Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Myntet får ske.
Beträffande åter frågan om vilkoren för medaljens utdelning har Utskottet i sitt förra memorial på det sätt uppfhttat Ridd. och Adelns den 30 sisth December i ämnet fattade beslut, att af medaljen ett exemplar i guld skulle tillställas Presidenten von Hartmansdorffs efterlemnade Enka, och ett i brons, hvar och en af Ståndets ledamöter, hvilka vid denna riksdag sig antecknat, hvarföre
Utskottet ansett det icke tillhöra sig att föreslå någon förändring i detta beslut; men då, af den Utskottet delgifna debatten hos Ridd. och Adeln, Utskottet inhemtat
Ståndets önskan att i detta hänseende erhålla förslag till något närmare bestämmande, huruvida utdelningen af medaljerna till Ståndets ledamöter borde ske gratis eller emot lösen, har Utskottet, med afseende å de nya utgifter som vid innevarande riksdag dels redan äro å Riddarhuskassan anvisade, dels troligen ytterligare torde komma att anvisas, ansett kassans utgift för den ifrågavarande medaljen böra in skränkas till betalningen för densammas prägling samt bekostande af det exemplar i guld hvilket skall till Enkefru von Hartmansdorff öfverlemnas; hvaremot Utskottet hemställer att i afseende å utdelningen af medaljerna bland Ståndets ledamöter subscriptionslistor må upprättas, Bilaga till Höglofl.
Ridd. och Adelns Vrot. vid 1857 urs Riksdag.
2 R i d d arli u s-U ts ko t tet s Utlåtande Ndo 16. hvarå de, hvilka vilja ega den ifrågavarande medaljen, må anteckna sig för det antal exemplar i silfver eller brons de önska erhålla emot en lösen för medaljen af sistnämnde metall af 1 R:dr Banko exemplaret samt för medaljen i silfver, med den förhöjning derutöfver, som, med afseende å silfvervärdet varder bestämdt.
Reservation af Herr von Francken, Wolfgang Georg, som ansag lösen för medaljen icke böra bestämmas, utan detta bero af hvar och en subscribents eget godtfinnande, då nemligen öfverskottet utöfver medalj-exemplarets värde alltid komme Riddarhuskassan tillgodo. Och hade Herr von Francken i öfrigt varit af den mening, att Utskottet bordt till Ridd. och Adeln afgifva sitt utlåtande med förnyade förslag till gravering och inskriptioner å medal jen, innan Utskottet begärt Kongl. Vitterhets-, Historie- och Antiqvitets-Akademiens förnyade yttrande i ämnet.
STOCKHOLM, Typogratlska Föreningens Boktryckeri, 1857.
Riddarhus -Utskottets Utlåtande N:o 17. 1 \:o It.
Riddarhus- Utskottets Utlåtande angående erläggande af en afgift utaf hvarje Ledamot af Ridd. och Adeln, sorn uttager polett för inträde å Riddarhuset.
Från Höglofl. Ridd. och Adeln har Riddarlius-Utskottet fått emottaga remiss af en den 2Ö sisth November utaf Hr Ehrenhoff, Gustaf Herman, väckt motion, att då han af Riddarhus-Direktionens riksdagsberättelse till Ridd. och Adeln inhemtat, att för
Riddarhusbvggnadens bestånd en större kostsam reparation vore oundgängligen nödvändig, samt han, efter af honom, i egenskap af ledamot i Riddarhus-Utskottet, verkställd granskning af Riddarhus-kassans räkenskaper, funnit, att medel till en sådan reparation saknas, han, för att insamlingen af dessa nödvändiga medel må för Ståndet blifva så litet betungande som möjligt, ansett sig böra föreslå, att Ridd. och Adeln måtte besluta och uti Riddarhus-Ordningen låta införa, att hvarje ledamot af Ståndet, vid polettens uttagande, till Riddarhus-kassan erlägger en bestämd, för ändamålet lämplig afgift.
Sedan numera ej mindre genom behörig undersökning blifvit utredt beskaffenheten af den för Riddarhus-byggnadens bestånd nödiga reparation af grunden, än äfven kostnadsförslag i dessa hänseenden blifvit uppgjorda, samt Höglofl.
