Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Innom Banco-Utskottet skola i de Mål, der Utskottet med Riksens Ständers rätt besluter, två tredjedelar af Ståndets Ledamöter vara närvarande*’ Såsom Alternativ, derest nyss anförda Redaction ej skulle antagas, är föreslagit följande tillägg efter orden:
I förslaget intagas.
"Stadnn innom Constitutions- Utskottet Två
Stånd emot Två vid. pröfningen a/ enskildte Riksdagsmäns ingifne Förslag till ändring eller Förklaring af Grundlagar ne, för falle frågan.”
Ridd, oeh Ad.
Prot, IJJ B. <$Jj 66. 514 Den 19 Februarii. 46 §.
Constitutions-Utskottet har föreslåatt §. ina börjas med följande mening: «>Under Motions tiden båra minst tvänné Plena i veckan hallas, så vida ej Ståndet derom ej annorlunda besluter.'" 56 §•
Följande tillägg vid §;s Slut är föreslagit: ”Fråga rörande ämnen, hvaröfver Riksens Ständer ensam äga beslutande rätt få under loppet af hela Riksdagen väckas, och skola till vederbörande Utskott remitteras; men dä sådana frågor , efter den ofvannämnde Motions-månadens utgång väckas, upptagas de ej förr till beredande af Utskotten än vid nästföljande Riksdag.’’’ 63 I 2:dra Morn. är ett så lydande tillägg föreslagit efter orden:
Väljes af Riksens Ständer.
"Sedan Constitutions Utskottets Utlåtande öfver dess Embets-Förvaltning inkommit (Sg §.
Dervid ar föreslagit: *’Att i afseem de på föreskriften, om tiden till begynnande af den Revision , hvilken af Riksens Ständers Revisorer bör förrättas, må, i stället för der» 15 September” utsättas: »Den if Augusti'' och meningen näst före den sista sålunda förändras:
"Och må ingen Revision öfverskrida en tid af tyra Månader.1'
Tryckfrihets-Lagen.
Constitutions-Utskottet, vid förra Riksdagen, har föreslagit, att i Ingressen efter orden, ’’I förväg lagde,” måtte uteslutas orden:
"Af Tryckfrihets-Lagen ej föreskrifnaSamt Citatlonen tåen 19 Februarii. återföras till fullkomlighet i lydelsen tued §.
i Regerings- Formen.
Att i i §. y Morn. efter ordet:
Boktryckeri må införas: >■Eller Tryckeri får Musicalier,*» och i 6 Morn. efter orden: Svenska Medborgare, föreskriften sålunda förändras: ”Hvilka, i händelse Skriften innom Laga tid åtalas, skulle För. fattare-ansvar åligga, så vida Författarens Namn och hemvist befunnits origtigt uppgifne eller i Sedeln saknades i Satnrnär.h.-.Hg hvarmed år ptojecterat:
Atr det Öfriga ifrån och med orden * ”Eller ock” till och med ”ifrån Svaromålet uteblefve,’* måtte alldeles utesluta^.
Att samma §.
? Mom. i didra Punctén mätte så förändras:
"Utgifvare af Dagblad och Periodiska Skrifter vare alltid , i afseende på ansvaret f ansedd såsom
För fatt arr, derest han sig ej med dennes Namnsedel Jörsedt eller ej kati på annot
Sätt bevisligen Uppgifva Författaren i åliggandes
Ut gifvaren Under lika förbindelse att tillse, det de Vilkor, Sorn
Vid utgifvandet deraf i denna Lag ytterligare Stadgas varda noga tägt tagne."
Att i 8 Morn. efter ordet:
Uppgifvit, måtte göras följande tillägg: "Fan Utgifvareti förete Namnsedel å Författaren till den åklagade Årticeln, elter på annat sått Författaren bevisligen uppgifva, vare han ifrån Forfattare-ansvaret frikänd."
