Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Till jordflyttning och planering vid Syd* östra Strandmuren - - 306: 24. ■— 2:0
För isiåndsättandet af Sydvästra Can stranden - - 560: — —• 3:0 Till nya fenster i Slottet, med förutsättande, att de oskadade rutorne samt beslagen användas - - - - - - - 1,590: 28. 5 4:0
Då Gudstjenst hvar tredje Söndag förrättas i Slottet och Orgelverket för bristfällighet icke kan begagnas, anses, för dess iståndsättande böra bestås - - 200: — —• 5:0
Till inköp af några smärre oundgängelige byggnader vid Underdåniga Skrif veteer'. *31 Vaktmästare-bostället, samt till reparationer derstädes - - - 44a: 43. 7. Och hafva Riksens Ständer till dessa förbättringar, uppgående till 3000 R:dr, beviljat an i slag af beloppet, som kommer att vid den generella Stats-regleringen beräknas 5 Men hvad i öfrigt blifvit föreslaget, hörande till egenteliga nybyggnader och embellissemeuter, såsom upp. förande af en ny köksbyggnad, anläggning af 2:ne nya Promenad-broar, nybyggnad af ett Spruthus och ett Orangeri, jemte Meublers inköp och reparation, anse Riksens Ständer böra till en annan tid dermed uppskjutas, och kunna för närvarande desto mindre anvisa särskildta medel dertill, som det ej är att förmoda, att nå. got Hof kommer, att en längre tid vid Strömsholm sig uppehålla, samt, i afseende på det uppgifne behofvet för inköp och reparation af Meu« bier, Riksens Ständer för detta behof i allmän, het anvisat ett förhöjdt anslag, hvarigenom de angelägnaste behof ven i detta hänseende böra kunna fyllas.
Ständer framhärda etc» A3« Under (länl ga Skrifvelse?'.
Uppl. o. godkänd hos Ridd. o. Ad. d. 11.
Julii 1S23I Preste Ståndet den 13 — ■—•
Borgare.Ståndet den 12 Bonde-Ståndet den 12 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående upphåfvande af Fårbudet mot Kyrko-Musiks begagnande under Fastelagsiiden. S. A. K. Kyrkolagen bjuder i 13. Cap.' §•, att ifrån Fastelags Söndag intill Påskedagen må med all Musik innehållas.
Från Kyrlco-Musikens fordna skick inom Fäderneslandet hemtades förmodligen grunden för detta stadgande , och dess ändamål, en mera stilla och rörande andakt, blef, måhända, icke förfeladt.
Men sedan Musik-Konsten, och särdeles den andeliga , gjort äfven härstädes betydeliga framsteg, skall saknaden af Orgornes biträde vid Kyrkosången vara eri verklig förlust för känslan, uppbyggeisen och andakten, och denna förlust visar sig än större, då man känner de intagande melodier , som tillhöra Svenska Ky rkans flesta Passions-Psalmer.
Vid den allmänna Gudstjenstén borde således Orgel-Musiken under Fastelagstiden ej mera inställas, isynnerhet som, efter antagandet af liera nya och för allmänheten hittills obekanta Choral-Melodier, denna Musik är ännu mera nödi g för Kyrkosångens ledande.
'Underdåniga SkrifveJser' *35 och alldraminst saknas för Palm-Söndagen och Xång-Fredagen, då samlingen af åhörare är vanligen talrik, framför allt i de Kyrkor, der ungdomen på dessa dagar begår, för första gången, Herrans Heliga Nattvard.
Under åberopande af dessa skäl , öfverlemnade, af en Ledamot inom Preste-Ståndet , (ill Riksens Ständers bedömmande, och af dem godkända till alla delar, få Eiksens Ständer nu hos E. K. M. i underd. föreslå, att, sned ändring af Förordnandet i 13. Cap. 2. §.
Kyrkolagen, genom Allmän Författning må stadgas, att den vanliga Kyrko-Musiken skall, äfven under Fastelagstiden, fortfara.
Piksens Ständer framhärda etc.
N:o gö, Uppl. o, godkänd hos Pudd. o. Ad. d. 22.
Julli 1823!
