Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Svaras nej härtill, som jag hoppas, så kommer den af Hr Frih. o. Landtm, nämnda ja-propos. att framställas.
Jag är förekommen af de sednare talarne, och vill blott tillägga den hemställan lill Hr Frih. o.
Landtm., huruvida vi icke komma till ett resultat mycket
Den 11 November f. m. 321 fortare, derigenom att den propos. enkelt framställes, som är begärd af den sorn anhållit otn votering.
Sedan Hr Frih. o. Landtm, framställt propos. lill K. o. Ad., huruvida icke frågan om voter:s-propos, bör förfalla, och R. o. Ad. derpå svarat ja och nej, samt Hr Frih. o. Landtm, tillkännagifvit sig uppfatta svaret varit jakande, och Gr.
Frölich begärt votering; så är grundlagen tydlig och klar, att förändring af japropos. ej kan äga rum; Gr.
Frölich likväl öppet lemnadt alt i contra-propos:n komma lill det mål han önskar, ifall (nota bene) nej skulle vinna.
Hr von Troil har sagt, att frågan kommit i ett något intrassladt skick ; men jag hoppas kunna visa, att jag icke är skulden dertill. Hr Lefrén har likväl rätteligen uppfattat förhållandet, fastän han har sin plats så långt ifrån mig, att han väl kunnat taga miste, och Frih.
Cederström har sagt, att min anmälan om votering inlräffade innan något svar på propos. var gifvet, eller rättare, innan deri af Hr Frih. o. Landtm, framställda propos. var afgjord.
Jag har icke begärt votering om den af Hr Frih. o.
Landtm, framställda propos., utan blott yrkat, att den hemställan måtte göras, huruvida Ståndet påyrkar den propos.
, som Hr Frih. o. Landtm, vägrat att framställa.
Della är således en annan fråga, än den sorn rörer 4 punkten i betänk.
, och sådan har min framställning varit, och jag bade icke väntat, att den kunnat finnas så otydlig att den skulle förblandas med nej-propos;n lill den af Hr Frih. o. Landtm, framställda ja-propositionen.
Det beror af Hr Frih. o. Landtm, sjelf alt förklara sin uppfattning, huruvida jag kommit med min framställning för sent.
I sådant fall, — hvilket likväl icke öfverensstämmer med hvarken min eller Hr Lefréns uppfattning, — då är det naturligtvis ingen fråga om hvad contra-propos. beträffar, och den är dessutom mig likgilltig; men om jag icke för sent begärde att få en framställning till Ståndet, huruvida det önskade att Hr Frih. o. Landtm, skulle gifva oss den vägrade propos:n, så tror jag att 55 §:n Liksd.Ordn. är klar och tydlig, att Hr Frih, o. Landtm, icke bort vägra denna propos., såvida den icke bestämdt stred emot grundlagens ordalydelse, samt då skälen dertill anföra, och, om Ståndet icke instämde i begreppet derom, förklara öfverläggningen hvilande och hänvisa målet till Const.Utsk.
Sådant är mitt försök alt reda frågan, öfverlemnande till Hr Frih. o.
Landtm, samt Ståndet att finna huru härmed förhåller sig under det jag förklarar, alt jag ej begärt votering i afseende å den af Hr Frih. o. Landtm, framställda propositionen.
Den siste talarens framställning uppkom icke förr, än sedan han begärt votering; då först kom lian fram med sitt yrkande och måste således 324 Den ii November f. m. ställa sig derefter.
Han har nu förklarat, att han ej begär votering, som motsats lill den af Hr Frih. o. Landtm framställda propos., och jag anhåller derföre, att Hr Frih. o.
Landtm, ville fråga, om ingen annan begär votering.
I händelse ingen väcker fråga derom, så är det klart, att, sedan propos. blifvit framställd och med ja besvarad, men ingen hegart votering, saken också är afgjord.
Är deremot votering begärd, så skall den ock ske och får ej uppskjutas genom en ny öfverläggning.
