Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Uppbröt1; Herrar 'Electorernes Lista till val af Ledamöter i Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskoitet, efter Friherre Rudins ehold och He‘r Stjernsvärd, och befunnos dertill hafva blifvit utsedde N:o 337.
Friherre Adlersparre — Fullmägtig Friherre Hjerta, Lars, N
Herr von Quanten, Carl, Major.
Upplästes ett Memorial frän Lagutskottet, af den 1 r April, angående en gjord hemställan, att Nämndemän vid privata förrättningar må åtnjuta 32 sk- Banco örn dagen i tractamente, samt derjemte 8 sk. samma mynt i lösen för hvarje ark af de syn-instnnnenter och bevis, hvilka, i anledning af berörde förrättningar, utaf dem utfärdas; och anser sig Utskottet, uppå anförda skäl, böra tillstyrka, aft
Nämndemännens dagtractamente vid privata förrättningar varder till 24 sk.
Banco, utom skjutslega, bestämdt; samt att lösen för de syn-instrumenter och bevis, som af Nämndemän öfver deras förrättringar utfärdas, må dem beviljas, beräknad till 8 sk.
Banco för första arket, och 4 sk. för hvarje af de öfriga arken.
Den 27 April. 655 Upplästes ett Memorial från LagUtskottet, af den ii April, angående Herr Ankarloos förslag, att å Landet Ordinarie
Domare ej må vara tillätet att med Sterbhus-utredningar sig befatta, eller att, då tvist i afseende å dessa utredningar uppstår, Staten, utan kostnad lör Parten, bör anskaffa ojäfvig Domare; och förmäler Utskottet sig, af hvad Herr Ankarloo anfört, icke hafva funnit skäl, som kunna föranleda till bifall af hvad han föreslagit.
Upplästes ett Memorial från LngUtskottet, af den 1 t April, rörande i BondeStåndet väckta frågor om skärpning i straffet för tjuf» var, samt om förbättring i anstalterna i afseende på fångars förande; och har Utskottet, uppå anförda grunder, trott sig icke kunna till den första af dessa punkter tillstyrka bifall; men anser hufvudsakligast, i afseende på den sednare, det stadgande tjenligt, att Landshöfdingarne, hvar i sitt
Län, må antaga tillräckligt antal Gevaldiger-karlar elier Fångvaktare, hvilka blilva pligtige att följa och bevaka de fångar, som från den ena orten till den andra forslas; föreslåendes Utskottet föröfrigt de anstalter, som, i sammanhang härmed, synts detsamma, i afseende på fångars förande, kunna lämplige vara.
Lades på bordet - 656
Den 27 Jpril.
Vidnrc upplästes ett LagUtskottets Memorial, af dea 18 April, angående väckt (råga om sadan förändring uti Kongl. Maj ts Nådiga Kungörelse den 28 Mars 1 ?, m , angående vedi skåpet del af UnderDomstolarnes Utiag om dem som för Lagbrott blifvit tilltalade och sakfällde, eller under framtiden ställde, aft vid hvarje lagligen bevisadt brott
Domaren må åläggas att efter omständigheterna pröfva och i Utslaget utsätta, om detsamma uti den dertill förvunnes Prestbevis skall omnämnas samt att, enär detta borde ske, Domaren matte anbefallas att bestämma ett visst antal år, hvarefter berörde omförmälan ur bevisen må försvinna, så vida förbrytaren visat tillföriåthga prof af bättring och ostrafflig lefnad; och y 11 - rar sig Utskottet, uppå anförda skäl, icke kunna tillstyrka bifall af hvad sålunda blifvit föreslaget.
