Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj;t i nåder täcktes låta densamma utgå på Allmänna Indragningsstaten, så snart tillgång deruppå kan blifva för en sådan summa, samt Arbetshusfonden från Utgiften befrias. 4:0 Från Stats Utskottet, af denna dag, angående Lönförhöjning för Controlleuren vid det inom RiksgäldsContoiret, i afseende på Chartors Hvitstämpling, inrättade Contoir; tilstyrkandes Utskottet 50 procents lönförhejning från nästa års början och till nästa Riksdag för Controlleuren vid Chartae HvitstämplingsContoiret, och att denna förhöjning äfven utgår af Chart®- Sigillatae medlen, på lika sätt som sjelfva lönen. y.o Från Stats-Utskottet, af denna dag, i Den 4 Augusti. anledning af gjorda motioner om en gratification till Stats-Commissarie!! Widegren; och föreslår Utskottet, uppå anförda skäl, att bemälte Herr Stats Commissarie måtte, såsom ett vedermäle af Riksens Ständers välvilja, tilläggas en belöning af 3000 R.dr B:co att utgå utaf Riksdagskostnads summan. 6:0 Från Stats-Utskottet, af denna dag, angående gratification för Stats Commfssarien Frödelius; varandes af Utskottet föreslagen till ett belopp af ioco R:dr B-.co att utgå ai Riksdagskostnadsmedien. 7:0 Från Stats-Utskottet, af denna dag, hvaruti Utskottet föreslår att nästa Revision öfver Stats-, Banco- och Riksgälds-verken måtte utsättas till år 1817 den iy September. 8:0 Från StatsUtskottet, af denna dag, angående tillökte dagtraktamenten för Tjenstmän och betjening vid RiksStåndens och deras Statsutskott® Cantzlier. 9:0 Från Constitutions Utskottet, af denna dag , hvaruti den förändring föreslås uti 68 § Riksdags ordningen , att begynnelsen af Revisionen öfver Stats-, Banco och Riksgälds-Verken måtte ursattas till den 15 Augusti och meningen i samma § näst före den sidsta så förändras: ”Och må ingen Revision öfverskrida ven tid af 4 månader.” Hvilket förslag
Utskottet öfverlemnar till den behandling 56 $ Regeringsformen föreskrifver.
Den 4 Augusti. 117 10:0 Från Banco - Utskottet, af förlidne gårdag, hvaruti Utskottet tillstyrker att förhållandet af Riks-Ståndens olika meningar i afseende på Malmö Discont
Directions förhållande måtte hos Kongl.
Majit i underdånighet anmälas, till den åtgärd som i anledning deraf kan pröfvas nödig.
Justerades följande underdåniga skrifvelser till Kongl. Majit. 1:0
Om Statsregleringen i allmänhet samt Riks-Staten för år Igi6 och följande år intill nästa Riksdag. 2:0
Om allmänna Skogshushållningen i Riket, m. m. 3:0
Om medels anslående för Svenska Theatern. 4:0
Om den vissa städer beviljade oinskränkta JNfederlagsfriheten. 5:0
Om straffet för åverkan å skogsplanteringar. 6:0
Om anslag af medel till Allmänne Arbets - och Correctionshus.
Friherre Cederström, Anders, hade inlemnät följande:
Ridderskapet och Adeln, un - «i8 Den 4 Augusti. der den u Juli inbjudit sina Respectiva Medf6tänder tiil bifall af Tryckning å allmän bekostnad af det af mig afgifna Bevillnings Förslag med dertill hörande Värderingsmethod och alla med ämnet gemenskap ägande Handlingar j men samma Ridderskapets och Adelns proposition, med bifall af det Hedervärda Bondeståndet emottagen, likväl af Högvördiga PrestStåndet blifvit afslagen, hvari äfven det Vällofl.
BorgareStåndet sig förenat, får jag anmärka att PrestStåndet, oaktadt dess visade nit mot prejudicater, fattat saken orätt.
