Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ridd.Secret: Jag tror mig böra hafva D c ii 4 A»{» s ti f. ro. äran upplysa derom, att atla 3 de öfriga Ständen remitterat det föredragna memor. till StatsUtsk.
Oansedt den upplysning vi nit erhållit, att de 3 öfriga Stånden remitterat denna fråga till StatsUtsk.
, frångår jag likväl min begäran om vidtagande af en sådan åtgärd hos oss, oin Ståndet gillar det tillägg uti förra beslutets redaetion, som ordföranden i StatsUtsk., Frih.
Palmstjerna, nu föreslagit. R. o. Ad. beslöt, att uti dess genom bifall till StatsUtskts utlåt.
N:o i5i fattade beslut skulle emellan orden arrendetiden och innehafva införas orden af 14 år.
Ånyo föredrogs och remitterades till StatsUtsk.
Hr Giinthers, Carl Gust., den a4 sisth Juli på bordet lagda motion, nng:de förändrade föreskrifter i afseende på inbetalningar af lån ur publika cassör.
Då nu ånyo föredrogs Exped.Utsk:s d. 24 sisth Juli på bordet lagda förslag N:o 87 till tind. skrifvelse i anledn. af K.
M:s nåd. propos. om curhusafgiftens fortfarande, beslöt R. o. Ad., att detsamma skulle hvila, tilldess BeviIln.Utsk:s nu på bordet hvilande memor.
N:o 28, i anledn. af RiksStts olika beslut i fråga om curhusafgiften, blifvit afgjordt.
Föredrogs ånyo StatsUtskls d. 11 sisth Juli e. 111. på bordet lagda utlåt.
N:o igo i anledn. af Frih. Boyes, Ludv., motion om upplagande af det vid sisth riksdag beslutade lån af högst 2 millioner r:dr i silfver.
Tre Stånd lära redan hafva bifallit detta betänk., och uti ett sådant frågans skick torde någon annan åtgärd icke vara att tjenligen vidtaga äfven hos R. o. Ad.
För min del får jag förklara, att jag icke gillat de vid sista riksdag beslutade låneoperationer, i den form, de då ställdes; men under en lämpligare tror jag, att ideen kunnat lemnat det bästa medel af alla till styrka åt realisationen derigenom, att näringarna härmed kunnat höjas utur deras nuvarande förtryck.
Jag ber att reservationsvis få i prot. nedlägga denna tanka.
Jag hoppas emedlertid, att vi nu på andra vägar skola hinna samma mål, då Bankens creditiv blifva iklädda den form, de böra och kunna erhålla.
Frih. Boye, Ludv.: Sedan 3 Stånd redan afgjort frågan, tillkommer det icke mig att bjuda till att åstadkomma ett annat beslut, ehuru jag icke fränträdt min öfvertygelse om nyttan af det förslag, jag framställt.
Realisationsbeslutet är fattadt.
Jag nödgas ställa mig det till efterrättelse; men öfver mili tro äger ingen magt, och den är, att Ställ - Den 4 Augusti f. ra. io5 derna mycket misstagit sig, lielst jag fruktar, att den hjelp, man velat hoppas erhålla uti hvpotheksföreningarna, icke lärer komma att motsvara det förtroende, man dervid fäslat, enär, efter de beslut, sorn blifvit fattade, nämnde inrättningar troligen icke komma till någon verksamhet.
Beklagande altså de misstag, jag tror vara begångna, åtnöjer jag mig att i prot. nedlägga min reservation deremot.
N:o igo bifölls.
Likaledes bifölls vid förnyad föredragning StatsUtsk:s d. i i sisth Juli e. m. på bordet lagda utlåt.
N:o 191 i anledn. af Hr Hallings motion om inställande tillsvidare af all åtgärd i afseende på R.
St:s vid sisth riksdag fattade beslut om upptagande för statens räkning af ett
Ian af 2 millioner r:dr i silfver.
Ånyo föredrogs BondeStrs d. 24 sisth Juli R. o.
Ad genom deputation meddelade prot.utdr. innehållande inbjudning till instämmande uti Ståndets i anledn. af BancoUlsk:s utlåt.
Redan då BancoUtsk:» betänk.
N:o 17 här förevar, ansåg jag, att det var nödvändigt att icke bestämma utvexlingsdagen förr, än till den 1 Oct.
