Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Emedan fråga nu är om denna punkt så torde det tillåtas mig, efter att sålunda först hafva uttalat min önskan om bifall till Betänk, i sin helhet, att i afseende på densamma yttra det jag icke kan underkänna en slags skyldig billighetskänsla, sorn talar för medgifvande af lönetillökning äfven åt de öfvertaliga Amiralerne, men å andra sidan måste jag gilla Den 8 Juli f. m. 167 den af en talare framställda idéen, hvilken jag äfven förut framlagt, ehuruväl utan att då lägga den vigt på densamma som jag nu finner den förtjena, att nemi. icke några bestämda Amiralsplatser skulle finnas inom Flottan, utan att de borde för tillfället tillsättas ur den grad hvarifrån Amiraler nu tillskapas.
Fördelarne deraf skulle blifva många, men tillfället torde icke ännu vara inne att göra en sådan åsigt gällande.
Det har blifvit uplyst af Ordf:den inom StatsUtsk. äfvensom af en ledamot inom konseljen att StatsUtsk:s förslag bör uplättas så att endast eti viss summa är ställd till K.
M:s disposition för att ordna förhållandena inom Amiralsgrnden, och då anser jag att Ståndet icke har skäl att visa den farhåga som Hr Blomstedt hyst nemi. att hädanefter ovillkorligen skulle finnas en Amiral, en 'ViceAmiral och en ContreAmiral.
Hr Blomstedt: Sedan Statsrådet Ugglas i likhet med Frih.
Tersmeden gifvit en sådan förklaring åt Utsk:s Betänk, i denna del, finner jag deraf att man kan hysa förhoppning om en dylik tolkning af punkten äfven inom konseljen, och att man således icke har att befara, det Staten blifver betungad med löneanslag åt högre platser utan något ändamål, utan att deremot den besparing som derigenom kan upkomtna, lägges till Commendörsgraden, som kan göra samma tjenst som Amirals-graden.
Det är icke genom graden man innehar som tjensten rättsenligt utföres utan medelst Icunslcapen, man förvärfvat sig och denna kunskap har hvar och en som uphunnit Commendörs-grad i lika stort mått som Amiralen; derpå har man olta sett bevis.
Landtm, framställde, att i afseende på förev:de mom. blifvit yrkadt dels bifall, dels af Gr.
Puke, med hvilken Frih.
Tersmeden förenat sig, »att 11. o.
Ad måtte bevilja de af K. M. för Flottans OffieersCorps föreslagne lönetillökningar samt besluta, att, i mån af afgång, 2 Amiralsplatser må indragas, att af derför nu anslagna aflöningsbelopp 2 nya CommendörKaptens-löner, en i Usta löneklassen med 4,000 Edr och en i 2:dra löneklassen med 3,500 Rdr må bildas, samt att öfverskottet 4,500 Edr Statsverket besparas», samt att i öfrigt Hr Brakel, derest Hr Gr. o. Landt, ej misstagit sig, yrkat bifall till K. M:s Propos utan det af Utsk. föreslagna tillägg.
Jag yrkade icke bifall till K. M:s Propos., utan mitt förslag var att en af ContreAmirals-platserne skulle indragas.
Hr Gr. o. Landtm, yttrade att i sådant fall Hr Brakels yrkande afsåg bifall till K. M:s Propos. med det af Utsk. föreslagna tillägg, inskränkt till endast en Amirals-plats.
Hr Brakel: K.
M. har föreslagit att bibehållas 1 Amiral, 1 ViceAmiral och 3 ContreAmiraler; min propos. är att endast 163 Den 8 Juli f. m. 4 skola bibehållas, 1 Amiral, 1 ViceAmiral och 2 ContreAmiraler, summa 4 Amiraler. — — — — Hr Gr. o. Landtm, afbröt detta yttrande med erinran att öfverläggningen var fulländad, samt att således nu endast Hr Brakels förslag, men icke motiverne derför, borde upgifvas; hvarjemte Hr Gr. o. Landtm, anhöll att Hr Brakel, då enl. hans förslag endast en Amiralsplats skulle indragas, ville upgifva beloppet af den besparing som genom detta förslag skulle upkomma.
