Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottets den 7 dennes afgifne, samt den 13 i samma Månad på bordet lagde Utlåtande, i anledning af Herr StadsMajoren.Nils Limnelii Memorial, om bidrag af Statens Medel, dels till upprensning, dels till igenfyllniftg af Clarae Sjö, med flera Vattendrag , fann Ridv derskapet och Adeln, att berörde Utlåtande endast borje läggas till Handiingarne.
Vid förnyad föredragning af Statsutskottets den 12 dennes afgifne, samt den 16 i samma månad på bordet lagda Utlåtanda, i anledning af Herrar Rullmägtiges i RiksgäldsContoret hos StatsUtskottet gjorde förfrå - 43* Den 16 Maji. gan, i afseende på Räntan å Högstsalig Hans Maj:t Konung Carl XIII:s uti nämnde Contoir innestående HemgiftsCapital , ansåg väl Ridderskapet och Adeln Herrar Fulhnägtiges hos StatsUtskottet gjorde förfrågan hafva varit öfverflödig; men då StatsUtskottet med hem-' ställan derom till RiksStånden inkommit, beslöt Ridderskapet och Adeln, atty med gillande af Utskottets ofvanberörde Utlåtande, anmoda Utskottet, att gifva Herrar Fullmägtige tillkänna, det Räntan å i frågavaraude Hemgifts Capital nu och hädanefter korame att utgå från RiksgäldsContoiret, med 5,000 R:dr Banco årligen, som borde Kongl. Maj:t i underdånighet tillhandahållas.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åt-i skiljd.es In Edem Protocolli O. J. Lagerhem, Slut på VI.
Bandets I, Afdelning - Protocoll, hållna hos Högloflige Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm Åren 1817 och 1818.
'Andra Afdelningen, STOCKHOLM, tryckt hos Olof Grawin, 1818.
Tisdagen den 19 Maji 18I&
Plenum kl®ckan half till io förmiddagen.
Upplästes och lades på bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Memorial och Betankanden:
Från Stats
Ut slott et:
Af den 13 dennes:
I anledning af RiksdagsFullmägtigens för Stockholms Stad Herr Nils Settervall väck} te Motion , så väl om fördelningen af Arbetet' emellan Riksens Ständers Revisorer a£ Stats-, Banco- och Riksgälds-Verken, sorn skyndsam tryckning af desse Revisorers Berättelser } deruti StatsUtskotte t dels ansett sig icke kunna tillstyrka en så beskaffad fördel} ning af Revisionsarbetet, som Herr Settervall föreslagit, dels hemställt, att Revisorernes Berättelser, så väl om Stats- och RiksgäldsVerken, som öfrige Verk och Inrättningar , hvilka af dem granskas, må genast efter hvarje Revisions slut genom Revisorernes föranstaltande till trycket befordras och med allmänna Tidning 4 Dm 19 Maj. gärna utdelas, hvarom, i händelse af Riksens Ständers bifall, föreskrift borde uti den genom Kongl Kungörelsen den 10 Junii 1812, för Revisorerne utfärdade lnstruction meddelas j i sammanhang hvarmed och sedan Riksens Ständer vid denna Riksdag fastställt, att, jemte det ReVisOrerne bestås Skjuts efter fyra Hästar, tiil och från Stockholm, det för Revisorerne förut ansiagne Tractamente af 2 R:df Banco om dagen, borde förhöjas till 3 R:dr, samma Mynt, och utgå så väl under den för Revisionsförrättningen bestämda tid, som under resan till och från Stockholm, då g m'l beräknades för dagen; StatsUtskoftet föreslå» git, att föreskrift härom, till vederbörandes efterrättelse, måtte uti en mot slutet af Instru. ctionen tillagd §, införasj och hade, enligt bi!'ogadt ProtocollsUtdrag af den 13 dennes, en Ledamot i Utskottet, Friherre Cederström, Jacob, på anförde skäl ansett den af Utskottet tillstyrkte tryckning af Revisorernas Berättelser icke böra äga rum Fran Banco- Utskottet:
Af deri i5 dennes:
I anledning af gjorde Anmärkningar vid Utskottets den 10 sistledne Martii afgif®e Utlåtande , angående förändring af de innom BancoVerket gällande Befordringsgrunder , enligt hvilka tredj?delen af Brnqu-ns Comnlissarier vid inträffande ledigheter tillsät* tas endast af Frälsemän anmälande Utskot» Den 19 Maji. 5 tet sig icke hafva funnit skäl, att frångå hvad dess torra Betänkande i ämnet innehåller.
