Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Enke - Drottningen och de Publique Casiorne, endast innefatta ett sädant undanlag ifrån Författningen, hwilket hwad de förra angeck kan hända f?ul!c fyntS nog smärt akt wägla, dä sä wäl Hennes Kongl. Maj-k Enkc-Drortningen som Hans Kongl, Majit önstat att sä deras i Contoirer deponerade Capilalcr wiv förfallotiderne omsatte eller prolongerade, och i afseende pä de senare eller Public,ve Werks och Catzore, sä mycket härdare att assia, som, dä underhjelpande af sidane inräluiingar, hwilka äro till förmän för del Almänna, tycktes wara en god garnis, Conkoirct af denna orsak ansäg sig i wist matto skyldigt; att dertill bihfstga, För den tanke, att Fullmägtigs wid dcsie ät, gärder icke stwlar warit nog upmärkfamme pa Contoiret» warande och framtida behof, har Högloft, Stats-UifVotkek ytterligare lagdt till grund: l:o att alla Obligationerne med undantag af dem, forn kill Kongl.
LazarettS-Direciionen blifwit utfärdade, wörö ställde blokf pä 4 a Z är.
Utom det att i Fnllmägrigeö magt icke stätt, stk i allmänhet förcsikrifwa en längre rid för Capiralcrnes förräntande i Contoirck, ffnlle ert sadan! vilkor ashä^lu de fleste att har insticka stna pennin» gar, sistst ffomoiret tilläfrveutyrs kunnat behöswa ^
Den ls November. rsi? ech för <itt wid ett sadant päkowmande angelägkr tillfälle kunna i framliden hafwa »ägor att påräkna, fyures nyttigast, att i den delen lampa sig ester LanKifwareiias åstundan, som i anseende till Läne-Terminen detzutom instämde med hwad srän Couloirctförsta början warit manligt. 2:0 Att Obligationcrne till Ordens«Cafiorne käng! före försalloiiden infriades, hworcftcr nya Capital ater insakleö och äfwen genom aulicipation betaltes.
Den fördelagtiga utsigt, ContoirctS affairer efter Realisationens början wisade och' flere ar fortfor, gjorde att Fullmagtige funno förmånligt att inlösa Ccmkvirels Obligationer före förfakokiden, och da denna för Csnlviret iagttagne hnshällniug hade till syftemäl Riksgälds-ComoiretS bästa, trodde också Fullmagtige sig pä andra sidan, i anseende kill Cafiors och Publique Werks gagn i allmänhet icke, eller böra wägra art emottaga deras penningar, da Conloiret derom anlitades» Z-o Att Fullmägtige i början' af är 1804 inlöst Riksgälds ComoirckS eill Kongl. Staro-Conlviret i ersättning för revenuen af General - Diskonten utgifne och sedermera pä Wadstena KrigsmanshusCasi» östverlätne Obligationer ä tillhopa 150,000 Riksdaler: I hwilket amne Fullmägtige NN endast Åberopa hwad derom här osman finnes anfördt, med tillägg: akt Fullmägtige ansägo sädant fieg destomindre betänkeligt, sedan Riksgälds-Con, loirer r^i8 Den l8^ November. rmrcr genom Wisimarffe Panrffillingen sätt en -A kerydskig ^o.nd, hwilken efter den n?eb samma PaurMking kvidtagne författning af Contoiret al» «d skutte fä begagnas och Starswerket Lera endast erhålla ärliga räman» 4:0 Arr Läner till Götheborgs Srad i April manad 1805 bcwiljadcs pä
Atne är och 6 mänaders derefter sledd upsägning.
Om någonsin Contoiret sikokat ägt are gä mw drom tillhanda med åsidosättande af någon Desi egen fördel eller uträkning, hwrlket med detta Län aldra» minst inträffade, tro Fnllmägnge, arc Högloft.
Stars» Utskottet skalk gilla en försträckning, som hade för.' ändamä! arr hjelpa olycklige, och dymedelst sätta dem r ständ, arr utgöra den gärd, som Contoiret tillkom, men Utan understöd i den mest angelägna stund kuns nät äswcmyra arr för alrid förlora. 5:0
Att den g
December 1824 inlösen blifwit be» wiljad af en Amiralitets Krigsmans-Casisn tills horig fordran stor nz,iZZ Rd. z8 si. 6 r:st.
