Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Af dessa skäl anser jng att förbudet generaliserat till alla Danska hästar vore origtigt.
Att åter pnrtielt tillämpa förbudet lärer svårligen låta sig göra; emedan det förutsatte ett reqvisitum af hästkännedom för Tullstatens lägre tjenstemän , hvilken kunskap man svårligen af deni kan vänta eller fordra.
För ögonblicket tror jag ej ett förbud mot införsel af hästar vara verkställbar!, då, om jag ej missminnes mig, på detta rum blifvit yttradt: att ej ulan införskrifning landets behof nu kan fyllas.
Jag för min del vågar hysa det hopp att sedan, genom våra Stuteriers organisering till Landtstuteri-inrättning, en bättre hästafvel i Landet blifvit spridd, och den inhemska racens företräden i kraft och uthållighet vunnit förtroende och i landet blifvit värderad, den stora importen af dåliga Danska hästar skall utan några prohibitivförfattningar snart af sig sjelf upphöra.
För öfrigt tror jag äfven, alt eLt förbud skulle skada indviden och endast gagna hästhandlaren. 348 Den 19 December f. m. Hans Excellence Herr Grefve De la Gardie:
I anledning af Grefve von Fersens anmärkning anser jag mig skyldig upplysa att det var jag och ej Friherre Toll, som yrkade förbud emot Danska hästars införande, och det af orsak att erfarenheten visat, att de fleste Danska hästar äro dåliga, och att den i sednare åren gångbara sjukdomen Lungröta blifvit införd i Landet genom Danska hästar.
Att åt Tullbetjeningens urskiljande öfverlemna, hvilka hästar, i anseende till god beskaffenhet, fingo införas, anser jag olämpligt, enär knappast alla CavalleriOfficerare kunna bedöma, om en häst är hvad man kallar fullblodig.
Jag tror äfven att, om man vill hafva Svenska Stuterierne i skick, måste införandet af Danska hästar ej tillåtas.
Fortfarandet deraf, på sätt hitintills skett, är, i min tanka, ett oöfvervinnerligt hinder för Svenska bästafvelns uppkomst och förbättrande.
Grefve von Fersen:
I anledning af hvad Herr Grefve De la Gardie yttrat om den sjukdom, sorn, under namn af Lungröta, varit gångbar bland våra hästar, och som förmodas vara införd från Danmark, vill jag blott nämna, att äfven i Meklenburg herrskat en hästsjukdom, som anses vara ett slags Engelsk sjuka.
Om sjukdomar skulle tagas i beräkning, borde således äfven förbjudas hästars införande från Meklenburg, hvilket land likväl är, af de oss närmast
Den 19 December f. m. 349 ! belägna, det som uppföder de bästa hästarne.
Jag medger gerna, alt Danska hästarne i allmänhet äro dåliga, men frångår ej att, då äfven i vissa delar af Danmark finnas lika goda och kanske bättre hästar än hos oss, det vore olämpligt förbjuda hästars införande från Danska Staterne.
Herr Hjerta, Gustaf idolph:
Jag kan ej instämma med Herr Grefve De la Gardie, i afseende å förbud mot Danska hästars införande, och anser ett partielt förbud emot dåliga
Danska hästar ej möjligt att controllera.
Att de fleste
Danska hästar, som hitkorama, äro dåliga, härrör deraf att man vid hästhandel här i landet i allmänhet mera afser godt köp, än god häst, och då förhållandet i andra länder är alldeles motsatt, blir den naturliga följden, att
Danmark till oss försäljer de hästar, som ej på annan ort kunna afyltras.
Jag medgifver gerna, att förbud emot utländske hästars införande skulle vara ett kraftigt medel till den inhemska Hästafvelns upphjelpande; men ännu är ej denna sednare uti det skick, att vi kunna undvara utländske hästar.
Derå behöfves ej större bevis, än att, enligt hvad förr är sagt, öfver 3ooo hästar årligen i landet inkomma samt försäljas och hvarmed skulle, i händelse af förbud, detta behof fyllas?
