Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Lag föreskrifver, för våldsverkare å hägnader och grindar; till Bevillningsutskottet at Pehr Johanssons från Kronobergs Län Memorial, innehållande yrkande, att Bevillningen af Brännvinsbränningen måtte upphöra; af Bryngel Ericssons från Elfsborgs Län, angående DebetRöckers inrättande för Allmogen, i stället för särskildta DebetSedlar på Bevillningen; till Allmänna Besvärs- och O/conomieUtskottet zl Anders Carlssons från Skaraborgs Län Memorial, angående Kronodagsverkens vid Kungsgårdatne anskaffande.
Gillande af LagUtskottets Utlåtande öfver Petter Jernströms från Westerås Län Me; morial, om rättelse i vissa delar af Författningarne angående Lagsöknings mål.
Bifall till LagUtskottets Utlåtande öfver Hr Cederschålds Memorial om rättelse uti BrottmålsLagen, i afseende på den Läkare ålagda skyldighet att bedomina verkan af sår och andra skador.
Beslut om tryckningen af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående ändring af nu antagna bestraffnings-sätt, m. m» Gillande af ExpeditionsUtskottets förslag till Riksens Högloft Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Maj:t, angående upptagande och erkännande af några Svenska undersåtares fordringar, med det af PrestStåndet gjorda Dm 15 Juni', tillägg, att Cours-beräkningen för Herr CanzliRådet
La ger sv är ds fordringar skulle i den underdåniga Skrifvelsen utsättas.
Bifall till Allmänna Besvärs- och QeconomieUtskottets
Betänkande angående: > :0 Rådmannen Kjellanders Memorial om afskaffande af d-n hittills nyttjade Titulatur i allmänna Skrifter och Handlingar. 2:0 Olof Larssons från Carlstads
Län yrkande om möring i Författningarne angående Hemmans-klyfning. 3:0 Rådmannen Kjellanders begäran att Magistrater ne uti de Städer, der LandshÖfdingar residera, måtte återfå sin fordna rättighet att kunna meddela Resepass åt inom Staden boende personer.
Bifall till StatsUtskottets Betänkanden: j:o I anledning af en hos Vallöf!. BorgareStåndet väckt motion om uppgifvande af och kostnadens bestridande till Register öfver Bihangen till 1810 och 1812 årens Urtima Riksdagars Protocoll. 2:0 Öfver Borgmästaren Holms Memorial om organisation af en Comité till allmän reglering af Statens Embeten och Tjenstår; och 3:0 i anledning af Fullmägtiges i RiksgäldsContoiret gjorda hemställan, i afseende på ersättningen af Skjuts och Tractamente för Ledamöter iCompromissRätt utiBevillnings-måh Af den i6~Maj, om Godkännande »f ConstitutionsUtskottets Memorial3 med redactiou af de stadgandena
Den 15 Juni. hvarom Sveriges Rikes Ständer öfverenkommit till bestämmande af de, genom föreningen mellan Sverige och Norrige, uppkomna Constitutionella förhållanden, och såsom grunder för den upprättande RiksActen. ■ Gillande af LagUtskottets Betänkande öfver Carl Johanssons från Stockholms Län och Olof Bagges från Bohus Län Memorial om närmare bestämmande af Uppfostrings-hj lp för omyndiga barn; och af Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets öfver Rådman Kjellanders motion , att med undantag af PrestStåndets Embetsgårdar, alla som äga hus och tomter i Städerna, må anses skyldige deltaga uti byggande och underhållande af der befintliga Bcclesiastika hus Remiss till Särskildta Utskottet af 1 Eric Perssons från Fernebo
Härad i Carlstads Län, memorial om medel till luxens hämmande m- m.
Bifall till Allmänna Besvärs- och Oeco. nomieUtskottets Betänkande, angående en Fyrbåks inrättande på Gottlands östra kust.
