Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
— Arbetsrum i Grufworna äro tillräckclige för mer än 160 Kolhuggare, dä wi nu ej äga mera än 8o till 90 stpckcn. — Hwad skillnad j Gruswans afkastning upkommcr ej härwid!
Betjening, kostsamma wägars underhäll, Broar, samt 5 Cld - och Luft Machiners drift af 7 stpckcn, som Gruswans Jnteressenter uhbpgdt, Prämar m. m. mäste allt bekostas och underhällas för den Kol - »plägning, som nu wcrkställes med 80 n 60 Kolhuggare, dä c) mera kostnad fordrades om Le moro twä gänger mera till antalet.
Wi uptaga nu 5 n 6ooo Tunnor Kol af prima sort och dcröfwcr i Mänaden; hade wi behöfweligt folk upkoges lo ä 12,000 Tunnor.
Sädant är Kolwcikets tilständ för det närwarandc.
In - Den zo September.
107» Jnkerestcnterne hafwa upbrutit af Höganäs Grufworna 355,576 Tunnor Kol N:o i. 550,429 Tunnor N:o 2, och 97,836 Tunnor R:o 5, till ben 1 Maji inncwarande är- Priset pä Kolen N:o 1 ivar de första arén 16 ä 24 st. Riksgälds-Sedlar Tunnan.
Nu är det l R:dr Riksgäldssedlar Tunnan.
Genom Kongl. Majits Nådiga tillständ, har Jntcrestentcrnc ! flutet af det förra och i loppet af det inncwarande ärct till Köpenhamn öfwerfbrt nära 45002 Tunnor Kok N:o 1, hwarinedelst uti Frakter och owanligt hög be, tätning för Kolen nära 90,000 R:dr Banco bljfwik en Rikswinst pä Handelswägen.
Totala bristen förlednc Wär i Köpenhamn af Engelska Kol, har tilffyndat Grufwe-Jiitcrcstcnterne denna betydeliga upmuntran för j är; men dä fred af England blifwer afflutad med
Dannemark, falla ofelbart priserna till det manliga.
Kolwcrkct föder, hyser och kläder nu 5 a 600 menniffor, stora och smä. 180 a 190 arbetande manspersoner och resten hustrur och barn.
Or senare börja redan wid 10 ärs äldcr, att med wista arbeten sysflosättas, och förtjena minst 6 st. om dagen.
Ett mägtigt stenbrott af bästa beskaffenhet, är wid Grufman uptäckt, som med tiden bör fournera Dannemark med Sandsten till Byggnader.
— Skenen kan täljas med knif dä den utur brottet uptages, men härdnar i luften till wida större fullkomlighet än Gottlands Sandsten. — Kol-Grufwan har ock tillskyndar Fäderneslandet ett Järngjuteri, pä Engelska sättet anlagdt, och en Salt-glascrings inrättning för Lerkäril, här j Riket förut okänd, och hwarS tillverknings-godhet och nytta icke bchöfwer förespräkare.
— Anlägg, ningen af desta werk kostar mig 50 L 60,000 R:dr, wid hwilka mera än 70 Personer, utom deras Hustrur och Barn njuta sin föda.
— Eldfast Lera af bästa beska flen» 1072 Den M September. skaffcnhek, äfwcn i Riket förut saknad, är ock igenom min försorg uptäckt.—
Den äger en outödelig »läglighet och ben fullkomliga godhet, att ben swarar eniok alla de behof hwartill Utländska Leror hninnll blifn-it införskrifne. — Clt Elas-Bruk är ock wid Kol-grenwan anlagt för Bouteiller, hwarcst mera än Zso,OOv sädaNe pä ro Mänadcr kunna tilwerkas, hwilka ock till mesta delen före kriget gätt till Köpenhamn och inbringat penningar i Riket.
Inköp af Hemman, gjorde enskiften, bctydeliga Upodlingar, har äfwcn warit för Erufwe-JNterehentcrne ett bchöfwcligt yrke, dä ej mindre än 80 ä yo hästar Mäste wid Grufwan hällas, der inköp af Fourage är fä sivärt, att Ärgängar warit, dä Jnlerctzcntenie warit nödgade löta komma det frän Götheberg och Bohuslänske Skärgärden.
