Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Återfall äro oundvikelig».
Detta bestämmer min öfvertygelse så mycket mer i tillämpning om verkställbarheten, sorn några få exempel ingalunda bevisa ändamålets framgång i det hela.
Sjelfsvåld bör med aga luktas.
Uti Rikets Hufvudstad lemnäs ej något för ändamålet tjenligt efterdöme, der Öfverflödet och Yppigheten i all sin glans fortfar i alla Glassér, utom vid Kongl.
Hofvet.
Utländske Öfvergods-Artiklars skadeliga Den 20 Januarii. 125 inflytelse på Handelsvågen, Näringarne och Rikets producter hafva alltid föranledt lill Regeringarneé omsorg, att både införsel och förbrukning deraf blifvit förbud ne.'
Vid i 746 års Riksdag, anmärkte framlidne Hans Excellence Lowenhjelm, att Rikets Import uppgeck till 76 Tunnor Guld; deremot Exporten endast utgjorde 72.
Införskrifningen af Vin, Tobak och Spannmål besteg till 28 Tunnor Guld.
Lyckligt vore om Sveriges HandelsBalance, i anseende till ÖfverflocisArticlar, kunde nu jemföras med den då varande och än lyckligare, om genom god hushållning, Handels-relationerne med Utlänningen kunde bringas till ett för Riket förmonligt Systeme.
Men i5:de Tabellen till Serskildta Utskottets Betänkande om den 1815 öfverklagade allmänna Förlägenhet lemnär ej hugnande upplysningar om Rikets Im- och Export, då Staden Götheborg Åren 1813 och 1814 ensamt infÖrskref Bomullsväfnader för 2,101,69 R:dr, hvaraf blott exporterades för 176,259 R:drs värde.
Sämre förhållande visar sig, vid anteckningar om Import af Rum, Porter, Vin och Tobak med flere Öfverflödspersedlar.
Ridderskapet och Adeln beslöt nästlidne Riksdag, atti underdånighet hos Kongl. Maj:t, genom en stor Deputation, framställa, de Medel Riksens Ständer ansedt nödige till att afhjelpa Förlägenheten i allmänna penninge-rörelsen, som likväl livad sättet angeck, ej kom till verkställighet, i anseende till de öfriga Riks - 126 Den 20 Januarii.
Ståndens derom tagne Beslut.
Men denna skiljaktighet tror jag ej nu vore att befara, då RiksStåndens af deras Taleman yttrade tänkesätt, synes leda lill en gemensam önskad verkställighet, att hämma Luxen och dess stadeliga följder.
I fråga om CivilStatens broderade
Uniformer är jag af enahanda tänka med de aktningsvärda Herrar Ledamöter af Högloft.
Ridderskapet och Adeln, som deremot gjort Anmärkning.
Vördsammast anhåller jag ej allenast att mitt Anförande må varda remitteradt till Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottet, som så fort sig göra låter, torde fästa sin uppmärksamhet vid Målets angelägna fortgång, utan ock med de andra Respective RiksStånden communiceradt.
Friherre Björnstjerna} Magnus:
Det är i anledning af Herr Lilljehorns väckta Motion, om afläggandet af Guld och Silfver på Uniformerne, som jag får anhålla att nämna några ord.
Jag är fullkomligen af den värda Ledamo- ' tens tanka i afseende derpå, att Uniformer böra vara simpla, enkla och så litet kostsamma som möjligt är, på det att' illa Lönte SubalternOllicerare må kunna bestrida dessa utgifter.
Jag tror mig äfven hafva lemnat ojäfaktiga bevis derpå, då jag hos Kongl. Maj:t i underdånighet tillstyrkt, och expedierat afläg - Den 20 Januarii. 127 gandet af allt Guld och Silfver på UniformsPantalonger, samt afläggandet af GuldEpauletter för alla Officerare i Ammen, med undantag af Generalitetet och Öfverstarne, hvarigenom Armeen således föregått Om Ridderskap och Adel, som till vår Uniform ännu bära sådana Epauletter, med ett vackert efterdöme.
