Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Dispositionen må kunna verkställas till lisa och lindring för de Skattdragande i deras närvarande betryckta tillstånd.
Den värde Ledamoten Herr Friherre Stael von Holstein har nämndt , art'Arméens nya organisation har åstadkommit för Staten nya Utgifter.
Jag får i anledning deraf förklara , att de Utgifter äro ganska obetydliga, som genom denna Arméens organisation på Inspectioner och Brigader blifvit förorsakade; tvertom hafva i senare tider betydliga besparingar för Staten på FörsvarsVerkets bekostnad uppkommit, hvilket äfven torde kunna inhämtas af Riksens Ständers Revisorers afgifne Berättelse om Stats-Verkets Förvaltning.
Genom tid efter annan gjorde förändringar af Cavallerie till Infanterie, åtnjuter Stats.Verket för Häst-Vacancen 24,000 Tunnor Den 2?
April, Spannmål, som efter Igi2 års Markegång utgjorde en Summa af igr,ooo R:dr.
Likaledes bär Stats-Verket fått en ökad tillgång af några och 6o,qoO R:dr genom Pipares och andre Miiitie-Bostäljens indragning; 26,000 R:dr genom Rrut- och Saltpetter Försäljnings-medel, hvars tillverkning betalas af 3:dje Hufvud titeln och således gör en afbränning i Krias-anslaget; 16,000 för Båtsmans-Vacance-afgiften , m. pa. hvilket allt sammanlagdt utgör en Summa äf omkring 300,000 R:dr, hvaremot Utgifterne för Arméens nya organisation icke belöpa 6ig tili mera äö vid pass 10,000 ILdr Banco, Friherre Anckarsvärd, Carl Hinric•
Jemte det jag förenar mig med Friherre Stael von Holstein uti den anhållan, att Stats-LJtskottet må anmodas att uppgifva beloppet af de Fon* der, som finnas vara i Allmänna Cassör insatte, pä det Riksens Stander må kunna använda dessa Summor till fyllande af Statens behof, så får jag, utan att vilja bestrida hvad Friherre Björnstjerna anfört i afseende på den fördel Staten, genom skedde indragningar af Löner och Indelningar vid Militairen, möjligen kunnat tillflyta , endast göra det tillägg vid Friherre Stcels yttrande om Rese- och Tractaments-Peuningarne för fnspecteurer- och Brigade.Generaler vid Arméen, att de Boställen och Löne-förmåner, hvilka vid Indelnings-Verkets början blefvo anslagne ät Regements-Cheferne, voro grundade å da med deras Tjenstår förknippade kostnader af Bordhållniiigen under Möten och lör utfordringen af nödigt antal Tjenst-hästar.
Dä Den 23 April.
199 ds nya ÖfversteLönerne deremot visa sig högst otillräckelige tili dessa Kostnaders bestridande , synes inspecteurer och Brigade-Qeneraler, såsom befriade ifrån större delen af desse utgifter kunna allt för väl företaga de dem åliggande Embets-resor på egen kostnad tor de stora Löner, dem blifvit tillagde, utan att derföre serskildt uppbära Rese-penningar.
Beskaffenheten af deras befattning är sådan att de ej kunna vara mera än högst 2 113 dagar på hvarje ställe i anseende till de Regementers spridda Mores platser, som höra till de under dem ställde Brigader och Inspeetioner , hvarigenom de urståndsättas att fora den train och göra flere utgifter.hvilka oundgängeligen drabba Öfverstarne.
Då jag således ur intet skäl kan finna att Gerieral-Inspecteurernes eller BrigadeGeneralernes Rese- och Tractaments-penningar böra belasta Staten, anhåller jag att Utskottets Utlåtande måtte återremitteras.
Friherre Stael von.
Jag vill icke bestrida hvad Friherre Björnstjerna anfört 0111 nyttan af den nya organisation, utan får blott anmärka, att om fördelar härigenom vunnits uti Inkomster, det ic<e är billigt att Utgifterna skola genom ökad Bevillning af Folket godtgöras.
