icke skäligen kunnat hämtas ifrån något annat förhållande, än den uti gällande Stadgar till 17 dygn bestämda mötestiden, med tillägg af dagarne för fram- och återmarchen, hvilka jag vill taga förslagsvis lill 7, för att vinna den jemna summan af dagar, såsom grund för all den underhållskostnad, sorn, efter författniugarne, ifrån Rust- och Rotehåll kan komma utgöras, för de årliga ExerciliemÖlenas bestridande.
Då jag nu antager, att en Soldatportion på landet komme att uppgå till 8 sk.
B:co, så blefve kostnaden för 24 dagar 4 R:dr B:co, i stället för8R:dr, —. och enahanda förhållande i anseende till hästrationerne.
Om man nu härtill fordrar ett tillägg, för lägerhalm, kokved och medicamenter, så uppgå dessa kostnader, visserligen icke till 47 H. 3 34 Den 26 Octo ber f. m. 24 sL per nummer; men om man ville lioja räkningen ända lill 5 R:dr per nummer,hvartill möleskostnaderne inom Regementernes stånd ännu aldri,g uppgått, för de Regementer, vid hvilka jag undersökt förhållandet; så finner man i alla fall, hvilken betydlig skillnad uppkommer emellan 5 R:dr, som i min tanka för möteskostnaden är öfverdrifvit högt beräknadt, och de 8 R:dr, hvilka af Riksens Ständer 1812 föreslogos såsom årlig passevolance-afgift; och hvilken, under dessa menlösa tider, antogs utan särdeles knot ifrån Rust- och Rotehållaresidan.
Resolutionen på Krigsbefälets allmänna besvär den 11 Januari 1757 innebär: att "som tiden till Regementernes möten, både Regements- och Compagnievis, dels i Contrakten, och dels eljest, redan år utstakad och fastställd, så att hvarken Rust- eller Rotehållare härvid böra besväras med flera dagars underhåll för karlarne, ej heller Öfver- och Underofficerare, att pä egen bekostnad der längre qvarblifva, än samma visse mötesdagar; alltså prof var Kongl. Maj:t rättvist, att härmed i Nåder förklara, det, ifall något af de eljest vanlige Regements- och Cornpagniemöten skulle, efter derom undfången befallning, komma att påstå längre, än vederbörande , efter KnekteContrakten eller eljest, är o skyldige att dem ludia, för hela Regementet, eller Compagniet, den Den 26 O c taber f. m. 35 högre med den lägre, vid slika tillfällen njuta Tractamente af Kongl. Maj:t och Kronan, såsom det eljest sker vid förefallande vanliga commenderingar, och det för så lång tid, eller så många dagar, som öfverskrida samma Regementes eller Cornpagnies rätta mötestid, när den, emot vanligheten, kommer att utdragas
Det sjmes som Rikets Ständer 18x2 ifrån detta Stadgande bordt hämta en tydlig och omisskännelig anvisning till den beräkningsgrund, som bordt fciljas för öfvergången, från Provianterings-systemet ifrån Roten, till dettas ersättande med en motsvarande contant penningeafgift; men genom Rikets Ständers i min tanka olyckliga sammansättning, var det ej första gången, som folkets rätt och bästa genom lagstiftningen varit förbisedt eller åsidosatt; och fruktansvärdt är, att det ej blifver det sista tillfälle, då Sveriges innebyggare finna skäl, att beklaga sig öfver en, genom oeftertänksamhet och bristande beräkning af stadgade åligganden, vållad omild behandling ifrån Lagstiftarens sida.
Om Rikets Ständer 1812 tagit kännedom utaf Kongl. Brefvet till Krigskollegium af den 12 November 1766, så skulle Rikets Ständer deraf inhemtat, huru ej mindre Konungens, än Rikets Ständers, SecretaUtskotts öfvertygelse var, att de större Öfningslägren, hvartill Trupperne ifrån sine 4?
H- 3* 36 Den 26 O c t o b e r f. m. vanlige lägerplatser behöfde dragas, borde endast, i den mohn tillgångarne medgåfvo, hållas, utan att kostnaden blefve lor dryg, eller marcherne för långa.
