Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då en sådan delning vid vårt fåtaliga kavalleri ofta måste inträffa, ligger häruti ett vigtigt skäl att ordna half-bataljonen till likhet med hvad allt utländskt kavalleri företer.
Angelägne att icke mer än nödigt är fördyra freds-organisationen, hafva kommitterade sökt tillfredsställa krigs-organisationens kraf på billigare sätt, än genom inrättandet af ny majorsbeställning vid hvardera af de fyra skånska bataljonerna.
Den sqvadrons-organisation, som kommitterade i underdånighet föreslagit, bereder utväg härtill.
Genom denna minskas nämligen sqvadronschefernes antal från fern till fyra på bataljonen.
Bibehålies det nu befintliga antalet ryttmästare, af hvilka fyra blifva sqvadrons-chefer och två andre ryttmästare, så uppkommer härigenom ett reservbefäl, som möjliggör en ryttmästares beordrande att taga befäl öfver half-bataljonen.
I sammanhang härmed hafva kommitterade ansett att för hvarje bataljon en ryttmästare bör till major i regementet förordnas.
Äfven under fredstid inträffa nämligen fall, då brist på befäl uppstår, om endast en major finnes på bataljonen.
Dylika fall äro majors-ledighet under semester samt förfall till följd af sjukdom eller tjenstledighet.
Inträffar sådant förfall under regementets möten kunna menliga följder för bataljonens öfningar uppstå, derest ingen är förordnad att öfvertaga bataljonschefens tjenst.
Samma skäl, hvarföre befordran till bataljonschef ej bör gå efter tjensteålder, tala för att icke i hans ställe ovilkorligen må tillförordnas äldste ryttmästaren, enär denne, om äfven duglig såsom sqvadronschef, likväl kan sakna de egenskaper, som erfordras att nyttigt och väl leda bataljonens öfningar, och hvarförutan det indelda kavalleriets mötestider blifva alltför otillräcklige.
At desse majorer i regementei bör ett arvode tilldelas, emot åtnjutande af hvilket den härtill utnämnde skall vara skyldig att, då så påfordras, förrätta majorstjenst; kommande lian dessemellan att bestrida den tjenstebefattning, för hvilken han på stat uppbär lön.
Detta arvodes-belopp lärer rättast böra sättas till skillnaden i lön (häst- och furage-medel m. m. ej inberäknade) emellan en sqvadrons-chef och en andre major.
Med antagande af detta förslag kunna andre majors-platserna vid de indelda corpserna indragas, hvarigenom en icke obetydlig besparing för statsverket uppstår, enär alla de nämnda arvodena sammanräknade icke uppgå till hvad för en andre majors aflönande erfordras.
Vid de värtvade regementena blifver det dock nödigt att bibehålla de andre majorer, sorn nu äro vid dem anställde.
Då dessa regementen förstärkas lill 6 sqvadroner, kan det för fredsöfningar stundom komma i fråga att af dem bilda två bataljoner.
Vid öfvergång på krigsfot åter, erhålles sålunda nödigt befäl för de tre halfbataljonerna, af hvilka den ena är afsedd att till stabstjenstgöring kunna detacheras genom de båda majorerna och en af regementets ryttmästare, hvarföre äfven här två andre ryttmästare likaväl som vid de indelda bataljonerna måste tillsättas.
Sammanfattande hvad sålunda blifvit anfördt få kommitterade i underdånighet föreslå: 1.
Att vid hvarje kavalleri-regemente och corps tillsättas två andre ryttmästare på bataljonen, den ene afsedd för depot-sqvadronen, den andre för den tjenst, hvartill behof vet af befäl på bataljonen han föranleda. 2.
Att andre majors-beställningarna vid de indelda corpserna indragas, och att deremot vid de indelda regementena två och vid corpserna en af regementets eller corpsens ryttmästare utses och förordnas till major i regementet med åliggande att vid förfall för major, eller om eljest regementets öfning ar det fordra, på chefens derom gifna ordres förrätta majorstjenst; bestridande han dessemellan fortfarande den tjenst, för hvilken han uppbär lön på stat. 3.