Remiss till StatsUtskottet af Olof Gudmundson Bagges från Bohus Län Memorial, angående anslag af Statsmedlen till gäldande af Mantalsskrifvaren Åkerströms innestäende Mantalsskrifvare-provision, samt af en förlängning af praescriptions-tiden för fordringsägare i StatsContoiret; af Hans Hanssons från Stora Kopparbergs
Län, angående beräknings-sättet af 284 Den 15 Juni.
Rentepersedlar efter Kronovärdi: af Eric Svem. som från Bohus Län, m. fl. angående medels anslående i RiksStaten till eislittning för det lidande, som under sista krig vissa Härader i Bohus och Elfsborgs Län öfvermått.
Till Stats- och BancoUtskotten: af Anders Petter Pehrssons från Östergöthland Memorial, innefattande anmärkningar vid det fordrade understödet till Götha Canal.
Till BancoUtskottet: af Eric johanssons från Stora Kopparbergs Län Memorial, angående Lån utaf Banken till Gagnefs Sockneboer.
Till Bevillningsutskottet: af RiksdagsFullmägtiges från Öland Memorial,angående uppbördstidens flyttning för denna Ö till Maj månad } af Olof Gudmundson Bagges från Bohus Län Memorial, angående en sådan förklaring öfver Kongl.
Kungörelsen den 30 November 1 8 1 -, att
Tullersättning ej bör erläggas af öppna eller däckade båtar} och af Jonas Jonssons från Södermanland Memorial, om förhöjning uti PostföringsTaxan.
Till Lag- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskotten: af Nils Månssons från Malmöhus Län Memorial , om rättighet för Landtmannen, i synnerhet i Skåne, att tullfritt få utföra egna natur- och konstalster 3 och af Olof Olssons från Elfvedals H.ärad i Carlstads Län , angående ändring i 3. §. af Kongl.
StängselFörordningen den 9 Februari 1802.
Till Lagutskottet; af Eric Svenssons från Götheborgs och Bohus Län Memorial om upphäfvande af Kongl. Brefvet den 1 Februari 1 758 , som förbjuder dem, hvilka följa Häradsnöfdingarne på Ting, att vid Tingen advocera} af M, Wesnngs med anmärkningar
Den 15 Juni. 2S5 emot 3 §. i StängselFörordningen af den 9 Februari 1S02, och ett annat angående afskaffande af de vanliga skallgångar och luddringsanstadter} af Jonas Henricssons från Kronobergs
Län, innehållande förslag, att uti alla Cornrad om Jords bortstädjande någon viss afgift borde vara stadgad till Jordägaren, i män efter egendomens godhet} af Pehr Johanssons från samma Län, angående Frälserentors förklarande för lös egendom, m. m.} af Anders Larssons frånElfsborgs Län,angående Stängselskyldigheten m. m.} af Anders Åbergs från Westerbotten, angående ett närmare bestämmande af parters rättighet, att uti mål, som dragas under ÖfVerRätts pröfning, få före instälJelsedagen ingifva sina handlingar} och af bemälte Åbergs, dels angående utlösen af HäradsRättens Protocoll öfver meddeldte uppbud å fast egendom, och dels angående sättet för mundtliga stämningars verkställande.
Till Allmänna Besvärs och OeconomieUtskottet ?d Laurentius Carlssons från Skaraborgs Län Memorial, innefattande anmärkningar vid närvarande skjutsinrättningar i Riket} af Pehr Anderssons från Södermanland, angående Härads- och Sock. ne-A11 nvinningars delande och upplåtande till enskild disposition åt ägare af de Hemman, som till dem hafva uråldrig rätt} af Peter Christophcrssons från Jönköpings
Län, angående anskaffande af så kallad mätareafgift för den Spannmål, sorn till Jönköping införes} af Anders Larssons från Elfsborgs Län Memorial, angående bestämmande af en billigare grund för rösträttigheten vid Kyrkoherdeval, emel* Den 15 Jnit!. 1:0
Af elen 25 Maj, angående RiksdagsFulImägtiges från Skaraborgs Län, Lars- Carl tjoki och Anders Carlssons yrkande att i stäl. let för de för Allmogen kostsamma och tidsspillande åtgärder, Konungens Befallningshafvande vidtaga i ämnen, som tö:a försummad skjuts, underläten väglagning, snöplogning, m. m. måtte stadgas, att mål af nämnde beskaffenhet endast vid HäradsRätterna må göras anhängige och skärskådas.
