Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
St:r i förevarande ämne ansetts böra afgifva; alltså, och Under åberopande al det slut de flere i Utskottets ofvannämnde Memorial sid. 5o8 och 5og ornförmäldte hemställanden erhållit, tillstyrker Utskottet, det genom omröstning af Förstärkta StalsUtskottet jemväl frågan om lydelsen af R.
Sttrs berörde underd. fram - B etänkanden, Nio 315.
5y3 ställning må afgöras; i hvilket afseende lill R.
St:rs godkännande nu anraäles en så lydande 6ite Proposition.
Den som bifaller att, i sammanhang med anvisningen af anslaget för indeldta Arme'ens befäl, i underd.
M:t uttryckes: ”att R.
Sta- hy"sa den öfvertygelse, att med de nu beviljade Ansla”gen för indeldta Armeen en fullständig reglering af ”lönerne för dess Befäl bör kunna äga rum ; och an”hålla underdånigst, att E. K.
M:t täckes, på det ”sätt E. K.
Mit lämpligast finner, och i den mohn "dertill anvista tillgångar blifva disponible, låta verkställa en sådan lönereglering, som, uti närmaste öfverensstämmelse med Indelningsverket, bringar löne"vilkoren till möjligaste likhet inora samma grad vid "hvarje Regemente eller Corps,” voterar Ja.
Nej; kommer samma underd.
Skrifvelse att innehålla: ”att R.
Mit i underd. anhålla, "det K.
Mit täckes med de sålunda beviljade anslagen "för Indeldta Arine'ens Befäl, låta på sätt K.
Mit "lämpligast finner, och i den mohn anvista tillgångar, "dertill blifva disponibla verkställa en lönereglering, "med syftning till återförande af Befälets löner i öfverensstämmelse med Indelningsverket och medföran"de den möjligaste likhet uti lönevilkor för hvarje "grad inom samma Regemente och Corps.”
Den 29 October 1B29. 574 Stats-U Is kottets N:o 316. K. H. St:rs Förstärkta StatsUtsbotls Memorial, ang:de verkställd
Votering i åtslullige frågor rörande SlatsRegleringen.
Efter erhållen del af de Beslut respéctive RiksStunden fattat, i anledning af StatsUtskottets Memorial N:o 3o4, i afseende på yppade skiljaktiga Beslut inom JtiksStånden i flere frågor hörande till Regleringen af RiksStatens 3:dje , 4'(le oc’l1 d:te HufvudTitlar, har Förstärkta StatsUtskottet, vid sammanträde denna dag, likmätigt Grundlagarnes föreskrift, till afgörande förehaft berörde frågor oeh voterat öfver uedannäinnde derom godkände Propositioner:
Första Pjoter ingen ; Den som bifaller, att Cavallcrilnspecteurens, GeneralFältTygmiistarens och Generalens för Fortification Lönevilkor blifva för hvardera 4;5oo R:dr, utom Resekostnadsinedel, som efter räkning böra utgå, voterar Ja.
Nej; blifva desse Generalers Lönevilkor, utom Resekostnadsersnttningen , för hvardera 5ooo R:dr.
Voteringen utföll med 86 Ja och 33 Nej.
Och sorn Ja vunnit, alltså är lönen för hvardera af bemälde GeneralsPersoner, utom Resekostnadsmedel, bestämd till 4>5oo R:dr.
Betan It anden, N:o 3i6.
Sy 5 Andra Voteringen.-
Den sorn bifaller, att Pensionsruinmen för Generalerne å Allmänna IndragningsStaten må blifva a på en gång, voterar Ja.
Nej; kommer särskild votering alt verkställas, huruvida samma Pensionsrurn skola blifva 3 till antalet på en gång, med StatsAnslag för hvardera Pensionen af 2000 R:dr B:co, samt denna Pensionsreglering gälla endast till nästa Riksdag; — eller oek alla 9 Generalerne förklaras berättigade till pension vid 65 års ålder, i likhet med Landshöfdingar, likväl linder förbehåll, att så stort belopp, som en General erhåller i pension från Armeens PensionsCassa bör afdragas på den Pension han af Staten komme att åtnjuta.