Frölich förklarat sig icke vilja yrka votering i anledn. af den framställda proposm, så måste någon annan hafva begärt densamma, och då önskar jag att vi mätte skrida dertill, — i annat fall är frågan slut.
Landtm, framställde en propos., hvaraf jag ej så noga minnes ordalagen, att jag nu dem skulle kunna upprepa; derpå svarades både ja och ganska starka nej.
Landtm, förklarade, att efter hans uppfattning vore frågan med ja besvarad; jag åter, efter min uppfattning, ansåg den vara med nej besvarad; och som min uppfattning är stridig emot Hr Frih. o.
Landtnäs, så begär jag votering.
Jag är skyldig sanningen sin gärd.
Lika med Hr Lefre'n hörde jag Gr.
Frölich framställa begäran om propos., huruvida B., o. Ad. äskade den vägrade propos:n elier icke, och denna begäran kom verkligen framför Hr Frih. o. Landtnäs proposition.
Här är således ett misstag, och jag vill väl ej förmoda, att Frih.
Cederström vill förvilla oss; men genom framställningen af hans mening korinne vi att votera två gånger, hvilket icke behöfves, om vi få votera öfver Gr.
Frölichs, som sannfärdeligen i rättan tid framställdes.
Äfven jag har tagit mig friheten begära ordet i följd af Frih.
Cederströms yttrande, att Gr.
Frölich skulle hafva begärt votering sedan den första propos:!] var af Hr Frih. o. Landtm, framställd.
Det torde tillåtas mig, som sitter Gr.
Frölich så nära, att framställa förhållandet så sam jag uppfattat detsamma.
Då Hr Frih. o. Landtm, för någon stund sedan förklarade sig icke kunna lemna annan propos. än den, att frågan skulle förfalla, •— således icke den som Gr.
Frölich yrkat, — så, efter någon fortsatt diseussion, begärde bemälde Hr Grefve, för att få slut på saken, att Hr Frih. o. Landtm, täcktes fråga Ståndet, huruvida det yrkade en sådan proposition.
På denna Hr Grefvens framställning lemnade Hr Frih. o. Landtm, icke något svar, troligen emedan Hr Frih. o. Landtm, icke hörde densamma, utan framställde ånyo den propos., hvarmed Hr Frih. o. Landtm, börjat, hvarpå följde ett blandadt svar af ja och nej, och då begärde Gr.
Häraf har misstaget uppkommit i afseende på Gr.
Frölichs
Den ii November f. m. 3 a 5 begäran om votering; propostn angick ej den fråga, som lian begärt skulle framställas.
Jag gissar att Husets ledamöter dro tillfredsställde af den faetiska upplysning den siste talaren lemna!, hvartill hörer äfven det misstag jag begått, att begära votering efter den af Hr Frih. o. Landtm, framställda propos.
; men detta misstag härrör från den orsaken, att jag ej kunde föreställa mig annat, än att Hr Frih. o.
Landtm, lyssnat till min framställning, och alt således det ljud, som utgick ifrån ordförande-stolen, innefattade den propos. jag begärt.
Jag medgifver att jag ej så noga hörde hvad det var, men delta må lillskrifvas mina svaga öron.
Landtm, yttrade, att det måhända afR. o.
Ad. icke ansågs såsom riktigt, att Hr Landtm, icke fullständigt uppfattat Gr.
Frölichs yttrande, och att Hr Landtm, således icke först framställt den propos. som Gr.
Frölich begärt, nemi. hemställan om R. o. Ad. yrkade den af Hr I_,andlm. vägrade proposition.
Hr Landtm, hade framställt en annan propos., nemi. alt frågan om votering öfver 4:de punkten mätte förfalla, och derpå hade votering blifvit begärd. R. o. Ad. behagade nu linna, alt sådan ordning likväl blifvit iakttagen, att
Ståndet vore i tillfälle att uttrycka hvilken sin mening som helst, så väl huruvida Ståndet ansåge frågan böra förfalla, som om R. o. Ad. yrkade någon annan propos., än den som blifvit gjord, böra af Hr Landtm, framställas, om R. o.
