Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Carl XIl:s regering bragtes å bane och fann bifall, men veiktdålligheten hindrades då endast och allenast af denne Hjeltens förtida frånfälle,- hvilket, med hänsigt till dess följder, ibland andra otaliga olyckor för Svea land äfven medförde den, att denna plan för en tid sänktes i glömskans flod; dock blef den längre fram åter betraktad såsom ett vigtigt öfverlåggningsåmne för Sveas Regenter och dess Ständer: men alltid motarbetad af egennyttan och afundsjukan, blef denna fråga åter uppskjuten vid 1769 års Riksdag, Ej långt derefter fann dock Konung Gustaf lil, i början af dess Regerings tid, denna plan så ■vårdig dess upplysta uppmärksamhet att den beslöts skyndsamt verkställas, men contrecarrerades åter af vissa vederbörandes enskildta interessen samt förändrade politiska åsigter.
CommerceCollegii, år 1772 affordrade underdåniga utlåtande, skall äfven ovilkorligen hafva tillstyrkt Portofranco- och Nederlagsråttigheten för Gottland, Sedermera blef denna motion å ny o väckt år 1806, under den dethroniserade Konungens regering och förnyades åter våfi 000 Den o Martu, j8og och 1812 års Riksmöten, då resultaten af Öfverlåggnirgfjrne blefvo, sorn skönjes utaf Riksdagsbesluten, af den 2 Maj 1810 och 18 Augusti 1812, att detta amne stalie såsom ett Economiemäl öfverlämnäs till Konungens nådiga godtfinnande, jemte det underdåniga tillägg, att ibland de flere städer, sorn voro före6lagne till erhållande af nederlagsfrihet, fanns ingen dertill mera passande ån Wisby på Gottland ; och lärer Kongl. Maj:t, af denna anledning i nåder hafva infordrat vederbörande Autoriteters underdåniga utlåtanden, hvilkas innehåll år för mig ännu alldeles okändt; likväl år troligt att de tillstyrkt Portofranco-frihet för Gottland, då den Comitté som år 18(2, på nådig befallning förordnades till förslags afgifvande om Portofranco-inråttningen, äfven lärer hafva den tillstyrkt; dock endast att Slitö och Wisby, skulle dertill utses, försedde med särskilda TransitoTullkammare, och att Ksppelhamns och Klintö Landtharnnar skulle med Wisby under denna rättighet inbegripas, dit, efter sig lämpande vind, alla öfver 10 fots djupgående Fartyg, skulle förvisas, under controll af Wisby Tullkammare.
Äfven skall nämnde Comitté hafva proponera!, att
Nederlagsafgiften skulle ökaa till t k 1 och en half procent m. m., hvarom allt jag längre fram får åran vördsamt yttra mina tankar.
Såsom något märkbart torde förtjena äfven anföras, det allt sedan första början af i5:de sedet, då Gottland inköptes af Preussiska KorssRiddarne, och då Konung Erik XIII af Pommern besökte Gottland, ingen af Sveas Konungar henrat denna Ö med dess närvaro, med undantag Den o Martii. af Konung Carl X, som likväl endast i egenskap af ArfFurste, år i646, besökte denna Province då han genast insåg dess intrinsequa värde.
Ridderskapet och Adeln framlägga det Historiska af ifrågavarande ämne, fortskrider jag vidare, att enligt min ringa förmåga utveckla skålen till Portofrancofrihetens eller åtminstone en fri Nederlags-råttighets meddelande , antingen åt hela Gottland, eller blott åt vissa Hamnar deraf.
