Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Uti enskildes beswär och kostnad wid deras bcwak-- ning, än ack för att minska der till den egcutcliga best.affningen icke hörande lidande, som langwarigt fängelse medför, der är lika angelägit som rättwist all ransakning med möjligaste skyndsamhet äfwen ä Landet anställes, anse Riksens Ständer tiden, inom hwilken den anklagades förhör ofelbart skall taga sin början ej kunna i allmänhet bestämmas till mindre än Irenne weckor.
Skulle derinom hwarken infalla Laga Ting i dek Härad eller Tingslag, ber veu häck» rade skall sör rätta ställas, eller Ordinarie Domhaswanden, för andre Embetssörrättningar, jäs eller andra lagliga hinder, äga tillfälle att anställa Urtima Ting, bör sadant förrättas af Extra Domare, hwilken, i enlighet med hwad Kongl. Maj.t genom skrifwelse den 10 November i?8o, i afseende pä skyndsamt afSömande af brott emot Författningarne om Vränwinöbränning och försäljning, för delta i Näder besatt, kunde af Hos-Nätkerne i hwarje
Domsaga tillförordnas med den rättighet högst äberopade Kongl. Bref tillägger sadane Extra Domare, alt af allmänna medel erhålla skjuts för Twa hästar och Dagtraktamente, som efter nnwarande kiders sörhällanve borde åtminstone till En Riksdaler bestämmas, såsom och destukom att i egenskap af vice
Häradshöfding njuta hugkomst till tjenlig befordran i mohn «f hest ädagalagde skicklighet och den lid han salunda - liss
Den 22 November). da more till Statens och enskildes märkliga förmohn utan Ordinarie lön tjenstgörande.
Till ett salunda föreslagit stadgande, hwarigenom, i Riksens StänSerS ranka der asyfrade ändamälet lämpligast skulle minnas', urbcdja sig Riksens Ständer i underdånighet Eders Kongl. Majus Nådiga samtycke.
Ständer framhärda erc.
Srorrnägrigste Mcruädigste Konung!
Dä ri!!
Landrhushällningens »iphjclpandc twifwels utan skulle bidraga, c-m be sa kallade Sommar - manaderne, räknade frän början af April till stulet af September, endast anwandaS lill Landers skötsel och upodlande, och deremot Ting, Krono. Stämmor och andre dylike förrättningar till winter, manaderne förstytradcs, hafwa Riksens Ständer, i anledning af iiikommit yjsiemorial warit ombctänkte, hnruwida gei.om Sommar - Tingens fullkomliga indragning den äsyftade fördelen kunde befordras.
Efter Lswcrwäaande häraf/ hafwa Riksens Ständer ansen en sädan förändring ej kunna i allmänhet och utan föregånget inhämtande af ber Allmännas önskan, äga rum; särdeles som alla inrättningar, hwilka , i mer eiler mindre mohn äga inflytelse pä menighetens näringar och hushällsyrken, mäste lämpas esker de inom Fäderneslandet sä märkbart ffistaktige locala omständigheter.
Och dä i följd häraf
Den 22 November häraf det lärer böra lämnas hwarje särskild orlS Inbyggare vpet arr andraga och utreda dc skäl, som kunna stadga öfwcrkygelsen om den större nyttan antingen af Laga Tingens bibehållande till förr manligt antal och tid, eller ock af ändring derutinnan, finna Riksens Ständer för äusamälet kjenligast, akt i öfverensstämmelse med hwad Kongl.
Breswek af den iz Januari! 1757 innehåller, de Härado-Boer, hwilka önska ändring mätte äga frihet art sädant anmäla hos Eders Kongl. Majus Befallningshaswande, som borde denna anmälan jemte eget och Domarens infordrade utlåtande till wedcrbörande Hof-Rärr insända, för alt slutligen hos Eders Kongl. Maju i underdänighet föredragas.
Skulle Eders Kongl. Majt! i Näder täckas gifwa ät detta Beslut Dest Höga Sanktion utbedja fig Riksens Ständer af Eders Kongl. Manis Nådig» omsorg, widtagandet af de anstalter, som Eders Kongl. Maj:: härwid pröfwar nödiga.
