Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då för öfrigt R. o. Ad. nu, med frånträdande af sitt förra beslut, bifallit Utsk:s förslag hvad införselsrätten beträffar, så synes mig också deraf tydligen följa att Ståndet är berättigad! att till pröfning företaga det förslag lill förekommande af möjliga missbruk, som Ulsk. i sammanhang med frågan om sjelfva införselsrätten framställt.
I annat fall och derest en emot min öfvertygelse stridande åsigt skulle hos R. o. Ad. göra sig gällande, samt om Hr Gr. o.
Landtm, skulle anse sig förhindrad att framställa den af mig begärda propos:n, anhåller jag, med den rätt grundlagen mig gifver, att få, nied anledn. af R. o. Adis frånträdande af sitt förra beslut i denna fråga, väcka en motion om stadgande af de kontroller å ifrågavar. införselsrätt, som Utsk. föreslagit.
Om R. o. Ad. hade vidblifvit sitt beslut, så hade visserligen denna andra fråga kunnat förfalla, men då man gjort det ena, måste man väl äfven göra det andra.
I sak delar jag med Hr Printzensköld samma öfvertygelse nemi. om nyttan, för att icke rent ut säga behofvet af de kontroller, hvarom här varit fråga.
Jag får likväl fästa den värde talarens uppmärksamhet på de olägenheter som skulle uppstå derest R. o. Ad. nu derom fattade beslut, ty då de öfriga Stånden säkerligen redan gillat hvad Utsk. i denna ponkt yttrat och föreslagit, skulle den föreslagna åtgärden från R. o. Ad:s sida endast välla söndring.
Men detta förhållande lärer dock icke kunna hindra den värde ledamoten att väcka en motion i ämnet, hvilken åtgärd visserligen skulle kunna leda till det önskade resultatet.
Deremot anser jag R. o. Ad. nu icke kunna ingå i pröfning af frågan om kontrollerne, just till följd af det beslut Ståndet fattat att vidblifva 1845 års tulltaxa i alla de delar, deremot anmärkmr icke blifvit framställde.
Förhållandet är nemi. att dessa kontroller ej finnas omnämnde uti förra tulltaxan utan skulle dertill utgöra ett tillägg.
Under dessa omständigheter torde det i alla afseende vara bäst att R. o. Ad. låter bero vid Utsk:s yttrande vid denna punkt. 88 Den 15 Juli f. m.
Landtm, yttrade, att dä det i viss män blifvit vädjadt till hans tanke, huruvida någon annan propos. än till bifall å Utsk:s ifrågavar. yttrande kunde framställas, Hr Landtm, finge förklara, att han visserligen icke funne Utsk:s förfarande vara fullkomligen riktigt, utan ansåge att Utsk. då det inbjudit R. o. Ad. att frånträda sitt förra beslut rör:de sjelfva införselsfriheten, hade bordt hemställa att R. o. Ad., i fall inbjudningen antoges, måtte yttra sig huruvida de i sammanhang med införselsfriheten föreslagne kontroller borde äga rum.
Det syntes således vara åtminstone tvetydigt, huruvida icke R. o.
Ad. skulle kunna i detta fall fatta ett från Utsk:s mening skiljaktigt beslut, men då förevar, yttrande blifvit af Ulsk. framstäldt såsom ett resultat af RiksStms beslut och för de öfriga Stånden icke förekomme någon anledn. att icke godkänna detsamma, folie det af sig sjelft att Utskrs framställning komme att vinna 3 Stånds bifall och således ett af R. o. Ad. fattadt skiljaktigt beslut ej kunde leda till någon åtgärd.
Jag finner mig fullkomligt tillfredsställd med den lika riktiga som klara framställning
Hr Gr. o. Landtm, nu täckts till Ståndet göra i denna sak och jag beklagar endast att Utsk. handlat sä som det gjort och icke sjelf fästat uppmärksamhet på detta förhållande.
Jag vill derföre icke sälta Hr Gr. o. Landtm, i nödvändighet att framställa en propos., sorn man anser icke kunna leda till något resultat, men om jag med anledn. af detta förhållande, skulle genom väckande af motion i ämnet tillvägabringa den afsedda förändringen — hvartill man har anledn. att hysa hopp då två Stånd den redan beslutat och den således skulle genom R. o. Ad:s bifall dertill blifva Rikets St:s beslut, så är jag lika villig som skyldig att vidtaga en sådan åtgärd.
