Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
St:r icke afdraga de 700 Rdr Bko å det anslag, som beviljades honom vid hans inkallande från Finland, hvarföre jag anhåller, att med saflag å punkten, Riksårchivariens lön bestämmes till 5,000 Rdr Rmt. Hr Gr. o. Landtm, hemstälde nu om R. o. Ad. behagade bifalla Utsbs ifrågav:de tillstyrkande utan förändring, men härvid ropades
Nej; hvarefter Utsk:s tillstyrkande bifölls, med uteslutande af den deri förekommande slutmening: »men att för nuv:de innehafvaren af denna beställning afdrag sker med det belopp af 1,050 Rdr, som han från Allm.
Indragningsstaten upbär, så att aflöningen för honom på RiksArchivets
Stat kommer att utgå med 3,950 Rdr nämnde mynt.»
De öfriga delarne af 4:de punkten biföllos. 5:te punkten, ang:de Kongl. Bibliotlieket.
Härvid förekom först och bifölls Utsk:s hemställan i fråga om anslag för en ny Amanuens och till arfvoden för extra biträde.
Då sedermera återstående delen af 5:te punkten föredrogs yttrade:
Såsom motionär i fråga om ökad aflöning för tjenstemännen i Kongl. Bibliotlieket, tillhör det mig att betyga min tacksamhet, hos Utsk., som gjort afs:de på min motion, äfvensom hos R. o. Ad., som bifallit denna del af Utsk:s Utlät.; men det synes mig som Utsk:s anförda skäl för bifall till min motion borde ega fullt lika, om icke större, giltighet i afs:de på de sednare punkterne, hvilka vi nu skola behandla, enär Utsk. vitsordat, att Kongl. Bibliotlieket till följd af donationer o. s. v. behöfver ökad arbets skicklighet.
Ledningen af arbetet påkallar dock större omsorg och större förmåga än som hos de utförande krafterne tages i anspråk.
Emellertid liar Utsk. medgifvit det vara af stor vigt, att Bibliotheken så ordnas, att de blifva lätt begagneliga.
Just detta ordnande tillhör Chefen och dess närmaste man.
Jag tror således, att Utsk. icke bordt nedsätta det af K.
M. föreslagna belopp i dessa embetsmäns aflöning.
Utsk. har också icke anfört annan grund härför, än att beloppet »synes» kunna »skäligen» bestämmas något lägre än det K. M. föreslagit.
Det är ett blott tycke, ett infall, eller ser så ut.
Man måste likväl ihågkomma, att, hvad Chefen för Kongl. Bibliotheket angår, denna embetsman har, i de allraflesta fall, hunnit höjden af befordran på den bana han beträdt; och då han eger inseendet öfver ett embetsverk af den vigt, som det förevrde, synes han, då till denna maktpåliggande tjenst bör påräknas en man af lärdom och insigter, mig böra framgent, likasom hitintills sättas i paritet med t. ex. Chefen för RiksArchivet.
Jag anhåller derföre, att R. o. Ad. ville bestämma Bibliothekariens lön till 5,000 Rdr Rmt, i enlighet, med K. M:s Nåd.
Förslag.
I punkten b har vice Bibliothekariens af K.
M. föreslagna nya Den 20 November f. m. 50 S lön 3,500 Rdr blifvit af Utsk. nedsatt till 3,000 Rdr endast af den orsak, att Utsk. ansett lönen »kunna tåla denna afprutning.»
Detta skäl är helt och hållet subjektivt, mot hvilket lika goda motskäl torde kunna upställas.
Om vice Bibliothekariens lön nedsättes till 3,000
Rdr, blir hans lön lägre än Prot:sSekret:s inom Stats Depart:ne.
Han är likväl närmaste man intill verkets Chef, och bör anses qvalificerad att i hans plats, vid ledighet inträda; då deremot Prot:sSekret:ne hafva en tjenstegrad mellan Exped:sChefen och sig.
Härvid förekommer jemväl en annan omständighet, nemi. att Aktuarien i RiksArchivet, som är likstäld med vice Bibliothekarien, skulle få 3,500
Rdr men den sednare endast 3,000 Rdr.
Man kan tänka sig, att Bibliothekarien är yngre och friskare än vice Bibliothekarien, i hvilket fall denne icke har sannolik utsigt till vidare befordran inom verket.
Till vice Bibliothekarie kan naturligtvis icke väljas annan person än den som fullkomligt besitter de för en Bibliothekarie erforderliga egenskaper, och då synes väl billigheten fordra, att vice Bibliothekariens lön bestämmes i enlighet med K. M:s Pörslag till 3,500 Rdr.
Måhända skulle äfven i fråga om Amanuenserne någon löneförhöjning kunna vara nödig, men då, såsom jag haft äran nämna, StatsUtsk. sökt gå Bibliothekets behof af yngre krafter till mötes genom anslag till biträden, inskränker jag mig till den nu af mig framstälda hemställan, hvarå jag anhåller om propos.
Hr von Koch, Nils Samuel; Jag har begärt ordet för att anhålla om bifall till K. M:s Propos. i fråga om lönerna för Bibliothekaren och vice Bibliothekarien, och den siste talaren har för ett sådant bifall utvecklat de derför talande skälen hvartill jag vill lägga, att följdriktigheten af Ståndets föreg:de beslut fordrar just detta bifall.
Några personliga konsideratiouer böra icke komma i fråga, men jag tillåter mig dock att erinra, att den nuv:de vice Bibliothekarien är en af våra utmärktaste män, som icke har annan inkomst än sin lön, och då synes mig en lön af 3,500 Rdr vara för honom allt för ringa.
Jag förnyar min anhållan om bifall till Iv. M:s Propos. Gr. Lagerbjelke; Naturligtvis vore det önskvärd!, att man så väl som möjligt kunde aflöna tjenstemännen.
Jag tror likväl, att Utsk. icke förfarit orätt, då det anställt jemförelse emellan Bibliothekerne i Upsala och Stockholm, på hvilken jemförelse det i Stockholm icke torde förlora, enär det sednare är mindre än Upsala Bibliothek.
Vid sådant förhållande synes det icke vara klandervärdt, att Bibliothekarien i Stockholm föreslagits till samma lön som Bibliothekarien i Upsala.
Då Utsk. således följt en rigtig jemförelse, torde förslaget ganska väl kunna försvaras, och jag anhåller om bifall till denna punkt.
Lagerbjelkes yttrande får jag erinra, att lefnadskostnaden i Stockholm är dyrare än i Upsala, och hvad beträffar Gris skäl, att Bibliotheket i Upsala är 504 Den 20 November f. m. till numerären större än i Stockholm, så vet enhvar, att i en universitetsstad bibliotheks-styrelsen har mera tillfälle, att bland den talrika studerande ungdomen erhålla biträde till bokskatternas ordnande, än i en hufvudstad.
På dessa grunder fortfar jag i mitt förra yrkande.
Onekligen har Frih.
Cederström deri rätt, att lefnadskostnaden är i hufvudstaden drygare än i Upsala, men om denna omständighet skall tynga i vågskålen för Stockholm, finnes en annan, som tynger mera för Upsala, nemligen att bibliothekarien i Upsala icke kan påräkna annan inkomst än sin lön, hvaremot den i Stockholm kan förtjena åtminstone så mycket som utgör skillnaden i lefnadskostnaden uti de olika städerne.
Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att sedan i fråga om aflöningen för Bibliothekarien och vice
Bibliothekarien blifvit yrkadt dels bifall till Utsk:s förslag, dels att densamma måtte bestämmas för den förre till 5,000
Kdr och för den sednare till 3,500 Edr Ernt, särskilda proposrr derom borde framställas, samt hemstälde derjemte om K. o. Ad:n i fråga om aflöningen för Kongl.
Bibliothekarien behagade bifalla Utsk:s förslag.
Ja jemte åtskilliga Nej, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade det han ansåg
Den härefter till bifall å Utsk:s förslag ang:de aflöningen för vice Bibliothekarien framstälda propos. besvarades med starka
Ja jemte några Nej, hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade sig hafva funnit
Uppå sedermera framstäld propos. bifölls hvad Utsk. för öfrigt i denna punkt hemställt.
Ode punkten, ang:de anslag lill vin- och byggnadssäd för Hotagens Kapellförsamling.
7:de punkten, ang.-de anslag lill inköp af boställe och lill aflöning för en Kapell-predikant inom Tyngssjö Kapellag; 8:de punkten, ang;de aflönings-förhöjning för predikanlerne i Norra och Södra Finnskoga samt Fogens och Lekvattnets Kapeller m. m. ; 9:de punkten, ang-.de anslag lill aflöning för en Predikant vid Hellbo bruk; 10:de punkten, ang;de anslag lill inköp af boställe och till aflöning för en Predikant i Trehörningssjö Kapell; ll:te punkten, ang-.de anslag lill bildande af Kapell-församling inom Pajula socken m. m.; 12:te punkten, ang:de löneförbättring för svagt lottade Komministrar och Kapell Predikanter; 13:de punk ten, herde-bostället i Virika pastoral; 14:de punkten, ang-.de Kontraktsprosten i Norrköpings kontrakt tillkommande prostelunnor för Simonstorps och Krokeks socknar; 15:de punkten, ang:de löneförbättring för ålsltillige Clereci-stalcn tillhörande tjenstemän, som
Den 20 November f. m. 505 af statsmedel åtnjuta kontanta löne anslag; lG:de punkten, lön för Amanuensen vid Stockholms Stads Konsistorium; 17:de punkten, ang:de anställande af en Svensk prest i New-York; och 18:de punkten, ang-.de förslags-anslags afskiljande från bestämda anslag, samt upförande under rubrik af särskilda förslags-anslag till Clerccict.
Dessa punkter biföllos. 19:de punkten, ang-.de anslaget af skeppund koppar för Pastor i Fahlun.
Denna punkt Indes till handlingarne.
20:de punkten, angtde Lappmarks Ecklesiaslikverlc.
Denna punkt bifölls. 21 :sta punkten, ang-.de anslag lill löneförbättringar ål lärare och tjenstemän vid Upsala Universitet.
Hr Gr. Sparre, Gust.
Uti denna punkt har Utsk. föreslagit, att Professors-lönerne skola bestämmas till 4,500 R:dr för de äldre och 4,000 Itdr för de yngre, och att ett förslags-anslag skall ställas till K. M:s disposition.
Då 11.
St. vid denna Itiksdag i allmänhet bebjertat löntagares ställning och liöjt lönerne till ett belopp, som närmare motsvarar lefnadskostnaden, gör jag mig förvissad, att så äfven i detta fall kommer att ske.
Enligt min åsigt hade lönerne för de äldre Professorerne bort bestämmas till 5,000 Rdr och för de yngre till 4,500 Itdr jemte Akademiens Räntmästare och Bibliothekarie.
Enär nu så icke skett, anser jag de 2:ne sistnämnde tjenstemännen böra erhålla samma löneförmåner, som de äldre Professorerne eller 4,500 Rdr.
Jag gör mig så mycket mera förvissad, att R. o. Adin bifaller detta, som R. o. Adin nyss bestämt lönerne för Bibliothekarien i Stockholm till 4,500 Rdr.
Han har ett mindre bibliothek att vårda och kan dessutom bereda sig extra inkomster, hvilket ieke är förhållandet med Bibliothekarien i Upsala.
Hvad åter angår Adjunkterne, tror jag, att de äldres löner böra höjas öfver de yngres.
PresteStåndet har bestämt lönerne för de 8 äldre till 2,500 Rdr och för de yngre till 2,000 Rdr, i hvilket beslut jag anhåller, att R, o.
Adin ville sig förena.
Ad:u bifaller hvad jag nu haft äran föreslå, måste förslags-anslaget något jemkas, och i den delen torde alltså en återremiss blifva nödig.
Hr Olivecrona, Sam.
Då jag är den enda här nämnde representant, som är fästad vid Universitetet i Upsala, torde det tillåtas mig att fästa upmärksamheten på nödvändigheten att förbättra Adjunkternes löner.
Sparre har anfört skälen för en förhöjning af dessa löner, och då R.
St. redan bestämt lönerne för Adjunkterne vid Teknologiska Institutet och vid Gymnasierne till 2,500
Rdr, synes billigheten fordra, att Akad.Adjunkterne erhålla samma löneförmåner.
Dessutom hafva 506
Akad.-Adjunkterne föreläsnings-skyldighet, som förut ieke ålegat dem.
Det skulle således blifva en skärande motsats, om Akad.- Adjunkterne icke kunde påräkna högre löneinkomst än 2,000 Bdr, då GymnasiiAdjunkterne deremot erhålla 2,500 Bdr.
För några år sedan fastades vid Akademien en utmärkt Adjunkt vid Katedralskolan i Upsala.
Flade nu denne qvarstannat vid skolan, så skulle han enligt Utskis förslag nu hafva en lön af 2,500, men såsom Akad.-Adjunkt endast 2,000 Bdr.
Man måste taga i betraktande, att Akad.Adjunkter måste bildas till Professorer och att de måste inköpa böcker i den nyare litteraturen, för att följa med vetenskapen i dess sednare utveckling, och då är en lön af 2,500 Bdr ingalunda för mycket för de 8 äldste.
Jag anhåller således om bifall till H.
Sparres förslag i detta hänseende.
Om det för hvar och en annan är kärt, att bereda beköflige ökade inkomster, måste det vara så ännu mera för en större personals högste Chef, och det är då naturligt, att den förste värde talaren ifrat för högre löner.
Jag tror likväl, att Utsk. icke saknat goda skäl för sitt förslag.
Särskildt anhåller jag att få fästa mig vid de här gjorda anmärkmr i fråga om Akad.- Adjunkternes löner.
Man har sagt, att enligt Utsk:s förslag desse tjenstemän skola komma att stå i en skärande motsats till Adjunkterne vidGymnasierne och Tecknologiska Institutet.
Ser man likväl något närmare på saken, så finner man, att GymnasiiAdjunkterne erhålla i lön först 1,000 Bdr, sedan 1,500 Bdr- vidare under 5 år 2,000 Bdr och slutligen efter 15 års förlopp 2,500 Bdr, hvaremot Akad.Adjunkternes första lön är 2,000 Bdr.
Det kan också icke nekas, att desse sednare hafva större förhoppningar att vinna befordran än GymnasiiAdjunkterne.
En Akad.Adjunkt har derjemte efter några års förlopp goda utsigter till utkomst, utan att han behöfver rigta sitt sträfvande till en gifven Profession, och hvad beträffar den siste talarens anmärkn., att Akad.Adjunkter mäste köpa dyra böcker, så måste man ihågkomma, att i Upsala finnes större tillgång på böcker än i en mindre stad, särdeles på bibliotheket.
Jag förenar mig med Hr Oli vecrona, ehuru jag hyser fega förhoppning om framgång, enär Utsk:s Ordf:de förklarat, att Utsk. så mycket mindre kunnat annorlunda förfara, som dess förslag är grundadt på K. M:s Propos. i ämnet; men skulle det vara en möjlighet och icke stridande emot formerne att göra en ändring uti förev:de punkt i enlighet med Professor Carlsons förslag, önskar jag ingenting högre.
Ehuru jag medgifver, att Ordfiden i StatsUtsk. kan hafva rätt deri, att Utsk. icke varit befogadt att utsträcka sitt förslag utöfver K. M:s på KanslersEmbetets förslag grundade Propos., hemställer jag likväl, om det deremot icke är billigt, att B.
St:r gå längre än Utsk.
Då Utsk.
Den 20 November f. m. .'.07 tillstyrkt, att lönerne åt Professorerne vid Tecknologiska Institutet skola bestämmas till 4,500 Edr, synes det mig orätt, att de yngre Professorerne vid Upsala Akademi icke erhålla samma summa.
Ar det väl för mycket, att en utmärkt vetenskapsman undfår detta belopp, synnerligast han dermed upnått den högsta befordran, hvartill han kan sträfva?
Af dessa skäl anhåller jag, att alla Professorslönerne vid Akademien höjas till 4,500 Edr.
Hvad angår Akad.Adjunkterne, har Gr.
Lagerbjelke rätt deri, att de icke kunna jemföras med GymnasiiAdjunkterne, men deremot kunna de göra det med Adjunkterne vid Tecknologiska Institutet, hvilkas löner föreslagits till 2,500 Edr.
Jag yrkar således, att de 8 äldre Adjunkternes löner bestämmas till enahanda belopp, hvarigenom E. o, Ad:ns samt PresteStåndets beslut blifva lika.
H. Exc. Gr.
Sparre har yrkat fiterremiss i ändamål att få summan jemkad, jag tror dock att Ståndet kan, hvad som flere gånger skett, bestämma den utan återremiss.
Den långt framskridna tiden för Eiksdagen gör all onödig omväg mindre lämplig.
Pir Cederschiöld, Gustaf: Ehuru Hr Olivecrona redan updragit en jemförelse emellan Adjunkterne vid Akademierne på ena och vid Tecknologiska Institutet samt ElementarLäroverken på den andra sidan, anhåller jag få fästa upmärksamheten på en omständighet, som enligt min åsigt mest talar för bifall till här framstäldt förslag, att lönerne för Akad.Adjunkterne skola bestämmas till 2,500 Edr, nemligen, att man genast efter slutade studier vid Akademien kan blifva Adjunkt vid Teknologiska Institutet och Gymnasierne, men icke så vid Akademierne, der man först måste genomgå Docent-graden, innan man kan blifva Adjunkt.
Jag anhåller, att lt. o.
Adur måtte fatta hufvudsakligt beslut och icke återremittera frågan.
Jag beder om ursägt, att jag ånyo up tager E. o. Ad:ns tid, men jag måste genmäla Gr.
Lagerbjelkes yttrande, att Akad.Adjunkter böra fitnöjas med 2,000 Edr i lön, och att de hafva rik tillgång på böcker uti Universitets-Bibliotheken.
Om än en Akad.Adjunkt skulle genast erhålla 2,000
Edr, är likväl denna befordran förenad med kostnad genom specimina och han vinner icke denna befordran med mindre han varit en lönlös Docent i flere år.
I afs:de på bibliothekernes förråder på böcker får jag uplysa, att desse hufvudsakligen innehålla äldre böcker och att en vetenskapsidkare alltså måste af egna medel köpa sig böcker i den moderna litteraturen.
Dessutom får jag erinra att mot en lön af 2,000 Edr erhållas inga Adjunkter inom de Juridiska och Medicinska Fakulteterne.
Adjunkturer hafva redan länge varit obesatta till följd af otillräckliga löner, och vid Universitetet i Lund har någon Adjunkt icke kunnat erhållas emot 2,000 Edr i lönen, hvilket är så mycket naturligare som Borgmästarens i Lund lön blifvit denna höst bestämd till 4,500 Edr, och en illiterat Eådmans till 3,000 Edr.
Jag förnyar min anhål - 508 Den 20 November f. m. lan, att lönen för de 8 äldste Adjunketrne måtte fastställas till 2,500 Rdr. Hr Montgommery, Rob. Nils Germ.:
Vid jemförelse emellan lönerne för tjenstemännen vid Teknologiska Institutet och Professorer samt Adjunkter vid Universiteterne bör man väl taga i betraktande, att lefnadskostnaden i hufvudstaden är långt dyrare än i en landsortsstad.
För öfrigt tror jag, att, då R.
St:r med beredvillighet ingått på de dryga förhöjningarna i lönerne för alla Rikets tjenstemän, det icke är skäl att sträcka anspråk utöfver K. M:s förslag.
Jag anhäller om bifall till denna punkt.
Man har sagt, att lefnadskosfna den i hufvudstaden är större än i Upsala.
Detta är ett misstag, ty de nuv:de kommunikationerne göra denna kostnad lika.
Björnstjerna har missförstått mig, dd han trodde, att jag begärt återremiss å hela punkten.
Afven detta är ett misstag, emedan den af mig yrkade återremissen afsåg endast summan af förslagsanslaget.
Detta är så mycket tydligare, som, i händelse R. o.
Ad:n bifaller mitt förslag till löner åt Akademiens Professorer och Adjunkter jemte Räntmästaren och Bibliothekarien, en betydlig tillökning i förslags anslaget måste äga rum.
Emedlertid vill jag afstå från den af mig-yrkade återremissen och anhåller, att R. o. Ad:n ville bestämma förslags-anslaget till 30,000 Rdr.
Leijonhufvud, Bror Abrah.:
Fyrfaldiga gånger har man här åberopat jemförelsen emellan Adjunkter vid Akademierne och de vid Teknologiska Institutet, hvilken jemförelse legat till grund för Utsk:s förslag, hvaremot andra talare sökt visa olämpligheten af denna jemförelse.
Jag tror den likväl vara riktig och får fästa upmärksamheten derpå, att beloppet af de beviljade löneförhöjningarne upgå till 2,000,000 Rdr om året, och att i st. för påräknadt öfverskott en brist af 58,000 Rdr upstår.
Jag tror, att detta bör tågås i öfvervägande, då man vill öka lönerne utöfver hvad K. M. föreslagit.
På dessa skäl anhåller jag om bifall till Utsk:s förslag.
Vid behandlingen af denna fråga har Utsk. frångått K. M:s förslag, hvartill, jag medgifver det, Utsk. haft goda skäl.
Vill man likväl vid Akademierne fästa utmärkheter och skickligheter, så måste man ställa så till, att vid de lägre läroverken personer icke behöfva söka anställning, hvilka böra tillhöra Universiteten, hvarifrån vetenskapen har sin utgångspunkt.
Jag förordar således II.
Exc. Hr.
Sparres förslag och tror, att det är mindre farligt att något öfverskrida Utsk:s förslag än att äfventyra, att Universiteten komma i vetenskapligt hänseende uti ett tillbakagående.
Leijonhufvud har förordat Utsk:s förslag på den grund, att de beviljade löneförhöjningarne upgå till Den 20 November f. m. 509 så höga belopp, att knappt något mera finnes att för ändamålet tillgå.
Det är visserligen rätt lyckligt, att Frih:n och jag befinna oss på 4:de HufvudTitelns stat, och således redan undfått vår beskärda del, medan ännu några medel funnos qvar, men om detta kan blifva skäl att afslå de nu ifrågasatta förhöjningarne, lemnar jag derhän.
Jag anhåller om bifall till H.
Exc. Gr, Sparres förslag.
Björnstjerna och tror, att Utsk. bort upgöra en tablå öfver de disponibla medlen, ty i annat fall skall följden blifva, att man beviljar anslag till de första HufvudTitlarne och de sednare få intet.
Leijonhufvuds åsigt stride följas, så borde man i ett enda beslut afslå alla begärda .löneförhöjningar.
Jag anhåller om bifall till H. Exc. Gr. Sparres förslag.
I anledn. af en värd talares yttrande får jag uplysa, att, enligt nu gällande statsreglering, skall StatsKontoret årligen lemna ett öfverskott af 1,480,000 Rdr Bko till KiksgäldsKontoret.
StatsUtsk:s Kamererare har äfven upgjort en kalkyl, huru det i den nya statsregleringen skulle utfalla, om alla de föreslagna förhöjningarne komma att utgå.
Denna kalkyl visade det ganska nedslående förhållandet, att i st. för detta öfverskott upkommer en årlig brist af 58,000 Rdr Itmt.
Hrr:ne torde således finna, att StatsUtsk. har temligen ondt om penningar, och då sfi är förhållandet, måste man hushålla mera, än då man har rik tillgång på den varan.
Det har aldrig varit Utsk:s eller Frih. Leijonhufvuds afsigt, att man skall slösa på ett ställe och hushålla på ett annat, och jag påstår, att Utsk., i fråga om 8:de IlufvudTiteln, varit lika frikostigt som i afs:de på de öfriga HufvudTitlarne.
Om man jemför K. M:s Propos. med Utsk:s förslag, skall man finna, att Utsk. med högst betydliga summor öfverskrida hvad K. M. begärt.
Jag anhåller om bifall , till Utsk:s förslag.
Enligt min åsigt kan Utsk. icke beskyllas för njugghet i fråga om 8:de HufvudTiteln, ty Utsk. har gått långt öfver K.
M:s förslag
Man har här anställt en jemförelse emellan Adjunkter vid Universitetet och Teknologiska Institutet, men man måste ihågkomma, att nu för tiden det rent praktiska arbetet betalas ganska högt, och att Staten måste konkurrera med de enskildte.
Det är ett lyte på tiden.
Såsom exempel vill jag nämna, att nuv:de styresmannen för Teknologiska Institutet blifvit chef för ett annat verk, der han erhållit högre lön än vid Institutet.
Man kan icke hjelpa det.
Staten kan icke aflöna sina tjenstemän så som kommunerne sina.
För öfrigt frågar jag, hvilken skicklig läkare eller jurist stannar vid ett universitet emot en lön af 2,5 00 Rdr, då i en annan stad de kunna påräkna en inkomst af 5 å 6,000 Rdr.
Jag anser Utsk. hafva förfarit rätt, och yrkar bifall till denna puukt.
Ingen lärer väl vilja tillvita Utsk. njugg - 510 Den 20 November f. m. het, men naturligtvis och till följd af ärendenas mängd kan Utsk. icke så afväga alla sina förslag, att de stå i full harmoni med hvarandra.
Enligt min åsigt kan det af Utsk. föreslagna anslag förhöjas, utan att man behöfver öfverskrida den af Utsk. föreslagna slutsumma.
Betänk, uptager summor, hvilka, tillstyrkte på grund af enskilda motioner, äro mindre nödvändiga.
Dessutom har H. Exc. Gr. Sparre redan visat, att lefnadskostnaden i Upsala är lika dryg som i Stockholm.
Jag anhåller om bifall till II.
Exc. Gr. Sparres förslag.
Sedan härefter Hr Gr. o. Landtm, tillkännagifvit, att anslag blifvit utfärdadt till fortsättning af plenum kl. 6 e. m., förklarades öfverläggningen fulländad, samt framställde Hr Gr. o. Landtm., att i afs:de på ifrågav:de punkt, hvartill åtskilige ledamöter yrkat bifall, II.
Sparre, med hvilken flere talare förenat sig, yrkat följande förändringar: l:o att lönerne för Professorerne vid de verldsliga fakulteterne jemte Bibliothekarien och Käntmästaren bestämdes till 4,500 Kdr Ernt; 2:o att lönerne för de 8 äldste Adjunkterne bestämdes till 2,500 Rdr och endast för de yngre till 2,000 Kdr llmt, och 3:o att det ifrågav:de förslags-anslaget förhöjdes till 30,000 Kdr Rmt; hvarjemte och då i anledn. häraf, proposme i denna punkt syntes böra delvis framställas, Hr Gr. o. Landtm, först hemställde om K. o. Ad:n i fråga om löneregleringen för Professorerne behagade bifalla Utsk:s förslag.
Ja och Nej, och den sedermera framstälda propos:n å lönernes bestämmande till 4,500
Kdr för Professorerne vid de verldsliga fakulteterne jemte Bibliothekarien och Käntmästaren besvarades äfven med blandade
Ja och Nej, hvarefter proposm till bifall å Utsk:s i afs:de på löneregleringen fär Professorerne afgifna förslag förnyades, samt, sedan svaren härvid åter utfallit med blandade Ja och Nej, Hr Gr. o. Landtm, förklarade det han ansåg
Sparre och Hr Cederschiöld begärde votering.
Uplästes till justering oell godkändes följande voter:s-propos.:
Den som bifaller StatsUtsk:s i 21 punkten af dess Utlåt.