\ Frän Allmänna Besvärs- och OeconomiceJJt skottet:
Af den 24 sistledne April; 1:0 Öfver yrkade TabellFormuIairer för Herrar Landshöfdingars Berättelser om årsväxten m- m.j och har Utskottet föreslagit, att hos Kgl Maj:t måtte i underdånighet anhållas om befallning till Allmänna M igazinsDirectionen, att i sammandrag af Trycket utgifva Herrar Landshöfdingars sista Berättelser om årsväx* ten för hvarje år, på det sätt, som Directionen finner för ändamålet lämpligast; varande jflere Ledamöters särskihe tankar och Förslag uti ProtocollsUtdrag bifogade, Af den 28 sistledne April: 2:0
I anledning af de innom Prestestånd det gjorde Anmärkningar vid Utskottets den 13 sistlidne Martii aflåtne Betänkande, angående föreslagen ändring uti Tjenstehjons flyttningstid ; anmälande Utskottet, att sistnämnde Betänkande redan blifvit af de öfrige trenne RiksStånden bifallit. 3:0
I anledning af de hos Ridderskapet och Adeln gjorde Anmärkningar vid Utskottets Betänkande , rörande väckt fråga om förhöjda Tullafgifter på Boktryckeri-stilar, som inför - Den 19 Maji. skrifvas; och har Utskottet förblifvit vid dess första Betänkande, som äfven är vordet af de öfrige trenne RiksStånden gilladt. 4:0 Öfver de hos Ridderskapet och A: deln gjorde Anmärkningar vid Utskottets den 25 sistledne Februarii afgifne Betänkande, angående jemkning uti Båtsmans"
Roteringen i Halland; och har Utskottet icke funnit skäl, att uti dess förra, af trenne Stånd redan antagne Betänkande, någon ändring föreslå.
Af elen 16 dennes: 5:0 I anledning af Riksdagsmannen Jon Göranssons Motion , rörande den af Kongl. Maj:t 1 Nåder anbefallde delning af Ölands Allmännings-marker; deruti Utskottet på anförde skäl icke ansett sig kunna, i anledning af ■denna Motion, tillstyrka denna åtgärd.
Af den i dennes : 6:0 Innefattande Utlåtande öfver de bos Ridderskapet och Adeln samt PresteStåndet gjorde Anmärkningar vid Utskottets den 25 sistledne Februarii tneddeldte Betänkande, i anledning af väckt fråga om nödvändigheten af förklaring i vissa delar utaf Kongl. Maj:ts Nådiga Kungörelse den 3 April 18 f6, om öfverenskommelser, rörande Preste-rättigheter; och har Utskottet, jemte besvarande af Anmärkningarne, förblifvit vid dess första Betänkande, hvilket äfven af Borgare- och Bon - Den 19 Maji, 7 deStånden redan är vordet till alla delar gilladt Föredrogs å nyo och bifölls LagUtskottets den 24 sistledne April afgifne , samt den 16 dennes på bordet lagde Betänkande öfver gjordt förslag till förändringar uti nu gällande Legostadga för Husbönder och Tjenstehjon.
StatsUtskottpts den 15 dennes aflåtne, samt den 16 derpå följde på bordet lagde Utlåtande, i anledning al da hos Ridderskapet och Adeln gjorde Anmärkningar vid Utskottets den 1 dennes meddelte yttrande och förslag om den Summa, som för Stats- och RiksgäldsVerkens samfälda behof erfordras, att genom allmän Bevillning utgöras.