Jag kan icke nu på fläcken upgifva det belopp hvartill besparingen skulle upgå, utan utbeder mig en kort stund för att beräkna detsamma.
Hr Gr. o. Landtm, förklarade nu att i händelse Hr Brakels mening var, att i stället för en ContreAmirals-lön å 4,650
Bdr skulle bildas en CommendörKaptens-lön å 4,000 Bdr, besparingen upginge till 650 Bdr.
Propos. till bifall å förevrde mom. blef härefter framställd och besvarad med starka
Nej jemte några Ja; hvarpå propos. till bifall å det af Gr.
Puke afgifna förslag till beslut framställdes och besvarades med Ja.
Då nu förekom Utsk:s tillstyrkande i fråga om den erforderliga förhöjningen af anslagssumman för ifrågav:de OfficersCorps, yttrade Gr.
Puke: Denna summa lärer till följe af B. o. Ad:s beslut komma att förändras till 163,400 Bdr.
Uppå härefter framställd propos. bifölls Utsk:s förev:de tillstyrkande med de förändringar som blefvo en följd af B. o. Ad:s nyss fattade beslut, och hvarigenom slutsumman af anslagstillökningen förhöjdes till 163,400
Bdr i stället för 160,700 Bdr Bmt. 6:te punkten, ang:de löne-anslag för Flollans LinderOfficcrsCorps.
Då härvid först förekom Utsk:s yttrande ang:de ifrågaställde löner för ökadt antal Underbefäl, yttrade Gr.
Puke: Ehuru jag icke vill yrka ändring i denna punkt, kan jag icke annat än beklaga att Utsk. icke behjertat det så mycket vitsordade behofvet af ökadt Underbefäl för Flottan.
Jag anser att Utsk. så mycket mindre borde hafva varit förhindrad t från att tillstyrka denna så nödvändiga tillökning af Underbefälet, som Utsk. ansett sig på sätt och vis kunna reglera inom OfficersCorpsen i afseende på lönegraden.
Utsk* ifrågav;de yttrande blef uppå härefter framställd propos. bifallet.
D en 8 Juli f. m. 169 Vidare förekom oell bifölls Utsk:s hemställan rörande äskade lönetillökningar för å Flottans nuv:de stat upförde Underofficerare. 7:de punkten, ang:de anslaget för Gemenskapens vid Flottans Corpser natura underhåll.
Puke: Då E. o. Ad. i ett föreg:de plenum beviljade upförande på 4:de HufvudTiteln af ett förslags-anslag för värfvade Arméens matportioner, förmodar jag att E. o. Ad. likaväl erkänner behof för Flottans Corpser och trupper att komma i åtnjutande af ett dylikt anslag och anhåller derå om Hr Gr. o. Landtnäs propos.
Propos. till bifall å förev:de punkt utan förändring blef först framstäld, men besvarad med Nej; hvarefter E. o. Ad. biföll densamma med den förändring att det ifrågav:de anslaget skulle upföras såsom förslags-anslag. 8:de punkten, ang:de anslag för Flottans MarinReg:le.
Härvid förekommo först och bifölls Utsk:s särskildt i fråga om
Kaptenernes aflöning och rörande de öfrige anslagstillökningarne afgifne yttrande.
Då sedermera förekom Utsk:s tillstyrkande med afseende på hela anslagsförhöjningens beviljande, att utgå enligt Utlåtandet åtföljande tabell, yttrade Gr.
Puke: Jag har här den anmärkn. att göra mot 3 mom. af denna punkt, att der står »att berörde anslags-förhöjning beviljas, att utgå såsom Utsk. föreslagit.» Utsk:s förslag kommer nemi. att i alla delar tillämpas, utom hvad angår matportionerne, hvilka öfverföras på förslags-anslag.
Hr Gr. o. Landtm, yttrade att, till följe af E. o. Ad. i afseende på 7 :de punkten fattade beslut, gemenskapens natura — underhåll, på sätt Gr.
