Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I anledn. af den siste värde talarens yttrande anhåller jag att få fästa upmärksamheten derpå, att det förslag, som blifvit framställt ang:de förändring af registrators- och aktuarie-befattningarne varit enhälligt tillstyrkt af KammarColl.
Colhm förklarar nemi., att aktuarie-göromåien icke äro af den beskaffenhet, att de lemna den person, som desamma åligga, full sysselsättning, hvarföre också tjensten, utan mehn kan förenas med registratorns, och vid sådant förhållande tror jag, att man kan förlita sig hvad detta embetsverk sjelf föreslagit.
Hvad åter angår frågan om kanslist-tjenstens upförande å stat, kan jag för min del icke annat än gilla lämpligheten af en sådan åtgärd.
Den, som har äfven den flyktigaste kännedom om vårt kameral-verk, kan omöjligen föreställa sig att en indragning af KammarColl. kan komma i fråga; och dä man icke kan föreställa sig något sådant, torde det vora både till allmänhetens och embetsverkets egen fördel, att tjenstemännen blifva ställda på den fot, att de med nit och omtanka fullgöra sina åligganden.
Den, som under en obegränsad tid måste stå på interimistisk fot, söker naturligtvis anställning på annat håll, der mera tryggande utsigten kunna honom beredas.
I ett sådant verk, som KammarColl., der en speciel kännedom af dertill hörande göromål i särskilda delar är nödvändig, och der denna kännedom är af stor vigt för allmänheten, vore det sannerligen ett misstag att ställa verket under en längre framtid på en sådan interimistisk fot, som här är föreslagen.
Jag finner mig IX H. 11 162 Den 21 Oktober, f. m. på dessa skäl föranlåten att förena mig med Hr Printzensköld i hans begäran, att det ifrågav.-de anslaget för denne tjensteman måtte varda å stat upfördt.
I afs:de på första delen af förevide fråga eller om sammanslående af registrators- oell aktuarie tjensterne, har jag föga att tillägga till hvad den siste värde talaren yttrat.
Då KammarColhm sjelf ansett en sådan sammanslagning kunna nied fördel ske, oell då det i alla fall är uppenbart, att dessa befattningar till en del äro af mycket likartad beskaffenhet, tyckes det vara förmånligt att låta de båda tjensternes göromål förenas under en persons ansvarighet.
Detta är egentliga meningen med sammanslagningen; ty att
Kegistratorn ensam icke kan fullgöra det begge befattningarne tillhörande arbetet är tydli gen uttaladt deruti, att lian fått sig föreslagen till biträde en särskild tjensteman: men att en person i detta fall har befälet och ansvaret, tror jag vara riktigt, hvarföre jag icke kan annat än tillstyrka bifall till Regeringens på ColLii eget förslag grundade framställning i berörde afs:de.
Deremot tror jag, att det verkligen är af stor vigt, att det biträde, sorn bär är hegardt, icke blir så ambulatoriskt, som det nödvändigt måste blifva, derest Utsk:s förslag skulle godkännas.
Den person, som till denna tjenst skulle användas, behöfver onekligen invänjas dertill, och sådant skulle icke kunna ske, om han icke har utsigt att stadigt få bibehållas vid befattningen. K.
M. har också derföre begärt ett särskildt anslag i och för ifrågav:de tjensteman, och jag tror icke att det är redligt att afvika från detta förslag.
StatsUtsk. har i allmänhet utgått från en annan åsigt, nemligen att kanslistplatserna icke skulle vara fasta, utan att de dertill hörande göromålen skulle bestridas genom förordnande; men om äfven denna grundsats i allmänhet är riktig, torde den dock icke vara tillämplig på förev:de tjenstebefattning, hvars fasta natur bör vara tydlig för hvar och en, som känner de dermed förenade göromålens beskaffenhet.
På grund af dessa skäl instämmer jag i detta fall med Hr Printzensköld, och anhåller att lönen för ifrågav:de kanslist-beställning må upföras å stat.
