Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Len händelse när auctorn för Boktryckaren will wara os känd Utan wid alla tillfällen utgör för denna sistnämnde den egentliga säkerheten till befrielse, att sjelf answara för en skrifts runehäll, och dä ordet röjer utmärker tillrsicklis gen endast det fall dä författaren will wara okänd, anser wal Utskottet enär äfwen, säsom nysi sagt ar, namnsedel utgör Boktryckarens förnämsta säkerhet nägot särskildt answar för upbrytandet icke behöfwcr förcskrifwas, hwadan Utflottet anser redactionen, fädan anmärkaren den föreflagit, mindre lämplig, men deremot under erkännande crf nödwändighetcn ätt i frägawarande namnsedlar attid mä siga möjligaste tillförlitlighet fär Utflottet med anledning af hwad Herr StrZIe för öfrigt i detta moment framför ordet:
Män införeS: Swensta och innom Swerige boende.
Den Zo April. 10ZS i §. 6 mom. rörande detta mom. anför Anmärka» 'ren:
"Männe ej tydligare:
Den hroilken utgifweröf"wersättning af Utländsk nians arbete etc.
Men om Utländsk mans arbete utgifwes, i Original och detta är "förgripligt, ctt sädant finnes till epcmpel strifwit pä ren "och tydlig Swensta, utgifwaren mäste wäll wara an"swarig derföre da författaren ehuru kand och bewistig ef "kan tilltalas» sälcdes torde man rättast böra saga:
Den ''hroilken utgifrver
Ulländst mans arbete eller öfrvevsätt"ning deraf elier Ivlandst mans etc. Z enlighet med hwad anmärkaren här föreflagit och uppä de af honom anförde stal» fär Constitutions-Utstottet rvördsammeligen till Riksens Högloft.
Ständer hemställa om icke början af lutta moment mä fölunda förändras:
Den hroilken utgifrver
Utländsk mans arbete eliev öfrversättning deraf eller Inländft mans etc. r §. 7 mom.
I sammanhang med hwad wid 4 momentet blifwit föreflagit fär Constitutions-Utstotket »vördsamt tillstyrka följande proiecterade tillägg i detta moment att efter ordet:
Boktryckare införes: hrvars Boktryckeri blifrvit pä det i 4 mom. af denna §. foreftrifne sätt behörigen anmält eller hittills priviligeradt, äfwen som Utstottet fär föreflä att med utflutande af citationen utaf 8 mom- detta mom. kommer att erhålla följanoe slutmening eller ock sädant namn af honom ej upgifrvas kan. r 8 mom. harwid har anmärkaren erinrat "att "lagliga räUS innehafrvares more kanste bättre än rätts lagliga innehafware- Målsägande kallas äfwen ibland en Actor publicus männe ej tydligare agarens.
"Angäende öfrversättarens ratt synes redactionen ic''ke nog tydlig eller rigtig.
Om nägon trycker eller cfter"trycker den öfwersättning en annan utarbetat, kränker "han naturligtwis dennes ägande rätt till sitt arbete.
Att "missbruka en annans namn och läta min öfwersättninz "passera för en annans är om öfwersattningen ej duger "att stada hans literaira ära, men, ej att stjäla hans e''gcndvm.
Falskt namn pä en öfwersättning eller ett 0- riginal 1036 Den 3o April. "rigina! bör om det kan anses för nägot brott i en Lag, "som endast häller sig till dct som sinnes i den förseglade "namnsedcln wara ett och det samina och enligt det föls "jande r detta moimnt straffas ester 8 Cap.
M. B följande ändring förefläs:
Lag samina ware om nägSN "tryckev eller eftertrycker Len öfwersättning af Utländsk "skrift, som annan Man Utarbekadt, men ef mä öfwevi» "sättares, ägande ratt till sitt arbete förhindra nägoN "att en Minan öfwersättning af samma strift ukgifwa."
