Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Samma gång erhöll Löjtnant Carlströms Enka 100 R:dr, sedan mannen från företagets första början öafbrutit i 12 års tid tjenstgjort vid Canalen, och elter otaliga mödor vid en vidsträckt upphandling och framskaffning af Skogs-effecter, dödt i armod.
Äfven denna pension är, i följd af ett måttligt arf utaf 4°°° R-'dr, indragen.
Derefter följde en Lif-Grenadiers Enka, sorn feck ro R;dr, hvilka äro de enda, som återstå af de beviljade 3io R;dr.
— Af allt detta uppkom en Summa af i,5oo R:dr till pensioner efter Bolagets Tjenstemän, och o3o för arbetarne.
Dessa i83o R:dr hafva dock tid efter annan hopsmält till r,33o, genom dödsfall och andra omständigheter.
Jag hemställer, om en sådan summa kan sättas i fråga, när den blifvit använd till ett dylikt ändamål.
Jag har sagt, alt menskligheten talte derför; Nej, mine Herrar, efter den tafla jag framställt, som, jag medger det, är ganska sorglig, men sann till si - lied 17 Nn väml;er f. fn; Si sta bokstafven , är det cj blott mensklighelens, utan det är rättvisans fordringar som tala.
Dessa personer bunde annars framträda och säga: ”1 håfven en årlig inkomst af "8000 R:dr utaf Canalens Skogar och Område rn. m. en annan inkomst af Canal-afgif”ler, sorn redan stiger lill 12,000 R:dr, iliden af dem är beräknad; då hemställes, ”om vi ej äga rätt fordra en skärf af dessa inkomster, ”
De äro en ren bolagets tillhörighet, och det har varit en ovilkorlig skyldighet att dela med sig något deraf åt dessa, som så dyrt och oersättligt fått betala det 11 it, de uppoffringar och otaliga mödor, som bidragit, dels att skaffa, dels att förbereda Bolagets och det Allmännas fördelar.
Jag har således ej kunnat, och kan ej heller nu lämpa mig efter den mening, som BancoFullmäglige yttrat.
De hafva, till exempel, genom Prolocolls-Uldrag förklarat, ”huruledes Herrar Fullmägtige icke kunnat undgå ’’med särdeles missnöje anse Bolagets nyss ”omförmälde åtgärd, att, tvärt emot Banco”Slyrelsens gifna erindran, genom formligt •‘beslut ikläda Verket sådane förbindelser ”mot familier och anhörige af en blott på ”obestämd tid Constituerad Tjenstemanna”Corps, för hvilkas uppfyllande i alla fall "ingen framtida säkerhet kunde ega tuni, "utan genom Bolagets egne tillskott, enär "dess rättighet till disposition af anslagne "allmänna medel ej kunde utsträekas utöfver hvad med Canal-Verkets bedrifvande 5* Den 17 November f, m .
"stöde i oskiljaktigt sammanhang;’’ — ”Att "det i synnerhet varit för Herrar Banco"Fullmagtige lika oväntadt sorn obehagligt, ”att Ledamöter i Canal-Directionen, hvil”kas nit för Canal-Verkets framgång och "verkliga fördel ej borde betviflas, och sorn "voro närmast i tillfälle att känna Banco"Styrelsens af Ständerne erhållna uppdrag, ”likväl kunnat, icke allenast biträda, utan "ock tillstyrka Bolagets ofvannämnde be"lutll!” Denna af Ständerne åt Banco-Styrelsen meddelte föreskrift lyder sålunda :
"Att anmärka allt som syntes stridande e"mot de vilkor, hvarunder Bolaget erhållit "allmänt understöd, eller hvaruti misshushållning kunde förspörjas, med rättighet "att innehålla anslagen till dess förklaring, "som af Bairco-Styrelsen godkännes, blifvit "aflemnad, eller nödigt afseende gjordt å det, som till rättelse är uppgifvit!!” Jag får nu hemställa till Kidderskapet och Adeln, huruvida här varit fråga om något, som kan anses för misshushållning, äfvensom jag visat, om framtida tillgång och säkerhet är för en sådan utgift.
