Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ad. vördsamt tillstyrka, att de af Direkt, för tryckningen af Ståndets prot. vidtagne åtgärder, hvilka i allo öfverensstämma med de af R. o. Ad. vid sista riksdag meddelta föreskrifter, må, såsom i Utsk:s öfvertygelse ändamålsenliga och ledande till nödig besparing och skyndsamhet, varda af H. R. o. Ad. godkända.
Den af Ridd.Direkt, gjorda anmälan om anledmn dertill, att protma vid sista riksdag blifvit tryckta i häften af omkring 40 ark, i st. f. det mindre arktal af 30, som, enligt R. o. Ad:s beslut, bordt utgöra det största för hvarje häfte, torde icke anses erfordra något yttrande å l)tsk:s sida.
Stockholm d. 1 December 1847.
På RiddarhusUlskottels vägnar: G. E. Frölich, W, F. Valman.
Hörsamste memorial'.
Då det, enligt 12 § i den för Ridd.Direkt, af H. R. o. Ad. fastställda instruktion, åligger
Direktm, alt vid början af hvarje riksdag lill R. o. Ad. inkomma med förslag huru tryckningen af R. o. Ad:s prot. må lämpligast och med största skyndsamhet kunna verkställas, får Direktm, helst dess vid sista riksdag i sådant Den 4 December. 137 afseende afgifna förslag vunnit R. o.
Ad:s godkännande, vördsamt föreslå att, i öfverensstämmelse med de då i detta ämne meddelta föreskrifter, R. o. Ad:s prot. för innevar. riksdag må tryckas med täta stilar oell förkortningar af ofta förekommande ord i häften af 20 ä 30 ark hvardera, men dock med iakttagande deraf, att intet pleniprot. stympas, utan till slut intages i häftet, äfven om förberörda arktal derigenom minskas eller öfverskrides.
I afseende på det förhållande ali R. o. Ad:s prot. för sista riksdag icke befinnas enligt föreskrift vara tryckta i häften, som innehålla 20 å 30, utan omkring 40 ark, anser Direkt, sig böra upplysa, att anledmn dertill varit en af R. o. Ad:s ledamöter ganska allmänt uttalad önskan om skyndsam tryckning af det prot. för d. 28 Augusti 1844, som innefattar R. o. Ad:s diskussion ronde då ifrågasatt representationsförändring, enär det för tillfredsställande af denna önskan ldef nödigt att med förenämnda prot. börja ett nytt häfte, och det större antal ark, som i följd deraf intogs i första häftet, sedermera, för likhets vinnande, ansetts böra inflyta äfven i de sednare häftena.
Direkt, får derjemte äran anmäla, att, enligt nu med samma boktryckare och på samma villkor som vid sista riksdag afslutadt kontrakt om ifrågavar. tryckning, kostnaden för hvarje tryckt ark, derest, likasom vid de sednaste riksdagarna, 500 exemplar uppläggas, kommer att uppgå till 15 r:dr b:co, och, då endast ett häfte är under tryckning 4, men så snart 3 häften på en gång kunna tryckas, 8 tryckta ark i veckan skola af boktryckaren aflemnas.
Stockholm d. 29 November 1847.
Frih. von Stedingk, Styrbjörn: Inom R. o. Ad. hafva böter blifvit stadgade för ganska obetydliga förseelser, såsom att stå på gången, eller luta sig mot skranket under St:s öfverläggningar, men deremot saknas sådana böter för uteblifvande vid bänkm:s-val.
Ett sådant val har i dag ägt rum och, ehuru Bänkm:s-fördelu:n upptager 18 å 19 personer på hvarje bänk, hafva icke flere af St:s ledamöter vid valet infunnit sig, än högst 12 eller 13 på somliga bänkar.
Af sådan anledn. får jag nu väcka den motion, att R. o. Ad. ville besluta, att den ledamot, som från Bänkm:s-val är frånvar., skall uppgifva giltigt skäl dertill, eller, i annat fall vara förfallen lill ett visst bötesbelopp.
Jag inser visserligen, att denna motion icke vinner bifall af de med mig olika länkande, men i anseende till ämnets vigt kan jag icke underlåta att framställa den.
