Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Filiai-Disconternes ännu utelöpande Skuldförbindelser, fann Ridder6kapet och Adeln för godt, att, under godkännande af den utaf Utskotten föreslagne voterings-proposition, öfverlemna berörde (råga till Förstärkta Stats-Utskottets afgörande.
Ut Supra. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Bevillnings- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottens den 2 dennes under N;o 63 afgifne, samt följande dagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af väckt fråga om Nederlagsfrihet för Cailscrona m. m.
Vid förnyad föredragning af Banco - jDen 6 December.
Utskottets den 2 dennes under N:0 91 aflåtne,’ samt den 3 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, angående Reglementariska föreskrifter, rörande Metall-efFecters beläning vid det i Götheborg blifvande Låne-Contoir • blef samma Memorial , i anledning af dervid gjorde anmärkningar, till Banco-Utskottet återremitteradt.
Vid förnyad föredragning af Stats* Lag- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottens den 2 dennes under N:o 636 afgifne, samt den 4 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande , i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande , i fråga om ändring af nu gällande grunder för Militire-boställens och annan Krono-jords utarrendering; blef samma Utlåtande af Ridderskapet och Adeln afslaget.
Ut Supra, Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan 3 eftermiddagen.
In Fidem Protocolll O. J.
Lagerheim, 4i6 Måndagen den 8 December.
Företog Ridderskapet och Adeln val af Sex Revisorer till öfverseende och granskning af Stats- Banco- och Riksgälds Verkens tillstånd, Styrelse och Föivaltning vid igu7 års Revision ; och befunnos, efter Val-förrättningens slut klockan 11 förmiddagen, följande Herrar hafva blifvit till Revisorer utsedde: Grefve Gyllenborg , Johan , Kammarherre ... . . 142 röster.
Friherre Wrangel, Henning, Capitaine 87 Friherre Anckarsvärd, Carl Hindric, General-Adjutant . . . gi — Herr Gyllenkrok , Göran , Major , 90 — Herr von Seth, Johan, Kammarherre 150 — Herr af Uhr, Carl David, Directeur 95 __ Upplästes Expeditions-Utskottets den 29 sistledne November aflåtne Memorial, deruti anmältes, att sedan Expeditions-Utskottet i öfverensstämmelse med Stats- Bevillnings- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens af Trenne Riks-Stånd bifallne Betänkande N
Den 8 December, f m. till Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse i ämnet, hvilket Förslag jemväl blifvit af sam* telige Riks-Stånden godkändt ; så hade ett af förbemälte 3:ne Utskott afgifvet Utlåtande N.-o f7<5, uppå åtskillige mot Utskottens första Betänkande framställde anmärkningarr kommit Expedjtions-Utskottet tillhanda 5
Och som detta sednare Utlåtande, hvilket nu mera äfven vore af samtlige Riks-Stånden gilladt , innehöll tvenne , på grund af anmärkningarne, föreslagna tillägg och föiändringar i Redactionen af Riksens Ständers ifrågavarande underdåniga Skrifvelse; finge Expeditions-Utskottet, i enlighet dermed , förnyadt förslag till samma skrifvelse tili Riksens Ständer öfverlemna.
Och fann Ridderskäpetoch Adeln, uppå derom al Herr Grefven och Landt-Mar skalken gjord proposition , nu för godt , att Expeditions-Utskottets under N:o 385 insände sistnämnde Förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl.
Maj:t , angående ytterligare understöd för Nybyggen i de Norra Provincerue , godkänna.
Upplästes till justering Ridderskapets och Adelns Protocolls-Utdrag för den 3 dennes eftermiddagen, innefattande Ridderskapets och Adelns beslut, i anledning af Constitutions-Utskottets den ix sistledne November under N:o 72 aflåtne, samt den 16 i berörde Månad på Ridd. o. Ad.
Band. 27 4i8 Den 8 December f m. bordet lagde , Memorial, rörande de i Särskildta Utskottets förslag till ny reglering af Styrelse-Verken förekommande Grundlags-frågor.
