Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 184 afgifne samt den 6 dennes eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande , i anledning af Riksens Ständers Revisorers åren 1820 och 1832 afgifne Berättelser, angående Allmänna Magazinslnrättningens utestående fordringar i Finland.
StatsUtskottets den '26 sistledne
Maj under Nio 185 afgifne, samt den 6 dennes eftermiddagen , på bordet lagde Utlåtande i anledning af Riksens Ständers Revisorers åren 1820 och 1822 föreslagne andrina gar uti den af Allmänna MagazinsDirectionen hittills följde Bokförings- och Redogörelsemethod samt Kronofogdarnes åliggande, att årligen göra redo för utestående Spannemåls undsätiningsmedel.
Herr Munck af Rosenjkjdld, Ebtrhard'.
Om jag icke hört orätt, lärer StatsUtskottets nu uppläste Betänkande innehålla tillstyrkande af jym iS Junii J lii. en underdånig anhållan hos Kongl. Maj.*t om utfärdandet af en förnyad föreskrift för MagazinsDirectionen, i afseende på dess bokförings* method m. m.
Jag hemställer, om icke denna fråga kunde få hvila, intill dess afgjordt blifvit, huruvida en MagazinsDirection kommer att bibehållas eller icke.
I annat fall och om Riksens Ständer nu besluta den föreslagne underdåniga skrifvelsen och sedermera finna för godt att upphäfva Allmänna Magazinslnrättningen, skul. le en rak motsägelse äga rum.
Herrarne Rofenblad, Bernhard, Rothlich, Axet, och Gripenjledt, Jacob, förenade sig med Herr Munck af Rosenschjöld.
Friherre af Nordin, Carl Johanj Jag tror för min delstt någon motsägelse emellan Riksens Stånders beslut icke skall, som Herr Munck af Rosenschjöld föreställt sig, uppstå, emedan, om Riksens Ständer i underdånighet anhålla, att hvad Utskottet nu föreslagit må varda iagttagit, detta kommer att gälla för MagazinsInrättningens i närvarande ögonblick utestående fordringar, för hvilka naturligtvis redovisning måste i alja händelser äga rum , om ock inrättningen skall upphöra.
Säkerheten i afseende på
Qppbördsrnännens redogörelse är nu ej sådan den bör vara och kan ej elier vara det då'redogörelsen för MagazinsDirectionens medel sker en an,nan tid än för Kronans öfrige uppbörd.
Jag tillstyrker af denna orsak bifall å 553 Den 2S Junti f, m.
Statsutskottets Betänkande, hvars antagande visserligen icke lägger något hinder för Ma~ gazinslnrättningens upphäfvande.
Herr Munck af RofeiifchjöldAf Betänkandet synes det mig vara klart, att MagazinsDirectionen är nära färdig att aflemna redovisningen för Inrättningens fordringar hosundsättningstagare m- m. och att meningen nu egenteligen är, att för framtiden bereda en bättre method vid redogörelsen.
Jag förnyar således min, af flere värde Ledamöter understödda anhållan , att förevarande Betänkande må hvila till dess hufvudfrågan om MagazinsInrättningens organisation till afgörande förekommer.
Friherre Cederfiröm, Jacob:
Jag får i anledning af Herr Munck af Bosenschjölds begäran, upplysa, att i den afdelning af Statsoch EconomieUtskotten, sorn skall afgifva förslag till Betänkandet, angående Allmänna MagazinsDirectionen, frågan om indrifningen af Magazinslnrättningens fordringar och skulder äfven förekommer, för att sedermera i ett sammanhang Riksens Ständer underställas; och det lärer således jemväl häraf kunna hämtas ett skäl för bifall till Herr Rosenschjölds anhållan, att förevarande Betänkande må iå tills vidare hvila.
Efter den upplysning, Friherre Cederström meddelat, får jag förklara, det jag med honom är af enahanda tanka.
Den s5 Junii f, rn, Uppå derefter af Herr Grejvsn och Landu Mar/kalken gjord proposition, fann Ridderskapet och Adeln för godt tillåta, att StatsUtskottets ifrågavarande Utlåtande finge tills vidare ytterligare hvila på bordet.
