Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
§ 10 Vill försäkringstagare betala hela försäkringen på en gång, avkortas avgiften med 24 % på 16 år och 18 % för 12 år § 12 Rivs huset innan försäkringstiden gått ut, betalas avgifterna ändå för att användas för ett nytt hus på samma ställe.
Om efter värdering av det nya huset det visar sig att värdet är större betalas tillägg av avgifterna.
Är det nya huset mindre värt än det rivna återbetalas inte avgiften.
§ 13 Hus som är brandförsäkrat får inte flyttas till annan tomt eller gård med bibehållandet av försäkringsrätten.
§ 14 Uppstår brist i verkets fonder meddelas allmänheten om hur bristen skall fyllas, nämligen genom tillskott av en årspremie av alla som är delägare i fonden.
Räcker det inte ökas premien med ytterligare en årsavgift.
Artikel V Hur brandförsäkringsrätt förloras § 1 Inbetalas inte avgifterna inom rätt tid och huset brinner, är skadan ägarens.
Betalas inte premierna på ett år och uppmaning inte hjälper förloras försäkringsrätten.
§ 2 Anmäls inte förbättring som görs på huset och det sedan brinner förloras försäkringsrätten.
§ 3 Har försäkrat hus brunnit och annat byggts istället och de nya brinner innan värderingen är ingiven och styrkt, gäller inte försäkringsrätten till den nya huset.
Försäkringsrätten bibehålls.
§ 4 Har någon försäkrat sitt hus i annat försäkringsverk i Sverige eller utomlands och fått ersättning, men ändå begär ersättning här, förloras försäkringsrätten.
Upptäcks det först sedan ersättning utbetalas skall försäkringssumman återbetalas.
§ 5 Förlorad försäkringsrätt tillfaller brandförsäkringsfonden.
§ 6 Beslut om försäkringsrättens avskrivning kungörs tre gånger i allmänna tidningarna, om inte försäkringsägaren inlämnat försäkringsbrevet som dödats.
Artikel VI Hur antaget försäkringsvärde må ändras och nedsättas § 1 Förfaller brandförsäkrat hus så att värdet minskas med 1 / 8 minskas försäkringssumman i lika förhållande.
Läggs fabrik ned eller förändras så att husets nytta inte motsvarar försäkringsvärdet, nedsätts försäkringssumman.
Sådan nedsättning utsträcks inte till redan givna försäkringar.
§ 2 Uppförs vådlig och eldfarlig inrättning i anslutning till redan försäkrat hus och ägaren inte vill gottgöra verket de högre premierna, sänks försäkringssumman.
Tas däremot vådlig verksamhet bort och saken anmäls till direktionen sänks avgifterna.
§ 3 Skulle någon egendom som inte finns vara angiven, värderad och försäkrad eller ett gammalt och bofälligt hus vara upptaget som nytt, upphör försäkringsrätten eller försäkringssumman nedsätts.
§ 4 Förekommer sådana händelser som i denna artikel är nämnda, låter direktionen på brandförsäkringsfondens bekostnad besiktning och värdering ske i närvaro av försäkringsägaren.
I händelse av vad som står i § 3 bör laga rannsakning fordras och ersättning för verkets kostnader sökas.
§ 5 Förändring i försäkringen skall påtecknas försäkringsbrevet.
Artikel VII Hur antaget försäkringsvärde må förhöjas § 1 Är ett hus försäkrat till hälften, kan ägaren när som helst höja försäkringen att omfatta hela egendomen.
§ 2 Är hus eller byggnad efter försäkringstiden på 12 eller 16 år värt mer än det först upptagna värdet, skall försäkringshavaren söka ny värdering och ändring ske.
§ 4 Beviljas värdehöjningen utfärdas särskilt försäkringsbrev för det tillkomna värdet och avgifter erläggs efter beräkning.
Försäkringsvärdet får inte höjas på hus som genom vanvård betydligt minskat avkastningen eller verkstäder, fabriker, slöjder och andra inrättningar som alldeles upphört eller inte kunna på stället med förmån drivas.
