Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag kror att ett Ständ kan se mera än ett Utskott och derföre önskar Zag akt alla mäl mätte remitteras till Ständens flukcliga afgörande.
F r i h e r r e L e Z s r s t r ö m:
Om den proposition som kunde begäras, wore rakt stridande mot Cvnstittltioncns bokstafweliga föreskrift, fölle dch orig» kighet lätt i ögonen, och dä kunde ben föreslagna ukwägcn knappast bchöfwas.
Men propositioner kunna förrflis sä inwecklabe, alt tid bcySfwcS och noga pröft liing att ukreda deras beskaffenhet.
För sädana fall är den nöbwändig, och framför allt, om den olpckcli» ge period kunde initräffa att en faction inom nägok Ständ hade pluralitet, och dermed förmäddr drifwa b genom lagstridiga propositioner.
Herr Grefwe» och Ordföranden gjorde proposition pä § med ben förändring
Constitu» kions »Utskottet föreslagit.
Ro» Den 2!
Octsber.
Ja, blandadt med nägra Nej. HcrrGrefwen och Ordförandens Jag hemställer om icke meningarne kunde förenas.
Dr fä Ledamöter som synas wara af olika mening torde kunna jämka sig.
Dä frägan remitteras till Utskottet, synes mig änbamälet wara wunnit.
Kanske Herrarne pä sädan grund afstä.
Friherre Kic!6srsto!pe, Larl:
När ordet bokstafwcligen här är infbrdt, synes mig allt hwad som fordras wara iakttagit.
Herr kLklman:
Det enda tillägg jag skulle kunna anse nödigt, worc att Landt - Marskalken ölades att tvid ett sädant tillfäll» när han förklarade öfwcrläggningcn hwilande, tydligen kill Protocollct uppgifwa hwari han funné den begärda propositionen olag, lig.
Det är troligt att Ständet efter en sädan för, klaring, om den är grnndad, rättar sig.
Jag medgif. wcr för öfrigt, att när en Taleman är answarig för Le propositioner han gör, fordrar äfwen ä andra sidan rättwisan, att han ej mätte kunna twingaS att göra nägon emot sin öfwertygelsc.
Herr k^otsiliek» instämde i hwad Herr Däsilmsn föresiagit, och anfäg för öfrigt uttrycket genom ordet hckstafrveligcn fullkomligen tydligt.
Herrl^orLtK conformeradc sig med Herr VvOtNsieb.
Friherre cederström gillade dek af Herr siLkinmn förcstagna tilläg, mea yrkade för fä hjfgA
E ^ ^ redan förut an, fört Den 21 October. 4545 fört, i synnerhet för att derigenom förekomma m factions alltför mägtiga inflytelse.
, Herr klingspor, (Zsrfi t; Än om en faction skulle finnas inom Utskottet.
Herr 0 r n t si:
Ja, det är fust af bet skälet jag
Lnffatt att benna § ej mätte gillas.
Herr kasilmnn:
Remisien till Utskottet synes mig förutsätta att frägan skall äterkomma till klena och der afgöras, och dä äger ju Ständet fin pröfningsrätt fig sörbehällcn.
Herr Grefwe» och Ordföranden:
Herr kasilman deri irrar fig.
I § stör att med denna fräga förfaren enligt 84 § i Regerings - Zormcn.
Her käk! man:
I sädant fall synes mlg sä mycket mera nyttigt att Utskottet öfwer en sä kinkig fräga först aflemnar sitt yttrande.
Herr Grefwen och Ordföranden gjorde dcrpä proposition pä Z med Utskottets förcflagna förändring, samt den tilläggning efter orden Grundlagarnas lydelse: börandeö förut haswa stalén till sitt wägrande anfört.
Bifölls. 56 Z MfbllS enligt Constitutions - Utskottets »marbrtade Fbrflag. 57 Z.
Herr k 0 t si 1 iesi:
Som det är af mycken wigt att de underrättelser Oeputationer till Ständca 4Z46 Den 2l October. medföra äro säkra och noggranna, sär jag tillstyrka det af Grefwe Os la Garnis förcstagna tillägg, att Dcputationens Ordförande alltid mätte medföra en af Sccrcteraren pätrcknad afskrift af Ständcls bcstut.