Preste-Ståndet den 22 — — Borgare-Ståndet den 22 •—■ — Bonde-Ståndet den 29 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, rörande en föreslagen Segelled genom Sundet vid Södra Stäket. S. A. K.
"Under åberopande af den allmänna och enskilda nytta, som skulle befordras, örn Sundet vid det såkallade Södra Stäket uppmuddrades, och genom en sålunda tillvägabragt segelled, den långa omvägen förbi Vaxholm kunde för Sjöfarande e mellan bufvudstadeu och Dalarön undvikas* 1 234 Underdåniga Skrifvelser. har en af Ridderskapets och Adelns Ledamöter,; Capitainen J.
Gripensvärd, hos Riksens Ständer anmält sig vara benägen, antingen att, på egen bekostnad , låta verkställa uppmuddringen , mot rättighet, att få uppbära Bompenningar efter Fartygens Läste-tal, i hvilket afseende Capitainen jemväl erbudit sig, att, med penningar eller Frälseränta, inlösa Kronans andel i nuvarande uppbörden, utgörande, efter Capitainens uppgift, endast 11. ä 12.
R:dr Banco om året, eller ock, derest utgifterne i och för öppnandet af denna segelled kornme att bestridas af Allmänna medel, att till Staten, utan serskild ersättning, afstå sin andel i Bompenningarne.
Riksens Ständer, sorn anse det af Capitainen Gripensvärd sålunda framställdte
Förslag till inrättande af en genare segelled emellan Stockholm och Dalarön, förtjena närmare uppmärksamhet, så vida densamma, utan äfventyr för Landets och Hufvudstadens försvar , kan åstadkommas, och för Sjöfarten medföra den fördel , som blifvit uppgifven, utan att Stats-Verket med någon kostnad i och för verkställigheten varder betungadt, få alltså hos E. K. M. i underdånighet anhålla, att, derest, efter föregången undersökning och pröfning, Förslaget nyttigt befinnes, E- K.
M. täcktes i Nåder afhända Staten den ringa inkomsten af Bompenningarne vid Södra Stakel, emot den erbudnai ersättningen, samt tillåta Capitainen Gripensvärd, att det dervarande Sundet uppmuddra, och ensam ifrågavarande Bompenningar uppbära.
Underdåniga Skrifvelser. 335 N:o 97.
Uppl. o. godkänd hos Ridd. o. Ad. d. 22 Julii 1823.
Pteste-Ståndet den 22 — — Borgare-Ståndet den 22 —■ — Bonde-Standet den 29 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. May.ts Nådiga Remiss uppå Grosshandlaren 11.
We ner s underdåniga ansökning om nedsättning af Arrendet för Svartsjö Kungsgård. S. A. K.
Uti en till E. K. M. ingifven skrift har Arrendatorn af Svartsjö Kungsård, Grosshandlaren Herman Wener, bland annat, i underdånighet anhållit, att, sedan det af honom, om nämnde Kungsgård, på 30 års tid ingångne Arrende, utaf 600 Tunnor Spannemål årligen, redan under tilländalupne 5 första arrende-åren, medtagit hela hans enskilda förmögenhet, så att, efter det dragare och andra kreatur jemväl blifvit för sisth års bristande arrende utpantade, Sökanden för närvarande sage sig uturståndsatt, att för fullgö. randet af det löpande och påföljande årens arrende anskaffa ny borgen, och således skulle äfventyra, att från Arrende-rättigheten varda skiljd, E. K.
M. täcktes, på anförde ömmande skäl och omständigheter, i Nåder bevilja honom nedsättning uti samma Arrende, för nästlidne och påföljande åren, till 450 Tunnor Spannemål arli - SjG Underdåniga Shrifvelser. gen,' samt lata inställa så val ny arrende-Äuction å Kungsgården, som försäljning af dé för arrende-bristen hos honom utpantade kreatur; med anledning af hvilken underdåniga anhållan E. K.
M-, under den 11 sistlidne Februarii, i Nåder förklarat, att frågan om Sökandens skiljande från merberörde Arrende skulle hvila, intill dess E. K.
