Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Afven jag tillhör dem som anse att Gen.Intendentens lön bör höjas till det belopp som K. M. föreslagit, men jag tror likväl att det icke går an att nu genast fatta detta beslut, emedan den löneförhöjning, som i K. M. Propos. blifvit föredragen, skulle då förvandlas till provisioncll, ty alla de i detta Betänk, förekommande löneförhöjningar äro provisionella, Gen.Intendentens deri inberäknad.
Detta gör att då denne tjensteman är militär och har militärlön på stat, så uppstår den frågan, skall han bibehålla denna militärlön och dessutom erhålla detta arfvode, och om då detta bestämmes till 3,500 så blir det vida mera, än man från början afseit. K. M. har föreslagit att Gea.Intendenten.
Dun 3 Juli.
19 skulle upföras på stat till 5,500 Rdr; och är det äfven här meningen, så skulle jag icke vilja synnerligen motsätta mig detsamma, emedan jag är öfvertygad, att huru Krigsförvaltning än organiseras, så måste en sådan embetsman alltid finnas; ehuru jag icke kan finna att det är så alldeles riktigt att, då icke Colhm undergår någon förändring i sin helhet, man sätter en enda tjensteman på stat, under det de öfriga lönerna blifva provisionella.
Men då hufvudsaken är att Gen.Intendenten får den lön hans arbete är värd eller 5,500
Rdr, så torde det vara bäst, om man är ense härutinnan, att låta Utskottet få uppgöra vilkoren, i sammanhang med öfriga bestämmelser för Collin och det är derför jag föreslår återremiss.
Jag kan icke finna annat än att då StatsUtsk, för en så hög aflöning som denna föreslagit en tillökning af 1,100 Rdr tyckes det vara en ganska tillräcklig förhöjning, hvilken står i öfverenstämmelse med de förhöjningar som Utsk. på andra ställen föreslagit.
Jag tror äfven att då den högsta lön för EegitsChef icke är föreslagen till mer än 6,000 Rdr och dessa Reg:tsChefer måste hafva betydligt större representationskostnad än Gen.Intendenten, bör äfven detta vara ett skäl hvarför den af StatsUtsk. föreslagna summa måtte anses vara tillräcklig. R. o. Ad. bör icke vara sfi frikostig med dessa anslag, på det man icke måtte finna det vara underligt att detta stånd ensamt möjligen skulle bevilja allt hvad som blifvit föreslaget, då det likväl torde vara af nöden att iakttaga en försigtig hushållning med Statens medel, då tillgångarne tagas i anspråk för så många andra föremål.
Jag tillstyrker bifall till Utsk.
Utlåt, i denna punkt.
Lika med Hr Bildt anser jag att denna punkt bör återremitteras.
Det är nemi. högst maktpåliggande att först få veta huruvida nu ifrågav:de tjensteman jemte den föreslagna tillökningen äfven fortfarande skall innehafva denna lön på stat.
Det är alldeles icke nödigt att nu afgöra denna fråga, ty när vi komma till de värfvade Reg:terne, vid hvilka han är anställd, så blifver då äfven lönetillökning föreslagen, och jag skulle icke tro det vara i sin ordning att besluta lönetillökning för en och samma person på 2:ne ställen.
Rå denna grund förenar jag mig med Hr Bildt om återremiss.
Hvad Gen.Intendentens aflöning beträffar, så finner jag icke, med fästadt afseende å det vigtiga embete han verkligen bekläder, och de många göromål som dermed äro förenade, att det är för mycket hvad K.
En Reg:tsChef vid ett garnisons-reg:te är föreslagen till 6,000
Rdr, och jag tror att Gen.Intendents-platsen är fullt ut lika vigtig, och i alla fall skulle han få 500 Rdr mindre än Reg:tsChefen om K. M:s Propos. bifalles.
I StatsRåds-prot. finnes Dep:tsChefen hafva tillstyrkt att denna lön, 5,500 Rdr, skulle blifva en ordinarie lön och, att han då skulle frånträda den militärtjenst han förut innehaft.