Att åt major i regementet tillägges ett arvode, motsvarande skillnaden i de löner (häst- och furage-medel ej inräknade) som för andre major och skvadronschef äro eller blifva bestämda.
Andre adjutants-beställningen vid de regementen och corpser, som beslå af endast en bataljon, kan synas öfverflödig, men den torde dock ej böra indragas, emedan, då sqvadron-staten icke tål någon förminskning, desse adjutanter äro de ende, som för arméens staber äro att påräkna vid öfvergång på fältfot.
Det antal officerare, dessa staber kräfva utöfver hvad freds-organisationen kan upptaga, är icke ringa och måste för den yttre tjenstgöringen till betydlig del af kavalleriet, fyllas.
Kommitterade tillstyrka på grund häraf i underdånighet, att dessa beställningar bibehållas och föreslå i sammanhang härmed: att på Kongl.
Lifgardets till häst stat må uppföras lön för en andre adjutant, hvaremot vid samma regemente befintliga mönster skrifvar e-beställning ar indragas.
Dessa senare synas nemligen hafva varit afsedda såsom ersättning för andre adjutanten, enär husar-regementet Konung Carl XV, på hvars stat andre adjutant finnes, icke eger någon mönsterskrifvare.
Regements-stallmästaren tillsättes för närvarande af regements-chefen.
Han är således icke officers vederlike, för så framt icke särskild nådig fullmakt honom tilldelas.
Äfven i lönevilkor står han lägre än underlöjtnanten.
Hans pension är densamma som dennes; dock att den stallmästare, som erhållit nådig fullmakt, åtnjuter, efter i (jonsten uppnådda 60 lefnadsår, 600 Rdr i pension.
Denna ställning och dessa löne- samt pensions-förhållanden äro icke öfverensstämmande med den vigt, regemcnts-stallmästaretjensten eger, och måste föranleda, hvad erfarenheten äfven vitsordar, en allt större svårighet att nöjaktigt kunna besätta nämnda tjenst.
Äfven ur ren militärisk synpunkt är förhållandet oriktigt, enär vid den remont- och rekryt-dressyr, han har att leda och öfvervalla, yngre officerare måste vid de indelda regementena lemnäs honom till biträde.
För att utöfva ett slags befäl öfver dem, bör han åtminstone vara dem jemnlik i rang, hvarjemte billigt synes att han lika med andre officerare må erhålla den ersättning i grad, lön och pension, som tjensteålder gifver.
1 öfverensstämmelse med dessa åsigter få kommitterade i underdånighet föreslå: 135 1) att regementsstallmästare må af Kongl. Majit utnämnas, uppå chefens afgifna underdåniga förslag. 2) att regements-stallmästaren, vid tjenstens tillträdande, erhåller lika lön och tillförsäkras samma pension som underlöjtnant samt derefter, samtidigt med den näst före honom i tur vid regementet varande officer, uppgår i lön och pensionsrätt graderna igenom intill likhet med andre ryttmästare; dock att icke i hans lön inbegripes högre häst- och furage-medel samt kavalleri-tillägg, än dem som åt underlöjtnant bestås.
Kavalleriets sqvadrons-stat upptager 1 ryttmästare, 2 subaltern-officerarc samt 4 underofficerare, af hvilka dock en är afsedd hufvudsakligen för sqvadronens ekonomi.
Att denna stat är svag synes klart vid jemförelsen med de utländska kavalleriernas sqvadrons-stater, der man öfver allt finner 5 till 6 officerare på sqvadron och ett betydligt större antal underofficerare.
Väl är det sannt, att dessa sqvadroner, såsom formerade på 4 troppar, fordra en troppbefälhafvare mera än de svenska, men äfven om detta iakttages, blifver dock skillnaden i befäls-styrka betydlig och gifver åt de förre möjligheten af en reserv, som den svenska sqvadronen alldeles saknar.
