Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad först angår tillgångarna för publika pappersbelåningen, kan jag ej förena mig med den siste värde talaren, att de böra bestämmas till ett visst belopp.
Jag anser nemi., i fortsättning af hvad jag under sista plenum yttrade derom, att sådana förhållanden kumla, uppkomma, att Banken icke får utlåna hvad som blifvit anslaget till hypotheksföreningar och associationer för spannmålsbelåning, högst nödigt att vara betänkt på andra utvägar för Banken att kunna utsläppa dessa tillgångar för rörelsen.
Man svarar mig då, att tillgångarna, i händelse hypotheksföreningar icke anmäla sig till erhållande deraf, alltid skulle kunna anvä'ndas i discontväg; men detta är icke förhållandet, ty roan finner, alt det för närvar, icke sällan inträffar, alt
Bancodiscontverket har outlånta delar af sina fonder.
Jag tror också, att, under sådana förhållanden, belåning på publika papper är den bästa utvägen att få Bankens tillgångar använda, emedan Banken der alltid äger en säker och hastigt realisabel pant.
Beträffande derefter den särskilda frågan om belåningen af Riksg.contts obliga-: tioner, bör det märkas, att dessa obligationer äro af tre sorter.
Först sådana, som äro utgifna före iS3o; och att gifva dem belåningsrätt till fulla beloppet är åtminstone oskadligt efter de upplysningar, som vunnits om den ringa \
Den 31 Juli f. m. qvantitet deraf, hvilken ännu är i omlopp.
Den andra sorten är sådana obligationer, som blifvit utfärdade efter sista riksdagen intill den närvarande, och dessa kunna icke alltid antagas vara säljbara till sitt fulla nominalvärde; åtminstone har det blifvit berättadt, att Riksg.cont. för icke länge sedan på flera veckor ej fått en enda r:dr tecknad till upplåning, och häraf måste det vara gifvet, att Riksg.cont:s sednast utfärdade obligationer icke hafva den credit, att
Banken skulle kunna med säkerhet påräkna att alltid få sälja dem för pari.
Häraf följer, att dessa obligationer icke heller utan våda för Banken kunna helånas till fulla beloppet; men är åter fråga att upphöja dessa obligationer uti en särskild class och bestämma deras belåning till 90 proc., så har jag ingenting deremot i anseende till dessa obligationers fördelaktighet och höga räntefot.
Den tredje sorten är slutligen sådana obligationer, som hädanefter komma alt af Riksg.cont. utfärdas, och jag har med nöje hört ordföranden i StatsUtsk. uppställa den grundsats för utfärdandet, att dessa obligationer borde upptagas med lägre fixerad ränta och i stället varierande capitalrabatt; men så beskaffade obligationer kunna omöjligen belånas till fulla beloppet, ty det vöre orimligt, orp nian kunde den ena dagen köpa dem på Börsen för 90 proc. och den andra dagen finge belåna deni j Banken till pari.
Det är således nödvändigt, att åtminstone denna tredjei sort nedflyttas i en lägre class eller till mom. lit. c. Hr Gunther:
Det förundrar mig, att åtskilliga bland de ledamöter, sorn för några dagar sedan ansågo Riksg.cont. icke hafva styrka att öfvertaga Bankens fastighetsbelåning, nu yrka, att Riksg.cont:s obligationer böra belånas till fullt nominalbelopp.
Jag finner för min del obilligt, att Banken skulle få vidkännas någon uppoffring för att uppehålla Riksg.- cont:s credit, och jag kan således icke medgifva, attRiksg.- conl:s sedan sista riksdag utgifna obligationer i detta mom. intagas för att få belåningsrätt till fulla beloppet; det må för öfrigt bero på särskild öfverläggning vid mom. lit. c, huruvida dessa obligationer skall tilläggas någon högre belåningsrätt än andra publika papper i allmänhet.