H err Cederschjöld, Pehr
Vid närmare eftersinnande, har jag funnit några ytterligare anmärkningar att göra vid det Förslag Constitutions-Utskotter afgifvit; hufvudsakligen för att sätta det i öfverensstämmelse med de principer, sorn Ridderskapet och Adeln redan godkänt Jag vågar derföre hemställa , om icke i g §, må införas, i öfverensstämmelse med den princip, som redan blifvit antagen , att
Konungen icke må fatta beslut med mindre 3 icke Föredragande Rådgifvare äro närvarande.
Herr <von Hartmansdorffj, August:
Om icke mitt minne felar, har Ridderskapet och Adeln redan såsom sammanstämmande mening yttrat, hvad Herr Cederschjöld nyss anmärkte^ men förhållandet var det, att då jag trodde mig bestrida Utskottets förslag , har jag i stället försvarat det, och Herr Cederschjöld tvertom.
Anledningen till mitt misstag var CohstitutionsUtskottets förslag i 43 §.
, att i en tillförordnad Kongl.
Regering skulle, utom Justitiae-StatsMinistern, finnas. 3:ne icke Föredragande StatsRåd.
Hade det varit den fullkomliga öfverensstämmelse imellan Utskottets förslag i g och 43 <§.
Regcrings-Formen som jag förmodade, så hade detta misstag å min sida icke ägt rum.
Nu anhåller jag endast, att i Protoeollet min mening må ändras sålunda, att jag varit Re - Den 8 December f. m. 4i<) spondens, i stället för Opponens, och Herr Cederschjöld tvärtom.
Friherre Cederström3 Jacob:
Nu lärer icke vara fråga om annat, än att justera Ridderskapets och Adelns Protocolls-Utdrag öfver de beslut, som redan äro fattade, och således lära inga vidare anmärkningar vid § §:s redaction nu kunna göras.
Om någon anmärkning är att göra vid Protocolls-Utdraget, kan det visserligen ej hindras ; men emot
Utskottets förslag kunna några ytterligare anmärkningar icke vidare äga rum.
Här är icke fråga om någon ändring uti ett förut fattadt beslut, utan endast om tillägg till detsamma : och om saken lörhåller sig , såsom Herr von Hartmansdorff yttrat, skulle Ridderskapets och Adelns beslut härutinnan redan vara fattadt.
Herr Grefven, och Landt-Marskalken låt uppläsa Constitutions-Utskottets Förslag till g:de §:n i Regerings-Formen, så lydande: j1Ej må Konungen fatta något beslut i de ,5mål , hvaiöfver Stats-Rådet höras bör , derest ”icke minst Tre af Dess Ledamöterjemte ve’'derbörande Föredragandej tillstädes äro.
Stats”Ministrar ne och samtlige icke Föredragande ”Stats-Råclj der de icke laga förfall äga, skofla ----- med flera af dylik beskaffenhet.’* Herr Cederschjöld:
Jag skall utbe mig få Den 8
December f. m. fästa uppmärksamheten derpå , att här omtalas a:ne slags mål , nemi. först mål i allmänhet, det vill säga sådana, vid hvilkas Föredragning endast 3:ne Rådgifvare behöfva-vara närvarande: och det andra, vigtigare mål, vid hvilkas föredragning Stats-Rådets samtlige icke föredragande Ledamöter skola vara tillstädes.
Men för att nu sätta denna i öfverensstämmelse med hvad förut blifvit beslutadt , anhåller jag , att efter ordet tre , måtte tilläggas icke Föredragande.
Vid afgörandet deremot af högst vigtiga mål , vore det angeläget , att Stats-Rådets samtlige Ledamöter voro tillstädes , Herr von Hartmansdorff'.
Då Ridderskapet och Adeln, ehuru emot mitt bestridande, yrkade, att man borde förblifva vid orden; icke Föredragande; men desse ord icke finnas i Constitutions-Utskottets Förslag, så har Ridderskapet och Adeln likväl uttryakt den mening, att de borda innehållas i Redactionen j hvarföre de ock torde böra i Protocolis-Utdraget intagas.