Landtm, ytlrade, att denna motion skulle blifva föredragen sedan densamma blifvit skriftligen atlemuatjv U.
Koskull. J. K.
Cederstråhle.
Carl De Geer. C. Fredr.
Boije. Georg Ulfsparre. J. A. Tornérhjelm. G.
Alterl Munck. 13S Den 4 December.
Jag anhåller vördsamt, att min motion, som nyligen blifvit remitterad till LagUtsk., jemväl måtte erhålla remiss till Ekon.Utsk.
Jag anser icke skäl att till Ekon.Utsk. remittera en lagfråga.
Man får icke anse den ifrågavar. motionen såsom ett hushållningsmål, hvilket man ålägger Kronans tjenstemän att utföra.
Frågan rörer nemi. mest ett lagstadgande.
Hr Gr. o. Land tm, yttrade, att han, enär Hr Hammarbergs motion om promotorial i lagsökningsmål syntes innefatta endast en lagfråga, hade föreslagit remiss deraf till LagUisk., men att likväl, då Hr Hammarberg nu begärt att densamma måtte remitteras äfven till Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk., hinder icke mötte för framställning af propos. derom, och Hr Landtm, derföre finge hemställa om R. o. Ad, bifölle att ifrågavar. motion, som redan blifvit till LagUtsk. remitterad, jemväl remitterades lill Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk. Ropades starka nej, blandade med ja, hvarefter Hr Landtm, tillkännagaf, att han trott sig finna att R. o. Ad. icke bifallit denna propos. II. R. o. Ad. åtskildes kl. till 2 e. m.
Iu fidem protocolli, silbert Munck.
Onsdagen den 8 December 1847.
Justerades 3 prot.utdr. för d. 4 dennes samt pleui-prohne för d. 30 sisth November f. och e. m.
Hr von Post, Ernst Jacob, hade låtit inlemna följande skrift:
Inträffade omständigheter göra det för mig omöjligt, att före nyåret bevista riksdagen, hvarföre jag, sora redan före Utskottsvalet lemnat Stockholm och således icke kunnat i stadgad ordning afsäga mig det oväntade förtroendet att vara ledamot i Exped.Ulsk., nödgas med stöd af 23 § Ridd.Ordn. ödmjukast utbedja mig Ståndets samtycke till sådan afsägelse.
Den 8 December. 130 Upplästes följande af Frih.
Ramel, Hans, inlemnade meni.:
Som jag för enskildta angelägenheters skull amadé för närvar. lemna riksdagen, anhåller jag vördsammast att, med bibehållande af min riksdagsmannarätt, få afsäga mig min plats i Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk. R. o.
Ad. lemnade äfven härtill sitt samtycke.
Öppnades Ilrr Bänkmäns prot. vid val af Electorer efter N:o 243.
Raab, Adam Uhr.; — 245. 99 Lagerfelt, Israel Carl Adam; — 287. 99 Rappe, Axel Ludvig; — 331. 99 Adlercreutz, Carl Gustaf; — 381. 9’i Hjerta, Fullm.
Guslaf; 389.
99 von Kraemer, Robert Fredrik; — 494.
Hr Tersmeden, Nils Jacob; — 828. 99 Nisbeth, Carl Willielm; — 1637. )9 Rudbeck, Charles Emil; — 1905.
99 von Rosen, Georg Ludvig; — 1955. von Oelreich, Fullm.
Gr. Lewenhaupt, Axel; — 2302. 99 Skogman, Carl David ; — 2320. 99 Akerman, Fredrik; och befanns i, att till Electorer blifvit utsedde: N-.o 139.
Gr. Wirsén, Axel Emil; — 119.
Hr Pereswetof Morath, Anders Wilhelm; — 183. 99 d’Albedyhl, Christer Henrik; — 364.
99 von Platen, Fullm.
Cederström, Carl Em.; — 373. 99 Sköldebrand, Knut; — 130.
Hr Munck af Fulkila, Claes Johan; — 258. 99 Svenske, Fullm.
Gr. Lewenhaupt, Gustaf Gu- stafsson ; — 746. 99 Reiher, Fullm.
Åkerhjelm, Fritz; — 1104.A.
„ Cronstedt, Fullm.