M. derom vidare
Sig utläte, samt med försäljningen af de utpantade Gökanden tillhörige kreatur äfvenledes anstå, så vida .Löftesmän nen för Arrendet icke hade något att deremot påminna; hvarefter och sedan, uti afgifne underdåniga utlåtanden, E. K. M:ts Befallningshafvande i Stockholms Län, under åberopande af Arrendets dryghet och de af Wener å Egendomen nedlagde kostnader, i allo understödt hans ansökning, men E. K.
M:ts och Rikets Kammar-Collegium endast tillstyrkt, att nedsättning af årliga arrendet till 450 Tunnor Spannemål mätte honom på Tio års tid beviljas, 2. K. M. genom Nådig Remiss af den 23 sisth Mars öfverlernnat Handlingarne till Riksens Ständers Statsutskott, på det Riksens Ständer måtte blifva i ■ tillfälle, att om ifrågavarande Arrendes nedsättning, för nästlidet och följande åren, besluta.
Af dessa Handlingar är vordet upplyst: att egorne till Svartsjö Kungsgård bestå af 313 Tunne- och 24 kappeland åker, samt af 293 Tunne- och ?, kappeland äng’,, inberäknade 24 Torp, som, enligt anteckning å en af vederbörande Landtmätare upprättad Charta, böra hvardera utgöra 2 dagsverken i veckan.
Åntages nu, att af åkerjordeh hälften eller *36 Tunne2b kappeland, efter beräkning af | Tunna på Un&erf.Sniga Skrifvelserl 237 Tunnelandet j årligen besås med 117!
Tunnor 21.
Kappar, så skulle, om medelafkastningen anses belöpa tili. 6:te kornet , Kungsgårdens hela Sprnnemåls^revenue blifva endast 775 Tunnor ao. Kappar, hvilken, efter afdrag af utsädet och det contraherade Arrendet ej tomme att lemna större öfverskott, än 57 Tunnor 21 Kappar; Och då med detta öfverskott jemte Ladugårdens afkastning, sorn, enligt hvad handlingarne utvisa, är af mindre betydenhet, helst de under Egendomen lydande
Djurgårdar blifvit fiån arrendet undantageg, alla oner.-\, Förlags-Aflönings- och öfrige för Egendomens skötsel nödige utgifter skola bestridas, hvartill äfven kommer, att af ofvannämnde 2.
Torp 3 utgöra endast 1 dagsverke- i veckan i stället för 2., sorn varit beräknade, att utgå, finna Riksens
Ständer det vara satt utom allt tvifvelsmål att Groshandlaren Wener, lika med manga andra* missledd af lofvarple ut— sigter för Landtmannen, iklädt sig ett arrende för Svartsjö Kungsgård, hvilket både blottställer honom
Tor en oundvikelig årlig förlust, och öfverstiger den inkomst, Staten af Egendomen, i en annan Arrendators hand, skäligen kan förvänta.
Vid sakens så beskaffade skick och med tillika fästadt afseende ej mindre å den , under Grosshandlaren Weners Arrendetid, för Landtbruket inträffade serdeles ofördelaktiga conjunctur, än ock å Weners af E. K. M:ts Befallningshafvande vitsordade omtanka, att, medelst odling, upphjelpa Egendomens afkastning, hafva Riksens Ständer funnit skäligt bifalla, det Grosshandlaren Wener pu till en början ma» för Tio års tid, Underdåniga Skrifvelseii njuta nedsättning af Arrendet för Svartsjö Kungsgård, till 450 Tunnor Spannemål, årligen, med vilkor, att antagelig borgen derföre ställes; Och få Riksens Ständer tillika i underdånighet anhålla, att E. K.
M. täcktes, genom vederbörande, låta anställa en noggrann laga undersökning, till utrönande af Kungsgårdens alla förmåner och utgifter, samt vid nästa Riksdag lemna Riksens Ständer del af det befunna förhållandet, på det de i grund af sålunda vunna ytterligare upplysningar i ämnet, må kunna pröfva och sig utlåta, huruvida denna nedsättning, efter nämnde
Tio års förlopp, för Weners återstående Arrendetid bör fortfarande ega rum, eller Kungsgården på ny Arrende-Auction utbjudas.