— Jag vågar dock hoppas, att om hvad af mig till Hästafvelns upphjelpande nu är före - 3jo Den 19 December f. m. slaget, Lief beviljadt, skola vi snart nog, åtminstone om 10 å i5 år komma till det lyckliga resultat, att ej behöfva andra Länders hästar, och att i följd deraf Danmark då ej mera skall på oss kunna aflasta alla sina sämsta hästkreatur, samt vi då ej eller nödgas till detta land utbetala en årlig skatt, af minst en half million R:dr B:co.
Friherre Anckarswärd, Carl Henrik:
Jag har blott begärt ordet för att förena mig med hvad Grefve von Ferssen och Herr Hjerta yttrat angående förbud emot
Danska hästars införande.
Äfven med tillgång på Danska hästar är det svårt för Rusthållare att remontera, och med bara Svenska hästar Lief det nära omöjligt.
Jag tror derföre, att det föreslagna införselförbudet, i stället att medföra nytta, skulle vara en olycka för alla Rusthållare vid Ca valieriRegemen terne.
Hans E.rcellence Herr Grefven och Landt Mar skalken hemställde att Herr Hjertås ifrågavarande Memorial måtte, tillika med de i anledning deraf afgifne yttranden, till StatsUtskottet remitteras; hvilket bifölls.
Å nyo föredrogos och remitterades till StatsUtskottet: 1:0 Herr Rothliebs, Axel, den 4 dennes e. m. på bordet lagde Memorial, inne - Den ig
December f. m. 351 fattande anmärkningar vid det uti Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition angående StatsVerkets tillstånd och Lehöf omförmäldte Förslag lill Reglering af LandtStaternas löner. 2:0 Herr Estenbergs , Pehr, den 4 dennes e. m. på bordet lagde Memorial, angående en föreslagen Tidpunkt af den 5 Februarii 1818, hvarefter Svenske Medborgare borde befrias från de urgamla Bytesbristernes ersättning. 3:o Hans Excellence Herr Grefve De la Gardies, Jacob, den 8 dennes f. m. på bordet lagde Memorial, angående af det så kallade gamla Höganäs StenkolsVerks
Bolag yrkad rättighet till StatsVerkels fordran i framledne Hans Excellence Herr Grefve E.
Ruuths Sterbhus, jemte HerrafTJhrs, Carl
David, rörande samma ämne afgifne yttrande. 4:o Grefve Hamiltons, Jacob, den 8 dennes e. m. på bordet lagde Motion om lindring uti Roteringsskyldighelen för de Rotar, som höra till Kronobergs och Jönköpings Regementen.
JBevillningsUtskottet: 1:0 Grefve Posses, Erik, den 4 dennes e. m. på bordet lagde Motion, alt Be'rednings- och TaxeringsCotniteer på Landet icke må hållas årligen, utan endast första gången, då ny eller vid Riksdag för - 35a Den ig
December f. m. ändrad BevillningsFörordning skall tillämpas; jemte Friherre Cederströms, Jacob, rörande samma ämne afgifne yttrande. 2:0 Herr von Heynnes, Georg, den 8 dennes e. m. på bordet lagde Memorial, angående förändring uti BevillningsFörord11 ingen i afseende på Fast Egendoms Taxering.
Stats- och BevillningsUtskotten: Grefve Hamiltons, Jacob, den 8 dennes e. m. på bordet lagde Memorial, angående anslag till årlig lön för en ProvincialLäknre i Östbo och Vestbo Härader af Jönköpings Län m. m.
Stats- och BancoUtskotten:
Herr von Qvantens, Carl, den 4 dennes f. m. på bordet lagde Motion, att hvarje sedel bör infrias af det Rikets Ständers Verk, som den utgifvit, till den valeur, som med visshet kan utrönas.
Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi Utskotten: 1:0
Herr von Q vantens, Carl, den 8 dennes f. m. på bordet lagde Memorial, angående Såg- och Mjölqvarnas Skattläggning. 2:0 Grefve Gyllenborgs, Johan Henning* den 8 dennes e. m. på bordet lagde Motion Den 19 December f. m. 353 Motion om anläggande af en Bro vid Qvicksunds Färjplats; jemte Friherre Ridderstolpes, Fredrik, i anledning deraf afgifne yttrande.
Lagutskottet: 1:0 Herr Rosenqvists, Fredrik Leonhard, den 4 dennes e. m. på bordet lagde Motion, angående föreslagen förändring af 1 Ca]). 12 §.
RättegångsBalken. 2:0.
Herr von Qvantens, Carl, den 4 dennes e. m. på hordet lagde Motion, angående Prestval med slutna sedlar. 3:o Herr von Qvantens, Carl, den 4 dennes e. m. på hordet lagde Memorial, angående Bysättning å tjenstehjon; jemte Friherre Ridderstolpes, Fredrik, den 12 dennes e. m. på bordet lagde yttrande rörande samma ämne. 4:o Herr Ribbings, Arvid, den 4 dennes e. m. på bordet lagde Motion, angående förändring af den Ed, som Borgenärer i Concurs skola aflägga. 5:o Friherre
Duvalls, Axel, den 8 dennes f. m. på bordet lagde Motion, angående Förklaring af Kongl.
Förordningen den 18
December i8a3 i afseende å böter för åverkan å Allmänning eller andras enskildte ägor. 6 H. 23 35/f Den 19 December f. m.
Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottet: Herr af Grubbens, Nils Willielm, den 8 dennes e. m. på bordet lagde Motion, angående skyldighet för husbönder alt förse sine arbetare med husrum, mat och nödige arbetskläder m. m.
Lag- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskotten:
Herr von Qvantens, Carl, den l\ dennes e. m. på bordet lagde Memorial, angående upphäfvande af Kongl.
Förordningen den iq
December 1827, rörande vilkoren för hemmansklyfning och afsöndring af jord.
Vid förnyad föredragning af Herr Ribbings, Bo, den 4 dennes e. m. till Ridderskapet och Adeln öfverlemnade Document, innefattande Konung Joban III:s stadfästelse å Ridderskapets och Adelns Privilegier af den 2 Maji i5go, beslöt Ridderskapet och Adeln, uppå derom af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjord proposition, anmoda RiddarliusUtskottet, att tillställa RiddarhusDirectionen berörde Document, för att uti RiddarhusArchivet behörigen förvaras.
Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan half till 3 eftermiddagen.
Den 19 December e. m. 355 Fredagen den 19 December.
Plenum klockan half till 6 Eftermiddagen* Upplästes till justering och godkändes s:ne från ExpeditionsUtskottet ankomne Förslag till Rikets Ständers underdåniga Skrif— velser till Kongl. Maj:t, nemligen: N:o 4* Angående utbetalningen ocliredovisningen af Riksdagskostnads-medlen.
Med uppgift å utsedde Ledamöter i Hemliga Utskottet.
Herr DalmanLars Johan , hade inlemnat ett så lydande Anförande:
Då Remiss å en gjord Motion, enligt grundlagen, ej får nekas' och proposition derå således sker pro forma, eller blott i afseende på frågan till hvad Utskott den hörer, kan jag väl icke med mitt nej bidraga, att Herr Grefve Hamiltons Motion, det liera af våra mest minnesrika och solenna Högtidsdagar skulle på Söndagar förflyttas, icke kommer att till Ekono« miUtskottet remitteras; men ehuru jag, i hänseende till resultatet, ej fruktar, att ja Motionen i Utskottet, må hända unanimt, afstyrkes; anser jag mig, utan att vara skenheligt skyldig, att inför Protocollet högtidligen afslå denna materialistiska och irriligieusa Motion, samt beklagar, att den 356
Den 19 December e. m. kommit frän någon inom delta lins, särdeles från en så upplyst medlem af detsamma.