Det är en af oss alla känd sats, att innan resultaterne blifva afgjorda, böra premisserne vara det j denna sats stadgar hos mig den öfvertygelsen, att Statsutskottets Betänkande endast är en provisionel calcul öfver Bevillningsbeloppet, sådant det kan beräknas, innan den allmänna StatsRegleringen blifvit fastställd, samt innan Financefrågan blifvit afgjord , jemte den dermed sammanhang ägande frågan om Amortissementsanslaget och användandet af Banquens öfverskotter.
Dess. förinnnan kari BevillningsSumman icke vara bestämd ; och jag förmodar således, att de tre andra Stånden ansett BevillningsSumman, sorn s Pett 19 Maji, provisionelt uppgifven j men då det är angeläget , att icke gifva anledning till någon tvetydighet, begär jag ödmjukast Proposition på bifall af Betänkandet med det tillägg, att då RiksStaten ännu ej inkommit och Financefrågan ännu ej är afgjord, finnér Ridderskap pet och Adeln sig icke kunna anse detta Betänkande för det, som i 69. §.
RegeringsFormen omtalas, utan förmodar ett ytterligare Betänkande ännu vara att förvänta, hvarvid det egenteliga bestämmandet af Bevillnings sammans belopp bör göras.
Hans Excullence, Herr Grefven och Landtz Marskalken yttrade, att som de ötrige irenne RiksStånden redan bifallit StatsUtskottets Utlåtande och målet derigenom, enligt 69. §. i RegeringsFormen, vore afgjordt, ansåg Hans Rxcelience sig böra hemställa, om icke Ridder. skåpet och Adeln äfven för sin del behagade uti enahanda beslut instämma.
Jag för min del tycker, att man, såsom Grefve Spens anmärkt, kan anse StatsUtskottets ifrågavarande Betänkande blott för en avis och ej nödvändigt såsom det i 69. §.
Regeringsformen omtalta tillstyrkande rörande Bevillningens be» lopp} emedan pä detta ställe i GrundLagen star, alt detta tillstyrkande skall vara lärnpadt efter Statens reglerande., hvilken sistnämnde åtgärd ännu ej blifvit verkställd.
Jag anser derföre billigt att begagna hvarje utväg, Den 19 Maji. 9 sorn Grundlagen kan medgifva, för att i närvarande ögonblick söka fö-,kona Svenska Folket från ytterligare förökning i Skatt-bör dorna; och förenar mig således med Grefven Spens i den anhållan, att de Respective MedStanden måtte genom Frotocolls Utdrag inbjudas, att på de skäl, som nu blifvit uppgifne , utan afseende på det bifall de förut lemnat till Utskottets provisoriska Betänkande, medgifva, att Bevillningens belopp må förblifva oförhöjdt, så framt, med FinanceRegleringen, andra utvägar skulle kunna utfinnas, till fyllande af StatsVerkets behof, Hans Excelterice, Herr Grefven och Landt« Marskalken förklarade, att den af StatsUtskottet å den förra Bevillnings summan föreslagne tillökning tillkommit genom å tredje Hufvudtiteln uppförde, och af samtlige RiksStånden redan fastställde nya Stats-anslag, samt tilläde, att sedan de öfrige RiksStånden redan bifallit StatsUtskottets Utlåtande , hvilket en gång från Ridderskapet och Adeln återremitteradt, nu vore för andra gången härstädes under pröfning, syntes någon annan åtgärd numera icke återstå, än att, derest Ridderskapet och Adeln ej ville hvarken gilla Betänkandet, eller låta dervid bero, anmoda StatsUtskottet, att, enligt 09 §.
Regeringsformen, utnämna vissa Deputerade, hvilka borde hos Ridderskapet och Adela företräda och närmare upplysa förhållandet; hemställande Hans Excellence, hu« ruvida en slik åtgärd, som endast skulle bereda tidsutdrägt och uppehåll för Bevillnings.
IO Den 19 Maji.
Utskottet, uti uppgörandet af Bevillningens fördelning, Kunde anses nödig.
I anledning af hvad H.