Vid VoteringsSedlarnes öppnande, befunnos 75
Ja och 45 Nejs jemte 1 dubbel Sedel som casserades; hvadan och som Ja vunnit, Pensions-rummen för Generalerne å Allmänna IndragningsStaten äro bestämde till 2 på en gång.
Tredje Voteringen :
Den sora bifaller, att ett arfvode af 3oo R:dr i månaden för General Adjutanten å Stat uppföres, voterar Ja.
Den det ej vill, voterar Nej. 576 Stats-Utskottets Vinner Nej; bestämmes samma arfvode till 4°° It:dr Banco i månaden.
Desse propositioner hafva, sedan en sedel, som befunnits dubbel, casse rats, blifvit besvarade med 83 Ja och 35 Nej ; och då således Ja vunnit; har aifvodet för GeneralAdjutanlen blifvit bestämdt lill 3oo R:dr i månaden.
Fjerde Voteringen; Den sorn bifaller, att arfvodet för Commendanten å Marstrands Fästning bestämmes till boo R:dr, voterar Ja, Den det ej vill, voterar Nej.
Nej; fastslälles samma arfvode till 700 Riksdaler.
De öppnade VoteringsSedlarne hafva innehållit 67 Ja och 52 Nej.- hvadan och som Ja vunnit, Arfvodet för Commendanlcn å Marstrands Fästning är fastställdt till 600 R:dr.
Femte Voteringen; Den, som bifaller en tillökning i StatsAnsIaget för Tndcldta Arméens Befäls Aflöning på sätt StutsUtskottet föreslagit, nemi. med 4^j°00 R-dr i contant och af de till Kronan indragne Boställen 3,006 R:dr 42 sk., voterar Ja.
Nej; tillökas samma Anslag med 66,000 Rd.
Beta nk anden, N:o 3i6. -5j7 Denna omröstning utföll med 36
Ja oell 82 Nej; hvarjemte en Sedel, som befunnits dubbel, casserats.
Nej liar alltså vunnit.
Och är derigenom förut varande Statsiknslaget för Indeldta Armeens Befäls Aflöning tillökt med 66,000 B:dr B:co, Sjette Voteringen :
Den som bifaller, att tillökningen i Statssumman för LifGardet till Hast förblifver den af StatsUtskottet föreslagne 5,835 R.;dr 35 sk., voterar Ja.
Vinner Nej; tillökes LifGärdets till Häst Stalssumraa med 12,701 B:dr 4o sk.
Vid Voteringens slut, befunnos 84 Ja och 35 Nej; Oell är således, då Ja vunnit, bifallet: att Statssumman för LifGardet till Häst tillökes med 5,835 It:dr 35 sk.
Sjunde
Voteringen:
Den som bifaller, alt nuvarande Statssumma för K:gl. Svea LifGardet ökas med 5,3go R:dr, voterar Ja.
Nej; ökas samma Statssumma med ii,4i5 R:dr 4i sk. i contant, men med en besparing å förra Anslaget i Spanmål in natura af 307 Tunnor.
Som desse Propositioner blifvit besvarade med 82 Ja och 37 Nej i Alltså och enär Ja vunnit, skall nu - £78 Stats-Utskottets varande Statssumma för K. Svea LifGarde ökas med 5,3go R:dr. Åttonde Voteringen:
Den som bifaller, att nuvarande StatsAnslag för K:gl. Andra LifGardes Regementet ökas med 5,5oo R:dr, voterar Ja.
Nej; ökas samina Anslag med ii,r>.5
R:dr 4i sk. i contant, med besparing af 807 Tunnor Spanmål in natura.
Voteringen har utfallit med 81 Ja oell 38 Nej :
I följd hvaraf och dä Ja vunnit, nuvarande StatsAnslaget för K:gl. Andra LifGardet kommer att ökas med 5,5oo R:dr.
Nionde Voteringen:
Den som bifaller en tillökning i StatsAnslaget för Hallands Beväiings-Bataillons Befäl med 2,480 R:dr, voterar Ja.
Nej; kommer denna tillökning icke att äga rum.
Efter slutad omröstning öfver dessa Propositioner, funnos 52 Ja och 67 Nej; då således Nej vunnit, är någon tillökning i StatsAnslaget för Hallands BeväringsBataillons Befäl icke beviljad.
