Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
För mig synes det, som Hr Frih. hade full rättighet att lägga denna inbjudn. på bordet; men hvad Hr v. Troils förslag angår, tror jag Hr Gr. o. Landtm, icke kunna tillåta dess bordläggning. 54 § Riksd.Ordn. tryggar tillräckligt den ordning, att ett framstäldt förslag, när ett definitivt afgörande skall äga rum, blir föredraget och icke bordlagdt.
Jag vill blott hemställa till Frih. Boye, huruvida icke han, derest Hr v. Troils förslag nu Jades på 2o6 Den la Februari e. ra. bordet, kunde, då det nästa gång skulle föredragas, säga: nu gå vi att besluta öfver ett grundlagsärende, utan att frågan varit remitterad till Constit.Utsk. Jag tror, att, sedan vi en gång kommit på denna afväg, det lämpligaste vore att besluta, antingen att betänk, skall läggas till handlma, eller också bifall till Hr v. Troils förslag, hvars bordläggning jag ej kan anse lagenlig.
Tvenne ledamöter af detta hus bade visserligen icke behöft till mig göra någon hemställan om uteslutande af sista punkten i den propos., jag i förmiddagens plenum begärde, enär sådant blir en gifven följd af det prot.utdr., som från BondeSt. ankommit.
Boyes yttrande får jag anmärka, att jag ej under liela discussionen i förmiddags hört honom yttra något nytt.
Jag har blott hört de vanliga ropen på revolution, revolution och revolution, hvar gång Nationalrepresentationen ej vill afstå, utan söker bibehålla sina i grundlagen försäkrade rättigheter; men om deremot ett Utsk. vill usurpera dessa rättigheter, anses det icke vara fråga om revolution på Utsk:s sida, utan endast på deras sida, hvilka söka förhindra ett sådant ingrepp i grundlagen.
Allt detta är ingenting nytt, ty det hafva vi mångå gånger hört.
Deremot erkänner jag, att Hr Frih. på e. m. gjort ett förslag, som verkligen äger nyhetens förtjenst.
Hvad jag på f. m. framställde var icke något förslag, utan blott en form, om hvars iakttagande vid beslutets uppgörande jag till R. o. Ad. gjorde hemställan.
Nu bar likväl den värde ledamoten begärt, att R. o. Ad. måtte lägga frågan om formen pä bordet och under tiden afgöra saken.
Man har understundom tvistat om, huruvida formfrågan borde behandlas i sammanhang med sjelfva saken, eller ock särskildt förut afgöras; men att först vilja afgöra saken och sedermera öfverlägga om formen för detta afgörande, del är obestridligen någonting alldeles nytt.
Jag begärde ordet endast för att bestrida den af Frih.
Boye begärda bordläggningen af Hr v. Troils förslag.
Hr y.
Troil har nu sjelf utvecklat orimligheten af en sådan bordläggning, och till yttermera visso skall jag utbedja mig att få fästa uppmärksamhet derpå, att hans förslag ej är annat än en utveckling af den reservation , jag bifpgat betänk, så att Hr Frih. haft tillräcklig tid att begrunda saken och således ej kan beklaga sig öfv.er att hafva blifvit öfyerraskad.
Jag hoppas, att Hr Gr. o. Landtm, ej tillåter någon bordläggning.
Dalman gör mig rättvisa, då han vitsordar min ömhet om formen.
Jag har trott, att, då ett förslag första gången framslälles, man äger rätt att begära (det pä bordet.
Ömheten för formen skall jag likväl visa fiijg äga, då jag till Hr Gr. o. Landtm, öfverlemnar att
Den 12 Februari e. m. 207 pröfva Hr v.
Troils framställning, hvilken han gjort i elen der vanliga höfliga ton, som är honom så egen, och hvarmed han icke vill imponera på andra, utan endast visa sin öfverlägsenhet, som dock icke synes i våra prot. vara vitsordad.
I fall Hr Gr. o.
