Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
— Inrättning å Billinska Tomten i Stockholm , II s 83g — 841. _ — om anslag till; Konungens Nådiga Proposition, med bilaga af Committeens årsberättelse, I 1.
s 465 — 477» remitt. till StatsUtskottet, II s x 183, 1184, 1190, 1214* Utskottets Utlåtande, IV 2. s i34o — i356, återrem. af Adeln, ix s /fi9, bif. af PresteStåndet, IX s 42l> återrem. af BorgareStåndet, IX s 435.
Ytterligare Utlåtande, IV 4* s 45 — 53, bif. af BorgareStåndet, ix s 812.
Skrifvelse, X 1. s 5gi—601.
Voglers Pension, om Abbe'; StatsUtskottets Betänkande, IV 1. s 80 — 83, bif. af Boi-gareStåndet, IX s 47 > BondeStåndet, ix s 49> af PresteStåndet, ix s 5i, af Adeln, IX s 53.
Skrifvelse, x i.
s 46. Wadstena Klosterkyrkas öfverlåtande till Stads-och Landsförsamlingarne, om; Motion, remitt. till StatsUtskottet, II s 1224.
Utskottets Utlåtande, IV 1. s 4>8 — 421, återremitt. af BorgareStåndet, ix s io5, bif. af BondeStåndet, ix s 107, af Adeln, ix s 111, återrem. af PresteStåndet, ix s 170.
s 110 — 320 ii3, Lif. af PresteStåndet, IX s 56i, af BorgareStåndet, ix s 584- Underd.
s 53g—-542.
Wadstena KrigsmanshusCassa, ora granskning af.
StatsUtskottets Betan kande, IV 4- s 178—>180, bif. af PresteStåndet, ix s 8o5, af BondeStåndet, ix s 8i5, af BorgareStåndet, ix s 83o.
Skrifvelse, X 1. s 782—-734.
RiksdagsBeslutet, §. 12. — Spannmål liemtad ur KronoMagazinet i, II s 848 — 85o.
Vakt, örn, vid LandsCancelliet och LandsContoiret i Skaraborgs Län; StatsUtskottets Utlåtande, IV 1. s 89 — p3, bif. af PresteStåndet, ix s 5i, af BondeStåndet, IX s 51, af Adeln, IX s 55, af BorgareStåndet, ix s 56.
Skrifvelse, X T. s 4r —4^- — Betjeningen, angående ansökan af, vid RiksgäldsContoiret om Skopenningar.
StatsUtskottets Utlåtande, IV 3.
s 242 — 244» bif. af PresteStåndet, ix s 623, af Adeln, IX s 662, af BorgareStåndet, ix s 672.
— Karl, om mildring i straffet för, som af försummelse släpper
Fånge lös; LagUtskottets Betänkande, VII 1. s 5q4—■ 596, återrern. af Adeln, ix s 4^0, bif. af BondeStåndet, ix s 4^9, af PresteStåndet, ix s 475.
Ytterligare Utlåtande, VII 2. s i3i2 —■ i3i6, bif. af Adeln, ix s 1108, af Bor - 3a 1 BorgareStåndet, ix s 1118, af Bonde* Städet,, ix s 1136.
.Vaktmästare, om antagande af en, vid Bevilln.
BIHANG TILL samkpm®® BraoaBwÅEviiMBHs VH 0 T 0 K 0 L L VID Lagliiua Kikiila^en i Stockholm Åren 1859 oell 1860* TIOI»£ §AHL11GUI. 1
M' -.4 v ■ i; .
Jt ' ■ ■. ■ ' ; '‘JfSF . ,.j • .W'\i - • i '?■
Vi ! * Expedilions-Ulskottels Forsing till imil eril.
Skrifvelse, N:o I. 1 IV !ö 1.
Uppläst oell godkändt hos Ridd. oell Adeln den 12 Nov. 1839.
Preste-Ståndet den 12 — — Borgare-Ståndet den 12 — — Bondc-Slåndet den 16 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående Deras Maj:ters Konungens och Drottningens Kröning. S. A. K. Rikets Ständer, hvilka nu lör första gången efter E. K.