Detta missförhållande framstår ännu mera, då man bemärker att alla utländska kavalleri-regementen (bataljoner) ega en till två depot-sqvadroner, försedde med allt det befäl och manskap de behöfva, under det att den svenska bataljonen för samma behof endast har en ryttmästare och två subalterner — några blott 4 subalterner — men ingen underofficer.
Huru otillräckligt detta antal är, visar sig deraf, att till exercis-sqvadronerna behöfva kommenderas, utom ryttmästaren, tre till fyra subalterner och fem underofficerare.
Dessa sqvadroners styrka uppgår dock endast till 50, vid de skånska regementena till 100, ryttare och hästar, och äro de således betydligt svagare, än depot-sqvadronen måste blifva.
Af det anförda synes, att nyttigt och behöfligt vore att öka sqvadronsbefälet.
Någon minskning i fält-sqvadronernas befäls-styrka kan åtminstone icke ske, då denna är den minsta sqvadrons-manövern medgifver.
Depötbefälet kan således härifrån icke erhålla förstärkning, utan måste särskild tillökning af detta befäl ske minst till likhet med hvad för exercissqvadronen visat sig vara behöfligt.
Detta behof af depotbefäl har, såsom af det föregående kan synas, varit en vigtig anledning till den sqvadrons-organisation, som af kommitterade blifvit föreslagen.
Genom denna uppstår tillgång på ett helt sqvadronsbefäl, hvilket, under fredstid förenadt med de öfriga sqvadronerna, vid öfvergång på fältfot afsöndras till depot-sqvadroner.
Denna erhåller på sådant sätt, utom sin ryttmästare, fyra officerare och fyra underofficerare, ett antal, som bör blifva någorlunda tillräckligt, då instruktörer äfven kunna påräknas ibland de ryttare, som till sqvadronen måste kommenderas.
I öfverensstämmelse härmed föreslå kommitterade i underdånighet : att, utom andre ryttmästare, sqvadrons-staten må bestå af en sqvadrons-chef, en förste och en andre löjtnant, en underlöjtnant, en fanjunkare och fyra sergenter på hvarje sqvadron.
Härigenom erhålles på bataljonen ryttmästare 6 subaltern-officerare 12 underofficerare 20 hvilket är det antal befäl bataljonen för närvarande eger.
Af korpraler finnas för närvarande vid lif-gardet till häst 5 och vid husar-regementet Konung Carl XV 4 på sqvadron samt lika antal vice-korpraler.
Vid indelda kavalleriet finnas deremot endast 3 korpraler på sqvadron eller 15 på bataljonen.
Då dessa 15 icke kunna jemnt fördelas pä 4 sqvadroner, hafva kommitterade, som icke velat minska den befäl-reserv, som uti denna grad kan sökas, ej heller den utsigt till befordran manskapet eger, ansett rättast att öka korpralers och vice-korpralers antal till 16 på bataljon.
Något giltigt skäl, 136 hvarföre vid lif-gardet till häst flere korpraler skulle behöfvas på sqvadron än vid husar-regementet Konung Carl XV, torde deremot icke finnas, hvarföre kommitterade i underdånighet föreslå: att vid hela kavalleriet må anställas 4 korpraler och 4 vice-korpraler på sqvadron.
Af de smärre förändringar i befälets organisation, som kommitterade (se bil.
E) ansett böra vidtagas, torde endast särskildt böra anmärkas, att regements-qvartermästare-beställningen vid Jemtlands hästjägare-corps blifvit utesluten, emedan vid denna lilla corps dennes tjenstegöromål af adjutanten säkerligen kan bestridas.
Äfven har, med anledning af depöt-sqvadronens mindre styrka vid samma corps, endast en andre löjtnant jemte andre ryttmästaren blifvit uppförd.
Då lika många underofficerare äro anställde vid dessa som vid öfriga sqvadroner, finnas af dem två att till depöt-sqvadronen kommendera.
Efter hvad kommitterade sålunda i underdånighet föreslagit, skulle svenska kavalleriet, bestående, oberäknadt befälet, af 4,818 man och 5,201 hästar, blifva fördeladt på 9£ bataljoner och 42 sqvadroner, samt vid utryckning i fält kunna qvarlemna en fullt organiserad depöt-sqvadron för hvarje bataljon, äfvensom för den half-bataljon, som bildas af Jemtlands hästjägare-corps.
