Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hr Aminoff.
Ehuru jag är af den tanke, att någon ändring icke behöfs uti i §:n, så är jag likviil ej sä envis, att jag icke kan afstå från min åsigt i den mån jag blir upplyst om något bättre.
Anckarsvärd har ganska riktigt anmärkt, att allmogen är van vid 2:ne sockenstämmor, nemi. en om våren och en om hösten, och till hvad ändamål de behöfvas hafva andre talare tillkännagifva.
Således anser äfven jag, alt en sockenstämma bör hållas om lidsten, men jag bestrider sockenstämmas hållande i Mars månad, emedan jag anser att laxeringsmännen böra väljas året förut, på det de må hinna alt göra sig bekanta med förekommande ärenden.
Hr von Hohenhausen har trott , alt man borde sätta ordet allmän framför ordet sockenstämma i r §:n , för att skilja dessa sockenstämmor från den, som omtalas i 5 §:n; men alla sockenstämmor äro allmänna, och derföre anser jag dem af den anleda., talaren uppgaf, böra indelas uti ordinarie och extra-ordinarie stämmor.
Jag anser §:n kunna antagas sådan han är, blott med den förändringen att orden eller Juni utbytas tili orden och November.
När Sveriges klimat blir så förändradt, att man kan förvexla vår och höst, är jag öfvertygad att andra författningar trädt i stället för dem vi nu äga.
Hvad jag skulle önska, vore, att man ville göra skilnad emellan en civil författning och ett exercisreglemente, uti hvilket allt på det nogaste skall uttryckas.
Jag skulle tro, att man uti förevar, författning egentligen bör uppdraga de mera allmänna grundprinciperna, och icke ingå i en småaktig reglementet ing, särdeles som i alla fall någon öfverensstämmelse emellan de olika åsigterna svårligen lärer kunna ti 11 — vägabringas.
Vi sakna icke exempel derpå, att sedan man sysselsatt sig hela dagen med alt föreslå åtskilliga smärre förändringar och detaljföreskrifter uti ett lagstadgande, slutar man med en votering, genom hvilken alla sådana förslag förfalla.
Jag önskade derföre, att R. o. Ad. ville fästadess uppmärksamhet mera vid principerna än vid det reglemenlariska.
Hr Ribbing, Reng t:
Uti hvad den siste värde talaren anfört rörtde oriktigheten af för mycken reglementering, får jag förena mig.
Hvad sockenstämmas hållande i Maj månad beträffar, så kan jag icke annat finna, än att den månaden är rätta tiden dertill, emedan presteåret börjas d. i Maj och räkenskaperna då skola genomgås och öfverlemnas från den ena till den andra.
Derefter matte således lätta tidpunkten inträffa till församlingens sammankallande.
Hvad deras yrkande angår, hvilka vilja hafva sockenstämma Den 6 Mars. i November månad, så får jag erinra derom, att sedan flyttningen försiggå11 den 9.4 Oetober, bölja vanligtvis busförhören, hvilka upptaga bela November månad.
Jag hemställer då, huru passande det kan vara, att midt under dessa förhör ullvsa allmän sockenstämma.
Förrän dessa förhör äro slutade och mantalsskrifningen förssiggått, anser jag någon reda icke kunna vinnas i afseende på ställningar och förhållanden med fattigförsörjningen m. m.; och jag tror derföre, att den princip Frih.
Nauckhoff uttryckt icke bör åsidosättas, nemi. att lemna församlingarna frihet att till sockenstämmornas hållande välja den lid de anse mest passande.
I öfverensstämmelse med denna åsigt yrkar jag bifall till 1 §:n, sådan den är.
Jag anser oundgängligen nödigt att bestämma tiderna.för sockenstämmors hållande.
För närvar, äro de utsatta i presterskapets privilegier.
Dessa kunna icke upphäfvas utan Konungs och Sländers sammanstämmande beslut.
Den a3 §:n lyder som följer:
"Så skall ock årligen vid Philippi, Jacobi och Michaelis tid, jemväl dessutom, enär sä omtränga kan, eller församlingen det begärer, presterskapet på landsbygden hafva makt att hålla albnänneliga sockenstäm mor uti sina socknestugor, eller vanliga ställen’’ etc. — N11 stadgar dessutom 1817 års författning att sockenstämma skall hållas årligen i hvarje församling uti Maj och Oetober månader samt eljest när nödvändigheten det fordrar.
Vill man upphäfva detta stadgande , så måste man i stället uppgöra ett annat, som af Konung och Ständer godkännes.
