Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag tror ej, att ordningen af förstärkta StatsUtskottets beslut härigenom blifvit kränkt, ty det står att en öfverflödsafgift skulle utgå, och, derest den erforderliga summan icke kunde på annat sätt erhållas, en fyllnadsafgift utgöras för Landttullsersättningen och sorn Riksens Ständer icke godkänt, stt den af Utskottet föreslagne summan 416,000 Riksdaler skulle genom öfverflödsafgift inflyta, anser jag Riksens Ständer, äga full frihet att bestämma, huru mycket bör på sådant sätt till Staten inbringas, antingen ds deraf återstående 166,000 R:ar allena, eller derjemte Fyllnads-artikelns belopp 108,000
R:dr skola genom öfverflödataxering utgå.
Då tvenne Stånd inom Utskottet påstått, ali hela detta belopp, 2743000 Dm 20 Junii. 333 R:dr, skulle genom öfverflödsafgift uttagas, och de tvenne andra deremot yrkat, att endast 166,000 Rrdr skulle på detta sätt utgå, hemställer jag, om Utskottet kunnat förhålla sig annorlunda, än att framställa bägge alternativen till RiksSiåndens pröfning.
Pierr Cederschjöld'.
Jag vill visst icke bestrida, att förstärkta StatsUtskottets beslut bot lända till efterrättelse, men jag anhåller att få fästa Högloflige Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet derpå, att detta beslut är vilkorligt, samt blott innehåller, att hvad som ej kan genom öfverflödsafgift utgå, bör genom fy 11- nadsafgiften anskaffas.
Någon viss summa har alldeles icke blifvit utsatt, och det måste således bero på Riksens Ständer, att pröfva och bestämma, huru mycket kan genom öfverflöds-r afgift erhållas.
För att un* derställa Ridderskapets och Adelns bép"öfvande, huruvida Ståndet må anses hindradt att bestämma huru stor summa genom öfverflödsafgift skall utgå, och till utredande af förhål, landet härutinnan anhåller jag att få uppläsa den jakande proposition, hvaröfver votering anställdes inom det förstärkta StatsUtskottet och som der bifölls.
Den lyder så: ”Den som bifaller attén öfverflödsafgift skall utgå genom en taxering af vissa ölverflödsartiklar, och derest den erforderliga summan icke kan på annat sätt erhållas, en fyllnadsafgift utgöras för Landttulls-ersättningen skrifver Ja 334 Den 20 Junit:
Mig synes häraf följa, att Riksens Ständer ärö fullkomligen obehindradt att pröfva «ch bestämma, huruvida de nu ifrågavarande 274,000
R;dr antingen kunna blott genom öfverflödsafgift inbringas , elier om för denna summas erhållande tillika fordras en fyllnadsafgift*
När ofvanberörde beslut af Nämnden stadgades, var ej den summa, som genom Bevillning borde fyllas, till ziffran känd, och således kunde detta beslut icke tillika innefatta ett godkännande deraf, att den af Bevillningsutskottet uppgtfne summa af 416,o-ro R:dr, borde genom öfverflödsafgift utgå.
Jag skulle visserligen hellre se, att hela bristen i Bevillningssumman kunde tagas på öfverflödet, men då jag tror, att i Verkställigheten det skulle medföra mitB dre bråk samt mera lätthet i Controllen , om Riksens Ständer inskränkte öfverflödsartiklarne och i stället bibehöll fyllnadsafgiften, hemställer jag, att sednare alternativet af Utskottets Memorial måtte antagas Att Ridderskapet och Adeln till fattande af ett sådant beslut, efter min tanka, icke är förhindiadt, visar den nyss uppläste Propositionen, Herr Manner st am, Johan: Otydligheten i Förstärkta StatsUtskottels ifrågavarande beslut har väl gifvit någon anledning till den yppade stridigheten, men rätta meningen af samma beslut synes otvifvc-laktigt vara, att hela tillök^ ningen i Bevillningssumtnan först borde genom öfverflödsafgift sökas, och, endast i händelse af brist, genom fyllnadsafgifi utgå.
Detta besdut har icke undergått någon förändring derigenom Den 20 Junit. 335 att denna tillökning blifvit minskad; sedan Riksens Ständer beslutat, att 250,000 R:dr skulle af Bankens inkomster eller dess andel i Bevillningssumman afgå, till fyllnad i Sfatens behof.
Häraf följer, att den summa af 4 i 6,000 R;dr, sorn genom öfverflödsafgiften efter första beräkningen borde fyllas, äfven om de 108,000 R:dr, som genom fyllnadsafgiit skulle utgå, inberäknas, likfullt blifver nedsatt tili 274,000 R:dr, och att således den nu. ifrågaställde fyllnadsafgiften helt och hållet bör försvinna.
Jag instämmer för öfrigt i den tanka, som blifvit yttrad, att öfverflödsafgiften är ett af de minst tjenliga beskattningssätt, men jag kan icke medgifva, att Riksens Ständers, i afseende på Bevillningsgrunderne vid denna Riksdag fattade, beslut vid samma Riksdag ändras; och jag tillstyrker derföre antagandet af första alternativet af Utskottets Memorial, såsom med Förstärkta StatsUtskottets beslut närmast öfverensstämmande.
Herr Cederschjöld; I anledning af hvad Herr Mannerstam nyss yttrat, torde jag få erinra, att Beviilningsötskottet väl föreslagit, men att Riksens Ständer ännu icke giliat, att 416,000 Rtdr borde genom öfverflödsafgiften erhållas.
Riksens Ständer äga således fullkomligt öppet, att, under förklarande, det 416,000 R:dr omöjligen kunna genom öfverflödsafgiften inbringas, bestämma, att blott 166,000
R;dr böra genom denna afgift utgå.
Hans Excellens Herr Grejven och Landt*! 336
Dm 2o- Jimiii Marskalken frågade, om Ridderskapet och Ädeln ansåg öfverläggningen fulländad?'
Hvarefter Hans Excellence hemställde, om icke den hittills i stället för Landttulls-ersättningen utgående fyllnadsafgift kunde på lika sätt hädanefter bidehållas, samt den nuvarande bristen 166,000 R:dr genom Bevillning på vis-1 sa öfverflödsartiklar fyllas.
Ropades starka Ja, jemte några Nej, Friherre Cederjlröm, Jacob: I händelse den af Hans Excellence framställde proposition anses bifallen, anhåller jag att få till Protocollet förklara, det jag anser det beslut, som Ridderskåpet och Adeln sålunda fattat, helt och hållet upprifva ett af Riksens Ständer genom deras Förstärkta Statsutskott, och således i sista instantien, redan vidtaget beslut.
Grefvarne De la Gardie Jacob och Spens, gfacob Melcher, samt Herrarne Manner st arn ohan t och Uggla, Goran Gustaf, anmälte till Prötocollet, att de, uppå de af Friherre Gederström förut anförde skäl, reserverade sig mot Rid-» derskapets och Adelns beslut.
Vid förnyad föredragning af Bevillningsutskottets den 17 dennes afgifne, samt dagen der - Den 20 Junti. 33? derefter på bordet lagde Utlåtande, j anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 32 sistlidne Maji mtddeldte Betänkande, i afij seende på flere till Utskottet remitterade, och allmänna Bevillningen rörande, Memorial, fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkande blifvit den 29 sistlidne Maji af Ridderskapet och Adeln gilladt, Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde läggas till hand» lingarne.
Företogs till pröfning Stats- och BancOUtskottens den »7 dennes afgifne, och följan_ de dagen på bordet lagde förslag till jemkr ningar i vissa delar af RiksStåndens skiljaktig ga beslut, rörande utredningen af Götha CanalBolags, Malmö och Götheborgs Disconter.
Jag skall ej up pehålla tiden, med utveckling af mina tänkesätt, men ber att få i allo förena mig med det yttrande, 60m Borgmästaren Holm i Utskotten afgifvit, och nu blifvit uppläst.
Vill likväl ej ensamt förorsaka återremisfij utan åtnöjer mig att få min mening till Protocollet aflemnad.
Hant ExcelUnce Herr Grefven och Landt-i Marfkalken hemställde, om icke, enär Utskottens jemknings förslag innefattade flera punkter, Ridderskapet och Adeln behagade tillåta,' Ridd. 0. Ad.
Prot, VII. B, II, Afd. 22. 33® T) en 20 Junit. att hvarje punkt finge särskildt för sig företagas och pröfvas; hvilket bifölls.
Uppå derefter af Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken framställd proposition, blef Utskottens jemkningsförslag uti tredje punkten af Ridderskapet och Adeln gilladt.
Uti fjerde punkten hade Utskottet, såsom förslag till sammanjemkning af RiksStåndens olika beslut, hemställt, om icke den femte del af D scont-^kuiderne, som, enligt Högvördige PresteStåndcis och Välloflig*; Borgareståndets sammanstämmande beslut, till betalning för», fader nästkommande år, kunde genom anticipjcion contant godtgöras detta år, så fort liquidationen uti RiksgäldsContoiret kan taga sin början j och i följd deraf obligationer ut. ställas endast för de återstående fyra femtedel larne af Götha CanalBolags samt Malmö
Disconters ifrågavarande skulders totala belopp, som till liqvidation förekomma, och hvilka obligationer skulle inlösas på 4 år att räkna från utgifningsdagen meden fjerdedel årligen j men, derest de Resp.
RiksStånden icke skulle förena sig om detta förslag, hafva Utskotten ansett det blifva nödvändigt, att Ridderskapet och Adeln samt BoodeStåndet sins emellan öiverfinskomma om sammanjernkning af deras skiljaktiga beslut, i afseende å rabatten samt terminerne till obligationernes inlösen, så att 2;ne hela alternativa meningar måtte kunna till Förstärkta Utskottens afgörande framställas.
Den 20 Junit. 239 Friherre Cederström, Jacob'.
Ridderskapets och Adelns redan taj gne beslut, rörande sättet för Discontpappe-j rens inlösen, vara det mest nyttiga.
Jag tror, att, om Ridderskapet och Adeln skulle nu behaga dervid förblifva, BondeStåndet, i afseende på den lilla skiljaktighet rörande 3 pro-t cents-sedlarnes inlösen med rabatt, som före-: finnes emellan BondeStåndets och Ridderskapets och Adelns beslut i denna del, väl torde jemka sig efter Ridderskapet och Adeln, hvarigenom frågan kommer i det skick, att densamma kan genom Nämnd afgöras.
Jag anser Ridderskapets och Adelns beslut, rörån-, de sättet för Malmö och Götha CanalDisconts 3 procents-sedlars inlösen, icke uppfylla det dermed åsyftade goda ändamål.
Har meningen med detta beslut varit, att öka Rörelsecapitalet i landet, får jag anmärka, att en sådan tillökning, genom nämnde beslut, icke kommer synnerligen Landsorterne, utan mäst Hufvudstaden tillgodo, ty här finnas nästan alla dessa 3 procents-sedlar.
Har åter ändamålet med detta beslut varit, att hålla innehafvarne af Disconternes 3procents-sedlar skadeslösa, så vore ett sådant skäl ganska rigtigt; om man kunde antaga, att dessa sedlar ära i samma personers händer nu, som när
Disconternes obestånd yppades; men då man kan säkert antaga, att så icke är, utan att andra personer efter denne tid växlat till sig större delen af Disconternes sprocents-sedlar mot 25 å 3opro: 340 Den a o Jurin. cents rabatt, skulle dessa personer, om sedlar^ ne nu af Staten , enligt Ridderskapets och Adelns beslut, nära till sitt primitiva värde inlöstes, erhålla en vinst af 20 procent och derutöfver på det Allmännas och BancosedelInnehafvarnes bekostnad, hvilket hvarken kan vara rättvist eller billigt, jag tillstyrker derföre bifall på Utskottens jemkningsförsiag rörande 4:de punkten.
Grefve Spens, Carl Gustafi Då jag med mitt Ja deltog i Ridderskapets och Adelns sednaste beslut i denna fråga, yttrade jag en tanka, som jag ej trångår, hvadan jag nu instämmer i Friherre Cederströms begäran, att Ridderskapet och Adeln vid sitt beslut må förblifva.
I anledning af Herr Rosenschöld» yttrande, medger jag visserligen, att mångå, som nu äga 3procentssedlar, torde hafva erhållit dem genom köp med rabatt, men mångå af dem, som från början ägde dessa sedlar, hafva också i stillhet afvaktat Riksens Ständers beslut.
Det kan icke vara på naturen af den transaction enskilta emellan, hvarigenom 3procentsedeln har kommit i den nuvarande ägarens hand, det kan än mindre vara på vår tro om denna fransactions natur, som vårt beslut i denna sak bör grundas.
Det bör grundas på hvars och ens opinion, antingen om billigheten, eller om gagneligheten för landets rörelse af förslaget
I bägge dessa afseenden har min opinion icke hunnit förändra sig på så kort tid, som sedan målet sist förevar.
För öfrigt ber jag få förbehålla, att, ehvad beslut Den 20 Junit. 341 som nu (ages, Ridderskapefs och Adelns samt BondeStåndets beslut, i afseende på en maximi valeur för RiksgäldsContoirsObligationerne af 100 R.dr, hvaröfver Utskottet sig icke utlåtit, icke må anses upphäfvet.
Om någon jemkning deruti äger rum, blir det tid dermed, när det efterlängtade reglementarisk» Betänkandet förekommer.
Jag tror att hvart och ett förslag om sprocents-sedlarnes inlösen, som blifvit under Riksdagens lopp framstäldt, icke varit grundadt på lag utan på billighet och godtycko; aldraminst var Ridderskapets och Adelns beslut i denna fråga fotadt på rättsgrunder.
Det enda lagliga sättet förde på obestånd iråkade
Disconternes reglering, hade varit att låta
Disconterne göra cession, och gprocentssedlars-innehafvarne hade i concoursen fått bevaka deras fordringar.
Sedan man allmänt antagit den princip, att icke efter lag behandla
Disconternes iråkade obestånd, utan efter godtycko, så fordrar billigheten, att taga i betraktande, hvilka personer nu innehafva dessa Disconters sprocentssedlar.
Om man vid början af Riksdagen tagit ifrågavarande beslut, hade sådant haft något sken af billighet, ty då hade dessa sedlar ännu varit i de första innehafvarnes händer; men nu då dessa sedlar till större delen redan till andre personer öfvergått, som tillväxlat sig dem mot 70 å 75 R:dr Banco för 10Q R:dr 3procents-sedlar; kan jag ej annat än tillstyrka bifall af Utskottens förslag, helst 34* T)en 20 Jami. jag tror att Ridderskapets och Adelns förra beslut var något förhastadt.
Då Ridderskapet och Adeln, sedan dess förra beslut, angående
Discontsedlarnes inlösen till halfva beloppet med Riksgäldssedlar, blef fattadt, vid pröfningen af den sä kallade Finsnceplanen, eller frågan om regleringen af allmänna penningei rörelsen i Riket bestämt grunderne för rörelsecapitalets belopp, så lärer deraf blifva ea följd, att förstnämnde beslut måste anses förfallet, eller bör ändras, efter som det mot Ifidderskapets och Adelns, samt Riksens Stan-, ders i sednare fallet tagne beslut skulle blifva stridande.
Om man åter ville sålunda förena dessa beslut, att de för
Discontpapperen uti kommande Riksgäldssedlar skulle derefter åter indragas, så medförde denna operation en vida mera skadlig påföljd, och vöre en verklig indragning, eller så kallad strypning.
1 afseende pä Herr Holms vid Utskottens Betänk kande fogade särskildta mening, får jag anmärka, att förhållandet icke är sådant, som han uppgifvit, utan sådant, som i 73 §.
Riksdags - Ordningen omförmäles.
Å ena sidan äro väl Präste- och BorgareStåndens beslut likstämmige, men å den andra är emellan Ridderskapets och Adelns samt BondeStåndets den skiljaktighet, att sistnämnde Stånd beslutat, att 3procentssediarne skulle inlösas med fem procents rabatt; och af detta förhållande hafva Stats- och BancoUtskotten ägt full an - Den 20 Junit. 343 ledning; att inkomma med det jemkningsförslag, som nu är under pröfning.
CederströmDet är mig nu sagt, att BoedeStåndet skall helt och hållet instämt uti Ridderskapets och Adelns beslut, rörande 3procents-sedlarnes inlösen.
Jag anhåller, att, derest något ProtocollsUtdrag härom till Ridderskapet och Adeln ankommit, detsamma måtte varda uppläst.
Friherre Boije, Ludvig: Sedan Friherre Cederström nu upplyst, att BondeStåndet i det hufvudsakligaste förenat sig med oss-, skulle jag tro, att det är vårt Stånd mera värdigt, att icke sjelf svigta.
Den rätt till jemkning af skiljaktiga meningar, sorn Constitutionen ger Utskotten, förutsätter likväl, att de skiljaktiga meningarne måste äga i hufvudsaklig» principen någonting gemensamt} men det inträffar icke här.
Skiljakrigheterne stå rakt stridande emot hvarandra j och Utskotten hafva, i sin så kallade jemkning, brutit båda meningarne, för att föreslå en tredje.
Detta är icke lagligen rätt, och, då nu återremiss är af andra Ledamöter begärd, anhåller jag, att Utskotten må blott anmodas, att inkomma med förslag till den proposition, som bör föreläggas
Nämnden, som ensamt äger att skiljaktighe, terne afgöra.
Hans Exceltence Herr Grefven och I^nndtMarskalken tillkännagaf, att något Protocolls - C 344 Den 20 Junit.
Utdrag fran BondeStåndet i detta ämne annu icke ankommit.
Friherre Cederström anhöll, att pröfningen af denna punkt måtte uppskjutas, intill dess underrättelse om BondeStåndets beslut deruti kunde ankomma.
Hant Excellence Herr Grefven och LandtMarskalktn gjorde derefter proposition till bifall af Utskottens i denna punkt framställde jemkningsförslag.
Ropades starka 3a, jemte några Neji Friherre Boije t
Jag begär att få mot detta beslut reservera mig; och begagnar mig af till fället att anhålla, att äfven få förena mig i den reservation Herr Grefve Jacob Spens för en stund sedan gjorde, i frågan om Bevill* ningen.
Cederström: Sorn Ridderskapet och Adeln nyss frånträdt dess förra beslut rörande 5 procents sedlarnes inlösen, men jag äger grundad anledning förmoda, att BondeStåndet fogat sig efter Ridderskapets och Adelns berörde beslut^ och ändamålet med ett sådant Ridderskapets och Adelns frånträdande, remlt. gen att undvika Nämnd, således icke är vunnit, utan det samma i stället gifver anledning till ny jemkning j får jag till Protocollet förr Den 20 Junii 345 klara min reservation emot Ridderskapets och Adelns beslut.
Grefve Spens Carl Gu{laf, instämde äfven i Friherre Cederströms reservation. * Stats- och BancoUtskotter.s uti 7, 10, n, 12, 14.
15 och 16 punkterne afgifne jemk ningsförslag och yttranden blefvo derefter, uppå särskilte af Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken framställde propositioner, tili alla delar af Ridderskapet och Adela gillade.
Föredrogs å nyo och bifölls Stats- samt BancoUtskottens den 17 dennes afgifne, och följande dagen på bordet lagde, Förslag till sammaojemkniDg af någre skiljaktigheter uti RiksStåndens beslut, angående allmänna pen* ringe - rörelsen och myntvärdets upprätthållande.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Högi loflige Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, den 20 Junii 1818. S. D. Remitterades till RiddarhusUtskoltet «tt Memorial af Herr Rothlieb, Carl Fredric, 346
Den 20 Junii. innefattande förslag, att Ridderskapets och Adelns öfverläggningar måtte blifva offentlige.
S D. Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets den 20 sistlidne Maji afgifne, samt d. 27 i samma månad e. m. på bordet lagde, Utlåtande angående väckt motion om inlösande af de så kallade Schlegelska Godsen i Hallands Län; blef berörde Utlåtande af Ridderskapet och Adeln gilladt.
S. D. Då nu å nyo föredrogs Bevillningsutskottets den 17 dennes afgitne, samt den 18 i samma månad på bordet lagde, Memorial, rörande öfverflöds- och tylln&dsafgifterne, beslöt Ridderskapet och Adeln, att den hittills i stället för Landttulls ersättningen utgående fyllnadsafgift, borde på lika sätt hädanefter bibehållas, samt att den nu varande bristen 166,000 Riksdaler skulle genom Bevillning på visse öfverflödsartiklar fyllas.
Vid förnyad föredragning af Bevillningsutskottets den 17 dennes afgifne, samt dagen derefter på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 22 sistlidne Maji meddeidte Betänkande, i afseende på flere till Utskottet remitterade och Allmänna Bevillningen rörande Memorial; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkande blifvit den 29 sistlidne Maji af Ridderskapet och Adeln gilladt, Ut - Den 20 Junii. skottets ifrågavarande Utlåtande borde läggas till Handlingarne.
Ut supra. S. D. Föredrogos å nyo och gillades följande från nedannämnde Utskott inkomne, samt den 16 och 18 dennes på bordet lagde, Utlåtanden : Frän BancoUtskottet: Af Jen 15 dennes: angående Fond i Banken till inlösande af de så kallade Schlegelska Godsen i Hallands Län.
Fran Stats- och BancoUtskotten:
Af den 17 dennes: 1) Rörande skyndsam inlösen af FilialDisconternes Assignationer. 2) Innnefattande förslag till jemkningar i vissa delar af RiksStåndens skiljaktiga beslut, rörande utredningen af Götha Canal Bolags, Malmö och Götheborgs Disconter. 3) Innehållande förslag till sammanjemkning af någre skiljaktigheter uti RiksStåndens beslut, angående allmänna penningerörelsen och myntvärdets upprätthållande.
Ut supra 348 jDen 2a Junti f. m.
Höglofiige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes kl. tre qvart till 2 eftermiddagen.
In fidem Protocolli O. J, Lagerheim, Måndagen den 22 Jimii* Plenum kl. half till 10 förmiddagen.
Upplästes och lades på bordet följande från nedannämd® Utskott inkomne Memorial och Utlåtanden: från Constitutions- Utskottet:
Af den 17 dennes, angående åtskilige med Representations - förslaget gemenskap ägande Grundlags ändringar.
Från Allmänna Besvärs- och EkonomieUtskottet:
Af den 19 dennes, i anledning af väckt fråga om en ny allmän vägdelning, samt utvidgad rättighet till grusbämtning.
Den 22 Jurin f. m. 3i9 Från Särskilta Utskottet; Af den 17 dennes: angående föreslagen förändrad reglering med aflöningen för Krono* Uppbördsmännen i Rikets Städer.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken tilikännagaf att Kongl- Majit behagat i Nåder meddela Riksens Ständer underrättelse om Högstsalig Hennes Maj:ts EnkeDrottningens dödliga frånfälle, genom en nu ankommen skrifvelse af den 20 dennes, hvilken Hans Excellence lät inför Ridderskapet och Adeln uppläsa, så lydande: WI CARL JOHAN med Guds Nåde, Sve; riges, Norriges, Göthes och Wendes Konung, tillbjude Eder samtlige Rikets nu församlade Ständer, Wår vänliga hälsning, med hvad mera godt och kärt Vi kunna förmå, med Gud AUsmägtig tillförene.
Det är med de smärtfullaste känslor Vi gifva Eder tillkänna det nya slag, som träffat Vårt Sonliga hjerta, genom den olörmodade förlusten af Vår kärälskeliga Fru Moder, Hennes Majit EnkeDrottningen.
Endast några lindriga anstöter af Hennes Maj:ts vanliga gicktkrämpor, men som likväl icke väckte någon farhåga och ej förhindrade Hennes Maj.t att ännu i går fara ut, föregingo det a o lall af kramp i bröstet, och deraf följande qväfning, som, om en timma sedan dess första början, ändade Hennes Majds dagar, kl. 4 denna morgon. 350 Den 22 Junit f, ml Vi gore oss förvissade, att, deltagande i Vår rättmätiga sorg, J, genom den hugsvalelse J Oss derigenom bereden, ägnen en rättvis gärd af saknad åt den, som med ömhet vår-i dadé Eder afledne Konung, som, med godhet och välvilja mot hvar man, aldrig ägde sitt hjerta stängt för välgörandets pligter, eller sin hand tillsluten för nödens och armodets barn, och som, under hela sin lefnad, utan minne för henne tillfogade oförrätter, ägde det så mycket lifligare för beviste tjenster och pröfvad vänskap.
Vi förblifve
Eder med all Kongl. Nåd och Ynnest städse välbevågne, befallande Eder, i det öfriga, Gud Allsmägtig synnerligen Nådeligen.
Slott dea 20 Junii 1818.
Och skulle Högstberörde Nådiga Skrif.' velse i dagens Protocoll intagas, samt läggas till Handlingarne.
Grefve Posse, Claes Fredric-.
Såsom en följd af denna högst beklagliga och smärtande Högstsalig Hennes Maj;t
EnkeDrottningens hastiga bortgång, tillkommer det Riksens Hög* loflige Ständer, att, jemlikt deras vid denna Riksdag fattade Beslut, förordna om dispositionen af Rosersbergs Kungsgård.
Den a2 Jtmii f. m. 351 Jag får i anledning deraf vördsamt hemställa och föreslå, det Riksens Sjånder må i underdånighet erbjuda dispositionen af ifrågavarande Kungsgård, jemte den af Riksens Ständer vid denna Riksdag dertill anslagna årliga underhålissumma till Hans Majit Vår nuvarande Regerande Allernådigste Konung för hela dess lifstid.
Jag anser, att Riksens Högloflige
Ständer genom en sådan åtgärd uppfylla, hvad Högstsalig
Hans Maj t Konung Carl XIII önskat kunna sjelf göra, såsom ett ytterligare bevis af sin lifliga erkänsla mot den Furste, som förljufvat dess lefnads afton, och gifvit de mest öfvertygande bevis af den utmärktaste Sonliga kärlek; hvarom Högstsalig Hans Majit Konungens yttersta vilja och Testamente lemnar de mest öfvertygande bevis.
Att den af Riksens Ständer vid denna Riksdag för Kungsgården beviljade underhålissumma äfven vid detta tillfälle erbjudes, anser jag så mycket mera vara lämpeligt, sorn den under Kungsgården lydande Egendomen ej lemnar tillräcklig afkastning, tor att dermed kunna bestrida Slottets och öfrige byggnaders underhållande, och Rosersbergs Kungsgård aldrig blifvit inbegripen uti den anslagssumma, som Riksens Ständer beviljat till öfriga Kungsgårdars underhållande.
I händelse, som jag hoppas, denna min framställning vinner Eders Excellences samt Högloflige Ridderskapets och Adelns bifall, torde jag få anhålla, det densamma med de öfrige RiksSlånden communiceras, och till State-i 352 Den 22 Junii f. m.