Puke anmärkt, borde utgå af särskildt förslagsanslag; hvarefter Utsk:s ifrågav:de tillstyrkande bifölls, med förbehåll om iakttagande af den i afseende på nämnde punkt af E. o. Ad. beslutade förändring. 9:de punkten, Härvid förekommo först och biföllos Utsk:s yttranden, ang:de dels ifrågastäld förökning i denna Corps samt äskade förhöjningen i aflöningen för nuv:de Befäl och Manskap, och dels fortfarande af anslaget till aflönings förbättring för 100 Matroser.
/ Då sedermera förekom Utslcs hemställan om hela anslags-tillökningensanvisande att utgå i enlighet med Utlåtandet bifogad tabell, yttrade Gr.
Puke: Samma anmärkn. som jag nyss gjort rörande Ma - 170 Den 8 Juli f. m. rinReg:tet, eger rum äfven med afs. på MatrosCorpsen, nemi. att anslaget för deras matportioner öfverföras till förslags-anslag.
Uppå härefter framställd propos. bifölls Ut:sk:s ifrågavrde hemställan, med förbehåll om .iakttagande af den i afseende på 7:de punkten af K. o.
Ad:s beslutande förändring.
10:de punkten, ang:de anslag för ICanonierCorpsen.
Härvid förekommo först och biföllos Utsk:s yttranden, ang:de dels aflöningen för Kanonierer och UnderKanonierer, och dels förhöjd aflöning för ett till 20 ökadt antal OfverKanonierer.
Då sedermera förekom
Utsbs hemställan om hela anslagstillökningens beviljande att utgå enl.
Utlåtandet bifogad tabell, erinrade Hr Gr. o. Landtm, att äfven härvid R. o. Ad:s i afseende på 7:de punkten fattade beslut borde iakttagas, hvarefter Utsk:s förev:de hemställan bifölls med förbehåll om iakttagande af den i fråga om nämnde punkt af R. o. Ad. beslutade förändring. lide punkten, ang-.de anslag för SkeppsgosseCorpsen.
Härvid förekom först Utsk:s yttrande i fråga om tillökning i Skeppsgossarnes nuv:de antal; och yttrade sig derom:
Puke: Samma anmärkn. som egde rum med afs. på MatrosCorpsens och MarinEeg:s matportioner, får jag äfven framställa beträffande SkepsgosseCorpsen.
Utsk:s ifrågav:de yttrande blef uppå härefter framställd propos. af R. o. Ad. bifallet.
Vidare förekommo och biföllos Utsk:s yttranden, ang:de dels upförande å stat af de 75 gossar, som från underhållsanslaget för närv:de aflönas och dels äskade förhöjningar i aflöningen jemte ett nytt arfvode.
Då sedermera förekom Utsk:s hemställan om hela den erforderliga anslagstillökningens beviljande att utgå på sätt i Utlåtandet bifogad tabell blifvit föreslaget, yttrades af Gr.
Puke: Jag vill visserligen icke yrka förändring i denna punkt, men förundrar mig öfver att Utsk. sett sig förhindradt att tillstyrka den obetydliga tillökningen af 20 Skeppsgossar, hvarigenom man åtminstoue vunnit den fördelen att komma till ett jemnt tal i detta afseende.
Uppå härefter framställd propos. bifölls Utsk:s förev:de hemställan, med förbehåll om iakttagande af den i afseende på 7:de punkten af R. o. Ad beslutade förändring.
12:te punkten, äng:de anslag för KonslruktionsCorpsen.
Den 8 Juli f. m. 171 Härvid förekom först och bifölls den del af förev:de punkt hvari en underd. skrifvelse till K. M. blifvit tillstyrkt.
Beträffande sedermera Utsk:s hemställan att en summa af 9,000 ltdr må under hvardera af åren 1858, 1859 och 1860 ställas till K.
