Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
St:s beslut i frågan icke varit grundadt på billighet och rättvisa.
Denna tillvitelse mot R.
St:s beslut torde behöfva närmare undersökas.
St. hafva beslutat år i8io, att all oroterad jord skall med rotering beläggas.
Vid 1812 års riksdag beslöts att extra-roterade hemman i Skåne, som åtogo sig ständig rotering, borde med nedsättning af en tredjedel af roleringsbördan få förvandla extra rotering till permanent rotering.
Vid i8i5 års riksdag ville hemmansägare i Skåne blifva qvitt den ständiga roteringen oell återgå lill extra rotering; men det afslogs af R.
St., hvilka beslöto en ytterligare jemkning och revision af roteringsverket i Skåne, så väl i ena som andra länet, samt den extra roteringen i Rikets öfriga provinser.
Denna granskning fortgick och verkställdes, och när slutligen 1823 års
Ständer utaf då förekomna handlingar funno, att bland de
Den i5 April e. in. 43 extra-roterade hemmanen var en hel mängd af natur ali böra draga ordin, rotering, så alt dessa hemman borde skiljas från extra roteringen, så blef i anleda. »b raf iJSa6 års K. instruetion utfärdad, eid. hvilken sådana hemman biel vo skiljda från extra roteringen och ordin, rotering pålagda.
Uti rudorna deröfver var ordet förslagsvis icke upptaget.
Deraf kom alt vid 1828 års riksdag klander uppstod öfver l oleringsföri ättningen. it.
St. ansågo del vara en ny ordin, rotering, sorn tillkommit på sidan om Jt.
St:s beslut; ty it.
St. hade val sagt att ordin, rotel ingsskyblig jord skulle blifva från dea extra roteringen skiljd, men icke alt den borde med oldin, rotering beläggas. K. M. underrättade it.
St. derom, att det blott varit ett förslag, som icke galt i verkställighet, men sorn visade hurri det skulle komma alt se ut, när del blef färdigt, och i följd deraf och sedan it.
St. algjort frågan om ersättning lill roterade capellansbohl, hvats rotel ingsskyldighet icke kunde flyttas på oroterad roleringsskyhlig jord, utfärdades sedermera 1833 års K. bref angrde fortsättning af arbetet, hvilket viri 18 >4 åls r iksdag förelädes Ii. St., hvilka pröfvade att den ordin, roleringsskyIdiga jorden icke ensamt skulle draga rotering ulan äfven betala vacance-afgilt i proportion al den rotering densamma borde vidkännas elter roleringshöi dans ver kliga kostnad, sorn skulle i markegångstaxorna årligen bestämmas; och derifrån härleda sig de åtgärder, som blifvit verkställda, och det afslutade rotel ingsverket.
JNu vill jag återgå till Ur Tersmedens framställning, för att tillse om dessa roteringsjemkningar varit grundade på billighet och rättvisa.
Ur Tersmeden har ansett deni innefatta en ny beskattning, pålagd deri Svenska jorden.
.r en har för bisett alt del är i bevillningsväg, men icke i skattläggningsvag, sorn R.
St. hafva att göra med beskattningen; ty skattläggningen sker efter gällande författningar, genom embetsmy ndighetei lia , och lili skattläggningeh kunna således R.
St. icke göra någon förändring, men väl uti de författningar, som gillia för denna skattläggning, likväl endast gemensamt med Konungen.
Om man skulle antaga Hr Tersmedens sats, att det icke vöre med billighet och rättvisa förenligt, att med grundskatt belägga hemman, hvilka ingen grundskatt äga, så vore det orättvist och obilligt att någonsin med grundskatt och rotering belägga något nyhemman.
En sådan conclusion står dock icke tillsammans, hvarken med statsrätt eller med ordning inom samhället; ty då det gifves i våra nordliga provinser tillfälle lill bildande af lika många mantal, som der redan existera, så vore det besynnerligt och inconseqvent, om icke dessa, i den mån de blifva uppodlade, skulle med skatt beläggas utan förblifva skattefria.