Hvad åter Armeens Pensionscassas obligationer angår, hoppas jag, att ingen lärer medgifva ett sådant undantag för dem, att de framför andra papper skulle f& till fulla beloppet belånas.
Jag bestrider det åtminstone för min del.
Här är blott fråga om Riksg.cont:s mot 5 proc. utgifna obligationer, och på dessa synes Banken icke kunna göra någon förlust.
Såsom enda skälet att bestrida mitt förslag har man åberopat den omständigheten, att Riksg.cont. för icke länge sedan förgäfves sökt att upptaga lån mot 5 proc.
Detta är emedlertid en alldeles ny erfarenhet, och förhållandet har förut varit sådant, att dör - Dcu 3i Juli f. iu. 4 21 raina knappt blifvit öppnade, förrän Riksg.cont, baft den begärda summan fulltecknad; flera orsaker torde linnas till det nu sednast inträffade motsatta förhållandet, och om dessa fortfara, blifver följden, att Riksg cont, icke kommer att utgifva några 5 procts obligationer, i hvilken händelse milt förslag skulle komma att af sig sjelf förfalla.
Jag har för öfrigt icke gjort mig försäkrad, att ifrågavar. obligationer alltid skoja hajla sig vid pari.
De kunna stå stundom öfver, stundom under; men då Banken jemte hypotheket får särskild förbindelse af låntagaren, har jag, utan ali våda för Banken, ansett belåning till fulla beloppet kunna ske förnämligast för att åt dessa Riksg.contts obligationer gifva full rörlighet eller gångbarhet i den större rörelsen.
Jag vill emedlertid gerna inskränka mig dertill, att deras belåningsrätt bestämmes till 90 proc., om man för sådant ändamål •yi11 besluta ett särskildt morn,; min mening har blott varit, att då Banken jemte hypotheket fäster sig vid låntagarens namn, ingen fara någonsin kan uppstå, och att å andra sidan jag icke vet, hvarföre Riksg,contts med så hög räntefot sorn 5 proc. utgifna obligationer skulle, till skada för deras credit och användbarhet i rörelsen, nedsättas till en belåning af eudast 75 proc.
Det är nödigt, att man i fråga om belåning på publika papper ihågkommer, att dermed icke bör afses något bemödande att uppehålla dessa pappers värde i rörelsen, utan endast
Bankens rättighet att mottaga deni som säkerhet.
Att härvid bestämma högre belåningslätt, än papperens gångbara värde, är ett taskspeleri, sora snarare skadar, än gagnar dessa pappers credit; oph dåUtsk-i morn. lit. c såsom allmänt stadgande föreslagit en belåningsrätt till tre fjerdedelar af gångbara värdet, tror jag, att Utsk, gått så långt, som map lämpligen kan gå.
Likasom jordegendom icke belånas till fulla beloppet, utan blott till ep viss del af gångbara värdet, bestämdt genom taxeringsvärdet, bör äfven förhållandet vara här, så framt man ej vill åstadkomma de belånade papperens misscredjt.
Kunna de säljas, behöfva de icke belånas; men det är för sådana tillfälliga conjuucturer, då de icke äro säljbara, som det är nyttigt, att de kunna belåpas till nedsatt valör, Lika angeläget är dock, alt man icke gör sig den fåfänga mödan att härigenom uppehålla deras värde i rörelsen; och det är ur denna åsigt, sora jag bestrider förslaget om belåning af Armdens Pensionscassas obligationer (ill fulla beloppet, Jag är sjelf directör i denna cassa och nitälskar så varmt sorn någon för dess bästa; men jag är öfvertygad, att om man genom konstlade medel vill söka att höja värdet å cassans utgifna obligationer, skola de nedtryckas, i stället att dg po hafva en benägenhet att gå uppför.
Jag är också Öfvertygad, att de andra RiksSt. aldrig skola ingå på ett sådant förslag, ehuru D en 3i Juli f. ni. den säkerhet, som dessa obligationer erbjuda , är, efter hvad hvar man känner, alldeles osviklig och uppgår ända till 4°o proc.
