Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Alla de CommendeursÅtter, hvilka tillkommit före dea dag då den nu gållande RegeringsFormen blef af Kgl. Maj.t och Riksens Ständer fastställd , äga att bibehålla det högre Såte å Riddarhuset som dem blifvit för detta tillagdt; men under ingen förevändning må hädanefter någon ny sådan
Ätt bildas , ej eller någon ätt ur sin ordning flyttas.
Svarar mot 9 §. i 1818 års Riddarhusordning. §. 5. 1:0
Inom såväl gamla som nya Adeln anses såsom Stamfader för en Adelig ätt den som till samma ätts värdighet först upphöjd blifvit, oell såsom Ättemariy så vål hvar och Åndrad §. svarar mot den 4:de i Utskottets förra Förslag, och mot den 2:dra och lo-de i 1818 års Riddarhusordning, en T)en 13 Augusti t, m. en af ättens värdighet lagligen delaktig blifven man, som ock den, hvilken denna väldighet ärfva kan och sjelf år introducerad Svensk Adelsmao.
Hufvudman år den ättemän, hvars ättegren år äldre ån någon af de öfriges , och har varit det i hvart och ett led, från och med statnfadrens barns; till och med hans eget.
Fjermare etter yngre i ätten år den ättemän, som sednare eller icke utan Heres bortgång kan blifva hufvudman ; närmare eller äldre i attén den , som förr skulle blifva det.
Den ättemän, sora mera ån en ätts värdighet ärfva kan, råkne sig, i afseende på såte och stämma på Riddarhuset, till den ätt från hvars stamfader han på Svårdsidan närmast härstammar, samt enär tvenne äf dessa åtter lagligen Bil. till Ridd. o. Ad.
Bind. 16, E42 Den Ig Augusti e. m, letia sin härkomst från en och samma stamfader, till elen ålt, sorn fi ärnst på Riddarhuset sitter. 2:0 Undantag härifrån äger endast rum in_ om de åtter, hvilkas hufvudtnån emellan 1792 och 1809 blifvit, jemte större eller mindre del af slågten och med särskild stadgad arfsordning, till Friherrlig eller G-refvelig värdighet upphöjde:
Hufvudmannaråtten för den ått, som utgör siågtens icke upphöjde del , tillfälle då den åtieman, sorn af de enligt diplomen i lägre värdighet qvarblifvande, var närmast den eller de, hvilka i den högre värdigheten inträdde; och fÖ/rblifver inom nämnde persons gren till dess densamma utgår.
Nämnde hufvudmannarätt tillfaller då med enahanda villkor den i samma lägre värdighet qvarblifrie åtte - Den 13 Augusti c, fjit, mannen, som befinnes vara äldst efter stamfadren, och som ej tillika år ättemän på en högre nummer. 5)
I utveckling af ofvanstående grunder föijer således, att hufvudmanskapet för de äldre Ad eliga, Commendeurs, Friherrliga och Grefliga åtterne årfves efter först födsloråtten , uti rått nedstigande linea på Svärdssidan; att för da med stadgad särskild arfs*, ordning före den 6;te Junii 1809 till högre värdighet upphöjde åtter, biifve hufvudman den, sorn i ätten äldst år, pf dem som värdigheten tillträd t lufva, och ättemän alle de som hafva arfsrätt till nämnda värdighet; att för den icke upphöjde delen af desse slågter tillhör hufvudmannaråtten den.
60m ontingen sjelf var närmast af de når upphöjdisen skedde, qvarblifvande
Ven 18 Augusti t. m. ättemännen, eller som äldst är af en sådan persons gren; att först efter berörde grens utgång samma hufvud— manskap öfvergår till den i samma värdighet qvarblifna och då för tiden äldste grenen från stamfadren, hvilken genom yngre bröst-arfvingar af dem som i den högre värdigheten inträdt kan hafva uppkommit; att för de sedan den 6.te Junii 180g tillkomne ätter är hufvudman den, som enligt 37 §. i RegeringsFormen ättens värdighet innehafver, och stamfadrens all a öfriga bröstarfvingar stå, de ofrälse såsom Expectanter och Frälsemannen såsom ättemän* för att efter hufvudmannen tillträda hans rätt i mohn af hvars och ens ålder i ätten, j 6.