Jag får vidare förklara, att jag i allt, som förer mig enskilt, gerna skall rälta mig efter andras nöje eller missnöje, men der mina pligter tala, kan J‘ag ej göra afseende på dessa känslor uti lerrar
Banco- Fullmägtiges yttrande.
Jag tror, att något högre åligger mig, än ait söka andras nöje eller missnöje, vare dessa hvilka som helst, och med alla fel jag ka» bafra begått, har det likväl varit, jag vågar Den 17 November f. m. 53 säga, utan någon annan ledare, än känslan af min pligt, som måste följas, vare påföljden hvilken sorn helst.
Jag står alltid får' dig på den punct, sorn i en Constitutionei Styrelse tillkommer en hvar, som har någon befattning; men mitt samvete och min öfvertygelse måste i allt annat styra mig.
Uppå dessa skäl var det ock, som
Directionen fann för godt att, oagladt Fiillmägtiges tanka, förblifva vid sin inför Bolaget yttrade mening, framställa de behofvandes belägenhet och således verka till beslutet.
Jag erkänner, att jag varit en bland de talande och således* äfven en bland de, som ansets felande, och om della är att fela, så blyges jag icke för min förseelse.
Också slår här i Bolags Reglornas 7tde Arlickel sättet, huru den felaktige å min plats skall bedömrtias!
Men emedlertid fann Bolaget, att äfven då borde utbetalas 310 R:dr.
Detta har slagit så ut, att dessa 3io R:dr redan blifvit Bolaget besparde, med undantag af 10 R:dr, på sätt jag anfört.
Men det torde redan vara nog taladt om denna punkten; jag ber Ridderskapet och Adeln om förlåtelse för min vidlyftighet; men den som vill höra mig till slut, skall rättvisa mig, att det ej varit enskilta afsigter, som ledi mina steg.
Jag vet likväl, att jag äfven är pligtig alt svara i den punkt, sorn angår mig sjelf.
Det har varit fråga om min aflöning och ersättning för Reskostnader, hvilka Bolaget bestämde till 6000 R:dr, och hvilken fråga be - 54 Den 17 November f. m. synnerligt nog i 5
Sr liar vandrat från den ena instancen till den andra, ehuru det år Bolagets litti vckeliga rättighet, att sluta Accorder om aflöningarne fran den minsta till den största, utan annan skyldighet, ärt att dess beslut skola granskas af Revisorerne.
I Bolagets Privilegier 22 §. står det i hvad nion Banken äger att deruti deltaga, nemligen: att B a n c o -F u 11 m ä g t ig e må välja en Directe ur i Directionen för C a 11 a 1 v e r k e t, hvilken lika med de öfriga Direbteurerna af Bolaget lönas, samt vid de årliga Revisionerne äfven en Ful m äg ti g.
Men jag vill icke orda mycket i sjelfva saken, ty det passar icke:
Jag skall blott nämna, att då mili lön 1810 bestämdes till 4000 R:dr, var jag tillika Stats Råd med 35oo R:dr lön, hvilket således tilsammans utjorde y5oo.
År 1812 tog jag afsked frun Stats-Råds Embetet, föranledd dertill af flere orsaker, som här är onödigt att nämna.
Då krblef min inkomst 4ooo R:df lills år i8i5.
Det var år i8l5 efter Riksdagens slut, då jag ansåg det vara tid, att Bolaget, efter erfarenheten af flere år, borde domina öfver sin Ordförande.
Det var då jag nedlade min befattning, för alt låta Bolaget sjelf, genom ett fritt val, visa, om jag gjort mig förtjent af dess förtroende.
Valet förnyades, och stadfastades af Konungen; sedermera fortsattes min bfattning till år 1818 med samina aflöning; då hade redan jag och andra vunnit erfarenhet, hvad jag var intg sjelf ecb Den 17 November f. ra, 55 de mina skyldig, samt huru jag svarat mot det uppdragna förtroendet.