Då nu dessa 20 Den 3 Juli. löner endast äro provisoriska, så hemställer jag, om icke det lämpligaste sättet att förekomma det han får upbära båda lönerna, vore att förklara, att om Stånden skulle bevilja 5,500 Edr, han då icke äger att upbära den lön, han på något reg:te kan innehafva.
På så sätt borde det tillgå, om man anser att han icke bör lemna sin innehafvande lön på stat, derföre att den nu föreslagna endast är provisorisk.
Den uplysning, som af Hr Bildt blifvit lemnad, öfverensstämmer, enl. min åsigt, icke till fullo med hvad Prih.
Tersmeden yttrat.
Jag anser det verkligen behöfligt att återremittera denna punkt, för att genom Utsk:s tillgörande få detta förhållande med lönerna fullt bestämdt, men om jag rätt upfattat
Hr Bildts anförande, så har det varit fråga om att upföra denna lön på stat, i st. f. att vara arfvode såsom förut.
Till Hr Printzensköld hemställer jag, om det är B.
St:rs fel att, såsom han yttrat, de vid hvarje Biksdag återkomma med begäran om reorganisation af embetsverken.
Det måste vara ett bevis på B.
St:rs fasta öfvertygelse i afseende på behofvet af nämnde organisation, men att derpå icke följer någon åtgärd från Begeringens sida, det är beklagligt, utan att R.
St:r likväl rå derför.
Vid början af denna punkts föredragning lät jag undfalla mig den anmärkn. jag skulle gjort i afseende på den ringa upmärksamhet, som Utsk. synes hafva fästat vid Gr.
Lagerbjelkes förslag om en särskild begäran hos K. M. rörande KrigsColhi reorganisation, detta bevisar ju huru litet afseende man fäster vid B.
St:rs önskningar i detta hänseende.
Tersmedens sednaste yttrande.
Säkerligen har det icke fallit ur Gr.
Anckarsvärds minne, att alltifrån 1818 års Biksdag har, vid hvarje derpåföljande Biksdag, begäran blifvit framställd om reorganisation af embetsverken.
Likaledes kan det icke vara Gr:n obekant, huruledes Regeringen, med aldra största beredvillighet i detta hänseende gått R.
St:rs önskningar till mötes, äfvensom att vid 1818 års Biksdag ett särskildt Utsk. tillsattes för att utreda denna fråga.
Biksdag var förhållandet enahanda.
Vid 1826—27 årens Biksdag tillsatte K.
M. en komité, för att upgöra förslag till embetsverkens reorganisation, hvilken då också verkställdes ganska grundligt, så att en mängd ärenden skiljdes från det ena och lades till det andra verket.
Vidare måtte det vara bekant att KrigsColhm, för blott några få år sedan, återigen undergått en fullkomlig reorganisation ända derhän till och med att afdelmne fått helt andra namn än de hade för några och 20 år sedan, då jag hade äran att såsom AdvokatFiskal tjenstgöra i detta verk.
Äfven StatsKont. är reorganiseradt, likaså BergsColhm; med ett ord, åt hvilket håll man vänder sig, så finner man huru Begeringen fullgjort E.
St:rs önskan i detta hänseende.
Då må Gr:n också ursäkta, om jag anser det vara en'för långt drifven förebråelse mot I)en 3 Juli. 21 Regeringen, att säga det den icke i detta fall sökt tillfredsställa R.
St:rs önskan; tvertom vågar jag påstå, att det är just genom denna beredvillighet, som måhända icke alltid de bästa organisationer blifvit vidtagne.
Men detta är en sak för sig; jag har blott velat anmärka detta, på det man må se att det icke finnes någon sådan motsträfvighet å Regeringens sida, såsom en och annan låtit påskina.
Om R. o Ad., med R.
St:rs rätt, kunnat afgöra denna fråga, skulle jag, för min del, velat instämma i Frih.