I annat fall lära presterskapets privilegier inträda i deras gällande kraft.
Flere talare hafva anfört skäl hvarföre sockenstämma om våren ej kan utsättas förrän preståret tilländalupit.
Jag tror att TJtsktn liaft rätt, när de, i betänk.
N:o 4, s'd15, föreslagit icke bestämdt
Maj månad, ulan Maj eller Juni till sockenstämma om våren; ty då räkenskapsåret icke slutas förrän den siste
April och räkenskaperna möjligen kunna vara så vidlyftiga, att något större rådrum behöfves, särdeles när ombyte of kyrkoherde inträffat , så bör någon längre tid få tillgodonjutas innan sockenstämman hålles.
Härtill kommer, att i de norra landskapen ske snösmältningen och källossningen så sent att vägarna på många ställen äro svåra att färdas i Maj månad.
Om sockenstämma på hösten är visserligen i nu gällande författning stadgadt , att hon skall hållas i Oetober; men om R. o. Ad. skulle finna skäl alt i stället dertill utsätta November månad, så vili jag icke bestrida det.
Jag anser dock lämpligast vara , alt då lemna samma frihet som om våren till val mellan 2:ne månader, nemi.
Oetober eller November, för sockenstämmans hållande.
Då Ijenstehjonsflyttningen icke sker förr än i slutet af Oetober, så torde det måhända vara lämpligt att icke is6 Den 6 Mars. hulla sockenstämman förr än i November.
Jag tror således, alt den redaction Utsk:n föreslagit uti belätik.
N:o 4 är den som bör godkännas; likväl med utsättande af ordet ordinarie framför ordet sockenstämmor. i §:n skulle då komma att lyda sålunda: ”Ordinarie sockenstäminor skola i hvarje församling hållas alne gånger om året, nemi. uti Maj eller Juni och uti October eller November månader, samt eljest när nödvändigheten det lordrar.”
Flr Lagergren, Anders:
Ehuru jag tror att man kunde bifalla Utsktns betänk., kan jag likväl icke underlåta att anmärka såsom ett slags skenbar motsägelse det af Utsk:n föreslagna stadgande i 5 §:n, der sockenstämmas hållande i Mars månad föreskrifves.
Jag tror att det icke skulle skada, att i i §.'n bestämma att 2:ne s. k. ordinarie sockenstämmor skola årligen hållas i hvarje församling, en om våren och en om hösten, vid hvilken sednare de uti 5 §:n omnämnda taxeringsmännen kunde nises.
Man hade då åtminstone ett bestämdt ärende till föremål för den sockenstämman.
Utsktn frångått den ordinarie sockenstämman om hösten var den, att då Utsk:n , sedan fatligvårdsärendet förekommit, föreslagit en särskild fattigvårdsförordning, deruti fatligvårdsväsendet uppdrages åt en sockennämnd, så ansågo Ulsk:n skäl för sockenstämmas hållande om hösten lill stor del vara borta; men jag tror icke, att det skulle skada alt hafva dessa 2:ne sockenstämmor, och vill således icke motsätta mig förslaget derom; hvarvid jag tillika, till undvikande af För mycken reglementering, derom Frih.
Nauckhoff ganska riktigt gjort aumärkn , med Hr von Hartmansdorff förenar mig derom , alt det bör heta:
Maj eller Juni samt October eller November månader, såvida R. o. Ad. icke skulle finna ännu lämpligare att antaga Frih. Nauckhoffs förslag, enligt hvilket §:n skulle innehålla, att sockenstämmor i hvarje församling årligen skola hållas en om våren och en om hösten.
Cederström: 1817 års ännu gällande förord ning innehåller uti 1 §:n: ”Sockenstämmor skola hållas årligen i hvarje församling uti Maj och October månader.”
Hvarföre man skall antaga Hr von Hartmansdorffs förslag, att, i öfverensstämmelse med hvad Utsk:n tillstyrkt i betänk.
N:o 4) föreskrifva det sockenstämmor skola hållas om våren uti Maj eller Juni, och 0111 hösten uli October eller November månader, kan jag icke inse; och derföre kan jag icke lieber medgifva, att mer än en månad hvardera tiden af året, nerol.
Maj och November, bestämmas såsom den tidervmd, inom hvilken sockenstämmorna skola hållas.
Jag anhåller att för R. o.
Ad. få framställa hvilka olägenheter utrymmet af 2:ne månader för sockenstämmors utsättande skulle medföra.
