Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men huru skall en flik beredning med säkerhet kunna fordras och päräknaS, om L'g-Utskottet, efter ofwanberörde föl fl g endast skall ^.'ifwa bestäcnde af z:ne Ledamöter ifrän hwarjc Riks-Ständ?
Ty af det Hederwärda Bonde - Ständet krn man icke begära eller wänta den upplysning som fordras till upplösningar af dylika frägvr:
Det är ock oklanderligit, om hos nägon af det Wällöf!. Borgare - Sländets Ledamöter, fullständig kännedom deraf saknas, och det Högwdrdigc Präste - Ständets Ledamöter päfordra lss ka troligen, första utw-ckiingen och fliltliga utarbct, ningen af beKr frägor, utaf Ridder skåpet och Adelns Ledas 44L0
Den 19 Gctober.
Ledamöter, som detza, wid inträffawde Religions- frägok med förlitan pä Prästc - Ständcis Ledamöters närniaste grnndeliga kännedom deraf, billigt och willigt öfwerlemna pä dem att med deraS kunskap och upplysande tankar grundlägga öfwcrläggnlngar derom.
Följben och siutsattsen häraf synes altsä obesti ideligen blifwa:
Att Riksens Högloft.
StänderS Lag-Utskott bör utgöras af minst 6 Ledamöter ifrän hwarje Ständ eller tilsammans 24 Ledamöter, hwilka jag jämwäl för min del ödmjukeligen tillstyrker. Grefwe Oe la Larciie:
Utom det jag af bfwertygelsc Instämmer i propositionen om fbrökadt antal af delta UtskottS Ledamöter, will jag ennora, att erfarenheten under denna Riksdag intygar nödtvändighetcn däraf. Friherre Legerström, R.rx!olf, trodde ej att mängden af hufwudcn gjorde arbetets godhet och bestriddc pä denna grund det gjorda förslaget.
Hans Excellence Herr Grefwe» och Ordförande^ gjorde derefter proposition att Ledamöternas antal i Lag - Utskottet mätte LkaS lill 24, hwilkcn bifölls.
Efter nägon kort ordwäxling huruwlda det sednare Momentet af denna § innchöllc nägot tillägg till Regerings»Formen eller ej, klef äfwen detta Moment, med den af ConstitutionS Utskottet föreslag
,,e förändring, bifallit. 34 §- Den 19 October.
Herr l^otklieb:
Jag är ej enwiS att yrka mia anmärkning.
Jag gjorde den i afseende der-- pä att flera gänger frägor uppstätt huruwida wista mäl hörtj till Economie - Utskottets ätgärd, eller ej.
All twctydighet more kanske afhulpcn med det korta tillägg jag föreslagit, hwarmed det endast warit min afsigt att närmare bestämma hwilka mäl till Economie?
Utskottet böra hänwisaS.
Grefwe lelörnLr wille deremot ingen ting inwända om hans förslag gillades, men hemstälde om man ieke fdllc i samma obestämdhet, när man stukade § Nied orden hwad som häldst, och om icke det uttrycket som nu är, dä more kertare. Grefwe De iaOsrstie:
Förste egenskapen af en lag är att den är rättwiS, den andra att den är tydlig.
Detta sednare tyckes mig winncS genom det tillägg
Herr kotkstieb föreslagit, och Grefwe klamer syncS äfwen sjelf willja mcdgiswa det.
Grefwe Ivlorner:
Jag har ingen ting emot tillägget annat än att det stutaS med orden hwad som häldst, hwilket är en ny obestämdhet.
Swarades att desta ord kunde utesluta-, Uppä derom gjord proposition blef den g4 § gillad, med tilläggning efter orden af alla stag: ehwad de röra Uppfodrings och UnderwiSningö - werten, allmänna Fattig-wärdén, Landthushållningen, Berg-werk m. m. Zs § bifölls. Z6 Z.
Tredje Band. N.o LIZ. H an s 4462 Den 19 October.
Hans Excellcnce Herr Grefwe R. u u t k>: Wid anrulet af de Ledamöter söm för Expeditions - Utskottet «iro förcflagne fär jag anmärka, art deria Utskott wid Riksdagens flut merendels har mera alt göra, än det meddi„ner.