Riksens Ständer framhärda etc« Stormägrigste Allernädigste Konung!
Der i z §. af Kongl.
Majus Nädiga Förord., ning ben iQ Junii r8oz intagne stadgande, aer stämningar ifrån Härads- och andre Rätter, som ej äro skrifne pä siämpladt papper, skola för ogrlldo anses, har redan wid flere tillfällen, enligt hrvad anmäldt blifwir, fuunirs medföra omgång och förluster för rättsökande.
Denna Mwäg att försäkra Kronan no4 Den 22 November.
Kronan om Chartä-Sigillatä-inkomsten af hämningar, och hwarigcnoni en lidande Parks rättmätiga talan lätteligen kan, med förökad kostnad, draga ut pä tiden, samt dä mäletg Utförande beror af förefkrifwen wist tid, aldeles förloras, torde hwarken wara fullkomligt förenlig ined det ffyldiga afseende! pä Allmänhetens rätt och säkerhet, eller, i hänsigt till Kronans fördel, af någon synnerligen betydande följd.
Säledes, och dä Chartä Sigillakä-medlen, enligt 60 Regerings-Formen, räknas bland be extraordinarie; genom bewillning till utgörande afgifter, pröfwcr Riksens Ständer billigt och lämpeligt, det fkriftrltga Stämningar hädanefter ma, i saknad af Stämpladt papper wid Utförandet, dermed inför
Domstolen fa beläggas, utan akt derigenom Parrens rätt och talan äfwenkyras tomt art munreliga stämningar uri de i 2 F. n Capjt.
RättegängS-Balken nämnde ringare mål äfwen ma wara gällande.
Ofwerlygade vet högst aberopade Chartä - SigillatäFörordning, hwilken uti flere delar torde fordra en närmare öfwcrsigt, ej haft för ändamål att häfwa hwad allmänna Lagen, rörande Rätiegängssariet, pa goda anledningar stadgar, utbedja sig Riksens Ständer till den salunda bestutne förändringen Eders Kongl. Maj.kS Nådiga bifall.
Ständer framhärda et«.
Srormägtigste Allernädigste Konung!
En allmän klagan öfwer
Ve olägenheter, som Åtfölja nuwarande Skjuts-Inrättning och öfwer den becybrliga
Den 22 November. noz betydlig» skada, som bode i Ekonomiskt och Moralist afseende derigenom tilifogas Landtmannen, har päkallat Riksens Ständers synnerliga upmärksamhet och npfordrak omtankan akt söka de tjenligaste urwägar till winnande af en förbättrad ordning tvid Gästgifweri-skjursningen i Riket.
Ständer hade önskat att en sadan förändring kunnat bringas kill en snar werkställighet, men delta Lands locala olikhet, dest ringa befolkning, der länga afständet a wista Orter emellan bostäderne och den obetydliga rörelsen i förhällande till andra Länders, torde ej medgiswa att Skjutsningen härstädes, i ställe för att alaggaS Jordbrukaren allmänt bestrides af Entreprenenrer.