Majlis uppstigande på thronell äro till riksdag församlade, hafva ansett, all en hland de första underdåniga framställningar, dem de höra göra, är, det E. K.
Majit måtte i nåder utsätta dag för
Sin egen och Sin höga Gemåls Kröning, här i hufvudstaden under nu började riksmöte.
Denna högtidliga akt, genom många seklers bruk kär och betydelsefull för nationen, i hvars föreställningssätt den sammanvuxit med begreppet om Konunga-styrelse, har fordom varit uttryckligen i lag föreskrifven och omnämnes äfven i en af våra nu gällande Grundlagar, eller Successions-ordningen, såsom en gifven följd af thronbestigning.
Rikets Ständer få sålunda härmed framställa den underdåniga anhållan, att E. K.
Majit behagade låta E.
Majlis och H. Majit Drottningens Kröning försiggå å den dag under innevarande riksmöte, som E. K.
Majit i nåder dertill täckes bestämma.
Rikets Ständer framhärda etc.
Slockholm den lfi November 1859.
II ih. lill II.
Prat. 1859 Sf 1860. 10 Sami.
I A fä. I Raft. 1 9 Expeditions-(Jinhollets Förslag till i/ndrrd.
Skrifvelse, N:o 2.
Ho 2.
Uppläst och godkändi hos Ridd. och Adeln den 19 Nov. 1839.
Presle-Ståndet den 19 — — Borgare-Slåridel den 16 — — Bonde-Ståndet den 16 — — Rikets Ständers underdåniga Kondoleans-adress till Hennes Maj:t Enhe-Drottning Josephina.
AlIcrnAdigsta Drottning!
Svea Rikes Ständer hafva beredt sig detta tillfälle att i underdånighet få framförda uttrycken af Svenska Folkets deltagande i den djupa sorg, som träffat E.
Majlis hjerta vid förlusten af Dess högtälskade Gemål.
Med detta innerliga deltagande förenar sig hela landels beundran för den outtröttliga ömhet, hvarmed E.
Majit vid plågans läger vakade öfver det oförgätliga föremålet för Sin och allas kärlek under den svåra pröfning, som föregick den ädle Konungens död. E. Majlis hulda omvårdnad var länge ett stöd för hoppet, och då detta slutligen måste vika för döden, vann E.
Maj:ts allt försakande kärlek det varmaste och rättmätigaste erkännande i hvarje fosterländskt bröst.
Den sanna qvinlighelen, alltid mäktig al försakelser och uppoffringar, utöfvar sitt ljufva oell milda kall, lika omsorgsfullt på thronen, som i hyddan; och aldrig skola utplånas de intryck af uppfyllda trohetslöften, som E.
Majit lemnat lill föresyn för den Svenska makan och modren.
Mätte den Högste, som tröstar och hugsvalar i de svåraste pröfningar och lidanden, gifva E.
Majit styrka att bära det hårda slag, hvarmed Han i sin vishet hemsökt E.
Majit och Konungahuset!
Denna önskan är lika uppriktig hos Svenska folket, som dess sorg öfver den bortgångne djupt saknade Landsfadren, till hvars namn i häfderna sluter sig minnet af E.
Majlis dygder.
Rikets Ständer anhålla med djupaste vördnad alt i E.
Majits nådiga bevågenhet städse få vara inneslutne.
Expeditions- Utskottets Förslag till anderd.
Skri fralse, I\'
:o 2. 3 Hennes
Majlis egenhäridiga svar härå. hvaraf ett exemplar aflemnats lill hvarje Riks-Stånd, är af följande lydelse:
Med tacksamt och upprördi hjerta emotlager jag uttrycken af Rikets Ständers deltagande uti den djupa sorg, som (räflat mig.
Den allmänna saknaden, som följde den älskade Konungen till grafven, var ett rörande bevis på erkännandet af allt det ädla och goda
Han velat och utfört.
När jag lemnade
Fädernehemmet gaf jag ett heligt löfte att dela såväl sorgen som glädjen med min adle Make, alt älska det land Han så högt älskade.
Vid uppfyllandet af dessa pligter följde jag blott mitt hjertås böjelse, jag fann min lycka uti den tillgifvenhet, som mölle mig i mitt nya fädernesland; hågkomsten deraf förvaras i tacksamt minne.