Oet kan dä bchöfwa dela sig pä twcnne afdelningen, och om det hela dä skulle bcstä af 12 Ledamöter, kommc 14 af hwarje ständ pä hivar afdelning.
Jag fär derföre föreflä att antalet ökcS lill 16.
Grefwe kel örn er:
Jag har ingen ting emot att det ökas till 16.
Jag will allenast anmärka att det e) alltid öehöfts sä mänga.
Tp wid 1800 ärs Riksdag wörö Häradshöfdingen kflackrezr och jag de twä enda som arbetade och göromälcn medhunnos icke dest mindre.
Hans Excellcnce Herr Grefwe kuut k: vetta wittnar allenast om Herr Grrfwens och Häradshöfdingen dlsokr^s skicklighet; men sä goda arbetare erhällas ej alltid i detta Utskott.
Derefter gjordes proposition pä benna H med förändring af anialet af Expeditions, Utskottets Ledamöter i frän 12 tillj 16.
Tiftlls. HanS Excellence Herr Grefwe st. u u t k anmärkte, att han i Riksdags» Ordningen wäl funne stadgadt huru förhällaS borde när det blekwe parm vata innom Utstött, men han saknade helt och bällit huru man borde förhärla sig när denna Eskus inträffade Inom ett Ständ.
Derom ansäge bock Hans Excellcnce nödigt att nägoa ting stadgades och anhöll
Den 19 October. 446Z anhöll att denna fräga n« mätte blifwa Lfwcrlägg» ningS - ämne.
Grefwe klo rner och Friherre Legerström föreslogs att derom i Riddarehus - Ord, ningen mätte stadgas.
Hans Cxcellence Herr Grefwe kuutk inwände akt flögan ejangingr Ridderflapet och Adeln allena utan alla fyra Ständrn.
Herr k ä fi 1 m a n trodde att hos alla Stän» ten i detta afseende samma princip borde fblljas.
Herr Silverstolpe, kreelric, ansäg naturliga följden wara ten att srägan fbrfölle.
Hans Excellent?
Herr Grefwe l^ u u t ir henistälde huruwida Höglofl.
Ridderflapet och Adeln wille denna fräga till Constitutions - Utskottet hänwisa eller dell samma genast afgöra.
I Utskott kunde paria vora afhjclpas om Ordföranden finge votum gecifivum, men detta kunde ej gälla i klena, 1p der hade Talemannen ingen röst.
HerrkZKImsn tillstyrkte att Constiltl, tion- - Utskottets tanka mätte inhämtaS.
Grefwe vela 6 ar 6 ie önskade att Ut« flottet dä äfwen mätte erindras, att fall kunna inträs, fa när det ej ginge an att srägan fbrföllt utan en de, riston wore nbdwändig.
Undertecknad Silverstolpe, Hxel Gabriel, wille upplpsningSwiS nämna, att denna fräga!
Con, 44^4 Den 19 October.
Consiikutions - Utskottet förefallit, och sakt Utskottet j Mycken emksrros.
Swärighetcn hade t synnerhet legat deri att Ordföranden ej hade röst.
Man hade stadnat tvid att häldst löta saken wara obestämd. Wid 1778 ärs
Riksdag hade detta händt wid ett wal dä Major Lilsierz och Hfwerste I-.iIijesiorn erhdllo lika röster till Banco - Revisorer.
Bägge wörö utnämnde till desi Revisionen inföll, och lottade dä inför Riddarhus - Oircctionen.
Sädant ginge an wid wal, men ej wid andra frägor.
Grefwe I) e ia 6ar6ie:
Oek exempel Herr Silverstolpe anfört bewisar nödwändighete» af att nägon ting stadgas.
Wid wal är lottningen lätt.
Wid ätstillige frägor, kunna de alldeles förfalla, men ber ett decisift swar stall gifwas, bör nägot bestämdt wara stadgadt.
Grefwe Norner:
Längt ifrän att wid
Lagars stiftande ogilla den granlagenhet att söka förutse alla möjliga fall, finner jag ben gansta bcrömwärd.
Wid den närwarande frägan tror jag j föllje deraf att det kunde wara af wigt att äfwcn känna de andra Ständens önskan.
Flera utwägar torde finnas, men för ögnablicket kan jag ej päminna mig nägon annan, än att rösten för det Ständ som stabnar r paris vots, blifwer hwilande, och pluralitkten be, stämmes af de öfriga StändenS beslut.