Upplästes ett Betänkande fron Allmänn Besvärs- och OeconomieUtskottet, af den 1:
April, i anledning af Riksdagsmann n Eri Svenssons Memorial, hvaruti yrkas, det förm d lade Hemman måtte, vid deltagande uti Kyr ko, Prestgårds- och Tingshus byggande, \i förmedlingen till godo njuta; och anser Utskot tet, uppå skäl som af detsamma anföras, at; vid hvad Författningarne nu innehålla , rörån - II - Dun 11 April. de förmedlade Hemmans skyldighet att deltaga ! uppbyggandet och underhållandet af allmänna hus, äfven hädanefter måtte få oförändradt förblifva.
Vidare upplästes ett Betänkan le från Ali-» manna Besvärs- och OeconomieUtskottet, af den 18 April, i anledning af Herr Wigander t Memorial, rörande anläggande af en Landsväg från Elfvedols Socken i Öster-Dal me, förbi Särna till Rörås Kopparverk i Norrige j och har Utskottet för sin del ansett lämpligast vara, det Riksens Höglofl.
Ständer helt och hållet öfverlemna det af Herr iVigmdtr gjorda förslag till Kongl. Majtts
Nådiga välbehag; eller ock, om Riksens Ständer finna någon mera skyndande anstalt till öppnande af direct gemenskap emellan Elfvedalen och Rörås böra vidtagas, hvilket Utskottet, för sin del, anser ganska nyttigt och af stor vigt. för orten, så tror Utskottet erforderliga medel särskildt böra anslås, till bestridande af de i sådant ändamål oundgängliga kostnader.
Upglästes ett Memorial från Allmänna Besvärs, och O monömieUtskottet, af deri 18 April, hvaruti Utskottet, i anledning af Herr Ridd, 0. /hl, Prof. N~:o 8J.
658 Den 27 Jprit. von Krum9! hemställan, att hos Kongl. Maj:t underdånig hemställan måtte göras, det
Brann* vinsbränningen finge äfven under loppet af nästinstundande
Maj månad fortfara, förmäler ett sådant tillstånd redan, genom Kongl Maj:ts Nådiga Kungörelse af den 5 April, vara ut. färdad, och således en sådan anhållan, som den Herr von Kruus föreslagit, icke vara af nöden.
Upplästes ett Memorial från Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottet, af den 18 April, angående väckt fråga om upphäfvan* de af det stadgande, som ej tillåter Hallands Läns Allmoge att å egna ägor skära torf af tufvor och ljungbevuxen mark; och anser Utskottet, i anseende till 90 §.
Regeringsformen stadgande, sig icke tillständigt att i någon åtgärd vid detta mål ingå.
Vidare upplästes ett Betänkande från Allmänna Besvärs och OeconomieUtskottet, af den 18 April, i anledning af Borgmästaren Hambreei Memorial, angående bestämdare och mera inskränkta handelsrättigheter för Glasoch Porcellainesförare samt Smideshandlare, och Borgmästaren Zellinger* tillagda önskan, att Den 27 Zpril.
659 Lumpsamlare måtte inbegripas uti samma stadgande, som Borgmästaren Hambraeus för ofvannämnde Handlande föreslagit.
Utskottet förmäler sig, på anförda skäl, för det närvarande, böra inskränka sitt utlåtande endast till frågan om Glas , Porcellaines- och Smideshandlares rätt, att till handels idkande resa omkring i landsorterna; och tillstyrker, det Riksens Ständer hos Kongl.
Majit i underdånighet anhålla om utfärdande af Dess ovillkorliga Nådiga Förbud för Glas-, Porcellaines- och Smideshandlare att, i ändamål af sådana Manufacturvarors försäljning, uti Landsorterna kringstryka; hafvandes dock Utskottet föreslagit vissa medel, hvarigenom en lätt afsättning för bemälte handlande bör vara att vinna, och hvarigenom Allmogen kan erhålla fullkomlig tillgång att, i mon afbehofvet, förskaffa sig dessa slags Manufacturarbeten.
Ytterligare upplästes ett Memorial från Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottet, af den 18 April, hvaruti Utskottet yttrar sig, i anseende till stadgandet uti 90. §.