Når Riksdag hållas Svarar mot 3 §• skall, åge hufvudman, 1818 års Riddarhul som vid den första eller Ordning.
Ven lS Augusti e, m. 244 andra af de anteckningar hvarom i3 och 14 handla, dertill sig anmåler, ovillkorlig rätt, att Såte för åtten intaga.
Har hufvudmannen vid andra anteckningen sig icke anmält, åge annan åtteman sam* ma rätt, och bland flere , den aom år liufvudraanna rätten närmast.
Har någon åtteman icke heller sig anmält, må såte för åtten intagas af Fullmågtig som sjelf är af introducerad ätt, och sorn hufvudmannen eller den hans rätt utöfvar, på sätt här nedan föreskrifves, förord nät.
Under Riksdagens lopp , vare hufvudman, ättemän eller fullmägtig, sorn sig först anmäler, berättigad att säte för ältan intaga.
Af dem som på en gång sig anmäla , njute hufvudman framför ättemän, hufvud man na-rätten närmare atteman framför fjermare samt ättemän 245 Den 18 Augusti, /, ra, framför Fullmägtig företräde. §• 7- Från rättighet att Svarar mot äga säte och stämma 8 §.
§. samt eu pa Riddarhuset vare de personer uteslutne, hvilka enligt 18 §. i Riksdagsordningen ickekunna såsom Riksdagsmän i något Stånd godkännas.
År Adelsman hyiiken för nesligt brott blifvit inför Domstol tilltalad , genom behörigt Utslag, som dock ej ännu vunnit laga kraft förklar : i antingen till straffskyldig eller, med mer än halfva bevis besvärad , så, att
Domaren funnit , saken böra till framtiden lemnäs då deri kunde uppenbar varda, då vare han intill dess samma Utslag lagligen upp. häfdt blifvit från Riddarhuset utesluten.
Ej må fullmagt antagas , derest utgifvaren icke 7 och del af' Den 18 Augusti s» m. ■2\1 fyllt 21 år samt i öfrigt år till såte och stämma på Riddarhuset berättigad.
Får hmfvudman enligt denna Riddarhusordning icke utgifva Fullmagt, inträde närmaste åtteman på hvilken sådant icke inträffar, för tillfället i full hufvudmannarått 9 finnes ingen sådan, vare då ättens plats på Riddarhuset ledig. §. 8.
Är Adelsman i något annat RiksStånd röstägande Ledamot , eller Taleman, eller år han LandtMarskalk, då må han för den Riksdagen, hvarken sjelf eller genom Fullmägtig, sin Riksdagsmannarätt på Riddarhuset utöfva; §• 9- Är hufvudman utrikes rest, antingen i Konungens ärender eller med vederbörligt tillstånd för enskildta ans (Ny §•)
Svarar mot 8 §. i Utskottets förra förslag, ändrad, och 12 §. af 1818 års Riddarhusordning.
248 Den ig i--*lii e m.. gelågenheter, vare hans ratt bibehållen, att Fullmagt utgifva.
Adelsman sorn med Konungens tillstånd i hämmande Herrskaps tjenst år, åge, så vida han för sin person de 3tne sista åren löre Riksdagen hår i Riket skattski ifven varit, rättighet , att såte på Riddarhuset intaga.
Förekommer der någon sak till öfverlåggning och beslut,som det herrskap angår, i hvarstjenst han år, bör han ej öfvervara beslutets fattande, hvarken in Pleno, Utskott eller Nåmnd.
Adelsman, som med Konungens särskilta nådiga tillstånd sig emot v främmande Öfverhet med tro och huldhets
Ed förpligtat och egendom eller embete under de 5:ne sista firén före Riksdagen inom Riket innehaft, må ined lika vilkor 2 Morn. i denna § föreskrifver, såte å Riddarhuset intaga.