Uppå härefter framställd propos. lät R. o. Ad. vid Utsk:s ifrågavar. yttrande bero. ll:o Arsenik.
Utsk:s yttrande godkändes. 12:o Askar och dosor, etuis med tillbehör m. jl. Utsk:s yttrande, att dess förslag, att utesluta ur sjelfva taxan och i noten till ej specificerade slöjdvarar hänvisa dem bland ifrågavar. artiklar, som äro åsatte införselsafgift af 25 proc. i värdet, borde förfalla, blef af R. o. Ad. godkändt.
Äfvenledes godkände R. o. Åd.
Utsk:s yttrande att med undantag för artikeln Gevär, äfven dess i afseende på den af ifrågavar. artiklar, som nu draga 33| procents tull, gjorde enahanda förslag, mätte förfalla, derest införselslulleu å ej specificerade slöjdvaror blifver bibehållen vid 33^ proc. af värdet.
Då härefter förekom den voter:s-propos.
N:o 14, som af Utsk. blifvit föreslagen för den händelse, att införselstullen å slöjdvaror, Den 15 Juli f. m. 89 ej specificerade, nedsattes till 25 procent af värdet och R. o. Ad. samt PresteSt. för sådant fall ej ville antaga Utskrs i afseende på nyssberörda med 33§ procents införselstull belagda artiklar gjorda förslag, tilfkännagaf Hr Gr. o.
Landtm, att den härom lill R. o. Ad. samt PresteSt. framställda inbjudning blifvit af sistnämnde Stånd antagen, hvarefter Hr von Hartmansdorff yttrade:
För min del får jag vördsammast tillstyrka R. o. Ad. att vidblifva sitt beslut i denna punkt.
Frågan är af stor vigt för handtverksnäringen.
Ad. att med vidblifvande af sitt förut i ämnet fattade beslut, godkänna den af Utsk. föreslagna voter:s-propos. N:o 14.
Beträffande sedermera artikeln Gevär, så blefvo Utsk:s derom afgifna yttranden jemte voler:s-propos:n N:o 15 af R. o. Ad. godkände.
Sedan härefter i fråga om artikeln urfjedrar Hr Gr. o. Landtm, tillkännagifvit, att Utsk:s i afseende derpå till R. o. Ad. samt PresteSt. gjorda inbjudning af sistnämnde Stånd blifvit antagen, yttrade Hr Printzensköld:
Jag vill visserligen högst ogerna i detta ämne föranleda till ett beslut, som möjligen kan hafva till följd att voter:s-propos:nas antal varder förökadt; men i detta fall får jag fästa uppmärksamheten derpå, att den i 1845 års taxa belintliga tullbeslämmelse i fråga cm artikeln urfjädrar, icke blott är högre än hvad Ulsk. föreslagit, utan äfven har det företrädet, så vidt jag åtminstone af sjelfva uppställningen kan finna, att afgiften beräknas efter vigt, men icke efter värde.
Om man antoge Ulsk:s förslag skulle vigtberäkningen upphöra och tullen istället blifva blott 5 procent af värdet.
Men att taga värdet till grund, der vigtbestämmelsen kan användas, torde ej vara lämpligt.
Jag anser det således vara bättre att bibehålla nuvar.
taxa oförändrad i denna del, än att antaga Ulsk:s förslag, hvarigenom man skulle åter inkomma på en bana, som man allt mer och mer sökt undvika, nemi. att taga värdet till grund för tullbestämmelsen.
Jag tror icke att urfjädrar tillverkas här i landet, och är således för min del benägen att antaga inbjudningen. R. o. Ad. antog IJtsk:s inbjudning till instämmande i Utsk:s i afseende på artikeln urfjädrar framsläldta förslag samt fann att till följd häraf voter:s-propos:n N:o 16 hade förfallit. 13:o Gipsarbeten ej specificerade.