Samme värde talare har förklarat 18 >4 å rs beslut, angtde rolefrihetsafgifters erläggande, vara obilligt och kränkande äganderätten, i del alt hemman, som äro inköpta då rotefrihetsafgiften utgjorde 10 44 Dun 15 April ». m. eller ii r:dr, finge vidkännas en högre afgift, hval igenom hemmanets varde minskades.
Det följer klart af sig sjellt, alt ett oskattlngdt hemman, som icke drager någon ränta, icke heller har några onera och följaktligen siger i behåll större afkastning än det får sedan skattläggning öfvergfitt detsamma, efter begagnande af de frihetsår, som författningarna medgifva, för att befordra uppodling af .Sveriges jord.
Så förhåller det sig med bruksanläggningar, hvilka under en längre tid efter anläggningen äro frie från skatt, under villkor alt, sedan frihetstiden är slut, lika med andra bruk deltaga i allmänna onera.
Hvar ligger orättvisan häruti?
Är det en orättvisa, att de fä tillgodonjuta vissa frihetsår?
Om del vore orättvisa, sä borde dylika bruksanläggningar icke uppkomma annorlunda än på Statens förlag, och sedermera säljas till den mestbjudande med åsatt ränta ocb beskattning.
Det är likväl en omgång, som lagstiftaren ansett lämpligare böra hvälfvas på nybyggarne sjelfva än på Staten.
Samme värde talare bar äfven sagt, alt om en Konungs föreskrifter skola hållas i helgd, så bör också den vunna friheten från roteringen utöfver faststäldt belopp hållas i helgd och orubbad qvarstå; men dervid får jag göra den anmärkn., att Staten är ett fortlefvande ting, som alldeles ieke är beroende af vidtagna åtgärder, aldraminst en Envåldskonung* beslut.
Vore lian äfven en constitutionel Konung så har lian likväl icke möjligheten för sig att hans beslut skola blifva evinnerliga.
Ingenting menskligt kan blifva evinnerlig!.
Det följer af sig sjelft, att i samma mån samhället utbildas, i den mån nya odlingar tillkomma, i samma mån måste äfven nya författningar tillkomma, som bestämma förhållandet emellan de olika delarna i samhället.
Sålunda hafva äfven de §§ uti Reg.Krn, hvilka en värd talare åberopat, tillkommit, nemi. den 8o:de och en annan, som jag nu icke minnes, hvilka handla derom, att ingen ny eller tillökad rotering kan, utan Konungs och Ständers sammanstämmande beslut, uppkomma.
Nu är frågan örn dessa sammanstämmande beslut.
1 och för försvarsverket beslöts, uppå K.
M:s derom aflåtna nåd. propos., alt all orolerad jord skall med rotering beläggas.
M har uti nåd. propos. till R.
St. vid .814 års riksdag gifvit vid banden, huru med afgifterna borde tillgå, derest icke räntan kunde gifvas in natura.
Hr Dalman har påstått att detta endast angick capellansbohlen; men det angick belt enkelt, att af den orolerade roleringsskyIdiga jorden skulle ersättning kunna fä lagas för att användas åt capellbohl uti andra provinser, hvilket isynnerhet inträffade med Småland.
Till sådana slutsatser som Hr
Dalman kommer man, när man icke hell enkelt vill uppfatta ärendet sådant det är, utan vill försöka alt förrycka hvad R.
St., icke genom misstag, såsom Ur Dalman trott, utan ganska välbetänkt, efter utredning af Ekon.Utsk. vid så väl 1828 sorn löå j års riksdag, på grund Dan i5 April e. m. 45 af rättvisa och billighet beslutat, för att icke i Sverige skapa ett nytt slag nf privilegierad jord, som ännu mera skulle försvåra möjligheten utt förenkla våra nu gällande beskallningsforrner.