Ropades Ne).
Hans Excellence Herr Grefwe st. uu t si:
Dä här är fräga om att gifwa fbrflag, tror jag för min del bästa utwägcn wara att anställa np votering.
Man kan knappast supponera att rösternr derwid stulle utfalla lika-.
Den 19 Gctober. 4465 Herr IvorkIieir hemstälde om Icke denna fräga, utan widare discurser kunde till Csnstitus livns - Utffottet fä remitteras.
Hans § xcellence Herr Grefwe» och Ordföranden trodde, att ben äfwcn borde de andre Ständcn communlceras, och efter en korrt dfwerläggning beslöts, uppä derom gjord proposition, att frägan huru förfaras borde när ett Ständ stadnar i psria vats, skulle till ConstitutionS - Utskottet remitteras, hwarom äfwcn de öfrige Ständcn skulle underrättelse meddelas.
Ridderskapet och Adeln ätskiljbeS kl. Z om afs tsnen.
In lläeni krotocolii O. Lilverstoips.
Fredagen den 20 October. klsnum kl. 9 förmiddagen.
Ordförande Herr Grefwe vs In LarGe, Hscob.
Herr isaknekrjelm, keirr Loran, uppläste följande skrifteliga anförande:
I anledning af det, efter Friherre H.stlertvärst8 yttrande förleden gär« bag, wid zo § i ben projccterade Riksdags - Ordnin, gen gjorda tillägg, att Ständernas Revisorer borde efterse och granska dispositionen af de frän Kongl. Stats-Contoiret till wederbbrande werk och behof anordnade medel, utbeder jag mig ödmjukeligen att fä upp, 4465 Den 20 Gctober.
Upplysa, det Kongs.
Majit ivid Kongl. Kammar-Rit. fm; 2 ganisation uti nädigt bref af den g) April 1799 förordnat, att Revisionen skulle omfatta alla Kronans räkenskaper och ivid utgifts-räkningarna en, dal! komma att röra dispositionen och förwaltninqen deraf, hivilket.af högstberbrde bref, svin jag i afskrift fär förete, närmare kan intagas.
Icke betz mindre instämmer jag alldeles i Högloft.
Riddcrskapet och Adeln; redan fattade bcsiut, att Riksens Ständer uti en sä wigtig omständighet som rörer medlens disposition, än närmare göra sig försäkrade att allt redeligen till. gädt; och hemställer endast, om icke till befrämjande deras, kunde fä tilläggas: att Kammar, Rätten bör till Ständernas Revisorer uppgiflva hivad i denna del wid dest öfwer,Revision äkalt blifwit och hivad ätgärder derä följt.
Äfiven bör jag icke obemält lämna att de anmärkningar som ivid Kongl. ColleglerneS och de flere WerkS dispositioner göras, blifiva, efter infordrade förklaringar, i bwad af Kammar - Rätten ej för nöja?, tigt ankages, till Kongl. Majtts egen höga pröfning i underdänighet uppgifne, emedan Kammar-Rätten icke tillkommer Ooms - rätt öfwer de öfrige Kongl. Collegiernes och med dem lika ansedde werkö görpmäl.
Miintekiqen tilläde Herr kakne!, jelin, det han önskade, att detta hans anförande mätte i denna da« gens Protokoll intagas.
Justerades följande: Utdrag af Protocollet, hället i Högloft.
Ridderskapet och Ndelns klsnum den 19 October 1309. S. O. Veslöf Ridderskapet och Adeln, att ÄonstitutionS, Utskottet öfwer den frägan huru inom ett Den 20 October. 4467 ett Riks, Ständ i afseende pä beslutet förhällas bör Ivid inträffande likhet i »bsterneS antal, eller huru denna likhet mä kunna alldeles fbrckommas, mä, såsom öfwer ett till Riksdags - Ordningen hörande mäl, med sitt utlätande inkomma: inbjudandcs Ridderskapct och Adeln de öfrige Respective Ständcn, att i denna frägaS remiss till Constitutions - Utskottet, instämma, lät luxra.