Trenne hufvudomståndigheter förete sig, synnerligast vid stiftningen af en slik inrättning hvarå torde böra göras afseende nemligen: i) Gottlands locala och andra förmåner, samt dess egna produetiva resourcer; 2) dess vornmerciella förhållanden till det öfriga Sverige och andra Nationer, samt o) den fördel en sådan rättighet skulle förskaffa
Svea land i Statsoeconomisk och politisk hänsigt. 1) Gottlands locala och andra förmåner samt dess egna produetiva resourcer kunna förnämligast betraktas nied afseende å dess tillgångar på 1) födoämnen och förfriskningar så vål för de der sig bosättande inflyttingar, sorn ock, för dem som kortare eller längre tid nödgas på ön qvarstanna, eller blifva vinterliggare; 2) goda och säkra Hamnar, danade så vål af naturen som konsten; och 5) materialier till Magaziner och andra byggnader, på det ej afskråckande hyror må för mycket stegras för varu-upplag och i orten inträffande speculanter. 30 2 Den 3 Martii.
H-vad först födoämnen beträffar, år brist på spannmål icke att befara, enär Gottland i vanliga år, utan afsaknad för egna innevånare, exporterar minst 10,000 tunnor deraf, hvilken production, derest de på ön befintliga Myr-jordar behörigen odlas, de då kunde uppdrifva till i5o,ooo tunnor och derutöfver; som nu, genom ett felaktigt skattläggnings-system, icke rendera Staten det allraminsta; äfven dessutom skulle i alla fall alltid resourserne af sig sjelfva danas, genom en fri handel; ©ch skulle äfven om brist på spannmål och victualier, medelst en alltmer tilltagande population yppas^ dessa behof ifrån Skåne och Småland ganska lått kunna afhjelpas, utan att behöfva importera det minsta deraf från utlänningen.
Fisket har i sednare tider äfven varit tåinmeligen betydande, och skulle vinna ännu mera utvidgning och säkerhet om ordentliga Bolag danades, lörsedde med lämpliga Bolagsreglor, farkoster samt tjenlig redskap; och, ehuru på victualier icke ännu år tillräcklig tillgång, med undantag af Fårkött (som till och med redan utgör en exportartikel), skall detta behof, äfven om det icke alltid lika säkra fisket skulle i en framtid städse vara att påräkna, lätteligen förekommas då man töger i öfvervägande Gottlands vidsträckta rikhaltiga myror, som år 18ig, af den på Kongl. Maj:ts och Kronans bekostnad hitsånde sakkunnige Engelsmannen Steffens, befanns upptaga ett omfång af ej mindre ån 47,950 geometriska tunnlands arealinne, håll, ([att lörtiga en ansenlig mängd smärre, med ringa kostnad, ganska odlingsbara mvrjor3ar sora icke Ijlifvit upptagne i deana beråfc - Den 5 Martil. 5o3 liing)" hvilken ansenliga rymd äfven med de hästan likartade så kallade betes- och ängsmarker, i deras närvarande skick föga annat ån alldeles våxtlöse, kan minst fördubblas.
Om dessa myror, hvilkas jordmån, art och natur skall vara af en sällsynt god och förmånlig beskaffenhet befunnen, skulle medelst vattuaftapp. ningar göras productiva, (hvilket troligen icke medförde särdeles Stora omkostnader) blefvo derjemte äfven landets rddan i brak befintliga sid— låndté åkrar, ångar och betesmarker förbättrade, samt Boskapsskötseln, synheriigast Fårafveln, dermedelst mera lönande och i den mån förkofrad, att tillräcklig tillgång å de måst behöfliga victnalier derigenom förbereddes; hvarmedelst äfven ullen befordrades till en betydlig exportproduct.