Med Adelsman Den 8 Augusti t. m, 249 som år i fiendtlig fångenskap och med främmande öfverhet» tillstånd vistas i Fäderneslandet vare i afseende på öfverlåggningarnes bevistande i frågor sora röra denna magt, lag samma, som angående den person hvilken trädt i främmande öfverhet» tjenst, hårofvan stadgadt år. §. 10.
Flyttar Adelsman sitt bo och hemvist utrikes, på sätt 32 § i 1720 års
Adeliga privilegier omförmåler,håfve han och hans efterkommande, som utrikes åro, förlorat såte och stämma bland Ridderskapet och Adeln , änskönt han eller de fast egendom hår i Riket äga.
Inflyttar i Riket sådan Adelsman åter eller hans son, och lagligen styrker, att hans förbindelse emot främmande Herrskap upp - Svarar mot i3 §. uti, 1818 års Riddarhusordning.
25o Ven 18 Augusti e, nu hört, samt atl han med ny tro- och huldhets
Ed emot Konungen sig förpligtat, då må han af det utrikes vistandet icke vara hindrad, att inträda i alla rättigheter såsom Svensk Adelsman.
Afkomling i fjermare led ån son af den utflyttade Adelsmannen må icke återfå sin rått till såte och stämma på Riddarhuset förr, ån han dertill erhållit Konungens särskildta Nådiga tillåtelse, samt i öfrigt företedt sådane bevis, som här ofvan föreskrifne ar. §• i». Adelsman som utur
Återkommer han, utan att till brott förvunnen blifva, inträde han i alia sina förra rättigheter ; dock iakttages så våi häi vid, som i det uti nästföregående §.
Sv 'rar mot den 10 § i Utskottets förra förslag åndrad, och 11 §• i 181 8 årg Riddarhusordning.
Ven ig Augusti e. m. omförroålte fall, att den inflyttande, bör på sätt 9 §. innehåller i 5 år hafva varit skattskrifven här i landet, innan han får begagna sin re. presentation.srått å Riddarhuset. §. 12.
De å Riddarhuset förvarade Genealogiska Tabeller öfver alla introducerade åtter, böra, på sått och vid den påföljd af uteslutandet frän Såte och Stämma på Riddarhuset, som Kongl.
Kungörelsen d. 14 Juli 1818 föreskrifver, completteras och i ordning hållas; åliggande Riddarhus-Direclionen, att häröfver noga handhålla. §. i5.
Så snart LandtMarskalk, enligt 52 §. af RegeringsFormen, och 25 §. af Riksdagsordningen blifvit af Konungen i Nåder ut - Ny §.
Jemför 55 §. i 1818 års Riddarhusordning.
Svarar mot 14 §. i 1818 års Riddarhusordning.
Dan Ig Augustii nämnd och af de tvenne äldste närvarande Grefvar, till hvilka Kgl. Majit honom öfverlemnar, till Riddarhuset beledsagad , emottoges han derstädes vid ingången af RiddarhusDirectionen , RiddarhusSecreteraren och de öfrige till RiddarhusCanzliet hörande personer.
Derefter sammanträder följande dagen å utsatt timma , efter föregånget anslag, Riddarhus-Directionen, under Landt-Marskalkens Ordförande, för att förrätta anteckningen.
Med anteckning förstås den åtgärd , hvarigenom en Adelsmans begäran om inträde å Riddarhuset såsom Riksdagsman, varder i grund af denna Riddarhusordning, Ge nealogiske Tabeller och andra tillförlitliga handlingar pröfvad ; hans namn och värdighet, derest något hinder icke möter, införd i en för Den 18 Augusti e, m. sådant ändamål på alla lefvande åtter inrättad uppropslista, samt honom tillställd en med Riddarhusets sigill påtryckt pollet, med påskrift af ättens nummer och namn, den antecknades förnamn samt nummer på den BånR der hans ställe är honom anordnadt.
Skulle emellan de personer, hvilka anteckningen sålunda förrätta, olika me-1 ningar uppstå om en sökandes rätt att intrådespollet erhålla, afgöres frågan genom fleste rösterne, hvarvid, i håndelse af ett lika antaR Landt-Marskalken åge den afgörande. i4.