Jag är dock glad, att endast 4 Medlemmar, och det blott till en del understött Motionen; viss, att de stunder skola för Motionairen inträffa, innan han lämnar det jordiska, då han återkommer från dessa åsigter, och unnar de otaliga _, hvilka fira dessa stora Högtidsdagar, och anse dem icke för näring åt utsväfningar, lätja och immoralitet, utan för lifvandet af deras religionskänsla och för deras hjertans framskridande förkofran i det goda —unnar dem, säger jag denna sköna vederqvickelse, och denna skyldiga gärd åt minnet af de vigtigaste ibland alla verldshändelse!’, de nemligen, hvilka på MariceBebådelsedag, LångFredagen och ChristiHimmelsfärdsdagj hafva för ig£ secler sedan sig tilldragit.
Jag anhåller att detta yttrande må till Utskottet få remissen åtfölja.
Remitterades till Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottet.
Föredrogs ånyo Högvördige PresteStåndets den 1 dennes aflåtne, och den 10 derpåföljde f. m. på bordet lagde, ProtocollsUtdrag, innehållande remiss till StatsUtskottet och Communication med de öfrige RiksStånden af Professoren och ContractsProsten S. P. Bexells, samt Kongl.
Öfver - Den 19 December e. m.
HofPredikanten m. m.
Doctor J. J. Hedrens uti PresteStåndet väckte Motioner, angående anskaffande af tjenlige sessionsrum vid Riksdagarne, så väl för de 3:ne Ofrälse Stånden, som ock för Rikets Ständers Allmäirna Utskott m. m.
Grefve Horn, Claés Fredrik, uppläste följande:
Frågan om uppköp eller inredande på Statens bekostnad af tjenlige localer för de 3:ne Ståndens och Utskottens sammanträden, som blifvit med Ridderskapet och Adeln communicerad, har en viss märkvärdighet, meri afseende på tidpuncten för dess väckande, än på ämnets vigt.
Det medgifves visserligen, att passande samlingsrum för Representationen och dess afdelningar icke borde saknas; men omså är, frågas billigtvis, huru har detta förhållande så länge kunnat vara?
Jag skulle tro, alt frågan innebär sitt eget svar; det nemligen att Representationen länge erkänt sin origtiga sammansättning, och sålunda skytt att consolidera sin oformlighet; ett förhållande, erkändt af 1809 års Ständer, och af de efterföljande åtminstone icke motsagt.
Det vore således ett betydelsefullt tecken af återgång från 1809 års grundsattser, dem man med så mycket skäl hoppas en gång kunna göra gällande, om närvarande Ständer skulle vidtaga åtgärder, hvilka innebura ett erkännande af den reaction i tänkesätt 358 Den 19 December e. m. inom Representationen, sora visserligen icke skulle delas af Nationen.
Måtte man således allt framgent förgäfves efterfråga de Fyra Ståndens salar; men måtte Svenska Folkets verkliga Representanter snart inbjudas uti ett dem värdigt palats.
Den väckta Motionen synes äga den motsatta syftning jag befarar, hvarföre jag skulle önska, att Ridderskapet och Adeln afslog densamma, Likväl finner jag nödigt, att någon auctoritet måtte vara skyldig att tillhandahålla Ständerna och dess fördelningar de samlingsrum, hvilka af gällande Riksdagsordning bestämmas; hvartill tjenliga localer i Statens publika byggnader torde kunna utses, Friherre Anckarsvärd, Carl Henrikj anförde skriftligen:
Jag anhåller att få bifoga de ifrån det Högvördige PresteStåndet meddelade Motioner några anmärkningar.
Jag instämmer till alla delar med Motionairerne uti deras klagan deröfver, alt nödiga rum för Utskotten icke varit i förväg påtänkte och ombesörjde; men jag gillar ingalunda den föreslagna utvägen att afhjelpa denna brist, Om det någon gång lyckades Rikets Ständer, att erhålla den uppgift å allmänna hus och byggnader, hvilken de redan för feni år sedan begärt, så tviflan jag ej, alt man Den 19 December e. m. 359 ibland dessa Statens tillhörigheter skulle finna tillfälle, att i betydlig mohn afhjelpa det angifna behofvet, men under tiden tror jag äfven, att detta behof i förväg borde fyllas genom Polisens omsorg, att näst före hvarje Riksdag besörja tillgång å de för Riksdags-arbetenas bedrifvande erforderlige utrymmen.