De Inkomster Frih rre Björnstjerna omnämnt hvilka kommit Stats Verket tiilgodo genom indragning i Milifairen, aro redan tillkomne i (orra tider och bör icke förblandas med den nya organisation.
Hvad Saltpettern ätrr angår, har den saken alldeles ingen gemenskap med detta ärende.
Den ökade kost - £00 Ben 23 April. nidén för resor oell tractamenten , bestrider jag således, och yrkar återremiss. Friherre Björnstjerna ■ Jag förenar mig med Friherre Anckarsvärd om Öfvérstarnes otiliräckehge Löne.villkor, samt om behofvet att För dem utse någon tillökning; dervid får jag dock upplysa att Herrar Inspecteurer och BrigadGeneral r icke hafva något dag-tractamente, utan endast skjutspenningar under deras Inspecuons- och Embets-resör.
Herr Baron Stael von Holstein har ej fattat min mening rigtigt, då han tror, att det är falort genom Armeens nya organisation, som den af mig här ofvan nämnde ökade Inkomst för Staten skall tillkommit.
Jag har blott sagdt att ofvanberorde 300,000 R:dr nu ingå irån Indelnings.Verket till t»tats-Vcrket.
Uppå dererter af Herr Grefven, och LandtMtirshalken fi<mställd Proposition bl ef StatsUtskotters ifrågavarande Utlåtande, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, till StatsJJtskottet aterremitteradt.
Föredrogos å nyo och bifölios följande från Stafs - Utskottet inkomne, samt den ij och jS dennes på bordet lagde Betänkanden : 1:0
Af den 8 dennes , i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets Betänkande, angående Kronans Kante - hö och halm från Den 23 April. 201 Westmanlands
Län , som är anslaget till utfordringen vid Kongl. Hof-Sta!Iet. 2:0
Af deri 26 sistleilne Martil, under N:0 IJiy angående gjord framställning om dels upprensning dels rgenfyllning på allmän bekostnad af de innom och nära vid Hufvudstaden belägne så kallade Clars- och Fateburs-Sjöatne samt Rörstrands och Carlbergs-vikatne. 3:0
Af deri 2 dennes, under N:0 If2 öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets yttrande, angående Wadstena Klosterkyrkas upplåtande på vissa vilkor åt Wadstena Stads samt dermed förenade S;t Fehrs Lands-Församlingar. 4:0
Af den 2 dennes, under N:0 If4 i an" ledning af Kongl, Maj:ts Nådiga Remiss å Majoren Florus Tolis ansökning om innestående Accords-ersättnings utbekommande, y.-o Af den 2 dennes, under N:0 155 öfver gjorde Motioner om bestämmande af Hennes Maj:ts
Drottningens underhålls-summa i händelse af Enke-tillstgnd 5 samt om DisposF tionen af Rosersbergs Kungsgård efter Hennes Maj:ts nu varande Enke-Drottningens frånfälle. 6:0
Af den 13 dennes, öfver Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående Stats-Verkets tillstånd och behof uti hvad som rörer Riks-Sta* tens 7:de Hufvud-Titel.
202 Den 2j April. 7:0
Af den 13 dennes, i fråga om medels anslående till Riddarholms Kyrkans iståadsättande. gro Af den 13 dennes, öfver Herr Cominister Berggrens Motion om Löne-förbättring för Comimstrarne i Stockholm.
Företogs till pröfning Stats-Utskottefs den 6 dennes afgifne, saint elen 18 i samma månad pä bordet lagde Utlåtande öfver gjord Motion , om anslag af allmänna Medel till kostnaden vid föriärdigandét af en Tafla öfver.
Högstsalig Hans Majit Konung Carl XlITs Kröning.
Grefve von Lantingshausen Albrect, uppläste följande :
Då Stats Utskottet, i anseende till bristande tillgångar icke kunna anslå några Medel till fullnordande af den Tall», som är ämnad att bevara minnet af Konung Cari. XUlts , vår frainledne och högt saknade Konungs kröning, beklagar jag denna brist, hvarigenom hinder 1 äg ges att pa ett värdigt sätt ägna vördnadens och tacksamhetens gärd åt en Köhling, sorn hvilaode i grafven, äger en så oinskränkt ratt till bala dessa känslor af det Folk, lian med Faderlig huldhet styrt och hägnat, samt 1 tarans stund Irälst.