Den kostnad, hvartill här i underdånighet framställda organisations-förslag för svenska kavalleriet föranleder, uppgår till:
För en gång.
Uppsättningskostnad för 404 man värfvadt kavalleri, deribland två andre trumpetare, (se Bil. B). 313,614: 14.
Ärlig utgift.
Underhållskostnad m. m. för 404 man värfvade 246,119: 04. deri inberäknad beklädnad åt underbefäl och trumpetare samt arvoden m. m. åt andre trumpetare vid två nya sqvadroner, men icke lönerne för befälet och underbefälet.
Ersättning för vid indelda kavalleriet nu utgående vakansafgifter af nummer, som med ryttare besättas:
Till musikens underhåll. till Lif-regementets husarer, Smålands husarer, Skånska husar- och dragon-regementena, 6 bataljoner, efter 2,500 rdr för hvarje 15,000: — » Lif-regementets dragon-corps 1,500: — » Jemtlands hästjägare-corps 1,250: — 17,750: — Till sqvadrons-Mstläkares aflöning. i lön förut inbegripen vakansafgift, i medeltal för nummer 205: 85 för 30 sqva drons-hästläkare 6,085: 50. för hvilken sammanräknade kostnad rdr 23,835: 50 uppsättas af nummer nu indragne till hingsthållning 29 » » musik-kassan 48 anslagne » sqvadrons-hästläkare 37 » » trumpetare . 19 133 hvarifrån afräknas ytterligare nu indragne till regements trumpetare 5 » » underofficerare 2 7 återstå nu uppsatte nummer 126 Transport 269,954: 54. 137 Transport 269,954: 54. löner och arvoden för föreslagna nya beställningar; vid de värfvade regementena Lif-Gardet till häst åt officerare, underofficerare m. fl. vid de två nya sqvadronerne (se Bil.
B) 27,472: ■— » två andre ryttmästare 5,800: — » en » adjutant 1,600: — » » regements-trumpetare 700: — 35,572:
Husar regementet Konung Carl XV åt två andre ryttmästare 5,800 » en regements-pastor 1,200 » » regements-väbel 350 » » regements-sadelmakare 150: — 7,500: vid de indelda regementena åt 7 majorer i regementet (arvoden) 4,200: — » 5 regements-trumpetare 3,500: — vid Jemtlands hästjägare-eorps åt en andre ryttmästare 2,500 » » förste adjutant 1,800 » » andre löjtnant 1,500 » » beridare, (utöfver hvad nu som arvode utgår) 1,100 7,700: 6,900: — Summa Rdr Rmt 327,626: 54.
Härifrån skola af räknas: för genom organisationen indragna beställningar; vid de värfvade regementena Lif-Gardet till häst. 2 mönsterskrifvare 1,400: — 4 korpraler I • i ii ( 360: — 4 vice-korpraler \
Tld sqvadrotter . . . . j 120; .
Husar regementet Konung Carl XV.
1 regements-pistolsmed 1,880: 150: vid de indelda regementena * Lif regementets dragon corps 1 andre major 5,000: 1 mönsterskrifvare 700: 5,700:
— Lif regementets husar corps. 1 andre major 5,000: — Transport 12,730: — Landförsvar skomit.
Bet I, 18 138 Transport 12,730: — Smålands husar-regemente.
1 andre major 5,000: — Skånska husar- och dragon-regementena. 2 mönsterskrifvare 1,400: — Jemtlands hästjägare-corps. 1 regements-qvartermästare 2,500: — på sqvadrons-staterna uppkommande besparing (se Bil. B) . . 25,730: — Summa Rdr Rmt 47,360:
— Då ifrån den årliga utgiften 327,626: 54. afdrages här redovisade 47,360: — återstå 280,266: 54. hvilken summa dock kan till stor del betäckas genom förhöjde vakansafgifter ifrån nu afsutne rusthålls-regementen.