Piper, Claes Gustaf; — 1481. 99 König, Carl Fredrik; — 1S42. 95 Edenhjelm, Gilis; — 1985. 99 Nordenanckar, Fredrik Wilh.; — 2312.
Peijron, Edvard August; dessa 9 sistnämnde
Hrr genom lottning med: N:o 1749.B.
Hr von Ehrenheim, Reinhold Fredr, och — 1861.
,, von Hartmansdorff, August.
Hr Gr. o. Landtm, anmodade Ilrr Electorer att utse Utsk-.s ledamöter i följd af inträffade ledigheter, nemi. en ledamot i BankoUtsk. efter N:o 139.
Gr. Wirsen, Axel Emil, en ledamot i LagUtsk., efter N:o 1753.
Hr Hedenstjerna, Wilh., 3 ledamöter i Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk., efter N:o 260.
Frih. von Saltza, Anlon Philip, N:o 295.
Ramel, Hans, och N:o2322.
Hr Sandströmer, Anders Peter, en ledamot i Exp.Utsk., efter N:o 687.
Hr von Post, Ernst Jacob, samt 2:ne ledamöter i Ridd.Ulsk., efter 140 Den 8 December.
Hr Oxehufvud, Olof Philip, och N:o 1087.
Gr. Bonde, Gustaf, hvilken sistnämnde ålerlemnat sin riksdagsra.pollett, och äfvenledes en ledamot i BankoUtsk. för en tid af 10 dagar ifrån d. 11 dennes, hvarunder N:o 1636.
Hr Reuterskjöld, Carl Leonard, erhållit ledighet.
Hr Gr. o. Land tm. tillkännagaf, att vid början af nasta plenum val af Bänkman efter N:o 1087.
Gr. Bonde, Gustaf, komme att förrättas inom 15:de Bänkm:s-afd.
Föredrogos och biföllos: StatsUtsk:s mern.
N:o 1, ang:de tillökning af Ulsk:s tjenslemanna-personal; BeviIln.
Utsk:s mern.
N:o 1, om antagande af en cancellist utöfver den i Riksd.Ordms 24 § bestämda cåncelli-personal; samt Exp.Utsk:s mern.
N:o 1, ang:de ökadt cancelli-biträde m. m.
Föredrogs Exp.Ulsk:s mern.
N:o 2, angalo upplagan af Bilianget till RiksSlms prot. R. o. Ad. godkände den åtgärd
Utsk. i detta mern. anmält sig hafva vidtagit.
N:o 3, om prenumeration å Bihanget till RiksStms prot.
M:s d. 4 dennes på bordet lagda nåd. propos., ang:de åtgärder till behöfvandes undsättning i missvextär, samt härmed gemenskap ägande frågor.
Mörner, Carl: K. M-.s nåd. propos. rör:de undsättning för landet i missvextär är, som mig synes, en bland de vigligaste frågor, som R.
St. vid denna riksdag hafva att handlägga.
Jag önskar alt det eller de Ulsk., som kommer att taga denna sak under närmare skärskådande, måtte deråt lemna den högsta möjliga uppmärksamhet.
Jag föreställer mig visserligen svårigheten att utfinna ett undsättnings-system, som på en gång afhjelper förlägenheten bos de nödställde utan alltför stora uppoffringar, och å andra sidan skyddar Staten mot förlust; men det är också gifvet, att det undsättnings-system, som hittills blifvit följdt, icke tillfredsställt fordringarne.
Det är otvifvelaktigt, att om magasiner, sockne- eller paslorats-vis, kunde inrättas och anbefallas, så skulle derigenom undsättningen ej blifva tryckande och i tidens längd skulle sådane magasiner medföra mycken nytta äfven för den betungande fattigvården; men då sådant ej är alt vänta, ser jag ingen annan utväg möjlig än den, K. M. i Sin propos. föreslår R.
M. har visserligen hufvudsakligen fästat sig vid sådane reservlager som vid kustprovinser böra finnas, men K.
M. har äfven förbehållit sig användandet af redan befintliga spanmålsraagasiner för upp - Den 8 December. 141 lag af spanmål.