Jag befarar att det ligger en uppen bar motsägelse i Hr Liljehööks yttrande.
Han säger nemi., att Utsk. utgått från den grundsats, att icke tillvägabringa några nya regleringar inom embetsverken; men huru står detta tillsammans med Utsk:s tillstyrkande af bifall till KammarColldi af K.
M. förordade förslag ang:de registrators- och aktuarie-tjensteriies sammanslående?
Det måtte väl vara en splitter ny reglering, och när man bifallit den, måste man äfven för kotiseqvensens skull bifalla hvad både Regeringen och KammarColl. föreslagit såsom en ersättning för denna indragning.
Som nu hvarken Regeringen eller KammarColl. hade föreslagit indragningen af aktuarie-tjensten, då hade Hr Liljehööks försvar haft någon grund för sig; nu saknar det helt och hållet en sådan, hvarföre jag förmodar att R. o. Ad. icke lärer på Den 21 Oktober, f, m. 1C3 detta förslag frisla något afs:de, utan bifalla min af tvenne ledamöter understödda hemställan.
Man har ingått i svaromål på min egentligen i förbigående gjorda anmärkn., att ett misstag ligger i KaramarColhii förslag om den ena tjenstens indragning.
Jag hade bordt med tystnad förbigå detta förhållande för att icke besvära tvenne af It. o. Ad:s ledamöter med ett genmäle.
Men för att visa, att äfven jag torde hafva något riktigt omdöme i detta ämne, får jag hänvisa de tvenne herrar, hvilka slödt sig på KarumarColhii enhälliga förslag till en nästföljande punkt, som innehåller hemställan om tillsättande af en ny tjensteman inom KammarColhii AdvokatFiskals-kontor.
Den ene af dessa båda ledamöter, sora försvarat Golldi åtgärd var icke tjenstgörande i Rikets civila embetsverk, och den andra gjorde tjenst i Svea HofRätt., när KammarColhii vice AdvokatFiskals-tjenst indrogs. hvilket skedde på Golldi dåvarande ledamöters enhälliga tillstyrkande; men det dröjde icke längre än omkr. 4 år, innan man fann att man genom denna indragning begått ett misstag till ej ringa skada för det allmänna, och följden blef att man sedan årligen ingick till K. M. med anmälan, det AdvokatPiskalens göromål vore så öfverhopande, att han icke kunde ensam medhinna desamma, hvarföre KammarColl. anhöll om, och jemväl beviljades ett årligt arfvode till den tjensteman, som biträdde AdvokatFiskalen i handläggningen; af en del utaf de till hans tjenst hörande ärenden, hvadan man sålunda de facto, ehuru icke till namnet, återställde den förra v.
AdvokatFiskals-befattningen.
Nu har Verket begärt att en tjensteman, under benämning Kanslist, mätte upföras å Rikets Stat, för att öfvertaga just desamma göromål, som v.
AdvokatFiskalen, vid indragningen af haus tjenst år 1828 hade sig ombetrodda.
Jag frågar då om ett omdöme af ett embetsverk kan med fog sägas vara så tillförlitligt, att det ensamt bör anses såsom en alldeles ovederlägglig sanning?
När vi komma till KammarRätten skall jag för de nämnde båda herrarne temligen ovedersägligt bevisa huru detta embetsverk förfarit i afs:de pä frågan om tjensternas reglering derstädes.
Just den erfarenhet jag eger, att
KammarColhii egen pluralitet begått ett groft misstag, då den tillstyrkte indragning af v. AdvokatFiskals-tjensten, gör att jag per conseqventiam rei icke hyser särdeles förtroende till det förslag, som nu blifvit framlngdt, och hvilket åsyftar en anmärkn. af tjenstemännens antal inom Golldi kansli.
Det är detta jag velat yttra, som ett försvar för min anmärkn,, och jag anhåller, att det måtte få stå i protokollet för min räkning, såsom ett genmäle å min sida mot de Hrr Statsrådsdedamöter, som här till stöd för sin åsigt förklarat, att de icke kunnat tillstyrka en åtgärd, som vore i strid med hvad KammarColl. föreslagit, hvilket jag visserligen i öfrigt icke vill lägga dem till last.