Ter smedens förslag, att genast afgöra frågan, på sätt han hemställt, men då denna del af representationen icke utgör mer än ^:del och det kan hända att, om R. o. Ad. fattar nu beslut, och redigerar det såsom Frilen föreslagit, ett annat Stånd, som fattar ett likartadt beslut, redigerar det på annat sätt, inträffar härigenom att frågan kommer att lösas genom förstärkt StatsUtsk., och då skall man jemka och göra inbjudningar etc.
Allt detta kan undvikas om man återremitterar punkten, ty om den äfven återremitteras från etft annat Stånd, så skulle Utsk:s ledamöter få tillfälle att, åtminstone reservationsvis , framlägga ett förslag för de Stånd, som vilja öka lönerna för Gen.Intendenten.
Således synes mig, för frågans framtida lösning, vara vida bättre att återremittera densamma, än att nu genast fatta beslut.
Anckarsvärds yttrande, att här kanske vore fråga om att bestämma lönen på stat, så ber jag att få nämna, att K.
M. föreslagit denna plats sättande på stat, men att StatsUtsk. icke gillat detta, och att om man här vill bestämma anslaget till 5,500
Rdr, utan att taga i betraktande, att denne tjensteman är på annan stat satt, hela detta arfvode, 5,500 Rdr, vore ett anslag, vida större än som af K. M. blifvit tillämnadt.
Jag skulle i allmänhet vara af samma tanke som Hr Bildt, om icke den redaktion, som här ifrågakommit, vore så enkel, att den icke kan blifva på annat sätt, så vida man derom är öfverens.
Jag har nemi. föreslagit att Gen.Intendenten, så länge han upbär den löneförmån, som nu kan komma att honom anslås, skall, för den händelse att han innehar någon annan tjenst, under den tiden icke få upbära aflöning för denna sednare befattning.
Detta är ju en ganska enkel redaktion, och när dertill kommer, att vi i dag haft plenum, hvilket icke är förhållandet i något annat Stånd, och således det beslut, som här i denna fråga fattas, lätteligen kan (och det skall jag åtaga mig) blifva bekant i de andra Stånden, kunna ju de, hvilka vilja bevilja den föreslagna lönetillökningen åt Gen.Intendenten, fatta alldeles enahanda beslut med R. o. Ad.
Jag vidhåller således min förra anhållan.
Mörner, Carl Johan Detlof:
Jag vill blott fästa upmärksamheten på, att om, såsom Hr Bildt nämnt, det skulle hända att 2:ne Stånd bifalla Betänk , så lärer väl Utsk. vidblifva sitt nu gjorda förslag, och i den händelse torde återremiss ieke 22 Den 3 Juli. föranleda till någon ny framställning från Utsk.
Vi stå då på samma punkt som förut.
Med afseende så väl härpå, som de skäl Frih.
Tersmeden anfört, röstar jag för bifall till Frihms förslag.
Sedan öfverläggningen härmed ansetts fulländad, samt Hr Gr. o.
Landtm, framställt, att å ifrågav:de mom. blifvit yrkadt af Gr.
Anckarsvärd bifall och af Hr Bildt återremiss, anmälde sig och yttrade Gr.
Jag förenar mig med Hr Bildt om återremiss.
Landtm, framställde vidare, att i öfrigt blifvit yrkadt af Hr af Klint och Hr Printzensköld bifall till K. M:s Propos. i denna del, samt. af Frih.
Tersmeden, att afiöningen för Gen.Intendenten måtte fastställas till 5,500 Kdr Ernt, dock med skyldighet för honom att, vid emottagandet af den förhöjda lönen, och så länge han densamma upbär, frånträda den lön han möjligen kan å annan stat innehafva.
Jag afstår från min anhållan om bi fall till K. M:s Propos. i detta läll och förenar mig i Frih. Tersmedens förslag.
Jag anhåller att få förena mig med Frih. Tersmeden.
De härefter först till bifall och sedermera till återremiss i förevarande mom. framställde proposme besvarades med starka Nej, jemte några Ja; hvarpå Hr Gr. o. Landtm, hemstälde om E. o.
Ad. behagade bifalla det af Frih.
