Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den motion, sorn ge nom detta betänk, blifvit behandlad i StatsUtsk., angår uppbördslerminerne, men icke utmätningar i allmänhet.
Jag tror således, alt R. o. Ad. icke horde inlåta sig på något nytt förslag, som ej blifvit af Utsk:n i detta betänk, afhandladt, utan att Ståndet borde helt enkelt hälla sig dervid.
Då instämmer jag i Frih.
Palmstjernas begäran örn afslag derå.
Det skulle blifva ett besynnerligt fårhållande om man bestämde olika tider för utmätning af resterande kronoutskylder inom det ena och andra Ninet; ty då vet jag i sanning icke hvar enheten inom uppbördsverket blefve af.
Får Gottland särskild tid för sådane utmätningar; sä kommer troligen andra landskap och anföra goda skäl, hvarföre de vilja hafva andra utmätningstider.
Jag kan således icke annat än afstyrka alla sådane förslag och hemställer, att R. o. Ad. ville afslå betänk..
Hr von Hartmansdorff har rätt, alt det är mindre lämpligt att nu tala om tid för restautiers indrifning, då fråga är om uppbördsstämmorne.
I tiden för desamma har jag ej begärt någon förändring, hvaremot under vissa år verkligt behof är för handen att, hvad Gottland beträffar, uppskof med utmätningarnes verkställande för resterande ulskylder tnedgifvcs, och förhållandet mellan öfrige län och nämnde ö är helt olika derutinnan, att densamma understundom är skild ifrån all communieation med den öfriga verlden.
Med erkännande af riktigheten af Hr von Hartmansdorffs anmärkning hvad formen angår, får jag alltså nu återtaga min begäran om den ifrågaställa förändringen, under förbehåll att få med särskild motion i ämnet inkomma.
Uppå härefter af IL Ex.
Hr Gr. o. Landtm, framställd propos. blef Stats-, Bevilln:s- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk:ns betänk.
N:o lil af R. o. Ad. afslaget.
Föredrogs och lades till handlingarne Stats-, Bevillmssamt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskms nedannämnde d. 26 dennes e. m. på bordet lagde utlåt, och mern.
N:o 112, i anledn. af återremiss å betänk.
N:o 39, ang:de personliga skyddsafgiftens användande till organiserande af arbetsinrättningar; och N:o 113, ang:de RiksSl:ns olika beslut, i anledn. af betänk.
N:o 37, dels om stämmobölernes nedsättning och fördelning, 3 48 Den 29 April. dels ang:de stralFböterne för försummad inbetalning af kronoutskylder i Stockholms Stal, Upplästes och lades till handlingarne ankomne prot.ntdr. från de öfrige RiksStin, nemi. från PresteSt. af den 19,22,23,25 och 26, från BorgareSt. af d. 22, 23, 25 och 26, samt från BondeSt. af d. 16, 19, 22, 23 och 25 dennes.
Då nu alla denna dags föredragningsämnen blifvit handlagde, hemställde H. Ex. Hr Gr. o. Land tm. om R. o. Ad. behagade åtskiljas .å K.
Slottet, sedan den lind. uppvaktning försiggått, som RiksStin i dag komme att aflägga, för att lyckönska H. M. Konungen till Dess återkomst.
Sedan de 2:ne Härolder, sorn borde gå framför R. o. Ad., samt de öfrige RiksStins
Hrr Talmän och Ledamöter ankommit, afgingo RiksStin kl. nära J till 3 från Riddarhuset lill K. Slottet, der H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, för H. M. Konungen tolkade RiksStms uud. vördnad och lyckönskan.
H. R. o. Ad. åtskildes vid nedgången från K.
Slottet kl. f till 3 e. m.
Lördagen den 3 Maj 1845.
Justerades 22 prot.utdrag för d. 29 sist!.
H,^Ex.
Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att vid en i går hållen Talmansconference, man hade, på grund af de upplysningar, som af samtelige Utskisordförande blifvit meddelade, trott sig kunna antaga, att de ännu oafgjorde Bevillning^-, Bankoch Statsregleringsärenden skola kunna vara afslutade inom d. 24 i denna månad, samt att, då II. M. Konungen hade gifvit R.