Landtm, ej anser min begäran grundlagsenlig, afstår jag straxt derifrån; men BondeSl:s memor. mäste likväl vara något nytt, och derest Hr v. Troil ej företager sig någon slags vederläggning, hvarigenom det kan finnas vara annat än nytt, så måste det bibehålla denna natur, och jag begär det derföre på bordet i den afsigt, sorn jag öppet ville uttala, att vi må slippa att få det intaget i contrapropos:n. Hr Cederschjöld:
Såvidt jag kunnat fatta, har icke BondeSt:s inbjudn. blifvit föredragen i Ståndet, och den kan ej föredragas, innan den blifvit uppförd på föredragningslistan, och således ej heller nu bordläggas. R. o.
Ad. kan följaktligen deraf endast erhålla en ledning för sitt beslut, men alldeles icke bifalla inbjudningen.
Då Hr Cederschjöld förklarat, att det anmälande af BondeSt:s prot.utdr., som Hr Gr. o. Landtm, gjorde, och den uppläsning deraf, som derefter följde, icke var någon föredragning, så anhåller jag, att han ville upplysa mig om, hvad det då var.
Jag ber örn förlåtelse, att jag faller Hr Cederchjöld i embetet med den upplysning, att det var på min begäran, sorn Hr Gr. o. Landtm, tillät uppläsningen af BondeSt:s prot.utdrag.
Landtm, yttrade, att han ansett sig skyldig att låta uppläsa BondeSt:s prot.utdr., dels emedan det af en ledamot blifvit begärdt, dels emedan nämnde prot.utdr. innehöll en inbjudn. till R. o. Ad. II.
Ex. hemställde, om R. o. Ad. ansåg öfverläggningen fulländad.
IL Ex. yttrade derefter, att han icke ansåg sig kunna framställa någon propos. till bifall å Constit.Utsk:s memor.
N:o 77.
Då R. o. Ad., i likhet med de andra Stånden samfäldt, yrkat på indragningsmäglens afskaffande, och då alla Stånden äfven yrkat bibehållande af jury, ehuru 3 Stånd deruti yrkat förändring och det 4;de endast sagt, att jury skall bibehållas, utan att dervid fästa något vilkor, trodde H. Ex. ej, att mera än 2:ne propos:r kunde i anledn. af det föredragna memor. komma i fråga: den ena å bifall till Hr v. Troils förslag, den andra att lägga memor. till handkna. II.
Ex. ville framställa dessa propos:r i den ordning, de i dag blifvit yrkade, och hemställde altså, om R. o. Ad. be-» Lagade bifalla Hr v- Troils förslag.
ao8 Den 12 Februari e. m.
Ropades starka ja, blandade med manga nej; hvarjemte votering hördes yrkas af åtskilliga ledamöter och deribland af Frih. Boye.
Hr von Hartmansdorff, Avig.:
Jag var också bland dem, som begärde votering; och i fall Frih.
Boyes mening är, att betänk, må läggas lill handbna, instämmer jag med honom.
I annat fall torde vi få votera om contrapropos:n. Hr Lefre'n, Joh. Pehr:
Flera ledamöter äro nu tillstädes, som icke voro närvarande i början af förmiddagens plenum, hvarföre jag anhåller, att Hr v. Troils förslag måtte blifva uppläst.
Det skulle måhända förefalla besynnerligt, att jag vill motsätta mig Hr Lefre'ns begäran; men då propos. redan är framställd på Hr v.
Troils förslag, och fråga är om contrapropos:n, samt det således är klart, att Hr v. Troils förslag skall blifva en af propositionerna, så hemställer jag, hvartill det skall tjena att i detta ögonblick uppläsa Hr v. Troils förslag, såvida icke meningen är att derom inleda en ny discussion.
Då votering i anledn. af den framställda proposm på detta förslag är begärd, få vi höra det uppläsas, då voter:spropos:n justeras.
Nu är endast fråga om hvad som skall blifva contrapropos., och jag anhåller, att Hr Gr. o. Landtm., för att bibehålla ordning, ej måtte tillåta uppläsningen af ett förslag, derå propos. redan blifvit gjord och besvarad.