Föredrogos ånyo och gillades följande Statsutskottets den 26 sist 1.
Maj afgifne samt den 6 denneseftermiddagen på bordet lagdeUtlåtanden: N
I anledning af Riksens Ständers Revisorers år 1S20 framställde anmärkning rörande 500 Tunnor hafre, som år 1818 blefvo afsände till Norrige.
I anledning af Riksens Ständers Revisorers år 1820 framställde anmärkning, rörande 11,000 R:dr Banco förskjutne medel till Lyckeby Qvarnars reparation, gj N:o 188.
I anledning af Riksens Ständers Revisorers åren 1820 och 1S22 framställde anmärkningar, rörande utlemnad Koppar till Taktäckning, å Kongl, Slottet och Hennes Kongl. Höghet Prinsessans Palais i Hufvudstaden. ✓ N:o 189.
I anledning af Riksens Ständers Revisorers anmälan , rörande det för BagareEmbetet i Hufvudstaden år 1818 anslagne parti Råg.
N;o jgo.
I anledning af Riksens Ständers 5^4.
Den 25 Junii f. m, Revisorers år 1820 gjorde anmärkning, rörande förhöjning å Spannmåls-upphandiingspiisen för Skaraborgs Län.
Maj under Nio 191 afgifne samt den 6 dennes eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, i anledning af Riksens Ständers Revisorers år 1820 gjorde hemställan, rörande Spannmålsupphandling i de orter, där klen 6körd inträffat.
Friherre Cederjiräm, Jacob-.
Det nu upplästa Betänkandet är af alldeles enahanda beskaffenhet, som det, hvilket nyss förbief hvilanda* ty om MagazinsDirectionen icke kommer att fortfara, är det naturligtvis öfverflödigt, att hos Kongl. Majit begära den i Betänkandet omtalda åtgärd eller befallning till framtida efterrättelse för en autboritet, sorn ej existerar.
Och fann Ridderskapet och Adeln, uppå derom af Herr Grejven och Landt Mars holken gjord proposition för godt tillåta, att StatsUtskottets Utlåtande finge tills vidare hvila på bordet.
Föredrogos å nyo
Och biföllos följande StatsUtskottets dea 26 sistledne
Maj afgifne samt den 6 dennes eftermiddagen på bordet lagde Utlåtanden; Den 2 5 Jani i f. m. N.'o 192.
I anledning af Riksens Ständers Revisorers år 1820 framställde anmärkning vid’ ett Herr Öfversten Conrad Åkerhjelm beviljadt Spannmålslån i Umeå Magazin.
N;o 193.
I anledning af Riksens Ständers Revisorers år 1820 jjorde anmälan om oliqviderade förskotter af Majoren Coijet samt HofMarskalken Löwenskjöld.
N;o 195* I anledning af Riksens Ständers Revisorers är 1820 gjorde anmärkning, rörande verk«tällde Spannmälstransporter landvågen från Wadstena till Örebro. N;o 196.
I anledning af Riksens Ständers Revisorers åren 18 ro och 1822 framställde anmärkning rörande ett till Bohus Läns Kongl. Regemente af Herr Landshöfdingen Grefve von Rosen utlemnadt lån af Allmänna Magazinslnrättningens medel. N
I anledning af Riksens Ständers Revisorers år 1820 gjorde anmärkning, rörande uppburne förskottsmedel af Herr Landshöfdingen Arnell.
N:o 199.
I anledning af Riksens Ständers Revisorers gjorde anmärkning, rörande försummad indrifning af en fordran hos SkeppareÅldermannen J.
P- Ståhl i Thorshälla. 5^5 Deu 25 Junii J, m.
Föredrogos ånyo och lades till Handlingarne StatsUtskottets den 26 sistledne
Maj afgifne samt den 6 dennes eftermiddagen på bordet lagde Utlåtanden:
N;o 194.