Af allt hwad sälcdcs i möjeligaste korrthct sammanfattade ofullständiga berättelse om Kol-Erufworne i Skäne är anfördt, hwilkct allt med s-rSa och afsttttade Böcker till och med för 1808 kan stprkas, lärer Högloft.
Stats-Utffottet uplyst finna, att ingen privatman i Riket, sä widt mig kändt är, förelaget ett sä stort widlpfligt och kostsamt werk som jag gjort, hälst när det stärskädas att beskaffenheten deraf är i Fäderneslandet alldeles np, och sälcdcs fordrat kostsamma an, skatter, e) allena wid wcrkcts anläggning, utan ock till dllgilligt folks jnöfwande, sä wäl till Eld- ock Luftmachincrnas byggnad, hwilka alla äro här i Riket till alla deras delar gjorda, utakr ock till deras skjötsel.
Lika sä att inöfwa folk uti allt hwad som hörer till Erufwe-brytningcn; Schackt-sänkningar m. m. hwilkct tfflt icke liknar sättet hwarmcd andsa Erukwor behandlas.
— In terehen terne hafwa till den ändan warit nödsakade - Len Zo September. 1073 sakade att frän England läta komma dertill want folk, säsom Jordbärarc, Schacktmästare, Machin--karlar och Grufwe-karlar, med mpcken kostnad. — Zolkct som nu tvid Grufwan npttjas, äro nu fullbfwade, och Engelsmännen redan för 2 a z är sedan hemsände.
Kostsamma »verktyg och rcdskaper hafwa blifwit anskaffade, säsom wagnar, hwilka med allenast en häst forsta ^rdcls mil pä en gäng 20 Tunnor Stenkol; sädane gä pä särskildte dertill gjorde Jcrnwägar, hwilka kosta Z L 4 R:dr Banco per famn, och sä widare, hwilkct allt utwisar be gröfwa kostnader och ständiga omsorger, som tvid detta företag warit nödwändige.
Skäne är till största delen en skoglös ort, och de skogar ber finnas aftaga ärligen mycket; Torf-mässarna äro till det mesta upskurne och bristen pä bränsle i denna goda province stall förmobcligen i framtiden medföra de betänkeligaste följder, om ej Kol-fälten blifwit uptäckke, uptagne och blifwa bearbetade.
— De stora fbrmoner, som i öfrigit tilflpta ett Land som har Stenkols-bäbdar, beivisas bäst igenom Englands för, hällande i den delen.
Alla Englands Manufacturer och Fabriquer hemta sin styrka af stigängen pä Sten, kol, och Engelska Sjömagten täger fikt Sjöfolk igenom samma förmon, emedan flere 1000 Skepp sytzlosättaS allenast med Stcnkols-transporter till en stor del af Europa, obenämndt dem som nyttjas i samina afseen, de inom Riket.
Slukeligen och dä Höglofl.
Utskottet uplpst pröfwar hwad jag gjort och hwad ännu är att göra wid omförmälte, efter min tanka, Riksnyttiga werk, föreställer jag mig att resultatet deraf blifwer sädant som jag smickrar mig med att böra wänta.
Tidens stick och fbrewarande penninge-ställning i allmänhet kommer härwid ofelbart i beräkning, och dä Riksgälds-werket fär af mig ben ränta, som det samma Tredje Band.
N:c> 137, 138. sifwer, 1074 Den §0 September. gifwcr, tyckes sädant äfMcn kala till min förmon.
Säkerheten för ben mig lönade Summa lärer i Grufrvans Actier wara mera än tilräckclig, och jag föreställer Mig att Höglofl.
Utskottet, ester ett noga bedöm» mande af alla i denna sak inlöpande constdcrationer, snarare wörö öfwcrtygade att mig nägot widare unders stöd bodde lemnäs, än att i en tid) som den förcwas rande, sätta en man i förlägenhet, hwars afsigt altid warit och bliswcr att gagna sitt Fädernesland.
