Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I anseende härtill passar Malmö bättre än Stockholm för Södra deleo, Götheborg för de Vestra, och Stockholm bättre än dessa för de Östra och Norra delarna af Riket.
Herr ÖfversteLieutenant påhlman har åter yttrat, att raan ansett sig vara öfver ali lag; Jag hemställer helt och hållet till Ridder6kapet och Adeln, hvad angår detta uttryck, mitt handlingssätt.
Jag bär en gång förut funnit mig så val af att underkasta mig denna agtningsvärda samlings omdöme, hvad mig sjelf angar, att jag fullkomligt tryggar mig dervid; för öfrigt ma lagen döma.
Dsn värde Leda - Ridd. o. Ad. Prct. VII B.
I Afd. 28. •m Bmv 8 Jmnii *, m, inoten har vidare nyttjat ett uttryck om köp0 mäns medfödda egennytta.
Gerna bekänner jag satt utan afseende på den klasa, der jag är född, har jag efter min egen böjelse
Och utan tvång, från mitt i3?de år gått upp från nästan lägsta istället i Samhället, jag har börjat sorn Matroa på ett Svenskt köpmadsfartyg, för att komm» till det »tället jag nu i samhället bekläder; men trygg åberopar jag denna agtningsvärda s&mling» om jag under tiden icke hyst de grund» est t ser', en af dess medlemmar alltid bör följa! jag förnekar ej danna bana* der jag
Järt kånna hvarje dass i Samhället.
Jag har omgåtts med Handtverkare och Köpmän, med Bönder, krigare och Prinsar, ined alla Stånd i jag har omgåtts med svsrta och hvita, med trålar ooh fria; jag har öfverallt funnit ädla och föraktliga tänkesätt och gerniagar, samt sö; t skatta menniskorna derefter, ej efter det yrk« dem tillhört, då tj alla kunna välja efter deras önskan, utan oftast få sin plats i Samhället, i följd af ödets oundvikliga skickelse!
Och jag hemställer i dag inför Rikets första Stånd, om icke Vi, upplyftade härtill genom vår födsel^ böra skatta den stund väl använd, då man påminner oss öm denna grundregel, aom för oss bör vara helig!
Jag har förut haft Irart hemställa, hurtivida ej uti propositionen kunde innefattas ett beslut om G tha CanalActiers beläning, men fof att «j inveckla ämnet, anhåller jag att en särskild motion derom måtto till B<mcetjt*k6£bi$ tomitutrai?
&m 6 Junti e. m:
Om frSgan vöre att törst inrätta FilialDisconfer, så skulle ja g mycket tveka; icke af farhåga <ör Bankens säkerhet, ty iag inser icke, hvarföre den icke skulle kunna till rackel iger» vårdas, ehvad Disconter finnas i landsorten eller här; men jag skulle tveka af ren välmening för landsorterne sjelfva, som hegärde dem; emedan utgången visat att de Provincer, som haft
Disconter, äro ganska olyckliga; då deremot de stå fria, som inga häft.
Men beklagligtvis är sjelfva det onda af den natur, att dess allt för hastiga afbrytande åstadkommer ett värre.
En värd ledamot har frågat, hvarföre dessa Provincer skola äga bättre rätt, än andra, till särskilt* lånehiträden' och jag svarar, att en ganska verklig orsak till deras bättre rätt ligger i de* ras belägenhet, som de äga allt skäl att förebrå Ständern*.
Sedan föregående Ständer lern* hat dessa Provincer egne
Disconter , och de derigenom kommit i en skuldsättning hvari de, derförutan, icke varit * så är dera* moraliska irått omisskännelig, att också få tid på sig att Utarbeta sig, hvilket aldrig låter sig gira om mm betar dem sådane utvägar till förlag och rörelse, sorn fordras till utarbetningen.
Locala omständigheter gifvas också, sorn bevisa deras rätt.
Man har här omtalat huruledes, i Malmöhus Län, Bönder af känd säkerhet, flocktals anlitat dervarande Discont, om 50 å 60 Riksdalers lån.
