Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
§ I0- Mom. r. Resande utländning ar och Judar, som fara i landet att försälja medbafvande utländska varor, eller ock endast förevisa prof derpå, utgöra icke personel bevillning, då de icke äro mantals- oell skattskrifne i Sverige, men skola genast vid ankomsten till gränsorten, till dervar. kronans uppbördsman erlägga den tillståndsafgift för då löpande calenderår, som på Art. lil uti andra mom. af § B för dem är utförd ; och må af vederbör, myndighet pass icke utfärdas, eller för resans fortsättande i Riket påtecknas, med mindre bevis företes, att berörde afgift på föreskrifvet sätt blifvit erlagd, hvilket då å passet skall utföras.
Meddelas pass annorlunda, ansvare den för afgiften, som sålunda afresan befordrat.
Mom. a.
En slik afgift skall sedermera på så sätt för - Den i Februari. 133 nyas, alt den resande, vid hvarje inträdande nya år, sora han sig i Riket uppehåller, densamma erlägger till Kronans uppbördsman, på den ort, han sig för tillfället befinner, hvarvid med passets påtecknande förfares, som ofvan sagdt är. § ii. Mom. i.
Af värdshus-, restaurations-, spisqvarter s-, traktörs- eller n ä r i n g s h å 11 n i n g, brännvinsminutering, likör kam mare - rörelse, krögeri och marketenteri skall ovillkorligen utgöras särskild bevillning för rörelsen och särskild för brännvinsminutering, om än uppgiften till taxering varit ställd på rörelsen allena utan brännvinsminutering, eller tvertom.
Dessa afgifter skola oskiljaktigt och oafkortade, samt alltid för fullt ett år, räknadt från den i Jan. af det, hvarunder rörelsen drifves, påföras, utan afseende derpå, om rättigheten endast en del af året varit utöfvad; dock må afsägelse äga rum före ingåendet af det år, på hvilket rättigheten varit ställd, så vida tillstånds-resolutionen derjemte inlemnas till den myndighet, som densamma utfärdat. Morn. a.
Eho som åstundar att någon i föregående mom. uppräknad eller likartad rörelse utöfva, skall med vederbör, myndighets tillstånds-resolution vara försedd.
Ansökan derom, jemte borgen för afgiftens utgörande, inlemnas till Konungens Bef:h:de inom hvarje län.
Sådan borgen lyde på det belopp, som Taxer:s-comite'en för hvarje fall varder åsättande; och åligge nämnde embetsmyndighet, att slik borgensförbindelse pröfva, samt, der den godkännes, sådant uti utfärdande tillstånds-resolution införa, och förbindelsen till kronans säkerhet förvara låta.
Innehafvare af någon af de i denna § uppnämnda rättigheter, som åstundar att densamma under följande året fortsätta, vare förbunden att, inom den i Nov. det löpande året, sig dertill anmäla och dervid inlemna ny borgensförbindelse, på sätt i föregående mom. finnes stadgadt; försummas sådant, anses rättigheten, hvarom fråga är, såsom sjelfvilligt frånträdd. Mom. 4.
Der så händer, alt någon, sednare än districtets Taxerts-comite sammanträder, erhåller tillstånd att under återstående delen af året utöfva sådan rörelse denna § omförmäier, och alltså det året undgår taxering; skall det åligga, för landet häradsskrifvaren, och för stad, skaltskrifvaren, att till nästfölj. årets Taxer:s-comite' förhållandet anmäla, hvilken då jemväl äger påföra den bevillning, som för det förflutna bort utgå.
Mom. 5.
Ehvad ny tillstånds-resolution erliålles eller borgensförnyelse å en redan innehafvande påtecknas, skall, vid äfventyr af rättighetens förlust, det åligga här nämnde rörelse-idkare att, inom fjorton dagar efter resolutionens erhållande, densamma hos härads- eller skattskrifvaren i orten till anteckning uppvisa.
D e u i Februari.