Jag tillstyrker således, att R. o. Ad., utan afseende på hvad Hr Dalman yttrat om K. iM:s nåd. skrifvelse i ämnet, icke måtte tolka denna skrifvelse på sätt som llr Dalman.
Hr Dalman liar förklarat, all ärendet icke varit lilli äckligen utredt, och alt R.
St. gjorde sig skyldige lill den riillsvidi igheten alt ålägga nya grundskatter.
Hvad är det för en rättsvidrighet?
Grundar sig icke beskattningen på författningar?
Det är icke efter hemmantalet, som roteringen ålägges.
Hemmanet uppskattas, och efter dess beskaffenhet bestämmes rotemantalet efter jemförelse med gamla roteringsbördan.
Delta gör alt på det ena stället kunna 2 ä 3 rotar belöpa sig på ett mantal, och på ett annat kunna flera hemman belöpa sig på en rote.
Detta bevisar ingenting.
För dem som icke studerat sig in i våra författningar derom, kan det se besynnerligt ut; men om man genomgår handlingarna och efterser hurudana afgifterna varit i förhållande till den oroterade jordens beskaffenhet, så skall man lätt öfvertyga sig 0111 conseqvens oell likhet uti rotejemkningen.
Om misstag af roteringscommissiollen blifvit begångna, så kunna de efter besvär rättas.
Åtskilliga sådana besvär hafva blifvit anförda, af Kammarcoll:m handlagda, och derifrån till K.
M. hänskjutna samt der slutligen pröfvade.
JN'å väl! der är frågan således alldeles slut.
Om man erkänner det, så måste man äfven erkänna att något uppskof med godkännande af roleringslängderna, som blifvit pröfvade uli SlatsUtsk., icke rätts- eller lagenligt kan äga rum.
På dessa skäl tillstyrker jag bifall till belänkandet.
En värd talare eller till och med flere tyckas hafva varit i ovisshet derom, huru det kommit i fråga alt beskatta den jord, hvarom detla ämne handlar.
St. 1810 fattade sitt beslut, loll del deni icke in, alt det skulle linnas någon rotering underkastad jord, som icke ägde rotering.
Det var först då extra-roteringen började verkställas, som man fann att åtskillig jord icke blifvit med rotering belagd, oaktadt den var af samma natur soiti den roterade jorden.
Man bör således akta sig alt förblanda denna jord med den extra-roternde jorden; och 0111 man det gör, skall man komma till det resultat, alt det icke är så orättvist sorn man trott, att denna jord pålägges en lämplig skatt.
Man har satt i fråga , huruvida vacarice-afgifter borde taga sin början genast dä de blifvit af roteringscommissioneu ålagde; och en talare har sagt, att då man en gång blifvit beskattad, så vet man nog hur det går alt få sin rätt igen.
Detta är ganska riktigt, ehuru jag måste taga yttrandet i en motsatt mening med honom; ly äfven vid 46 Den lä April c. oi. denna riksdag hafva vi funnit alt åtskilliga städer, hvilka erlagt för hög rotell ihetsbevillning, bekommit ersättning derför.
Samma utväg står äfven andra öppen, ifall vid pröfning befinnes, att de blifvit oriktigt beskattade.
De kunna då återfå hvad de för inycket erlagt.
Man har klandrat att den sedan år i834 utgående vacance-afgiften innefatta!'en stor förhöjning i bevilluingen.
Då jag vid sisth riksdag inom sammansatta Slals- och Ekon.Utskm deltog uti beslutet derom, fann jag denna förhöjning ganska billig, emedan den, som äger samma skyldigheter som en annan i detta hänseende, naturligtvis bör till lika belopp med denne utgöra vacance-afgiften, hvilken i sjelfva verket icke ar så stor, emedan den utgår per rote, då den deremot tillförene utgick med 12 r:dr per hemman.
På åtskilliga stallen linnas nu anda till 4 hemman om en rote, och skilnaden ar således icke särdeles stor emellan den vacance-afgift, som nu utgår per rote och den som tillförene utgick per hemman.
