Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För att hafva rättighet, att anses såsom Fabrikant, att åtnjuta alla en handtverkares privilegier, men betjena sig af ett oinjkränkt antal arbetare och lärlingar 9 mäste man upp - i83 Ben lr April e. m, fylla alla de vilkor, som för handtverkare blifvit föreskrifne -och vara försedd med behörig auctoritets intygande, att man innehafver den insigt och skicklighet, som lagen af Fabrikanter för hvart serskildt yrke fordrar, Denne insigt och skicklighet, så väl för Handtverkare som Fabrikanter, skall specificeras i ett särskildt Reglemente, sorn kommer att förförnyas så ofta konsternas framsteg sådant kräfva, 2.
Hvar och en, som bevisar sig hafva upptäckt, uppfunnit eller först satt i verkställighet något nytt alster af korastfliten, något nytt medel att uppfyllla hvilket lefnadsbehof sorn helst, eller något nytt fördelaktigare till— verkningssätt, skall hafva rättighet att nedsätta sig antingen såsom arbetare med egna händer, eller handtverkare eller fabrikant, i och för ett sådant konstalsters frambringande, eller för begagnandet af ett sådant tillverkningssätt, utan att något prof af hans skicklighet må ho,, nom åläggas.
Likväl skall det vara honom förbjudit, att utvidga sin tillverkning tHl sådane produ* eter, som för hans upptäckt, uppfinning eller nya tillverkningssätt äro främmande.
Icke heller må det vara honom tillåtit att öfverlemna sin rättighet till någon annan.
Den il April e, m. 18^ V, Om förvärfvande af rättigheten att börja eller jortfätta en Jlöjd af perfoner, forn dertill fahna erforderlig infigt och Jkicklighet. i, Rättigheten att idka en handtering med egen hand, mäste forvärfvas af dgn person sjelf, sorn sig deraf begagnar, och kan ej öfverflyttas på andra, hvarken genom arf, köp, eller på något annat sätt. a.
För att idka en slöjd i bolag, såsom Handtverkare eller Fabrikant, fordras blott att en af bolagsmännen bevisat sig dertill äga Insigt och skicklighet. 3.
För att hafva rättighet att nedsätta sig såsom Handtverkare eller Fabrikant, eller att fortsätta en redan i gång varande rörelse, äfven såsom enkling eller enka, då man sjelf dertill ej äger erforderlig insigt och skickligmåste man antaga i sin tjenst, antingen en verkgesäll eller en verkmästare som är skicklig att leda arbetet; och skall en sådan verkgesäll eller verkmästare med inrättningens ägare dela ali ansvarighet för producternas godi het, då de från verkstaden utgifvas.
Hvarje öfverenskommelse, som för längre eller kortare tid träffas med en verkgesäll eller verkmästare, rörande uppsigten öfver en sådan verkstad eller fabrik, bör stödja sig på skriftligt contract, hvaraf en duplett jemte ,afi Den II •April e, m. skrift af verkgesällens eller verkmästarens skicklighetsbetyg, till vederbörande Magistrat bör inlemnas.
Om det är bevisligt, att en dylik verkstad eller fabrik är i gång, utan att förestås af en person, som äger bevis om dertill erforderlig skicklighet och sorn beständigt med sin uppmärksamhet följer arbetet på sjelfva stället, så skall, utom de i i Art. 3 Mom. stadgade böter, en sådan verkstad eller fabrik tillslutas, och verktygen under 6 månaders tid förblifva förseglade j efter hvilken tids förlopp ägaren, i fall han vill rörelsen fortsätta, åligger att bevisa antingen att han sjelf äger den af lagen fordrade skicklighet, eller att han såsom tillsyn vid sin rörelse antagit en behörigen qvalificerad person.
Hvarje verkgesäll eller verkmästare, som öfverbevisas att utan att verkligen förestå en verkstad eller fabrik, antingen i egenskap af föreståndare eller bolagsman, endast dertill lånat sitt namn, skall böta beloppet af verkstadens eller fabrikens löpande Kronoutskylder, för de år under hvilka dendrifvits, utan rättighet att yrka deras återgäldande i kraft af något slags contract.