Ex- Hr Grefven och LandtMarskalken nu behagat yttra, torde jag först få äran anmärka: att hvarken tredje HufvudTiteln eller någon annan skulle, genom det förslag jag uppgifvit, blifva till det allraringaste förminskade.
Det vore endast Statens utgift till Banque a ,1 sorn kommer att minskas, så att afbetajningen på StatsVerkets skuld förlängdes till tiden i samma förhållande, som den årliga summan nedsattes.
Hvad för öfrigt sjelfva hufvudsaken beträffar, kan jag ännu ej medgifva , att den 69 §. nödvändigt skall binda Riksens Ständer vid det bifall, de gifvit till Stats-Utskottets förslag om Bevillningens förökning.
Det står nemligen i denna §. att Bevillningens belopp skall vara låmpadt efter Statens reglerande Emedan dedore Staten ännu ej blifvit af Riksens Ständer fastställd och således ej kan såsom reglerad anses, synes också följa, att det förslag Utskottet på förhand afgifvit, ingalunda kan betragtas för annat än ett slags underrättelse om utsigten för den blifvande Bevillningens belopp, för att derjemte inhämta, huruvida Riksens Ständer skulle sig densamma vilja åtaga , i händelse nödigt så kunde blifva.
Grefve Spens: Lika med Herr Cederskjöld förklarar jag, att jag visst ej vill rubb3 något beslut, aldraminst något om anslag till för
Den 19 Maji. 11 Fäderneslandets behof nödiga utgifter.
Det är endast emedan behofvet af en ökad Bevillningssuauna icke ensamt uppkommit af ökade anslag på Hufvudtitlarne, utan äfven deraf, att man det oagtadl bibehållit AmortissementsSum-; man lika stor som förut; det är af denna orsak jag yttrat mig emot den föresiagna ökningen.
Hvad frågan om 69 §. angår, erkänner jag visserligen, att, enligt denna §., tre Stånds Beslut skall blifva gällande i frågan om det der omtalta bestämmande af BevillningsSumtnans belopp; men nu är just frå^a örn detta Betänkande är det, som i 69 §. om talas; mig synes ganska tydligt, att det är blott en Avis. Hans Excellence, Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att ehuru StatsUtskottets Betänkande om StatsRegleringen i allmänhet ännu icke inkommit, hade likväl Statsutskottets särskilta Betänkande, icke allenast om Hufvudtitlarne, utan ock angående enskilte Personers väckte Motioner, om anslag af Statens medel, blifvit afgifne, samt af RiksStånden pröfvade, hvadan StatsUtskottet äfven ansett sig kunna beräkna, och till Riksens Ständer uppgifva beloppet af den blifvande BevillningsSumman, om hvars bestämmande nu endast vore fråga.
Hvad ar.geck den af tvänne Ledamöter yrkade minskning uti berörde Summa, hemställde Hans Excellence, om icke åt Bevillnings-Utskottet kunde öfverlemnas, att vid Bevillningens fördelning tillse och uppgifva förslag, hvarigenom någon lindring möjligen skulle kunna erhållas, såsom 12 Dtn x 9 Ma ju till exempel genom en Bevillning å vissa Qf. vejflöds- artiklar.
Jag skulle ej bestrida öfverlemnande åt BeVillningsUtskottet al denna sak, om jag trodde detta Utskott äga magt att pröfva Amortis^ements anslaget ; jag skulle tillika sjelf vara den förste, som yrkade Bevillning på öfverflöd ; m;n då jag icke tror frågan om ett Anslag kunna till BevillningsUtSkottet remitteras, ej heller Öfverflöds Hevi Ilningen afhjelpa det jag önskat förebygga , nemligen ökandet af BevillningsSumman, sammanslagen af alla arter Bevillning , anhåller jag nu ödmjukast om bifall på Betänkandet, med tillägg, att oin, vid Finance frågans afgörande , utvägar kunna utses till undvikande af RevillningsSummans förhöjning, utan minskning i något af Riksens Ständer faststäldt Anslag, detta beslut icke må anses såsom bindande till en högre BevillningsSumma, än sorn då blifver nödigt.