Om nu des<e skolat vända sig till Stockholm, så hade troligen ingen enda fått hjelp; och otn hjelpe» erhållits, så hade dea öftast kommit fö-r sent. 436 Dm 8 Junii e. m. Herr Påhlman:
Dä flere värde Talare ehuru på olika grunder, instämt i samma resultat, som jag, har jag icke synnerligen att tillägga till hvad jag förut yttrat.
Gerna medger jag att ordet medfödd, icke var af mig så väl valdt, utan att forvårfvad är lämpsHgare; men då jag yttrade att en Köpman icke böt vara administratör a* Rikets penoingeverk; må väl ingen tilltrodt mig den grad af okunnighet, att jag leka allt för väl vet, att undantag finnas i alla klasser; jag vill dock icke d<?68 mindre på hvad sått som hålst försvara att det icke är pålitligt, att åt Köpmän öfverlemna förvaltningen af Statens medel.
Jag får äfven förklara min förbindelse för den värde Ledamot, sora erinrat mig om hvad jag såsom Revisor haft tillfälle att inhämta om DiscontVerkens förvaltning; men jag får tillika påminna stt sådant icke egentligen tillhörde min granskning, och att jag i nämnde egenskap icke hade att meddela någon decharge för samma förvaltning.
För öfrigt sätter jag så mycket mer tro fil! bans uppgift att förvaltningen af Götheborgs
Discont icke varit bättre än Götha Canals, som jag icke kan neka , att jag ansett den hafva varit ganska sjuk och svag; och om jsg gör en strang jemförelse är jag snart färdig att sätta Götheborgs
Discont på samma lista som de endra båda DiscontVerken; emedan nämnde DiscontDirection äfven i mer eller mindre mon afvikit ifrån tneddeltg föreskrifter, ehuru en stor skillassd i följderne sig visar deruti* att icke något deficit i samma Di - Den 8 Junii e, m. 437 scont uppstår, sl vida alla fordringar ingå, då deremot Banken förlorar på Malmö
Discont en half million, samt på Götha CanalDiscont 1,100,000 Riksdaler.
Man har sagt, att svårighet skulle mösa allmogen att få lån, då den icke vore kand; men jag kan icke finna, att én låntagare behöfver vara personligen känd af Directionen, hvilken rättar sig efter instruetiocen och vederbörlig© betyg om vederhäftighet.
Jag har ej sagt, att Stockholm skulle förnärmas genom Discont-inrättningar i Undsorterne, utsn jag har ifrat emot dem såsom förnärmande de orter, hvarest sådana icke finnas.
Sluteligen skulle väl också Wimmerby, Skara, Trosa, Eksjö och Wexiö, vilja hafva sina egna Discont-inrättningar.
Herr Mannerjtam:
Öfver läggningen har blifvit utvidgad öfver dess egeotliga föremål, nemligen den strof i 8:de puncten, sorn angar ny utlåning af Bankens andal uti'
FiiialDisconterne.
Utskotten hafva endast föreslagit, att denna andel skulle utlånas, men icke yttrat sig om sättet eller detaillerne i detta afseende, hvilket uti de Reglementariska föreskrifterna bör bestämmas.
Cederström har under denna öfverläggning väckt en annan fråga, nemligen om fördelningen af hele och således äfven af BancoDiscoctrörelsen emellan serskilt» orter.
Jag medgifver rigtigheten af den grund-: 43® B*n 8 Junit c. rot satts, att libe- rörelsen för hela Riket icke borde på ett ställe sammandragas.
Disconter äro egenteligen ämnade och nyttiga att understödja. sådane företag, som tillböra Större handelsplatser — då böra de likväl endast vara grundade på enskiltas insättningar och credit, men icke på Statens, bidrag och credit.
Deremot anser jig, efter de händelser sorn inträffat med FilislDisconterne, det icke vara rådligt eller försigtigt, att åter på Bankens credit inrätts FilialDisconter, åtminstone icke förrän ordning i Rikets penningerörelse blifvit återställd.