Det är ej ensamt mitt Memorial som skall tryckas (ty det är på enskild bekostnad redan tryckt, och Exemplar deraf hvarje Ståndens Ledamöter tilldelte) utan derjemte alia med Bevillnings-ämnet och Värderingssättet gemenskap ägande Handlingar.
Det är ej som prejudicatj för en Individa, eller på dess enskilda begäran, sorn Ridderskapet och Adeln fattat beslutet om Tryckningens bestridande af Riksdagskostnadsmedlen, utan det är i anledning af ett från Bevillnings-Utskottet inJemnadt och af Stånden bifallet
Betänkande tillika med fleras tillstyrkan , som Ridderskapet och Adeln fattade sitt beslut, och inböd de andra Stånden att deri instämma, Det är således i anseende till Riksdagens snara slut som jag, med undvikande så väl af all vidare djscussion i ämnet som utan åberopande af RiksdagsOrdningens 73 §, i följd hvaraf detta ämne, sedan Stånden stadnat i o 1 iU3 beslut, borde remitteras till det Utskott som sig dermed frän början befattat, får anhålla att, Den 4 Augusti. 119 vid den af mig nu beslutna Tryckning på egna medel, utan lösningskostnad utbekomma alla de med Bevillningsämnet gemenskap ägande Handlingar, så af ProtocollsUtdrag och Remisser som Bevillningsutskottets i detta afseende hållna öfverläggningar och tagna beslut, för att detsamma vid Tryckningen åtfölja j
Och får jag härom anhålla om Högvälborne Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition, samt att detta måtte med de öfriga Stånden communiceras.
Lade spå Bordet:
Utdrag af Protocoliet, hållet i Höglofl.
Ridderskapets och Adelns Plenum den ' 3 Augusti 1815- S. D. Bifölls i alla öfriga delar RiddarhusUtskottets den 2 Juli första gången upplästa och den y återremitterade, Memorial af den 24 Maj’, rörande Adliga JungfruStifts Ärendernas förvaltning , med undantag af 1:0 den i 5 § projecterade Löntillökning för RiddarhusKamreraren; och af 2:o det förslag uti 7 §, att stadgandet om förhöjda afgifter till Stifts-Cassan vid Introductioner icke borde gälla i afseende på dem som innan förhöjningens stadfästande blifvit till Adlig, Friherrlig eller Greflig värdighet i nåder |29 Den 4 Augusti. atnämnde; anseendes Ridderskapet och Adeln denna, förhöjning böra erläggas af aila utan undantag, som efter stadfästandet introduceras.
Sedan Riksens Ständer öfverenskommit att deras deputerade f den beslutna Commjttéen til! utarbetande af förslag tili ny reglering pf Statens Embeten och Tjenster, måge ibland Fullmägtiga i Banken och RiksgäldsContoiret utses, till ett antal af g Ledamöter, nämligen: för hvart RiksStånd
En ibland hvardera Fullmägtiga ; beslöt Högloft.
Ridderskapet och Adeln nu att åt bemäita Fullmägtiga sjelfva må vara uppdraget att sins imellan om detta förtroende öfverenskomma, på sätt att Riksens Ständers' deputerade, i bemälte Committé, alltid må Vara fulltalige.
Justerades följande Ridderskapets och Adelns underdåniga Skrifvelse till Kongl. Maj:t.
Stormägtigste Allernådigste
Med afseende, å ena sidan, på det välgörande ändamåiet af Adliga JungfruStifts Caspans inrättning och, å den andra, deruppå att de afgifter af 16 R:dr 32 sk. för Friherrlig och Greflig värdighet, som vid Introduction pa Riddarhuset hittills blifvit erlagde, icke mera äga på långt när det värde sorn å den längesedan fprliutna tid då de stadgades, har Ridderskapet pch Adeln ansett sig böra i underdånighet an4.
Den 4 Augusti' 12 r hålla om Eders Kongl. Majrts
Nådiga stadfästelse derå, att ofvanberörde afgifter måge i si måtto förhöjas, att hädanefter för hvardera af de 3:ne Ådiiga graderna, före Introductionen , erlägges till Adliga JungfruStifts Cassan en lika afgift af yo R:dr Bancomynt; utbedjandes sig derjemte att Eders Kongl. Maj:t täcktes härom låta nådig Kungörelse utfärda.