St. tillkänna, att H.
M. velat tillåta att riksdagen linge fortfara utöfver d. 21 i förra månaden, för att icke behandlingen af nämnde ärenden skulle blifva afbruten, men att K. M. ville hemförlofva R.
St. å den dag uti innevar. månad, som H. M. efter sin återkomst till Stockholm kunde finna för godt att, på Den 3 Maj. 349 grund af inheratade upplysningar, bestämma, det blifvit inom Talmansconferencen öfverenskommet att, Talmännen skulle i dag framställa ärendet inom RiksSt:n oell tillika inhemta huruvida RiksStm behagade tillåta, att Talniännen meddela H. M.
Konungen den upplysning, att, utan hinder för afgörandet af ofvanberörde Bevillnings-, Bank- och Statsregleringsärenden, riksdagen kau afslutas inom d. 24 i denna månad.
I öfverensstämmelse dermed finge H.
Ex. nu hemställa Härvid anmälde sig Frih.
Cederström, Jacob, som, då H. Ex. i anledn. deraf behagade afbryta sin framställning, yttrade Konungens rätt att på hvilken dag som helst upplösa riksdagen, sedan den varat 4 månader, är ganska bestämd.
Grundlagen bestämmer jemväl, att om R.
St. inom 4 månaders tid afsluta ärendena, äga de rättighet att hos K. M. genom Talmäiiuen sådant anmäla, med anhållan, att han ville afblåsa riksdagen.
Men att nu i förväg uppdraga åt Landtmarkalken och Talmännen att säga, det ärendena äro slutade d. 24
Maj eller hvilken annan dag som helst, deremot får jag till prot. mig reservera.
Det står i strid med grundlagen, och ett sadant yttraude kunde komma att innefatta långt ifrån sanning, en direct osanning; ty efter den erfarenhet jag äger om riksdagsärcnden och utan afseende pä Utskolts-Ordförandeuas framställningar till Talmäunen, anser jag det vara rent af omöjligt, att LagUlsk. kan afsluta sina göromål, icke troligt att BancoUtsk. kan afsluta sina, och icke troligt att Consl.Utsk. kan vara färdigt med de frågor, sorn der äro under bearbetning, Jag lemnar derhän hvad vigt det kan äga om alla dessa ärenden blifva expedierade under denna riksdag eller icke.
Derom tillhör mig icke att dömma; men alt säga, alt riksdagsärendena äro afslutade, och att således riksdagen kan afbläsas den eller den dagen, derifrån får jag för min del undandraga mig deltagande, och önskar att icke något beslut i den delen blifver af R. o. Ad. fattadt.
Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att hvad nu blifvit anfördt, gaf honom anledn. till den förmodan, att han nyss uttryckt sig ganska otydligt^ enär Frih.
Cederström tycktes vilja motsätta sig, att R. o. Ad . skulle* lios K.
M. anmäla att riksdagsärendena äro afslutade, och derföre anhålla att riksdagen mätte afbläsas d. 24 Maj.
Sådan hade dock II.
Ex. mening icke varit, utan afsigten hade endast varit att framställa en förfrågan, om R. o. Ad. behagade tillåta sin ordförande att meddela K.
M. den upplysning, att Bevillnings-, Bank- och Statsregleringsärendena anses kunna blifva afslutade inom d. 24 Maj.
Jag begärde ordet för att tillkän nagifva, att jag uppfattat Frih.
Cederströms svar, såsom alldeles icke gifvet på den fråga, som II.
Landtm. 350 Den 3 Maj. framställt.
Frågan var alldeles icke, huruvida R. o. Ad. ville ifrågasätta Konungens rätt att låta afblåsa riksdagen, icke eller att gifva tillkänna, det ärendena nu voro afslutade, utan blott om R. o. Ad. hade någonting för sin del emot, alt riksdagen kunde afslutas d. 24 Maj innevarande månad, enär tvenne Utskotts arbeten, enligt hvad i Talmanaconclaven blifvit undersökt, äro af den beskaffenhet, att de kunde då vara fulländade.
