Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:ts ofvanberörde nådiga framställning angående läroverket i Norrköping, och i anledning af deri anförda skäl, hafva Rikets Ständer funnit sig böra bevilja det för omförmälda ändamål af E. K.
Majit äskade anslag al 9,000 R:dr; dock under det vilkor, att skolhusets byggande och underhåll ej bekostas al Staten.
Beträffande Wenersborgs skola, bar uti de hos Rikets Ständer gjorda framställningar blifvit erinradt, att Elfsborgs län och Dalsland, näst Malmöhus län det folkrikaste i landet, med en befolkning af icke mindre än 260,000, val numera vore den enda betydande ort i riket, som saknade ett fullständigt läroverk; alt den genom sitt fördelaktiga läge icke obetydliga staden Wenersborg, är belägen i yttersta vestra hörnet af Skara stift, på ett afstånd af mera än 7 mil från det redan förut al 350 lärjungar öfverhopade Skara läroverk; att det till Carlstads stift hörande landskapet
Dalsland, med en folkmängd af omkring 100,000, som i odling ocb framåtskridande icke stå eller något af rikets öfriga landskap, räknade från yttersta gränsen mot 'Wermland till sin stiftstad, Carlstad, icke mindre än 8 mil, hvaremot 'Wenersborg alldeles gränsade intill detta landskaps sydligaste del.
Från midten af landskapet Dalsland hade Expeditions-Utskottets Förslag lill underd.
Skrifvelse J\:o '197. 159 man såväl till Carlstad som Skara elt afstånd af icke mindre än 12 å 15 mil, men till Wenersborg räknade man derifrån endast 4 å 5 mil, hvarförutan äfvenledes borde tagas i betraktande, att hela norra Bohuslän hade närmare till Wenersborg, än Götheborg.
Ehuru Wenersborg räknades lill Skara stift, lomme dock af nyss a niord a skäl lördelarne af ett högre läroverk derstädes fullt ut lika så myckel Carlstads still till godo, som Skaras, och dessutom äfven till väsendtlig del Götheborgs.
Wenersborgs skola hade för öfrigt i många är varit ett mycket väl kändt läroverk, som årligen besökts i medeltal af omkring 50 lärjungar oell från hvilket hvarje är flere ynglingar afgåtl till akademierna, hvarest de med heder tagit studentexamen.
Enär de i berörde framställningar anförda förhållanden synas ådagalägga, att utvidgningen af läroverket i Wenersborg, hvilken jemväl varit vid sednaste riksdag af E. K.
Majit föreslagen, är af verkligt behof påkallad, och då härtill kommer, att af alla de på real-linien fullständiga läroverken, Wenersborgs, näst Norrköpings, är besökt af de flesta lärjungar, halva Rikets Ständer lör Wenersborgs skolas utvidgning till eli fullständigt högre Elementar-läroverk med Rektor, 3 Lektorer och 8 Adjunkter, anvisat en tillökning i skolans anslag af 9,000 R:dr årligen under vilkor att läroverkshusets byggnad och underhåll ej al Staten bekostas. 30:o.
Vid pröfningen af dessa frågor hafva Rikets Ständer fästat uppmärksamheten dervid, alt verkställandet al den betydliga utvidgning af de högre läroverken, som vid förra riksdagen beslutades, flerestädes mott hinder i anseende till svårigheten att erhålla lämpliga personer lill de mänga j^nya lärareplatserna och synnerligen de högre af dessa eller Lektorsbelattningarne.
Vid sådant förhållande vore del, enligt Rikets Ständers tanka, ej lämpligt att inrätta flere högre läroverk förr, än ett eller annat år ytterligare förflutit, pä det de unge män, som vid Universiteten eller skolorna utbilda sig för lärarekallet, må hinna alt förvärfva den erfarenhet och mognad, sorn erfordras för alt kunna behörigen handhafva en Lektorsbefattning.