I 36 år var jag dagligt vittne till min Gemåls höga egenskaper, till Hans outtröttliga bemödanden för sitt folks ära och förkofran, till Hans ödmjukhet i lyckan och sist till Hans undergifvenhet under de långa pröfningar, som det behagade Gud att skicka honom.
Den älskade hädangångne sörjde stundom öfver oförmågan ali längre kunna verka faderligt för sitt folk, men aldrig hördes
Det rätta och sanna ville Han, att omfatta alla med kärlek var ett behof för Hans varma hjerta!
Detta arf mottager jag, mine Herrar, och om jag ej kan verka, som min ädle Make, för folkets lycka, kan jag dock som Han, älska detsamma, önska dess väl, och anropa Gud att beskydda Sveriges framtida öde!
Jag beder Svea Rikets Ständer emottaga dessa uttryck af uppriktig tacksamhet, samt försäkran om min fortfarande välvilja och bevågenhet".
J os ephi ne. 4 Expeditions-Utskotlels Förslag lill underd.
Skrifvelse, N:o 3.
\so 3.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 7 Jun. 1860.
Preste-Slåndet den 7 — — Borgare-Ståndet den 7 — — Bonde-Ståndet den 11 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om ändring i 5 och 6 §§ Regeringsformen i afseende å Stats-Rådets sammansättning.
(Konst.-Utslcs Mern.
N:o 2.) 8. A. K. Medelst nådig Proposition af den 0 Oct. 1857 har E. K.
Majit föreslagit den ändring uti 5 och 6 §§ Regeringsformen i afseende på Stats-Rådets sammansättning, att Stats-Rådets antal skulle ökas med 2:ne, utaf hvilka den ene skulle blifva Chef för ett nytt
Departement för allmänna arbeten och kommunikations-anstalter, samt den andre vara Stats-råd utan Departement, så att desse Stats-råd blefve fyra i stället för tre.
Till stöd för denna nådiga framställning, i hvad densamma afsåg inrättandet al ett nytt Stals-departement, har E. K.
Majit behagat anföra, hurusom det med befolkningens till vext samt jordbrukets, handelns och andra näringars framsteg allt mer tilltagande behofvet af förbättrade och utvidgade kommunikationsanstalter riktat E. K.
Majits uppmärksamhet på vigten deraf, att åt denna gren af statsförvaltningen gifves större enhet, än som under närvarande förhållanden kan påräknas.
Att alla frågor, som hafva afseende på allmänna arbeten, hvilka antingen af Slaten eller med understöd af statsmedel samt under offentlig uppsigt och kontroll verkställas för kommunikationernas befrämjande eller landels uppodling eller andra industriella ändamål till allmänt gagn, hänföras under en egen gemensam styrelse och ledning, vore desto angelägnare, ju mera omfånget af dessa företag vidgas.
Enligt den vid Stats-Rådets förändrade organisation den 16
Maj 1840 utfärdade stadga, angående ärendenas fördelning emellan de särskilda Stats-departemenlen tillkomme det Civil-departementet, bland annat, att handlägga frågor, som afse skjutsväsendet, gästgifveriet allmänna vägar, broar, färjor, kanaler och andra kommunikationsanstalter, med undantag af post- och telegraf-inrältningarne.
Alla dessa frågor utgjorde dock, genom sin beskaffenhet, en särskild afdelning af förvaltningsären - Expeditions-Utskottets Förslag till anderd.
Skrifvelse, N:0 3. 5 dena, hvars mångfald och betydenhet otvifvelaktig! innan kort komme att till vexa i den grad, att deras handläggning med erforderlig drift och sakkännedom icke stöde att förena med öfriga hvar för sig vigtiga föremål, som dessutom tillhörde nämnde Departement, der ärendenas mängd så lillvext, att E. K.
Maj:t deruti funne ett ytterligare skäl att under ett särskildt
Departement sammanföra de deribland, hvilka angå kommunikations-anslalterna i allmänhet tillika med alla sådana af Staten bekostade eller understödde arbeten, som hade industriens befordrande till ändamål.