Del vore väl un - derligt och temmeligen olika mot hvad allmänneligen brukas, om en man, som har ali försörja en Familje, sorn från den i:sta Januarii tji den sista Decmber är sysselsatt hvarje dag med samma ärende, skulle dervid nödsakas att betala denna möda med förlusten af cn del utaf sin egendom.
Detta framställde jag helt enkelt, Bolaget föreslog mig då en ersättning för den framfarna tiden, hvilken ersättning jag undanbad mig emedan det icke öfverensstämde med mina principer om efterräkning , men jag emotlog hvad Bolaget tilläde mig för det tillkommande, nemligen 2000 R:dr årlig tillökning.
Jag frågar nu, då jag är att anse såsom en annan tjensteman, hvad har väl hela denna sak att göra med ifrågavarande Betänkande, eftersom Banco-Fullmäktige ej kunna säga att misshushållning ägt ruin?
men 0111 det nödvändigt efter 5 års förlopp skall hemställas till Ständernas bedömmande, så måste äfven jag hemställa, hvar tjenstemannens säkerhet finnes, hvar säkerhet för de kontrakters hälgd, som Bolaget eller dess ombud uppgöra , och sist, hvar Statens säkerhet finnes?
Jo! den som jag sjelf kan erbjuda; ty jag har. afsatt det Capital, som mig angår, om Sländerne skulle finna det böra återbära*.
Men hvilken annan af Bolagets Tjenstemän vore väl i belägenhet att göra ett sådant offer, om det gäller | Föjr öfrigt, och då jag nu sagt så 56
Den 17 November f. m. mycket om dessa 3:ne puncter, vill jag blott fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på den Allmänna principen, hvartill det leder, om en Controllerande Aucloritet skall gå in i detailler, der dagligen sådane måste förekomma.
Man blott förlamar det hela.
För att visa detta tydligare, nödgas jag framställa en händelse, som väl ej utgör ett föremål för närvarande granskning, men hvilken om 5 år skulle kunna blifva underkastad en sådan, och hvilken ingen klok man kati våga äfvenlyret utaf.
Sedan ar betet så långt framskridit, att man var bekant med alla omständigheterna dervid, ansågs ock nödvändigt, att anskaffa en hop mekaniska Inrättningar, hvilka erfordrades.
Efter flere anställda försök
Inom och Utom lands, fann man att detta ej kunde ske, ulan anläggande af en egen Verkstad.
Denna har varit föremål för många och täta öf-> verläggningar.
Flere tillbud gjordes, sorn likväl alla misslyckades, och man vet hvad det erfordras, att organisera en Inrättning af denna art och betydenhet.
Ändlligen gjorde händelsen, alt, då jag för andra orsaker nödgades öfverresa lill England, det lyckades mig, att derifrån erhålla en pålitlig arbetare, för att uppställa Verkstaden, utan hvilken det hade varit omöjligt att göra Canalen färdig, såsom erfarenheten äfven sedermera bestyrkt.
Derefter då mästaren korn till Sverige, och man redan hunnit försöka Don ^7 November f< m. försöka dyrheten af malerialiernes införskrifvande utifrån, skred man ändlligen lill inrättningens verkställighet.
Men lör alt ieke dermed för tungt belasta bolaget anhöll
Directionen i underdånighet hos Konungen em ett anslag för delta ändamål af 30,000 R:dr, hvilka ock beviljades af p:de Hnfvudtiteln.
Äfven Bruks-Socielelenanslog en dylik summa sorn Lån, emot billiga vilkor, emedan alla instämde med Directionen örn nyttan af en sadan verkstad.
Derefter förliågade jag mig hos flere Vetenskaps man deröfver.
