Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Fastän förhållandet är så dant, gom Herr Tham yttrat, tror jag likväl det rättaste vara, att nedsätta tullprocenten, då man ej kan undvara dessa fiintor , och då de äro nödige för Försvarsverket.
Således önskar jag att tullen måtte bestämmas till 5 eller högst is procent.
Äfven vid detta tillfälle är det förhållandet, att det gamla Activa värdet i taxan tjent Bevillnings- Utskottet till grund ; men det utgör ej en åttondedel af det verkeliga värdet, och således biifver afgiften aldeles orimligt högre.
Jag skulle hemställa, om det kunde behöfvas på en sådan vara, som ej är öfverflödsvara, mera än 5 procent.
Herr Hjerta-, Jag ämnade blott begagna detta tillfälle, efter jag hört Friherre Cederström klandra de värden, som Utskottet tagit ur gamla tulltaxan, för att yttra, att detta ingalunda är orätt.
De slå ungefärligen in med verkliga värdena å Stapelstadsplatserne.
Så är det med fiintor.
1000 stycken äro värderade till 4 R:dr B:co.
Jag tror att i parti gälla de ej mera.
Jag hsr märkt, att per medium värdena hålla sig vid det rätta, så snart man beräknar, att varorna lemnäs pä första plats.
I alla fall tillstyrker jag, att tullen å denna artikel nedsättes till 5 procent. f Den ig Augusti e, rn. 68^ Friherre Cederjlröm :
De uppgifter , som ligga till grund för den gamla taxan, kunna väl möjligen någon gång genom förändrade förhållanden hafva kommit till, likhet med det verkliga priset , men i allmänhet öfverensstämma de icke dermed ; och hvad Flintor angår, har jag aldrig fått köpa Franska Flintor, väl kanske tyska oslipade och saf dant skräp, för det uppgifne priset.
Herr Tham; Jag känner ej priset på flintor , men måste uppgifva, hvad jag tror mig veta, att värdena uti 1816 års tulltaxa äro sådane , som varuvärdena då verkeligen voro, och att de fel sorn deruti sedermera uppstått , uppkommit genom tidernas förändrade skick.
Herr Grefven och Landt-Marskalken gjorda proposition till bifall å den af Utskottet ä ej mindre huggna än Agat Flintor föreslagne Inkommande Tullprocent.
Hvarefter Herr Grefven och LandtMarfkaL ken hemställde , att berörde Tullprocent måtte nedsättas till 5.
Bifölls. ”Flintsten, oarbetad; Inkommande Tull’’procent 10.” Herr Cederfchjold:
Jag får hemställa, ora Ridd 0. Acl Prot. VII.
Band. 44 ,j}en ig Augusti c. mi det ar billigt, att tullen å flintsten är dubbel så hög sorn å flintor, och om icke råämnet åtminstone bör beläggas med lika låg tull, som dea förädlade varan.
Jag förenar mig med den värde Ledamoten ; ett annat förhållande skulle se besynnerligt ut.
Herr Grefven och Landt-Mar[kalken hemställde, att Inkommande Tullprocent å Flint” sten måtte från io till b nedsättas.
Bifölls, ”Frugt, jord- och trädfrugter, illa slag^ Mej Specificerade; Inkommande Tullprocent 50.
'Utgående Tullprocent 1,” Friherre Wrangel:
Då vi nu innom Sverige producera så mycket jordfrugfrer, att de ej behöfva införas, vet jag ej , hvarföre någon skilnad bör göras emelian frukt och säd.
Åtminstone uti de Södra orterne är productionen af jordfrukter hardt nära lika så stor som af Säd.
Jag hemställer således, om icke tuljprocenten på deni bör blifva lika.
Hant Excellence Herr Grefve Mörner:
Jag får blott föreslå , att afgiften för jordfrugter , såsom potatoes kunde höjas till 100 procent, Herr Cederfchjöld:
Jag får upplysningsvis nämna, att potatoes finnes särskilt upptagen Den ig Augusti e, nii r<„
Det skulle således kunna hända att undse namn af jordfrugter många apothekssaker blekj ve inbegripne, och det vöre ganska illa.
