Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridderskapets och Adelns PleniProtocoll böra, inom fjorton dagar, efter det de blifvit hållne, inför Ståndet justeras, så vida Ridderskapet och Adeln icke för hvarje serskilt fall derom annorlunda förordnar. §. 29 i Utskottets förslag, som borde erhålla JN7:o 3o, bifölls med den förändring, att i stället för orden: "pröfve Ridderska"pet och Adeln j om han derföre af Landt’’Marskalken varnas bör om saken af ett ”Utskott skall närmare pröfvas” skulle införas följande: pröfve Ridderskapet och Adeln j om han derföre af Landt Mar skal - Deri 17 Augusti e. ra. keti 'varnas börj eller saken af ett Utskott skall närmare pröfvas. §. 3o i Utskottets förslag borde utur nya RiddarhusOrdningen alldeles utgå. §.
3i skulle erhålla följande lydelse:
Vid alla val och voteringar, BänkmansValet allena undantaget, skola tvenne upprop ske efter antecknings-listan; och anmode dervid LandtMarskalken, eller den hans ställe företräder, sex Ledamöter af Ridderskapet och Adeln, att jemte sig vid bordet sitta.
Af desse föra trenne serskilta Prolocoll öfver dem, hvilka rösta, och trenne öfver dem, som vid första uppropet sig ej infinna.
De, som till en och samma bänk höra, träde inom skranket, när deras bänknummer uppropas, och hvar och en framlägge, vid upprop af dess namn, sin val- eller voteringssedel på det pappersark, som hålles af en Ledamot vid bordet. §. 32 bifölls. §.
33 bifölls med den förändring, att i stället för orden: ”skall valet ske på det sammanlagda antalet ” borde införas följande: skall valet j med undantag af de fall, hvarom 35 stadgar, ske på det sammanlagde antalet. §.
34 godkändes med den förändring, att i stället för orden: ”Sedan Voteringseller Val-uppropet är slutadtjJ borde in - 23a Den 17 Augusti e. m. förås följande: Sedan Voterings- eller Valuppropen är o slutade. §§. 35, 36, 37 och 38 biföllos. §. 3() skulle lyda sålunda:
Främmande åhörare må, på sätt Ricici ersk a pet och Adeln derom särskilt beslutar, kunna bevista Ridderskapets och Adelns öfverlnggningar, sedan en Lag, i den ordning 87 §.
RegeringsFormen fpreskrifver, blifvit utfärdad, angående de förbrytelser eller oordningar, som af åhörare kunna begås. §. 4° bifölls. §.
4i skulle erhålla följande lydelse:
Yäckes fråga in Pleno om ändring uti denna Riddarhusordning, bör en sådan alltid remitteras lill RiddarhusUtskottet, som med sitt Betänkande deröfver lill Ridderskapet och Adeln inkommer.
Beslutar Ridderskapet och Adeln i anledning deraf någon ändring eller tilläggning uti RiddarhusOrAningen, öfvei lemnäs samma beslut till Konungens Nådiga stadfästelse, och blifver, derest det oförändradt gillas, genast efter slutad Riksdag gällande.
Skulle Konungen icke för godt finna, att förslaget i dess helhet gilla, utan förändringar eller tillägg i stället föreslå, äger Ridderskapet och Adeln, derest Ståndet icke Konungens Proposition antager, alt nytt förslag till
Den 17 Augusti e. ro. al3 Konungen ingifva.
Sker intetdera, eller antager Konungen icke Ridderskapets och Adelns sednare förslag, blifve den förra RidddarhusOrdningen oförändrad gällande.
RtgeringsFormen föreskrifver, någon sådan ändring uti Grundlagarne antagen, som gör en derefter lämpad, rättelse af RiddarhusOrdningen nödvändig, bör RiddarhusUtskottet sjelfmant till Rid— derskapet och Adeln inkomma med förslag till dylik rättelse. §.
42 bifölls med den förändring, att, i stället för orden: "för att Landt Mar“ skalks Stafven i underdånighet återlemna /’ borde införas följande: för att LandtMarskalksStafven återlemna.
Grefve Spens} Carl Gustaf:
Jag hemställer vördsamt, om icke till förtydligande af 4 Momentet i 7 §., följande måhända kortare och enklare Redaction skulle kunna antagas:
Adelsman} som sig emot främmande Öfverhet med Tro- och Huldhets
Ed förpligtatsä framt han ej dertill förut erhållit Konungens Nådiga tillstånd_, och de 3:ne sista åren före Riksdagen varit Skattskrif ven samt innehaft fast egendom eller Embete inom Riket.