Efter allt hvad jag ifrån gamla stadganden, och ifrån både äldre och nyare författningar kunnat inhämta, finner jag Rust- och Rotehållares, eller Soldatens möteskostnads-skyldighet inskränkt lill de dagar, hvilka inom Regementets Stånd belöpa sig å Regements- och Compagniemötet.
Jag finner således icke, hvarifrån Rikets
Ständer hemtat skäl eller någon minsta rättsgrund för förslaget, att betunga Rust- och Rotehållare med en sådan Mötespassevolance-afgift af 8 R:dr B:co årligen, i stället för den möteskost som skolat utgå, för underhållet under 24 dagars mötestid vid Regements- och Compagniemöte, fram- och återmarchen inberäknad.
Rikets Ständers orättvisa, det våldsamma i denna Rikets Ständers åtgärd, blifver ännu mera ögonskenlig, då jag kommer att ådagalägga, att Regemente!' finnas, hvilka under 5 år icke haft mera än ett enda Regementsmöte, för hvilket kostnaden icke uppgått till 5 R:dr per nummer, då ifrån Roten likväl, under dessa år, utgått en Passevolance-afgift af 4° Rtdr.
De sammansatta Stats- och EkonomiUtskotten synas vid denna Riksdag, särdeles uti frågan om Mötes-passevolancen, Den 26 October f. ra. 37 hafva eftersträfva!;, att följa föresynen af 1812 års
Ständers sätt alt behandla denna fråga.
Om 1812 års Ständer, i detta hänseende, vidtogo förhastade åtgärder, så torde man likväl till deras ursägt böra taga tidepunkten i beräkning, och att åtminstone icke någon vunnen erfarenhet, i anseende lill Passevolance-medlens förvaltning, för dem då utgjorde någon varnande påminnelse till ett försigtigare handlingssätt.
Att de sammansatta Utskotten visat så liten benägenhet, att undersöka verkliga föi hållandet med Rust- och Rotehållares åliggande alt bekosta exercitiemötes-kostnaderne, kan icke annat, än lemna anledningar till mindre tillfredsställande betraktelser, öfver viljan, eller förmågan, att i lagstiftningsväg, inom oss kunna med det allmännas bästa och fördel förena rättvisa och billig o?nvårdnad för den enskildtes lagliga rätt och behof af skydd emot ett obilligt förtryck; lika förderfligt, om det utgår ifrån okunnighet, oförstånd eller ensidighet i åsigter.
Anmärkningsvärdt måtte det alltid blifva, att inora ett Rikets Ständers Utskott, af ej mindre än 84 Ledamöter, ingen enda tanke synes hafva uppstått till undersökning, huruvida och till hvad del det utgör ett ifrån Rust- och Roteringsskyldighelen utgående åliggande, att bekosta vapenöfningarne ulan undantag. 38 Den 26 October f. m.
Om de författningar jag i delta hänseende åberopat eljest nu mera äga någon bevisande förmåga, så synes det klart, att för vapenöfningarne någon annan kostnad ifrån Rust- och Roteringsskyldigheten icke bör utgå, än den, som erfordras för de vanliga Regementsmöten; och att Rust-och Rotehållare äro befriade ifrån all utgift i och för detta ändamål de år, då Exercitiemöte icke hålles inom Regementets stånd; eller då Regementet genom arbetskommendering hindras ifrån Regementsmöte.
Huruvida detta förhållande med uppsåt, eller såsom följd af uteblifven undersökning, af de sammansatta Utskotten är förbisedt, tillåter jag mig icke alt bedomina; utan inskränker jag mig endast till alt beklaga, det så liten uppmärksamhet blifvit lemnad åt utredningen af en sak, hvarmed så många medborgares, och särdeles Frälse- och Skatle-allmogens bästa befinner sig så nära förknippadt.