Om idkandet af tn handtering i Bolag. 1.
Hvarje bolag för idkandet af en slöjd Den i r April e. m. 19» bör stödja sig på ett skriftligt contract, hvaraf en duplett hos vederbörande Magistrat förvaras; och skall ett sådant bolag, innan det för giltigt anses, 3;ne gånger i allmänna Tidniogarne kungöras. 2.
Hvarken hyres- eller arrende-rättigheten, eller hus, som för handteringen begagnas, eller redskap och verktyg, dragare, materialier eller andra för idkandet af en handtering nödvändiga ting, få lemnäs obegagnade eller säljas af en bolagsman, utan de andra bolagsmännens hörande och bifall; med mindre det kan bevisas, att fabriken, äfven i full gång, ej under då varande conjunctur afkastar 6 för hundrade om året; eller att den bolagsman, som protesterar emot försäljningen, brustit i uppfyllandet af contractets hufvudvilkor, eller icke iagttagit ett sådant uppfyllande, och ägt sådana seder, som befinnas nödvändige för fabrikens fortgång; hvarje delägare dock obetagit, att sälja sin andel i fabriken mot samma vilkor, som han den sjelf inehaft. 3.
En bolagsman kan icke sälja sin andel i en fabrik till någon utom bolaget, förr än han densamma hembjudit åt de öfrige bolagsmännen.
Om rättigheten, att idka jiere handt er ingar tillika. 1.
Antalet af de handteringar hvar och en har rättighet att idka, vare oinskränkt.
Den ii April e. mi 2.
För att hafva rättighet att idka flera handteringar tillika, måste man för hvar och en särskildt uppfylla de derföre föreskrifna vilkor. 3.
Idkar man flere handteringar tillika 1 samma hus, och som alla tillhöra samma dass, erlägge ej, för sådan rättighet, utskylder för hvarje handtering serskildt, utan endast i förhållande till det antal arbetare man sysselsätter, och den mängd tillverkningar som från verkstaden utgå.
Om förvärfvcmdet af ägande vält till en ny upptäckt eller uppfinning. 1.
För att erhålla uteslutande ägande rätt till en ny upptäckt eller uppfinning, som man sjelf gjort eller först användt, eller hvaraf man genom uppfinnarens i laglig ordning styrkta öfverlåtelse kommit i besittning; inlemne man till vederbörande Magistrat eller LandshöfdingeEmbete, jemte ansökning derom, under försegladt omslag en fullständig och tydlig beskrifning på sjelfva uppfinningen, med bifogad ritning eller modell, och , om sakens natur sådant medgifver, äfven ett prof af sjelfva arbetet; öfver hvilken deposition ett Protocolls-utdrag skall samma dag meddelas.
De sålunda aflemuade handlingar m. m.' öfver - Den i i April e. m. ÖfVersätidas af Magistraten eller Landshöfdinge.
Embetet ofördröjligen till CommerceCoIlegiuiiij som t, efter förutgången undersökning af beSkrifningens noggrannhet, äger att gifva ett Säkerhetsbref, hvilket bevittnar ansökningens natur och dagen då den inlemnades, samt förklarar, att uppfinnaren eller första användaren af en sådan upptäckt eller uppfinning, utan afseende på desi förtjenst eller framgång, år för 5 års tid, af Lagen ansedd fåfimi enfam ägare till denfannna; få vida ej någon anilon perfon kan bevifa, att denina uppfinning, upptäckt eller tillverkningsmithod redan färe handlingarnes inleiinidiide varit i landet ani Vänd eller finnes på modersmålet befkrifven i någon tryckt bok; och med vilkor att ej något helt år förflyter, utan att ägaren, eller någon annan som begagnar difs rättighet, deraf gör offentligt bruk.