Utskottet hade ansett Konungens Befallningshafvande endast äga att befatta sig med mål, sorn anginge försummad håll och reservskjuts; men att för öfrigt, enligt 1 Cap. 2 §.
UtsökningsBalken, 25 Cap.
ByggningaBalken-och TågOrdningen af den 15 September 1791, 11 Artikeln, borde ifrågavarande ämnen, såsom af tvistig beskaffenhet, i Laga ordning vid HäradsRätten instämmas. 2:0
Af den 26 Maj, öfver RiksdagsFullmägfi-: gen från Kronobergs
Län, ionas Henrics, sons förslag, att vid upprättande af Contract om Jord och Hemmansbruk, afgiften måtte bestämmas efter en föregående besigtning af ägornas beskaffenhet, och att ägare af Frälseskatte-rentor måtte förklaras skyldige att antingen efter mätismanna ordom eller efter medeltalet af de sist lörflutna 10 årens rentor, derföre taga lösen af hemmansägare, Utskottet hade fun - IV.
Den 15 Juni. nit att ägande-rättens helgd och hvars och ens rättighet att obehindradt upplåta eller åtaga sig hemmansbruk, ej kunde medgifva dessa stadganden, hvilka derföre blifvit afstyrkta.
3:0 af den 26 Maj, angående Rådmannen Sjo. bohms hemställan, att vår nu gällande Sjölag och de flera om Coopvaerdie-sjöfarten sedermera utgångna Författningar måtte öfverlemnas till LagComitéens granskning, och att de stadganden, som blifvit utfärdade till förekommande af Sjömans-rymnirig, och kräfva en skyndsammare åtgärd, måtte nu företagas.
Utskottet, som, hvad det förra beträffade, trodde sig med säkerhet känna, att en Comité till Sjölagens granskning redan vore särskildt förordnad, ansåge för Riksens Ständer endast ålerstå att hos Kongl. Maj:t tillkännagifva deras underdåniga önskan, att nämnde arbete med möjligaste första mätte blifva fullbordadt.
Hvad åter anginge det sednare ämnet, förmenade Utskottet detsamma icke böra behandlas utan i förening med de öfriga Coopvaerdie-sjöfarten rörande föreskrifter. 4:0
Af den 27 Maj, angående Kongl. Majds till Utskottet remitterade Nådiga Proposition af den 19 sistlidne April, af innehåll, att Kongl. Maj:t, som funnit förklaringen den 23 Mars 1S07 meddela full, JRidd, 0. Ad.
Prof. N;o 37. 3$. 29° Dm 15 Juni. ständig ledning huru förfaras bör, dä deri , sorn i brottmål vill hos Kongl.
Maj:t sig besvära, sitter i häkte, hade deremot erfarit, att hvad anginge brottmål, der den sakfällde eller klagande parten ej vore häktad, skiljaktighet sig företedde i hvad Kongl. Förordningen den 22 November 1749, Kongl. Brefvet den 6 November 1765 och förenämnde Kongl. Förklaring föreskrefve, och att sökande således i sistnämnde fall saknat nog tydlig underrättelse om deras åliggande.
I anledning hvaraf Kongi. Maj:t velat Riksens Ständer föreslå, att intilldess Allmänna Lagen, sorn nu är under omarbetning, hinner utfärdas, ett nytt föreslaget stadgande emedlertid måtte påbjudas.
Lagutskottet hade funnit det af Kongl. Maj:t proponerade stadgande undanrödja all Osäkerhet och derföre tillstyrkt dess antagande; likväl med förslag till förändrad lydelse i andra perioden, till undvikande af möjlig irring uti den föreskrift, som af Hof- eller ÖfverRätter meddelas den missnöjda parten.
Upplästes och lades på bordet Allmänna Besvärs- och OeconomieUtSkottets Betänkande af den 6 Juni, i anledning af väckta frågor hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Hedervärda BondeStåndet, af åtskilliga dess Ledamöter, om afhjelpande af vissa kostnader för Rote- och Rusthållare.
