Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Onrndlagarne, Riddarhus Ordningen eller ScandenS ordningar och Beslut föreskrifwa. Z- 49- Antogs med §11 lä lydande tilläggning ester si. sia orden: nyed dertill hörande Acker och Sand» lingar: "Äterförwriar någor RiksStänd e«t redan „bcrevt mäl kill wederbvrande
Ur stotts ytterligare utslätande, äligge Uflkottet akt dermed inkomma till ,,det Ständ som äter remitterat: kunnande likwsl
,,ej genom denna ärerförwisning de öfriga Ständens ,,Beflut, i de mäl der irenne Sränds röst utgör Rik.
,,fens Ständers Beslut, deras kraft och werkan till „Expedition betagas.,, 8- 52.
Bifölls salunda förändrad, att i stället för personliga förolampanden och oanständiga ut« tryck, sättes personligen förolämpande uttryL. §. 5Z.
Skulle i anledning af ConstitutionsUtstottets under v. 2; sist!.
October afgifne
Memorial erhölls etr jä lydande utlägg ivid flutet:
"Till undwikamde „«s pLllL vora jkali Ordförande wid hwarje omröste „ning, Den r8 November. 82z ,,ning, förr än sedlarne upraknas, en bland dem „uttaga och genast förseglad aflägga: besinnes wid „upsummerandet af de öfrige, rösterne lika delade, „mä denna Sedel öpnas och gifwa deeiflvn, är „pluraliteten redan rvunnen, bör den aflagde Sedeln „oupbruten genast förstöras/' — Anseende Utflykter detta satt till undwikande af lika röster böra L stället för utlottning af en röstande wid voteringar iakttagas, i alla de fall, der icke RegeringsFormen annorlunda uttryckeligen söreflrifwer. §. ZZ.
Bifölls med den förändring, att efter L>ven< Grundlagarnes lydelse, tillägges: hörande förut hafwa
Mlen till sitt rvägrande anfört. §.
57- Antogs pä det satt/ att efter Orden: Archlv förwaraS, införes följande: destutom bör, enär malet nägot Utffott angar, ett Eremplar
Ut« stöttet äfwen meddelaS r samt att sista meningen salunda föränoras: boch bör protocollöUtdraget derom, eller om sakenS wigt bordrar en sadan skyndsamhet, att det ef medhinneS, en af StändetS Secreterare behörigen pätecknad afstrift af den proposition som beslutet grundat, alltid tillika ätfölja, och af Ordföranden för Devutationen i de andra Stånden högt upläsaö - Bss Dcn l8 November §.
Som af ConstitutionsNtffottet blifwik föreflageu gkt mellan 60 och 6 i §.
Z:ne införas, antogs, i följd hwaraf den komme att blifwa den 6i och numereringen derefter rättas, kommande följande stylisering uti i punkten atr äga rum:
"Dä wal till Ko, ,nung elter Thronföljare skall förrättas, åge Rikfens Stander att i deras särskildta Plena, genom ,,allmän omröstning wälja en Nämnd af 16 Persodtter för hwarje Ständ, med updrag att ivid förefallande skiljaktigheter mellan RiksStänden, bestamma walet; hwarjemte wid omröstning till undf. wikande af puria vota förhalles pä sätt Zz §. rust, nchäller,^ §. 61.
Gohkandes med iakttagande af nystnämnde Voterjngs-sätt; samt akt Nämnden ej fär ätstiljas forx än Mlet gr förrättade. §. 62.
Anrogs med den rättelse, akt efter orden: MlseS af Riksens Ständer, inflyter: genom 12 af hrparje Gränd säriMdt för tillfället nämnds Klectorer Antogs med tillägg af- ) deras särstildcr Plcng genom allmän omröstning, nast esler -Orven: fkfst Riksens Ständer. - , §'
Den i8 November. 825 L- 65.
Godkändes lälunda förändrad, akt i staket för orden.- utfärdad Insirnction, sättes: Af Banco' kUffottct utfärdadt Reglemente, samt i stället för ststa punkten svin utgår införes:
De böra wid yppa's skiljaktighet till Protokoller afgiswa sina rö. sier, hwilka per Opits. beräknas; i de fall dä rösterna äfo lika åge Ordföranden afgörande röst. §. 66.