Betänka n den, N:o 31 ö. 579 Tionde Voteringen :
Den som bifaller, att för Upsala Academie, såsom ersättning för förut innehafdt Anslag för dess Stallstat gio R:dr 32 sk., samt för den kostnad af 53o
R:dr årligen, hvartill underhållet och skötseln af de för Ridskolan begagnade Hästar funnits uppgå, på Stat uppföres ett årligt Anslag af sammaulagdl 1,44° R:dr 32 sk., voterar Ja.
Nej; varder något sådant Anslag icke hevi Ijadt.
Efter VoteringsSedlarnes öppnande, befunnos jemte 1 dubbel sedel, som casserades, 64 Ta och 54 Nej; Och som
Ja vunnit, är bifallet, att, för Upsala Academie, såsom ersättning för förut innehafdt Anslag för dess Stallstat gioR:dr 32 sk. samt för den kostnad af 53o R:dr årligen, hvartill underhållet och skötseln af de för.
Ridskolan begagnade
Hästar funnits uppgå, på Stat uppföres ett årligt Anslag af sammanlagdt 1,44° R:dr, 32 sk.
Elfte Voteringen:
Den som bifaller en tillökning i förut varande StatsAnslag för Gymnastiska Centralinstitutet med 1,000 R:dr 15:co, voterar Ja.
Den det ej vill, voterar Nej: » 58o Stats- Ut skottets Vinner Nej; kommer denna tillökning att förhöjas tili 1,600 R:dr.
Denna Votering utföll med 76
Ja och 43 Nej i Och enär således
Ja vunnit, är en tillökning i förutvarande StatsAnslag för Gymnastiska Institutet beviljad med 1000 R:dr.
Toljte Noteringen.
Den som bifaller, att StatsAnslaget till Institutet för Blinda och Döfstumma ökas ifrån 3,333 R:dr 16 sk. till 5,333 R:dr 16 sk., under vilkor, att ytterligare en Elev från hvarje af Rikets Stift må vid Institutet emottagas och vårdas, voterar Ja.
Vinner Nej; ökas Anslaget till 5,333 R:dr 16 sk., utan förenämnde vilkor.
Omröstningen härom utföll med ro3 Ja och 16
Nej; Till följd hvaraf och då således
Ja vunnit, StatsAnslaget för nämnde Institut blifvit ökadt till 5,333 R:dr 16 sk., under vilkor att ytterligare en Elev från hvarje af Rikets Stift må vid Institutet emottagas och vårdas.
Detta allt har Förstärkta StatsUtskottct skolat, lins R.
St:r vördsamt anmäla.
Den 39 Octobcr 1829.
Betänkanden, N:o 3 r 7. 581 N:o 517.
Memorial, ang:de RiksStåndens beslut i fråga om beräkningen af Taffelpenningar för visse Embetsman.
(U.-A.) J anledning af Utskottets anhållan, i Memorial N:o 297, rörande sk i I ja k lige beslut inom RiksStånden i ät— sk i 11 ige delar af StatsRegleringen , hafva, beträffande beräkningen af Taffelpenningar för Justitia Statsministern och Utrikes SiatsMinistenij hvarom Ridd. och Adeln samt PresteStändet förut icke yttrat deras mening, bemälte 2:ne RiksStånd, genom ProtocolIsUtdrag den 16 sisth Oetober, meddelat Utskottet sine i detta ämne sedermera fattade Beslut.
Enligt desamma har ti.
Ridd. och Adeln bestämt lönerne för bägge Ministrarne till 5ooo R:dr åt hvardera samt Talfelpenningarne, för Justitiae StatsMinistern till 3ooo R:dr, och för Utrikes StatsMinistern till 4°°° R-'dr; hvaremot H.
PresteStändet förklarat, att Talfelpenningarne uti de för Ministrarne och StatsRåden faststäldte löner skola beräknas efter gamla Staten.
Och som, efter hvad Utskottet i ofvanberörde Memorial redan anmält, Vällofl.
BorgareStändet likaledes beslutat, att uti de af Ståndet fastställa lönebelopp Taffelpenningarne för Ministrarne skola beräknas efter gamla Staten, samt Hederv.