Då det varit jag, som först begärt votering, så torde det tillhöra mig att uppgifva contrapropos.; men då jag gör det på ett sätt, som innebär en modification af mitt yttrande i förmiddags, så utber jag mig att få förklara, hvarföre jag gör det.
Jag begär till contrapropos., att betänk, lägges till handbna, egentligen derföre, att då frågan sålunda försvunnit, hoppas jag, att Constit.Utsk. skall blifva i tillfälle att inkomma med särskildt förslag till indragningsmagtens afskaffande.
Om jag derigenom kan fästa mina motståndares uppmärksamhet derpå, att milt motstånd endast afsett formen, icke saken, så skall det fägna mig.
Hr Lefre'n: Jag förmodar, att ingen discussion kan uppstå i följd af den uppläsning af Hr v. Troils förslag, som jag begärt, sedan Hr Gr. o. Landtm, redan derå framställt propos.
Det är blott ad notitiam för de ledamöter, som ej voro närvar., då förslaget i förmiddags framställdes, som jag begärt denna uppläsning, och då jag är en af dessa ledamöter, så yrkar jag enständigt, att den uppläsning måtte ske, som bort äga rum före propostns meddelande, och jag tror icke Gr.
Frölich hafva rättighet att förmena någon ledamot en sådan begärans uppfyllande, helst det inverkar på sjelfva voteringen om contrapos:n, att man vet, hvad D«n la
Fe brus vi e. m. jhvad hufvudfrågan skall blifva i nästa votering.
Jag vet också icke, hvartill en sådan illiberalitet skall tjena, att icke låta Ståndets ledamöter veta, hvad de behöfva känna för att bestämma sitt votum.
Landtm, hemställde, med erkännande af Hr Lefiens rättighet att få Hr v. Troils förslag uppläst, om icke han skulle vilja derifrån afstå, då det k om me att i voter:spi opos:n intagas och således blefve uppläst vid nämnde propositions justering.
Jag bar tagit mig friheten för inih enskilda del förklara, att kännedomen om liufvudpropostn inverkar på voteringen om contrapropostn.
Jäg kan, då jag äger kännedom om liufvudpropostn, önska en annan contrapropos.
, än den jag eljest skulle yrka, och tror mig derföre böra vidblifva min begäran.
Det är i anledn. af Hr Lefre'ns yttrande, alt det vore behöfligt att få kännedom örn hufvudpropos. , då man skall Votera om Contrapropos , som jag får aran upplysa, att jag ännu icke hort någon vika votering •om contrapropos , utan funnit, alt begge de värda ledamöter, som uppgifvit hvilken contrapropos. de önska, förenat sig derom, att den må innefatta, att betänk, lägges till handbna.
Det finnes således endast ett förslag till contrapropos.
, hvarom votering ej blifvit yrkad och ej heller lärer kunna uppstå, enär Hr Gr. o. Landtm, förklarat, att bifall till Hr v. Tioils förslag och betänkts läggande till handltna firo de enda propos:r , som Hr Gr. o.
Landtm, anser kunna komma i fråga.
•Hr Lefren:
Då jag begärde ordet för att anhålla om uppläsning af Hr v. Troils förslag, var det fråga om votering om contrapropos:n.
Jag har ej heller haft den lyckan att höra, det den ena af de ledamöter, som här föreslagit contrapropos., afstått från sitt yrkande.
Är förhållandet sådant, som Gr. v. Fersen uppgifvit, så är det naturligt, att den särskilda uppläsning, jag begärt, ej är behöflig5 men fortsattes påståendet otn votering öfver contraproposln, så fortfar jag i min begäran.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. skulle tillåta, till vinnande af tid vid voter:spropos:ns utskrifvande, att Hr v. Troils förslag i ja-.propos:n endast ■åberopades, då det naturligtvis, i anledn. af Hr Lefrehs begäran, mäste före voteringen uppläsas.
Då dén besparing af tid, sorn skulle vindas genom det af Hr Gr. o. Landtm, nu framställda förkor tningsförslag af propostn, jemnförelsevis är så obetydlig, att den ej skulle motväga en eller ett pär röster, sorn för Hr Vi >9 H- 3-7 310
Dea ia 7 « !■ r u a r i e. tn.