Desse inrättningar skulle dessutom medföra en okad kostnad fpr nya Directioner med tillhö— lande betjening.
Hrrt Grefve von Platen» förslag att Götha CanalActier i BancoDisconten skull* få belåras, bestrider jag på det högsta, efter sam en sådan belåoiog kunde medföra st pr a föt luster för Banken derigenom, att alla de, hvilka icke, ämnade fortsätta inbetalninsarne pi sina adier, kunde genom osäkra låntagare beläna dem, utan att de sedermera någonsin utföstes Dessutom skull.?, sedan BancoDiscontens lånrörelse är till beloppet bestämd, en sådan lånerätt för CanalActiejne medtaga eo betydlig dej af tillgång på lån för $n mängd låiisökande i Banco-' Disconten.
Jag »nhåller pm proposition till bifall på 8Sde puncten.
Friherre TV\rfdn\
Tvenne frågor tyna» hafvaf ingått uti Friherre Hjertås förslag: det innehåller nemligen s^hufvudsaken, att hvad I åhm | Junit », •*. fSsnken h*r innestående uti Credltiv pj Filial Disconterne, ,/£«// cinticipatiansviaåter ufgdb, i»(? vill gerna medge detta, men vilkorlig, )et syne» m»g att Herr Friherren bör närmare förklara sin tanka: ty man bör föra sig till minnes att Ridderskapet och Adela afgjort 2:ne ämnen, nemligen att hälften af Discontpapperen skall inlösas: men äfven ock att RÖJ lelseCipitalet skall blifva oförändrad»; det är sålunda omöjligt att, innan Discontfrågan blifvit definitivt reglerad, kunna bestämma hvad sorn blir Bankens förskott, och sålunda ej ellet hvad som kan komma att anticipationsvis utgå; ty om Ridderskapets och Adelns beslut skulle gå i verkställighet,, så att nya Sedlar måsta utgifvas för att liqvidera DiscontBorgenäterne, måtte väl ej meningen, vara att åti derutöfver, i ny lånevag förskjuta lika stort belopp som Bankens förra Creditiver till Filial* Discontewe utgöfa: utan endast, att de förra skola qvarblifva i rörelsen: och detta är hvad i hufvudsaken fordrar bestämmande: den andra frågan i Friherre Hjertås framställning angar localerne der Discont Lånerörelsen skall utlöras.
Den frågan åter syne» påfordra några förutgående öfverväganden, sorn på densamma hafva ett särdeles inflytande* Sådane förekomma mig nu isynnerhet desse: skall det hela anses så'om blott en Discont, under er» HufvudS'tyrelse?
Skall salunda ingen uti sila
Discontafdelniogarne tillsammans, kunna vara engagerad för mer äo maximum i en Discontf Till hvilken Discont afdelning skall, man höra, Den 8 Junii e. m. och får man ej taga lån! i någon af de andra, inom maximi-summan? måhända skulle detta Indelningsverk mera genera än gagna.
Jag vill blott härigenom visa , att om det ej blir särskilta
Disconter, så förfaller ock en stor del af interesset för localiteten: ty uti Riks- och BsncoDisconterne äro ju Låntagare från alla Rikets Provfncer äfvenledes Allmoge Jag har begärt extraxt i denna de) från BancoDisconternej roen Böckerne äro der ej inrättade Provincevis eller efter localerne, och arbetet skulle således blifvit alli för opereust.
Jag delar deremot den öfvertygelse, att en concentration af penninge-rörelsen till en end* plats, är betänklig,- hvadan jag visserligen önEkar alla möjliga lättelser i denna del; roen så snart vi ej kunna öka
Discoaterae med nya fonder, hvilket ej bör ske, och som dessutom genom beslutet om myntmassan redan är afgjordt; blir frågan om distribution till orterne mindre vigtig; Dock är städse min tanka, att Binken bör hafva Ombud både i Malmö och Götheborg, så val till lättnad i liqvidationen om Discontlån, som i fråga om att relaxer* Jernlån m. m ; hvilket skulle kunna bidraga till mindre besvärliga operationer och till mindre tidspillan i sffairerne, som nu vid mer än ett tillfälle lid» af omgången till Stockholm.
