Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Denna händelse icke ovanlig vid de Engelska Kolgrufvorne, men här hvarken förutsedd eller beräknad, erfordrade således ännu större penningebidrag, om den ifrågavarande sänkningen skulla kunna verkställas.
Flyttning och begagnande af en eller tvänne andra ångmachiner, sorn reda» förut blifvit använde på en annan trakt af / Medium af åren Upptagne Stenkol af alla 3 sorterne.
Försålde Stenkol, Vinst.
R:dr B:co.
R;dr B:co. 1798 i8o5 58,735 10,455 s,5o6 1,223 - - — 1806 1808 155,687 55,251 7,228 3,270 1809 1811 i48,555 46,384 36,709 4i5,41B 1812 i8i4 63,i 57 2U978 670 22,759 i8i5 — 1817 131,897 61,122 00 O 8,44o 1818 124,042 54,922 10 20,705 1819 139,540 62,580 220 3,5o9 1820 119,265 60,993 210 2,307 1821 — 1822 117,028 53,266 12,684 Den i Augusti «, mt 85 fältet, och hvilka der öfverflödig®, nu kunnat begagnas, hade utan tvifvel bidragit till ändamålets vinnande, samt för framtiden aflägsnat alla hinder för arbetets fortsättning på den andra kol-flötsen; men sedan en så betydlig del af^ Stats-anslaget, redan var användt, den återstående delen deraf nu mera befants otillräcklig, och Bolaget såg sig utur stånd, att anskaffa ytterligare förskott, afstannade arbetet.
Ständers föreskrift att inom utsatt tid fullborda sänkningen, har af sådan anledning ej kunnat verkställas.
Bolaget har derföre icke eller lyftat återstoden af anslagssumman, utan med någon inskräukning af arbets-styrkan, under de irenne sista åren endast fortsatt arbetet uti det öfra fältet.
Ehuru detta arbete af anförde skäl ej kunnat sträckas derhän, som är oell bör vara egentJiga föremålet, eller den undra kol-flötsens bearbetning, utan Grufve-brytningen hittills endast blifvit fortsatt på den öfre delen deraf, har dock, örn beräkningen uppgöres ifrån Verkets första början, betydliga kol-qvantiteter erhållits och utgått till både inrikes och utrikes orter, stundom med vinst och stundom med förlust för mteressenterne, på sätt följande uppställning utvisar, då tiden indelas i vissa kortare perioder, om medium tages särskildt för hvart år, nemligen ; (Se bifogade Tabell).
Skillnaden emellan de upptagne och de för - 25 Den I Augusti <*, m, saide kolen, utvisar åtgången deraf för ångmachinernes drift, samt behofvet för Grufvefolkets eldstäder m. 111. äfven per medium lör hvarje år beräknadt.
Jag ingår ej i pröfning, om den vinst och förlust som denna tableau utvisar, för dessa epoker sins emellan jemförde, jag tillägger blott, att desse bär utförde resultat, grunda sig på Bolagets till StatsUtskottet om förhållandet inlemnade specifique uppgifter.
En närmare utveckling af dessa betydliga skiljaktigheter, fordrade en ganska noggrann undersökning och annu fullständigare uppgifter i alla dithörande detailler än dem, som nu kunnat erhållas.
Men deraf inhemtas dock, och detta förtjenar uppmärksamhet, att Skånska Stenkolen under vissa år utgjort en icke obetjMlig Export-artikel, samt att Rörelsen då i synnerhet lemnat betydlig vinst till Bolaget, ehuru Verket ännu är i sin linda och arbetet ej kunnat verkställas på den större plan, hvartill detsamma bör komma, för att blifva rätt lönande.
