Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag fruktar derföre, att det förslag, som Utsk. nu gjort, i verkställigheten förfelas. Jag tror ock, att när Kammar-collim har, på sätt som förut inhemtats, framlagt med öfvertygande skäl behofvet af flere ledamöters biträde i stället för dem som äro sjuklige och hvarken kunna uppföras på indragn.stat, eller för sjukdoms skull från deras tjenster afsättas, sä har man ingen annan utväg qvar, än att antingen bevilja det ifrågavar. anslaget eller ock se ärendena ligga nere i ett embetsverk af den vigt som Kammar-collim, genom hvilka uppskof och hinder i göromålens gång Röket i allmänhet blifver lidande.
Om R. o. Ad. bevil jäv det anslag, som K.
M. äskat, så är det ju klart, att, i den händelse sjukligheten för de personer , som innehafva ordinarie tjenster, skulle upphöra ; så upphörer äfven anslagets begagnande, och då är ingen skada skedd; men i annan händelse inträffar hvad jag redan sagt.
För Regerin är det visserligen lätt att lemna saken derhän och blott framdraga beslutet sådant som R.
St. det fattat för att tirsägta förlamandet af Rikets tjenst.
Men det bör icke kunna vara R.
Stis vilja att, för den ringa besparingen af några tusen rsdr, låta så vigtiga göromål som Kammarcollegii ligga oafgjordo.
Jag anhåller derföre vördsamt, att R. o. Ad. måtte återremittera betänkandet.
Hr Westfelt, Nilsi StatsUtsk:s betänk, i denna fråga tror jag är ganska riktigt och väl grundadt.
Utsk. har 21 II. 2 10 Den i Mars. beräknat eller fått underrättelse derom, att Pein af Kammarråden i detta collini varit och äro sjuka , men det kan väl icke vara troligt att desse fem ledamöter hela året kunna vara sjuka.
JNar således StatsUlsk. har för år iS/ft gifvit en summa af 1,600 r:dr, och, om jag icke missminner mig, K.
M. har begärt för fyra kammarråd 4>^oo r:dr, det vill säga för hvardera 800 ridr, så om nian nu antager att af dessa fem eller fyra ledamöter två beständigt skulle vara sjuka, torde Hr von Hartmansdorff finna, att det blir fullt tillräckligt för Iva ledamöters, arfvoden, 0111 i stället för 4oo r:dr, hvarmed Utsk. ansett tillförordnade ledamöter kunna åtnöjas, de erhöllo 800 r:dr ; ty om icke mera än två äro sjuka, så förslår det tillstyrkta anslaget till samma summa som K.
M. har omnämnt , nemi, 800 r:dr för hvar och en, och då efter statsreglering slut besparingarne blifva kända på den summa af extra-utgifterna , som kan belöpa på delta departement, så tror jag alt K.
M. har tillräckliga tillgångar för att bestrida de här ifråga var. behof af dessa tjenstemän.
Jag tror att StatsUtsk. har gjort ganska riktigt, då det fördetta år föreslagit 1,600 r:dr b:co; hvarföre jag fortfar att begära bifall till Utskis betänkande Hr von Hohenhausen, Michael Silvius:
Jag kan icke frånkänna Utsk. riktigheten af den princip det i sitt betänk, yttrat, nemi. det afseende på ledamöter i embetsverk , som sjuke ej kunna göra sin tjenst. då det efter gällande lagar öfverallt bör tillses, att de få afstå en del af sin lön åt deni, som vicariera; ty en annan princip i detta afseende skulle blifva af en vådlig följd, om den allmänneligen godkändes.
Men hvad Kammar-colbm beträffar , så äro göromålens gång och deras fernia expedierande derifrån af den ofantliga vigt för hela landet i allmänhet, att jag tror att man med försigtighet bör tillvägagå med tillämpningen af denna allmänna princip.
Jag ser icke här närvar.
Kammar-collegii President, och hade önskat att han gifvit oss säkra och tillförlitliga upplysningar i saken, innan vi härom besluta.