Den 15 Juni. 291 Utskottet ansåg sig äga full anledning tillstyrka , att på alla ställen, d?r ej synnerligen vigtiga omständigheter eller särskildta öfVerenskommelser ligga i vägen, må för Rotärne vara tillåtet, att, utom en Soldaten lernhad kåltäppa, disponera öfver Söldat-törpets öfriga jord, emot erläggande in natura af ett Visst qvantum spannmål, hö, halm, ni. m.
Yrkad befrielse från ersättning af repafä. tioner å munderingen, dem Rusthållare undur kriget måst vidkännnas, hade Utskottet afstyrkt och icke ansett sig tillständigt afgifva hufvudsakligt yttrande öfver frarhstaild begäran af Rusthållare vid LifRegementets Grena dierCorps, att i stället för beklädnad, få lernha ett visst qvantum spannmål, »nen deremot tillstyrkt att Riksens Ständer hos Kongl. Maj:t anhölle , att de betungande förändringarne af Uniformer så sällan som möjligt mätte påläggas, och då endast efter Kongl. Maj ts Eget Nådiga förordnande kunna anbefallas.
Slutligen ansåg
Utskottet sig ingen befattning kunna taga med klagan öfver cassation af redan approbvrade mundefingi-persedlar &c. Upplästes och godkändes följande från ExpeditionsUtskottet inkomna förslag till underdåniga Skrifvelser från Riksens Ständer till Kongl Maj:t, nemligen:
Uo Angående kostnaden till lifgifvande af Re - 292 Dm 15 Juni. gister öfver Bihangen till 1810 och 1812 årens Urtima RiksdagsProtocoll. 2:0
Om betalning för den vissa hemman ålagda Krono-brefbäring. 3:0
Angående ändring i Författningarna rörande hemmans-klyfning. 4;o Rörande försäljning af utmätt fast egendom å landet. 5
Om tillstånd för Norrvikens Fögderies innevånare, att aflemna deras Krono- och AfradsTior.de 6:0
Om afskaffande af den hittills nyttjade Titulatur i allmänna Skrifter och Handlingar. 7:0 Angående Skjutspenningar och Tracfamente för Ledamöter i CompromissRätter uti Bevillnings-mål. 8:0 Beträffande medel till befrämjande af större sundhet i Städerna. 9:0 Angående fördelningen af de SoldatRotarna beviljade vacancer. 10:0
Om en Fyrbåks inrättande på ön Gottlands östra kust.
Den 15 Juni. 293 Upplästes ExpeditionsUtskottefs förslag till underdånig Skrifvelse till Kongl. Majit , angående lösen af ProtocollsUtdrag vid HäradsRätterna, hvarvid Herr Strålei Nils Wilhelm, yttrade:
Det nu upplästa -föislag till underdånig Skrifvelse till Kongl. Maj:t, rörande lösen för ProtocollsUtdrag vid HäradsRätterna uti nedlagda och förfallna .»'tål samt rörande Boupp. teckningars uppvisande, är af ExpeditionsUtskottet förlättadt i enlighet med Lagutskottet* Betänkande, som af samtliga RiksStånden blifvit bifalletj men Utskottets Ledamöter hafva icke kunnat undgå att fästa uppmärksamhet dervid, att de, rörande afgifterna vid Bouppteckningars uppvisande, uti Betänkandet nyttjade och följaktligen'äfven uti förslaget till Expeditionen influtna uttryck innefatta den mening, att Riksens Ständer skulle hos Kongl. Majit anhålla, att till allmän kännedom måtte lemnäs hvad som finnes stadgadt uti en utfärdad och allmänt kungjord författning, och detta torde hvarken vara behöfligt eller lämpligt.
Betänkandet innehåller nemligen ett upprepande af hvad Författningarne stadga, att vid Bouppteckningars ingifvande till
Domstolen, en inregistrerings-afgift derföre bör erläggas, och derefter hemställes , att underdånig anhållan måtte göras, att detta förhållande måtte blifva till allmän kännedom iemnadt.