Speris, änskönt samma fordran warit förklarad för erH ständigt stående Capital emot 4 ^ prseenr ränta.
Det"är »visit, arr nämnde fordran icke kunde Zterkräfwas förr än Riken? tillgångar medgafwo dest betalning; men härwid kom derjemte i betraktande, att CsHaus inkomster genom Last-penningars in« dragning och räntyrnes erläggande »ned Credir-Sed» Ar Dcn 18 November. roiy lar blilwit minskade, att Gratialerne för Enkor wörö nedsatte kill Adelar qf deras belopp, akk Castan aade sierfaldiga ansökningar om stående
Län emot
Inteckningar och 6 procents ränta i stället för 4 Zprocent, som Riksgälds .
Contoiret betalte.
Cahans
Inkomster skrille således ökas med nära 1702 Rd, Banco om Dest fordran blefwe af Riksgälds - Contoiret liqviderad.
Och dä tvid anhäkan derom Contoiretö tillgångar ganska wäl medgäfwo en sadan återbetalning; hemställa Fullmägtige till Högs.
Srals-UcskottekS närmare bepröfwande, om det icke i sä fakla omständigheter war bäde en pligt och en rättwisa, att godtgöra medlen, tillhörige en Inrättning, hwars föremal är, att gifwa ett nödtorftigt underhäll ät sä mänga hundrade högst behöfwande Pensionairer samt Gratialister af alla Closter med Enkor och Barn; jemte hwilka alla bewekande skäk Aswen bör räknas dcn för Contoiret derigenom besparde omkring Z200 Rdr ärliga ränta, 6:0 Att Fullmägtige ar 1807 ingått i afhandling om allmänna Brandförsäkrings - medlen, just för att ickj beswaras med Veste medel, dem Contoiret annars esker de Författningar dä wörö gällande.
Utan äfwcntyr af »plägning till sine behof kunnat nyttja och disponera:
Det skäl som föranledt till omförmäldte steg innefattas i Protocollet för den 21 Maji nämnde är, hwilka efter FnIImägriges tankar dä warit qällands nog, när Contoiret knuds umbära ve Summor, som för Brandförsäkrings» WerketS räkning insattes och Den r8 November. till något understöd för Conkoiret i en framtid d?» stomindre wörö akt påräkna som de alltid för Regvisirion mäste hällas j beredskap till riröctalning.
Men dera i alla falk gäldas ränta, sam ju större insättningar ne blcfwo desto mera alcid skulle ligga Comeij till last.
Om i sa beskaffade' serskildte fall Fukkmäqrige gjort crr ekkee annat undantag ifrån de i allmänhet widtasine Beflut, hoppas Fullmäglige, att Högloft.
Stais - Atskottet sinner fada, t hofwa ffctt pä goda Ml, uran någon försummad omtanka för ContoiretS däwarLirde och framdeles blifwanoe behof, hwilka, betragmde ester Rikets närw«rrandc belägenhet, best» utan omöjligen kunnat förutses Hälst hade Fnll mägrige lika med hwad Högloft.
Stors - Utskottet trott mars en möjlighet, mekar anwända Conroirers tillgångar till en större uphandling af wexlar för std dermed mmdska den utländska skulden; men förrådet «f Mxiar, som ökas icke af Penninge-tillgängen uran af Waru-Exvorrcn, skulle delas emellan Jmxorleurerne af den utländska waran och RiksgäldsConroirct, som wifterligen pa det sorgfälligaste och » möjligaste matto werk st alde uphandling af wexlar, och uphöevc dermed icke förrän Coursin steg.
Skulle FMmägtige, uran afseende dera, ändock budit tili ali Ltkomma en större del af de för andre behöfvande Ncmitrenrer tilkgängekige wcxlar, hade sädanl nsdWändigr orsakar Coursens yiterligare höjaN' de, och hwad werkan dekra kunnat medföra för Csn-, toircr, Näringarne och Utländske warupriferne Lärer HSglofl.
SraLS-Urffomk nogsamt sinna.
Den 18 November» rorr Och dä tvid stikt förhållande Fnllmagtigr icke kunde i den mohn, som ContoirctZ PeMnge.-killgän» ^ar medgäfwo, anwända dem kill Leras framför akt bestämda ändamål, trodde Fullmägtige sig rätteligen förfara, dä de i annan wag fokle göra Conkvirers Capikalrr pä nägok sätt fruktbare, hrvilket ock gas anledning kill de rikläningar som sedermera stkekt och wid gransVningsn hwaraf Höglost.