CoNstitUtions-Utssottet ivstämmer fullkomligen i attMärkärens yttrade tanka att i stället för rätts Lagliga Innehafware och niäls ägande orden: lagliga rätts innehafware och ägarens, bättre och tydligare framställa meningen af-detka moment, äfwen som att med kstaggs ning af de orden: eller täter sitt öfwersättning för en annans anses, anmärkarens föreflagne redaction rörande
Len puncten, som angär öfwersättningär innefattar klaras re och mer bestämda uttryck dä orden:
Denna Lag ere. till och med en annans anses, skulle urgä , och i desi ställe sättas:
Lag saMmarvoreom nägsn rrycksr eller efterkrye, kee den öfversättning aftttlän-skstrift som annan m m utav betat eller lärer sin öfwersättning för en annans anses; meN es mä rvfwerfattares ägande rät! till sitt arbete förhindra nägsn att en annan öfwersättning af samina skrift utgift wa. Hwarjemte
Utskottet i anledning af de utaf anmarkaren gjorde erindringar^ wid de i betta moment förekom'ne orden: falstt
Tittelblad säftm möjligen underkastadt misityd:iingar, får föreslä: bedrageligk Tittelblad och fär Utskottet tmderställa besia förändringar Riksens Högloft.
Ständers ompröfwande. i F. lt mom. bärwid yttrar sig anmärkaren: 'jns "tet hinder ware för fri Bokhandel synes innebära en "tavtologie emedan Bokhandeln naturligtwis är fri däin"tet hinder är för den samma.
Eller menas dermed att "hwarje skrift fär fritt säljas af behörigen antagne
Bokhandlare eller att hwar och en fär fritt i ka bokhandel?
"I sednare fallet och dä för denna, som all annan Borgerlig rörelse afgifter till Staten böra erläggas, mäste "wäl nägon utwag gifwas för wederbörande att känna "dem, ^en ?o April.
10Z7 "dem, som idka den samma, men huru blifwer det möj» "ligt om det ej pä något sätt älägges att ligitimera sig»
Ask fortfarande förytkrände af en strift stola inga "andra hinder gälla än de som i 4 §. rO mom. foreflrif» "roås; men detta moment handlar endast om strift r pä ''Swensta spräket, tryckte utom Riket- Hss-Cancclleren "kan ju inställa och Domaren förbjuda fortfarande föryt» ''trande af Swensta striftcr i allmänhet.
Detta stadgan» "de synes säledes böra göras mera bestämdt och enligt "med det öfriga i förordningen!
Dä allt hittills för handel
Med böcker ej fordrats nä» gon särskild Legitimatoin anser Urstottet den ännu min» dre behöfwas hädanefter; men Utstottek sinner lika mrd anmärkaren uttrycket fri Bokhand l wara mindre kämp» ligt och att i desi ställe kuNde sättas: fok Ldkhandelns idkande , hwilket afwensom akt i flutet af detta mom. hela 4-de K. i stället kör blott 10 mom. af densamma mätte citeras, till Riksens Högloft.
Ständers ompröfwande wördsamt hemställas» 2 §. 2 mom.
Uti Memorial^ yttkar härwid anmär» karen "kars"en skändlig strifart bero af nägons wal, nu "är den blott antagen frän författares egit, männe man "ej kunde
Utesluta mellanfrasen och helt enkelt säga att "strifarten beror af författares wal eller om nägot mera "stall sägas tilläggas under det answar derföre som ne» "danföpe bestämmetz i fall den säsom skändlig eller smäd» ''lig sig tydligen utmärker."
Hwilken af anmärkaren förcflagne tilläggning som Zilwer ät detta moment en mera bestämd mening Consti» tutions-Utstottet fär till Rikjens Högloft.
Ständers bifall ^vördsammeligen hemställa. 2 Z. z mom.
Wid detta mom- har anmärkaren giort följande erindran:
"Kr ej hel» detta moment öfwerflödigt "särdeles om den föreflagne redackiomn af l §. g mom.
"antages.
Det ar d-r lagdt att öwar och en fär läta "trycka l,marje strift «f Ywad forin och beskaffenhet och sä"ledes äfwen widd, hwaraf han är laglig ägare.
Ägan» "de io3s Den So Aprkk.
"de ratten är skyddad i r Z. 8 mom Hwartill behöfs dä "att upprepa hwad redan förut ar mera bestämdt sagt?
"Skal! detta mom. bibehällas sa mäste man ock ihägkom"ma öfwersättningar och öfwersättare, och citera detföre»'gäende som handlar om dem."