Antogs salunda att ester Orden: hwarje RiksStand- tillägges: hwilka åligger att uti allt owilkorligen sig rätta efter de Instructioner Riksens Ständer för dem utfärda- . §- 69.
Antogs med följande förändrade lydelse:
"In„ga andra kunna mäkjas eller wara Fullmägtige för „ett Ständ i Banque» och RiksgaldsEonkoiret, än ,,sädane af Ståndets Ledamöter, hwilka i detsamma „kunna wara Riksdagsmän etter till Ledamöter i Ut „skott wäljas.
Ej eller ma dertill utses en Per, „son, som wid något af desse Werk är Redowisan, ,de, njuter Lön eller annan inkomst; ster wid Revisors wal annorlunda, åge Revisorernc att om en annan Persons utseende i förestrifwen ordning stynd„samt föranstalta—Fullmägtige och Revisorer tunina ej i och för deras befattning emottaga befallningar, utan af Riksens Ständer allena, och enligt ,che Jnstruclioner de stadgat hafwa, ej eller till re, 826 Den 18 November. „do och answar ställas, utan efter Riksens Stanners Beslut och i Laglig ordning, och njuta de „för deras gerningar och yttranden under samma be> „fattning, den säkerhet som no och m §. af „RegeringsFormen Riksdagsman tillägga." §. ?2.
Bifölls med den tilläggning, att i stället för: utwälfe Ständen, sättes: utwalje Riksens Ständer i deras särskildta plena genom allmän omröstning; samt att i öfrigt föreskriften uti 5Z §. rörande voleringssättet iakttages. §- 74- Blef salunda antagen, att i stället för orden:
Bestattningsmäl undantagne, hwarom särskildt i RegeringSZormenS 6y.
7o och7i§>Z:r Mille införas; de mäl undantagne/ hwarom i RegeringSZormenS 66, 69, 70, 71 och 72 Z. Z. » §. 75.
Bifölls med följande tillägg efter sista orden: "och bör oaktadt den af Riksens Ständers Utskott Zeller Revisorer förrättade generella öfwersigt af ,,Statsmedlens utdelning, dek äligga »vederbörande ,,Embetsmän akt »verkställa den speciella Revision, ,,som dem i kraft af deras Embetöbefattning tillkoinmer.
" L- 76.
Den 18 November- 827 §. 76.
Gillades med följande tillagg efter i MEnk börandeS detta Stadgande uti Riksdagskallelsen intagas. §- 77- Antogs pä det sätt, att efter Orden: skäligt pröfwat, införes: gälle likwäl, om han ester ftedd kallelse sig ej inställer, hwad Lagen r thy fall stadgar. t §» 78.
Bifölls med denna ändring, att i stället för orden: som Lr Caput för sin kamille, sättes: som enligt Riddarhusordningen till Säte och Stämma berättigad ärr samt att i stället för oroen: i desta fall, infättes: i hesta scdna' re fall. 80. §.
Antogs
Munda akt ester orden:
LandtNar» flalken ock Talemännen, stall införas: efter föregängit Beslut i sitt Ständ. §. 8i.
Gillades med tillägg af ordet underdäniga framför Asskeds-uppwaktningar- — Och stulle om detta allt Utdrag af Protokollet till RstsenS Hög.
Den >8 November - Högloflig» Ständers Plena öfwerlämnaL. bär supra.
In käclem krotoeolli pebr Il.son Ltröm.
Begärdes
x§ Bordet.
Upplästes och gillades följande underdäniga Skrifwelse till Kongl. Majit; Stormagtigfle Allernädigsie Konung!
Sedan i anledning af hos Eder Kongl. Majit i underdånighet wäckt fräga, om icke hwad Eders Kongl. Majck d. 2 sistlednT Maji rörande häcktade brottslingars underhall i Räder stadgat, äfwen mätte lampas till för gäld bysatte personer, Eoers Kgl. Majit inhämtat, huruledes det underhäll, fom i stöd af 8 Cap. rg §.
Utsökn. B.