Ridd. och Adeln åt
Direktionen uppdragit att om verkställighet af berörde reparation gå i författning; hvarförutan Höglofl.
Ståndet beslutat, att en förändrad inredning af Riddarhus-salen skall, så fort ske kan, äga rum, äfvensom en mera ändamålsenlig värme-apparat derstädes anskaffas, har Utskottet ansett tiden vara inne att till behandling företaga olvanberörde motion.
Utskottet har dervid inhemtat, att kostnaden för den af Ridd. och Adeln beslutade reparationen af grunden under Riddarhus-byggnaden är beräknad till omkring 88,000 R:dr B:ko; hvarjemte kostnaden för Riddarhus-salens inredning och den nya värme-apparaten väl torde uppgå till omkring 12,000 R:dr B:ko, så att den summa, som för dessa ändamål erfordras, uppgår till det högst betydliga beloppet af 100,000 R:dr B:ko; vid hvilket förhållande, och enär den för Riddarhusets reparation, medelst, den s. k.
Riddarhus-kapitations-afgiften samlade fondens behållning icke utgör mer än omkring 40,000 R:dr B:ko, samt, enligt hvad en af Utskottet från RiddarhusKontoret infordrad kalkyl öfver Riddarhus-kassans inkomster och utgifter för innev. år utvisar, något tillskott för ifrågavarande extra utgifter från nämnde kassa destomindre torde kunna påräknas, som kassans Bilaga till Höglofl.
Ridd. och Adelns Prat. vid 1S57 års Riksda g 2 Uiddarhus-Utskottets Utlåtande N:o 17. öfverskott icke, enligt samma kalkyl, för i år utgör mer än omkring 1,274 It:dr B:ko, återstår troligen ingen annan utväg, än att medelst upplåning anskaffa det bristande beloppet 60,000 E:dr B:ko.
I följd häraf blir det nödvändigt att årligen afsätta en summa som betäcker ränta och amortissement å det upptagande lånet, hvartill icke torde kunna beräknas mindre än 4,000 lt:dr B:ko årligen.
Nu och enär Utskottet i Memorial N.o 15, angående reparation af grunden under Riddarhus-byggnaden, förbundit sig att till Ridd. och Adeln inkomma med yttrande öfver sättet att fylla den brist, som otvifvelaktig! komme att yppa sig för bestridandet af den dryga kostnaden för nämnde reparation, har Utskottet, lika med Hr Ehrenhoff, funnit någon lämpligare utväg för insamling af erforderliga medel till ränta och amortissement å det för reparationsfonden nödiga lån för närvarande — och då Ridd. och Adeln redan fattat beslut om kapitations-afgiftens fortfarande med endast 1 R:dr B:ko för hvarje Adelsman, sora för lön eller förmögenhet betalar bevillning — icke erbjuda sig, än att en afgift för samma ändamål erlägges af hvarje Ståndets ledamot, som bevistar Riksdagen, och derigenom begagnar det enda privilegium af något värde, som numera är för Ridd. och Adeln öfrigt.
Om denna afgift icke bestämmes högre än 25 R:dr R:mt, gör sig Utskottet förvissadt, att ingen ledamot som är i tillfälle att, utan aflöning från kommitenter, såsom de öfriga Riks-Ståndens medlemmar, bekosta sin vistelse vid Riksdagen, skall draga i betänkande att för en så oundviklig utgift, som den ifrågavarande, underkasta sig jemväl den nämnde ringa uppoffringen af några få Riksdaler.
Med förutsättning häraf, och med antagande att i allmänhet 500 ledamöter uttaga poletter vid hvarje Riksdag, skulle en tillgång derigenom beredas af 12,500 R:dr R:mt, hvart tredje år, hvilket således utgjorde omkring 4,106 R:dr R:mt årligen, som till mer än |:delar motsvarar ränta och amortissement å ett lån af 90,000 R:dr R:mt; hvarefter återstoden kan betäckas med den årligen inflytande kapitationsafgiften, uppgående till omkring 3,6 00 R:dr R:mt, och hvilken säkert lemnar det öfverskott, som härtill erfordras, utöfver hvad som åtgår till de årliga reparationerna å Riddarhuset.