Det folie sig t. ex. lägligt för en församling, till hvilken många inflyttningar om hösten ägde Den 6 Ma t*. 127 rum, att så tillställa, att dessa inflyttningar icke Liefve föremål för påföljande mantalsskrifning, hvarigenom församlingen finge ett års rådrum för att bedomina, huruvida den ville göra sig af med en del af de inflyttade.
Då sedermera rättegång uppstod emellan denna församling och den, från hvilken de inflyttat, huruvida de inflyttade Loide anses tillhöra den ena eller den andra församlingen, så befunnos de sednast mantalsskrifne i den socken, hvarifrån de afflyttat, men för sista året ingenstädes mantalsskrifne.
Det kunde blifva följden utaf tillåtelse för pastor och försarnlingsboerne att hålla sockenstämma i October månad, innan pastor ännu erhållit kännedom om de personer, som inflyttat.
Enligt 1817 års förordn. fick visserligen sockenstämma hållas i October, hvilket äfven lät sig göra då flyttningstiden var den i October; men då flyttningstiden blifvit bestämd till den 24 October, så är det ogörligt,särdeles uti vidsträckta socknar, att alla betygen rör:de dern, som sednast inflyttat, kunna under de återstående dagarna i månaden hinna blifva till pastor inlemnade så tidigt att sockenstämma derefter kan hållas före månadens utgång.
Häraf synes således, att om sockenstämman hålles i October, tjenar den till ingenting i afseende på egentliga föremålet för densamma, och att den följaktligen bör vara inskränkt till November, samt att den om våren, af skäl som förut är nämndt, nemi. att utväg icke bör öppnas till redovisningens fördröjande, bör vara inskränkt till Maj månad.
Dessutom bör man icke betaga tillträdande pastor tillfälle att, under loppet af första månaden efter tillträdet, hafva sammankomst med församlingsboerne lill öfverläggning om de förhållanden, hvaruti han och församlingen stå till hvarandra.
Äfven jag förenar mig med de varda talare, hvilka ansett sockenstämmor böra hållas uti Maj och November månader; meri jag anser det böra bestämdt uttryckas, att de äro allmänna sockenstämmor.
Att hälla sockenstämma uti October månad, finner jag icke lämpligt, emedan tjenstefolket merendels icke inträder i fjellsten förr än den 1 November, så att, derest sockenstämman hölls i October, församlingens medlemmar skulle stanna i okunnighet om hvad för folk de lingö ibland sig.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Ut.,k:ns förslag till 1 §:n.
Hr Landtm, yttrade, att de förslag till ändring af §:n, som blifvit gjorda, vore följande: det första, af Frih. Cederström, att §:n skulle få följande lydelse:
"Sockenstämma skall hållas i Maj och November månader, samt eljest när det befinnes nödigt;” ett annat, att §:n skulle få följande lydelse: ”Allmän sockenstämma skall hällas 2 gånger om året i Maj eller Juni samt October eller November måna Den 6 Mars. der, oell eljest när nödvändigheten det fordrar;” och ett annat, att i stället för Maj eller Juni saint October eller November skulle bestämmas: ”en om våren och en om hösten.”
I anledn. af Hr Edenhjelms yttrande anhåller jag att få jemka mitt förslag, så att §:n erhåller följande lydelse: ”Ordinarie sockenstämmor skola hållas i hvarje församling 2:ne gånger om året, nemi. om våren i Maj eller Juni månad, och om hösten efter flyttningstiden, samt eljest" etc. Gr.
Jag tager mig friheten hemställa, om skilnaden emellan Hr Edenhjelms och Frih. Cederströms förslag, för hvilket sednare jag för ruin del röstar, är betydligare, än att deras meningar kunna förenas till undvikande af en votering, hvars företagande för den obetydliga skiljaktighetens skull icke synes löna mödan.
Att utsätta
Maj eller Juni samt October eller November månader i stället för blott Maj och November månader för sockenstämmors hållande, ansel' jag olämpligt och ingalunda öfverenstämmande med hvad min praktiska erfarenhet säger mig att behofvet påkallar i detta hänseende.
Jag hemställer vördsamt till alla dem, hvilka afgifvit förslag till förändrad redaction af denna §, om de icke skulle vilja lorena sig uti Hr von Hartmansdorffs redactionsförslag, hvilket synes mig hufvudsakligen innefatta alla de öfriga.
Hr Coyet, Julius Carl Aug.:
Cederström, huruvida lians mening är, att föreskriften skall gälla så väl för städerna som för landet.