Då Riksdagarne någon gång hållits uti våra smärre Städer, har detta behof alltid varit förutsedt och förberedt af Stadens Styresmän, och föreställer jag mig således, att sådant med ännu mera skäl torde kunna affordras Styrelsen öfver Stockholms Stad, hvilken påräknar en större ekonomisk fördel af Riksdagarnes vanliga bestämmelse inom denna ort.
Hvad den föreslagna nybyggnadeu till inrymmande af närvarande representation vidkommer, så bör jag så mycket mera yttra mig emot en sådan utväg, då jag sällan underlåter något tillfälle att yttra mig öfver oformligheten af nuvarande representationssätt.
En sådan byggnad, som den föreslagne, skulle möjligtvis bidraga till ett längre bibehållande af våra nuvarande former, hvilket jag skulle anse såsom en stor olycka, hvadan jag också, ifrån denna synpunkt allena, anser mig hämta tillräcklige skäl för Motionens afstyrkande, utan att tro mig 36o Den 19 December e. m. behöfva ens anföra Landets ekonomiska ställning såsom en ökad anledning att bespara en utgift, som ingalunda är af en oundgänglig nödvändighet påkallad, då Riksdagarne hitintils utan en sådan anstalt kunnat hållas.
Jag anhåller om remiss till StatsUtskottet af dessa mina anmärkningar.
Friherre BoijeLudvig:
Ifrån Motionens natur är afvägen ej stor, i mångens tanka kanske ingen, för att komma in på Lågan om representationsförändring.
Äfven jag önskar en representationsförändring, men förutser, att af de många förslag, som göras, ej uppkommer något annat resultat, än att den ena meningen stadnar emot den andra; att hvad den ena finner nyttigt, anser den andra onyttigt, och att vi således komma att stå der vi stå.
I den förmodan att något annat resultat deri således ej är att vänta, tillstyrker jag , att Utskottet ville gifva bifall åt Motionen; så mycket helldre, som det ej lärer finnas något skäl, hvarföre de öfrige Stånden ej skulle få en anständig local.
Herr Danckwardt j, Magnus Georg : Jag vill blott, i anledning af Friherre Anckarswärds yttrande rörande saknad uppgift å Kronans publike bus, hafva äran upplysa att i afseende på de så väl i Hufvudstaden sorn i Landsorterne varande Kronans bygg - Den 19 December e. m. nader, hvilka äro ställde under ÖfverlntendentsEmbetets, samt KammarCollegii vård, fullständige uppgifter redan äro till StatsUlskottet aflemnade, samt att hvad de öfrige Kronans hus angår, dylike uppgifter antingen redan äro eller innan kort lära till samma Utskott äfven blifva Öfverlemnade.
Herr von Hartmansdorff \
Ämnet synes dela sig i 2:ne frågor; den ena; huruvida åt de tre ofrälse Stånden och Utskotten hör anskaffas tjenliga samlingsrum, inom en enda dertill passande byggnad; den andra: om Riddarhusets tomt dertill kan upplåtas.
I afseende på första frågan anser jag det vara aldeles rigtigt, att åt de öfriga Stånden och Utskotten beredas tillräcklige och anständige rum.
Att underlåta det, såsom en Ledamot yttrat, för att påskynda en förändring i vårt representationssätt, derigenom att man imedlertid gör Riksdagarne och deras arbeten så svåra och obehagliga som möjligt, synes mig ej vara skäl.
Tvärtom torde man under hvilken tid och belägenhet sorn häldst böra göra motsatsen; emedan vår representation, ehuru bristfällig hon må vara, dock svårligen torde kunna ändras utan en statshvälfning, hvarifrån försynen bevare oss.