Det återstår för Armeen nu ej mera än 1:0 ett par små Guldknapphål på Kragen, som distingera Graden, och tror jag det vara fåfängt upptänka något mindre dyrt Grad-tecken, samt 2:oGuldcordon på Tschakots, hvilken den värde Ledamoten föreslår bör indragas i stället för Löneförhöjning.
En sådan Cordon kostar circa 3o R:dr Banco, varar i 10 år, och skulle Löne-förhöjningen, genom denna indragning således ej blifva betydlig, ty den utgjorde ej mer än circa 3 R:dr Banco, om året.
För öfrigt tror jag ej att Rikets Financer genom sådana Småsaker kunna på något sätt upphjelpas eller förbättras.
Uppå derom af Herr Grefven och LandtMarskalken framställd Proposition, blefvo Herr af Stenhofs Memorial samt Friherre Björnstjernas Yttrande till Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottet remitterade.
Uppropades de Herrar Ledamöter af Högh Ridderskapet och Adeln, hvilka låtit anteckna sig till deltagande i Riksens Ständers stora De - 123 Den 20 Januarii. putation, som kommer alt klockan 12 i dag, i underdånighet! uppvakta Hans Maj:t Konungen samt Hans Kongl, Höghet KropPrinsen och ArfPrinsen.
Fortsattes Justeringen af PleniProtocollet för den 10 dennes förmiddagen intill slut.
Herr Berghman, Ambrosius Magnus anhöll om Ridderskapets och Adelns tillåtelse att få med de öfrige RiksStårtden commuuicera sitt till Stats- och LagUtskotten remitterade samt uti PleniProtocollet för den i5 dennes intagne Memorial, angående utfärdande af Förhud att proponera någon Allmänhet Utgifter* utan föregånget Riksens Ständers Beslut, hvilken anhållan uppå gjord Proposition, af Ridderskap et och Adeln bifölls.
Herr Nauckhoff, Carl Ulric, hade inlemnät följande, som upplästes: Vördsamt Memorial!
I Som mångfaldiga egna angelägenheter påkalla min snara afresa härifrån RiksMötet; så vågar jag hos Herr Grefven och LandtMarskalken samt Högloft.
Ridderskapet och Adeln utbedja mig den ynnest, att nu varda endtledi - Den 3to Januarii. 129 garl från don befattning mig af Högloft.
Ridderskapet och Adeln i ItiddarhusUtskottet hittills varit anförtrodd, under förklarande dels af min erkänsla för det förtroende, hvarmed Ridderskapet och Adeln i detta fall behagat hedra mig, och dels af min synnerliga ledsnad deröfver, att nödsakas lemna en befattning, der jag vågade hoppas att vara Högloft.
Riddcrskaoch Adeln på något sätt nyttig.
Herr Grefven och LandtMarskalken tiilkannagaf> att Herr Lejonstolpe, Jonas Samuel, hvilken vore Ledamot i Allmänna Besvärs- och OeqonomicTJtskottet, samt för någon tid sedan erhållit tillåtelse, att från Riksdagen afresa , nu mera anmält, det han vore hindrad att för närvarande till Riksdagen återkomma, hvarigenom hans plats i OeconomieUtskottet således blifvit ledig; i anledning h-varaf Herr Grefven och LandtMarskalken anmodade Herrar Electqrer att innan nästa Plenum utse en Ledamot i RiddarliusUtskottet efter Herr Nauckhoff, samt en i Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottet efter Herr Lejonstolpe.
Sedan underrättelse ankommit, att de öfrige Respective RiksStåndens
Deputationpr voro i SecretaUtskottets rum församlade* öfverlemnade Herr Grefven och LandtMarskalken
Klubban till den äldste närvarande Grefven, Ridd. o. Ad.
Prat. II B. 2 Afd. 17, 18 l^o Den 20 Januarii.
Grefve Gyllenborg, Joban Henning, samt afgick med stora Deputationen.
Upplästes ett från RiddarhusUtskottet inkommit, sä lydande:
I anledning af de Anmärkningar Herr Presidenten ra.m.
Friherre Fredric Tersmeden samt Majoren Adam Didric Reuterskjöld afgifvit vid föredragningen inför Högloft.