Lin- och Hampodlingen skulle förmodligen likaledes då kunna drifvas till den höjd, att till och med export deraf kom att idkas, synnerligast å Lin, i början af dessa myrjordars upptagande, och Hampa å Stadens tillhörige mark, hvars omkrets, jemte Hospitalsågornes område,; innefattar en sträcka af circa &5o geometriska tunnland, (ängar och hagar oberåknade)* Inköptes ombemålte myror af Kronan (soro troligen i deras närvarande skick erhöllos för facilt pris), och odlingskostnaden af Statsmedlen förskottsvis bestriddes, så år jag fullkomligen öfvertygad, att äfven oberäknad den tillökning, Kronan, genom dessa myrors skattläggning skulle årligen tillflyta i dess intrader, om de sedari 3o4 Den 5 Martil. i smärre stycken försålldes, eller i egenskap af så kallade farmers utarrenderades; Staten icke allenast ej skulle sakna fullkomlig ersättning för sitt förskott, utan äfven deraf snart nog skörda en ansenlig vinst, som blefve ån betydligare, om mera bemedlade utländska speculanter etablerade sig på Gottland; hvilket otvifvelaktigt sked.’ de om det förunnades Portofranco-frihet eller för handeln gynnande privilegier, Ett annat alternatif vore äfven, att dessa myrors ägare älades, att, antingen, inom en viss tid, tillbörligen upparbeta dem, emot af Staten pa vederhäftig borgen, tillgodonjutande förskott samt begagnandet af fixerade frihetsår; eller ock att afftå nyttjorättigheten, emot skäligt vederlag, till Kongl. Majit och Kronan, Både med hänsigt till sådesproduetions ökande, som Kronans och den individuelle sig derifrån deriverande förmån, samt förekommandet af Fråssfebrar och andra intermittente sjukdomar, hvilka af dessa kärrs och myrors osunda dunster uppkomma och underhållas, synes det allmänna båsta högt påkalla en sådan vidtagande ofördröjlig åtgärd.
Att jordmånen verkligen år så bördig som Steffens uppgifvit, styrkes af den erfarenhet Handlanden Grubb hämtat å dess odlade myror, hvilka redan andra året producerat i afkastning till och med tionde kornet.
Jag inser icke eller något skål hvarföre Gottlänningen skall vara mera. frikänd för en allmänt antagen behörig skattrefning, så vål behöflig, ån de öfrige Sveriges Provincer; och torde Enskiften för denna Ö, med hänsigt til!
Hem - Den 3 Marin, 5o5
He mmnnens spridda ägor samt oupphörligt skeende utbrytningar och utflyttningar vid Ailmogens ingående giftermål, pröfväs måst lämplige.
Ingen kunde våi mera högljudt yttra sitt knot och missnöje nied denna åtgärds anbefallande än för detta Svenska Finlands Allmoge, men inom få år, insåg den tydligt dess välgörande verkan och välsignade upphofsmannen, hvilket äfven Gottlänningen snart nog troligen skulle komma att göra.
Aflidne Presidenten m m.
Friherre YVetterstedts lör längre tider tillbaka ingi Ine Skattlåggningsproject, utgående synnerligast från den synpunkten, att all terrain bör, i förhållande till dess inre halt beskattas, synes åtminstone mig så mästerligt uttänkt och uppmuntrande för industrien och arbetshågen, att intet deremot kan billigtvis invändas; och torde således förtjena ett ytterligare skärskådande, hålst som StatsVerket af de i52 stycken Sågqvarnar sorn å Gottland finnas, icke ordinarie räntor tilkyodonjuter större summariskt belopp ån g5
R:dr 44 sk. 6 r:st,; _ som tydligen bevisar den godtyckliga och felaktiga tariffen för deras så kallade beskattning, Vidkommande dernäst goda och s (ihra hartlnen*, har Gottland flere sådana.
Så vida ej aila dess nu till anlöpande tillåtne Hamnar, skulle anses böra blifva fria Nederlagsplatser, såsom äskande åtskiliige förberedande, för StatsVerket på en gång kanske nog kostsamma anstalter, (hvilka likväl troligen blefvo snart ersatte och Bil. till Ridd. o. Ad, Pr. 2 Band. 20.
5o6 Den 5 Martil» i alla fall i intet hänseende kunde jemföras med de StatsCassan i en framtid tillflytande betydliga intrader), får jag vördsamt till en början endast föreslå frenne Hamnar, nemligen en på Norra, en på Ostra och en på Västra kusten.