Sådane anfecknin- Fortsättning af 14 §. gar, hvarvid det åligger RiddarhusSecreteraren, RiddarhusFiscalen och Riddarhusets 2:ne Ordinarie Cancellister att alltid vara tillstädes för att lemna upplysningar 254 Den 18 Augusti e. m. och biträde, böra vara tvenne, och förrättas hvardera med tvenne upprop, som af Riddar. husFiscalen verkställas,* skolandes första anteck^ ningens tvenne upprop ske på särskildta dagar, men efter hvarandra, så framt ej helgedag inträffar, då det sedna - re uppropet blifver nästa söeknedag derefter.
Andra anteekningens bägge upprop ske på en dag, hvilken bör vara den närmast föregående helgfria, innan Konungen i nåder kallar Stånderne på RiksSalen.
Vid sednare uppropet af denna anteckning utlemnaspote letter åt Ättemän och Fullmågtige, hvilka sådant ej vid den första kunnat beviijas. i5 §.
Sedan må ingen anteckning tillåtas förr, än RiddarhusUtskottet är förordnadt, hvilket ge - / Svarar mot 15 §. i Riddarhus - Ordningen utom lute punkten.
Den l8 Augusti e, m, nast sko bör, så snart Electorerne valde äro.
Detta Utskott hör ock sedermera endast för anteckningar sammanträda en half timma före hvarje utsatt Plenum.
Ej må någon af Riddarhusets Tjenstemän, utan RiddarhusUtskottets samtycke, till någon eli o det vara må, Pollet utgifva, vid ansvar efter Ståndets bepröfvande; hörandes i öfrigt noga tillses, att den sorn Pollef ordenteligen er« håller, afven genast och ofelbart varder i uppropslistan antecknad-
Ej må någon till anteckning anmälas, som sig vid Riksdagen icke personligen infunnit eller Pollet för honom utpifvas. § 16.
Häfver ättemän i Svarar mot 6 §, behörig ordning antecknad blifvit, äge i sådant fall hufvudman rättighet, att i grund af be-< 256 Den 18 Augusti e. m. horig Fullmagt, Säte för annan ätt intaga.
Fullmagt utgifvit, vare han för den Riksdagen skil jd från utöfning af sin Riksdagsinanna rätt, utom i deri händelse, att Fullmägtig sin rätt förlorat, elier ock Utrikes rest, eller sin Pollet till RiddarhusUtskottet återlemna!:.
Dör under påstående Riksdag hufvudman, som fullmagt utgifvit , Janme fullmägtig det säte han på grund deraf innehaft.
Biifver under påstående Riksdag
Fullmägtig ge - nom hufvudmannens afgång, sjelf hufvudman, intage han säte för sin egen ätt, utan att skil. jas från sin befattning såsom Elector, Utskotts eller Nämnds Ledariiot, §• »7.
Den hvilken första Svarar mot 16 och gången såsomRiksdags. 5 §. §, man Den 18 .Augusti e. m. man sig anmäler, åligge, att om sin ålder, i fall sådant äskas, uppte bevis genom Utdrag af Kyrkoboken ifrån den församling, der han född är.
Finnes ej Kyrkobok, galle då bevis af någon Konungens Embetsman i orten.
Företer sig anledning , att inlemnadt .betyg ar o~ rigtigt, bli fve inlemnaren genast tilltalad i laga ordning, och erhålle ej inträdespollet, innan han sig in för Domstol rättfärdigat, oell må han, i händelse betyget befinnes falskt, hafva förlorat för den då påstående Riksdag, all rätt till säte och stämma bland Ridderskapet och Adeln.
Innehålla de å Riddarhuset befintliga Genealogier fullständig underrättelse om den söj kandes ålder med dag och dato, är ej annat bevis af nöden; men påstår den sökande att Bil, till Ridd. o. Ad.
Pr. VIL Band. 17 \ trg Den iS Augusti e, m.
Genealogiens uppgifter äro origtige, hvile frågan om Pollets erhål- t lande, till dess han anskaffkr bevis.