Pä en sådan fråga ser jag icke, att R. o. Ad. gerna kan svara något annat än ja, ty ingen måtte det vara bär, som har någon särdeles lust att fördröja riksdagen, utan när man är öfvertygad, att Ordföranderne hafva kunnat bedöinma den frågan, så skulle det endast bero på Ståndet, att vid förefallande öfverläggningar hädanefter upptaga tiden, så att till exempel ledamöter accaparera ordet och tala i runda tre timmar och derutöfver, såsom förut skett.
Men om på förväg tillkännagåfves, att Konungen önskar sluta riksdagen den 24 Maj, så skulle det kanske anses vara mindre skickligt att sålunda bete sig, och då tycker jag, att hvar och en inom sig har tillräckligt motiv att, på en sådan fråga, som II.
Ex. Hr Gr. o. Landtm, gjort, svara ja, hvilket jag för min del tillstyrker.
Såsom jag uppfattat Hr Gr. o. Landtnäs anförande, så iuuehöll det ingenting annat än en citation af det K. M:s beslut, som förut blifvit
Ståndet meddeladt genom en skrifvelse från Just.Statsministern, samt ett lillkännagifvande, att Ordföranderne i de Utsk., som i denna skrifvelse blifvit nämnda, nemi.
Stats-, Bevillning?
- och BancoUtsk:n uppgifvit, att deras arbeten kunde vara afslutade d. 24 i denna månad; på grund hvaraf Hr Gr. o. Landtm, icke satt i fråga något annat än en anmälan hos K. M., att riksdagen då skulle kunna afslutas, i fall K.
M. skulle finna sådant lämpligt.
De Utskottsarbeten, som Frih.
Cederström nämnt, anser jag här icke vara i fråga, emedan i den nyss åberopade skrifvelsen endast omtalades Stats-, Bevilln.- och BancoUtsk:n.
För öfrigt anser jag för min del det vara Hr Gr. o. Landtnäs rättighet att inför K.
M. uppgifva den dag han anser riksdagen kunna afslutas; men då Hr Gr. o. Landtm, visat det förtroende till Ståndet att deröfver inhemta Ståndets tanka, så kan jag för min del icke annat än tillstyrka bifall lill Hr Gr. o. Landtm:s framställning.
Jag har allt förtroende till Hrr Ordförande i Utsk:n; men jag får farklara, att jag likväl för ingen del anser mig berättigad att sä tro på deras yttranden, att jag på grund deraf kan bemyndiga Landtmarskalken alt gifva ett bestämdt tillkännagifvande inför Konungen.
Stånden icke lagligen kunna anmoda Talmännen att hos Konungen anmäla hvilken dag riksdagsärendena bos ett eller annat Utsk. kunna vara afslutade, innan de veta, att så verkligen är.
Ännu är detta en spådom bos Hrr Ordförande i Utsk:n, och jag anhåller derföre, att Hr Gr. o. Landtm, icke ville t vin - Den 3 Maj. 351 ga Ståndet att svara ja eller nej härtill, utan underrätta K. M. hvad dessa Ordförande sagt, till den kraft och verkan sådant kan hafva.
Ståndet kunde compromettera sig, om det skulle ingå i pröfning af de yttranden, som Utsk.-Ordföranderne afgifvit.
Det synes mig, i anledn. af hvad den sisle talaren anfört, sorn hvar och en af Ståndets ledamöter inom Stats-, Banco- och Bevill.Utsk:n skulle kunna tillhandagå med alla nödiga upplysningar i delta ämne, ifall R. o. Ad. icke skulle sätta lit till Hrr Ordförandes uppgifter i Talmanseonferenccn.
För min del inser jag intet hinder för R. o. Ad., då ingen motsagt dessa uppgifter, att bifalla Hr Gr. o. Landtm:* framställning.
Upplysningsvis torde jag få nämna, att statsregleringen är nu färdig; riksstaten är uppsatt och kommer vid SlatsUtsk:s nästa sammanträde att föreläggas Ulsk. jemte det beslut, som Stånden hafva fattat.
Dessa frågor kunna således icke fördröja riksdagen.
Hvad öfriga till StalsUtsk. remitterade frågor angår, så äro de, om jag rätt uppfattade Hr Gr. o. Landlin:s framställning, främmande för denna fråga, och böra således för närvarande icke komma i betraktande.