På Norra sidan af Gottland kunna tvenne Hamnar dej till komma i fråga:
Kappelshamn och Fåhrosund-, men ehuru den förre, 4 mil från Wisby, wiera Nord vestligt belägen, är ganska rymlig, har god ankarsättning på yttre redden på ett djup af 36 fot och längre in i viken i4 fot, samt har ett grundfritt och äfven i det längsta isfritt inlopp; tror jag dock mig företrädesvis böra föreslå Fahrösund, 5| mil från Wisby, sorn ilar r) en lör vindkast och stormar mera fredad hamn, hvaruti de största fartyg kunna ligga lika så säkra som uti en skeppsdocka; 2) är tillräckligt rymlig för den talrikaste Escadre; 5) såsom Nordligast situerad, år mäst lockande för Rysslands norra orters och hela Finlands Östersjöfarare, för hvars vin, terliggare den också blir en förträfflig och lämpa lig tillflyktsort; och 4) medför förmånen af tvenne inlopp (som Kappelshamn saknar); hvarmedelst nian i dess hamn kan inlöpa och utgå med snart sagt alla vindar, och hvaraf det södra vid Skarfgrundet lätteligen kan befästas, om någon inträffande oförutsedd händelse det skulle åska.
Het Nordliga inloppet saknar väl ej grund, men högst sällan afhöres någon olycka derstädes, då dessutom den nödfalls-resourcen meråndels står öppen, att medelst en omväg taga södra inloppet, som öfver allt år minst 16 fot Den 5 Martiin djupt.
Det Ostliga grundet af sjelfva den djupa rännan, är så synbart att ingen deraf kan något äfventyra.
Utom alla ofvan åberopade skål för Fåhrösunds apterande till fri Neder— lagshamn, kommer äfven det, att den dertill erforderliga kostnaden blir föga betydlig, då dervid endast hufvudsakligast komma i fråga Bryggans förlängning samt stenkistors och duc d’alfeers uppförande.
Uppå Östra sidan år valet af Slitehamn, 5 och en half mil från Wisby, så obestridligt att ingen tvist derom kan uppstå, såsom den båsta på hela Gottland; och som, med afseende på dess local, rymlighet, pålitlighet, djuphet och goda ankarsättning, torde tåla jemförelse med de bästa i hela Europa.
Denna hamn har fordom varit försvarad af Fästningen Carlsvärd, till detta ändamål högst lämplig, men nu mera i grund förstörd.
Enligt ett från Konung Carl XII från Bender i Turkiet emanerat nådigt bref, skulle vid Slitö äfven bygges en stad, hvilket beslut dock efter dess frånfälle kom i glömska.
Jag år ock fullkomligt öfvertygad att Statsverket, i afseende på de redan nämnde Landtb Kamrnarnes upphjelpande, ej skulle synnerligen behöfva anlitas, då, i fall omförmåldte förmån beviljas, så vål vederbörande Handlande som Härader troligen gerna skulle ikläda sig den dertill erforderliga kostnad; inseende deras egen framtida vinning deraf.
Uppå Vestra kusten möter för det nårvfi* rande större svårighet att decidera sig i valet* Den 55 Martil, dock torde dervid allraförst böra komma i fråga Wisby Stad, så vida hamnen blir behörigen nppbjelpt; 7) emedan denna stad fordom ägt Portöfrancofrihet och förlorat den endast af vanmagt, hvartill den hvarken sjelf directe varit vållande, ej heller någonsin förverkat, afsagt sig eller blifvit denna rådighet fråndömd; 2) såsom utgörande Gottlands medelpunkt, och då blifvande en Coneentrafionsort för landets producter och tillgångar; samt 3) ägande ett ymnigt förråd af byggnadsmaterialier, synnerligast al sten, öfverallt i Wisby nejder, och tjenlige ämnen till de största MagaZiners apterande af dess flera, nu utan tak stående ÖdeKyr fcor; jemte närbelägenheten af en mängd goda kaikungnar, m. rn.