Tersmeden framstälda förslag, samt, efter dennajpropos. besvarande med starka
Mom. litt. C., ang:de aflöningen för en Intendent vid IntendcnU-mililär-kontoret.
Hr af Klint':
Då Utsk. erkänt, att nuvärde Adjutant vid IntendentsMilitärKont., som hädanefter skulle benämnas Intendent, har en ytterst trägen och maktpåliggande befattning, så synes det besynnerligt att
Utsk. så betydligt nedsatt den för honom föreslagna aflöning.
Hans tjenstebefattning är fullt ut jemförlig med hvilken Kont.Chefs-befattning som heldst inom Krigslörvaltningen, och likväl har Utsk. föreslagit en aflöning, som icke ens motsvarar hvad Notarierne inom samma afdelning hafva.
Utsk. säger visserligen »att icke någon definitiv reglering af tjenster och löner f. n. bör ega rum, utan endast att tillses må att, med afseende å närv:de förhållanden, personalen erhåller en billig förhöjning i nu innehafvande löneförmåner».
Förhållandet är dock verkligen sådant, att nuvar:de adjutanten icke har någon annan inkomst än den som beredes honom af hans kaptens-peusion ur Arméens Pensions - D en 8 Jull. 23 Kassa och det arfvode som K.
St:r nu åt honom behaga anslår
Det kan visserligen tyckas vara en ganska stor förhöjning, när man jemför 2,000 ltdr med 750, men ieke bör man mäta efter denna grund; hans ansvarsfulla befattning är sådan, att den med allt skäl kan rättvisa en högre aflöning än den sorn Utsk. föreslagit.
Jag yrkar således att R. o. Ad. måtte bifalla hvad K. M. begärt.
Jag tror att hvad Hr Klint här har anfört, förtjenar allt afseende.
Intendenten är på sätt Hr Klint erinrat, Chef för ett Kontor.
För KontorsChefer i allmänhet har K. M. föreslagit och StatsUtsk. jemväl tillstyrkt 3,500 Rdr som lön på stat; då må det väl vara med billighet och rättvisa öfverensstämmande, att den som fordom kallades Adjutant, men rätteligen bör kallas Intendent, får en aflöning som står i riktigt förhållande till den befattning som han har sig anförtrodd.
Dessutom bör man, hvad löne-anslag inom denna titel i allmänhet men särdeles i afseende på KrigsColhi administration beträffar, nogsamt lägga märke till att denna administration är af den beskaffenhet att ingen tjensteman, vare sig högre eller lägre, kan någonsin få åtnjuta hvad man kallar »ferier», hvilket likväl är förhållandet inom de juridiska verken; utan tjenstemannen måste, såvida tjensten skall till Statens gagn och nytta handhafvas, beständigt alla tider på året vara på embetsrummet tillstädes.
Då man härpå fäster afseende och tillika vet att den ifrågav:de personen varit så illa lönad som nu är händelsen, så synes det som skulle den nedsättning, hvilken StatsUtsk. föreslagit, icke vara med rättvisa förenlig, hvarföre jag vördsamt instämmer i anhållan att It. o. Ad. täcktes bifalla hvad K.
M. för denna tjensteman i aflöning föreslagit.
Jag ber att R. o. Ad. ville tillåta mig att uplysa om orsaken hvarföre såväl denna som den i föreg:de punkt omtalade befattning blifvit så arbetsamma och vigtiga mot hvad förut varit förhållandet.
Vid 1849 års organisation af KrigsColhm gick man ganska allvarsamt tillväga med att vilja lägga på KrigsColhm en massa af göromål, tagna från StatsKont. och man kan af StatsKont:s enskilda Utlåt, inhämta, att de mål som derifrån förflyttades, voro af stor vigt och särdeles kinkig beskaffenhet.
Emellertid mottogos dessa mål af KrigsColhm, och af deras stora antal föll en betydlig del på just denna IntendeutsAfdelning i anseende till ärendenas beskaffenhet.