Således tror jag, att 30 a 50 procent äro det högsta som borde utsättas.
Om det blott vore fråga om finare jordfrugter som växa i trädgårdar, skulle jag ej hafva något att erinra, men här finnas andra frugter som drifvas i stort , såsom rofvor, turnips m. m.
De drifvas ganska mycket i stort i de södra provincerne.
Således borde åtminstone undantag för dem göras.
Herr Hjerta ; I anledning af hvad Herr Cederschjöld anfört, anser jag mig böra nämna , att det står en serskilt rubrik för medicinalier, och att d® således ej nu behöfva afses.
Man skulle kunna dela denna rubriken i 2:ne och uppsätta jordfrugter till likhet med säd, men låta trädfrugter förblifva vid 5o procent.
En del jordfrugttr äro specificerade.
Friherre Wrangel 1 Ej Turnips.
Herr Grefven och LandtMarskalken hemstälde, att på sätt Herr Hjerta föreslagit, jordfrugter af alla slag ej specificerade, måtte åsättas Inkommande Tullprocent 100, men att Den 18 Augusti e, in. deremot trädfrugter af alla slag, ej specificera-, de, kunde få behålla den af Utskottet tillstyrkte Inkommande Tullprocent 50.
Bifölls. ”Frö, Hö; Inkommande Tullprocent r. .”Utgående Tullprocent I.” Friherre Wrangel'.
Höfrö tror jag är en Svensk produet.
Det är få sorter deraf som vi ej producera.
Således anser jag, att tull— procenten derå bör förhöjas.
Jag tror , att det egenteliga höfrö sorn införes är klöfverfrö, och att det behöfveg, emedan detta i norra provincerne sällan mognar.
Derföre har Utskottet satt tullen blott till 1 procent med afseende å ängsskötseln.
Tullen har förut varit högst obetydlig. 1 sk. på tunnan.
I denna del kan jag ej annat, än fullkomligt instämma med Utskottet.
Det är ännu långt till den epok för ängsculturen i Sverige, att vi kunna exportera höfrö.
Vi måste ännu länge importera, om ängsculturen skall komma till någon höjd.
Det fins en massa af frösorter som ej här produceras.
Den Holländska röda klöfvern blifver ej eller så god här.
Hvad klöfver angår så instämmer jag med dem, som yttrat, att så.
Den 18 Augusti e, m. 693 dant frö ej här tillräckligt produceras.
Men jag tror, att här finnas andri sorter till den myckenhet, att man dermed kan förse hela Sverige; såsom Rajss , timothei m. fl. sorterDesse kunde specificeras, och tullen på dem ökas.
Grefve von Schwerin ; Jag tror det ej löna mödan att göra någon skilnad.
Om någon uti landsorten kan hafva sådane frön , så är det för deD, som behöfver köps dem, redan en så stor förmån, att ej behöfva föra dem från Staden, att detta utgör ett tillräckeligt skydd emot utländsk täflan.
Uppå derefter af Herr Grefven och LandtMarskalken gjord proposition, blef den af Ut„ skottet å Höfrö föreslagne Inkommande Tullprocent af Ridderskapet och Adeln godkänd. ”Färgor, Blyhvitt; Inkommande Tullpro”cent ao.’J Friherre Wrangel-.
Hvad blyhvitt angår, trodde jag, att vi hade sådant i tillräcklig mängd, och hemställer om det ej vore skäl att höja tullen derå.
Herr Grefven och LandtMarfkatken gjorde proposition till bifall af den å Blyhvitt utaf Utskottet förrslagne Tullprocent. t it Bifölls. 6j>4 Den ig Augusti c. m. ”Färgor, Krita, hvit, slammad och oslam?-niad; Inkommande TullprOcent 95” Friherre Wrangel'.
Hvad krita angår, märkte jag redan, då detta ämne förra gången förevar, att d£t är en vara, som aldeles icke finnes i Sverige.
Således är det skäl, att nedsätta tullen derå.
Friherre Ceder/Ironi:
Lika med Friherre Wrangel anser jag, att tullen på oslammad krita borde vara högst obetydlig.