Men jag ansåg det vara af vigt, att R. o. Ad. icke genom splittrade åsigter och långa discussioner lemnade tillfallet att gifva exempel af bestämdhet och enighet i afseende å sjelfva saken.
Jag instämde af sådan anledn. i IJtsk:s förslag, men anhåller nu få instämma i BondeStts inbjudning, helst det är högst sannolikt, att tiden af d. 1 Sept. i alla fall kommer att öfverskridas, innan besluten hunnit sammanjemnkas.
Hvad beträffar 2:dra punkten i betänk.
N:o 17, har jag jemnfört R. o.
Adis samt BondeStls beslut derutinnan, men har verkligen icke kunnat upptäcka någon annan skillnad dem emellan, än uti redactionen; och denna kan vara likgiltig, blott den är tydlig.
Men då beslutet i berörde 2:dra punkt just tillkom endast för att lugna BondeSt., anser jag oss gerna kunna instämma med samma Stånd äfven i denna punkt.
Jag önskar för min del, att vexlingen måtte börja d. 1 Sept Jag vill visst icke fästa synnerlig vigt vid, om det icke sker förr än d. Oct., men jag tror emedlertid, att vi icke böra derom fatta beslut, förrän vi veta, hvad PresteSt. beslutat i anledn. af R. o. Ad:s inbjudning till antagande af den 1 Sept. såsom dagen för utvexlingens början; ty om PresteSt., på grund deraf, skulle frångå sitt förra beslut, komme det att se besynnerligt ut, att R. o. Ad. icke sjelfva vidblifvit det beslut, hvari Ståndet inbjudit MedsBn att sig med R, o. Ad. förena.
Jag anhåller hos Ilr Ridd.secret. örn upplysning i detta afseende, n 11. i4 Deii 4 August» f. m. H. Ex. Hr Gr. o.
Landtm, yttrade, att någon sådan underrättelse, som Frih.
Palmstjerna begärt, ang:de de öfriga Ståndens svar på den gjorda inbjudningen, ännu ieke ankommit.
H. Ex. Ilr Gr. af Wetterstedt, Gust.:
Palmstjernas begäran torde förtjena afseende till en något närmare upplysning, derom jag altså anhåller.
Någon underrättelse i denna fråga har, sedan BorgareSt:s beslut deruti blifvit kändt, från PresteSt. icke ankommit.
Då svar från PresteSt. sålunda ännu icke ankommit, torde det vara bäst att för närvar, uppskjuta afgörandet af den föredragna inbjudningen; men vore jag säker, att PresteSt. icke frångår eller frångått dess första beslut, skulle jag förena mig med Gr.
Cronhjelm till instämmande uti inbjudningen i första punkten.
Det vore oförklarligt, om icke PresteSt. lemnat svar på R. o. Ad:s inbjudning i denna fråga, enär jag sjelf hört PresteSt:s vice Talman uppläsa detta svar inför Landtm, och hela Ståndet samt af Hr Gr. o. Landtm, erhålla det svar, att R. o. Ad., så vidt möjligt vore, skulle förena sig med PresteSt.
Då jag begärde ordet, hade icke de upplysningar blifvit meddelade, som vi sedan erhållit.
Jag ville endast hafva påmint derom, att R. o. Ad. inbjöd Medstånden att antaga d. i Sept. till utvexlingsdag.
Derpå svarade BondeSt. först, att det antagit d. i Oct. samt inbjöd R. o. Ad. att dermed sig förena.
BorgareSt. gaf tillkänna, att det beslutat, att d. i Sept. borde blifva utvexlingsdag ; PresteSt., att det bestämt vexlingcn till d. i Oct. R. o. Ad. inbjöd således forst och bör icke utan skäl frångå sitt beslut.
Huruvida sådana skäl verkligen uppstått uti de långvariga discussionerna, de olika besluten samt tidsutdrägten för deras sammanjemnkning, lemnar jag derhän.
Skulle R. o. Ad. verkligen numera finna, att utvexlingen icke kan taga sin början förrän d. i Oct., så återstår oss icke någon annan utväg, än att instämma med BondeStrs beslut i detta afseende; men i annat fall svnes det inconseqvent att frångå, hvad vi så nyss beslutat.