Som likväl de åberopade
Författningarne ej innebära den föreskrift, att särskildt ProtocollsUtdrag, rörån - 294 Den 15 Juni, de Bouppteckningars ingifvande, icke skulle Utfärdas, måste, så vida Riksens Ständers befdut skall tå en ändamålsenlig form, det tillägg göras, att Riksens Ständer, athvadFörfaflningarne stadga, linna det vara en följd , att särskildt ProtocollsUtdrag öfver Bouppteckningars uppvisande ej är af nöden att utfärdas eli r vederbörande med lösen derföre böra bela .as i andra fall, än då sådant särskildt be eäres , samt att Riksens Ständer i underdånig, het anhålla, att Kongl, Maj:t i enlighet dernied ville utfärda Dess Nådiga förklaring.
Jag hemställer således, om icke Ridderskapet och Adeln skulle täckas återremittera denna Expedition till ExpeditionsUtskottet , med föreskrin, att deruti verkställa den föreslagna rättelsen
Och blef, uppå derom framställd proposition , den begärdta återremissen af Högloft. Riqucrskapet och Adeln bifallen.
Upplästes å nyo och bifölls Allmänna, Besvärs- och OeconomieUtskattets, sedan den 8 dennes på bordet hvilanda Memorial, angående Weddö Sockmmäns befrielse från skyldigheten att forsla Posten osh resande öfve?
Ålands haf.
Föredrogs å nyo Allmänna Besvärs- och QeconomieUtskottets den i dennes afgifna och den 8 dennes på bordet lagda Betänkande, i anledning af väckt fråga om Götha Canat - Den 15 Juni. 295 Bolags förpligtande, att när någon Rotesoldat, i och för arbe-et vid Götha Canal, bl ifver oduglig till krigstjenst, ersätta kostnaden till en annan karls anskaffande i stället.
Friherre Stael von Hollstein, Corfitz Ludvig:
Denna begäran af Riksdagsmannen Nils Ericsson grundar sig på ett vigtigt och godt skäl.
Det är väl sant, att Konungen kan bevilja manskap till Canalarbetet, men CaialBolaget har förklarat, att det ej ämnade verkställa företaget på landets bekostnad.
Att alldeles förlora eller ock oduglig ateria sin soldat, är likväl för Rothåliaren en stor skada , och en obiIlig tunga för hela landet, alldenstund Canalarbetet ej kan anses för krigstjenst.
Då fästningen raserades i Malmö, fick man inga sådana förmoner, och ingen annan privat har fått åtnjuta dem.
I likhet med andra enskildta bör Canalen anses, och jag begär återremiss af Betänkandet, på det att Utskottet må inkomma med ett nytt, författadt enligt denna grundsats.
Härutinnan förenade sig Friherre Hjerta, Axel, till alla delar.
Grefve von Platen, Balzar Bogislausf hade inlemnat ett så lydande Memorial :
Redan under den 22 October 1798 stadgades, i stöd af äldre Författningar och KnekteContracter, att för de Soldater, som vid Troll. hätteCanalarbete möjligen kunde blifva ska - 296
Den i 5 Juni. dadé, ingen ersättning tili Rotarna kunde äga runi, enar de användas vid ett allmänt arbete, som stod i lika förhållande med Kronans; af samma skäl, och då Konungen under den J2 Februari 1811 Nådigst förklarat Götha Canalarbetet, på Ständers begäran af Konung och Ständer beslutadt och med allmänna medel understödt, böra anses som Kronans arbete, behagade Kongl. Majrt under den 18 Februari 1812 i Mäder förordna, att de vid Canalen skadade Soldater skulle, i anseende tilljjerhållar. de annan Kronans tjenst.