Det är emellertid en sanning, att under krigsåren 1809 — 1813, då Engelska Stenkol ej kunde införas i Danska Staterne, ägde de Skånska en stark efterfrågan och begagnades der i stället för de Engelska, samt hade efter till anledning, der ännu med fördel kunnat afsättas, om man icke i hopp om hastig vinning, då icke vidtagit den okloka messure, att på en gång öka priset med 24 sk. per tunna Den I Augusti e. nt. 27 utöfver hvad kolen förut gällde, hvilket hade den påföljd, som lätt borde kunna förutses, att efter fredens återställande, de Engelska Stenkolen, hvilka åter erhöllos till deras förra pris, utur rörelsen utträngde de Skånska, hvilka sederine» ra ägt föga eller ingen afsättning.
Det bör äfven anmärkas, att hufvudsakligaste kostnaden vid alla Stenkolsgrufvor, består i dyrbara ån gm adun er, samt den betydliga kolåtgång som erfordras för deras drift, i och för vattnets undanhållande på större djup.
Dessa omkostnader uppgå nästan alltid till lika belopp, ehvad ett mindre eller större qvantum kol på samma tid upptages.
Och faller sig deraf klart, att om till exempel för 100,000 tunnors brytning, desse allmänna omkostnader utgöra 1 Riksdaler per tunna, och kolens brytning på lika sätt ökas till 200,000 tunnor, nedsättes derigenom kostnaden till 24 skillingar, och vid 5oo,000 tunnors brytning, till endast lfi skillingar per tunna, samt att, till följe deraf, försäljningsjirisen i samma förhållande kunna nedsättas, och afsättningen derigenom betydligen underlättas.
Det blir således på en utvidgad brytning, och ett dermed förenligt lågt försäljningspris, som detta Veik bör grunda sina beräkningar.
Enligt officiella uppgifter grundade på noggranna borrnings-försök, utgjorde kol-tillgången 28 Den I Augusti *> m, l8»8 ett belopp af 10 millioner tunnor.
De sedermera gjorde undersökningar utvisa ännu betydligare tillgång, men som desse sednare uppi lysningar i denna väg ej grunda sig på här bifogade officiella uppgifter, och desse undersökningar, i saknad af nödige medel, icke eller kunnät fortsättas med den kraft eller den utsträckning både på djup och i fält, att kol-tillgångarne öfver det hela med full säkerhet kunna beräknas och bedömmas och desse efter all anledning flere gånger öfverstiga hvad här finnes utfördt, utvisar redan förenämnde qvantum, att företaget förtjenar afseende, så mycket mera, som, enligt de försök, hvilka i närvaro af Herrar Edelcrantz, Geijer, Berzelius, Broling, Svartz med flera, hvarom underrättelse för flere år sedan blifvit Allmänheten meddelad, är utrönt, att Svenska Stenkol af N:o x fnnnits lika tjenlige som de Engelska, så väl till kokning som smidning, att desse äro mera frie från inblandning af svafvelkis, och således mindre angripa jern och andra metaller under uppvärmningen, att de i anseende till ljus och stark flamma, med synnerlig nytta kunna användas vid fyrbåkar m. m. så att det sannolikt endast synes bero af priset hvilkendera sorten med större fördel kan begagnas, äfvensom a4t följden af en saknad tillgång inom Landet otvifvelaktigt skulle blifva den, att en, vid så många närings-företag, oumbärlig artjkel, komme att betunga handels\ ågen, och ännu ttiera i det fall, då all inrikes täflan vöre undanröjd.
Men det är icke Stenkolen allena, sorn här Den I Augusti e, m. förtjena afseende.
Det lagér af eldfast lera, till en famns måktighet, hvarpå andra kolflötsen hvilar, år äfven af ett stort och oberäkneligt värde, så i afseende på dess ymniga tillgång, som lerans förträffliga egenskaper, hvilken på stället och med ringa kostnad borde kunna förädlas till tegel samt flere andra nyttiga artiklar, såsom lerkärl, porcellain m. m., och i sådan egenskap utgöra en lika begärlig som förmonlig afsättning, både inom och utom Riket, hvaraf betydliga qvantiteter nu måste införskrifvas.