Ad. antoge såsom ja-propos. den redan framställda propos:n och som contra-propos. den af Gr.
Frölich begärda örn yrkande af en annan propos., eller örn Ståndet först behagade på annot sätt uppgöra conlra-propos:n.
Likväl skulle ännu en annan utväg kunna gifvas, om nemi. R. o.
Adis samtlige ledamöter förklarade sig dervid icke hafva något att erinra, men samtlige ledamöternes medgifvande dertill erfordrades, den nemi. att den af Hr Landtm, framställda propos. förklarades, derföre alt Hr Landtm, icke riktigt uppfattat Gr.
Frölichs yttrande, anses böra hvila, och således den af Gr.
Frölich yrkade propos. först böra framställas; men ansåge någon af R. o. Ad:s ledamöter denna behandling icke vara riktig, så kunde, efter Hr Landtnäs tanke, denna utväg icke vidtagas, utan måste man först afgöra hvilken mening man ville hafva till contra-proposition.
Hellre än att öka oformligheterna med en sådan ny praxis, som synes vara för handen, så får jag förklara att jag återkallar min begäran om propos. på den framställning jag gjort, huruvida nemi.
Ståndet äskar proposition.
Jag har fäktat för denna sak, som jag ansett riktig, så långt jag det kunnat och bort; men alt genom ett sådant fäktande åstadkomma en värre oformlighet, än den som passerat, dertill vill jag åtminstone icke vara skulden.
Den it November f. m.
Jag har svårt att afstå från min begäran örn votering.
När en fråga framslälles, som skall besvaras med ja eller nej, och jag tror mig hafva uppfattat ett större antal ja än nej, och någon annan påstår motsatsen; så tycker jag mig äga skäl att begära votering, och propos. blir dä helt enkelt, att den som anser förslaget böra förfalla, voterar ja, och vinner nej, så förfaller det icke.
Man kominer understundom, som ordspråket lyder, ur askan i elden.
Dea siste talaren har yrkat, all ifall voteringen skulle så slå ut, att nej vinner, så skulle det betyda, att R. o. Ad. bifallit hvad StatsUtsk. uti ifråga var. betänk, föreslagit.
Landtm, har likväl förklarat, att han ej kan gifva propos. derpå.
Således lära vi ej kunna i nej-propos:n inlägga något, som är tvertemot livad Hr Frih. o. Landtm, ansett sig pligtig alt förklara; ty vilja vi yrka något som är tvertemot hvad Hr Frih. o.
Landtm, förklarat, så måste vi gå grundlagsenlig! till väga och begära, att Hr Frih. o. Landtm, tacktes framställa, om Ståndet yrkar att Hr Frih. o. Landtm, skall gifva en propos.
, sorn lian förklarat sig icke vara sinnad alt gifva.
Om då Frih.
Boye, Fredr., yrkar att votering skall äga runi, så sättes Ståndet i nödvändighet alt först bestämma, huru conlra-propos;n skall vara beskaffad, hvarefter Hr Frih. o.
Landtm, blir i tillfälle alt förnya sin gjorda förklaring, och då blir ingens åsigt undertryckt och ingens åsigt frarnlurendrejad.
Jag tror icke alt denna fråga är så invecklad som man synes tro den vara.
Det hade visserligen varit bättre, om Hr Frih. o. Landtm, uti ja-propos:n framställt Gr.
Frölichs förslag, eller huruvida Ståndet yrkade den propos., som blifvit vägrad; men när nu så icke är, torde det blifva bäst, om Hr Frih. o. Landtm:? nyss framställda förslag antages, hvarigenom samma ändamål vinnes, och ingen laglig form öfverträdes.
Jag förenar mig med den sista talaren, att vi måtte få propos. i enlighet med hvad Hr Frih. o.
Landtm, nyss föreslog, då vi slippa med en votering, — annars få vi två.
Hr Frih. n.
Landtm, yttrade sig förut hafva förklarat, att han icke kunde framställa den conlra-propos.