Dä Utskottet i anseende till sammanhanget med detta mom. med der föregående och efterföljande icke kan lika med a nu: ar karen anse det säsom öfwerflödigt, erkänner likwäl Utstottet att wid citationen af z:dje mom. i i §- bör det 8 äfwen äberopas, hwarigenom mera tydlighet winries och hwilket fördenstull till Riksens Högloft.
Ständers godkännande förefläs. 2 §. 4 mom.
Hwad Constitutions-Utstottet ibland anmärkarens crindrandcn wid detta mom. ansett sig kunna bifalla lyder sälunda: ''Wid undantagen under detta mom.
"och i synnerhet ivid handlingars utgifwande, som böra "hemliga hallas synes clt sädant brott, n. b. dä dcsta "handlingar anga Rikets säkerhet, wara föraderj och "böra straffas som sädant efter 4 Cap. H §.
M. B- eller "'om förädaren trycker dem skulle han, emedan en yngre "Lag upphäfmer en aldre, kunna pästä att han borde "i grund ar ifrägawrrande stadgande undflippa med "100 R:d böter.
Således mäste man för att blifwa "enig med allmänna lagen säga:
Utgifwas sädane hand"lingar af Trycket utan wederbörandes tillständ, straffes "'utgifwaren, om dan rvavit betrodd att dem wärd» och "förpligta- att dem hemliga hälla efter allman Lag och "särstildte stadgar; gör någon annan Lek, bote han der"fore >00 R.d.
Till samma straff ware den förfallen "som oloff, genom Trycket kungör förenämnde handlingar r fall wärdén deraf blifwit honom anförtrodd, "men han icke wid nägot bestämdt högre answar ware "förut förbunden att Lem ickff uppenbara.
Såsom tydligare och mera bestämdt uttryckt fär Utstottet till Riksens Högloft Ständers ompröfwande hemställa om icke orden sädane handlingar till och med momentets stut mä ulga och i dest ställe uti monUntet införas ofwannämnde af anmärkarm föreflagne reÄactivn.
4 Ven M April. 10Z9 4 §.
r Mom.
Haröfwer yttrar sig anmärkare,::
"Men om "Boktryckaren icke wore Committerad, att tillika försälja "skriften eller om skriften, som är författarens egendom, "trpckes pä ett ställe och förr eller sednare efter författa"rens behag sörsaldeö eller utspriddespä ett annat hwar"om Boktryckaren wore okunnig, sä synes ockfä denna seo"nare i lika fäll icke böra stadna i answar för en förbrytelse, som warit utan hans förmäga att förekomma och "som ensam beror pä skriftens försäljare eller utspridare.
Oagtadt Utskottet anser demra §. icke wara underkastad en sädan misstydning, som anmärkare,: synes befara» hemställes dock till Riksens Högloft.
Ständers ompröfwande, huruwida mera tydlighet winnes, om i stället för de orden: en skrift till försäljning, eller spridande, sattes:
An afen skrift frän Tryckeriet t>ll försäljning eller pä hrvad annat sätt som häldft utgiswes ett eller flere exemplar stall rc. 4-de §. 4 mom.
Angäende detta mom. utläter sig an"märkaken:
Let äberopande här sker af Boktryckeri, och "Bokhandels - Reglxmenterna bör sa mycket mer utgä "som sjelfum denna grundlag innehällcr att det reglementarisk^ som i dessa ämnen nu mera kan stadgas.
Genom -'1 §. upphäfwes allt det flramässiga som Boktryckeri-yrtet hittills warstt underkastadt.
Maj:t har redan "uphäfwit den författning som inskränkte Boktryckeri - läöringars antal till en för hwarje press och tillätit weder"börande Boktryckare liksom andra fabrikanter, att i sin "tjenst antaga hwilka och huru mänga personer som hälst, ''följaktligen är allt hivad Reglemente: förestrifwcr om ''gossar och gesäller, deras in- och utskrifning, Boktryckeri"Societeten och dess göromäl upphafwit.
Widare allt hwad "Reglementet förestrifwer om nya Lokkryckeriers anläggande om privilegier pä böcker och skrifter, om 'eftertryck "0. s. w. är genom samma §. af denna förordning uphaf"wit.