I afseende åter å behofvet af ett ytterligare konsullatift
Stats-råd är i högstberörde nådiga Proposition yttradt, att då, vid
Departemental-styrelsens införande år 1840, antalet af Stals-Rådets ledamöter bestämdes lill tio, hvaraf tre utan Departement, ändamålet med dessa sistnämnde konsultativa Stals-Råds-embeten varit icke blott alt, vid inträffadl förfall för en
Departemenls-cbef, eller då behof af ledighet för någon af'dem uppstod, hans befattning skulle kunna af ett konsullatift Stats-råd öfvertagas, ulan man hade derjemte och hufvudsakligast afsell dels att, till besparing i tid lör
Departementscheferna, mindre vigtiga ärenden skulle kunna af Konungen i konseljen a t göras, utan behof för
Departemenls-cheferna att dervid öfvervara hvarandras föredragning, och dels att, sedan den förut befintliga Allmänna Ärendens Beredning upphört, Konungen skulle kunna öfverlemna åt de konsultativa Stats-råden att gemensamt med
Departementschefen granska de mål, som genom besvär till Konungen inkomma, på det att dessa ofta vidlyftiga och invecklade mål, som till antalet årligen ökas, sedermera skulle kunna blott i korthet inför Konungen i Stals-Rådet anmälas.
Men för att dessa flerfaldiga och vigtiga ändamål med de konsultativa Slatsråds-embetena skulle kunna ernås, vore deras nuvarande anta! alltför inskränkt och E. K.
Majit ansågc derföre angeläget, ali de ökades till fyra.
Rikets Ständer, som, i den ordning 81 § Regerings-formen föreskri (ver, pröfvat dessa förslag, hafva visserligen insett vigten af de skäl, som tala för inrättande af det föreslagna nya Slats-departemenlet; men då Rikets sednast församlade Ständer icke bifallit de af E. K.
Majit lill dem gjorda framställningar om anslag till förbättrade kommunikationer och andra allmänna arbeten i hela den af E. K.
Majit föreslagna omfattning, samt de förhållanden, under förutsättning hvaraf högstberörde nådiga Proposition afläts, således numera icke kunna sägas i sin helhet ega rum, hafva Rikets Ständer funnit sig lör närvarande icke böra till densamma, i hvad den alser inrättandet af ett nytt Stats-departement, lemna bifall.
Beträffande åter frågan om tillökning i de konsultativa Stals-rådens antal, så hafva Rikets Ständer trott en sådan tillökning dels icke vara oundgängligen behöflig i och för tillfällig utöfning af tjenstlediga
Deparlements-chefers embeten, dels möjligen kunna bidraga (ill försvagande af del med Stats-Rådets nuvarande sammansättning åsyftade samband emellan de olika förvaltningsgrenarne, dels ock kunna leda till en emot Regeringsformens anda och ordalydelse stridande behandling af en del Regerings-ärenden, hvadan Rikets Ständer funnit sig icke heller i denna del böra bifalla högstberörde nådiga Proposition.
Hvilket Rikets Ständer lä i underdånighet anmäla, framhärdande etc.
Stockholm den 11 Januari 1860. 6 Expeditions-Utskottets Förslug lill underd.
Skrifvelse, N:o 4, V o 4.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 7 Jari. 1860.
Presle-Slåndet den 7 — — Borgare-Ståndet den 7 — — Bonde-Slåndet den 11 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse angående de vid denna riksdag beslutna Grundlag s-ändring ar.
(Konst.-Utsk:s Mein. N:o 2.) S. A. K.
Efter det Rikets Ständer lill pröfning förehaft åtskilliga vid sisllidne riksdag väckta och till afgörande vid innevarande riksmöte lagligen beredda förslag till ändrin gar i rikets grundlagar, hafva Rikets Ständer samfäldt godkänt de föreslagna lorändringarne i §§ 17 och 22 i Regerings-formen, åsyftande förstärkning af Ledamölernes antal uti Högsta Domstolen; i Riksdags-ordningens 41 §, angående rätt för Stats-Rådets ledamöter att deltaga i Riks-Ståndens gemensamma öfverläggningar; i Riksdags-ordningens 46 § 2 morn., angående
Ordförande vid dylika gemensamma öfverläggningar; samt i Tryckfrihels-förordningens § 1 mom. 8, 9 och 10, om ändring uti de i samma grundlag genom hänvisning till 8 kap.