Och derjemte ett nytt Morn- infötäs i stället .för den följande meningen som börjas med orden: ”t)o - Den 19 Fehruarii. maren äger1’ och slutas med 51Domstolen inkalla.” ”Domare åge att Namnsedel» genast öppna, och att pä hvilketdera af ofvanndmnde sätt den rätta Farten sålunda blifvit känd, honom injor Domstolen inkallad’ Att i 3 § 9 Mom. efter citationen af Förordningen af den 20 Januarii 1779 måtte tilläggas: ”Och Skriften confis ceras”.
Att 4 §.
7 Mom. sålunda andras: ”Utgifvare. af Dagblad och periodiska Skrifter, hvilka i det falt, som i 1 §. 7 Morn. dr stadgadt, dro underkastade Författare- ansvar, vare framfor andra erindrade om ett rätt bruk af Tryckfriheten, ock umgdlles Utgifvarens förbrytelse genom sådant Flad, dubbelt i alla de fall, der med Penningar pligtasd’ Att i 4 §. 8 Mom. efter orden: ”Allmän säkerhetgöres följande tillägg : v Anstötlig mot den Evangeliska Läran.” ... i * . ■ 1 Att 5 §. 1 och 2:dra Mom. måtte sa förändras: 1 Mom.
Lagligheten af åtalade tryckta Skrifters innehåll skall hädanefter alltid pröfva» af en Jury eller Nämnd, bestående af Nio Personer, hvilka sammanträda vid den Domstol, der brott emot denna Lag åtalas och där, genom förhör med Parterne, Åklagarens slut*påstående och den tilltalades förklaring, ransaka ningen fullbordas bårp Den 19 Februarii, 2 Morn. ”Den tom kallas till Ledamot i jfury, må ej utan Laga förfall uteblifva och dge Domaren , genom vite eller annan laglig påföljd, en uteblifven ffury-Ledamot till inställelse förpligta.
Parten gdlde rese-koitnaden får de af honom tillkallade Ledamöter i ffnry.
Om förrättningen uppehälles genom någon Ledamots förfallo-lésa uteblifvande, ersdtte han de tillstädes komne Ledamöters resekostnad.
Ej må Part till Ledamot i ffury någon utom
Lånet boende tillkalla.
Domstolen må ej till Ledamot i jfury nämna annan Person, än som bor innom den furisdiction, der Målet dr asihangigtP I 3 Mora.
Parterne äga välja etc.
Att i 4 Mom. efter orden: ”leke åtskiljas innan,” det, återstående af Mom. må utgå och i dess ställe insättas: ”Densamma häröfver med ffa och Nej röstat.”
Till den anklagades fällande fordras minst två tredjedelar af rösterna , i annat fall vare han frikänd.
Att det g Mom. måtte flyttas emellan det 6:te och 7:de. Sluteligen har Utskottet föreslagir, att de må vara öppet, att deräst Riksén Ständer skulle finna att den antagna Jury ej uppfyllde dess ändamål, eller vore stridande mot Nationens lynne, i laga ordning denna Inrättning afskaffa , och den förut fastställde Rättegångsordningen åter införa.
Constitutions-Utskottets åtgärd, under sist.
T)en i Q Februaru. leche Riksdag, vid Förslaget till en förbättrad Representation, inhärntas af Utskottets, under den io Julii 18»S", till Riksens Ständer härom gfgifne Betänkande, Herr Grefven och Landt Marskalken hemställ* de, det Consritutions-Utskottet matte anmodas, $tt af de till Riksdags-kostnaöerne anslagne
Medel skyndsammeligen låta till trycket befordra de nu uppläste Grundlagsfrägorne, för att derefter ti'1 hvarje Ledamot utdela ett Exemplar, innan de till sluteligt afgörande företagas, samt att desamma, intilldess sådant skedt, mätte fä hvila pä bordet, Herr Grefven och, Landt Marskalken yttrad e% att sedan Ridderskapet och Adeln den 2 och 9 dennes beslu ar ett serskildt Utskott, bestående åf tillsammans Tolf Ledamöter, för att söka utarbeta de Allmänna Grunderne, icke allenast för indragning och sammanslående af öfverflödige Embeten och Tjenster ntan ock, för en förbättrad Arhets-Methode, hade nu mera de öfnge Respective Riks-Stånden instämt i enahanda beslut, hvarvid dock Bonde-Ståndet ansett Utskottet böra bestå af mindst Fyra Ledamöter från hvarje Riks Stånd.