Herr ? sblmgn förenade sig häri till alla delar med Herr stoekiieb, han trodde den nödwäudi» ga ordningen fordra att bestulen först inom Ständli justerades.
Ulla som anföra Oeputationcr hafwa ej lika gäftva att fatta och framföra Ständens öfwer, läggningar och bcstut.
Att dem uppsätta trodde
Herr ksklmsn ej fordrade alltför mycken tid- emedan be» fluten merendels äro korta.
Friherre l4 amilton, Orl, erindrade att af ProtocollS»Utdragen y Exemplar borde ulstrif» «aS, hwaraf ett skulle äkcrsändas till det Utskott dit Mälet warit rrmittcradt, för att undwika den förlä» genhet, hlvari flera Utskott sig under denna Riksdag dekunnit, att ej känna hwad bcstut StändmS pluralis tet fattat och om be bordt upptaga de äterremister de erhällit.
Herr Grefwen och Ordföranden sörcstog att detta kunde blifwa ett särskildt moment i §, hwarefter uppä särstilda propositioner bcflöts att Z jämte Coustitutions - Utstottcts tillägg stulle gillas pä bet sätt att efter orden archiv färwaraS, stulle in» förås: Detzutom bär enär walet något Utskott angar, ett exemplar äfwen Utskottet meddelas, samt att sista meningen fölunda förändras:
Dock bör ProtocollS - Utdrag-t derom, eiler om sakenS wigt fordrar en sädan skyndsamhet att det ej medhinneS, en af GtairdetS Secreterare behörigen patecknad assirist af den proposition Den 21 October. 4Z47 sou> beslutet grundat, alltid tillika åtfölja, och af Ordf randen för Deputationen i de andra Stånden högt uppläsas.
Friherre (Ollerström bad om urslat att h.u: begärde förklaring pä ett i dag förmiddag fattadt bi flut.
Han önskade weta vin JustitiäNälen, som hittills sutit i Utskott, ännu under denna Riksdag kunde dermed fortfara.
Grefwe körner erinrade att dels Riksdags r Ordningen ännu iFe wore antagen dels kunde ej nägon lag wara retroactiv.
Herr Grefwen och Ordföranden wille äfwen påminna Friherre Ollerström att Herr Grefwen spis gjordt denna proposition, att om Riksdags - Ordningen nu antagcs, skulle den för denna Riksdag ej hasrva nägon werkön pä Utskottens sammansättning, hwilkcn proposition Ridderskapct och Zidell! äfwen hade bifallit. 58 § Bifölls. 59 § BiföllS. f>O § BiföllS med ben af Consiitutions »Utskottet förefl-gna förändring.
Herr Grefwen och Ordföranden anmälde alt här more ordningen akt företaga den npa cf Constitnlions - Utskottet föecflagna H rörande Thron» följare, wal, hwilkcn nu upplästes.
Herr 0 r 2. t ll undcrstälde i anledning af denna Z huruwida en Nämnd bchbfrves wid bet suppo - 4843 Den 21 October. ncrade tillfället.
Wi hade under denna Riksdag förrättat ett Thronfökjarc - wal, som i hans tanka bcwksade att förordnandet af en sädan Nämnd wore öfwerflödigt.
I händelse, som wib det sist förrättade Thronföljare - walet, alla Ständen deri förena sig, inträder ej bchofwkt af denna Nämnd.
Den kommer alldrig i nägon werksawhct, vm icke Ständernas röster äro delade.
Men den bör innan walet förrättas wara utsedd i fall den skulle behöfivas, och pä deiman c) mätte under walet hafwa hunnit utröna de personers tankesätt som dertill kväljas.
Allenast ett Ständs Uiktensim har man ansett tillräcklig att hänskjuta sakens afgörande ät Nämnden, ty frägan har synts af lika wigt som en grundlag.
Dessutom har man afwcn önskatt att en Thronföljare alldrin skulle fa skär att tro det ett eller ett annat Ständ warit emot hans utkörande.
Ocn pä denna nya Z gjorda proposition, swapadcs' ett allmänt Ja, men ett Nej: Men Herr ölorstk, som erkände sig hafwa ropat
Nej, afstod derifrätt da hail fann pluralitetcns mening icke wara twctydig.
Alwen syntes Rkdderskapck och Adeln att den nya Z mellan den 60 och 61 borde inflyta, sä att Utskottets derom afgifna tillstyrkande till alla delar gillades. 61 Z.