Ridderskapet och Adeln af RiddarhusUtskottet den 17 sistledne December meddeldte Utlåtande, angående det af afledne ÖfversteLieutenanten C. G. Reuterskjöld i lifstiden upprättade Testamente, hvaröfver undertecknad Ordförande och AdvocatFiscalen Carl Ulric NauckholT äfvenledes in Pleno s-ig yttrat, har Höglofl.
Ridderskapet och Adeln behagat återremittera detta Ärende till Utskottet, att med förnyadt Yttrande derutinnan till Höglofl.
Ridderskapet och Adeln inkomma.
Då nu Utskottet går att fullgöra denna pligt, tror Utskottet sig till en början bpra anmäla, det Utskottet å ena sidan hyser den öfvertygelse, grundad på de skäl dess förra Betänkande i detta
Mål upptager, att de Stiftelser aflidne ÖfversteLieutenanten Reuterskjöld gjordt, icke kunna utan förändring åf dess Förordnanden af RiddarhusStyrelsen öfvertagas, utan att directe strida emot Ridderskapets och Den 20 Januarii.
Adelns, uti förra Belänkandet åberopade, vid förra Riksdagen faltade Beslut, hvaremot Utskottet å den andra förmodar, att desamma med förändring af vissa vilkor möjligen skulle kunna antagas, då de i en aflägsen framtid uppnå ändamålet af en allmän välgörande Anstalt.
De omständigheter, hvilka i sammanhang äfven med RirldarliusDireetionens uti 12 §. af dess RiksdagsBerättelse gjorde hemställan, fästadt Utskottets uppmärksamhet, äro: Att RiddarhusStyrelsen enligt Testators Förordnande skulle ansvara vederbörande Pensionärer för högsta laga årliga Ränta:
Att interesset af det donerade Capitalet, jemnlikt de Skuldförbindelser nuvarande Ägaren af Hollmens Bruk utgifvit och hvilka finnas TastameutsHandlingarne bilagde, bör hvarje halft år lyftas å nämnde BruksContoir i Norrköping:
Att jemnlikt Testamentets Föreskrift' det blifvit RiddarhusDirectionen ålagd t, att under Pensionairernes spädare år. tillse, det deras Pensioner mätte samlas till ett
Capital för att sedermera vid mognare år dem tillhandla hållas:
Att Betyget öfver en Afkomlings af Reuterskjöldska, Örnsköldska oell Wefverstedtska Famil lema behof af understöd, endast får utfärdas af den äldste eller Slägtens Hufvudman, jemte tvenne andra af Ätten, då likväl det skulle kunna hända att ingen, eller blott en af Ättcrne funnos i Sverige alt tillgå, samt att ehuru meningen af Testamenterne visserligen tydligen synes vara, att ingen annan skulle kunna komma i åtnjutande af Pensionerne, än dem, som voro af Reuterskjöld - 132 Den ao Januarii. ska, Örnskölclska eller Wefverstedtska Namnet, finnes dock, i anseende till det i Testamentet nyttjade ordet j4fkomlingar_, möjlighet af framtida tvister.
Att tiden för åtnjutande af Pensionerne icke blifvit så noga bestämd; och alt sluteligen tvärtemot Testators Förordnande det till Riddarhuset Donerade och i Ilollmens Bruk Intecknade Capitalet, aldrig får uppsägas eller infordras, så länge den årliga Räntan derföre ordenteligen utgår.
Efter det Utskottet i dessa ämnen meddelat Testators Broder, Majoren Adam Didric Reuterskjöld samt Executor Testamenti, Kongl.
HofPredikanten, Teologife Doctorn, Prosten och Ledamoten af Kongl. Nordstjerneorden, Matthias
Stenh ammar sine förberörde Anmärkningar, samt med godkännande deraf, Majoren Reuterskjöld och Kongl.