Friherre Cederström: jag anhåller, att Riddarhus-Secreteraren behagade upplysa, om Protocolls-Utdraget fir enligt med det beslut Ridderskapet och Adeln i denna del fattat.
I sådant fall kan ingen vidare ändring i denna del äga rum.
Jag får den äran vördsamt upplysa , att, när Constitutions-Utskottets förslag till Redaction af 8 Den 8 December f. m. 421 §. i Regerings-Formen var under discussion , tog man allmänt för gifvet, att Utskottet derutinnan tillstyrkt,, att minst 3:ne icke Föredragande Stats Råd skulle öfvervara alla mål.
Herr von Hartmansdorff yikfde, att orden: icke Föredragande mätte utgå.
Men efter discussionen, hvarunder Herr Cederschjöld försvarade Utskottets föimodade Redactions-förslag, beslöts , att dessa ord skulle qvarstå, och redactioneu godkännas.
Vid Protocolls Utdragets uppsättning har jag sedermera erfarit, att ifrågavarande ord: icke Föredragande ej finnas i Utskottets Redactions-förslag.
Detta om Redactions-förslagets verkeliga innehåll sålunda förelupne misstag torde likväl icke böra åstadkomma någon förändring i Ridderskapets och Adelns beslut, utan detsamma, hvilket, när det togs, innefattade godkännande af Utskottets förmodade Redactions-förslsg, nu mera höra uppställas i form af aumärkning emot Utskottets verkeliga förslag.
Jag vill blott, jem te erkännande af rigtigheten utaf hvad Herr Rid. dårhus-Secreteraren upplyst, påminna om innehållet af 58 §•
Vid justering af Protocoll eller Protocolls-Utdrag, kan ett Beslut ingalunda ändras, men väl sådana tillägg göras, hvarigenom ingen ändring i beslutet uppkommer.
Jag förmodar således, att ingenting kan hindra detta tillägg, äfvensom alla öfriga, hvilka icke äro i strid med Ridderskapets och Adelns fattade Beslut.
Den 8 December f. m.
Hen' Grefven och Landt-Marskalken yttrade, att sedan Riddarhus-Secreteraren upplyst, att Ridderskapet och Adeln godkänt den af Constitutions-Utskottet föreslagne Redaction af 8 §. i Regerings-Formen, under förmodan, att berörde Redaction innehöll orden: icke Föredragande Ledamöter j ansåg Herr Landt Marskalken, vid det nu mera utrönte förehållande, att berörde ord icke finnas uti nämnde Redaction, sig böra hemställa, om icke Ridderskapets och Alein, i afseende å dessa ord, fattade beslut finge , såsom en Ståndets anmärkning mot Constitutions.Utskottets Redaction , åtfölja den till Utskottet redan beslutade återremissen , i hvilket fall 8 §. skulle komma att erhålla följande lydelse: ’’Ej ma Konungen fatta något beslut i de mål, hvaröfver Stats-Rådet höras bör , derest icke minst Tre af Dess icke Föredragande Ledamöter jemte Vederbörande Föredragande tillstädes äro/’ Bifölls.
Dernäst vågar jag, enligt hvad jag förut haft äran nämna, vördsamt hemställa, om det icke vore billigt/att senare punkten af denna § finge följande lydelse: Stats-Ministrarne och Stuts Rådets Samtlige Ledamöter j der de icke laga förfall äga , skola - - * - med flem af dylik beskaffenhet.
Jag instämmer Den 8 December f m.
423 alldeles med Herr Cederschjöld deruti, att §. måtte i denria del oförändrad förblifva sådan som hitintills.
Herr Gref ven och Landt Marskalken gjorde proposition till bifall af Herr Cederschjöld® berörde hemställan, samt att, i öfverensstämmelse dermed, sednare Momentet af g §.