Nägot Bokhandels -Reglemente bär aldrig gifwits, och "om det hittills ansetts onödkgt, sa torde det med dubbelt "stal böra anses sä nu, sedan genom n mom. af 1 H. "derika rörelse blifwit förklarad fri.
Utan »ch Ad.prst. 6:te Band.
Lidra Afd.
N:o66. 1040 Den Zo Apkil.
Utan att ingä i nägon egentlig pröfning huruwida Tryckfrihetk-förordningcn innefattar allt det Reglementarifla, som i detta ämne nu mera kan stadgas, tror likwal Constitutions-Utstoltct motsatsen wara möjlig och att sä» ledes allt Åberopande af Boktryckeri- och Handels-Rcglc» mente, wäl icke bör utur momentet utgå, men med godkännande af den utaf anmarkaren gjorde erinring, att dä nägra sädane Reglementen för närwarande ej finnas, som äga kraft af
Lag, är denna mening pä ett mindre lämpligt sätt i förordningen uttryckt och kunde sä rättaS: att orden nägot framdeles tillgörande insattes frammanför orden:
Boktryckeri- och Lokhaudels-Leglemente.
4§. 6 mom:
Med äberopande af följande ord! detta mom.
Vedan sex mänader forlupit efter det en Krist berömligen till Zof-Laotzleren eller bans ombud blifrvit insand mä ej af publigue
Actor ätal derä äga rum, utläter sig anmarkaren:
"Här förekommer
Ater en fatalie tid att räkng ''frän ffriftens insändande.
Om insändaren för hwarjehast"da ffäl skulle sinna nyttigt antingen att pä wägen läka "uppehälla skriften elier ock sä begä att denna skrift, ehu« ''ru bewisligen frän honom insänd, likwal aldrig kunde "framkomma, sä stär det i hans egen magt att förkorta "desto 6 Mänaders fatalier för ätal eller att aldeles förekomma möjligheten af något ätal, hwilka händelser ä"ter icke inträffade j fall 6 Mänader räknades ifrän det "skriften inkommit
Pä de af anmarkaren anförde skal tror Utskottet att början af detm moment skulle winna ännu större tydlighet om det författas i följande ordalag:
Vedan 6 mänader forlupit efter det en skrift till Hof-Lan;lern eller bans cvmbud, enligt näst foregäende andra moment in, kommit hroaröfrver Embetsbekyg genast utgifwas bör, mä ej af publigue Actor ätal derä äga rum.
Hwilkec allt Riksens Högloft.
Ständers widare ompröswande Vördsammeligen underkastas.
Slockholm ten 27 April 1810.
Pä ConstitutionS-Utskottets wägnar.
Llues kleming. L. v. Ko8sn8tein 6.
Oastn. k4zrc!;ert.
Larl 6eokA>i En - Den 3o April. 1041 Enligt Regerings-Formcn skulle angörandet af desta onmärkningar ywila till nasta Riksdag. ^ -FöredrogS ett ifrAn Stats-Utstottet ingifivit sä lydande: Wördsamt Memorial.
Waktbetjeningen i Stats-Utstottet har hos Utstottetsig dcröfwer beklagar, att dä hans Weterlikar, Waktbetjenins gen i de öfrige Utstottcn e hällit ib st.
Banco hwardera om dagen i Tractamente för deras uppastning under närwarande Riksdag, stulle de endast ätnMit 10 st. 8 r:st Banco eller ib st.
RikSgälds-Sedlar hwardera r Dagtracktamente; Och dä deras uppastning stall warit wida trägnare än för de öfrige Utskottens Waktbctjenter, sä hafwa de anhällit att med dem uiidfä lika Tractamente eller Z st. 4 r:st.
Banco hwardera onsdagen i tillökning.
Stats-Utstottet fär harwid tillkännagifwa, att dä Riksens Högloft.