Men just derföre behöfva dessa papper inga konstgjorda methoder för att gå lill pari; tvärtom skall i sådan händelse publiken tro dem vara sämre, än de verkligen äro.
Jag afstyrker således denna välmening för Armeens Pensionseassa på samma grunder, som jag afstyrker full belåningsrätt för Riksg.contrs. sedan sista riksdagen utgifna 5-procts-obligationer.
Deremot instämmer jag med lir v. Troil, att belåningen af dessa sistnämnda gerna kan bestämmas till 90 proc., och jag förenar mig äfven i öfrigt till alla delar med Hr v. Troil.
Jag har endast begärt ordet för att lätta ett af mig begånget misstag, då jag trodde, att bela 23:dje punkten nu var under öfverläggning.
Min mening har icke varit, att äfven sådana obligationer, som Riksg.- cont. kan komma att utfärda mot 4 procrs ränta och varierande capital, skulle få belåningsrätt till fulla nominalbeloppet; och jag har redan vid ett föregående tillfälle i afseendn på Armeens Pensionscassas obligationer yttrat samma åsigter, som Hr Lefre'n nu framställt.
Min tanka i denna fråga är, att man borde öfverlemna åt
Bancöstyrelsen att bestämma lill hvad belopp de särskilda slagetr af publika papper kunna belånas; men om man vill reglementera, är det bättre att bestämma lågt, än högt värde.
Skälen härför hafva redan blifvit fullständigt utredda; och då ämnet egentligen tillhör mom. lit. c, torde det vara för tidigt att nu vidare ingå deruti.
Efter Hr Lefrdns omständliga och fullständiga utredning af ämnet anhåller jag blott att dervid få göra några få tillägg.
Jag måste först bestrida, att tillgångarna för belåning på publika papper inskränkas till en viss summa; ty då det stadgas, att denna belåning skall ske i mån af tillgång, måste detta rapportera sig lill föregående beslut, och innehåller sårledes tillräckligt correcliv emot för stor utsträckning i denna del af lånerörelsen.
Hvad åter angår de i sista meningen af mom. lit. a förekommande orden: före sistlidne riksdag, gagnar det till intet, sedan dpt blifvit upplyst, att af Riksg.eonUs före sista riksdagen utfärdade obligationer numera finnes utelöpande blott ett belopp af 10,000 }\:dr, sorn dessutom redan äro förfallna och uppsagda, så att belåning deraf aldrig kommer i fråga.
Men beträffande de obligationer, som Riksg.cont. sedan sista riksdagen utfärdat, instämmer jag med Hr v. Troil, att de åtminstone icke böra belånas öfver go proc., och skälet är, att om Banken skulle nödgas försälja dem lill fägre pris, än hvartill de blifvit emottagna, skulle detta nedsätta deras värde i publiken.
Jag instämmer också med Hr Lefren, att Banken ej bör hafva något åliggande att uppe - D e 11 31 Juli f. m.
Ilalia deras värde, utan endast alt lemna dem tillfälle till belåning, då de i följd af momente! förlägenhet icke kunna säljas.
Efter min tanka böra således dessa R.iksg.cont:s sedan sista riksdagen utfärdade 5-proc:s-obligationer icke upptagas i detta morn.; men jag öfverlemna:- lör öfrigt till Ståndet att afgöra, huruvida de böra intagas under lit. c eller i elt särskildt mom.
De obligationer åter, som Riksg.conl. hädanefter kan komma att utgifva mot 4 proc., synas derföre bestämdt tillhöra mom. lit. c. Hvad slutligen Armeeus Pe nsionseassas obligationer vidkommer, anser jag, lika med Hr Lefren, att något undantag för dem med rättighet till full belåning icke bör, göras, helst jag är öfvertygad, att de derförutan kunna uppgå lill pari, såsom varande af en särdeles fördelaktig beskaffenhet.