På dessa grunder, och då Riddarhus-Ordningen, enligt hvars bestämmelser Ridd. och Adeln, jemlikt 12 g Riksdags-Ordningen, utöfvar sin representationsrätt, jemväl i öfrigt fastställer åtskilliga vilkor för representationsrätten, och bland dessa äfven sådana, som erfordra erläggande af särskilda afgifter, t. ex., enligt 2 g, för introduktion å Riddarhuset hvarförutan inträde icke kan vinnas för de personer eller ätter åt hvilka adelig värdighet blifvit af Kongl. Maj:t förlänad, finner Utskottet Ridd. och Adeln oförhindradt att, enligt hvad Utskottet nu tillstyrker, för sin del besluta att i Riddarhus-Ordningen låta införa det stadgande, att hvarje ledamot af Ståndet, vid polettens uttagande, skall till Riddarhus-kassan erlägga en afgift af 25 R:dr R:mt.
Riddarhus-Utsk ottets Utlåtande N:o 17. 3
Fyra ledamöters reservationer medfölja, enligt Utskottets bifogade protokolls-utdrag.
Transumt af Protokollet hållet hos Höglofl. Riddarhus-Utskottet vid Lagtima Riksdagen i Stockholm den 10 Augusti 1857.
Sedan Riddarhus-Direktionen, under den 8 nästlidne Januari, afgifvit af Utskottet infordradt yttrande, i anledning af Ridd. och Adelns remiss å en af Hr Ehrenhoff, Gustaf Herman, väckt motion, att af hvarje Ridd. och Adelns ledamot, vid polettens uttagande, må komma att erläggas till Riddarhus-kassan en bestämd, lämplig afgift för Riddarhusets reparation, samt detta ärende sedermera hvilat i afbidan på Ridd. och Adelns beslut, angående verkställigheten af nämnde reparation, företogs nu motionen till öfverläggning.
Under diskussionen härom anfördes af Hr Ehrenhoff (se me morialet).
Hr Blomstedt, Christian, fann deremot icke lämpligt att, på det af Hr Ehrenhoff föreslagna sätt, anskaffa erforderliga medel.
Om den ifrågavarande afgiften blefve frivillig, komme den troligen att erläggas af ganska få.
Såsom tvungen vore den åter att anse såsom en beskattning, den Ridd. och Adeln icke ägde laglig rätt att ålägga sina medlemmar.
Dessutom kunde det hafva ett menligt inflytande på Ridd. och Adelns sjelfskrifna representationsrätt vid hvarje Riksmöte.
I öfrigt fann Hr Blomstedt, att något beslut om medels anskaffande till betäckande af kostnaden för Riddarhusets reparation icke bör fattas förr, än Riddarhus-Direktionen deraf anmäler behofvet och inkommer med sitt förslag att fylla bristen.
Hr af Funck ansåg för sin del lämpligare att, om nödvändig heten så kräfde, förhöja kapitations-afgiften.
Hr von Francken trodde det vara Ridd. och Adelns grund lagseuliga rätt att, genom införandet af ett stadgande i RiddarhusOrdningen, ålägga hvarje ledamot, som uttager polett, att erlägga den ifrågavarande afgiften.
Hr von Francken instämde således helt och hållet med Hr Ehrenhoff. Grefve Oxenstjerna förenade sig med Hr Ehrenhoff. Hr Grefven och Ordföranden ansåg deremot icke 12 § Riksdags-Ordningen berättiga Ridd. och Adeln att pålägga Ståndets medlemmar någon särskild beskattning af denna art, aldraminst såsom ett vilkor för utöfning af representationsrätten.
Kunde en afgift derför af 25 R:dr lagligen stadgas, så kunde äfven vid ett annat tillfälle en afgift af 1,000, ja 10,000 ll:dr påläggas, hvarigenom sålunda antalet af Ståndets medlemmar skulle kunna inskränkas till några tiotal rika personer.