Herr kZKImnn utbad sig fä underställa sm c) nägot medel kunde utfinnas, hwarigcnom den obehagcliga utlottmngen af en person undwkkes.
Om dek
Den 21 Oktober. del ej wore möjligt pä annat sött, wille han häldre tillstöka alt cn ny Ledamot inlottadcs.
Grefwe lolo raar:
Dä Utloktiiingcn i allaiänhct syncs sä obehagelia, ware dek allt för wäl om en annan ukwäg kunde upptäckas.
Men jag kan wäl förstä huru dct skulle tillgä att inlokta en Ledamot.
Man nödgades dä först lotta om bet Sränd hwarur den nya Ledamoten skulle tagas, och sedan om sjclfwa personen.
När cn talrik
Nämnd utses, är förlusten af en röst, för det Ständ den träffar obetyd, llg, och när utlottningcn är ett förut gjordt wilkor, finner jag- ej att nägon bör stötas pä hwilkcn lotten faller.
Jag hemställer likwäl, om icke i likhet med den nyst gillade nya § äfwen här kunde stadgas att utlottningcn ej behöfde äga, ruin, för än calrm med xari-t vora inträffat.
Herr von 8 c b ant 2 föreslog lill unbwi kande af uklottning, att man genom lottning kunde tillägga cn Ledamot 2:ne röster.
Grefwe del örner:
Denna ukiväg wore ganska god, men jag hemställer huruwida det icke wid ett wal af Förmyndare för cn omyndig Konung dck ofta skulle werka förlägenhet om en person skulle äga votum stscinvum. Grefwe b, ö ev e n b j eI m: Wid ett annat tillfälle wore redan bcflutit att Nämnden ej finge ätskiljas innan walet wore afgjordt.
Herr Grefwrn hcmstälde om icke detta äfwen här borde iagtkagaS.
Detta wore brukligt wid Jurzm i England, och ehuru Herr Grefwen wistt icke wille jämföra den här i fräga warande förrättning med cn criminal - dom, funne han dock detta wilkor Mista billigt och klokt. 4ZZ0 Den 2l Gctsber. Herr ? äK ! msn: Grefwe Iv! orri ers förs slag torde wara det bästa, och jag tror att om dek antageS, skall wistcrligen sällan det fall inträffa dL Utlottningen behefwcs.
Friherre chlnnnerkroim; Utan för» dom för min tanka rörande litkottningen, tror jag mig kunna förcstä ett sätt hwarwio denna utlvttning icke bchöfwes. vet bcstär deri, att sedan alla lotterna äro insamlade, en mätte läggas ä sido och förstöras, dä de äkcrstäcnde ärv udda, och panL votn ej kunna inträffa.
Grefwe förner instämde i detta Friherre Klsrwerdkims försiag och tillst^kte tillika det af Grefwe yrkade tillägg.
Herr von lstsusw 0 ! k k utbad ffg tvördsammast fä hemställa om icke emellan denna och den nyst gillade § more nägon contradiction.
I denna, tvid walet till Förmyndare, lttlstötes Folket alldeles.
Han tyckte ott dest rätt wore wid hägge vesta tillfällen lika helig.
En omyndig
Konung kunde wara späd,, och Förniyndarenas RegnijigK - tid Munda blifva kängwarig.
Han föreslog derföre att i denna likasom k den förra § Folket först skulle tillägnas wal-rätt.
Grefwe dell ö r ner:
Orsaken till denna os likhet ligger i dr olika följderna af desta wal; walet xä Förmyndare stadnar goinenligm pä personer inom Nationen, och man har stak alt frugka för mera söndring i tänkesätten, och swärare parti, intriger wid ett sädant tillfälle, än wid walet af Thronföljare, hvilket troligen stavnar pä nägon utlänsk Furste.
DestUtom, ehuru rn Förmyndare - Regering kan wara läng, är Dm 21 October. 4551 ör dek doE att supponera att Thronföljaren wäkjcS för rn längre tid och akt h -ns wak kräfwcr
Nationens mera enhälliga sanct,'»!!.
