Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Bo. ställs - Ordningarne. redan antagit, at Lagens Påbud om Lo alnars ärlig tak-täckning mä uphäfwas och blott i allmänhet stadgas:
At Äbo bor answara för alla bristfällig, beter ä taken, sä wäl ä de Hus han enligt sin skyldighet, sjelf upbygt, som dem ban wid tilträdandet emottagit, dock för de sednare cn. dast i det fall dä taken därä wid tilträdandet warit i full godt ständ eller betalning för de. ras iständsaktande af Jordägaren ärlagd; och skytte Jordägaren sig sjelf, om han wid tillra, det icke lätit taken Lagligen syna.
Len 11 Augusti i809.
Ridderffaxet och Adelns Ledamöters wägnar. n. k. 8trörnlelt.
Pä Högwordlge Preste-Ständets Ledamöters wägnar.
O 1 0 k L j u r b L c Ii.
Pä Högtär Borgare.
Ständets Ledamöters wägnar. I'. II. 6 1 L V e 8 IN n b I.
Pä Hederwärda Bonde-Ständets Ledamöters wägnar. better ^6in8tröm. polian Holmbergson.
Up - Den 24 Augusts. 126S Uplästes: Rikfins Hoglofl.
Ständerö Lag-Utffotts Betänkande i anledning af Riksdagsinannen Nilssons t ^rNsbol bos det Hederwärda Bonde- Ständet in^isna och til Ntssvttet remitterade Memorial, sä wäl om Akers läggande i Linda; ärlig D-kning och hägnad, four om urwldgande ti! andra Io- d-ägare, af dc i 8 §. 27 <Lap.
Lyggninga Balken erä!se-^e>nman tillagda Aätt-gheter.
Lagutskottet har öfwcrwägat de i ofwan, anförda Memorial gjorda Förstaq sä wäl i:mo >. om uphe swande af Lagens föreskrifter i 2?
Cap. 4 §. samt 6 Cay. r, 2 §. Z.
Vygqninga-Balken, angäende Akers läggande i Linda, ärlig dikning och hägnad, som S:o At hwarje Jord. ägare af nägot til Landtbo nplätit
Hemman mä fä äga sädan rättighet som ofivanäberopade 8 §. i 2?
Bpggninga-Ballen tillagt Fräl« se-Hemman.
Men i anseende til de missbruk, som kun. de af Förslagets antagande följa dä en mindre idog och omtänksam
Äbo ^ lätteligen skulle taga sig anledning at läta Äaor wanhäfdas, samt hägnaden lil Ägarens skada efter hand förfalla, finner Lag-Utskottet Betänkligt lillkyrka nägon ändring i bwad Lagen virr Äker, stängsel, och dikning pä goda stal stadgar.
Och Den 24 Augustt. 1266 Och hwad stadgandet i 8 §. 27 Capit.
Byggninga-Balken angär, sä, emedan det i wista afseende!! gör Jord- ägaren til
Dammare i egen sak och i alla fall, vin ock Aboen blefwe rättwist behandlad, han dock swärligen bör förmodas derom äga full öfwcrtpgelse; hwarföre och Högloft.
Ridderskapet och Adeln ä denna Riksdag en sädan rättighet i det hufwudsakeliga sig afsagt; finner Lag-Utffottet, at a npgifna Förstaget i den delen nägot afseende ej ffäligen mä göras Stockholm den 11 Augusti iLov.
Ridderffapet och Adelns Ledamöters magnar. 14. k. 8 t r ö m t e l t.
Pä Högwördige Presterskapets Ledamöters w äg nar.
« OlokLjurbiick.
Pä Högtärade Borgerssapets Ledamöters wägnar. - k. 14. 6 r e v e s m ii b 1.
Pä Hederwärda Bonde-Ståndets Ledamöters wägnar. ket ter Jernström.
JoliLN Holmlzergson.
Ridderskapet och Adeln ätftildes kl. 2.
In llclem krotocolli, A. 6.
Män - Den 28 Augustt. ir6?
Mändagcn dm 28 Augusti. rienum klockan §12 förmiddagen.
Kongl. Maj:ts Nädiga Proposition til Riksens Ständer angäende Bränwins Bränningen: Gifwcn Stockholms Slott den 28 Augusti 1809.