Men sorn de öfrige Riks-Stånden förordnat, det Utskottet borde utgöras endast af Trenne Ledamöter från hvarje Stånd, anmodade Herr Grefven och LandtMarskalken Herrar EJectorcr, att med försra f Den 19 Februarii. sammanträda, för att, till Ledamöter i berörde Utskott, utvälja Trenne af Ridderskapet och Adeln.
Upplästes och iades på bordet följande från Stats-Utskottet jnkomne Betänkanden: 1:0
Af den lif denna manad, af innehåll att sedan till Utskottet blifvit remirteradt dels ett Memorial af Riksdags - Fullmägtigen för Malmö Stad Herr H. A, Falkman, angående lindring i allmänhet uti Inqvarterings-besväret för de Städer, där Ständiga Garnizoner äro förlagde, samt särskildt för Malmö Stad i afseende på betalniugen af det Lån , sorn vid rS 12 års Urtima Riksdag blifvit Staden heviljadt till uppbyggande af Casserner och Stall för 3:ne derstädes förlagde Esqvadroner af nuvarande Cederströmska Kongl.
Husar-Regementet, och dels RiksdagsFullmägtigens förStaden Ystad Hr Haaks väckte Motion, angående det vid 18iy år Urtima Riksdag, nyssnämnde Stad beviljade.
Rån till Cassern Byggnader för de derstädes då förlagde 2:ne Esqvadroner af ofvanberörde Husar-Regmentey så har Utskottet rörande dessa ämnen sig yttrat, att vidkommande Herr Falkmans framställning om Inqvarterings besväret i allmänhet, erkände Stats Utskottet visserligen billigheten deraf , att genom en ske. ende Reglering, detta besvär i ett rättvist förhållande kunde komma att delas af samtelige Städerne i Riket, men att härtill uppgifva nå* 520 Den 19 Febru arli. got Förslag, ansåg Utskottet icke tillhöra dess befattning} att beträffande det Lån, som af Malmö Stad begagnas , och i sammanhang dermed Herr Falkmans gjorde hemställan att
Staden måtte aldeles beims från återbetainingsskyldjgheren af detta Lån samt emedlertid frikallas från räntas erläggande derå, intill dess Kongl. Maj:t i Mäder täcktes till verkställighet befordra Riksens Ständers vid 1809 och ig o årens Riksdag tagne beslut om Casserners och andra tor Militairen nödiga Byggnaders anskaffande på Statens bekostnad , uti de Garmzons-Orter, som icke äro försedde med tillräckelige byggnader af detta slag; Utskottet funnit sig icke kunna i nu varande ställning tillstyrka bifall å hvad Herr Falkman sålunda hemstäldt; men hvad anginge Capitalafbetalningarne på ifrågavarande Län, har Utskottet trott
Sig böra hemställa om icke ett anstånd pä gme års tiel med erläggandet af de 2 proCent, hvilka ärligen skola på Capitalet utaf berörde Län afbetala?, kunde Staden beviljas, så att första Terminen härtill, hvilken skulle inträffa den 3 December 1818» framflyttades lill samma dag år ig2i ; samt sluteligen beträffande Herr Haaks anförande, i hvad detsamma hade till föremål det Staden Ystad bevilljade
Lån och afbetalningen derå; så enär för Staden Ystad icke företedde sig enahanda skäl till prolongation af tiden då afbetalningarne skola taga sin början som för Malmö Stads Lån, ansåg Stats Utskottet sig icke kunna tillstyrka någon förändring uti de betalningsvilkor, hvilka vid Länets bevilljande blifvit stadgade.
Den 19 Februarii. 521 2:0
Af den 16 i denna manad, i anledning af gjorde Anmärkningar innom Hedervärda Bonde-Ståndet vid Utskottets yttrande ,i fråga om fortfarande af det för Fattigvårds-Inräctningen i Carlscrona anslague uuderstöd af Statens Medel, deruti Utskottet, med tillämpning af 6g §. i Regerings-Formen, såsom svar på Återremissen meddelat, att de öfrige trenne Riks-Stån. den bifallit Utskottets förra Betänkande. 3:0
Af den 12 i denna manad, öfver de af Herrar M. Thunell och H. W.