I anledning af Riksens Ständers Revisorers år 1820 gjorde anmärkning, rörande upphandlad riad Räg vid Norrköpings KronoMagazin.
N:o 198.
I anledning af Riksens Ständers Revisorers år 1822 gjorde anmälan om den till hjelp för Hufvudstadens nödlidande vid Kronobageriet verkställde Brödförbakning.
StatsUtskottets den 26 6istledne
Maj under N:o 200 afgifne samt den 6 dennes eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, i anledning af Riksens Ständers Revisorers år 1822 gjorde hemställan, rörande betalningssättet vid skeende försäljningar af persedlar och effecter för Allmänna MagazinsInrättningens räkning.
Friherre Hjerta, Fredric:
Jag anser detta Betänkande vara af lika beskaffenhet, som de, hvilka nyss blifvit ansedde böra ytterligare hvila på bordet, och anhåller således att detsamma äfven må få tills vidare hvila.
Och fann Ridderskapet och Adeln uppå derom af Hen Grefven och LandtMarskalken gjord "Den 25 Junii f. rn.
537 proposition för godt tillåta, att StatsUtskottets Utlåtande finge tills vidare ytterligare hvila på bordet.
Anmältes och emottogs Hans Excellence HofCancelleren Herr Gretve af Wetterstedt, hvilken å Kongl. Maj:ts Höga vägnar afletnnade: f 1:0 Kongl.
Majus den' 9 sistledne Maj^till Riksens Ständer aflåtne Nådiga Proposition, angående förklaring öfver 5 §. uti 25 Cap. RättegångsBalken samt 4 §. uti 3 Cap. MissgerningsBalken; 2:0 Kongl.
MajUs den 4 dennes till Riksens Ständer aflåtne Nådiga skrifvelse, angående ett lånebiträde till fullbordande af Nya Bibliotheksbyggnaden vid Upsala Universitet.
Herr Grefven och Landt Marskalken anmodade Hans Excellence Herr HofCancelleren, att till Kongl. Maj:t framföra Ridderskapets och Adelns underdåniga vördnad jemte försäkran, att Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition och Skrifvelse skulle med första varda till handläggning företagne.
Sedan Hans Excellence Herr Grefven och HofCancelleren blifvit på vanligt vis utbeledeagad, upplästes och lades på bordet Kongl. 538 Den 35 Junit f\ nt.
Maj:ts Högstberörde Nådiga Proposition och Skrifvelse.
Herr Grefven och Landt-Marskalken tillkan— nagaf, att Plenum komme klockan half till 6 i eftermiddag^att fortsättss.
Statsutskottets den 96 sistledne
Nso 201 afgifne samt den 6 dennes eftermiddagen på bordet lagdt:
Utlåtande, i anledning af Riksens Ständers Revisorers år 1822 gjorde anmärkning vid in» köpet af Eldqvarnen i Stockholm.
Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus: anförde skrifteligen:
Uppåtjderefter af Herr Grefven och LandtMarskalken gjord proposition blef StatsUtskottets Utlåtande, i anledning af de utaf Grefve von Schwerin dervid gjorde anmärkningar till Utskottet återremitteradt.
Föredrogs ånyo StatsUtskottets den 26 sistledne Maj under
N:o 102 afgifne samt den 6 dennes ettermiddagen på bordet lagde Utlåtande, i anledning af Riksens Ständers Revisorers
Den 25 Juni i j. m. 339 anmälan om resultatet af den till England år 1.820 verkställde Spannmålsutskeppning.
Herr Munck af Rocenjijöld, Eberhard:
Detta Betänkande angar den åtgärd då under efterhösten år 1 820 ett parti hafre af MagazinsDirectionen exporterades till England.
Sanning och rättvisa likmätigt, måste man erkänna, att, om icke denna export skett, Magazinslnrättningens förlust å hafran blifvit större, än den nu blef.
Exporten är således icke i och för sig sjelf klandervärd; men orsaken till förlusten är det så mycket mera.
MagazinsDirectionen uppköpte i Skåne år 18*9 om hösten och ända till Jul icke annat än hafra, och det var just på detta sädesslag, som missväxt i nämnda ort inträffat.