Hvilket Riksens Ständer få till svar å E* K. M:ts Nådiga Remiss i underdånighet anmäla.
Ständer framhärda etc. ZJnderdJniga SUrifveiserl 23g N:o 98.
Uppl. o.godkänd hos Ridd. o. Ad. den 22 Julii 1823.
Preste-Ståndet den 22 — —•
Borgare-Ståndet den 22 — —.
Bonde-Ståndet den 29 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. May.ts Nådiga Bref} fårande Löfås Silf ver-Verk. S. A. K.
Sedan, under den 7.
April 1818, i anledning af Riksens Ständers uti underdånig Skrifvelse den 2 Mars samma år gjorda anhållan, att deras vid 1815 års Riksdag vidtagna och. hos E. K. M. i underdånighet anrnäldta beslut om Löfås Silfver-Verks nedläggande och de detsamma förunnade förläningars, friheters och förmåners indragning till Kronan, kunde till skyndsam verkställighet bringas, E. K. M. i Nåder förklarat , det E. K. M., sorn. på, grund af uppgifne omständigheter, funt:,t Rikens Ständers förrberörde underdåniga anhållan icke kunna hafva afseende på andra åtgärder, än sådane, som voro förenlige med den uti Regerings-Formens 77. §. hvarje Medborgare försäkrade förmån, att få njuta sin lagliga rätt tillgodo, hvaraf följde, att innehafvaren af Löfås Silfver-Verk, innan det blifvit behörigen pröfvadt , huruvida han brustit i sina ingångrie förbindelser, icke kunde anses hafva gjort sig förlustig de Verkets innehafvare försäkrade rättigheter och förmåner, ZJnderdaniga Skrifvelserl i Naclér öfverlemnat Handlingarne i detta amne till Justitise-Canzlers-Ernbetet, som egde, att med dess uppmärksamhet följa den af E. K.
M:ts och Rikets Bergs-Collegii Advocat-Eiscals-Embete anstälde åtalan mot nuvarande innehafvaren af Silfver- Verket, Bergs-Fogden Forslind, samt tillse, stt denna åtalan och de åtgärder, som i anledning deraf kunde och borde vidtagas, blefve till slutlig handläggning befordrade; så har E. K. M. uti Nådig Skrifvelse af den 18 sistl.
Januarii gifvit Riksens Ständer tillkänna, hurusom, efter hvad Tillförordnade Justitias-Cantzleren i underdånighet anmält, berörde Erabets-åtal, uppå Bergs-Fogden Forslinds underdåniga Klagan öfver Bergs-Collegii den 24 December 1818 i målet gifne beslut, hvarmedelst Forslind förklarades hafva förverkat de SilfversVerket upplåtne Krono-Förläningar och förmåner, blifvit genom K.
Mets med Dess Högsta Domstol, under den jij.
December 1820 meddelade Nådiga Utslag, slutligen afgjordt, uti hvilket Utslag K.
M. Sig yttrat, att, som Riksens Ständers beslut den 30, Januarii 1770., hvilket den 5.
April samma år af K, M. i Nåder blef gilladt, innehåller^ det Innehafvarne af Löfås Silfver-Verk skulle från 1769 års början få njuta dem beviljade förmåner till godo, samt dervid allt framgent oqvalde föiblifva, så länge de Verket behörigen och efter de af Bergs-Colleglum bestämde föreskrifter vidmakthöllo; alltså och emedan de af bernäldte Collegium, s.å väl i afseende på nödiga försöknings-arbeten, som malmbrytningen, meddelcla föreskrifter blifvit vid.