Det är af sådan anledn. jag får anhålla att detta betänk, må få hvila på bordet.
Jag instämmer hufvud sakligen med Hr von Hohenhausen.
Jag har ingen kännedom om ledamöters tillfrisknande eller sjukdomsförfall i Kammar-colkm och kan således icke yttra mig derom Jag har yttrat mig blott på grund af de officiella handlingar, som äro framlagda.
Bäst torde vara att verkets chef, som har en stämma här, yttrar sig innan målet afgöres, hvarföre jag instämmer i anhållan om bordläggning.
Hr Frih. o. Landtm, förklarade, att StalsUtsk:s utlåt.
N:o 4^4, i anledn. af tvänne ledamöters begäran, komme att ytterligare hvila på bordet.
Vid förnyad föredragning af StatsUtsk:s den 6 sistI.
Febr. på bordet lagda utlåt.
N:o 425i > anledn. af vackt fråga om iöneersättning för en häradshöfding i Wermland, blef samma utlåt, af 11. o. Ad. bifallet.
Företogs til! pröfning StatsUtskis den 6 sisll.
N:o ■ anledn. af Hr Hadings motion om låneanslag lill Malmö hamnbyggnad.
Jag liar ingenting deremot, att R.
St. lemna åt Malmö stad, såsom åt andra lili nigheter, lånebi träden för så nyttiga ändamål, som den ifrågavar. hamnbyggnaden.
Men jag måste anse oriktigt, alt StatsUtsk., då fråga är om en summa af 5o,ooo rtdr, icke gilver sig mödan att om saken lemna Ständerna så mycken upplysning, som det vanligen plägar då fråga är om 5o r:dr. I K. M:s nåd. propus , der det omförmäles 5oo,ooo rtdr för vattenbyggnader, innefattas frågan i fyra rader eller något dylikt, hänförande sig till särskilda handlingar, hvilka blifvit StatsUtsk. meddelade.
Deraf kan ingen upplysning bernias.
Vid den exil a-statsreglertn har StatsUtsk., i fråga om sådana byggnader, för hvilka medel skulle lemnäs, ingått i en så omständlig utredning, att man kunnat hafva någon ledning för sitt omdöme om anslagets behöflighet.
Men här inhrmtas ingenting annat, än att staden vill hafva ett biträde till hamnbyggnaden, och de återbetalningsvillkor, som föreslås; men när arbetet skall blifva färdigt, i hvad mån staden sjelf skall dertill bidraga och huru arbetet skall utföras, del har man lemnat derhän.
På god tro skulle således Ständerne, utan närmare upplysning i frågan, lemna dessa 5o,ooo r:dr.
Sådant vöre hvarken öfverensstämmande med den noggrannhet, som man förr iakttagit när det varit i fråga alt lemna penningar åt menigheter, eller med den försigtighet, som jag tror att man alltid bör iakttaga i sådana fall.
Det är för denna brist i behandlingen, men ingalunda för att motsätta mig hufvudsaken, som jag skulle anse riktigast vara alt 11. o. Ad. återremitterade betänkandet.
Den siste värde talaren har redan uttryckt sin opinion vara den, alt han ej vill motsätta sig den låneansökning, sorn från Malmö stad är gjord, Jag skulle äfven tro, att om, då icke någon annan begäran från detta samhälle är framställd än att få ett lån på, hvilket jag visserligen medgifver, i proc. lägre ränta än den som vid andra tillfällen blifvit medgifven, ett afslag derpå skulle fuija, sådant vore 11, St. föga värdigt.
Det är min skyldighet att förklara, att få samhällen gjort så mycket för det allmännas fördel , icke allenast i staden utan äfven i större delen af provinsen samt kanske större delen af landet, som Malmö stad, genom den fördel, hvilken medelst den förökade sjöfarten och afsallningcn blifvit beredd.
Jag 12 D e 11 l
Ma i's. skulle icke tro all någon annan siad kan jemföra! med Malmö; dess uppoffringar hafva varit så stora, att jag ej kan finna att det synes mig vara för mycket hegardt, om ett lån må erhållas, sorn inom io år skall vara äterbetaldt.