Förordningen, som nu är under öfverläggning, gäller så väl för städerna som för landet.
Utsk:n hafva i detta hänseende icke gjort någon skilnad, och jag linner icke heller skäl dertill, emedan det är nödigt så väl för städerna som för landet, att sockenstämmor hållas i Maj månad, i afseende på kyrkoräkenskapernas granskning, och i November månad, för controllen å in- och utflyttningar.
Uppå derefter framställd propos. beslöt R. o. Ad., i enlighet med Frih.
Cederströms förslag, att i §:n skulle erhålla följande lydelse: ”Sockenstämma skall hållas årligen i Maj och November månader, samt eljest när det befinnes nödigt." 2 §:n.
Utsk:n hafva i denna § sammanblandat rättigheten att bestämma det sockenstämma skall hållas med skyldigheten att uppläsa kungörelsen om sockenstämmans hållande.
Contraclsproslen har rättighet begära soc - Den 6 Mars. sockenstämma, sorn icke kan vägras af pastor, men pastor mäste uppläsa oell utfärda kungörelsen.
Likaledes har landshöfdingen rättighet att befalla sockenstämmas hållande, och det faller af sig sjelft, att pastor skall utfärda kungörelsen derom.
Gör han det icke, blir han tilltalad såsom för tjenstefel, och consistorium förordnar en annan dertill.
Jag skulle derföre tro, alt i §:n bör slutas med ordet förrättar.
Uti efterföljande 3 § kommer alt bestämmas contraclsprostens, så väl som biskopens, samt de öfriga myndigbeters rättighet att begära sockenstämma och kungörelse derom, som af pastor icke kan vägras.
Nauckhoff yttrade sig vara förekommen af Frih. Cederström.
Hr Ribbing, A r v i d :
Det finnes visserligen fall, der contractspiosten lika med kyrkoherden beslutar kungörelse om sockenstämma, såsom t. ex. då prostvisilationer skola hållas.
Han behöfver icke vända sig till kyrkoherden och begära att lian skall utfärda kungörelse derom, emedan han är berättigad att göra det sjelf.
Jag vet icke hvarföre man skall borttaga denna rättighet, och jag tror icke att den sammanblandning äger rum, som Frih.
Cederström förmodat, hvarföre jag tillstyrker §:ns antagande oförändrad.
Contractsprosten är vanligtvis sjelf ordförande i sockenstämma , och det är väl i sin ordning, att sockenstämma pålyses af ordföranden.
Han utfärdar kungörelsen derom, hvilken af pastor uppläses på predikstolen.
Så har hittills utan olägenhet tillgått, och då tror jag att Utsk:n hafva gjort ratt, som bibehållit hittills gällande praxis.
Jag tillstyrker derföre §:ns antagande sådan den är.
Det är en helt annan sak att utlysa och att hålla sockenstämman.
Hon utlyses af presten i den församling, hvarest hon skall hållas, men contractsprosten håller benne.
Cederströms anmärkn. var derföre ej alldeles riktig.
Man behöfver blott säga hvem som skall utfärda kungörelsen; ty på särskilda föreskrifter beror hvem som skall Iralia stämman.
Derom stadgas dels i kyrkoförfattningarna, och dels kan det föreskrifvas i efterföljande §§.
Jag anhåller derföre örn bifall till Frih.
Cederströms förslag, med den förändring, att ordet förordna utbytes mot anbefalla, så alt det må heta : då consistorium kungörelse derom anbefaller.
Jag tror alt det var ett misstag af den sista värda talaren, då han förutsatte, att i denna § Står något ord om hvem som skall hålla sockenstämman; ty här talas Ijiott om att utfärda kungörelse ang:de densain 2 1 H. 17 i3o Den 6 Mars. ma, och §:n innehåller, att det är contractsprosten, som skall göra det.
Mitt sista tillägg var ett misstag.
Jag vidhaller blott alt de orden måtte qvarstå, som Frih. Cederström begärt, och sådant på de skäl han andragit. Frii).
Jag torde blott få upplysa de välda talare, hvilka yrkat borttagandet at sednare mom. af denna §, att det inkom på begäran af samtliga ledamöterna af PresteSt. inom Utskrn, af det skäl, att tillfällen gifvas då contractsprosten måste sjelf utsätta sockenstämma, nemi. då klagomål blifvit anförda mot kyrkoherden.