En omständighet af desto större vigt, som behofvet af denna material, vid en stigande industrie årligen tilltager.
Någon fabricatioin deraf på stället, kan likväl i saknad af nödiga verkstäder, samt medel att dem uppbygga, för närvarande icke åstadkommas, ehuru större och mindre requisitioner af tegel dageligen göras.
Den hos oss mer och mer tilltagande brist, pä stensorter tjen liga till masugns-pipor, kunde härigenom afhjelpas, och borde ersättas med ett byggnadsämne, mera beständigt, och tillika bidragande till hela den öfriga byggnadens längre bestånd, igenom lerans kände egenskap, att icke utvidga sig i hettan, en olägenhet som åtföljer alla stensorter och vanligen bidrager till yttre murgrus-förstöring.
Ett försök i denna våg, år innevarande år företagit.
Likväl har detta ej kunnat ske annorlunda, ån att Masugns-ägaren ifrån Höganäs anskaffat leran, och måste sjelf vid Bruket ombesörja teglets tillverkning, hvilket naturligtvis skulle verkställas med vida mindre kostnad, om denna fabrication på en stor scala utfördes på sjelfva Stället, der så vål leran som bränslet erhålle* 3o Den I Augusti e, m. till ganska lindrigt pris.
Så förhåller sig åfven med tegel till stålugnar samt vanligt eldfast tegel, hvaraf behofvet dageligen ökas och Höganäs förfärdigat till lindrigt pris, skulle finna säker och betydlig afsättning både inom och utom Riket.
Dessutom finnas högst betydliga tillgångar, af både lösare och hårdare sandstenssorter, tjenlige till slipstenar, trappsteg till byggnader m. m. och Verkets belägenhet invid hafvet, försedd med god hamn, uti en sädesrik proyince, synes af sjelfva naturen bestämd, såsom tjenligaste stället för flere slags Fabriker och Manufacturinrättningar.
Men frågas med skål, om förhållandet verkligen
Ir sådant, om ersättning för nedlagde kostnader år så gifven, hvarföre begagnas då icke alla dessa naturliga fördelar?
Närvarande BolagsLrteressenter hade vål under sådana omständigheter bordt samla förmögenhet, och icke förstöra sig på detta företag.
Detta inkast, ehuru vigtigt, år likväl lått besvaradt.
Orsaken till Verkets närvarande ställning, och Bolagets iråkade förlägenhet, hårleder sig enligt min öfvertygelse, endast och allenast derifrån, att Bolaget började detta stora och vidsträckta företag, utan tillräcklig fond för dess utförande, samt att tillgångarne ifrån Verkets första anläggning, icke varit svarande emot behofven.
Derigenom har håndt , att i saknad af förlag, oundvikliga arbeten, antingen måst uppskjutas i det längsta, eller också ofull - Xte/z I Augusti €. m'% 3* komligt verkställas, och alltid vållat en flerdubbelt större kostnad, ån de samma i råttan tid verkställde, skulle hafva medfördt.
Man har icke eller under de år som rörelsen lemnat vinst och utdelningar skedt, enligt den öfverenskommelse som var stadgad, afsatt några me. del för framtida behof, hvarigenom förestående arbeten utan direct känning kunnat bestridas, utan desse hafva då för tillfället, igenom nya ansträngningar, ehuru oftast till otillräckligt belopp, måst anskaffas, med ett ord, man har beständigt stråfvat uti fattigdom, och under sida. na omständigheter, har icke eller lyckligare resultat med skål kunnat väntas, hvilket säkerligen skedt, om arbetet från början kunnat fortgå, efter en gifven och oföränderlig plan, utan hinder af de tillfälliga händelser, hvilka flere gånger inträffat, och så betydligt ökat kostnaden.
