Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Thams, Wolrath, den dennes på bordet lagde Motion, att Herrar Banco-Fullmägtige måtte anmodas begagna den nuvarande låga coursen till upphand - Den 28 November e. m. ling af Silfver för Bankens räkning; jemte de af Grefve von Schwerin, Fredrik Bogislaus, Friherre Rantzou, Johan Albert, och Herr Lefren, Johan Pehr, rörande samma amne nyssnämnde dag afgifne yttranden.
Herr Rosenqvists, Fredrik Leonhard, den a5 dennes på bordet lagde Motion, angående vederböraude
Domares åliggande att å första Rältegångs-dagen vid 11 ärad sRätterne söka förmå Parterne till förlikning.
Lag- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskotten : Herr Ribbings, Arvid, den 22 dennes e. m. på bordet lagde Motion om ändring i författningen, angående Bränvins försäljning.
Å nyo föredrogs Herr Rosenqvists, Fredrik Leonhard, den a5 dennes på bordet lagde Motion, att inga förskrifningar, ställde till Sedelhafvaren, eller till viss Man eller Ordres, hädanefter må få utgifvas.
Herr Ribbing Arvid:
I det hopp, att Lag-Utskottet afstyrker denna Motion och motiverar sitt afstyrkande, vill jag blott anmäla, att jag för min del tror så bölske.
Den a8 November e. m. Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken hemställde, att så väl Herr Rosenqvists ifrågavarande Motion, sorn Herr Ribbings, i anledning deraf, nu afgifue • yttrande, måtte till LagrUtskottet remitte ras; hvilket bifölls.
Föredrogos å nyo Herr Montgommeries, Fabian, och Friherre Wrangels, Fredrik Anton, den 25 dennes på bordet lagde
M otioner om inställelse af bytes-bristers och de deraf härflytande efterräknings-posters indrifvande.
Herr Börtzell, Johan Abraham, anförde skrifteligen:
Ehuru svårt det än kan förefalla för Descendenter efter Förfäder, hvilka nied Kronan ingått Hemmans-byten, att, efter snart i5o års förlopp, nödgas ersätta Kronan de förluster, hon i bytet, medelst erhållet mindre vederlag, än hon afstått, fått vidkännas, tror jag likväl, att indrifningen af dessa fordringar, stödd på och verkstäld efter gäMande Lagar, icke bör, såsom en värd Ledamot behagat yttra, benämnas för en himmelskriande orättvisa, särdeles sorn Kronan, å sin sida, underkastat sig samma hårda Lag och förklarat sig skyldig, att till Descendenter efter en Bytes-Ägare, hvarmed menas den, som Bytet med Kronan ingått, gifva ersättning för hvad Kronan af
Deu 28 November e. ni. honom uti Bytet mera emottagit, än Kronan återgifvit, och hvilka Kronans skulder blifvit beräknade efter samma grunder och faststälde ordningar, hvilka tjena till efterrättelse för utfordrandet af enskildes Bytes- % skulder till Kronan, Uti den önskan, att Kronan nu, såsom de värda Motionärerna synas åsyfta, skulle inställa fordrings-krafvet och efterskänka fordringarne, vöre jag äfven färdig instämma, om det vore mig tillåtet att endast göra afseende på de verkligen ömma och bevekande omständigheter, hvilka förete sig i afseende på dessa åldriga fordringars li-. qviderande, och i synnerhet om följden af en sådan eftergift skulle kunna inskränkas endast till saknad, för Kronan af en med säkerhet icke påräknad Slals-Inkomst; men, denna Eftergift, om den heviljas, skall medföra andra mera betj^dliga följder, enär den nödvändigt skall föranleda dertill, att.
Kronan måste i stället anslå Medel till afbördande af de Kronans Bytes-skulder, för hvilka hon ännu hos enskilde personer häftar, och hvartill Krouan, för det närvarande, icke äger annan tillgång, än de henne tilldömde Bytes-fordringar, hvilka kunna indrifvas; ty jag kan icke et,t ögonblick misstänka, att Motionärernes afsigt kan vara, att Ägare af Bytés-fordringar bos Kongl. Maj:t och Kronan skulle frånkänna» den betalning, hvarom de undfått vederbö - Den 28 November e, m. rande Auctoriteters och äfven Regeringens på Författningarne grundade försäkringar.