Till det förslag, att emellan Rust-samt Rotehållare och StatsYerket fördela de kostnader, som med indelta Regementernes årliga vapenöfningar äro förenade; hafva de sammansatta Utskotten icke funnit något annat svar att afgifva, än att då detta ärende^, år 1812, af Konungen och Biteets Ständer gemensamt behandlades, någon frå%a om en så beskaffad fördelning icke blifvit väckt, eller under pröfning kommit, hvaremot de då vidtagne åtgärder lemna an - Den 26 Oeto b er f. m. 39 ledning att sluta, det Rikets Ständer, lika med Kongl. Maj.t, ansett ifrågavarande kostnader böra, utan StatsKerkets deltagande, af Rust- och Rothållare bestridas.
Jag tager mig i anledning häraf friheten i ödmjukhet begära någon större eller vidsträcktare Utskottens uppmärksamhet å det som, efter af mig åberopade författningar, verkeligen utgör Rust- och Rotehållares åligganden i anseende till vapenöfningarnes bekostande.
Jag tror, att Utskotten gjort väl, om de ifrån 1812 års lagstiftningsåtgärd endast hemtat anvisning, till undvikande af den väg Utskotten, uti 1812 års fotspår, med den öfverdrift beträdt, att Utskotten, med ett fullkomligt åsidosättande af alla laga stadgnnden, låtit hänföra sig till det förhastade Utlåtande, att det icke innebär någon obillighet mot Rotehållarne, om, såsom följd af en noggrann och ändamålsenlig hushållning med tillgångarne på det hela, det för Kongl. Maj:t blifver möjligt, att med användande af sig företeende besparingar, hvart tredje år, kunna flere Regementen till gemensamma öfningar i större manövrer uppå en punkt sammandraga.
Då Utskotten jemte
Passevolance-medlen nämner en noggrann och ändamålsenlig hushållning, inser man lätteligen, alt ingen enda af Utskottens 84 Ledamöter behagat taga någon kännedom af Passevolancenaedlens förvaltning för den förflutna liden. 4® Den a6 O et o ber f’. m.
Jag vill uppriktigt önska, att den känsla af förtrytelse, hvaraf jag emot Utskottens behandlingssätt af denna fråga känner mig intagen, icke måtte så lifligt delas af alla dem, som utgöra föremålet för Utskottens omilda Lagstiftnings-förslag, att Utskotten derigenom kunde komma till en vidsträcktare erfarenhet om det allmänna tänkesättet, än en enda mans ofta vanmägtiga yttranden kunna bibringa.
Jag bekänner mig stadna uti en villrådighet, om ömkan eller löjet bör blifva den öfverväldigande känslan, då jag i Utskottens Utlåtande läser; ”Att Rust- och Rotehållare, till ersättning för den deni påförda nya kostnaden i och för de större Öfningslägren, vinna en ökad förhoppning, att i händelse af inbrytande krig, och derest karlen ej på slagfältet finnér en ärofull död, få se honom efter slutadt fälttåg till sitt hem återkomma; och att Rust-och Rotehållare, tvärtemot Indelnings-Verkets hufvudgrunder, och emot gällande Stadgar, böra bekosta de större Öfningslägren, äfven på den grund, att Kongl. Maj:t icke hos Rikets Ständer framställt någon begäran om särskilt anslag litl större Öfningsläger.
Efter alla de författningar jag åberopat, torde del icke med någon särdeles framgång kunna bestridas mig, om jag finner i högsta måtto förundransvärd!, att Den 26 October f. m. 41 Utskotten, efter att ånyo hafva å Rust-och Rotehållare liveilft kostnaderne, äfven för de större Lägren, hvilka aldrig tillförene hört dein till, deraf kunnat draga den slutsatts, att KneckteContracten bibehållas i sin helgd , just genom deras uppenbara kränkning, och att öfverflyttandet af en tunga som tillförene ej varit fästad vid jorden, till de medborgareclasser, hvilka den med rälta förut tillhört, skulle innebära en orättvisa; då i min öfvertygelse rättvisa i denna del icke på annat salt kan åstadkommas, än just genom motsatlsen af den tankeledning, de sammansatta Utskotten åstadkommit.