Ettcr en korrt ytterligare öf» wcrläggning bifölls denna Z med ben förändring att i stället för dcn i § förest,gnc utkotkning af en Leda, mot, skulle till undwrkLNde af psrm vvts» sa snart de stntrra voterings - scdlarne inlemnade dlifwit, och förr än narron dlifwit öpnad, en uttagaS scb genast förstöras, sanik akt ! Z skulle rnföras, att Nämnden ej finge atstiljaS förr än walet rvore förrattadt. 62 § BiföllS med den af Grefwe körner fö-> restagna förändring ; ordställningen: genonr tols as hwarje Stand nämnde Llectorer. 6z Z B-sölls. 64 § B-fölls.
I anledning af denna § hemställde Grefwe Norner om icke Riddcrskapet och Adeln wille hänwisa till Stats-> Utskottet akt förcstä löner eller arfrsodcn för de i densamma nämnde esmmikkcrade till Tryckfrihetens wärd.
Herr Grefwe» och Ordföranden erinrade, att som det ej hörde till Riksdags - Ordningen, bet framdeles torde blifwa ett särskildt ventilations- ämne. 6s § Bifölls med förändring a? ordet; In. struction till Reglemente. 66 §.
Herr vo» ZcknntL förmäkde, att dL Ridberffapet och Adela nu hade afgjort att voteringar - 4562 Dcn 2l October. ne skulle inom Ulstokken ske Ständswis, boede hwad bär stadg^S att Votenngen inom Riksgälds - Cvntvirets Fullmägkigc bör förrättas per Lox-ila, förändras.
Herr vvn8c5u!ren5eim och Grefwe körner upplyste, att ända ifrän RiksgäldsContoirets inrättning hade votcringarnc inom dest Fullmägtigc stedt
xar cap-tLz hvarefter Z oförändrad bifölls. 67 §> Herr von 8ci» an t 2 hemställde om icke tvid flutet af denna § kunde göras det tillägg, hwarom war Höga ivid den zo, att nemligen denna granskning af Stars-Lerket ej bör utestänga Revision af Kammar-Rätten.
Han trodde äfwcn att det ej were lämpligt akt öfverlemna ät Konungen att kalla Revisorerna.
Om det skulle hända att Konungen ej kallade, hwad ulwäg finnes tvä! dä?
Herr kork! i ed förnyade Grefwe Oa is Gsräies anmärkning, att Revisorernas antal borde ökas till 9 af hvart Ständ.
Grefwe biörnar:
Det af Herr von Lcirrmtr: yrkade tillägg tror jag kommer lämpcligare Wid den 75 Z, hvari stadgas om cieckarAer för öfwcrscddc räkningar; hwad tillökningen af antalet beträffar, skulle jag wilja tillstyrka att det ökades till 12 af hwart
Ständ, men att till besparings tvinnande j^et blOit blrswe cn revision mellan hvarje Riksdag. s Ständer hade dä altid sjclfwe walt sint» Retz.
.mer och conti olles pä Wcrkens förtrollning wore tr/.r säker.
Den 21 October. 453Z Herr von 8 c si o i 2 s n si s i m:
Jag är vcksä gen-a af den meningen att blott kil revision stullr hgllas mellan hwarjc Riksdag: Men hwad RiksgäldsContoirct beträffar har Stats - Uistottet nu ej hunnit att der göra mer än en allmän revision, ej att granska ziffrorne.
Utskottet bleswc derföre nödsäkadt utbedja sig att deröfwcr nästa är en revision mätte fä hällas.
Friherre 8taöl von Isto lists in:
Ingen king leder mera kill oordning, ja obehagligheter, än olika tankar om rätta förständrt af författningar.
I denna Z stadgas akt Riksens Ständer stola j den ordning Ständen hwart för sig lämpcligast sinna, wid hwarje Riksdag förordna om Revisorer akt emellan Riksdagarne dfwersc .och gransta Stats - W-rkets, Banqucns och Riksgälds - Contoircts styrelse och fdrwaltning.
Här är ingen skilnad gjord mellan StatsWerkcts, Banquens - och Riksgälds - Conkoircls inrdel.
Detta stadgande är sä widsträckt, att det har inger: gräns.
Jag har likwäl förut hört att emellan dek för, sta och dc bägge sistuämde stolle wara en bctydettg skillnad.
Jag fär fördenskull underställa och begära, att till undwiknnde af mchförständ, mätte nu dctcrm!- neras, om Swensta Folket äger lika rätt akt öfwcrse alla Rikets medel, eller om deruti nägon Ltstillnad stall gbrgs.