På samma gång drog man in ett KrigsRåd, nemi. just det som hade att göra med Iuteudentsbefattningen, och behöll endast det som har med Arméens utredning alt beställa.
Göromåleti blefvo, jag säger icke för mycket, på den förra afdelningen ökade med 33£ proc., och ett KrigsRåd och en Kamererare drogos in från nämnde afdelningar.
Gen.Intendenten och hans Adjutant som hörde till dessa båda afdelningar blefvo qvar på den ena återstående s. k.
InfendentsAfdelningen.
Huru skulle man nu bära sig åt för att få arbetet verkställda för att få dessa nya ärenden beredde och de gamla icke försummade.
Jo, det 24 Den 3 Juli. tillgick på det sätt att Gen.Intendenten tog på sig så många göromål äfven från den civila sidan, som möjligen kunde ske, och KrigsEådet bibehölls vid de ärenden som nödvändigt fordrade den civila tjenstemannens handläggning, såsom räkenskaps-ärenden o. s. v. Men hvem skulle förrätta den 5:dre Kamererarens göromål som blifvit indragen?
Jo, de skulle förrättas af Adjutanten för MilitärKont.
Derigenom fick han en mängd ärenden som egentligen icke tillhörde hans befattning.
Detta gör att innehafvaren af denna plats har fullt upp att göra, lika mycket som Kamererare i KrigsColhm, och det vill säga ganska mycket, ty Kamererare såväl som öfrige tjenstemän derstädes hafva så trägna göromål att man icke utan största obillighet kan undandraga dem all den upmärksamhet med afseende på löne-tillökning som Statens tillgångar medgifva.
Jag tillstyrker således K. M:s Propos. i denna del.
Jag har visserligen redan gjort den erfarenheten att det ieke tjenar något till att påyrka sparsamhet med afseende på här föreslagne anslagssumma, men jag tillåter mig dock fästa upmärksamheten derå att K.
M. synes hafva för afsigt att inrätta en lön på stat för denna tjensteman och att bestämma lönen till 3,500 Rdr.
StatsUtsk. har icke velat att någon fix lön skulle antagas, men har föreslagit ett arfvode till det betydligt förhöjda beloppet af 5,000 Rdr.
Om då detta arfvode bestämdes till 3,5 00 Rdr och samme tjensteman möjligen hade en lön af samma belopp på stat, skulle han kunna erhålla en dubbelt så stor aflöning som af K. M. blifvit afsedd.
Det kan således icke gå an att arfvodet fixeras till så högt belopp, icke heller anser jag det vara riktigt att fastställa en lön af 3,500 Rdr för denna tjenst, då StatsUtsk. föreslagit att dessa löneförhöjningar icke skulle vara definitiva.
Således anser jag att hvad Utsk. föreslagit, bör bifallas, och om R. o. Ad. icke bifaller det, så bör punkten återremitteras, ty det torde vara särdeles svårt att vid hvarje punkt göra en godtycklig förändring och derigenom rubba i sin helhet det system, som af StatsUtsk. blifvit upgjordt.
Det är med denna tjenst på samma sätt som med den föreg:d'e, att K. M., på sätt Hr Mannerskantz omnämnt, föreslagit en lön på stat och att StatsUtsk. deremot föreslagit arfvode.
Jag anser att den tjensteman, som innehar en så trägen och ansvarsfull befattning som nu ifrågav:de, bör hugnas med en löneinkomst, så stor som K. M. afsett, men jag tror också att man bör dervid fästa samma vilkor som för Gen.Intendentens lönebelopp.
Det är visserligen sannt att den nuvar:de
Intendenten icke har någon lön på stat, men man bör icke lagstifta för endast den person, sorn innehar tjensten, utan för sjelfva tjenstebefattningen.
Jag har visserligen lika med Hr Mannerskantz trott att man, då man vill hafva en löneförhöjning lika med hvad K. M. föreslagit, äfven bör uttala denna önskan i andra ordalag än här förekommit, men då nu förhållandet är att dessa / löneförhöjningar icke äro bestämda Den 3 Juli. 25 att gälla för mer än 3 år, på hvilket förhållande K.