Utsk:s yttrande, att vid 3 Stånds beslut, att denna artikel skall förtullas ad valorem, samt i sjelfva taxan och icke i noten <J0 Den 15 Juli f. m. upptagas, borde förblifva, blef af R. o.
Ad. godkändt, hvarjemte R. o. Ad., efter af Hr Gr. o. Landtm, meddelad upplysning derom, att PresteSt. antagit Utsk:s, i afseende på denna artikels införselstull till R. o.
Ad. samt PresteSt. gjorda inbjudning, behagade med bifall till Utsk:s förslag i denna del frånträda sitt förut fattade beslut, samt fann att till följd häraf, voter:s-propos:n N:o 17 hade förfallit. 14:o Masker.
Utsk:s yttrande godkändes. 15:0 Skrubblor.
Utsk:s i fråga om denna artikel föreslagna voter:s-propos:r N:is 18 och 19 godkändes. 16:o Assa falt ida.
Sedan Hr Gr. o. Landtm, tillkännagifvit, att PresteSt. antagit Utsk:s i afseende på denna artikel till R. o. Ad. samt PresteSt. gjorda inbjudning, beslöt R. o. Ad. att, med bifall till Utsk:s förslag, frånträda sitt förut i ämnet fattade beslut, och ansågs voter:s-propos:n N:o 20 till följd häraf hafva förfallit. 17:o Balsam.
Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf att äfven den i afseende på ifrågavar. artikel af Utsk. gjorda inbjudning till R. o. Ad. samt PresteSt. blifvit af sistnämnde
Stånd antagen; hvarefter R. o. Ad., med frånträdande af sitt förut i ämnet fattade beslut, biföll Utsk:s i fråga om artikeln Balsam fiamstäldta förslag, samt fann att till följd häraf voter:s-propos:n N:o 21 hade förfallit. 18:o Band. Utsk:s härom till Borgare- och BondeSt:n gjorda inbjudning lades till handlingarne.
Sedan härefter i fråga om den jemväl till R. o.
Ad. samt PresteSt. af Utsk. i detta ämne framställda inbjudning, Hr Gr. o. Landtm, tillkännagifvit, att sistnämnde Stånd vidblifvit sitt beslut och gillat voter:s-propos:n N:o 22, yttrade Hr von Hartmansdorff:
Jag anhåller att R. o. Ad. täcktes, lika med PresteSt. vidblifva sitt beslut.
Artikeln är alltför vigtig för att kunna tåla vid den föreslagna tullnedsättningen. R. o. Ad. beslöt att, med vidblifvande af sitt förut i ämnet fattade beslut, godkänna den af Utsk. föreslagna voter;s-propos:n N:o 22. 19:o Bark, Ek-.
Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att PresteSt. äfven i afseende på denna artikel vidblifvit sitt förut fattade beslut.
I sådan händelse skall voter:spropos:n alltid komma att stå qvar, äfven om R. o. Ad. antager
Den 15 Juli f. m. 91 inbjudningen.
Jag hemställer derföre, att Ståndet måtte vidblifva sitt förra beslut. R. o. Ad. vidblef sitt förut i ämnet fattade beslut och godkände den föreslagna voter:s-propos:n N:o 23. 20:0 Beck.
Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att Ulsk:s, i afseende på denna artikel gjorda inbjudning till R. o. Ad. samt PresteSt. blifvit af sistnämnde Stånd antagen; hvarefter R. o.
Ad., med frånträdande af sitt förut fattade beslut, biföll de af Utsk. för artikeln Beck föreslagna tullbestämmelser, samt fann att till följd häraf voter:s-propos:n N:o 24 hade förfallit. 21:0 Beckolja.
Sedan Hr Gr. o. Landtm, upplyst att äfven den i afseende på denna artikel till R. o. Ad. samt PresteSt. af Utsk. framställda inbjudning blifvit af sistnämnde Ständ antagen, beslöt 11. o. Ad. att, med frånträdande af sitt förut i ämnet fattade beslut, antaga de af Utsk. föreslagna tullbestämmelser för artikeln Beckolja, samt ansågs voter:s-propos:n N:o 25 till följd häraf hafva förfallit. 22:o Ben.
Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att PresteSt. vidblifvil sitt i fråga om denna artikel förut fattade beslut.