Om för Riksens
Ständer ej gö>cs en ytterligare redo än blotta uppwisandct af en uppgjord räkning, skulle wi sätta tro dertill?
Wi hafwa ju till och med under denna Riksdag exempel pä oriktiga räkenskaper.
Dä sädant kan hända ifrän Riksgälds«Contoirct, kan det äfwen wäntas ifrän andra werk.
Äfwcn fär jag fräga huruwida Revisorernc, vm de ställe finna nägra räkenskaper felaktigt, äga rätt att derom infordra upplåningar.
Herr 4834 Den 21 October.
Herr Grefwen och Ordföranden frSgade om icke detta more afhulpct genom det Maggda ordet Instructisner, och ow icke Friherre LtLel sunne tids nog att göra detza crindringar när ben inftru, erion som skall utfärdas förckommc?
Friherre 8 t aei vori klr>! ! stein:
Jnstructioner äro cj Lagar, de kunna wid hwarje Riksdag ombytaS, men i detta afseende bör finnas en beständig Lig.
Alla slags Räntor, Jvrdebvks--räntor, siäcnde Beskattningar eller Bewillningar äro kika wäl Statens medel, för hwilka redo bör kunna erhällas.
I 1772 ärs Regerings - Form stär akt Statens medel skulle för Riksens Ständer framwisas: men de böra äf, wen kunna undersökas, eljest är alltsammans blott ett tomt ord: sunda förnuftet säger att de böra fä under, fökaS, det wore annars att gäckas med människor.
Jag önskar Medes att detta twifwclsmäl om StänderS rätt att granska Statens medel och deras anwändning mätte upphäfwas.
I det hela betragkadt tillhör allt Staken, och denna princip är oföränderlig sä i frihe-ssom enwälds, tider.
Ropades af nägon Bravo.
Grefwe belo ener:
För att märka Consti, kutions - Utskottets bemödande att sätta denna § i enstämmighet med dcn zo, bör man observera det föreslagna tillägget ester ordet förwaltning.
Deri ser man den skillnad som är äspftad i förhällandct mellan Stats - Wcrkcts revision och revistonen af Banco- och Riksgälds - Weckel. Skulle Revisorer mellan Riksda, garna äga rätt art bcsl-tta och disponera om Statens rnedcl, wore det cj r.:e: a
Koa ungen och Stprcllen som dem jörwaltadc, ulan Rcvrforcina.
Oct kai» Medes cj t!ll« Den 2l Oktober. 4535 Nllkomma Revisvrerne att förordna om de eller be utbetalningarna, eller ändra och ogilla Konungens ans vrdntngar, weit wäl att derwid göra anmärkuingar och derom infordra upplysningar för akt efterse, om allt blifwit efter Riksei s Ständers afsigt disponeradt.
Oek» ta är allt hwad Söcvisorer mellan Riksdagarna kunna Söra, Friherre
Le ej erström:
Af ben Zo § med Friherre ^6e!lvärä8 tillägg splits tydligt- hwad rätt Revisorer äga tvid granskningen af Srats-Werket.
Men att gifwa föreskrifter bör dem c) tilläras.
Jag liviflar att nägon Konung skulle kunna Staga sig att styra landet, om hans befallningar skulle stä under Revisorers förmynderskap.
Deras rätt är att göra anmärkningar, och den är grundad i Riksens Stän» ders Bewillnings-rätt, hwilkcn äter genom dcha Revisorers ätgärd tiilräckcligcn är fbrwarad.
Herr ^nbnebjaim, 6öran, utbad sig fä nämna att Räntekammarens och alla Oe» partcmcnkers ifrän Stats - Contoircks räkenskaper revideras af Kimniar-Rätten.
Oet more lätt att der fä alla upplysningar.
Rcvisorerne kunna äfwcn lätt rf» terse om Kammar-Rätten gjort sin skyldighet.
Jag fär förnya den anmärkning jag förut gjort, att Revir sorernc böra till upplysning erhälla ett Utdrag af Kam» mar-Rättens gjorda anmärkningar.
Lik. öl von irk allstern:
Jag har redan förut anmält att det wore nödigt be, stämma huru tvid redvlvrsrringrn skall fbrhSllaS.
Oet är obehagligt ari ej känna gränsen mellan Konungenoch Folkets rätt, och man skulle lätt kunna komma att framdeles owrtande föruäima den förra.