Då jag förra gången hade ordet, glömde jag att tillräckligt tydligt framställa det förslag, som jag för min del anhåller, att R. o. Ad. ville gilla. K. M. föresiår nemi., att det för kanslisten föreslagua belopp, 1,200 Rdr Ernt, måtte ställas till 164 Den 21 Oktober f. m. K.
M:s disposition; men detta belopp sönderfaller i tvä delar, nemi. 1,000 Rdr i lön och 200 Rdr i arfvode.
Jag- anhåller nu, att förslaget måtte af It. o. Ad. godkännas pä det sätt detsamma blifvit af K. M. framstiilldt.
Hr Grin o. Ordfm framställt, att i afside på den del af ifrågavide morn., som angår sammanslagning af aktuarieoch registrators-tjensterne, endast blifvit begärdt bifall, men att, i fråga oin Utskis hemställan, att de för ifrågavide kanslist äskade 1,200 Itdr måtte ställas till K. M:s Nåd. disposition, för att användas till biträde vid aktuarie- och registrators-tjenstens bestridande, blifvit yrkadt dels bifall, och dels att, med afslag derå, och i öfverensstämmelse med K.
Propos., om kanslist beställning måtte upföras 5;stat med lön af 1,000 Rdr jemte arfvode af 200 Rdr Rmt, blef Utskis tillstyrkande rörande Aktuarie och Registrators Aparternes sammanslagning, uppå först derom framställd propos., af R. o. Ad. bifallet.
Efter sedermera till bifall å Utskis i afside på ifrågavide kanslist gjorda hemställan framställd propos., som besvarades med Nej, beslöt R. o. Ad. att, i öfverensstämmelse med IC.
Propos., en kanslist beställning skulle upföras å stat med lön af 1000
Rdr jemte arfvode af 200 Rdr Rmt. Härefter Indes Utskis framställning att något yttrande angide i frågaställd fördelning af Registratorns och Aktuariens löneförmåner ej erfordras, till handlingarne.
Mom. d. ang:de för 6 kanslister i Kammar-Cvll:ii kansli äskade löneförhöjningar.
Mom. e, ang:dc anslag för ytterligare en Kanslist i AdvokalFiskalsKonl. Hr Gripenstedt.-
Vid den sista punkten, som handlade om kansliternas arfvoden, har jag låtit bero vid Utskis förslag att blott en viss summa skulle ställas till K.
M:s disposition, i stället för att uppföras som lästa löner; deremot kan jag i alside fi förevide punkt icke ingå på Utskis förslag.
Skälen äro enahanda, sorn då fråga var om Registratorns biträde, nemligen att denna person bör vara fästad vid platsen, och således hans lön å stat upförd; oell samma förhållande upstår äfven, då vi komma till Archivet.
Jag kan således icke underlåta att anhålla, det R. o. Ad. behagade med afslag å Utskis framställning bifalla K.
Hr Printzensköldi
Det vill verkligen synas som skulle den Kongl.
Kammaren, såsom KammarColl. i fordna tider kallades, hafva blygts öfver sitt år 1828, begångna misstag att tillstyrka vice AdvokatEiskals-tjenstens indragning, då Coll. nu åter förordar inrättande af denna tjenst, ehuru under ett annat namn.
Ty hur
Den 21 Oktober f. m. 165 man än må betrakta saken, är dock denne kanslist, som bär föreslås, de jure Advokatfiskal, d. v. s. han utför, under samma ansvar, samma göromål, som ordinarie Advokatfiskal har på sin andel att handlägga.