Jag är förekommen af den siste värde talaren uti det historiska af frågan, och tror i sjelfva saken, att R. o. Ad. icke bör frångå sitt beslut, utan att vata öfverröstad af de andra Stånden.
Jag ser icke, att besluten, angide regleringen af Bancoverket, kunna lägga hinder i vägen för utvexlingens början; ty det är gifvet, att hvad besluten ang:de Bancorörelsen än må blifva, kan utvexlingen i alla fall ske på det sätt, den är beslutad.
Den 4 Augusti f. m. 107 troi' derföre, att det är nödigt afvakta de öfriga Ståndens ytterligare beslut, helst PresteSt. endast beslutat, att vexlingen borde börja sednast d. i O c t.; och detta beslut hindrar icke, att den kan börja d. 1 Sept.
Särskildt får jag nämna, att jag nyligen haft bref från utrikes ort, deri man förundrar sig, huru vi här kunna sätta i fråga, om vi böra bestämma den 1 Sept. eller den 1 Oct. till första utvexlingsdagen.
Undertecku.
Rid d.Secret.:
Jag måste hafva uttryckt mig otydligt, då jag icke uti mitt sista yttrande gjorde fatlligt, det jag förmodade, att frågan var, om någon underrättelse till R. o. Ad. ankommit derom, huruvida PresteSt., sedan de öfriga Ståndens beslut blifvit kända, i anledning deraf vidtagit någon jemnkning uti sitt beslut i denna fråga.
Det var, att en sådan underrättelse icke ankommit, som jag ville upplysa.
Tvenne frågor synas här böra upplysas: den första, att vi verkl. från alla Stånden fått svar på vår inbjudning.
Borgar.eSt. svarade genom deputation, sedan Ståndet afgjort båda realisationsbetänk:na.
Preste- och Bondesen svarade på lika sätt med tillkännagivande, att de, oaktadt R. o.
Ad:s inbjudning, bestämt utvexlingens början till d. 1 Oct.
Det är altså säkert, att vi fått svar.
Nu är den andia frågan den, om vi skola frångå vårt förra beslut.
Är det nödvändigt, såsom Frih.
Ehrenborgh begärt få veta?
År det nyttigt, hvilket Gr.
Frölich tyckts betvifla?
För min del anser jag det vara omöjligt att börja utvexlijigen den 1 Sept., emedan förberedande åtgärder, såsom samrnanjemnkring af besluten, skrifvelses affärdande till K. M. &c. icke derförinnan kunna medhinnas; och hvad nyttan angår, tvekar jag icke att, utan afseende på någon egentlig egen erfarenhet eller utländska bref, förklara, det jag tror, att d. 1 Oct. är lämpligare, emedan handelsconjuncturerna då icke så lätt kunna föranleda till några farligare spekulationer på Banken.
Jag förnyar således mitt yrkande om propos. till bifall å BondeStls inbjudning.
I liufvudsaken instämmer jag deri, att den 1 Oct. må antagas till utvexlingsdag.
Men då vi ej erhållit några ytterligare upplysningar från PresteSt., sedan det tillkännagaf sitt beslut, att utvexljngen borde börja sednast d. 1 Oct., anser jag oss böra för närvar, uppskjuta frågans afgörande.
Någon farhåga vid att antaga d. 1 Oct. torde destomindj-e böra henytas från det af Gr.
Frölich åberopade utländska bref, sorn det knappt ä.r möjligt för en utrikes vistande köpman alt veta af R.
St:s beslut om realisationen, och som han således torde nog hastigt och utan rådrum till besinning hafva afgifvit sitt yttrande.
Hr Cederschjöld, Pehr Gust.: Inbjudiyngar äro ioS Den 4 Augusti f. ra. alltid olämpliga; men ännu sämre är det att på grund af en inbjudning frångå ett beslut, till instämmande hvaruti man sjelf förut inbjudit Medstånden.
Vi hafva så ofta sett, huru inbjudningar blifvit missbrukade, då t. o. m. ett Stånd inbjudit alla de 3 öfriga att frångå deras förut fattade beslut.
Stånd hafva genom deputioner svarat oss icke blott på vår inbjudning, utan äfven meddelat oss deras beslut i sjelfva saken.