RegeringsFormen, icke kunna lemna någon åtgärd åt ett från BondeStåndet remitteradt Memorial, angående upphätvande eiler åtmindstone lindring uti det vite, hvartill Allmogen fälles, då något utlyst Uppbördsmöte är vordet försummadt.
66o Dsn 3- f April.
Dm 27 April, 66 r Upplästes ConstitutionsUtskottets
Memo rial, af den 25 April, innehållande yttrande öfver Konungens Nådiga Proposition om ds nya constitutionella förhållanden, sorn till föl je af föreningen emellan Sverige och Norrige! uppkommit.
Efter pröfning af 1, 6, 7, 8, 26, 38, 39, 4C, 4i, 42, 43, 44, 47 och 48 §. §• af Norrska Grundlagen, har Utskottet icke funnit någon af dem leda till rubbning uti någon af de Svenska Grundlagarnes föreskrift-er; men anser hvad i berörde §.
§. finnes stadgadt böra utgöra en särskildt, blott i afseende på föreningen uppfattad, constitutionel act; hvilken dock, såsom ej af samma natur med Sveriges och Norrige® enskildta Grundlagar, Utskottet anser icke böra vara underkastad den hvilotid, som i afseende på dessa sednare är stadgad, utan tror den kunna fastställas genast, och sådant allt under åberopande af de i ett Dictamen af Silverstolpe, Axel Gabriel, anförda skäl: varandes derjemte bifogadt ett särskildt yttrande af Herr Munck af Rosenschöld, innefattande förslag om öppen votering i den till Thronföljares utväljands proponerade Comité.
Uppå hemställan af Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken beslöts, att detta Betänkande, i anseende till ämnets synnerliga vigt, skyndsamligen skulle till trycket befordras, för att till RiksStåndens Ledamöter utde - Ilas, samt att den dertill erforderlige utgift skulle utgå af den till Riksdagskostnadernes bestridande föreslagna summa.
Äfvenledes beslöts, uppå derom af Grefve von Schverin, Fredrik Bogislaus, väckt fråga, att ett visst ansenligt antal exemplar skulle de härvarande Ledamöterna af Norrska StatsRådet tillställas, för att till Norrige öfver* sändas.
Ridderskapets och Adelns Plenum, den 27 April 1815- S. D. Beslöt Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, för sin del, att ConstitutionsUtskottets denna dag upplästa Betänkande öfver Konungens Nådiga Proposition, rörande de nya constitutionella förhållanden, som till följe af föreningen mellan Sverige och Norrige uppkommit, skulle, i anseende till ämnets synnerliga vigt, skyndsamligen till trycket befordras, för att till RiksStåndens samtlige Ledamöter utdelas, samt att derjemte ett visst ansenligt antal exemplar må de härvarande Ledamöterna af Norrska StatsRådet tillställas, för att till Norrige öfversändas: anseendes Ridderskapet och Adeln , att den dertill erforderlige utgift skulle af den till
Riksdagskostnadernes bestridande föreslagna summan utgå; i hvilket be. 662 Lien 27 April. slut de respectiva MedStånden skulle vänligen anmodas att instämma.
Justerades PleniProtocollet för d. 24 April.
Vid tillfälle af Herr Munck af Rosenschöld! anförande till Protocollet berörde dag, yttrade sig Friherre Boye, Ludvig, att den undervisande tydlighet, hvarmed Herr Munck af Rosenschölds anförande till Protocollet den 24 dennes hade blifvit framställdt, gåfve honom anledning förmoda, att detsamma med nöje af Allmänheten skulle, emottagas; och hemställde, i anledning deraf, om icke Ridderskapet och Adeln skulle behaga anmoda Herr Munck af Rosenschöld att låta berörde anförande till trycket befordra.