Den sj April.
Mig synes likväl, som Stats-Utskottet, då andra tillgångar saknades, hade kunnat föreslå, att kostnaden för den af Herr Professor von Bredas mästerliga hand , redan började Krönir. gstafla, kunnat anslås på de å .stars anslagen besparde öfveukottsmedel, och det på sätt, som Herr Hammarsköld föreslagit, nemligen, att den af Pierr Professor von Breda bestämde Summa blefve fördelad pä 4 terminer, hvarigenom den vore mindre kännbar , hellst densamma förmodebgen icke förr än elter g å io år blefve till hela beloppet utbetald.
I anledning häraf anhåller jag att StatsUtskottets Betänkande med denna anmärkning måtte blifva återremitterad.
Herr von Schulzenheim, David, den äldre: Såsom Ledamot af Högloflige Stats-Utskottet, känner jag Stats-Verkets svaga tillgångar emot behofven, hvarföre ock manga nyttiga föremål blifvit afstyrkte; rhen jag kan icke undgå att förklara en smärtfull känsla deröfver , att den föreslagna Krönings-tdlans förfärdigande också blifvit afstyrkt.
Detta gifver i sanning ett utseende, sorn om, ett välförtjent tackoffer åt den i lifstiden dyrkade Konung Cahl XIII utkolna It , vid det denne välgörande Landsfader undangömdes i grafven, och som man icke rner satte ett värde på den högtidliga Act, dä kikets förste Man, RiksDrottsen, jemte Ärke-Biskoppen , satte Kronan uppå en af Riksens Stander vald Konung, hvilken både Den 23 April. var en Ättling af en vördad Konunga-Slägt, oeh tillika hufvudstiftaren af vart lyckliga Regeringssätt och vår lagbundna fri her- Den Taflan, författad af en mästerljg hand, och uppsatt på Kongl. Slottet, skulle i framtiden alltid väcka en tacksam hogkomst af igog års glorieuse period, då Svenska Folker, nästan mer än någonsin, utmärkt sin Nationella Caractere,, af ett ståndaktigt, politiskt mannamod, uti förening med ett moraliskt saktmod.
Vårt financiela eller pecuniera tillstånd synes icke till den grad vara nedsatt, att icke en successive betalning , i mohn af arbetets fullkomnande kunde åstadkommas; men åtminstone om Herr Professor von Breda mägtade, förutan förskott, lyckta sitt mästerstycke, vore det erkänsamt att tillstyrka och recommendera honom , hos nästkommande Ständer, till en värdig betalning.
Att göra slätt intet, synes mig rakt visa en vanvördnad emot Högstsalig
Konungens anbefallde förfärdigande af denna Tafla.
Herr von Breda, Carl Fredric, hade inlemnat ett Memorial, hvilket upplästes så lydande : Stats-Utskottet har i dess nu uppläste
Ut* låtande rörande 'den in Pleno hos Högloflige Ridderskapet och Adeln väckte och den iy och 27 sistledne Januarji till Utskottet remitterade Motion, angående Riksens Högloflige
Ständers öfvertagande af kostnaden för den på Högstsalig Hans Maj.-ts Konung Carl XI1I;s Den 23 April. befallning af mig började och till betydlig del avancerade stora Talla öfver deras Majestäters Kröning i Stockholms Storkyrka år IH09, an. markt, att en värd Ledamot af Ridderskapet och Adeln redan den 14 iYbrtii år igio uppgifvit ett tillskott af 10,000 R.dr Banco såsom lämpeligt för att sätta Ständerne i tillfälle, att genom samma Taflas fulländande gifva Högstsalig
Konungen ett förnyadt prof af kärlek och tacksamhet.