Om en skyndsamma re behandling af riksdagsärenderne kunde vinnas derigenom, att en bestämd dag för deras afslulande pä förhand utsattes; så vore dermed visserligen mycket vunnet.
Men det är utom tvifvel, såsom Frih.
Cederström nämnt, svårt för ett Stånd att förklara, det riksdagsgöromåleu skola på en gifven dag vara fullbordade.
Svårigheten i närvarande ögonblick består väsendtligen i okunnigheten om dagen, dä reglementena för Fullmäktige i Banken och Riksg.cont. kunna blifva färdiga, hvilket åter till stor del heror på de omröstningar, som nästkommande
Måndag skola företagas ang:de bancovinstens användande, med mera.
Jag tror följaktligen, lika med Frih. Cederström, att Ståndet icke kan gifva uågon försäkran i detta fall; men då Ordföranderne i Stats-, Bevilln.- och BancoUtskm, hvilka företrädesvis böra känna förhållandet, hafva förklarat sig anse ärendena kunna vara afslutade till d. 24 i denna månad, så hemställer jag, om icke, på sätt jag tyckte Frih.
Cederström äfven antyda, R. o. Ad. ville bemyndiga Landtmarskalken att inför Konungen tillkännagifva, det ärenderne, enligt uppgift af Ordföranderne inom bemälde Ulsk., kunna vara afsiutade till nyssnämnde dag.
Derigenom har Ståndet icke gjort något annat än åberopat vederhöraudes förklaring, ulan att för egen del gifva någon försäkran, som döt torde vara svårt för Ståndet att lemna.
Såsom jag fattade den föreva rande frågan, så lärer det väl ej kunna begäras af R. o. Ad. något förklarande när riksdagsärenderne kunna vara afslutade. 352 Den 3 Maj.
Jag föreställer mig, att hvar och en af oss, som icke kan hafva den öfversigt af det hela, som endast Talmännen äga efter öfverläggning med Utsk:ns Ordförande, icke är i tillfälle att yttra någonting annat än en förmodan.
För min del finner jag derföre, lika med Hr Lagerhjelm, att Ståndet gör bäst uti att förlita sig på Talmansconclaven, der Utsk:ns Ordförande, på grund af deras kännedom af förhållandena, uttalat sina omdömen i saken.
Hvad mig beträffar, såsom ledamot af BancoUtsk.
, om jag skulle uttala mitt omdöme öfver detta Utsk:s göromål, oell om jag undantager revisionen af discontens räkenskaper, hvilken, derest den icke fullständigt med b innes under riksdagen, kan fullkomnas derigenom att några ledamöter dertill utses, såsom jag tror redan hafva skett inom några Stånd, så kan jag för min del icke finna annat än att BancoUtsk. skall inom den utsatta dagen hafva sina göromål afslutade.
Det svar, som R. o. Ad. an ser sig kunna afgifva, bör bero derpå huru de sjelfva uppfatta frågan, om de anse att riksdagen utan olägenhet för det stora bela kan med säkerhet afslutas d. 24 i denna månad; men jag hemställer huruvida detta nu bör kunna ske, då icke alldeles ovigtiga motioner blifvit väckta, sorn ännu alldeles icke blifvit vidrörda af de Utsk., till hvilka de blifvit remitterade, och jag hemställer om icke motionsrätten, som dock alltid måste anses innebära en rätt, skulle kunna anses tillintetgjord, om Ständerna sjelfva bestämdt förklara, att riksdagsärendena äro så bragta till slut, att intet hinder finnes att afslula riksdagen.
Om äfven sådant icke sker, så finnes ju likväl detta icke utgöra något hinder för den andra statsmakten, som har sig förbehållet rättigheten att efter fyra månader kunna afsluta riksdagen, när den så finner lämpligt, utan att den behöfver afvakta alla riksdagsärendenas bringande till slut.
Men huruvida RiksSt:n sjelfva kunna uttala det, lemnar jag derhän.
I händelse den från Just.Statsmini stern för någon tid sedan inkomna skrifvelsen i ämnet skulle vara tillgänglig, så anhåller jag, att den måtte uppläsas och jag derefter erhålla ordet.