Hos Kongl. Maj:t har fräga npstätt om icke sedan Riket blifwit med en ymnig ärwäxt wälsignadt och Sädesbergningen redan til en del lyckligen för sig gatt, Bränwins-Bränningen borde, i enlighet med Riksens Ständers Beslut wid 1800 ars Riksdag och Kongl. Maj:ts derpä grundade Nädiga Förordning af den iZ Juni: samma är, ifrän och med den i nästkommande Oetober tillätas.
Maj:t* har funnit det för Jordbrukaren blifwa nyttigt och angeläget, at sälunda fä anwända nägon del af den förwäntad>rika grödan til en nödwändighetsmara, hwaraf hittils, under loppet-af inncwarande är, införseln ifrän Utrikes orter, i anseende til befarad Spannemälsbrist warit tilläten; men som uti 60 §. af den utaf Kongl. Maj:t och Riksens Ständer den 6 sistledne Junit faststälde Regeringsform det blifwit förklaradt, at ibland de Bcwillnings-artiklar, hwarom Riksens Ständer wid hwarje Riksdag ägde at förordna, skulle äfwen räknas Husbehofs brä»- - 1263 Den 23 Augustd brärweri-medlen, och i följe häraf nägon förändring i de ofwannämnde Författningar om Bränwins.
Bränningen möjligen kunne komma at tiga rum; sä har Kongl. Maj:t ansett lämpeligt at til Riksens Ständer öfwerläm.na afgörandet af berörde fräga, förwäntade sig Kongl. Maj:t, at Riksens Ständer lära med den skyndsamhet, som omständigheterna fordra, antingen i allmänhet fastställa huru med Bränwins-Bränningen framdeles förhällas mä, eller, i fall de framtida wilkorcn härwid icke genast kunde oföränderlige» bestämmas, åtminstone tills widare stad. ga dem, under hwilka en sädan Bränning nu snart mä kunna tillätas.
Maj:t förblifwer Riksens Ständer med all Kongl.
Ut supra. c ^ k i,.
I-ILN8 Mrt2.
Ridderssapet och Adeln besiöt remittera denna Kongl. Proposition först til Allmänna Veswärs- och Oeconomie - Utffottet, som ägda at sig ssyndssamt deröfwer yttra, hwarefter densanuna bomme at til utlätande af BewillningsUtstottet hänwisas.
Opnsdes Andra Clasicns Herrar Electorers Lista til Wal af Ledamot i Stats-Utffottet ef. ter Herr ?rin^en8kölä, ^xol, och befanns r hans ställe wara wald N:o Den 28 Augusti 1269 N.0 501, Hökk källman.
Otto l^reclric.
I anledning af genom anslag utfärdad
Nädig kallelse til Riksens Stander al i dag ä Riks-Salen sig til Plenum Plenorum försam, la, aftägade Ridderffapet och Adeln, anförde af Herr Grefwe» och Landtmarffalken klockan 12 til Riks-Salen, hwarest Konungen behagade af Herr Landtmarffalken emottaga Riksens Ständers ffrifteliga undcrdäniga swar och bifall ä Hans Mayts Nädiga proposition at til Thronföljare utwälja Prins ellrik an ^.n§ust af Schlesswig Hollstein
Sonderburg
Au. gustenburg: Hwarjemte Hans Maj:t om detta Riksens Ständers Beslut redan korrt efter walet munteligen underrättad genom Herr Landtmarffalken och Talemännen, nu täcktes Riksens Ständer tilkännagifwa det Hans Maj.t derom förekommit Högbemälde Förste, som genom nyss ankommen ffrifwelse med erkänsla Riksens Ständers anbud emottagit, och utlofwat at efter slutad fred i Norden sig i Riket infinna: behagandes sluteligen Hans Maj:t i allmänna ordalag
Sig yttra om de til fred med Rikets fiender sig företeende utsigter.
Derefter begaf sig Ridderffapet och Adeln äter til Riddarehuset, och ätffildes klockan ^ lil s eftermiddagen.
In kclem krotocolll, 6.
Lis - 1270 Den 29 Augusti.
Tisdagcn den 29 Augusti. klenum klockan 2^0 förmiddagen.
Utdrag af Protocollet hällit i Ridderstapet och Adelns Plenum den 24 Augusti 1809. S. D.