Stars-UlsVsnet funnit anmärkningSwärdtr 1:0
Att något allmänt och formeligt T-efluk, derom af Fnllmägthre icke skall blifwit widkagir eller Wiste grunder i anseende kill Läntiden, Räntan och Hyporheqves utstakade och faststaldc, man arr de Län, som först medbelkes symes aldeles rillfällige:
Akt stadga något sadant allmänt Bestut, som ä den ena sidan skulle binda Contoirel, ost) ä den au» dra blifwa ert rättesnöre för alla, hwilka kunde hafwa specnlakion pä läns »plågande i Coutoirer, ansägo Fullmägtige kltnnat hafwa nog widsträckta följder, da afsigte» icke war att göra Contsirer till hwad man egenreligen kallar ett Utlånings Werk, uran synres Fullmägtige tillrackeiigr, art dä någon vm läns erhällande sig anmälte, sadant borde <m» komma pä serMdt pröfning, som också städse, innan »agot Län blifwit bewiljadt, föiegäkt; och wörö wal de första utläningarne rillfallrge i sa ma.ro, akt »agon sLulle göra början, seda!, anledning gifwirs dertill att Penningar kunde i Comonet emot Ränra och goda Hypokhegues fäs, hwilket snart försoordes bäde ibland Mäklare och andrei, sä akt Län wisterii gcu » - iv2ä Veit r8 Novembee. gen wille erhällas af flere, än Contoirek dermeö kunde betjena. 2:0
Att genom Tidningarne Allmänheten icke blifwik kungjordt, det län i Comoiret flode att fä, hwit-» ker Höglofl. Stars - Utskottet förment skolat tillskynda Conroirer flera fördelar; da Contoirek kunnat ägt tillfälle att sjelft bestämma wilksren L anseende till Lane-Terminerne, Räntan och Hypothegues, och icke, fom nu skall skevt, behöfl ärnöjas utan atskillnad med Panter af inceknade och lösa Reverser, bättre och sämre Aktier, utom Vst att genom elk sä öppet sätt att handla, alla misstankar derom kunnat undanrödjas, att Contvirécs Lane-tillgängar förnämliaast blifwit hällne tillhanda för dem, hwilke i Comoiret kunna äga relationer.
Om Riksgälds-Comoirei hade i allmänna Tidningar kungjort, alr Län emot behörig säkerhet och 6 procent ranka der kunnat erhällas; sä är wäl arr förmoda, det Läntagare pä sadana roilkor sig der infunnit, men ock åtminstone lika säkert, att wida mindre Summor salunda kunnat göras fruktbare.
Hufwudskälec hwarsöre sädam ej skedr, är likwäl det, art utlänings-systemet har aldrig kunnat anses annorlunda än tillfälligt, under en lid dä utrikes affaires ej kunde bestridas i samma mohn s>m inflytande tillgångar,- samt alt Fullmägtige af sadan or. sak för deras dei anfelt betänkeligt, att salunda vsfenteligcn förklara Riksgälds - Contoirek för ett allmänt Ullänings-Werk, kj i wänlig wäg dsH föremal.
Den r8 November. 102Z sörrmäl.
Och dä tillräckelige antal Läntagare utåt» sädan kungörelse icke saknades, behöfde Fullumqkige wisterligen icke ätnöjas med anora willtor och Länedocumenrer, än som, efter föregången granskning af Fullmägtige, i alla fal! gillades eller söreskrcfWvs; men skulle ett sadant förhällande, oaktadt någon lik wäl kunna mistränka Fullmägtige, att haswa gjort afseende pa relationer, har en sadan m,stranka icke kunnat undanrödjas genom cu alliuän kungörelse om uclaningarne. z:o
Att län icke annorledes,' än efter skriftcliaa ansökningar bordt meddelas, hwarigenom Rikets Högloft.
Ständer och Revisorer med mera rrllförlitelighet skolat kunna utröna huruwiva Contoirers säkerhet och förmän wid alla tilifällen blrfwit bewakade.