En sådan princip vore både orimlig 4 Riddarhus-Utskottets Utlåtande N:o 17. och vådlig samt uppenbarligen stridande ej mindre mot grundlagarne än mot Ridd. och Adelns privilegier, hvarföre Hr Grefven vore förvissad att om, emot förmodan, Ridd. och Adelns pluralitet skulle inför Konungen framlägga ett dylikt förslag, som det nu ifrågaställda, Kongl. Maj-.t derå skulle vägra sin sanktion.
Hr Grefven afstyrkte således Hr Ehrenhoffs motion.
Han trodde i öfrigt att Riddarhusets financiella ställning ej vore så förtviflad, som Hr Ehrenhoff tycktes föreställa sig.
Den från Riddarhus-Kontoret företedde kalkyl utvisade att, oaktadt i innevarande års utgifter voro inberäknade extra utgifter, dels för tryckning af Protokollen från 1600-talet, 666 R:dr 32 sk., dels för medaljen öfver Presidenten von Hartmansdorff, 1,000 R:dr, dels en extra gratifikation af 116 R:dr 32 sk. åt Riddarhus-Vaktmästaren, tillsammans omkr.
1,800 R:dr allt B:ko samt en betydlig del af kassans kapital, eller 48,600 R:dr, hvilka dock hira vara uppsagde, ännu löpte med en ränta endast af 4^ procent, kassans öfverskott likväl för i år vore beräknadt till 1,274 R:dr 42 sk. 11 rst.
Det kunde således säkert, utan öfverdrift, under påföljande år beräknas till 3,200 å 3,300 R:dr B:ko.
Om nu än, på sätt blifvit föreslaget, tryckningen af de äldre
Protokollen finge fortfara med ett anslag af 400 R:dr B:ko årligen, samt det af Friherre Stjernstedt begärda anslag af 400 R:dr B:ko beviljades för genealogiernas granskning, och dessutom de af Hr von Francken föreslagna löneförhöjningar, uppgående måhända till 1,000 R:dr B:ko, eller tillsammans 1,800 R:dr B:ko nya utgifter, så skulle i allt fall Riddarhus-kassan kunna afsätta minst 1,500 R:dr B:ko årligen till ränta och amortissement; och då kapitations-afgifl.en, som vore i stigande, kunde kalkyleras till omkr. 2,500 R:dr B:ko årligen, deraf skäligen icke mer än 500 R:dr per medium erfordrades för smärre reparationer, torde, utan rubbning af Riddarhus-kassans kapital och utan några utomordentliga åtgärder, ett belopp af 3,500 R:dr B:ko årligen kunna användas såsom ränta och amortering af den skuld, reparationsfonden kunde blifva nödsakad att upptaga antingen från Riddarhus-kassan, i form af förskott, hvilket måhända vore det lämpligaste, eller emot särskilda obligationer.
Enligt denna kalkyl — ehuru Hr Grefven visserligen icke ville utgifva den såsom fullt tillförlitlig och som dessutom icke för närvarande kunde med något slags säkerhet uppgöras innan man kände, hvilka ytterligare utgifter komme att på Riddarhuskassan anvisas — syntes det likväl
Hr Grefven, som någon så stor fara ännu icke vore för handen, hvilken påkallade ett så utomordentligt steg, som det af Hr Ehrenhoff föreslagna.
Om deremot det framdeles under Riksdagen skulle visa sig, att utomordentliga åtgärder erfordrades för att intill nästa Riksdag betäcka kostnaderna förden dyra reparationen af grunden under Riddarhus-byggnaden m. m., skulle Hr Grefven för sin del icke tveka att föredraga den utväg, att hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla om kungörande af en uppmaning till Högloft.
Ridd. och Adeln att, för de betydligare reparationer å Riddarhuset, som nu pågå, erlägga en extra frivillig afgift, utöfver kapitations-afgiften, af t. ex. 32 sk.
B:ko för hvarje Riddarhus-Utskottets Utlåtande N:o 17. 5 Adelsman, som erlägger bevillning för lön eller förmögenhet, hvilket, efter Hr Grefvens öfvertygelse, skulle blifva fullt tillräckligt att aflägsna hvarje farhåga för möjligheten att fullgöra de förbindelser, reparationsfonden framdeles kunde blifva tvungen att sig åtaga.