Då denna framställning af Stats-Utskottet möjeligen skulle kunna föranleda till olika omdömen om det af mig uppgifne och öfverenskomne pris ä samma Tafla, har jag, för att bereda fullkomlig kännedom af förhållandet, dels gjort mig underrättad derom, att Hére Öfverste Kammarherren, m. m.
Friherre Carl Hamilton varit den, som berörde dag och år hos Ridderskapet och Adeln talat 1 ämnet, dels ock erhållit af bemälte
Friherre bilagde sknftelige förklarande, (Litt.
A.) hvaraf erfares att hans framställning varit föranledd af den tanka , att utvägar för överskjutande kostnaden skulle serskildt kunna utfinnas, och att elen tiden endast var fråga om en Tafla till storlek och composition vida mindre än de nu hearbetade; en skillnad, som Friherre Hamilton sjelf upplyst, älskare af de fria Konsterne, funnit sådan, att han serskildt i det afgifne intygandet velat derå fästa uppmärksamheten.
Desse mqtiver till Herr
Friherrens yttranden har jag icke ansett mig böra underlåta 2o6 Den 23 April. att för ärendets hufvudsakliga afgörande framlägga.
Sedan jag sålunda f u 11 g jordt i denna fråga allt hvad jag är mig sjelf skyldig, och dea aktning jag hyser för deta Stand, hvaiaf jag har lyckan vara en medlem, underkastar jag mig med full tillfredsställelse Högloilige Riddcrskapets och Adelns beslut. jag har tillförene yftr,at huru hog jag för Konstnären anser äran att af Nationens Representanter erhålla dylika uppdrag,, och jag skall, huru än utgången af denna fråga må blifva, känna mig stolt ofver de yttranden, flere verkelige Konst-domare i ämnet afgilvit.
Littera A. Enligt Herr Professorens och Riddarens Carl Fredric von Bredas begäran, får jag härmed intyga:
Att då jag den 14 Martii år igio, uti Högloflige Ridderskapets och Adelns Plenum väckte frågan om förfärdigande af en Tafla öfver Högstsalig Konung Cahl Xlli-.s Kröning; — och föreslog ait en summa stor, Tio tusende R.-dr Banco, skulle dertill af Publiqua Medel anslås; — hade jag ej derom öfveiensltommit med Herr Professor von Breda.
Jag var underrättad om, att Högstsalig Konungen skulle med Nådigt välbehag anse, om Riksens Ben 23 April. 207 Ständer skalle erbjuda Kongl. Maj:t en tvålning af Dess Kröning; och dä jag både kände, att Herr Professor von Breda åtagit sig atf, öfver f. d. Konungens Kröning författa en Tafla för Tio tusende R:dr Banco Conrant, samt en årlig lifstids pension af 333'- K: dr Banco, och att de
Allmänna tiligåogarne äfven då voro nog hardt anlitade; trodde jag att föreslåendet af en mindre Summa, skulle bereda sakens bifall; och att, för hvad som brast uti Summan af priset, skulle utvägar framdeles utfinnas.
Äfvenledes får jag erkänna att storleken af den Tafla och den Composition, som den tiden var hagan otn , var, till alla delar mycket mindre än den nu påbegynte.
Stockholm den 12 April 1B18> C.
Hamiltonl Friherre till Hageby.
Herr Hammarsköld, Lorenzo, hade iolemcat följande, som upplästes:
Besinnande den bedröfliga händelsen, som efter det att jag väckt Motionen om denna Krönings-tafla hos oss inträffat med Konungens ftånfälle; hågkommande ädla Nationers vana, att efter deras död göra allt, för att bevara minnet af goda Regenters välgerr,ingar, trodde jag att Riksens Ständer skulle se häruti ett nytt motiv, att låta fullborda ifrågavarande Konst-Verk.
Det är bekant, att vår na varande Allernådigste Konung , med den magnanimitetj som alltid tillhör den sanna hjel - Den 23 April. ten, bekostar ett Monument åt sin älskade Faders minne, och jag föreställde mig, att det var Riksens Ständer värdigt, att löija detta höga efterdöme j ty hvaf kan väl Svensken söka något säkrare och ädlare, lin denne Store Furstes?