Huru Utskotten kunnat til Iför vänta sig någon framgång af försöket, att inför Rikets Ständer ej mindre än för hela allmänheten bortblanda frågan, genom sådane yttranden, som det, att de öfrige Medborgareclasser i samhället, hvilka, hvar och en för sitt yrke eller rörelse beskattade, måste anse sig främmande för allt deltagande i rustnings- och roteringsbesväret, samt de dermed, frän dess första inrättning, förenade åligganden; kan jag icke göra mig begripeligt.
Jag nödgas således till Utskottens pröfning underställa ett utdrag utur PassevolanceRäkenskaperne för ett år, i tanka att klart och tydligt derigenom ådagalägga, att minsta delen af de ifrån PassevolanceCassan utgående utgifter eger gemenskap med Rustnings- och 4s Dtn 26 October f. rn.
Roteringsbesväret, samt de dermed, frän dess första inrättning, förenade åligganden.
Vid skärskådandet af PassevolanceCassans utgifter måste man aldrig lemna utur sigte, att
Mötes-passevolancen träd t i stället för natura provianteringen vid Regements- och Compagnie-möten ifrån Roten, som utgör det, med Rustnings- och Roteringsbesväret från första inrättningen förenade, åliggandet; och att alla derutöfver ifrån Cassan bestridde utgifter äro för Rustoch Rotehållsskyldigheten alldeles främmande föremål, i stället att, som Utskotten yttrar vara det för öfrige medborgareklasser inom samhället; då de större Öfningslägren, efter 1766' års Bref, borde hållas, så ofia StatsCassans tillgångar, som vill säga detsamma som samtelig» medborgareklassers bidrag, det medgåfva.
PassevolanceCassans utgifter voro år 1824:
Uppbörds-proeent 4,320* Löner och Arfvoden , . 25,ooo, Inqvartering 2,525.
Aflöningar för Regemrter och Corpser 52,000, hvaribland 4°>70°
R;dr redovisas såsom utbetalte till Hans Majit Konungens och H. K. H. Kronprinsens Staber, till Generalitetet i allmänhet, äfvensom till det högre och lägre Befälets aflöning under Lägret vid Ljungbyhed, Trouppens Tobaksskilling endast uti denna summa inbegripen.
Den 26 October f. m. 45 Proviantering 86,000.
Fouragering 35,000.
Gralificationer 6,200.
Sjukhuskoslnnder 247* Skjuts- och Resekostnader . . . 18,000.
Marche-kostnader i3,ooo.
Transport-kostnader 1,200.
Sjukhus-kostnader ...... 3,45o.
Sjukhus- och Bodhyror .... 627.
Medicamenter 2,800.
Skrifmaterialier 1,072.
Lägerhalm 390.
Skatter och Onera ^89.
Ved- och Ljuspenningar .... 63i.
Reparations-kostnader 2,700.
Anmärknings-medel i,i53.
Arrrende-kostnader Byggnads-kostnader 29,500.
Upphandling af ArtilleriHästar. . 6,746.
Diverse Utgifter 8,280.
Hästbeslags-penningar 63.
Ersättningar 4?8*
Extra förplägning 11,198.
Hästtransport-penningar .... 3,520.
Skadeersättningar 554.
Taffelpenningar ....... 1,000.
Byggnadsmaterialier. ..... 127.
Bageri-kostnader ........ 1,148.
Hackelseskärning 25o.
Vedhuggning och transport . . . 1,029.
Hästmedicamenter 12.
Stallhyra 4$* Efter-räkning för 1819 .... 104. 44 Den 26 Oclober f. ru.
Efterräkning för 1822 264.
För Lägerplatser 37.
Pl anering å Gärdet 60.
För byggnader å Drottningberget 3,12g.
Intressen 3,cg41 - Särskildt redovisade medel . . . 7,367.
Afskrifningar 22,201.
Efterföring 262.
Ulbetalningar emot ersättning . . 1,010.