Sedan diskussionen derefter ytterligare fortgått, framställde Hr Grefven och Ordföranden proposition, huruvida Utskottet tillstyrkte Hr Ehrenhoffs ifrågavarande motion, hvilken proposition besvarades med ja af Hrr Ehrenhoff, von Francken, Grefve Oxenstjerna och Friherre Falkenberg, men med nej af Hrr af Funck, Blomstedt, Edelstam, samt Hr Grefven och Ordföranden; hvarföre, och då rösterna utfallit lika, votering begärdes och anställdes med slutna sedlar, dervid, sedan en sedel blifvit aflagd och de öfriga sedlarne öppnade, rösterna befunnos hafva utfallit med 4 ja och 3 nej; i följd hvaraf memorial, i enlighet med Hr Ehrenhoffs förslag, skulle till Ridd. och Adeln expedieras.
Hrr Blomstedt, Christian, af Funck och Edelstam samt Hr Grefven och Ordföranden, anmälte mot detta beslut sina reservationer, hvilka, genom utdrag af detta Protokoll, skulle till Ridd. och Adeln medfölja.
Rätteligen utdraget betygar \V. F. Dalman.
STOCKHOLM, Typografiska Föreningens Boktryckeri, 1857. Riddarhus-Utskottets Utlåtande N:o 18. 1 N:o 18.
Utlåtande med förnyadt förslag till gravering och inskrifter å den af II. o.
Ad. beslutade medalj öfver framlidne Presidenten Aug. von Hartmans dorff.
Sedan Eiddarhus-Utskottet numera fått emottaga svar å dess till K. Witterhets-, Historie- och Antiqvitets Akademien aflåtne skrifvelse med anhållan om Akademiens förnyade yttrande i fråga om inskrifterne å en af Högloft.
Kidd. och Ådeln beslutad medalj öfver framlidne Presidenten Aug. von Hartmansdorff, åligger det Utskottet att, i anledning af Högloft.
Kidd. och Adelns återremiss af Utskottets under N:o 12 aflåtne Memorial i detta ämne, meddela sitt yttrande.
Enligt Utskottets, i öfverensstämmelse med bemälde Kongl.
Akademiens förslag, i nämnde Memorial gjorda tillstyrkande borde den ifrågavarande medaljen erhålla följande inskrifter:
Alsidan.
Aug. von Hartmansdorff Presid. i K. KammarRm F. 1792 D. 1856.
En eklöfskrans, med inskrift inom kransen:
Enhälligt tillerkänd af vänner och motståndare.
I afskäringen:
Aktningsgärd af Sv. R. o. Ad. 1856.
Emot dessa inskrifter hafva åtskilliga anmärkningar blifvit vid ärendets föredragning hos Högloft. K. o. Ad. framställda.
Samtliga ledamöter som yttrat sig hafva erinrat, att Hr von Hartmansdorffs bröstbild borde å minnespenningens åtsida anbringas.
I afseende på omskriften kring bröstbilden hafva några ledamöter ansett denj böra innehålla endast orden: »Aug. von Hartmansdorff F. 1792 D. 1856»; andra hafva funnit den böra lyda: »Presid.
Aug. von Hartmansdorff F. 1792 D. 1856» samt en ledamot »Aug. »von Hartmansdorff medlem af R. o. Ad. 1823 —1856;» hvaremot andra godkänt den af Utsk. föreslagna ofvan upptagna inskription å framsidan.
Beträffande inskriften å frånsidan inom eklöfskransen har en ledamot ansett den böra förändras till orden: »Enhälligt af medBilaga till Höglofl.
Ridd• och Adelns Prot. vid 1S57 års Riksdag.
2 Rid darhus-Utsk o tte t s Utlåtande N:o 18. »borgare tillerkänd.»
En annan ledamot har föreslagit följande inskrift: »Enhälligt tillerkänd af politiska vänner och motståndare,» samt en tredje ledamot »Enhälligt tillerkänd af liktänkande och »motståndare.»
Slutligen har en ledamot inom Riddarh.Utsk. vid återremissens behandling innan Utskottet beslutit att i ämnet inhemta Kongl. Witterhets-, Historie- och Antiqvitets-Akademiens förnyade yttrande, föreslagit följande inskrift å frånsidan: »Enhälligt tillerkänd af Svea Rikes »Ridderskap och Adel år 1856.»