Vilja nu Ständerna anskaffa hus åt de tre ofrälse Stånden och åt Utskotten, och om det skulle ske på statens bekostnad; så och enär Ridderskapet och Adeln af egna medel upp - 362 Den 19 December e. m. hyggt sitt hus och ensamme underhålla det, borde, ifrån den stund allmänna medel användas till byggnader åt de öfriga Stånden, Riddarhuset äfven underhållas af allmänna bidrag, oell Adelns särskildta Capitationsafgift för detta ändamål upphöra.
Frågan om
Riddarhustomtens upplåtande torde det för mig, såsom Riddarhusets tjensteman vara för tidigt att besvara, innan RiddarhusUtskottet yttrat sig derom.
Men skulle saken bifallas; så lärer ersättning böra gifvas, ej allenast för tomten, utan äfven förde inkomster
Riddarhuset för närvarande drager af de deruppå befintliga smärre byggnader.
Det är, såsom jag förmodar, egenteligen för denna sednare frågas skull, som saken är Ridderskapet och Adeln meddelad, innan den blifvit i StatsUtskottet behandlad.
Jag tror följagtligen, att målet bör preliminariter i RiddarhusUtskottet behandlas, innan det af Ridderskapet och Adeln till StatsUtskottet remitteras.
Herr von Qvanten j Carl:
Om några publika hus blifva att tillgå, hvilka kunna inrymma de så kallade 3:ne ofrälse Stånden, har jag ingenting deremot, sålänge yi måste arbeta på fyra rum, och utgöra ett så stort antal representanter, hvilket stora antal sannerligen ej är så lätt att hysa och förse med alla erforderliga behof; men att anslå medel till uppbyggande af nya hus i och för detta ändamål, deremot röstar Den 19 December e. m. 363 jag helt och hållit.
Val torde genom nya anslag grunden till dessa erforderliga massor blifva lagd; men jag är också öfver— tygad , att Svenska folket skall nied raska steg framskrida på upplysningens hana, och snart nog inse olämpligheten af en representation med fyra Stånd, hvarföre äfven denna föråldrade representation, redan innan dessa byggnader hinna fullbordas, skall vara upplöst, genom utbyte af en annan mera ändamålsenlig, hvarigenom ifrågavarande byggnad och dermed förenade kostnader skulle blifva till alls ingen nytta, och ändamålet helt och hållit förfelas.
Herr PrintzenskjöldAxel:
Jag instämmer med Herr von Hartmansdorff deri, att frågan bör remitteras först till RiddarhusUtskottet, hvars yttrande sedan kunde blifva en vägledning för StatsUtskottet vid bedömmandet af sättet för anskaffandet af de ifrågasatte Sessionsrummen.
Herr Anckarswärd, August:
Jag förenar mig med dem, som äro emot förslaget.
Jag inser ej behofvet af en särskild localnu, mera än förr.
PresleStåndet har, som jag tror, blifvit ökadt med Irenne personer; deremot voro alla tre Stånden ojemförligt talrikare, då Finland lydde under Sverige.
Jag kan således icke fatta huru trängsel nu kunnat uppkomma.
Hans Excellence Herr Gref ve De la Gardiej Jacob:.
Jag har visserligen ej öf - 364 Den ig December e. m. vervarit början af Discussionen; men jag har hört Herr von Hartmansdorifs yttrande i ämnet och förenar mig med honom om remiss till RiddarhusUtskottet, innan Ridderskapet och Adeln fattar sitt beslut.
Frågan om de andra trenne Ståndens Sessionsrutn rör ej Ridderskapet och Adeln, som sjelf byggt sitt hus och underhållit det.
Med liflig önskan att tjena de andra Stånden, och med all beredvillighet emot dem, kan dock likväl i min tanka Ridderskapet och Adeln ej komma att vidkännas några kostnader till det föreslagne ändamålet.
Slutligen instämmer jag äfven uti hvad Herr Anckurswärd i ämnet anfört.