Jag är också öfvertygad, att Riksens Ständer med höje skulle hafva gjort det, om ej dess Statsutskott lemnat oss den nedslående och bedröfliga underrättelsen, att Staten är i den belägenhet, att inga tillgångar för denna kostnad är att utfinna.
För ett sådant skäl, mäste alla anira considerationer vika och i stället för hoppet att en gång kunna glädja oss öfver de minnen, dem ett ypperligt Konstverk hos
Oss skulle väcka, tillhör det oss att sörja öfver Fäderneslandets bekymmersamma och olyckliga ställning.
Denna känsla blir så mycket bittrare, då vi jemföra hvad vi nu förmå uträtta , med hv3d som sker af vår gamla medtäflare Konunga-Riket Danmark, öfver hvilket det alltid varit en så skön patriotisk föreställning, att vi i allt vöre öfverlägsne.
Vi hafva nemligen blifvit underrätta* de huru Tnnevånarne i en enda Stad i detta Rike, huru Bordarne i Köpenhamn förmå betala den vida öfverträffande kostnaden af ett stort Sculpturarbete, som med Nationaliteten icke har någon annan rapport, än att det af en
Dansk blifvit förfärdigat,, då äter hela Svenska Folket ej förmår bekosta en målning, sona skulle bevara minnet af en bland Fäderneslandet vigtigäste händelser
Vi hafva således ej annat att göra, än sammanprassa den bittra känslan
Den 53 dorit.
509 känslan häröfver i våra hjértan, och der väcka det manliga beslutet, att genom idoghet och tarflighet för framtiden bereda ett lyckligare förhållande.
Jag skulle således nu icke med några ord borttagit Högloflig?
Ridderskapcts och Adelns tid, om jag ej erinrade det innom dessa murar oväntade och kanske med ärans
Stånd mindre öfverensstämmande bemötande, sorn min väckte Motion ådrog, en berömd Konstnär, hvilka våra Konungars, rättvisa gjordt till vår medbroder.
Förutseende att den anmärkning, Stats Utskottet bifogat sitt Betänkande såsom skäl till afsiag , rröjeligen skulle kunna framställa nya obehagligheter för Professor von Breda, hvilka således skulle vara de enda följder min välmenande Motion för denne ngtningsvärde man framkallat, tror jag mig böra lemna den lätt bevisliga upplysningen, att den Tafla, om hvilken det år igio väcktes fråga, var i projectet mycket mindre ari den nu påbörjade och att dessutom det föreslagna priset uppgafs, utan någon slags öfverläggning derom med Konstnären.
Herr Pahlman , Otto Fredric■
Som jag h?ffc äran deltaga i Stats-Utskottets tillstyrkan , att med förfärdigande af ifrågavarande Kröningstafla måtte tilis vidare anstå, utbeder jag mig att dertill närmare fä utveckla skälen.
Ehuru hvarken jag eller öfrige Stats Utskottets Ledamöter innom
Utgifs-afdelningen tilltrott oss att kunna bedcmma värdet af ett sådjint Konst* Ridd, och Ad.
V' B. 3 Ajd, 27, 41* Den 23 April. stycke, för hvilket Konstnären begär 25,000 R:dr och serskildt 6000 R:dr för att erhålla rum till Taflans förfärdigande j tror jag likväl att det ej fordras konstsinne, för att hnna det ifrågavarande summa är allt för stor.
Då jag vid mänga tillfällen nödgats deltaga i beslut, hvarigenom utgifter blifvit afstyrkte för många nyttiga samt till och med nödvändiga företag, vore det en verkelig motsägelse att nu tillstyrka utbetalning af 25,000
R;dr för en Tafla.
Jag tror derföre att en återremiss ej skulle i någon mån verka förändring i Utskottets redan yttrade öfvertygelse, och det är af sådan anledning, jag hemställer hos Herr Grefven och LandtMarskalken om Proposition till bifall af Utskottets Betänkande.