Eckhoff hos Välloflige Borgare-Ståndet serskildt ingifne och derifrån till Stats Utskottet remitterade Memorial, angående ersättning för de förluster, som Svenska Medborgare under de senare Krigsåren måst vidkännas, genom Skepps uppfinningar af de Utländska Magter med hvilka Sverige varit i fredligt förhållande; deruti Utskottet förklarat, sig i anledning af dessa Memorial, icke kunna för det närvarande afgifvX annat Utlåtande, än det som vid 18* 5 års Riksdag, uppå lika beskaffadt yrkande, af då varande Stats-Utskott meddeldtes och utaf Riksens Ständer godkändes, att nemligen Motionerne icke kunde till pröfning upptagas , hellst det syntes icke böra komma i fråga, att Riksens Ständer vidtaga någon åtgärd till utredande af enskildte Personers blott i allmänhet uppgifne ersättningsanspråk, emedan ett sådant steg likasom skulle innefatta ett erkännande, att förlusterne till större eller mindre del borde af Staten godtgöras.
J)m IC) Februariu 4:0
Af den I2 i denna månad, öfver de År»' märkningar, som af flere utaf Välloflige Borgare-Ståndets Ledamöter blifvit gjorde vid Utskottets Betänkande af den 17 sistledne Januarii, i anledning af Herr Kjellanders innom bemälte Stånd väckte Motion, angående, uppskof med redovisningen af Krono-Uppbörden; deruti Utskottet ansett de gjorde anmärkningarne icke hafva i något afseende kunnat förändra, utan tvärtom gifvit ett ökadt stöd åt den öfvertygelse Utskottet förut yttrat , att nemligen handhafvandet af Uppbörds-Författningarne borde på verkställande Magten ankomma , hvarjemte Utskottet i öfrigt tillkännagifvit att Utskottets förra Betänkande redan blifvit af Rid* derskapet och Adeln samt Preste- och Bonde-- Stånden gilladt. fia Af den 12 i denna Månad,öfver Kongl, Majrts Nådiga Remiss pä Vadstena Stads samt dermed förenade St.
Pehrs Lands Församlingars gjorde underdåniga ansökning, bland annat derom, att sedan Kongl. Majit i Nåder bifallit nämnde Församlingars anhållan, att Vadstena så kallade Kloster-Kyrka finge under vissa vilkor till berörde Församlingar öfverlåtas, Nådig Proposition måtte till Riksens Ständer framställas, att den Summa af omkring 5000 R:dr Banco, hvilken vid en företagen Reparation å nämnde Kyrka blifvit öfrig på de medel, som genom försäljning af Kloster-Kyrkans fordna koppartak influtit till Stats-Verket, måtte anses och erkännas såsom en skuld till Kyrkan och varda till Församlingarne utbetald, hvari-. jDen IQ Februarii. genom det blefve för dem möjligt att emottaga Kyrkan samt bekosta densammas försättande i behörigt skick j deruti Ntats-FJtskottet, som väl funnit dels att Vadstena Klosters Kyrka borde af Staten vårdas och vidmag' hällas, och dels att sådant lämpligen och med minsta tunga för Stats-Verket kunde uppf vilas derigenom, att ofvannämnde Församlingar öfvertogo
Kyrkan och försatte densamma i fullkomligt stand, emot det Stats, Verket i ett för allt uthetalde ofvanberorde yooo R:dr, likväl icke funnit sig kunna tillstyrka någon åtgärd härvid af Riksens Ständer för närvarande, innan ett ordentligt Contract, hvarigenom Församlingame åtogo sig Kyrkans försakande i fullkomligt skick och dess framtida underhåll, varder uppgjordt qch af Kongl.