Öfver sålunda uppvista tillstånds-resolutioner förfalte härads- eller skattskrifvare särskild längd, den honom vid eget ansvar åligger till först sammanträdande Taxer:s-comite's beskattnings-åtgärd anmäla; och åtfölje nämnde längder sedermera till Konungens Bef:h:de ingående taxerts-längder.
I denna § omnämnde lörelse-idkare, eller hvilken helst annan, sorn åstundan slik rörelse å marknader utöfva, utan att inom staden eller socknen, der marknaden hålles, vara för sådan rörelse till bevillning uppgifven, skall hos den Konungens Bef:h:de, inom hvars län marknadsplatsen är belägen, derom ansökan göra samt, på sätt redan föreskrifvet är, borgen för åsättande bevillning ställa.
Finner Konungens Bef:h:de skäl att tillstånds-resolulion bevilja, förfare med borgensförbindelsen jemlikt stadgandet uti mom. i af denna §.
Rättigheten må dock icke utöfvas innan den erhållna tillstånds-resolutionen hos häradsskrifvaren i districtet, eller i stad hos vederbör, skattskrifvare, blifvit uppvisad och med dess annotation försedd. § 12.
Den som, efter Bevillnts-comites kännedom, befattar sig med brännvins-minutering eller med corn missions han del utan att för slik rörelse hafva sig till beskattning uppgifvit, skall ovillkorligen, efter stadgade grunder, derföre påföras bevillning, utan att comiteen må ingå i pröfning, om den skattskyldige till rörelsens idkande är berättigad. § .3. Taxeringen af sådan rörelse, som uti §§ i r, 12, Art. lil omförmäles, utgör så till vida ett undantag fran den allmänna regeln, att det icke är nästlidne, utan det löpande årets inkomst af rörelsen, som derunder sammanträdande comiteer hafva att till bevillning taxera. § ?4- Gästgifveri.
Mom. r. Hemmanet, som till gästgifveri är anslaget, behandlas, i afseende på bevillnrs utgörande, likmätigt föreskriften i Art.
VI om jordegendom i allmänhet. Mom. 2.
Gästgifveri-hållningen eller sjelfva rörelsen, som endast har till föremål att herbergera och förpläga resande, taxeras, oberoende af hemmanet, allenast i förhållande till den större eller mindre trafik der äger rum, och utgående från det i § 8 stadgade minimibelopp; dock vare gästgifveri håll ning fri från utgörande af särskild brännvinsminulerings-afgift, hvilken enligt § 11 i allmänhet är oskiljaktig från likartad rörelse.
Men deremot, oni gästgifverihållare, under hvad förevändning som helst, befattar sig med att minutera brännvin till andra än verkliga resande, och då, vid andra tillfällen, än i förening med måltid, vare, för hvarje gång lian med sådan rörelse beträdes, skyldig erlägga deu i första mom. af § 8, Art.
III utförde
Den i Februari, 135 minimi-afgift för brännvins-minutering; och skall sådan afgift då genast executivt uttagas, samt i kronans räkenskaper redovisas särskild, utan sammanblandning med annan uppbörd.
Den vare ock straxt uti Landt-ränteriet insatt. § i5.
Der så händer, att andra här icke nämnda yrken förekomma, taxeras de för hvarje särskildt fall i öfverensstämmelse med närmast jemförliga och enligt föreskrifna grunder. § 16. fr. § i5 Bev:s-förordn.
Skattskyldig, som drifver flera yrken, taxeras särskildt för hvarje. § 17. fr. §§ 17, 26, 163 Bev.f. Från bevillning enligt 3: d j e Art. undantages: 1:0
De som hälla pensioner och skolor hemma hos sig; 2:0 Kronans saltpetersjudare; 3:o Lagstadde drängar och pigor samt torpare; allmogens hemmavarande söner, må gar, döttrar och sonhustrur; — men äro dessa mantalsskrifna hos tjenstgörande eller afskedadt kronans manskap, förr varande bönder eller s. k. fördels-tagare, inhyses- eller backstuguhjon, eller stat-torpare, åge befrielse från nämnde bevillning icke rum, med mindre vid Berednrs- och Taxerrscomitéerna utredes och styrkes, att de af lagliga orsaker äro skallfria, eller att de för husbönders och anhöriges oundgängliga biträde, vård och skötsel äro behöfliga, hvilket comitcernas intyg bör i prot. intagas till verificalion för befrielsen. 4:o Lärlingar i handtverk, manufacturier och fabriker; 5:o Barnmorskor; 6:0 Handels-lärlin gar, som ej i 8 år t jent vid handel.