Bolaget har rål till afhjelpande af dessa olägenheter, under da sednare åren inbjudit Svenska Allmänheten, att deltaga i detta Patriotiska företag; men då en sådan framställning icke tillika upplyste hvarken orsakerne till närvarande ställning, eller de anledningar, hvarpå ett annat och för framtiden förmånligare förhållande kunde grundas, och förslaget sålunda framställt, hufvudsakligen syntes åsyfta, Bolagets enskildta fördelar, misslyckades detta försök, att förstärka Verkets tillgångar, och Bolaget finner sig åter i behof af Riksens Ständers omvårdnad. 22 Den | Augusti e, m.
Af sådan anledning, och då det beslut, som skall fattas, nödvändigt måste afse icke allenast det närvarande, utan fastmera Stenkolsverket* framtida bestånd och förkofran, hvilket ock varit föregående Ständers egentliga föremål, har jag ansedt för min pligt, att meddela de hår ofvan intagne upplysningar, hvaraf Högloflige Ridderskapet och Adeln behagade inhämta, dels att ifrågavarande inrättning, år ett för landet i allmänhet, äfvensom för flere näringsgrenars uppkomst, ganska nyttigt företag, dels också att det stora ändamålet icke kan vinnas, utan att den undra kolflötsen genom fortsättningen af Ryds schakt, blifver tillgänglig, hvilket arbete af anförda skål, hittills måst inställas.
Skulle arbetet inskränkas endast till öfra flötsen, behöfdes icke något understöd eller främmande bidrag dertill.
Detta arbete bär sig ganska vål, och lemnar säker vinst, hvilket af de bägge sista årens förhållande äfven inhämtas.
Men då omkostnaden äfven skall utsträckas till Schaktsänkningen vid Ryd, och nya koltillgångar derigenom beredas för framtiden, befinnes det af StatsUtskottet föreslagne understöd vara utan allt ändamål.
Grufvebrytningen i öfra fältet, kan möjligen fortfara ännu någon kort tid, men sedan koltillgången derstädes medtagits, upphörer all rörelse, oin icke under tiden andra och mera vid - Ven t Augusti e. mi Vidsträckta arbetsrum blifvit öppnade.
Hvad sofa skall uträttas, måste således verkställas skyndsamt och med kraft
Att uppskof härutinnan, medför de betänkligaste följder, emedan om arbetet skulle komma att inställas, och vattnet en gång får intaga nuvarande arbetsrum, återgår hastigt icke allenast Stenkolsverket, som nu uppehåller en mängd trefna och nyttiga Medborgare , utan ock hela trakten derikring, hvilken för närvarande består af rika och vidsträckta åkerfält, till hvad den förut var, ett sumpigt och onyttigt kärr.
Några och 20 års oafbrutna mödor, samt alla de under tiden för detta verk nedlagda omkostnader, i hopp om framtida er. sättning och vinst, blifva utan all nytta, och fö reståliningen af en så olycklig förändring, då man tillika känner, att förhållandet bordt och kunnat vara annorlunda, skall för alltid afskräcka från ytterligare företag i denna våg, hvilket ehuru lönande det ock kunde anses, under sådana omständigheter, icke möjligen kan verkställas utan mångdubbelt större kostnad, ån dea som nu erfordras.
Ifrån denna synpunkt betraktadt^ förtjenaf ämnet utan tvifvel Riksens Ständers allvarliga behjertande.
Vöre härvid endast fråga, att lemna ersättning för några individuel uppoffringar, så skulle jag vid detta tillfälle ej våga höja min röst.
Interessenterne i närvarande Bolag hafva, det år sant, ingått uti företag Utöfver deras förmåga, de hafva i saknad af till - it. till Ridd. o. Ad.
Pr. VII, Band. 3* 54 Den 1 Augusti e. m. råcklig fond, och endast af denna orsak, måst vidkännas betydliga förluster, hvarifrån de eljest varit fredade.