Här ofvan upptagne löner äro beräknade till de belopp kommitterade för nya lönestater föreslagit. 139 Bil. A. Beräkning öfver den vinst, rusthållarne vid de afsnttna Kavalleri-regementena ega uti de för rustningen medgifna förmåner, efter afdrag för hvadjaf dem i soldatunderkäll och hästvakans-afgift utgöres. a) Rusthållarne tillgodonjuta: 1) Räntan af rustningsstammen eller rusthållshemrnanet, beräknad i Kongl. Kammar-Collegium att vid Små lands Husar-regemente utgöra, efter 1862 års medelmarkegångspris
Rdr 145: 34. 2) Augments-räntan » » » » 130: 11- 3) Frihet från rotering, uppskattad efter beräkning af endast ett mantal på hvarje rustnings stam, ehuru åtskilliga rusthåll hafva mer än 2 mantal sig anslagna, till .... . ■ ■ » 57: 14.
Summa Rdr 332: 59. b) Rusthållen utgöra: 1) Soldat-underhåll, hvarför kostnaden upptages i enlighet med kommitterades beräkningar vid jemförelse mel lan kostnaden för den indelda och en konskriberad armée, sålunda: beklädnad för hvarje nummer Rdr 16: 04. remtyg och personel utredning » 2: 58- tross ....... l: 14. beväpning » l: 85- lega, lön, hemkall, torpets underhåll m. m. . . . » 90: 86. jj2: 47. 2) Vakans-afgift för häst- och sadelmundering med 7 tunnor spanmål för nummer, utgörande, efter sednast faststälda riksmarkegångspris 2 Rdr 10 öre pr kub.-fot
Rdr 92: 61.
Sgr Rdr 205: 08- Rehållning eller vinst ■ » 127: 51.
Summa Rdr 332: 59.
Ungefär lika förhållande visar sig genom följande beräkningssätt:
Kostnaden för häst- och sadelmundering, hvarifrån rusthållaren är befriad mot erläggandet af förenämnda vakans-afgift, kan uppskattas som följer:
Hästens årliga värde, efter beräkning af 400
Rdr i inköpspris samt 12^ års tjenstetid i medeltal Rdr 32: — Hästens utfodring och skötsel under 11 månader om året, efter 50 öre för dag.
...» 165: — Hästutredning och sadelmundering, minst ...» 2Q: — Summa Rdr 217: — Vakans-afgiften utgör enligt förestående Rdr 92: 61- Behållning eller vinst » 124: 39- Summa Rdr 217: — 140 Bil. B. Utvisande den årliga kostnad suni uppstår för underhåll af 400 man nyvärfvadt Kavalleri, jemte erforderligt befäl, m. 11.
Sqvadronerna upptagande 125 nummer, deribland inräknade underbefäl, hästläkare »eli trumpetare.
De värfvade regementenas nuvarande stater upptaga för sqvadron 5 underofficerare, I hästläkare, 3 trumpetare (derutaf 1 i nummer åtnjutande portion) samt 99 man.
Summa för 10 sqvadroner: 50 underofficerare, 10 hästläkare, 30 trumpetare och 990 man.
För hästarne skall längre ned redogöras.
Med tillökning af 400 man, skall det värfvade kavalleriets styrka således uppgå till 1,390 man, hvartill kom mer för denna styrka behöfligt ökadt antal underbefäl m. fl. Organiseras sqvadronerna på 125 nummer, och intagas i dessa underbefäl, hästläkare och trumpetare till lika antal för sqvadron, som ofvan är angifvet, blefve sqvadrons-staten:
Underofficerare 5 Hästläkare 1 Trumpetare 3 Manskap 116 Summa 125- 12 sqvadroner skulle således upptaga:
Underofficerare 60 Hästläkare 12 Trumpetare 36 Manskap • • ■ 1,392- Summa 1,500- Denna organisation motsvarar således i det närmaste det ofvan uppgifna behofvet af manskap.
För dessa 1,500 underbefäl, m. fl. och manskap skulle erfordras 1,500 hästar.