Hvarjemte jag anhåller, att det tillägg Herr Tham, vid öfverläggningen rörande detta Moment 234 Dea iy Augusti e. in. den 3 dennes eftermiddagen föreslog, hvarom Ridderskapet och Adeln då icke fattade något beslut, nu måtte bifallas, så lydande:
Men förekommer någon sak till öfverläggning och beslut, som den främmande magt angår, hvilken han Tro- och HuldhetsEd svurit, bör han ej öfvervara beslutets fattande hvarken in Pleno, Utskott eller Nämnd.
Ridderskapet och Adeln torde benägit finna, att icke den minsta förändring i sak härigenom uppkommer, Herr von Schulzenheim, David:
Då det var jag, sorn först hade äran föreslå den nu ånyo ifrågaslallde Redactionen, hvilken Ridderskapet och Adeln äfven behagade antaga, anser jag det för min skyldighet att förklara, det jag ej har något alt invända emot den af Grefve Spens föreslagne Redactions - jemkning; hvarigenom mitt primitiva förslag äfven lämpeligen kan förenas med det af Herr Tham föreslagna tillägg.
Jag tillstyrker äfven för min del bifall till den af Grefve Spens föreslagne nya Redaction, Herr von Hartmansdorff, August:
Äfven jag tillstyrker borttagande af den sist beslutade, och insättande af den nya Redaction, hvilken Grefve Spens föreslagit.
Den 17 Augusti e, ra. 235 Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf:
Tillkommen genom formligt beslut kan den förra Redactionen ej borttagas, utan endast jemkas, på sätt Grefve Spens uppgifvit.
Hans Excellence Herr Grefve Mörner, fidolf Göran:
Jag får fästa uppmärksamheten derpå, att vid en justering någon förändring i beslutet icke kan äga rum, men väl en rättelse i Redactionen, hvarigenom uttrycket blir mera klart.
Jag anser följagteligen något farligt prejudicat ej vara i fråga, och tillstyrker alltså bifall till Grefve Spens förslag.
Den sista värde Talaren har missförstått mig.
Äfven jag tillstyrkte bifall å det nya Redactions-förslaget, Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken yttrade, att då den af Grefve Spens nu föreslagne
Redaction icke innefattade någon ändring i sjelfva saken, ansåg Hans Excellence sig böra hemställa, om Ridderskapet och Adeln behagade lill alla delar bifalla det af Grefve Spens uppgjorde Redactions-förslag.
Mig synes, alt ordet af näst före Riksdagsordningen i början af io §. lämpligen kunde utgå.
Jag föreslår derföre, att i stället för orden: ”Så snart LandtMarskalk, enligt 52 §. a36 Den 17 Augusti e. m. ”RegeringsFormen och 23 §. af Riksdagsordningen, ” må införas följande:
Så snart LandtMar skalk , enligt 52 RegeringsFormen och z3 *$*.
Hvilket Herr von HartmansdorfFs förslag uppå gjord proposition af Ridderskapet och Adeln bifölls.
Uti 24 §. af gamla RiddarhusOrdningen står: ”Till foresta Electorsvalet utsedd Bänkman, må ej, ”förrän detta val är förrättadt, kunna sig ”denna befattning afsäga.”
Detta stadgande, som är ganska angelägit och bör bibehållas, har blifvit uteglömdt i den nya redactionen af 18 §.
Jag hemställer derföre, att vid slutet af 2 mom. i sistnämnde 18 §. må införas följande: förrän detta val är förrättadt, må ingen Bänkman kunna denria befattning sig afsäga.
Och blef Herr von HartmansdorfFs berörde förslag uppå gjord proposition afRidderskapet och Adeln bifallit.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskälken frågade, om Ridderskapet och Adeln godkände ofvanberörde ProtocollsIJtdrag i allt öfrigt.
BevillningsUtskotlets den 1 dennes under ]N7:o 38 af - Den 17 Augusti e. m. 237 gifne, samt den 12 derpå följde e. m. på bordet lagde, Memorial, i anledning afRiksStåndens skiljaktiga beslut, i fråga om Bevillnings erläggande för Prostetunnor.
Då detta mål sist förevar, upplystes, att det rörde PresteStåndets privilegier; fastän 2.*ne
Stånd nu stannat emot 2 i olika beslut, anser jag det, såsom pri vilegii-fråga, ej kunna komma till Nämndens afgörande, utan protesterar emot all sådan behandling af detta ärende, som skulle leda lill bifall af Utskottets förslag.