Deras dom år gifven redan i samina stund, som Verket nedlägges, de måste i sådant fall dela samma öde, som så många andra anläggare af nyttiga inrättningar förut undergått; men mine Herrar, härvid uppstår en annan och ännu vigtigare fråga, om nemligen Skånska Stenkolsverket skall upphöra derföre, att närvarande Bolag icke förmår att drifva detsamma, och om de igenom Bolagets bemödanden nu tillgängliga skatter böra begagnas, eller förblifva utan all nytta för fäderneslandet.
,, I samma mån, som fördelarne af nåringsföretag, uti ett land åro gifne eller nära för handen utgöra de mer eller mindre betydliga linkar af det hela, och i sådant afseende intager Stenkolsverket ett stort och vigtigt rum, Fördelarne deraf grunda sig icke på aflägsna eller inbillade förhoppningar, de finnas redan, och måste nu fullständigare utvecklas eller ock alldeles upphöra.
Skånska Stenkolsverket intager, i detta afseende, första rummet bland alla de företag, som hittills påräknat och för närvarande påräkna, understöd af allmänna medel.
Grunden år lagd till en säker och varaktig byggnad.
Nödige materialier finnas, det fordras blott medel, att i ordning ställa dem och fullborda densamma.
Då grundläggaren sjelf icke mera förmår, måste arbetet fullföljas af någon arman; i sådant afseende påkallas nu Rik - Den I Augusti t, m. 55 sens S änders uppmärksamhet, och jag vågar hoppas icke utan framgång.
Att dylika inrättningar icke med fördel kunna drifvas för Statens räkning, vittnar erfarenheten.
De tillhöra ensamt den enskilta industrien och omtankan; men under sådana omständigheter som Stenkolsverket sig nn befinner, da fråga är, huruvida denna för landet nyttiga inrättning, skall upphöra eller fortgå, tillhörer det ovilkorligen Stuten att träda emellan, och medverka till dess upprätthållande, intilldess ett annat Bolag, antingen i förening med det gamla, eller ock af en alldeles ny sammansättning kan uppgöras, som med större kraft och förmåga, kan utföra hvad som blifvit börjadt.
Huru ett sådant Bolag antingen å nyo eU ler i förening med det gamla, må uppgöras år icke föremål för denna öfverläggning.
Jag anser det ganska möjligt, och ar fullkomligen öfvertygad, att om i den ställning Stenkolsverket nu befinnes, en fond kunde samlas af 200,000 R:dr Banco, skulle denna summa vara fullt tillräcks lig, icke allenast för sjelfva Grufvedriften, utan ock för de anläggningar som för tegel-fabrica^' tion m m. erfordras, samt att ett Bolag fÖrsedt med denna fond, att fullfölja förestående arbeten, under ledning af en klok och verksam styrelse, inom kort tid skulle undanrödja alla hittills inträffade svårigheter, samt derigenom lägga en säker grund till egen förmögenhet.
Med anledning af hvad jag nu haft åran iben I Augusti e, m. tN. ^ •□föra, hvilär StenkolsVerkets framtida bestånd, samt de allmänna fördelar, sorn derigenom kun. na beredas, helt och hållet på de utvägar Riksens Ständer nu vidtaga, för att med det enskilta interesset förena Verkets framtida uppkomst, eller med andra ord, att samla en fond, som till detta ändamål uteslutande skall användas, och hvilken såsom sådan, borde anses för den enda köpeskillingen.
Att derutöfver kunna vänta något enskildt tillskott eller någon ersättning för närvarande Bolags uppoffringar, hvilka, ehuru betydliga, dock icke bringat Verket till den punkt, ilrån hvilken det endast kan verka, som ett stort och riksgagneligt företag, är icke sannolikt.
Härvid sammanstöta dock tvånne emot hvarandra rakt stridande interessen.
Gamla Bolaget, erkännande sin egen oförmögenhet, att på vederbörligt sått fullfölja arbetet, önskar natur; ligt vis, att om Verket öfverlåtes till andra, sådant måtte ske med minsta förlust.