Ett sådant säkerhetsbref skall 3:ne gånger i allmänna Tidningarne införas, med an-i maning till hvar och en, rom dertill kan finna sig befogad, att sin rätt lagligen bevaka.
Stämpeln på hvarje konstalster af en med Säkerhetsbref bekräftad uppfinning, skall innö4 hålla orden:
Med uteflutande tillverknings rätt. 2.
Ägande rätt till en förbättring af nå* gon upptäckt, uppfinning eller arbetsmethod förvärfva® på samma sätt, söm ägande räUett till sjelfva den första uppfinningen, men gifVer ingen rättighet till anspråk på denna sedr bäre.
Bil. till Ridd. o, Adi Pr-, lil Band. i§ Den il April e. mi 3.
All prolongation af säkerhetsbref bör sökas hos Konungen, som, efter granskning och uppfinnarens förtjenst, samt i nion af den skicklighet och laggrannhet hvarmed han af sin upptäckt och sin ägande-rätt gjordt bruk, i nåder bestämmer huruvida den på 5 år gifna uteslutande rättigheten för en gång må kunna förnyas. 4.
Ägande rätt till en upptäckt eller uppfinning, kan såsom ali annan egendom, öfverlåtas till annan person; antingen utan inskränkning, eller blott med frihet för denne att sjelf begagna upptäckten för idkandet af en handtering, eller för eget behof.
Hvarje sådan öfverlåtelse mäste likväl stödja sig på en laglig handling.
Om betygs meddelande öfver insigt och skicklighet såsom gefäll eller verkmästare. 1.
Hvar och en äge rätt att, efter anmälan hos vederbörande Magistrat, få sina insigter och skicklighet i en slöjd genom prof ådagalägga, samt att deröfver erhålla behörigt vittnesbörd; till följd hvaraf den som befinnes äga den för en handtverkare nödiga skicklighet och insigt, förklaras för gefäll, och den som har de hos en Fabrikant erforderliga, för verkniäfiäre.
Dessa vittnesbörd gifva innehafvaren icke allenast rättighet att idka en handtering med egna händer, eller att såsom handt - Den £! April e. »V 19!
Verkare eller fabrikant sig nedsätta, då han så för godt finnér, utan äfven att, enligt hvad föreskri fvit är, hos personer sorn i brist af erforderlig insigt och skicklighet icke hafva rätt att idka en handtering utan ett behörigen godkändt biträde, för sitt yrke taga tjenst i egen-* skap af verkgesäll vid en verkstad, om han är gesäll eller såsom föreståndare vid en fabrik, om han är verkmästare. X.
Örn maji aves och arbetares inbördes fkyldigheier, t. Hvarje Slojdeidkare äf, genom de god* kanda prof han aflagt, skicklig ansedd, att på nyttigt sätt använda och leda andra personers krafter.
Han äge, till följe deraf, rätt att hos sig i tjenst antåga, i egenskap af arbetare, hvilken person af båda könen söm helst, sorn vill biträda honörn i hans yrke, utan afseende derpå, om samma person lärt yrket eller icke, eller om han lärt ett annatt eller är gesäll eller verkmästare, dock med vilkor, att handtverkare icke öfverskrida det för dem bestämda antal arbetare af mattkönet» 2.
Hvarje arbetare bör Våra Försedd med fen bok som innehåller närvarande författning i tryck, Och derefter minst 24 blad rent papper, hvilkas sidtal följer i ordning ifrån för-* sta sidan.
En dylik bok erhållfes i hvarje
Stad hos Policenj och meddelas första gången på Den 11 April e. tn. gemensam reqvisition af arbetaren och den mäS stare, som honom först antagit.
Bemälte auctoritet skall i boken införa en noggran beskrifning på arbetarens utseende och jemväf anteckna hans ålder och födelseort; hvilken beskrifning af arbetaren sjelf och hans mästare underskrifves, samt derefter förses med Police* mästares eller Borgmästares namn och sigill.