Föredrogs et Protocolls-Utdrag ifrän dK Högwördige Preste - Ständer, innehållande remist af et til det Högwördige Skändet af Herr Bistoppen och Commendeuren Friherre iViöi-ner inlämnat Memorial, röraride nägon wid^Banco-Utstottets granstning af Fullmägtiges och Revisorernes förhällande wid Realisations-frägan, efter Herr Bistoppens tanka förefallen oordning, hwilket Memorial det Högwördige Prcste-StänLet til Banco-Utstottet
Hade remitterat; och beflöt Högloft.
Ridderstapet och Adeln at i denna remist instämma, med anmodan til Banco, Utstottet at til Riksens Ständer med utlatande om sakens werkeliga förhällande inkomma, hwarom de öfrige respective Ständen genom Utdrag af Protocollet manligen ffulle underrättas.
Ut supra. . ^ S. D. Företogs ett den 11 Augusti upläst och pä bordet lagdt Protocolls-Utdrag ifrän Allmänna Beswärs- och Oeconomie--Utstottet, af den 28 Julii, rörande ett til Utstottet remitteradt Memorial af Herr o. Silverdal, xe, angäende allmänna upfostringS-anstalterna i Ri - Den 29 Augusti.
I27L i Riket hwilket Utskottet ansett icke kunna hänföras til de mäl hwilka pä dest handläggning ankomma.
Ridderskapet och Adeln fann ibland de wid denna Riksdag tilsatte Utskott ej nägot annat än det Allmänna Beswärs- och Oe. conomie-Utskottct, hwilket det enligt 89 §.
Regeringsformen tilkomme at utreda frägor om grunderna för allmänna inrättningar af alla stag, pä hwars profning ett mäl af denna beskaffenhet kunde ankomma; i följe .hwaraf beslöts at detta mäl til Utskottet skulle återremitteras, med tillägg at Utskottet ägde om det för nödigt funne nt af Herr 5il ver8tolpe infordra de närmare upgifter. som kunde tjena til uplpsning wid frägornas utredande, och skulle de öfrige respective Med-Ständen genom Utdrag af Protokollet härom wänligen underrättas.
Föredrogs Riksens Ständers LagUtskotts Betänkande i anledning af Kongl. Maj:ts Nädiga Proposition om uphäfwande af det i Kongl. Förordningen den 26 Februarii i8or stadgade straff för afsägelse af Adelskap eller nägon Ridderskapet och Adeln tilhörande rättighet, hwilket uphäfwande Lag-Utskottet äfwen hade tilstyrkt.
Efter öfwerwägande af de af Utskottet anförda skäl, beflöt Ridderskapet och Adeln at Lag Utskottets Betänkande til alla delar gilla och i följe deraf til Hans Maj:ts Nädiga Proposition sitt bifall lämna.
Och skulle om detta Beslut, wänlig underrättelse, genom Utdrag af Protocollet de öfrige respective Ständen meddelas.
D. 1272 Den 29 Augusti. S. D. I anledning af Regeringsformens föreskrift i dest 81 §., fann Högloft.
Ridderskaxet och Adeln Constitutions-Utffottets tilstyrkande af den 9 dennes i afseende pä Konungens rättighet at ti!
Militaire-Ämbeten nyttja utländ. ste män, böra jämlikt Utffottets hemställan, hwitå Lil afgörande wid nasta Riksdag: hwarom de öfrige rcspective Ständen ffulle genom Protocolls-Utdrag wänligen underrättas.
Utdrag af Protocollet hättit i Högloft.
Ridderskapet och Adelns Plenum den 28 Augusti 1309. S. D. Föredrogs Kongl. Maj-.ts Nädiga Proposition til Riksens Ständer anqäende Bränwins-Bränningen, gifmcn Stockholms Slott den LZ Augusti 1809, och Besiöts at densamma ffulle remitteras, först och genast til Allmänna Beswärs- och Oeconomie-Utffottet, som äger at sig ffyndesamt deröfwcr yttra, hwarefter denna Kongl. Proposition lomme at til utlätande af Bewillnings-Utskottet hanwisas: och ffulle genom Utdrag af Protocollet de öfrige respective Ständen härom wänligen underrättas.