Och hafva, på grund häraf, Rikets Ständer ansett, att vid förenämnda skolor, för hvilkas utvidgning tili högre fullständiga Elementar-läroverk anslag nu blifvit beviljade, undervisningen under första hälften af nästa statsreglerings-period icke bör utsträckas längre, än som hittills egt runi, och att Lektors-belättningarne vid samma läroverk således ej förr, än vid slutet af vårterminen år 1862 må tillsättas; i sammanhang hvarmed Rikets Ständer velat förklara, alt de vid Elemenlar-läroverken i Norrköping och Wenersborg anställde lärare i gymnastik, i musik och sång samt i teckning ega uppbära arfvoden ä 400
R;dr årligen frän och med början af nästa statsregleringsperiod, intill slutet af vårterminen år 1862, från hvilken tid ett årligt arfvodesbelopp af 500 R:dr dem tillkommer; varande någon särskild tillökning i reservationsansläget för Elemenlar-läroverken för bestridandet af denna utgift icke erforderlig. 31:o.
Angående de å real-linien fullständiga Elemenlar-läroverken, förekommer vidare, hurusom, enligt ofta åberopade Statsräds-protokoll öfver Ecklesiastik-ärenden för den 14 Oktober näsllidna år, föredragande
Departements-chefen i underdånighet fästat E. K.
Maj:ts uppmärksamhet på det förhållandet, alt då lärotimmarnes antal vid de högre real-skolorna, under förutsättning af gemensam undervisning i gemensamma läroämnen för båda linierna, utgöra, för veckan räknadt, 257, men lärarnes undervisningsskvldighet utgör högst 18 timmar för Rektor, och för 7 Kolleger, ä 32 timmar, 224, eller tillsammans 242 limmar, uppkomme en brist af 15 timmar i veckan, hvilken ökades till 43 timmar, om Kollegernes tjenstgöring inskränktes till det i lag be - 160 Expeditions- Utskottets Förslag till underd.
N:n 197• stämda minimum af ‘28 timmar.
Samma anmärkning kunde gälla i afseende på de tre- och lem-klassiga läroverken, men dä en rättelse häri skulle medföra högst betul c? 7 > _ o lig kostnad, och det företrädesvis måste anses af vigt, alt de fullständiga läroverken, från hvilka ynglingarne afgå till Universiteten, ej lida brist på tillräckliga lärarekrafter, hade Departemenls-Chefen inskränkt sin underdåniga hemställan till frågan om anslag för ytterligare en Kollega vid hvarldera al dessa sistnämnda läroverk; — i sammanhang hvarmed Departements chefen erinrat, hurusom, sedan vid sistlidna riksdag Rikets Ständer icke anslagit bestämda löner lör lärare i gymnastik, musik, sång och teckning vid de lägre skolorna, till hvilka de endast på real-linien fullständiga läroverken då räknades, men till E. K.
Maj:ts disposition ställt en summa af 9,000 R:dr att användas lill arfvoden åt lärare i gymnastik samt 10,000 R:dr alt användas till arfvoden åt lärare i musik och sång samt teckning vid de lägre skolorna, E. K.
Majit, med afseende på den sålunda befintliga tillgången, genom nådigt Cirkulär den 1 Oktober 1858, bestämdt dessa arfvoden vid de på real-linien (ullständiga läroverken för lärare i gymnastik och teckning till 250 R:dr och för musiklärare till 150 R:dr.
Erfarenheten hade emellertid ådagalagt, att skicklige öfningslärare vid flera af ifrågavarande läroverk icke kunnat erhållas mot de sålunda bestämda arfvodena, lill förhöjning hvari, sä att de ej allt för mycket understege dem, som lör öfningslärare vid de fullständiga läroverken äro fastställda, giltiga skäl lörefunnes, då öfningslärarnes tid och skicklighet i båda dessa slag af skolor nästan lika lages i anspråk.
— Någon minskning i de belopp, som för öfningslärare vid de lägre
Élementar-läroverken blifvit ställda till E. K.