Efter det samtlige ofvannämnde förslag till förändring blifvit Kongl. Witterliets-, Historie- och Antiqvitets-Akademien meddeldta, har Kongl. Akademien uti den 22 sisth September aflåten skrifvelse lemnat till svar, att bröstbildens graverande å medaljens åtsida städse varit af Akademien förutsatt, ehuru sådant i den expedierade utskriften af Akademiens dagbok icke blifvit omnämndt samt att Akademien ansett titlarne (»Presid. i K. Kamm.R.») kunna utan skada utgå, då således omskriften kring bröstbilden skulle blifva endast »Aug. v. Hartmansdorff F. 1792 D. 1856.» Beträffande inskriften å frånsidan har Kongl. Akademien ansett sig sakna skäl att frångå det förslag Akademien förut uppgifvit.
För den händelse likväl att Höglofl.
Ridd. och Adeln skulle anse sig böra antaga något af de nya förslagen som i detta afseende blifvit framstälda har det synts Kongl. Akademien, som bland dessa det sist anförda: »Enhälligt tillerkänd af Svea Rikes Ridderskap och Adel 1856», ehuru mindre betecknande än det af Akademien uppgifna, vore att föredraga de öfriga.
Utskottet har härefter tagit detta ärende i förnyadt öfvervägande och anser sig dervid i så måtto böra förändra sitt föregående förslag att, jemte det medaljens åtsida förses med en prägling af frami.
Presidenten von Hartmandorfifs bröstbild, titeln Presid. i K. Kamm.-R:n borttages samt omskriften derikring blifver »Aug. von Hartmansdorff F. 1792 D. 1856.» Frånsidan: en eklöfskrans med inskrift inom kransen: »Enhälligt tillerkänd af Svea Rikes Ridderskap och Adel 1856.»
I följd hvaraf inskriften i afskärningen: »Aktningsgärd af Svea Rikes Ridderskap och Adel 1856» icke erfordras.
Utskottet föreslår således att den af Höglofl.
Ridd. och Adeln öfver frami.
Presidenten Aug. von Hartmansdorff beslutade medalj måtte präglas af 10:de storleken med följande gravering och inskrift nemligen: Atsidan.
Presid. von Ilartmansdorffs bröstbild med omskrift »Aug. v. Hartmansdorff F. 7792 D. 1856.
En eklöfskrans och inom densamma:
Enhälligt tillerkänd af Svea Ilikes Ridderskap och Adel 1856.
Riddarhus-Utsk ottets Utlåtande N:o 17. 3 Från detta beslut har Hr Grefve A. Oxenstjerna, med hvilken Hrr af Funck och af Georgii instämt, varit skiljaktig och ansett någon annan förändring af det i Memorialet_ N:o 12 uppgifna förslag till gravering och inskription icke böra ega rum än att på åtsidan Hr Presid. von Hartmansdorffs bröstbild graveras och embetstiteln borttages; hvaremot frånsidan borde bibehålla den inskription, som blifvit af Kongl. Witterliets-, Historie- och AntiqvitetsAkademien föreslagen såsom mest betecknande och hvilken jemväl
Utskottet vid afgifvande af sitt förra betänkande enhälligt godkändt.
STOCKHOLM, Typografiska Föreningens Boktryckeri, 1857. Riddarhus-Utskottets Utlåtande N:« 19.
I No 19.
Utlåtande angående ett särskildt anslag till arf~ voden åi extr a-ordinarie Kanslister vid Riddarhuset.