Då Hr von Hartmansdorff ytlrat att det icke är ntredt, och efter hans öfvertygelse borde vidare uti edas, huru förhållan - det är, så medger jag visserligen, att derföre en återremiss kunde ske, och man ändå kunde äga hopp att se saken bifallen; men jag får dock tillägga alt arbetena vid denna hamn äro redan längesedan började.
Enskilde personers förtroende har redan dertill försträckt ganska stora summor, och hvarje tidsutdrägt skulle skada arbetet samt göra annu större kostnader nödvändiga, än som behöfvas , om man snart kan erhålla medel.
Här är intet annat än lån hegardt, och ett sådant biträde lärer icke böra nekas eli samhälle, då detsamma gör allt hvad det kan , och jag vågar säga gjort allt hvad det kunnat, för att befordra en så vigtig sak som dess sjöfart, hvilken inverkat på handeln i hela provinsen.
Der är redan localen uppålad för denna hamnbyggnad, och dertill hafva blifvit lemnade icke obetydliga lönebidrag, hvilka böra återbetalas.
Jag vet således icke hvarföre ej nu detta samhälle vid sådant förhållande kunde göra sig hopp om R. o. Adis bifall.
Jag får tillika säga, att jag tror mig med säkerhet kunna yttra, och jag är nära öfvertygad om, att detta betänk, redan är bifallet af de öfriga Stånden.
Jag hoppas derföre att R. o. Ad. täckes bifalla betänk., om icke en återremiss kommer att äga rum.
Lika med Hr von Hartmansdorff kan jag icke annat finna, och med honom instämmer jag fullkomligen deruti, att när Staten ger låneanslag, Staten också ovillkorligen bör tillse att de blifva använda till den nytta, som dermed är åsyftad.
Men jag kan likväl icke i den/ia fråga med honora medgifva, att icke StatsUtsk. har ganska väl iakttagit denna princip, som alltid bör vara vid statsanslag och lånebidrag gällande.
Här finnes ingen enda commun af alla som begärt låneunderstöd, som visat sig hafva sjelf lill så stora summor tillsläppt capital, så att Utsk. alldeles icke ansåg sig kunna vid detta tillfälle begagna samma princip som vid andra tillfällen.
Principen
Lar eljest varit i allmänhet den, att communen skulle biträda med en tredjedel af kostnaden.
Här har Malmö redan bidragit med nära en million rtdr b:co, och således visat , att staden ej velat undandraga sig en vida större kostnad än StatsUtsk. för sin del ansett sig kunna antaga såsom princip för hvad communerne sjelfve böra tillsläppa , för att hafva någon rättighet att erhålla bidrag af Staten, så att jag för min del anhåller att R. o. Ad. måtte bifalla StatsUtskrs betänkande.
Jag vill icke bestrida Hr Den i 51 a t s. von Hartmansdorfis anmärka. i allmänhet , men jag skulle tro att StalsUtsk. likväl i någon mån har uppfyllt det anspråk, som Hr von Hartmansdorff nu velat göra gällande.
StalsUtsk. liar sagt, att jemte motionen åtföljer en bifogad relation af chefen för södra canaidistiictet, utvisande angelägenheten deraf att Malmö hamu för dess framtida bestånd (örstärkes med broar oell quaier af sten.
Visserligen hade StatsUlsk. kunnat vid sitt betänk, bifoga detta yttrande af chefen för canaidistiictet, men vi böra äga det förtroende för så väl StalsUtsk. som districleliefen, alt de behörigen pröTvat förhållandet, fastän en närmare framställning derom icke skett.
Det hade ökat betänk, med några rader och närmare upplyst behofvet , men jag tror att betänk.
, åtminstone för detta Stånd, kan vara tillfyllestgörande.
Den speciella kännedom jag har om Malmö hamn , borde jag icke framställa, då Gr.