Borgenären förbindes att ugifwa, dä han ej kan wisa, atr hans förstuld bysatte Gäldenär mägtar sig sjelf föda, blifwit i mohn af waruprifen tid efter annan förhöjdt, har Eders Kongl. Masit Nädigst funnit de Twä stiltingar, hwartill detta i penningar utsatte underhäll enligt Kongl. Brefwet d. 2 Febr. 1787 i allmänhet beräknas, nu mera wara otillräckelige, afwen svm att den tillökning af En stilling, hwilken medelst Kongl. Brsfwet af d. gi Aug. rgoZ särstildt stadgas för de r Stockholm bysatte, wvre genom waru - I Den 18 November. 829 waruprisens stegrande en lika minskning underkastad, hvaremot ett underhäll, utsatt i bröd, förblefwe sförändradt.
— Pä desia grunder har Eders Kongl. Maj:t till Riksens Ständer afgifwit den nädiga Proposition, att i allmänhet mä förordnas, det Borgenär som ej wisar att Gäldenär, hwilken af honom för ffuld hålles bysatt, kan sig sjelf söda, stall till honom för hwarje dagutgifwa Twä stillingar
Banco samt en och en tredjedels mark mjukt bröd af sammanmalit Rågmjöl, eller desi warde efter der pris, som manatligen af Konungens Befallningshafwande wid hwarr och ett Bysättningshäkte borde utsattas, samt att i händelse Kongl. Majtt framdeles kunde sinna nödigt att öka deras underhall, som för brott i Kronans Hakten förwaras, en lika tillökning alltid stall bestäs ^ bysatte som ej mägta sig sjelfwe föda.
Dä de wid
Propositionen i näder fogade stal sä tillräckligt tala för billigheten af någon ändring i det lidande, som en häktad person redan genom för. lusten af sin frihet widkännes, och som skulle fördubblas genom saknaden af lifwets ytterst nödwandiga behof; samt dä härtill kommer, att det i 8 Cap. 13 Z- ttlsökn.
Balken utsatte Tractamence fyra öre silswermynt, efter 1734 ärs myntwärde, werkeligen utgjorde en tjugufjerdedels
Ro. och följaktligen ej blifwit genom 1787 ärs Kongl.
Bref i minsta mäkto sörökadt, oansedt lifsmedlens pris under imedler - 830 Den 18 November. lid förflutne femtio tre är mångdubbelt upstigit, fL Riksens Ständer med wördnad och tacksamhet för Eders Kongl. Majrt afwen till detta amne sträckta Nådiga omsorg härmedelst högst ofwanberörde
Proposition i underdänighet bifalla.
Riksens Ständer framhärda oc.
Stormägtigste Allernädigste Konung; Bland de ämnen som utgöra föremälen för Riksens Ständers öfwerläggningar har afwen den fräga yppats huruwida någon förändring kunde med skäl äga rum i,allmänna Lagens stadgande omtvista i afseende pä Äktenstaps ingående förbudna Skyldstaps och Swägerstaps leder.
Förbuden i 2 Capitler Giftermåls Balken sami Strafflagarne i 59 Capitlet Mistgernings 'Balken urgä hufwudsakligen frän de wigtiga grundeme, 0- pinionens inflytande pä upfostran och bädas pä Samhällsdpgderna.
En ny Lagstiftning i berörde delar fordrar således iakttagandet af den sorgfälligaste »varsamhet; Riksens Ständer hafwa emedlertid trott, att med bibehäuande af Lagens hela stränghet i wista fall, kunna aker r nagra andra, utan rubbning af SamfundsLagarnes esprit, förbuden uphäfwas eller modifieras.
. ' Da det hörer till begreppet af Lag, akt den samma stall wara en regel, altid lika gällande för de personer och handlingar, som den angär, böra alla genom särstiid di^pence eiler nåd upkommands mot - ' Den 18 November. 8zi motsägelser och afwikelser, sä midt möjligt är, undgas.
De bewisa antingen en ofullkomlighet i Lagen eller ett misstag i dess tillämpning; det tillhör derföre Lagstiftaren att ej gifwa anledning ttll dispencer i an. dra fall, än dä han erkänner sin Lags ofullkomlighet, hwilket inträffar när han antingen förutser möj» ligheten af händelser, ber en allmän Lags tillämpning efter dess bokstaflig» lydelse ej befordrade dess högsta och egenteliga syftemål, eller anser en wiss
Lag i det hela umbärlig, men af aktning för Opinionen finnér dess bibehållande tills widare nödigt, för att efterhand genom dispenser bereda Allmänhetens omdöme för denna Lags uphäfwande.