Herr von Hartmansdorff har rätt deri, att, då ärendet sednast här förevar, framställdes, att det innefattade en pri vilegii-fråga, men vid närmare efterseende är den Kongl, frikallelsen icke till finnandes i PresteStåndets privilegier, utan i ett serskilt rescript.
Mitt yttrande, att målet är af privilegii egenskap, grundar sig på den BevillningsUtskottets Betänkande N:o 34 åtföljande Reservation af Herr HofPredikanten Dillner, hvarmed flere Ledamöter af PresleStåndet sig förenat.
Jag kan för min del ej inse, att bevillniugs erläggande för Prostetunnor utgör en pri vilegii-fråga, och finnér ej hinder för 238 Den 17 Augusti e. ra. ärendets behandling, såsom Utskottet föreslagit, oaktadt Herr von Hartmansdorffs deremot nu gjorda protest.
Jag anhåller, att BevillningsUtskottets Memorial måtte få hvila, tills jag får se efter, om det åberopade stycket står i PresteStåndets privilegier.
I annat fall kan frågan utan hinder afgöras.
Jag ar skäligen säker, att Proste-tunnan i 1818 års Bevillningsförordning fritogs från bevillning; om den stått inryckt i Presterskapets privilegier, finner jag detta icke hafva varit af behof.
Ar 1828 utsattes detta icke verbotira, ty man ansåg
Proste-tunnan inbegripen ibland de resepengar, som äro fritagna från bevillning.
Att Utskotte-n skola besvara alla reservationer, lärer icke vara något, som hvarken är brukligt eller nödvändigt.
I händelse någon förenar sig med Herr von Hartmansdorff om bordläggning, lärer det icke kunna nekas; men annars kan jag icke finna något hinder för Rikets Ständers beskattningsrätt, eller förevarande ämnes afgörande, uti Presterskapets privilegier.
Friherre Boije, Fredrik, förenade sig uti Herr von Hartmansdorffs anhållan, att v Den 17 Augusti e. m. BevillningsUtskotlets Memorial mätte ytterligare hvila på bordet.
Hans Excellence Herr Grejven och Landt Marskalken förklarade, att, enär flere Ledamöter förenat sig i anhållan att berörde Memorial måtte blifva på bordet ytterligare hvilande, kunde sådant, enligt §.
Föredrogs å nyo BevillningsUtskottets, den 1 dennes under N:o 43 aflåtne, och den 12 derpå följde e. m. på bordet lagde, Memorial, i anledning af RiksStåndens skiljaktiga beslut, angående stämplade pappersafgiftem 4 §•
Momentet t. a) Om förhöjning i stämpladt papper å borgare-bref för Grosshandlare och öfrige Handlande i Stockholm och Götheborg.
Uppå derom af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställd proposition, fann Ridderskapet och Adeln för godt godkänna den af BevillningsUtskottet föreslagne voterings-proposition. b) Om Certificater eller Båtpass för Postföring.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln godkände den af Bevill - a4° Den 17 Augusti e. ra. nings-Utskollet föreslagne voterings-proposition.
Ropades Ja. c) Om Vågattester till låns erhållande.
Uppå derom af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställd proposition, fann Ridderskapet och Adeln för godt bifalla den af BorgareStåndet antagne, och af BevillningsUtskottet tillstyrkte, förändrade redaction. 4 §.
Momentet 2. 0:,i Jrf sskiften, enär de vid Embetsverk företes.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade bifalla den af BorgareStåndet antagne, och af BevillningsUtskottet tillstyrkte, förändrade redaction.
Om chartering af Testamenten till fromma Stiftelser.
Ilittils har man aldrig funnit någon sådan föreskrift af nöden, och jag skulle icke anse opassande, att Staten åtnjöt något bidrag af testamenten till fromma stiftelser, helst något så billigt, som den ifrågavarande Charta-Sigillata.
Jag anhåller derföre om proposition, att Ridder - Den 17 Augusti e. m. derskapet och Adela må förblifva vid sitt redaa fattade beslut.
Jag hulla lier om Ridderskapets och Adelas uppmärksamhet derpå, att testamentea till fromma stiftelser äro fritagaa från bevillning.
Det är på denna grund Utskottet äfven föreslagit frihet från Charta-Sigillata.