Jag anhåller att få upplysa , det Bevillningsutskottet icke äger i sin magt, att framställa något förslag , ledande till minskning i det fastställda Bevillnings-beloppet, ulan endast att fördela den BevillningsSumma, hvilken, af StatsUtskottet uppgifven , blifvit af Riksens Ständer godkänd- Då frenne Stånd redan gillat Statsutskottets Utlåtande, och det framställda behofvet således är ostridigt , men BevillningsUt6kottet icke kan ingå uti Bevillningens för - Den 19 Maji, 13 delande förr , än sjelfva BevillningsSumman förut blifvit bestämd och Bevillningsutskottet meddelad ; så får jag på det högsta bestrida , 6ä väl allt uppskot med pröfningcn af ifrågavarande Betänkande, som detsammas gillande under de af Grefve Spens föreslagna, högst obestämda vilkor} såsom ledande till hinder för Bevillningsutskottets åliggande och ännu längre tidsutdrägt med Riksdagen, samt anhåller Vördsammast hos Hans Excellence, Herr Grefven och Landtklarskälken örn Proposition till bifall af StatsUtskottets Betänkande, utan något slags tillägg.
Hans Excellence, Herr Grefven och Landt.
Marskalken hem-tällde, om icke Ridderskapet och Adeln behagade gilla StatsUtskottets Utlåtande , med tillägg, att om, vid Allmänna Finance-Regleringens bestämmande, utvägar framdeles skulle finnas, hvarigenom den nu antagna Bevillnings-Summan kunde till någon del minskas, på sätt, att de af Riksens Ständer fastställde Stats anslag likväl komme att fyllas, och med säkerhet utgå, en sådan minskning af BevillningsSumman, utan hinder af det nu fastställda belopp, då må kunna äga rum.
Grefve Spens anhöll} att de öfrige Riks* Stånden måtte inbjudas, att uti detta Beslut med Ridderskapet och Adeln sig förena, hvil* ket, uppå af Hans Excellence gjord Prow 14 Den 16 Maji. position, äfven af Ridderskapet och Adeln bifölls.
Upplästes till Justering och godkändes Expeditions - Utskottets insände Förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Maj:t, angående KrigsAcademiens på Carlberg Lönings- och UnderhållsStat.
Sedan de tvänne Härolder, hvilka uti Processionen i dag borde gå framföre Ridderskåpet och Adeln, ankommit, samt Ridderskapet och Adeln, uppå af Hans Exceilence, Herr Gref» ven och LandtMarskaiken gjord Proposition, beslutat , att efter Ceremoniens slut vid Kongl.
Slottet åtskiljas, afgeck Hans Exceilence, jemte Ridderskapet och Adeln, kl. en qvart till ri, till Kongl. Slottet, hvarifrån Ridderskapet och Adeln var Kongl
Maj t 1 processionen följagtig till Hyllningsplatsen å Lejonbacken, hvarest Riksens Ständer sfhde deras Tro- och Hyllnings-Ed åt Hans Majit Konungen.
Ef.' ter Ceremoniens slut återgeck Ridderskapet och Adeln med Froecssionen till Kongl.
Slottet, samt åtskiljdes vid nedgången derifrån, kl. 2 eftermiddagen.
Den 21 Maji. 15 Torsdagen den 21 Maji.
Plenum kl. half till io f. m.
Justerares följande:
Ridderskapet och Adeln , vid Urtima Riksdagen i Stockholm, den 19 Maji 1818.
O- Föredrogs å nyo och bifölls LagUtJ »kottets, den 24 sistlidne April afgifne, samt den 16 dennes på bordet lagde Betänkande, öfver gjordt Förslag till förändringar uti nu gällande LegoStadga för Husbönder och Tjen. stehjon.