Da således Riksens Ständer ej maga i underdånighet förestå någon allmän Författning i detta ämne, hwars utredande fordrar en förut inhämtad pälitelig kännedom af hwarje LandöortS serskilda beskaffenhet, anse Riksens
Ständer emedlertid sig böra för ändamålets winnande och till undanrodjande af mötands hinder hos Eders Kongl. Maj:t framställa följande underdånig» önffmiigar: ;:v Det Landshöfdingarne Anätte i Nader anbefallas , akt hwar i sitt Län, sa fort möjligen ffe kan, sammankalla witze till en a twä frän hwarje Hall- och Reserve Lag-walde Deputerade af Jordägare och ffjursnings-skyldige pä Landet samt ^ Borgare i Städcrne, och med dem, jemte öfrige tillstädeswarandc Landtbrukare 06) andre uplyste män, hwilka bsrde wara obetagit akt sammankomFjerde Band- 141 — 142. sten, nc>6 Den 22 November. sten, likwal utan bestmande rätt, biwista, rädsiä och Kwcrlägga om möjligheten att indraga Häll» och Reserv-Skjutsen, om besörjande! deraf genom Entreprenade, der locaien sadaut medgifwer, samt om widragande af öfrige urwägar, som kunna fylla dek manlige eller wid sers^tldt pakommande tillfällen ökade behofwek af Skjuts - Hästar , och hwilka med Orkens beffaffenhek arv förenlige; men skulle, wid desta öfwerläggningar, Länets samtelige Inneivänare ej blifwa ense, borde likwäl sädant icke utgöra hinder för det, eller de Häraders Jnncwanare, som dek samma kunna åstunda, att i Entreprenade om Skjursningen för sine Hemman inga. 2:0
Akt en utförlig Berättelse öfwer werkstalliqhcrcn af de widkagande anstaikerne samt werkan af den, genom Eders Kongl. Majus
Nådiga förordning den 28:de Jami iunewarande ar, höjde SkjursLegan jemte försiag burr, den Jordbrukaren sä tryckande Miksnings-ffyldighcten i framtiden mä förändras, kunde frän hwarje Landshöfding wid nästa Lagtima Riksdag kill Riksens Ständer inlämnas, i sammanhang hwarmed Landshöfdiugarne da afwen ffulle äga arr utlaka sig huruwida och ifrän hwilka Sräkrr Skjutslega,, ansägcs böra ökas till högre belopp än nu bcstnues. gro Att emedlertid Gästgifwarne pä det alfwarsammaste, matte tillhäilas att noga upfylla stna skyldigheter till Resandes beqwämlighet i hänseende till rum, mat och öfrige behof, och framför alt i hwad Den 22 November- no? hwad svin rörer möjliaheken för Resande att kunna fördas med cana hästar, emot dek ark Gästgifwarne tillares, nied afseende pä deras skyldig» hel till förlags hällande, att för sine waror laga betalning till högst 25 procent öfwer MarkegangsTaxan. 4:0
Akt, i den händelse bade Häll- och Reserveffjutö kunde afskaffas,, ägarne kill dr Hemman, som dylik stadighet alegat, kunde erlägga till Gästgifware» eiler Entreprcneuren en wist afgift per Hemman, lämpnd ester det antal Hastar, han wvre pligtig att haliamen pä del en sadan afgift matte blifwa mindre känbar för de betalande och Entrepreneuren erhälla större förmän, borde i de Orter, der wägarne aro goda; afständek emellan hwarje Skjutsombyte blifwa 2^ ä 3 Mil. 5:0 Att pa de Orrer, der Rcserve-fkjntsen ej kan indragas, Hästskjutsen likrväl pä der sätt genast affkaffas, alt en billig ersättning i säd ester Markegängspris eller i penningar af »e Hållskjuts» skyldige berakas till dem, som bestrida Rescrveskjutsen, men ingalunda till Gästgiswarne.
Maj:» skulle i Nåder täckas gilla hwad Riksens Ständer i vesa delar i underdånighet hemställt, lära Le åtgärder, som Landshöfdingarne i samråd med Länens Jordägare och öfrige Jnnewänare, kunna rist lättnad för skjurgningens utgörande widtaga, endast böra blifwa provisoriska intill nästa Lagtima Riksdag, da Riksens Stan - II <28 Den 22 November.
Siaader efter erhällna underrättelser frän alla Rikets Provinser?
torde närmare komma i tillfälle att utlaka
Sig om sätter hrvarpa Skjuts Iarartningarne lämpligast kunna förbättras.
Riksens Ständer framhärda etc. Stvrmägtiqste Aliernädigste Konung; Pa de ställen der Sockne-Magaziner blifwir inrättade och sörwaltade som sig bordt, har fördelen deraf, wid inträffade mistwäxtär, eller dä en mindre ri?
Eord gjort Spannemäls-rillgangen knappare, tillfyllest bclönk den kostnad och omsorg, jom pä desi» inrättningar kunna anwändas.
Da sgledes i samma mohn de ukwidgas, deras nytta ofelbart skall blifwa widsträcktare, och i den öfwertygelse att all werka» af twäng torde wara sä mycket Mer öswcrflödig, som det en gäng wäckta och stadgade begreppet om egna fördelar
Klrid skall leda till begagnandet af de Utkvägar, hwarigensrch ändamälet winnes, fa till Eders Kongl.