De båda regementenas nu varande stater upptaga: vid Lif-gardet till häst 428 vid Husar-regementet Konung Carl XV . . 637S Summa 1,065, derutaf vakanta under fredstid: vid Lif-gardet till häst 44 vid Husar-regementet Konung Carl XV . . 100 Summa 144.
Hästvakanser torde fortfarande vid de värfvade regementena kunna finnas.
Oförhindrade af de förhållanden som vid indelda kavalleriet försena remonteringen och hästens dressyr, kunna dessa regementen vid inträffande krigsrustning hastigt anskaffa och inrida ett felande, ej alltför stort antal hästar.
Inskränkning utöfver hvad fredsöfningarna fullt kräfva får dock ej ske.
Fin sqvadron af den styrka, här ofvan är förutsatt, bör till exercis utrycka med 90 hästar i ledet.
Dessutom måste finnas hästar för underofficerare och trumpetare, samt några i reserv för tillfälligt sjuke, för kommenderade m. m.
På grund af dessa beräkningar och af upplysningar som erhållits antages, att på hvarje sqvadron kunna under fredstid hållas vakanta, vid Lif-gardet till häst 17 hästar, och vid Husar-regementet Konung Carl XV, till följd af mindre antal dagligen utgående beridne kommenderingar m. m. 20 » Antalet effektive hästar på sqvadron blifver sålunda: vid Lif-gardet till häst 108 » vid Husar-regementet Konung Carl XV 105 » , eller för det förstnämnda regementet tillsammans 648 hästar; för det sistnämnda 630 hästar.
På skäl, som i Kommitterades förslag anföras, hafva de två nya sqvadronerna blifvit beräknade att förenas med Lif-gardet till häst, hvarigenom hvartdera af de värfvade regementena komma att ega 6 sqvadroner på 125 nummer hvartdera.
Af dessa 750 nummer på regemente äro 54 upptagna af underbefäl m. fl. och 696 af manskap.
Bifogade förslag angifver den kostnad, som uppsättande och underhåll af det ökade antalet hästar och manskap vid de värfvade regementena kräfver.
Styrkan är i detta förslag ordnad så som här ofvan är upptaget, dock att — då de sex 2:dre trumpetarne (en på hvarje sqvadron) fortfarande torde böra ibland manskapet uppföras, enär de i beklädnad och portion stå lika 141 med detsamma och derutöfver endast åtnjuta ett mindre arvode, som på förslagets stat återfinnes — manskapets styrka blifvit upptagen till 702 man på regemente.
Permittering är uti förslaget beräknad med ledning af de förändringar den nya organisationen åstadkommer; ökad för Lif-gardet till häst, med anledning af på flere sqvadroner fördelad inre tjenstgöring och kommenderingar, har den deremot för Husar-regementet blifvit något minskad, enär större sqvadroner medföra större rekrytantal
För pris å rekrytering, remontering, portioner, rationel- samt persedlars anskaffande och underhåll m. in. hafva blifvit lagde till grund, dels nu gällande passevolans-kontrakter, dels, der passevolans ej eger rum, nu utgörande kostnad.
Uträkning öfver hvad erforderliga nya kasern- och stallbyggnader, m. m. komma att kosta, bär icke-kunnat uppgöras.
Särskildt afseende häruppå torde ej heller behöfva fästas, emedan då här föreslagna uppsättning och förstärkning t'j på en gång kan ske, underhålls-anslaget, om detta i sin helhet får användas, lemnar tillgång tiil så väl byggnader som första uppsättning af materiel.
Efterföljande approximativa kostnadsberäkning för sqvadrons-organisationen visar en utgift för en gång af 013,614: 14, samt årligen Rdr 246,119: 04- Härtill skall läggas löner för de 2 nya sqvadronernas befäl i öfverensstämmelse med det löneförslag Kommitterade uppgjort: för 2 Sqvadrons-cheler å 3,400 .
Rdr 6,800 — » 2 Förste Löjtnanter, å 2,000 . ....