Men för all ändå vara säker, innan man derpå skred til' Arbetet, låt jag emellan Directionens Ledamöter circulera en härvarande särskild skrift, med hvars upläsande jag nu ej vill trötta Ridderskapet och Adeln, men hvar uti planen och alia motiver ne för den voro på det nogaste upptagne Eankens Ombud yttrade sig deröfver på följande sätt:
Ehuru jag visserligen finner, att ifrågavarande anlägg-, ning skulle blifva af mycken nytta så väl för Ca 11 alen som för det Allmänna, anser jag mig dock icke kunna medgifva verkställigheten deraf på sätt här blifvit föreslaget eller annorlnnda med Cana 1-Werketsdelta g a nde, förr än förslaget är vordet Banco-Styrelsen underställ dt, och af densamma godkändt, helst nämde Styrelse förut afstyrkt en Ridd, •
Ad, Prot. 10 B, 8.
Afd, 8 Den 17 November f. m. dylik anläggning på Canal -Verkets bekostnad.
Härvid mäste jag anmärka, att-dfenna inrättning ej var hvad bankens Ombud menar med orden: en dylik anläggning, eller något gjuteri.
Ett gjuteri är vida skiljdt från en mekanisk verkstad.
Det blef vidare sagt, att det skulle underställas Banco - Styrelsen; men på den väg som detta skulle ske, och då Directionen ej samlas lill Allmänt möte "för uppsättandet al den års-berätlelse, som lill Banco-Styrelsen öfverlemna*, så hade derigenom hela året förlorats, som, i hänseende tili andra förhållanden, vållat en mångdubbel skada, som Circulairet upplyser.
Hvad återstod mig i sådant fall alt göra, annat än just det sorn jag då gjorde ?
Med begagnande af [föreskriften i 7 Artikeln af Bolagets Reglor, der det beter:
Ordföranden i Directionen-, som, enligt näst föregående artikel, kommer att styra verkställig h ete n af hela Ca n al-ar betet i dess fullkomliga sammanhang, äger .111 alls na disponera Arbets-St yrkan, så af Commendering so m 11 a n d l t e riare och andre Arbetare, s(amt blifve följaktligen ensam ansvarig ej mindre fö'r dess användande, än för fullgörandet af de o m arbetet af D ir eclionen v i d ta g n e b e s 1 u t.
Men som delsloc a iaomständig heter,dels sårskilta händelser, kunna göra så väl hastiga förändringar i berörde be - Den 17 November f. m» slut, som företagandet af alldelas 11 y a arbeten b a d e n y 11 i g a o c b nödv ä n!d i g a , så skall O r d f ö r a n d en äga rätt, att slå dane föra n d ringar och nya arb eten anbefalla i närvaro af Öfve r-M e k a »i k u s och en Leda m o t af J) i r e c t i o n e n , som dervid blott upplysningsvis yttra sina meningar, hvilka, jemte de af Ordföranden a 11 d r a g n <3 s k ä 1 an tecknas i det P r o 10- coll, som vid dylika tillfällen skall lrållas.
När nu i förd af Banco-Fullmägtiges Ombuds inlemnade Reservation, pluralitelen af Direetionen fann betänkligheter vid aLt exponera sig för elt åtal och en efterräkning, som förmodligen ej skulle komma i fråga förrän 5 år derefter, helst summan var betydlig nog för att kunna fråntaga dem en ansenlig del af deras förmögenhet, då ägde jag ej annan utväg, än att taga alltsammans på mitt eget ansvar, och låta denna inrättning fortgå, utom hvilken jag lika litet ser möjligheten af att kunna drifva arbetet vid Canalen , som om alla öfriga redskaper saknades, eller verkstäder hindrades, och jag måste i denna del tro min egen erfarenhet, ty jag vet annars icke , på hvem jag skulle lita.
Jag har framställt detta, såsom ett exempel, emedan hvad som en gång skett, än ytterligare väl kan komma att inträffa.
Man har sagt mig , att från någon i de andra Stånden blifvit inlemnadt ett förslag till ändring i Reglementet , som ytterligare skulle lägga hinder 6o Dfn 17 November f. m. i vägen för Ordförandens eller Directionens ver k Selin lie t, J;ig hemställer , om, enär ett sådant arbete som Götha Canal i i3 år verkställts under Allmänhetens ögon , der, under allt klander, Directionens åtgärder alltid blifvit af Bolaget gillade, och enär det vidare blifvit visadt för Allmänheten, att med den Arbets-method man begagnat, arbetet, ehuru dyrt, likväl icke kostat mer än hälften af den summa, som skulle åtgått eller den gamla arbets-methoden ; jag hemställer då, orn en förändrii c vid administrationen af ett Verk , sorn nalkas sin fullbordan , skall behöfva vidtagas för några småsaker.