Under förbehåll att framdeles under lit. c få föreslå ett särskildt morn., ang:de Riksg.- cont:s obligationer och de särskilda slagen deraf, tillstyrker jag bifall till mom. lit. «, med uteslutande af de här upptagna Riksg.cont:s före sisth riksdag utfärdade obligationer; och torde detta uteslutande så mycket mindre möta motstånd, som StatsUtsk:s ordförande upplyst, att de få obligationer af denna beskaffenhet, som ännu äro utelöpande, redan äro uppsagda och förfallna.
Jag bör blott tillägga, att härifrån måste undantagas elt enda lån, som äro uppsägbar t.
Sedan det blifvit upplyst, att blott en ringa del af Riksg.cont:s före sista riksdag utgifna obligationer ännu äro utelöpande, vill jag medgifva, att mitt påstående om dessa obligationers bibehållande i mom. lit. a må förfalla; men deremot kan jag icke ingå på den satsen, som man här drifvit, att belåningsrätten i allmänhet skulle bestämmas efter de publika papperens ränta, ty det händer icke alltid, att de, som bära högsta räntan, gälla högst i värde.
Jag vidhåller således, utan afseende på den bela— ningsrätt, som kan blifva bestämd för Riksg.cont:s obligationer, mitt yrkande, att Armeens Pensionscassas obligationer må belånas till fulla beloppet.
Jag kan för min del icke gilla, att Riksg.cont:s obligationer få full belåningsrätt i Banken, och det förundrar mig att höra detta yrkas från ett håll, der man förut bestridt all öfverflyltning af Bankens lånerörelse på Riksg.cönt.
Jag förenar mig för öfrigt med Hr Lefre'n deruti, att jag icke skall vara emot, om belåningen af Riksg.cont:s 5-proc:s-obligationer bestämmes till go proc.; men dä ett stadgande härom icke tillhör mom. lit. cij sora endast angår belåning till fulla capitalbeloppet, oell jag ej har tillfälle att här förblifva närvar., tilldess mom. lit. c förekommer, har jag blott reservationsvis velat yttra min tanka i ämnet.
424 Den 31 Juli f. ra.
Det har visserligen ej undfallit mig, hvad som blifvit stadgadt till förekommande af missbruk med en alltför stor utsträckning i lånerörelsen genom bestämmandet af en proportion som 2 till 5 emellan metalliska cassan och sedelstocken, innan denna sistnämnde får ökas; men det skulle kunna hända, att genom en obegränsad beläning af publika papper, i förening med den redan beslutade belåningen af jern och andra exportabla effecter, denna proportion hastigt nedsattes så lågt, att metalliska cassan sjunke ända till 2 millioner; och det är för alt undvika detta, som jag ansett bättre att bestämma en viss fond för publika pappersbelåningen.
Hvad Armeens Pensionscassas obligationer särskildt angår, instämmer jag med Hr Lefre'n.
Det är nödvändigt att vid belåning af alla sådana papper noga tillse, i hvad mån de äro realisabla, och detta beror icke endast på den säkerhet de erbjuda, ty om så vore, skulle Englands funderade stocks aldrig vara underkastade någon coursföräodling; men de äro det, oaktadt all möjlig säkerhet för räntans utbetalande på dagen, derföre, att capitaiet icke är disponibelt.
Då här uti ingressen står: att belåning af actier och publika papper icke allenast må få fortfara, utan äfven, i mån af tillgång, kunna utsträckas, med iakttagande <&c., lärer det vara gifvet, att denna belåning aldrig kan sträckas derhän, att någon fara skulle uppstå för alltför stark påkänning af Bankens reella -fond.
Jag kan ej heller inse annat, än att man minskar det gångbara värdet af sådana papper, som här äro i fråga, i den mån man minskar beloppet för deras belåning, och att man skulle höja värdet af Arnmens Pensionscassas obligationer, om de få belånas till fullt capitalbelopp; ty det kan flnnas personer, som icke vilja göra sig af med dessa obligationer eller försälja dem, men äro för tillfället i behof af penningar och derföre skulle vilja belåna dem.