Artikel VIII Om lån ur verkets rörliga fonder § 1 Ur dess fonder meddelas lån å hypotek av: 1: o Förskrivningar och obligationer av Rikets Ständers Bank med deras garanti, utgivna och accepterade.
2: o Statskontorets eller andra Kronans verk utfärdade och tillåtna obligationer.
3: o Aktier i publika inrättningar eller dylika verks obligationer i den mån de äga allmänt förtroende.
§ 2 Lånet bestäms i förhållande till den säkerhet hypoteket ger, dock aldrig mer än 10.000 riksdaler.
§ 3 Lånet löper på 12 månader, men kan sedan omsättas.
Behövs pengar till brandskadeersättningar kan lånet när som helst sägas upp.
§ 4 Räntan är 1 / 3 % per månad.
Sker betalning inte vid rätt tid är straffräntan ½ % tills hela lånet är till fullo gäldat.
§ 5 Lånehandlingarna inges till kamreren, som vid nästa sammankomst inför direktionen avlämnar sitt utlåtande om och till vad belopp lån kan ges.
Direktionen prövar och beslutar.
§ 6 Ordningen för lånens föredragning rättas efter när de ankom.
Delägare i verket har företrädesrätt framför andra.
§ 7 Bifalles lånet blir det genast utgivet genom assignation på rikets Ständers Bank och räntan beräknas från samma dag.
Lån får inte beviljas om inte full tillgång därtill finns i fonderna.
§ 8 Så snart lån beviljas inläggs säkerhetshandlingarna i en järnkista som förvaras i verkets kassavalv.
Två av direktionens ledamöter och kamreren har var sin nyckel.
§ 9 Vid omsättning av ett lån är villkoren lika som när det upptogs.
§ 10 Om lån måste sägas upp sker det först bland dem som inte är delägare.
§ 11 Om låntagaren inte betalar räntan har direktionen rätt att genast låta sälja säkerheten på Stockholms Stads Auktionskammare.
När räntan och kostnaderna är avdragna får låntagaren mot kvitto överskottet.
§ 12 Skuldbrevets innehåll skall lämnas på tryckt blankett.
Artikel IX Om lån ur verkets allmänna fonder § 1 Lån ur dessa fonder ges endast mot säkerhet genom inteckning i fast egendom samt i hus och byggnader som är brandförsäkrade.
§ 2 Lån mot sådan säkerhet får inte överstiga 1 / 3 av värdet på hemman och jordbruk samt i stad 1 / 3 av brandförsäkringssumman.
Till en och samma person beviljas inte högre belopp än 6.000 riksdaler ur vardera fonden och inte lägre än 200 riksdaler.
§ 3 Låntagaren inger skriftlig ansökning om lånet han önskar och nämner panten som bjuds för säkerheten.
§ 4 Säkerhetshandlingar som skall ingivas: 1: o Brandförsäkringsbrev på panten.
2: o Bevis att lånsökaren inte är förmyndare eller har barnarv under sin förvaltning och vård.
3: o Låntagarens och hustruns bestyrkta skuldbrev, där panten redovisas 4: o Handlingar som styrker hans och hustruns laga fång till panten genom bouppteckning, fastebrev, gåvobrev eller testamente.
5: o Kammarkollegie bevis att panten inte häftar för bytesbrist om panten är av säteri- eller frälsenatur.
6: o Landskontorets bevis om pantens natur och mantal och räntan som utgår om det är skattehemman eller rusthåll.
Detsamma gäller frälseräntan om det är frälseskattehemman.
7: o Magistratens bevis att hus och vattenverk i staden är på fri och egen grund när det är fråga om sådana panter.
8: o Domarens samtycke om lån söks av omyndig.
9: o Vår Resolution för mö, om lån söks av ogift kvinna 10: o God mans samtycke om lån söks av myndig person som trots åldern förklarats omyndig 11: o Vår Resolution om panten är fideikommiss.