IV. Bevillning: af Handel, Skepps-Varf, Skepps- och Jngfartygs-Rederier Handtverk, Näringar j Fiskerier j Capilaler j Actie-Bolag , Societeler j Cassör Nerk och Allmänna Inrättningar, så på landet som inom stads område. § 18. fr. § 9 Bev:s-förordn.
Af behållna inkomsten under föregående året från sådan rörelse eller handtering, denna Art. upptager eller dertill är hänförlig och icke annorstädes är nämnd, utgöres bevillning med 5 för hundrade.
Vid uppgift på sådan behållen inkomst, får inga andra afdrag beräknas, än arbetskostnad för rörelsens eller handteringens drifvande samt i och för densamma fidna förluster, då dessa med bevis styrkas. § 19. fr. § 38 Bevts-förordn. Mom. 1.
Af actiebolag, societeter, verk och allmänna inrättningar, der utdelning per actie eller insatt capital öfverstiger 6 för hundrade, erlägges bevillning med 10 proc. i36
Af insatt capital i Trollhätte gamla slussverksbyggnad, för hvilka 12 proc. af K. M. och Kronan betalas, skall en fjerdedel af samma ränta erläggas. Morn. 3.
Af Sjö-assurance-contoret, Stockholms Sjö— försäkrings-bolag samt alla andra dylika äldre och nyare assosiatiorier, 5 proc. af hela utdelnings-summan.
Af Jern-contoret, tretusen r:dr. Mom. 5.
Skolande all sådan bevillning påföras och uppbäras i den ort, der afkastningen och vinsten utdelas, samt derefter i vanlig ordning redovisas; men hvad beträffar Stockholm, insattes denna bevillning directe i Riksgälds-contoret, hvarest beräkningens riktighet granskas. 5 20.
Den, hvars bevillning enligt denna Art. icke uppgår till fullt 5 r:dr, må ej taxeras efter proc.-förhållande, utan påföras den bevillning, hvartill omständigheterna och de upplysningar taxer:smännen erhålla af vederbörande myndigheter eller förmän, föranleda; dock ingen under 16 sk. § 2 r.
Fiskerier, tillhörande behandling efter denna Art., aro sådana, som utgöra särskilda i jordeboken upptagna lägenheter, utan att vara i hemmanens skattläggning inbegripna, eller hafva ingått i deras uppskattningsvärde.
V. Bevillning af fast egendom i stad och inom stads område. § 22. fr. §5 ifr Bev:s-förordn.
Jemte den skattskyldiges egna uppgifter och föregående taxeringar, skall, vid värdering af hus, åbyggnader och tomter i städerna, samt hus å lägenheter och lustställen på städernas grund, följande förhållanden noga tagas i öfvervägande och beräkning: det gångbara värdet; sista köpeskillingen; den årliga afkastning, hyror och arrenden lemna ; läget, med öfriga förmåner.
Åbyggnader värderas särskildt, likaså tomt och den i vissa städer med tomterna förenade jord.
Der eldsvåda träffat åbyggnad, afräknas vid taxeringen hvad uppbrändt är eller så af brand skadadt blifvit, att vanligt begagnande deraf icke kan äga rum; hvilken afräkning tillämpas, intilldess återuppbyggandet är verkslälldt.
Sedan de särskilda värderingarna af byggnad, tomt och jord, utgörande en egendom, sålunda blifvit verkställda, sammanräknas beloppen i en summa eller capital, hvars afkomst, beräknad till 5 proc., blifver den inkomst, hvarå bevillning med fem för hundradet skall utgöras. § 23. fr. § 131 Bev:s-förordn.