Doctor Stenhammar tillika förklarat sig icke äga något, att påminna vid de af Utskottet föreslagne och i Testators Förordnanden nödige ansedde förändringar, hvilka här nedan förekomma att upptagas, har Herr Doctor Stenhammar, uti hvad som rörer Capitalets möjliga uppsägning, serskildt upplyst och tillkännagifvit, alt, sedan han straxt efter ÖfversteLieutenantReuterskjölds frånfälle erhöll kunskap, det den af samma aflidne ÖfversteLieutenant vid i8i5 års Riksdag gjorde hemställan, det måtte alla till fördel för Adeliga Famillers så Söner som Döttrar bestämde Testamentariska Förordnanden, af RiddarhusDirectionen öfvertagas, blifvit af Höglofl.
Ridderskapet och Adeln afslagne, hade han ej Den 20 Januarii. *33 ansedt sig kunna begära det RiddarhusDirectionen skulle desamma sig åtaga, hvarföre bemälte
Doctor efter föregången rådplägning med Iiufvudmännen för Friherreliga Örnsköldska och Adeliga Reuterskjöldska Ätterne, i grund af deras begifvanden, under den 3o September 1816 försålt Hollmens Bruk till Häradshöfdingen L. M. Throzelli, emot vilkor af Räntans erläggande hvarje halft år, och att, så länge denna Räntebetalning ordentligen fullgjordes, Köpeskillingen aldrig kunde till betalning uppsägas, hvilket äfven uti bemälte Häradshöfdinges, Handliugarne åtföljande
Skuldsedlar finnes intagit, hvarigenom allt en mycket högre
Köpeskilling än annars varit att påräkna erhölts.
Doctorn bade sedan närmare betraktadt svårigheten för någon annan Auctoritet att på sätt Testator forordnadt bevaka Testamentet, och derjemte hyst den förhoppning att Ridderskapet och Adeln, som sjelfve kort derefter sammanträdde, skulle möjligen härå kunna göra serskildt afseende, hvarföre Herr Doctorn ansett sig genom Landshöfdingen böra Handlingarne till RiddarhusDirectionens Pröfning insända. —- Men så väl Herr Majoren Reuterskjöld som
Doctor Stenhammar yttrade gemensamt deras förmodan, alt hvad angår uppsägningen och rörligheten af den till Riddarhuset besLämde CapitalSumma, skulle Köparen troligen icke kunna förmås till undgifvande deraf, ehuru de visserligen ej kunde bestrida Testamentets Föreskrift, att RiddarhusDirectionen skulle vid Försäljningen gilla och antaga den säkerhet, som erböds samt stadga BetalningsvUkoren. 134 Den 20 Januarii.
Vid öfvervägande af sålunda förekommit får Utskottet den äran att föreslå Högloft.
Ridderskapet oell
Adeln tvenne alternativer:
I förra fallet, eller så vida berörde Testamenten skola kunna emot tagas, anser Utskottet följande vilkor och förändringar vid sjelfva Testamentet böra äga rum, nemligen: 1:0
Att ehuru Testator föreskrifvit, att utan afdrag, högsta laga årliga Ränta af de till Riddarhuset ingående Summor, alltid böra hållas Pensionairerne tillhanda, det må vara RiddarhusStjrelsen tillåtit att innehålla i procent af dessa Capitalers årliga Räntor, för att sedan utaf samma ena procent, först afgått ersättning för oumgängelige Kostnader vid Förvaltningen af TestamentsMedlen, samt lämpelige Arfvoden åt de Personer, hvilka årliga Bokföringen och Bevakningen af de Testamenterade Summorna åligga, det öfriga blifvande såsom en årlig vinst må tillfalla RiddarhusCassan, 2:0
Att den uti ofvanberörde Förordnanden RiddarhusDirection,en uppdragne befattning, att tillse det under Pensionairernes spädare år, deras Pensioner mätte samlas till ett Capital för att sedermera vid mognare år dem tillhanda hållas, icke må RiddarhusStyrelsen åläggas, utan denna Förmyndare-omsorg på vanligt sätt tillhöra lagligen tillförordnade Förmyndare och ÖfverFöi myndare. 3:o Att betyg örn en Afkomlings, af Ren - Den 20 Januarii. 135 terskjöldska, örnsköldska och Wefverstedlska Slägterne, behof af understöd, må kunna, då så många Skyldeman Testamentet omtalar, ej mera i Sverige finnes, eller äro afRiddarhusStyrelsen kände, utfärdas af Församlingens Själasörjare jemte tvenne Bofaste Adelsmän. 4:o
Att tiden för åtnjutande af Pension må i allmänhet få räcka till dess att den pensionerade Ynglingen uppnådt 19 år; men i den händelse Pensionairen för idkande af Studier uppehåller sig vid någon Inrikes Academie, han då må tillåtas begagna sin Pension, så länge han Lärosätet bevistar till jemt fyllda 22 år.