Det lärer således vara förgäfves att vänta på något vidare svar i denna del.
Jag önskar för min del, att vi nu instämma i BondeSt:s beslut att antaga d. i Oct. till dag för utvexlingens början.
Det är visst sannt, att vi förut dertill bestämt d. i Sept.; men jag tror, att detta skedde på det icke för många delade åsigter skulle uppstå, enär Frih.
Gederström yrkade votering för en särskild mening i detta afseende.
Jag tror, altså, att vi nu böra instämma med BondeSt., helst d. i Sept. i alla fall säkerligen måste öfverskridas, innan allt är i ordning.
Silvius: R. o.
Ad, beslöt först i denna fråga, och BorgareSt., som deri sednast fattade beslut, instämde i afseende å vexlingsdagen med R. o. Ad.
Då synes det icke lämpligt, att vi nu frångå vårt första beslut, förrän vi fått veta, hvad inflytande BorgareSt;s kunnat hafva på de andra båda Stånden.
Redan då BancoUtsk:s betänk.
N:o 17 här förevar, föreslog jag den 1 Oct. till utvexlingsdag.
Det är således tydligt, att jag nu önskar antagande af BondeSt:s inbjudning i detta afseende.
Det hinder, Hr Cederschjöld velat linna i formen, kan jag icke inse.
Då inbjudningar kunna ske från Utsk., lära de väl äfven kunna ske från RiksSltn.
Man har talat 0111 uppskof.
Skälet härtill lärer vara, att man tror, det PresteSt. icke lemnat fullständigt svar på R. o. Ad:s inbjudning.
Men ett sådant svar är verkligen afgifvet, och något annat lärer icke ankomma utan nv och särskild anmodan.
Jag tillstyrker altså, att R. o. Ad. nu instämmer i BondeSt:s beslut, helst saken, om den skall i förstärkt Utsk. afgöras, troligen icke blir i ordning förrän närmare J\Toy. Gr. Frölich:
Den siste talaren har upplyst, att Pre steSt. redan meddelat ett sådant svar, att något vidare icke lärer komma i fråga.
Men PresteSt. har i dess beslut sagt: sednast d. 1 October; kan utvexlingen sk.e ,d. 1 Sept., är det ju så mycket bättre.
Skulle det likväl finnas omöjligt att innan dess hinna bringa ärendet i behörigt skick, göra besluten om d. 1 Oct. sig sjelfva gällande.
Hartmansdorff vill jag blott svara, att det icke var något köpmansbref, jag åberopade.
Hr v. Hohenhausen har sagt, att vi Den 4 Augusti f. m. böra vänta, till dess de öfriga Stånden yttrat sig i anledn. af BorgareStrs beslut i denna del.
Dessa kunna hafva samma delicatess emot oss; och sålunda skulle man aldrig komma till något slut.
Jag fortsätter derföre mitt yrkande om propos. till antagande af d. i October.
Sedan jag nu utur PresteSt:s prot.utdrag inhemtat upplysning derom, att Ståndet verkligen svarat på inbjudningen från R. o. Ad., afstår jag från mitt påstående om uppskof och yrkar, att d. i Oet. må bestämmas till utvexlingsdag.
Äfven jag afstår, så att inga delicatesser må uppehålla saken.
Frih. Boye, Ludy.:
Då R. o. Ad. både först fattade beslut och först inbjöd i denna fråga, anser jag det icke vara Ståndet värdigt att nu frånträda sitt beslut; utan må då förstärkt Utsk. hellre afgöra i saken.
Då jag sista gången yttrade mig, förklarade jag, att ensamt nödvändigheten borde bestämma R. o. Ad. att frångå dess beslut i frågan.
Jag vill likväl icke nu motsätta mig ett sådant frånträdande, emedan jag verkligen anser denna nödvändighet visa sig, då sammanjemnkning af besluten, skrifvelse till K. M., kungörelses utfärdande m. m., komma att upptaga så lång tid, att utvexlingen icke möjligen kan börja d. i Sept.
På dessa grunder tillstyrker jag, att R. o. Ad. nu må besluta, att vex lingen skall ske d. i Oct., på sätt Preste- .och BondeStm re dan beslutat.