Till utrönande af den bevillning, hemman och bebyggda eller obebyggda lägenheter, som ligga inom stads område, äfvensom den städerna tillhörande jord, böra utgöra, förfares på alldeles enahanda sätt och med de iakttagan - Den i Februari. *57 gand.en, som föregående § 22 fcireskrifver.
Åbyggnaderna skiljda från jord och tomt. § 24. fr. § 163 Bev:s-förordn.
Från bevillning enligt 5: le Art. undantages: 1:0
Kronans och statens jemte andra till allmänt behof anslagna byggnader, verk och inrättningar, samt sådana hus i städerna, som begagnas till boställen för barmhertighetsinrättningar; 2:0 den del af städernas jord, hvaraf inkomsten är anslagen till aflöning åt städernas tjenstemän.
Bevillning af jordbruket. § 25. fr. §§21, 66 Bev:s-förordn. Morn. 1.
Af fast egendom, hemman och lägenhet å landet, som med äganderätt innehafves, erlägges, utan afseende på deras natur, bevillning med 2 r:dr för hvarje tusende af det uppskattade värdet, och i samina förhållande för värde derunder.
Morn. 2.
Vid bestämmandet af detta värde tages i ”beräkning sista köpeskillingen, i orten gångbara priser på jemförlig jordegendom och hemman, tillhörande fiske-och skogsafkastning, jordmån, belägenhet, afsattuings—tillfälle; äfvensom afseende bör göras derpå, om genom eldsvåda, vattenflöde eller andra olyckshändelser, egendomen blifvit försämrad, ledande till nedsättning uti värdet.
Morn. 3.
Uti bevillms-värdeiängen må icke ingå åbyggnader, qvarnar och sågar, som endast för husbehof begagnas, eller tork-inrättningar för egendomens gröda; hvaremot alla andra, här icke nämnda, befintliga verk och inrättningar, såsom hafvande till föremål producters förädling till afsalu, påföras, särskildt för hvarje, bevillning efter Art. IV. Mom. 4- Brännvinsbränning, ehvad den begagnas såsom fabriks-rörelse eller endast för husbehof, anses efter derom gällande särskild författning. § 26. fr. § 22 Bev:s-förordn.
Mom. r.
För kronohemman samt alla andra hemman och lägenheter, hvilka innehafvas med åborätt, erlägga åboerne enahanda bevillning som vore de sjelfva ägare; men af alla sådana annex-, mensal- och stom-hemman, samt de under ecclesiastik-, civil- och militär-boställen lydande hemman och lägenheter, för hvilka innehafvaren erlägger bevillning, på sätt § 3, Art.
II stadgar, betala åboerne bevillning i i likhet med arrendatorer och brukare.
Åboer, som besitta hemman med lifstids—städja , erlägga bevillning såsom ägare. § 27. fr. § 2Ö Bev:s-förordn. Mom. 1.
Arrendatorer betala i bevillning fem proc. af den inkomst de åtnjuta, sedan arrendesumman blifvit af1 H. 18 i38 Den i Februari. «y dragen; dock må denna afgift ej påföras tili mindre belopp, än en åttondedel af fastighetsbevillningen, och icke till högre, Un den bevillning, ägaren sjelf erlägger för egendomens värde.
Landtbö‘nder, hälftenbrukare och de som bruka arrenderad jord, erlägga bevillning till hälften emot den, som blifvit arrendatorn påförd, eller minst en sextondedel af ägarens.
För arrende af ladugårdar eller andra förmåner, betalas fem proc. af behållna inkomsten. § 28. fr. § 26 Iäevts-förordn. Mom. 1.
Torp och lägenheter eller platser, som på längre eller kortare tid äro afsöndrade från sin rätta bolstad, och sådana, som från äldre tider blifvit upptagna från socken-allmänningarnas utmark, utjordar och ur fjel lar som ej äro i hemmansvärdet inbegripna, värderas och utgöra bevillning lika med all annan jord på landet.