Ständer behagade reglera arfwoden och Tractamemen för samtelige Utstottcns Betjening klef ej Tractamente bestädt för mera än b Waktbetjenter för Stals-UtffottetS behof; Men som Stats-Conroirels Waktbctjenter 6 till antalet, jemte z:ne af Riksgalds-Contoirets tillhopa 9 bestridt uppassningen i Stats-Utstottet; och Utskottet i anseende till de flere särskildt? afdelningar hwarpä Utskottet, för att kunna fullborda sine göromäl, wäst arbeta icke kunnat umbära detta antal för de mängfaldige ärenders utträttande; Sä har för Utskottet ej warit annan utwäg än att fördela det för b bcstädde Tractamente emellan 9 och hwilkct haft den följd hwaröfwer de sig nu beklagat, nemligen att de fäkt ib st.
Riksgälds-Sedlar om dagen dä Wakcbetjcniugen i de öfrige Utskotten ätnjutit ib st.
Banco. Stats-Utstottet, som icke kan annot än »vitsorda, att deste Betjentes uppastning warit mycket träoen; Har derföre icke kunnat u dgä att denna deras billiga ansökning till Riksens Höglofl.Standers ömma behjertande och gun st-Sa - io4s Den 20 April. stiga bifall wördsammast hemställa.
Stockholm den 27 April 18 o. Pä Högloft.
Ridderskap^ och Adelns Ledamd^ ters wägnar.
Lines k i e m m i n A. Pä Högwördige Praste-Ständets Ledamöters magnar I. /k. 1 i n A s t n 6 i u s. Pä Wälloft. Borgare-Ständets Ledamöters magnar ^.brnk.
L n § e 1.
Pä Hederwärda Bonde-Ständcts Ledamöters wägnar ^n6ers vilsson. dls, kiöllellur.
Föredrogs följande af RiddarehuS-Utflottet ingisne, Hörsamste Memorial!
Genom Remist af den s? inncwarande har Högloft.
Ridderstapet och Adeln behagat infordra Riddarhus-Utstllttetö utlätande öfwer en till Ridderstapet och Adeln af Herrar Lvsnle O^llerirpstL, k-le ^xel Lure, 0.
Leiler» stolpe och Oerl Ountsk Oxll^nrum ingifwen ansökning att endast för denna gäng, och utan minsta prejubicat för framtiden, erhälla understöd utur Riddarhus-Castan till lindring i de genom Riksdagens längwarighet och deras wisttande derwid, dem äkomne behof.
Till afgi^wande af styldigt swar härä, fär Utstottet den äran anföra, att enligt de uplpsningar som af äldre Riksdagshandlingar blifwit inhämtade, understöd af Riddar, vrn 3o April. 1o43 darhus-Cassan till de wid Riksdagarne sig uppehällande behöfwande Ledamöter af Ständet, wäl ätffillige gänger tillförene blifwit sökte mcn att Högloft.
Ridderffapet och Adrin icke nägonsin ansett billigt att dem bewilja; hwilket ytterligare bestyrkes af Ridderffapets och Adelns afflag § en dylik ansökning wid Riksdagen är 1778. af Assessoren r Kongl. Swea Hofrätt dl. Lvclenshern» , som likwäl förut under en längre tid, och till Högloft.
Ridderffapets och Adelns fulla nöje hade såsom Riddarhus-Fiscal warit tjenstgörande wid Riddarhuset.
Och dä Utskottet harwid fär tillägga , att Riddarhus - Hassan genom de undan denna Riksdag af Högloft.
Ridderffapet och Adeln fä »val redan beflutne och gjorde betydeligare utgifter, som ock nf beflutne dispositioner till utgifter af ännu obestämde
Summor är sä ansenligen medtagen, att desse sednare endast genom hädanefter är frän är inftytande interesse - medel, kunna päräknas, att i framtiden blifwa mvjlige att bestridas och utgifwas, tror Utskottet sig, tued anförandet af desse omständigheter, nogsamt Ådagalägga sä wäl Riddarhus-Cassans tillständ, som ock att flise utgift ter^ om de efter en billig principe skulle af Högkofl.
Ridderffapet och Adeln tillatas, kunde leda till rubbning af fjelfwa fonden och dess bestämda ändamäl.
Pä dessa i Utffottcts tanka, giltiga skäl har Utskottet ansett sig, ä den ofwanberörde ansökningen, hoS Högloft.
Ridderffapet och Adeln icke kunna tillstyrka dess bifall.
Stockholm den Z2 April 18»°.