Ridderskapet och Adeln framhärda med djupaste vördnad och nit Stormägtigste Allernådigste Konung!
Eders Kongl. Majrts &c. öcc. &c. Upplästes och lades på Bordet följande från Banco Utskottet inkomne Memorial: j:o af den 2 Augusti, angående Lånbiträde i Banken för SöderTelje Canal- och Slussverks-Bolag, samt rättighet till läns undfående i Riks Disconten emot hypotek af samma Bolags- Actier. hvilket allt Utskottet tillstyrkt, mot Vissa af Utskottet föreslagna vilkor. 2:0
Af den 3 Augusti, i anledning af å. terremiss af Utskottets Betänkande pra Discontrörelsen i Riket 3 varandes af Utskottet ät - 122 Den 5 Augusti. skilliga jemkningar och förändringar tillstyrkta uti Utskottets förra Betänkande.
Ridderskapet och Adeln åtskildes klockan ett qvart till n.
xi förmiddagen.
Upplästes ånyo och godkändes, till den påföljd som 56 §.
Regeringsformen stadgar, ConstitutionsUtskotcets, förlidne gårdag på bordet lagda Memorial, angående ändring i 68 §•
Vid förnyad föredragning bifölls BancoUtskottets, förlidne gårdag forsta gången upplästa, Memorial åtgående lånbiträde i Banken för SöderTelje Canal och Slussverks Bolag, samt rättighet till
Låns undfående i RiksDiscontenemot hypotek af samma BolagsActier.
Upptogs ånyo Friherre Anders Cederströms förlidne gårdag upplästa Dictamen, med erbju - Den y Augusti. 123 dande att på egen bekostnad låta trycka de Handlingar som röra Allmänna Bevillningen 5 Och biföll Ridderskapet och Adeln att afskrifningskostnaden skulle af de till Riksdagskostnademas bestridande anslagna medel utgå, samt att inbjuda de öfriga respectiva Stånden att häruti instämma.
StatsUtskottets förlidne gårdag på bordet lagda Memorial, jemte åtföljande förslag till Reglemente för Riksens Ständers RiksgäldsContoir upplästes ånyo och godkändes.
Till slutligt afgörande företogs BancoLTskottets den 2g Juli på bordet lagda och den 31 återremitterade Memorial, af den 26 i samma månad, angående Regleringen af Discor.fcrörelsen i Riket, sedan privata delägares octroyer tilländagatt 3 så väl sorn Utskottets öfver anmärkningarne den 3 dennes afgitna och följande dagen på Bordet lagda Utlåtande.
Herr Grefven och Landt* Marskalken: Sorn Höglofl.
Ridderskapet och Adeln lärer finna detta mål vara 3f beskaffenhet att böra behandlas punktvis, sä torde jag först få företaga frågan huruvida Malmö Discont må erhålla prolongation.
Herr Påhlman, Otto Fredrik:
Ehuru af olika tanka med BancoUtskottet om de vilkor, 12} Den 5 Augusti. som för Malmö
Disconts fortsättande, sedan Bolagets Octroy tilländalupit, skäligen bör kunna föreskrifvas, vill jag dock icke bestrida an. tagandet af bemäldte Utskotts förslag, i afseende på fördelningen af
Discontvinsten 3 ty jag anser denna fråga icke vara af någon synnerlig betydenhet.
Att Götha CanalBolag skulle öfvertaga denna Discont!örelse, lårer väl af sig sjelft förfalla, då härvarande CanalDirecteurer icke ansett sig å Bolagets vägnar kunna deruti ingå.
På de skäl jag tillförene har yttrat, tillstyrker jag alltså att Malmö
DiscontBolag må fortsäijta
Disconrrörelsen till år 18205 men utan att kunna utgifva några 3 procents Sedlar sedan dess nu ägande Octroy är slutad.
Den föreslagna ytterligare tillökning på Creditivet i Banken, som redan denna Riksdag blifvit fördubbladt, bestrider jag helt och hållet, och tror att det bör stadna vid 200,000 R:d., såsom mer än tillräckligt, då Rörelsen blifvit återförd till ett sådant belopp som aldrig bort öfverskridas.