Missgerningsbalken fastställda straffbestämmelser; genom hvilka förändringar omförmälde Grundlags-paragrafer och moment komme alt erhålla följande lydelse, nemligen :
Regerings-formen* § 17.
“Konungens domsrätt skall uppdragas minst Tolf, högst Aderton af Honom utnämnde lagkunnige
Män, hvilka fullgjort hvad Författningarne föreskrifva dem, som uti Domare-embeten må nyttjas, samt i sådana värf ådagalagt insigt, erfarenhet och redlighet. l)e kallas Justitie-Råd och utgöra Konungens Högsta Domstol.
Deras antal må ej ökas utöfver Tolf, så vida ej Konungen och Riksens Ständer, i den ordning 87 § stadgar, besluta att Högsta
Domstolen skall på afdelningar arbeta; och varde i sådant fall såväl Juslitie-Rådens antal inom ofvan föreskrifne gränser, som ärendenas fördelning mellan afdeiningarne i samma ordning bestämde.” E&peditirms-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 4. 7 § 22. ”Uti Högsta
Domstolen kunna ringare mål pröfvas och algöras af lern Ledamöter, så ock af lyra, der alla fyra äro om slutet ense.'
Ofver vigtigare saker skola minst sju domina.
Ej må flere än åtta Ledamöter på en gång i pröfningen af något mål deltaga.” Riksdags-ordningen. § 41. ”Stals-Rådets och Högsta Domstolens samtlige Ledamöter, äfvensom Justitie-kansleren och Jiistitie-ombudsmannen kunna ej säte och stämma i sitt Stånds Plena förnekas, enär de, enligt hvad hvarje Stånds särskilda ordningar stadga, dertill berättigade äro; dock för Stals-Rådets
Ledamöter de särskilda läll undantagne, då dem, enligt Rcgerings-formen, uppdraget är, att med Konungslig makt och rätt styra.
Utom i dessa särskilda fall vare ock Stals-Rådets samtlige Ledamöter berättigade att deltaga i sådan gemensam öfverläggning emellan Riks-Slånden, hvarom i 46 § förmäles.
I Utskott eller val till Ulskotts-ledamöter — — — — — — — — — — — — — öfvervara. “ § 46 i:°) : 2:o) ”Stånden vare medgifvet, ali på ett rum till gemensam öfverläggning rö- rande allmän, vid Riksdagen under handläggning varande fråga sammanträda, likväl utan rättighet att der besluta ; och föres dervid ordet af Landlmarskalken, eller, då han är hindrad, af den närvarande Talman, som, enligt den i 21 § mellan Stånden iakttagna ordning, närmast är.
Önskar ett Stånd — — — — — — — — — —•
Trycktrihcts-Förorduingcu. § 1. 8:o. ”Vid rättegångens början — — — — — — — — — — — böter.
Har Boktryckare, ulan Författarens eller Utgifvarens tillstånd, dess namn en skrift åsatt, straffes med fängelse å fästning från och med två månader till och med ett år.” 9:o. "Hvarje skrift — — — — — — — — — — — — — — — — — — — utgifva.
Utgifvare af Dagblad och periodiska skrifter häfver ej brutit emot Författares eganderätt, då han i dem insända anonyma skrifter utgifver.
Hvilken som å en skrift 8 ExpcdiUons-Litskottets Förslag tili anderd.
Skrifvelse, IS:o 5. bedrägligt titelblad eller orätt förlänare- eller utgifvare-naion utsätter, straffes med fängelse å fästning från och med sex månader till och med två år.
Diktadt namn — — — — —. — — — — — — — — — — — — hörnlad.’’ 10:o. ”Å hvarje skrift varde Boktryckarens namn, tryckningsorten och årtalet utsatta; uraktlåter Boktryckare sådant, piik le han första gången Trehundra Riksdaler och andra gången Sexhundra Riksdaler:
Sker det tredje gången, vare lian silt boktryckeri förlustig.
Utsätter någon å tryckt skrift falskt
Boktryckarenamn eller orätt tryckningsort, skall han derutöfver dömas till fängelse å fästning från och med Två månader till och med Ett år.