Då hail således är AdvokatFiskalens biträde, icke till namnet, utan till gagnet, så att lian under eget ansvar upträder och för Kronans falan samt handlägger de ärenden, som till AdvokatFiskals-embetet blifvit öfverlemnade och den ordinarie AdvokatFiskalen ieke medhinner, så borde han väl rätteligen hafva fått den titel, som honom tillkommer, enär han är en tjensteman inom "Kont., som vid utöfningen af sin syssla företräder ÅdvokatFiskalens ställe, utom det att lian understundom är nödsakad helt och hållet öfvertaga den sistnämndes göromål.
Namnet kan dock vara likgiltigt; men då det är kändt, att AdvokatFiskalens göromål äro så öfverhopande, att han, under förutsättning att han någongång kan behöfva ledighet, eller att han någon gång kan blifva sjuk, omöjligen medhinner att. sköta dem alla; så är det också alldeles nödvändigt, att vid hans sida ställes en tjensteman som eger erforderlig skicklighet för att kunna förestå AdvokatFiskals-embetet när helst sådant påkallas af behofvet; och det är då icke mindre nödvändigt, att man betraktar denna tjensteman icke som kanslist, utan såsom verklig Advokatfiskal, ehuru man icke ansett sig för sin egen heder skull böra tillägga honom samma benämning som tillförene.
På grund af de skäl jag sålunda anfört, får jag, i likhet med Hr Gripenstedt, anhålla, att det arfvode, som SfatsUtsk. nu föreslagit att utgå till denne tjensteman, måtte på Riksstaten upföras såsom ordinarie lön åt den person, hvilken under titel af förste Kanslist, men i sjelfva verket såsom v. AdvokelFiskal tjenstgör inom KammarColhii AdvokatFiskais-Kont.
Hr Gnn o, Ordf:n framställt, hurusom under diskussionen endast blifvit yrkadt, att,, med afslag å Utsk:s tillstyrkande, R. o.
Ad. i öfverensstämmelse med K. M:sNåd.
Propos. , måtte bifalla att ytterligare en Kanslist i AdvokatFiskals-Kont. måtte upföras å stat med lön af .2000 Rdr Ernt, blef propos. till bifall å Utsk:s i detta mom. gjorda tillstyrkande framställd och besvarad med Nej; hvarefter E. o. Ad. beslöt att, i öfverensstämmelse med K. M:s Nåd.
Propos., ytterligare en Kanslist i AdvokatFiskals-Kont. skulle upföras å stat med lön af 2,000 Rdr Ernt.
Mom. f. ang:de förhöjd aflöning för förut varande Kanslisten i Advokat Fisk als-Kont.; och mom. g, ang:de anslag för ökadt arbels-bilräde i ProvinsKont.
Dessa mom:r biföllos.
Mom. h, Kont. och indragning af den ena Kammarskrifvare-tjenslen derstädes.
I likhet med hvad jag nyss hade äran nämna och af de skäl, som vid ett föregide tillfälle blifvit anförda, 166 Den 21 Oktober. f. m. anhåller jag, att ifrågav:de såsom arfvode föreslagna summa mätte fastställas som fast lön.
Inom KammarColliii Arkiv-kontor fin nes en plats, som ganska nära i afsale på göromålens beskaffenhet motsvarar v. AdvokatFiskats-befattuingen inom AdvokatFiskalsKont., och detta är kammarförvaudten.
Han skall nemi., jemte Kamereraren, handlägga ärendena och förestå dennes tjenst vid de tillfällen, då han är hindrad att sjelf sin tjenst förrätta.
Erfarenheten har också visat, att öfver allt, der det funnits Kont. hvarest tjen stemän varit anställda till arbete, nödvändigheten fordrat att icke blott en ordinarie Chef, utan äfven en vice Chef funnits, som vid behof kunnat inträda i den ordinaries ställe.
Denna befattning har hitintills saknats inom KammarColidi ArkivKout.
Den, som lika med mig, i 17 år tjenstgjort inom KannnarColl. och som särskildt har haft behof af att göra besök i ArkivKont. för uplysningars vinnande, han måste också erkänna, att Kammereraren i detta Kont. är till den grad öfverhopad af göromål, att de af honom omöjligt kunna medhinnas med ett par Kammarskrifvares biträde.