Uppå af Herr LandtMarskalken gjord proposition, blef, hvad Friherre Boye nu föreslagit, af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln bifallet, Grefve Lilliencrantz, ffolian Wilhelm:
Det är långt ifrån min afsigt att vilja vederlägga ett anförande, innehållande många aktningsvärda tankar, som jag i högsta måtto gillar.
Jag vill endast göra den anmärkning, att det som med skäl kan anföras om ett circulerande redbart mynt, låter ingalunda tillämpa sig på en Sedelstock af Myntrepresentanter.
Det Den 27 April. 663 klingande myntet, hvars natur det är att vid mindre gynsamma tillfälliga conjuncturer utskeppas, för att återställa en förlorad jemnvigt i Handelsbalancen, har den välgörande egenskap att otvunget inkomma vid en förmånlig handelsställning, och att då erbjuda sig såsom förlag för en utvidgad production; men sådan är icke egenskapen af en såsom mynt kringlöpande Riksskuld, och detta bevisas, jemte allt annat, deraf, att väre Jordbrukare erkänna, att de, oaktadt en mångdubblad penningstock och till numerairen höga Spannmålspriser, äga mindre behållning, än fordom, då RörelseCapitaiet var så ansenligen mindre, och likaså Spannmålspriserna, och detta tillskrifves med skäl stegrade dagsverken, ökade löner och förlagsbrist.
Äfvenväl bör jag erinra, det jag icke kan medgifva, att Sedelstockens belopp år 1812 var större än nu; ty utgifne RiksgäldsSedlar svara utan tvifvel emot de Transportsedlar, som i Banken blifvit amortiserade.
Sorn det mesta af hvad Grefve Lilliencrantz nu anfört icke motsäger mitt yttrande, så vill jag nu hafva äran säga blott några ord:
Det iag anfort, att Sedelstockens belopp var något större 1812 än nu, grundar sig så väl på Förste Archiatern Herr von Schulzenheims, som på StatsSecreteraren Herr Grefve Mörners uppgifter; jag skulle dock gerna kunna medgifva, att Sedelstocken icke var större.1812 ännu, men 664 Den 27 April. likväl står min slutsats fast, att, då Sedlarne ägde 50 procent mera värde då än nu, måtte något annat än Sedelstockens storlek tillika och till en hufvudsaklig d
Herr Munck af Rosenschölds och Grefve Eilifener antz7 s Anföranden till Protocollet ders 24 April remitterades till det Särskildta Utskottet.
Uppå af Hans Ex celie nce Herr Grefven ock Handt Marskalken gjord proposition, blef det Hr Nauckhoff, Carl Reinhold, tillåtet att med de öfriga respectiva RiksStånden communicera sitt den 19 April upplästa Memorial.
Friherre Wrangel, Henning, uppläste följande •'
I en stund, då Svenska Folket har uppmärksamma blickar fästade på deras Representanter, hvilkas öfverläggningar komma att i framtiden bestämma både enskildt och allmän välmåga, är det hvar och ens pligt, förenad med dess rättighet, att efter sin förmåga söka bidiaga till uppfyllandet af medbröders önskningar.
Landtbruket, Sveriges Modernäring, behöfver hjelp, alla motsägelser härtill kunna ej uppkomma af annat än egennyttan, rom med åsigt af enskildt interesse, qväfver känslan för det allmänna och med lugn be - Den 27 April. 665 traktar
Samhällets oundvikliga undergång i och ehuru de fleste andre Näringar äro i samma belägenhet, fäster jag mig, såsom sjelf Landtman, vid det som egentligen utgör mitt yrke, öfvertygad, att om andra med sak-kännedom om deras villja göra på samma sätt, ärenderna skola blifva moget behandlade och väl utredda.
Sjelfständighet och oberoende m. m. äro föremål, som eftersträfvas af Riken och individuer, de böra ej heller åsidosättas af corporationer.