Äfven täcktes Konungen, uti Nådig Resolution af den 4 October 1813, af samma orsak förklara, att den af en del Rotehållare vid Vestgötha-Dahls
Regemente äskade ersättning för vid Götha Canalarbete skadade karlar, hvarå dock fullständiga bevis saknades, i alla fall ej kunde äga rum; deremot har
Directionen trott sig böra bevilja ert understöd för den skadade karlen utölver dess pension eller för dess enka och barn, elter som skadan vant mer eller mindre betydlig, omständigheter mer eller mindre Ömmande; ej, som Riksdagsmannen Nils Erics, son förmenar, af orsak att fråga är om ett enskildt arbete, utan i likhet med hvad sorn lemnäs af Kongl. Maj t och Kronan.
Herr Erkorn, Pehr /Idolph; Såsom Ledamot af Besvärs- och Oeconomieötskottet kunde jag ej finna CanalBolaget skyldigt till något skadestånds lemnande, utan ansåg det beroende af Bolagets ädelmod, att kanna sig
Den 15 Juni. 297 förbundet till ersättning.
Men efter de af Grefve Platen jemnade upplysningar finner jag att all fråga derom bör förfalla.
Det är nu upplyst af Grefve von Platen, att vilkoret, det ingen ersättning skulle gifvas åt Rotehållare ne, ej från början varit beviljadt, emedan det sedermera genom Kongl. Resolutionen tillkommit.
Härvid får jag äran nämna, att för skador vid Trollhätte Canalarbeten ersättning ägt rum; och då undantaget för Götha Canal ej varit ett primitivt vilkor, utan något som man sedan förskaffat sig, så äga Riksens Ständer begära ändring uti en dylik af CanalBolaget tillvägabragt beskattning på andra medborgare.
Pensionen , som några sägas erhålla, är blott en fördel för Soldaten och ingen ersättning för Roten, som förlorat sin karl och har svårighet att få lega en annan i stället.
Jag förny. ar alltså min begäran om återremiss af Utskottets Betänkande.
Och blef, uppå derom af Herr Grefven och LandtMarskalken gjord proposition, den äskade återremissen af Ridderskapet och Adeln bifallen.
Föredrogs å nyo StatsUtskottets den 12 dennes upplästa och pä bordet lagda Betänkande af den 9 dennes, angående Statsverket inkomster och deras beräkning i RiksStaten 298 Den i5 Juni. för nästkommande och påföljande år intill nästa Riksdag.
Fiiherre Wirsen , Gustaf Fredrik, uppläste till Protocollet följande
StatsUtskottets nu till afgörande förekomna Betänkande om Statsinkomsternas beräkning och fastställande till nästa Riksdag, får jag den äran vördsamt un* derställa Hoglaft.
Ridderskapet och Adeln följande:
Uti 20 mom. uppföres, under titel:
Dödr. falls och A vancements-Besparingsmedel, en årlig inkomst af 25,000 R:dr, med följande upplysning och erinran dervid-' ”Dessa medel beräknas vid ledigblifvan-' ”de Embeten och Tjenster förden tid, då lö”nmgsinkomsterne, i grund af Författningarna , ”böra komma Kongl. Maj: t och Kronan directe ”till godo, och icke tillfalla Nådårsfonden; ”äfvensom om någon syssla med indelt eller ”oindelt lön eller arfvode på Stat någon tid "kommer att stå vacant , så innehålles och ”beräknas lönen Kronan till godo, intill dess ”sysslan varder åter besatt,” vLönebesparings- och Avancements medel hafva ^icke förut varit i Stat upptagne ibland Statsver”kets ordinarie eller ständiga inkomster, utan bland ,’de tillkomna eller tillfälliga; men StatsUtskottet .”har likväl ansett dem vara af den egenskap, Den 15 Juni. 299 *'att de kunna och böra i Stat upptagas och ”beräknas.” ”Efter de uppgifter StatsUtskottet härut* ”innan erhållit, och uppgjord calcul öfver förhållandet under de föregående åren, har Statsutskottet, efter en medelberäkning af denna ”inkomst för de sednare åren, nu ansett sig ”kunna föreslå, att den må i Stat upptagas ”till följande belopp, nemligen:v ”Af Indelta Arméen 15,000, ” Värfvade Dito 5000. ”samt Civil och LandtStaterna 5000.