Maj:(s disposition, syntes ändock ej kunna ske, dels emedan någon förhöjning i arfvodena för öfningslärare äfven vid dem visat sig nödig, om kompetente och skicklige lärare skulle erhållas, och dels med afseende på behofvet af arfvoden åt dylika lärare vid de nva '
Elemenlar-läroverk, som möjligen under nästinstundande slatsregleringsperiod komme att träda i verksamhet.
På grund häraf har E. K.
Majit läckts föreslå Rikets Ständer, alt lön för ytterligare en Kollega vid hvarldera af de å real-linien fullständiga läroverken måtte ä stat uppföras med 1,000
R:dr eller, under förutsättning att
Norrköpings läroverk komrne alt uppföras bland de högre fullständiga läroverken, tillsammans 6,000 R:dr; — att till arfvoden för lärare i gymnastik, i musik och sång samt i teckning vid dessa läroverk måtte anvisas 400 R:dr för hvarje lärare, alt höjas efter 5 års väl vitsordad tjenstgöring till 600
R:dr och efter ytterligare 5 års sådan tjenstgöring till 800 R:dr; hvartill för närvarande, under ofvannämnda förutsättning i afseende på Norrköpings läroverk, erfordrades ett belopp af 7,200 R:dr; — samt att de vid sistlidna riksdag lill arfvoden åt gymnastik-lärare vid de lägre
Élementar-läroverken anvisade 9,000 R:dr årligen, äfvensom de lill arfvoden åt lärare i musik och sång samt i teckning vid samma läroverk beviljade 10 000 R:dr, jemväl för år räknadt, måtte, få under nästinstundande statsreglerings-period oförminskade utgå.
Beträffande nu först den föreslagna tillökningen af lärarepersonalen vid omförrnälda läroverk, hafva Rikets Ständer, med afseende ä hvad derom blifvit anfördt, funnit en sådan tillökning af behofvet påkallad, utom hvad angår Luleå mindre besökta skola, för hvilken samma tillökning ansetts vara mindre angelägen, enär nämnda skola, hvilken, förut tvåklassig, genom Kongl. Brefvet den 4 September 1858 upptogs bland de på real-linien fullständiga
Élementar-läroverken och följande vårtermin utvidgades lill tre-klassig, således ännu icke på långt när erhållit den utveckling, som åsyftats med skolans uppflytlning bland de fullständiga läroverken.
Hvad Expeditions- (J ts kotteis Förslag lil1 anderd.
Skid frelse N:o 191. 161 Hvad äler angår beskaffenheten af de nja lärareplatserna, hafva Rikets Ständer, i eldighet med hvad uti härom särskildt gjorda framställningar blifvit antydt, ansett att icke allenast väsendtligen större gagn skulle af dessa befattningar vara att förvänta, om de blelve lektorater, utan äfven att sådant är af verkligt behof påkalladt, för att i någon män motverka de för reai-skolornas utbildning menliga följder, som kunna föranledas deraf alt, i anseende till de mindre goda ulsigterna lill befordran vid dessa läroverk, de dugligaste lärarne måste finna sig uppmanade alt företrädesvis söka anställning vid sådana läroverk, som äro pä båda linierna fullständiga.
Derjemte och i afseende på bestämmandet af det läroämne, hvarför de nya Lektors-belällningarne skola alses, hafva Rikets Ständer ansett härvid böra tagas i betraktande den olika art af bildning, som åsyftas med de särskilda linjer, i hvilka Elemenlar-läroverken äro fördelade.
Hvad nemligen angår den äldre linien, der, såsom tillförene vid alla gymnasier egde rum, undervisningen i de gamla språken (ortsättes genom hela läroverket, kan det icke förnekas, att studiet af dessa språk, när det be drilves i tillräckligt omfång, utöfvar ett väsendtligt inflytande på beskaffenheten afyng lingarnes intellektuella uppfostran i sin helliPt.