Maj.tt j underdånighet Riksens Ständer hemställa om icke någor, sadan Författning kuude widtaqaö, hwarigenom Jordagarne i bworje Socken der något gemensamt Ssaunemäls-Magazin ej redan finnes inrärradr, ma erhålla föreställning om »ödwaudigheten deraf och således upmanas akt i anstalter derom inga, samt att pä de ställen, Der en klok och driftig styrelse inom Förjamiingarne och omtankan för egen nytta redan grundlagt en jada» inrättning, Sockneboerne marke upmuntcaS att dermed fortfara och söka bringa densamma till e» enior hwar - Den 2§ November. noy hwarje
Sockens serffildta behof och ställning smarande fullkomlighet.
Och dä detza inrättningar, enligt hwad erfarenheten wisak, ä flera Orter kommit i wanmagk, eller aldeles blifvit uplöste genom r-ta förändringar eller egenwilligt »phäkwande af de regler. h.varpa inrättningen sig grundat, torde det jemra) äl wara nödigt an de i sädane fall emellan Kyrkoherdarne och Sockneboerne en gäng öfwerenSkomne och stadgade Reglor icke fä förändras, om ej med afseende ä Magazineis utwidgning och derifrån oMjakrig omarbcrning af de förra grunderna.
Sedan en eller annan Sockens Magaziner erhä lik en för ytterligare Spannemäls-inköp umbärlig Fond, och något mer eller mindre deraf således kunde anwändas till andra Soknens behof, borde i Riksens Ständers underdåniga tanka, detta tillfälle ej lämnas obegaqnadk för Allmänna Byggnader, aflöning för Skolmästare och Barnmorskor, Vaccination och Farrig-Jnrätrningar i allmänhet, alt efter
Fyndens beskaffenhet och särffildta förhållanden i hwar och en Ort.
Slukeligen fä Riksens Ständer frambära den underdäniga önskan,,att, dä On Gottland', htvilken en läng tid af äret är aldeles llkild frän kasta landet, och således wid förefallande behof af Spannemäl, fwärligen kan frän andra häll undsättas, nödwändigt bör inom sig wara försedd med hwad nödtorften fordrar, inrättningen och besörjandet af Sockne-Ma gaziner - mo
Den 22 November - gaziner derstädes mätte pä alt möjeligt särt befordras lill en för knnewänarne högst angelägen werkstäl lighet.
Riksens Ständer framhärda ete.
Uplästes ä nyo den i sista plenum pä bordet lagde expedition, rörande Deras Majestäters och Tronföljarens Hos-Smler.
Grefwe la 6aräis, stacod Iiiemvt sturer af denna expedition har jag funnit införda de orden; sä widt möjeligt är.
Mig är försa rädt att dessa ord ej jkoia finnas uti der af Rikens Ständer gemensamt öfwer delta mäl fattade Vestm.
Dä dessa ord sä be'p'oe igen förändra meningen, anhäller jag att Herr Gresiven och 'Landtmarffalken täcktes anbesa a Riddardus-Secreleraren att efterse och besanna rätta söchäNandet häraf och om det bestnnes wara ladan, som mig är fagdt, får jag tillstyrka, att som Regerings-Formen stadgar, att ali, som ifrån U.stöt: inkommer kitt Riksens Ständer, bör i fall af anmärkningar äter remitteras, denna expedition mat, te hänwisas tillbaka till Experions - Ulstoltet, som äger att inkomma med förklaring, huru det uti ett Riksens Ständers Bestut kunnat göra en tillsatts.
Följden af ett sädant förhållande kan ej blifva annan an alt Expedinons-Utfkol « stulle kunna förlora det förtroende Riksens Ständer till detsamma hyst.
Gref Den 22 November iVrcfwe Dokné, ^uFulk, conformerade !:g kill alla delar med Grefwe DLlazarstis §riberre 8wöl von Ickolllkein, OorsttL Dustv'Z- Rit sens Sander hafwa trott sig el kunna e» b.uda Kongs. Maj:t en mindre summa än 270,000 Rvr till underhäliande af sin Hofstat.