Häraf hände, att hafran stod Magazinslnrättningen till ett ganska högt pris, och då Directionen gömde densamma i Magszinen tills följande årets äfven på hafre öfverflödiga gröda var inbergad, skulle den sluteligen icke utan dtyg förlust kunnat inom Landet afyttras.
Orsaken låg således icke uti Expeditionen till England utan i Directionens förfarande, «tt uppköpa af den spannmål på hvilken missväxt ägt rum, utan allt annat ändamål, än att gömma den till ett kommande år, dä öfverflödig skörd inträffat.
Jag torde likväl få nämna, att då jag tog mig friheten skrifva till MagazinsDirectionens Oroförande, Friherre Fock, om olämpligheten, att vid då varande förhållande i Skåne uppköpa hafra, skedde deruti den rättelse, att sedermera blott råg och korn upphandlades, ehuru den allmänna och tryckta kungö - Den af Junii f, rn. reisen härom ej utfärdades förr, än största delen af uppköpssumman var använd till uppköp af enskilte om upphandlingen underrättade personer.
En värd Ledamot, Grefve von Rosen har, för att visa det handels-speculationer med allmänna medel sällan lyckas, anfört att Handelshuset Dickson från Götheborg exporterat hafra till England med 4 Riksdalers vinst på hvarje tunna, på samma tid, som Magazins* Directionen med så mycken förlust exporterade hafra dit.
Detta härleder sig dock hufvudsakligen deraf, att Herr
Dickson inköpte och utskeppade 1820 års öfverflödiga skörd, men allmänna MagazinsDirectionen deremot af 1819 års knappa gröda, deraf hvarje tunna kostade
Directionen kanske 4 R:dr R:gs mera än den hafra, Dickson exporterade.
För öfrigt tillstyrker jag bifall å StatsUtskottets Betänkandes C Uppå derefter af Herr Grefven och LandtMar[kalken gjord proposition blef StatsUtskottets Utlåtande af Ridderskapet och Adeln bifallit.
Företogs till pröfning StatsUtskottets den 26 sisth Maj under N:o 203 afgifne samt den 6 dennes eftermiddagen på bordet lsgde Utlåtande i anledning af Riksens Ständers Revisorers gjorde hemställan, om räntas erläggande å förskotter.
Då denna fråga är Dtn 2 S Jun i i J, m, af samma beskaffenhet som de; hvilka förut blifvit förklarade ytterligare böra hvila på bordet, får jag äran hemställa om ej ett lika förhållande dermed må äga rum.
Och fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, appå derom af Herr Grefven oah Landi- Marjkalken gjord proposition, tillåta, att StatsUtskottets Utlåtande finge tills vidare ytterligare hvila på bordet.
I nyo och biföl los följande StatsUtskottets den 26 sistledne
Maj afgifne samt den 6 dennes eftermiddagen på bordet lagde Utlåtanden.
N:o 204 I anledning af Riksens Stän-i ders Revisorers hemställan, rörande undsättnings-spannmåls återlefvererande till samma KronoMagazin, der den uttagits.
N o 205.
I anledning af Riksens Ständers Revisorers anmälan, rörande en extra ordinarie afskrifning, som blifvit beviljad SlottsproviantMä8laren, Kongl.
Räntinästaren F. Oucterlony.
N:o 206. i anledning af Riksens Stän ders Revisorers anmälan, rörande en afskrifning uti Umeå Magazins räkenskaper å de så kallade Skånska Gåfvo-Spannmåls-medlen; N:o 207, I anledning af Riksens Stan - Den 25 Junii J, rn. ders Revisorers anmälan om en år t 822 yppad betydlig proprie balance hos MagazinsFörvaltaren Renner i Lidköping.
Maj under N;0 208 afgifne, samt den 6 dennes eftermiddagen på^bordet lagde Utlåtande, öfver åtskillige af Riksens Ständers Revisorer åren I820 och 1822 framställde anmärkningspuncter, rörande Allmänna Magaz nslorättningens förvaltning.