M:s disposition, att användas till löneförbättring för Corpsens personal, yttrade sig Hr Toll, Erik Osvald:
I afseende å denna punkt anhåller jag vördsamt få anföra:
StatsUtsk. har nedsatt det af K.
M. äskade anslag af 11,465
Rdr såsom löneförbättring för Flottans konstruktion till 9,000 Rdr, hvilken tillökning skulle någorlunda motsvara den sorn Utsk. trott sig böra tillstyrka för Flottans öfrige Corpser.
Att den icke blifvit fullt motsvarande denna tillökning, tror jag ej vara så alldeles förenligt med »rättvisa och billighet.» Då K. M:s Propos anger att Corpsens tjensteåliaganden kräfde en trägen sysselsättning, har Höglofl.
Utsk. likväl icke kunnat undgå fästa sig vid en upgift att »föga mer än 3:ne Officerare hade fullt sysselsättning.»
Jag vågar på det bestämdaste påstå att deri ligger en stor irring.
Utan att vilja upräkna de arbeten som uptaga den personal af 14 Officerare, som nu på stat finnes, torde det vara tillfyllest att anföra det en arbetspersonal af i medeltal 850 timmermän och handtverkare, samt 71 Underofficerare, Machinister och Handtverksmästare, är anställd till arbete inom Skeppsbyggnadsdetaljen å Statens 3:ne Skeppshvarf.
Som denna naturligtvis fordrar ledning och tillsyn, är ej för mycket begärt att dertill äro satte 2 Officerare i Stockholm, 1 i Götheborg och 8 i Carlskrona.
(Chef, Adjutant och InformationsOfficerare utgöra resten i 14).
Att desse Officerares tjenstgöring skall vara beroende af fastställd arbetstid å Varfven är naturligt, och då denna är Tio timmar dagligen, torde med allt skäl en sådan tjenstgöring kunna kallas trägen.
Fördelas desse 9,000 Rdr på den personal som af K.
M. föreslagits att uptagas på Stat, nemi. 14 Officerare och 3 me UnderKonstruktörer, så inträffar att de samtliga erhålla lägre löner än motsvarande grader i Flottan, och ännu mycket lägre än dem vid IngeniörCorpsen.
Då likväl föreg:de
Ständer uttr ckt den mening att Ingenör- och KonstruktionsCorpserne skulle hafva lika aflöningsförmåner, och K. M. i öfverensstämmelse dermed äskat ett tillökadt anslag för sistnämnde Corps af 1 1,465 Rdr Rmt, så vågar jag vördsammast hos R. o. Ad. anhålla det denna summa måtte beviljas i st. f. de af Utsk. tillstyrkte 9,000, hvarom jag således lika vördsamt anhåller hos Hr Gr. o. Landtm, om propos.
Jag har redan förut tillkännagifvit att om jag önskade bifall till detta StatsUtsk:s Betänk:de så skedde det icke derföre att jag i alla delar ansåg detsamma riktigt utan derför att Utsk. sökt så mycket som möjligt att sammanjemka de olika åsigterna, men jag får erkänna att denna del af Utsk:s Betänk:de är en af dem som föranleder mig till anmärkmr, ehuru alldeles i motsats mot dem den siste talaren anfört.
Naturligtvis bör han 17-2 Den 8 Juni f. m. bättre känna förhålländerne, bättre vara i tillfälle att bedöma livad en KonstruktionsOfficer bar att göra, huru hans tid kan och bör användas.
Men jag vädjar till honom, då jag vet att han icke allenast sjelf eger förmåga att utföra sådana arbeten som tillhöra hans fäck, utan jemväl besökt främmande länder och der inhemtat erfarenhet, huruvida han verkligen anser och känner till att i dessa länder en personal, jemförlig med antalet Officerare vid KonstruktionsOorpsen i svenska flottan, är antagen.
I Plymouth i Porthsmouth, vid de fransyska varfven och i Amerika, vet jag åtminstone att en personal af 8 stycken sådane 'Officerare äro antagne för att utföra arbeten af den omfattning som verkställas vid Carlskronas Skeppsvarf.