Jordbrukarne, ansedde som en Corporation, äga till en del uti sin magt att i likhet med Bruksägarne göra sig till en viss grad oberoende af conjuncturens capricer, åtmindstone frälsa den mindre bemedlade från procenteri-systemet.
Jag vill säga, de kunna anskaffa sitt eget LandtbruksContoir.
Herr Konig har redan vidrört detta ämne, men efter min tanka på för liten seala.
Att utföra saken i smått kan för individuer blifva nyttigt, men i det hela blott profbitar; hvaremot ett förslag i samma ämne i stort utförde och klokt beräknadt elter landets förmögenhet och behof, kan blifva af en stor och allmän nytta, och förvärfva åt dem, som understödt och fullbordat det, rättmätiga anspråk på medborgares aktning.
Herr König har till någon del förekommit jnig uti hvad jag ämnar föreslå, genom dess på kloka grunder stödda och väl utredda arv» 666
Den 27 Aprili förande..
Vi vilje, ehuru på olika sätt, vinna samma ändamål, och då ämnet är af mycken vigt, torde det ej illa upptagas, att jag på en kort stund afbryter Höglofl.
Ridderskapets och Adelns öfverläggningar.
Till en Fonds vinnande föreslår jag först och främst, att i mon af den del, som Åker. bruket tagit uti skatterna sedan 1812, bör af öfverskottet, som blifvit af Bevillningen, emot hvad som var anslaget till Statens behof, insättas i Banken såsom en piimitif fond till det ÅkerbrnksContoir, som af alla Jordägare bör underhållas medelst inbetalning årligen af visst för hvarje tunna production eller deremot svarande ladugård, som af dem uppgifves, och i contant insättas vid en viss tid, då röstningen vid Contoirets Ledamöters sammankomsttr böra beräknas i proportion af första årets uppgifna production från hvarje Län, och får ej ändras fört, än vid en Contoirets sammankomst genom authentique bevis kan styrkas, att productionen är ökad och förbättringar åstadkomne, hvarigenom i proportion får erläggas en högre afgift, och således erhållas en större rösträttighet med dertill hörande förmåner.
Hvarje decimal-production bör anses för en röst, och böra både Arrendatorer eller Jordägare, af hvad namn som helst, äga rättighet att uti detta Contoir deltaga.
Till väljande af Ledamöter vid Contoirets sammankomster, hvilket bör ske rnindst hvarje 3:dje år, sker röstning först Socknevis, till a:ne Electorers utväljande, ibland hvil - Den 24 April. 667 ka sedan från hvarje Län utväljes 2:ne såsom Ledamöter att möta i Stockholm och öfverse förvaltningen, samt tillägga eller ändra det reglementariska m. m. som länder till Jordbrukets nytta, och slutas deras session medelst utväljande af erforderliga Revisorer, hvilka under alla 3:ne åren skola styra Contoirets angelägenheter.
Revisorerna sker röstningen per capita, men föröfrigt enligt de redan omförmälte principerna, så att hvar och en Individus inom Socken röst till Electorer beräknas i mon af den del han tagit uti Contoiret, Electorernes rösträttighet i mon af Sockens delaktighet i Contoirets fond o. s. v. Innan Ledamöternas upplösande vid Contoiret, böra de meddela de förändringar, som kunnat ske, till hvarje Läns HushållsSällskap, så väl Länens som Socknarnes och lndividuernas rösträttigheter, och det medelst billetter, hvilka äro authentiqua.
Inga andra få äga del, och således låna af detta LandtbruksContoir, än Jordbrukare.
Fem slags lån bör kunna ske, nemligen 1:0 Discontlån , 2:0 Förlagslån, 3:0 Extralån, 4:0 Pantlån och 5:0 Amortissementslån.
DiscontlSnen å 4 procent omsättas för hvarje halft år med en tiondedel, och bifallas ej utan 2:ne vederhäftige mäns cautioner samt med bevis, hvilka äro ansvar skyldiga öfver i verket eller redan gjorda åkerbruks förbättringar, som tarfva ett så stort lån.