För min del skulle jng tro, då alla
Directionens åtgärder varit lill- nöjes, då beräkningen af kostnaden , sådan jag nämndt den, ett helt år legat tryckt för Allmänhetens ögon utan att den af någon blifvit vederlagd ; då Bolaget har full magt att använda eller genom
Directionen låta använda medlen till Verkets utförande; då denna utföring under vissa förhållanden är Ordföranden förbehållen , att det vöre bäst låta bero vid hvad nu är.
Missbrukas denna magt, så är ju Contrplleu gifven och stark , men ock derföre liksom styr kan i allmänhet öfver alla småsaker ; den beslår deri, att Banco-Fullmäg tige hafva en oinskränkt anmärknings-rätt; Öfver anmärkningarne är Directionen skyldig att sig förklara, och om ej Directionen är i stånd dertill så kunna Banco-Fullmägtige innehålla Bygg nadsbidragen, och då kan Bolaget, utan att behöfva anföra några skäl, afsätta D en 17 November f. m. 61 Ordföranden, ty uti 7 Art. af de Bolagsreglor Konungen utfärdat, står äfven:
Skulle Bolaget anse Ordföranden i en eller annan måtto brista i de
Hon om åliggande skyldigheter, stån de det Bolaget fritt, att sådant hos Ivon g i.
Maj: t anmäla, med underdånig anhållan om hans entledigande; och bör då tillika behörigen upprätt ad t förslag till an ny Ordförande i underdånighet insändas, hvaraf synes, som
Konungen ej skulle vara böjd lägga hinder för ombytet.
På samma sätt kan Bolaget äfven välja andra Direclionens Ledamöter.
På sådant vis tror jag, att kraften är bäst bibehållen till Verkets utförande, och Controllen säkrast uppställd.
Således anhåller jag, att man måtte förblifva vid hvad man börjat, och med nytta och framgång blifvit utfördt.
Att nu afbryta djen vidtagne methoden, vore visserligen ej nyttigt, och jag åtminstone är af den tanka, att Canalens utföring bör på samma sätt, som hittills, fortgå.
Ty jag beklagar upprigtigt, om icke i ett så vigtigt ämne, der fråga möjligen kan uppstå om återbetalning, någon annan gräns än den af 5 år skall vara stahl för anmärknings rätten, då all utföring likväl tillhör Bolaget liksom all Controll Banco-Styrelsen.
Under sådana förhållanden och då Jern Contoiret förklarat alt det vill ha säkerhet för lånet, om till slut något klander skulle falla på Verkstads inrättningen, skall det ju ytterst återfalla på mig!
Hvad ha? 62 Den 17 November f. m, jag du att göra?
ena sidan liar jag yttrat min öfvertygelse, att Canalen borde kunna blifva färdig till ar 1828, A den andra sidan beröfvar man mig oumbärliga medel till dess utförande.
Kan man väl tro mig vara så tanklös, att jag nu skulle inlöpa i denna dubbla Labyrint!).
Kanske skulle jag våga det sorn enskild man; men då jag bär fleras väl alt tänka på, må man förlåta mig, om jag ej kan gå så långt.
Jag bar under denna tid förminskat, ej förökat ärfd förmögenhet; detta bekymmrar mig ej, tvert om jag är glad deröfver, ty jag vet bäst, hvartill den blifvit använd.
Men det ges en gräns, och det är denna grans, sorn natur och känsla ålägga mig att icke öfverskrida.
Det är i anledning af dessa anmärkningar och med all aktning för de Herrar, hvilka äro Ledamöter i Banco-Utskottet, sorn jag vågar anhålla om återremiss, då Betänkandet nu ej kan med förändringar afgå ras.