I denna bok bör också mästare inför nämnde auctoritet inskrifva dagen då arbetaren gått i hans^tjenst, samt framdeles» dagen då han ur densamma träder: för hvarje gång särskildt undertecknande sitt namn och sin handtering.
Hvarje mästare, hos hvilken arbetaren, tjenar, iagttage detsamma} dock utan rättighet att anmärka något som kan lända till dennes skada.
För att kunna resa från en ort till en annan, måste arbetaren låta i samma bok inskrifva ett med sigill försedt pass af behörig auctoritet; hvilket pass honom utan afgift meddelas.
Skulle arbetare hafva förlorat sin bok, kan han icke erhålla en annan, utan på reqvisition af de 2:ne ännu varande mästare, hos hvilka han sednast arbetat; och förblifve emedlertid under policens särskildta uppsigt. 3.
För att lätta utvägarne för handtverkare och fabrikanter att erhålla arbetare, och för arbetaren att erhålla tjenst, skola i hvarje stad, genom .Magistratens förborg och Ben 11 April e. m. *97 efter behof, ett eller flera, eller för olika handtver\sclas«er särskildta arbets-anvisningscontoir, af enskilda p rsoner inrättas, såsom vanligt är för tjenste olk.
Ingen mästare kan i tienst antaga en arbetare, tom ej är försedd med ett i dennes bok antecknadt bevis af innehåll, att han låtit inskrifva sig på anvisningscontoiref.
Mästare som sådant underlåtit, bote beloppet af arbetarens åra-cootribution.
Mästare som är i behof af arbetare, bör i sådant afseende låta anteckna sig pä anvisningsccntoiret j och denna anteckning skall antingen anslås på en tafla i contoiret eller inskrifvas i en bok, som alltid är tillgänglig för hvarje arbetare.
Arbetare, som söker tjenst, kan i sådant afseende låta inskrifva sig i anvisningscontoiret, utan att det derföre må honom förmenas, att omedelbart hos mästare erbjuda sig, eller uppdraga andra, att söka tjenst för honom.
Arbetare» som anländer till en stad, är förbunden, att inom 24 timmar efter ankomsten, låta inskrifva sig i anvisningscontoiret, att der uppgifva sin bostad, och att framdeles hvarje gång han ombyter densamma, 6ådant anmäla.
Uppfyller hat) ej denna föreskrift, vare ansedd såsom lösdrifvare.
Arbetare kan ej fordra att pass honom meddelas, så framt hans bok icke utvisara att han 24 tim - Den Ii April e, mK roar förut låtit anteckna sig i anvisningseontoiret såsom resande, och sin bestämmelseort angifvit.
Arbetare, sorn ankommer tilt enstad, der han ej har för afsigt att förblifva längre tid än 2 gånger 24 timmar, kan på en gång låta anteckna sig i anvisningscontoiret, såsom ankommande och afresande.
Föreståndaren för ett anvisningscontoir fö* slöjdarbetare är förbunden, att noggrant anteckna hvarje arbetares namn, utseende, hero* vist, arbetsställe och yrke; varande de böcker, sora innefatta dessa anteckningar, att anse såsom allmänhetens tillhörighet, hvadan de i städerne stå under Polisens uppsigt, och till dess disposition, samt på landet, under Landa} holdin gens* I likhet med dessa anvisningscontoir i städerne, åligger det Länsmännen att föra anteck* ningsböcker öfver de arbetare, som på landsbyggden taga dylik tjenst.
Afgifterne för anteckning och tjensts anskaffande på anvisningscontoiren, skola i städerne af Polisen bestämmas, och på landet af Landshöfdingen j hvarvid iagttages, att anvisning på arbetare som af mästare blifvit sökt bör erläggas af honom allena, och att hvarje arbetare, som till stad ankommer, inskrifves utan afgift.
Den 11 April e, m, « 199 Öfrige författningar rörande den goda ordningen i anvisningscontoires, samt de böter, som i händelse af uragtlåtenbet böra erläggas, stadgas och åläggas i Stockholm af ÖfverStåthållareEmbetet i Polisärender, och i de öfriga städerne, af vederbörande Magistrat. 4.