Silfver-Verket behörigen verk - Underdåniga Skrifvelseri verkställde, samt, ehuru, på sätt Bergscollegium anmärkt, betydlig olikhet för flera år funnes e— mellan beloppet af det Silfver , som , enligt i Gesellvorner-relationerne gjorda anteckningar, förmenats vara vid Löfås tillverkadt, och beloppet af det till
Myntet för samma år inlemnade, dessa uppgifter likväl dels för vissa år endast voro framstalda förslagsvis, i anseende dertill, tillverkningen ännu icke varit afslutad, del? i alla fall icke kunnat, emot Forslinds bestridande, visas vara med rätta tillverkningen vid Löfås öfverensstämmande, och hvarföre han ej ellef på grund af den i målet då förekomne bevisning , kunde, såsom Bergs-Collegium antagit j anses vara öfvertygad att hafva tillverkat mera Silfver, än hvad han till Myntet inlemnat, hvilken omständighet icke eller varit föremålet för Actors förde talan ; ty och. enär således icke vi— gadt vore, att de af Bergs-Collegium , i afseende å Grufdriften, gifna föreskrifter äro vordne eftersatte, pröfvade K. M. rättvist, att, med ändring af Bergs-Collegii öfverklagade Utslag, förklara, det Forslind icke kunde anses, efter lag, de till Silfver.Verkets drift upplåtne förläningar och förmåner hafva förverkat.
Genom Högstberörde Nådiga Skrifvelse hafva Riksens Ständer jemväl blifvit underrättade: att E. K. M., vid slutlig pröfning af hvad Riksens Ständer uti detta mål i underdånighet framställt, funnit
Sig icke kunna bifalla deras underdåniga anhållan om de till Löfås Silfver— Verks drift, förlänte förmåners och friheters indragning till Kronan: att hvad Ri kienj Ständer fihtng till Ritt-St, Prut, fJi Stml. 18*3. 16 Underdåniga Skrifvelser. i sammanhang dermed i öfrigt yttrar, alitsa korn. ine attj förfalla; men atf E. K. M. deremot i Nåder förständigat Bergs- Collegiutn , att med noggranhet hålla hand deröfver , att SilfverVerket behörigen blefve vidmakthållet och i öfrigt, uti hvad på Cqllegium kunde ankomma , tillse, att de vilkor och förbindelser uppfylldes och iagttogos, som blifvit vid Verkets upplåtelse fästade; Och borde 6a snart det befunnes, att Silfver-Verkets Innehafvare i ett eller annat afseende brusto i sina skyldigheter vid Verkets drift, i behörig ordning pröfvas, om Innehafvarne vid de Verket förunnade förmåner vidare finge? bibehållas.
Efter de sålunda uti ämnet af E. K. M. i Nåder meddelda upplysningar, finna Riksens Ständer, det all fråga om indragning af de genorr?
A.rrende-Contractet å Löfås- Silfyer-Verk, BergsFogden Forslind förunnade friheter och förläningar, för närvarande förfaller; Deremot och somt Riksens Ständer in peentat, huruledes den KrpnoTionde Spannemå 1, Disponenten af Löfås lör Ver?
kets bedrifvande är berättigad lösa inom vissa Socknar i Stora Kopparbergs-Län, blifvit med endast En R:dc i Bancq Sedlar, per Tuana betald, ehuru vid beviljandet af denna förmån, enligt Riksens Stäris ders underdåniga skrifvelse den 30.
Januarii 1770 och Kongl. Brefvet den 5 derpå följde April, varit fästadt det på dåvarande Innehafvarens af Ver-? ket, Rådmannen Lundströms eget medgifvande grundade vilkor, att hvarje Tunna sådan Spapnemål skulle lösas med en Specie-Riksdaler eller 2, L.qd Silfver, få alltså hos E. K, M. Riksén?
Ständer i underdånighet anhålla, det *ådape åR* Underdåniga Skrifvelse, 345 gärder måtte vidtagas, att Stats-Verket i denna del må af sin tillständiga ratt komma i åtnjutande; hvarjemte .och på det Riksens Ständer alltid måtte vara i tillfälle, att erfara Silfver-Verkets ställning, samt huruvida någon större inkomst deraf för framtiden kan vara att förvänta, Riksens Ständer i underdånighet utbedja sig E. K. M. Nåd. afseende å den underd. önskan , att Bergscollegium kunde undfå befallning, att vid hvarje Riksdag meddela, ej allenast fullständig uppgift om de föreskrifter, som för Verkets bedrifvande blifvit lemnade, utan ock en, på verkställde undersökningar å stället grundad, berättelse , huruvida dessa föreskrifter blifvit af disponenten behörigen iagttagne.