Jag anhåller derföre om proposition å Utskottets tillstyrkande, emedan en contradiction i annat fall kunde uppkomma, då Rikets Ständers beslut i ena fallet skulle innefatta ett åliggande, och i det andra en befrielse.
Jag anhåller få fästa uppmärksamheten derpå, att det ena, eller sjelfva Bevillningen utgår af den inrättning, soin erhållit disposition af medlen.
ChartaSigillata åter erlägges af den, som gör sjelfva dispositionen.
Således existerar här icke samma förhållande; och då man i allmänhet vet, huru dylika dispositioner merendels ske genom öfverlalande, torde det icke vara obilligt, att Staten åtminstone kommer i åtnjutande af Charta-Sigillata.
Her r von Hartmansdorff:
Det är så myckel säkrare, att de fromma stiftelserna sjelfva nödgas betala Charta å Testamenten, som jag vet, att Riddarhusets Pensionsfonder fått vidkännas dylika afgifter.
Det synes dock vara billigt, att icke förminska den skärf, 38 H. ifi D en 17 Augusti e. m. sorn skänkes åt så välgörande ändamål.
Jag anliåller derföre, att Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes framställa proposition till godkännande af BevillningsUtskottets hemställan till Ridderskapet och Adeln att biträda PresteStåndets beslut.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition till bifall af BevillningsUtskottets förslag, att testamenten till fromma stiftelser må vara fria från Chartering.
I anledning hvaraf Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken iövWzrade, att som, efter hvad Hans Excellence tyckt sig finna, Ja öfverröstat
Angående det Testaments-belopp i värde eller penningar _, som skall vara fritagit från Chartering.
Uppå derom af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställd proposition, fann Ridderskapet och Adeln för godt godkänna de i afseende å denna fråga föreslagne voterings-propositioner. §. 5.
Om Chartce-Sigillatce-beloppet å Fullmagter och Afsked.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken frågade, om Ridderskapet Den 17 Augusti e. m. 243 och Adeln godkände den i afseende härå föreslagne voterings-proposilion.
Om Chartering af Fullmagt ä Namn., heder och värdighet af embete eller tjenst.
Uppå derom af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken framställd proposition, fann Ridderskapet och Adeln för godt godkänna den af BevillningsUtskottet, i afseende härå, föreslagne voteringsproposition.
Om beräkningsgrunden för fullinagters Chartering.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken hemstälde, om Ridderskapet och Adeln godkände den af Bevillningsutskottet i afseende härå föreslagne voterings-proposition.
Om Afskeds Charterande.
Uppå derom af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken gjord framställning, fann Ridderskapet och Adeln för godt godkänna den af BeviilningsUtskottet i afseende härå föreslagne voterings-proposilion. §• 3.
Om Lysningssedlars Chartering i och för Judars ägtenskap. 38 H. 16* 344 Den ?7 Augusti e. m. Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken frågade, örn Ridderskapet och Adeln godkände den af BevillningsUtskottet i afseende härå föreslagne voteringsproposition.
Ropades Ja. §. i3.
Momentet 7.
Om underslef_, förfalskning m. m. i afseende på Tidningars stämpling.
Uppå derom af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställd proposition, fann Ridderskapet och Adeln för godt bifalla den af BorgareStåndet antagne, och af BevillningsUtskotlet tillstyrkte, förändrade redaction. §• l6* Om Borgens ställande af Domare för ChartceSigillatce-uppbördj, m. m.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition till bifall af BevillningsUtskottets nu föreslagne stadgande uti 16 §. af Chartae-Sigillatae-Förordningen.
Föredrogs å nyo och bifölls Banco- och LagUtskottens den 25 sistlidne Julii under jN:o 70 afgifne, och den 10 dennes e. m. på bordet lagde, Betänkande, angående för - Den 17 Augusti e. m ändring i de Hittills gällande författningar, 0111 föryttrande af 'Bankens fastighetspanter genom BancoAuction.
Å nyo föredrogs och hi föl Is Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens den 2g sistledne Julii under N:o 5o afgifne, och den 10 dennes e. m. på hordet lagde, Utlåtande, i anledning af väckt fråga örn skyldighet för Landtboer, Arrendatorer, Torpare, Inhyses- och Tjenstehjon, att till Hemmansägare eller Husbonde betala sin skuld, innan de från orten få afflytta.
Företogs till pröfning Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens den 2g sistlidne Julii under N:o5i afgifne, och den 10 dennes e. m. på hordet lagde, Utlåtande, i anledning af väckt fråga om straffbestämmelser för flem, som genom fylleri och en oordentlig lefnad förorsaka, att deras Hustrur och Barn falla allmän fattigvård till last.