Grefve Cronjiedt, Claes:
I afseende åförslaget, att concentrera all
Discontutlåning inora Stockholm, torde mig tillåtas jemföra oss med England.
Där göres ingen uppoffring endast Den 8 Junii e, m.
441 för att bereda Staden Londons enskilda fördel.
Beträffande åter de så kallade extra Gm betsmanna befattningar, dem Herr Påhlman ansett icke böra åt köpmän uppdragas, emedan de, efter hans förmenande, ieke 6kola äga nog medborgerliga tänkesätt, för att behörigen förvalta Statens Verk, får jag den äran förklara, det jag, för min del, finnér det lika olärnpeligt, att Herr
Påhlman fäller ett sådant omdöme öfver ea köpman uti ifrågavarande afseende, sorn en köpman är obehörig, att fälla ett dylikt öf: ver en militairperson.
Jag instämmer med Grefve Cronstedt, ty lika obehörigt det är att antasta någon för Religionssattser, lika obehörigt gr det äfven att säga, att en köpman icke kan vara värdig allmänt förtroende.
Cederftröm: Herr Friherre Wir Béo har väl yttrat att vid författandet af det reglementarisk», fördelning af
Discont-rörelsen kunde ske, men jag tror att grunden för fördelningen först bör vara afgjord.
Om Friherre Hjertås förslag skulle bifallas, så blir det 1,400,000 R:dr, som i Provincerne skall ersätta en Discontrörelse af nära 9 millioner.
Jag öfverlemnar åt eder sjelfva mine Herrar att döma, om en sådan fördelning af lånetillgångarne är förenlig med Provincernea bestånd.
Det är BancoDiscontrörelsen, som bör fördelas emellan Stockholm och Provincerna.
Jag afstyrker alltså Friherre Hjertås förslag, och hera-.
1 M* ihit t Attin *, m. ställer om teko grunden för fordelniogen nubfts afgöra».
Herr Munch af Rafénjkj old, Eherhard:
Jag var dea första vid sista Riksdag, sorn anmärkte felaktigheten uti Malmö
Disconts förvaltning, men fastän jag deltog i beslutet om dess ställande under tilltal, är jag fullkomligt fri frän partiskhet,emedan dä jag insett brottsligheten i förvaltningen, jag äfven vetat att göra akillnsd emellan personliga felaktigheter och bristfälligheter uti sjelfva inrättningen»
Skulle alla inrättningar fördömas för fel af personer, som dermed äga befattning, skulle icke någon Statsförfattning existera.
Kan man föreställa, sig att inga
Dicgontlnrättningar i orterne kunna finnas, utao att missbruk skall begå», kan mitt likaså väl tro att, genom bestraffning af missbruken, de 6kola förekommas.
För min del. kan jag icke eller finna, huru det kan vara förnärmande för de- landsorter, som icke hafva Discontec att icke få några säd,ane, då de bedömas såsom skadlig».
För öfrigt finnas da mästa publika lanebiträden samt enskildta Capitaler i Hufvudstaden, så att det icke är orten häromkring, som är i synnerligt behof af en Discontlnrättning.
Sluteligen anhåller jag om proposition på Friherre Hjertås förslag med; den närmare utveckling deraf, sorn jag i förmiddag meddelade Hans Excdlence Herr Friherre af JVetterfhedt, Gujiaf:
Enligt min öfvertygelse vo? fe det för stort afbrott, om Discoateroa skulle. ®»n 8 Junii *. m. helt och hållit upphöra i de orter, dår de förut funnits, och detta tror jsg är det förnämsta skälet, hvarföre några andra Städer icke kunpa komma i fråga.
