Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
St:s derom gjorda anhållan^ och då fullkomlig anledning för en sådan anhållan förefiinnits, samt dä jag slutligen icke inser något skäl, hvarför domare mera än ändra embetsman, sorn mäste hälla allmänheten chartor tillhanda, skola vara befriade från skyldigheten att ställa borgen för uppbörden, jag af dessa skäl anhåller örn propos. å bifall till det af TJtsk. i detta afseende föreslagna stadgande i chartse-sigillatoeförordningen.
Min bror har redan förekommit mig i hvad jag ämnade anföra.
Lika med lionoln får jag yrka bifall till det af Hevilla.Utsk. afgifna förslag, för hvars motiver det ock torde tillåtas mig att i korthet få redogöra.
Det har ofta händt, att domare icke redovisat det stämplade papper, de requirerat, äfvensom det handt, att extra domare, som under förordnanden på kortare tid uttagit stämpladt papper, utan redovisning derför äfrest till annan ort
Och derigenom gifvit anledning till vidlyftiga och långsamma skriftvexlingar.
I Kammarrättens advoCatfiscalscontor finnas ännu en mängd mål oafgjorda rörrde uraktlåten redovisning för chartoeuppbörd.
Af dessa Skäl, och då Utsk. icke ansett det vara svårare för domare, än för andra embetsman, att skaffa borgen, har Utsk. ansett det föreslagna stadgandet nödvändigt och möjligt att efterkomma.
Skulle domaren finna sig generad af ett åliggande, som tillhör alla andra uppbördsmän , så återstår ju alltid den utvägen för honom ätt afträda från sin domarebefattning.
I hufvudsaken instämmer jag med hvad Hrr Stuart anfört.
Yid samma riksdag, söni beslutet fattades, funno R.
St. anledning att ångra sin eftergifvenhet och anhålla örn strängare åtgärder.
Sådana vidtogos, och jäg tror det vara nödvändigt att såväl hos domare som andra personer söka säkerhet för de medel, som de få om händer, hvadan jag tillstyrker bifall å Utsk:s förslag.
Uppå derom framställd propos. biföll R. o. Ad., hvad Utsk. yttrat i anledn. af anmärkningarna vid 16 §:n.
Lika med slutat, skulle jag anhålla, att R. o. Ad. ville förklara, att de drängar och allmogens söner, äfvensom alla personer, som icke betala bevillning för förmögenhet, må vara befriade från stämpladt papper å lysningssediar, såsom skäl hvarför jag får åberopa Frih. Kantzous reservation vid Utsk:s utlåt.
N:o 13, innehållande: ”Då ali beskattning bör så litet tungt som 16 H. 1% 0° .Den G November c. m. möjligt drabba den arbetande classen, och då både statshus-* hållningens interesse och sedlighetens fordra, det äktenskapliga förbindelser af lagstiftningen uppmuntras i stället för att försvåras; så och enär jag finner dessa grundsatser öfverträdda genom stadgandet af stämpladt papper å lysningssedel- för allmogens söner eller drängar samt alla sådana, hvilka icke betala bevillning för förmögenhet, har jag ansett mig böra anmäla min reservation emot Utsk:s förslag i denna del och tillstyrker, att lysningssedel- till äktenskap för sådana personer, hvilka icke erlägga bevillning för lön eller förmögenhet, framdeles ej må med stämpladt papper beläggas;” och får jag såsom ytterligare skäl för min åsigt erinra om besväret med den vidlyftiga redovisningen för denna obetydliga afgift.
Denna afgift på lysningssediar är ganska gammal, och jag inser icke något skäl, hvarföre den nu mera än förut skall borttagas.
Är någon, då han vill träda i äktenskap, så fattig, att denna afgift verkligen är känbar, så lärer utsigten för contrahenterna att finna deras utkomst vara alltför ringa.
Hvad besväret med redovisningen beträffar, har ingen af PresteSt. reserverat sig i denna sak, och då dess medlemmar således vilja åtaga sig besväret dermed, förfaller äfven detta skäl för afgiftens uppliäfvande. R. o. Ad. biföll Utskrs yttrande i anledn. af anmärkningen vid 19 § 2 mom. ■Hr Stuart, Carl Gust.:
Sedan nu det sednare utlåt, i ämnet blifvit genomgånget, anhåller jag att få fästa uppmärksamheten på en redactionsförändring, som jag anser af hehofvel påkallad uti 3 afd. af 4 § i utlåt.