Anmäla sig på en gång flere, som göra anspråk på hufvudmannarätt för samma ätt, ellerpånärm are ättemannarätt, eller klagar någon öfver utlemnad polletpå grund af påstådd origtig Genealogie, då blifve, el. ler fortfare att vara, antecknad, den som enlligt Genealogien är närmast berättig ad, tili dess den andre sin bättre rätt med antagliga bevis inför vederbörlig
Domstol styrkt. §• l8- Ej må någon full- Svarar mot 17 § magt-för gällande anses, RiddarhusOrdningen. som icke af ättens verkliga hufvudman, eller af den som, efter denna Riddarhusordning, dertill berättigad är, blifvit utgifven.
Rörandes Fullmagten, antingen Den 18 Augusti t, m. sja med utgifvarens stil öfver allt skrifven och underskrifven eller laglig bestyrkt, ovillkorligen vara författad efter följande formulair:
Till den Lagtima (Urtima) Riksdag, som i N. skall håll as och tager sin början (dendag och år) befullmägtigas härmed (caracter och namn) att för Grefliga ) Ätten Friherrliga \N. N. N:o Commendeursfoo intaga Adliga jSäte och Stämma på Riddarhuset, hvarvid han ovilkorligen förpligtas att ställa sig till efterrättelse den af Kongl. Maj;t och Riksens Ständer antagne och besvurne RegeringsForm af den 6 Junii 180g, jemte) Riksdagsordningen af den 1 o
Februarii 1810 och öfrige gällandegrundlagar.
Namn Sigill Caracter.
Den 18 Augusti t. m. §. 19.
Uppvises vid en och samma anteckning tvenne eller flere fnllmagter för en och samma ätt, varde de alle, ehuru af behörig man utgifne, ogillade.
Anmälas sådane Fnllmagter vid olika anteckningar gäfle den som först uppvisad blifvit.
Den som med obehörigt utgifvande af en eller flere Fullmagter beträdes, kommer för ett sådant förhållande, hvilket uti RiddarhusUtskottet, uppå RiddarhusFiscalens anmälan, upptagas och undersökas flör, att anses säte och, stämma på Riddarhuset för längre eller kortare tid förlustig, allt efter hvad Ridderskapet och Adeln in Pleno derom ka . rättvist pröfva. § 20.
Svarar mot 18 §. i RiddarhusOrdningen.
Den hvars anhållan Svarar mot 1 g § i om intrådes-Pollet blif- Utskottets första förslag vit, antingen vid de an- och ändrad.
Den 18 Augusti e. i», anteckningar då LandtMarskalken förer ordet, eller vid dem, som ske inför RiddarhusUtskottet, ansedd icke kunna beviljas, äge, när afslaget honom tillkännagifves, äska förhållandets anmälande af Ordföranden hos Ridderskapet och Adeln in Pleno, på hvars sluteliga afgörande frågan kommer att bero, utan att likväl de beslut, som af sådan anledning i Ståndet fattas, må såsom praejudicat anses eller framdeles kunna i sådan egenskap åberopas.
Såsom allmän grundsats gällerj, att den, hvilken enligt denna Riddarhusordning blifvit ansedd oberättigad att äga Säte och Stämma på Riddarhuset under samma tid, ej el • ler må fulhnagt utgifva. alt Dm 18 Augusti e, m. N:o 3.
Sedan RiddarhusUtskottet fulländat granskningen af de § i RiddarhusOrrlningen, hvilka, efter den af Utskottet i Dess Betänkande af den 9 sistledne Maji uppgifne plan, skulle tillhöra 2:dra Afdelningen af ifrågavarande Författning; får RiddarhusUtskottet nu härjemte öfverlemna den redaction till samma Afdelning, Utskottet, efter en sådan granskning , uppgjort, dervid Utskottet i afseende på de allmänna grunder, hvarefter den samma blifvit utarbetad, anser sig endast böra åberopa den framställning derom Utskottets nyssnämnde Betänkande innehåller; och inskränker Utskottet sig således nu endast dertill, att meddela en kort
Öfversigt af paragraphernes innehåll och de jemkningar, eiler rättelser de samma ansetts böra undergå. §. §. 2i, 22 och a5 innehålla stadganden, hvilka, da de dels före, dels vid Ridderskapefs och Adelns första sammanträden skola iagttagas, Utskottet ansett böra börja denna del af RiddarhusOrdningen.