Grefve Lilljencrantz, Johan JVilhelm:
Jag instämmer alldeles i den tanken att Götha CanalBolag icke bör öfvertalas att emot egen önskan emottaga Malmö Discont.
Discont rörelsen hädanefter kan vara mindre i Götheborg än hitintills, har BancoUtskottet visat vara enligt med dess förmodan, då Utskottet tillstyrkt att, efter upphörandet af Götheborgs Discont, fördela densammas rörelse imellan Götha CanalBolag och Malmö DiscontVerk, hvilket sidst - Den 5 Augusti. nämdes Utlåningssumma är föreslagen att ökas för Skånes beliöf. Herr .Grefven och Landt Marskalken gjorde proposition att Malmö Disconts Octroy måtte fortfara till och med år 1820.
Herr Landt Marskalken frågade om Ridderskapet och Adeln ansåge Malmö Discont böra i Riksens Ständers Bank njuta Disconträtt ä 300,000 R:d.
Grefve Liltjencrants yttrade sig anse Maximum af Utlåningscapitalet först böra bestämmas.
Herr Landtmarskalken proponerade att detta Maximum måtte utsättas tili 2 å 2 en half Million R:d.
Grefve Lilljencrantz försäkrade, att då Utlånings-Capitalet för Götheborgs , Götha Canalsoch Malmö Disconter tillsammans utgjorde Nio Millioner., vore det en följd att Malmö Disconts andel deruti borde vara 2| Million. cl Friherre Cederström, Jacob:
Dis-i cont har hittils förmått bestrida, sin rörelse med ioo,coo R:dr Creditif3 den har nu fått detsamma förökadt till 200,0005 Jag, för min del , tror att dén dermed bör kunna fullkomligen bestrida sin rörelse. 126 Den 5 Augusti.
Herr Påhlman hemsfälde om det vore consequer.t haodladt att, när Banco-Utskottet rillstyrkt Utlåningsförminclskning, dä öka summan af Discorstens Creditif.
Herr af Klinteberg, Wilhelm, förmälte att så vida Malmö
Discont hade varit grundad på annat biträde än af Banken, så hade den visserligen kunnat berga sig med den Creditifsumma densamma förut fått påräkna; men, när den det icke haft, ansåge han denna summa otvifvelaktigt behöfva, på sätt föreslaget är, förhöjas.
Discont hade 1 början, förr än de så kallade 3 procentslå nen blefvo utgifne, så inskränkt rörelse att Utlåningssumman knappast uppgick till En million.
Disconten vara någorlunda belåten med ett Creditif af ico 000 R:dr jemte det extra biträdet af RiksDisconten:
Nu. då Malmö Discont extenderat sin rörelse till nära 2 millioner, och Banco-Utskottet medgifvit att Maximisumman af berörde Disconts Utlåning må, efter upphörandet af Götheborgs
Discont oetroy, få utvidgas tiil 2* millioner, så lärer Verket icke kunna bedrifvas med mindre Creditif än det som Banco-Utskottet föreslagit.
Jag tror mig vara tillräckligen känd, att icke vilja öka Bankens utgifter; men jag måste nu, som flera gånger förut, vördsamligen observera, att beslut som röra ett och samma ämne måste stå i sammanhang med hvarandra.
En utvidgad Utiåningssumma fordrar ovilkorligen Den ?
Augusti. 127 ett större Creditif att repliera på, om man vill undvika hastiga skakningar> som kunna störta Låntagare, hvilka i Skåne, som undergått kostsamma Enskiften, torde mer än annorstädes förtjena att menageras.
Friherre Cederström, ffatob; Jag får den äran anmärka att Malmö Disconts Creditif i Banken icke är funderat till ett Utlånings Capital, utan endast till att betäcka 3 procents Utlåningarne, det vill säga: icke för att lemna penningar till nya lån, utan för att understödja Crediten, i afseende på de utgifna.