Utskotten läckts taga någon kännedom af dessa summor, förmodar jag att Utskotten skulle kommit till ett annat resultat, än till den slutsattsen, att sådane utgifter icke utan orättvisa kunna öfverflyttas på öfrige medborgareklasser i samhället, och att dessa måste anse sig främmande för allt deltagande i sådane, efter mitt begrepp, med Rustnings- och Roteringshesväret samt de dermed, från dess första inrättning, till det mesta ingalunda förenade, utan tvärtom för detsamma alldeles främmande åligganden.
Utskotten bade i min tanka gjort väl, om de något närmare undersökt frågan, innan de för Rikets Ständer framträdt med ett förslag, som i sin behandling visar en i yttersta måtto åsidosatt undersökning; samt i resultatet en deraf följande brist å all rättvisa och billighet.
Det synes mig för Utskotten hafva varit ganska lätt att finna, huru frågan delar sig i 2.'ne bestämda föremål; nemligen, huruvida Rust- och Rotehållare med skäl böra Dena6 0ctoberf. na.
45 befrias ifrån allt besvär med Vapeuöfningarnes bestridande; och häröfver kunna tankarne möjligtvis få vara delade.
Den andra delen af frågan är, huruvida Rust- och Rotehållare, genom en allmän mötes-passevolance, böra fortfarande, liksom under den sist förflutna Passevolancetiden ägt rum, allena bekosta äfven de större öfningslägren, och dervid allena bära tungan, ej allenast för Trouppens underhåll och långväga marcher, utan äfven för Befälets aflöning, ej mindre för det högre, än för det lägre, för Staber utaf alla slag, för dyrbara Byggnader till ett så betydande belopp, som Räkenskaperna utvisa; samt aflöning för en CommissariatsStat, hvilken jag lätteligen åtager mig visa icke hafva varit behöflig i och för den underhålls-skyldighet vid möten, som ifrån Rusthåll och Rote, efter knekte-contracter, eller förra vanligheten bör utgå; och härom kunna tankarne omöjligen vara delade, så framt man icke, med berådt mod, åsidosätter billighet och rätt, för att endast och uteslutande laga deras fördel i beräkning, hvilka inom samhället icke erlägga några grundskatter eller ifrån jorden utgående directa Statsbidrag.
För att i möjligaste måtto, inför de förenade Utskotten, ej mindre, än inför hela allmänheten, göra min åsigt öfver ämnet tydlig, tager jag mig friheten bifoga en ytterligare beräkning öfver Passevolance - 46 Den a6 October f. m. afgiften ifrån arne särskilda Provincer, samt huru den utgått till de möteskostnader, hvilka efter Indelningsverkets hufvudgrunder ifrån Roten böra utgå, eller, till sådane föremål, som för Roterings-skyldigheten äro alldeles främmande; och jag vågar tro, att man skall finna missförhållandet emellan summorne så stort, att detta tilläfventyrs skall mera, än all annan tanleyltring, ådagalägga de sammansatta Utskottens förundransvärda förbiseende af sanning, rättvisa och billighet, vid utredandet af en fråga, som vidrörer icke mindre än hela massan af frälse- och skatteägare inom hela riket.
Ifrån Rotehållare under Kongl. Skaraborgs Regemente har Ingått: Utgått: 182a, Mölespassevolance
Till bestridande af kostför 1200 JVumror 9,600. naderneförGeneralmön* string, som detta år ägde rum .
. R:dr 1120. afföres för N:r, som enligt contract icke erlägga passevolance 784. 182 afföres N:r, som ej betala passevolance 768. 1824 . 9,600.
Recrytmöte .... 592. afföres för N:r, som ej betala 768.
Transport 28,800.
Den 26 October f. in. 47 Ingått:
Utgått:
Transport 4^49- 182 afföres för JV:r, som ej betala passevolance 768.
182 afföres för N:r, som ej betala y44- S:a 48,000.
S:a io,g45.
Häraf visar sig att ifrån provincen under 5 år utgådt, endast för Skaraborgs Regemente, mera än, som efter författningarne af Rotarne boreft bekostas 37,05 5. 48,000.
Härvid bör ännu observeras, att Skaraborgs
Län äfven roterar 3oo man under WestgöthaDahls Regemente, förutan hvad det rustar under Lif- och Westgölha Regementer.