Sedan inom Riddarhus-Utskottet fråga blifvit vackt derom, att, i likhet med hvad i Statens embetsverk eger rum, någon mindre summa borde anvisas att utdelas såsom arfvoden eller gratifikationer till de extra ordinarie Kanslister, hvilka emellan Riksdagarne hos Riddarhus-Direktionen tjenstgör»; och Direktionen, häröfver hörd, ansett det vara önskvärdt, att jemviil mellan Riksdagarne en och annan extra ordinarie vore fästad vid Riddarhus-Kansliet och Riddarhus-Kontoret, för att der vara till biträde och vinna bekantskap med göromåien, har Utskottet, som derjemte erhållit den upplysning, att under de sednast förflutna tio åren mellan Riksdagarne sällan någon extra-ordinarie funnits att tillgå, deraf hemtat anledning att, i enlighet med Riddarhus-Direktionens tillstyrkande, vördsamt föreslå: att en summa af 300 R:dr
Runt årligen må ställas till Direktionens disposition för att, då sådant finnes af behofvet påkalladt, utdelas såsom arfvoden åt vid Riddarhuset mellan Riksdagarne tjenstgörande extra-ordinarie Kanslister.
Stockholm den 7 December 1857. bilaga till Uiigloft. Ridd. o. Adelns Prof. vid 1857 års Riksdag. 2 Riddarhus-Utskottets Utlåtande N:o 20.
\:o 30.
Utlåtande angående anskaffande af nödiga medel till utgifterna för Riddarhusbyggnadens reparation m. m.
Vid föredragning hos Ilöglofl.
Ridd. och Adeln af RiddarhusUtskottets Utlåtande N:o 17 med förslag att, såsom bidrag till betackande af de högst betydliga utgifter, som förestå för reparation af grunden under Riddarhusbyggnaden m. m., hvarje ledamot af Ridd. och Adeln, som uttager polett för inträde å Riddarhuset, måtte erlägga en afgift af 25 R:dr Runt, har samma Utlåtande blifvit till Utskottet återremitteradt, i anledning af åtskilliga dervid gjorda anmärkningar, hvilka dels gå ut på förkastandet af berörde förslag, dels innefatta ett nytt af Hr von Francken, Georg Wolfgang, väckt och af andra ledamöter understödt förslag, att hvarje medlem af Ridd. och Adeln, som betalar skatt efter 2 Art. i Bevillnings-förorduingen, skall till Riddarhusbyggnadens iståndsättande och framtida underhåll påföras en viss procent å Riksdalern af den bevillning, han sålunda erlägger.
Efter emottagandet af denna återremiss har Utskottet anmodat Riddarhus-Direktionen dels att låta uppgöra en kalkyl huru stor tillgång, som för bestridande af kostnaderna för reparation af grunden under Riddarhusbyggnaden samt till förändrad inredning af Riddarhus-salen, må anses kunna från reparations-fonden och Riddarhus-kassans årliga öfverskott påräknas, dels att, derest en större brist komme att uppstå, meddela Utskottet
Direktionens yttrande om det lämpligaste sättet att fylla denna brist; i hvilket ändamål Utskottet lemnat
Direktionen del ej mindre af Utskottets Memorial N:o 17 med åtföljande reservationer, än af Hr von Franckens ofvannämnda förslag, samt den diskussion, som hos Höglofl.
Ridd. och Adeln i ämnet förekommit; hvarförutan Utskottet anmodat Direktionen att, såvidt ske kunde, förskaffa Utskottet uppgift på den ungefärliga summa, Ridd. och Adelns ledamöter årligen betala i bevillning å innehafvande löne-inkomster.
Direktionen i sistnämnde hänseende meddelat Utskottet den från Kongl. Kammar-Rätten erhållna underrättelse, att tjenstemän uti Ofver-Revisions-Departementet åtagit sig att, mot ersättning af omkring 250 R:dr
B:ko, gå i författning om anskaffandet af den önskade uppgiften rörande summan af Ridd. och R i d dar hu s-Ut s k o t tet s Utlåtande N:o 20.
3 Adelns bevillning enligt 2 Art.
Bevillnings-förordningen, hvartill likväl erfordrades en tid af minst 2 månader, har Direktionen låtit af Riddarhus-Kontoret upprätta oell till Utskottet öfverlemnat icke allenast en promemoria, som utvisar, att ltiddarhus-reparations-fondens behållning enligt 1856 års bokslut utgjorde ett belopp af 38,494 R:dr, hvaremot och då Ridd. och Adeln beslutat att den Wadstena Adliga .Tungfru-stift-kassa genom stöld år 1850 tillskyndade förlust 2,573 R:dr 42 sk. 8 r:st.