Man har äfven alltid ansett, alt della språkstudium, genom den redighet i begreppsutvecklingen samt klarhet i uppfattning och framställning, som det, med allvar idkadt, framkallar, utgör den hufvudsakliga grunden för den lärda bildningen; — och Rikets Ständer tveka icke heller att tillerkänna delta läroämne den mest framstående plats på denna linia af Elementar-läroverket.
— Af de ämnen äter, som ingå i real-bildningen, och inom de läroverk, hvilkas hufvud sakliga uppgift är denna bildnings befrämjande, torde det vara allmänt erkändi, att matematiken intager främsta rummet.
I följd häraf och då real-bildningen, i saknad af säkra kunskaper uti matematik, svårligen torde kunna leda till något tillfredsställande resultat, halva Rikets Ständer ansett undervisningen i delta ämne vid real-skolorna vara företrädesvis maktpåliggande, och att således de nja Lektors-befallningarne böra afses för matematiken.
Slutligen och beträffande aflöningen för de vid fullständiga real-läroverk anställde Ölnings-lärare, hafva Rikets Ständer, i betraktande af hvad uti den nådiga Propositionen blifvit anfördi, om behofvel af tillökning i dessa lärares löneförmåner, icke funnit anledning till annan minskning af de belopp, E. K, Majit i nåder föreslagit, än alt vid Luleå skola det angelägnaste behofvet ansetts böra blifva uppfyldl, om för närvarande blott en öfningslärare antages, för alt undervisa i teckning, intill dess läroverket uppnår större utveckling.
1 öfverensstämmelse med hvad sålunda blifvit anfördt, och då, på sätt förut är nämndt, Rikets Ständer icke allenast bilällil E. K.
Majlis nådiga förslag, om uppförande af Norrköpings skola bland de högre fullständiga läroverken, utan äfven ansett enahanda förändring böra ega rum med skolan i Wenersborg, hafva Rikets Ständer alltså beslutat: att för en Lektor i matematik vid hvartdera af de å real-linien fullständiga läroverken i Helsingborg, Westervik, Nyköping och Hudiksvall uppföra löner ä stat med tillsammans 8,000 R:dr, under vilkor att läroverkshusens byggnad och underhåll ej bekostas af Staten ; att till ailvoden för lärare vid nyssnämnda fyra läroverk i gymnastik, i musik och sång, samt i teckning, anvisa 400 R:dr för hvarje lärare, all höjas efter 5 års väl vitsordad tjenstgöring till 000 R:dr och efter ytterligare 5 års sådan tjenstgöring till 800 R:dr, samt för en lärare i teckning vid Luleå Elementarläroverk 400 R:dr, med rättighet (ill enahanda förhöjning; — utgörande den häraf uppkommande anslagstillökning för närvarande tillhopa 5,200 R:dr.
Suppl. 21 162 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 497.
Vid den sålunda blifvande utvidgningen af ofvannämnda läroverk hafva Rikets Ständer funnit sig böra fästa det vilkor, alt läroverkshusens byggnad och underhäll ej af Staten bekostas. I sammanhang härmpd hafva Rikets Ständer, enligt E. K.
Maj:ts nådiga förslag, medgifvit att de vid sistlidna riksdag lill arfvoden ät gymnastik-lärare vid de lägre Elemenlar-läroverken anvisade 9,000 R:dr årligen, äfvensom de till arfvoden åt lärare i musik och sång samt i teckning vid samma läroverk beviljade 10,000 R:dr, jemväl förgår räknadt, skola under nästa statsreglerings-period oförminskade utgå. 32:o.
I afseende på det reservations-anslag, 2,000 R:dr, som af Rikets sednast församlade Ständer beviljades till aflöning åt Ribliothekarier vid Elemenlar-läroverken, meddelas uti förenämnde Statsråds-protokoll, hurusom detta anslag icke medgifvit arfvodens anvisande ät sådane tjenstemän vid andra än de läroverk, hvilkas boksamlingar varit af särdeles betydenhet.