Jag hemställer då att R. o. Ad. måtte göra likaledes; enär någon vinst i tid icke vinnes deraf att detta Ständ frånträder sitt förra beslut. R. o. Ad. vidblef sitt förut i detta ämne fattade beslut samt godkände de föreslagne voter:s-propos:ne N:is 2G och 27. 23:o Bensvart, Benkol eller Bister m. fl. rå- och beredningsämnen för näringarne.
Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att den inbjudning, som i afseende på ifrågavar. artiklar och de dertill hörande voter:spropos:ne N:is 28 till och med 79 blifvit af Utsk. till R. o. Ad. samt PresteSt. framställd, var antagen af sistnämnde
Stånd såvidt den beträffade proposme 28 lill och med 33, 35 till och med 67, 69 samt 72 till och med 79, men PresteSt. deremot i fråga om de i voter:s-propos:ne N:is 34, 68, 71 och 72 omförmälde artiklar, vidblifvit sina förut fattade beslut.
Då R. o. Ad. redan instämt i PresteSt:s beslut, nästan i alla de föreg:de punkter, så får jag vördsamt hemställa, om vi ej linnde på en gång samtycka till Utsk:s inbjudning med afseende på de återstående artiklarne, derutinnan PresteSt. anlagil inbjudningen.
Derefter kunde vi, till särskild öfverläggning upptaga de artiklar och voter:s-propos:r, i fråga om hvilka PresteSt. vidblifvit sina beslut.
I anledn. af denna framställning hemställde Hr Gr. o. 92 Den 15 Juli f. m. Landtm, om R. o. Ad. behagade antaga Utsk:s ifrågavar. inbjudning i afseende på alla de voter:s-propos:r, i fråga hvarom densamma blifvit af PresteSt. antagen.
Reträffande sedermera de uti voter:s-propos:ne N:is 34, 68, 70 oell 71 förekommande artiklarne Cobolt, Malm och Metall, Silke, färgadt och Stål, yttrade Hr von Hartmansdorff:
Ståndet här måtte fatta samma beslut som PresteSt. R. o. Ad. beslöt att med vidblifvande af sina förut fattade beslut godkänna voter:s-propos:ne N:is 34, 68, 70 och 71.
Sedan härefter Hr Gr. o. Landtm, erinrat, att derest icke äfven BorgareSt. frånträdde sina från Ulsk:s förslag skiljaktiga beslut i fråga om de uti voteris-proposme Niis 46, 53 och 57 omförmälde artiklarne Spanskgröna, Fernbock och Färger, andra slag ej specificerade, votering om dessa artiklar borde äga rum, godkände R. o. Ad. dessa voter:s-propos:r Niis 46, 53 och 57, med uteslutande af första alternativen, hvilka lill följd af R. o. Ad:s samt PresteSlis bifall till Utsk:s inbjudning ansågos bafva förfallit.
Hr Gr. o. Landtm, erinrade vidare att derest icke BorgareSt. frånträdde sina i fråga om artiklarne Olliana och Smaltz fattade beslut, äfven derom omröstning borde försiggå, hvarefter R. o. Ad. godkände de i afseende på dessa artiklar föreslagne votenspropos:ne Niis 54 och 55.
Uppå sedermera framställd prcpos. fann R. o. Ad. att de öfrige voler:s-propos:ne Niis 28 till och med 79, som icke nu varit framställde till Ståndets godkännande, hade genom R. o. Adis samt PresleStis bifall tili Utskis inbjudning, förfallit. 24:o
Färger och får gilin gsämnen:
Cochenille. R. o. Ad. godkände dea i afseende på denna artikel föreslagna voteris-propos.
Nio 80. 25:o Hartz.
Hr Gr. o. Landtm, tillkärnagaf att PresteSt. vidblifvit sitt förut i ämnet fattade beslut.
Jag hemställer att Ståndet ville vidblifva sitt förra beslut, samt instämmer med PresteStis.
Uppå härefter framställd propos. vidblef R. o. Ad. sitt förut i afseende på artikeln Hartz fattade beslut samt godkändes de härom föreslagna voteris-proposine
Niis 81 och 82. 26:0
Hudar och Skinn.