Vid 25 R:drs vite för första gången och dubbelt för de öfriga, vare handtverkare och fabrikanter förbjudit, att sjelfve eller genom andra erbjuda den arbetare tjenst, som hos annan mästare är lagligen fästad, eller att, utan dennes vettskap, under hvad förevändning som helst, låta kalla sådan arbetare till sig.
Dessa böter tillfalla arbetaren så vida han med lagliga bevis derom upplyst den genom sådant förhållande förrorättade mästaren; men arbetare, som ett dylikt tillbud antagit, arbete en månad utöfver den öfverenskomna tiden hos sin mästare, under Polisens uppsigt; eller, om mästaren vägrar att honom behålla, plickte med 8 dagars fängelse vid vatten och bröd, och erhålle ej tillstånd, att taga tjenst hos den mästare, som försökt att honom tubba, förrän ett år derefter tilländalupit.
Eho som låtit bruka sig till verktyg för sådan tubb. ning, vare förfallen till 8 dagars fängelse eller deremot svarande böter. 5.
All öfverenskommelse om tjenst i verk^ städer och fabriker, hvarunder dock contract med lärlingar icke inbegripes, skall gälla för 30 dagar, hvarken mer eller mindre, samt utan afseende på någon viss hufvudtidpunct af året; Deri 11 April ct m. pcb skola dessa 30 dagar beräknas erter 5 3 timmars arbete om dagen.
Å.tta dagar före ut^ gången af dessa 360 arbetstimmar, måste en ny ömsesidig förbindelse ingås, om den eka i 1 vara gällande
En sådan förbindelse kan ej upplösas, hvarken af Mästaren eller arbetaren, ytan ömsesidigt bifall. 6.
Arbetare vare pligtig att arbeta i Mästarens verkstad, Och Mästare bafve ej rätt a.tt begsgna arbetare, ma hos deni, utom det hus, der Mästarens bostad, eller verkstad sig befinner. 7. Hvarje Mästare vare tillåtit, att i afseende på god ordning i verkstaden, arbetets beskaffenhet aamt sättet att aflöna arbetarre, till dessas efterföljd fastställa ett Reglemente, samt att genom detta Reglemente ålägga böter för den arbetare som detsamma öfverläder, af hvilka böter likväl ingen får Öfverstiga beloppet af dagspenningenj med vilkor; j:q.
Att ett sådant Reglemente icke i pågot afseende är stridande mot Lagarnes anda; 2-0.
Att det af vederbörande Police vits* prdas vara billigt, passande och tillräckligen lydligtj 3:0.
Att det af hvarje arbetare genomläses förrän han i öfverenskommelse om tjenst ingår, och 4:0. att ett exemplar deraf yppslås i hvarje till verkstaden hörande rum.
Mästare sorn öfverbevisas att af ett sådant Reglemente hafva gjort ett skadligt bruk, skalf böta t i 0 fa 1 d i g a beloppet af den plikt, som arbetefen f|lt vidkännas, och Reglementet för - Den II April e. ms *01 änd as och förtydligas, Sker sådant 2:dra gången, vare Reglementet ogildt oi h sådan Mästare förbjudit för framtiden, att fastställa något annat.
Arbetare sorn bevisligen med uppsåt gjort ett i verkstaden uppsatt Reglemente oläsligt eller detsamma nedrifvit, straffas med en månads fängelse. 8- Mästare vare pligtig att med godhet och öfverseende bemöta sin arbetare, och ej anvida honom ett arbete, som öfverstiger hans krafter, eller skadar hans helsa.
Arbetare, som af sin Mästare blifvit misshandlad, vare tillåtit, sedan han vid behörig
Domstol klagan fört, att skilja sig från denne sin Mästare, och att efter omständigheterne och behandlingens beskaffenhet, af honom fordra skadestånd.