De åter, aom kunna äga vilja och förmåga att deruti ingå, fordra på sin sida de billigaste vilkor, och böra åtnjuta dem, om ändamålet skall vinnas.
Och vid ett sådant förhållande kan ingen annan ån Staten, med fästadt afseende på det helas sanna väl, förena dessa skiljaktiga interessen.
Frågan blir således, hvad sorn härutinnan kan och bör tillgöras?
Svaret derå, samt påföljderne hvilka böra betraktas af högsta vigt, Ben I u-fuglisii rrti 37 icke allenast för denna rörelse enskildt, utan äfven i sammanhang med åtskilliga andra näringsgrenar inom Landet, fordra den noggrannaste pröfning, och det är i sådant ändamål, jag slutligen nu äfven vågar framlägga min åsigt härutinnan.
I den ställning
Stenkolsverket sig nu befinner, och då en så stor uppoffring fordras, för att gifva det sitt sanna värde, hvarförutan icke några vidare fördelar böra det samma tillerkännas, såsom icke verkande till något stort ändamål, måste man söka möjligheten att åstadkomma den enskilta föreningen med ett nytt Bolags samlade styrka, eller ock låta företaget återgå till sitt förra intet.
Tiden derföre år icke aflägsen och följderne deraf låtta att förese.
Ett nytt Bolag, sorn skulle förklaras skyldigt, att gifva åt Stenkolsverket den utvidgning, som naturen anvist, kan icke emottaga Verket, med erläggande af någon köpeskilling.
Bolaget måste anse den erlagd, genom den stora summa som behöfver användas, lör att fullkomna Verket, eller till enskildt och allmänt vål gifva det ett bestånd, vårdt någon uppoffring, och detta sker icke annorlunda ån genom Ryds-schaktets afsänkning till den undra flötsen, samt att å densamma fortsätta Grufve-brytningen. lin fond af 200,o©o Riksdaler
Banco erfordras dertill jemte
V erkets fullständigare utveckling i öfrigt.
Den bör vara afsatt innan Verket med dertill hörande inventarier, rättigheter och 38 Ven 1 Augusti e, m. skyldigheter, till detsamma afträdes, och jag hemställer då, om icke genom denna summa, \ erJcets hela värde bör anses guldit, och om icke densamma bör anses såsom köpeskilling, enär dessutom någon fortfarande reyenue icke kan vara att vänta.
Enligt den till StatsUtskottet ingifva summariska uppgift öfver Bolagets utgifter och inkomster, hafva omkostnaderne vid Grufvan med alla dess tillhörigheter ifrån Verkets första anläggning till Mars månad innevarande år, sedan vinsten blifvit afräknad, uppgått till en summa af 465,441 Riksdaler Banco.
Hvad hittills blifvit tillgjordt och bekostadt, är ändock icke att anse annorlunda än såsom förberedande åtgärder, utan någon hufvudsaklig verkan på det stora af företaget.
Anvisning är väl gifven, till en förinonligare rörelse hädanefter, men utvecklingen återstår, och det beror af Riksens Ständer om den skall ernås eller icke.
Bolagets gamla skuld till StatsVerket, bestående uti tvänne särskilta poster, löpande med 5 procents ränta, äro bägge inlecknade uti flere betydliga Skånska Säterier, samt till ytterligare säkerhet 78 stycken Actier, uti Stenkolsverket derföre pantsatta.
Den ena utgörande 93,000 Riksdaler, hvarå capitalet afbetalas med 5 procent årligen, har igenom gjorde inbetalningar redan blifvit nedsatt till 79,7160 Riksdaler.
Och jiquiden af den andra skuldposten, utgörande Den I Augusti e, m. 39 120,000 Riksdaler börjas nästa år, med 10 procents afbetalning å capitalet.
Hela beloppet af dessa skuldposter, utgör således i närvarande stund 199,560, eller i rund summa tagit 200,000 Riksdaler Banco.