12: o Bevis att personen inte gift sig sedan han förvärvade panten.
13: o Avvittringsbevis om änkling eller änka söker.
14: o Domarens efter avlyst ting avgivna bevis av alla inteckningar för skuld eller arrende under 10 år tillbaka.
15: o Bevis från Ständernas Bank om kapital och upplupen ränta om sådan fordran är intecknad i panten.
16: o Värdering efter Bancometoden om det gäller hemman och jord på landet.
17: o Bevis av magistraten att hus i staden inte blivit försämrat sedan brandförsäkring tecknades.
18: o En av två personer, en för bägge och bägge för en, ingången bestyrkt borgen för stadsegendom.
§ 5 Låneansökan lämnas med alla säkerhetshandlingar till verkets sekreterare, som i sökandes närvaro kontrollerar att alla handlingar finns.
Den sökande kan få bevis att han lämnat sin ansökan.
§ 6 I den ordning ansökningarna inkommit överlämnas de till kamreren.
§ 7 Kamreren granskar handlingarna och lämnar skriftligt yttrande att ansökan och säkerhetshandlingarna är fullständiga.
§ 9 Låneakten granskas av två av direktionens ledamöter, varvid den ena skall vara lagfaren.
§ 10 Vid nästa sammanträde visar sekreteraren låneansökningarna i den ordning de inkommit och direktionen bifaller eller avslår.
§ 11 Direktionens beslut införs på låneansökan med ordet " Avslagen ".
Om lånet bifalles med lånesumman och datum.
§ 12 Inteckning för lån ur verkets allmänna fonder bör vara första panten.
§ 13 Vid prövning av värdet på den intecknade panten skall fästas uppmärksamhet på den avkastning som kan beräknas och lånesumman lämpas därefter.
§ 15 Bifalls ansökan läggs handlingarna och utlåtandet i verkets kassavalv.
§ 17 Tar inte lånesökande ut lånet inom 6 månader tillfaller det den som står näst i tur att söka.
§ 20 Ränta och kapitalavbetalning skall göras inom 6 månader.
Om det inte sker efter påminnelse är lånet förfallet och direktionen skall genast infordra summan.
§ 21 Sker en brandskada så stor, att den rörliga fonden inte förslår, förfaller alla ränte- och kapitalavbetalningarna.
Räntan höjs och kapitalavbetalningarna ställs in tills vidare.
§ 22 Blir egendom som är säkerhet vanvårdad, uppsägs lånet och drivs in.
§ 24 Säljs egendom som är verkets pant, anmäler nye ägaren till direktionen att han övertar lånet i sitt namn, om han vill behålla det.
Sista uppbudet beviljas inte förrän bevis från direktionen finns att överenskommelse träffats.
§ 25 Då omsättning av lånet begärs skall sökande inlämna: 1: o Domstolsprotokoll med beslut om lagfart.
2: o Sökandes och hans hustrus underskrift på skuldbrevet.
Omsättning beviljas inte förrän lånet är nedsatt till belopp som överensstämmer med vad som förordnats och att pantens försäkringsavgifter är betalda.
§ 27 Önskar delägare som har lån i Allmänna Fonderna och skött sina inbetalningar, flytta lånet till annan egendom, är det tillåtet under villkor att: 1: o Lån inte transporteras mellan stads- och lantfonderna 2: o Låneinnehavaren skall bifoga till direktionen alla säkerhetsbevis som erfordras för nytt lån.
3: o Är lånet äldre och har högre belopp än de nu fastställda 6.000 riksdaler, får det nu gällande beloppet beviljas.
5: o Att den som en gång överlåtit sitt lån till annan person inte är berättigad till nytt lån ur samma fond.
§ 28 Hur skuldbrevet skall skrivas, vilket sker på tryckta blanketter.
§ 29 Hur löftesskrift för lån på stadsegendom skrivs.