Jag tror, att det är R. o. Ad. mera värdigt alt till följd af en sådan motivering, än medelst ett enkelt instämmande i en inbjudning, frångå sitt en gång fattade beslut, och jag anhåller derföre, att Hr Gr. o. Landtm, täcktes, uppå de af mig nu anförda skäl, göra R. o.
Ad. den propos., om R. o. Ad. vill antaga d, t Oct. till utvexlingsdag. R. o. Ad. beslöt att, på de skäl Frih, Ehrenborgh anfört, antaga BondeSt:s inbjudning, att dagen för Bankens öppnande till utvexling af silfver skulle bestämmas till d. i instundande Oct., men fann ej skäl att instämma j Bond.e, St:s beslut i öfrigt.
II. R. o Ad.
.åtskiljdes kl. j till 3 p. m.
In fidem pr.ofocolli, F. O, Silfverstolpe, Måndagen den 4 Augusti j 834, Plenum kl. 6 e. m.
Från H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hade till smdeflcekn.
Ridd.Secret. ankommit en så lydande skrifvelse: 110 Den 4 Augusti c. m.
Som jag befinner mig illamående, torde
Hr Ridd.Secret. a mina vägnar anmoda den främste närvar, ledamoten af R. o. Ad. att föra ordet vid det till i dag eftermiddag utsatta plenum.
Stockholm d. 4 Aug. i834- Jacob De la Gabdxe.
I anledn. hvaraf den äldste Grefven, H. Ex. Hr Gr. Brahe, Magnus, öppnade plenum såsom ordförande, Justerades 5 prot.utdr. för d. i dennes e. m.
Ånyo föredrogs och lades lill handlingarna Constit.Utsk:s d. 3o sisth Juli e. m. på bordet lagda memor.
N:o 17, rörande Prosten 0.
Bolauders anledn. till antpärkn. emot föredraganden af ccc [esias ti k-äre rider, Föredrogs ånyo StatsUtsk:s d. 3o sisth Juli e. tn. på hordet lagda utlåt.
Am 2o5, i anledn. af de inom RiksStm gjorda anmärkningar vid Utskrs betänk.
N:o 54, ang:de beräkningen af statsverkets inkomster.
Jag anhåller, att såväl det nu föredragna StatsTJtsk:s utlåt.
N:o 2o5, som de efterföljande t. o. m. N:o 222, hvilka alla angå statsanslagen, utan särskild föredragning må få hvila på bordet.
Gr. Posse, Arv., samt Frihtna Boye, Ludv., och v. Schulzenheim, Dav., förenade sig med Hr Tham.
I anledn. häraf lades ånyo på hordet såväl StatsUtsk:s ofvannämnde utlåt.
N:o 2o5 som samma Utskrs likaledes d. 3o sisth Juli på bordet lagda ullåtm Nrris 206, 207, 208, 209, 210, 211, ij.2, ai3, 214, 2x5, 216, 2f7, 218, 219, 220, 221 och 222.
Föredrogs ånyo och biföllos Stats- och Oecon.Utskrns d. 3o sisth Juli e. m. på bordet lagda betänkm:
N:o 5. i anledn. af väckt fråga om förändring uti gälv lande stadganden, angrde de till brukens tjenst anslagna recogni tionsskogar j N:o 6. i anledn. af väckt fråga, att transporterande af båtsmän samt Kronans effecter hädanefter, i stället att ske med kronoskjuts, måtte verkställas sjöledes, då sådant kan öga runa; Jf:o 7, i anledn, af väckta motioner, dels att den afgift, som till Svenska kyrkan i London erlägges för fartyg, hvilka besöka Stora Britanniens hamnar, mätte upphöra, dels oek att näajande kyrka måtte försäljas; N:o 8, j anledn.
#f yäckta ijiptioner om behofvet utaf pya provincialläkares tillsättande i åtskilliga delar af Riket; A:» 9. i anledn. af väckt motion om rättelse i det förhållande, att kronofogdarne j Bohus län och städernas
Den i Augusti e. m. i ii magistrater lemna bidrag till tryckning af Iänskungörclserna; Nro 10. i anledn. af vackt fråga om kronoskjutsens afskaffande; Nro ii. i anledn. af väckt fråga om artillerihästars begagnande i stället för kronoskjuts till forsling af Kronans spannmåls*- och mjölförråd för vissa garnisonsorters behof; Nro i3. i fråga om inrättande af enskilda spannmålsförrud i Riket.