Jag önskar att 4536 Den Ll (Dctober. att det mätte bestämdt utsättas hwad som menas med anordnade medel till wista behof och eftersyn att de rätt blifwit anwändc.
Är all rcdowisning instränkt wid akt fä bcwis akt summorne äro aflemnade och ätgängna: -Äga Rcvisarcrnc att tillse cm summornc gätt till sina ändamäl, eller till pensioner, högda löner m. m.
Är detaillens undersökning
Ständer förbuden eller ej?
Är ben förbuden, sä har jag ingen king akt säga, men dek wore underligt om man stall ge sina pengar, och k) fä weta huru de an mandas.
Jag tror c) akt meningen nägonsin warit att neka Revisorer kännedom af sättet huru Statsmedlen blifwit anwända.
Ock är ytterligare bestämdt genom Friherre ^stsifvärsiZ gjorda tillägg.
Bädc Stats - Utstött och Revisorer äga »att tillse att medlen blifwit anwände efter de af Ständer bcwiljadc hufwudtitlar.
Mera kunna ej Ständer fordra.
En mera special-Revision och granskning af hwarje anordning skulle inskränka Styrelsen.
Oen läger att se till att alla behof bcsörjas.
Nyttjas de ansiagna medlen orätt, äger man alt göra anmärkning mot Stats - Rädet eller Ministern, som deremot ej protesterat, eller mot Stats - Secreterare» som contrasignerat anordningen.
Friherre 8 ta öl von kstollstein: Sedan Grefwe Norner sä förklarat sig, will jag äfwcn bifalla denna Z, ty det will säga att äfwcn special - revision äger rum.
Herr Grefwe n och Ordföranden gjorde derefter proposition pä den 67 § med de af Constitnkions-Utskottet sörcsiagne förändringar, hwilken Bifölls.
Den 2Z October. 4557 Herr Grefwen och Ordförande» tilkännagaf att Herr LtLIKainmsr, Octo henric, wo» re nödsakad att resa bort, hwarföre Herrar Ledamöter af Andra Clahen anmodades att nästk.
Mändag d. 2Z October kl. 9 sammanträda att i harrs ställe Nätja en Elector.
Ridderskapet och Adela ätskiljbrs kl. 8.
In Läsm krotocolli Q. Silverstolpe.
Mändagen den 2Z October. klenum kl. 10 förmiddagen.
Ordförande Herr Grefwe ve Is (-sräie. öppnades Herrar Ledamöternas af Andra Classen kista till roal af en CUckor, efter Herr 8>slksmmsr.
Otto Henric, och befannS i hans ställe wara utsedd N:o 519.
Herr vrslvenkeicit Lsri, Pros sebor.
Utdrag af Protokollet hältet i BorgareStändetS kienum wid Riksdagen i Stockholm d. 21 Oktober 1809° Tredje Band.
Nro 219° S. v, 4553 Den 2?
October. S. O. Som ivid granskning af 5Z § ulr Högs«fl.
Constitutions - UtskottetS project till Riksdags» Ordning, fräga uppstod, huru, i afseende pä Bestu» tet, förhällas bör, när, wid voteringar inom ett RikSStänd, likhet i rösternas antal inträffar: altsä blstötS det skulle till wälbcmälte Utskott öfwerkcmnas att med Utlätande i denna omständighet till Riksens Högloft.
Ständers klena inkomma, hivilkct till de Resprctive Med - Ständen skulle wördsamt och »vänligen inbcrät» taS.
Ol luxrg..
Lx krcrtocollo Ik. keterton.
FortsaktcS med granskningen af RiksdagS-Ord ningen. 68 § BiföllS. 69 §.
Herr Grefwen 0 c h O r b f ö r a n d e n: Sedan Högloft.
Ridderskapet och Adeln bestulit den förändring i 41 Z alt de höga EmbctSmännen äfwen komma, att med wista undantag, njuta stn Riksdagsmannarätt till godo, torde wid denna Z äfwen den förändring böra göras, att de ej kunna mäkjas till Fullmägtige eller Revisorer wid Banco, eller Riksgälds» Werke».
Laclerltrnm hemstälde hu» ruwida detta förbud äfwen borde sträcka sig lill Justitie! »Räder».