Regerings-Formen matte erhålla den af Herr Cederschjöld föreslagne lydelse.
Förhållandet
Hr alldeles enahanda med 26 §.
Dä Justities-Jrender inför Konungen i Stats-Rådet Jure dr agas , skola, jemte Justitice Stats -Ministern och minst 2 Stats-Råd samt Föredraganden , 2 af Högsta Domstolens Ledamöter dem öfvervara. - - - - Med dessa 2tne StatsRåd måste nödvändigt menas icke Föredragande.
Jag anhåller derföre, att äfven här dessa ord, för tydligheten skull, måtte tillsättas.
Herr Grefven och Landt-Marskalken yttrade , att då det af Herr Cederschjöld föreslagne tillägg syntes vara en följd af Ridderskapets och Adelns vid 8 §•
Regerings-Formen nyss fattade beslut, finge Herr Landt-Maiskalken hemställa, om icke, med antagande af Herr Cederschjölds tillägg, 2(5 §.
RegeringsFormen borde lyda sålunda:
Då Justitiae - ärenden inför Konungen i 4^4 Den 8 December f m.
Stats-Rådet föredragas, skola jemte JöstitiaeStats-Ministern och minst Två icke Föredragande Stats-Räd etc.” Bifölls.
Jag har funnit ännu ett misstag, som insmygt sig i ConstitutionsUtskottets
Redactions-förslag till 27 §.
Der står : Justitiaä-Cancelleren , hvartill må utses &c. I den nu gällande Regerings Formen förekommer deremot, att Konungen nämner denne Embetsman.
Det torde vara någon skillnad i begreppet mellan orden: utse och nämna.
Jag föreslår vördsamt i anledning deraf följande redaction: Justitia:-Cancelleren, hvartill Konungen må nämna en Lagfaren etc.
Herr Grefven och Landt-Marskalken gjorde Proposition till bifall å Herr Cederschjölds berörde hemställan, livilken proposition med Ja besvarades, Herr Cederschjöld:
Till slut vigar jag hemställa, om icke dessa anmärkningar må kunna få anses gjorda till det Protocoll , då detta ämne verkeligen var under öfverläggning , för att återställa det sammanhang, som annars skulle vara brutet.
Jag får så mycket mer instämma häruti, som jag jemte Herr Cederschjöld, vållat det i dag anmärkte misstag , hvilket icke bör falla Ståndet till last.
Den 8 December f m, 4a5 Friherre
Ehvad misstag ägt rum, eiler icke, bör likväl icke Ståndet förklara , att något beslut i ett Plenum blifvit fattadt, då sådant icke är enligt med verkhga förhållandet.
I annan händelse, skulle man alltid kunna göra om Protocollet efter godtycke och dagens lynne.
Herr Gref ven och Landt-Marskalhen förklarade, att han ansåg det vara rättast och med verkliga förhållandet mest öfverensstämmande, att låta Protocollet för den 3 dennes eftermiddagen förblifva oförändradt, men deremot i denna dagens Protocoll upptaga, hvad Herr Cederschjöld uti förevarande ämne anfört, samt, i anledning deraf, blifvit af Ridderskapet och Adeln besiutadt; hvaruti Ridderskapet och Adeln äfven hördes instämma, Friherre Cederström anhöll, att Constitutions-Utskottet måtte anmodas, att med Utlåtande öfver Ridderskapets och Adelns vid Utskottets Memorial gjorde anmärkningar inom g dagar härefter till Ridderskapet och Adela inkomma, samt att de öfrige Riks-Stånden mätte inbjudas, att uti denna omständighet med Ridderskapet och Adeln sig förena, Och blef Friherre Cederströms berörde hemställan, uppå gjord Proposition, af Ridderskapet och Adelil bifallen.
Härefter upplästes till justering och godkännande följande: 426 Den 8 December f. m.
Utdrag af Protocollet hållet hos Högloflig® Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm förmiddagen den 8 December 1823. S. D.