Jag anser i detta afseende högst nödigt, att Ulsk. måtte företrädesvis tillstyrka begagnandet af dylika magasiner särdeles för de provinser, som ligga midt i landet och sakna sjökommunikationer, eller hafva lång landtransport till de orter, hvarifrån under missvextår spanmål för provinsens innevånare måste anskaffas.
Derigenom skulle åtminstone det öfverklagade betrycket, att nödgas fara långa vägar under missvextår för att anskaffa denna spanmål, kunna betydligen afhjelpas.
Jag tillstyrker således, att K. M., efter vederbör, auktoriteters hörande, måtte fä efter omständigheterne bestämma hvar upplagsmagasiner lämpligen böra anläggas.
För öfrigt torde denna fråga, då den från Ulsk. återkommer, gifva anledn. till en mera utvecklad diskussion deröfver.
Jag inskränker mig sill denna korta framställning af min åsigt och anhåller att detta mitt yttrande måtte få åtfölja remissen.
K. M:s förevar, nåd. propos., jemte det i anledn. deraf nu afgifua yttrande, remitterades till Stats- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskm.
Vidare föredrogos ånyo K.
M:s nedannämnde d. 4 dennes på bordet lagda nåd. propos:r och skrifvelse!': l:o K. M:s nåd. propos. dels i anledn. af vid sista riksdagen gjord begäran om utredning af skogsplanteriugs-kassans inkomster och utgifter, dels ang:de särskilda framställningar i fråga om vården och tillsynen å samt hushållningen med de i riket varande häradsallmänningar.
Remitterades till Stats- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskm. 2:o K. M:s nåd. propos., rör:de befrielse för de vid K. M:s Beskickningar å utrikes orter anställde embets- och tjenstemän frän bevillning å den del af deras aflöning, som utaf Norrska Statens medel bestås.
Remitterades till StatsUtsk. 3:o K. M:s nåd. propos., ang:de understöd af allmänna medel för tullstatens enskilda pensionsinrättning.
Remitterades till StatsUtsk. 4:o K. M:s nåd. propos., ang:de säkerhetshandlingarne för det till fullbordande af hamnanläggningen vid Götheborg af R.
St. beviljade lån, stort 140,000 r:dr.
Remitterades lill StatsUtsk. 5:o K. M:s nåd. skrifvelse, ang:de Fahlu stads ordinarie båtsmansrote!'ing.
Remitterades till Stats- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskm. 6:o K.. M:s nåd. propos., i fråga om en närmare och fullständig utredning af förhållandet med utsockne frälsejordens i Halland roteringsskyldighet, samt om lindring uti ifrågavar. rotering.
Remitterades till Stats- samt Allm. Besv.- o. Ekon.Utskm. 142 Den 8 December. 7:0 K.
M:s nåd. skrifvelse, i fråga om förre landskamreraren kammarrätts-rådet G.
Sylvanders ansökning, rör:de eftergift af ett honom till ersättning ådömdt belopp.
Remitterades lill StatsUtsk. 8:o K. M:s nåd. propos., med förslag lill förordn., ang:de handelsboks vitsord.
Remitterades till LagUtsk. 9:o K. M:s nåd. skrifvelse, i anledn. af åtskilliga utaf R.
St. vid sistförflutna riksmöte föreslagna lagförändringar. R. o. Ad. fann denna nåd. skrifvelse icke erfordra annan åtgärd, än att läggas till handlingarne.
Föredrogs Frih. Raabs, Carl Adam Jacob, d. 4 dennes på bordet lagda motion, ang:de inrättande af ränteförsäkringsaustaller i hvarje län.
Remitterades tilli Allm. Besv.- o.
Ekon.Utsk. Föredrogs och bifölls Ridd.Utsk:s d. 4 dennes på bordet lagda mern., angide tryckuingen af R. o. Ad:s prot.
Föredrogs Gr. Cronhjelms, Polycarpus Erik, d. 4 dennes på bordet lagda motion, ang:de val af suppleanter för R. o. Ad:s ledamöter uti R.
Likasom jag vid sisth riksdag, då en dylik motion väcktes, förklarade mig emot densamma, måste jag äfven nu göra det.
Orsaken dertill är, att jag anser den ifrägavar. motionen stridande mot grundlagens tydliga ordalydelse.