Sedan lill följd häraf ifrågavar. i R. o. Ad:s protocoll för den 15 sisth April intagna skrifvelse blifvit uppläst, yttrade Gr.
Af den nn upplästa skrifvelsen sy nes tydligt, att K.
M. gjort riksdagens afslutande beroende af den omständigheten, huruvida vissa i skrifvelsen omnämnda frågor, eller de, som angå Stats-, Banco- och Bevillningsregleringen kunde vara fullbordade eller icke, och med anledning deraf är det, som jag tager mig friheten föreslå, i händelse något beslut här behöfver fattas, att R. o. Ad. ville uppdraga åt Hr Gr. o. Landtm, att hos K. M. i und, tillkännagifva, det Hr Gr.
Den 3 Maj. 353 Gr. o. Landtm., med afseende å de frågor, som i nyssnämnde skrifvelse äro nämnda, och efter öfverläggning med Talmansconclaven, anser riksdagen kunna afslutas d. 24 i denna månad.
Då jag är en af de minst erfarne riksdagsmän, som här äro närvarande, tillåter jag mig icke ett omdöme i frågan, huruvida, enligt 48 § Riksd.- Oidn., detta ämne kau utgöra föremål för en öfverläggning hos R. o. Ad.
Efter mitt sätt att uppfatta §, skulle detta icke vara förhållandet.
Då det likväl skett, skall jag tro, att jag misstagit mig.
Om de erfarne ledamöterne anse, att ett sådant beslut kan fattas formenligt och sakenligt, så vill jag icke sälta mig deremot; för min del anhåller jag blott, att till prot. få antecknadt, att jag icke tilltror mig i något afseende att vara competent domare öfver denna fråga, och alt jag för min del skulle önska rösta för det beslut, att till Hr Gr.o.Landtm, med fullt förtroende öfverlemnas, att till K.
M. frambära de upplysningar, som Hr Gr. o.
Landtm., efter sin kännedom om ärendenas nuvarande ståndpunkt, kan finna tjenliga, emedan R. o. Ad:s särskilda ledamöter, efter min tanka, omöjligen kunna äga denna insigt.
Detta är min enskilda åsigt om saken; men om R. o. Ad. anser ett annat beslut kunna fattas, så skall jag visserligen icke rösta hvarken för eller emot.
Af den nyss upplästa skrifvelsen från Just.Statsministern inhemtas, att K.
M. önskat veta i hvad skick riksdagsärendena för närvarande sig befinna, och att K. M. i följd deraf vill fatta sitt nåd. beslut.
Jag är i della fall till det mesta förekommen af den siste värde talaren i hvad jag ämnade säga, och tror, att R. o. Ad., med förklarande af sin tacksamhet, för det Hr Gr. o. Landtm, behagat lill Ståndet hemställa denna sak, likväl icke nu bör fatta något annat beslut, än att öfverlemna åt Hr Gr. o. Landtm, att till Just.
Statsministern ingifva de inhemtade upplysningar om riksdagsärendenas närvarande ståndpunkt, och hvarvid Hr Gr. o. Landtm, naturligtvis säger hvad han finner för godt.
Skulle man nu vidtaga ett beslut pä Ståndets vägnar, sä tror jag att man kunde komma i den obehagliga belägenhet, att under tiden nya motioner väckas, hvilka icke kunde pröfvas, utan att de skulle hindra riksdagens afslulande.
Sedan jag hört Frih.
Palm stjerna, Nils Fredrik, göra sitt förslag, får jag instämma i detsamma och önska, att Ilr.
Gr. o. Landtm, täcktes göra propos. derpå.
Hr Rosenblad förklarade sig jemväl vilja instämma med Frih. Palmstjerna.
Då jag afgaf mitt förslag i ämnet, skedde det derföre, att jag ansåg, att Ilr Gr. o. Landtm, önskade, att Ståndet skulle fatta något beslut i delta fall; men 10 II. 45 354 Den 3 Maj. om Hr Gr. o.
Landtm, anser sig, på sätt Frih.
Palmstjerna föreslagit, kunna, utan något befullmäktigande, inför K.