Artikel X Om brandsyner § 1 Vid brandsyn, som i städerna skall ske på våren, anmärks noga brister på eldstäder, murar, tak, brädfodringar, där eldsvåda kan tänkas uppstå.
Brandförsäkringssumman antecknas på brandsyneinstrumentet som avlämnas i 1 exemplar till magistraten och till husets ägare.
Instrumentet skall innefatta reparationskostnaden efter gångbara priser och arbetslöner och ett föreläggande av en viss tid, då bristerna skall vara åtgärdade.
§ 2 Vart femte år skall husets beskaffenhet och hur det blivit skött beskrivas och försäkringssumman antecknas.
Husets värde i förhållande till försäkringssumman skall kunna utredas.
Syneförrättningen skall kungöras 14 dagar i förväg och husägaren och övriga deltagare i brandförsäkringsverket har rätt att delta.
§ 3 På landet skall syn hållas vart 20: de år av personer som har befogenhet att förrätta sådana syner.
Detta sker på ägarens bekostnad och det är hans ansvar att insända protokollet till verket.
§ 4 Har syneinstrument inte inkommit skall befallningshavanden infordra det.
§ 5 Assuransintendenten utlåter sig om det brandförsäkrade huset blivit vanvårdat och förfallit i värde.
Artikel XI Om brandskadeersättning § 1 Om brandförsäkrat hus brunnit eller skadats delvis vid brand eller rivits för att hindra brand att sprida sig, anmäler ägaren skadan till magistraten i staden, kronobetjänt på landet och bergsbetjänt vid bruk.
Förrättningsmän inställer sig genast vid brandplatsen för att syna och värdera.
§ 2 Vid värderingen undersöks och beskrivs det som av den försäkrade egendomen är oskadad och vad värdet är.
Ägaren skall under ed uppge vad som är räddat, hur elden uppkommit, hur elden upptäckts, vilka åtgärder som vidtagits för släckningen, hur elden äntligen släckts eller upphört.
Gäller skadan hus som blivit nedrivet för att hindra eldens spridning, undersöks om rivningen varit nödvändig.
Beskrivningen innehåller det rivna husets läge och avstånd från andra hus.
§ 3 Om brand inträffat i stad avger magistraten inom åtta dagar till befallningshavanden skriftlig berättelse om branden om hur många brandförsäkrade hus som brunnit eller skadats.
§ 8 Skulle försäkringshavaren uppsåtligen satt eld på sin egendom eller av grov vårdslöshet orsakat branden eller har han låtit eldstäder och tak förfalla, så att brandskada blivit följden, innehålls ersättningen och domstol skall rannsaka och döma.
Döms han uteblir ersättningen.
Kan full bevisning inte ställas eller försäkringstagaren blir frikänd utbetalas ersättningen som vanligt.
Vid vådeld utbetalas ersättningen inte förrän försäkringstagaren begått eden.
§ 9 Är syn- och värderingshandlingarna fullständiga men inte innehåller upplysning hur branden uppkommit, bör ersättning ändå utbetalas.
§ 10 Är beskrivning och värdering av skadan ofullständig eller felaktig, skall ny syn göras av andra pålitliga förrättningsmän
§ 11 Ersättning för försäkrad spannmål i magasin, kolbäddar vid hyttor och bruk samt vedförråd utbetalas inte med högre belopp än vad som förstörts och inte överstiger det försäkrade beloppet.
Försäkringstagaren är skyldig att med laga bevis och sin ed styrka förlusten innan ersättning utbetalas § 12 Ersättningen avräknas med en fjärdedel om inte syn och värdering skett i tid.
§ 14 Försäkringshavaren är skyldig att behålla vad som blir kvar efter branden.
Det står dock direktionen fritt att till fondens förmån använda byggnadsämnen som är överblivna.
§ 16 Finner direktionen det förmånligt kan man ersätta ett avbränt hus till dess antagna värde eller att låta uppföra ett lika gott hus, då skall nybyggnaden ske inom 2 år.
§ 17 Redovisning vad som händer om ett hus som är belånat brinner.