I afseende på formen tror jag, att Herr von Hartmansdorff hade rätt, då han hemställde om remiss till RiddarhusUtskottet, och jag förenar mig således deruti; men skiljer mig från hvad Hans Excellence Herr Grefve De la Gardie slutligen anfört, att Ridderskapet och Adeln ej skulle bidraga till kostnaderna för den nya localen.
Jag tror att Staten ovilkorligen måste erkänna sin pligt vara, att under Riksdagar anskaffa tjenlig local åt dess representanter.
Herr Cederschjöld j Pehr Gustaf:
Att förena de särskilta
Stånden i en local anser jag för min del högst nyttigt, just till befrämjande af den enighetj hvartill man, Den ig December e. ro. 365 vid hvarje Riksdags början, beständigt bort dem uppmanas, såsom till det nödvändigaste vilkoret för möjligheten att kunna uppfylla deras gemensamma åligganden.
Jag hoppas nemligen, att ju närmare kropparlie sammanföras, desto mer skola äfven sinnena närma sig till hvarandra; och ju oftare Representanterna få se hvarandra och samtala, desto närmare skola de särskilta Stånden helt visst sluta sig till hvarandra, hvilket vore i constitutionelt afseende så högst vigtigt.
För att bestämma till hvilket Utskott detta mål bör remitteras, torde man böra erindra sig, att Motionen innefattar två frågor, af hvilka den ena är absolut och angår samtliga Stånden, nemligen örn de tre ofrälse Stånden skola hafva ett gemensamt hus; den andra är vilkorlig och framställes blott, i händelse den förra bifalles, samt rör då endast Ridderskapet och Adeln, nemligen huruvida Ridderskapet och Adeln vill medgifvaj att huset får byggas på deras tomt.
Jag hemställer derföre, om icke målet bör remitteras antingen nu till en början blott till StatsUtskottet; eller ock, till tidens vinnande, på en gång både till Stats- och RiddarhusUtskotten.
I fall frågan skall komma fullständigt utredd från Ridderskapet och Adeln, bör den först remit - 366
Den 19 December e. m. teras till RiddarhusUtskottet, på det
Utskottet må få tillfälle yttra sig om det ena alternativet.
Ingen tid förspilles derigenom, ty StatsUtskottet har så många andra göromål, att dess arbeten, genom denna frågas remitterande till RiddarhusUtskottet, icke fördröjes.] Friherre Cederström, Jacob: En Ledamot har föreslagit ett sammanträde mellan Stats-och RiddarhusUtskotten, uti förevarande fråga.
Detta är ej möjligt, emedan det ena är ett enskildt och det andra ett Rikets Ständers Utskott.
Hvad localen angår tror jag, att Riddarhustorget är nästan helt och hållit Ridderskapets och Adelns egendom till en gatubredd nära Bergstralska huset.
Denna tomt kunde få begagnas och något behof af särskilt anslag från Staten vore ej nödvändigt.
Stånd skulle lika väl som Ridderskapet och Adeln bygga för sig, och det enda villkor, som dervid blefve att fästa, vore i afseende på det konstenliga i byggnadssättet, så att architecturen af den byggnad, som nu finnes ej blef störd, utan endast 2:ne flyglar tillbygdes, b vartill ritning redan finnes.
Några tomtören synes mig icke böra komma i fråga.
Herr Lagerhjelm > Pehr:
I händelse StatsUtskottet skulle anse nödigt känna, under hvad villkor Ridderskapet och Adeln / Den 19 December e. m. 367 vill öfverlemna sin rätt till tomten, så nödgas ju StatsUtskottet deröfver infordra Ridderskapets och Adelns yttrande; hvarigenom tidsutdrägt skulle uppkomma.
Jag föreslår derföre lika med Herr von Hartmansdorff, att RiddarhusUtskottet först må i ämnet höras.
En värd Ledamot har missförstått mig, då han trott mig yrka sammanträde mellan Stats- och RiddarhusUtskotten.
Att detta ej gick an, kunde ej undfalla mig.