Herr Usrgman, Ambrosius l0lLANU8,UPläste följande til Protocollet: Wid den uptekning som kommer at förrättas öfwer för detta Konungens Egendom, torde wara oundgängeligen nödigt, at, antingen Deputerade af Riksens Ständer, eller någre wid sädane affairer wan - Den 29 Augusti. 1270 wande Personer, säsom Ständernes Ombud, äro närwarande:
At utredningen af berörde Zlgendom, bäve i afseende pä desi belopp och desi beffaffenhet, är af största wigt för Riket, dä derpå beror i bwad mer eller mindre mahn Stats-Werket til f. d. Konungens framgena underhäll bör bidra, ga, faller strapt för begreppet, äfwcnsom at det sanna och rätta r denna sak, endast ivid upteckningcn kan utrönas.
Jämte det jag i ödmjukhet fär anmäla detta rvigtiga ämne til skyndsamt afgörande hos Högloft.
Ridderffapet och Adeln, hem^äller jag äfwen, om icke wära respective Med-Ständcr kun»» de anmodas at til Beflutet härom accedcra.
Friherre lljertr, H.xel, conformerade sig med Herr ZergbmLn, och erindrade dcrjämte at han ansäg af största wigt, at Riksens Ständer wid denna upteckning mätte äga sina af hwarje Ständ särffildt utwalda Ombud.
Uplästes et af Grefwe 6y!IenborF, forian »ErinZ, inlämnadt
I anledning af mitt i sista Pleno gjorde förbehäll, at fä bestvara den i Hsgwördige Proste-Ständet gjorde, och med Ridderffapet och Adeln commnnicerade anmälan, at jag, säsom Ordförande i Banco - Utskottet, sökt rubba et förut derstädes fattadt Beslut, fär jag mitt yttrande nu deröfwer afglfwa.
Om den wärde Ledamoten af Högwördige Preste - Ständet, som af nit, älffan för ordning och Författningars helgd, det2lndr« Landet k?:» L6v, 16L. ta 1274 Den 29 Augusti ta förhällande anmält, behagat ässa, den, iconformitet med hwad en del L an 0 Utskottets Ledamöter prkat, af mig förcstagne voterings-proposition, förmodar -ag. der dan skulle hafwa funnit dcnsan.ma af sa skiljaktigt innehall, ifrän den han framställ, at all anledning förswunnit lil en anmälan, sä beffaffad, atBanquens Protocoller icke om en sadan nä,got exempel meddela; men dä, genom underlätande deraf, berörde anmälan i siere omständigheter icke sinnes wara med förhällandet öfverensstämmande, anhäller jag, at til uplpsande deraf, det mig mä tillätas, at denna händelse med hwad dermed gemenskap äger, i et sammanhang framställa.
Härwid fär jäg först anföra, at jämlikt Banco-UtskottetS ar-- bets methode, uptagas, och beredningswiö afgjöras, alla de ärender, som rora Banquens hemligbeter, i en sä kallad Finanee Afdelning, samt de vfrige mäll i Cancellie och Räkenffaps-Fördelningarne, och efter denna arbets fördelning blefwo de Realisationen angäcnde ärender äfwen wid Banco-Utffottets första sammanträde sä fördelade, at den Kinancielle delen däraf npdrogs FinanceUtskottets pröfning, men äter den Historiska delen, eller alt bwad angick Realisations-Planens förändring, Tre Ständs Beslut i detta afseende, Konungens och Banco-Fullmägtiges ffriftwäMng samt Banco Revisorers omdömmcn, m. m. öfwerlämnadestil Cancellie Fördelningens granffning.
I öfwerensstämmelfe därmed företog först Cancellie-Fördelningcndetta ärende, och lät författa et sammandrag af ali hwad bertil höra kunde. Zt öfwerläggningarne om Utffottets åtgärd derwid, upstod olika meningar, först r Cancellie-Fördelningen, och sedan i Banco ^ Utffottets Plcno, der genoni den votering, som i Preste-Ständets
Den 29 Augusti. L27.0 Protoco-lls-Utdrag är uptagen, den 2?