En värd talare har ansett, att vacance-afgiften icke borde ingå till
Staten utan fördelas på de roteringsskyIdige inom provinserna.
Jag tror lika med Fiih.
Cederström, alt man kan liinge tvista förgäfves om meningen i de uttryck, som begagnades då Carl XI införde roteringsvcrket.
Man har sagt, att vacance-afgiften borde fördelas på de roteringssky Idige inom samma provins.
Jag hemställer till en livar, huru rimligt det kan vara, när det visar sig, att Östergöthland, som viii icke kan anses vara ibland de sämsta provinser, skulle få till fördelning på sig 6(j rotar, och Upland icke fler un 2.
Huru kunde det vara rättvist, eller huru skulle man kunna undersöka hvilka af de 1200 rotarne inom
Uplands regite skulle hafva fördel af de två rotarne?
Det blir omöjligt att verkställa.
Jag beklagar att 1834 å|S
Ständer tyekas nog lättsinnigt hafva behandlat denna fråga, emedan den nu kan anses såsom alldeles bestämdt afgjord.
Denna fråga var visserligen icke den enda, som vid den riksdagen undergick sådan behandling.
Jag lemnar derhän, huru slutsatsen bör dragas af hvad R, St. beslöto, men jag tror icke att det är bestämdt afgjordt, att vacance-afgiften skall förhöjas, enär det nu kan vara fråga 0111 någon åtgärd i det fallet.
Här kan icke vara fråga blott om partiella förhållanden, ty det kan paitielt rättas.
Så snart frågan kommit till R.
St., så måste det vara någonting vigligare, som är otydligt eller oklart.
Att den ordin, rotering, som ålades, icke är billig eller rättvis, synes deraf, alt den jord , som varit föremål för densamma och sedermera genom arf eller köp eller på annat sätt kommit i annor mans band, förlorat i värde.
Förhållandet är således enahanda, som det skulle blifva med säteri jorden, i händelse säterifriheten upphörde.
Jag har alltid trott att man begick en orättvisa, då Och i5 April c. tu. 47 Säterifriheten infördes; men jag liar äfven Irolt oell känner lifligt inom mig, att det vore en lika stor orättvisa att nu borttaga den, sedan det en gång blifvit stadgadt livad värde jorden liar i förhållande till sina skatter.
Jag anser frågan böra närmare utredas, och förenar mig derföre med dem, hvilka begärt återremiss af betänkandet.
Att i en så beskaffad fråga som denna kunna bibringa den motsatta sidan öfvertygelse örn riktigbeten af sin mening, torde vara lika omöjligt, som det varit det för den sidan att rubba min öfvertygelse; men jag finner alltför väl, i likhet med hvad Gr. von Platen yttrat, att det på det hela skulle innebära en oformlighet, om på en hel provins, sådan sorn t, ex. Upland, tvänne rotar skulle falla till delning.
Och frågan förfaller således af sig sjelf, då den betraktas från sin ytterlighet; men annat är förhållandet i Jemtland och Gestrikland, der roteringen är för bård oell kan lindras genom nyhemmans rotering.
Om, såsom jag föreställer mig, Huset medgifver återremiss af detta betänk., så anhåller jag ali få begära-de sammansatta Utskrns uppmärksamhet på ett förhållande, som jag icke anser vara tillräckligen uttryckt i betänkandet.
För mig visar det sig nemi. icke vara alldeles bestämdt uttryckt ifrån hvad tid den ålagda rotefrihetsafgiften kommer att beräknas.
Skulle förhållandet vara sådant, alt man derifrån kan draga den slutsats, att denna tid beräknas från den stund roteringscommissionen lågt rotering på hemmanet, så torde herrarne finna, att fråga kan blifva att på en gång utbetala en sådan vacance-afgift för 6, y eller ö år.