N:o i3, hvarest förekommer orden: ”Directionen vid Riddarhuset och öfriga R.
St:s cancellier.”
Enligt ordalydelsen kunde det förstås så, som om Riddarhuset vöre ett R.
St:s cancelli; och till undanrödjande af denna tvetydighet hemställer jag, om icke ordalagen kunde blifva följande:
Directionen vid Riddarhuset och öfriga R.
St:s cancellidirectioner.
Mig synes, som innefattade den af Hr Stuart föreslagna redaction, följande ordalag:
Directionen vid R.
St:s öfriga c an cell i-di re c tioner.
Jag föreslog:
Directionen vid Riddarhuset samt öfriga R.St:s ca nc e 1 li direc tion e r; men för att till alla delar undanrödja Hr v.
Hartmansdorffs betänkligheter kunde man säga: R idd.d irect:n och R.
Sl:s öfriga can celli-dire c tioner. R. o. Ad. beslöt, att i 4 S 3 afd. skulle orden: ”Direc - Den G November e. m. ”tionen vid Riddarhuset och öfriga R.
St:s cancelliet” förändras till: ”Directionen vid Riddarhuset och R, Sfs öfriga 5’cancellidirectioner.”
I allt öfrigt biföll R. o. Ad.
Bevil!n:sUtsk:s betänk.
N:o i3, med de uti utlåt.
N:o 35 föreslagna förändringar.
Upplästes och lades på bordet nedannämnda memor. oell utlät:n från:
StatsUtskottet: N:o 2g5. ang:de förhöjd beräkning af ehart® sigillataeinedlen ; N:o 2g6. i fråga om Jemtlands läns invanares befriande från erläggande af öfverskotts-, röke- och provincialläkarelönetillskottsmedel; N:o 297. i anledn. af såväl K. M:s nåd. propos., angrde f. d. ailm. mägasinsfouden samt betalniogsviikoren för erhållna spanumålsunderstöd, som åtskilliga dervid afgifna yttranden samt i sistnämnde ämne väckta motioner; JN:o 298. i anledn. af väckta motioner, rörde förändring uti de vid sisth riksdag stadgade grunder för granskningen och approbationen af förslitna smärre riksg sedlar; N:o 299. i anledn. af Hr Rosenblads, Reinh., afgifna motion, ang:de utdelning af R. o. Ad:s prot. för föregående och innevar. riksdagar; N:o 3oo. i anledn. af erhållen återremiss å memor.
N:o 282 i frågan om slutligt bestämmande af aflöningen till RiksStnis och Ulskms cancelliet*; Stats- samt Allm.
Bes v.- och Oecon.Utskm: N:o 34. i anledn. af väckta frågor om folkskolors inrättande ; N:o 35. i fråga örn passevolanceafgiften; Lagutskottet:
N:o j46. i anledn, af anmärkningar vid betänk.
N:o 58 öfver Riksd fullm.
Anderssons motion om ändring af 3o § i concurslagen; N:o 147. i anledn. af återremiss utaf Utsk:s betänk.
N:o 61 öfver väckta motioner derom, att inteckningshafvare och andra veterliga borgenärer ej mätte behöfva att i anledn. af årsstämning deras fordringar angifva; N:o 148. öfver anmärkn. vid Utsk:s betänk.
N:o 81 i anledn. af K.
M:s nåd. propos., med öfverlemnande af Lagcommitte"ens förslag till allm. civillag, äfvensom öfver väckta motioner, hvilka dermed stå i sammanhang; N:o 14g- » anledn. af anmärkn;r vid Utsk:s betänk.
N:o 92. öfver motion af Hr G. G. Uggla, om förtydligande af föreskrifterna, lörrde beli ofve l af fullmagt vid besvär^skrifters och ansökningars ingifvande till R.