Man kan tänka sig den händelsen, att en prest, som skulle sammankalla sockenstämma till beifrande af egna fel, nekade contractsprosten att sammankalla den till den bestämda tiden.
Utsk:n hafva rättat sig efter de ledamöters begäran i TJtsktn, hvilka ägde den mesta sakkännedom i ämnet.
Jag anhåller att få besvara Frih.
Hamiltons yttrande.
Ett inissförsiånd har ägt rum bland ledamöterne af PresteSt. inom Utsk:n, då de yrkat tillägget i sednare delen af §:n.
Här står tydligen i Utskrns förslag hvad som borde blifva anledn. för Utsktns ledamöter att finna detta misstag.
§:n innehåller nemi.: — ”eller af contractsprost för särskildta mål, som det tillhörer honom att behandla, då consistorium derom förordnar.”
Hvad vill det säga, att contractsprosten skall begifva sig till församlingen för att utfärda kungörelse från predikstolen, då consistorium derom förordnar?
Consistorium förordnar sockenstämmor till visitationer, och då måste pastor uppläsa den kungörelsen, att visitationen kommer att hållas den eller den dagen.
På samma sätt förhåller sig, om biskopen anställer visitationen.
Han utfärdar nemi. order, att prostvisitation kommer att hållas den eller den dagen.
Församligen kan hafva anfört klagomål mot pastor, i anledn. hvaraf prostvisitationen kommer att hållas.
Kan då pastorsembetet vägra visitationen?
Eller månne icke i sådant fall consistorium äger förordna en vice pastor att uppläsa kungörelsen, i händelse ordinarie-pastor vägrar det?
Ingenting är således att befara, då §:n innehåller det stadgande, att kungörelse om sockenstämma utfärdas af kyrkoherden eller den hans embete förrättar.
Det är i sanning ledsamt att nödgas upptaga tiden med sådana småsaker; men jag vet icke hvarifrån Frih.
Ciderström får den tanken, att contractsprosten, för det han utfärdar en kungörelse, skall uppläsa den fiån predikstolen.
Det vore detsamma som om landshöfdingen, då han utfärdar en kungörelse, Skulle sjelf resa omkring och kungöra densamma i alla församlingar, der den Den 6 Mars. bör uppläsas.
Prosten sitter likasom landshöfdingen på sitt embetsrum och utfärdar kungörelsen.
Mig synes att någon förändring i J:n icke behöfves.
Hamilton, får jag göra Frih.
Cederström uppmärksam derpå, att det är precist detsamma alt utlysa sockenstämma och utfärda kungörelse derom.
Då pastor åligger att uppläsa kungörelsen, kan jag icke inse hvarföre §:n skall ändras.
Utsk:ns förslag till 2 Jin blef af R. o. Ad. bifallet.. 3 §:n.
I denna § hafva Utsktn 'förbisett att presterskapet utgör en myndighet för sig.
§:n måste således på det sättet ändras, att del kommer att heta :
"När "sockenstämma anbefalles af Konungens Bef:h:de, biskopen, "domcapitlet, eller i staden af magistraten äskas, må kungörelse derom icke vägras.”
Jag anser orden vederbörande sockennämnd böra nedflyttas till andra mom. af denna §, hvarest talas 0111 pastors rättighet att vägra sockenstämma.
Sockennämnd må väl aldrig få förmanskap för pastor att anbefalla sockenstämma.
Sockennämnd kan väl hafva rättighet begära sockenstämma; men pastor bör kunna förneka den, sockennämnden öppet lemnadt att sig deröfver besvära hos Konungens fief:h:de eller domcapitlet efter ämnets beskaffenhet.
Det är angeläget att denna rättelse sker, hvarigenom andra mom. kommer att lyda sålunda:
"Kronobe"tjenter, sock en nämnd eller dem som i sockenstämma "rösträtt äger” etc.
Då jag vid föreg:de § motsatt mig den förändring, som Frih.
Cederström föreslagit, så nödgas jag tillstyrka afslag å den nu begärda förändringen.
Då nu Hr Frih. o.
Landtm, hemställde om R. o. Ad. ansåg öfverläggningen fulländad, anmälte sig Frih.
Hr von Hartmansdorff har enskildt gjort mig uppmärksam derpå, att det bör heta förordnas i stället för anbefallas, och jag har ingenting emot att den förändringen iakttages.
Jag anhåller vördsamt få veta, huruvida Hr Frih. o. Landtm, anser öfverläggningen slutad.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att då han nyss hemställt, huruvida öfverläggningen ansågs fulländad, hade Frih.