Dä någor län icke titan söregängen anmälan och Fnllmägliges bifall bliswit bewiljadt; samt an» retning öfwer sä rväl documcnler som wrlkoren blifwit förd, har Fullmägtige synis wara öfrverflödigr, ali befw-ra Läntagare med skrifteliga ansökningar, sedan förhällandet i alla sall baft inhemta» af Lane» handlingarns, Le der altid för Rikets Högloft.
Ständer och Revisorer till närmare ffärskädande hällas i beredskap. 4:0
Alt endast Z procents ranta blifwir fordrad, da likwist esker hwad Högloft.
Slars Utskottet anea» git L procent eiler manlig ränta skolat kunna erhällas, hade kill grund, dels alt Eomoirct ej siclft hrralre 1024 Den!8 November. betalte högre ränta, och dels att för andre utlåningar frän Publiqve Werk, dä de ställas pä korrc upsägnings-kid och emot Hypolheques, wanligen högre ränta, än Z procent icke erläggeö< Z:o
Akt uti de för
Län utgifne Reverser något förbehåll icke syntes wara gjordt eller ä Contoirers sida begagnadt, i anseende till tiden nar Capitalcr nf Länkagaren skulle fä äkerställas, hvarigenom ofta händt, att Lan-Capital. antingen tillfullo cllek til! nägvn del, esker Läntagareus egit godkfinnande, blifwit liqvideradc, samt ränka» beräknad endast till betalningsdagen, ehuru någon upsägning, ester ProlocollerncS föranledande hwarken ä länkagarens eller ä Conrorrets sida skall skett, hwilken Länkagarcn förunnade förmän Höglofl.
Stars-Utskottet funnit rubba all calcul för ett nyttigt anwändanLe af Conioirets tillgängar, enär Contoiret saknat all underrättelse om liden, dä sadane Capital af Contoiret kunde kill andre Län disponeras; att antekning öfwer
Läns upsägning och skälen dertill saknades i Prokocollen, hwaraf altja sturadeS, att om en del af de ifrän Conkvirek utgifne
Lätt blifwit äkecstäldle eller afbctalningar gjorde, sädant icke skall tillkommit i följd af någon upsägning uran helt och häller fatt bero af Lamagarens godrycko:
Den frihet hwar och en Läntagare wanligenäger, otc gora afbetalningar pa sin stnld eller den fullt ut liqvidera, har Fmlmägkige ansett obilligt att berama någon; och cm ränka icke blrfwi; beräknad längre än Den 18 November- 1025 än till betalningsdagen är wäl lika öfligt som ratt» wist, ehwad rubbning sädant ock flulle förorsaka i Calculcn för Penningarnes emottagande och förräntande till annor man.
I afseende pä hivad angäende
Pro ccollet är anmärkt, fä Fullmägtige förklara, att om det icke stulle innehålla de Beflut Fullmägtige om
Läns upsägning eller inbetalning fattat, är fädant ofelbart af den serstNda anlekningen öfwer Länen art erfara. 6:0
A§t den ä
Länen förfallne ränta icke- bliswit ordentcligen infordrad och erlagd för nästledit är, dä enligt den förtekning, som älföljt
Fullmägtiges relation och är daterad den or sistledne April, räntan ä gansta mänga län till belydeliga Summor, hwilka redan är 1806, blifwit bewiljade, berörde dag befanns wara obetald.
Den pä en del förfallne ärs-ränta, som den 21 sistledne
April icke war liqviderad har innan korrr tid derpä blifwit infordrad, sa att för närwarande föga deraf Lrerstär ä nägot Län, som icke beror pä laga utsökning; hwilket af Boksiurs.
Contoirers bilagde förtekning närmare uplyses. 7:0 Att Stads-Maklaren Oaill^Z Län med Kammererare» VouAt8 Caution icke blifwit upsagdt förr än den 16 Februarii innewarande är, änskönt Rätlegäng redan förledit är upstält angäende Öf« werste Lieumanren kockg till Kammererare» Oller.
Ljerde Band. 129, ,32. mark. 1026
Den i8 November. ' mark utgiftte och af denna endosierade samt såsom Hypotheqve för nämnde län lämnade Skuldebref:
Ccntoiret har ingen ting äfwentyrm derigenom att länet icke förr blifwir upsagdl, och kostnaden, som i och för Rättegången kunnat komma i fräga, bör siuteligen ersättas af Läntagare eller Cauiisnist, sä att någon förlust icke dymedelst Contoirek rån tillskyndas.