Herr Munck nf Rosenfkjold, Eberhardt Detta Betänkande innefattar ock förslag till stadgar för en framtida Magaz ns-Direction ; och jag hemställer al.ltså, om icke detsamma kunde få hvila, lika med öfriga frågor i enahanda ämne, intill dess hufvudfrågan, ofri Magaz'nslnrättninger. 8 bibehållande och organisation, förekommer.
Herr Grefven' och Landt Mar/hulken yttrade, att då StatsUtskottet ansett de uti ifrågavaran de Utlåtande upptagne ämnen böra behandlas gemensamt med Banco - och QeconomieUtskot- „ ten, i anledning af de flere hos Riksens Siänder väckte motioner, sami i följd deraf uppskjutit hulvudsiikligt utlåtande i berörde ämnen, och nu endast berättelsevis framställt, hvad Riksens Ständers Revisorer vid hvarje fråga särskildt, anfört, ansåg Herr Grefven och Den s5 Juni i /. /«, 543 LandtMarskalken sig böra hemställa, om icke StatsUtskottets Utlåtande, som icke erfordrade någon åtgärd, kunde läggas till handlingarne.
„ Bifölls.
Herr Munck af Rosenjkjöld:
I sådant fall anhåller jag blott att få vid Betänkandet anmärka, att det är förunderligt, att MagazinsDirectionen icke helldre velat begagna sådana lägenheter, som redan tillhöra Magazinslnrättningen än inköpa nya, i synnerhet i en tid då den saknat medel att för lågt pris upphandla spannmål i orter, der en rik tillgång funnits, för att undsätta andra, som lidit missväxt, och der priserna varit flere gånger högre.
Föredrogs å nyo StatsUtskottets den 26 sistledne
Maj under N:o 209 afgifne, samt den 6 dennes eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj.ts Nådiga Proposition, om afskrifning för ett qvantum
Råg, användt till brödbakning åt Hufvudstadens fattige.
Herr von Hartmansdorff, Aiignft-.
Af det nu upplästa Betänkandet, har Ridderskapet Och Adeln inhemtat, att Riksens Ständer, redan vid sistförflutna Riksdag, uti skrifvelse af den 8 Julii 1818 underdånigst anhållit, att icke några allmänna medel måtte vidare an - 544 Ben 25 Junii /, m. vändas, på satt dittills skett, för att hålla brödpriset i Hufvudstaden vid ett lägre belopp, än det samma, lemnadt åt sig sjelf skulle utgjort* Ändamålet med detta företag, hade, såsom bekant är, varit att för de fattigare Folkclasserne i Stockholm, anskaffa bröd till bättre pris än eljest och annorstädes, hvarest dylika anstalter blifvit vidtagna.
Det är likväl naturligt och tydligt, att, i en Hufvudstad, och på Sveriges första handelsplats, måste vara mera tillgång å förtjenst för arbetare än på andra ställen.
Följaktligen är ej eller den fattige der, så illa lottad, som på andra orter, eller påkallar haas belägenhet; företrädesvis något Statens bidrag.
Användandet af Statens medel för detta ändamål, är dessutom stridande emot den vanliga, och allmänt vedertagna grundsattsen för fattigvården, att hvarje ort bör underhålla sina fattiga.
Dessa skäl voro till deras giltighet erkända och anförda redan vid sista Riksdag; men, sådant oagtadt har Statsverket sedermera likväl måst tillsätta öfver 14,000
R;dr för utgifter, som i förberörda väg blifvit anbefallta.
StatsUtskottet har anmält denna summa till afskrifning; och jag har för min del intet att dervid anmärka, emedan åtgärden redan är förbi och penningame förlorade, utan att det står att hjelpa.
Men Utskottet har icke tillstyrkt någon förnyad underdånig anhållan, att dylika företag icke vidare må äga rum.
Må hända torde man hafva ansett en sådan anhållan fåfäng, ; 3&<v» -ii Junti f, Wi-, »4S fång, som maö hemligen af hvad freden skett, Velat sluta till hvad sorn skall hända.