Denna Discontering är så mycket angelägnare, som dergenom förökas hastigare fonden, och kan dermed upp - 668 Den 27 April. höras, då man vid en sammankomst finner londén tillräcklig, till bestridande af de andra lånen.
Förlagslånen bilallas ej utan med samma säkerheter, som ofvan, men å 3 procent på 9 månader, och får lånte summa bestämmas i proportion af de sökandes delaktighet i fonden, och endast härifrån afvika i händelse någon af de sökande genom olyckshändelser gör sig berättigad till större lån.
Extra-länen äro, i likhet med hvad jag tror JernContoiret brukar, an förlängning af irenne månader på Förlags-lånen, men böra betalas med 6 procent.
Pantlånen beviljas till den, som för Contoire:s disposition efter MarkegångsTaXan å en viss tid och å visst ställe oafkortädt vill leverera den enligt bevis uppgifna Spannmålen eller andra från Jordbruket producerade eflecter.
Sådana Pantlån begäras visserligen ej vid andra tider, än då svår afsättning är, och då är äfven för de tillämnade SpannmålsMagazinerna det fördelaktigaste tillfället att göra sina uppköp, och kan aldrig
Contoiret komma i embarras för afsättning, helst vid en mindre god årsväxt förlusten kan eisättas.
Amortissementslån få ej begagnas af andra, än de som i Contoiret för inga andra lån äro tecknade, då 3 procent erlägges i renta och 3 procent till Amortissement, och får sådana lån ej beviljas utan bevisligen nya odlingar.
Den 2 7 April. 669 hvilkas kostnader efter ett noga bepröfvande böra gå till Låne summan; en viss tid bör äfven utsättas och Låntagaren förbinda sig att fullborda sina å Egendomen uppgifna samt tillamnade förbättringar, hvarå Contoiret är skyldigt att genom correspondance samt alla möjliga medel hålla sträng hand, och skulle förnimmas af Låntagaren ett annat förhållande, än efter förbindelsens ordalydelse, så förvänd* / las detta Amortissements-lån tili Disconte* ring.
Med dessa slags lån får ej någon början ske, förrän Fonden upphunnit den tillväxt, att förutnämnde
Lånen kunna fullt honoreras, då Amortissements lånen få ske efter tillgångarne- — På det hvarje Läns Inbyggare med någorlunda lätthet må kunna få sina lån, så bör, för att undvika den dryga kostnåd, som skulle åtföljt inrättningen af LånDiscontContoir, sådana Contoir formeras å fyra särskildta ställen i Riket meri lämpligt afstånd emellan hvardera , såsom t- ex.
Hernösand , Stockholm, Mariestad och Malmö.
HufvudContoiret bör vara i Stockholm, till hvilket de öfriga aflemna siria redogörelser, och är det HufvudContoirets pligt, att af tillgångarne utdela till hvarje utgrenadt
DisccntContoir i proportion af den delaktighet, de till hvarje Contoir anslagna Länen äga uti det hela.
Dessa Renterier böra vara sammansatta af personer, valda inom deras tillhöriga
Län, samt med ansvarighetj äfvensom ÅkerbruksContoiret bör äga garantie af deiägartie för de oförsedda händelser, som kunna ske af nämnde personer.
670 Den 27 Jprilt De Ledamöter, som en gång ingått uti årliga afgiften, äro underkastade utmätning, om de lörsumma densamma.
Så väl Revisorer, som ContoirsLedarr.Öterne med flera, blifva ersatte lör deras derigenom uppkomna kostnader, enl gt till Contoiret ingifven räkning.
Att än vidlyftigare upprepa en mängd stadgar, skulle för mycket uppehålla Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, och har jag endast medelst hufvuddrag velat göra Höglofl.