Då likväl flera af de öfriga högre Eletnen tar-läroverken redan egde boksamlingar af ganska stort värde, hvilka, sedan den förut till Statsverket ingående skol-afgilten blifvit anslagen till anskaffande af höcker och undervisningsmedel eller eljest behöflig materiel, komma alt oafbrutet tillväxa, och dä det vore af vigt, att dessa bildningsmedel i möjligaste måtto komme läroverken och allmänheten lill gagn, i hvilket fall Bibliothekarie-befatlningen måste upptaga så mycken lid, att svårligen någon torde finnas villig att utan ersättning åtaga sig densamma, har E. K.
Majit föreslagi t Rikets Ständer ofvanberörda anslags förhöjande från 2,000 till 3,000 R.dr, att, ställdt till E. K.
Maj:ts disposition, användas till arfvoden åt Bibliothekarier vid de högre Elemenlar-läroverken, med vilkor att boksamiingarne vissa timmar i veckan hållas för allmänheten tillgängliga.
Och har denna nådiga framställning blifvit af Rikets Ständer bifallen. 33:o. Sedan Rikets Ständer vid sistlidna riksdag funnit, att bland de femklassiga skolorna borde uppföras Clara, Jacobs, Maria och Catharina skolor i hufvudstaden samt beslutat att en lärareslat at en Rektor och 5 Kolleger skulle för dem antagas, har, enligt hvad Slatsråds-protokollet innehåller, erfarenheten visat, att undervisningen vid dessa skolor icke kunnat af de ordinarie lärarne bestridas, helst vissa klasser måst af nämnda orsak delas i tvänne, hvadan biträde af extra lärare fortfarande visat sig vara af behofvet påkalladt; — och har af sådan anledning E. K.
Majit föreslagit Rikets Ständer, att för ytterligare 2 Kolleger vid Clara, 2 vid Maria, 1 vid Jacobs och 2 vid Catharina skolor löner måtte å stat uppföras med 1,000 R:dr för hvardera eller tillsammans 7,000 R:dr.
Med afseende å de anförda förhållandena, hafva Rikets Ständer, på det att lärarnes antal vid berörda skolor må kunna tillökas på sätt E. K.
Majit föreslagit,- beviljat en anslagslillökning af 7,000 R:dr, under vilkor, äfven härvid, att skolhusens byggnad och underhåll ej af Staten bekostas.
Under behandlingen af denna fråga har Rikets Ständers uppmärksamhet blifvit fästad derpå, att den nuvarande organisationen af nämnde fyra skolor icke torde vara fullt lämplig för undervisningens ändamålsenliga ordnande, i hvilket afseende Rikets Ständer jemväl inhemta!, att Direktionen för Stockholms stads undervisningsverk lill E. K.
Majit aflåtil en underdånig framställning innefattande det förslag, alt Clara och Maria skolor skulle befrias från skyldigheten att undervisa sådana lärjungar, som icke lä<a klassiska språk, samt Jacobs och Catharina skolor frik»Ilas från åliggandet att i nämnda språk meddela undervisning; — varande af Direktionen härvid, bland annat, anfördt, att den föreslagna förändringen skulle medföra de bufvudsakliga fördelar, alt Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse !S:o 19 7. 163 undervisningen kunde lätlare anordnas och blifva grundligare både för den ena och den andra linien; att ett mindre antal lärare skulle behöfvas och deras arbete blifva visserligen icke minskadt, men vida mindre tröttande och långt mera fruktbärande; samt att nybyggnader, förenade med stor kostnad, skulle blifva obehöfliga åtminstone för Jacobs, Maria och Catharina skolor. 1 anledning häraf få Rikets Ständer hos E. K.
Majit i underdånighet anhålla att E. K.
Majit läcktes taga i nådigt öfvervägande, huruvida icke vid ofvannämnde fyra skolor må, genom en enklare fördelning af läroämnena uti den i Direktionens ofvanberörda skrifvelse antydda riktning, kunna beredas en sålunda förändrad organisation, alt undervisningen blifver ändamålsenligaref ordnad och bespaiing vinnes i lärarekrafter. 34:o.