Han måste alltså ovilkorligen hafva någon, sora med sig delar ansvaret, och detta ansvar kati icke öfverflvttas på någon annan än vice Chef eller Kammarförvandt.
Detta har Coll. erkändt, och K. M. gillat..
.Tåg, kan följaktligen ej annat än på det högsta förorda bifall till KnmmarColhii af K.
M. godkända förslag, och anhåller således i likhet med Hr Gripenstedt, att, med afslag å Utskts hemställan, den summa, som af K.
M. blifvit äskad för ifrågav:de tjensteman, måtte upföras å stat, så att linn blir pligtig att ikläda sig alla de åligganden, som med en dylik tjenst äro förenade, hvilket man icke kan fördra af en person, som för tillfället förordnas och kanske efter några månaders förlopp icke vill bibehålla sin befattning, utan öfvergår till någon annan för honom mera lönande och beqväm syssla.
Ett Arkiv är i allmänhet af föga nytta, derest icke den, som har värd derom är fullt bekant med dess innehåll.
Sådant är i högre grad förhållandet med KammarColliii Arkiv än med andra.
Man kan nemi. icke nöja sig med att. hafva en registerbok, och allmänhetens kraf kan icke tillfredställas, derest icke arkiv-föreståndaren så att säga är upfostrad inom Arkivet.
Detta kan emellertid icke upnås, om han skall ställas på den fot Utsk. föreslagit..
Det ligger också någon orimlighet deruti, att när den lägsta tjensteman inom Collen är ordinarie, så skall han, när han blir befordrad till högre tjenst, icke komma på ordinarie stat, utan kan ifrån denna tjenst när som helst förflyttas.
Han är sålunda en person utan stadig tjenst, sorn beror af ett arfvode, hvilket den ena dagen tilldelas och den andra fråntages honom.
Sådant måste strida mot hvarje begrepp om en ordnad förvaltning inom ett embetsverk, och jag anhåller derföre att få förena mig med dem, som anse att lönen för den ifrågav:de kamm arförvandten måtte å stat upföras.
Jemte det jag gör detta får jag äfven anhålla om bifall D en 21 Oktober f. m. till sednare delen af Utsk:s förslag, som rör Kammarskrifvaren Strandbergs upförande på allmänna indragningsstaten, emedan om så icke komme att. ske, tillgångar skulle saknas för den ifrågav:de personens aflöning.
I sednare delen af Utsk:s hemställan tillstyrkes att »Kammarskrifvaren C. C. Strandberg, hvilken under en längre följd af år för sjuklighet haft tjenstledighet, måtte förflyttas a Allm.
Indragningsstaten, med åtnjutande af 7 G o Hdr årligen, på sätt vid Utlåt, angule regleringen af utgifterna under Riksstatens 9:de Hufvudtitel kommer att omförmiilas.»
Detta har också på afdelningen vid behandlingen af 9:de Hufvudtiteln blifvit iakttaget.
Jag ber att här få göra en anmärkn., som kommer att tillämpas på så väl föregrde som blifvande beslut.
Om R. o. Ad. nu upför en tjensteman på ordinarie stat till dess hittills innehafvande lön, men beslutar att den föreslagna tillökningen skall vara provisionel, så kan detta naturligtvis icke hindra, att fråga vid en kommande Riksdag kan viickas om hela lönens upförande på ordinarie stat; men man liar dock derigenom gifvit K.
M. rättighet, att med denna tjenstebefattning vidtaga cn sådan förändring, som möjligen inom de resp.
Collina kan komma i fråga.
Deremot om man nu upför de ifrågavtde tjenstemännen på ordinarie stat, utan att ett så beskaffadt vilkor dervid blifver fästadt, komina de verkligen att stå på en mycket mera oberoende fot, än de ordinarie tjenstemännen.