Jag fortfar således i min begäran om propos. på de tillagg, jag föreslagit.
I motsats mot den siste talaren afstår jag från mitt förslag om bifall till PresteSt:s beslut, enär jag hört flera ledamöter vara ense derom, att Riksg.- cont:s obligationer icke böra till fulla beloppet belånas; men deremot får jag anhålla, att i ett särskildt mom. måtte bestämmas, att Riksg.contts sedan sista riksdag utfärdade 5- proc:s-obligationer må kunna belånas till 90 proc.
Jag vill för öfrigt blott i anledn. af en ledamots yttrande, deri han tycktes antyda, att för ett pappers bibehållande i värde blott skulle erfordras, att detta papper blefve kändt, göra den anmärkning, att detta icke är tillfyllest; ty det fordras äfven tillgång på penningar för att köpa det.
H. Ex. Hr Gr. o. Ordför. hemställde, 0111 R. o. Ad. be - Den 3i Juli f. m. 4i5 behagade bifalla den nu föredragna delen af BancoUtsk:s förslag.
Ex. hemställde, om
Ståndet behagade antaga följande redaction: a) till folia capitalbeloppet:
Bankens egna obligationer, härrörande från dess före i83o gjorda upplåningar; Riksg.conf.s obligationer samt de s. k. lottsedlarna för Trollhätte slussverk.
Jag anhåller om propos. på Hr Rosenblads redactionsförslag, såsom lämpligast.
Jag skulle tro, att det nu föredragna mom. kan oförändradt bifallas, hvarefter vi torde få propos. på mitt nu sednast framställda förslag, enär detta icke står i strid med ett beslut om bifall till Utsk:s betänk.
Hr v. Troil förenade sig med Hr Lagerhjelm. H. Ex. Hr Gr. o. Ord för. hemställde, om R. o. Ad. behagade godkänna Hr Rosenblads föreslagna redaction, så lydande: a) till fulla capitalbeloppet:
Bankens egna obligationer, härrörande från dess före år j83o gjorda upplåningar samt de s. k. lottsedlarna för Trollhätte slussverk.
Hr af Robsahm begärde votering.
Jag hemställer, om icke det lämpligaste är att låta Hr af Robsahms mening förekomma till afgörande i sammanhang med efterföljande mom. lit. c. Underteckn.
Såsom jag fattat Hr af Robsahms förslag, är det hans mening, att Aromens Pensionscassas obligationer skulle få belånas till fulla capitalbeloppet, och då de särskilda mom:n i denna punkt af Utsk. betänk, aro uppställda efter belåningsbeloppet, lärer det blifva nödvändigt att afgöra frågan om Hr af Robsahms tillägg i sammanhang med mom. lit. a. Hr af Robsahm:
Jag är förekommen af Ridd.secret. och kan ej finna annat, än att den af mig väckta fråga bör afgöras i sammanhang med nu förevar, mom.
Jag beklagar, att Arme'ens Pensionscassa fått en vän, som vill tvinga oss att votera för afslag.
Jag finner mig nödsakad att förklara, att jag kommer att rösta emot förslaget. io II. 54 Den 3i Juli f. in.
Upplästes till justering och godkändes följande voter:spropos. :
Den, som bifaller, alt mom. lit. a af a3:dje punkten i I5ancoUtsk:s utlåt.
N:o 16 skall erhålla följande lydelse: till fulla beloppet:
Bankens egna obligationer, härrörande från dess före år i83o gjorda upplåningar samt de s. k. lottsedlarna för Trollhätte slussverk, voterar >a’ den det ej vill, voterar nej; vinner nej, kommer ofvannämnde mom. att erhålla följande lydelse: till fulla capitalbeloppet:
Bankens egna obligationer, härrörande från dess före år l83o gjorda upplåningar; de s. k. lottsedlarna för Trollhätte slussverk samt Arme'ens Pensionscassas med 5 proc:s ränta utfärdade obligationer.