Beträffande nu befintliga tvåklassiga skolor hafva följande förslagfblifvit framställda:
På det att skolan i Söderköping må kunna utvidgas till treklassig, bar E. K.
Majit föreslagit Rikets Ständer att å Skolans stat måtte uppföras: förhöjning i Rektorns aflöning frän 2,000 Ridr till 2,500 Ridr med 500. samt aflöning för ytterligare en Kollega med 1,000 R:dr eller tillhopa 1,500 Ridr.
Vidare har uti särskilda, inom Riks-Slånden gjorda framställningar blifvit föreslaget : alt Lidköpings skola matte utvidgas till (reklassigt eller femklassigt läroverk; att vid Askersunds skola, en tredje lärare måtte anställas
;‘r samt att vid Piteå skola mätte inrättas 2:ne nya lärarebefattningar.
Bland dessa framställningar hafva Rikets Ständer funnit uppmärksamheten böra i första rummet fästas vid dem, som afse läroverket i Lidköping.
Då nemligen, enligt hvad upplyst blifvit, lärjungarnes antal derstädes på en tid af blott 3:ne år mer än fördubblats och för närvarande icke allenast är betydligt större än vid någon annan tvåklassig skola, utan äfven öfversliger elev-antalet vid den mest besökta af de treklassiga ; lian det icke bet villas, alt en ytterligare lärares anställande vid'detta läroverk är för undervisningens uppehållande af behofvet oundgängligen påkalladt.
Hvad vidare angår skolan i Söderköping, hafva Rikets Ständer desto hellre lunnit skäl alt bifalla E. K.
Majlis nådiga framställning om en tredje lärares anställande derstädes, sorn donationsmedel äro lill denna skola anslagna i ändamål att bereda en sådan utvidgning af skolan, hvilka medel i annat fall synas] icke rätteligen kunna, såsom hittills skett, disponeras af Statsverket till lärarnes aflöning.
Äfven skolan i Askersund är, enligt hvad Rikets Ständer inhemlat, numera besökt af ett så stort antal lärjungar, att dess utvidgning till Ireklassig svårligen torde längre kunna uppskjutas; och dä de förut anställde liirarne till en betydlig del afiönas genom enskilda donationer, synes det vara billigt att en tredje lärares aflöning hädanefter bekostas af Statsverket.
Beträffande slutligen Piteå, kunna Rikets Ständer icke förneka, att, på sätt i de härom gjorda framställningarne blifvit erinradt, den vid förra riksdagen beslutade reglering af de offentliga undervisnings-verken för denna ort medfört en ganska kännbar förlust, och behofvet af ökade lärarekrafter vid ifrågavarande skola är dessutom på ett öfvertvgande sätt vitsordadt genom stadens åtagande att framgent sjelf aflöna en lärare, under vilkor att statsmedel beviljas för den ytterligare lärareplats, som är oundgänglig såvida undervisningen skall kunna, i samma utsträckning som hittills, uppehållas.
1 följd af hvad sålunda förekommit, hafva Rikets Ständer ansett sköl vara för handen att bevilja de anslag, som erfordras för alt samtliga ifrågavarande skolor må 164 Expeditions-Utskottets Förslag till underd.
Skrifvelse IS:o 191. blifva utvidgade lill treklassiga; dock att, hvad Piteå skola angår, undervisningen derstädes må, genom den tillökning i lärarekrafter, som staden erbjudit att bekosta, fort farande bibehålla samma omfång sorn vid femklassiga skolor; och hafva Rikets Ständer alltså för hvarje af nämnda skolor anvisat en anslagstillökning af 1.500 R:dr, nemligen 1,000 R:drs lön för en ny lärare, och 500
R:dr lönetillökning åt Rektor, eller tillsammans 6,000 R:dr; varande af Rikets Ständer äfven härvid fästadt det vilkor, att skol busens byggnad och underhåll ej bekostas af Staten. 35:o.