Stora uppoffringar till känbart lidande, för det närvarande Bolaget, böra dock icke lemnäs utan det afseende, som billighet och rättvisa fordra, och om detta Bolag icke förmått att at rörelsen gifva den utsträckning, som ensam förmår att göra densamma varaktig och lönande, är det just derföre, som man ännu mera bör anse dess ställning beklagansvärd.
Någon ersättning bör således Bolaget erhålla, i synnerhet som för någon inskränkt tid eller några få år, brytninrgen med fördel ännu kan fortsättas i den öfra delen af Grufvan, och denna ersättning kan icke annorlunda äga ruin, än om Riksens Ständer anse Stenkolsverkets uppkomst, förkofran och framtida bestånd af sådan vigt, att en uppoffring å Statens sida bör äga rum, och bör anses ersatt genom de allmänna och enskilta fördelar, hvilka derigenom uppkomma.
Jag vågar likväl icke föreslå hela summans afskrifning, ehuru vid jemförelse af den nedlagde hufvudsuinman och skulden, en förlust af 261,000 Riksdaler ändock uppkommer, och det således synes hårdt tryckande att lemna hela ägande-rätten till Verket med dertill hörande inventarier, och ändock nödgas betala en del af denna skuld.
Jag inskränker mig derföre inom det förslag, att Riksens Ständer skulle erbjuda Bolaget, att emot eftergift af 160 eller 170,000 Riksdaler af skuldsuin - 1° JDen I Augusti e% m, man, afträda Verket tfll Staten, oell contant inbetala skillnaden eller 3o,ooo Riksdaler, Stenkols-Verk et blefve derigenom Statens egendom, och såsom sådan önskade jag, att densamma utan någon ersättning, öfverlemnades till annat Bolag, emot förbindelse att samla och disponera en summa af 200,000 R:dr Banco, på vissa terminer, till exempel en fjerdedel för hvart halft år, att ovilkorligen användas, till andra flötsens bearbetande, och en därefter lämpad utvidgning af Verket i alla dess delar, med skyldighet tillika, att inför Rik. sens Ständers Revisorer, med ordentliga räkenskaper redovisa för detta användande, samt att derest icke hela denna summa, lill ändamålet åtgår, utan Verket dessförinnan btfinnes uti full drift och gång, ersätta Staten för hvad af de tillskjutna medlen icke åtgått.
Om härvid tillika fåstades det vilkor, att det hitintills beviljade premier å6 skillingar Banco per tunna för alla från Grufvan försålde kol, hädanefter upp. hörde; en förmån, hvarvid närvarande Bolag, i fall Grufvedriften utan hinder kunde fortsättas, med lika säkerhet som förr borde bibehållas; om det nya Bolag som nu är föreslagit, ige. nom den afsatta summan, förmås att • bringa Verket i vederbörlig ordning, och att inom kort tid utvidga rörelsen, samt dermed äfven kolens försäljning till större qvantum än förut; och om från Höganäs, till inrikes eller utrikes platser årligen utgingo t. ex. 100,000 tunnor Stenkol, så utgjorde denna premiesumma i2,5ooR:dr, och kunde då anses såsom en ökad inkomst. jDeri I Augusti e. m. eller rättare segt, såsom en besparing för Statsverket.
Om tillika Riksens Ständer behagade anse dessa för StatsCassan besparade medel, såsom afbetalning å Bolagets gamla skuld, så kunde äfven tiden bestämmas, når densamma, i mon af kolens ökade försäljning vore till fullo inbetald; och Riksens Ständer hade igenom denna utväg utan någon egentlig uppoffring eller förlust för Staten, frålsat Stenkolsverket, från dess nu förestående undergång.
Ett föremål af synnerlig vigt, då äfven i beräkning tages, de få exportartiklar vårt land erbjuder och nödvändigheten derföre att begagna dem, som genom de redan gjorde betydliga uppoffringar, af Verkets första anläggare nu linnas tillgänglige.