BondcStandet, dådet i afseende på desses löner vidblifvit 1828 års Statsreglering, stannat i enahanda beslut; altså anser Ut - 58a Stats-Utskottets skottet Taffelpenningarne, under de för Justitiae Stats— Ministern samt Utrikes StatsMinistern bestämde löner nu vara genom 3 Stånds beslut, faststäldta till lika belopp som 1823 års Stat upptager, nemi. 2000 Rrdr för Justitias StatsMinistern och 3ooo R:dr för Unikes StatsMinistern.
Ett lika förhållande har uppkommit äfven i afseende på Taffelpenningarne för StatsRåden, hvilka Taffelpenningar, sedan H.
PresteSlåndet efter Utskottets inbjudning instämt i V. BorgareSländets fork la rande att de skola beräknas efter gamla Staten, vid hvilken H. BondeSlandet rörande StatsRådens Jöne-vilkor i det hela förblifvit, sålunda äro till i5oo R:dr, för hvardera, bestämde.
Dock har, till Undanrödjande af allt tvifvelsmål i denna del vid RiksStatens uppgörande, Utskottet likväl skolat detta R.
Strrs vidare bepröfvande vördsamt underställa.
Den 3i October 182g.
N:o 51g.
Utlåtande, i anledning af verkställd Revision af StatsVerkets räkenskaper och förvaltning för år 1826.
(I.-A.) Sedan R.
Strrs senast församlade Revisorer afgifvit yttrande öfver StatsVerkets räkenskaper och förvaltning för åren 1824 och 1825, har påföljande eller 1826 års enahanda förvaltning och räkenskaper, jemlikt Grundlagens stadgande, varit föremål för Utskottets granskning.
Betänkan den, N:o 318. 583 Utskottet, son» icke anser behöfligt att nn framlägga Resultaten af nämnde års Räkenskapsförhållanden, enär desamma igenfinnas dels i den till trycket befordrade och med officiella Tidningen utdelade Capital-iåkningen med Bilagor till 1826 års Rikshufvudbok och dels uti K.
StatsContoirets vid K. M:ts Nådiga Proposition angående StatsVerkets tillstånd och behof bifogade underdåniga Berättelse, och till hvilka Handlingar Utskottet fördenskull i berörde hänseende hänvisar, öfvergå»’ genast till de 2tne omständigheter, som vid dispositionerna af Statsmedlen under samma år, fästat Utskottets uppmärksamhet.
Härvid förekommer först den under loppet af år 1826 fortsatta utbetalningen af medel till verkställande af den å Svea LifGardes-Cassern nödig ansedda större reparation.
Utom de 2000
R:dr till detta ändamål som, i följd af K.
Brefvet den 2 Mars 1825, utgått af de lill oförutsedde Militaire-utgifter på 3:dje HufvudTiteln afsatte medel, har K. M:t, genom Nåd.
Bref den i4 Junii 1826, förordnat att den efter gilladt förslag belöpande koslnads-summan af 29,064
R:dr skulle under loppet af 3:ne år utbetalas, på det sätt att Tiotusen R:dr genast borde anordnas ä besparingarne på 3:dje HufvudTiteln för år 1820, en lika Summa lemnäs till Regementets disposition i Januarii månad 1827 samt återstoden senast i början af år 1828, vid hvilka tillfällen K.
M:t ville bestämma de fonder, hvarifrån dessa sistnämnda utbetalningar borde bestridas; och hafva sedermera äfven anordnats till 4 B. 38 £84 Stats-Utskottets följd af liögslberörde K.
Bref den i4 Junii 1826 10,000 Rtdr, jemlikt K.
Brefvet den 17 Januari 1827 äfvenledes 10,000 R:dr samt på grund af K.
Brefvet den 16 Maji 182g, återstående 9,064 Rtdr utgörande totalbeloppet af dispositionen å StatsMedlen för ifrågasatte ändamål, 31,064 R:dr, hvilka anvisats å 3:dje HufvudTitelns besparingar med undantag af de förstomnämnde 2000 R:dr sora utgått af 1825 års anslag för oförutsedda Militaire-ulgifter.