Alla dessa skål synes mig tala högt för valet af Wisby till en Portofranco- ellar fri Nederlagshamn; men då nian derjemte considererar att dels dess nu i dåligaste författning befintliga hamn blott kan rymma högst 30 fartyg, hvilka inlöpa på g å io fots djup och som i alla fall blir älventyrlig vid Vestliga stormar; dels ock, att dess yttre redd, en åttondedels mil längre ut belägen, hvilken har ankarsättning för j6 fots djupgående fartyg, icke kan anses nog säker; så blir högst nödigt att hamnen först förbättras och utvidgas.
Det i nämnde afsigt af Grosshandlaren derstädes N. J. Schvan uppgjorda project, att ej allenast upphjelpa den gamla hamnen, utan äfven, att i sammanhang med den, genom dess förlängning af omkring 1200 fot, formera en ny hamn, tyckes mig förtjena största uppmärksamhet.
Provisionelt har Grosshandlaren Schvan härtill Den 5 Martil. uppgifvit 100,000 R.dr B:co kostnad, på tvenve år fulländad! genom en arbetscomrnendering af tvenne Cornpagnier; men ehuru Wisby Iramför andra Svenska ståder torde, af hvad anfört blifvit, böra äga förmånsrätt att hjelpas, tror jag dervid något för StatsVerket mindre betungande medel dock kunna uttänkas, Månne ej till exempel, ett rcintfritt lån pä en längre, viss bejtämd tid, med fixerad årlig afbetalning, kunde af StatsCassan förskottsvis bestridas; eller ock fVisby, emot förmonen af Poi toiraneo, eller Nederlagsråttigheten, som i en så betydlig mån bidrog till en för dess Handlande så högsr indrägtig fri Transitohandel, åläggas, att till Statsutgifternes underlättande , kostnadsfritt lefverera pråmar samt erforderliga niuterialier af timmer, sten, fyllningsgrus, m. ni. till af— hämtning vid stranden.
Dessutom blefvc åt ven ett tredje alternatif, enligt min tanka verk-t ställbart, nemligen: att inrätta den nya hamrik anläggningen pä adier, då i en slik artad ron junctur, inflyttande speculanter blefvo säkre arti - tagare och rike utlänningar ditlockades genom gynsamma privilegiers utfärdande; hvilket troligen likaledes skulle hafva det Riksgagneligaste inflytande på vår fimmriella ställning.
YVi by stad sorn enligt urårbinga privilegier , uppbär alia Hamn- och Bropenningar på liela Gottland, kunde då bibehållas vid den andel deraf de i sista åren erhållit, då till norm tog^s ett medium af sist förflutna 5 årens intrader; men öfverskottet, äfven som alla för nya Hamnen ingående medel ensamt tillfalla Actif ägarne i sistnämnde fallet, eller i föregående Deri 3 Martil, alternativet till delnings emellan Kronan ock iWisby.
Skulle åter ej piöfvas för ändamålet lämpligt att bevilja Wisby denna dess förut ägda rättighet, återstår för mig på Vestra kusten ingen annan fri Nederlagshamn att föreslå än Klintå, aflägsen från Wisby tre åttondedels mil, hvilken för 4o år tillbaka då redan ansågs tjenlig till Köping.
Ehuru försedd med en mera öppen redd, har den doek pålitlig ankarsättning för ganska djupgående fartyg, fastän vid häftiga vindstötar och Vestliga stormar, i Hamnens nu befintliga skick underkastad mycken tidsutdrägt vid loss- och lastningar; ett hinder som likväl till en stor del afhjelptes om dess nu existerande 25oo fots långa brygga, än ytterligare behörigen förlängdes och iståndsåttes.
För öfrigt år denna af alla Gottlands Landthamnar häst bebygd; har ett eget Skeppshvarf, samt kunde med föga, ändamålet motsvarande, kostnad, till Nederlagshamn apteras.