Troils förslag kunde gå förlorade genom osäkerhet om dess innehåll, så får jag förklara, att jag ej kan lemna mitt bifall till den ifrågasatta förkortningsmethoden, utan yrkar, att hela Hr v. Troils förslag må i voter:spropos:n intagas.
Hr v. Hartmansdorff:
Då Hr Dalmans nu framställda begäran ej lärer kunna nekas, och således voter:spropos:ns utskrifning kommer att fordra en längre tid, synes det mig, som Hr Gr. o. Landtm, kunde lämpligen bevilja Hr Lefrén och de Hrr ledamöter, hvilka kanske äro i samma författning med honom, att icke hafva hört Hr v. Troils förslag, att nu få höra detsamma, för att undvika den trängsel, som eljest skulle uppstå, då flera ledamöter, efter voter:spropos:ns uppspikande, ville läsa densamma.
Hr v. Troils förslag upplästes.
Derefter upplästes till justering och godkändes följande -voter:spropos:n:
Den, som bifaller, att, i anledn. af Constit.Utsk:s memor.
N:o 77, R. o. Ad. fattar ett så lydande beslut:
Hvad först angår den preliminära frågan, huruvida, såsom Utsk. yrkat, den af Utsk. i memor.
N:o 4° gjorda framställning skulle anses såsom ett helt, af inbördes oskiljaktiga delar bestående förslag, så befanns, att PresteSt. i anledn. af memor.
JNT:o 4° beslutat, att frågorna om indragningsmagten och juryn böra skiljas, samt att Borgare- och BondeStm, i anledn. af memor.
N:o 58 anmodat Utsk. att med skilda betänk:n ang:de förslag till grundlagsändringar, dels att indragningsmagten må upphöra, dels att juryn må med modificationer bibehållas, till RiksSt:n inkomma.
Tre Stånd hade således bestämdt beslutat, att frågorna skulle skiljas, och R. o. Ad. hade i sjelfva verket fattat enahanda beslut, då Ståndet beslutat, att indragningsmagten må upphöra och juryinrättningen bibehållas; i följd hvaraf, och då alla 4 Stånden således i denna fråga voro ense, R. o. Ad. förklarade sig finna, att R.
St. beslutat, att de grundlagsändringsförslag, hvilka i anledn. af det nu förevar, målet komma att blifva hvilande, skola anses såsom särskilda, af hvarandra oberoende förslag.
Utsk:s förslag i i:sta punkten hade af R. o. Ad. samt Preste- och BondeSt:n blifvit lemnadt utan anmärkn. och således godkändt enligt 56 § Reg.F. BorgareSt. hade förklarat, att ordalydelsen ogillas och bör förtydligas.
Sedan Utsk. likväl sedermera uti memor. fi:o 58 uppgifvit den af Utsk. afsedda redactionen, förmodade R. o. Ad., att V. BorgareSt. torde låta sin anmärkn. förfalla, i hvilket fall, såsom ett till nästa riksdag förberedt grundlagsändringsförslag, skulle komma att hvila följande förändrade redaction af ingressen till Tryckfr.förordn.:
"Vi efterskrifne — — — i berörde "grundlags 86 §, att med tryckfrihet förstås hvarje Svensk Den ia Februari e. ra. au ”mans rättighet alt, utan några af den offentliga magten i "förväg lagda hinder, utgifna skrifter, att sedermera endast inför laglig domstol kunna tilltalas för deras innehåll, "och att icke i annat fall kunna derför straffas, än om det"ta innehåll strider emot tydlig lag, gifven att bevara all— "mänt lugn, utan att återhålla allmän upplysning; altså, och "med hänsigt &c."