Frih. Boye, Fredr., begärt, hvarföre, ifall Frih.
Boye forlfore i begäran om votering, R. o. Ad. torde finna, alt contraproposm måste blifva sådan som Hr Landtm, föreslagit den, och hvilken Frih.
Tersmeden och andre ledamöter ^frågans närvar, skick ansett vara riklig.
Som jag icke ifrån discussionens början varit här tillstädes och således var i okunnighet om Den ii November f. m. 327 allt som passerat, förenar jag mig lili Frih.
Upplästes till justering och godkändes följande voter;sproposition:
Den som anser, att frågan om votering öfver 4:de punkten i StalsUtsk:s utlåt, må förfalla, voterar ia; den del ej vill, voterar nej; Vinner nej, anses R. o. Ad. yrka propos. derå, all R. o. Ad. måtte medgifva, det den af StatsUtsk. under /{ide punkten föreslagna votering må äga rum.
Ja — 100.
Nej — 4 6- Hr Westfelt, Nils, reserverade sig emot beslutet, under instämmande i den reservation Gr Holn afgifvit. II. R. o.
Ad. åtskiljdes kl. \ lill 3 e. m.
Onsdagen den ii November i84o.
Fortsattes den på förmiddagen började pröfningen af SlatsUtskis utlåt.
N:o 345, i anledn. af dels afslag, dels återremiss å åtskilliga uti meni.
N:o 3oi framställda volertspropositioner.
Utsk:s yttrande öfver 6:te och 7:de punkterna upplästes.
Ridd.Secret. tillkännagaf, att dessa punkter blifvit lagda till handlingarna af Preste- och BorgareSt:n, samt att BondeSt. icke ansett dem erfordra någon åtgärd.
I dessa frågor har R. o. Ad. uppskjutit sitt beslut för att först få veta de andra Ståndens öfver StatsUtskrs utlåt.
N:o 92. är för hållandet, att Preste.St. uppskjutit sitt beslut öfver samma utlåt, intill dess statsregler:n blifvit afgjord.
Vi kunna således icke vänta längre på hvarandra.
Jag hemställer i följd deraf, att R. o. Ad. måtte godkänna propositionerna, emedan de efter min förmening äro rikliga i sak. 3-28 Den ii November e. m.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad., på de skäl StatsTJtsk. anfört, behagade nu lill slutlig pröfning upptaga 6:te och 7:de punkterna i Utsk:s utlåt.
N:o 3or.
Uppå derefter skedd föredragning af 6:te och y:de punkterna i StatsUtskls utlåt.
N:o 3oi, gillade R. o. Ad. de deruti föreslagna voter:s-propositioner.
Utsk:s yttrande röruie i 3:de punkten upplästes.
R i d cl.
Se c re t. lillkännagaf, att Preste- och BorgareSl:n lagt denna punkt till handlingarna, och att BondeSt. ansett den icke erfordra någon åtgärd.
Cederström, Jacob: Jag anhåller att PresteSt;s prot.utdr. om föregående betänk. rör:de samtliga voter:spropositionerna, måtte blifva uppläst, på det man må få se, huruvida Utsk:s uppfattning af 3 Stånds beslut ora voter:spropos:n är riktig.
Ridd.Secret. upplyste, att voter:s-proposilionerna i i3:de punkten blifvit gillade af PresteStåndet.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ville till pröfning upptaga de i i3:de punkten föreslagna votertspropositioner.
Hr Frih. o. Landtm, fästade uppmärksamheten derpå, att den ena contra-propostn förfallit genom BorgareSt:s bifall å den till Ståndet gjorda inbjudning, hvarföre blott den ena voterts-propostn behöfde af R. o. Ad. pröfvas, nemi. den som innehölle hufvudsaken samt i:sta alternativet.
Denna voter:s-propos. blef derefter utur utlåt.
N:o 3ot uppläst.
Jag för min del skulle tro det vara rättast, ora R. o. Ad. skulle helt enkelt lägga delta till handlingarna, då, enligt Utsk:s betänk.