Derefter fortsätter ventilationen rörande Riksdags - Ordningen, och börjades med Z7 §- Grefwe 6^!Ienkor^, ^offsn blennme;, hade skriftcligcn inlämnat ben anmärkning wid det af Constitutions - Utskottet gjorda tillägg, att det icke borde wara Banco - Utskottet betaget akt wäck» frägor till afgörande i Riksens Ständers plena, hivar» till enligt tillstyrkandet samma Utskott icke skulle äga rätt.
Herri'Kam, ?skr: Hwad tiden angäk inom hwilken Utskotten böra komma i »verksamhet, synes mig den kortaste wara den bästa.
Ständens förslag härtill äro skiljaktig?. 8 dagar tycker jag wara för mycket, och tillstyrker, likasom Präste - Ständet, att 4 bagar dertill mätte utsätta-.
Grefwe lvl örner utbad sig fä erinbra, att 8 dagar wore den sista terminen, inom hwilken Utskotten böra wara i »verksamhet, men att ingen ting hindrade att de icke, om möjligt wore, dessförinnan kunde begynna sina arbeten.
Dessutom trodde han att ej en alltför kort tid borde utsätta-, dä man omöjligen alltid kan förutse hwilka göromäl wid Riksdagens början kunna uppehälla Utskottens activiiet.
Herr 4468 Den 20 Oktober.
Herrl^Urem:
Sä bittida pä Riksdagen kunna inga publiqnc hinder inträffa, och de privata mäste wika för det allmännas fordran.
Herr kl ora t k:
Dä Utskottets förslag säson, den kortaste tiden utsätter 8 dagar, anhäller jag att den mätte fixeras till 4.
Friherre Lsclarltröm instämde till alla delar med Grefwe körner.
Herr kotfilieb trodde att ändamälet fulleomlige» wunncS genom Utskottets förslag.
Herr 8iIverstoIp>6, Lustaf -Kfirakam, anhöll att afseende mätte göras pä den af Grefwe O^IIeuborF gjorda erindran rörande nödwändighetcn, att äfwen Banco - Utskottet mätte äga rätt, att hoS Ständerna wäcka frägor.
Herr 8trals, Isiils Wilkelm, förestog att äfwen P07 § i Regerings, Formen här mätte citeras.
Herr Grefwe,n och Ordföranden förklarade det han trodde stg pä denna § böra dela propositionen, och framstälde derföre först Utskottets förslag rörande tiden inom hwilken Utskotten böra säl, tas i »verksamhet, hwilkct BifdllS.
Och derefter dek till ben andra delen af Grefwe Lzrllenbortz gjorda förslag, att äfwen Banco - Utskottet mätte berättigas att hos Ständerna i deras klena wäcka frägor.
Bi - Den 20 October.
Och war sälunda den Z7 § Mika med den af Constitutions - Utskottet föreslagna förändring och med Grefwe L^IIsnsior^s tillägg bifallen. ZZ Z.
Herr k4o rålli uppläste fblljandc:
Emot omröstningen i Utskotten per Lspita och icke Ställds» wiS, kunna mänga grundade anmärkningar göras.
För att ej onödigt upptaga Högloft.
Ridderskapet och A» dcluS tid torde mig tillätas äbcropa dc af Herr Profesor Doctor Wickman till Constitutions - UtstoktctS Protokoll för den 25 ststl.
Julii i denna del gjorde grundeliga anmärkningar, som pä intet sätt, efter min tanke, kunna med gällande skäl wcderläggas och ej heller sälnnda, ätmlnstonc till min öfwcrtygclse, blifiva wcdcrlagde.
Den enda-omständighet att i alla Utskott bör och mäste wara lika Boteringssätt, och att näqok rättesnöre icke kan eller bör i denna del tagas af bruket wid wära Domstolar, som äro och mäste wara helt annat än Utskott, synes i denna del göra tillfyllest.
Jag hemställer säledes till Högloft.
Ridderskapet och Adclns pröfning om icke omröstningen i alla Utstött, hädanefter som hitintills, bör ske Ständswis, och utbe» der mig deröfwcr Högwälborne Herr Grefwens och Landt» Marskalkens proposition.
Friherre Nannerkeim, chmrs August, utbad sig att fä upplysa hwarförc icke Ukstottek kunnat förcsiä ett uniformt
Dokeringssätt för Banco, Utskottet, med de öfriga Utskotten.