M. samt Hol- och 9a Deli 6 November c. m.
Öfverrätter och om upprättande af formulär till besvärshänvisningar; N:o i5o. i anledn. af återremiss utaf Utsk:s betänk.
N:o g3 öfver väckt motion, om återställande af rättigheten att i ringare mål begagna muntlig stämning; N:o i5i. i anledn. af anmärknrr vid TJlskis betänk.
N:o 102 öfver väckt motion om föllängd tid för invånarne i Lappmarken, Norrbotten och Westerbotten att fullfölja rättegångsärender från Hofrätt till K. M.; N:o iÖ2. öfver Hr Emil v. Troils motion om ansvarsbestämmelser för den, sorn med uppsåt oriktigt upprättar räkenskaper och handlingar, sorn till allmän nytta och rättelse äro; N:o 153. öfver väckt motion, att den, maka eller far, som saknar andra medel till hustrus, och barns försörjande, än sin arbetsförmåga, och icke densamma dertill använder, måtte kunna till arbete hos enskild person dömas; N:o löp. öfver Hr B. H.
Santessons motion om stiftande af en lag till betryggande deraf, alt de af staten till Götha Canalbolag donerade skogar, jordegendomar och stenbrott skola fortfarande förblifva en canalverkets,tillhörighet; Allm.
Besvärs- o. Oeco n. Utsko 11 e t:
N:o i32. i anledn. af väckt motion om åtskilliga förändringar i Arm (fens organisation och Rikets försvarsverk; N:o i33. i fråga örn åtskilliga föreslagna åtgärder till lindring i rustnings- och roteringsbesväret. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 4 til 10 på aftonen.
Fredagen den 7 November i834> Plenum kl. 10 f, m.
Justerades 1 prot.utdr. för d, 6 dennes e. m.
BondeSt. af d. 3o sistI. Oct., af innehåll, att Ståndet, i anledn,-af PresteSt:s inbjudning om några åtgärders vidtagande å R.
St:s sida för riksdagens skyndsamma afslutande, beslutat, det R.
M. täcktes utsätta riksdagens afslutande till någon dag emellan den i5 nästinstund.
Dec. och Jul, samt att Utskui förelägges att med sina betänkm i alla, nu oafgjorda ämnen inkomma till D cn 7 November. 93 R.
St. innan d. t Dec.; i hvilket beslut BondeSt. inbjudit sina MedStänder att instämma.
Begärdes på bordet af Frih. Cederström, Jac., och Hr y.
Hartmansdorff, Aug.
Ånyo föredrogs Bevilln:sUtsk:s d. 27 sistl.
Oct. e, m. på bordet lagda betänk.
N:o 36 ang:de verkställigheten af B.
St:s beslut, att sportlerna inom K. M:s Cancelli hädanefter skola utgå till Kronan såsom chartae-sigillatse-afgift.
Hr af Sillén, Lars G a b r., hade inlemnat ett så lydande anförande:
Uti Bevilln:sUtsk:s betänk.
N:o 3,6, angrde verkställigheten af R.
St:s vid denna riksdag tagna beslut, att sportlerna inom K. M:s Cancelli hädanefter skola utgå, till Kronan såsom chartse-sigillatoe-afgift, har Utsk.-, sorn föreslagit en särskild § i den blifvande förordn,, om stämplade pappyrsafgiften, hvaruti de bestämmelser sammanfattas, som Utsk. tillstyrkt R.
St. att för den beslutade intradens utgående antaga, derjemte fästat R.
St:s uppmärksamhet på de controller derför, sorn kunna linnas nödiga, äfvensom å nyttan för kommande R, St. att erhålla en säker ledning för bedömandet i hvad mån denna afgift för framtiden kommer att uppgå till, understiga eller öfverstiga det på grund af förra förhållanden beräknade årliga beloppet, i hvilket afseende Utsk, föreslagit R.
St. att hos K. M. i underd, hemställa, att inom såväl K.
Just.revjsions-expeditionen och Statsexpeditionerna, som ock öfriga till K.