Då Regementet, jemlikt det vid emoltagandet af f, d. Frcdrikshofs Slott såsom Casei n upprättade Conträr!, förbundit sig att Byggnauerne underhålla samt den verkställda reparationen destohellre bordt af Regementet besörjas sorn detsamma för sådant ändamål samt för anskaffandet och underhållet af erforderliga inventarier eller hvad som förstås under benämning af Servis, af Stockholms Stad uppbär lnqvarteringspenningar lill ett årligt belopp af 4,3oo R:dr och då 3:dje HufvudTiteln genom förberörde anvisningar fått vidkännas en utgift, som å densamma icke är uppförd hemställer Utskottet, i likhet med hvad redan angående de först ulbetalte 2000 R:dr blifvit yttradt alt R.
M:t täcktes förordna, att ofvanupptagne, under loppet af åren 1826, 1827 och 1829 lill Svea LifGardes Caserns reparation utgifne 29,064 Rtdr skola StatsYerket ersättas.
Den andra omständigheten , som fästat Utskottets uppmärksamhet, ä.r utbetalningen af 10,867 R.-dr ä anslaget för de publika husens i Landsorterna under - Betänkan den, N:o 318. 585 lia 11 till Casernbyggnad för Pionnier - Corpsen vid Wanäs Fästning.
Sedan K. M:t, under den i Mars 1826 förordnat, att Caserner borde uppföras å Wanäs, för så väl der blifvande 2:11c Compagnier Pionnierer, sorn ock för den Garnizon hvilken der konime att förläggas, samt att medel dertill skulle erhållas på det sätt, alt K.
SeraphimerOrdens-Gillet, emot undfående af Correctionslnrättningens Byggnader i Wadstena, de 1 till utbetalte 12,000 R:dr och att återstoden, som, på grund af uppgjorde förslag, förmodades uppgå till 4000 R:dr skulle, på derom af Chefen för IngenieurCorpsen, Hr GeneralLieutenanten 111. 111.
Friherre Franc Sparres skeende underd. anmälan, nf annan Fond utgå, så tillkännagaf bemälde Friherre och GeneralLieutenant uti underd.
Promemoria af den 4 November 1826, alt arbetet med berörde byggnader så fortgått att desamma i det närmaste voro färdiga, utom några mindre betydliga inredningar samt sådane uivändiga arbeten hvilka, i anseende till den framskridna årstiden, ej förr än påfuljaade året kunde verkställas, äfvensom alt kostnaden derför då kunde med säkerhet beräknas till 22,867 R:dr eller 10,867
R:dr utöfver den summa, som af SeraphimerOrdens-Gillet redan blifvit utbetald, med anförande tillika af de orsaker sorn vållat denna förhöjning emot hvad förslagsvis beräknats.
Vid ärendets underd. föredragning inför K. M:t den i3 December 1826 behagade K.
M:t förordna alt. de för ifrågavarande Casernbyggnader erforderliga 586 Stats- Utskottets 10,867 R:Jr skulle af 8:de Hufvud T i te In anordnas och utbetalas; hvarjemte vederbörande anbefalldes, att vid afgifvandet af GeneralFörslaget öfver användandet af 1827 års
Anslag för de publika husen i Landsorterna tillse, huruvida icke tillgångarne å detta anslag kunde medgifva, att nämnde summa antingen hel och hållep eller till någon del af samma Anslag utginge och å Förslaget uppfördes.
Men då 1827 års ByggnadsAnsIag icke lemnade tillgång för berörde utgift, blef Casernbyggnads-koslnaden, jemlikt K.
Brefvet d. 23 Januarii sistnämnde år, afförd på Anslaget för Fångars vård och underhåll för alt af nästa års ByggnadsAnslag för Kronans
Hus i Landsorterna ersättas.
Detta verkställdes ock år 1828, då K. M:t, i sammanhang med Regleringen af årets ByggnadsAnslag, under den 23 Januari förordnade om medlens anordnande till Styrelsen öfver Fångvåi dsanstalterna i Riket.
Då likväl meranämnde ByggnadsAnslag, utgörande 35,ooo R:dr årligen, efter hvad Utskottet vid anställd forskning erfarit, helt och hållet erfordras för att i tillbörligt
Stånd vidmakthålla Kronans förut ägande Slott och Byggnader i Landsorterna, samt dessa medels användande till ändamål utom deras egentliga bestämmelse, skulle hafva till följd de publike husens förfall och behof af ökadt anslag för deras iståndsättande, får Utskottet vördsamt tillstyrka; att R.
St:r uti underd. skrifvelse hos K. M:t anhålla, det dylika för anslagets föremål främmande dispositioner för framliden ej må äga rum.