Jag minnes icke huru längesedan det börjades, men det minnes jag, alt det gifvas hemman, för hvilka en sådan rotering är fastställd för mer än G år sedan.
Jag har visserligen observerat huruledes Presidenten i Knmmar-colhm runkar på hufvudet öfver den dumhet, som jag nu i hans tanke skulle hafva yttrat; deraf följer visserligen icke, att förhållandet icke kan vara sådant, som jag nu haft äran nämna, och jag anhåller derföre, att herrarne ville inse behofvet af att återremittera betänk.
, för att få detta uttryck något mera bestämdt och tydligt, med afseende på den enskildes rätt och bästa i detta fall; ty icke kan jag tro, att roteringsverket skall kunna tillväg igå på samma siitt, som reductionscommissionen gjorde i fordna tider, då den tog all egendomen från innehafvarne, genom alt beräkna ränta på ränta från den tid, då fordringsanspråket framställdes.
Jag anhåller om Utsk:ns uppmärksamhet derå, att alldeles icke något slags retroactiva afgifter, under hvilken form som helst, böra nya oroterade hemman åläggas.
Genom Gr. von Flåtens sisla yttrande finner jag mig hafva gjort en omission i mitt förra anförande.
Det fanns vid den tid, då indelningsverket in - 48 Den i5 April c. m. rättades liär i landet, inom provinserna några hemmansdelar, hvilka icke kunde utgöra fulla rotar oell derföre ej ingingo i allmänna roteringen, men hvilka deremot helades med en vacance-afgift i dalertal.
Detta var alldeles icke obekant för Stiinderna vid 1809 års riksdag, men dessa hemmansdelar voro få till antalet.
När deremot all oroterad jord belädes med extra rotering, och det befanns att, ibland oroterade hemman, hela bergslager ingingo, som sedan indelningstiden återgått inom landslag och således voro skyldige att bära alla de onera, som landslag ålägger, så blef förhållandet helt annorlunda.
Om man aldrig så litet tittar in i frågan, så finnér man att den blifvit så fullständigt utredd of 1828 och iS34 arens riksdagars Ekon.Ulsk., alt ingenting dervid är att erinra, i följd hvaraf all oroterad skattskyldig jord skall med rotering beläggas.
Jag vill tillägga, ali sedan Ständerne fastställt ifrflgavar. vacance-afgift lill 12 r:dr, så skedde detta utan hänsigt lill något annat au till hvad de roterade hemmanen utgjorde per mantal, hvarigenom roteringsbördan någorlunda blef lika med hvad den in natura utgjorde; men man glömde alt dervid undantagn prestbohl, hvilka äfven med denna vacance-afgift helades, och deribland äfven preste- och andra bohl i Jemtland och Herjeådalen, hvilket ej rättades förrän vid 1823 eller 1828 årens riksdagar, jag minnes ej rätt vid hvilkendera, då klagomål häröfver af PresleSt. anfördes, då äfven restitution af den erlagda vacauceafgiften beviljades.
Mig synes att Gr. von Platen rätteligen 11 liedL frågans beskaffenhet och riktigheten af den handläggning, som Ulsktn henne egnat.
Jag har dock förnummit, alt åtskilliga anmärku:r, förmodligen af misstag om sakens rätta skick, blifvit framställda, hvarföre det torde tillåtas mig att försöka utreda rälta föi hållandet.
Betänk, afhandlar tvanne frågor: den första, hvilken den jord är, som bör vara rotellibetsafgifl underkastad, och den andra,— till hvad belopp bör denna afgift utgöras?
Den jord, sorn är i fråga, är den, hvilken till sin natur är underkastad ordinarie rotering; hvilken denna jord är, bestämmes af våra kameralförfattningar och beror således icke på godtycke.
Det är icke heller fråga om att i detta ögonblick förändra hvad ifrån gammal tid gäller; men den, som finnér sig förnärmad, äger att tillita vederbörande embetslilyndigbeter 0111 rättelse.