I öfrigt är wal ock anmärkt, att de försiräckningar, som i olmänhet blifwih gjorde ät Diskonterne i Malmö, Götheborg och Äbo, kunnat bära en högre ränra an z proceiit, hwarmed de län, som be> wikjades ar 1807, och i början af är ,828. endast lupo, tillstyrko hwarföre ibland annat finnes äbcropadt Borgmästaren l>lorcHm6s, ä Malmö Disconts »vägnar, redan är 1805, gjorde anbud af Feni procent ranta, hwartill Fullmägtige dä äswen lämnat bifall, samt slutelig^ rörande de go,ooo R:dr, som Discont-Werket i Abo i Februarii mänad är 1828, till läns erhållit att dcrwid sig företedde den ser» skilda omständighet, att nämnde Discont-Werks eget Ombud medgiftvit, akt Werkets Credit fallit uti almänna opinionen och hwilket warit en följd af ett med fullkonttiga stal befaradt fiendtligt inbrott i Finland, dä således Contoiret icke bordt blottställas för det äfwenkyr, att ätminstone gansta länge stiljas ilran all disposition af sine penningar, hwarmed Contoiret icke eller stall gagnat
Diskonten i Silbo, hwars Den i8 November- -027 hwars rörelse genast afstadnat; utan stumle genom en sadan operation endast upkommit det förändrade förhållande, att enstilde Personers fordringar hos Discvnt-Merket för Reverser och utelöpande Astgnationer pä Niksgälds-Contoiret blifwit öfwerflyttade.
Dä Borgmästaren d-ioräiinsts förrberörde an« bud, svin Fullmägtige bisöllo, sedermera af DiscontWerker i Malmö icke begagnades, kunde Fullmägtige af samma anbud icke hamra nägon grund för bestämmande af högre ränta än Tre procent och en mänads upsägning, hwilket dcffu-an war enligt med de för Disconterne utfärdade Reglementen.
Fullmägtige iakttogo likwal en säkerhet, som Almänheten för Jnsältningar derstädes icke äger, den nemligen att fordra
Directeurernes förbindelse, akt en för alla och alla för en answara för insättningarne såsom för proprie skuld; och war det först da upsägning af insatte Penningar skedde, som Fullmägtige kommo r erfarenhet, att Fem procent kunde erhällas., hwaraf dock med nägon wiflhet icke kan dragas den följd, att en lika hög ränka ivid e t annat tillfälle skulle kunnat erhällas, hälst sädant berodde, pä
Disconkcns större eller mindre behof af Penningar.
Hwad/ter angar de sista zo,ooo R:dr, som bewiljades
Äbo Discont, skedde sädant med afseende a nödwandigheten för samma Werks Credit inom Landet, som dä ännu war Swensta Kronan tillhörigt, och Fullmägtige hafwa under Riksgälds - Con toirct - iO-8 Den 18 November toirets förwaltning icke ansett sig böra betrakta
Desi fördel stild ifrän del Almannas, utan troll densamma dermed pä det närmaste förenad; hwilket föremal också war wid i frägawarande tillfälle desto angelägnare för Fullmäglige alt icke lämna ur sigte, som wid befarande af fiendens invasion i Finland mänga fruktade att en lika olycka snart skulle handa de Lands-Orter, der Götheborg och Malmö aro belägne, samt kunnat orsaka
Discomerne äfwen derstädes en lika påkänning, hwilket stokat werka en alman rubbning i den ordning, som för ärendernas jemna gang oumgängeligen behöfwer widmagkhällaS.
Om Fullmagtige igenom besia sina åtgärder icke tillstyndat Contoirer den högsta minst, har dock deras afsigt dermed warit walment och nyttig samt et! Rikets Ständers Werk wärdig; och utan att såsom något förswar åberopa tillförordnade Revisorers derom meddetdte yttranden, äro Fullmagtige öfwerkygade, alt Högloft. Staks-Utstoltek äfwen som Rikers Högloft.
S ander wid en slutelig pröfning af de mätt och steg, Fullmagtige, till befrämjande af Contoirets fördel, widtagit, lika up yst, som rältwist lära finna, att Fullmagtige, som i vefta delar icke haft någon ,vägledning af Hufwudmäns Reglementen och Föreftrifter, i märkelig mäito gagnat Werkct och det Almänna i förening, samt att om förlust pä något
Län emot förmodan skulle upkomma, den i och för sig sjelf betraktad och annu mera wid jemförelse af Comoirets winning i det hela är att anse högst vbe» tydelig.