Posse yttrat sin tanke; men hvad jag på förhand kati säga, Sr, alt det finnes visserligen ingen stad, ingen Corporation i Sverige, som har uppoffrat af egna medel så stora summor för sin stad, sin hamn, sin sjöfart, sina allmänna inrättningar , som Malmö.
Detta är ju egentligen icke något anslag.
Det är ett lånebiträde, som jag tycker är temmeligen, om jag så får säga, skralt, då tiondedelen årligen skall afbetalas.
Presenten är sannerligen icke stor, och jag beundrar Malmö stad, som kan gå in på sådana villkor.
Detta bevisar att stadens innevånare fortfara i samma auda och uppoffringar för sin ort.
F.n ålerremiss skulle visserligen efter min tanke icke föranleda någon ändring i StatsUtskts betänk., och som jag önskar bifall til!
Utsk:s förslag, kan jag för sakens skull icke hafva något deremot.
Men jag håller på tiden.
Det skulle göra en ytterligare tidsutdrägt, och jag tror alt
Malmö stad redan med otålighet, då det nu lider på Mars månad, väntar på resultatet af Ständernes bifall eller afslag.
Derpå beror dess byggnadsoperationer för i år, det känner jag speciell, och jag tror icke att K. o.
Ad. blott för en form frågas skull vill vägra bifall lill StatsUtskts betänk.
, hvilket jag tillstyrker.
Hr von Rosen har framställt behofvet af ett bifall så fort som möjligt.
Jag anser mig skyldig härtill lägga, att Malmö hamndireclion redan gått i författning om arbeten, som skola göras, och redan förlidet år gjort arbeten så betydliga och stora, att jag tror att hvar och en, som varit i tillfälle all med mig se dem , ej skall kunna tveka att det begärda biträdet är nödvändigt för ändamålet.
Der är t. ex. en muddermachin anskaffad, soin ensam kostar 27,654 r:dr.
Man har uppmuddrat inloppet lill hamnen, som icke varit djupare än 8 fot samt till och med 7 fot, sä att det 1111 går ända till 12 fots djup.
Der äro quaier redan anlagda och dylika arbeten till en stor <4 Deli i Mars. del under arbete.
Allt detta skulle komma att stanna, och det lärer icke kunna undfalla R. o. Ad,, luiru mycket kostnaden skulle blifva förökad , om arbetet nödgades upphöra, då kostnaderna likväl skulle fortfara.
Rifalles icke denna summa, så kommer kostnaden för hvarje månads uppskof att blifva betydligen större för det samhälle, som sökt lånet.
Det är derföre jag nödgas motsätta mig åtcrremiss, och anhåller om bifall till betänkandet. llr Prytz, Lars Adolph:
Då såsom skäl för återremiss Hr von Hartmansdorff har anfört att Malmö stad för litet redovisat behofvet af ett sådant låneunderstöd, och huru detsamma skulle komma alt användas; så anser äfven jag mig skyldig, då jag kanner förhållandet på stallet, alt intyga det
Malmö stad redan har gjort så stora uppoffringar af egna medel på sin hamn, att uppgiften i detta betänk, om de 3o a 4° fartyg, sorn der på en gång kunna lossa och lasta, icke ar öfverdrifven, utan man kunde säga 4° a 5o.
Tili dessa arbeten har likväl staden icke haft andra allmänna medel, än ett räntefiitt lån af 15,ono r;dr, då likvisst de redan utlagda kostnaderna uppgå till nära en million r;dr.
Ytterligare bar stallen nu beslutat ett större arbete till hamnbyggnadens utvidgande och förbättrande i den stora scola, att om staden icke skulle erhålla det begärda låneunderstödet, i förlitande på hvilket understöd arbetet blifvit vidtaget, detta arbete skulle öfverstiga stadens krafter, eiler åtminstone medföra så stora ansträngningar, alt den framgång staden hittills vunnit i commercielt afseende kanske skulle bl.fva förminskad eller komma alt upphöra.