När wid 1820 ärs Riksdag Bonde - Ständet erhöll röst i Banguen, skedde det med den skillnad mot de andra Ständen, att 4470 Den 20 October. attnär tvid Voteringar rwä Ständ stabnade emoktwä, dct Ständ, mcd hwilkct Bonde - Ständet hade röstat, ansägs hafwa förlorat.
Nu har genom Riksens Ständers beslut Bonde - Ständcts röst i Banque» blifwit lika gällande som de andra Ständcns.
Men innarr detta beslut blef till Constitutions, Utskottets ätgärd remitteradt, hade Utskottet redan till Riksens Ständer aflemnat sikt sista Betänkande rörande Riksdags - Ordningen.
Utskottets utlätande rörande röstnings - sättet i Banque» wore dock sedermera inkommit, och Friherre dstsnnerkieim anhöll derföre, att det nu i sammanhang med denna § mätte till afgörande fä upptagas.
Grefwe L^ilsnlrorZ, josian klenmnz, anförde till Protocollet skriftcligcn fölljande:
Med ben bfwcrtygclse att Doteringssättct i Utikottcn bör i allmänhet oförändrat bibchällas, anser sag det samma i synnerhet böra iakttagas i Banco-Utlkottet, som är i sä mätto i annat förhällande än de öfrige Utskotten att dä de sednares beslut Icke äro annat än tillstyrkanden, som bero pä Riksens Ständers pröfning, äger Banco - Utskottet ofta Riksens Ständers afgörande rätt sig öfwei lämnad, wid hwilken skiljaktiga beskaffenhet, dct synes mig wara cn motsägelse, att Riksens Ständers wäl i allmänhet skulle i de fyra RiksStändcn hwar för sig de förekommande ärendcr afgöra, men att dock stundom i Banco - Utskottet genom gemensam Dotering psr Opitz, utan Ständs beräkning, mcd Riksens Ständers Rätt och pä deras wägnar skulle äga att besluta, och alt ärenderna säledes pä olika sätt efter olika princip afgjordes.
Att Bancoärender böra pä nu öfligt sätt behandlas, stprkes ytterligare deraf, att dä Riksens Ständer efter Ständ Banquen garanteradt, och i händelse ytterligare till, skottek till betz upprätthällande skulle tarfwas, efter samma - Den so Vctober. 447L ma grund böra dem sammangjuta, de författningar hwilka till Banco - Werkets styrelse och förwaltning höra, böra i öfwcrensstämmelse därmed äfwen ester ständ beslutas, och torde Constitutions - Utskottet uvpdragaS att förcflä nägon i förening med denna princia lämplig utwäg att erhälla en deciston i de händelser twä
Ständ stadna emot twä i Banco - Utgottet och mäletS beskaffenhet icke medgifwcr dest underställande till Riksens Ständers pröfning.
Herr a Jag anhäller, att efter punkternas ordning i denna Z fä anföra mina anmärkningar.
Första puncten lyder sä:
Ej mä Utffott nägot ärende afgöra, med mindre twä tredje delar af Utskottets Ledamöter tilstadeS äro.
Detta tycker jag är rätt.
Andra puncten:
Alla om, röstningar i Utskotten ske per capita.
Denna fräga är swär att decidera.
Om jag här gulle hafwa afseende blott pä Ständs Intcrctzcn, och jag toge för afgjordt, att alla mäl som komme under Utgottcns pröfning dermed wörö förbundne, tror jag cut voteringen Ständswis wore bäst, ty merendels hälla dä Skände,is Ledamöter tillsammans, och man kan sä lätt kontrollera om nägon afwiker ifrän Ständcts önskan^
Men här är frägan om allmänna interctzct och rättwisan, och jag häller alltid mäst med rätkwisan.
Det är min erfarenhet, att när en Ledamot i ett Utskott haft en grundad motion, och han fäkt derföre anföra stna gäl, har han alltid wunnik anhängare ibland alla Ständ.
Deremot ivid voteringen som gcdt Ständswis, har ofta den förständiga, twärt emot rättvisan, bliswit bfwerrbstad af Ständs-inkcreHet. slag tillstyrker derföre voteringen per capita, till dch jag har en bättre bfwertygelse.