Herr v.on Hohenhausen, Michael:
Jag anhåller, att i körrthet få redogöra för de skäl, pä hvilka jag delat deras öfvertyg geise, sorn tillstyrkt det Betänkande, hvaremot anmärkningar af Herr Grefve von Platen nu blifvit gjorde.
Det har hufvudsakeligen förekommit oss, som Ständerne vid 1815 års Riksdag uti sitt beslut om Aetiérnes återforsäljning hade inbegripit den mening» att försäljnings gumman skulle åter - Den 17.
November f, m. 63 gå till Canalen, och alt Bolagets dispositions rätt skulle . inskränkas till den ränteberäkilin;, sorn på Aclierna meddeltes.
Jag äger visserligen icke den juridiska kännedom, som fordras, för, att bedöma, huruvida detta är ebestrideligt riktigt, eller huruvida några § § i Reglementet tillerkänna Bolaget all den dispositions rätt, sorn Herr Grefve von Platen menai; men med föi utsättande af det första, eller att den tillhörde Riksens Ständer, anhåller jag att få förklara de grunder, på kvilka jag instämt i Utskottets Betänkande.
Det har ej kunnat undfalla BancoUtskottet, alt den direction, som nu förestår Canalen, ej altid är att påräkna.
Utskottet har erkänt, alt de pensioner, sorn af densamma blifvit meddelade, varit e) blott beliöflige, utan så af rättvisa och nödvändigheten påkallade, att om frågan blifvit frarasläld lill Ständerne , hade de säkerligen sjelfva beviljat dessa i5oo Rdr, enär de ytterligare anslagit till delta verks fullborda 11 <j| öfver en half million.
Det har således blott varit i afseende på principen, som Utskottet yttrat sig mot
Direclionens förfarande med denna pensions tilldelning.
Utskottet har trott, att lill dess Canal-arbetet blefve fullhordadt, och dess afkastning beräknad, så att bestämmas kunde, hvad bolaget hade att disponera .dessa pensioner borde så beviljas, att de blott årligen anslogos.
Jag erkänner väl, att detta skulle hafva ett mindre behagligt inflytanee på de personer, som åtnjuta pensionernej men det har varit af princip - 6-i Den 17 November f. m. skälet, som Banco-Utskoltel icke kunnat frångå denna tanka, med förutsättande dessutom deraf, att alla inkomsterna användas pä Canalarbelet, samt med föreskrift för BancoFullmägtige, att anmärka allt, sorn syntes stridande mot de vilkor, hvarunder Bolaget erhållit allmänna understöd, eller hvaruti misshushållning kunde förspörjas,'med rättighet ali innehålla anslagen intill dess förklaringsöm af lianco-Styreisen godkännes blifvit afiemnad, eller nödigt afseende gjordt å det som lill rättelse är uppgii vit.
På dessa grunder torde en hvar finna, alt Utskottet ej kunde annorlunda förfara, än gilla Fullmägtiges åtgärder, hvilka äfven Riksens Ständers Revisorer godkänt.
Man hade i annat fall kunnat befara, att, om Öfver-Styrelsen Öfver Verket folie 1 mindre nitiska händer, medlen, som nu till större delen 1' stridas af Stats-Yerket, skulle kunna undanryckas från sitt ändamål, och användas till saker som dermed ej voro så nära beslägtade.
De pensions anslag, som gjordes före år 1815, hafva icke kunnat komma under någon anmärkning, emedan Bolaget intill dess otvifyelaktigt hade frihet att göra och låta med sina inkomster, som det behagade.
Hvad den ena puncten beträffar eller anslaget till arfvode för Chefen, så har Utskottet tillstyrkt förökningen deruti med afseende dels på de skäl, Grefve von Platen an* Di b 17 Nuvesiibtr f. ra, anfort, dels på det- förändrade cch falin# myntvärdet, sedan den tiden, då detta arfvode forst bestämdes.
Och det Siar förekommit oss, sora Utskottet äfven deröfver bordt yttra sig, emedan det angick hushållningen med almänna medel.