Junii, blef besmtat, at i siuteliga Berättelsen skulle inflyta cn sä bestaffad Berättelse och omdöme , som propositionen derom innehåller, dä likwäl pä voteringens utgäng berodde, om det uprät,tade Sammandraget skulle genast til Riksens Stander öfverlämnäs Deisi Financielle pröfningen äter af Realisationen, förekom sedermera pä Finanee-Fördelningen, och derifrån i Banw-Utskottets
Plena föredragen, blef atta dagar derefter eller den go Juni i afgjord.
Detza omständigheter har jag nödgats anföra, dels för at wisa huru orätt man samman blandar förenämnde ämnen, pröfwade och bedömde af olika Fördelningar pä olika tider, och sammanbinder det Historiska med det Financiella, för at med hemlighet omswepa altsammans, dels ock för at ädägalägga, at et sädant omdomme gynnande misitag influtt i Hogwördige Preste Ständets Protocolls Utdrag, dä der in-föres, Banco-Utskottet -en 22 ^unii genom anförde voterings proposition, gillat herrar Aanco-Fullmstgtiges Linancc-operation r afseende pä Realisation, ehuru frägan derom dä ännu i detta afseende i Banco-Utskottet icke förewarit utan först den zo Junii i de
Financ elle delar blef afgjord, men den genom voteringen den 22 afgjorde, endast hade afseende pä de ere omständigheter, som med förändringen afRealisationsplanen ägde sammanhang.
Sedan nu säledes genom de i Preste Ständets Proto olls Utdrag införde voterings-propositioner, samt bwad jag smfk äran anföra, uplyses at blott dct Histmiska, icke det Financielle af Realisationen blifwit aen^m detze propositioner stäldt i fräqa, at Ban 0 Ntssottet beslutat at förhällandet deraf skulle, jämte anmärkning i fluteliga Berättelsen Lil Rik'ens St än - 1Z7^
Den 29 August?.
Ständer intagas; at medgifwande afcontrapropositionen a swen innefattar Banco-Utlkottets medgifivande, sä wäl at det i Cancellie Utskottet författade sammandrag om forändringen af Realisations-Plancn icke rörde Banco hemligl-eter fom anven a t detta Sammandrag kunde blifwa allmänt kändt, da det pä voteringens utgång berodde, vm detsamma genast ssnlle ttl Riksens Ständer afgä eller icke; fär jag, medchfwerlämnande af den propositionen, hwars behörighet är stäld i fräga, Herr Grefwen och Landtmarssalken och Höglöfl.
Nidderjkapet och Adelns nplysta granskning underställa huruwida det förut af BancoUtffottet den L2 Iunii fattade Bellut i nägor matto derigenom kunnat rubbas eller uphäfwas.
Propositionerne, och i sammanhang därmed äfwen Cancellie-Utskottets i samma timm, arv af följande innehåll:
Can ellie - Utskottets sä lydande: "L. idare, och uppä ytterligare gjord proposition be-iöts: at til Högloft Banco Utskottets plenum hemställa, om icke uti Ban o-Utskottets til afgifrvande utlåtande ma andragas: at de omständigheter rörande den skedde förändringen af izoo Zrs fasistalde Realisations plan, som förenämnde til Ban 0-Utffottet remitterade Memorial innehålla hos Utskottet til noga öfwerwägande förervarit, och at Utskottet enligt Pleni - Protocollet för d<n M sisth Junii, funnit de samma wara af den beskaffenhet, at Utskottet jemte anmärkning til Fullmägtige, destutom trott sig böra anmäla händelsen inför dest respective Principaler uti den Berättelse som til Riksens nu församlade Ständer af Utskottet kommer at afgifwas."
Propositionerne in Pleno.
Den som bifaller Cancellie-ULskottetstilstprkande r afseende pä Baron Leäerströms Memo ri - Den Sg Augusti. 1277 rial, ffrifwer > den ej will ffrifwer k77cj; winner Nejförblifwer äfwen Ban 0 Utffottei wid dest Beslut at, i afgifwande allmänna relationen ti!
Rik ens Stander, en sädan berättelse om realisationen bör inflyta, som Bancv-Utffottet förut derom stadgat med förklarande, det Handlingar och Protocoller, sä widt de Realisations - planen anga, jämlikt det i Cancelli - Utffottet deraf författade Sammandrag, icke innefatta hemligheter, sä at i grund deraf de böra allmän kännedom vildand, agas.'