Pä Riddarhus-Utffottcts »vägnar H.» Oronsteät.
Oottkr.
I^slkenberg.
Bifölls. Justerades Pleni«Protocollcn för den 2 April «. m. den g, och den 6 April.
Fortsattes justeringen as Riksdags-beflutet till flutet.
Wid 1V44 Den 30 April. -Wid den §. som rörde Bewäringen till Landets förswar, nplastes följande:
Utdrag af Protokollet, hillet hoS Högwördige Preste-Ständet den zo April 1810.
S. D. Wid juste agen af den §. uti Riksdags-Beflutet, som handlar om Rikets förswar ansäg Preste-Ständet de deruti förekommande Specificationcr af nägre i allmänna Beswärs- och Oeconomie-Utstottets betänkande fvrellagne puncter böra uteflutas,.sä att ester orden: försrvars - styrkans betydliga ökande , mä genast följa: till Rongl.
Mast i unde"däniqhet öfroerlemnat samma Utflotts betänkande, förwistade att Rongl.
Majit rörd roerkskälligbeten häraf rc.
Skolandes de respectiwe Medständen wördsnnt och manligen inbjudas ast stg härom med Preste-Ständet förena.
Vt 8uxrs.
Dx k?rotocoklc» -stlmc^vi8t.
Detta Prestc-StZndets gjorda förslag bifölls med den förändring, akt, jemte uteslutande af de i §. förekommande svecificastoner af nägon i Allmänna Beswärs- och Oeconomie-Utstottets Betänkande tbrcflagne Punkter, ester orden Förswaro skyrkans betydliga ökande, till Rongl.
Majit, ställe ixsättas säsom wärk underdäniga Srvar.
Ridderffapct och Adeln ärfliljdes kl. till 3 eftermiddagen.
In tigern krotscolli O.
Män - Den Zo April. 1043 Män-agen -en 30 April.
Plenum kl. 4 eftermiddagen.
Ordförande, Herr Grefwe l.evenli»upt, Oastsk.
Justerades Pleni-Protocollerne för den ro, ii, iz, 14, !7, l8, 21/24, 2Z, 26, 27, och 23 April.
Nidderffapet och Adeln ätffiljdes klockan 7.
In tissin ^rotcrcolli. O.
LIlverrtolps'
Tisdagen -en 1 Maj.
Nidderffapets och Adelns Plenum den zo April lLro.
S- D. Föredrogs och bifölls ett ifrån Stats»Utffot» tet ingifwet wördsamt Memorial, innehållande en anmälan, rörande förhöjning i Arfwode för berörde Utffotts Waktbetjening: och ffulle de öfrige Nespective Ständen genom Utdrag af Protocollet härom manligen underrättas.
Or rupra.
Utdrag af Protocollet, hältet l Högloft.
Ridder» ffapets och Adelns Plenum den 30 A» pril igro.
S. D- Wid justeringen af den L. af Riksdags-beflutet, som innefattade Riksens Ständers beslut rörande Bewäringen till Rikets förswar, samt med anledning af ett rfrän det Högwördiga Preste-Ständet ankommit ProtocollsUtdrag af denna dag, ansäg Högloft- Nidderffapet och A deln - 7046
Den i Maj. deln den rättelse deruti nödig, att de i §. förekommande svecificationcr af nägra i Allmänna Besmärs- ochOeconornie-Utskottets Betänkande föreflagne puncter ffulle uteflu» tas, och efter orden: fäcsrvarsstyrkans betydliga ökande, genast följa: till Rongl. rNaj:t såsom wärk underdåniga swar, berörde utlätande öfwevlemnat, förwisiade, ni. m. hwilket de öfrige Respcctive Ständen skulle genom Utdrag af Prokocollet manligen tilkannagifrvas.
Ut Zupr».
Justerades den §. i Riksdags-beflutet rörande Be» wäringen till Rikets försmår, hwilken enligt Nidderjkapets och Adelns i gär fattade beslut hade blifmit rattad. ljvlastes den, i följe af gjorda anmärkningar, omarbetade och ä nyo redigerade Znstructionen för RiddarhusDirectionen, sä mäl som den serskildta Stadgan om den ordning som mid Riksdagar innom Riddarhuset iagtagas bör, hwilka bagge gillades och säsom genast gällande antogos.