Den Ten r8 November- lo-y Den af Högloft.
Skars - Urffottet infordrade Speciftcarion pä Conroirets behällning i Banqven hwarje dag nägot Lane - Capital blifwit emotcagit, warder harhos i ödmjukhet tillika bifogad.
Pä Riksens Ständers Riksgälds - Contoirs magnar. Zoll. Lull.
L^erdjelke. 0. LkrcnZranst. Z I.. WittinZb- Z. 8.
I^us. 6. 0- I^illgenvallät. /rnä. Wallin. Zoll. k. 8snäl>er§. Zoll. Wellin, ^näers LenZtskon. (I.. 8.) Zan ^r.
LerZmsn- Lnöovins.
Lika lydande med Originalet, betygar G K. kröäeliur.
I0ZV
Den r8 November - Lik. F. Utdrag af den genom Herrar Fullm'g:ige inlämnade Förtekning, som wifar huru och pä^ hmad sätt de Kongl.
OrdensCachonie tillhörige Medel uti Riksgälds» Conloiret blifwit förräntade. 1804 1807 .
Obliga- f tionens c-r l Datum. j 7^- Neo. '3 3§o l l-3 240 j iZ Ilo > 16 1450 Dec. f4 300 Mars ^0 650 ZO 1200 Zo 1100 Zo 360 Dec. i8 SOo — 600 — ZOo 1000 Febr. 3 L0L0 — 2000 I5»o 650 Der.
18 6000 5600 tiden vä hwiltcn Obliga tionca är st.Ud. Cassan till I)w>lkcn
O- bligaiior nmltr ut- färdad.
> Sr § Kgl.S. O. s Kgl.
N- O. S Kgl. W. O. 5 K-l.Ser.O. 5 Kg!. N. O. S KN.Gcc.O! S Kgl- S. O., 5 Kgl. N. Ö. 5 Kgl.W. O. 5 K l- Ser.Q. 5 Kgl. S. S. 5 Kg!. N. O. 5 Kgl. W. O. Z KN.Ser.Ö. Z Kgl. G. O.
S Kgl. N. O. S Kgl. W. Q. 4 Kgl. G. O. 4 Kgl. S. O. Dagen d§ Obli- Dagen dSObli- got: onni warit galionen blifwit föi fallen. inlost. 1809, 13 Nvv. >808, 19 Mars 1809, IZ Nvv. 1807, § Nvv. 1809. 18 Nov. 1807, 5 Nov. 1809, 16 Noo. 1807. 8J«n. 1809, 14 Dec. 1807, 5 Nov. iZw, Zo Mars 1809, IS I»"- 1810, Zo Mars 1807, 8 Jun. i8ro- Zo Mars 1807, 5 Nov. >810, 3o Mars 1807, 5 Nov. 1810, 18 Dec. 1809, IA Jun. 1810, 18 Dec. 1808, 2 Maji i8iv, 18 Dec. 1807, Z Nov. 1810, 18 Dec. 1807, 5 Nov. 1812, 3 Febr. 1809, 15 Jun. 1812, 3 Febr. 1807, 14 Dec. 1812, 3 Febr. 1807, 14 Dec. 1812, 3 Febr. 1807, 5 Nov' i8ri. 18 Dec. 1808, i9Mars 18H, 18 Dec. 1808- 19 Mars Rätteligen wara utdragit, intygar C. Silvan.
Afskrift
Den 18 November- ivzi Afflritt Lik. G. Utdrag af Protokollet, hällit uti Riksens Högloft.
Ständers Stats - Utskott d. i Augusti 1809.
S. D. Sedan Sta's-Utstotket as Herrar Fullmägtiges titl innewarande Riksdag afgifne berättelse ibland annat inhämtat, a t Allmänna Brandförsäkrings-Fonden, hwilken alt ifrän Riksgälds-Contoirets inrättande är 1789 derstädes warit förräntad, nu mera, enligt är 1807 träffad afhandling mellan Herrar Fullmägtige samt Directionen af samma Fond kommer att af bemäldte Direction emot Intekningar uti Brandförsäkrade egendomar, fä har Stats-Utjkottec af denna och flera tillika förekomne anledningar sökt förskaffa sig fullständig underrättelse och uplysning om alt hwad med della amne ager gemenskap.