Herr Ankarsparre, Ingemar Augustq anförde skrifteligen:
Då Högloflige Stats-Utskottet, som bäst känner Statens tillgångar och behof, efter ett moget öfvervägande och efter att hafva tagit den nogaste kännedom om allt hvad till saken hörer, likväl afgifver det Utlåtande både att den begärde Summan för ifrågavarande Krömngs-tatla, är lör stor och äfven bestämt yttrar, art Statens tillgångar för närvarande icke medgifva någre medels beviljande till detta ändamål , så tror jag kraftigare skäl aldrig kunna gifvas.
Skulle då en återremiss tjena till något annat än att så väl för Stånden, som Utskottet onödigt upptaga en tid, sorn till och med Herr von Breda sjelf samt många andra Ben äj April.
211 redan för ling tid tillbaka i sina yttranden ansett dyrbar , och som numera verkeligen med hvarje stund blifver allt dyrbarare.
Det är på dessa skäl jag ej vill trötta med något vidare anförande eller vederläggning i detta ämne, utan anhåller vördsamt, att den begärde återremissen må afslås, samt Utskottets Betänkande bifallas.
Herr Nauckhoff, Cart XJlrlc: Jag Står alltid fast vid den öfvertygelse, jag förut yttrat, att 25 000
R:dr för denna Tafla är öfverdrifva och oskäligt, att sålunda vilja beskatta Nationen.
Grefve von Lantingshausen har väl begärt återremiss af Betänkandet, men han har icke efter hvad jag kunnat finna anfört något skäl dertill.
Jag tror att minnet af
Vär älskade och saknade Konung bättre förvaras i redliga Svenske mäns hjertan an i det af Herr Hammarsköld föreslagne Konststycke.
I hvilken verld som Högstsalig Hans Majit nu vistas, tror jag att Han skulle vara illa belåten med Herr Professor von Bredas Tafla, den må bli än så stor, och än så konstig som Herr Professorn kan den åstadkomma.
Jag anhåller derföre, att, med afslag på den begärde återremissen, Betänkandet måtte bifallas.
Grefve von Lantingshausen.-
Jäg har begärt återremiss på den grund, att jag trott det Stats-Utskottet kunnat på öfverskotten af Statens Intrader för de förflutne åren anvisa tillgång för kostnaden till ifrågavarande Tafla.
212 Den 23 April, Herr Nauckhoff:
Då Grefve von Lantings. hausen nu mera uppgifvit anledningen hvarföre han yrkat återremiss , får jag endast förklara, att sedan Stats Utskottet en gång ansett den äskade Summan för ifrågavarande
Tådås förfärdigande vara för högt tilltagen, vore det en orimlighet, art om än aldrig så mycken tillgång på medel funnes, Utskottet vid sådant förhållande, skulle kunna denna utbetalning tillstyrka.
Äfven som jag är viss att Staten ändå nog har mångfalldiga utvägar för att använda öfverskotts-medlen.
I anledning af hvad Herr Grefve von Lantingshausen yttrat om anslag af Statens öfverskottsmedel, får jag endast anmärka, att Utskottet icke saknar tillfälle att använda dessa medel och att
Utskottet redan är betänkt på att så vidt tillgångarne kunna medgifva, pä dessa öfverskotter anvisa utgifter för mera angelägna behof, till all den lättnad i BevillDingen, som är möjlig.
Herr Grefven och Landt W1ar sk all en tillkännagaf 2tt de öfrige trenne Rjks-Stånden redan bifallit Stats-Utskottets ifrågavarande Utlåtande ; samt hemställde om icke Ridderskapet och Adeln bthagade uti enahanda beslut instämma ; hvilket bifölls.
Föredrogs ånyo Stats-Utskottets den 13 dennes afgifne, samt den 18 i samma månad
Den 23 April, på bordet lagda Utlåtande, i anledning af gjorde Motioner om tillökning i anslaget för de fria Konsternas Academie.