Ilvad åter angår den mekaniska Werkstaden, så hafva inga anmärkningar deröfver blifvit till Utskottet inlämnade, och jag är öfvertygad att Rik— sens-Ständers Fullmägtige nog inse, hvad som behöiVes för arbetets fortgång, samt att de deröfver veta att rådföra sig lriéd insigtsfull män, utan att slyras afjfördomar’
För öfrigt tror jag äfven att alls inga ändringar i Reglementet behöfvas, då det närvarande synes lämna tillräcklig säkerhet åt Stunderna och tillika full frihet åt Bolaget och dess Styrelse, att kunna med drift utföra arbetet.
Jag får således nu, sedan jag utvecklat de skäl, på hvilka jag för min enskildta del tillstyrkt Betänkandet, förklara atl då jag icke är i stånd att bedomina efter juridiska grunder, huruvida Bolaget haft rätt att efter godtfinnande begagna särskildta inkomster, sorn från staten icke inflyta, jag icke liar något emot en återremiss på det denna primitiva fråga, på hvilken allt det ändra beror, må blifva nogare undersökt, och bestämdt afgjord.
Herr' Grefven och Landt-Marska lken hemslälde, om Bidderskapet och Bidd. e, Ad, Pröt. j» B, Afd. § ] CG De n i yj November f. m.
Adeln ansåg Bonco-Utskottets förevarande Utlåtande böra, i anledning af. de dervid gjorde anmärkningar, tili Utskottet återremitteras Ropades Ja.
Föredrogs Preste-Ståndets Protocolls-Utdrag af den t© dennes, hvaraf inhämtades, att Preste-Ståndet, för att bereda en snarare fullbordan af Expeditions-tJtskottets med hvarje dag tilltagande arbeten, och derigenom bidraga till Riksdagens snara slut, funnit godt besluta, det borde, i likhet med hvad vid Bevillnings och Banco-Utskolten hittills ägt runi, hvart och ett faf de Öfrige Utskottens Secreteriat med ägande biträde, besörja uppsättandet af de Expeditioner, som föranledas af innom Utskottet författade Betänkanden, hvilka Coneept förslag lill Expeditioner med åtföljande handlingar, borde öfverlämnäs till Expeditions-Utskotlet, för att där justeras, numereras och till ytterligare granskning till Riks-Ståriden insändas; ägande sistnämde Utskott, sorn borde fortfara att uppsätta skrifvelser, i anledning af redan till Expedition färdige Betänkanden, samt RiksdagsBeslntet; att, till hjelp vid renskfifning-, i mon af beliQ^et, använda de öfrige Utskottens ledige Cancellisler; uti hvilket beslut de Den 17 November f. m. 67 Öfrige Riks-Stånden blifvit iubjudue att sig med Preste-Standet förena.
Herr Grefven och Landt -Marskal k en bemstälde, om Ridderskapet och Adelil behagade, för ness del, uti Preste* Ståndets nyssnämnde beslut instämma, Ropades Ja, Herr Grefven foch Landt-Mar.» skal k en bemstälde, om Ridderskapet och Adeln behagade ä nästa Thorsdag den 20 dennes förmiddagen utvälja 7 Ledamöter uti den Direc.tion, som, enligt 5o § i Riddarhus-Ordningen, skall besörja ochjorvalta Riddarhusets angelägenheter.
Företogs till pröfning Lag-Utskottet* ej mindre den i5 sistledne Augusti under N:o iÖ2 afgifne, samt den 27 i berörd de månad eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, angående föreslagne ändringar ull Concurs Lagen af den i3 Julii 1818, än. ock den 25 sistledne October under N:o2i2 meddelle, samt den 6 dennes på bordet ©sa 17 November f, in, lagde, Utlåtande, ofver de vid; förstnämnde Betänkande gjorde anmärkningar.
I sammanhang härmed uppläste?
Pressle-Ståndels Protocolis-Utdrag af den io:de dennes, innefattande Preste-Ståndets beslut: 1:0