Oecon.Utskrns betänkrn N:o 12, i anledn. af väckt fråga om upphäfvande af den, vid fördelningen af utmarken på Öland, samma utmark åsätta ränta; samt Nro i4, i anledn. af väckta motioner, dels om upphörande af kronobrefbäringsskyldigheten, dels om ersättning för samma onus, blefvo ånyo begärda på bordet, det förra afFrihrna Boye, Ludv. och v. Schulzenheim, Dav., och det sednare af Frih. Boye, Ludv., och Hr Tham, Wolrath.
Lades till handlingarna Bevilln.Utskrs d. 3o sisth Juli e. m. på bordet lagda memor.
Nro 26, med anmälan, att, sedan Högv.
Preste- och V. BorgareSt:n förklarat, att Hr Gr.
Cronlijelms motion, angrde den till stapelstäderna utgående tolag, borde af Oecon.Utsk. till behandling upptagas, handlingarna i målet blifvit till Constit.Utsk. ånyo öfverlemnadc för att afgöra, hvarthän frågan bör förvisas.
Ånyo föredrogos och biföllos BancoUtsk:s d. 3o sisth Juli e. m. på bordet lagda betänkrn:
Nro 18. i anledn. af de till Utsk. remitterade motioner, af IJr Prosten Östberg, angrde ett bancolån till Srt Annae capellförsamling, samt af Hr Hahn, rörtde ett bancolån till Umeå stad; Nro 19. i anledn. af Biskopen Doct. af Wingårds motion, om fortfarande rättighet för vissa academier att tillvexla sig en bestämd mindre summa riksdaler silfver mot lika antal brcosedlar.
Vid förnyad föredragning af BancöUtsk. d. 3o sisth Juli e. m. på bordgt lagda memor.
Nro 20 i anledn. af anmärkningar emot Utskrs memor.
Nro i3, med tillstyrkan, att R.
St. måtte hos K. M. i underd. anmäla de hinder, som mött för silfvcrutvexlingens början d. 1 innevar.
Juli, blef samma memor.
Nro 20 lagdt till handlingarna.
Föredrogs ånyo LagUtskrs d. 3o sisth Juli e. m. på bordet lagda betänk.
Nro 82 öfver väckta motioner om upphäfvande af kämnärsrätter, lagmansrätter och riddaresynerätter samt ändring eller upphäfvande af åtskilliga lagens rum, rörrde rättegångsordningen. 111 Den 4 Augusti c. m.
Jag anhåller, att detta betänk, tillika med samtliga efterföljande t. o. m.
N:o 106 må få hvila på bordet.
Hr Tham, Wolrath, förenade sig med Frih. Boye.
Hr von Hartmansdorff, Aug : Jag torde få fästa Frih.
Boyes uppmärksamhet derpå, att åtskilliga af dessa betänkm ej åsyfta någon förändring uti nu gällande lagstadganden, och hemställer fördenskull, om icke sådana nu kunde få till afgörande förekomma, hvilka äro så oskyldiga, som t. ex. det io5:te.
Jag utbeder mig att i nästa plenum få besvara den värde talarens erinran.
Till följd af Frih.
Boyes och Hr
Tharas ofvannämnda begäran lades ånyo på bordet ej mindre LagUtsk:s betänk.
N:o 82, än äfven samma Utsk:s betänk:n N:is 83, 84, 85, 86, 87, 88, 8g, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96, 97, 98, 99, 100, 101, 102, io3, io5 och 106.
Vid föredragning af Lag- o.
Oecon.Utsk:ns d. 3o sist?.
N:o 9 öfver väckta motioner om skyldighet för Presterskapet att bekosta busesyner, ceconomiska besigtningar och landtmäteriarfvode för prestebol, blef samma utlåt, af R. o. Ad. bifallet.
Ånyo föredrogs Lag- och Oecon.Utslcns d. 3o sisth Juli e. m. på bordet lagda utlåt.
N:o 10, i anledn. af väckta motioner om nedsättning, ändring eller förklaring af K.
M:s förnyade nåd. taxa på expeditionslösen d. i5 Maj 1821.
Med anledn. af den del utaf det nu föredragna betänk., sorn omfattar Riksd.- fullm.