Friherre ldvseni^rie, 8cbenng, anmälde sin önskan, att sedan Ridderskapet och Adeln hade bifallit RiddarhuSUtskottets Berättelse om Wadstena Adcliga Jungfru-StiftÄrenderne, Herr Grefmen och Landtmarstalken tächtcs göra proposition om Stifts-Directionens bekräftande i sin befattning.
Herr Grefmen och Landt-M a rffalken gjordt i följe häraf proposition, hwilkcn Bifölls.
Justerades följande r:ne underdäniga flrifwelfer tiss Kongl. Majn:
Stormägtigste AtlerNädigste Konung!
Dä otwifwelagtigt ar, att Rikets Lagar dels fordra förenkling för att af Allmänheten och Domare kunna ratt > - fattas
Den i Maj. 1047 fattas och tillämpas, dels förbättring till deras innehäll; hafwa Riksens Ständer, till winnande häraf, ansett sig böra hos Eder Kongl. Masit i underdånighet anhälla, alt en Lag-Commits bestäende af kunnige och erfarne manmätte i Räder tillfordras, att med odelad uppmärksamhet pä hela Lag-Werket. i detta afseende utarbeta ett fullständigt förslag, hwilket ä nästa Lagtima Riksdag kunde till Eder Kongl. Masits och Riksens Ständers granskning och beslut öfwerlännäs; och fä Riksens Ständer i sammanhang härmed i underdånighet frambära den önskan, det täckles Eder Kongl. Mast, i händelse af Nådigt bifall härtill, till öfwerwagande af berörde Lag-CommitL i Räder täta öfverlemna bilagde Memorial, som, under inncwarande Riksdag till Riksens Ständer ingifnc, icke kunnat af dem företagas, dels i anseende till det inflytande de schuts aga pä Lag-Werket i det hela eller större delar deraf, dels i anseende till deras egenskap att fordra en widlyftigare forskning äts-som med Riksens Ständers öfrige göromäl kunnat förenas.
Ständer framhärda rc. Stormägtigste MerNadigste Konung!
Ehuru Riksens Ständer, emot 114 §. i RegeringsFormen, icke ansett sig kunna i underdänighet föreslä nägon inskränkning af den rättighet som till Gärdfarihandels idkande blifwit Westgöta Ämogen förunnad; hafwa Riksens Ständer likwal, dä denna handel, i följe häraf, bör idkas vä det satt Commerce-Collegii Kungörelse den, 8 Maij l8og föreskrifwer, trott sig böra i underdänighet anhälla, att uti K
Punkten af samma Kungörelse mätte tilläggas det stadgande, att den Bonde eller Hemmans Äb», som i Boräs eller Ulricehamn winner burskap, ej allenast bör till Staden inflytta och Borgerlig Näring derstädes idka, utan ock äret igenom uti Staden forblifwa boende: att uttrycket, det de Bondedrängar ä Landet, hwilka ä deste Borgares wägnar drifwa handel, stola wara i deras bröd och boo
Lem i Staden skattskrifne och wistande, mätte förklaras fölunda akt Drängarne under hela den tid, som de icke äro utsände i Husbondens handelsärender, stola gä till banv duk och dist samt öfwer nat^ . terne 1043 Den i Maj. terne ligga i hans hus; äfwensom att icke mer än en Toräng mä frän hwarje handlande Borgare uti omförmal» le
Stader pä en gang idka rese- eller gardfari-handel; alltsammans wid det wite, som denna Z. rnnehäller.
Widare och till förekommande deraf, att Gärdfari» handlande hädanefter, sedan Landt-Tullarne uphäfwas, ej mä kunna föra Lurendrägeri-waror m uti de Stader, som af dem besökas, hemställa Riksens Ständer i underdänsqhet till Eder Kongl. Majllö
Nädiga pröfning, om icke desie Handlande mätte wid strängt wite och warornes confiftation förbjudas att försälja nägot deraf i Staden, innan de upwisat godset inför Magistraten eller Hall-Ratten, detsamma blifwit stämpladt och öfwer allt detta ererhällits betyg, som bor innehälla specifique förteckning