— Lem nar en sådan Pensionair
Academien före denna tids förlopp må Pensionen upphöra.
— Den Pensionair åter, som ernar ingå i PresteStåndet, torde anses böra till godonjuta sin Pension till fyllda 24 år. 5:o
Att det bestämmes, det meningen af det uti Testamentet förekommande Ordet
Afkomlingarj ej må utsträckas längre än till dem, som bära någondera af de uppräknade Ätternas Namn; och 6:0
Att aflidne ÖfversteLieutenanten Ren» terskjölds Arfvingar utverka Kongl. Maj:ts Nådiga Sanction å de förändringar Utskottet här ofvan föreslagit, samt 7:0 Att RiddaidiusStyrelsen, utan afseende på alla Föreskrifter och Afhandlingar, må äga rätt, om så anses nödigt, efter ett års förut - 136 Deri 20 Jqnuarii, gående uppsägningstid infordra de Testamenterade Medlen, der de nu finnas intecknade eller förvarade, samt lill vinnande af fullkomlig
Säkerhet för framtiden obehindrad få vidtaga behöriga åtgärder, och alt Räntan å disponerade Capitaiet insattes i Ranquén samt Attesten härå till RiddarhusKamereraren aflemna.
I andra fallet åter eller, om tilläfventyrs Testators Arfvingar icke skulle finna för godt, eller förmå utverka Kongl. Majrts Nådiga Sanclionå de projecterade TestamentsFörändringar samt tillika icke kunna så föranstalta, att hvad angar disponerade Capitalerne, RiddarhusStyrelscn fritt och obehindradt dermed kan efter sig företeende omständigheter förfara, samt Räntan i behörig Ordning insältes i Banquen, sä får Utskottet ödmjukeligen afstyrka emottagande! af roeranämnde Testamenterade medel.
Sluteligen och då Kongl.
HöfPredikanten, Doctor Stenhammar väl tiilkännagifvit, det han till bevakande i Kongl. Götha HofRätt inlemnat ifrågavarande Testamenten, utan alt likväl hafva kunnat upplysa, om en sådan åtgärd serskildt för RiddarhusDirectionens räkning blifvit af honom iakttagen, anser Utskottet sin pligt fordra, alt, i den händelse Höglofl.
Ridderskapel och Adelil beslutar emottagandet af gagde Dispositioner, anhålla det Högloflige Ridderskapet och Adeln täcktes meddela RiddarhusUtskottet föreskrift om desammas bevakande å RiddarhusSlyrelsens vägnar; Den 20 Jatiuarii. 137 Hvilket allt Högloflige Ridderskäpet och •
Adelns ompröfvande ödmjukast underställes, Stockholm den 8 Januarii 1818, På RiddarhusUtskottets vägnar Q. F. Posse. G, Marks v.
IVii flatberg.
Lades på Bordet, Upplästes och lades på Bordet, följande från nedannämnde ULskott inkoinne Utlåtanden. 1:0 Från StatsUlskottet af den 17 dennes i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, om uppförande af en Minnesvård öfver Svea Rikes utkorade KronPrins Caht.
August å Qvidinge Hed i Skåne, deruti Stats Utskottet af anförde skäl hemstäldt, oin icke hos Kongl. Maj: t i underdånighet anhålles att ett KostnadsFörslag öfver hvad till della ändamål kunde behöfvas, matte med första varda StatsUtskottet meddeladt. >2:0 Från StatsUtskottet af den 17 dennes i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition, om eftergift afen Statens fordran i anledning af a (led ne Landshöfdingen von Echstedts Sterbhus, deruti SlulsUtskollel af anförde skäl, 333 ' Den 20 Januarii. ansel,t sig böra tillstyrka, att i anledning af Kongl.