Stocks holm ben 7 Augusti 1809. k. Kuutii. kika lydande med Originalet betygat kröc!e!iusi Herr Grefwe n och Land k-Marskalk r n gjorde derpä proposition till bifall pä Stats» Utskottets »flätande i hela be§ widd, hwilken beswaras des med K Herr Ojutttzkeiät, klarina förklarade sig samtycka härtill, om under detta bifall lill Stats - Utskottets utlätanve äfwen more inbegripen Hans EMllences m. m.
Herr Grefwe kluutks ansökan, emedan det wokc skada bäde för Hans Cxcellences sä nyttiga företag, och den Landsort som deraf drager ctr betydlig winst, oM ej det begärde betalnings-anständet skulle bcwiljas.
Herr Gkefwen och Län dt-Marsk al ken swarade, att Stats-tttffotttts Protocollss Utdrag wore till alla delar bifallit - Den Z0 September. 1075 Föredrogs Herr LtrLies, Larl ?restria, d. 22 September uplästa och pä bordet lagda Memorial, rörande bytesbristcr, hwilket pä Herr GrefweNs och Landt, Marskalkens proposition remitterades till Allmänna Beswärs - och Economie-Utskottet, och lemnadcs Författa» ren tilständ att detsamma med dr Sfrige Ständen tom» tnunicrra.
Herr k t > r> tztpv r, 6srstt, hemstälbi ont icke, dä tiden lider och Riksdagsgöromälcn Mot Riks, ibagens skut Skås, walen af Banco» och RiksgäldSContoir»
Fullmägtige kunde inom stutet af Nästa wecka fä. förrättas.
Friherre Lv r, st e, Larl, erinrade» att bS StatS-Utskottet nu wvre sysselsatt med författandet af Jnstruction för Riksgälds-CoNtoirets Fullmägtige, borde personernas wal upffjutas, till dess Jnstruttionen hunnit Utarbetas.
Friherre i l s en c r s n t L, fobarr VVilksIm, trodde att dessa wal borde Upskjutas til desi fä wäl Riksdags» som Riddarhus-OrdNingen wvre färdige och antagne, emedan ätfkillige wilker för walen af dessa författningar torde komma att bero.
Herr Lest cr 8 t 6 ät > fou, instämde häri» emedan om walen nu skulle anställas borde de ske Clas» se-wiS, hwilket e) efter ben lipa Riddarhus-orvningens atrtagande lärer behöfwas.
Grefwe d.! örns r» Larl Oabrie!, ansäg bäst att innan walen förrättades afwakta Danto- och Stats-Utskottens berättelser vin Banco- och Riksgäldswerkens förwalkning, emedan inan dä först kan känna dr personers fbrhällar.de, som hittils haft Riksens Stän» -cr< fbrkrorndr» L076
Friherre l^iljecruntr, sofian Willielm, anmärkte säsom ett stät till upffof, att wid Riksdagens flut äswcn flera af Riddcrflapet och Adelns Ledamöter här wore närwaranbe, emedan de dä wänta, att de wigtigaste frägorne förekomma.
Herr Grefwen och Landt-Marsk alken föreflog i anledning häraf, att walen af Zullmägtige i Banco - och Riksgälds-wcrken, skulle upffjutas pä odeterminerad tid.
BiföllS.
Upläfles ett sä lydande ifrän Expcdilons-Utikottet ingifwit Wördsamt Memorial!
Stars -- Utskottets under den 2s Augusti afgifva Fbrflag till bestämmande af Stats-Werkets utgifter för Kongl. MajttS Hof- och Hof-Stall-Staters underhöll, har ben i och s i denna mänad blifwit af famtelige Rcspcctive Riks-Ständcn gilladt och godkändt, likwäl med följande gjorda wilkor och undantag:
Af Zögwordige preste-Ståndet, att som regleringen af berörde Stater swärligen lärer kunna medhinnaföre d. i October, frän hwilken tid Stats-Utssottct fbrcflagit underhälls-summans beräknande, hemstälde Prestc-Ständct om icke det mätte till Kongl.