Dä desie owäldigt jämföras, sä wäl med hrvarannan som med de förstnämnde af den 22 Junit, inses tydeligen at den sistnämnde icke i nägor mätto den förstnämnde emotsäger, häldst de sista propositionerna bäve til
Ja och Nej lika instämma däri, "at Banco - Utskottet förblifwer wid desi Beslut af förenämnde dag, at til Riksens Ständer afgifwa en sädan Berättelse d.wi uptages, hwari nägon fräga om förändring ho§ Utffottet icke nyslätt, och lw uttil det i ontra propositionen yrkade tillägg, säsom swar pä Grefwe och Baron Lccti.i8li-.,M8 begäran, at de Banco-Handlingar, som icke wsro hemlige, kunde fä tryckas icke i nägor matto föranleder."
Om contra propositionen wunnit wid voteringen den 22 Junii, hade Banco-Utffottet, utan alt yttrande redan öfwerlämnat Handlingarne rörande Realisations-planen til Riksens Ständer Lii deras pröfning och bedömande, men majoriteten torde hafwa ansett mindre lämpeligt, i anseen. de til ämnets beffaff.-nbet, at det hänskjuta til Riksens Ständers öfwerläggningar och at der. före
Utskottet borde gifwa desi yttrande derom jemte förhällgndet Riksens Ständer tillkänna; Be - 2273 Den 29 Augustt.
Beslutet härom är aldrig motsagt eller förändring dart äsyftad, utan kommer at gä i werk-- ställighet, men detta Be ut kan dock aldrig, uvhäfwa ett Riks Stånds eller nägon enskilds rätt at i grund af tryckfriheten begära allmän kännedom af det sam ej bör hemligt hällas; at det oftanamnde sammandraget rörande Realisarionsplanen, icke kan förklaras hemligt, dä det genom votering warit stäldtifräga at öfwcttämna Riksens Ständer, har jag förut wisat, och at B urquens Handlingar, dä de icke arv af hemlig beskaffenhets äro mera än andre, undantagnc frän allmän kännedom medgifwer hwarken Regeringsformen, eller äldre tiders praxis, och torde wara mindre rädligt at för Banquen i detta afseende göra ett gencrelt undantag.
Wid sadan beskaffenhet har jag ansett mig icke kanske utan egit answar kunna wägra Baron c.Ht.-r8'. rom8 och siere Banco-Utskottets
Ledamöters yrkande, at såsom sivar pä frägan om tryckning, luvar» CancellnFördelningcn sig icke uttätit, mätte i Contra propositionen införas, ar det förut af Ban 0 Utskottet icke säsom hemligt ansedde C n elli - Fördelningens sammandrag, kunde blifwa allmänt bekant, om kännedomen däraf nu eller framdeles astundas skulle; warande-forbällandet g urffa olika, vin til enskild uvlysninq, kännedom af desie Handlingar mcdgifwes eller om detta, såsom et Riksdags-ärende ffiille ifrån Banco Utskottet hafwa blifwit, jämlikt första Contrapropositionen til Riksins Ständers pröfning och bedömande bänskjutit, som nu icke kommer r fraga.
At Baron 8tiöm, sorn genom Canecllie Fördelningens förenämnde proposition, ej fält frägan, om tryckningen beswarad, ägde rättat i Banco Utskottets Pleno derom yrka swar är således - Den 29 Augusti. 1279 lebes ostridigt, äfwensom at han och de flere, bwilke i sädant afseende yrkade at den af Ut» ffottet, säsom icke hemlig ansedde, Can ettie-För. delningens sammandrag, borde i Contra propositionen intagas, til beswarande af frägan, hwad lunde blifwa allmänt kändt, äfwen bertil moro berättigade, lärer iväl icke eller kunna motsägas, häldst pä annat sätt Memorialerne omtryckningen icke kunde beswaras; Jag har säledes blott fokt befordra til wärkställighet, hwad Lagligen kunnat pästäs, ock) deruti har jag trott mig hafwa upfylt mitt äliggande säsom Ordförande för egen del missnöjd, at icke äga rätt, at undandraga mig deltagande i denna öfwerläggning, i grund däraf, at jag deltagit i den, fom i ofta nämnde Can ellie-Fördelningens Sammandrag innefattas, och bwilkens publicitet är stäld ifräga; men hade deremot jag wägrat at göra annan proposition än den Cameliie Fördelningen framställ, iom icke beswarar trycknings frägws, wägrat at i proposition n läta inflyta det tillägg til den allmänna meningen at förblifwa wid förra Bestulet, at de L fragawarande handlingar icke anses k)em!'ge, samt genom en siik wägran nu förklarat hemligt, siwad genom första voteringen förklarades icke wara det, sa skulle pä anmälan H06 Ridderffapet och Adeln af detta förhållande, jag förgafwes söka skäl at wederiägga, hwad i sä« dant afseende emot mia kunnat anföras.