Då jag funnit förhållandet vara sådant, kan jag icke i och för sig sjelf gilla det förslag, hvartill Utsk. kommit, emedan jag anser att Utsk. gått alldeles för öfverflödigt tillväga, men på skäl jag redan anfört yrkar jag likväl på Ståndets bifall till detta förslag.
Puke: Ehuru jag icke vill bestrida att en omorganisation af KonstruktionsCorpsen möjligen bör ega rum, hvarföre jag icke heller motsätter mig denna del af Utsk:s förslag, måste jag likväl motsätta, mig Gr.
Plåtens yrkande om bifall till den del af punkten, hvarigenom den af K. M. för KonstruktionsCorpsen äskade löneförhöjning nedsättes med några 1,000 Kdr.
Så länge individer äro qvar vid Corpsen, måste de vara lika berättigade till förhöjd aflöning som personalen vid andra Corpser, och jag skulle derföre i likhet med Hr Toll önska att det af K.
M. begärda tillskott måtte beviljas med det tillägg att i händelse af afgång inom Corp sen under dessa 3 år hvad som öfverstiger 9,000 Kdr måtte besparas, till dess den af K.
M. föieslagna organisationen kan komma till stånd.
En talare har visserligen medgifvit bifall till StatsUtsk:s Betänk, i denna del likväl med det tillägg att han ansåg StatsUtsk. härutinnan hafva handlat allt lör frikostigt.
Jag tror deremot att Utsk. valt den rätta medelvägen, ty åtminstone är förhållandet det att Corpsens personal är större än behofvet kräfver, och då den nedprutning
Utsk gjort är högst obetydlig, är det allt skäl att bifalla Utsk:s förslag, synnerligen då det icke är någon anledn. att förmoda det någon förhöjning i de öfriga Stånden kommer i fråga.
Jag kan icke ingå på den idéen, att det skulle vara tjenligt att omorganisera KonstruktionsCorpsen hvarken efter det mönster som finnes i England eller Frankrike.
I ett sådant fall liksom alla andra tror jag det vara bäst att hvarje land har sitt eget skaplynne.
Jag kan blott beklaga att det scientifika elementet inom Flottan har till den grad förminskats, att man vill nedsätta antalet af KonstruktionsOfficerare.
Jag har länge varit tjenstgörande i Carlskrona både vid Varfven och Flottan, och jag har dervid inhemtat den erfarenheten att det Den 8 Juni f. m. 173 vore väl om denna Corps hade mera makt än den der verkligen utöfvade.
Jag tror visserligen att vid en blifvande organisation kunna de göromål som Corpsen nu åligger öfve!flyttas på andra personer, men efter det arbete den nu liar för händer tror jag icke att dess antal kan förminskas. Likaså anser, jag att man handlar illa, om man itke sätter denna Corps löneförhållanden i paritet med IngeniörCorpsens; ty är man njugg mot Corpsen, kommer tjensten att derpå lida.
Puke och Hr Toll. Gr. von Platen:
Ehuruväl den siste värde talaren ansett sig kunna biträda den åsigt som hufvudsakligen ligger till grund för min anmärkning eller att en förminskning i antalet af de personer, som för närv:de utgöra KonstruktionsGörpsen, kan ega rum, har jag likväl ansett mig böra bemöta hans yttrande att de som hylla den åsigten att en förändring vore nyttig, skulle dermed vilja afse ett nedsättande af det vetenskapliga elementet inom Flottan.
Jag har för detta element lika mycken aktning som den värde talaren, men jag har med honom en olika upfattning om sättet att göra detsamma gällande.
Jag anser att långt ifrån att hafva en stor personal föga sysselsatt, föga öfvad, är det bättre att hafva en mindre personal, väl öfvad och strängt sysselsatt; det är denna princip som jag förordat och hvilken jag vill att den skall göra sig gällande, och då jag finner att StatsUtsk. ehuruväl på ett något mildt sätt hyllat denna åsigt samt öfverlemnat reorganisationen åt K. M., har jag på denna grund yrkat bifall till Utsk:s Betänk.