Sådant skulle, efter mitt omdöme, kunna anses för en verkelig orättvisa.
En annan icke mindre vigtig omständighet torde äfven emot eftergiften af Kronans ännu oindrifne Bytes-fordringar förekomma.
Under de sednare åren har en stor del af Kronans fordringar, härledande sig från äldre bemmans-hyten , blifvit liqvidera de af vederbörande gäldenärer, hvilka af andra förskaffat sig Bytes-fordringar hos Kronan, genom hvilkas användande till betalning, Kronans skulder i Bytes-väg, till ett betydligt belopp blifvit minskade.
Om en eftergift af enskildes ännu obetaldte Bytes-skulder skulle äga rum, månne ieke de Bytes-ägares Descendenter, som redan fullgjort deras Betalnings-skyldighet, skulle kunna med skäl påstå sig hafva blifvit förfördelade, enär andra Kronans gäldenärer latt deras Bytes-skulder efterskänkta, samt af sådan orsak med nog billig anledning yrka af Kronan restitution af hvad hon af dem uppburit, hvilket åter skulle leda till en ganska stor utgift för Kronan.
Ehuru med fullkpmlig säkerhet ännu icke kan bestämmas verkliga beloppet, hvarken af Kronans ännu återstående, dels behörigen bevakade, dels faststälde obetalde Bytes-skulder, eller af de Kronans Bytes - Den 18 November e. m. 663 fordringar, hvilka genom Kammar-AdvocalFisealens åtgärd, medelst i ordentlig väg anstälde Rättegångar, kunna indrifvas, emedan sådant beror på Domstolarnes Beslut, äfvensom på andra ännu outredde omständigheter, kan likväl, efter de anledningar, som för det närvarande förekomma, antagas, att om de ännu oindrifue Kronans Bytes-fordringar,utgörande omkring a3,ooo R:dr Banco, kunna till Kronans Gassa ingå, skola Kronans ännu obetalde och faststälde Bytes-skulder lill största delen kunna betalas.
Vid ett sådant förhållande, och då lill liqviderande af Kronans Bytesskulder, Kronan är i behof afsina än återstående Bytesfordringar, och således beloppet af hvad, som af dem eftergifves, nödvändigt genom Rikets Ständers anslag af andra medel bör ersättas, förmodar jag, det Högloft.
Ridderskapet och Adelil täcktes finna, att den sökte inhibitionen uti indrifuingen af Kronans Bytes-fordringar ej lärer på annat sätt af Rikets Ständer hos Kongl. Maj:t till Kådigt bifall böra anmälas, än med ett dervid fästadt vilkor, att hvad som efterskänkes, skall af andra utaf Rikets Ständer anslagne medel godlgöras.
Att dessa mina anmärkningar må få åtfölja Herr Montgommeries och Herr Friherre Wrangels Motioner till det Utskotts Den .28 Noyernber e. un yttrande, hvartill Ridderskapet och Adeln linner lämpligt dessa Motioner remittera, derom får jag vördsamt anhålla.
Friherre Cederström, Jacob; Redan efter i8,o() års RiksdagsBeslut, rörande hytestvisterne, skulle de genast upphöra.
Det underliga förhållande har likväl det oaktadt inträdt, att de af KammarCollegium blifvit fortsatte; en praescriptions-tid af io år för deras utredande bestämdes, och de äro ännu icke slut, ehuru denna tid nu är nära två gånger förlupen.
Det vore således väl, om det Utskott, till hyars behandling ämnet öfverlemnas, ville tillse, i hvad nion KammarCollegium i detta afseende uppfyllt sin skyldighet, på det man roå kunna" bedömma, om det är vården af Kronans rätt, eller Betjeningens inkomst af Utslagslösen, som ligger till grund för fortsättn ingen af frågor, som långt före delta bordt vara utredde.
Herr ThamWolrath:
Hvad som gör fortsättningen af bytesbrist-krafven så obehaglig och till yttersta grad förhatlig, aidel olika liqvidationssätt, sorn äger rum, då Kronan skall hafva betalning, och då den skall betala.