Majus eget nädiga afgörande bfwerlemnas att, efter dc^ höga godtfinnande, intill betta ärs flut upffjuta regleringens werk
1077 »verkställighet; samt af Aederrvärda Bonde-Ståndet, att ven del af förslaget, som angär Stuterierna pä Kungsör och Strömsholm, borde, skiljd ifrän ören, det i det hela, med de hos Ständet gjorde anmärkningar, till Stats-Utskottet äterförwisas.
Af sädane anledningar, och dä, enligt 69 H Rcgctings-Formen, i frägawarande ämne synes fordra nägon ytterligare ätgärd förrän beslut warder uthärdad?, fär hos Riksens Höglofl.
Ständer Erpeditions-Urskotlet wördsamt anhälla vm föreskrift, huru härmed förfaras mä, i afseende pä upsättandet af Expeditionen, hwilkcn torde sä skyndesamt som möjligt böra afgä, hälst tiden snart är inne, frän hwilken den faststälde Summan är M upbärande föreslagen.
Stockholm den 29 September 1809.
Pä Expeditions»
Utskottets wägnar:
, Liustsk V^Ibscl^lill.
Lam. kr. 2iervo§e!. backers Olofsson. s. v. Wallerius.
Herr Grefwen och Landt-Marskalken hemstälde, om icke enligt 69 Z i Regerings-Formen, hwaraf Herr Grefwen och Landt-Marskalken upläste början, Stats - Utskottet i anledning af detta Cxpeditions-UtskottetS Memorial, borde anmodaatt uptaga och bcswara Ständens serskildta meningar i deras, rörande Konungens Stat, fattade beslut.
Bonde-Ständct hade bifallit Stats - Utikottets förslag med nägra undantag, rörande Stuterierne pä Kungsör och Ströms - 1073 Pen M September.
Strömsholm.
Prästc-Ständet hade äfwcn bifallit förflaget, men i afseende pä tiden hwarifrän det skulla perkställas, önskat att den upflökcs till den i Januari, .
Riddrrffapet och Adeln och Borgare Ständet hade alldeles oförändradt antagit Stats-Utikottcts förstag.
^ Att söka bringa Riksens Ständer till ett enigt besluts ^ Ivope nödigt, innan en Expedition kunde upsättas, och ttll den ändan sireffrefwe Regerings-Formen, art mälet till Stats-Utstottet skulle äterfbrwisas, Grefwe del 5 rv 6 x, ^stolpa 6örs», utbad sig fä anmäla, att i anledning af BondcStändctS anmärkning Stats-Utskottet redan serflildt uptaglt belitz sa fräga, och ffulle snart komma med sitt utlätande deröfwer.
Friherre k l e m , kl A, Lisas, trodde att den olikhet i vbetydeliga omständigheter, som emellan Ständens bcflut upstätt ej hindrade Koygl.
Mas:t att tyfta de honom anflagne medel.
Oen af Bonde-Ständet gsorda anmärkning more äftxen icke hinderlig emedan serffildc medel i Staten tyore Kongl. Maj:t ary» flagge till hästars upköp, Underteknad 8i!verstol^>s, ^xel Lisbriei, utbad sig fä crindra, att det genom Stats-UtffottctS förflag worc Konungen säsom en förmohn tillagdt, att i frän Stuterierna pä Kungsör och Strömsholm, till ett wihl tägt pris, som han wille päminna sig 2OO R:dr W:co upköpa hästar, och att säledcs om ben af Bonde Stänket wäckta betänklighet skulle werka nägon förändring i Ständernas beslut, blefwe Hans Maj:t i mistning af denna förmän, hwilken omständighet ofelbarL ffulle influera
xä eLpeditione^ Hery Ten 30 September. rv79 Herr Lilverotoipa, 6ustsk /rbrabam, anmärkte, att egcnteliga frägan här vare, huru särskildta Ständs, i huswudsakcn sammanstämmande, men i nägra obetydliga omständigheter skiljaktiga, beslut, skulle sä förenas, att en expedition däröfwer kunde upsäktaS.
SxpcditionZ-Utstottct kunde cj med denna sammanjämkning befatta stg.