Det kan omöjligen hafva varit Gr. von Plåtens mening att jag skulle-så upfattat hans yttrande, som ville han icke understödja det scientifika elementet.
Jag liar för länge känt Gr.
Platen för att icke veta att sådant ingalunda är förhållandet, men jag tror att
Gral missförstått mig samt måhända äfven sträckt sin önskan att hushålla något för långt.
Jag vet icke på hvad grund man kan påstå att den Corps är för stor som består af 14 individer då det är 3:ne varf, hvarvid de i händelse af verklig rustning måste tjeustgöra.
Om man tänker sig att 1 eller 2 af dem sjukna, och då vid en rustning en mängd arbeten måste nödvändigt forceras, huru skall det då blifva möjligt att samtidigt utföra dessa arbeten med 14 Officerare?
För att nu återkomma till det scientifika elementet, så menade jag dermed att på den tid då jag var i Carlskrona, hände det mången gång att just emedan Kon8truktions0orpsen var så fåtalig och hade så liten betydenhet, förändringar blifva vidtagna med Fartyg i afseende på deras konstruktion, deras utredning, som bestämdt voro lör desamma ofördelaktiga.
Derom vittna åtskilliga skepp, hvilka blefvo så öfverlastade med Artilleri att de ingalunda motsvara sitt ändamål och det var bestämdt mot IConstruktionsCorpsens önskan och omdöme.
Jag tror således ingalunda att 14 Officerare utgöra en för stor Corps, såvida vi någonsin få en rustning; om vi deremot alltid kunna påräkna en lika fredlig tid som nu, då kan man måhända hafva rätt härutinnan. 174 Den 8 Jnni f. m.
Hr Eåfelt, Anton:
Kosen åberopat sin erfarenhet beträffande KonstruktionsCorpsens tjenstgöring, så torde det tillåtas mig att äfven åberopa min, som måhända är lika stor som Gr:s.
Jag anser att KonstruktionsCorpsen är för stor sådan den nu är, samt således bör förminskas, ty orsaken hvarföre
Oificerarne kunna användas är den att de sysselsättas med andra befattningar än sådana som egentligen tillhöra KonstruktionsCorpsen, såsom Verkmästarebeställningar o. s. v. Jag anhåller derföre om bifall till Utsk:s Betänk.
Hr Toll: I afseende på personalen vid Flottans KonstruktionsCorps ber jag att få uplysa Gr.
Platen derom att det är 14 Officerare på Stat, 3 UnderKonstruktörer och 3:ne äldre, hvilka äro af K.
M. föreslagna till indragning.
Då dessa UnderKonstruktörer tagit sin examen, befordras de till Officerare och få innehafva UnderKonstruktörs-lön till dess Officerare på Stat gått undan — Emellertid finnes det 14 Officerare med Konstruktörs-lön och 3 med UnderOfficers-lön, summa 17 Officerare f. n. i Corpsen, och derigenom att de 3:ne SurnumerärOfficerarne tjenstgöra, kan ett, motsvarande antal af de andra Oificerarne permitteras, men alltid hafva 14 Officerare varit tjenstgörande och ansetts nödvändiga för arbetenas bedrifvande på de 3:ne varfven.
Hr von Platen:
Jag är ledsen öfver att åter behöfva uptaga E. o. Ad:s tid, men jag anser mig skyldig att ådagalägga, det jag icke utan skäl ansett en sådan reorganisation nödvändig.
Här har blifvit anfördt att det är 14 Officerare som afses för nu ifrågav:de Corps.
Jag har förut hemställt och jag vädjar till hvar och en sakkunnig inom och utom landet, om jag reducerar det arbete som verkställes vid våra etablissementer här i Sverige till dess verkliga värde och jemför det med andra länders, månne dessa sednare använda lika stor upsyningspersonal för verkställande af ett arbete af lika värde?
Jag.tror det icke.
Härtill kommer att om man efterser i den sednast utkomna rullan för Flottan, så finner man att utom de under KonstruktionsCorpsen utförde Officerare finnes dessutom 18 eller 19 personer till Officeraretjenst öfvade.