Hvad icke afsöndradt är, inbegripes under bolstadens värdering och taxering till bevillning.
S 29- Lägenheter och lustställen, upplåtna till enskildes nöje och beqvämlighet, anses till bevillning, jemlikt fastighet i stad, efter Art.
V. § 3o. fr. § 68 Bev:s-förordn.
Frälse-räntor, sedan de, medelst uträkning efter förra årets markegång i länet, der de utgå, blifvit förvandlade i contant, anses såsom fem proc. af ett deremot svarande uppskattadt hemmansvärde, utaf hvilket bevillning utgöres enligt denna Art. VI, § 25, mom.
1 , och erlägges af ägaren till frälse-räntan; men äro de till besittningsägaren öfverlåtna, kommer hemmanets uppskattningsvärde att ökas med det belopp, hvaraf frälseräntan ansetts utgöra fem procent.
Bevillning af Bergverk, Fabriker, Manufacturier, Apothek, Verk och Inrättningar, sorn icke annorstädes äro nämnde , Qvarnar och Sågar, som icke uteslutande användas för husbehof, så på landet som inom stads område.
S 3».
Bevillning efter denna Art. utgöres med fem proc. af behållna inkomsten. § 32.
Om med verk och inrättningar, tillhörande denna Art., är förenadt landtegendom eller jordbruk, eller i stad sådan byggnad, som begagnas till annat ändamål, än i och för fabriksrörelser, värderas och taxeras allt sådant särskildt efter den Art. det rörer. S 33. Mom. 1.
För utrönandet al behållna inkomsten af bruk och bergverk, stadgas följande grunder:
Den i Februari. för hvarje t i 11 verkad t skepprd stångjern beräknas åtgå: ett skepp:d tackjern, hvarå priset bestämmes efter det i orten allmänt gångbara, med tillagd forlön, der sådan blifvit särskild erlagd; 24 tunnor kol; priset derå upptages efter ortens allmänna köpe—kol piis; arbetslön, bruks omkostning, byggnaders underhåll, krono-utskylder, våg- och andra omkostnader af alla slag, upptagas till sexton proc. af stångjernets försäljningsvärde, samt transport-kostnaden för stångjernet tili vanliga afsättnings-orten, så vida icke försäljningen äger rum vid bruket.
Stångjernets värde bestämmes efter priset, hvartill det afyttras å vanliga afsättnings-orten.
Dock vare ägare tillåtet att inför BevilIn:s-comite'en i orten behörigen styrka, till hvad pris tillverkningen blifvit försåld; der så sker, lände detta pris till efterrättelse.
Från det sålunda enligt 2:dra mom. bestämda försäljningspriset, afdrages den enligt irsta mom. utrönta tillverkningskostnaden, då återstoden utgör behållna inkomsten, hvarför bevillning skall erläggas till det belopp, som § 31 stadgar. § 34. Mom. 1.
Vid de manufacturverk, der eget ämnesjern användts, utrönes behållningen af ämnesjerns-tillverkningen, på enahanda sätt, som i föreskrifna § 33 är stadgadt för stångjernet, hvartill iägges vinsten af sjelfva förädlingen, som af ägaren särskildt uppgifves, på sätt i följande § för öfrige tnanufactur-idkare föreskrifves. Mom. 2.
Der ämnesjernet är köpt, uppskattas endast sjelfva manufactureringen. § 35. fr. § 74 Bev:s-förordn.
Det qvantum stång- eller ämnes-jern, som under det sednast tilländalupna året vid bruk eller manufacturverk blifvit tillverkadt, åligge ägaren att till Beredn:s-coinite'en uppgifva. § 36. dels ny dels fr. §5 69, 77 B.F. ' Mom. 1.
För bedömmandet af uppgifna behållna inkomsten från öfriga, denna Art. tillhörande, verk ock inrättningar lages i beräkning: värdet af derstädes befintliga byggnader; värdet af inachinerier och apparater, som för rörelsens drifvande användas; befintliga förlager af rå-ämnen och fabrikater, samt rörelsefond.