Siamningen kunna vi göra sjelfva.
Tullen å den oslammade kritan anser jag således böra nedsättas.
Jag får fråga Friherre Wrangel, om det ej fins krita i Skåne?
Friherre Wrangel; Nej, Herr Tham:
Då är det en Qiigtig upp gift» som en Skåning iemnat Bevillningsutskottet, att i Skåne skulle finnas mycket krits.
Det är denna oriktiga uppgift som föranledi denna tullprocent.
Sedan jag nu fått veta, hvilken den person från Skåne är, 6om upplyst att der finnes krita, får jag nämna, att han är så säker man, att jag ej vill positift neka det.
Jag tror det vara lå myer Den 18 Augusti e, m.
Itet mera skäl att göra något afseende på nedsättning af styckekritan, son?
den mest inkommer som barlast.
Jag föreslår således, att tu 1 — len derå måtte nedsättas , då den ej utgör en sådan artikel, som man kan räkna päfinnes inom landet.
Herr Anckarfparre, Ingemar Augnjl: jag snser mig böra upplysa, att den mesta styckekritan kommer ifrån Danska öarne, och den slammade ifrån Holland.
Jag tror för min del att på den förra bör vara ganska liten eller hälst ingen tull, och på den sednare ganska låg tull.
Herr Sil/verjköld, Petter Didric:
Jag får upplysa, att i en backe på ett hemman i Skåne har man upptagit några skeppsladdningar kritsten, men det är högst obetydligt.
Herr Grefven och Landt- Marskalken föreslog, att Inkommande Tullprocenten å hvit oslatnmad krita, matte bestämmas till 10.
Jag hemställer, huruvida en så tå product som kritsten, bör beläggas med mera än i procent.
Den är ett råämne, som först får sitt värde genom slamning, och hitföres såsom barlast, Herr Anckarfparre’ Med Friherre Cederström instämmer jag, att högst
I eller 2 proseots tull bör läggas på styckekritan.
695 Den 18 Augusti c. m.
Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde, att Inkommande Tullprocenten å hvit oslammad krita, måtte bestämmas till i, samt å hvit slammad krita till io Bifölls ”Färgor.
Krita, röd och svart ; Inkommande Tullprocent 25.
Herr Cederfchjölä:
Då svartkrita som utgör ett väsendtligt behof för Artisterna icke lär finnas inom landet) hemställer jag, om man bör lägga en så hög tull på ett sådant medel för deras konst.
Jag tror att 10 procent vore aldeles nog.
Jag anser att både svart och rödkrita kan sättas till 10 procent.
Herr Grefven och Landt-Marskalken föreslog, att Inkommande Tullprocent å röd och svart krita måtte nedsättas till 10.
Ropades Ja. ”Färgor, Kugellack; Inkommande Tull ”procent 25.
Herr Ankarfparre-.
Sverige tillver kas icke kugellack till den duglighet som i Holland.
Således tror jag, att denna tull är för dryg, och att 10 procent vore tillräckligt, helst den Holländska kuggellacken är ganska Sen ig Augusti e. m. 6^7 dyr i sig sjelf.
Den är ock ojämförligt bättre, än den sorn tillverkas i Sverige.
Jag får upplysa, att tullen förut varit några och 30 procent.
Man bär nu nedsatt den till 25- Jag hemställer otn det går an att nedsätta den så rriycket.
Det finnes äfven ett annat capitel, sorn heter felande Bevillning.
Herr Ankarfparre: Närvarande priset på den Hollänska Kugellaeken är circa 3 R:dr skålpundet.
Den Svenska gäller ungefär en tredjedel mindre.
Herr CederfchjÖtd:
Dan uppgift den sista värda ledamoten lemnat, måtte V3ra ett misstag eller ock är det ett stort misstag i förra taxan.
Där står 6 sk.
B:co för skålpundet.
Herr Grefven och Landt Mankalken gjorde proposition till bifall å den af U;skot(et å Kugellack föreslagne inkommande Tullprocent.
Ropades Nej. Hvarefter Herr Grefven och LandtMarskalken hemstälde, om Ridderskapet och Adeln behagade nedsätta berörde Tullprocent till 10.