Med den utveckling Friherre Wirsén gifvit åt Utskottens tillstyrkande i förevarande ämne, tror jag att Ridderskapet och Adeln alltför väl kan bifalla 8:de puncten, och sedermera ändock hafva öppet att göra fördelning af Lånesumman.
Det tillhör osa att glömma det föiQutna, och ej se tillbaka under en förebrående, utan en varnande synpunct.
Vi böra ej höja täckelset, som döljer de olyckor och misstag, hvilka redan äro öfverståndna.
O tom pss ej förebrå Götheborgs Handlande att de bott i Pantser och nu äro, fattiga, utan dröjoni tills de åter blifva rika, och varnom dem då, att ej vidare blifva fattiga.
Jag hvarken bestrider eller har någonsin bestridt att icke de prter, hvarest
Disconterne varit inrättade, böra med lån undsättas; men jag fortfar att bestrida, att UtlåningsContor må i o.rterne inrättas.
I enlighet med Herr Friherre af Wetterstedts princip hemställer jag, om vi icke böra taga någon yarning, samt om vi, med den erfarenhet vi äga och tinder erkännande af de skadliga verkningar FilialDisconternc medfört, likafullt böra inrätta dylika.
Frr öfrigt har det samma handt mig nu*, som olia tillförene handt en och annan, att 444 Den 8 Junii e, rn. mae nemligen fästat sig vid mina uttryck; och jag får i anledning deraf förklara, att jag följt mitt hjertås språk, och ej hafvar, att för heia verlden försvara hvad jag ssgt.
Jag har medgifva att undantag bland alla classer kan äga rum; men jag bar påstått det vara oförenligt med en klok
Statspolitik att anförtro köpmän förvaltningen af Statens medel, och det villjsg med sanningens värma vid hvad tillfälle som helst försvara.
Hans Excellence Herr Grefven och bandtMarjkalken frågade om Ridderskapet och Adeln ansåg öfverläggningen fulländad.
Hvarefter Hans Excellence hemställde om icke Ridderskapet och Adeln behagade bifalla g:de puncten med tillägg, att BancoDisconten* Lånefond borde fördelas emellan BancoDisconten samt de orter, der FilialDisconferne varit anställde, enligt den proportion, som förut ägt jura emellan desse Disconters lånerörelser.
Ja och Nej. Grefve Spens. Carl Gujtaf; Jag hemställer, om det icke borde i propositionen intagas, att den del af de till inlösen af Assignationer föreslagne 700,000 Riksdaler, som till denna inlösning ej åtgår, bör i Discontväg utgå.
Herr Fahlman:
Jag får underställa, om Ben 8 Junii e. m, 445 icke Friherre Hjertås motion må tagas till grund för propositionen.
Om den, som nyss gjordes, skulle bifallas, gillade man inrättandet af DiscontContor i Landsorten.
Jag anhåller således att Hans Escellence Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes framställa proposition i enlighet med Friherre Hjertås, förslag, elier ock helt enkelt till bifall af Utskottens Betänkande.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarjkallen föreslog att 8:de puncten måtte giL lss, med tillägg, att en viss andel af BancoDiscontens RörelseCapital borde afsättas, för att utgå till lån i de orter, der FilialDisconterne varit belägne.
Js och Nej. Herr Påhlman:
Som fråga ärj om nyt Disconter i Landsorterne skola inrättas i de fallnas ställe, och angeläget är att denna fråga bestämdt afgöres, emedan de Reglsmentatiska föreskrifterne för UtredcingsContoren derefter skola rätta sig, anhåller jag, att Ridderekapet och Adeln måtte uttryckeligen bestämma, om Ståndst önskar nya.
Disconters inrättande, eller ej.
Harr Munch af Rofenfkjöld:
Jag hemställer, att utom den summa sorn redan den 31 December »817 vsr i Discontväg utelöpande, en summa af 2,100,000 Riksdaler må i Disconfrörelsen qvarblifva, samt &tt fördelnin - 44* thn 8 Junti €'.
m gen deraf emellan särskilt® orter må blifva föremål för de Reglementariska föreskrifter Utskotten komma att meddela.