Majlis derom gjorda Nådiga framställning, Riksens Ständer måtte lemna bifall till Afskrifning af StatsYerkets i framlidne Lands* böfdingen von Eehstedts Sterbhus ägande fordran, stor 5564 R:dr 46 sk. 8 r:st. Banco. 3:o Från StatsUtskottet af den 17 dennes, i anledning af gjorda Anmärkningar vid dess den 24 sistledne December afgifne Betänkande om restitution af RegeringsRådet von Schewens Arfvingars Fordran; anseende StatsUtskottet af Anförde ytterligare skäl, sig icke kunna frångå dess förut meddelta tillstyrkande om utbetalning af ifrågavarande StatsVerket till godokomne Medel. 4:o Från StatsUtskottet af den 17 dennes öfver Herr Silfverstolpes, Guslaf Abraham, hos Ridderskapet och Adeln ingifne och derifrån lill Utskottet remitterade Memorial, om ersättning af Cours-differance å Svenska Ministerns C.
Lagersvärds, i enlighet med Riksens Ständers Beslut vid 1815 års Riksdag, genom RiksgäldsContoiret Liqviderade fordran, härrörande från andelar uti RiksgäldsGontoirets fordna Lån i Genua; innehållande, att sedan Herr Ministern redan af RiksgäldsContoiret erhållit betalning efter enahanda grunder, som vid 1812 års Riksdag beviljades andre Svenska Medborgare, för deras fordringar uti Holländska och Brabantska Lånen, och vid i8i5 års
Riksdag serskildt fastställdes för Herr Ministerns andelar uti Genuesiska Lånen , har StatsUtskottet icke funnit
Den 20 Jcmuarii.
139 sig kunna någon ytterligare förmån för Herr Ministern tillstyrka. 5:o Från StatsUtskottet af den 17 dennes angående Herr Professor Forsells Memorial orri kostnadens bestridande för Tryckningen af Kongl.Maj:ts Befällnirigshafvandes Kungörelser, deruti StatsUtskottet ansett frågan härom icke kunna lämpeligen i annan ordning komma till handläggning, än efter Landshöfdingarnes underdåniga Anmälanden derom hos Kongl.
Majit, hvarigenom förhållandet i alla Länen må varda uppgifvit och ett generelt förslag upprättadt, lili grund för Ärendets närmare bedömmande, hvarföre StalsUtskoltet funnit sig ej kunna tillstyrka någon Riksens Ständers åtgärd härutinnan för närvarande , såsom beroende på en sådan närmare upplysning om behofvet. 6:0 Från StatsUtskottet, af den 17 dennes, uppå Herr M. Thunells, såsom RiksdagsFullxnägtig för Carlskrona Stad, ingifne Memorial om Lån af allmänna Medel för anläggningar derstädes; deruti StatsUtskottet tillkännagifvit, alt någre fonder af StatsMedlen icke funnos anslagne eller för öfrigt kunna af Utskottet anvisas för ett Lånbiträde af den beskaffenhet som det ifrågavarande. 7:0 Från StatsUtskottet af den 17 dennes i anledning af Herr Prosten A. Fornanders Memorial, om kostnaden för en undersökning derom , huruvida Stenkol finnas på Öland ; innehållande alt, då frågan örn den föreslag nelinder - 140 Den 20 Januarii. sökningen såsom ett Hushållningsmål, tillhörde Kongl. Maj:ts Nådiga upptagande och pröfning, samt nödige Medel till kostnaden vid en sådan undersökning, om den i Nåder bifalles, finnes till Kongl. Majits Nådiga Disposition anslagen under den Summa, som för gide HufvudTiteln å RiksStaten är uppförd för Jordbrukets och Handelns samt Näringarnes befordran, StatsUtskottet förmodat, att Kongl. Maj:t, på derom gjord underdånig anhållan af Landets Innebyggare, lärer i Nåder pröfva och förordna, örn någon utgift i förevarande ändamål kan anses nödig och böra af allmänna Medel bestås. 8:0 Från StatsUtskottet af den 17 dennes angående RiksdagsFullmägtigens Sven Månssons från Galmare Län förslag, om uppränsning af Stångåen, samt i förening dermed en Canalanläggning; anseende StatsUtskottet någon Riksens Ständers åtgärd i detta ämne icke äga rum, utan att det må ankomma på.