Sluteligen fär jag anmärka at Herr Bissoppen Baron tVlorns!- gjort en aldeles origtig tillämpning af 7 i Banw Utskottets Jnstru tion, som jämlikt ordalydelsen af samma §. blott har afseende pä innebället af de föregående § §., til hwilka dess emot mia- ajorde annrälan, ej, i nägot afseende, kan hänföras, och som äfwen uplyses af detta 12?0
Den 29 Augusti. detta märkeliga answar samma §. förestrifwer.
Af olika satt at se och bedöma är ender, kunna olika meningar derom upstä, och misitaget antingen pä Herr Biffoppens eller min sida deraf ivara en följd, men answarigheten, i hittils warande Riksdags Lagar ej förestrifwen, i mäl af icke hemlig beskaffenhet som detta, kan ej wara annan för Bamo-Utstottet, än andre Utstött, i frågor om olika begrepp i anseende til en Hrdförandes propositions-rätt, och hwari rättelse wäl, men icke answar kan äga ruin.
Detta alt fär jag Herr Grefwen och Landtmarffalkcn och Högloft.
Ridderffapet och Adelns uplvsta pröfning ödmjukeligen underställa, med anbällan, at det ma til Banco Utskottets utlätande remitteras, samt med de öfrige respective Ständen eommumceras. foll. blenr. 6^Uenl>orA.
Remitterades til Bancockltstottet, föratderöfwer med sitt utlätande fkvndesamt inkomma, och Grefwe o-!i nbor-; tilläts, at detta sitt Dictamen med de öfrige respective Stånden communicera. -- Föredrogs ett af Herr Kfwersten och Riddaren 22cl>Lu ingifwit Memorial sä lydande: ödmjukt Memorial!
Tom Kongl. Majit bär i Räder utnämnt mig til Adelig wärdiqhet. och jag innan korrt tänker taga Introdu tion pä Riddarehuset, sa anhäller jag blifwa befriad frän den afgift som stall erläggas Lil Adeliga Jungfru Stiftet, Riksens Högloft, Ständer hafwa Beslutat at Adelstap ej är Dcn 29 August?. 1281. ärftelig? förr än efter Fadrens död; min yngsta Son och Dotter således ofrälse, min
Dotter deri. genom äfwen betagen de förmäner som Ridder, skåpet och Adelns
Döttrar njuta af delta-stift.
Det är pä detza grunder jag anhäller blifwa befriad frän ofwannamnde afgift; dock förbehäller jag mig hafwa min talan öppen i händelse afändring wid denna etter följande Riksdag i osman omrörde fräga.
Stockholm den 25 Augusti ^09. ^LeliLU.
Rcmmitterades til Riddarehus-Utskottet at haröfiver sig yttra.
Herr Greswen och Landt marsk a lken: tilkannagaf at Friherre 6'rVIK-UvUl, begärt tilständ at med de andre Ständen pä manligt satt fä wmmuni-era sitt Dietamen rörande Institutet för Döfstumma och Blinda, hwilket bewiljades.
Derefter företogs til ventilation det af Csnstilutwns Utchottet ingifne och i Plenum den 3 Augusti uplaste och pä bordet lagde Förslag til en Riksdags Ordning; hwarwid när Herr Gvefwen och Landtmarskalkcn hemstälde til Ridderffavet och Adelns afgörande, huruwida Förstaget först borde upläsas.
Hans Ercellen e Herr Grefwe Ruutti, yttrade sin önstan at Riksdags Ordningensgransk NlNZ - 1282 Den 29 August?. ning mätte punctewis företagas, sä at hwarje §. forst uplästcs, och hwar och en derefter anmälde de anmärkningar han derwid hade at göra.