Enär nu Malmö Disconts Credit hittils har kunnat underhålla sig med en
Discont-rätt af 100,000 R;dr, och denna är ökad till 200,000, så synes denna Discont vara fullkomligen belåten.
Herr Grefven och Landt Marskalken proponerade, att Malmö
Discont må uti Banken nju-, ta Disconträtt å 200,000 Ridr.
Grefve Liljencrantz ville blott anmärka att, i sådant fall, denna Disconträtt icke vore ökad, utan densamma sorn den redan någon tid åtnjutit.
Då nu fråga uppstår om Götha Canal Disconts Creditif i Banken, får jag nämna att denna Discont-rätt för Götha Canals- och Götheborgs Disconter j sammanslagne, är af BancoUtskot - 128 Den <y Augusti. tet föreslagen till 1,300.öoö R-.dr.
Äfven hafva l,6co,coo samt Soo,ooo R:dr varit i fråga stäldé.
Jag får nu proponera bifall å Banco* Utskottets tillstyrkande.
Grefve Vun Platen, Salzar Bogislaus:
I\ärvarande öfverläggning grundar sig egentligen på afskiljar.det af Malmö DiscontVerk från gemenskap med Götha Canals och Götheborgs.
Denna fråga ar rédan afgjord.
Den andra frågan är huru Maximi Utiåningssunrman för aila tre bör reparteras.
Maximisumman för Malmö Discont är redan fixerad till 2*- million* deraf följer att 6^ återstå åt Götha Canals sammanslagen med Götheborgs.
Den tredje frågan är om de sidstnämdes
DisContratt:
Dell är föreslagen till 1.300,000 R:dr; Men, då af denna summa 600,000 böra, enligt föreskriften , vara stående* aro endast 700,000 öfrige till rörelsens försäkrande.
Jag anhåller vördsamt få erinra att Riksens
Ständer behagat besluta en betydlig summa till arbetets fortsättning och påskyndande; Men af de för Utskotten upptedda Handlingar är ådagalagdt att denna summa likväl icke är tillräcklig.
Hvad vidare erfordras måste hämtas af Discontvinsten.
Det hörer således till sakens sammanhang , att Creditifsumman icke må beviljas så liten att Riksens Ständers åsyftade ändamål icke vinnes : och det är sä mycket mindre våda i beviljandet af en mern utvidgad
Discor.trätt som ett större Creditif alltid begagnas mindre än ett ringare, bör öf rigt, Den y Augusti. tigt, då jag, i anseende till mina enskildta förhfdlanden ej velat, af grannlagenhet, yttra mig öfver Creditivet åt Malmö Discont, tror jag det böra vara mig tillåtet nu framställa den önskan , att Creditivet åt Götha CanalDisconÉ matte förblifva orubbadt intill ig2o års slut.
Herr Pahlman, Ctto Fredrik:
Här har blifvit nämndf, att Götha Canal-Discont sällan begagnat hela sitt Creditif i Banken, Dä förhållandet verkligen är sådant, att äf 800,000 Rdrs Creditif CanalDisconten sällan haft större summa uttagen än 300,000 R:dr, och man dessutom vet att CanalDisconten rört
Sig med den betydliga summa af omkring 5 millioner R:d., så är det så mycket orimligare att nämnde
Discont skall få beständigt gagns den förhöjda CreditifSumman af g00,000 R;dr, hvilken endast för en kortare tid beviljades till afhjelpande af ögonblickets förlägenhet.
Ridderskapet och Ådelri, för några månader sedan, lemnade bifall till fördubblad
Discönträtt i Banken, framställdes detta såsom alldeles nödvändigt, på det en mängd i CanalDisconten skuldsatta medborgare icke måtte blottställas för en hastig inbetalning af sina lån, hvarmed Götha Canal-Direction hotade, såsom en ovilkorlig följd af den förlorade Crediten, derest Riksens Ständer afsloge dert begärda förhöjning af DiscontCreditivet.
Ban■foUtskottets Betänkande härom inndhöll att den liidd. 0. Ad.