Hvad, åter angick aldra punkten af Utskrs förslag, så hade R. o. Ad. samt BondeSt. förklarat, att indragningsmagten må upphöra, och Preste- samt BorgareSt:n lemnat förslaget utan anmärkn. och således godkänt detsamma enligt 56 § Reg.F. Förslaget i 2:dra punkten är således af alla 4 Stånden godkändt; i följd hvaraf, såsom ett till nästa riksdag förberedt grundlagsändringsförslag, skulle komma att hvila: "att 8 mom, i 4 §> eller stadgandet om indragningsmagten, "skall upphäfvas och uteslutas.”
I afseende på 3:dje punkten i Utsk:s förslag hade R. o. Åd. beslutat, att jury inrättningen må bibehållas; PresteSt., att tryckfr:smål icke skola öfverlemnas åt kämners- eller rådstufvurätter för afdömande i vanlig ordning, utan Constit.
Utsk. anmodas att till RiksSttn inkomma med förslag till en förbättrad organisation af juryinrättningen; BorgareSt., att Ståndet väl ansåg jury skola fortfara att vara laga domstol i tryckfr:smål, men anmodade Constit.Utsk. att uppgöra förslag till en annan organisation deraf; samt BondeSt., att juryinrättningen må bibehållas med sådan förändring, att den organiseras efter hemtade grunder från det förslag, Lageommitteen afgifvit rör:de inrättandet af jury i brottmål, samt att, så vida detta förslag icke blifver R.
St:s gemensamma utlåt., nu var. jury inrättning komme att qvarblifva, med endast den ändring i 4 morn. af 5 § i Tryckfr.lagen, att den deri stadgade fråga, som af jury bör besvaras, skulle erhålla sådan lydelse:
"är skriften brottslig efter Tryckfr.- "lagen?” äfvensom att, i följd häraf, domstolen tillkomme straffbestämmelsens utsättande efter lag, i fall jury ansett skriften brottslig.
Då således alla 4 RiksSttn beslutat, att tryckfrtsmål fortfarande skola behandlas af jury, fann R. o. Ad., alt såväl Utsk:s i 3:dje punkten framställda förslag, som de deraf hufvudsakligen beroende, under litt.
A och B afgifna, förslag till tillägg i 5 § Tryckfr.förordn. måste förfalla.
Beträffande de af Preste-, Borgare- och BondeStm yttrade meningar om en förändrad organisation af juryinrättningen, så, då inga redactionsförslag i detta afseende blifvit uppgjorda, och endast bestämda redactioner kunna till en annan riksdag blifva hvilande, fann R. o. Ad. de tre öfriga Ståndens ofvannämnda yttrade meningar icke i deras nuvar. form kunna blifva föremål för någon sammanjemnkn. enligt 56 § Reg.F., utan böra förfalla; R.
St. likväl obetaget att, om i laglig ordning några redactionsförslag i detta afseende Den u Februari e. ra. B.
St. underställas, tunna samma förslag äfven vid denna riksdag i föreskrifven ordning bereda; voterar ja; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, kommer Constit.Utskrs memor.
N:o 77 att läggas till handkna.
Jag har visserligen ingen-, ting att säga emot uppställningen af denna propos., emedan min mening blifvit ut tryckt i contraproposm; men jag reserverar mig emot det, efter mitt förmenande, grundlagsvidriga sätt, hvarpå R. o. Ad. behandlar denna fråga derigenom, att en så-» dan ja-proposition är framställd, som den Hr Qr. o. Landtm, nu låtit R. o. Ad. föreläsas.
Jag öfverlemna!' både till dem, sorn äro inom och utom detta Hus, och till efterverlden, som skall läsa våra förhandlingar, huruvida man vid detta tillfälle haft den samvetsgrannhet om grundlagen, soni ålegat oss något hvar.
Jag begär att få till prot. förklara, att jag i allo instämmer i den reservation, Hr v. Hartmansdorff afgifvit.
Efter voteringens slut befunnos rösterna hafva utfallit, som faijer:
Upplästes och Iades på bordet nedannämnda inkomna utlåt: n från ConstitutionsUtskottet: N:o 79. till R. o.
Ad., ang:de dess återremiss på memor, ■&° 5g; N:o 80. till R. o. Ad. samt BorgareSt., ang:de dess åtgärder vid memor.