Betänkande», N:s 318, 3rg. 587
Vid den af 1826 års RilsHufvudbok verkställda revision har Utskottet trott sig finna, det åtskilliga förändringar, ledande till enkelhet och mera fullständighet i RäkenskapsVerket, kunde och borde vidtagas.
Och har Utskottet ansett lämpligast att , då dess yttrande afgifves öfver K. M:ts Nådiga comntunication i anledning af R.
Sttrs underd.
Skrifvelse »f den 23 October 1823, angående åtskilliga förändringar vid Krono-Uppbörds- och RedogörelseVerket, i ett sammanhang framställa hvad härvid förekommit lili ett serskildt betänkande; äfvensom Utskottet dä skall yttra sig öfver de hos ti. R. o. A. väckta motioner, dels innefattande den fråga huruvida icke AfräkningsContorets indragning försvagat Gontrolen på K.
Räntekamrnaren samt dels om förändring i sättet för K.
Räntekammarens assignering på Banken och RiksgäldsContoret, jemte hvad dermed i öfrigt kan ega sammanhang.
Den 3l Outober 182g.
Utlåtande, i anledning af de inom RiksStånden gjorda anmärkningar vid Utskottets uti Betänkandet N:o 62 afgifna yttrande öfver R:s St:rs åren i8a5 och 1827 lörsamlade Revisorers Berättelser.
(I.-A.) 1:0 Emot hvad Utskottet i 1 §. af nämnde Betänkande, ang:de vidsträcktheten af Revisorernes granskningsrätt, yttrat att nemligen, af anförde orsaker det synts Utskottet sorn det hinderj hvilket mött Revisorernas lie - 588 Ståts-Utskottets gäran om delfående af Handlingar för den efter de 2.-ne Revisionsåren förflutna tiden, lage uti de får R.s St. rs Revisorer nu gällande föreskrifter, lia Iva anmärkningar blifvit gjorda hos Högloft.
Ridd. och Adeln af Hr Grefve Gyllenborg, Johan Henning, Friherre Anckarsvärd, Carl Henric samt Hrr Lagerhjelm, P., Cederskjöld, P. G., von Hartmansdorff A. och Hjerta, G., hos Vallöf], BorgareStåndet af Hrr Ekerman, Arosenius, Richert och Bronvallius samt inom Hederv.
BondeStåndet af RiksdagsFulImäktigen Anders Danielsson, med hvilken åtskillige af Ståndets Ledamöter instämt.
Oell hafva anmärkningarne sammanstämt deri, att Revlsorernes eller, under Riksdagar, StatsUtskottets rätt att utsträcka granskningen af Förvaltningsåtgärderne så nära inpå den tid, då Revisorerne, eller Utskottet sammanträda, sorn haridhngarne derom finnas att tillgå, vore obestridlig på grund af stadgandena uti ?. §. af 1812 års Revisionslnstruction, 42 och 68 §§■ Riksdagsordningen samt den tillämpning nämnde Instruetion erhållit altintifl sistfnrflutna Riksdag, och hvilken tillämpning varit medgifven och godkänd såväl af Styrelsen sorn R:s St:r.
Hå Utskottet i det nu återremitterade Betänkandet anfört de skäl, på hvilka Utskottet grundat sitt omdöme om vidsträcktheten af Revisorernes granskningsrätt och vid afgifvandet af nämnde yttrande jemväl tagit under öfvervägande de stadgaoden och skäl, som i anmärkningarne åberopas och framställas, anser Utskottet, som förblifver vid sin förut yttrade åsigt, sig destomindre böra ingå i vederläggning af Betiinkanden, N:o 319.
589 livad anmärkningarne innehålla, sorn öfvertygelserna i detta ämne, hvad den förflutna liden angar, säkerligen äro stadgade och den ytterligare utveckling af Utskottets åsigt, sorn möjligen kunnat erfordras, under discussionerna inom Stånden redan blifvit gifven.