Hvilket till svar å E. K. M:ts Nådiga Skrifvelse Riksens Ständer i underdånighet få meddela.
Ständer framhärda etc: Underdåniga Skrif valser.
Uppl. o. godkänd hos Ridd. o. Ad. d. s 9 Julii 1823; Preste-Ståndet d. 23 — — Borgare-Ståndet d. 2 a — •— Bonde-Ståndet d.2g — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. May.ts Kådiga Remiss uppå Disponenten!ss af Loverts AlunBruk underdåniga ansökning om befrielse från Tiondes utgörande pä 10 års tid för Alun-tillverkningen. S. t\. k: H os E. K.
M. hafva Disponenteme af Loverts Aiun-Verk, lil. J. Björnstjerna, C. G. Sahlstén och J.
P■ Rinnich, i underdånighet anhållit, att, sedan, till afhemtande, inom anvista utmål på Öland, af den för Aluntillverknirigen erforderliga skiffer, Lastbryggor vid en Lastage-plats, Degerhamn kallad, redan från Verkets första anläggning varit uppförda, men, derigenom, att egarne af ett i sednare tider på |:dels mils afstånd söder från Degerhamn anlagadt Alun-Verk, låtit till bortförande af de så kallade Kallsyrorne, eller den Alun-skiffer, som undergått rostning och lutning, de samma i Sjön utstjelpa, hamnen vid berörde Lastageplats af detta ämne, som?
efter dess upplösning, dit i,ndrifvits af de Höst XJnderdäniga Skrifve!ser. 345 och Vinter vanligen inträffande sydvestliga stormar, skall blifvit i sä betydlig män uppfyld, att, enligt en af vederbörande Lots-Fördelnings-Chef upprättad Charta, med tillhörande beskrifning , för närvarande endast en liten ränna är öppen , genom hvilken 4 i 5 fot djupgåeende Fartyg kunna framkomma till lastbryggan, Sökanderne mätte frän utgörandet af Tionde pä 10 ars tid för tillverkningen vid Lofverts Bruk destoheldre vinna befrielse, sorn, pä sätt berördt ä‘r, förenämnde hamn, utan deras förvållande, blifvit till större delen gjord obrukbar, samt anledning vore att befara, det inloppet skall, utan kraftiga anstalter, än ytterligare försämras, då all'Skifferafhemtning .blefve omöjlig, och Sökanderne kornine i nödvändighet, att antingen nedlägga Verket, eller med ganska kännbara kostnader återr ställa hamnen uti dess förra skick.
Detta mål, som E. K. M., genom Nådig Kemiss af den 16 sisth April, till Riksens Ständers Si3ts-Utskott öfverlemnat , hafva Riksens Ständer uti öfvervägande tagit ; Och ehuru hamnen vid lastage-platsen
Degerhamn synes fordra ett skyndsamt och med betydliga kostnader förenadt iståndsättande, för att med någon fördel kunna a£ Eofverts Bruksägare för ändamålet begagnas, samt JBruksdisponenterne alltså icko saknat anledning till deras uti ofvanberörde måtto gjorda underdåniga ansökning,' likväl och då det i ansökningen åberopade bevis om hamnens be^ skaffenhet icke kan, uti förevarande fall, anses gora tillfyllest, samt ej eller utredt är, huruvida egarne till det i Foverts granskap varande nyarp AUu>Verk kunna vara något ansvar under - 346 Underdåniga Skrifvelser. kastade för det de, enligt hvad uppgifvet blifvit , genom Kallsyrornas utstjelpande i Sjön vållat uppgrundni.ngen vid Degerhamn, hafva Riksens Ständer, uti sakens så beskaffade skick , ej kunnat samma ansökning bifalla; och få hos E. K. M. Riksens Stander i underdånighet anhålla, att E. K, M. täcktes, genom skicklige och oväldige personer, låta på stället undersöka förhållandet i omförmälde omständigheter > samt derefter, och sedan E. K. M:(s och Rikets Kammar- och Bergs-Collegier fått tillfälle att öfver ämnet afgifva deras utlåtande, i Nåder pröfva, om och i hvad mån Loverts Bruksegare må af de begärde frihetsåren, uti jemnforelse tili ofvanberörde kostnader, i åtnjutande komma.