Om arbetarens helsa genom Mästarens förvållande Jidit under hans arbete,, njute arbetaren underhåll och läkarevård på Mästarens bekostnad, intill dess han varder till helsin återställd, Arbetare vare, å sin sida pligtig att visa sin Mästare aktning, lydnad, uppmärksamhet, på hvad han föreskrifver, samt noggrannhet och omsorg vid sitt arbete.
Arbetares uraktlåtenhet af sina pligter mot Mästaren, anse® och straffas enligt Tjenstehjonsstadgan, Arbetarne böra tillhållas, att hos hvarandra erkänna och akta de uppdrag, som Mästaren finner sig befogad att gifva hvar och 202 Den ii April e, m. en af dem; Mästaren ensam tillkommer att till uppsyningsman välja och lemna sitt förtroende åt den han dertill anser skicklig och värdigast, vore det också blott en Lärling.
All underlåten aktning och lydnad mot den person , som Mästaren förklarat för tippfyning smån straffas med: hälften af det ansvar eller den plikt, som för underlåten aktning och lydnad emot Mästaren är stadgad.
Trätor, ovett, hot eller våld arbefarne emellan i Mästarens verkstad, straffas med fängelse, från 3 till 14 dagar, och i betänkligare fall efter allmän Lag. 9.
Arbetare vare pligtig att ersätta all 6kada, som arbetet lider, då han genom vårdslöshet eller illvilja dertill varit vållande.
Om arbetet förderfvas under tillverkningen, utan att felet ligger i råämnet, kan arbetaren derföre ej yrka arbetslön.
Arbetare, som erhåller betalning för stycke, men ej lemnar dei godt och säljbart, dömes antingen att godtgöra hvad som af materialerne gått förloradt eller blott att mista arbetslönen, efter omständigheterna.
Uppsåtlig^ förstörande af verktyg eller redskap, anses och 6traffas såsom nidingsverk 10.
Arbetare, som under den tid hang ingångne förbindelse räcker, gifvit underrättelse om arbetsmethoder eller uppfinningar, som ännu icke äro allmänt kände, men i hans Mästares verkstad användas, eller som utan Den 11 April c. m. dennes tillåtelse annorstädes verkställer samma slags arbete, straffas med sex månaders fängelse, och derefter, såsom Mästaren godt synes, förafskedas ur hans tjenst eller tillhål— les att der tjenstgöra på obestämd tid, till och med ett årj under hvilken tids förlopp han, till fullgörande af hvad honom åligger, skall stå under Polisens särskilta uppsigt.
Lärling som begått samma fel straffas första gången med 8 dagars fängelse och 6 månaders förlängning af Lärotiden, andra gången med 14 dagars fängelse och 9 månaders förlängning af Lärotiden samt 3’.dje gången, med 1 månads fängelse och Lärotidens förlängande ett helt år; med rättighet likväl för Mästaren att 2:dra eller 3:dje gången, i stället för Lärotidens förlängning, genast låta upphäfva det med dylik Lärling ingångne Contract. 11.
Arbetares skuld till sin Mästare, är af samma natur som ali annan skuld, och för. binder honom ej att hos Mästaren qvarblifva utöfver den öfverenskomna tiden.
Ihändelse af Mästares bankrutt eller död. som är sin Arbetare penningar skyldig, äger denne lika förmånsrätt till betalning, sorn tjenstefolk i allmänhet. 12.
Arbetare, som, utan Mästares tillåtelse, öfvergifver arbetet, utan att dertill kunna anföra någon laglig orsak, straffas med fängelse under lika lång tid, som han sitt ar - Den x r April e. m, bete försummat, och om han Öfrei bevisas att att hafva gjort det med uppsåt, att skada antingen Mästaren sjelf eller den arbetet beställt, vare fängelsetiden förlängd från i till 3 månader, efter omständigheterna. 13.
Arbetare, som utan lagliga skäl fram: härdar i det uppsåt att vilja lemna sin tjenst innan den öfverenskomna tiden förlupit, vare förpligtad, att ingå ny förbindelse med samma Mästare, och att fullgöra sina skyldigheter under Polisens uppsigt, 14.