Mtfå det är likväl möjligt
Och jag hoppas det, gtt Riksens Ständers åstundan i detta mål viöhefr mera afseende om den § nyo frambärfcs.
Jag tillstyrker derföre att Riksens Ständer, för framtiden må göra en slik framställning om möjligt, i ännu mera bestämda ordalag, än förra gången! ty öm ock MagaäinsDirectioneÖ
Och dess fond icke bibehållas, så är döt icke ogörligt, att ahvähda andre Statsmedel till hedsättning af brödprisen i Hufviidstaden, eliet å andra orter. tjppå derefter af Herr drefven och Lanåtmarjkalktn gjord proposition, fann Ridderskapet och Adeln lör godt, att StatsUtskottets Utlåtande , i ånledniog af den utaf Herr von Hartmansdorff dervid gjorde anmärkning, till Utskottet återremittera.
Herr Ålunek af Éosenjkjö!d, Eberhardt jag
Anhåller att det skrifteliga anförande om Magazinslnrättningens åtgärder i allmänhet, som jag först i dag hade den äran afgifva, måtte få åtfölja de särskildta StatsUtskottets Betänkanden, hvilka blifvit åtirremitterade, emedan det röret flera i dem förekommande ämnen. kidd. e. Ad.
Prat. V. Band» M Dtn 25 Junit /. m.
Och blef denna Herr Munck af RosenBkjölds anhållan, uppå derom af Herr Grejven och LandtMarjkcilken gjord proposition, af Rid* derskapet och Adeln bifallen.
Företogs till pröfning Allmänna Besvärsoch OeconomieUtskottets den 3 dennes under FJ:o 107 afgifne, samt den 18 derpåföljde eftermiddagen på Bordet lagde Betänkande, i anledning af väckte frågor, om ett för batt rädt skolväsende uti Landtförsamlingarne, till Barns fullständigare och tidiga undervisande uti läsa, skrifva och räkna.
Jag utbeder mig att få rätta ett af Utskottet begåogit misstag om rätta förståndet af mitt yrkande oin Presterskapets förpliktande att befrämja bamaundervisningen , en rättelse som jag är så mycket mer pligtig att gifva, som misstaget verkligen är tillkommit genom en otydlighet t mitt anförande.
Utskottet tyckes nemligen trott mig hafva åsyftat ett åliggande för Presterskapet att lära Allmogens Barn A. B.
C-, och jag upprepar ännu en gång att jag vid närmare påseende funnit ordalydelsen, i mitt Memorial till en sådan tolkning gifva anledning.
Jag försäkrar icke desto mindre att det aldrig varit min tanka:
Jag delar i detta hänseende Ucn 25 Junii f. in.
Utskottets öfvertygelse:
Mia önskan har al drig, sträckt sig längre, än att Presterskapet måtte vaka öfver att Barnen få lära läsa; en omsorg sorn jag ansett mera tillhörande det andeliga kallet, än Policbefattningar och mycket annat hvarmed Presterna nu ärö öfverhoppade.
Jag har trott, och jag tror ännu* att om Regeringen skall vidtaga några anstalter för Barnaundervisningen på landet* så måste Regeringens åtgärder stadna vid Prästernas befriande från den mängd af oecönomiske omsorger som nU hindra dem att åt Barnaundervisningen lemna en så behöflig uppmärksamhet; men skulle någon annan anstalt icke destomindre nu nödvändigt böra framställas* så vore den af Utskottet föresjagne eller åläggande för Consistorier och underlydande Presterskap att befrämja veXelUndervisningen den söm jag i allt fall skulle finna minst förenlig med mm öfvertygelse.
Jag känner ganska nog* VäXelundervisningensmethoden: jag vet att dert ar en bland mennisksnillets vigtigaste uppfinningar, och jag väntar mig af densamma de största de mest förvånande resultatér; men jag trör att desse härliga resultater skola förminskas, om mata gör växelundervisningen till en skyldighet för vissa Tjenstemän, vare sig andeliga eller verldsliga.