Majit i Nåder giiladt:
Ifrån hvilket Utlåtande Herr B>skoppen , Doctor C. von Rosenstein, samt Herr Bruks - Patronen Ekelund varit af skiljaktige meningar , samt yttrat* den förre, att det begärde anslaget 5000 R:dr måtte genast beviljas , samt Contractets upprättande i underdånighet öfverlemnas, till Kongl, Maj-.ts
Nådiga pröfning och åtgärd; och den sednare, att han instämde uti Herr Biskoppen Doctor von Rosensteins berörde tillstyrkande, med förklarande tillika, att någon betänklighet icke borde möta för biträdets utgörande, åtminstone såsom Lån, hellst om Församlingarne, genom, vänligt Sockenstämmo beslut, åtoge sig att gemensamt ansvara för den ifrågavarande Summan, något derutöfver icke borde utaf Församlingame äskås. f24 ' Den J9 Februaril. 6:0
Aj den 16 i denna Manad, i anledning af gjorde Motioner, om Pensioner för Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen Oscars f. d. Lärare 5 deruti Utskottet tillstyrkt, att för Herr Regerings-Rådet leMoine samt Herr CancellieRädet Tannström, hvardera mätte beviljas en ärlig Pension af 1500 R:dr Svenskt Banco, sålunda att Herr Regerings-Rådet leMoine må oafkortadt ehvad han vistas innom eller utom Riket uppbära Pensionen, likväl i sednare fallet äfven beräknad uti Svenskt Banco till nämnde belopp, samt att i händelse Herr CancellieRådet Tannström, till något Embete med Lön på Rikets Stat befordrades, Pensionen komtne, likmätigt de härom gällande Författningar, att räkoas under lönen så länge han sådan åtnjuter, men att om han derifrån afginge, Pensionen borde Herr Canceiiie-Rådet å dess lifstid tillgodokomma; och hvad anginge Herr DomProsten Doctor Wallin, hvilken varit Hans Kong!.
Höghets Religions Lärare, hade Utskottet väl föreslagit det Riksens
Ständer måtte gifva honom något särskildt vedermäle af deras erkänsla , derest icke Herr Doctorn genom det Embete han innehafver, funne sig i den lycklige ställning att han icke lärer vänta någon annan, än den ypperliga belöning han redan njuter i hugkomsten af det förtroende han ägt och framgången af sitt bemödande, samt uti det odelade bifall han af Kongl. Maj;t och af Nationen fått uppbära. 7:0
Af den 12 i denna Manad, öfver Herr Landshöfdingen Friherre B. W, Focks Motion Den ig Februarii.
SiS om Löners anslående för Läns- Notarier och Lands Contoiristerj deruti Utskottet ehuru göromålen vid Landsböfdinge-Embeten de sednare åren ganska betydligt tilltagit, ansett sig enär Statens tillgångar nu icke medgåfvo några utsträckningar i afseende på tillökning uti Civile Embets- och Tjenstemanna-Corpser med nya Löner å Rikets Stat, så mycket mindre kunna tillstyrka de nu föreslagne Tjenstemännens förseende med Löner, sorn Lands-Kamererare och Lands-Secreterare i allmänhet ägde mot sina manga och trägna göromål svarande Löner i jemförelse till deras vederlikar. 8:0
Af den 16 i denna Manad, i anledning af Kongl. Maj;ts Nådiga Proposition, rörande medels utseende till bestridande af kostnaden till Högstsalig Hans Majit Konung Carl XIILs Begrafningj deruti Stats-Utskottet till Riksens Ständers bepröfvande hemställt, om icke den till detta behof förslagsvis uppgifne
Summa af iyo,ooo R:dr kunde emot behörig redovisning anvisas, till bestridande utaf det af StatsVerkets
Intrader för år 1816 ännu odisponerade öfverskott stort, 503,497
R;dr 45 sk. 4 r;st., samt underdånig anmälan derom göras till besvarande af Koogi. Maj;ts Nådiga Proposition. 9:0
Af den 16 i denna Manad, tillika med Utskottets författade Förslag till beräkningen af Stats-Verkets Intrader i den Riks-Stat, sorn af Riksens Ständer vid denna Riksdag skall uppgöras, att tjena till efterrättelse till nästa Riksdag, hvarvid Utskottet tillika anmält, att Den 19 Februarii. de uti 60 §.