Äktenstap emellan Syskonbarn anses numera e§ såsom egentcligen förbudne.
I äldre tider dä hwar Famille för sig utgjorde ett helt och Syffonebarn merendels lika mycket umgingos som Syskon, war äfwen grunden till assty och förbud för Äktenflap lika emellan de förre och de sednare, nemligen de tidiga anledningar till otuckt, som genom den beständig ga sammanlesnaden kunde upkomma.
Denna grund har, i anseende till Syjkonebarn, uphört, sedan famillerne begynt blifwa mer spridde; och som derjämte Opinionen redan är beredd till en förändring, finna Riksens Stander billigt, att giftermål emellan Syskonebam hädanefter mä blifwa owillorligen tillätne och i sammanhang dermed böterne för lägersmål i denna led nedsättas i likhet med dem för lägersmål emellan ostylde.
Emedan hwarken naturen eller Lagarus pä ett närmare sätt förbinda någon till faderlig omsorg om sm .
83» Den i8 November. sin makas förra makas barn och Mosis skrifter ej förbjuda Äktenskap i andra swägerlagek, anse Riksens Stander, som killika ej finna någon annan wigtig grund för ett sädant stadgande, ait anledning wara, att förbudet i b §.
2 Capitlet Giftermäls-Balken mä uphöra och straffet för lägersmål i de leder, hwilka uti 9 T- 59 Capitlet MisigeruingsBalken omtalas, äfwenwäl blifwa lika med det för lagersmal emellan obeswägrade.
I 2 Capitlet Z §.
B. ar Äktenskap owilkorligen förbudet för samma leder i swägerlag ä sidorne som i skyldskap.
Det lärer ej kunna bestridas, att hor inom defia leder bör, i afseende pä det dermed förbundna skändeliga missbruk af förtroendet och wanskapens heliga rättigheter, strängare bestraffas ä» äktenskapsbrott emellan obeswägrade.
' Men exempel af köns förbindelser i och förslg sjelfwa inom besia leder, synas ej wara af sä äfwentyrlig päföljd, som de hwilka inflyta pä det upwä xande flägtets sedlighet.
Men om ock dessa förbud skulle i en framtid kunna uphäfwas, torde det blifwa betänkligt att för närwarande härutinnan werkställa någon annan ändring, än att det wilkor af Konun, gens nädiga tillåtelse som förut warit föreskrifwit wid Sysionebarns äktenskap hädanefter mä bindas rvid giftermäl emellan beflvägrade
L de leder 5 2 Cap. Gifterm.
B. omförmäler; kommandes i sammanhang härmed straffet för lägersmål i dessa Swägerskaps leder akt lindras, sä att, utom i utsättande fall, penningeböter i allmänhet mä äläggas.
Som Den »8 November.
8gz
Som desse brott ej kunna räknas lill de gröfre, kan UnderRätts
Utslag härom gä i fullbordan utan underställning till OswcrRätt; äfwensom kyrkoplikt ren mä, såsom i Undra lägersmäls saker blifwa en.
För öfrigt och dä det naturligare närmare förtroende samt ofta gemensamma interesse, hwilka, aga rnm emellan de i ofwannamnde leder stylde eller be» swägrade, genom de widtagande förändringar ej uphöra; sä synes ej eller någon ändring böra medgifwas i hwad iz och 17 Capiilen Aätteg.
Balk. om jäs emot Dommare och Wittnen stadga.
Till hwad Riksens Ständer salunda beslutit, anhälla Riksens Ständer i underdånighet om Eders Kongl. Majtts nädiga bifall och Sanction, i hwit» ket fall följande Lagförändringar stulle komma att werkställas: 2 Giftermåls Balk. 2 Lapitel z. Z.