Detta anser jag vara fullkomligt öfverensstämmande med Friherre Hjertås förslag.
Grefve Mörner: jag har ej funnit,' att fråga varit om några nya Låne-inräitningar i landsorterne, utan endast om lördélnmg at BancoDiscontens biträde, Och jag anser Irågan om det skall utlemnas genom Ombud i landsorterne, eller ej, vara en Reglementårisk anstalt.
Jag får nu hemställa, om icke tneningarne kunde förenas deruti, att man antoge att, på sätt Utskotten föreslagit, UtredningsContor må ininrättas, samt att dem kunde uppdragas att yttra sig om Lånesökandes säkerhet j och att i tron af tillgångärne bevilja lån eder omsättningar.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarjkalken föreslog att 8:de puncten mätte gillas, med den tilläggning, att de af Utskotten föreslagne UtredningsContor i Götheborg och Malmö äfven skulle uppdragas utlåning med fond af BancoDiscöntens anslag, och hvilken fonds belopp och fördelning kunde i de Reglementariske föreskrifterna bestämmas.
Ropades ja och Nej.
Jag underställer Ridder sfeapst och Adeln, om icke nya Discont inrättningar derigenom uppkomma, sedan de förra Jfc»* | Junii #. ms ^pphSrt, fastän de n,u mera fl namn af UtredningsContor; de» Sr icke namnet jag harar, titan »jelfva låne-anstalten.
Det är den frågan, huruvida dylika inrättningar skola fortfara, eller ej, »om jag önskar må blifva afgjord, och att i sådant ändamål proposition, i enlighet med Friherre Hjertås förslag, må framställas.
De hvilka önska inrättnndet af Disconter i orterne, kunna ju uppgifva contrapropositionen.
Éoije:
Jag medger för ingen del, |pt frågån om fördelningen af Discont-fondeo må anses såsöm blott reglementarisk.
Provinccrnes skäliga fordran har förvandlat frågan till rättsfråga, sorn hör till grunderna; och bör nu afgöras.
Men för frågan om proposition till votering, är det angelägit att erhindra, det Herr Påhlmans begäran är bestämd, då deremot Friherre Wirséns synes fela just deri, att den icke är nog bestämd.
Utan ali misstanka till de personer, sorn komma att administrera
Discont-rörelseö* tror jag likväl att vårt beslut bör vara så bestämt, att det icke lemnar rum fcr mera än en verkställighet, nemligen den, sorn vi nu åsyfta.
Det är icke så alldeles likgiltigt, hvad de blifvande LånéComoren i propositionen kallas.
Det namn, som Friherre Wirsén föreslår af UtredningsContor, kati efteråt möjligen förändra deras natur till helt annat än UtlåningsContor; och jag begär alltså att i propositionen icke må nämnas ordel tfireduingsCöntor, utan UtlåningsContor, itali lisaa ej mera vill nyttja ordet Disconter* -448 Den 8 Junii e, ni.
Hans Excellence Herr Grefven och LandiMar/kalken hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln behagade gilla 8:de puncten af Utskottens Betänkande med tillägg, att FilialDisconternes Creditiv må genom BancoDisconten åter utgå till lån i de orter, der FiliaiDisconterne varit inrättade.
Härefter upplästes till justering, godkändes och anslogs följande voteringsproposition:
Den sora bifaller 8:de puncten af Utskottens Betänkande med tillägg, att FilialDisconternes Creditiv må genom BancoDisconten åter utgå tili lån i de orter, der FilialDisconterne varit inrättade, skrifver Ja?
Den det ej vill, skrifver Nej; Vinner Nej, sntages 8:de puncten med den förändring, att Utskotten i det Reglementariska må föreslå DiscontLånefondens fördelande emellan BancoDisconten samt Provincernas blifvande LåneContor i Götheborg och Malmö, efter den beräkning desse Disconters förde Böci ker utvisa.