Olika för stad och land.
§ 21 Om någon med mod och oförtrutenhet vid eldsläckningen gjort sig förtjänt av belöning, kan direktionen ge en jetton, guld eller silvermedalj eller pengar, vilket anses lämpligast.
Skulle någon satt livet till vid släckningen av elden och efterlämnat änka och oförsörjda barn, lämnar direktionen en summa allt i ett eller årligt understöd.
Även den som blivit skadad vid släckningsarbetet kan få ersättning.
Artikel XII Om allmänna Brandförsäkringsverkets förvaltning och revision m m § 1 Direktionen vårdar och förvaltar verkets medel och angelägenheter efter lag och reglemente samt tillser att tjänstemännen fullgör sina sysslor.
Är någon försumlig skall han varnas och om omständigheterna det påkallar avskiljas från sin tjänst på 3 eller 6 månader utan förmåner eller för alltid.
Fel av svårare art anmäls till justitiekanslern.
§ 2 Direktionen sammanträder en gång i veckan vid tid som de anser lämpligast.
Där sitter Överintendenten främst, sedan krono ombuden och därefter enskilda fullmäktige i den ordning inbördes, som deras värdighet i det allmänna är vedertaget.
§ 3 Minst 5 ledamöter kan besluta om de är eniga.
I annat fall krävs 7.
Alla ledamöterna skall vara närvarande, när saker om verkets styrelse eller inrättning eller tjänstemäns avsättning skall avhandlas.
Vid avsättning skall alla 10 vara närvarande och minst 7 vara eniga.
§ 4 Vid omröstning säger den sin mening som sitter ytterst och sedan de andra i följd.
Blir omröstningen lika gäller den främstes röst som utslag.
§ 6 Den som inte är nöjd med direktionens beslut i försäkrings- eller skadeersättningsmål besvärar sig inom 4 månader.
Han nämner tre Goda Män, som vilja med ärendets avgörande taga befattning.
Direktionen väljer tre Goda Män och efter lottning blir en av de 6 utesluten.
Den klagande tilldelas en tid och infinner han sig inte, förlorar han sin talan.
Anser de Gode Män att hans klagan inte kan beviljas meddelar de det omedelbart annars görs prövning av fallet.
§ 7 Assuransintendenten skall äga kunskap i byggnadskonst för att kunna bedöma från en ritning värdet av byggnadsmaterial och arbetskostnad.
Han skall varje år efter gällande priser göra kalkyler på särskilda orter och även för hela landet.
§ 8 Den 20 april skall kamrern ha räkenskaperna färdiga, renskrivna och inbundna.
Även sekreterarens protokoll skall vara klara då.
§ 10 Ombudsmannen utför verkets rättegångsmål och utsökningsärenden samt äger att om ärendena är på avlägsen ort genom befallningshavaren få en fullmäktige där.
§ 11 Då verkets fordran skall bevakas vid konkurs, skall kamreren svära borgenseden.
§ 13 Vid domstolar skall skyndsam och laglig handräckning lämnas.
§ 14 Revisionen företages i början av maj.
När tiden är fastställd vill Vi utse de personer som på Vår och Kronans vägnar skall delta i revisionsarbetet.
Kallelsebrev utsänds samtidigt till delägarna som utser sina revisorer.
§ 15 Vill någon delägare lämna upplysningar som rör revisionen, skall han skriftligen insände dem till direktionen.
§ 16 Innan revisionen börjas skall direktionen sammanfatta en allmän översikt över tillstånd och förvaltning samt redovisning för fonderna.
Där införs om något märkligt hänt under året.
§ 19 Vid revisionen är den av Kronans revisorer, som har högsta värdigheten självskriven ordförande.
Först läser man förra årets revision och sedan årets handlingar.
Sedan inventeras kassakistan och lånehandlingarna.
§ 20 Revisorerna kan ta upp ärenden utanför revisionen om de leder till verkets förkovran.
Delägarna underrättas vid nästa sammankomst och kan sedan överlägga om saken och fatta beslut.