Dermed följer äfwen den förmän, att Ordföranden kan fä vorum cicciiivum, hwilkek 4472 Den §O October.
Zr rättmätigt, och hwarigcnom utlottning undwikes, Kwad Rvucv - UtstottctS röstningSsätt beträffar, är jag
xä denna grund, äfwen af Eonstitutions - Utstvttets ranko.
Scderniera heter det i tillägget:
Äfla en eller flere A edawester, att votering mä med flutna sedlar anställas, bör sadant ej förwägras.
Detta är rn ganska nödig omständighet.
Jag wet en händeisc reid 17^8 är§ Riksdag.
Det war i ctt
Utstött fräga om öfwerflödiga hclgedagarS afstaffandc.
Under vnttilationen derom talade en Ledamot af ett Ständ , itifft deremot, men när det kom till votering, föllo SiändetS röster u^gnimtför.
Derföre är voterin-' gen med flutna sedlar gansta nyttig.
Det sista förslaget, att när rösterne stadna i paria vota, bägge alternakrvcrne hoS Riksens Ständer böra anmälas, gär ej alFid an.
Wi hade för nägon tid sedan i BewillningsUkstoktet före en Konungens proposition om utländska bress franguering.
Meningarne wörö delade, och om de stadna t i p-vus vota, skulle wi dä till Konungen hafwa aflemna t ett dubbelt swar.
Detta bewisar atk en utwäg bör utfinnas att bestämt afgöra.
Herr von ZcsiulAenkeim, Daviel: *Wid de mänga revisioner och Utstött, som jag, mine Herrar, pä Eder befallning säsom Ledamot biträd!, har jag erfarit stadliga följder af det StändSwis brukliga voteringssättet, och deremot funnit att sanningen eller dm goda saken hade wunnit mera framgäng, om rösterne blifwit beräknade man för man, eller hwad man kallar per c-pit».
Dä omröstningen ster med lyckta sedlar, som är det enda förnuftiga och oberoende sättet, sä undwiker en wältänkande Ständs-Ledamot, att antastas af Elgens medbröder för underläten parti-samhällighet, eller sä kallad ölprit äs Lorps; enär nemligen alla Ständs Ledamöters afgifne sedlar samman blan - Den 20 October. 447Z blandas.
Mig tyckes att wi tillräckligen rönt olycka, liga följder af Ständs partialitet ock af mMdd för, mänsrätt; och alt det nu är tid antaga mer pooulai» ra samhälls» principer.
2loitriiigssättct per cupira keder i sin mäll till en sädan samdrägtighet; ock blcfwr det en hugnad belcfwa den dag, da ett närmare förbli, idet folk, med patriotisk öfwcrcnsstämmelse, mdktc en werkcligcn Landsfaderlig Konung.
Ibland RiksgäldsContoirctS Fullmägtigc skcr, kill följe af Reglementet, all omröstning per capic», chucu Di!cc:ionen bestär af fyra diverse Ständ.
ConstitUtions gtstottet tillstyrker ock nu samma vmröstningssätt för Banco, Fullmägtigc.
Det motskälct anser jag för nära barnsligt, att till följe af garantien skulle möjligen en ersättning wid felande brist komma akt ske Ständswis.
Dä en gäng, eller är 1680, af Allmänna Bewillningen aftogs en proportionerad andel Ständswi», lill nägon förminskning af Kronans dä warande Bancoskuld, sä kom Riddcrskapct och Adeln i män af Centributioncn, att bidraga dertill circa 69,500 och Präste»Ständct blott 5,sov Daler Sunt; men om det skulle skedt i proportion af rösträttighet, sä hade sistnämnde Ständ för sin ^:dcl bordt betala iner än 5 gänger större summa för att godtgöra 849,022 Daler Stint.
Wid omröstningen per cspits kunna sällan paria vvta inträffa, och afhulpcs willrädighctcn lätt genom den Ordförandes dubbla rösträttighet; men 4 Ständ kunna efter gamla voterings-sättet, alldeles kllifwa owerksamme wid de mest angelägna beslut.
Jag anser säledes för en förnufts-pligt sä wäl som medborgerlig skyldighet, att anhälla om proposition till bifall ä Högloft.
Constitulions - Utskottets wälgrundadr betänkande.