Cancelliet hörande afdelningar må förås noggranna anteckningslistor, som jemte upptagande af rubriker och dato på alla utgående expeditioner, hvilka med denna emot cancelligebuhren svarande afgift böra beläggas, innefatta uppgift å de lönebelopp, i förhållande hvartill afgiften blifvit beräknad , samt tillika fullständig redovisning för beloppet deraf, hvilka anteckningslistor, af vederbörande underskrifna, böra genom expeditionschefernas försorg årligen morn Jan. månads slut för föregående året insändas till K. Statscont., för att i, h ufv ut K boken öfver chartae-sigillatae-uppbörden under särskild rubrik ingå, samt slutligen tillika med denna hufvudbok till K.
Kammarrätten öfverlemnas, för att behörig granskning undergå, m. m.
Lika med Utsk. anser jag det nödigt för controllen öfver den chartse-rsigillatae-afgift sorn i den s. k. cancelligebuh-. rens ställe skall erläggas, att listor upprättas inom samtliga afdelningarna af K. M:s Cancelli, som utvisa de lönebelopp, i förhållande hvartill afgiften blifvit beräknad; dock varder denna controll ej fullständig, om icke dessa listor derjemte utmärka, hvad uti öfriga utgående expeditioner bestämmer, beloppet af den charta sigillala, sorn kommer att utgå i stället för lösen, hvadan detta synes böra tilläggas i föve-a 94 Den 7 November, skriften, såvida R.
St. skola uti detaillerna af detreglementariska ingå.
Men jag vågar jemväl och hufvudsakligast fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet på den af Bevilln.Utsk. föreslagna mindre lämpliga föreskrift, att dessa listor skulle genom expeditionschefernas försorg insändas till K. Statscont., för att i hufvudboken öfver chartse-sigillatae-uppbördep under särskild rubrik ingå.
Derigenom skulle samtliga expeditionschefer inom K. M:s Cancelli blifva redovisande inför K. Statscont., och för hvar och en af dem upprättas ett särskildt conto i charte-sigillatse-hufvudboken, hvilken såmedelst tomine alt blifva onödigt vidlyftig, utan alt vinna, men väl att förlora i tydlighet och föröka arbetet inom Cont. samt försvåra räkenskapernas granskning.
Det står icke heller väl tillsammans med livad R.
St. angide utgifternas reglering under riksstatens 2.'dra hufvudtitel, hvad beträffar K. M:s Cancelli, beslutat, att den eller de tjenstemän, hvilka få sig anförtrodt att chartse-sigillatae-medlen uppbära, borde ställas under uppbördsmanna-ansvar; ty icke lärer ett sådant besvär och ansvar kunna åläggas cheferna för de särskilda cancelliafdelningarna.
Jag vågar derföre vördsamt föreslå den förändring uti det af Bevilln.Utsk. uppgifna sätt för stämplade pappersuppbörden och dess redovisande inom samtliga afdelningarna af K. M:s Cancelli, att K. Statscont., sorn, enligt 16 § i det redan godkända förslaget till chartse-sigillatoe-förordn., hädanefter likasom hittills skall äga att antaga en eller flera chartoe-sigillatoe-försäljningsmän i Stockholm, förordna den person, som emot borgen och under uppbördsmannaansvar må på credit utbekomma erforderligt stämpladt papper för K.
Mls Cancelli och derför till K.
Statscont. afgifva redovisning inom samma tid, som redogörelsen för stämplade pappersafgiften i länen böra vara ingifna, och vid lika äfventyr, samt att denna uppbördsmans redogörelse så upprättas, att den utvisar uti särskild column den vanliga stämplade pappersafgiften och uti en annan column deri afgift, som utgör ersättning för cancelligebiihren, enligt det formulär, K.
Statscont. äger alt dertill meddela, samt verificerad med de af Bevilln.Utsk. föreslagna anteckningslistor från såväl K.
M:s Just.revis.-expedition och Statsexpedltionerna som öfriga till K.
Cancelliet hörande afdelningar, hvari jemväl bör synas, hvad uti öfriga utom fullmagter och constitutorialer utgående expeditioner bestämmer beloppet af stämplade pappersafgiften.
Såsom ersättning för det besvär och det ansvar, sorn med denna uppbörd och redovisning blifver förenad, synes en provision af 2, högst 3 proc. å försäljningsbeloppet böra hestås och redogöraren äga att i den afgilvande räkningen afföra.