Utskis i fråga om denna artikel föreslagna voteris-propos.
Nio 83 blef af R. o. Ad. godkänd.
Den 15 Juli f. m. 93 27:o Lin. R. o. Ad. godkände i afseende på denna artikel föreslagna voter:s-propos:r N:is 84 och 85. 28:o Stearin.
Afven de med afseende på denna artikel föreslagne propos:r N::s 86 och 87 hlefvo af R. o. Ad. godkände. 29:o Ull.
Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o.
Ad. behagade med antagande af Utslcs inbjudning bifalla de af Preste- och BondeStm gillade tullbestämmelser för artikeln Ull.
Härvid ropades ja och nej, hvarjemte Hr Printzensköld anmälde sig och yttrade:
Då det förslag Utsk. framställt om en förändrad tullbestämmelse i fråga om ull, varit hufvudsakligen beroende af och ställd i sammanhang med Utsk:s tillika gjorda förslag, om införselsrält för kläden, men sistherörde förslag icke är af R.
St. godkändt, anser jag R. o. Ad. handla klokast om Ståndet vidblifver sitt förra beslut för att låta frågan afgöras genom votering i förstärkt Utskott.
Jag kan icke annat ån instämma uti det beslut PresteSt. fattat rör:de artikeln Uil.
Den höga tull, som nu finnes och som R. o.
Ad. bibehållit på ifrågavar. råämne, hvilken är så behöflig för en af våra vigtigaste fabriksrörelser, som man önskar gynna och som verkligen behöfver understöd, vore väl skål att något nedsätta.
Dessa tullbestämmelser, hvilka uppkommit af farhågan hos de Svenska ullproducenterne för täflan med utlänningen, har icke i ringaste mån gagnat desse, men deremot lagt hinder i vägen för klädesfabrikationens utveckling.
Jag får derföre tillstyrka R. o. Ad. att antaga inbjudningen.
Då R. o. Ad. är ensam om den högre tullen, befarade jag att han skall i förstärkta Utsk. underkännas.
Men om Ståndet deremot förenar sig med Preste- och BondeStm är det troligt att dessa 3;ne
Stånds mening desto säkrare kommer att segra, sora det är möjligt att hon gör det i alla fall.
Man skulle således genom inbjudningens antagande bespara sig en omröstning utan att förlora något i sak.
Jag är fördenskull icke obenägen att derpå ingå, men ingalunda af det skäl Hr Rosenblad anfört; ty det är icke till den inhemska fabrikationens bästa, sorn man nedsätter tullen från 8 till 6 sk. U.
Den enda betänklighet jag härvid skulle kunna hysa är, att då den högre tullen af 8 sk. naturligtvis är utsatt till fördel för de schäferiägare eller andre landtmän, som in förskri fvit får af ädlare race för att åstadkomma finare ull, men nästan ingen af dem är här tillstädes, så torde det anses vara mindre lämpligt att, dem ohördan, öfver deras sak besluta.
Jag anser mig derföre icke böra instämma uti Hr Rosenblads bevekelsegrunder. 94 Den 15 Juli f. m.
Jag befarar äfven att resultatet kan blifva sådant som Hr von Hartmansdorff framställt det, men anser likväl saken vara af för stor vigt för att kunna tillstyrka Ståndet att frångå sitt förra beslut.
Ty då uppmuntran genom högre tullbestämmelser en gång blifvit gifvit åt våra landsmän i och för fårafvelns förädlande och detta har inledt en stor mängd af våra jordbrukare uti ej obetydliga kostnader, sä vore det ej skäl att genom en rubbning i tullbestämmelserna beröfva dem det erhållna skyddet.
Det är af delta skäl som jag anser att man bör underkasta sig chancen af en votering i förstärkt Utskott, hvilken chance, jag medger det, är ganska obetydlig.
Hr von Hohenhausen skulle hafva rätt i sin åsigt om nemi.
Svenska klädesfabrikanterne alltid vore försäkrade om lika stor afsättning på sina varor och således alltid kunde tillverka lika mycket; men ju mera man tillökar premierna för den utländska smuglingen (och detta gör man i samma mån som man utöfver en viss grad ökar tullafgifterna på de artiklar som i främmande länder uppmuntras till utförsel) så gynnar man den utländska fabrikationen (och i detta fall den Engelska och Tyska klädesläbrikationen) till skada förden inhemska produktionen.