S. D. Vid förnyad föredragning af Stats» Utskottets, den 15 dennes aflåtne , samt den 16 i samma månad på bordet lagde Utlåtande, i anledning af de hos Ridderskap^ och Adeln gjorde Anmärkningar vid Utskottets den 1 dennes meddeldte yttrande och förslag om den Summa, som för Stats- och RiksgaldsVerkens samfälta behof erfordras, att genom allmän Bevillning utgöras, fann Ridderskapet och Adeln för godt, att StatsUtskottets berör.; de förslag gilla, med tillägg, att om vid all^ manna FinanceRegleringens bestämmande, utJ vägar framdeles skulle linnas, hvarigenom deit 16
Den 2 i Maji. nu antagne Bevillningssumman, kunde till någon del minskas, på sätt, att de al Riksens Ständer fastställd te Stats-anslag likväl komma att fyllas och med säkerhet utgå, en sådan minskning af BevillningsSumman, utan hinder af det nu faststäldte belopp, då må kunna äga rum j uti hvilket tillägg de öfrige Respec» tive RiksStånden skulle vänligen inbjudas, att sig med Ridderskapet och Adeln förena.
Upplästes till justering och godkändes följande frän ExpeditionsUtskottet insände förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrif; velser till Kongl. Maj.t: 1:0
Om åtgärder att befordra skyndsamhet med tryckningen af RiksStåndens Protocoll och Bihanget vid kommande Riksdagar. 2:0
Om en del af Wadstena fordna KlOsterbyggnaders upplåtande för Hospitalslnrättningen derstädes. justerades Expeditions Utskottets förslag till Förordnande för Ledamöterne i Tryckfri. hetsComitéen, Friherre Adlerbeth) Gudmund Joran, hade inlemnat ett Memorial, hvilket upplästes, så lydande:
Då Den 2 i Maji. 17
Då enskilta angelägenheter innom slutet af innevarande
Maji månad påkalla min närvaro vid en mig tillhörig Landtegendom i en aflägsen Province, utom det att min helsa äfven fordrar någon vård, nödgas jag, i hopp om Eders Excellences och Högloflige Ridderskapets och Adelns undseende, i ödmjukhet afsäga mig det förtroende, jag haft äran njuta att på sjette månaden vara Ordförande i Riksens Ständers Expeditionsutskott.
Om min förmåga, att deremot svara, icke varit så vidsträckt, sorn mitt nit, är jag dock öfvertygad, att min välmening af Eders Excellence och Högloflige Ridderskapet och Adeln med bevågenhet anses , och att jag vid denna för mig dyrbara förmån får vara bibehållen.
Hans Excellence , Herr Grefven och Landt Marskalken anmodade, i anledning häraf, Herrar
Electorer att med första sammanträda för att utvälja en Ledamot uti ExpeditionsUtskottet efter Friherre Adlerbeth.
Upplästes och lades på bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Betänkanden: Från Serskilta Utskottet:
Angående grunderna för en allmän regler Ridd. 0. Ad.
Afd, 3j 4* i 8 Den 21 Maji. ring af Statens Embeten och Tjenster ; hvarvid, enligt ProtocollsUtdrag, åtskillige Ledaj möters serskilde tankar i ämnet blifvit bir fogade.
Frän Allmänna Besvärs- och Oeconomicn4 Utskottet: elen iö dennes:
Innefattande Utlåtande öfver de hos Hedervärda BondeStåndet gjorde Anmärkningar vid Utskottets den 17 sistledne April afgifne Betänkande, i anledning af väckte Motioner om ändringar eller förbättringar uti Skjutsväsendet, samt de derom nu gällande Författningar; anmälande Utskotte', att dess första Betänkande redan blifvit af de öfrige frenne Respective RiksStånden bifallit.
Föredrogs å nyo Lagötskottets, så väl den 27 sistlidne Februarii afgifne Betänkande , angående väckt fråga om skärpande af det nu för tjufnader stadgade straff m. m. som ock d* 25 sistlidne April meddelte, samt den 16 dennes på bordet lagde Utlåtande, i anledning af de hos Ridderskapet och Adeln vid Uti skottets förra Betänkande gjorde Anmärk-; uingar.
Herr af Malmborg, Abraham, uppläste följande:
Eå jag visserligen icke är nog förmäten att Den 2 1 Maji. 19 föreställa mig, det jag med mina Anmärkningar skulle kunna föra någon ifrån en fattad öfvertygelse, borde jag kanske förblifva vid den tystnad jag föresätt mig här under detta Riks-i inöte iagttaga j men jag har lått anledning tro , det man skulle anse denna tystnad visat en tadelvärd bekymmerlöshet uti förevarande vigtiga ämne, der fråga är, att genom straffets skärpande för tjufvar befordra allmänna säkerheten , som alltid bör ligga Domaren ömt om hjertat.
Jag bör derföre till min egen tillfredsställelse reservationsvis uppgifva hvad jag tyckt mig finna kunna verka till vinnande af detta stora och nyttiga ändamål , somt jag hört många tro motverkas af stränga och allvarsamt verkställda Strafflagar.
En sådan tanka strider rakt emot de äldsta tiders och äfven min egen erfarenhet, under det jag, dels såsom biträde åt andra, uti Domare göromål, dels såsom Auditeur , och dels, sedan 1780, såsom Häradshöfdinge , lagt hand vid sådana göromål, jag har derunder funnit starka anledningar fatta full öfvertygelse derom , att den äldsta och kanske visaste Sedolärare verlden känner, haft rätt. då han sagt, att en vis Regent är sträng, och der en vis Regent är, går det allt skickligen och ordentligen till.
Det vill säga, att han skall alfvarsamt befordra verkställigheten af Samhällets antagne Lagar.
Der dessa visa lättsinnighet och för mycken efcergifvenhet hos Lagstiftaren , der visa sig ock allmänneligen lättsinnighet och sjelfsvåld i sederna , hvilkas förfall leda till barbari, och slutligen till Samhällens upplös - 20 Ven 2 i Maji. ning.
Detta torde vara en obestridlig san ning.
Det lärer således ej eller bestridas, att sedernas befordrande är af mycken vigt.
Jag tror ej detta sker genom flathet vid Missgerningsmäns bestraffande.
Man tyckes dervid glömma det beskydd till lif och egendom, den dygdige och laglydige
Medborgaren har ovilkorlig rättighet att fordra, men måste likväl sakna, der brott icke allvarsamt straffas.
Hvad skall han då tänka om Lagstiftningen ?
Säkert torde vara, att han alldeles icke finner sig dermed belåten, utan med mycket billigt missnöje anser sig förgäfves bidraga till Statens upprätthållande.
Följderna häraf kunna sannolikt icke blifva goda.
Jag tycker derföre det är hög tid , att lemna mycken uppmärksamhet åt detta vigtiga ämne och att, så vidt möjligt är , söka förekomma de mer och mer tilltagande tjufnader, samt att såmedelst befordra säkerheten till lif och egendom.
Dessa stora och vigtiga ändamål, tror jag tillförlitligast kunna vinnas, om 1734 års, i denna del väl grundade
Lag återsättes i sin fulla kraft och verkan, som intill 1779, då olyckligtvis förändringen deraf utkom, synbarligen i det närmaste uppfyllde sitt ändamål, så vida tjufnader för den tiden voro ojemförligt me. ra sällsynta än nu, dä de sedan 1780 så märkligt tilltagit, att alla fängelser äro alldeles uppfyllde med tjufvar, hvaraf antalet var högst obetydligt, så länge berörde, efter mitt sätt att se, oöfverträffJiga
Lag var gällande.
Man fick den tiden på Landsbygden nästan allmänt se
Allmogen lemna dörrar och kistor Den 21 Maji, olästa, då Folket var ute på arbete, och säl» lan funno de något tillgrepp å deras egendom hafva skett, då de kommo hem.
Nu åter, sedan Hberaliteten emot våldsverkare synes öfverskrida rättvisans och billighetens grärisor, äro låsar, galler och andra förvaringsmedel otillräcklige att skydda Medborgares egendom, som med våld tillgripes, utan att ägaren, eburu dervid ofta hemma i Huset, kan hindra det.
Så har jag erfarit hafva tillgått, under det jag snart 38 år, såsom Häradshöfdinge, lagt hand vid en stor mängd Ransakningar i sådana Mål.
Jag har derunder äfven med innerlig smärta sett den dygdige