12 § Riksd.Ordn. stadgar, att R. o. Ad. representeras enligt Ridd.Ordn., hvars 41 § åter stadgar, att K.
M:s nåd. tillstånd fordras för förändringar och tillägg i densamma.
18 § Ridd.Ordn. stadgar, huru med Electors-val förhålles, och dess 19 § huru Elektorerne välja Ulsk:s-ledamöter.
23 §:ns 3 mom. stadgar, att ”då ledighet beviljats, sker val till ny Ulsk:s-ledamot under ledighetstiden. ” 24 § Ridd.Ordn. stadgar ansvar för förfallolöst uteblifvande för Utsk-.s ledamöter.
Dä detta sker 3:ne pä hvarandra följande gånger, är han sin riksdagsmannarätt förlustig för den riksdagen. 33 § stadgar, bland annat, huru det skall tillgå då ett visst antal suppleanter skola väljas.
”Valet” skall nemi. då ”ske på det sammanlagde aulalet af ordinarier och suppleanter, hvarvid de fleste rösterna bestämma, hvilka personer blifva ordinarier, äfvensom den ordning, hvarefter suppleanterne böra tillkallas”.
Detta är det enda läll i Ridd.Ordn., der det finnes taladt om suppleanter; således går det tydligen derpå ut, att när suppleanter skola väljas, skall det ske på samma gång som valet till ordinarie ledamöter.
När jag således visat att R. o.
.Ad. representeras enligt Ridd.Ordn., och då der ej finnes tydligen ulstakadt att suppleanter till Ulsk:s ledamöter skola väljas; är det onekligt, att den Den 8 December.
143 nu vackla motionen innefattar ett tillägg till eller ändring i nämnde Ridd.Ordn.; men jag har äfven visat att ändringar eller tillägg i Ridd.Ordn. ej kunna ske utan K. M:s tillstånd.
Jag tror mig derföre på denna grund hafva fullt skäl att yrka, det Hr Gr. o. Landtm, täcktes vägra propos. på den ifrågavar. motionen.
Förliden riksdag tvistades om denna fråga i 2 månaders tid.
Motionen derom gjordes d. 3 Augusti af Hr Aminoff.
Frågan remitterades till Ridd.Utsk. Detta inkom med sitt utlåt. d. 24 Augusti; hvilket återremitterades d. 7 September.
Svaret återkom d. 5 October, och afgjordes slutligen genom votering d. 12 October.
Förslaget blef då af R. o. Ad. bifallet, samt sedermera under riksdagens lopp efterlefvadt.
För dem af Ståndet, som då ej vore tillstädes och afhörde öfverläggningärne, tager jag mig friheten att i all korthet anföra följande:
Först hvad nyttan af detta förslag beträffar, att den består deri att R. o. Ad. i hvarje Utsk. hålles lika fulltaligt representeradt som något af de öfriga Stånden.
När nu dessa hvartdera för sig beslutil att hafva suppleanter i Ulskm, och äfven, såsom vi af tidningarne sett, utvalt sådane, så är följden att hvarje annat
Stånd hålles fulltaligt i Utskm, så vida något ögonblickligt förfall icke hindrar en eller annan ledamot att sig infinna.
Skulle då R. o. Ad. ej hafva suppleanter för sig, så blefve dess medlemmar mindre fulltaliga.
Det inflytande, som detta Stånd borde i Ulskm hafva på ärendenas afgörande, blefve följaktligen ringare än något annat Stånds.
Skole vi låta dervid bero?
Jag tror icke att det, mera vid denna än vid föreg:de riksdag, vore för riket gagneligt.
Den andra frågan är den om lagligheten.
Jag vill ej inlåta mig i den vidlyftiga utredning häraf, som vid förra riksdagen gjordes, utan blott erinra om den omständigheten, att dåvar.
Landtm, icke fann någon anledn. att vägra propos. på förslaget.
Det torde öfvertyga R. o. Ad. att med lagligheten icke är något fel.
Om det vore olagligt för R. o. Ad. att hafva suppleanter, huru kunde det vara lagligt för de 3 öfriga Stånden?
Våra rättigheter äro icke mindre än deras.
Jag hoppas alt detta förhållande mätte vara tillräckligt att öfvertyga R. o. Ad. om ogiltigheten af Frih. Cederströms anmärkning.