Här äro till Sländernes godkännande framlagda roteringslängder öfver sådan jord, hvilken ar roteringsskyldighet underkastad, men likväl icke densamma in natura utgör.
Dessa längder hafva, på sätt Utsktns betänk, i 1 punkten utvisar, blifvit granskade utan anmärkn., hvadan Utsk-.n tillstyrkt att de äfven måtte af Ständerna godkännas.
Utsk:n yttra sig på följande sätt: ”Då Utskm nu skola Den i5 April c. m. 49 skola afgifva yttrande i anledn. af meranämnda K. skrifvelse, förekommer det först, att K.
M. öfverlemnat till It.
St:s åtgärd de öfver den nya tillökade roteringen inom Stockholms, Westmanlands, Nyköpings, Upsala, Jönköpings och Östergöthlands
Ian upprättade längder, jemte meddelande, att K. M., efter föregången behörig granskning, för Dess del desamma gillat, och få Utsktn, med anledn. af den kännedom, de om dessa, af behöriga auetoriteter uppgjorda och pröfvade roteringslängder, varit i tillfälle att inhemta, och då de icke funnit några anmärkntr vid desamma alt göra, nu hemställa, att R.
St. äfven, för deras del, mätte gilla och fastställa den, i öfverensstämmelse med berörde längder, verkställda, nya roteindelningen uti Stockholms, Westmanlands, Nyköpings, Upsala, Jönköpings och Östergöthlands län.”
Det är således icke fråga om någon ny rotering, utan om indelning af de hemman, som äro rotering underkastade.
Den andra frågan rörer sjelfva afgiflen.
Gr. von Platen har upplyst, att sådana hemman, hvilka, till följd af deras natur, bort vara roterade, men likväl icke utgjort soldat, fått i stället betala en pålaga.
Vid sista riksdagen beslöto
Ständerne att afgiften skulle utgå efter markegång; detta har också sedan den tiden ägt rum, på sätt Ulsktns betänk, upplyser (sid. 2.3).
Sålunda är icke heller fråga om ali i närvar, ögonblick införa något nytt, som ej tillförene ägt rum.
Till yttermera visso får jag åberopa StatsUtsk:s utlåt.
N:o 64, der Ulsk. hemställer, att, jemte det knekterotefribetsmedlen upphöra, nu ifråga var. vacance-afgift må, under titel ”rotefrihetsafgift af oroterad, men ordin, rotering underkastad jord,” uppföras till ett belopp af 28,000 r:dr.
Sålunda hafva Ständerne redan bestämt hufvudbeloppet af den vacance-afgift, som skall utgöras.
En talare har frågat: ifrån hvilken lid skall afgiften beräknas?
Jo, på sätt som Utskrn säga: ”att för sådan jord må, der icke för densamma utgöres verklig rotering, i öfverensstämmelse med K.M:s den 18 Januari i834 afgifna samt af R.
St. den ro Nov. samma år bifallna propos. derom, erläggas rotevacance-afgift, på enahanda sätt och efter samma grunder, som från och med år i835 ägt rum.”
Men, frågar talaren, om sålunda intet nytt förekommer, hvarföre har då en K. skrifvelse i båda dessa hänseenden ankommit?
Detta föranleder mig att svara, att efter min förmening hade den K. skrifvelsen kunnat uteblifva, och del är af en alltför stor ömtålighet å Konungens sida att icke i detta fall handla med den makt
Ilan äger, som denna fråga blifvit framställd till Ständerna; ty Reg.Frn säger i 80 §:n: ”Krigsmakten till häst och fot så väl som båtsmanshållet af rotering och indelning förblifver vid de med landet och städerna upprättade contracter och indelningsverk, hvilka till deras hufvudgrunder skola orub 24 II. 7 5o Den i5 April e. m. bade vara, intilldess Konungen och R.
St. finna nödigt någon ändring deruti samfäldt att göra; kunnande ingen ny eller tillökad rotering, utan genom Konungs och Ständers sammanstämmande beslut, tillkomma.’’