Herr Mannerhjerta, Ulric Emanuel, hade inlemnat följande, som upplästes:
Det synes mig som Högloflige Stats°Ufskoltet föga eller icke granskat det Memorial, som i förevarande ämne blifvit till detsamma remitterat; emedan det nu uppläste
Utlåtande endast är ett tillit innagifvandé huru Utskottet afgjordt en till dess åtgärd af Kongl. Maj:t remitterad, fran fria Konsternes Academie inkommen underdånig ansökan, om ökadt Statsanslag för nämnde Academie; och icke ett svar på min , under den 5 Januani antydde och till sina grunder sedan närmare utvecklade Motion.
Jag hade icke ensamt föreslagit någon summa för de Fria Konsternas Academie.
Jag hade föreslagit en sådan , som ett allmänt mera omfattande stöd för konsterna i allmänhet, hvilket jag ansåg dem behöfva , i synnerhet i ett land , der de mera äro inympade Trägårdsväxter , än naturliga alster.
Bland föremålen för detta stöd hade jag omnämnt Musicaliska Academien, hvars functioner måste, utan emellan kommande hjelp , snart afstadna, emedan den tillgång, hvarmed omkostnaderne för detsamma blifvit bestriddi närmas sitt slut.
Jag hade trott att de fria 214 Den 23 April.
Konsterna äga med hvarannan så mycken ge. menskap att de, ehuru vid ol i ka utgrening, tiora hoppas och äga anspråk på samma ratt tili omvårdnad och afseende.
Såsom ett af Konsternas befordringsmedel hade jag äfven omnämnt Lithograpbien eller Stentrycket, och förmodat att detsamma för sin omfattande användbarhet, kunde såsom en ny sak, hvilken gaf anledning till ett atvidgat och nytt inhemskt Näringsfång, förtjena den föreslagna uppmuntran af ett räntefritt län af Statens fonder till det ringa omnämnde beloppet af 3000 R:dr Banco.
Det Högloflige Stats.Utskottet har så väl vid det föregående, som vid den sednare hemställan icke gjort något afseende, icke fillkännagifvir anledningen för de uteblifvande svaren; men Utskottet har i sin åtgärd visat en motsatts af dess förklarade tanka, i den återremitterade Finance-Flanen, enligt hvilken det anses för nyttigt, att det belopp af Fenninge.
Rörelsen, som förut utgeck genom de nu tillstängde Låne-Inrättningar, mätte komma Nä ringarne på ett mera direct sätt tillgodo.
Med all anledning att kunna yrka återremiss på Utskottets Betänkande vill jag endast för min del vördsammast anhålla, att dessa mina anmärkningar få i Protocoliet inflyta.
Herr Grejven och Landt Marskalken gjorde Den 23 April.
Proposition till bifall af Stats-Utskottets utlåtande, hvilken Proposition med ja besvarades.
Föredrogs ånyo Stats-Utskottets den 15 dennes afgifne samt den 18 i samma månad på bordet lagde Utlåtande öfver gjorda Motioner om förändring i Keklädnadssättet för indeldta Arméen.
Herr von Schantz, Carl: Vid Högloflig® Stats-Utskottets Betänkande, rörande Armé ns Beklädnad, anhåller jag att få göra följande anmärkningar.
Utskottet har vid den föreslagne beräkningen af bidragen till Monderingens anskaffande, antagit som grund att Rotehållare skulle med T af en Monderings hela värde, uppfylla den enligt Kneckte Contracten, dem åligande skyldighet, att med Släp-mondering förse Soldaten och Stats-Verket med §■ af samma Mondermgs värde, återstoden af den årligen inflytande Fond till Beklädnadens förskaffande denna grund är sann och god samt upptylier så väl Statens förbindelse att bekläda sina Försvarare, som ock KneckteContraCtets föreskrifter men förhållandet blifver annorlunda, der detsamma icke ålägger Rotehållarne skyldigheten att bekläda Soldaten, hvilket intriiffär vid Kongl.
Nerikes Regemente, hvarest Beklädnaden måste anskaffas af Soldatnn sjelf, med uppoffring af egna tillgångar eller roed afsättande af sa stor del af den årliga Lönen, sorn dertill kan förslå.
Om den 2i6