Innebyggarne i Orten att i vederbörlig ordning, genom Landshöfdingens och Hushållningssällskapet i Länet, söka bereda sig af den under RiksStaiens 9:de Ilufvudtitel anslagne Summa , det bidrag lör verkställigheten af Strömränsningen, sorn Kongl.
Majit i Nåder pröfvat godt och nyttigt alt dertill bevilja, samt tillgången kan medgifva; hvaremot Utskottet funnit sig icke kunna gifva anledning dertill, att några StatsMedel till den projecterade Canallnrättningen ina erhållas. 9:0 Från StatsUtskottet af den 17 dennes, Den ao Januarii 141 i anledning af gjorde framställningar om indragning af TalemänsTaflflarne, deruti Utskottet af anförde skäl, ansett sig böra hemställa, om icke Riksens Ständer, då Tafflarnes indragning för framtiden ej kunde annorlunda föreskrifvas än derigenom, attén sådan inskränkning af nu varande Riksens Ständer för sig sjelfve vidtogos, skulle tinna för godt förordna att dessa Tafflar vid nu påstående Riksdag böra upphöra, så snart gemensamt beslut derom af RiksStånden hinner fattas och hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmälas, i hvilket fall den föreslagne RiksdagskostnadsSumman komme att derefter minskas. 10:0 Från StatsUtskottet af den 17 dennes öfver RiksdagsFullmägtigen C. F. Bergs från BondeStåndet remitterade Memorial, innehållande Förslag att Allmänna BrandförsäkringsInrättningen må ställas under tillsyn af Riksens Ständers Fullmägtige i Banquen och RiksgäldsContoiret m. m.; anseende StatsUtskottet att, som Allmänna Brandförsäkringsverket är en enskild Inrättning, ifrågavarande Motion icke kunde komma under Riksens Ständers öfverläggning. 11:0 Från StatsUtskottet af den 17 dennes öfver Herr G.
Kjellandt* s hos BorgareStåndet ingifne och derifrån till Utskottet remitterade Memorial, angående uppskof med Redovisningen af KronoUppbörden; deruti StatsUtskottet ansedt sig icke kunna tillstyrka Riksens 142 Den 20 Janucirii.
Ständer att med ifrågavarande Motion taga någon befattning. 12:0 Från Lagutskottet af den 12 dennes, innehållande, att sedan BondeStåndel till LagUtskottet remitterat ett af RiksdagsFullmägligarne från Skaraborgs Län, Lars Carlsson med flere ingifvit Memorial, hvaruti hemställes, alt Lagens stadgande uti 5 Cap. 8 §.
UtsökningsBalken, huru förfaras skall, då i mät tagen lös Egendom försäljes, måtte på det sätt förändras, att deruti bestämmes, dels hvad antal Personer böra såsom köpare vid försäljningen eller Auctionen vara tillstädes, innan utropet verkslälles, dels beloppet af de böter, hvartill den, som öfver utropet satt är, gör sig förfallen, om genom hans egennytta eller vållande någon skada dervid timar, varda förökadt; så har Utskottet af anförde skäl funnit sig icke tiga anledning tillstyrka bifall å hvad sålunda blifvit föreslagit. i3:o Från Lagutskottet af den 8 dennes . af innehåll, att sedan uti ett, af RiksdagsFullmägtigen från Stockholms Län Matts Ericsson lill BondeStåndet ingifvit och derifrån till Utskottet remitteradt Memorial, blifvit yrkadl, att det uti 14 §• af Kongl.
Förklaringen den r r
December 1766 stadgade ansvar för Hållkarl, om han af den Resande fordrar