Herr Hjerta', Jag finner att Utskottet iör - 698 Den Ig Augusti e, m. höjt nästan alla färgstofter från 6 till lo procent.
Jag får föreslå, att man heldre måtte nedsätta dem, i synnerhet då de ej finnas här,, och täflan med oss ej kan vara i fråga.
En sådan höjning skulle nödvändigt hafva inflytande på tillverkningskostnaden.
Man får ej iästa afseende endast på tullinkomsten, utan äfven på fabrikerne.
Jag tror att det vore rättast att sätta tullen till 5, der den är 10, och till 15 der den är 25.
Jag får upplysa, att under år 1821, artiklarne blyhvitt, bressilja och färnbock inkommit till ett ej obetydligt belopp.
Jag vill visserligen icke drifva sattsen, såsom något säkert; men det synes mig underligt, att man ökat på somliga ställen, och det utao öfverensstämmelse med det förut sntagna fictiva värdet.
Mig synes att man snarare bordt minska än öks tullprocenten.
Hvad angår Herr Thams anmärkning, så äro alla de saker han uppräknat redan afgjorde; desse som nu återstå äro af den egenskap, att de ej tiil så slör qvantitet införas, att de betydligt verka på Tullinkomsten.
Jag förmodar, att Utskottet bestämdt dessa höga tullprocenter, i anledning deraf, att dessa färgstolter numera till större delen inom Sverige tillverkas.
I synnerhet sorn man nu tager färgstofter af flere ämnea, hvaraf man ej förr tagit sädane- Jag Den 18 Augusti e. rn. tior således j att Utskottets förslag bör bibe* hållas.
Herr Grefven och Landt-Marskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln önskade, att inkommande Tullprocenten å de ännu icke pröfvade Färgstoffer skulle, på sätt Herr Hjerta föreslagit, nedsättas.
Nej, ”Färgor, Spansk gröaa; Inkommande Tull •'procent 15.” Friherre Wrangel; Spansk Gröna trodde jag här tillverkades till erforderlig mängd.
Den tyckes således kunna upptagas till 25 procent, lika med andra färgor.
Jag tror näppeligen att Spanfk gröna tillverkas inom landet, och om jag ej bedrager mig, vinnes den bäst på det sätt, att kopparplåtar inbäddas i drufvor, hvilket naturligtvis icke kan ske hos oss.
Jag ville ej gerna om tala hvad jag sjelf gjort, men genom underrättelser, rom jag af ÖfverDirecteuren Schwartz fått, har jag sjelf varit i tillfälle att tillverka Spansk gröna, Genom någon syra, som anbringas på kopparplåtar, får man ganska god spansk gröna, och kan få den till mängd.
Vid Gripsholm tillverkas äfven sådan.
Likaså pä £00 jjcn ig Augusti e. m. andra ställen.
Jag tillstyrker således, att tullen höjes från 15 till 25 procent.
Herr Grefven och LandtMar&kalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln önskade, att inkommande Tullprocent å Spansk gröna skulle från 15 till 25 förhöjas.
Ja och Nej. Hvarefter Herr Grefven och LandtMar[kalken gjorde proposition till bifall å den af Utskottet föreslagne ofvanberörde Tullprocent.
Herr Greinen och LandtMarJkalken förklarade, att som, efter hvad han tyckt sig finna, Ja öfverröstat
Friherre Wrangel-.
Hos Herr Grefven och LandtMarskalken får jag anhålla om förnyande af proposition å min framställning.
Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, d^t han icke fann det vara sig tillständigt, att framställa någon ny proposition, sedan Ridderskapets och Adelns beslut i ämnet redan blifvit fattadt.
“Galloner; Inkommande Tullprocent 25.” Herr Hjerta:
Angående galoner bör väl
Ben 18 Augusti c. m. 701 detsamma iakttagas, som i afseende på broderier
Derföre tror jag att tullen på denna artikel bör höjas, liksom på dessa , på det att man må vara conseqvent.
Ridderskspet och Adeln bi behöll tullen för guldfransar.