§ 21 Skulle anmärkningar förekomma mot direktionens förvaltning, meddelas de skriftligen, varefter direktionen förklarar sig.
Godkänner revisorerna förklaringen eller har ingen anmärkning blivit gjord, lämnar de direktionen ansvarsfrihet.
Hittar de fel skall delägarna underrättas och besluta.
Gäller det anmärkningar som leder till laga åtal, anmäles det till Justitiekanslern och förordnar om åtal.
§ 22 Efter granskningen skriver revisorerna berättelse om verkets tillstånd med upplysningar om den ekonomiska ställningen och hur verket blivit förvaltat.
§ 23 Tre dagar innan revisionen kungörs tiden i allmänna tidningar så att deltagare kan infinna sig.
De skall anmäla sig dagen innan hos sekreteraren och uppge sitt försäkringsnummer.
Han kan också sända fullmäktig, som anmäls på särskilt blankett efter det formulär som åtföljer detta reglemente.
Fullmäktige skall själv vara delägare och får inte tala för fler än 10 delägare.
§ 24 Redogörs hur rösterna fördelar sig efter försäkringsvärdet t ex en röst för 1.000 riksdaler fyra röster för 8.000 riksdaler.
§ 25 Sekreteraren utställer röstlängd efter i reglementet bilagde formulär och i den ordning delägarna anmält sig.
Efter anteckningen får deltagaren en pollet, som visar hans rösttal § 26 Vid sammanträdet bör ärendenas handläggning inte uppskjutas för att inte alla är på plats.
Ingen oanmäld för delta.
§ 27 Revisorernas berättelse inför på verkets bekostnad i Allmänna Tidningar.
Ett särskilt tryck avsänd till befallningshavandena att uppläsas i kyrkorna.
Vidare skall de delägare som önskar få ett exemplar och hos Oss skall revisorerna underdånigt anmäla verkets tillstånd och hur förvaltningen varit samt förloppet vid sammankomsten.
§ 28 De krono- och enskilda revisorer som är bosatta utanför huvudstaden får skjuts efter tre hästar fram och tillbaka samt traktamente med 3 riksdaler om dagen.
Denna betalning får inte lämnas mer än till tre krono tjänstemän och tre enskilda.
Övrig personal som tjänstgjort vid revisionen får arvoden som bestäms av revisorerna.
§ 29 Direktionen åligger att överlämna förslag till ändring eller tillägg i verkets stadgar till Oss för prövning.
§ 31 Direktionens ledamöter samt verkets ämbets- och tjänstemän och betjänter får de arvoden och löner som delägarna beviljat och av Oss fastställts.
§ 32 Ärenden från Gottland får dubbel tid för sina anmälningar.
§ 33 Försäkringshavare i Finland, njuter vad särskilt stadgat är.
Stockholm slott den 27 februari 1822 CARL JOHAN
Formulär till Brandförsäkringsvärdering.
Formulär för Brandskadesyn och värdering Formulär till fullmäktige vid delägarnas i Allmänna Brandförsäkrings Verket sammankomster
Kungörelse angående förbud mot avsöndring av jord-, hytte-, skogs- och gruvdelar från fjärdeparts egendomarna i Nya Kopparbergs Bergslag.
Stockholm den 28 februari 1822 Vid granskning av ett mål angående åtalad avsöndring av delar av s k fjärdeparts egendomar har Kongl Maj: t stadgat, att det hädanefter är helt förbjudet att avsöndra jord-, hytte-, skogs- och gruvdelar från dessa egendomar i Nya Kopparbergs Bergslag.
Skulle avsöndring ske återtas det avsöndrade genast och läggs till stommen.
Stockholm den 28 februari 1822 B SANDELS C M ROBSON JACOB KÜSEL
Kungörelse angående upphörande av stadgandet i Kongl Reglementet för Nordsjöfiskerierna om anstånd med tullen för salt.