Kihlboms framställning, att då i K.
Kammarrätten anmärkmsmål förekomma emot uppbördsman, dessa mätte befrias från utlösande af Kammarrättens utslag, i följd hvaraf Utskm tillstyrkt R.
St. att hos K. M. i underd. anhålla, att K.
M. täcktes i Nåder meddela föreskrift, att uppbördsman må i sådant anmärkn:smål, deri han icke tilltalas för tjenstefel, vara befriad från utgifvande af lösen för utslag, har jag begärt ordet för att anhålla om återremiss af betänk, i denna del, enär förhållandet för närvar, är sådant, att uppbördsman endast i de fall, då fråga är om tjenstefel, belastas med utslagslösen, men deremot, på sätt K.
M. uppå underd. förfrågan från Kammarrätten förklarat fortfarande böra iakttagas, i andra fall, då felaktigheten icke kan tillskrifvas uppbördsmannen, genom bref från Kammarrätten underrättas om förhållandet, hvaraf således följer, att någon underd. skrifvelse till K.
M. är alldeles öfverflödig
Den 4 Augusti e. ta. i detta ämne; och får jag, till bestyrkande af det utaf mig omnämnda förhållande, åberopa 2:ne K. bref af d. 28 Oct. 1807 och d. 3 Oct. 1815- Lag- och Oecon.Utsk:ns utlåt.
N:o 10 återremitterades.
Föredrogs ånyo Lag- och Oecon.TJtskms d. 3o sisth Juli e. m. på bordet lagda betänk.
N:o 11 öfver en af Hr Frih. J. Cederström vackt motion, om förändring i nu gällande föreskrifter om inskrifning till Kronorusthåll.
Jag anhåller att få veta, huruvida från de öfriga Stånden någon underrättelse inkom» mit, huru målet der blifvit afgjordt.
Seer et.:
Af de öfriga 3:ne Stånden är detta utlåt, bifallet.
Sedan 3:ne Stånd bifallit Utlåt., ämnar jag ej begära återremiss deraf, men anhåller att, till prot. få yttra, att, i händelse Utskm tagit närmare kännedom om de författningar-, som angå kronorusthåll, följden deraf förmodligen blifvit ett annat utlåt, än det, som Utsk:n afgifvit.
Utskm hafva ansett förhållandet vara enahanda med kronorusthåll, sorn med kronohemman, och trott K.
KammarCollegii kungörelse af d. 29 Febr. 1808 stå i enahanda kategori med författningarna, ang:de kronorusthåll.
Förhållandet är dock icke sådant.
Kronorusthåll hafva ansetts kunna försäljas från man till man, ehuru åboen endast till munderingen och rustningspersedlarna har äganderätt, hvilken deremot till sjelfva jorden tillkommer Kronan, Men att åboen icke alltid ansetts hafva äganderätt äfven till jorden hade Utskm kunnat inhemta af K.
KrigsCollegii bref af år 1808, som stadgar, att kronorusthåll, hvartill uppbördsman har åborätt, får försäljas till fyllande of uppbördsmannens iråkade balance.
Om åter ett kronohemman vore i uppbördsmans hand, hvilken kommit på balance, så är det icke tillåtet, att hemmanet för fyllande af balancen får säljas, utan skulle denne uppbördsmannen få vidkännas laga ansvar och det större straff, som oförmåga att ersätta iråkad balance eller uppbördsförskingring medför.
Den inskrifning, sorn följer på sådan försäljning af besittningsrätten, medför ganska betydlig oordning, isynnerhet vid sedermera uppkommande frågor om skatteköp, då svårigheter visa sig, föranledande till tidsutdrägt, synnerligast i afseende på utredande af slägtskapsförhållandenoch detta har varit anledningen, hvarföre jag väckt motionen, hvilken jag icke ansett mig böra närmare utveckla, öfvertygad, att Utskm skulle af egen drift hafva inhemtat fullständig kännedom om de författningar, som röra ämnet. 11 15 Den 4 Augusti e. ta. Gr. Posse, Arvid:
Utsl:n hafva trott sig uti ifrågavar. utlåt. böra besvara endast Frih.
Cederströms motion, men icke den omständighet, motionären nu omnämnt och hvarom motionen icke handlar.