M. yttra sig i saken, så har jag visserligen ingenting deremot, utan får då endast hembära Hr Gr. o. Landtm, min tacksamhet för det förtroende han visat Ståndet, geuom att underställa det denna fråga.
För mig synes det, att man här måste göra en väsendtlig skillnad emellan hvad som kan beslutas och hvad som icke kan beslutas.
Om 11. o. Ad. för sin del skulle vilja hafva till thronen framburen en önskan, att riksdagen skulle slutas d. 24 Maj, så borde derom fattas ett beslut; men om icke sådant är R. o. Ad:s mening, utan fråga blott är att mottaga den uolice, som Hr Gr. o.
Landtm, nu lemnat, och som instämmer i denna önskan, att få sluta riksdagen d. 24 i denna månad, med det yttrande tillika, att Ståndet förmodar, att Hr Gr. o. Landtm, derom inhemtat erfarenhet i afseende på de särskilda Utsk:ns göromål; sä är det icke ett föremål för ett beslut, utan blott ett adqviescerande till Hr Gr. o. Landtm:s framställning, och ingenting vidare.
Genom denna distiuetion tror jag, alt frågan är redd, och alt något beslut alldeles icke beböfver fattas för annan händelse, än om R. o. Ad. skulle vilja yttra en emot framställningen motsatt tanka.
St. äga icke grundlagsenlig rätt alt önska, det riksdagen efter 4 månaders förlopp må ä den ena eller andra dagen afslutas.
En sådan önskan må de icke någonsin besluta om.
Lika litet hafva de grundlagsenlig rätt att besluta, det riksdagsärendena kunna vara afslutade innan de äro det. 81 §.
Riksd.Ordn. säger tydligen och klart, att sedan riksdagsärendena äro fulländade, äga Ständerna att hos K.
M. sådant anmäla och anhålla om dag till riksdagens afblåsande.
Dä nu öfverläggningen ansågs vara fulländad, yttrade sig H. Ex. Hr Gr. o. Landtm., alt han visserligen icke förbisett, det han, ulan att inför R. o. Ad. framställa ämnet, kunnat för H. M. Konungen tillkännagifva sin enskilda åsigt om den tidpunkt, inom hvilken riksdagen kunde afslutas; men att han föreställt sig, alt ifrågavarande upplysning, om den skulle kunna läggas till grund för K.
M:s beslut, borde stödja sig på R.
St:s åsigt i ämnet.
Detta hade varit orsaken, hvarföre H. Ex. framställt ärendet hos R. o. Ad. och hvarföre det i dag jemväl hos de öfrige RiksSt:n framställdes; men i fall R. o. Ad. ausäge sig ieke kunna meddela en sådan upplysning, så vore det visserligen icke någonting, som kunde tvinga R. o. Ad. dertill, utan finge H. Ex. då inskränka sig till att anmäla sin enskilda opinion i frågan.
Den af H. Ex. till R. o. Ad. gjorda framställningen hade icke afsett något annat, än huruvida R. o.
Ad. ville bemyndiga honom att gifva H. M. tillkänna, att, på grund af de upplysningar, som Ulsk:ns Ordförande meddelat samt den utredning ämnet erhållit i Talmausconferencen, R. o. Ad. ansåge, Den 3 Maj. 355 att Bevillnings-, Bank-och Statsreglerings-ärenderne borde kunna vara afslutade inom d. 24 dennes; hemställande H. Ex. nu, om R. o. Ad. behagade lemna honom ett sådant bemyndigande.
Upplästes till justering och godkändes nedannänmde från Exped.Utsk. inkomne förslag lill und. skrifvelser lill K. M.: N:o 172, med öfverlemnande af förslag till ny författning om stämplade pappersafgiftens beräkning och utgörande; N:o 173, i anleda, af R.
Sl:s Revisorers afgifne berättelser om verkställda granskningar af statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1838 till och med 1841; N:o 174, ang:de tiden för nästa revision af Stals-, Bancoocli Riksgälds-verkens räkenskaper och förvaltning; N:o 175, ang:de ett staden Sölvitsborg beviljadt låneunderstöd; N:o 176, i anledn. af K.