Nej — i r. II.
Ex. Hr Gr. o. Ord för. föredrog nu det af Hr Lagerhjelm begärda tillägg, så lydande: till go procent:
Riks g. contls sedan sista riksdag intill denna dag utgifua obligationer med 5 proc:s ränta.
I den händelse, att frågan om Riksg.- cont:s obligationer nu skall förekomma såsom särskildt mora., anhåller jag om sådan redaction, att belåningsrätten blifver Bestämd, icke efter utgifningsdagen, ulan efter obligationernas beskaffenhet.
Jag vågar derföre föreslå en så lydande redaction: till go proc. af capitalbeloppet:
R i k s g. c o n t:s obligationer med 5 p r o c:s årlig ränta och försedda antingen med viss förfallotid, eller uppsa g bara å f o r d r i n g sä ga r n es sida (d. v. s. sådana obligationer, som Riksg.cont. hittils utgifvit); vidare till go proc. af vanliga försäljningspriset under de trenne näst före belåningen förflutna månaderna:
Riks g. cont:s obligationer med lägre ränta än 5 proc. om året, eller utan viss förfallotid eller uppsägningsrätt å ford ringsägarnes sida (d. v. s. sådana obligationer, som StatsUtskts ordförande i sin reservation vid Utsk:s betänk.
N:o ig3 föreslagit); hvarjemte jag, då Arme'ens Pensionscassas obligationer äro i samma kate - Den 3i Juli f. m. gori med dessa sistnämnda, slutligen skulle här vilja föreslå följande tillägg: samt Arme'ens P ensio nsenssas s, k. a nior te ringsö b liga tioner med 5 pfocls årlig ränta.
Härigenom skulle intet hinder möta » för såväl den sednare classen af Riksg.contts obligationer sorn Arme'ens Pensionscassas amorteringsobligationer att kunna belånas ända till 90 proc. af capitalbeloppet i den händelse, att deras värde uppgår till pari; men Banken är alltid tryggad mot förlust, då belåningsbeloppet är 10 proc. under försäljningspriset.
Jag anhåller på grund häraf om propos. i enlighet med det förslag, jag nu haft äran uppgifva.
Gederström; Då frågan om tillägg af ett särskildt mom. för Riksg.cont:s obligationer nu blifvit till öfverläggning framstäldt, instämmer jag i Hr Rosenblads redactionsförslag, hvarigenom belåningsrätten bestämmes i förhållande till obligationernas värde vid den tid, då lånen sökas.
Jag har redan förut yttrat mig och sökt göra gällande den mening, att man icke borde limitera Bancostyrelsen, utan öfverlemna åt dess bedömande att bestämma belåningsrätten för de särskilda slagen af statsobligationer eller publika papper efter deras olika värde vid den tid, då deras belåning kommer i fråga; men örn R. o. Ad. icke delar denna mening, utan anser det böra bestämmas, huru Bancostyrelsen i hvarje fall skall sig förhålla, synes det bästa vara att antaga Hr Rosenblads förslag.
Jag, som under hela föredragningen af detta betänk, sökt förekomma, att händerna skulle blifva bundna för Bancostyrelsen, måste likväl i sådant fall äfven här reservera mig. IJ.
Ex. Hr Gr. o. Ord för. yttrade, att sedan Hr Lagerhjelm enskildt till honom förmält sig vara nöjd med Hr Rosenblads förslag, ansåg H. Ex. sig nu böra framställa propos. till bifall å samma förslag, så lydande: till 90 proc, af capitalbeloppet: R i k s g. c o n t: s obligationer med 5 p r o c:s årlig ränta och försedda antingen med viss förfallotid eller uppsägbar a å f o r d r i n g s ä g a r n e s sida; till 90 proc, af vanliga försäljningspriset under de t ren ne näst före belåningen förflutna månaderna; Riksg. contts obligationer med lägre ränta än 5 proc. om året, eller utan viss förfallotid eller uppsägningsrätt å fordringsägarnes sida, samt Ar mc ens Pensionseassas s. k. amorteringsobligationer med 5 p r o c:s årlig ränta.