N:o 345, frågan genom 3 Stånds beslut är afgjord, oell således fråga derom icke kan uppstå enligt §:n Riksd.Ordn. samt sålunda R. o. Ad. befrias från att biträda frågan om sådana villkor, som af Ståndet icke ansetts t jen Ii ga.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade gilla Utsk:s ifrågavar. förslag till voter:s-proposition.
Enär 3 Stånd redan hafva afgjort huru dessa voter:s-propositioner skola vara beskaffade, så hemställer jag vördsamt, om någon annan åtgärd af H.
Ståndet bör vidtagas, än alt antingen, såsom Frih.
Cederström föreslagit, lägga frågan till handlingarna, eller ock begagna ordalagen, att R. o. Ad. låter dervid bero.
Uppå derefter framställd propos. lät R. o.
Ad. bero vid de beslut MedStånden fattat rör:de de i i3:de punkten föreslagna voter:s-propositioner.
Utskot - Den ii November e. m.
Utsk:s yttrande rörtde i4:de punkten upplästes.
De öfriga Stundens beslut rö'r:de denna punkt, hvilka upplästes, innehöllo: PresteStts, att Ståndet, som vidblifvit sitt ogillande af den i StalsUtsk:s mern.
Nto 3oi föreslagna voter:s-propos:n, ansett den uppkomna tvistefrågan hafva icke allenast i formel t hänseende, då i Stånd stannat emot 2, förfallit, på grund af Riksd.Ordnrs 34 och 75 §§, utan ock hvad saken, eller det af SlatsUtsk. vid anslaget till Carol. med. chir. institutet fästade villkor, beträffade, vara i sjelfva verket alldeles utplånad genom den så viii i utlåt.
N:o rglafUlsk. lemnade, som än ytterligare i utlåt.
N:o 345 upprepade förklaring, alt med bemälda villkor icke åsyftades annat än hvad redan i K. M:s nåd. regi. af den 11 Dee. 1S22 innehålles och linnes föreskrifvet; lill följe hvaraf Ståndet funnit någon votering hvarken erfordras ej heller ens kunna derom anställas, men velat medgifva, att vid nämnda anslag fastades den förklaring, att institutet derigenom må erhålla en sådan organisation, att, i enlighet med K.
M.’s högstberörde nåd. regi. af den 11 Dec. [822, pålitlige och tillvande praktiske läkare för alla grenar af medicinalverket, till Statens tjenst, vid samma institut kunna danas; och då Ståndet, genom detta medgifvande, trott sig närmast hafva instämt med de af Borgare- och BondeSttn i anleda, af utlåt.
N:o 193 fnttade beslut, finge Ståndet vänligen inbjuda MedSlånden alt om detta beslut med PresteSt. sig förena.
BorgareStts, att Ståndet, som bifallit det af StatsUtsk., för anslagets beviljande, tillstyrkta villkor, med den förklaring, som i betänk.
N:o ig3 finnes upptagen och i utlåt.
N:o 345 åberopas, vidblifvit detta sitt beslut, samt finge, till undvikande af all tvetydighet, föreslå, alt samma förklaring om villkoret måtte i voter:s-propos:n inflyta, derest icke fl. R. o. Ad. samt PresteSt. skulle, med antagande af samma förklaring, vilja på villkoret ingå, i hvilket sednare fall voteringen blefve öfverflödig.
BondeStts, att Ståndet vidblifvit dess förra beslut, med den förklaring af syftemålet med ifrågavar. instituts utvidgande, hvilken Ulskrs utlåt.
N:o 193, II punkten Litt. C, dcti Ståndet bifallit, innehåller, och vidare uti utlåt.
N:o 345 åberopas.
Ilr Frih. o. Landtm, yttrade, att R. o. Ad. af de upplästa prot.utdrtn behagade finna, alt de föreslagna votertspropostua af Preste- eller BorgareSttn icke blifvit antagna och af BondeSt. med tillägg af förklaringen.