Detla kallas, af de förenade Utskotten, rättvisa emot Rotehållare; jag underställer förbållandet
Rotehållares och 'allmänhetens pröfning, och jag tviflar ej om domslutet.
För att i möjligaste måtto tillhandagå Utskotten med calculer, vill jag äfven uppställa det förhållande, som skulle uppstått, om Kongl. Skaraborgs Regemente, under dessa fem år, haft Regements-möte hvarje år, då kostnaden för fem år, efter hvad 1825 års Regementsmöte kostade, skulle på - 48 Den 26 O c to ber f. m. f kallat en utgift af 23,620. hvadan äfven under denna förutsättning ifrån Provincen skulle utgådt mera, än hvad alla möjliga efter knektecontrakt Roten åliggande Möteskostnader kunnat erfordra . . 24,38o. 48,ooo.
Då i anseende till arbels-commenderingar och större Trouppers sammandragande till Yapenöfningar, hvilka efter författningarne ifrån StatsCassan alltid beslridts, ett sådant förhållande näppeligen för något Regemente kan komma alt äga rum, så visar sig till hvilken ytterlig grad Rotehållare genom
Passevolance-contraktet varit utöfver deras skyldigheter betungade; och det är rättelse härutinnan, som af de sammansatta Utskotten kallas orättvisa och obillighet emot öfriga medborgare-classer uti samhället; och hvad Utskotten i detta hänseende påstå utröndt och bevisadt vara, om Rotehållares iakttagne fördelar, torde ifrån det redan anförda lätteligen kunna bedömraas.
På det att hvarken de sammansatta Utskotten, eller allmänheten, vid första påseendet, skulle kunna fästa den tanka vid ofvanstående beräkning, att grunden derföre vore med någon sorgfällighet uppletad ifrån något särdeles fall inom Armeen, häfver jag gjort mig den mödan, att äfven för ett, ifrån Den 26 Octo ber f. m. ^9 ifrån Skaraborgs Regemente vida aflägset, uppgöra en lika beskaffad uträkning, då jag får följande resultat, nemligen att Ifrån Rotehållare under Kongl. DalRegementet har Ingått: Utgått: 1822 Mötespassevolance för 1200 Numror, k 8 II: dr 9,600. t8a3 9,600.
Transport 19,200. 47 H.
För Befälsmöte ; 164: 24.
- Recrytmöte 33:
Marchekost- nadertilloch ifrån Rege- mentsmötet 1 ,740: 24.
- Contant aflö- ning .... 6u: 8.- Transport för sjuka. . 16: 29.
- Medicamen- ter ..... 60:
Proviante- ringskostnad under alla mötena . . 4,116: 3.4.
Afdrag för JV:r, som ej betala . . . 840: — - Befälsmöte . 386:13.4.
Recrytmöte 9: 36.- Proviante- ringskostnad 110: 36,- Marchekost- nader.
. . . 124: 26. 8.
Transport 8,213: 8.4- 5o
Den 26 O c to ber f. m.
Ingått:
Transport 19,200.
Utgått: 1824 9,600. 1825 9,600. 1826 Transport 8,213:
Afdrag för W:r, som cj betala .
Befälsmöte Proviant .
Marchekost nader . . .
Afdrag fö N:r, som e betala . . Befälsmöte Recrytmöte Regements - 760: 88: 44: 8.4. 44.4. 12. - 102: 32. 696: 315: l3: 299: mote . . Proviante ringskostnad 2,497:
Dito vid Recryt-möle . . 64:
Marchekostnader .... 2,38i:
Medicamenter Afdrag för N:r, som ej 8.- 39.8. 32.8. 36. - 8.- 21. - 5g: 40.- 9,600. betala Befälsmöte .
Recryt-möte
Pro vian teringskostnad - 632: agt: 24: 2. - 18. - 24.3:36. • Transport 48,000.
Transport 16,728: 2.- Den 26 Octo ber f. m. 5t Ingått:
Transport 48000.