Herr Den sz October. 4559 Herr käklmsn:
Af samma skäl, som dt ! den förra § äro undantagna, böra de äfwenwäl här undantagas.
För öfrigt skulle jag önska att detta förbud äfwcn mätte sträcka sig lill alla som inom beha werk äro löntagare.
Herr sto t si lieb hade ansett detta förut sä godt som afgjordt, och förenade sig med Herr kalrlman i anmärkningen- rörande löntagare.
Herr "k k 3 m önskade nägon förändring! sista orden af benna §.
Deri citeras den m Z Regcrings - Formen.
Men den säkerhet som deri omtalr.S, synteS Herr Ibom icke tillräcklig.
Dell rörde allenast säkerheten för Riksdagsmän under resor till och ifrän Riksdagar.
Herr von 8 c si ant 2 tillstyrkte det tillägg
Herr käklnaun förest-gil, men önskade alt äfwcn mätte utsättas, att om nägon Fullmäktig eller Revisor befordras till nägot af de i den 41 Z nämnde Ämbeten, han dä mätte stiljas ifrän sitt Fullmägtigstap, eller sin egenskap att wara Revisor.
Grefwe l) 0 sin », ^u^ust, instämde härk.
Herr st 0 t siIiesi, trodde att betta följde af sig sjelf och bchöfde ej särskildt stadgas.
Friherre kkserts, streäric, förklaradatt sädant alltid warit brukligt när nägon Fullmägtig eller Revisor genom Konglig näd blifwit flyttad i en annan clatz pä Riddarehasct.
Undertecknad Silverstolpe, Hxcst 6sdriel, upplyste att Constitutrvns - Utskottet har citerat 4Z6o Den 2Z October. den lii § Regerings - Formen, emedan ben säkerhet som deri omkolas, syntes wara allt hivad som fordrades för att göra Fullmägkige och Revisorer sjelfständigt, r utöfningcn af stna förtroendes poster.
Oä man deremot ej kunde utsträcka den lika längt som för Riksdagsmän i afseende pä befrielse för kraf för skullder m. m.
Herr Grefwen och Ordföranden fbrcflog och efter nägon föregängen jämnknina framställde till bifall följande nya rcdaction af första momentet.
Början förändras
Munda:
Inger andra kunna wäljaS eller wara fullmägtige m. m. och efter ordet Riksdagsman sättes: eller lill Ledamöter i Utstött wäljaS.
Oct andra Momentet gillades, jämte det af Constitutions« Utskottet föreslagna tillägg. z:dje Momentet Herr von 8 c lr u n t 2 ansäg onödigt att beri citera lil §, och att Uttrycket Ivar Nog bestämdt genom samina säkerhet som Riksdagsmän.
Herr 1 !r s m instämde häri z den lil Z gäller endast om resor.
Herr Danokyvsrstt 1^, i !!^ e st r ö rn, ^scob kelalcom, trodde att ordet Revisorer borde sättaS framför Fullmägtige: be förra hade ostridigt ett högre Den 2Z October. 456L högre anseende än de senare, häldst de senare af Rcvisorerne äro skyldige att emottaga befallningar.
Grefwe Norner uppläste IH § i Regerings - Formen; häraf syntes, efter Herr Eretrwns begrep, att denna § e) endast anginge resor.
I följe deraf skulle Revisorer och Fullmägtige njuta R ksd asinanna säkerhet och allt nmldförande straffas säsoia Edsörcs brott.
Men att utsträcka denna säkerhet äsweir till befrielse frän kraf för skulldcr, till ett owanligk ffpdd sbr veras betjening m. m. kunde för en sä lungwarig befattning som Fullmägtiges ej ffc utan störande af den allmänna säkerheten.
I ättledning af anmärkningen om Ordningen mellan Fullmägtige och Revisorer, förklarade Herr Grcfwen att han worc angelägen det Revisorers rätt noga bestämdes, och om nummern här gifwit anledning att förmoda det morr ämnat nedsätta Rcvisorerne under Fullmägtige, försäkrade Herr Grefwcn, att sädant alldrig kunnat wara afstgken.
Nannerkeim ansäg dea af Utskottet iagttagna ordning rigtig:
Revisorernas ätgärd more en posterieur handling efter Fullmägtiges.
Herr 1 ir a m förnyade sin anmärkning emot citerandet af den 111-Z.