Detta måtte väl vara tillräckligt för att verkställa de arbeten som vid Flottan kuna vara af nöden.
Jag får tillägga att jag icke afser i första rummet den besparing af några 1000:de
Edr, som kunde upkomma genom mitt förslag, utan att det enl. min öfvertygelse annars är omöjligt att åstadkomma den duglighet som fordras för att få dessa platser väl skötte.
Icke kan det inom en scientifik Corps vara lämpligt att det drager 30 till 40 månader om, innan man får försöka sig med något sjelfständigt arbete; detta kan icke befordra duglighet och skicklighet inom någon Corps; och jag anser derföre att hufvudsaken här icke är att bespara några 1,000 Edr utan att indraga några platser, på det de öfriga inom Corpsen må vinna en lämpligare tjenstgöring och derigenom utveckla sig till den duglighet, hvartill de verkligen äro i stånd, åtminstone en stor del af dem, om vi sätta dem i tillfälle att få utöfva den.
Den 8 Juni f. m. 175 Hr Toll:
Den omorganisation som måhända af Ståndet nu kommer att beslutas, torde afse just indragning af åtskilliga Oflficerareplatser vid Corpsen, men med de göromål, som nu åligga densamma, försäkrar jag att 14 Officerare icke äro för många.
Gr. von Rosen: Beträffande
Hr Råfelts yttrande får jag anföra att att om vi skulle hålla oss till den tjenstgöring som f. n. eger rum inom Flottan, torde en stor del af nuv:de OfficersCorps vara öfverflödig.
Jag har nemi. varit i tillfälle att erfara, huruledes KommendörKaptener fått göra Löjtnantstjenst o. s. v., och detta har ingalunda skett derföre att de icke verkligen skulle vara behöfliga, när tjenst kommer ifråga, utan på grund deraf att vi alla tjena vid ett vapen, som har att sköta en materiel, hvilken i krig är ganska stor och fordrar mycket folk, men som deremot i fredstid alldeles icke kommer ut.
Detta har också till följd att KonstruktionsCorpsen har relativt allt för litet att göra.
Men om en rustning skulle ifrågakomma och en SkärgårdsFlotta sättas i stånd, så måste denna Corps i temlig talrikhet förefinnas för att besigtiga arbetena på varfven; hvarförutan alltid 2 eller 3 af Corpsen böra vara ute på resor, för att förvärfva sig erfarenhet och insigt i sitt yrke.
Härutaf drager jag den slutsats att en numerär af 14 Officerare icke är för stor, och jag vädjar i detta fall till den komité som möjligen i framtiden kan blifva nedsatt för att bestämma huru denna Corps’ tjenstgöring bör organiseras.
Utomland har jag visserligen sett att det är ett ganska litet antal Skeppsbyggare vid stora varfven; men då har det varit andra personer som upfyllt de åligganden, hvilka tillhöra våra KonstruktionsOfficerare och hvad de må kallas, så snart de hafva liknande befattningar, gör det ingen skillnad i sak.
Jag tror för öfrigt att den Engelska organisationen af KonstruktionsCorpsen ej bör af oss eftersträfvas, ty knappast inom någon Corps finnes ett sådan split som der, just till följe deraf att den icke har en passande organisation.
Jag kan icke finna att KonstruktionsCorpsen är mera disproportionerlig i afseende på personalen och tjenstgöringen än Flottans OfficersCorps, jag måste endast beklaga att för bådadera så liten öfning i alla riktningar lemnäs; men orsaken härtill ligger i de ringa medel hvarmed vi hafva att röra oss.
Stael von Holstein, Fab. Wilh.: Då R. o. Ad. redan bifallit hvad
Utsk här föreslagit eller att »i underd. skrifvelse anhålla, det K.
M. täcktes låta upgöra och till Rikets näst sammanträdande Ständer öfverlemna förslag till ny lönestat, grundad på den förändrade organisation af Flottans KonstruktionsCorps, som K.