Deribland finnes likwöl Löner som arv stälde pä indragning; summan af dem gjorde är 1807 omkring 9,000 Rdr.
Har är samma summa förminstad till 6,ooo. Nu frägas, nar de småningom indragas skola de sedan tillfalla Slaten eller Kongl Maj:t?
Jag förmodar 'wisierligen, att Kongl. Mani icke tili sin förmän will begagna sig deraf; men dek borde haf.va warit utsatt af hwilken desta penningar stola upbaras.
Jig hade arnat göra denna anmärkning redan Ivid föredragningen af Stais - Usstotteks Betänkande, om jag dä hade warit tillstädes.
Men det ar emedlertid icke min tanka, ack härigenom rubba ett Beslut, som redan är fattadl; likwäl önstar jag akt fä denna anmärkning i Protocollet anteknad.
Jag fär.afwen tillägga att för detta Konungen Sjelf fann sin Stat för stor, hwarsöre
Han och stälde pä Indragnings, stat wista Ämbeten, och Tjenster, såsom Ofwerste Kammar-Junkare, Ofver Hcst-Slatlmästare och Stallmästare m- m.
Utaf beskaffenhet att kunna indragas synes mig äfven wista andra wara, såsom till exempel Stäthällare pä Lust - Slotten, hwilka efter min tanka kunna för öfwerflödiga anses.
Men som sagdt är, ett Beslut är redan fattadt, och jag hemställer till Herr Grefwen och Landtmarstalken och Högloft.
Ridderstapet och Adeln hwad afseende hära ni- Den 22 November kan göras, och hwad proposition Herr Landtina^ flalken häröfwer behagar framställa. Zerr Grefwen och Landtmarstalken.
I ett mål hwarvfwer Riksens Stander redan fattat Beslut, hoppas jag Herr Baron förstonar mig ifrän att göra någon widare proposition.
GreswL De I» Osröie.
Pä den af Friherre Lias! gjorde erindran rörande Stäthällare-Embetena, fär jag uplysningswis till sivar lämna, att Hans Masit wär Nädige Konung redan gärt i författning art ställa den befattning Stäthällarne wid Dro tnin-' geholm och Swartsjö Län samt pä Gripsholms Slott hittills haft under Stockholms och Nyköpings LandShöfdinge.
L-mbetkn som förur. Zsrr 6rPsnvaIät, ^sacob Lric, upläste kill Prolocosicl följande:
Sista Plenum lade jag par principe Expeditions Utstokterö arbete rörande den Kongl. Staken pä bordet, och nn är dek bewifligt huru nödigt sädant alud är, till förekommande af irringar eller egenmägtiga förändringar uppä Ständers bekostnad.
Hvad nu i fraga ivarande angar, är dek icke nägon misiftrisning utan en mediterad ändring twärremot Ständers Beslut, ett försök till förande bakom ljuset, som torde hända kunde lyckas, men som försigtigheten denna gäng till intet gjort.
Den 22 November- mZ Jag underställer Vördsam, om icke Högloft.
Rlddcrstapet och Adeln böra giswa Expeditions-Urstot ets Ledamöter sitt mistnöje tillkänna och förundran huru möjeligen sädane snaror kunna af Dem utläggas.
Ma hända wid påföljande tillfallen dä Riksdags - Beftutet stall sammanfatMs med mera noggranhet
De smara mrr det förtroende, som
Ständen till Dem wille äga uli en behöfwelig grad kill tidens Vinnande.
Mänge ropade härtill Brawo! Znberre läljencrrmtir, Joban vvstbelm.
Det torde Nllatas mig nämna, i anledning af Friherre Ltaels anmärkning, att Stats Urstottet, långt ifrän att anse wista af de i Expeditionen upkagna Hofsystlor oumbärliga, har ansett dem möjligen kunna smäningom indragas, men derjemte trott, att Kongl. Maj:l bäst kunde pröswa möjligheten och tiden lill deras indragning, och derföre ansett denna pröfning böra wara Kongl. Maj:t förbehällen.