Transport 16.728: 2.- Marchekostnader .... 444: 47. _ Afdrag för N:r, som ej betala . . . 632:
S:a 48,000.
S:a i7,8o5: i.- Vid detta förhållande, hvarvid Regementet under fem år likväl på föres 2:ne Regementsmöten, visar sig ifrån det fattiga * Stora Kopparbergs
Län hafva mera utgått, än hvad efter författningarne bordt bekostas, icke mindre än en summa af . . 30,194:47.-
Summa 48,000:
Härvid bör äfven iakttagas, att Stora Kopparbergs
Län äfven roterar en del af Westmanlands Regemente.
Jag anser det icke tillhöra öfverläggningen, alt ingå i någon undersökning, hvarföre marche-kostnaderne till mötet 1822 uppgingo till 1740 R:dr 24 sk., då samma slags kostnader 1825 uppgå till 2497 R:dr 3o sk. för en af Räkenskapen i öfrigt synbar mindre styrka; och jag anser äfven utom mitt ämne att undersöka, hvarföre Befälsmöte är DalRegementet uti utgiften påfördt, då för Skaraborgs Regemente någon sådan utgift icke för mig varit synlig; hvilket äfven möjligtvis kan uppkomma ifrån 47 H. 4* 52 Den 26 O c t o 1) e r f. m. olika bokföringssätt vid särskilda Commissariater.
Alt Rotehållare år 1813, uppå Kongl. Maj:ts Nådiga befallning, hörde deröfver, huruvida de ville göra något påslående om afdrag för Soldatens underhåll, nästan enhälligt ett sådant påstående sig afsagt; bevisar endast den eftergift, sorn för den till— ändalupne contrakt-tiden blifvit medgifven; men hvilken helt och hållet förfaller genom Passevolance-conlraktels upphörande, hvarefter Rotehållare, i anseende till deras åligganden i denna del, återinträda uti de förhållanden, hvilka uti knekte-contrakten stadgas; och då heter det uti knektecontrakt med Skaraborgs Län den 16 Mars i685, och stadfästelsen af den 6 Januari 1686 och den 1 Februari i6q5: ”Rotebönderne under Skaraborgs Regemente förbindas icke, eller emot deras vilja, till möten, mönstringar eller någorStäds att med skjutsning fortskaffa Soldaten, eller honom någon matsäck meddela , med mindre han vill den samma efter värdering uti sin lön afdraga.”
Vid Uplands Regemente är Roten icke skyldig att skjutsa Soldaten till Regementseller andra möten, icke heller förse honom med någon matsäck eller penningar dertill.
Men i fall knekten, när Regementsmötet infaller, skulle behöfva matsäck, och Roten derom anmoda, är Roten förbunden att dertill förskjuta, hvad han kan åstad - Den 26 Octo ber f. m. 53 komma, dock så, att hvad Soldaten undfår, inå på dess årliga lön, vid nästa aflöningsmöte, efter markegången afkortas.
Vid DalRegementet slippa Rotarne alt till Compagni - mötena gifva matsäck och drickspenningar, men på Regements-möten och General-mönstringar måste de, till Soldatens underhåll, lemna förskott, olika ifrån särskilda delar utaf Länet.
Under Östgötha InfanteriRegemente är knekten icke lofgifvit, att af sin Rote truga eller fordra matsäck, eller fri skjuts, när han till mötet blifver uppbådad, icke heller vid andra enskildte ärenders förrättande, så vida han icke vill låta afräkna det uti lönen, som för honom bestås; dock bör kosten i sådan händelse honom icke öfver dess rätta värde anslås.
Soldaterne vid Helsinge Regemente hafva icke tillstånd eller rättighet att till Compagni-möten af sine bönder fordra några stämningspenningar, men när Regementsmöte hållas, är det icke mer än billigt, att Rotebönderne gifva de knektar, sora hos dem arbeta, i stället för kosten, den de-eljest hemma njuta, antingen några veckors kost med sig, eller i ett för allt, 2 och f daler kopparmynt om veckan, hvilket lämpas efter som Soldaterne hafva lång väg till mötesplatsen.