Cederström anmält sig, hvarföre Hr Landtm, icke trodde något hinder möta för den, som rör:de den nu föredragna §:n ännu ville yttra sig, alt få göra det.
Frih, Cederström har föreslagit, alt l3a Den 6 Mars. orden sockenniimnd skulle nedflyttas ifrån första lill andra momentet; meri det skulle kunna inträffa, alt sockennämnden hade mångå” Saker under sin förvaltning, i anseende hvartill det kunde vara angeläget för sockennämnden att erhålla upplysningar af församlingen att sockenstämma af pastor vägrades, och derföre anser jag angeläget att sockennämnden har rättighet att begära sammanträde med församlingen, utan att det af kyrkoherden kan vägras.
Gederström; Efter nu gällande författningar finnas communalmyndigheter i socknarna, bestående af magazinsföreståndare, byarätter och hamnrälter, hvilka tillkomma sådana bestyr, som sockennämnden skulle erhålla; men dessa myndigheter hafva icke varit berättigade att anbefalla pastor att hålla sockenstämma.
När pastor finner det för sockenstämman uppgifna föremålet lagstrid ig t, så vägrar han densamma, men lemnar hänvisning lill besvärs anförande.
Enl. denna § skulle pastor ovillkorligen vara skyldig utlysa sockenstämma, äfven om han fann föremålet för densamma stridande mot lag.
Det går icke an att göra sockennämnden till förman för pastorsembetet i socknarna, emedan sådant vore att förrycka den ordning, som bör äga rum.
Gr. Spens, Carl Gust.:
Jag är visserligen i några hänseenden af olik”, tanke med Utskln; men som de frågorna icke förekomma i denna §, bör jag nu icke uppehålla mig dervid.
Deraf följer dock, att jag icke med fullt in* tresse kan deltaga i den fråga, som nu är under öfverläggning; men så mycket synes mig gifvet, att om man väll inrätta en sockennämnd, som skall motsvara sitt ändamål, måste den icke ställas uti ett subordinerande förhållande till pastor, på sätt Frih.
Gederström föreslagit, lika litet som pastor bör subordinera under sockennämnden.
Jag tror det vara nödigt , att vid inrättningen af sockennamnd ställa så till , alt man så mycket möjligt är undviker den bestämda collision emellan pastor och sockennämnden , som ovillkorligen skulle uppstå, om pastor någon gång vägrade sockenstämma, hvarpå vi snart skulle få se flera exempel, om tillfälle dertill öppnas.
På denna grund ville jag föreslå en medelväg emellan Frih.
Cederströms och Ulskrns förslag, bestående deruti, att ur första mom. skulle uteslutas orden ”eller dess ordförande,” så att det fordrades begäran af sockennämnden en corps till sockenstämmas hållande, såvida densamma af pastor icke skulle kunna vägras.
Med denna rättelse tillstyrker jag 3:dje §:ns antagande.
Med det begrepp Utsk:n gjort sigom sockennämnd, d. v. s. styrelsen i socknarna, skulle det förefalla mig besynnerligt, om den styrelsen kunde vara utestängd från rättigheten att begära sockenstämma.
Jag tror att det är egentligen denna myndighet, som bör äga rättig - Den 6
Ma rs. i33 het att få begära sockenstämma; ty eljest vet jag icke hvartill sockennämnden tjenade, då sockennärnnden är verkställande makten af sockenstämmornas beslut.
Huru skal! delta beslut kunna verkställas?
Skall det ligga i pastors skön alt besluta verkställighet deraf eller icke?
Om vi vilja göra sockennämnden till hvad den rätteligen bör vara, så bör den hafva ovillkorlig rättighet att begära sockenstämma, utan att sådant af pastor må kunna vägras.
Jag ser icke att något förmanskap deraf uppstår.
Det är socknens ombud, som begära sockenstämman, och då bör denna begäran icke kunna afslås.
Jag har likväl ingenting emot att, på sätt Gr.
Spens föreslagit, orden ”eller dess ordförande” uti första mom. utgå, så att sockenstämmas ordförande ensamt icke må äga rättighet alt ovillkorligen erhålla sockenstämmas sammankallande.
Cederström har redan vid början af denna discussion fästat uppmärksamheten dervid, att ordet sockennämnd förekommer i åtskilliga §§.
Innan Huset ännu fattat sitt beslut i afseende på sjelfva principen öfver sockennämndens antagande eller förkastande, finner jag Frih.