Uppå derom af Hans Excellcnce Herr Grefven och LandtMarskalken framställd proposition, fann Ridderskapet och Adeln för godt bifalla Lag- och Ekonomi-Utskottens berörde Utlåtande.
246 Den 17 Augusti e. m.
Föredrogs å nyo Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens den 39 sistlidne Julii under N:o 5a afgifne, och den 10 dennes e. m. på hordet lagde, Utlåtande, i anledning af väckt fråga om förhud emot lysning till äktenskap för tjenstehjon och löst folk, derest de ej kunna styrka sig äga utvägar alt bärga sig och harn m. m.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln biföll Lag- och EkonomiUtskottens berörde Utlåtande.
Å ny o föredrogs Lag- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens, den 29 sistlidne Julii under N:o 53, afgifne, och den 10 dennes e. m. på bordet lagde, ytterligare Utlåtande, rörande den så kallade Gårdfarihandeln.
Grefve Spens, Carl Gustaf, och Herr Löwenström, Johanjacob, anhöllo, att detta Utlåtande måtte än vidare få hvila.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken förklarade, att, enär flere.
Ledamöter förenat sig i önskan, att
Utlåtandet måtte blifva på bordet ytterligare livilande, kunde sådant, enligt 49 §•
Riksdagsordningen, ej förvägras.
Den 17 Augusti e. m. 247 Föredrogs å nyo och remitterades till Stals- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskotten Herr von Qvantens, Carl, den 10 dennes e. m. på hordet lagde Anförande, innefattande tankar om Försvarsverket och Armeens organisation.
Företogs till pröfning och bifölls BevillningsUtskottets den 1 dennes under N:o 3p afgifne, och den 12 derpå följde e. m. på hordet lagde,.
Utlåtande, i anledning af väckt motion örn lindring i Städernas allmänna utskylder.
Å nyo föredrogs BevillningsUtskottets, den 1 dennes under N:o 4° afgifne, och den 12 derpå följde e. m. på bordet lagde, Utlåtande, angående väckt motion om befrielse från Bevillning efter 2 Art. för ägare af Krono- Kronoskatte- och Frälse Skattehemman i Småland.
Uppå derom af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställd proposition, blef BevillningsUtskottets berörde Utlåtande af Ridderskapet och Adeln bifallit.
Föredrogs å nyo BevillningsUtskottets den 1 dennes under N:o 41 afgifne, och den 12 derpå följde e. m. på bordet lagde, Den 17 Augusti e. m.
Betänkande, i anledning af väckt Motion om befrielse eller lindring i Bevillningen för KronoLotsar och LotsDrängar.
En livar, som pä något sätt gjort sig underrättad om tillståndet af LotsVerket här och i Norrige, lärer veta, att dess inrättning är bättre, samt lotsarnes skicklighet större i Grannriket än här.
Dertill äro väl flera orsaker, men en af de väsendtligaste, att lotsarne förtjena mera der, än hos oss.
Herr af Billbergh har uppgifvit, att till och med det antal lotsar, som skulle finnas på stationerna, ofta saknas, och det af orsak, att de hafva för ringa förtjenst.
Under sådane förhållanden synes det mig, som borde man, lika med Herr af Billbergh, vilja göra lotsarnes skatter så lindriga som möjligt, på det deras vilkor ej må blifva ännu sämre, än de äro.
Jag tillstyrker derföre, att de måtte få njuta den befrielse Herr af Billbergh yrkat, och anhåller i följd deraf om återremiss.
Orsaken hvarföre lotsarne inom Grannriket hafva större inkomster än i Sverige, är att de oftast få genom accord lotsa in, och taga då så väl betalt, att de förvärfva sig förmögenhet.
Våra lotsar äro ej så illa lönte, som man vill påstå.
Om jag ej minnes orätt, är minsta bevillningen för dem 16
Den 17 Augusti e. rn. 249 sk.
Det kan väl vara möjligt, att lotsarne på vissa ställen äro uti knappa vilkor, der sjöfarten är liten.
På andra ställen åter må de väl, och lida ej brist.
Om den lilla afgift som är deni påförd, borttages, blott för att lindra på ett ställe, skola alla de andra komma att njuta samma lindring.
Af dessa anledningar anhåller jag om proposition till bifall.