Gottlands förråd af materialier till rnagaziner och andra byggnader, får jag åran nämna att, ehuru Öns skogar, medelst en hittills öfvad oförsvarlig misshushållning vid deras fållande, på åtskilliga ställen i hög grad blifvit medi agne, är dock, dels tillräckligt förråd deraf till detta behof m. m. ännu qvar, dels ock, af erfarenheten nogsamt styrkt dess högst sällsamma productionsförmåga i en dertill, på de flesta ställen tjenlig jordmån, som genom kloka försigtighetsmått och författ - Den 5 Mar t ii, ningars vidtagande, snart skulle ändamålsenligt befrämjas.
På använbar åmnesten och en för sin godhet beryktad kalk, finnes för öfrigt så öfverflödiga tillgångar, att säkert ej inom Baltiska Hafvets gränsor, någon ort gifves som, ur dessa synpunkter betraktadt, har så mångfalldiga gynnande, sammanlänkande förmåner.
Gottlands commerciella förhållanden till det ojriga Sverige och andra Nationer.
En enda blick på Chartan oell Gottlands för handel och sjöfart fördelaktiga läge år så ögonskenligt, att föga eller derom behöfver ordas; dock torde det tillåtas mig något uppehåll vid det som synnerligen fäst min uppmärksamhet, och torde så mycket mindre anses olåmp* ligt, som förmodligen andra vissa städers skefva åsigter och sig derifrån hårflytande falska slutsatser, kan hända äfven till och med deras obehöriga och till egen skada grundlösa afundsjuka, hufvudsakligen motarbetat beviljandet af en fri nederlagsråttighet för Gottland; dock då det år ovedersägligt påtagligt __ att, ehuru ofattligt det ån synes, endast vissa Corporationers och Individers låga egennytta och skråanda lyckats uli, att ända hittills motverka en så obestridligt Riksgagneiig inrättning, smickrar sig hvarje redligt sinnad, från sophismer och egensidiga åsigter fri Svensk, att den nu åndtligen måtte realiseras, sorn med hänsigt till Europas Den 3 Martil. tiiomenfuelia ställning, torde äska dea ofördröj' ligaste åtgärd!
Alt ingen annan Svensk ort åger de mångfaldiga talande skål, sorn Gottland inom sig förena r, till Portofrancofrihets erhållande, lårer ieké möjligen kunna vederläggas.
Hvad Stockholm i synnerhet beträffar, kan i) så mycket mindre jemförelse i lorslt hänseende åga ruin, som det ej ligger i segelleden samt har en lång Skärgård, alltid sujette för snarare inläggning, och kan således icke med lika lätthet med Gottland belägen mitt i gapet för alia Östersjöfarande, af dem besökas; 2) står det ju Öppet för Stockholms- och andra Svenska Köpmän, att antingen directe flytta till Gottland och begagna sig af dess privilegier, eller ock endast derstädes etablera HandelsContoir och Facto— rier; samt med deras ägande Köpmannavaror, såsom Koppar.
Jern, Tjära, Beck m. nv, i betydlig.
, re mån bidraga dertill att sorterade skeppsladdningar kunna expedieras, som år grundvalen lör all Nederlags- och Transitohandel; 3) förmånen af att pä en så närbelägen ort kunno drifva en fördelaktig byteshandel, och dels föryttra egna exportprodueter, dels för dem tillbyta sig sina behof; hvarvid äfven bör tagas i Öfvervägande den mindre kostnad och risque deras fartyg derigenom löpa, då de eljest i och för siria förnödenheters af hämtande nödgas underkasta sig dryg kostnad, med äfventyr, att sorn oftast förlora både last oall fartyg, på ett, ej alltid af Skepparen så vål kändt farvatten, blottställde för våldsamma vindkast, kaperier Den 5 Marlit. 313 m. m.; 4j) att de medelst besparing af en för då umbärlig blifvande Assurancef-afgift å skepp och gods, få skörda större vinst af sina laddningar, och kunna under tiden med sina ägande eller befragtade fartyg, företaga sig flerfaldigt tätare, föga kostsamma resor; 5) att de dermedelst äfventyra mindre af Cours-förhållanden, och icke så ofta blottställas för växel-protester, samt äfven till en del försättas i cas att i deras idkande köpmanskap kunna använda våra egna obligationer; samt 6) den stora fördelen att finna lätthet för befraktningar.