Ä?en samma anförda He) § i Regerings-Zormcn, föreffrifwcr sättet, huru Stats-Utffottct skall söka till ett resultat förena Ständcns meningar.
Hela frägan borde säledcs efter Herr Zilverstnlpoa tanka till Stats-Utskottet ätergä, som ägde att försöka en sädan jemkning, hwarcftcr Expeditions-Utffottet kan komma i tillständ att uppsätta Riksens Ständers gemensamma beslut.
Friherre klsmin§, Lkps, förklarade, akt han tvid närmare eftersinnande funne saken sig perkcligen sä förhälla, hiyarföxe han tillstyrkte ben förcslagne ^emiZsan.
Pä Lervin af Herr G^efwen och Landt-Marskasfen ytterligare gjord proposition, blef denna fräga, i anledning af Expeditions--sltffottetS gjorda förfrägan, af Höglofl.
Riddcrskapet och Adeln till Ståts-Utskottet remitterad.
Föredrogs ä npo Allmänna Besivärs - och CeoRomis«Utskottets den 27 dennes pä bordet lagda Betänkande, angäende UppbördswerketS förbättrande, och blef detsamma, uppä af Herr Grefwesi och Landt-Marffalken gjord proposition bifallit. 3 ans 1O80 Den ZO September. anledning af den wid sista klsnum upstjukna fräga, om Frälse - Hemmans deltagande i Kungsskjuts, hade Herr krucs, , anmält sig, hvilken nu uppropades, och anförde:
Som allmänna rö sten tyckes wara för Kungsstjutsens utgörande af Frälse, hälften mot Skatte, har jag för min del intet annat att erinra härwld, än att under namn af Kungsskjuts endast bör förstäs, dä Kongl.
Maj:t l egen Hög Person, eller nägon annan af den Kongl. Famillen reser , men att däremot ingen annan, hirem det wara mä, bör fä nyttja Kungsskjuts - Hästar, emedan det skulle lända till för mycket mihbruk i en framtid, sä att stuteligcn bäde Krono-Fogdar och Länsmännen tro sig wara berättigade härtill, som pä witza Orter werkeli, gen stedt.
Jag wägar sälcdes gnhälla, det Högwälborne Herr Grefwen och Landt-Marskalken täcktes härgöra proposition.
Herr Grefwen och Landt-Marskalken:
Som han hade tyckt Majoritetens kanka wara att Krono- och Kungsskjuts wore det samma, Wille han proponera, att dä Kongl. Maj:t eller nägon af den Kongl. Famillen reser, Frälse mätte i skjutsen deltaga till hälften emot Krono- och Skatte-Hemman.
Ätstillige hördes ropa, att detta beslut äfwm byrde utsträckas till skjutsen för Konungens Suite.
Herr 1Knm , pssir, förbehöll, att be twL sakerna Krono - och Kungsskjuts ej mätte förblanda-; betalningen för Kungsskjuts hade warit olika mot för Krono - Den zo September. io3t Kronoffjuts, men detta hindrade ej, att han icke gerna bisölle frägan om Konungens och Hennes Majrts skjutsande.
Friherre liljencrants, jsolian Willielm:
Jag war fränwarande när denna frägs förra gängen ventilerades; men om, säsom man b«, rättat mig, Majoritetens tanka warit och är, att Kungsskjuts är det samma som Kronoskjuts, behöfweS öfwer denna fräga ingen ny proposition eller nägot nytt beslut, utan är den inbegripen under Ridderskapets och Adelns beslut om Kronoskjuts.
Herr klingspor, 6erclt, ropade
Nej, att de wore icke detsamma; han ansäge Kungsskjuts wara alldeles särskild ifrän Kronoskjuts.
Herr Grefwe n och Landt, Ma r« sk alken:
Ridderskapet och Adeln har ju redan af, gjort, att när Konungen, eller nägon af Kongl. Huset , med deras Suite reser, Frälse dä i skjutsen bör deltaga till hälften emot Krono och Skatte. RopadcS Ja. Herr Grefwen och Landt-Marskalk en tillkännagaf, att den af BewillningS»Utskottet inlämnade Skydds-Tabellcn nu skulle uppläsas, men ätskillige hördes förklara, att upläsningen deraf wore onödig, emedan man ändä ingen ting kunde fatta, utan att sjelf läsa densamma.