Om dessa orden ”ny eller tillökad roteling” betydde, att nyhemman icke skulle kunna roteras, emedan det vore en ny rotering, som förut icke ägt rum; så hlefve följden, att sådana hemman icke skulle kunna skattläggning underkastas, med mindre Ständerne dertill medverkade.
Detta är en orimlighet och visar så myckel mera, att orden ”ny eller tillökad rotering” betyda någon annan tunga än den gamla författningar ålägga.
Jag hoppas att Gr. von Platen redan tydligt ådagalagt för hvar och en hvilken obillighet det skulle vara att låta den gamla jorden, som af ålder burit sin roteringsbörda, dermed fortfara, under det man tilläte nya hemman, som också 3ro skyldige att i rotering deltaga, slippa att utgöra densamma både in natura och efter markegång, eller till nedsatt pris, underlägset hvad öfriga hemman i Riket få vidkännas.
Om denna obillighet skulle införas, så är det klart, alt alla, som utgöra rotering, sk (ille hafva anledn. att besvära sig och säga: hvarföre skola vi, som länge utgjort dessa skyldigheter, fortfara att bära denna, dä andre undantagas derifrån eller ock få erlägga en vida derunder nedsatt afgift.
Detta hafva föregående Ständer förekommit genom deras beslut.
Således finner jag, att TJtsk:n rätt behandlat frågan, och att dervid ej annat är att göra än att bifalla Uuktns betänkande.
Hr Rosenblad har yttrat, att denna roteringsfråga redan skulle vara af R.
St. beslutad och af Konungen sanctionerad.
Man behof ver blott genomläsa den K. propostn, för alt finna att frågan icke ännu är afgjord och alt det just är desse Ständer, sorn skola afgöra benne; på hvilken grund jag också på f. m. yttrade att nuvar.
Ständer med yttersta varsamhet borde behandla denna fråga och endast på grund af rättvisa fatta beslut, äfven om delta skulle blifva stridande emot hvad förra Ständer yttrat.
Jag har icke, som Frih.
Cederström påslår, sagt, alt 1809 och 1810 årens Ständers beslut var orättvist.
Jag har sagt, att Ständernes yttranden vid i834 års riksdag icke voro förenliga med billighet och rättvisa derutinnan, att de velat pålägga den oroterade jord, som förut endast betalat rotefrihetéafgift, rotering, hvilken skulle utgöras med vacance-afgifts erläggande, fullt motsvarande ordin, rotering.
Det finnes hemman , som ifrån urminnes tider erlagt denna rolefrihetsafgift endast med 10 daler s. m., och derför anser jag i högsta måtto orättvist, på skäl jag i mitt förra yttrande anfört, att ålägga dem hela roteringsskyldigheten , beräknad efter markegång, hvarigenom denna skattebörda på en gång skulle blifva mångdubblad.
Den i5 April c. m. 5i Frih.
Gederström har dock ansett ett sådant förfarande rättvist.
Jag kan i denna del lika litet öfvertyga honom som han öfverbevisa mig; men jag frågar den ädle Frihtn, om det icke vore lika rättvist att indelta räntorna i .Skåne, som i urminnes tider utgått efter kronovärdi, decreterades att lösas efter markegång; ty förhållandet med de Skånska och de ifrågavar. roteringsskyldiga men oroterade hemman är, i afseende å sättet att utgöra skatten, fullkomligt lika.
Jag ber då att få fästa Frih:ns uppmärksamhet på den olyckliga och orättvisa rubbning i skatterna, ett sådant förordnande skulle medföra; ty då räntorna nu i Skåne lösas med i5 å 16 r:dr per hemman, så skulle de, efter markegångspris beräknade, säkert uppgå till ioo r:dr, hvilket icke hör betviflas, då man besinnar, att samma räntor i Stockholms län vida öfverstiga 120 r:dr.