Nio 60; N:o 8r. till R. o. Ad. samt BorgareSt. i anledn, af deras åtgärder vid memor.
N:o 63; N:o 82. till R. o. Ad. samt BorgareSt.*, rör:de deras åtgärder vid memor.
N:o 64; Be vill n,- samt Allm. Besv.- o. Oecon.Utsk:n: N:o g. i anledn. af Frih. v. Knorrings och Riksd.fullm.
Lars Larssons motioner om upphäfvande af den medgifna tiRlfria införseln från Norrige till Sverige af brännvin m. m.; Nio 10. i anledn. af Riksd.fullm.
Nils Insulins motion om afhjelpande af vissa hinder för seglationcn emellan Roslagen och hufvudstaden; N:o 11. i anledn. af en utaf Riksd.fullm.
Lars Gezelius från Kopparbergs län väckt motion, ang:de nedsättning i Den is Februari e. m. ai3 tullen 5 tobak, som fran Norrige införes till Westerdahl* fögderi af nyssnämnde län; BancoTJtsk ottet:
N:o 92. i anledn. af Bancocommissarien Erik Fants ansökn. att, vid sitt afskedstagande, få såsom pension uppbära det årliga aflöoingsbelopp, som tillkommer dess innehafvande tjenstegrad; N:o g3. med hemställan om ett årligt understöd till aflidne vaktmästaren vid Bancodisconten E.
Calens enka; N:o g4- i anledn. af Hr Bruncrona*, G. A., motion, om Bestämmande af en prescriptionstid för de gamla sedlarnas gångbarhet; N:o g5. angtde af Bankens husdrängar sökt arfvode såsom ersättning för den minskning i arbetsförtjenst, sorn de genom upphörande af den s. k. sedelhvitstämplingen måst vidkännas; N:o g6. i anledn. af såväl Hr Rosenblads, B., motion, angtde grunderna för befordringar inom Bancoverket, som, i sammanhang dermed, företagen granskning af stadgandena i i:a och 2:a afdelningarna af art. 3 i i83o års bancoreglemente; Allm. Besv.- o. Oecon.Utskottet: N:o 144. i anledn. af väckt fråga om förklaring af K. kungör, d. 28 Aug. i834, ang:de närmare bestämmande af landtmäns och städernas handlverkaies handelsfrihet; memor. i anledn. af V. BorgareSl:s begäran om uppgift derom , hvilka ärender ännu äro under dess handläggning.
H. R, o. Ad. åtskiljdes kl. 10 på aftonen.
Måndagen den 16 Februari 1835, Plenum kl. io f. m.
Justerades i prot.utdr. för d. 13 dennes e. m.
Emot H. R. o.
Ad:s uti pleno den 12 dennes fattade beslut, i afseende på Constit.Utskrs uti betänk.
N:o 4° framställda förslag till ändring uti Tryckfr.forordn., anhåller jag att till prot. få anmäla den reservation, att jag anser berörde beslut ej vara förenligt med stadgandet uti 81 § af RegF.
, att R.
St. må icke å den riksdag, då Utsk. någon så - Den 16 Februari f. m. dan ändring föreslår, utan först å den nästföljande derom besluta.
De skäl, hvarå jag grundar denna min öfvertygelse, aro följande.
Den behandling, utsk:sbetänk:n i allmänhet kunna uli RiksScns plena erhålla, äro, att antingen med anmärkntr återremitteras, bifallas, afslås, eller med förändringar antagas, hvilket sednare jemväl innefattar rättigheten att fatta ett emot XJtskrs betänk, rakt stridande beslut.
Nar nu 180g års Regeringsform, uti dess ursprungliga skick, icke innehöll något om återremiss af ett Constit.Utskrs betänkande med förslag till grundlagsförändring, tyckes det mig vara klart, att ordet: besluta uti 81 § år 180g betydde, att R.
St. på den riksdag, dä förslaget framställdes, hvarken ägde att med anmärkn:r återremittera, eller bifalla, eller afslå, eller med förändringar antaga Constit.Utsk:s i följd af enskild riksdagsmans motion framställda förslag, utan att detsamma, sådant det blifvit framlagdt, skulle hvila till den påföljande riksdagen.