Jag skulle derför tro, att för de tjenstemän, hvilka R. o. Ad. nu beslutat tipföra på ordinarie stat, det vilkor bör fästas, att de skola vara underkastade den förändring i alside å deras tjensteåligganden, som vid en blifvande reglering af embetsverken möjligen kan anses af behofvet påkallad.
Jag medgifver till en viss grad riktigheten af Hr Liljehööks anmärkn.; men så vidt den gäller ifrågavide befattning, kan jag icke godkänna densamma, ty med den speciella kännedom jag eger om göromålens beskaffenhet inom KammarArkiv-kontoret, kan jag försäkra, att R.
St:r må föreslå huru många förändringar som helst i afs:de på embetsverken i allmänhet, så är det dock rent af omöjligt att vidröra detta kontor; utan sådant det är sådant kommer det ock att fortfarande förblifva, så länge ett dylikt kontor skall finnas till.
Jag tror fördenskull att R. o.
Ad. saklöst kail bifalla K. M:s Propos. i detta fall, utan något förbehåll för den ifrågavide tjenstemännen att åtaga sig andra göromål, emedan några andra sådana, än de som redan finnas i kontoret, icke komma att dit förläggas, da det blott är akter och räkenskaper, med hvilka tjenstemännen derstädes hafva att skaffa.
Något annat än att utur dessa akter och räkenskaper meddela utdrag och uplysningar kan icke åläggas dessa tjenstemän såsom tjenstepligt, hvarföre man också icke för framtiden har någon olägenhet af om R.
St:r upför den ifrågavide befattningen på ordinarie stat.
Medan jag bar ordet, ber jag att, med anledning af Gr.
Mör - 168 D 6 u 21 Oktober f. nt. ners anförande, få anhålla, det Hr Gr:n o. Ordf:n behagade dela StatsUtsk:s hemställan i tvenne propos:r, nemi. först ang:de Karnmarförvandten och hans aflöning, och sedermera särskildt, framställa propos. ang:de Kammarskrifvaren Strandbergs upförande på indragningsstat.
Redan vid ett föreg:de tillfälle tog jag mig friheten framställa min mening rörande olämpligheten af den åtgärd -Utsk. föreslagit, nemi. att endast provisoriskt bevilja de ifrågaställda löneförhöjriingarne för embets- och tjenstemän.
Jag tror rnig hafva visat, att det icke finnes någon utsigt att dessa förhöjningar med något sken af billighet känna fråntagas de Statens tjenstemän, som dermed hugnats, och som obestridligen äro i oundgängligt behof deraf.
Jag tror mig likaledes hafva visat, att det skäl som för denna åtgärd anförts, nemi. att vid en möjligen blifvande reorganisation af embetsverken hafva friare händer, icke är antagligt, emedan det varit tillräckligt att inlägga såsom vilkor för de nya åtnjutande, att deras innehafvare skulle underkasta sig den förändring i arbetsskyldighet, som af en dylik reorganisation kunde blifva en följd.
Detta vilkor liar också af K. M. i dess propos. blifvit ganska tydligt uttaladt.
Då emellertid genom den utväg, StatsUtsk. begagnat, detta vilkor har bortfallit, så är det ganska riktigt att det åtminstone inflyter för de löner, som ännu icke äro fixa.
Jag har således ingenting emot det tillägg, som Hr Liljehöök föreslagit; men jag ber dock att få nämna, det jag tror, att ingenting praktiskt dermed vinnes, emedan huru än Rikets centrala kammarverk kommer att inrättas, det dock är uppenbart, att ett Arkivkontor, ett AdvokatPiskals-kontor och de särskilda Provins-kontoren komma att finnas.
Men, såsom jag nyss nämnde, har jag, för den logiska ordningens skull, ingenting emot att det ifrågav:de tillägget antages.
Hr Liljehöök: I StatsUtsk:s Utlåt.
Nto 41 finnes, bland vilkoren för löneförhöjningarnes åtnjutande, äfven det föreslaget att tjenstemännen skola underkasta sig en möjligen blifvande förändring i deras tjehsteåligganden.