Då Kronan skall hafva betalt, utkräfvas alla årens räntor med ränta på ränta, ända till oändlighet; men när den enskilde skall liqvideras, får han nöja sig med sia blotta hufvudstols for - Den 28 November e. m. 665 efran, tillika med de upplupne räntorne, och afspisas, då han hegar ränta på ränta, med det svaret: hvarföre har ni ej förr sökt u,t er rätt, ni hade då fått betalt.
Jag känner detta, ty jag har sjelf varit i ett sådant förhållande, och jag frågar då, om ej hvarje redlig man bör önska, att ett sådant liqvidations-sätt upphör, der ej lika rätt gäller för båda parterne?
Herr Börtzell; Jag anhåller få erinra, i afseende på hvad den siste värde Talaren yttrat, att jag kan försäkra, med den erfarenhet jag haft allt sedan år 1821, att samma grunder följas för enskildes betalningar till Kronan och Kronans betalningar till enskilde.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken föreslog, att så väl Herr Montgommeries och Friherre Wrangels ifrågavarande Motioner, som de af Hans Excellence Herr Grefve De la Gardie, Friherre Cederström samt Herrarne Tham och Börtzell rörande samma ämne, dels den 25 dennes, dels i dag nu afgifne yttranden måtte lill 'StatsUtskottet remitteras; hvilket bifölls.
Ånyo föredrogos Herr von Hartmansdorff, Angust, och Friherre Ridderstolpes, Fredrik, den 25 dennes på bordet lagrie Motioner angående utdelning af Ridderska - 666
Den 28 November e. m. pets och Adelns Protocoller vid 1818 och i823 årens Riksdagar, äfvensom att ett Exemplar af de öfrige RiksStåndens Proloeoller, jemte Bihangen till samtelige RiksStåndens Protocoller vid nyssnämnde Riksdagar måtte öfverlemnas till LandshöfdingeEmhetet i hvarje Län.
Det var Blott för en liten rättelses skull, sorn jag Begärde ordet.
Om jag ej påminner mig orätt, Beslöt Ridderskapet och Adeln vid sista Riksdag, att 1818 års Riksdags Protocoller skulle utdelas åt dem, sorn 1828 voro Riksdagsmän, och åt Riddarhus-Directionen uppdrogs, att verkställa denna utdelning.
Detta har ännu ej Blifvit verksteldt, förmodeligen af den orsak, att tryckningen af nämnde Protocoller ej så länge sedan blifvit färdig.
I den Motion, som nu är gjord, föreslås, alt 1818 och 1828 års Protocollerskola utdelas till nuvarande Riksdagsmän.
Det är Blott i den händelse
Motionen medför någon ändring i Ridderskapets och Adelns vid sista Riksdag fattade Beslut, som jäg tänkt anmäla, att 1818 års Protocoller borde utdelas till 1823 års Riksdagsmän, och 1823 års Protocoller till de nuvarande.
Friherre Boije> Fredrik:
Jag kan ej fatta hela denna fråga.
Jag har ansett saten vara afgjord vid sista Riksdag, då Rid - Den 28 November e. m. 667 derskapet och Adela beslöt, alt dessa Protocoller skulle utdelas till dåvarande Riksdagsmän.
Jag förstår således ej, huru ett nytt förslag nu kan göras, när ett beslut redan är fattadt, och ingen ting annat tycks återstå, än sjelfva utdelningen.
Jag begär, att denna anmärkning må till Utskottet åtfölja Motionen, i fall remiss skulle beslutas.
J200 Den 23 Juli e. nu Spannmålens afleverering från Allmogen i Skäne till Stockholms Barnhus. 2:0 Ater* remiss af Betänkandet om allmänna upphandlingar för Kronans räkning; från Oeconomie* samt Särskildta Utskotten, angående: 1:0 Inskränkning i Halländska och Bohusländska Allmogens Seglationsfrihet, 2:0
Medel och utvägar till Hampplanteringens befrämjande.