Regerings-Formen uppräknade Bevillningarne af Tull- Post- och Chartäe-Sigillatae medlen , hvilka utgöra Stats-Verkets Extraordinarie Inkomster, blifvit förslagsvis beräknade till hvad de samma funnits hafva utgjordt de näst föregående åren, men i den händelse Riksens Ständer skulle finna någon förändring 1 Författrtingarne, hvarefter de samma utgå , vid denna Riksdag äga rum, och hvilket på Bfevillnings-Utrkottets förberedande åtgärd antomine, så torde vid det generella Förslag öfver Stats Regleringen i det hela, sorn framdeles af Stats-Otskottet skola äfgifvas , en derefter lämpad beräkning af dessa Extra-ördinarie Intrader få föreslås* Upplästes Och ladeS på bordet BahcO* Utskottets den 18 i denna månad aflåtne Be* tänkande, deruti Utskottet, på anförde skäl, hemställer, att hos Kongl. Majit mätte i underdånighet anhållas om utfärdande af ett ali* män kungörelse, innehållandet Att sedan Riksens Ständer åren 1809 och I8lö funnit
Rikets belägenhet påfordra ett sådant ålitande af deras Banco Verk, hvaraf sedermera eH inskränkning tillsvidare uti utväxlmgen af Silfver emot Banquens Transport - Sedlar, blifvir en följd, och dermed öfverensstämmande föreskrifter , å Riksens Sta ders vägnar af deras Banco Utskott vid Riksdagårne åren IBio, och 1 g 171 all sä äfven till Banco FulImägtigeS efterrättelse, meddclade^blifvitj hafva Riksens Den 19 Februarii.
Ständer, sorn ansett denna inskränkning ické ännu kunna upphäfvas hos Kongl. Maj:t i underdånighet begärt, att detta förhållande måtte allmänneligen kungöras* med tillkännagifvande att intilldess annorlunda vafder af Riksens Ständer besiutadt och behörigen kungjordt, kortime utvexling af Silfver mot TransportSedlar, att hädanefter, liksom de sednast förflutne åren, varda inställd , utom i de serskildte fail, hvarom Riksens Ständer låta Banco* Fulimägtigé nödige föreskrifter meddela* Upplästes och lades på bordet följande från Allmänna Besvärs och Öeconomiae-Utskottet inkomne Betänkandenl ilo Af den lo i denna Manad , i anledning åf Riksdagsmannen Eric Svenssons från Tossbo och Vedbo Härader af Elfsborgs
Län gjorde, samt af Banco-Fullmagtigen Anders Danielsson från nämnde
Län tillika med såmtelige Riksdags Fullmägtige, från Vestmanlands, Kronobergs, Jönköpings, Hallands och Gottlands Län, understödde Motion, att då In- och UtRotar, såsom innom Elfsborgs
Län på flera ställen inträffade, äro från hvarandra aflägsna ända till a och 3 mil och ännu längre, en sådan jemkning och utbyte af Rotar kunde vidtagas, att de närmaste Hemmanen fingo förenas om en Soldat * och att så vida möjligt vore, ingen Rote skulle få sin Soldat boende utom Socknen j deruti Utskottet på den grund 528 Deri 19 Februarii. att Kong!.
Kammar-Collegium agde rättighet, att till pröfning upptaga aila så beskaffade frågor och utan någon föregående underdånig anmälan hos Kongl.
Maj;t dem jämväl hufvudsakligen afgöra, funnit dylika frågor vara af en så alldeles enskild beskaffenhet, att de icke borde eller kunde blifva föremål för Riksens Ständers öfverläggningar; hvadan Utskottet icke ansett sig kunna annorlunda tillstyrka bifall till Eric Svenssons Motion, än att då så beskaffade ansökningar göras, vederbörande Aucthoriteter böra med skyndsamhet afgöra målet och inga hinder läggas i vägen för den äskade jemkningen eller utbytet; och har Utskottet i öfrigt på anförde skäl, ej kunnat meddela något yttrande angående jemkning och reglering af Roteringen i allmänhet, 210 Af den io i denna Manad, angående Herr N. J. Palmborgs innom Vällofl.