De äro löreslagne till 25 procent, Jag tror att galoner äro mera i öfverensstämmelse med fransar, än med broderier.
Hans Excellens Herr Grejve Mörner:
Jsg beklagar, att hvad som var stadgadt om iransar, undföll mig men jag kan derföre ej undgå yrka, att tullen måtte höjas för galloner, Friherre Cederström :
Det är likväl ganska riktigt, hvad Herr Tham anfört, att fransar och galoner äro båda gulddragare-arbeten , och det är besynnerligt, att de skulle sättas under olika procent.
Då nu således fransarne redan äro bifallne, lärer det ock vara bäst att detta får vara, som Utskottet föreslagit.
Henr Grejven och Landt
Marskalken gjorde proposition till bifall å den af Utskottet å Galoner föreslagne Inkommande Tullprocent.
Bifölls. ”Garn, Bomulls, h vi 11, per Sk:pd under ”och till 36.000 alnar eller till och med N:o , 702 Den r8 Augusti e. m. ”30 efter Engelsk beräkning; Inkommande ”Tullprocent 25.
Utgående Tullprocent 1.” ”Derifrån (ill och med N:o 40 eller till ”och med 48,000 ainar j Inkommande Tull”procent 15.
Utgående Tullprocent 1.” ”Derifrån till och med N:o 60 eller till ”och med 72,000 alnar; Inkommande Tull-; ”procent io.
Utgående Tullprocent 1.” ’5Öfver N;o 60 eller öfver 72,000 alnar ; ”Inkommande Tullprocent 5.
Utgående Tullr ”procent 1.” Herr Tham:
Jag får äran upplysa skil-i naden emellan förra taxsn och denna.
I den förra taxan har hvitt Bomullsgarn från x till 40 varit belagdt med 20 procent.
Nu hat man till mera faveur för vära spinnerier delat detta i 2:ne grader.
Eljest är samma procent bibehållen, men med den skilnad, att efter underrättelse från tullen, och på det man må vira säker, att man ej inför garn under falska numror , man utsatt, huru många alnar garnst skall innehålla efter vigten.
Härigenom uppkommer en säker controll.
Cederftrötn:
Till en början an håller jag få upplyst, till hvilka numror garn i Sverige kan tillverkas.
Å de finare gorter. ne som ej här kunna tillverkas , fror jag att iullen bör nedsättas, för att gynna fabrikerne.
Af egen erfarenhet kan jag
Den 13 Augusti e, m. ?o5 säga, att jag köpt Svenskt garn till No 40 men finare ej.
Hvarföre det ej tillverkas finare i Sverige , är att det Engelska garnet kan undersäljas.
Tullen är bibehållen vid hvad den förut varit af Regeringen bestämd , och den störste Bomullsväfvare vi hafva, Reis &
Magnusson i Götheborg, har, af Utskottet rädfrågad, ej ansett denna tull för svår.
Det är visserligen tillfredsställande, att den stora Fabrikören Reis &
Magnusson kan bära den högre tullen, men förhållandet är ej detsamma med våra mindre fabriker.
Det är ej förmånligt , att om en större fabrik kan bära denna toll, de öfrige små nedtvingas.
Således anhåller jag; att tullen måtte nedsättas på de sorter, som ej inom landet tillverkas; så att å Bomullsgarn från 40 till 48 tullen kunde blifva 10 procent , sedan 5 procent, och å den sista sorten 1 procent.
Friherre Wrangel; Då Herr Tham upplyst orsaken, hvarföre ej här tillverkas så fint garn som i England, att nemligen Engelsmännen undersälja oss , så vore det ett skäl , att höja tullen.
Jag får endast upplysa, att införseln af hvitt Bomullsgarn var 1821 från N;o 26 till 40, 132,000 skålpund.
Det är visserligen 704 18 Augusti r, m, icke allenast Engelska spinneriernas företräde i construction, som lemnar dem tillfälle att tillverka Bomullsgarn till bättre pris och beskaffenhet, än hvad vi kunna åstadkomma, utan troligen inverkar i detta förhållande betydligen sjelfva Bomullens beskaffenhet.