Mästare håfve rättighet, att när honom godt synes, skilja från sin tjenst den arbetare, som åtagit sig verkställandet af ett arbete, som han ej är vuxen; så framt ej arbetaren derom förut erinrat. 15.
Tvistigheter
Mästare och arbetare emellan, rörande arbete, som är föKärdigadt efter stycke, afdömas efter omständigheterna, efter allmänt bruk, eller mätismanna ordom. XI.
Om Lära. i.
Hvarje Handtverkare och Fabrikant bär rätt, att ingå öfverenskommelse med personer af båda könen och af hvad ålder sorn helst, äfven minderåriga, för att undervisa elem i sitt yrke emot åtagande af dessa att ar - Den ii April e. m. 205 beta hos Mästaren en viss tid, Sorn dock icke får öfverskrida 5 år} med förbehåll: a) Att Öfver denna förbindelse upprättas contract, som innefauar alla öfverenskomha vilkor, och af båda Contrahenterne underskrifves. b) Att
Contractet dessutom å Lärlingens vägnar undertecknas af 2;ne utaf honom kände personer, af hvilka i händelse han är omyndig, den efla bör vara hans Far, Mor, Förmyndare, eller nära anförvandt, om sådan finnes. c)'
Att den genom Contractet ingångne förbindelsens uppfyllande icke^ göres gällande förr än efter en månads ^ proftid, som Lärlingen hos Mästaren tillbragt. d) Att Contractet uppvisas, gillas Och inregistreras hos vederbörande Magistrat eller LandshöfdingeEmbete, inom 8 dagars förlopp, räknade från den, då det anses gällande, 2.
Mästaren bör hafva omsorg om sin Lärling, behandla honom med välvilja, icke af honom fordra ett arbete, sorn öfverstiger hans krafter och förmåga, eller uppoffra hana tid med sysselsättningar, som icke tillhöra handteringen.
Lärlingen bör å sin sida visa sin.
Mästare aktning, lydnad och erkänslat 2o6 Den 11 April <i, ))i. uppmärksamhet för hans lärdomar, och nOggranhet att uppfylla sina skyldigheter. 3.
LäroContractet kan upplösas af Lär-* lingen, dess Föräldrar eller Förmyndare: a) Om Lärlingen sysselsätfes med annat slags arbete, än det, hvarom öfverenskommelsen är gjord. b) Om af Lärlingen fordras ett arbete, som öfverstiger dess krafter ellef 6kadar dess helsa. c) Om Lärlingen med hårdhet be* handlas. d) Om nödigt underhåll honom förvägras. e) Om man befaller Lärlingen att verkställa det sorn strider mot rättskaffenhet
Och goda seder, eller gifver honom farliga exempel, af ett lastbart uppförande 4.
LäroContractet kan upplösas af Mästaren : a) Genom ett elakt uppförande å Lärlingens sida. b) Om Lärlingens svaga helsa ej tillåter honom att fortsätta yrket* * Dm 11 April e. nu 207 c) Om
Lärlingen saknar alla naturliga anlag för den handtering han valt; öfver hvilken brist Mästaren dock. ej äger rätt att beklaga sig, i fall han bibehållit LärliDgen 6 månader efter den tid Contractet upprättades. 5.
Upplösningen af ett LäroContract fean endast ske inför
Domstol och med dess bifall, äfven då båda parterne derom äro ense* Om3 det oaktadt, Mästare och Lärlingen åtskiljas, skall den förre anses förbunden, ej allenast att, ifrån den dag sådant skett, ansvara för Lärlingens uppförande, utan äfven att ersätta denne värdet af den tid han under sin bortom varö förlorat. 6.
I det fall, då Lärlingen af Lagen kal« las till Krigstjenst, anses det ingångne LäroContractet endast såsom uppskjutit till sin verkan, så framt Militairtjenstgöringen ej räcker mer än ett år.