BorgareStåndet gjorde yrkande, att Städemes Magistrater må äga rätt, att förrätta alla såkallade Dykeri-Auctioner i hvarje Stad å det gods, som i dess Tullkammare-District strandar, och skall försäljas; deruti på anförde skäl, och dä uti 9 §. i Kongl.
Reglementet för Dykeri- och Bergnings Compagnie! af den 22 December 1802, är vordet föreskrifva, att det bergade gods, som är underkastadt en svår Transport, må få på Landet å den ort der strandningen skett för-auctioneras, likväl ej annorlunda än efter en månad förut i Länet och i Allmänna Tidningarne gjord Kungörelse, samt att den Stad Den 19 Fchruafti.
Stad i hvars Tullkammare District Strandniri* gen inträffat skall åtnjuta sin Tolag, BroHamn- och Vägare-penningar af varorne» Utskottet ansett den äf Herr Palmborg gjorde begäran, äfvensom hans anmärkningar emot underlåtenhet af Dykerie.
Auctionefs kungörande redan vara afhulpne och något vidare stad. gande i det fallet således icke af nöden:
Ifrån hvilket Utlåtande Herr Prosten Kolmodin,- Samt Herrar Malmberg, Faurell och Eneroth varit af skil jagtig tanka, samt på anförde skäl tillstyrkt bifall ä Motionen: 3:0
Af deri 12 i deiinä Manad* i ahledning af Herr J.
Ullbergs till Vällofl. Borgare-Ståndet ingifne Memorial, deruti häri förnyat Siri Vid i8c*9 års Riksdag gjorde Motion, öm de i Riket brukelige Vigtsorters feduetion till enhet ; och har Utskottet med åberopande a£ Oeconomiae-Utskottets, under igiy åts Riksdag den 15 Julii samma år, i anledning af Väckt enahanda fråga* afgifne Betänkande , angående en ny och allmän Reglering , af de uti Riket antagne serskildta Vigtsorter, förklarat
Sig icke hafva något ytterligare att dervid tilllägga , än att föreslå, det Riksens Ständer täcktes låta till Kongl.
Maj:t afgå en med detta Utskotts ofvanåberopade Betänkande, så vidt detsamma rörde de Allmänna Vigtsorterne, öfverensstämmande underdånig Skrifvelse och anhållan, att hvad af Herrar Committerade uti deras redan år 1789 afgifne underdåniga Förslag blifvit tillstyrkt, rörande Vrgterne^ Ridd. och Ad, Fröt, lil J?. 67, $3» Den 19 Felruarii, måtte få antagas , samt att Kongl. Maj:t i Nåder behagade låta en allmän Författning derom utlärda.
Uppiästes och lades på bordet följande från Lag-Utskottet inlcomne Utlåtanden: I;0
Af den 30 sistledne Januarii, deruti, i anledning af ej mindre hos Ridderskapet och Adeln af Herr Bergencreutz, L. A., än hos Borgare-Ståndet af Herr And.
Lundh väckt fråga, om antagande och inrättande af Förliknings-Domstolar, Utskottet på anförde skäl funnit sig icke äga anledning, att emot, hvad vid flera föregående Riksdagar af då varande Lag-Utskott blifvit i ämnet yttrat, tillstyrka bifall å ifrågavarande Förslag.
SiO yff den 3 i denna Månad, i anledning af åtskilljge Anmärkningar, som innom Höglofl.
Ridderskapet och Adeln samt Vällofl. Borgareoch Hedervärda Bonde-Stånden blifvit gjorde vid Lag-Utskottets den 17 December förledit år afgifne Utlåtande, öfver Herr Professoren Doctor C. P, Hagbergs väckte Motion, om förändrande af tiden för Författningars och Kungörelsers uppläsande i Kyr.korne Sabbatsdagen; deruti Utskottet på anförde skäl funnit sig böra förblifva vid det, som af Utskottet uti dess förra Utlåtande är vordet tillstyrkt, hvarförutan Utskottet, i afseende» på de innom de tvänne sistnämnde Riks-Stånden, i sammanhang Den Ip Februarii. fried förevarande ämne, gjorde framställningar