Fem proc. af den hufvudsumma härigenom uppkommer, — sedan arbetslön, byggnaders underhåll, och andra för rörelsens drifvande oundgängliga kostnader derifrån afdragits, — anses svara emot den behållna inkomst, hvaraf bevillning med fem för hundrade utgöras. Mom. 2.
Mjöl q va mar, ehvad de drifvas af eld, vatten eller vind, värderas till bevillning efter enahanda grunder, med fastadt afseende på qvarnarnas belägenhet i De ii i Februari. mer eller mindre sädesrika orter, vid större eller mindre betydliga städer, qvarnstenarnas antal och gång, antingen för hela året, större eller mindre del deraf, beloppet af den tull som tages, och dess påräknade årliga intägt, jemförd med ortens gångbara sädespriser. Mom. 3.
Hvad i föregående mom. är sagdt om qvarnar, tillämpas i alla afseenden om sågar.
Mom. 4- Jemte de i förestående mom:r angifna grunder, bör i allmänhet starkare afsättning och locala fördelar tagas i beräkning för utrönandet af behållna inkomsten, så att de verk, hvilkas åbyggnader äga ett ringare värde, dock varda taxerade i förhållande till den rörelse som § 3y. fr. § 28 Bevts-förordn.
Utöfver den bevillning af behållna inkomsten, som i det föregående af denna Art.-är stadgadt, erlägga:
Kortfabriker, stämpelafgift Krutbruk, för hvarje tillverkad centner krut, enligt attest från K. Krigs-Collegium ....
Dylta Svafvelbruk: för hvart skepp:d svafvel för hvart skepp:d victriol för hvarje tunna rödfärg § 38. fr. § 3o Bev:s-förordn.
Kolningsfrihet på kronans allmänningar eller recognitions-skogar, för hvarje stig, beräknad till 24 tunnor.
Afgiften utgår efter det belopp, för hvilket bruken, enligt privilegier och resolutioner, erlägga recognitions-afgift, antingen der kolas eller icke.
För kolningsfriheten på härads- eller socken-allmänningar, enär till häradet eller socknen icke erlägges en betalning, svarande emot den, som för recognitions-skogars eller krono-allmänningars begagnande efter Piiksens Ständers författ ning år ij52, jemte bevillningen utgöres, skall afgiften så höjas, att beloppet blifver enahanda med hvad för nyttjande-rätt af krono-skogarna erläggas.
Art. VIII.
Bevillning af Testamenten, Gåfvor , Fidei-Commisser, Arf, Fynd och Vinstmedel. § 39. fr. § 3g Bev:s-förordn. Mom. t.
För testamente, gåfva och fidei-commiss af lös och fast egendom, capital eller fordringar skall, då det gifna uppgår i värde till trehundrade r:dr och derutöfver, bevillning erläggas med 6 för hundrade, från hvilken afgift likväl befrias maka eller skyldemän i rätt upp- och nedstigande led, samt allmänna undervisnings- och skol-inrättningar, kyrkor, stipendii-fonder, arbetshus, hospital och fattig-försörjnings-anstalter och i allmänhet fromma stiftelser.
Arfvingar i fjermare led, än ofvan är sagdt, betala lika bevillning af det testaments- eller gåfvo-värde, som öfversliger deras egen arfsdel. Mom. 3.
För testamente eller gåfva af årlig ränta Den i Februari. eller afkomst utan ägande-rätt till sjelfva egendomen, vare bevillningen 2 proc. af capital-summan, utan afseende på till hvilken capitalet är anslaget.
Mom. 4- Af fideicomisser och arfsmedel i lös eller fast egendom, capital och fordringar, som tillfalla andra arfvingar, än i rätt upp- och nedstigande led, eller syskon och deras harn, tre proc., — efterlefvande makas rätt i boet likväl från afgift undantagen.
Af fynd erlägges bevillning med fem för hundrade af värdet.