Tillhopa 25,000 R;dr.” Frågan om Dödsfalls- och Avancement»-1 besparingar uppstod äfven vid Riksdagen 1S09 och 1810 genom anmärkning från det Vällofl.
BorgareStåndet vid förslaget till Statsregleringen, då StatsUtskottet utredde ämnet och i utlåtande af den 11 Februari 1810 anförde de grunder, hvarföre denna inkomst icke kunde uti Statsprojectet påräknas, hvilket utlåtande af samtliga RiksStånden då äfven bilölls, och dervid har det sedermera förblifvit, intill dess StatsUtskottet denna inkomst nu bland de ständiga upptagit.
Den af Riksens Ständer för StatsRegleringen bestämda allmänna grund utstakas e» Den t 5 Timi. gentligen uti 10 §. i RiksdagsBeslutef af den 2 Maj i8io, der orden lyda: ”Jemnlikt
Re geringsformens ö2 och 64 §. och ined ”skyldigt afseende ej mindre på RiksStyrelsens ”befriande från olämpliga inskränkningar i dess ”dispositionsrätt öfver Statsmedlen, än äfven ”på försäkrandet åt Nationen af dessa medels ”användande till pröfvade behof och bestäm”da ändamål, hafva Riksens Ständer enhälligt ”fastställt vissa hufvudtitlar och för hvardera ”af dem anslagit utsatta summor, att, inom yelfva titeln, nf Kongl.
Majit fritt och obehin”dradt disponeras T Benämningen af den nu bland ständiga inkomsterna upptagna ifrågavarande titeln uttrycker tydligen, hvad den ock i sjelfva verket är, nemligen en besparing af utgift, men icke någon till visst förhållande existerande inkomst.
Denna besparing af utgift skall ju nödvändigt uppkomma på någon eller några af de hufvudtitlar, hvaraf RiksStaten är sammansatt ; och skäligt tvifvelsmål synes således kunna uppstå, att utan rubbning af den antagna allmänna grunden för Statsintradernas beräkning och förvandling, den nemligen, att Riksens Ständer classificera Statsutg\r‘erna under vissa hufvudtitlar och bestämma hvarderas belopp, men Kongl.
Maj:t deremot äger fri dispositionsrätt inom hvarje titels hufvudsumma, något upptagande af Besparingsmedlen bland ständiga inkomsterna rätteligen kan äga runi} Den 15 Juni. fy 0m Kongl.
Maj t gjorde bruk af sin höga rätt att disponera hvarje titels hufvudsumma till fullo} så skulle den påräknade ständiga inkomsten af Dödsfalls- och Avancements-besparingar derigenom af sig sjelf försvinna.
Detta har utan tvifvel också varit anledningen, hvarföre denna besparing hittills icke blifvit bland Statsverkets inkomster beräknad, ehuru producten af densamma, likasom af alla andra besparingar, i alla tider såsom sådan blifvit redovist.
Bland Statens utgifter har icke heller hittills blifvit något i RiksStaten beräknadt för
Nådår eller begrafningshjelp, som deremot af dylika besparingsmedel utgått.
Allmänna Författningarne om Nådårsbesparingar kräfva omarbetning; och det blir för Statens tjenst nyttigt, om de olikheter varda undanröjde, sorn, med tillämpning af dem , vid lediga tjensters tillträdande nu äga rum.
Verkställigheten af en sådan anstalt, den billighet och ordning angeläget påkalla, befrämjas likväl ej, utan blir snarare hindrad, enär enständig inkomst i RiksStaten af Dödsfalls- och Avancements-besparingar påräknas, sådan som Författningarne, i deras närvarande skick, dertill gifva anledning.
Majit har, efter hvad erfarenheten visat, då omständigheterna dertill föranlsdt och Den 15 Juni. då Rikets tjenst det medgifvit, låtit Embeten längre elkr kortare tid ståvacante; den derigenom uppkomne besparing har till andra angelägna behof kunnat disponeras, eller soni behållning kommit Staten till godo; i bägge fallen har beloppet inför Riksens Ständer biri vit redovist.