Systonebarn maga taga hwarannau till äkta, utan att thertill shka Konungens lös. §« 5- I Swägellag ä sidone mä man ej, m tan Konungen gifwer ther lös till, gifta sig med sin Broders Enka, Broders Sons elier Systers Sons Broders eller Systers Svnesons eller Dottersons Enka; sin Fadersbroders eller Moderbroders, Faverfa. ders eller Fadermoders, Moderfaders eller Moder, moders Br»de> s
Enka, ej eller med sin aflidna H,,- Zjerde Band.
N-o 10Z, roc>, strus 8Z4 Den 18 November. strus Syster, Hustrus Broders eller Hustrus Systers dotter elter Dotterdotter och therus afkomma: Hustrus Fader Syster eller Moders Syster, Hustrus Faderfaders eller Fadermoders Syster, Hustrus Moderfaders eller Modermoders Systern §. 6.
I andra Swägerlaget ware ej Äktenskap förbudit, och thy ma man bygga Äktenskap med sin Hustrus S msmoder eller sin Skjuffaders Enka, sä vck med sin döda Dotters mans Enka, eller med sin Stjufsons eiler Srjufsons sons Enka.
I MistS- Balk- 58 Cap. Lagrar
Man sitt
Syfkonebarn eller then som förr ägt hans eller hennes Syikonebarn till akta, eller eljest hafdat hafwer, böte som för lönstaläge. 59 Lap. 6.
Lagrar
Man sin aflidna Hustrus Sy. ster, sin aflidna Hustrus Broders eller Systers dotter, eller sin Broders sin Faderbroders eller Moderbroders
Enka: eller hafwer qwinna lägersmål med sin aflidne mans Broder eller med sin aflidne mans Broders eller Systers son, eller med sin aflidne L>y» sters, Fasters eller Mosters man: eller lagrar ogift man twänne ogifta Systrar, eller later ogift qwin. na lagra sig af iwänne ogifta Bröder: ar ingenthera fäst: böke hwarthera Fyratio daler: ar enthera fast böte then ofäste Fyratio, then fäste äteatio daler, och om bägge fäste äro, hwarthera Åttatio daler.
Den »8 November- 835 ler.
I brist af böter förwandlas de till fängelse wid »vatten och bröd. §. 7.
Begär
Man enfält hor i thesia Swäger. ftapS leder sedan then akka makan genom hwilken Swägerlaget kommer, ar död; säsom tä man i sitt andra gifte lägrar sin förra Hustrus ogifta Syster eller förra Hustruns Broders eller Systers ogifta dotter, sin Broders, Faderbroders elle» ModerbrvverS ogifta Enka: eller Enkling lägrar sin förra Hustrus gifta Syster, förra Hustrus Broders eller Systers gifta dotter, sin aflidne Broders, Faderbroders, eller Moderbroders
Enka, ta han ar för andra gängen gist: eller qwinna i sitk andra gifte täter tagra sig af sin förra mans, ogifta Broder, och fä widare; tä böke then ogifta Åttatio daler och then gifta Et hun» drade Itio daler, eller förwandlaS böterne, ther thö brista, kill fängelse wid wakten och bröd. . H. 8- Begär
Man i thesia leder enfält hor, medan then makan lefwer, genom hwilken Swägerlaget kommer, säsom dä Man, medan hustrun lef» wer, lägrar hennes ogifta Syster eller hustruns Broders eller Systers ogifta dotter, eller en ogift
Man lägrar sin ännu lefwande Broders, Faderbroders eller Moderbroders hustru och sä widare; tä straffes then ogifta med Tjugu och then gifta med Tjugufyra dagars fängelse wid wakten och bröd, såsom the ther icke blott hor och Swägerstaps brott föröfwat, Utan ock nära stvldes förtroende högeli, gen misibrukat.
Dubbelt hor i thesia leder straffes med högsta kropspligt.
L. s. 8z6
Den 18 November. Z. y.
Häfdar man sin aflidna hustrus St,'lifmoder, eller Stjufsons hustru eller sin Stjufsons Enka, eller hafwer qwinna lägersmålnred sin mans Stjuflader eller Stjufmoders man eller, sin mans Stjufmoders efterlämnade man, lä bötes säsom för lönskaläge:
Samma Lag ware om i andra Swägerlaget ä sidone lagersmal ster.
I RLtteg.
Balk- rz Lap. §. i.