Ridder. skåpet och Adeln uppmärksamma på denna nyttiga inrättning och hvars ytterligare detailer efter detta utkast af vederbörligt
Utskott bättre kan beredas.
Den frågan uppstår med mycket skäl, huru möjligtvis, utan en mängd af år, fonden må kunna blifva så stor, att den uppfyller genast sitt ändamål, helst Jordbrukaren tarfvar snar och beständig hjelp.
Detta kan ej ske på annat sätt än genom Amortissementslån af Staten eller Banken, och torde i denna stund vara angelägnare än dylika låns beviljande till andra ändamål af hvad namn som helst.
Skulle detta project i någon del vinna Höglofl.
Ridderskapets och Adelns bifall, så vore det för mig en tillfredsställande belöning} men jag får tillägga, att utan en ordentlig balance emellan export och import vinna ändock Landtbrukarne ej den välmåga, som biand dem bör finnas, och hvilka alltid i critiska momenter lör Staten äro ett pålitligt stöd i sam - Den 27 April. 671 ma nion de känna sig delaktige i Fäderneslandets bestånd} lika onaturligt är det för ett land att importera varor till ett högre belopp, än som exporteras, som det är hånligt för en privat man att inköpa i tidens längd varor för större summa, än som penningar till honom inflyta.
Sedan jag nog länge uppehållit Höglofl.
Ridderskapet och Adeln med ett ämne, nyttigt till ändamålet, men trögt att afhöra, hoppas jag få tillgift, i synnerhet som mina tan. kar blifvit tolkade af rena känslor för Fäderneslandets väl och ingen slags egennytta; ty nog kan jag, med föresats att sitta med händerna i kors, bärga mig, men detta förhållande kan ej efterapas af alla, och skulle jag önska, det sådana mått och steg tagas till befrämjande af industriens upphjelpande och Fäderneslandets frälsning, att den sysslolöse med skam och åtlöje visar sig bland den verksamma delen af Nationen.
H err Pålman, Otto Fredrik, yttrade skriftligen till Protocollet:
Det lärer iske vara obekant för Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, att flere af Vällofl. BorgareStåndets
Ledamöter funnit mina yttrade tankar om Judarne sårande för hela BorgareStåndet.
Vid första påseende synes
Den 27 April. väl, som jag borde med äfvon så mycket) lik1 nöjdhet anse hvad några af sistnämnde Stånds Ledamöter skola hafva yttrat, som jag i sjelfva verket sätter mig öfver orimliga bedömanden och falska slutsatser; ratu uä denna händelse blifvit ett allmänt talämne, och då man behagat utsprida, att jag skulle blifva nödsakad återkalla något af hvad jag trott, och ännu anser mig haft goda skäl att framställa; så finner jag mig befogad, att offentligen ädagalägga, att ingen magt eller person, eho det vara må, kan tvinga mig till sådant steg, hvilket jag skulle anse icke allenast ovärdigt mig sjelf, utan äfven det Riksstånd, hvaraf jag har äran vara medlem.
Jag får äfven lika högtidligen förklara, att något sådant aldrig blifvit mig proponeradt. jag sätrei för högt värde på utöfningen af den lagbundna frihet Rikets Grundlagar oss försäkra, för att deruti någonsin kunna medgifva den allramindsta inskränkning.
Hvad jag nu har äran yttra, är således endast en följd af den skyldighet jag anser allmän för hvarj'
Riksdagsman, att söka befordra enighet RiksStånden emelian.
Att mina yttranden ej skulle blifva välkomna för alla individuer, har jag förmodat; sanningen framställd utan täckelse har vanligen en sådan påföljd; men jag borde icke förmoda, att man skulle försöka göra till en ståndssak, att jag visar, det de beskyllningar, sorn blifvit utan allt undantag gjorda emot Judarna, med äfven så mycket skäl kunna lämpas till en god del af dem, som ej bekänna sig till Judiska - II, Den 27 April. 6 7'3 ska Larat).