M:s nåd. propos., ang:de sättet för återbetalning af lån, beviljade utaf allmänna medel, lill understöd för vattenaftappningar eller andra förberedande åtgärder för större odliugsföretag; N:o 177, ang:de ersättning af allmänna medel till vittnen i brottmål, då den tilltalade saknar tillgång, eller ersättningsskyldighet icke kan honom åläggas; samt N:o 178, ang:de tillägg lill K. förorda, d. 9 Nov. 1844, ang:de inteckning af ej mindre lifstidsstäd ja och undantagsaftal, än ock all annan afhandling om nyttjanderätt till fast egendom å landet.
Äfvenledes upplästes till justering samt godkändes följande från Exp.Utsk. inkomne förslag till §§ i riksdagsbeslutet: N:o 19, ang:de stämplade pappersafgiften; och N:o 20, ang:de tiden för nästa revision af Stals-, Banco och Riksgälds-verkens räkenskaper m. m.
Gr. Mörner, Carl Göran Detloff:
Vid föredragningen af LagUtsk:s betänk.
N:o 99, har R. o. Ad. samt BorgareSt. stannat i ett beslut, afvikande från det, som fattats af Presleoch BondeSt:n, så till vida, att de förstnämnde
Stånden antagit en förändring, som jag i en reservation föreslagit.
Jag får, till förkortande af ärendets behandling, vördsamt hemställa, om icke R. o. Ad. skulle vilja inbjuda Preste- och BondeStui att förena sig i det beslut, som de öfrige Stånden fattat.
Uppå härefter framställd propos., beslöt R. o. Ad. att vänligen iubjuda Preste- och BoudeSt:n alt instämma i det al R. 356 Den 3 Maj. o. Ad. samt BorgareSt. fattade beslut, ronde LagUlsk:s bclänk.
N:o 99; hvarpå prot.utdrag härom upplästes till justering och godkändes.
Lades på bordet nedannämnde från Utsk:n inkomne mern. och utlåt., nemi. frän Stats-Utskottet:
N:o 304, med uppgift å statsfyllnadssumman samt det för Riksg.contis årliga utgifter erforderliga belopp; Banco-Utskottet:
N:o 56, med hemställan, att Bancofuilmäklige må, äfven för de kommande åren, äga att å deposition i Hamburg emottaga silfver, utöfver maximibeloppet, 500,000 r:dr silfver; N:o 59, i anleda, af erhållen återremiss af 2:ue §§ i Utsk:s mern.
N:o 55; Constitutions-Utskottet: N:o 36, i anleda, af återremisserna å mern.
N:o 26; N:o 37, i anleda, af 2:ne Stånds återremisser å mern.
N:o 27; N:o 38, i anledn. af 3:ne Stånds återremisser å mern. N:o30; N:o 39, i anledn. af 3:ne Stånds återremisser å mern.
N:o 31; N:o 40, i anledn. af 3:ne Stånds återremisser å mern.
N:o 32; IS:o 41, i anledn. af BoudeSt:s återremiss å mern.
N:o 34; N:o 42, i anledn. af 2:ne Stånds återremisser å mern.
N:o 35; Stats- samt Allm.
Bes v.- o. Ekon.-Utsk:n: N:o 114, i anledn. af RiksSt:ns olika beslut öfver Utsk:ns utlåt.
N:o 28; N:o 115, i anledn. af återremiss å Utsk:ns betänk.
N:o 71; N:o 116, i anledn. af återremiss å Utsk:ns utlåt.
N:o 73; Bevillnings-Utskottet: N:o 36, i anledu. af de beslut RiksSt:n fattat, ang:de de i Utsk:s mern.
N:o 35 förekommande tullbevilluingsfrågor; La g- Utskottet: N:o 107, i anledn. af gjorda anmärkn:r vid Utsk:s betänk.
N:o 91, öfver väckt motion, om förmånsrätt för förskott, lemnadt på varor, som blifvit till försäljning emottagna, m. m. N:o 108, i anledn. af gjorda anmärkmr vid Utsk:s betänk.
N:o 92, öfver väckta motioner om förändring af 17 cap. 2 § Rälteg.bm, ang:de den kraft till bevisning, som bör tillkomma böcker öfver handel och köpenskap.