Då rm å nyo föredrogs Constitutions-Utskottets den j 1 sisth November under N:o 72 aflåtne , samt den 16 i berörde månad på bordet lagde, Memorial, rörande de i Särskildta Utskottets Förslag till ny Regleiing af Styrelse-Verken förekommande Grundlags-frågor; blef samma Memorial till ConstitutionsUtskottet återremitteradt, i anledning af följande dervid gjorde anmärkningar, hvilka Ridderskapet och Adeln förklarade utgöra
Dess gemensamma tankar, nemligen:
Regerings- Formen : §■ f. Ordet Tretton skulle förändras till Fjorton och ordet Ellofva till Tolf. §• 6. skulle förändras sålunda : jlf Stats-Räden skola Sex vara Föredragande j nemligen Justitia:-Canceller en för Grundlags- och Justitia:. är enden, med undantag af frågor om nåd i brottmål som af Revisions- Se cr eter are föredragas , En Krigs-Minister för Landtförs varets och En 1)jÖ-Mi - Den 8 December f, m, 427 nister för Sjö-försvarets är ender , en Ecclesiastik-Mini ter för Religionsj Allmänna Upplysnings- Helsö- och Fattigvårds- är ender, en Inrikes-Minister, för jrender, angående Näring arnej Allmänna Hushållningen och Ordningenj samt en Finance- Minister för Kameral- och Drätsel-är ender.
Bland de öfrige Stats-Råden ansåg Ridderskapet och Adeln minst tre böra hafva förvaltat civilt Embete j samt ett kallas Idof-Canceller j och ego. de iGrundlagarne närmare bestämda befattningar , med undantag af dem , Särskildta Utskottet ansett böra från hans Embete skiljas. § 8- Borde lyda sålunda:
Ej må Konungen fatta något beslut, i de mål, hvaröfver StatsRådet höras bör , deräst icke minst 3 af dess icke Föredragande Ledamöter , jemte vederbörande Föredragande, tillstädes äro.
StatsMinistrarnc och Stats-Rådets samtelige Ledamöter, der de icke laga förfall ega, skola . - - - , med flere af dylik beskaffenhet. §•
IQ Den af Constitutions Utskottet föreslagne Stats-Råds-beredning ansågs icke böra i Regerings-formen upptagas; Och skulle således denna §. erhålla följande förändrade lydelse : Innan Ärenderne hos Konungen uti Stats Rådet 4a8 Den 8 December f. m. föredragas skola de , genom nödige upplysningars inhämtande från vederbörande EmbetsVerkj af den Föredragande beredas. §. »6. skulle erhålla följande lydelse:
Dä Justi ties- Ärenden inför Konungen i Stats-Rådet föredragas j skola, jemte Justities-Stats-Ministern och minst två icke Föredragande Stats•
Råd etc. S. 27- skulle förändras sålunda; Justities - Cancel. leren , hvartill Konungen må nämna en Lagfaren och i Domcire-värf nyttjad man, ähgge, utom hans befattning i Stats-Rådet att, såsom Konungens Högste Ombudsman etc. §• 28. borde sålunda förändras; Till Civile Embetsmän inom Riket , Föredragande i Commundo-mul och Domare etc. §• 35- Ordet:
Statsförvaltnings -Departementen borde utbytas mot ordet\
Stats-Expeditionerne; samt ordet:
Under - Ståthållaren ur §. utgå, hvarjemte Chefen för Tullverket borde förses med Kongl. Maj:ts Nådiga Fullmakt, samt upp - Den 8 December f. m. 4«9 tagas bland dem, som innehafva förtroendeembete. §• i02.
Uttrycket:
Högste Befälliafvaren för Escadron af Jrméens Flotta borde förändras till : Högste Befälhafvaren för den i Stockholm förlagde Escadre af Kongl.
Maj:ts Flotta. Riksdags-Ordningen : §• 4i Ordet: Stats-Räd borde utbytas mot: Stats Rådets öfrige Ledamöter.