Af det vid E. K.
Majits nådiga Proposition fogade Slatsråds-protokol! inhemtas äfven, hurusom bos E. K. Majit Rektorn vid Piteå skola, 1. P. Huss, underdånigst anhållit om beviljande af ett årligt anslag, räknadt från slutet af sistlidna års vårtermin, af 500 R:dr Runt, utöfver det belopp af 2,500
R:dr, han, enligt sednast fastställda lönereglering för Rikets Elemenlar-läroverk, eger att uppbära, eller ock, derest nämnde anhållan ej kunde beviljas, att E. K.
Majit täcktes lill Rikets Ständer aflåta nådig
Proposition om anvisande af om förmälda belopp, såsom årlig förhöjning i sökandens lön; och bar, med anledning häraf, sistnämnda förhöjning blifvit af E. K.
Majit i nåder föreslagen.
Dä Rikets Ständer, pä sätt nästföregående punkt innehåller, för utvidgande af Piteå skola heviljat ökadt anslag, samt skolans Rektor derigenom skulle från och med nästkommande år erhålla den löneförhöjning af 500 R:dr, som förevarande nådiga framställning för den kommande tiden alser, få Rikets Ständer, i anledning af högstberörda framställning här endast anmäla, att Rikets Ständer äfven för tiden från slutet af 1850 års vårtermin till utgången af innevarande år för bemälde
Rektor beviljat en motsvarande löneförhöjning, och för sådant ändamål anvisat ett särskildt anslag af 750 Ridr, alt från Riksgälds-kontoret utgå. 36:o.
Enligt hvad berörde Statsråds-protokoll vidare innehåller, hade hos E. K. Maj:t
Domkapitlet i Götheborg gjort förnyad underdånig framställning om beholVet af en särskild skola med en Rektor och minst tvä Kolleger lör Carl Johans, invid Götheborgs stad belägna och Orgryte pastorat tillhörande, församling, med anmälan tillika, ali församlingen förklarat sig beredvillig att, på egen bekostnad anskaffa och underhålla skolhus, äfvensom embetsgård åt blifvande Rektor.
Genom hvad sålunda blifvit an förd t, hade väl E. K. Maj:t funnit behofvet af den ifrågasatta skolan fullt ådagalagdt, men då Statens tillgångar redan för Elementarläroverken lagas i så betydligt anspiåk, ansett sig ej kunna för närvarande i vidsträcktare mån vid den gjorda anhållan fästa afseende, än att E. K. Majit täckts före slå Rikets Ständer att, för inrättandet af en tvåklassig skola inom ofvan omförmälta Carl Johans församling anslå löner lill en Rektor, 2,000 R:dr och till en Kollega 1,000 R:dr, eller tillsammans 3,000 Ridr Runt.
Och hafva, i betraktande af hvad härvid förekommit, Rikets Ständer till denna E. K.
Majlis nådiga framställning lemnat bifall. 37io. I afseende på skolan i Skenninge, har E. K.
Majit föreslagit Rikets Ständer, att, för nämnda skolas utvidgande till ett lägre tvåklassigt Elemenlar-läroverk, bevilja nödigt anslag af lön till en Rektor med 2,000 R:dr.
Rikets sednast församlade Ständer ansett ifrågavarande skola, i enlighet med eli redan år 1822 kalladt beslut och (vänne derefter följande skol-revisioners tillstyrkan, böra indragas, ehuru en sådan åtgärd icke kunde vidtagas förr än vid den nuvarande lärarens ålgång, hvarföre ock denne lärares lön blifvit å stat uppförd, hafva Rikets Ständer, som Exp edi lion s - UIs kott e ts Förslag lill underd.
Skrifvelse N:o '197.
165 icke liinuit skäl att härifrån afvika, ej kunnat bevilja det anslag, E. K, Majit för omförmälda ändamål äskat. 38:o.