Grnom denna nedsättning i provisionen emot hvad andra försäljningsman åtnjuta, som antagas med skyldighet alt hälla stämpladt papper allmänheten tillhanda, vinner D e n 7 November.
Kronan en besparing; men redogöraren erhåller likväl en skälig vedergällning för ett besvär och ett ansvar, som honom derförutan ej lärer kunna åläggas.
På grund af dessa anmärkningar anhåller jag, att BevilIn.
Utsk:s förevar, betänk, må varda till Utsk. återremitterad t; hvarvid jag hemställer, att, i händelse betänk, redan blifvit af de 3:ne andra RiksSt:n bifallet och mitt förslag icke skulle finnas kunna komma under pröfning såsom ett tillägg, men icke innefattande någon egentlig förändring uti hvad redan kan vara beslutadt, det då må få anses och behandlas såsom en af Utskts betänk, föranledd ny motion.
Som Hr af Sillens förslag synes bereda ordning och besparing, tillstyrker äfven jag återremiss af betänk.
Bevilln:sUtsk:s betänk.
N:o 36 återremitterades.
Ankom K. M:s HofCanceller, hvilken å K.
M:s höga vägnar aflemnade Dess nåd. skrifvelse af d. 4 sisth Oct., angtde upptagande af ett lån till befrämjande af hypotheksföreningar.
Sedan HofCancelleren afträdt, upplästes den nåd. skrifvelsen och remitterades till StatsUtsk. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, erinrade, att R. o. Ad. d. 2 sisth Juni beslutat, att StatsUtsk:s utlåt.
N:o n5 skulle hvila, till dess samma Utsk. besvarat en till detsamma remitterad motion, ang:de räntepersedlarnasförvandling i penningar efter medeltalet af vissa förflutna års markegång.
Sedan denna motion nu blifvit besvarad genom StatsUtsk:s utlåt.
N:o 273, hvilket d. 3o sisth Oct. af R. o. Ad. återremitterades, föredrog H. Ex. nu ofvannämnda utlåt.
N:o n5, ang:de förändring i sättet för beräkningen af den s. k. gevinsten å Kronans behållna räntor.
Nämnde utlåt.
N:o u5 blef af R. o. Ad. bifallet.
Till pröfning företogs Stats- o.
Oecon.Utsktns d. 3o sisth Oct. e. m. på bordet lagda utlåt.
N:o 32, i anledn. af väckt motion örn förändrad uppsägningstid för leverering af räntehÖ in natura, inom Södermanlands län.
Utsk. synes mig hafva behandlat detta ärende efter så ensidiga och skefva grunder, att jag för min del icke kan bifalla betänk.
Förmodligen äger, i afseende på uppsägningstiden och levereringen af ifrågavar. räntepersedel, samma förhållande rum i flera andra provinser som i Södermanland, och jag vet då icke, hvarföre särskilda contract härom, derest sådana äro nödvändiga, skola upprättas endast, för detta län.
Dessutom bör förevar, fråga behandlas i sammanhang med det på 96
StatsUtsk:s handläggning beroende vigtiga mål, ang:de bestämmandet af förändrade grander för utgörandet af räntespannmålen.
Jag tillstyrker derföre i sådant afseende återremiss af de sammansatta Ulskms betänk.
Von Platen, Baltzar Julius Ernst:
Jag vill visst icke bestrida återremiss, men får upplysa, att åtgärden ingalunda är af den nytta, att man bör vidare utsträcka den; hvarföre, och då inom Utskift BondeSt:s ledamöter ej visade sig dermed särdeles belåtna, utan t. o. m. en ledamot från Upsala län särskildt, förbehöll sig, att ingen rubbning i contracten för det länet måtte äga rum, jag tror, alt man icke bör drifva saken vidare.
Med antagande af de uppgifter, Gr. v. Platen meddelat såsom riktiga, synes den ifrågaställda förändringen icke komma att blifva af någon synnerligt fördel-* aktig beskaffenhet för allmogen och öfriga räntegifvare.
Vid sådant förhållande tillstyrker jag afslag å betänk.