Det ligger i naturen af en VäXelunderVisning&amtalt, att endast tillhöra den er,skilta omtankan: jag medgifver att i Stora Städer kan förhållandet vara annorlunda men att på Landsbygden öfverlemna denna Vigtiga anstalt åt högre eller lägre Tjenstemän afstyrker jag pä det högsta.
Det be»' B*n Sf Jmnii f, nt, höfves icke nägon lärdom att vara växelunder» visare; dertill fordras endast nit och god vil» ja:
Vare det långt ifrån mig att vilja beskylla den ena eller den andra af de Tjenstemän som kunde få sig växelundervisningen ålagd, för saknad af dessa egenskaper; men jag tror likväl att den som af egen drift och frivillig omsorg för unga medborgares bildning, anlägger en växelundervisningsanstalt, i allmänhet med mera oförtrutenhet vakar öfver desa fortgång än en Tjensteman som gör det till äfventyra för att slippa ansvar; och följden af växelundervisningsanstalters inrättande på Landsbygden, af offentliga auctoriteter skulle dessutom otvifvelaktigt bli, att inga enskilta sedan sig dermed befattade, ett förhållande sorn vore ganska olyckligt.
Eh värd Ledamot Herr von Hartmansdorff, har i följd af Herr Friherre
Palmstjerna motion yrkat en undersökning och ny reglering af Presterskapets inkomster:
Sådant har Utskottet funnit stridande emot det Högv.
Ståndets rättigheter:
Jag torde få fråga Ut skottet om Svenska militairens rättigheter blefvo förnärmade genom den löneförändring hvarigenom till exempel Öfversteindelningar förvandlades til!
BrigadGenerals löner och så vidare.
Maj:t hade efter min öfvertygelse full rättighet till en dylik reglering , endast indeiningarne qvarstadnade inom militairen. på samma sätt måtte också Kongl. Maj.ts vid innehafvarneg afgång kunna jemka någre eoclesiastique Tjenstemäns 9*11 t j Junti J. m, inkomster, en jemkning «om jlg tror vore bida nödig och nytiig.
Herr Munck af Rosenfkjiild, Eberhard:
Jag har begärdt ordet, endast för att meddela ett historisk upplysning om tillgångarne och med* len, att i en del Landsförsamlingar befrämja Barnaundervisningen.
I Lunds Stift (förhållandet i de andra Stiften kanner jag icke) hafva Klockarne haft från äldre tider sig anslagen en så kallad helgonskuld utgående i spannmål, såsom en tillökning i deras lön.
Högsalig Konung Carl X fastställde den under villkor, att de skulle undervisa Barnen i läsa, skrifva och räkna.
Genom denna lönetillökning, aotn på fl ere ställen belöper «ig till öfver 40 tunnor årligen, hafva en del Klockarelägenheter blifvit ganska begärliga , äfven för personer, som ej vilja nedlåta sig till att meddela en sådan undervisning, och härigenom hafva ett par af dessa lägenheter blifvit förvandlade till ordentliga Sarcellanier, och en stor del hafva genom val hvarvid Kyrkoherden har mycket inflytande, blifvit besatte af Kyrkoherdarnea Comministrar eller Adjuncter, så att Staten får, i stället för Kyrkoherdarne sjelfve betala deras medhjelpare.
Häraf har ock den följd uppstått, att Klockarne i allmänhet föga befatta sig med nämnda Barnundervisning, utan merändels blott med förhör i Catechesed vid Barnens beredande till Nattvarden, och att Församlingarne nödgats antaga och löna särskilta så kallade Skolmästare, samt således att påtaga sig en till en del onödig tillökning
I deras oncra. 55® pen 2$ Junii /, ut, Jag vill visserligen icke med denna anmärkning föranleda Betänkandets återremitterande, i fall det ej annars kommer att äga rom; men om så sker, anhåller jag att mitt yttrande äfven får medfölja.
Jag får blott förena mig med hvad Herr Munck af Rosenskjöld anfört, och intyga, att detsamma är alldeles enligt med förhållandet.