Herr 4474 Den 20 Gctober.
xo tfiIieb:
Oe ffäl som flera wär» da och upplysta Ledamöter sä wäl här som i Constitu, tions - Utskottet anfört för dibehällandct af gamla om, röstnings-sättet i Utskotten, äro i min tanka sä grun, deliga, akt deremot icke är mycket att inwända, hwit, ket säsom gällande kan anses.
Sä länge Ständ exi, stera, sä länge dessa Ständ dfwcrlägga och afgöra ä, rendernc Skändswis, och icke gemensamt, sä synes Utskotten pä samma sätt döra dfwcrlägga.
Oelarne bö» ra handla i analogic med det hela, och icke twärt om, det sednare wore mot all princip.
Dessutom finner jag ben nyhet som blifwit föreslagen, att Ulskotts-Ledamöternc skola, wid förefallande tillfällen, votera per capita, icke medföra nägon wäsendtelig, nägon säker nyt, ta.
Desi syneS endast dygd pä supposttionek, och jag tror att tilfällen kunna uppkomma, dä mera skada än gagn skulle deraf dlifwa en följd.
Om wär Repre, sentation är fclagtig, om den tarfwar förbättring, el, ler om ben helt och hället dordc omskapas; sä bidragek införandet af denna nyhet dertill allt för litet eller al, beles icke.
Denna Representations - omskapning tror jag ej kan wcrkställas Utan Statens wäldsammaste skak, ningar, utan kullkastande af hela wär NU warandt Stats - Författning; och ehuru jag anser wär Repre, sentation i wiss., afsceNdeli fclagtig, önskar jag likwäl den dag wara längt borta, dä den skulle pä ett sädant sätt, jag tror ej nägot annat gifwes, förändras.
Dit, tils anser jag wära öfwerläggningar böra förås pä ett sätt, som är enligt med Representationens nu warande clprii, pä ett sätt som under secler practiscrats, och som icke synes böra förändras förr än wi och wära Med-Ständer upphöra att wara serskildta Ständ.
Ibland de swärighetcr, som Ständs-omröstnittgar med, fört hor warit da twä
Ständ stadnat emot twä, men hetta ka» ju afhjclpas pä samma sätt, som Constitu, tions - Den 20 (Vctober. 4475 trons-Utskottet fbreflagit stall förhällas om p'!ria voin uppkomma under omröstning per cnpirs, nemligen 6tt tlvcimk meningar afgä ifrän Utstotten till Ständer!; och derigenom fbrswinner helt och HLllct
Len swärighet, som hittills warit, att fä ett resultat, när twä Ständ stadna mot twä i Utstotten.
Ltnel von Hollstein, Lorin?
Inclvig: Huruwida det är en giswcn ornö), lighct, att ernä fullkomlighet i de jordista ting, will jag icke twifla om; att det ätminstone sällan händer, lärer wara afgjordt, venna öfwertygelse hrr Constitu-' tions - Utstottet ocksä säkert haft dä det fbreflagit mdj.- ligheten af ändringar i grundlagarna wid hwarf, Riksdag.
Ändring och förbättring äro likwäl twä helt o, tika saker:
Man förwärrar icke sällan i stället att för, bättra, och derföre fordras wid alla ändringar den nogaste warsamhct att man icke stadar och blottställer sig för critik.
Oä nu här är fräga om förändrandet af det frän äldcr brukliga voterings»fält, och skäl uppgifna- bäde derföre och deremot, sä täckes Ridderstapet och Adeln tilläta mig framställa nägra reflexioner.
Hos en Riddersman fordras utom patriotism, äfwen kunstäp och erfarenhet; de twenne första egenskaper äga alla ständ lika, men icke böra de andra Ständcn taga mig det oanständigt om beha mine remarquer komma för dera- ögon, att jagj tror det Ridderstapet och Adeln äger Riksdag- - routine framför dem.
Ridderstapet och Adeln, sjelfstrifne Riksdagsmän, börja i yngre ären bewista Riksdagar, och huru mänga bland oh finnas icke, som warit Riksdags-Ledamöter 7 a Z gänger, hwarcmot sällan af de andra Ständcn finnas Ledamöter som warit det 2 a Z gänger, och de fleste äro för första gängen.
Häraf följer ju att af sädana män som t längre tider warit med i affairrrna kan härn - 4476