Hr Landtnäs tanke kunde således här nu icke vara fråga om antagande af den af StatsUtsk. föreslagna voterts-propos., utan behagade R. o. Ad. måhända med Hr Landtm, finna, att frå 16 II. 43 33o Den 11 November e. ra. gan egentligen vore, huruvida R. o. Ad. instämmer med något af de öfriga Ständen, eller örn R. o. Ad. behagar fatta något särskildt beslut.
Jag skulle icke hafva begärt ordet i denna fråga, som så munga gånger varit föremål för H. R. o.
Ad:s pröfning och upptagit så mycket af dess tid, om det icke skedde i hopp och med afsigt att möjligen bringa den lill ett önskadt slut.
För att. komma till detta mål, torde det vara angeläget att kasta en blick på behandlingen af densamma från början till närvar, stund.
Då StalsUtsk. i dess betänk.
Nto 4°, > sammanhang med den allmänna statsregleringen, föreslagit ett ökadt anslag åt Carolinska med. chirurgiska institutet, föreslog Etsk. äfven alt vid detta anslag fästa det villkor, som är oss alla bekant.
Då detta betänk, hos RiksSltn förekom, striddes föga om sjelfva anslagsfrågan.
Om det dervid fästade villkor vore deremot meningarne i högsta måtto delade.
Några ville deruti se en fråga, djupt ingripande icke blott i den medicinska undervisningen, utan äfven i hela den högre bildningen i allmänhet, derigenom alt en ökad verksamhet hos Carolinska institutet möjligen kunde föranleda till en minskning i faculteternes, och sålunda möjligen förr eller sednare bereda dessas fall, uti hvilket fall de äfven skulle draga nniversitelerna med sig.
Andre sago häruti en högst vigtig principfråga, rörtde sjelfva hjertroten af det constitutionella samhällsskicket, nemi. förhållandet emellan Konung och Ständer, och trodde att fastställandet af ett sådant villkor vore att farligt ingripa på konungamaktens gebit.
Med dessa och flera anmärkn:r återremitterades betänk.
N:o 4o, och deraf föranleddes StatsUtsk. att i betänk.
N:o ig3 afgifva den förklaring, som här har blifvit uppläst, hvilken förklaring jag förmodar StalsUtsk. ansåg undanrödja alla betänkligheter i afseende på villkoret och beskaffenheten deraf.
Men här mötle ett nytt motstånd.
Denna förklaring stod i premissen af betänk, och hade icke influtit i sjelfva dess conclusion.
Jag tror alt derigenom föranleddes något missförstånd, och 2 Stånd öfversågo förklaringen samt ogillade på grund deraf äfven sjelfva förslaget.
Emedlertid bifölls betänk.
N:o ip3 i denna del af 2 Stånd till bela sitt innehåll, d. v. s. af Borgare- och BondeSttn bifölls anslaget med villkoret och förklaringen. R. o Ad. samt PresleSt. beviljade deremot anslaget utan både villkor och förklaring.
Besluten vore således blott i den sednare delen af frågan eller om villkoret skiljaktiga.
StalsUtsk. föranleddes deraf att inkomma till RiksSlm med förslag till votei:s-propos:r huruvida detta villkor skulle qvarstå eller icke.
Äfven i detta betänk, har måhända StalsUtsk. begått en omission derutinnan, alt det endast upptog villkoret utan den åtföljande förklaringen, med hvilken likväl 2 Stånd hade det - Den ii November e. sa. samma antagit, oell hvarigenom ja-propositionen i sjelfva verket icke hlef fullt sådan den enligt dessa Stånds beslut bort blifva.
Också rönte detta förslag inom R, c. Ad. samt PresteSt. en ganska hårdliändt behandling.
Dst återremitterades icke, utan afslogs.
Nu hafva deremot, på grund af betänk.
N:o 345, Borgare- och BondeStin uttryckligen förklarat, att de endast med den förklaring, sorn i betänk.
N:o ig3 (innes upptagen och i betänk.
N:o 345 åberopas, antagit villkoret.