Således anser jag den höga tullen vara lill men för den Svenska klädesfabrikationen, hvilken de talarne som här yttrat sig eljest så omsorgsfullt velat gynna och som jag äfven för min del anser vara förtjent af understöd, ehuru jag icke kan dela deras tanke i afseende på sättet.
Jag yrkar äfven nedsättningen med afseende på ullproducenternes egen fördel, ty få de icke afsätta sin ull till den Svenske fabrikanten, derföre att den icke kan med fördel använda den, måste de med stora kostnader utskeppa den till utrikes orter.
Det är derföre i begges intresse, som jag tillstyrker R. o. Ad. att antaga inbjudningen.
Det kan visserligen vara en möjlighet att på sätt Hr von Hartmansdorff anmärkt, R. o. Ad:s åsigt — i händelse
Ståndet vidblifver sitt förra beslut ■— icke lyckas att göra sig gällande i förstärkt Utskott.
Men förhoppningarne i detta fall kunna dock vara olika.
PresteSt. har visserligen godkänt Utsk:s förslag, men deraf kan man dock icke draga den slutföljd såsom alldeles säker att de ledamöter af förstärkt Utsk., som tillhöra PresteSt., äfven skola gilla berörde förslag.
Jag tror derföre, lika med Hr von Hohenhausen, att man bör lemna saken åt chancen och kan icke frånträda min anhållan alt Ståndet måtte vidblifva sitt förra beslut.
Hr Rosenblad har nu, likasom mången före honom, kommit med den vanliga fogelskräinman, tullförsnillningen.
Hr Rosenblad anförde nemi., hurusom bibehållandet af den tullafgift ullen nu drager, skulle utgöra ett premium för importen af klädesfabrikater från England och andra länder.
Jag vill öfverlemna åt general-tullstyrelsen att motverka dessa smugglingsförsök, men vill ingalunda inblanda dem i tulltaxan.
Jag har förut anmärkt huru orimligt det är att vid stadgandet af lullbestämmelser, göra afseende pä tullförsnillning.
Den 15 Juli f. m. 95 iiar visat huru som konseqvensen fordrade att man då också för att undvika smuggleri, borde afskaffa alla tullbestämmelser.
Produktionen af denna råvara är inom landet ganska betydlig; och vi äro skyldiga, på sätt Hr von Hartmansdorff anmärkt, att vårda de inhemske producenternas bästa.
Det vore då ej lämpligt att när ingen af dera här är tillstädes och således ej kan yttra sig i saken, dem ohördan, nedsätta tullafgifterna.
Priserna på våra kläden äro ju dessutom icke sä höga att ju icke ullen kan draga den nnvar. tullen.
Minskar man den med 2 sk. pr så verkar detta en ej obetydlig minskning i tullinkomsterna, hvilken minskning öfrige skattdragande få ersätta.
På alla dessa skäl förnyar jag min anhållan att R. o. Ad. måtte vidblifva sitt förra beslut.
Då öfver läggningen härmed ansågs vara fulländad, hemställde Hr Gr. o. Landtm, ånyo om R. o. Ad. behagade med antagande af Utskts inbjudning bifalla de af Preste- och RondeSt:n gillade tullbestämmelser för artikeln Ull; och ropades härvid starka ja blandade med nej; hvarpå Hr Landtm, förklarade det han trott sig finna att ja öfverröstal nej.
Jag hemställer lill Hr Printzensköld om han icke vill afstå ifrån sin begäran om votering.
Hon tager måhända mera tid, än den omröstning, som skall ske i förstärkt StatsUtsk.
Det är visserligen sannt att en votering tager tid, men frågan är dock af den vigt att jag anser mig icke böra afstå från min begäran.
Här är nemi. fråga om att skydda en mängd inhemska producenters rätt och ett sådant ändamål bör väl icke släppas ur sigte, blott för att vinna en eller annan halftimraas tid.