Bifölls. 4^8 Den 31 Juli f. m. b) till viss bestämd proc. och med vilkor, att antaglig borgen tillika fordras, dock endast för den brist, som vid hypoth ekens användande möjligen skulle kunna uppkomma: ej mindre actier i Södertelje canal- och slussverks-bolag, enligt deras hittills åtnjutna belåningsrätt, 5o pi*£>c. af det ursprungligen tecknade capitalet, än äfven actier i Götha canalbolag, enligt deras nurat, be 1 åningsrä 11, 25 proc. å primitiva capitalet.
Som det är bekant, att Götha eanalactier blifvit sålda till lägre pris än 23 proc., synes mig delta böra verka till någon nedsättning i dessa actiers förut bestämda belåningsbelopp; och jag vågar derföre föreslå, att de hädanefter endast må belånas med 20 proc.
Jag kan ej erinra mig annat, än att R.
St. lofvat Götha canalbolag, att dess actier skulle få belånas i Banken till 25 proc., mot vilkor, att canalen blef färdigbyggd; och jag fruktar således, att man nu icke kan genom nedsättning i detta lånebelopp bryta ett gifvet löfte.
I afseende på belåningen af de actier och publika papper, som bär äro i fråga, äger det särskilda förhållande rum, att antaglig borgen tillika fordras för den brist, som vid hypothekens realiserande kan uppkomma, och jag tror med hänseende härtill, att Utsk:s förslag gerna kan antagas; dock anser jag nödigt att tillägga ett särskildt stadgande, ang:de borgensförbindelsernas antaglighet.
Då man för andia discontlån ej får borga för mera än 6000 r:dr, borde samina maximum äfven gälla här; och jag tror, att det skulle vara väl för Bancofullmäglige, om en bestämd summa fastställdes, hvarutöfver samma persons borgensförbindelse icke finge antagas.
Till Hr Lagerhjelm hemställer jag för öfrigt, huru det vore möjligt att bestämma den siffra, hvartill Götha canalactier skulle kunna belånas, om man icke vill fästa afseende på den bifogade borgensförbindelsen; ty om actierna nu gälla endast 20 proc., och borgesmannen således måste ansvara för de återstående 5 proc. i närvar, lånebelopp, skulle det ju, i fall belåningsrätten nedsattes till 20 proc., kunna bända, att actierna ytterligare folie i värde till i5 proc., och man råkade i samma olägenhet, om borgen borttoges.
Jag tror således, att detta morn., hvad belåningsbeloppet angår, kan utan någon våda bifallas, då det alltid är Fullmägtiges sak alt tillse, att borgesmännen äro vederhäftige för bristen i hypotheket, ehvad den är större eller mindre.
Jag tror, att denna fråga, angående Götha canalactiers belåningsrätt, mäste bedömas mindre efter hvad som borde vara, än efter hvad som är.
För min Ben 3i Juli f. m. 429 del anser jag det hafva varit förmånligare för canalholaget, om ifrågavar. belåning aldrig ägt rum; men R.
Sl. hafva löfval att belåna aclieina till 25 proc., om canalen gjordes färdig, och detta har nu skett, hvadan rättvisan krafvel-, alt 11.
St. uppfylla sitt löfte.
Jag tillstyrker således bifall till Utskts betänk, i denna del, helst Bancostyrelsen, såsom Frih.
Cederström riktigt anmärkt, äger rätt att i den borgensförbindelse, som tillika erfordras, skaffa sig säkerhet för bristen i hypotheket.
En sådan säkerhet har väl äfven hittills varit stadgad; men hvartill den gagnat, får framtiden visa.