M. deremot icke baserat de af honom föreslagtie löneförhöjningar, och R. o. Ad. ansett sig böra bestämma lönerna endast provisoriskt, så böjer jag mig för E. o. Ad;s beslut och anhåller derföre om Hr Gr:ns o. Landttms propos. om bifall till den af K.
M. föreslagna summa, med de vilkor som E. o.
Ad. beslutat skola gälla i afseende på Gen.
Intendenten.
Efter härmed fulländad öfverläggning och sedan Hr Gr. o. Landtm, framställt hurusom i afseende på förev:de mom. blifvit yrkadt af Hrr af Klint, Printzensköld och Lefrén, bifall till den af K. M. föreslagna aflöning, 3,500 Itdr Ernt, af Hr Mannerskantz återremiss, och af Hr Bildt bifall till den af K.
M. föreslagna aflöning, med samma vilkor, som 11. o. Ad. i afseende på tillökningen i Gen.Intendentens aflöning stadgat; anmälde sig och yttrade Hr Lefrén:
Jag instämmer deruti att i afseende på denna punkt vilkoren må blifva desamma som förut äro beslutade med hänsigt till Gen.Intendentens lönebelopp.
Hr af Klint förenade sig med Hr Lefrén.
Då nu propos. först framställdes till bifall å förevar:de morn., ropades starka
Nej jemte ett eller annat Ja; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, hemställde om E. o. Ad. bifölle att aflöningen för en Indentent vid IntendentsMilitärKont. bestämdes till 3,500 Edr Ernt med samma vilkor som K. o.
Ad. i afseende på tillökningen i Gen.- Intendentens aflöning stadgat. ltopades Ja. Mom. litt. d, ang:de aflöningen för 2:ne Adjutanter.
Här är nu tillfälle att taga i betraktande hvad Gr.
Anckarsvärd förut yttrat.
Här är lägsta platsen i fråga, likväl har man nedprutat den föreslagna summan från 800
Edr till 6 00.
Jag tycker verkligen att det icke är mycket hegardt om en person som har stadig tjenstgöring i ett verk och den icke så obetydlig heller, erhåller i lön 800 Edr Rmt.
Jag vill icke besvära med mycket tal i denna fråga, men jag anhåller vördsammast att R. o.
Ad täcktes lemna sitt bifall till hvad K. M. föreslagit, samt tillika dervid fästa afseende, alt den ena af Adjutanterne har icke lön på stat, den andre en lön på 300 B:ko vid Artilleristaben.
Till de skäl som den siste talaren anfört, anhål ler jag att få lägga ännu ett som rörer den af Adjutanterne som är anställd vid ArtilleriMilitärKont.
Genom det förslag som StatsUtsk. här framställt, skulle denne tjensteman komma i sämre vilkor än han f. n. sig befinner.
Han har visserligen på KrigsColhi stat ett arfvode af 200 Edr Bko, men han har tillika från ArtilleriStaten ett anslag af 300 Bko, tillsammans 500 Bko.
Han har således f. n. ett arfvode som med 150 Edr Ernt öfverskjuter hvad StatsUtsk. föreslagit, eller 600 Edr Ernt.
Det skulle visserligen kunna anmärkas, att denne tjensteman fortfarande skulle från Ar - Den 3 Juli. tilleriStaben kunna erhålla de 300
Bko han förut haft; men under förutsättning att lt.
St:r bifalla K. M:s Propos. i hvad som rörer denna stat, är sådant omöjligt.
M. ansett att antalet af officerare i Artilleristaben kan nedsättas från 5 till 7 personer, kan väl icke arfvodet utgå till en person som icke gör tjenst i Staben.
Det är väl då af rättvisa påkalladt att ifrågav:de arfvode höjes till ett belopp ungefärligen motsvarande den inkomst han nu åtnjuter och då det icke är mer än 50 Edr som skiljer från den af K.