Om bifall till följande Betänkanden, från StatsUtskottét, angående: 1:0 Uppförande på Kronans Stat al alfoningen lör Stockholms Stads Uppbörds* Verk. 2:0 Afskrifning i RiksStaten af 5283 R:d 3 sk. 5 rst., Sorn Statsverket ersatt till aflöning ät Mantals- och Uppbörds* Commissarier i Stockholms Stad. _ Af den 16 Juli, örn beslut att förblifva vid Ståndets förut ietnnade bifall till Öecono* mieUtskoltets Betankande, angående Tjenst* hjons flyttningstid , oaktadt Ridderska* pets och Adelns inbjudning att förändra den tillden 15 April och den 15 October. _
Om återremiss af ConstilutionsUtskottets Memorial, rörande tillstyrkta förändringar i Tryckfrihets Lagen, saint OeconomieUt* »kottets Betänkande om Bätsmansfördub blingens återställande.
—Om bifall till följande Betänkanden, från GorstitUtionsUtskottet, om anmodan till LagCommilteen, att i förslaget fästa synnerlig uppmärksamhet på bestraffningssättet af de brott, sorn kunna V. 2.
Den 23 Juli c- m» 1201 kunna emot Tryckfriheten föröfvas hl. nr.; från Stat-Utskottet, angående: 1:0
Mantals* skrifvareproVision i Norrbottens Län 181Ö. 2:0 RiksStatens Tredje HufvudTitel. 3:0 Statsregleringen i allmänhet, j nite project tili RiksStaten för år 1816; dock nied förbehållen öppen talan i de mål, som härmed äga gemenskap, men icke ännu äro slutligen afgjorda; från Särskildta Utskottet, om försäljning af confiscerade varor.
_Om uppläsning och bordläggning till nästa Riksdag af ConstitutionsUtskottets Memorial, innehållande: 1:0
Förslag till en ny §. att införas mellan 57 och 38 §.§.
Regeringsformen. 2:0 Förslag till tillägg vid slutet af 60 §.
Regeringsformen. 3:0 Förslag till tillägg uti RiksdagsOrdningens 46 och 56 $. §. 4:0
Hemställan om möj ligheten att vid nästa Riksdag afskaffa Jury. — Om bifall till ConstitutionsUtskottets öfver Representationsfrågan afgifna Betänkande.
Af den 17 Juli, om bifall till följande Betänkanden: från OeconomieUtskottet, angående: ilo Folks- och Arbets* Scholors inrättande i sammanhang med Allmänna Fattigvården; 2:0
Förändring af sättet att värdera jord och fastigheter å Landet, efter Banconiethod; 3:0 Medel till Svenska Klädesfabrikernas upphjelpande; 4:o förändrade bestämmelser i afseende på ltvereringen af Hö och Halm; 3:0 Inrättande af Arhets- och Uppfostringshus för Ridd. 0. /hl. Fröt, 151. 152.
1202 Den 23 Juli e. m.
Dahl Allmogen. 6:0
Jemkning i den vid de årliga och Kongshästarnes i 6:te Fögdeliet af Upsala Län skedda förvandling; 7 :o Håll- och Gästgifveriskjutsen, samt förhöjning i Skjatslegan; Irån StatsUtskotter, angående: 1:0
Utbetalningen af de efter Högstsalig Hennes Maj:t EnkeDrottningen f. d. Kongl.
Famillen i arf tillfallna Summor. 2:0 Understöd för Hjelmare Slussverk. 3:0 Aterremiss af Betänkandet om Löfås Silfververk; från Särskildta Utskottet, angående en fri Kolhandel.
_ Om återremiss af ConstitutionsUtskottets
Memorial om granskningen af StatsRådets
Protocoll sedan sLta Riksdag, och af Statsötskottets Betankande rörande yrkadt anslag till Svenska Theatern. _ Om bifall till OeconomielJt^kottets förnyade utlåtande, angående Husbehofsbränvins Bränningen, med undantag af 5:te punkten, hvarest Ståndet ansett Kongl Maj:ts Nådiga Kungörelse af den g:de October 1812 böra bibehållas i detta afseende. _ Om afslag på Lag* samt OeconomieUtskottens gemensamma Betänkande, angående en allmän handelsfrihet.
Om öfverlemnande till ConstitulionsUtskottet, att bereda ett förslag till upphäfvande af motsägelsen imellan RegeringsFormens 94 och 42 §. §. __ Om afslag på Ridderskapets och Adelns inbjudning, att låta på Riksdagskostnads. medlen trycka Friherre Anders' Cederström® Den 23 Juli e. tn. fefgifnä BeVillningsfötslag,_Af den 20 Juli, otti remiss till ConstitutionsUtskottet, af Kongl. Majus Nådiga Proposition, i anledning af Norri ges StOrThings svar på den föreslagha RiksActen.