Jag hemställer vördsamt, att Hr Gr. o. Landtm, läcktes låta uppläsa det förslag, som Ridd.Utsk. förliden riksdag vid återremissens besvarande framställde, och hvilket då af R. o. Ad. bifölls:
Om detta nu af Städet godkäunes, så är frågan dermed slutad, och Electorerne kunna genast få skrida till val af suppleanter, hvilka i närvar, ögonblick så mycket mera torde behöfvas, som den annalkande julen och Utsk:s-ledamöters deraf följande bortresa föranlåta Electorerne att i tid vara betänkte på att under helgen hålla Utskm fulltaliga.
I anledn. häraf upplästes Ridd.Utsk:s af R. o. Ad. d. 12 October 1844 bifallna mern. med förslag till beslut ronde val af suppleanter i R.
St:s Ulsk. 144 Den 8 December.
Ilidd.Utsk. har i sina skäl synnerligen fästat sig vid alt icke något tillägg eller någon förändring i Ridd.Ordn. finnes i förslaget.
Deremot anser jag för min del mig icke hafva blifvit det minsta öfverlygad om den saken.
Jag tror tverlom, att motionen afser en väsendtlig förändring i eller tillägg lill Ridd.Ordn., ty att Ridd.Ordn. ej innehåller något stadgande om dylika suppleantval är medgifvet, och när det uttryckligen finnes föreskrifvet i Riksd.Ordn. att icke densamma får ändras eller tillägg deri göras utan K.
M:s nåd. tillstånd, så tror jag mig hafva visat att motionen är grundlagsvidrig.
Hvad Hr von Hartmansdorffs skäl angår, då han säger att, hvad för de öfrige Stin är tillåtet, äfven är tillåtet för R. o. Ad., så är det en sak som jag ej känner så vidt det rörer de öfriga St:n.
Icke heller känner jag deras ordningsstadgar, men R. o. Adis ordningsstadga har jag så många gånger läst att jag känner och jag påslår, att detta är rakt stridande emot densamma.
Jag anhåller således, att Hr Gr. o. Landtm, måtte vägra propos. på denna framställning.
Hvad åter nyttan angår, så kan ej heller deruti Hr von Hartmansdorff fä rätt.
Jag tror tverlom, att desse suppleanter äro ganska onödige om de blifva valde.
Det är ej nog, att R. o. Ad:s ledamöter äga rättighet att afsäga sig sina platser när de vilja, och resa bort från riksdagen, och aldrig komma tillbaka, samt att ett Utsk., sammansatt vid början af en riksdag, aldrig ser ut på samma sätt som vid slutet, och att nästan intet ärende kan på detta sätt ordentligt afgöras och consequent behandlas.
Nu vill man att hvarenda dag en ny ledamot skall kunna inkomma, hvaraf följden blir en ännu större villelse i ärendenas behandling, och jag tror således att nyttan är ingen af en sådan tillsättning.
Frih. Cederström, Jakob: Frih. Cederström, Anders, har enligt min tanka rätteligen uppfattat huru lagarne bjuda i delta fall.
Hvad Hr von Hartmansdorff yttrat, till fördel för hvad som skedde vid sisla riksdagen, får jag besvara dermed, alt ett prejudikat af hvad en föreg:de Landtm, gjordt, visserligen ej kan leda dertill, att det derföre blir lag, emedan det kan inträffa, att en Landtm, gör propos på hvad sora, enligt min tanke, icke är enligt med grundlagen och det må stå för hans räkning, men icke blir det lag lill framtida Ständers efterrättelse. 28 § Riksd.Ordn. säger: ”R. o. Ad. samt Preste- och DorgareSl:n välje genom Electorer, och BondeSt., på sätt Ståndet vid hvarje riksd. tjenligast finnér, genast och sist inom 8 dagar, sedan riksdrn blifvit öppnad, ledamöter, lika många af hvarje Ständ, i de Utsk., hvilka skola ärendena bereda och utarbeta.
Sådana i grundlagen stadgade Utsk. äro” 8Cc.
Nu anhåller jag fä veta med hvad laglig rätt ett Utsk., hvilket som helst, emoltager af de andre Stånden i förväg valde suppleanter.