M. föreslagna summan, tyckes icke vara något skäl att förminska denna sednare.
Beträffande den andre Adjutanten, så har den siste talaren uplyst att han icke är lönad på stat; att då upföra honom till ett arfvode af 800 Edr är en summa så ringa och obetydlig, att äfven jag yrkar bifall till K. M:s Propos. i denna del.
Sedan efter härmed fulländad öfverläggning
Landtm, framställt att under densamma endast blifvit yrkadt, att ifrågav:de aflöning måtte bestämmas i öfverensstämmelse med K. M:s Nåd.
Propos. till 800 Edr Ernt, blef propos. till bifall å förevrde mom. framställd och besvarad med Nej; hvarefter E. o. Ad. biföll att aflöningen för ifrågav:de
Adjutanter skulle bestämmas för hvardera till 800 Edr Ernt.
Mom. litt. e, ang:de aflöningen för Coll:i Advokatfiskal.
Det är visserligen riktigt att jag i mitt till K.
M. afgifne förslag hemställt att AdvokatFiskalen skulle få en aflöning af 3,000 Edr, men det är att märka att detta förslag innehåller derjemte att hela den grad dit AdvokatFiskalen hörer eller Kamererare-graden, der AdvokatFiskalen står främst, skulle få lika löner med honom.
Af den K.
Propos:n synes att detta förslag blifvit taget i betraktande, ty K.
M. föreslår deri alldeles i likhet med min hemställan att Ivamererarens äfvensom AdvokatFiskalens aflöning skulle sättas till 3,500 Edr från 3,000.
Det är således ingalunda någon inkonseqvens af mig att nu tala för det AdvokatFiskalen i KrigsColhm må erhålla samma lönebelopp som Kamereraren derstädes.
Det vore äfven besynnerligt om den person som har samma tjenstepligt, samma tillsyn öfver förhållanderne i KrigsColhm som Kamereraren, skulle hafva mindre lön än denne, synnerligen som de alltid haft lika lönebelopp.
Det anföres visserligen som ett skäl hos LTtsk. att AdvokatFiskalen har tillfälle att få sportler; men huru stora äro väl dessa sportler; månne de väl kunna uptagas till 500 Edr som Utsk. afdragit från den summa K. M. föreslagit?
Förhållandet är sådant att först på de sednare åren har Advok.Fiskalen erhållit några sportler, men dessa har han icke fått från K. M. och Kronan, utan från K.
SerafiroerOrdensGillet pä så sätt att vissa plikter inflyta för underlåtande af åtskilliga leveranser och af dessa erhåller AdvokatFiskalen en del för det besvär han för SerafimerOrdensGillet underkastas.
Afven har han inom KrigsColhm haft några sportler af obetydlig art under dessa sednare åren, då rustningen pågick och stora leveranser förekommo, likväl Den 3 Juli. 27 hafva dessa sportler tillsammanstagne icke utgjort mer än 804 Rdr på 5 år, deraf största delen sådane medel som utgått från SerafimerOrdensGillet, eller 160 lidr 45 öre på året.
Det är mer än sannolikt att då vi inträda i våra vanliga förhållanden, då inga leveranser behöfva förskrifvas såsom för ett par år sedan, kommer detta belopp att nedgå ända derhän att han icke får mer än 30, 40 å 50 Rdr.
Det skulle vara bra besynnerligt om han för blotta hederns skull att hittills hafva haft sportler, skulle behöfva frångå 500 Rdr.
Jag vågar hemställa om icke R. o. Ad. behagade bifalla K. M:s Propos., nemi. att AdvokatFiskalen måtte erhålla lika lön med dem som stå i samma grad.
Det är svårt för mig att vid detta tillfälle afgifva något yttrande, emedan det skulle synas som om jag talade i egen sak, alldenstund jag har ett till namnet lika beskaffadt embete som det, hvars aflöning nu är i fråga; men man må anse det vara så eller icke, jag kan likväl icke undertrycka min tanke i ämnet.
Jag får då förklara att jag beklagar det Regeringen på ett styfmoderligt sätt behandlat just desse tjenstemän.