Af vinster _på Nummer-lotteriet och dylika andra inrättningar, fem proc., då vinsten utgör från och med tio till och med femtio r:dr, men, då den stiger deröfver, erlägges femton proc., likväl med afdrag af det insatta beloppet. § 4o. fr. § 3g Bev:s-f. (dels ny). Mom. 1.
För bestämmandet af den bevillning, sorn efter denna Art. af fast egendom bör utgå, lägges dess sednast, enligt denna stadga, åsätta värde till grund, dock med uteslutande af intecknad gäld, hvilken, i detta enda fall, från värderings-summan afdräges.
Afdrag på bevillning efter denna Art. äger vidare rum för sådana dispositioner, sorn åligger gåfvo-, testaments- eller fideicommiss-tagare att sig frånhända eller utgöra, så att det endast blifver egentliga behållningen, hvilken af bevillning träffas. § 4>.
Uppgift till bevillning, enligt denna Art. — efter hvilken dessutom bevillning blott en gång för hvarje fall utgöres — må den skattskyldige icke kunna affordras, eller bevillning efter densamma honom påföras förr, än natt och år tilländalupet efter tillträdet af testamentet, gåfvan eller fidei-commisset; består åter tillfallandet uti eontanta penningar, eller kan det hänföras till egenskapen af de uti § 3g, morn. 5 och 6, Art.
VIII omförmälda anledningar, påföres bevillningen deraf vid först inträffande taxering. § 42. fr. § 3g Bevts-förordn.
Hvad i öfrigt i anseende till controllen öfver ofvannärande bevillning af testamente, gåfvor och årf skäll iakttagas, derom länder till efterrättelse K.
M:s nåd. kungörelse i delta ämne den 11 Dec. 1811.
Allmanna föreskrifter samt grunder> hvarefter denna Be villnings-stadga tillämpas skall. § 43.
All inkomst, som under loppet af det ena aret varit åtnjuten, och hvarå bevillning, enligt denna stadga, utgöras bör, skal! det näst derpå följande lill taxering uppgifvas hos vederbörlig Bcvilln:s-comitc.
S 44; Taxering lill bevillning, på sätt denna stadga bjuder, tillkomme de inom länen för hvarje ur valde och sammanträdande
Be re d n :s-, T a xe r : s- och Pröfn:s-comite'er, Deras taxer:s-åtgärder träffa den inkomst, som skattskyldig åtnjutit under sist tilländalupna calender-år. § 45. fr. §§ 63, 65, 72. Bev:s-f. Dessa Bevilln:s-comite'er skola, efter aflagd ed, på ära och samvete, i enlighet med inhemtade upplysningar, utrönta förhållanden och ägande kännedom, pröfva uppgifna inkomster och fastighetsvärden, samt stadga de grunder, hvarefter hvarje skattskyldig bör taxeras, så att alla medborgare i samhället draga lika bördor, i förhållande till de tas villkor, och den ena icke mer än den andra derifrån undanhålles. §. 4ö. fr. §5 65, 72 Bev:s-f.
Comitcerne äga att, utan afseende på uppgiften, efter förekommande skäl och stadgade grunder, medelst höjning eller nedsättning, jemka egendoms värden, dock alllid med noga iakttagande deraf, att den för hvarje län, i här bifogade tabell, fastställda minimi-summa icke understiges. § 47- dels ny, dels fr. § 11 B.F.
På Taxertsmännen allena beror pröfningen af de skattskyldiges uppgifter.
För ett rättvist bedömmande deraf, skola noggranna upplysningar hemtas från sådana förhållanden, som dermed äga gemenskap, såsom afkastning, handelsrörelse, skeppsfart, och jemväl en synbart yppigare lefnadskostnad.
Oansedt de skattskyldiges uppgifter, äga comiteerna, derest tvifvelsmål om riktigheten uppstå, att affordra dem specifika uppgifter eller hufvudböcker. 5 48. fr. § 65 Bev:s-förordn.
Vid alla tillfällen, der, med stöd af näst förestående 2tne §§, ändring vidtagas, skall sådan, jemte skälen, uti comite'ens prot. upptagas. § 49- fr. § 158 Bevis-förordn. Mom. 1.