Prat. 6:te Del. N:o 17. ig* 130 Den 5 Augusti. förökade samman, af 8oo,oco R:d., endast skulle få begagnas för en kortare tid, nämligen under dessa vilkor: Först, att om Riksens Ständer, under påstående Riksmöte, skulle till Götha Canals arbetes, bedrifvande lemna något särskildt penningunderstöd, skulle Banken af detsamma ersättas för hvad af den förhöjda Creditifsumman kunde vara uttaget; men i händelse Riksens Ständer ej skulle för Götha Canal bifalla något ytterligare understöd, skulle det i alla fall åligga CanalBolaget att sidst inom ig månaders förlopp hafva hela den förökade Creditivsumman liqviderad.
Sådant är innehållet af BancoUtskottets Betänkande sorn Riksens Ständer bifallit.
Så har äfven en Utskottets Ledamot här förklarat meningen, förr än Betänkandet bifölls.
Samma värda Ledamot har äfven med åberopande deraf, inom de sammansatta Utskottens Beredning, högligen bestridt de öfriges tanka i Beredningen, att CanalDisconten borde, för Creditens bibehållande, få begagna sin fördubblade
Disconträtt i Banken utöfver 18 månader från den tid densamma blef beviljad.
Man vill nu gifva en annan tydning åt ofta nämnda Riksens Ständers Beslut.
För min del bestrider jag, på det högsta, att CanalDisconten erhåller rätt till fördubblade Creditivet, längre än iS månader.
Jag tror att Götha CanalBolag ändå, under detta Riksmöte, erhållit allt och vida mer än det skäligen kunnat hoppas.
Grefve Liljencrantz:
Jag beklagar att i denna fråga beständiga misstag skola yppas, oak - De <) Augusti. tadt jag flera gångor sökt att deri tämligen nöga utreda.
Herr Major Pahlman har citerat ett anförande af en Ledamot i BancoUtskottet, och som jag tydligen finner att detta har rapport på mig, bör jag upplysa det jag, nu som förty och förr som nu, gifvit den med vötkligheten instämmande förklaring: att då fråga uppstod om ett tillfälligt förökande af Götha CanalBolagS Creditif i Banken, antog BancoUtskottet såsom afgjordt, att det medgifvande som då kunde göras af Utskottet endast vore gällande för närvarande crisis, utan att för framtiden binda Riksens Ständer, som borde äga full frihet att, t anledning af Kongl. Majus Nådiga Proposition, besluta om på hvad sätt och till hvilket belopp bidrag af Staten kunde lemnäs till Götha CanalBolag.
Till följe af denna princip stadgades, att om något ärligt anslag skulle bévitjaS, men icke den förökade
Disconträtten fortfara borde det sorn vöre disponerad! öfver fordna summan 8oo,coO R:d. liqvidéras genom innehållning af det beviljade årliga anslaget, samt att i den händelse intet bidrag blefve beviljadty hvarmed qvittning kunde verkställas, och icke heller fortsättning för framtiden af den ökade
Disconträtten, så borde det som Vöre dispönfiw rädt öfver nyssberörde 80O»oo° R-'d> inom ig månader återbetalas.
Detta har jag sagt, och sä förhåller det sig till pricka.
Men hvafkeri har jag' någonsin yttrat, eller vore det ens tänkbart, att BancoUtskottet kunnat förmena Riksens
Ständers afgörande rätt vid hufvudfrågans företagande, om och tili hvad belopp dsö 132 Den y Augusti' tillfälligt förökade
Discenträtten skulle få begagnas.
Derom är nu ventilationen.
De orsaker åter, hvarför jag, utan att pä mindsta sätt vackla i förr yttrade tänkesätt, nu instämmer med Höglofl.
BancoUtskottet i tillstyrkande att Götha CanafBolag för sin egen och GötheborgsDiscont, sedan den sednares octroy upphört, må till och med är 1820 få begagna 1,300,000 R:drs Disconträtt i Banken, äro: 1:0
Att alla anledningar, som förut hos mig verkade en motsatt mening, nu mera upphört } och 2:o
Att i sakens närvarande skick, Creditivets uppökande tili 1,300,000 R:dr är en absolut nödvändighet, så framt man icke vill pä en gäng stadga och afslå en oförändrad Discontrörelse.