Så länge stadgandet var oförändradt, lärer ingen talman hafva ansett sig kunna göra någon annan propos. i ett sådant ämne.
Genom det år 1812 föreslagna och år i8i5 antagna tillägg uli 56 § Reg.F. uppkom den ändring, alt ett RiksSt. kan med de anmärknrr, Ståndet förklarar utgöra dess gemensamma tankar, till Utsk. återremittera förslaget.
Härigenom torde den förklaring af ordet besluta uti 81 § hafva blifvit meddelad , alt dermed icke förslås den preliminära åtgärden, som innefattas uti återremissen, ej heller den sammanjemnkn., som af förstärkt Constit.Utsk. kan äga rum; men att derutöfver någon vidsträcktare ändring eller förklaring af samma ord blifvit meddelad kan jag icke fatta, utan mäste detsamma fortfara att ännu år 1835 äga samma betydelse, som det ägde år 180g, nemi. att RiksSttn icke kunna på den riksdag, förslaget frarnställes, detsamma bifalla , afslå eller med förändringar antaga.
Grundlagens föreskrifter om uppskofvet från en riksdag till den påföljande med beslutet om grundlagsförändringai's antagande åsyftar ingalunda, att dertill skulle erfordras 2:ne riksdagars bifall, utan det grundar sig derpå, att i så vigtiga ämnen borde en besinningstid äga rum, under hvilken allmänna omdömet kunde utbildas öfver nyttan och nödvändigheten af en föreslagen grundlagsförändring.
Constit.Utsk. är icke någon R.
St:s plena underordnad auetoritet; det är en afdelning af R.
St., som beslutar i de flesta fall med R.
St:s magt och myndighet, som genom grundlagen blifvit till Utsk. öfverlåten.
Således kan Utsk. ställa Konungens rådgifvare under åtal inför riksrätt, afslå enskilda riksdagsmäns förslag till grundlagsförändringar, gilla eller ogilla Landtmts eller talmans vägran af propos. m. m., utan att R.
St:s plena kunna godkänna eller förkasta, hvad Utsk. beslutat.
Den magt, grundlagen tillagt Utsk., kunna RiksSttn ej tillegna sig ulan att förnärma .grundlagen.
Den 16 Februari f. m.
Regeln, att principalen kan afsätta sitt ombud, gäller ej heller i afseende på R.
St. och deras förhandlingar, hvilka äro genom lagarna bestämda.
Ingen lärer vilja påstå, alt invånarne uti ett härad, en stad eller ett prosteri skulle äga laglig rätt att sammanträda och förklara, att deras ombud vid riksdagen förlorat deras förtroende samt derefter välja ett annat ombud.
Denna rätt uppkommer först vid en annan riksdag, och då först kunna ock RiksStln välja ett annat Constit.Utsk., hvars åtgärder öfverensstämma med pluralitetens åsigter och önskningar.
Nu har genom H. R. o. Ad:s beslut inträffat, att en del af Constit.Utskrs förslag blifvit såsom hvilande grundlagsförslag antagen och en annan del förkastad, och R. o. Ad. har således beslutat om Const i t.
Uts k :s förslag.
Derigenom har jemväl det förhållande uppkommit, att sedan ett af enskild riksdagsman väckt förslag tili grundlagsförändring blifvit af Constit.Utsk. afslaget, har detsamma af R. o. Ad. blifvit antaget utgöra ett till bifall hvilande grundlagsförslag.
Lika lifligt som pluraliteten önskar jag indragningsmagtens afskaffande och hade gerna velat instämma i det fattade beslutet, om jag ansett sådant vara enligt med grundlagen; men det är med verklig ledsnad jag tycker mig finna, att den förebråelse för grundlagsvidrig behandling, som i afseende på indragningsmagtens införande göres emot R.
St. vid 1812 års riksdag, skall i afseende på densammas afskaffande kunna göras emot R.
St. vid i835 års riksdag.