» 4,000 — » 2 Andre Löjtnanter, å 1,800 » 3,600 — » 2 Underlöjtnanter, å 1,600 ....
» 3,200 — » 2 Fanjunkare, å 900 » i ,800 — X> 2 Förste Sergenter, å 350, jemte portion med tillägg af 12 öre å 0,60 — 219 » 1,138 — » 6 Andre Sergenter, å 250, jemte samma portion
» 540 — » 8 Vice-Korpraler, å 30 240 — Summa årlig underhållskostnad
Rdr 273,591: 04- Förblefve sqvadrons-organisationen den nuvarande, med 100 man på hvarje värfvad sqvadron, komme uppsättningen af 400 man värfvadt kavalleri att kosta staten ej obetydligt mera.
Ofvan upptagne omkring 1400 man måste då fördelas på 14 sqvadroner.
Befäl till ytterligare 2 sqvadroner erfordrades, för hvilket befäl (se föregående beräkning) kostnaden stiger till 27,472 Rdr.
Dessutom kunde vid de svagare sqvadronerna icke samma antal hästvakanser få finnas.
Åtskilliga gånger har visat sig att med det nuvarande, il vakanser på sqvadron vid Lif-gardet till häst och 16 å 17 vid Husarregementet Konung Carl XV, sqvadronerna svårligen kunna hållas vid en styrka af 72 man i ledet, hvilken är den minsta de för god exercis behöfva.
Detta antal kan således icke ökas.
Om nu af de 4 sqvadronerna 2:ne införlifvades med hvartdera regementet (minst 2 böra af militära skäl med Lif-gardet till häst förenas) skulle således vakansernas antal uppgå: vid Lif-gardet till häst till 11x6 66 vid Husar-regementet K. Carl XV till 6 : 8
23 hästar måste således under fredstid ytterligare uppsättas.
Efter medelpris för båda regementena, utgör årliga kostnaden för remontering, furagering, sadelmunderings-underhåll, samt skoning 317,06 på nummer eller för 23 nummer 7292,38.
Att icke taga i beräkning den ytterligare ökning i kostnad, som genom minskad permittering vid de svagare sqvadronerna m. 11. förhållanden uppstår, synes härutaf att genom organisation af de värfvade sqvadronerna på 125 nummer hvardera, en årlig besparing blifver af, i rundt tal, 34,750 Rdr. 142 Approximativ uträkning af kostnaden för Värfvade Kavalleriets sqvadrons-organisation på följande sätt (befälets och underbefälets löner här icke inberäknade): a) Lif-gardet till häst.
Regementet organiseras på 6 fält-sqvadroner, bestående hvardera af 117 man i nummer, deraf 1 trumpetare-, samt 125 underofficers- och manskapshästar; hvarigenom regementets hela styrka blifver 702 man i nummer och 750 hästar.
Häraf böra i fred hållas vakante 17 hästar pr sqvadron (nu 11), eller tillsammans » » » 102 » (nu 44), då således i fred blifva effektive 702 man i nummer och 648 hästar.
Nu äro » » 400 » » 384 » hvarigenom den effektiva styrkan i fred ökas med 302 man i nummer och 264 hästar.
Af manskapet böra permitteras under 10 månader af året (mellan exercistiderne) 210 man, hvarigenom den tjenstgörande styrkan under samma tid blifver 492 man Permitteringen, som nu utgör 25 procent af regemen tets styrka, kommer då att uppgå till omkring 30 procent deraf, eller ökas med 5 procent.
Kostnaden för nämnda tillökning i regementets nuvarande styrka beräknas som följer:
Aflöning och underhåll, såväl i kontant som in natura, kan upptagas till ett belopp af 58 öre för hvarje man om dagen, utgörande medium af de olika beloppen utaf kontant gage och tobaksskilling med förhöjning i vissa grader, jemte värdet af portion in natura med sednast beviljade tillökning deruti, (brödets värde och för- bakningskostnad inberäknadt).
Kostnad för en gång (uppsättnings- kostnad).
Kostnad årligen (underhålls- kostnad).