För min del skall jagingalunda-motsätta mig, att betänk, afslås.
Stats*- och Oecon.Utsk:ns utlåt.
N:o 32 afslogs.
Då nu ånyo föredrogs Stats- o. Oecon.Utsk:ns d. 3ö sisth Oct. e. m. på bordet lagda utlåt.
N:o 33 i anledn. af väckt motion om rättighet för vissa hemmansägare i Jemtland att få till skatte inlösa kronojord, som med s. k. fyll— nadsjord blifvit inblandad, m. m., blef samma utlåt, af R< o. Ad. bifallet.
Ånyo föredrogs BancoUtsk:s d. 3o sisth Oct. e. m. på bordet lagda betänk.
N:o 58 i anledn. af väckt motion om preglande af en skådepenning till minne af den nu verkställda realisationen.
För min del kart jag icke gilla de skäl, hvarpå Utsk. grundat sitt afstyrkande till motionen, då de synas förutsätta tvekan, huruvida realisationen kommer att äga bestånd.
Men jag har ett annat skäl för samma resultat, hvari Utsk. stadnat, det nemi., att hvarje myntpjes, som utgifves, är en medalj, som säkrast och bäst förevigar minnet af realisationen.
BancoUlsk:s betänk.
N:o 58 bifölls.
Likaledes biföllos BancoUtsk:s d. 3o sisth Oct. på bordet lagda betänk, och mcrnor.: N:o 59. i anledn. af åtskilliga från RiksStln till BancoUtsk. remitterade motioner, rör:de åtgärders vidtagande till befordrande af hypotheksföreningar; N:o Den j November.
N:o 60. med hemställan om förhöjda arfvoden för Bankens brandmästare och conductor.
Ånyo föredrogos och biföllos LagUtsk:s d. 3o sisth Oct. e. m. på bordet lagda utlåt:n och memor.:
N:o 140. i anledn. af anmärkningar vid Utsk:s betänk.
N:o 8 öfver Peter Pehrssons från Calmar län motion om rättighet för parter att deras till domstol ingifna handlingar återbekomma; N:o 14*• i anledn. af återremisser å Utsk:s betänk.
N:o 44 öfver Riksd.fullm.
Peter Pehrssons från Calmar län och Nils Strindlunds från WesterNorrlands län motioner om utarbetande af en executionsstadga; N:o 142. i anledn. af återremiss utaf Utsk:s betänk.
N:o 6a öfver Hr Frih. Joh. Alb. Kantzous motion, att bysatt gäldenär, som all sin egendom till borgenärerna afstår, genast derefter må från bysättningshäkte lösgifvas; N:o i43. i anledn. af anmärkningar vid Utsk:s betänk.
N:o 65 öfver motioner om ändringar och tillägg i nu gällande stadganden, ang:de bysättning; N:o 144- i anledn. af erhållet uppdrag från Hederv.
BondeSt. att föreslå de lagförändringar, hvartill Ståndets beslut i frågan om införande af ett nytt myntsystem kunde föranleda.
Till pröfning föredrogs LagUtsk:s d. 3o sisth Oct. e. m. på hordet lagda utlåt.
N:o 142 i anledn. af återremisser utaf åtskilliga från Utsk. afgifna betänka), rörrde utsökningsärender.
Då detta betänk, innefattar svar på de anmärkningar, som blifvit inom RiksSt:n gjorda vid flera till Utsk. återremitterade utlåt:n, uti hvilka Utsk. dock ej nu tillstyrkt någon förändring, hemställer jag, om icke Utsk:s först afgifna betänkrn nu böra hvart för sig särskildt föredragas och pröfvas samt det sednare endast läggas till handlingarna. R. o. Ad. lade utlåt.
N:o 142 till handlingarna samt beslöt, att betänk:na N:is /j.5, 46, 47» 4^» 49» 5°, 5i, 52, 53 och 55 nu skulle hvart för sig särskildt föredragas och. pröfvas.