Stockholm den 12 mars 1822 Tillåtelsen för fiskeriidkare att få anstånd med tull för saltet till slutet av året, kommer att upphöra.
Den skall nu betalas så snart saltet införs eller tas ur nederlag.
Stockholm den 12 mars 1822 C af KLINTBERG
Kungörelse angående vad iakttagas bör vid Besvärshänvisningars meddelande i Husesyns mål.
Stockholm den 12 mars 1822 Vid flera tillfällen har Vi erfarit, att i besvärshänvisningar i mål om av- och tillträdes syn på kungsgårdar och boställen, där den klagandes nedsättning av summan blivit enligt författningarna föreskriven, har det saknats anvisning, hur den som inte har pengar, då dom skall fullgöras.
Inte heller vilka utvägar den klagande då har.
Vi har därför förordnat att tydliga regler, hur den skall meddelas som klagar och inte har medel, kan finna utvägar att få sin klagan i behörig ordning prövad.
Stockholm den 12 mars 1822 CARL JOHAN
Kungörelse angående tillägg i den vid Kongl Förordningen om Lots - och Båtinrättningen i riket den 20 juni 1820, fogade förteckningen på lotsplatser och farleder.
Stockholm den 2 maj 1822 Följande tillägg angående lotsplatser i Mälaren: 6 tyska mil från Södertälje till Strängnäs, avgift efter taxa 2 5 ½ tyska mil från Strängnäs till Västerås dito 8 ½ tyska mil från Strängnäs till Kungsör dito 5 ½ tyska mil från Kungsör till Västerås dito Stockholm den 2 maj 1822 VICTOR von STEDINGK
Reglemente varefter vederbörande har att sig underdånigt rätta i avseende på mätning av de till handel byggda skepp och farkoster.
Stockholm den 9 maj 1822 Vid mätningar av skepp byggda för handel har det vistat sig att dessa fartygs dräktighet inte varit säkert och pålitligt uträknad.
För att varken Kronan eller den enskilde skall förnärmas, har Vi utgivit ett nytt reglemente med alla föreskrifter och anstalter som i berörda avseende erfordras.
Artikel I Om skeppsmätares antagande och tillsättande § 1 Skeppsmätare skall i fortsättningen ha undergått examen, antingen hos Flottornas Konstruktionskontor i Stockholm eller hos någon av de i Göteborg och Karlskrona varande konstruktionsdepartements chefer samt skall förete bevis, att han därvid visat sig äga de kunskaper som behövs för att mäta, bedöma och uträkna fartygs dräktighet.
§ 2 Magistraten anställer skeppsmätare och han börjar inte sin befattning förrän han avlagt eden, där han lovar att med flit, trohet och redlighet uppfylla de skyldigheter som enligt lag, reglemente eller särskilda stadganden gäller.
" Att uppfylla vad på min syssla ankommer, befrämja Kungl Maj: t och Kronan och var mans rätt efter bästa förstånd och samvete.
Detta skall jag som ärlig och uppriktig skeppsmätare troligen och redligen hålla, utan allt påfund och argan list, så sant mig Gud hjälpe till liv och själ.
" § 3 En så examinerad, antagen och edsvuren person skall ensam förrätta skeppsmätningen mot det arvode och under det ansvar, som nedanstående stadgas.
Dock kan två utan examen utföra samma mätning som en examinerad.
Artikel II Om skeppsmätning, sättet därför, med mera som dit hör.
så ock om mätararvode.
§ 1 Alla inhemska till handel byggda skepp, som kan bära 90 skeppspund och däröver skall undergå mätning och vara försedd med mätarbrev.
§ 2 Sådan mätning skall ske med svenskt fotmått och dräktigheten utsättas i svåra läster, varav en anses i tyngd lika med 18 skeppspund eller 18 gånger 320 skålpund viktualievikt.
Skeppsmätarna bör använda en 10 fot lång fotstock och en 2 fots tumstock, som är indelade i fot och decimaler, så att en fot är 10 delar eller tum och var tum i 10 delar eller linjer