Då här är fråga om en fast lön, hade jag trott att det icke skulle vara olämpligt, att ett sådant vilkor äfven i detta fall inlägges.
Jag vill dock medgifva att det möjligen icke låter sig göra att härom nu fatta beslut, emedan sådant lämpligast torde ske, när hela Hufvudliteln blifvit genomgången, eller också efter det KainmarColhii stat blifvit pröfvad.
Jag uppskjuter således min anhållan om propos på mitt förslag.
Sedan härefter Hr Gr.-n o. Ordfalen framställt, att i afs:de på den del af förev:de morn., hvari Utsk. tillstyrkt, att ett belopp, motsvarande Rammarförvandts aflöning, 2,200
Rdr, ställes till K.
M:s disposition för befrämjande af göromålens gång inom ArkivKont.
, blifvit yrkadt afslag och att R. o. Ad. i öfverensstämmelse med K. M:S Nåd.
Propos. måtte bifalla, att en Kammarförvandt i ArkivKont. uplordes å stat med lön af 2,200 Rdr Rint, och att Den 21 Oktober f. m. i afs:de på öfriga delen af detta morn. endast blifvit yrkadt bifall, blef propos. först fram striid till bifall å förstnämnde del af morn., och ropades dervid Nej, hvarefter R. o. Ad. med afslag derå, biföll att, i öfverensstämmelse med K. M:s Nåd. Propos., en Kammarförvandt i ArkivKont. skulle upföras å stat med lön af 2,200 Kdr Ernt.
Uppå sedermera framstiild propos. blef sednare delen af detta mom. af R. o. Ad. bifallen.
Sedermera förekom Utskrs hemställan angrde förhöjningen af anslags-summan för KammarCol!., och yttrade dervid.
Den rättelse, sorn R. o. Ad. nu beslutat, måste naturligtvis iakttagas i tabellen, så der kommer att stå löner i stället för »arfvoden».
Ordf:n hemstälde om R. o. Ad. behagade bifalla Utsk:s förev:de hemställan med den rättelse i tillökningen af anslags-summan, som af R. o. Ad. i at's:de på 3:dje punkten fattade beslut föranleddes.
4:de punkten, ang:de anslags-förhöjning för Kongl.
SlatsIConl.
Då härvid först förekom mom. a, ang:de Presidentens aflöning, yttrade:
Hr Liljehöök: R. o. Ad. beslöt nyss, att för Presidenten i KammarColl. lönen skulle upföras till 9,000 Rdr.
Jag anhåller fördenskull, att äfven StatsKont:s President måtte upföras till enahanda belopp
Efter först till bifall å detta mom. framstäld propos., som besvarades med starka Nej, jemte några Ja, beslöt R. o.
Ad. det skulle aflöningen för Presidenten i StatsKont. bestämmas till 9,000 Rdr, och således en förhöjning nu upföras af 2,124 Rdr Rmt.
De öfrige momme af denne punkt blefvo utan discussion bifallne, med den rättelse i tillökningen af anslaget för StatsKont. som af R. o. Ad:s i afs:de på mom. a, fattade beslut föranleddes.
5:te punkten, ang:de indragning af ICronoJnspeklors-tjensten i Avesta; 6:te punkten, ang;de ifrågaslälld löneförhöjning för Magasins-förvallaren i Eksjö ; 7:de punkten, ang.-de förhöjning af anslaget för Mynt- och Kontroll-verken; och 8:de punkten, ang:de del Mynt-och Kontrollverken beviljade förslags-amlags afskiljunde i Riksdalen från de andra anslags-lillarne samt utförande särskildt i kolumn. dessa punkter biföilos. 9:de punkten, ang-.de anslags-förhöjning för Kongl. KammarRällen Härvid förekom först Utsk.-s hemställan ang:de förändrade bestämmelser i afs:de å aflönings-sättet för en del af KaminarRättens personal, och yttrade sig derom: 170 Den 21 Oktober, f. m.