Den vigtiga förmon detta medför, äskar ingen' vidare förklaring, och bevittnas af erfarenheten bäst dermed, att så ofta frakthandel» hos oss varit i tilltagande har Växelcoursen fallit och tili och med understundom inbragt gecliga silfvertackor.
Om en viss modiejne naturalisations-afgift ålades alla utländska inflyttningar, hvilken likasom recoguitions-afgiften alltid skulle erläggas i silfver, så blefve detta en ny källa till ökad rikedom för Staten, då derjemte stadgades, att intet utländskt på Gottland etableradt Handelshus (inge åter utflytta från Sverige under en kortare dervaro än minst 10 år, och då ålades erlägga en lag, lämplig pröfvad afgift af ägande förmögenhet, så synes mig alla nödiga försigtighetsmått vara iakttagne till Statens bästa och säkerhet.
Gottlands mercantila förhållanden till andra Nationer har för öfrigt så nära samband, med hvad jag får gran i Statsoeconomiskt alse Den 5 Martil, ende omnämna, att jag blott får hänvisa till tredje Hufvud-momentet, nemligen den fördel porto-fråneo- friheten Jhulle meddela Sverige i Stats-oeconomisk och politisk åsigt.
Hvad det Siatsoeconomiska vidrör, får, med åberopande af hvad redan nyss ofvan yttrat blifvit, jag derjemte vördsamt fästa Högloflige Ridderskäpets och Adelns uppmärksamhet derå, att medelst denna rättighet skulle, efter all san_ nolikhet, Gottland blifva en depot för ej allenast de östra Europeiska produeter, som redan befinna sig concentrerade i Ryssland, utan äfven för dem, hvilka öfver detta land äro att förvänta från Asiatiska Staterna; hvilken tanka torde vinna än mera styrka, då man med noggrannhet följer tidens gång och vågar en gissning j framtiden.
När man tillika, skärskådande närbelägenheten af Gotha Canal, hvars fullbordande snart är att förmoda, betänker, att, utom Svenska produeter, äfven alla slags utländska effecter denna vägen kunna förväntas, lärer väl Gottlands företrädes-rätt till den projecterade porto-franco- eller fria nederlags-rättigheten, så i rnercantilt som stats-oeconomiskt och politiskt afseende, framför andra Svenska orter icke kunna någonsin med skal bestridas.
Det klefve icke heller osannolikt förmoda att Orientaliske, Ost_ oell West-Indiske varor fingo då en upplagsort i Götheborg, som skulle troligen blifva af ännu större betydenhet för Sveriges
Sta ts-in trader och välmåga, om speculanler uppmuntrades att expediera slika varor Dm 3 Martn. canalvägen till Östersjö-platserne, medelst stadgandet af låga expence-umgälder, så val vid Canaleras mångfaldiga Slussar som vid Tullberäkningen; hvilka torde böra endast erläggas efter fartygets lästetal, per celly, bal eller stycketal, men ej efter godsets värde; hvarmedelst äfven undveks så val den höga Danska Sunds afgiffen, som alltid utgöres efter factura, som ock de dryga Assurance-premierne, hvilka synnerligast höst- och vintertiden, vid Cattegatts passe, rande äro högst känbarare för Assurance-tagar ne.
Oin till exempel Götheborg och Söderköping utsagos till depot-orter för hela Östersjöns transito-handel, Götha Canal-vägen, kunde ju de den passerade fartyg obehindradt emellan dessa bägge städer, få fortsätta resan, då de blifvit försedde med vederbörande Tullkammares insegel å fartygens luckor, skott och colly m. m., hvarå vigten likaledes bestämdes.
Dermedelst risquerades ej större tullförsnillning, eller underslef, än eljest, som, om liberalare principer för handeln stadgades, än mera före byggdes.