Hvad här — — — — — — — — — — — _. — — — — — — — — — — — — — dylik beskaffenhet.” Hvilket allt Rikets Ständer fä i underdånighet anmäla, med anhållan, att ifrågavarande förändringar i Grundlagarne mätte vinna E. K.
Maj:(s nådiga bifall samt sedermera varda i vanlig ordning kungjorda.
Stockholm den 11 Januari 1800.
Wto 5 Uppläst och godkändi hos Ridd. och Adeln den 14 Jan. 18fio.
Preste-Ståndel den 14 —- — Borgare-Ståndet den 18 — — Bonde-Stnndel den 18 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående Riksdags-kostnadernas bestridonde genom Riksgälds-.Kontoret.
(Stals-Utsk:s Meni.
N:o G.) S. A. K. Rikets Ständer hafva beslulit, alt sådane af nu varande riksdag föranledda utgifter, som, i likhet med hvad under den sist förlidna egt runi, i anseende till sin natur eller föremål, dels redan blifvit, dels framdeles blifva, under riksdagens lopp, af E. K.
Majit Expeditions- UIskotlets Förslag tili underd.
Skrifvelse, N:o 6. 9 K.
M:t i nåder godkända och å Slals-konloret anvisade, skola, efter afiemnade reqvisilioner och anställd granskning af verifikalions-handlingarne, Stals-kontorel af Riksgäldskontoret godtgöras; hvilket beslut Rikets Ständer härmed få i underdånighet anmäla; framhärdande etc.
Stockholm den 18 Januari 1860. Xo a.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 14 Jan. 1860.
Presle-Slåndet den 14 — Borgare-Ståndet den 18 — —- Bonde-Ståndet den 18 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse om ersättning till Kronofogden And.
Rhodin för kontanta medel, 1,971 R:dr 71 Öre R:mt, sorn blifvit en Krono-brefbårare genom rån fråntagna och derefter måst af Rhodin återgäldas.
(Stats-Utsk:s Utlåtande N:o 10.) S. A. K. Genom nådig Proposition af den 27 Oktober sisth år har E. K. M.l meddelat Rikets Ständer, att, sedan Kronofogden uti Inlands fögderi af Göteborgs och Bohus län Anders Rhodin, enligt Ii. K. M:ls Befallningshafvandes i länet ordres, indrifvit och uppburit åtskilliga specificerade medel, lill ett sammanräknadt belopp af 1,971 R:dr 71 öre R:mt, dem han den 22 December 1854 från sitt boställe, uti låst väska, med kronobrefbärare afsändt till ett posthemman, hvarifrån brefvet borde af postiljon befordras till närmaste Post-kontor och der, under öppen rekommendation, afgå till E. K. M:ts Befallningshafvande, så hade väskan, med brefvet och penningarne, på vägen till posthemmanet blifvit bref-bäraren genom rån frånhänd, utan att penningarne derefter tillrättakommit eller, vid ransakningen inför domstol, någon af de för rånet misstänkta personer kunnat derför fällas; i följd hvaraf Rhodin blifvit affordrad ersättning lör de förkomne medlen och jemväl genom Göta Hof-rätts särskilda domar af den 21 Januari IIih. till II.
1859 Sf 1860. 10 Sami. 1 J/d. 1 Haft. 2 10 Expeditions-Utskottets Förslag' till underd.
Skrifvelse, N:o 7. 1859 ålagd alt dem gälda; och sedan Rhodin, hvilken, i anseende till dermed förenade betydliga kostnader, icke kunnat draga dessa domar under E. K.
M:ts nådiga pröfning, utan måst låta dem emot sig vinna laga kraft, till deras fullgörande utbetalt, med räntor ock lagsökningskoslnader, tillhopa 1.580 R:dr 12 sk. 8 rst.
Banko; har Rhodin, under åberopande af den kännbara och olycksbringande inflytelse som denna förlust medförde i hans och hans familjs ställning, hos E.
K M:t i underdånighet anhållit, det ersättning för samma förlust måtte honom i nåder beredas.