— Om cominunication af Kongl. Majits Nådiga Skrifvelse, angående StorThingets bifall till förslaget om Köhungens myndighetsålder. __ Om beslut att bestämma nästa Riksdags början til! den januari 1820.
_ Otti instämmande uti Ridderskapets och Adelnsinbjudning,attanrhodä SlalsUtskottet på RiksStateh anslå nya löher för 2:ne tillökade Ledamöter i Götha HofRätt.
Örn instämmande med Ridder skapet och Adeln samt BorgareStåndet, rörande arfvode för StatsCommissarien Widegren.
Örn åtetremiss af Stats- samt BancoUtskottehs gemensamma, och Banco* Utskottets särskildta utlåtande om Götha Canal, samt af OecanomieUtskottets Betan* kande, rötande Extra Roteringen.
Öut instämmande i Ridderskapets och Adelns beslut, förande Grundlagarnas omtryckning, Sedan förändringar deruti blifvit gjorda.
Om bifall till StätsUtskottets Utlåtande, angående ytterligare aflöning för RiksStåndens Canalier.
— Af den 21 Juli, örn bi* fall till BevillningsUtskottets yttrande öfVet Ståndens anmärkningar vid BeVilinings* Stadgan, endast med den ändring: att Fort* der till fromma Stiftelser pia Varda befriade frun Bevillningsafdrag för deras ut - 1204 Den 23 Juli- e. m lanta Capital; hvarjemte
Ståndet yttrar sig icke hafva funnit de anmärkningar som blifvit gjorda vid 4 Art. 5 §. 24 mom. och 5 §. 2 mom. af Utskottet upptagna och besvarade.
— Af den 2 2 Juli, om godkännande af ConstitutionsUtskottets utlåtande öfver Konungens Nådiga Proposition om Norrska StorThingets svar, angående RiksAkten.
Från det Vällofl.
Bor gar eS tande, t, af den 2 Juli, om bifall med vissa tillägg till OeconomieUtskottets Betänkande, i anledning af väckt fråga, huruvida invånarne uti någon ort kunde förbjudas att hvarest som heldst inom Riket söka sig arbete. _ Om bifall till StatsUtskottets Betänkande, angående utgifning från RiksgäldsContoiret af så kallade CreditSedlar, med tillägg, att denna utgifning skall för RiksgäldsContoirets
Fullmägtiga blifva en rättighet, men ej någon skyldighet, i händelse den ej medförde den åsyftade nyttan.
_ Om gillande af StatsUtskottets Betänkanden: 1:0 I anledning af Kongl.
Maj:ts Nådiga Remiss uppå Landshöfdingen i Örebro Län hemställan, om ersättning för MantalsskrifvareProvision år 1813* 2:0 Rörande förre Mantalsskrifvaren Åkerströms lön och pension. 3:0 Rörande anslag af Taffelpenningar för PresidentsEmbetet i Kongl. KammarRätten m. m.
Om bifall till LagUtskottets Memorial: 1:0 Rörande Lösen för utslag i anmärkningsmål. 2;o I anled - Den 25 dull e, m. 1205 ning af anmärkningar emot Betänkandet, rörande JustitieOmbudsmannens Berättelse. 5:0 Angående Vermlands förläggande under Svea HofRätts Junsdiction.
— Om godkännande af Lag- och OeconomieUtskottens Betänkanden: 1:0
Om anläggning af Svanshamrar m. m. 2:0 om FattigProCenten af Sterbhus.
Om bifall till OeconomieUtskottets Betänkanden, angående: 1:0 Riksdagsrtlationers infordrande; 2:0 Ett Stats Sjö-AssuranceContoirs inrättande.
— Om bifall till OeconomieUtskottets Betänkande, rörande Kronobrefbäringen.
Om instämmande uti Ridderskapets och Adeln* beslut, att af Riksdagskostnadsmedlen till trycket låta befordra Bevillningsutskottets Betänkande om grunderna för Bevillningen.