Sedan 53 §, i Riksdagsordningen ocfa_43 §* Ben 8 Junii e. ml 449 i Riddarhusordningen blifvit uppläste, börjag des voteringen klockan ett qvart till 9 om aftonen, hvarunder Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken öfverlemnade klub-i ban till Grefve Mörner, Carl Stellan, samt bortgick* Efter förrättningens slut blef VoteringsProtocollet försegladt, för atti nästa Plenoupp-? brytas och kungöras* Högloflige Ridderskapet och Adeln Stskilj-j des klockan half till 11 om aftonen.
Tisdagen den 9 Junii, Plenum klockan half till io förmiddagen.
Protocollet öfver den i sista Pleto verkställde votering samt upplästes, så lydande: , t ■ 11 Ridd, 0, Ad, Prot, VII B.
I Afd* 29'.
450 Ben g Juni i f. in.
År 1818 den 8 Junii eftermiddagen, anställde Ridderskapet och Adeln votering öfver följande voterings-proposition:
Den sora bifaller 8:de puncten af Utskottens Betänkande med tillägg, att FilialDisconternes Creditiv må genom BancoDisconten åter utgå till lån i de orter , der FilialDisconterne varit inrättade, skrifver Ja; Den det ej vill, skrifver Nej; Vinner Nej, antages g:de puncten med den förändring, att Utskotten i det Reglementariska må föreslå DiscontLånefondens fördelande emellan BancoDisconten samt Provincernas blifvande LåneContoir i Götheborg och Malmö, efter den beräkning desse Disconters förde Böc-i ker utvisa; Och befunnos, efter voteringens slut, sedan en Voterings-sedel blifvit undantagen, röfiterne hafva utfallit som föijer; Ja — 14a.
J. Cederström. J.W.
C. J. Hjarne, C. G. Speris. J. D. Silfverstolpe, Dtn 9 Junii /. m. 451 I följd hvaraf Hans Excellence Herr Grefven och LancltMarJkalken förklarade, att Ridderskapet och Adeln bifallit 8:de punkten af Utskottens Betänkande, med tillägg, att Filial— Disconternes Creditiv borde genom BancoDi-i sconten åter utgå till lån i de orter, där Filial— Disconterne varit inrättade.
Jag anhåller att få till Protocollet anmäla mia reservation mot den nyss uppläste voteringspropositionen, emedan hvarken i Ja-propositionen, eller contra-propositionen ingått Friherre Hjertås hemställan, att FilialDisconternes Creditif, som till en del, ej förr än efter flere års förlopp till Banken ingår, likväl genast mätte anticipationsvis i Discontväg utgå.
Upplästes och lades på bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Utlåtanden; Från Stats-Utskottet:
AF den 4 dennes: 1:0 I anledning af Riksens Ständers Revisorers Berättelse om RiksgäldsVerket, i dea del, sorn angår det under sistnämnde Verk lydande General AssistanceContoir; såsom ock öfa ver de hos RiksStånden väckte Motioner isamma ämne. a:o I anledning af Kongl. Majlts Nådiga *452 Den 9 Juni i /. m, Remiss af för detta Commissariens i RiisgäldsContoiret C. J. Lanells underdåniga ansökning om återställande af försuten tid, samt understöd af RiksgäldsContoirets medel.
Från Lag- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskotten: ' f , Af den 3 dennes: i:o Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande, angående väckt motion om upphäfvande af förbudet mot Landsköp. 2:0 Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande, i frågan om förändringar uti de rörande Enskiftesdelningar utfärdade författningar. 3:0
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens Betänkande, rörande det om en mera allmän och utvidgad näringsfrihet väckte förslag, samt öfver den uti BorgareStåndet framställde motion om gränsors bestämmande emellan Stads- och Landtmannahandteringar.
Från Allmänna Befvårs- och OeconomieUtjkottet:
I anledning af RiksStåndens beslut öfver Utskottets jemknings-förslag rörande husbehofs Bränvinsbränniogen.