Och beslöt Ridderskapet och Adeln anmoda Constitutions-Utskottet , att med Utlåtande öfver ofvannämnde Anmärkningar inom Åtta dagar härefter till Ridderskapet och Adeln inkomma
Uti hvilken sistnämnde omständighet de öfiige Riks-Stånden skulle inbjudas , att sig med Ridderskapet och Adeln förena.
Företogs till pröfning Stats-Utskottets den 5 dennes under N.-o 644 aflåtne , samt följande dagen på bordet hgde Memorial , med förslag till jemkning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut, ifråga om ersättning lör Svenske Medborgares lidne förluster genom uppbringningar.
Friherre Hjertaj Fredric : I det Stats-Ut - 43o Den 8 December f. m. skottets Memorial, som nyss blifvit uppläst, iörekomma egenteligen s.ne pancter, som blifvit hänvista cili Förstärkta Stats-Utskottets afgörande, uti hvilka jag vågar vördsamt tillstyrka Ridderskapet och Adeln att förblifva vid dess redan fattade Beslut.
Da öfriga puncterne utgöra blott smärre redactions-förändringar, eller förtydliganden ; och derföre vågar jag tillstyrka Ridderskapet och Adeln, att i afseende å dem instämma uti Utskottets jemknings-förslag.
För att ytterligare ådagalägga detta, anhåller jag , att Memorialet måtte punctvis föredragas , då jag skall söka göra reda för hvarje punct särskildt , och tillstyrka Ridderskapet och Adeln, icke att frångå sitt förut fattade Beslut , utan blott förtydliga detsamma.
Det är först rörande sjelfva grund-principen en redactions-förändring , hvaruti Preste-Ståndet bifallit min särskildta tanka, och hvari jag tror det skulle vara nyttigt, om Ridderskapet och Adeln nu begagnade tillfället att instämma.
Herr von Hartmansdorff åugust:
Så vida ingen af Ridderskapet och Adeln skulle hafva någon invändning att göra emot Friherre Hjertås framställning , torde sakens föredragning punctvis vara öiverflödig.
Jag vågar således anhålla om proposition till instämmande uti Friherre Hjertås yttrande.
Jag tror deremot, att det är bäst fö blifva vid Ridderskapets och Adelns redan fattade Beslut, hvilka jag anser för de mest verkställbara.
Att företaga endis - Den S December f. m.
Cussion öfver hvarje punct särskildt , tror jag ock skulle föga tjena till ändamålet.
Den enda redactions-förändring af någon vigt, förekommer vid 30 § , .men då just den redaction dervid blifvit af Utskottet bibehållen , som Ridderskapet och Adeln beslutat, anhåller jag, att Ridderskapet och Adeln må förblifva äfven derutinnan vid dess förra mening.
Jag åter anser 30 §:ns redaction böra blifva i enlighet med BorgareStåndets Beslut , .emedan der annars blir ett redactions-fel , som kommer att göra mycket förfång vid dess tillämpning i liqviden
Man kunde dervid göra sig ett begrepp, att Ridderskapet och Adeln beslutat icke öfverskrida den ersättnings-summa , som redan blifvit bifallen.
Meningen dermed lärer dock endast vara , att ingen ersättnipgs-sökande kan erhålla något utöfver hvad de förra Comitterade tillstyrkt, men genom den längre utsträckta fredstiden hafva några flere reclamations-anspråk tilikommit, hvilka äfven skola pröfvas 5 ehuru jag i alla fall vågar försäkra, att totala sutnman bör understiga det af Comitterade föreslagna totala belopp.
Herr Grefven och Lanclt-Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade , under förblifvanle vid sine i detta ämne förut fattade beslut , samt med godkännande af de utaf Utskottet föreslagne Voterings-propositioner , öfverlemna berörde frågor till Förstärkta Stats-Utskottets afgörande.
432 Den 8 December f. m.
Föredrogs å nyo Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens den 26 sistl.