1 anledning häraf och då protokollen vid inlands Nordre Häradsrätt uti ransakningen öfver rånet, äfvensom Göta HoI-rätts ofvannämnda domar, ådagalägga, att ehuru ingen af de för våldsgärningen misstänkta personer kunnat dertill hindås, Kronofogden Rhodin dock behörigen styrkt, alt penningarne pä det uppgifna sältet föikommit, samt att den honom ådömda ersättnings-sky Idigheten blifvit fullgjord, har E. K. M:t, med fästadt afseende å de i målet förekomne bevekande omständigheter, i nåder föreslagit Rikets Ständer alt, lill ersättning för ifrågavarande förlust, likväl ulan beräkning af den ränta och de lagsökningskoslnader, Rhodin mäst gälda, ett belopp af 1,971 R:dr 71 öre Runt mätte honom beviljas, alt af del pä Riks-stalens 7:de Hulvudtitel uppförda anslag, till reslitutioner utgå; och hafva Rikets Ständer funnit skäligt att lill denna E. K.
Majds nådiga framställning lemna bifall, hvilket Rikets Ständer härmed lä i underdånighet anmäla.
Slockholm den 18 Januari 1860.
HT:o 7. Uppläst och godkändi hos Ridd. och Adeln den 14 Jan. 1860.
Preste-Slåndet den 14 — — Borgare-Ståndet den 18 — — Bonde-Ståndet den 18 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse om användande af de pä anslagen för Nockeby oell
Drottningholms broars byggnad uppkomna öfverskott.
(Slats-Utsk:s Utlåtande N:o 11.) S. A. K. Enligt hvad E. K.
Majds nådiga Proposition af den 27 Oktober sisth år upplyser, har vid verkställighet af den ombyggnad af Nockeby och Drottningholms broar i Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse, N:o 8. 11 Stockholms län, för hvilken Rikets Ständer vid sednaste två riksdagar beviljat särskilda anslag, nemligen 124,500 R:dr för den förra och 01,000 R:dr för den sednare bro-bvggnaden, å dessa statsanslag uppkommit behållningar, till belopp för Nockeby bro af 344 R:dr 27 öre och för
Drottningholms bro af 3,555 R:dr 68 öre, eller tillhopa 3,899 R:dr 95 öre R:mt: och sedan E. K. Maj:t under den l Februari 1859 i nåder förordnat, att de vid samtlige broarna mellan Stockholm och Drottningholm inflytande medel skulle, i enlighet med Rikets Ständers, vid beviljandet af anslag lill de särskilda broarnas ombyggande, uti underdåniga skrifvelser den 20 Augusti 1851, den 11 Oktober 1854 och den 10 Februari 1858, meddelade beslut, användas till bildande af en fond för bestridande af broarnas vård, underhåll och nybyggnad, hvilken fond borde genom utlåning göras fruktbärande samt af Stats-konloret förvaltas, har E. K.
Majit nu behagat i nåder föreslå Rikets Ständer att medgifva, det ofvanberörde besparade medel, 3,899 R:dr 95 öre R:mt, måtte, såsom en behöflig förstärkning, till nämnde fond ingå.
Rikets Ständer anse väl det belopp, hvarom nu är fråga, ej vara af den betydenhet, att det icke kunde, såsom besparing, för Staten undvaras; men då Rikets Ständer icke hafva sig bekant, huruvida omförmäldu fond genom detta bidrag kan blifva för framtiden betryggad och fullt tillräcklig för det afsedda ändamålet, eller om tilläfventyrs särskilda anslag af stats-medel det oaktadt komina att för broarnas underhåll erfordras, hafva Rikets Ständer funnit sig sakna anledning att bifalla högstberörda nådiga framställning.
Hvilket Rikets Ständer få i underdånighet anmäla, framhärdande etc.
NtO §.
Prestc-Slåndct den 14 — — Borgare-Ståndet den 18 — — Bonde-Ståndet den 18 — —- Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af under åren 1857 och 1858 verkställd revision af Statsverkets m. fl. allmänna fonders förvaltning.
(Stats-Utskrs Utlåtande N:o 13.) S. A. IC.
Efter lagen kännedom af Rikets Ständers åren 1857 och 1858 församlade Revisorers berättelse öfver dä verkställd granskning af Statsverkets samt andra af allmänna 12 Expeditions- Utskottets Förslag till linderd.