Stats-Uiskottet har härunder ägt tillfälle erfa, ra hurusom, jemlikt 4 Mom. as Kongs. Kungörelsen den 15 April 1782, alla Brandförsäkrings-medel skulle fä insattas uti da warande Kongl.
RiksgäldsDirection emot ärlig ränta af Fem för hundrade: och till hwilken ända Försäkrings tåg irena torde inlämna penningarne, antingen i Landt Ränteriet i de orter, der de sitt hemwist hade. eller uti Riksens Scändcrs Bangve för Kongl.
Niksgälds-Direellonens rakning under Tittul: Brandförsäkrings - medelRänteri- eller Banco - Attesterne skulle insändas och aflämnas Lill Directionen af Allmänna Brandförsäkrings - ivZ2 Den r8 November. rings Fonden o h de förre eller Ränteri - Altesterne gälla, i anseende till försäkringen ifrån nästa dag efter den Postdag, da de werkeligen blifwit afsönde-, men de senare eller Banco- Altesterne isrän den dag dä de blifwit hos Direclionen aslämnade.
Sä fort sädane Aclier till Hrandförsäkrings-Fonden in ommo, stulle de öfwerleiunas til! Kong!.
Direcrioncn af Ni sgälds - Fonden, som borde giswa förstcifning pä penningarne nied ärligt Jnleretze a 5 procent ifrän den dag, dä Insättning^Mtesterne hos bemaldte
Direclion uowistes; hwaremot och dä BrandförsäkringsFonden behöfde a t lys a större eller »lindre del af sädane insatle mede^, stulle ingen upsngning behöfwas, utan penningarne pä anmälan erhallas.
När Riksgälden ar 1789 stäldes under Riksens Ständers egen förwcstming, stedde härutinnan icke nägon förändring, utan har Allmänna Brandförsäkrings-Fonden under enahanda wilkor, som förut, beständigt blifwit förräntad uti Riksgälds - Comoiret anda till är 1807, dä ett förslag alt ruläna B andförsäkrings - Fonden emot I,stekning uti Brand>örsäkrade Egendomar as Direclionen hos Herrar Fullmägtige insinuerades.
Och till hwilket förslag Herrar Fullmägtige äfwen, enligt Prolocollet för den ar Maji samma är, L sä mätto saimyckle, att Herrar Fullinägkige ä Riksgälds.Contoirets wägnar ingingo uti den förbindelse att, i händelse
Brandförsakringsmedlen till större eller mindre belopp af Direclionen pä detta salt blefwe utläme, stulle Riksgälds Contoiret wid timande olyckshändelser, bispringa Allmänna Brandsörfäkrings-Fonden med större eller mindre län emot Ten i8 November- lozz emot
Fem procents ärlig ränta, uppä Directionens asgiswande Revers, stäld alt infrias Sex .mannder efter skedd upsägning samt serskildt Hypotheque uti de af Allmänna Brandsörsäkrings-Fonden belänte inteknadc Reverser kitt sä stort beloop, fom Herrar
Fnlimägtige kunde anse innefatta full säkerhet för de ifrän Riksgälds-Contoirek till försträckande Summor.
Ömsesidiga förmaner tyckas hafira grundlagt det förhållande, som ända till är 1807, warit bada Werken emellan.
För en sa beskaffad Inrättning, som Allmänna Brandförsäkrings-Werkst, hwilken altid mäste hälla i beredskap penningar för tillfällige och hastigt päkommande utgifter torde det med stal kunna anses såsom en betydelig förmän att pä eli säkert ställe fä insatta hela Dest Fond emot Z procents ränta; och att tillika när som hälst och utan ringaste omgäng, efter behof kunna disponera större eller mindre del deraf; förmänen pä Riksgälds Conrvirels sida flulle äter bestä deruti, att samma Werk uti Allmänna Brandförsäkrings - Fonden erhölle ett betydeligt
Läne - Capital, hwilket utan äfwentyr af upsägning. oinskränkt kunde begagnas blott med undantag af den Summa som Direckionen af Brand» försäkrings-Fonden kunde finna sig föranläten att till Werkets underhäll och Brandskadors ersättande uttaga.