Redaciionen år utom rättelse af någre ord, lika med i9, 20 och 31 paragrapherne i nu gällande Riddarhusordning , hvarvid dock det tillägg blifvit gjordt, att någre egenteliga mål icke lå företagas till pröfning, innan Ståndet, genom andra anteckningen, blifvit till fullo organiserad t. §. 24, om Electorers tillsättande, svarar mot 21 paragraphen i 1818 års Riddarhusordning, Den 18 Augusti e. m, 365 och år redactiönen författad i enlighet med de grunder, som Ridderskapet och Adeln vid besluts fattande om Bänkmåns afskaffande anta.* ga för Electorers utväljande. § 25, 26 och 27, omförmäla Electorer nas befattning, deras afgång derifrån samt tillåtelse för dem att lemna Riksdagen.
I paragraphen 26:te har Utskottet tillika besvarat Herr von Qvanten*, Carl, den 17 sistledne Februarii remitterade Motion, angående tillåtelse för Elector, som blifvit vald till UtskottsLedamot, men detta förtroende genast sig afsåger, att få sin förra befattning bibehålla; hvarvid Utskottet nästan ordagrant antagit hans förslag.
Ett särskildt tillägg, angående skillnaden emellan in Pleno valde Ledamöter till förstärkt Utskott , och de Ordinarie , som af Electorerne utses , år af Utskottet föreslagit.
För öfrigt år redactionen till största delen ordagrant hämtad från §. a2 första Momentet af 26, a4 , samt sista Momentet af 26 §, §. i nu varande Riddarhusordning. § §. 28, 29, 5o och 3i om Ordförande i Utskott; örn Ledamots rätt att afsåga sig ett sådant förtroende; huru tillstånd må vinnas, att på viss tid från RiksdagsOrten afresa; huru Ledamotskap i Utskott förloras, och om laga förfall, åro med högst fä förändringar hämtade från närvarande RiddarhusOrdnings 20 25, 27, 28 samt 29 § § Stadgandet alf icke mer ån en tredjedel af Ridderskapefs och Adelns Ledamöter i ett Utskott, må pu en gäng erhålla jDcn iS Augusti e. m,. tillstånd att bortresa,' liar Utskottat ansett nådigt att tillägga. §. 32, om anslag till sammanträden , är lika med den närvarande §. 5o. §.
55, om huru förhållas skall då LsndtMarskalken år hindrad att vara närvarande in Pieno, är af enahanda lydelse med den nu gällande § 32, endast ined ett tillagg, som har synts Utskottet vara påkalladt af 2 3 , 45 och 47 paragrapherne i Riksdagsordningen, jernförde med hvarandra. §. 34, afliandlar Landt-Marskalkens eller Ståndets Ordförandes rättigheter och skyldigheter, så vidt de samma ej redan åro i Riksdagsordningen utmärkte - åtskilige stadganden i den nu varande 55 §;n åro uteslutne, såsom förut intagne i Riksdagsordningen. §, 05, oroförmaler Diarium, F öredragnings— lista och Bordslista.
Utskottet har trott, att be~ stå md t skillnad borde göras emellan desse frenne väsendtligt olika Handlingar , hvilket icke skedt i nu varande RiddarhusOrdnings 34 §.
Diarium löper från Riksdagens början till dess slut; Föredragningslistan angår hvart Plenum särskildt, och Bordlistan innefattar dessutom äfven de mål, hvilka enligt Ridderskapets och Adelns beslut, åro för längre eller kortare tid hvilande.
I afseende på Föredragningslistan, har Utskottet ansett dess uppsättande i Riddarhussalen under påstående Plenum, vara en låmpelig
Den 13 Augusti 1 c. m, 265 anstalt, ledande till Ridderskapets och Adelns Ledamöters beqvämlighet. §, 36, om anförandens aflemnande till Protocollet, svarar emot nu gällande §. 55, mfed undantag af första Momentet, hvilket Utskottet ansett vara öfverflödigt, och med ett tillägg vid slutet, som synts vara af billigheten påkalladt.