Om Utsk. förbiser dessa lagbud, sann emottager desse i förväg valde suppleanter, så är sådant ingalunda fel af lagen utan det är fel af de ledamöter, som sitta i Den 8 December. 145 Ulsk. hvilkas skyldighet vore, att hos Ståndets Ordf. anmäla yppad ledighet och begära att, i st. f. annan ledamot, må i behörig ordning väljas; ty suppleanter äro icke i laglig ordning valde till ledamöter; nytt val måste alltså för hvarje ledighet anställas.
Lier suppleant försöker alt sig intränga före afgången, måste honom antydas att anmälan af Ord lin om ledigheten är gjord, och att Utsk. äfven höt underrättas om hvem som i stället blifvit vald till ledamot.
Höride frågans behandling, instämmer jag med Frih. Cederström, Anders.
Då denna fråga, som väcktes vid sisla rikstfn, icke då ansågs vara grundlagsstridig, och således då blef åtföljd af remiss till Ridd.Ulsk., kan jag ej föreställa mig, att 1$. o. Ad. nu skulle anse den vara af annan beskaffenhet.
Den föranledde ej till den propos., som en värd talare nämnt, utan den föranledde till val.
Den föranledde först till remiss, sedan till propos. om återremiss, samt slutligen till propos. om bifall.
Jag skulle derföre tro, att frågan skulle kunna behandlas lika väl vid denna riksd., som vid den sist förflutna.
Man har visserligen nu här yttrat, att Utskms sammansättning skulle blifva olika vid riksdis slut och vid dess början, och att göromår len deraf skulle komma alt lida.
Jag för min del hemställer deremot, huruvida görnmålen skulle vinna deraf, att R. o. Adis ledamöter, vid slutet af riksdm, endast skulle uppgå till § af deras ursprungliga antal, om det vore bättre att de öfrige Stånden holle deras ledamotplatser ständigt kompletta och R. o.
Ad. skulle brista i Ctskm vid slutet af hvarje riksd., då de vigtigare ärendena afgöras.
Man har äfven yttrat, att det vore fel hos ett Utsk. alt emottaga suppleanter från de andra Stånden, och alt Utsk. borde, när sådant inträffar, göra anmälan derom hos Talmannen.
Sådant låter sig icke göra på den foten, som de andra Stånden nu tagit förhållandet; ty då t. ex. BondeSt. vid riksdms början, till hvarje Ulsk. expedierat ett prot.-utdr. af innehåll, att de och de ledamötcrne äro utsedde till suppleanter, och att de infinna sig i Utsk. med bevis af talmannen och prot.-uldrag, hvarje gång då någon af de ordinarie ledmöterne är hindrad; så kan en sådan anmälan till Talmannen frän Utskis Ordfms sida åtminstone ej ske förr än efter den dagen, då en sådan suppleant anmäler sig till inträde i Utsk., och jag vill då fråga, huruvida det kan vara en UtskisOrdf. lillständigt, att vägra emottagande af en ledamot, som inträder till följe af sitt Stånds beslut.
Mig vill det åtminstone synas, att det ej är Utsk. lillständigt, att söka utöfva något välde öfver Stånden, och jag skulle ej vilja utsätta mig för att visa ut en ledamot, som inträder i Utsk. med sitt Stånds prot.-utdr.
Jag skulle således vara, och är ovillkorligen nödsakad att emottaga honom; och den anmälan, jag derom skulle göra, skulle således ske efteråt, och sålunda hade han redan deltagit i Utskis beslut.
Hvad skulle väl då vägran tjena lill? 1 H. 10 lili Deli 8 December.
Jag vill ej förlänga diskussionen, emedan allt hvad sorn kan sägas, sä väl mot som med, är sagdf, dels nu och dels vid förra riksdal; men jag anhåller endast, att få fästa Ståndets uppmärksamhet derpå, alt jag egentligen vackt denna motion nu, derföre att, under den annalkande julhelgen, säkerligen många af Ståndets ledamöter komma ali vara fränvar., och att, om val af suppleanter skall ske, den rätta tidpunkten synes vara just nu.
Jag anhåller om remiss af motionen.