I anledn. häraf föredrogos LagUtskts betänkrn:
N:o 4-5. öfver Riksd.fullm. från Örebro län Peter Pehrsons motion, att för de orter, der verkställigheten af utmätningar nu vore delad emellan kronofogde och bergsfogde, ändring häruti måtte förordnas, så att omförmälda befattning blott endera tillkommer; N:o 46. öfver väckta motioner, ang:de rättighet för Iäns »6 II. )3 g8 Den 5 November. män, nämndemän och fjerdingsman, eller den person, fordringsägaren eljest har förtroende till, att verkställa utmätningar ; N:o 47- öfver Puksd.fullm.
Olof Olofssons från Östergöthland motion, ang:de vilkorliga utmätningsresolutioner; N:o 4^- öfver Hr G. A. Bruncronas motion om vissa lagbestämmelser, för att förekomma utmätningsmans tillgrepp och förskingring af utmätta medel; N:o 49- öfver Riksd.fullm. från Elfsborgs län, Anders
Danielssons motion om annan fördelning än den, som nu äger rum, af försäljningsprovision för utmätt fastighet; N:o 5o. öfver Riksd.fullm. J. J. Rutbergs från Norrbottens län motion, att för kronoutskylder af fastighet, den ägaren till utskyldernas godtgörande afstår, vidare betalningsansvar icke må honom åligga; N:o 5i. öfver Riksd.fullm. från Calmar län, Nils Magnussons motion om bestämmande af viss tid för fullföljd af hos K. M:s Bef:h:de skedd lagsökning emot löftesman som borgat såsom för egen skuld; N:o 5i. öfver Riksd.fullm. från Skaraborgs län, Lars Larssons förslag till stadganden, rör:de tiden, inom hvilken utmätning bör verkställas, m. fl. hithörande frågor; N:o 55. öfver motioner om stadgande af skyldighet för gäldenär att, i brist af annan tillgång, med arbete aftjena sin skuld; Dessa g betänktn blefvo af R. o. Ad. bifallna.
Vidare föredrogs äfven LagUtskts betänk.
N:o 53 Öfver väckta motioner, angtde stadganden till förekommande deraf, att gäldenär, medelst diktade köpeafhandlingar, undanhåller sina tillgångar från utmätning.
Utskrs förslag innefatta sådana föreskrifter, som vid verkställigheten skulle blifva af ett högst menligt inflytande på enskilda transactioner.
Föreskriften, att de ifrågavar. köpeafhandlingarna, för att vara gällande, icke blott skola skriftligen affattas, utan äfven inom viss tid inför kronofogden och derefter inför domstolen uppvisas, synes mig alltför sträng, utan att i någon väsendtlig mån leda till det åsyftade ändamålet.
De klagomål, som länge blifvit förda öfver begångna svek medelst diktade köpeafhandlingar, böra visserligen föranleda till vidtagandet af någon åtgärd för afbjelpande af de förluster och lidanden, som på sådant sätt icke sällan skola åstadkommas.
Jag tror dock icke, att detta ändamål kan vinnas genom den af Utsk. föreslagna författning.
Afhand lingen behöfver t. ex. endast uppgöras eller, om den förut är uppgjord, dateras 2:ne dagar före utmätningen, hvilken då, i anseende dertill, att den föreskrifna tiden för uppvisandet icke förflutit, ej får verkställas.
Högst besvärligt och stundom äfven alldeles omöjligt synes det ock blifva att på Den 7 November.
99 landet, der kronofogden ofta kan vistas på många mils afstånd från det ställe, hvarest afhandlingen uppgöres, inom den föreslagna korta tiden skaffa det erforderliga uppvisningsintyget; oell att, sedan man en gång uppvisat köpeafhandlingen för en auetoritet, derefter förnya uppvisandet för en annan, synes vara en fullkomligt onödig omgång, endast ledande till besvär för vederbörande contrahenter.
Jag anhåller altså om afslag å betänk, samt propos. å bifall till hvad Lagcomrnitteen i detta hänseende föreslagit uti 6 och 7 55 4 caP- Utsökn.brn; varande de deruti intagna föreskrifter åberopade af Hr Hessle uti dess reservation, den jag altså nu utber mig att få uppläsa.
Reservationen upplästes af Hr Stuart, som derefter förnyade sin anhållan om den begärda proposm.