Den som antager Bevilln.Utsk:s till R. o. Ad. gjorda hemställan, att, med frånträdande af Ståndets förut fattade beslut, bifalla de af Utsk. föreslagna tullbestämmelser för artikeln Ull, voterar ia; den det ej vill, voterar nej: vinner nej, vidblifver R. o.
Ad. sitt förut i afseende på tullbestämmelserne för artikeln
Ull fattade beslut.
Vid voteringens slut, befunnos rösterne hafva utfallit, som följer: Ja — 15.
Emot det af R. o. Ad. nu fattade beslut får jag vördsammast mig reservera och det så mycket hellre, 95 Den 15 Juli f. m. sorn jag förmodat, att R. o. Ad. i en så vigtig fråga som denna skulle varit nog konseqvent att vidblifva sitt förra beslut.
Landtm, yttrade, att R. o. Ad. torde linna, att genom dess nu fattade beslut den föreslagna voler:s-propos:n N:o 88, äfvensom l:sta alternativet af voter:s-propos:n N:o 89 bade förfallit, samt hemställde derjemte om R. o. Ad. i öfrigt bifölle sistnämnde voter:s-propos.
Uppå sedermera framställde propos:r godkände R. o. Ad.
Utsk:s yttranden, att nu gällande stadgande om inskränkning till vissa städer af rättigheten alt införa grof ull och om kontroller mot fin ulls införtullande såsom grof borde bibehållas, derest grof och fin ull fortfarande komme att draga olika tullafgifter, men deremot upphäfvas, i händelse BorgareSt:s beslut om lika tull å all slags ull blefve antaget. 30:o B erber isrötter. R. o. Ad. antog Utsk:s inbjudning att med frånträdande af Ståndets förut fattade beslut, bifalla det af Ulsk. i afseende på denna artikel framstäldta förslag. 31:o Blecks lagar e-ar beten.
Sedan Hr Gr. o. Landtm, tillkännagifvit att PresteSt. i fråga om denna artikel vidblifvit sitt förut fattade beslut, hemställde Hr von Hartmansdorff att R. o.
Ad. måtte fatta enahanda beslut, hvarpå R. o. Ad. fann för godt att med vidblifvande af sitt förut fattade beslut, godkänna den i afseende på denna artikel föreslagna voter:s-propos. N:o 90. 32:o Blodiglar.
Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att PresteSt. äfven i afseende på denna artikel vidblifvit sitt förut fattade beslut, hvarpå Hr von Hartmansdorff förklarade sig deruti instämma och R. o. Ad., med vidblifvande af sitt förut fattade beslut, godkände voter:s-propos:n N:o 91. 33:o Blommor.
Sedan Hr Gr. o. Landtm, upplyst, att PresteSt. äfven i fråga om denna artikel vidblifvit sitt beslut, samt Hr von Hartmansdorff förklarat sig deri instämma, vidblef R. o. Ad. sitt härom förut fattade beslut samt godkändes voter:s-propos:n N:o 92. 34:o Bly.
Hr Gr. o
Landtm, tillkännagaf att PresteSt. antagit Utsk:s till R. o. Ad. samt PresteSt. framställda inbjudning att instämma i Utsk:s af de öfrige RiksStånden gillade förslag till tullbestämmelser för ifrågavar. artikel, hvarefter R. o. Ad. antog denna inbjudning samt fann att till följd deraf voter:s-propos:n N:o 93 hade förfallit. 35:o
Den 15 Juli f. m. 97 35:0 Blyertspennor. R. o. Ad. godkände den i fråga om denna artikel föreslagna voter:s-propos. N:o 94. 3ö:o Blår.
Sedan Hr Gr. o. Landtm, tillkännagifvit, att den i afseende på förevar, artikel till R. o. Ad. samt PresteSt. af Utsk. gjorda inbjudning, blifvit af sistnämnde Stånd antagen, yttrade Hr Printzensköld:
Jag förutser visserligen att R. o. Ad. skall antaga den inbjudning Utsk. framställt, men jag anser mig likväl icke kunna underlåta att vid detta tillfälle anmärka såsom en egenhet hos Utsk. och såsom ett bevis på dess förkärlek för egna förslag, att Utsk., fastän dess framställning endast af ett