Engelsmännen, i besittning af en stor del af de länder , der den bästa bomullen produceras, kunna, genom de prohibiuva Lagar, som inom detta Land finnes, förekomma, att de bomullsslag som erfordras för tillverkningen af de finare garnsorterne , icke annorlunda än förädlade , till andra Nationer kunna blifva afiåtne.
Då vi genom ett sådant förhållande icke äro i tillfälle, att sjelfve åt denna slags bomull gifva den första förädlingsgraden, så böra vi väl derfö e icke uraktlåta begagnandet af den möjlighet, att sjelfve slutligen förädla den till tyg; ty i annan händelse komma vi att ännu fortfarande införskrifva främmande bomullstyger till men för Svenska konstfiiten, i stället för främmande bomullsgarn, Herr Hjerta:
Den satts Friherre Ceder ström drifver, är äfven jag lätt inne på: men jag tror att det vore orättvist mot våra spinnerier att sätta tullen lägre, än d*
De skulle gå under, om tullen sattes så låg som Friherre Cederström yrkat-
Det är blott färdigheten i användandet sf machinerier, som gör att England är före oss, och det behöfves således något för att skydda våra näringsidkare.
Jag anser de modificationer Uu skottet Ben iS Augusti e> m. 7°S skottet föreslagit vara billiga, enär tullen äf hög till N:o 40, raen sedan aftager.
Herr Grejven och Landt-Marskalken hemställde, om Ridderskspet och Adeln behagade gilia de af Bevillningsutskottet å ofvanberörde Bomullsgarns-sorter föreslagne Inkommande Tullprocenter.
I anledning hvaraf Herr Grefven och Landt!
Marskalken förklarade, att som, efter hvad Hatt tyckt sig finna, Ja öfverröstat
Nej, propositionen blifvit af Riddsrskapet och Adeln bi-J fallen. ”Glas, Chemiska, alla slag; Inkommande ”Tullprocent i; Utgående Tullprocent t.” Herr Cederskjöld-.
Det förundrar mig, att
Chemiska glas med så särdeles låg införseltull äro belagde, da de likväl ej synas böra vara svåra, att inom landet kunna erhålla.
Herr Grefven och Landt-Mar fhalk en gjorda proposition till bifall af den å Chemisk» Glas föreslagne inkommande Tullprocent, hvilken proposition med Ja besvarades. ”Gryn, Hirtz; Inkommande Tulipro”cent 50.” Ridd 0.
Ad, Prof. VII Band. 45 Sen 1$ stugu sii t. m Friherre
Då Hirtz är ett sädesslag , som icke för närvarande i Sverige produceras, men deremot Hirtzgryn al detta sädesslag inom Riket ganska väl kunna tillverkas, skulle jag tro, att sjelfva sädesslaget
Hirtz bör mot io procent få införas, men att deremot grynen kunna vara belagde med 50 procent.
Herr Grejven och handt
Mar (kalken hemställde, att den å Hirtzgryn föreslagne Inkommande Tuliprocent öo marte gillas, men Inkommande Tullprocent s Säden Hirtz bestämmas till 10 och Utgående Tuliprocent dera till 1, samt en särskildt rubrik derom införas i TullTarif^ fea under Artikeln Spannemål.
Bifölls. ”Gryn, Perle; Inkommande Tullpro}, cent 5o.” Herr Cederfchjold: j?g skulle önska veta,’ om icke perlgryn tillverkas inom landet och af Svenskt sädesslag: om så är tyckes det vara olämpeligt att belägga råämnet med 100, och förädlade varan med 50 procent.
Det lärer ej vara så aldeles orätt att prelgryn sättas till lägre tull, efter som det blott finnes 2 eller 5 qvarnar i Riket, der sådane tillverkas.
Ganska många qvar nar, och deribland ea ganska betydlig finnas i t>en ig Augusti e, Skåne* der perlgryn tillverkas, så att jag instämmer med Herr Cederschjöld , att tullen måtte blifva densamma som på korn.
Grefve Frölich, David i Jag hemställer, om icke de Herrar, som yrka 100 procents tull, misstaga sig och mena helgryn, i stället för perlgryn.