Beträffande sjelfva grundsatsen, kommer Utskottet att deröfver i förslaget till förnyad Instruction för R:s St:rs Revisorer afgifva yttrande. 2:0
Då K. M:t uti Dess Nådiga Förslag till Instruction för R:s St:rs Revisorer, hvilket kommit Utskottet tillhanda sedan Betänkandet N:o 62 afgafs, i Nåder täckts tillkännagifva
Dess afsigt vara att anbefalla vederbörande Verk och Auctoriteter, som förvalta fonder, hvaröfver allmän granskning af R;s St:r och deras Revisorer äger rum, alt till hvarje
Revisionsförrättning afgifva berättelse öfver fondens tillstånd och förvaltning, och denna Nådiga Proposition kommer att blifva föremål för ett serskilt yttrande af Utskottet tror Utskottet detta ämne här kunna förbigås. 3:o Vid Utskottets tillstyrkanden i 2:dra Punkten 1 §. ang:de redovisningen för förskolter af Statsmedel, deras bokföring m. m., har annan anmärkning icke blifvit gjord, än att Ilr Hjerta, med herntad anledning af Utskottets hemställan, att i RiksHufvudhoken må införas en serskild Conto, till balancerande af alla från g:de HufvndTiteln utgående förskott eller lån, yttrat, det Utskottet bordt redovisa för de från nämnde Titel utgångne lån, enär R:s St:r, i afseende på dispositionen af de å Titeln uppförde medel* iunderdthct anhållit att desamma matte användas tihl upp - 5go Stats-U t skottets muntrande af nya uppfinningar och nya industri-grenar, men ej till förlagslån. —Utskottets berörde hemställan grundar sig på Revisorernes anmälan om ofullständigheten af nuvarande redovisning för meranämnde Titels medel; och då Revisorerne vid sjelfva förvaltningssättet, i det medlen utgått såsom lån i stället för gåfva, icke framställt någon anmärkning samt vid den af Utskottet verkställda granskning någon erinran icke heller förekommit har Utskottet icke heller ansett sig böra derom göra någon serskild framställning. 4:0 Uti 2ta Punkten 2 §. af det återremitterade Betänkandet hade Utskottet, sorn ansett, att, med undantag af 8:de HufvudTitelns anslag till Extra Utgifter, öfriga på HufvudTitlarne anvista medel borde vara underkastade öppen redovisning, jemväl tillstyrkt förnyandet af den vid senaste Riksdag hos K.
M:t i underdthet gjorde anhållan, alt vederbörande, som af Statsmedlen uppbära förskott emot redovisning, måtte i Nåder anbefallas att derför afgifva Specifika och verificerade räkningar, hvaröfver det Verk, som medlen utbetalar, bör hafva tillsyn.
Häremot hafva inom Höglofl.
Ridd. och Adeln samt Hederv.
BondeStändet anmärkningar blifvit gjorda, af det hufvudsakliga innehåll: att inga Statsmedel böra kunna undandragas öppen Revision; att om sådant medgifves för en under-afdelning å en Titel, kan det ock vid ett annat tillfälle utsträckas till hela Titeln, samt att i öfrigt Utskottet, i stället alt föreslå en förnyad underd. anhållan, bordt till ConstitutionsU.tskottets åtgärd öfverlemna de af Revisorerne anmärkte afvikel - Betänk anden, N:o 319.
591 ser från livad R.
St:r redan vid sistlidne Riksdag i della ämne hos K. M:t i underd:h«t begärt.
Till det undantag i den för öfrige Statsmedels anslag gällande öppna redovisning, som Utskottet för Extra medelsfonden tillstyrkt, har Utskottet herntat anledning deraf, att denna fond, jemlikt R.
St:rs underd. skrifvelse den 10 April 1810 är öfverleiunad till ”K.
M:ts serskildta Nåd. disposition” och i öfrigt till stor del, användes till bestridande af utgifter i diplomatisk väg, hvilka icke alltid, inom föreskrifven tid för bokslutet, kunna komma till redovisning eller böra allmängöras.
Och har Utskottet trott sig så mycket heldre kunna tillstyrka detta undantag från cn fullständig redovisnings-skyldighet för Extra medelsfonden, sorn Utskottet erfarit att äfven de summor, som till vederbörande utbetalas emot redovisning inför K. M:t, skola, innan decharge för förvaltningen erhålles, till StatsRådets
Protocoll anmälas och redogöras, hvarigenom ConstitutionsUtskottet alltid hillver i tillfälle alt bedöma, huruvida emot dispositionen är något att anmärka.