^Om instämmande i Ridderskapets och Adelns beslut att, uti den underdåniga Skrifvelsen till Kongl. Maj;t, om utvidgad Handels- och Seglationsfrihet för invånarne i Skåne och Blekinge, göra det tillägg, att denna frihet må sträcka sig till Spannmålsutförsel ifrån den förra till den sednare orten.
— Af den 3 Juli, om tillkännagifvande, att Ståndet ej kunnat instämma uti den af Ridderskapet och Adeln gjorda anmärkning vid ExpeditionsUtskottets förslag till underdånig
Skrifvelse om lösen för ProtocollsUtdrag uti förfallna mål, af det skäl, att Ståndet samma förslag redan godkändt. _ Af den 5 Juli, om bi - Den 23 Juli e. m. fall till Serskildta Utskottets Memorial, rö« rande K dhandeln inom Bergslagerna.
Om hifail till följande StatsUlskottets MeW morial, angående; ] :o Tillökning i ansiaget åt Akademien för de Fria Kohsterna m. m, 2:0 Assessoren Tinnerholms Balan. o . t pe, 3:0 BytesVerket. 4:0 Aterrennssen af Betänkandet, rörande RikstSatens Första HnfvudTitel. 5:0 Några vid Boutredningen efter Högstsalig Hennes Maj:t Enke* Drottningen Sophia Magdalena förekomna frågor.
— Oin bifall till StatsUtskottets Betänkanden. angående: 1:0 RiksStatens Andra HnfvudTitel, 2:o Yrkad ersättning for vissa Läns lidande under kriget. 3:0
Lösen till Kronofogdarna för påskrifter å Uimätningsresolutioner. 4:° Slottsbvggna. derna å Kungsöhr, _
Om ogillande afBancoUtskottets Memorial, angående en a£ Herrar von Schéele och Forbes i Rik«Dis. contVerket tecknad borgen för aflidne
Maj iren Celsing.
— Om vägran att antaga den af PrestStåndet, i anledning af ExpedilionsUtskottets förslag till underdånig Skrifvelse om betalning för Fångskjuts, gjorda anmärkning. _ öm bifall till LagUtskottets utlåtanden, angående: 1:0 Expe. diuonslösen för Kongl. Maj ts Can7,li; 2:0 f• rlagsContracters intecknande; 3:0 förlags, gifvanes säkerhet i Brukets utestående för* dringar. _''
On bifall till LagUtskottets Memorial, angående; 1:0
Sökt förklaring
Den £3 Juli t. m. 1207 öfver Förordningen om skuldfordrings- och lassökningsmal af den 28 Juni *798. 2:0 Allmänna Arbets- och Correctionshus. 3:^» Borgmästaren Barthelssons motion om nyssberörda inrättningar.
— Om bifall till OeconomieUtskottets Betänkanden, angåendet 1:0 medel till vaccinationens befrämjande, 2:0 Skogshushållningen vid Bergsmanshemman, som af andra än Bergsmän inköpas. 3:0 Fyrbåkar på Östergårdsholmen, Holmön och Måsesten.
_ Om decharge för BancoFullmägtiga.
_ Om återremiss af StatsUtskottets Betänkande, angående åtskilliga omständigheter, som äga sammanhang med regleringen af Rikets penningevasende, med anmodan till Utskottet, att dess nämnde Betänkande omarbeta efter de grunder BancoUtskottets rrtlåtande af den 30 Juni föranleder.
— Om bifall till StatsUtskottets Betänkanden, angående: 1:0 Lönförbättring för Landshöfdingen i Christianstads Län. 2:0 De Rotskiften, som varit nytljide af Söderhamns GevärsFactories betjening och arbetare. 3:0 Sådana f. d. Konung Gustaf Adolphs medel, hvilka varit ställda under framlidne Herr Presidenten m. m.
Friherre Lagerheims och StatsCommissarien Wåhlbergs gemensamma förvaltning.
— Om bifall till Bevillningsutskottets Memorial, rörande en beqvämare postgång på Landet.
Om godkännande af Bevillningsutskottets Memorial, an - 2208 Ben £5 Juli e. m, "* gående:- 1:0 Sjölullsafgifterna.
_ 2:0 Landttull på inhemsk tillverkad Tobak. 5:0 PostTaxans förhöjning. 4:° Aflöning för ytterligare fyra Ganz lister och discretion til!