Ilar är således icke nu fråga ensamt om det förkastade villkoret i betänk.
N:o 4°> utan om detta jemte den i oskiljaktigt sammanhang dermed stående förklaringen: i sjelfva verket en alldeles ny propos. inom R. o. Ad., såsom lii- Frih. o. Landtm, sjelf behagat erinra, hvilken ingalunda varit föremål för pröfning, och icke står i strid med förut fattade beslut.
Det Högv.
PresteSt. har i sitt prot.utdr. förklarat, att det genom Borgare- och BondeSitns sednnste beslut finner sjelfva stridsfrågan i sjelfva verkst utplånad.
Efter en sådan förklaring är det svårt, för mig åtminstone, att inse hvad sorn kunnat föranleda det Högv.
Slåndet att, i stället för att enkelt antaga de beslut, hvilka undanrödja stridsfrågan, framställa ett nytt förslag, sorn sannolikt måste återupplifva striden.
Jag medger det, detta förslag innefattar i hufvudsakcn alldeles detsamma som de 2 Ståndens beslut; men vi böra erinra oss, alt i RiksStls förhandlingar det icke alltid är fråga blott om sak; ofta nog strider man i frigast om ord, och om någonsin det gamla 01 dspråkel, alt ord gälla som penningar, står fast, så är det i riksdagsförhandlingar.
Slåndet har också visat all det fäster stor vigt derpå.
Om nu H. R. o.
Ad. skulle antaga den inbjudning, som det Högv.
Ståndet gjort,—livad skulle deraf blifva följden?
Jo, att det åter existerade en olikhet i RiksSttns beslut, eller rättare i ordalagen deraf, och denna olikhet, anlagen af 2 Stånd emot 2, skulle ånyo ålägga StatsIJtsk. alt till RiksSltn inkomma med nytt förslag till voler:s-propos. i denna fråga.
Men nu ligger på ett besynnerligt sätt i PresteStrs prot.utdr. inlagd en strof, som förtjennr R. o. Ad:s uppmärksamhet, nemi. den, alt Ståndet anser, att numera någon votering icke ens kan komma i fråga.
Hvad skulle häraf följa, när det nya förslaget till vöterts-propos. inkomme?
Sannolikt alt det Högv.
Ståndet förklarade sig en gång hafva beslutat, alt någon votering icke kunde komma i fråga, och följaktligen skulle det undandraga sig en sådan.
Då slode frågan på samma punkt, eller på en ännu värre, än för det närvarande.
Om deremot II. R. o. Ad. antager den indirecta inbjudning, som BorgareSt. gjort eller, som är detsamma, antager villkoret med förklaringen, så är saken med 3:ne Stånds beslut afgjord, och all stridighet håfven.
Huru skulle då det mycket omtvistade och såsom så vådligt ansedda villkoret med sin förklaring komma alt lyda? ”R.
St. hafva beviljat det och det anslaget 33a Den u Noveni ber c. m. till Carolinska institutet med villkor, alt, med den organisation institutet nu erhåller, en yngling, som vid universitetet genomgått en förberedande philosophisk kurs, sedermera må kunna vid berörde institut fullborda sin bildning i medicinska yrket till erhållande af medicinas-doctorsgrad; varande dock härmed ingalunda afsedd någon förändring i institutet, utan endast att, genom den tillstyrkta förbättringen uti lärarnes lönevillkor, bereda uppnåendet af det i K.
M:s nåd. regi för ifrågavar. institut af den ii December 1822 framställda syftemål, att detsamma må erhålla en sådan organisation, att pålitlige och tillvande praktiske läkare för alla grenar af medicinalverket till Statens tjenst vid samma institut kunna danas; och har det icke heller varit R.
Sits mening att tillstyrka det institutet skulle tilläggas den academierna hittills förbehållna rättighet att nxedicinae-doctorer promovera.”
Nå väl! jag hemställer nu till R. o. Ad., om i delta villkor ligger någon den ringaste inkräktning på konungamaktens område?