N:o 100 Uppl. o. godkänd hos Ridd. o. Ad. d. 22 Julii 1823, Presre-Ståndet d. 22 — — Borgare-Ståndet d. 12 — — Bonde-Ståndet d. 29 — — Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, rörande utlemnad Koppar till taktäckning å Kongl.
Slottet, och II. K. II.
Palais i Hufvudstaden.
S. A. K. X anledning af hvad E. K. M., uti Dess till Riksens Ständers Stats-Utskott, den 35 sistlidne Urulerdäniga Skrifvelser. *47 Januarii, aflåtne Proposition, angående Stats-Verkets tillstånd och behof, i Nåder framställt, rörande dispositionen af de 62.
Skepp. 8 koppar* sorn till följd af E. K. M:ts Nådiga förordnanden den 27.
Maji 1819 och den 1 l. Jannarii 1820., blifvit från Allmänna Magazins-Inrätt— tiitigens Förråd ullefvererad till taktäckning å Kongl.
Slottet, och H. K. H. Prinsessans
Palats här i Hu fvudstaden, och hvilken koppar uti Inrättningens Räkenskaper är upptagen till ett Värde af 8320 R:dt B:co, hafva Riksens Ständer, öfvertygade örn angelägenheten för berörde Inrättning, att kunna, så vidt fillgångarne medgifva, afbörda sine skuldförbindelser, så till Statsverket, sorn till Banquen, beslutit, det ersättning f<ir ortiförmälde Koppar må, utaf anslaget på JBiksStatens 8:de Hufvud.Tittel, komma Allmänna Magazins-Inrättningen tillgodo; Och få alltså ho* E. K. M. Riksens Ständer i underdånighet anhålla, att ersättningen för Allmänna MagazinsInrättningens ifrågavarande fordran måtte, på Uppgifvet sätt, i Nåder anvisas.
Ständer framhärda etc, 248 Underdåniga Skrifvejseri N:o joi.
Uppl. o. godkänd hos Ridd. o. Ad. d. 22 Julil 1823.
Preste-Ståndet d. 22 — —'
Borgare-Ståndet d. 22 — — Bonde-Ståndet d. 29 — —- Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af deras Revisorers gjorde hemställan rörande Undsättnings-Spannernåls återlefvererande till samma Krono-Magctzin, der densamma uttagits. S. A. K. K-iksens Ständer, som ansett den allmänna föreskrift städse böra^följas, att Undsättnings-Spannemål, vid sådane tillfällen, då Undsättningstagare erhålla tillåtelse, att återlefverera säden in natura, må vid samma Krono-Magazin, der utlefvereringen skett , ovagerligen afiemnas, så vida ej särskildte förhållanden göra en ändring härutinnan både för Låntagaren och Långifvaren gemensamt fördelaktig, få alltså hos E. K.
M. i underdånighet anhålla,, att ofvannämnda föreskrift matte vederbörande, tili noggranti efterrättelse, i Nåder meddelas.
Underdåniga Skrif velser. *49 N:o 102.
Uppl. o. godk. hos Ridd. o. Ad. elen s i* Julii 1823.
Preste-Ståndet den 2 2 — — Borgare-Ståndet den 22 — — Bonde-Ståndet den 29 —•
— Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse, angående den af Geyer ska Arfvingar ne sakta fria dispositions-rätt af Lägenheten Rörstrand. . S. A. K.
Sedan hos E. IC.
M aflidne Öfver-Direcfeuren or,h Riddaren af E. K.jMtts Wasa-Orden, B.
Rt Geyers Arfvingar i anderd, anhållit,j att, då det inom Stockholms Stads område belägna Rörstrands Porcellaines-bruk jemte dertill hörande jordegendom från äldre tid blifvit upplåten och ännu af Sökandernfe innell afves, med det uttryckliga villkor, alt Porcellaines-manufacturen derstädes skall fortsättas, E. K. M. täcktes, af an-, förde skäl, i Nåder upphäfva detta villkor, och förklara Lägenheten Rörstrand kunna, utan hinder deraf, behörigen intecknas; så har E. K. M., sorn ansett