Nu will Kärande eller Swarande jäf, rva Domaren göre thet beskedliga och dömwc
Domaren sjelf om det jäs:
Thesse äro Laga jas-.
Domaren är med enthera i den skyldskap eller Swageriag, then Äktenskap efter 2 Capitlet Gifterm. B. Antingen owilkorligen förbndit är, eller ej utan Konungens särskildta tillstånd fär byggas, sä ock om han är emheras Syskonbarn i skyldskap, eller i andra Swägerlaget med enthera befryndad, i the leder som uti 6 §. äberopade Capitel nämnas: eller är Domaren thess wederdelvman eller upenbara owän, eller äger Domaren eller hans skyldeman, som nu nämnde äro i then saken del, eller kunna the nägorr synnerlig nytto eller stada cheraf wänta, eller hafwer han i annan Rätt i samma sak Domare waru eller förr warit
Fullmägtig theri eller wfttnat eller förut såsom Betjent i nägon Rätt elier H06 Konungens Bcfallningshafwande något stut fattat, som rhen saken rörer, eller hafwer han sjelf en lika sak i annan Rätt; Wet Domaren, att fädant jas emot honom Den i3 November. 8z? honom är, änka att Parken ej är therom kunnig, träde sjelfmant frän Rätten.
Ständer framhärda, oc. Föredrogs ä nyo Grefwe 6yllendorZ8, polian Nenning, den 14 November ingisna ocy sa Bordet lagde
Diktamen, om föreffrifter rörande wai till Banco och RiksgäldsFullmägtige. Zerr Ltjornelä, Lamuel.
Dä Banguen är Riksens Stänvers Werk, och Fullmägtiga bero af Riksens Ständer, synes det mig ej andra än Ständerna sjelfwa böra kunna dem wäija, och i följe deraf obilligt, att de mellan Riksdagarna, fä wida kj varancé inträffar, ftulle kunna ombytas.
Grefwe O^liendorAs
Diktamen blef uppä gjord proposition remitteravl lil!
RiddarehusUtfkottet.
Friherre knäbeck-, ^lexanäcr, uplasie följande lill Protokollet:
Om den sä wanliga tankan att Kronans Sko» gar och Parker böra, som hitintills, förblifwa desi enstilda egendom, och sm för deras förmonligare anrvän - 8Z8 Dm t 8 November. an,vändande någon gagnande befattning icke börwidtagas, förr än till nästa Riksdag, stulle jag anse ett siikl förslag wara af den beskaffenhet, ffm skulle den motverka all sund hushälls-princip för skogshushållningen pä fem ars tid.
Att Allmänningar i allmänhet och Kronostogarne i synnerhet blifwu under loppet af senast förfiutns 22 a ga arén synbart miflhushällade och medtagne, är en sanning som egennyttan wäl icke godkänt, men som erfarenheten redan bestyrkt; stulle enligt detta förslag ett kika stöflinqs-systeme pä fem är medgif.vas, sä stulle ofelbart Slogarnes nuwarande ringa behållning blifva fullkommeligen afverstad, och töljden blifwa att wid nästa Riksdag all ventilation om Skogswärden more öfverflödig; men endast om marken der stog förut existerat.
Da frä, gan o.n det bästa medlet att anwända Kronostogarne l>u ivid denna Riksdag blifwil af flere Ledamöter wäckt, stulle allt upstof med Besturet endast medföra en hallmare förstöring, och inom z a 4 är lämna ingen behållning.
Som »stats,verkets behofwer nu fordra nödroändiZa och hittills owanliga tillstotter, sä iror jag för min del att Realisation af alla sä. dana krak, er borde nu komma i fräga, såsom en tillgäng lättast att sörwandla till Penningar, och som dfwersörd kill enskild egendom onekeiigen winner en sättare och nyttigare medfart, an hitinkils.
Skysarne, betraktade som Kronans eller Statens Egendom hafva, oagtat atta möjliga och förändrade Författningar, aldrig wunnit --- altid förlorat.
Den iL November. 83. rat.