Närvarande RiddarhusOrdnings' 36 , 57 , och 58 paragrapher åro uteslutne, emedan RiksdagsOrdningens 48, 4g, 5o, 5i, och 5 2 paragrapher innefatta allt hvad som i dessa frågor lagligen synes böra föreskrifvas.
Likaledes har 1 Momentet af 5g §:n utgått, såsom innefattadt i 5o §-.n Riksdagsordningen. §. 57, om åfyentyret vid personliga förolämpningar, och §. 58, oro jåf för skyldemån i vissa mål , svara mot 2;dra Momentet, §, 5g:de, 4o:deii8i8 års Riddarhusordning utan töråndring. §. 5g, om propositioner, och om måls slu. teliga afgörande, motsvarar de nu varande 4o:de och 4usta paragrapherne.
Åtskilige stadganden i de senare, innefattas i RiksdagsOrdningens 55, 54 och 56;te paragrapher och äro således hår förbigångne; men Ridderskapets och och Adelns talrikhet framför de öfrige Stånden medför å en annan sida möjligheten af all, sorn icke i Riksdagsordningen hafva behöft förutses.
Det år således ganska möjligt, att Ridderskapet £66
Ven 18 Augusti e, m, och Adeln icke åsåmjes om ordningen i hvilken de särskilta propositioner skola göras, som under en och samma discussion blifvit begårdta, och för detta fall, bör någon bestämd regel finnasi Likaledes är det icke omöjligt, att LandtMarskalken och Protocollsföranden kunna i mon af ställets aflägsenhet, hvarifrån ljudet kommer; uppfatta Ståndets svar på en proposition olika med hvad Ledamöter, som sitta på andra ställen i Riddarhus-salen trott sig höra; och det har derföre synts Utskottet lämpeligt, att såsom lag föreskrifva hvad äfven under denna Riksdag blifvit iagttagit, det LandtMarskalken alltid bör underrätta Ridderskapet och Adeln om det sätt, hvarpå han fattat Ståndets tanka, innan rättigheten att begära Votering, anses förlorad. §. 4o.
Om upprop och omröstning, är af enahanda lydelse med den nu varande §;n 43, blott med undantag af sista momentet, hvilket hör till den särskildta Ordningsstadgan , och der jemväl är infördt. §. 4i.
Om vallistor och voteringssedlar, motsvarar den närvarande 45 § , med undantag af allt hvad, som i 55:dje och yi:sta paragrapherne Riksdagsordningen redan är stadgadt, och med ett tillägg om personers uppförande i alphabetisk ordning på listorne till de större valen, hvars gagnelighet Ridderskapet och Adeln redan vid denna Riksdag erkänt.
Ven 18 Augusti e. m. *67 §. 43.
Om lottning emellan personer, som erhållit lika antal röster; samt om val till suppleanter : är en af Utskottet tillagd ny paragraph.
Det har synts Utskottet nödigt, att i det förra afseende! hafva något stadgadt, ehuruväl lottning i alla fall torde visa sig vara det enda antagliga.
Vid de val, som i Grundlagarne äro föreskrifvne, har Ridderskapet och Adeln, under åtskilliga Riksdagar, öfverenskomma, att tillika utse Suppleanter, till undvikande i möjligaste måtto af tidsspillande valförrättningar.
Då nu Grundlagen uttryckligen förmår, att alla Ledamöter i en Nämnd, böra väljas genom allmän omröstning, och således vara af majoriteten tillsatte; synes det icke vara olämpligt, att i RiddarhusÖrdningen uttryckligen förbjuda det sätt, som någon gång blifvit nyttjadt, att Suppleanter tagas af de personer, som erhålla de flesta rösterne, närmast intill den sista ordinarie Ledamoten, ehuru vallistan ej innehåller flere nanni än sorn till ordinarie Ledamöter erfordrats, och hvarigenom Suppleanterne, dels verkligen blifva, dels kunna blifva af minoriteten utsedde.