November under No 638 afgifne, samt den 4 dennes eftermiddagen på bordet lagde , Betänkande, i anledning al väckt motion, rörande dels nedsättning, dels upphörande, af den inom Skars-skeppare ålagde Lots-och Båk-afgift.
Oaktadt det är ledsamt , att dä Riksdagen snart lider tiil sitt slut, begära en åteiremiss , nödgas jag dock nu göra det, helst jag är öfvertygad , att Betänkandet snart kars återkomma.
Man har grundat sitt beslut, att ingen lindring skulle lemnäs uti Lots- och Båk-afgifterne för inhemska inomskärs seglande fartyg deruppå, att en sådan lindring kunde hafva något inflytande på inkomst-beräkningen.
Men de beräkningar, som af Stats-Utskottet i detta afseende äro gjorde, hafva skett efter de inkomster, som tillflöto Stats-Verket, innan den nya taxan utgafs , eiler åren 1817, ig, 19, 20 och 21.
Således skulle jag tro , att den lindring jag i min reservation föreslagit , ej skulle åstadkomma någon brist.
Dessa afgifter hafva hittills lernnat ett betydligt öfverskott och skola säkerligen ännu göra det.
Dessa höga afgifter för inhemska kustseglationen verka skadligt på communicationerne mellan Rikets olika provincer.
Genom dem blir t. ex. den Spannemål, som hitföres ifrån Skåne, så dyr, att den ej kan undersäljas den Finska , samt timmer och ved från Norrland så dyrt, att Finnarnes afsättning deraf på Stock - Den 8 December f. m. 433 Stockholm gynnas , m. fl. skäl, som kunde åberopas.
Jag vågar således anhålla om återremiss.
Lika med den siste värde talaren , får jag anhålla om återremiss.
De höga afgifterne medföra stor olä* genhet för afsättningen inom landet.
En mängd af skogs-producter förblifva i våra skogar, och ruttna derstädes, derföre att afgifterne äro så höga , att det ej bär sig att transportera producteme till afsättnings orten.
Staten skall, i afseende på sine inkomster, visserligen icke derå göra någon förlust, utan snarare vinst, ty flere fartyg komma att segla, i samma mån som afgifterne blifva mindre j och det är ej möjligt, att beräkna resultaterne af en lifligare rörelse inom landet.
Jag får således äfven anhålla om åferremiss.
Herr LefrénJohan Pehr ; Jag instämmer i de tvenne sista Talarnes anhållan, och utber mig , art vid detta tillfälle få fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på en grundsats , som ofta vid denna Riksdag blifvit bestridd , att nemligen Tull-afgifter med flere andra icke ensamt äga rum , för att åt StatsCassan skaffa inkomster ; man bör äfven taga i betraktande , i hvad mån de mörda industrien, och som dessa entraver, eller Båk-afgifter, äfven utgöra en del deraf, så anhåller jag att de måtte lindras.
Ridd. o.
Band. 28 434 Den 8 December f, m. Herr Hjerta ; Jag glömde att yttra en sak , som jag tror förtjena afseende, åtminstone inom detta Stånd.
Ridderskapet och Adeln var nemligen det första, som, vid afgörandet af frågan om Allmänna Magazins-Directionen , beslöt den underdåniga anhållan hos Kongl. Maj:t, att entraverna för inrikes handeln i allmänhet inom Landet måtte lindras.
Det skulle således dermed stå i uppenbar strid , om det förevarande Betänkandet biföiles.
Detta torde äfven vara ett skäl för återremiss.
Friherre Toll, Guslaf Philip, förenade sig med Herr Lefrén.
Herr Grefven och Landt Marskalken frågade , om Ridderskapet och Adeln ansåg Statsoch Oeconomie-Utskottens förevarande Betänkande böra, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskotten återremitteras.
Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens den 3 dennes under N:o 643 afgifne , samt den 6 der. påföljde på bordet lagde , Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddelte Betänkande i frågan om årligt understöd för Dykeri-Commissarien Westbeck.
Friherre Cederström, Jacob .