ÖfverCommisearien Ek. — Om förklarande af Ståndets tillfredsställelse öfver JnstitieOmbudsmannens förvaltning.
Om instämmande uti Ridderskapets och Adelns beslut, rörande 28 §•
Om återremiss af StatsUtskottets Betänkande rörande Löfås Silfververk.
— Om till* kannagifvande att Ståndet, med tillämpning af 90 j§.
Regeringsformen, ansett någon åtgärd icke kunna äga rum vid StåtsUtskottets Betänkande om Bevillningen för Dannemora Bergslags Jerntiliverkning.
— Om ogillande af OeconomieUtskottets Betänkande rörande indeidta Regementernas bekladnadssätt.
— Om bifall till BancoUtskottets'
Memorial, angående: 1:0 FilialDisconternas utelö pande Sedlar och privata Assignatiöner. 2:0 Afskrifning al Bankens fordran hos Statsverket, m. m. 3:0 Riksens Ständers Banks deltagande i ÖstersjöCompagniet. 4:o Understöd till Gymnasii och Scholehus-byggnad i Skara. 5:0 Forändpadt format för Bankens 2 Riksdalers-sedlar, och 6:0
Förslitna sedlars vexling.
_ Af den 7 Juli, om antagande af de grunder, hvarpå Bevillningsutskottets Betänkande om allmänna Bevillningen sig stöder, med det förbehåll, att Ståndet, i anseende till detaillerna och Ben 25 Juli t. m. det reglementariska af ämnet får göra sina anmärkningar och beslut gällande. __i Om bifall till Särskildta Utskottets Memorial, i anledning af väckt fråga om upphörande af all Sjöhandel intill dess coursen hunnit falla till alpari.
— Om återremiss af Utskottets Betänkande, rörande allmänna Bevillningen.
— Om bifall till StatsUtskottets Betänkanden, angående: 1:0
Sättet att controllera de till RiksgäldsContoiret från Länen inkommande Redogörelser för Allmänna Bevillningen. 2:0 Begärdta löneanslag å SundhetsCollegii Stat. 3:0 LandtStatens Betjening.
~ Om bifall till BancoUtskottets utlåtande, i anledning af Särskildta Utskottets Betänkande, i de delar deraf, sorn. angå lånebidrag från Riksens Ständers Bank, Af den 9 Juli, om återremiss af LagUtskottets Betänkande, rörande förändring i domstolarnes antal och organisation.
— Af den 11 Juli, om godkännande att hvila till nästa Riksdag af ConstitutionsUtskottets Memorial, angåendeförändringar: 1:0 I81 §.Regeringsformen. 2:oI 53 och 96 §§.
Regeringsformen samt 29 och 63 § §.
Riksdagsordningen, och 3:0 i 15 §.
_ Om bifall lill ConstitutionsUtskottets Memorial, angående Herr Spaldencreutz^ motion, rörande förändringar i JustitieOmbudsmannens Instruction. _ Om bifall till StatsUtskottets anhållan om skrifhjelp för en Extra Canzlist. _ Om bifall till ExpeditiönsUt - mo Den 23 Juli e. m. skottets Memorial i samma amne.
— Om bifall till BevillningsUtskottets Memorial, angående: 1:0 Frihet från Landtmllsersättning för öppna och däckade båtar; 2:o I anledning af Friherre Anders Cederströms Motion om pröjedt till BevillningsFörordjiing- _ Om bifall till BancoUtskottets Memorial om hvad som, uti StatsUtskottets Betänkande om Bevillningssumman, rörer Banken. _
Om bifall till StatsUtskottets Betänkanden, angående: 1:0
Fjeidingsmänliens aflöning och deras Boställens indragning. 2:0 Fortfarande bidrag af Statens medel till SöderTelge Canalinrättning. 3:0 Yrkad lindring uti Båtsmansindelningen i Blekinge.
Om bifall till StatsUtskottets forsta Betänkande om ersättningen af inquartering för tågande troppar, med de uti dess sednare Betänkande gjorda tillägg och förändringar.
— Om bifall till LagUtskottets Memorial: 1:0
Om ansvar för åverkan!
Trädplanteringar. 2:0
I hvad andra alternativet innehåller , rörande skärpning i straffet för skogsåverkan. 3:0