Herr bloräenlkolpe. ^nstar5.
Emot min öttstan nödgas jag äler hänföra Ridderfkapet och Adelens upmärksamhet öfwer ett ämne som längesedan, och äfwen för flere pleni dagar sedan af mig wäcktes, och till min och fleres stora förundran af en wärd Ledamot dä begärdes pä bordet.
Men dä nu Ridderstapet och Adeln förehafwa den expedition som till Kongl. Maj:t i underdånighet stall afgifwas rörande - ^i4 Den 2 s November. rande den Skak, som Riksens Ständer Honom öermljat, torde ock nu icke bära uragtlätas, att hos Konungen underdänigst anhälla. att nu genast försal, ning af de öfwerflödige Hästarne mätte sä werkstallas?
En och hwar sinner l it eligen att uti Rikets nu »varande fattiga belägenhet, ali möjlig hushållning är af högsta nöden, och att, ben af mig ofta v'' --de försäljning af Konungens öfwerflödige Hastar, medsöre» icke sa ringa besparing för hwarje dag och hade blifwit ganska be ydelig, om genast dä denna S'ar bewiljades, den nu upläste expevi ion blifwik författad och antagen, samt min ödmjuka oftanämnde hemställan af Ridderjkaper och Adeln och samteliga R ksens Ständer hlifwit gillad, och om rverkställigheren dä hos Konungen underdänig anhäl» lan stedt.
Jag anhäller derföre nu flnteligen att detta ingen dag mer uragtläres; samt kunde ju denna underdäniga anmälan ste genom Herr Grefwe» och Landtmarstal en; om Ridderstapet och Adeln täcktes honom derom anmoda.
Grefwe vokna.
Icke i afseende pä den sist talande, ruan pä den näst förur talande, och hwilken sade, att det more Kongl. Maj:t förbehällir art pröfrva indragningarna wid
Dest Hof, får jag den aran inför Högloft.
Ridderstapet och Adeln förklara, att sädant efter min tanke är en rättighet, som jag icke annat kan rrv och anse, än akt den bör tillkomma Riksens Stander.
Grefwe ve la 6arZie.
Jag tror ej att ämnet nu kan wara a,t ingä frägor som skulle leva till . ändring
Den 22 November. mz ändring u!i elt as Riksens Stander faktadt Beflut, elier akt amnärka huruwida den lill Kongl.
Hsstnet anslag ne summan kunde wara för stor, Man blott huruwida den uplästa Expeditionen ar enlig med Bestulet: och tili erhällande af uplysning derom anhaller jag att Herr Grefwen och Landtmarjkalken täkres fräga Riddarbus-Secreleraren om ratta förhäliandet häraf, Herr Grefwen och Landtmarfikalken.
Jag har härom ftägai Riddarhus-Secreteraren, som sagt» akt honom wcnerligen Expeditionen more enlig medBestutet, sä när som pä de orden sä midt möjligt är, hwilka i berta senare icke finnas; och sär jag nu göra Högloft.
Ridderskapet och Adeln den proposition, att täta dcsie anförde ord utgå, och för öfrigt såsom Herr Onxenvalät tillstyrkt förklara ExpeditionsUtstottet sitt mifinöje öfwer denna tilläggning.
Grefwe De la 6arstie.
Dä enligt Regerings' Formens lydelse, alt hwad som kommer ifrån ett Utskott, bör, sä snart anmärkningar derwid göras, till Utskottet återremitteras, för jag den äran sädant tillstyrka, och att derjemte Ridderskapet och Adelens tydeliga mistnöje matie Utskottet tillkännagiswas, sam: förklaring as Detsamma infordras: ty akt ändra eit af Riksens Ständer faktadt Beslut, är wäl det största fel som någonsin af ett Utskott kan begas.
Herr tZrixenvalät, sacolr Lric.
Ridderstapet och Adeln har fa mycket mera stal att häröfwsr betyga !li6 Den 22 November. betyga sitt missnöje, som denna Expedition redan lärer hofwa oanmärkt passerat de andra Ständen.
Herr Grefwen och Landtinarffalkeii.