I förra afseendet beder jag få anmärka det mitt förslag, att återköpa Götha CanalBolags octroy, genom Riksens Ständers fattade beslut helt och hållet förfallit.
Det mitt hopp, atj: Bolaget, Discontrörelse kunde nedsättas till ett belopp som motsvarade gamla Creditivet af 800,000 R:d., äfven är tillintetgjordt genom det, af många sammanstämmande omständigheter härledda, beslut att
Discontrörelsen till 1820 skall utan mindskning fortfara j att all farhåga för
Discontrörelsens ökande, genom Den <) Augusti. >33 meddelandet af ett större Creditif, förfaller, då ett visst maximum för Utlåningen är fixeradt.
Alla dessa premisser äro, utan mitt förvållande, emot min plan, förändrade.
Jag måste således se saken icke sådan jag önskade att den skulle blifva, utan sådan den nu är, och då föranlåtes jag att, till en så stor utlåning, som nu är tillåten, yrka ett Creditif så stort att det svarar deremot} ty annars skall Disconten, vid en möjligen uppstående förlägenhet, nödgas hastigt indraga förfallande lån, till hela beloppet, och såmedelst blottställa de låntagare som vid det tillfället komma i fråga, hvilket just är det som man velat, och ännu bör vilja, förekomma.
Då frågan här förevar om Creditivet till Götha Canal, var endast fråga om ett snart biträde, för ganska kort tid, endast i afsigt att stärka Discontens credit, som till den grad aftagit att dess Creditorer uttaga sina insatta penningar och insticka dem i stället i Malmö Discont.
Då jag begärde Frågan på bordet till nästa Plenum, föreställdes sådant uppehåll kunna förorsaka stor olägenhet}
Att af de 800,coo R:d.
Disconten ägde i Banken nu mera endast circa y 0,000 R:d. återstå, en enda dags uppehåll skulle således kunna bringa CanalDisconten till bankrutt, hvilken deremot skulle varda nödsakad forcera sina debitorer: af dessa skäl afstår jag från mitt yrkande} Men nu mera, då Crediten förmodligen *34 Den 5 Augustt. lärer vara stärkt, genom det betydliga biträde af Staten Canalverket erhållit, sä finner jag ingen anledning vidare fortfara med Creditivct.
Meningen a: BancoUtskottets Betänkande lärer således aldtjg kunna vara annan än den att fall biträde erhålies, skulle dessa 800,00a R:dr eller så stor del deraf som blifvit begagnad, afgå på der» beviljade biträdessumman; uien (derest bjträdet abloges skulle Creditivet först återbetalas efter 18 månaders förlopp.
Af hvad anfördt blifvit, anser jag Creditivet blott vara beviljadt för egna bruket, nied vilkor att, sedan Crediten vöre stärkt, återbetalas3 är den nuvarande stora törmönen Canalverket erhållit icke stärkt, så lärer den icke stå att hjelpa, Grefve von Platen'.
Den uttydning en värd Ledamot gjort, att den för någon tid sedan Götha Canal - Discont bevjljade extra Discont^ rätt borde upphöra af det skäl att, sedan ögonbjickshjelpen vore vunnen och Riksens
Ständer särskildt behagat bevilja ett betydande årligt biträde till Canalarbetet, så borde Credtten vara nog stärkt, eller skulle aldrig blifva det, tror jag, för min del, icke kunna godkännas; ty med mindsta uträkning befinnes lätt att crediten beror- just af opinion om tillgång tjll en större, icke till en mindre summa.
Det är ock, såsom jag redan haft den äran erinra, just då tillgången är större som den mindre begagnas j och bankrutten tror jag ej då vara mycket att befara, bör att ej uppehålla öfvcrläggningen, vill jag blott tillägga en anmärkning; det är den, att då ett maximum Den S Augusti. för utlåningen är fixeradt, kan omöjligen, så vida man ej ville förutsätta ett uppenbart brytande af föreskrifter, något missbruk med rörelsens utvidgande genom Cteditiftillgången äga rum.