Det ur för beredande af det goda ändamålet, som med utvidgningen af hamnen skall vinnas, och på det att hamnen icke i brist af medel må, i stället för att förbättras, komina ali småningom förfalla, som jag anhåller att detta lån må af R. o. Ad. bifallas, och att således äfven betänk, malte blifva bifallet.
Till hvad Hr von Rosen och Gr.
Posse förut anfört 0111 de uppoffringar, som Malmö stad i allmänhet gjort i fråga oni comnmnal-angelägenheter, måste jag äfven lemna mitt vitsord i den ringa mån det kan verka, och jag tror att det icke är någon stad, sorn i communal-angelägeuheter gjort så stora uppoffringar, som Malmö, och det torde äfven böra vid detta tillfälle tagas i betraktande.
Frågan om hamnens förbättring är hvad som nu utgör föremålet för stadens önskningar, och för att vinna denna förbättring, sorn icke allenast verkar på Malmö stad, utan äfven på Sveriges handel i allmänhet, förnyar jag min begäran att R. o. Ad. täcktes bifalla betänkandet.
Jag förenar mig med de herrar, hvilka anhållit om bifall till detta betänkande.
De hafva redan upplyst hvad
Malmö stad gjort för islåndsättande af sin hamn; de hafva äfven Den i Mars i5 upplyst, alt den ännu icke är i fullkomligt godt skick.
Några vidare upplysningar om detta sednare förhållande, eller alt hamnen ännu icke är i fullgodt skick, torde It, o. Ad. icke behöfva, då Ståndet erinrar sig, att t. o. in. en af de kunnigaste officerare vid K, M:s flotta med lots midt på ljusa dagen i stiltje oell med ett Kronans ångfartyg haft svårt ali finna sig ur denna hamn; tänk då! hvilka svårigheter skola möta en stackars coopvaerdi-skeppare, hvilken ofta liar att kämpa mot okunnighet, mörker och motiga vindar vid sitt passerande in eller ut af denna hamn.
Statslltsk:s utlåt.
N:o 426 blef af R. o.
Då till ånyo föredrogs Beviiln.Utsk:s den 6 sisth Febr. på bordet lagda mern.
N:o 3g, i anledn. af RiksStms i vissa delar fattade beslut öfver Ulskts uti meni.
N:o 34 afgifna förslag till sammaujemkning af de skiljaktiga besluten, rörtde grunderna för den blifvande allmänna bevillningen, samt föreskrifterna för tillämpningen deraf, fann R. o. Ad. samma mein. icke erfordra annan åtgärd än att läggas lill hand* lingarna.
Ånyo föredrogs Hevilla.-, Lag- samt Allm.
Besvärs- och Ekon.Utsktns den 6 sisth Febr. på bordet lagda betänk.
N:o 8, i anledn. af väckta motioner om ändringar i K. stadgan om hvad vid sjöfart inrikes orter emellan och laudvägatransport af varor iakttagas bör, samt om inrikes tullförpassning och tullbevakning, af den 28 Nov. i835.
Hr Ekholms motion innefattar vissel ligen en önskan om förpassnings-stadgans öfverseende i allmänhet; men då jag skulle tro att controll-författningar röride tull-lagarnes handhafvande äroafden ekonomiska och reglementariska eller administrativa egenskap, att de, sedan R.
St. uttryckt vissa allmänna principer i detta afseende, böra öfverlemnas till K.
M. alt närmare bestämmas; så yrkar jag ingalunda återremiss utan helst bifall å detta betänkande. ålen skulle återremiss komma i fråga, så anhåller jag att dervid få bifoga några af mig skriftligen uppsatta tankar om förpassnings-studgan, med hvilkas uppläsande jag icke anser mig böra upptaga R. o. Adis tid, i händelse betäuk. bifailes. Beviiln.-, Lag- samt Allm.
Besvärs- och Ekon.Utsk:ns nu föredragna betänk, blef af R. o. Ad. bifallet.
Vidare föredrogs Beviiln.-, Lag- samt Allm.
Besvärs* och Ekon.Utskms den 6 sisth Febr. på bordet lagda betänk.
N:o g, ang:de Hr A
Brunii motion 0111 ändring i nu gällande seglationsordning. i6
Samma åsigter jag nyss yttrade i nnledn. af det föregående betänk, får jag äfven nu åberopa.
Seglationsordningen står i så nära sammanhang med förordningen till förekommande af oloflig införsel och utförsel af varor, att, då denna sednare snart kommer till R. o. Ad:s bepröfvande, blifva de allmänna principerna, sorn erkännas i afseende på tull-lagarnes handhafvande, tillkännagifna, hvarföre äfven i detta fall R. o. Ad. icke borde, såsom mig synes, annat iin bifalla betänk., emedan dess återremitterande och en närmare behandling af seglationsordningen ovillkorligen skulle verka en förlängning af riksdagen genom den betydliga tidsutdrägt ärendets handläggning af de 3tne sammansatta Bevilln.-, Lag- samt Allin.
Besvärsoch Ekon.Utsktn skulle fordra; och jag får derföre anhålla om bifall till betänkandet. R. o. Ad. biföll nu föredragna betänk.
N:o g. Likaledes biföll R. o. Ad., vid förnyad föredragning, Bevilln.-, Lag- samt Allm.
Besvärs- och Ekon.Utsktns den G sisth Febr. på bordet lagda betänk.
N:o i o, angtde Hr B.
Hjorts motion 0111 upphäfvande af den i K. brefvet den 2 Aug.
18)6 föreskrifna försegling af brännvinskiirl.
Ånyo föredrogos och bifölios LagUtskts den 6 sisth Febr. på bordel lagda ullatti) : N:o 176, i anleda, af gjorda anmärkntr emot Utsk:s betänk.
P\'
:o 14 > öfver väckta motioner ang:de gemensam lag lör inrikes och utrikes vexlar; N:o 177, i anledn. af väckt motion om upphörande af Riddarhusets forum privilegiatum.
Då nu ånyo föredrogs Lag- samt Allm.
Besvärs- och Ekon.Utskms den 6 sisth Febr. på bordet lagda betänkm : N:o 2g, angtde ändring af författningarna om sockenstämma somt 0111 bildande af comiminal-styrelser ; och N:o 3o, ang:de gemensamma nämnder för vården 0111 häradernas och länens gemensamma angelägenheter; blefvo dessa båda betänkm ånyo begärda på bordet, det förra af Gr.
Taube, Gustaf Joli., och Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr., och det sednare af Gr.
T a u b e, Gust.
Joli. samt Gr. von Seth, Bror.
Ånyo föredrogs FJr Munck af Rosenschölds, Nils Rudolph, den 10 sisth Febr. på bordet lagda motion 0111 upplåtande mot vissa villkor af de s. k. kronobetena i Skåne, äfvensom kronoaflmänuingar samt kyrkojordar till uppbyggande derå af kronotorp.
Hr D e 11 t Mart. »7 Hr Frill. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. behagade remittera denna motion till StatsUtskottet, Ropades ja.
Hr Munck af Rosenschöld hemställde, om icke motionen äfven borde remitteras lill Allm.
Besvärs- och Ekou.- Utskollet.
Uppå derefter framställd propos., blef motionen äfven till Allm.
Besvärs- och Ekon.Utsk. remitterad.
Då nu ånyo föredrogs Stats- och Banco-Utsk:ns den io sisth Febr. på bordet lagda utlåt.
N:o i43, i anledn. af väckta motioner, alt privatbankernes sedlar må i kronouppbörden emottagas, blef samma utlåt, af R. o. Ad. bifallet.
Besvärs- och Ekon.Utsk. remitterades Hr Munck af Rosenschölds, Nils Rudolph, på bordet lagda motion om försäljning lill Danmark af Svenska besittningen i Westindien ön St.
Barthelemy, emot åtnjutande af tullfrihet i Öresund m. rn.
Vid förnyad föredragning af StatsUtsk:s den 17 sisth Febr. på bordet lagda utlåt.
N:o 428, ang:de förändrad fördelning af riksstatens hufvud ti t lar, blef detsamma ånyo lagdt på bordet af Hr von Hartmansdorff, Aug., och Hr Ehrenhoff, Gust. H e r 111 a n.
Likaledes lades ånyo på bordet, på begäran af Hr von H a r t m a n sd o r f f, A u g. samt Hr von Hohenhausen, Michael Silvius, StatsUtsk:s utlåt.
N:o 429> * anledn. af erhållen återremiss å StatsUtskrs utlåt.
Föredrogs ånyo och bifölls StalsUtskts den 17 sisth Febr. på bordet lagda utlåt.
N:o 4^0, i anledn. af eihåilen återremiss å S:atsUtsk:s utlåt.
Till pröfning företogs StatsUlskrs den 17 sisth Febr. på bordet lagda utlåt.
N:o 4^2, i anledn. af erhållen återremiss å StatsUtsk:s utlåt.
N:o 882.
Derjemte föredrogs ett från BorgareSt. ankommet prot.- utdr. af den 27 sisth Febr., hvaruti Ståndet inbjudit MedStånden till instämmande i Ståndets den 20 i samma månad, vid föredragningen af StatsUtskrs utlåtrn
Hös 432 och 382 fattade beslut, att fabriksidkarné Schubert och Rundstedt samt aflidne Rådmannen Gahins sterbhusdelägare befrias ifrån skyldigheten att ersätta en vid ai bets- och corrections-inruttningen i Norrköping yppad, i omförmälda ut2 1 fl. 3 Den i Mars. låtanden nämnd cassabrist, och alt återbekomma hvad tiil godtgörande deraf redan blifvit af dem utbetaldt.
Då i frågavar. ärende första gången förevar hos R. o. Ad., tog jag inig friheten framställa åtskilliga anmärkn:r mot StalsUtskls betänkande.
Den åsigt, som jag då framställde, understöddes af flera bland R. o. Ad:s ledamöter, så att jag vågar Lysa den förhoppning, att, om ärendet då kunnat slutligen afgöras, sådant skett till förmån för den mening jag tillhör, De skäl, som då blefvo anförda, har StatsUtsk. i sitt betänk, upptagit, och jag anhåller att få uppläsa hvad betänk, derom innehåller: ”Såsom skäl för den sökta eftergiftens beviljande har inom R. o. Ad. samt BorgareSt. blifvit hufvudsakligen anfördt: att den summa, hvars afskrifning blifvit ifrågasatt, vore af ett för statsverket högst obetydligt belopp eller endast omkring 2,000 r:dr b:co; att, på sätt Utsk:s utlåt, jemväl gåfve vid handen, de personer, för hvilka afskrifning begärts, efter all sannolikhet icke varit i ringaste mån uppsåtligt vållande till balancens uppkomst; att bemälde ^personer, hvilka endast af nit för befordrande af spinnhusinrältningens framgång inträdt såsom ledamöter af directionen och för denna befattning icke åtnjutit något arfvode, saknat kännedom derom, att de för förvaltningen af inrättningens medel stodo i ansvar, hvilket ansvar de ansett ensamt tillkomma directrns d. v. ordför.
Capitainen Roos; att denne sistnämnde ensam haft om händer inrättningens medel och, utan de öfrige direetions-ledamöternes vetskap, af styrelsen öfver fängelser och arbetsinrättningar förskaffat sig anstånd med räkenskapernes aflemnande; att under de 10 år, som förflutit sedan ifrågavar. balance yppats, under hvilken tid en af sökanderne, fabriksidkaren Schubert, i egenskap af ledamot och ordför. i diret:n, fortfarande deltagit uti inrättningens förvaltning, inkomsterne af fångames arbeten blifvit mera än fördubblade emot hvad de tillförene utgjorde, hvarigenom en årlig minskning af omkring 3,000 rtdr b.-co i statsverkets kostnader i och för berörde inrättning uppkommit; att, i händelse den sökta afskrifningen icke blefve af R.