Herr Bruncrona s
I anledning af så väl Herr af Billberghs emot detta betänkande afgifne reservation, som Herr von Hartmandorlfs deremot anförde välgrundade anmärkningar med tillstyrkan af återremiss till vinnande af det med min motion åsyftade ändamål, som var någon lindring i den fattigdom, hvilken trycker i allmänhet Krono-lotsarne, borde jag, såsom Lotsverkets Chef, för båda dessa Herrar förklara min tacksamhet, och inskränka mig till begäran om återremiss af Betänkandet; men som Herr Nordenanckar sagt, att
Kronolotsarna i allmänhet voro i lyckligare omständigheter, än jag förmodat, kunde deraf följa, att ingen anledning vore till motionens bifallande.
Det är i anledning af detta Herr Nordenanckar uttryck jag föranlåtes vördsamt försäkra Ridderskapet och Adeln, att förhållandet icke är sådant, och jag vågar hoppas, att Ridderskapet och Adeln uppå denna försäkran ynnestfullt täckes göra afseende, hvarvid jag upplysningsvis vill tillägga, att, utom de vid Sandhamns, Lands - D e n 17 Augusti e. m. orts, Dalarö, Stockholms, Brännö och Götheborgs stationer anställde Kronolotsar, äro de öfriga i Riket i allmänhet så vanlottade, att den af mig yrkade befrielse från bevillning efter a:dra Art., är ett verkeligt behof, och hvilket är så mycket mera bevisligt, då i öfvervägande tages, att de fleste af dessa sednare icke äga mer, än 5 högst 10 R:dr B :co i lön, och vanligen icke mer än 2 högst 3o R:dr B:co i lotspenningsförtjenst om året.
Vid ett sådant förhållande, tvekar jag icke att underställa hvar och en sakkunnigs pröfning, huruvida lotspersonalen, likväl så väsendtlig för handelns och sjöfartens säkerhet, med stora förbindelser och ringa inkomst, skall kunna hållas fulltalig och svara emot sitt ändamål.
Jag torde inför denna upplysta samling icke behöfva omständligare ådagalägga förhållandet, utan endast vördsamt hos Ridderskapet och Adeln anhålla, att Betänkandet måtte blifva återremitteradt, och dessa anmärkningar få åtfölja återremissen.
Då jag hör, att fråga är om återremiss af Betänkandet, anhåller jag, att äfven få göra några anmärkningar dervid.
Man har här sagt, att Lotsarne i Norrige äro mera välmående, än hos oss, och man har dertill uppgifvit en orsak, hvartill jag anhåller att få tillägga ännu en.
LotsVerket är, om jag icke misstager mig, i BrödraRiket, Den 17 Augujti e. m. liksom i Norra America, förenadt till någon del med Tullverket; åtminstone vet jag med full visshet, att förhållandet är sådant i Norra Amerika; och med en sådan organisation är det ej underligt, om Lotsarna skulle befinna sig i bättre omständigheter.
Uti ett Memorial vid 1815 eller 1818 års Riksdag, rörande organisationen af TullVerket, föreslog jag en sådan förening af Lots- och TullVerken; och det förevarande ämnet gifver mig anledning att nu förnya detta förslag, eller alt åtminstone fästa Utskottets uppmärksamhet på en sådan åtgärd.
Det förslag om Lots- och TullVerkets förening, som Herr Munck af Rosenskjöld omnämnt, är en fråga, som kommer att af Utskottet särskildt athandlas, i anledning af en motion, sorn Friherre Anckarswärd väckt örn TullStyrelsens organisation, och denna fråga hörer således icke nu till ämnet.
Men hvad den förevarande frågan beträffar, öfverlemnar jag till Ridderskapet och Adeln att afgöra, huruvida återremiss skall äga rum, eller icke; 1‘ör min del tror jag ej, att
Betänkandet kan blifva annorluuda än det är.
Då afgiften i lägsta klassen går ned ända till 16 sk.; då Lotsarne hafva sig lön på Stat anslagen , och då de icke helt och hållet kunna uteslutas från Bevillning, enär åtskillige ibland dem finnas, som äro mera väl måen - 233 Den 17 Augusti e. m. de, hemställer jag, huruvida afgiften kan anses för hög.
Det finnes ingen arbetare eller någon med arbetskraft, som betalar så litet.
Utskottet kan derföre efter min tanka ej ändra sitt Betänkande; men som det kostar ringa möda att besvara en återremiss, vill jag ej motsätta mig densamma, i fall Ridderskapet och Adeln skulle finna för godt, att Herr Rosenblad, Bernhard: