Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Landt-Narffalkon yrtrade, art dä Wksdags-göromälens beredande till beslut snart torde göra Nödige sädane sammanträden mellan Laudr» Mac ikal keli, Talemännen och rwenne ledamöter af hwarje Srand under biträde äf StaildeNs Secreterare, hwilka sammanträden ur» 47tde Z. as Rikc-- dags-Ordningen äro förest'refbe, finge han nn ulbedja sig att Ridderskavel och Adcln för sig behagade urse Le twenne ledamöter, hwikke.S rättighet d?r Den 29 April» 8« det enligt berörde Z. skulle blifwa att dest» TaleNianS-conferencer bewista.
Uppå gjord motion af Hans Excellence Herr Grefwe strako beslöt Ridderskapet och Adeln att i likhet med hwad de twenne fistlcdne Riksdagar skedt, för det närwarande updraga Utöfningen af denna rättighet är Herr Landt-Marskalken, som derefter till biwistande af först inträffande talemans samMaNkräde, ulsäg Grefwe Oe la Oaistie, ^acost och Friherre lVlannerkeirn, stars ^UAutt.
Utaf ifrån Herrar Eleclorer inlemnade listor tilt Wal af Utskokrs ledamöter uti någre afgangnes ställe, hwilka listor nu öpnades, bcfunuos hafwa blifwit utsedde: i allmännna BeswärS- och OeconomiäUtffottet. lester Grefwe vstker, Fullinägtig Friherre Lron» stestt, ^sacost Otto, och Grefwe kkamilton, N:0 42 Grefwe kristenstorp, polian kioen» tiinZ, Lagman, och N:o 2096 Herr von stöök., (rustak.
Lagman» i Lag-Utskottet» ester Grefwe (ristenborp, Kostau kiwnninp, Rw 106 Grefwe 8trömkelt, klans strestrik kia» ralst, Lagman, i Lpeditionö - Utskottet, ester Friherre örnlköist, hostan VVilstelm, N:o 2189 »k klellin, Fullmägkig Herr von 8ckantx, (rustak, Expedjrionö»SekrckLrare. äerr Lörsta Del 6, L2 Den 29 April' Zerr 8l1kvertL^öIZ, d§ils, hade inlemnat ett memorial; hwilkei uplästeö sa lydande:
Enligt de HusqwarnaGewärs-Factorie ar 1715 Nadigst förlänte privilegier, wid hwilkas osiörda begagnande ägaren försäkrades enär Faktoriet är t 757, uppå Riksens Ständers w»d 1756 ars Riksdag »n« derdäniga tillstmkan, upläts till afledne öswer-D>« reclenren kreäric kllai en preus, att som annan dest tvälfangna egendom bruka och warda, aro arberare derwid fritagne frän erläggande af mantals-pell, uingar 06) bewillning.
Af den förra förmonen hafwa de warit i åtnjutande Lill Wedik är, da T-ixeriugö-Commikkeerne dek dem palade, hwilket pä anförde besvär af Konungens Befaliningshafwande och Kongl. K>'M, mar-Eollegium faststälkes ur det skäl, alt de icke stro uti 1809 ars Riksdags Beslut undamagne; men som dehe privilegier genom ingen försättning Factoriet fränraaikö, och desie arbetare alltid ansetlS lika med qemenffapen af krigsmagren, sa syneö detta wara en oriktig tillämpning afRiksens Ständers dä widtagne bestur, och sär jag nu ödmjukeligen anhälla om rättelse, härutinnan, enär ny Be, willnings.förordning utfärdas, och alt tvid Pnvilegierne blifwa bibehållen.
Bewillning blcfwo de genom Kongl. Resolution af den 12 Mars i?c,Z älagde betala, och som privilegierne likaledes dem derifrån befria, sä anhälles afweu ödmjukeligen o»r fastställelse dera, hälst ingen eftergift gifwes Factorie-ägaren uti de honom alagde ffyldrghcter, eller honom nägra förmoner deremot blifwit tillagdt.
Den 29 April. 8z Detta Memorial anhäller jag malle blifwa re.
Mitteradt till Bewillnings-Uiffotlet Ukdrag nr de Husquarna Gewärs-Facrorie förlänke Privilegier af den 25 Fcbruarii 1715.
?:de punden.
Alt Factorie-folk ffal! wara fritt för kneckte- och Bäksmanshäll, inqvartering, och all annan borgerlig tunga sa wida de ingen borgerlig näring hafwa, eiler sädane hemman äga, som för detze onera icke kunna befrias, men för den conlriöution, som i följe af 1712 ärS contribulions placat af all lös och fast egendom bör erläggas, kan ingen befrias.
Utaf höga originalet rätteligen utdragit, inkygar ak Ltriibmg.
Kam,nar'-Räv.
Justerades Pleni-Protocollet för den 27 April.
Uplästes Protocolls»Utdrag frän Wallofl. Borgare-Ständet, af den 25 April innehällanve: Remiff till Constilutions- och Statö-Urffot'- ten «f Konungens nädiga proposition rörande de ultramarinstka befittningarnes styrelse och dräizel l till Stats-Ulstotkck:
Konungens nädiga propositioner om räntan af Rosenfors ägares län af Wadstena kcigSinayshus-Casia; om contonalen till berörde Casia; om accords ersätkningarne för Officerarne af f. d. Finska Armeen; till Bewillniugs-Ulffottet Konungens nädiga skriswelfe angående Bewillningen; lill Bewillnings- Lag- och Oeconomie-Ukffotten:
KonunLens proposition angående hräiiwinsti!lwerknin< gen; 84 Den 29 April gen; till Oeconomiä-Utffolket, Konungens pröpost. tion anqLciide, beklädnad för Extra Rolerings-- M a nsk a per.
Henus; till Lag-Uksköttet as Riksens Ständers Justiriä-Ombudsmans-Enibets-beraktelse.
Godkännande af adresierne till Hans Maj:t Konungen och Hans Kongl. Höghet Kron-P> insen. borgare » Ständcts yttrande att detsamma sunne sig desto mindre böra magra sitt bifall till Bonde-Ständeks önskan akt de uti adresier, ,e till Konungen och Kron-Prinsen innefattade befi u mätte i Riksdags-Bcsintet intagas, som Stan» bet änsage^ det, förutan Riksens Ständers begifwaNde, deras omförmälke ätgärd ej bordt ellet kunnat ur Riksdags-Bestntet ulefluras.
Uplästes Prorocolls-Utdrag fran Högwördige Prcste-Ständet af den 27 April, innefattande: Godkännande af Instruclionen och Edsformulär: för ledamöterne uti Banco Utskoitek; ReMisi till CoNstitUlions- och Lag - Utskotten af Riksens Ständers.
Jnstitiä-OmbndsmanS Embets berättelse: och till Srals-Ulskottct af Ikiksens Sränr vetö
Revisorers berättelse rörande krigsredogötelsen; Remisi kill allmänna Beswärs- och ^>economiä Ulikollet, af srägan om inställelse af bränwinsbränning.
UplästcS ett Protvcolls-Utdräg fran Hederi wärda Bonde-Skandek af den 25 April innehällaNde:
Remisierr till Stats-Utjkottet af Konungens Proposition om de ullramarinska besittningar,,?; till Den 2y April.
?Z sill Stats-samt Oeconomia-Urstotten af Konungens proposition angående beklädnaden för Extra roteringsManffavet, samt af ett memorial uki samma ämne af Riksdagsmannen ^vsterlon Aberg frän Westerbottens Län; till Oeconomiä-lltskottet af ett memorial af Riksdagsmännen frän Gottland ssoban kpsvall och ^okan Ivansson angående in» ställande af bränwinsbränningen pä Gotstand samt om fastställande af ett wistl pris för bränwinSförfäljningen, twenne dito af Len 27 April innehgllgnde det ena:
Godkännande af Jnstructionen och Eden för Banco-Mffottet; Dek andra följande kemister t till BewillningSLag. och Oeconomiä-Utfikotten af Konungens Nådiga proposition angående hränwins-tillrverkningen m. m.; till Slals-Ukffotkcl, Reviforernes öfwer krigs-redogörelsen berättelse, till Lag-Utronet, Riksdagsmannen /^nsters Lernöoskons memorial om strafflag för fylleri och dryckenffap, samt Riksens Ständers Institiä-Ombudsmans Embetö-Berärtelse; lill Eonstikulions-Ut>1foktet: den del af famina berättelse som angar Konungens rätt att efkergifwa ädömde böter; kill Occonomiä-Ulffoitet; Riksdags Fullmägrige fran E ilin a re Län kebr larssons och WI?
8veN8son8 memorial angående större frihet lill swedjande.
Uplastes allmänna Beswärs- och Oeconomiä^ UtsifottekS Memorial af förleden gärdag i anledning gf gjorde remsstrr i afseende pä Bränwinsti lwerk N»n - 86 Den 29 April» ningens snara inställande, hwilket memorial war af Let hnswudsakeliga innehåll, alt ehuruwäl Utffvk;et för stn del anser alla steg sorn alterera, endast »jena rut göra hjelpen dyrköptare och således nöden större för den nödställde, tror dock Utskottet alt alla betänkligheter böra förswinna.när antingen nöden befinncS wara werkelrg eller tron allmän att nöd är atr befara.
Pä vesta grunder tillstyrker Derföre Utskottet, alt Riksens Ständer i unVerdänighek anhalla, det täcktes Kongl. Maj:t r fall de underrättelser om Spannemälstillgängarne, som frän Herrar Landshöfdingar inkommit, föranleda till befarande af Spannemälsbrist, lära i Näver Utfärda befallning, att i sadant fall dell 16 nästk.
Maj mä wara bestämd till bränwins-bränningens allmänna inställande, dock att i falldenne of Utskottet föreflagnc tid skulle för ett allmänt kungörande finnas otillrackelig, Riksens Ständer till Kongl. Majttö
Egit nådiga afgörande öswerlämiia, arr till förbudets widtagande, utsätta den närmaste dag derefter, som med ett sädant allmänt kungörande och asyftade ändamalet är förenlig.
Be. träffande äter huru länge ett sadant förbud mä fortfara, anser Utskottet förbudet böra gälla intill den 1 Ocrober innewarande är, sa wida ej Kongl. Maj:t och Riksens Stander skulle under påstående Riksmöte annorlunda käckas därom förordna.
Till förekommande af förlust för dem som den dag dä Bränwinsbranningen bör uvhöra ännu hafwa oaf. werkad tillmeffning anser Utskottet den sist kill stulet af fjerde derpå följande dagen.
Herr Landt-Marstaben ttllkännagaf, att -nligl RiködagsOrduingcn detta memorial såsom wa» rån - Den 29 April. 87 raud?
ett frän ett Utstött inkommet betänkande borde bwila pä bordet, samt akt hail lill dest föredragande ä nyo, utsatt plenum till i morgon klockan n förmiddagen.
Ridders^avet och Adeln ätstildeS klockan ^ till 7.
Dt kuxra.
In sillem protocolli 6.
Lilverstolxe» Thorsdagm dcn zo April.
Plenum kl. ii förmiddagen.
Justerades pleni-protocollet för den 29 dennes» Föredrogs a nyo allmänna Befwärs- och Oeconomiä-Utstotters betänkande, angående ett snart inställande af bränwinö tillwerkningcn, hwilket söclcdne gårdag blifwit lagdt pä bordet, och bief be. rörde betänkande, uppå gjord proposition till alla delar bifallit.
Föredrogs ett memorial fran ConstirntionsUlstotter, af denna dag, hwaruti, i anledning af rennsi frän Preste- och Borgarc-Scanden af Konungens Nad:ga proposition om swensta utkrama» rinsta pcsteosioncrnes styrelse och drätsel, Utstottet sig uppä anförde stal yttrar, att detsamma icke ansäge sii kunna i någon pröfning stf detta mål in« gä, hälst
Utstottet an^ge de uri ingrcsien till Re ' ge - 88 Den zo Ap^il gerings, formel, införde orden?
Swea Alke sch thy underliggande länder, icke rill alla delar kunna lämpas kill andra an dem hwilkaS ombud i swensta lagstiftningen deltaga, kades till handlingar»?, Uplästcs ett memorial af denna dag fran Bane ro>Utstoltet i anledning af Ridderstapek och Adelns kemist angående de anstalter Banco-fnIImägtige widtagit till Banqnens sörwaltgnde under största delen as Banco-fullmagtiges wistande härstädes; innefattande detta memorial hufwudsakeligen det yttrande, att någon osäkerhet eller olägenhet uti A-erketS styrelse under denna Riksdag ej more genom vestg anstalter att befara, kades pä horvet, Justerades följande; Utdrag af Protokollet, hällit hos Högloft, Ridderstavet och Adeln w'd Urtima Riksdagen i Orebro den zo April 1812, S. D.
Föredrogs ä nyo allmänna Beswarsvch Oeeonomiä-UtstotkekS förledne gärdag pä bordel lagda memorial, rörande bränwinsbränningens snara inställande, och blef hwad Utstottet deri förestagit, af Häglof!, Ridderstapek och Adeln till alla delar bifallit.
Herr Landt-N-rffalken fbrestog, au der af Herr Lillvertcbölll förlidne gårdag ingifne memorial angående befrielse frän mantalspenningar och bkwillning för arbetarne wid Hlisqwarna Gewärs fgrlyri - Den, Z°Ipril' Zz faeton matte ät Bewillnings-Utfkottet öfwerlemnas, till den älgärd derwid, som Utskottet kunde fintiq nödig.
Ankom och emottogs Konungens Hof-Cantzler, som till Ridderflkapet och Adeln öswerlemnade Kongl. N?aj;kS Nådiga Skrifwelse till Riksens Ständer om walet af ekk Hemligt Utskott, hwilken, sedan Herr Hof-Cantzleren aftradt, uplästes och befanns woxa af innehall akt Kongl. Mant i kraft af 54 §.
Regexings.formen och 28 tz, Riksdags-Ocdningen äffade, alf ledamöter af ett Hemligt Utskott matte utwäljas, parandes Kongl. Maj:t sinnad atc meddela berörde Utskott siere uplysningar rörande fäderneslandets närwarande stallning i anseende till främmande magter, I anledning häraf anmodade Herr LandtMgrskalken Herrge Elexkorerne att i morgon ukpälja Ridderffapef och Adelns ledamöter till ber Hemliga Utskottet, Högloft, Nidderskapet och Adeln atffildeS klockan 4 till 12, Ult luxra, In ?rotocoIIi. 6, Lilverstolxs.
Fredagen den i:sta Maji, Plenum klockan ^ i eftermiddagen.
Anmaltes och infördes Konungens Hof-Cantz. ler ler Friherre sk äVettersteftt, som ä Hans Maj:tS wägnar ölwerlemnade kill Ridderstapet och Avel»
Dest nädiga proposikion om en förändring i ut» strifningssättet a/ det fastställa förstärkningS-manskapct; gifven Orebro Slott den ZO April 1812; hvilken proposition sedan Herr Hof-Cantzleren, pa manligt sätt utbeledsagad, afträdl, uplästes och stulle hwila pä bordel. Zerr Larl, upläste till Prvkocol» let följande: Wördsamt Memorial!
Wisten af det ämne/ jag will tvaga framställa till Högloft.
Ridderstapet och AdelnS uplysta granskning, hoppas jag sä stall uptaga dest upmärksamhet, akt ingen blir öfrig, för att lämna ät min mindre stickelighet att afhandla detsamma, eller ät min frugtande owana, att här höja Min röst.
Hwar och en af Ridderstapet och Adlen hwiken såsom bosatt landtman, närmare hafwit att beskaffa med Armöens förstärkningömanstaps utgörande förledit är, har wifterligen märkt brister uti de författningar i detta ämne, som Riksens Högloft.
Ständer tvid 1829 och 18 io arens Riksdag widtagik, hwilka brister Kongl. Majus, nu tili Riksens Högloft.
Ständer aflatna nädiga proposition, om förbättring, af denna stadga, närmare utwickla.
A k bwarje Swensk född man, af hwad ständ och förmögenhet som hälst, är pligtig försvara det Fädernesland och den samhällsförfattning, hwar» uti och hwarunder han njnier skydd och säkerhet, Den i Maji.
91 ar en sa allmänt och öfwertygande grundsanning, att det more förolämpande mor Nationen, alt widare bjuda till att indela och bewisa densamma.
Akt denna förswarspligt pgföres wisa lefnadsär, för att göra den kraftig, sa litet som mö>eiigk ar, menlig för Jordbruk och alla naringac, e» frän folkslagens na warande krigssälr, oskiljaktig nödwandighet.
Bör detta försvar owilkorligcn, personligen utgöraS?
eller bör frihet att lega karl i sikt ställe tillätas?
Uti etl, endast genom samhälls-dygder och personliga förtjenster tillskapadt Riks-Ständ, skulle Mekan om swaret pä denna sräga wara pligt, att en medlem af detta Ständ, skulle wilja köpa en främmande person för att upfylla de hederöpligter, som liswat dest stamfader, skulle bewisa, att benne stamfaders begrep om dygder, intet gatt i jämna led, med dest arteläggar.
Der är således intet af förmodan, att en utwickling af Men, för och emot lega, pä detta rum, fyldk af ädlingar i ordets rätta bemärkelse, skulle behöfwas, som jag wägar framställa denna sak, men kanske tillhörer det detta Nikö-Ständ, hwaraf jag har äran wara en medlem, att i denna wigtiga punct, i denna wigtiga stund, först taga sikt beslut, och genom beskaffenheten af delta beslut, för den pä ost upmärksamme Nationen, offcnteligen ådagalägga, att billiga och för wära medborgare af alla closter lindrande grundsatser styrk wara handlingar sä wäl nu, wid fräga om personligt bidrag till fäderneslandets förswar, som wid förra Riks - 92 Den !
Riksdagar, dä förmögenhet och lagliga rättigheter upoffrades och äsidosakles, samt akt allt stkedt och sker, ej, för att mana respective medständer till ef, terföljd, ej, för att köpa medständers walwilja, ty den hafwa wi ej förwärkadt, utan af öfwertygelse, att enwist försvar, af förra brister i urgamla författningar i afseende pä bidrag till Statens uprätkhällande, hqde warit obilligt, rvanhcdrat wärf frand, lika som origtjga begrep om wär personliga pligt att försmara Konungars fosterjord, stulie gora assigten med wär tillwaresse twätydig, Aag wägar skrida till ey allmän öfwcrsigt af frägan, Friheten art köpa karl i fits ställe, skall atrid Medföra ett farande intryck pä den stora, talrika, arbetande, mindre medborgare-elafien, hwicken anser ingen despotisms sa svar som den hwilken pälägges af mera gynnade medborgares rikedom, denna stora del af nationen, sVall aldrig ga i fält med god wilja och sann fosterlandskänsla om den i sin Corps saknar, Adelsmannens, Prästens och Borgarens, ofta genom fåfänga förfinade son, och i synnerhet skall det smärta denna clatz, att se den rike af öfwermod jäsande bondesonen kunna, hwad man nesligt kallar, frälsa sig för jordbruk och alla nyttiga handtcringar, ffall denna frihet medföra de swarasts följder.
Den uti inbillning om kallelse till en högre bestämmelse förstöade, blott tärande medlemmen, köpes bort frän defie näringar, alla arbetande armar som i wart osxugrbara land, med wara korna arbetstider, och deraf följande svårighet att jramori.iga iifwetö förnödenheter', i Den l Maji.
9Z stall i synnerhet för jordbruket blifrva högst förderfwande.
Den fattige Adelsmannen, Prästen och Borgaren stall med den listigaste bedröfwelse, af nöden wara twiugad utlemna sin son tili camerat ät de i Förstärkningö-corpsen inköpte, Mindke wälfrägdade karlar; blott det, atr de lätit köpa sig, har förringat deras wärde i de öfrigaS omdöme.
Man inwänder emot detta skäl, att indelta Soldaten är också köpt, Men, det har stedt genom andre Medel . han är köpt
Med ett stycke jord till boställe ät hustru och barn eller ät älderstegne föräldrar — om häraf den goda efprit, som alnd lifwat Swensta Armeen, da den ej genom dåligt befäl och bristande disciplin blifwit förstörd.
Genom frihet alt lega stall afwen detta kärnstöd undanryckas Staten, ögnablickets winst genom högt- ända till oändelighet
Högt updrifna legor, stall förföra alla, som förr ingått i indelta och warfwade Armeen» och denna Armeen, annu oumbärlig för Samhällets inre lugn, och Statens uprätthallande stall inom fä är wara förswnnncN» Friheten att lega, stall inbjuda och wänja na» tionen, till en wanhederlig wärdeberäkning emellan penningar och Mennistor, den stall dä öpna ett stort fält för agioteuren, oagkadt den stadgade cours, hwarmcd Skaparen bjuder till att stämpla hwarjr wennistas hufwud och hjetta» Friheten att lega, stall öpna en ewig stride.
Mellan fegheten (ellet rättare sagt en förwand esprit) och snålheten att ej wilja Utgifwa penningar, emellan densamma, och förförelsen af en stor till bju° - 94 Den i Maji. bjuden penningesumma denna inwärtes strid flätt döda att sann fosterlandskänsla, som under en, sjelf till själen uphösd Furste, ännu rorde wara fanlig för swenska hiertan, denna strid stkall öka de mindee medborgare-clasternes hat till de öfrige, i hwarje soknestuga, i hwarje torparekoja, wäcka frö titt partie och ständspligt; i förra olyckeliga tider, endast kändt pä wära Riksdagar; och as Vesta skäl, med en förwänande hastighet nndergräfwa Statens sanna styrka.
Olägenheterne, om lega förbjudes, anföras wara skickcliga ämbetsmän skola snart saknas j alla styrelsens grenar titt physiqucn oduglige och fördärfwade menniskor skola dä inträda i förstärknings-corpsen, blifwa der onyttige och Medes skadlige, och de undantag som mäste göras, skulle leda till mistbvuk och egennytta.
Swar wid 20 ars alder, hafwa skicklige »ch utmärkt kunskapöfulle ynglingar som erfordras i Rikets högre embeten, merendels någon systla pä stat, om ända nägre fä sadane skulle finnas, som inginge i comcription, blefwo de mycket nyttige och anwändbare i commenderande Generalernes Cantzlie, i alla till en krigsförwaltning nödige hörande stycelsegrenar och der inhämta ej onödige kunskaper för fäderneslandets framtida bästa, samt i hwad carriol ve sedan walde, medföra en inplantad arbetsamhet och känsla för disciplin och ordning.
Hade de medicinska eller chirurgiska studier, torde de blifwa nyttiga för armeen, och göra mera gagn än köpte utländska barberaregesäll^ som påskynda! isa mangen hurtig swensk krigsmans likfärd.
Skulle Den r H7aji. 9Z Skulle en sadan yngling hafwa ämnat sig i prestvägen, sä skall han efter sin utgång ur csn» scnplion, aagradt nägra glömda Hebreesta och latinska glosor, likwal ej blifwa cn mindre dugelig Pastor, akt i Församlingen maka öfwer ordning och goda seder — äfwen, i religiöst afseende skall han ej hafwa förlorat.
Ingenting werkar en sä högtidelig känsla om Gnds allsmägtiga tillwarelse. som mänga gcnomgängna lifsfaror.
En Krigs Gudstjenst, just som en fosterlandet trotsande fiende skall angripas eller pä en nytz imagen ännu af blod rykande »Valplats, är kanske den renaste af alla religiösa fejler, och lemnar ofta intryck, nyttiga för hela en menniskas öfriga lifstid.
De, som efter nägra ars tjenstgöring i en wäl disciplinerad Armee, utgä lill privata yrken, skola dit medföra, ett begrep om hederskänsla, ett förtroende till hwarandra och ett frö till nationalanda, lill hwilket allt en weklig och sorglös lefnad intet har gifwit nägon »väckelse.
Att genom en allman eonscription, mänga till krigstjenst odugliga personer, skulle blifwa onyttiga, äfwen stadeliga för Armäcn, är ett svagt skäl mot förbud as lega; den som är skickligare till nägot annat än bara wapen, gör nytta i Armeens Civil-Departemenker, som jag redan nämnt.
Den som ej kunnat förwärfwa sädane kunskaper, blir nyttig wid Magazins handräkningen, träfi-bewakningar och uri Acmeens mänga nödiga werkstäder, hwarwid ofta ArmLens dugtigaste krigare orätt blifwik anwände — den aldeles »vanföre och lytte -D» l. — §6 Den t Naj!. skulle ju r alfa fall utbytas.
— Denne, äfwett som en kuntkapsfull ledare af högst nykkiga inrätt, ningar, och hwilka bewisligen af ingen annan skutle kunna stkökas, likasom ende wuxne brodeen till »värnlöse Z eller 6 syskon, som idka jorbruk eller annan rörelse i ett hushäll tillsammans, ^ af z eller flere pä eN gang i tonscriptionsären hos föräldrar lagligen mantalsskrifne bröder.
Af alla Leste bör af Kongl. Majtt, genom serskildke nädiga stadganden, wista kunna uteflutas ur conscription, utan att derföre betala.
Wid underdånige anmäs landen härom, böt
Man af redelige och dugelige Landshöfdingar kunna hoppas rältwisa och all uptänkelig controll.
Den wore kikwäl ej tKamhälls,ordningens tvärt, sorn yrkade, elter ens önskade att det hederwärda Bondeståndet nu skulle inga i förbättring af conscrlption, stäld pä wista ar, utan tillstånd att lega.
Författningen af ben 2g April förledit är angående Förstärkningsmanskapets Utgörande, hade dett »verkan att alla bondehemman klyfdes i sä mänga delar, soM barn funnoS, hwilka genast gifte sig, för att NU, wid ön förmodelig
Utskrifning till sitt skydd, äfwen kunna framwisa Nyfödde barn, alla Veste wore således bedragne, och en sadan handling passar ej för ett folks Representanter; jag wägac således önska art alla gifte och nu bosakte bönder och sorpare lemnäs frihet ait lega eller ej, Mett att ingen fär legas, utan föräldrars, förmyndares eller husbönders skrifteliga tillstånd.
Otti 4 äk skulle denna legningsfrihet uphöra.
Den i Maj 97 Jag magar ödmjukast hemställa Högloft.
Riddekstapet och Adeln, arr öfwer vstanämve fräga salta ett beflut, föranlcdk af dest egna k nslor för sanning och rätt, oberoende af refvecttve Med-Ständers qrundsattser, alt behandla deln olika.
Ett sädant besiul skall lisma wäre barn och efterkommande, att äfwen genom werksamma dygder sörwärfwa Nationens agtninq, och de skola ej knnna förcbrä ost, atr hasma brutit en länk ur kedjan as deras anor.
Delta memorial skulle hwila pa bordet, för att bli,wa Konungens Nådiga Proposition foljaktkiq till dei Urkokt, hwarlill densanima kunde komma atk hänwlsas.
Grefwe körner- 6öran:
Da NN genom den frän Kongl.
Maj:l i dag ankomne Nådiga Proposition en! fräga af den största wigt och inflytelse ar wäckt, fordra ej allenast fonnalikekcrne att densamma lill ett Uiskotl mä hänwisas, matt sakeus nödwändighct begär därjemte all srägan med skyndsamhet mätte behandlas.
I anseende härtill och dä de as grundlagarne såsom nud hwarje Riksdag nödige Uiskotl äro tillräckligen systclfatte, dä detta ämne: ej synes egcmeligen kunna hänföras under något af vesta Utskotts befattning, och dä Riksdago-Ordningen tydeligen tilläter Riksens E tänder att för frägor as sadan beskaffenhet förordna särskilta Utskott, sär jag den äran proponera, atk Herr Landt-Marskalken behagade förestå Ridderskapet och Adeln, atk för sin del widtaga bestin om nedsättande af ett sädant serskilt Utskott till hwilket den upläste Nådiga Propositionen kunde sä remitteras.
Första Del. N.o 7. Af - 93 Den i Naji.
Äfwenwäl, medan jag innehar ordet, utbeder jag mig fi i afscnde pä elt annai ämne, nemligen Riksens SländerS saltade bestiit om en adresi kill Kongl. Maj:t rörande dek af Hans Kongl. Maj:i widtagne steg de» 17