Regerings - Formen stadgar ali allmänna frågor som i Riksens SländerS Plena wäckaS, böra hänwisas lill Utskott; men detla är ej en allmän fräga, uran rörer blott »verkställigheten af ett Riksens Ständers Beslut, och lärer således ej efter RegeungS-Formens stadgande behöfwa remitleraS; och jör öfrigt lärer denna Expedition ej ännu hafwa kommit till. de andra Ständens kännedom.
Grefwe De la 6aräie.
Jag ber om förlälelse, mig är ätminstone berältadt, akt densamma redan blifwit gillad.
Grefwe vakna.
Herr Grefwen och Landtman skacken har behagat nämna hurudam
Dess begrepp är om äterremisser till Utskott, och min tanka är icke att detsamma bestrida; men jag hemställer blott om ej denna Expedition mätte fä wifaS tillbaka till ExpedikionS-Ulstotlet.
Grefwe krlörner, ^clolk 6öran.
Förewarande mål är icke annat än en justering.
Ridderskap och Adeln har i detta afseende utöfwat sin rättighet när
De förklarat de anmärkta orden böra u gä, och lämnat alt det öfriga oklandradt och dermed tycker jag att hela befattningen är fulländad.
Jag kan säledes för min del ej inse, af hwad stät en ätersörwisning till ExpeditionS-Utffotlet skulle äga rum.
Ari - Den 22 November- ri?7 Friherre Legerström, ftacob, trodde enligt Regerings Formen wara rättast om Expeditionen äter, förwisades till Utskottet.
Nej och Ja.
Grefwe ve la Laräle.
Icke will jag wara enwis uti min tanke, i fall Högloft.
Ridderftapet och Adeln icke finner en äterremisi behöswas, men jag hade trott; att i jämlikhet med Constitmionens tydliga stadgande, alt hwad som kommer ifrån
Ut» flott bör dit ätcrförwisas, när sädana erindringar göras som hindra antagandet.
Friherre 8ta8l von Iftollllem, påminde att om ecc sabant Beslut fattades borde likwäl de andre
Ständen deraf erhälla del, emedan i annat fall olikhet i Besluten knnde upkomma. Zerr Grefwen och Landtmarffalken / pro poncrade att jemte förklarande af Ridderftapet och och Adelns miftnöjs öfwer att i denna Expedition finnes en tilläggning utöfwer hwad i Riksens Ständers Beslut more intagit, samma Expedition till Expeditions-Utftottet komme att till rättelse och förklaring äterremitteras.
Grefwe körner, Aftolk Loran.
Jag anhälier att den föreslagna
Deputation mätte fä afgä emedan jag tror att när Högloft.
Ridderftapet och Adeln besluta - l!!8 Den 22 November stura en skrapa till ett Utskott, bestående af Ledamöter ur alla 4 Riksstånden, fordrar ordningen att en Deputation ve öfriga Riksstånden derom averterar, och jag önskar a'r Grefwe Ve la 6aräis, mätte blifwa Deputationens Ordförande.
Grefwe ve la (Zarckie.
Jag hade wal ej arnat art denna gängen anföra Deputationen, men stall om Ridderstapet och Adeln fä behagar, gerna ätaga mig denna eommisiion, och fastän jag icke torde kunna smickra mig att Herr Grefwe körner häruti deltager, har jag det hopp, att ä stillige an« dre warde Ledamöter af detta Riddarhus torde blifwa mig följagiige.
Mänga röster hördes härtill yttra bifall och med Grefwe ve la Oarclie conformerade sig Herr Gottilieb, Larl kreöric, Herr Oripenvalclt, ^acob viic, och Grefwe Dolma, ^uZuli.
Upbröts Herrar Elecrorernes af första Clasien lista till wal af en Ledamot i Allmänna Beswärs» och Oeconomie-Utstotket, efter Friherre äVranZel ak länäedsr^, Fu lmägtig, Herr ak Vortelle8, och befanns dertill wara utsedd.
N:s 276.
Friherre vörven, ^xel.
Ut, 1 Den 22 November. ms Utdrag af Protokollet , hällit i Höglosi.
Ridderstapet och Adelns Plenum den 22 November 1809. S. D.