Månne ej saken ar den* att hälften afgår när varan förädlas.
Om det afgår hälften här i Sverige, så mätte det äfven göra det annorstädes, men örn jag misstagit mig emellan perlgryn och helgryn, det vet jag ej.
Jag vill ej bestrida möjligheten att i Skåne eller andra landsorter qvarnar finnas, der perlgryn tillverkas, mendet vet jig pertincnt, att här i Stockholm finnes ej mera anén qvarn sorn tillverkar perlgryn, och intill dess vi här kunna tillverka vårt erforderliga behof, så tror jag det vore att sätta en obillig taxa på consumcnten, att stadga en så hög tull. * Hans Excellens Herr Grefve
Jag tror att säkert snart kan vara förlikt efter den upplysning jag fått af cn kunnig person , att tillverkningen af perlgryn är så dyr, att perlgryn, med 50 procent, blifva ändå dyrare än råämnet, emedan 2 tunnor korn åtgå för att få 708 Den 18 Augusti e, pi, i tunna gryn.
Cror således tullen vara tillräckligt hög.
Herr Grefvin och Landt Mar fhalk en gjorde proposition till bifall af den å Perlegryn af Utskottet föreslagne ofvanberörde Inkommande Tullprocent.
Bifölls. ”Gryn, Ris; Inkommande Tullprocent 35.” Friherre
Ceder /Ironi:
Bland de uppläste grynsorterne är risgryn en af dem, som mycket, begagnas.
Jag hemställer då, om desse böra beläggas med lika hög tull, som sagogryn, hvilka ej äro så nödvändige.
Jsg tillstyrker, att procenten nedsättes till 20.
Tullen har på risgryn förut utgjort 35 procent.
Det är en betydlig import, artikel.
Visserligen bör ej detta ensamt afses; men jag tror att tullen nu ej är satt högre än till 35 procent, och således finner jag, att man kan bibehålla den dervid , då man sett, att ej brist hittills yppats på denna vara.
Detta härrör från samma irring, att procenten är beräknad efter det gamla värdet.
Men om den gamla är oriktig, skall väl den nya äfven blifva det?
Jag har trott det vara bäst att äfven rätta det felaktiga i den gamla taxan.
Den 18 Augusti e. m. 7C9 Harn Excellence Herr Grefve Mörner; Jag får endast påminna, att Risgryn, ehuru de ej här tillverkas, dock ej äro någon nödvändighetsvara.
De äro blott något som är angenämt för de förmögnare, men de utgöra ej de mindre klassernes födoämne.
När man i allmänhet hör klagas, att landtmannen ej få afsätta 6in spannemål, så tror jag ej att man bör sätta allt för låg tull på ett födoämne som detta, hvilket ej är nödvändigt.
Jag tror att när procenten bibehålies lika ungefär med hvad den förut varit, och man hittills ej betalt Risgrynen för dyrt, är ändamålet uppfylt.
Jag får upplysa, att importen af Risgryn var 182 i, 521000 skålpund.
Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition till bifall af den å Risgryn utaf Utskcittet föreslagne inkommande Tullproceat.
Bifölls. ”Halm; Inkommande Tullprocent 50 Utgående Tull procent 1.” ”Hö: Inkommande Tull procent 50!
Utgående Tull procent 1.” Herr Cederschjöld:
Jag får hemställa, om man bör lägga så hög tull på halm oeh hö , hvilka äro medel till production.
Jag har trott det alltid vara misshushållning, att sälja foder ifrån en gård och att man således bor - ifen 18 Augusti t. w, de med välbtbag anse, om utlänningen vill© föra på oss halm och hö.
Tullprocenten forde således ej böra vara öfver 10 a 15 procent.
Hans Excellence Herr Grefve Mörner'.
Jag tror dat vara indifferent, om man sätter någon tull eller icke på halm och hö , emedan intet sådant kommer hit, utom ifrån Finland, och derföre äro särskilta avgifter redan bestäm, da; tnen det skulle i naturen af saken se contradictoirt ut, att sätta för låg tull på en vara, som bör kunna produceras inom landet.