Nu da detta Riksmöte hufwudsakeligen mätte leknäs af Rikswärdande och gagnande angelägenheter, dä Swensta Folket rätlast lärer fordra af sine Rchresentanter nyttiga och för framtiden nödiga För. fattningar, och dä Rikets nuwarande behofwer fordra utomordenteliga penninge-killgängar, som ett pa medel u blottadt Folk swärligen, kanste omöjligen, kan ästadkvmma, wägar jag af medborgerlig pligt ödmjukeligen underställa Högloft.
Ridderstapet och Adelns pröfning min enskilda öfwertygelfe, att det mores för det allmänna förmänligare, ju förr dest häldre försälja alla de Slaten tillhörige Skogstrakter, som kunna disponeras och hwilka ännu aga Skogstillgäng, samt lill upodlingar af Hemman eller Boställen anmanda och upplåta alla dar befinteli. ga och möjeligen odlingsbara marker; hwsrföre jag till cn sädan »verkställighet fär den äran föresiä följande: rrv Att Kongl. Maj:t i underdånighet updrages att inom hwarje
Län tillsätta en Comitkä hwilken tiger sig anförtrodt att alla sädana Skogar försälja och till contanta intrader för Siatswerket realisera. 2:0
Att denna Comitte, enligt erhällen Jnstruction, borde läka afmäta alla de ännu ej pä Charla kände marker, och sä wäl deste som de redan geometrice afmatte clastificera i fyra Closter, hwarcfter en billig och skäligen nedsatt grundränta kunde estrer föregängrn Clastification sättas per tunneland, fäsom ifräu r tilt 4 högst 8 Mingar. z:o 840 Den 18 November. z:o Efter en sädan Elasiification och asatt statkewä^ bering, mä auctions-klubban bestämma köpestillingen, hmilken emot godkänd säkerhet bör inom wisia mänader pä Ränteriet i orten inbetalas. 4:0 Alla inom Häradet warande och mest behöfvande Hemmansägare böra harwid äga förmånsrätt. 5-0 Ali Skogs- och Jägerie - Betjening, som äro tjenstbara, kunna ingä i Militärisk tjenstgöring, med bibehållande aj sine Boställen och astöningar, dä besia med tillhjelp af antingen wärfwade elier pä odlingsbara trakter placerade Jägare kunna answara för Skogöbewakningen, intill desi försäljningen för sig gatt; hwarigenom Skogswärden uti en mera Militärisk ordning torde säkerligen winna en bättre tillsyn och päliteligare stick, än hitintills.
För att befordra hwar och en lika rätt och möjlighet till inköp af sädana Skogstrakter kan »vid besia Auctioner ett minimum af tio tunneland och ett maximum af tjugu wara fixeradt.
Om Skaraborgs Län, enligt min tanka, äger L-00,002 tunneland Kronoparker och Allmänningar, hwaraf troligen hälften såsom Kronoparker kunna disponeras, och man per medium kunde beräkna tio Ri sdaler per tunneland, sä skulle ensamt ifrän detta Län möjeligen kunna inflyta till StatsEasian en million i köpeflrllin-ar, utom den ärliga grundräntan. Zftla Läner tillsammanstagna stulle således kunna Den i8 November. 84» kunna meddela ett gansta medwerkande, kanske ännu oberäknadt bidrag till Ri eks behof.
Uti en tidepunkt dä
Riket balancerar emellan magtlöshet eller sjelf, standighet, mitztröstar jag aldeles icke om sjelfstandigheten, sä wida Staksbehofwcrne ej ensamt uttagas af Folkets tillgångar, utan med minsta möjliga afseende dera, sökas och winnås igenom Realisation 'af sadan jord, som hittils ej medgiswit »agra inkomster.
Jag räknar det för e» werkelig politique, akt ej wäcka sörtwiflan, men deremot uplifwa industrien.
StatsWerket och det Allmänna skulle troligen winna, i förening med den enskilda Hushällningen.
(Lrefwe körner, AZolpb 6öran, crindrade att länge sedan blifwit förestagen en samfäld Beredning af Oeconomie och StatsUtskotten öfwer detta amne, och proponerade alt delta dictamen mätte fä dit remitteras.
Zerr ak korstoNes', Lamusl, anmärkte akt Friherre knäbeck förstag syntes gansta godt, Men hemstalde likwäl, om icke särstildt undantag för HaradsAllmänningar borde göras.