/ Gref - rc>83 Den zo September.
Grefwe örn <; r , Lori 6sbriei , före!» ställde, akt Ridderskapet och Adcln bestulit denna Ta-, bcllS uppläsning, samt all det wore ett farligt präja-» dicat, om något skulle kunna komma under vcirtilation, som cj ordenteligcn blifwit föredragit; Hvarjämte Herr Grefwe» och Landr-Mar» skalken tilläde, att upläsningcn wore sä mycket nödwändigarc, som Ridderskapet och Adcln bestulit, att sjclfwa Bewillnings - grundcrnas pröfning ej förr än 8 dagar efter denna tabells upläsning ffull? fä fdrrq tagas.
Efter nägon korrt öfwerläggning fdrblcf
Rid» derssapet och Adela derwid, att berörde Tabell skulle Uppläsas, Friherre 8 t aLi vorrl-loilLtein^ Lorfits I.uävig:
Ridderikapet och Adeln hade länge sedan beslutit, akt genom Bcwillnings - Utstottct infordra upplysningar om de anmärkta origtighetcrna i Riksgälds-Contoirets uppgifter pä influten Bcwillnrng för Socker, Krut och Alun.
Dessa upplysningar hade ännu icke hörtS af.
Ltael hemstälde derföre till RidderskapetS och Adelns upplysta pmpröfwande« om icke kvederbörande kunde päskyndas.
Han trodde ej att Stats - Utskottet kunde reglera beloppet af deq tillkommande Bcwillningcn innan det noga känner Statens inkomster hittilbags.
Han föreslog därföre, att till Riksgälds--Contoiret finge göras endast dey enklq frägan: om i betz uppgift är nägon missräkning, elley sy det ej sätt ni?ra till fig uppgifwit.
Hery Den HO September, dvZz Herr 1 k a m, psbr:
Det är länge, redan mer än 8 dagqr sedan BcwillningZ-UlskottetL anmodan härom till Hof-Eantzlcrn afgick; nägot sivar är ännu icke ankommit, och Utskottet kunde cj mera göra.
Herr strain trodde cj heller, att Ridderffapet och Ädela ha» de nägon annan utväg, än akt zenora Hof-Cantzlrrn infordra upplysningar, Friherre 8 ruöI von kkol16 tsrnt Riksgälds - Contoiret är Riksens Ständers eget Werk. Riksens
Ständer behöfva derföre icke heswära Hof, Cantzlercn för att derifrån bekomma upplysningar u> -jan de kunna djrccte dcrifrän infordras, Grefwe kl örns k.
Larl dubris!
r Riks» gälds-Contoirel kan rj lämna de upplysningar som äro hegärda.
Det kan allenast se hwad till detsamma är Uppgifvit, men uppgifternas rigtighet kan endast hos UppbördSmännen controllcraS, När Bewillni'ngS»Utskot-> tet nu wändt stg till Hof-EantLlern föp att härom er« hälla uplysning, tror jag sälsdes att nu ingen ting Widare wid saken kan göras.
Herr Grefven och Landt-Marfkalken: Bewillnings - Utskottet kan wisst ingen ting mera göra än det gjort, men den enda utwäg Ridderskapet och Adeln kanske kunde taga, more att xäff-nda BewillningS-Utskottets yttrande, Friherre 8 t a si yrkade, att en bestämd lid mätte bkifwa Riksgälds - Contoiret förelagd, innom hvilken upplysningarne härom borde aflemna?.
Grefwe klörnsr.
Larl dubris!:
Sjelf»
Ost uppgifterne, htyarom här är fräga, ligga hos up hhrW - 1084 Den Zo September. bördsmänncn.
SäledcS kan Riksgälds-Contokret ej säga nägot om denna sak.
Men af Landshdfdingar och Uppbördsman kan man erhälla utlätandc, huruwida Uppbördslängderne äro rigtige eller ej.
Härwid hördes flere tala pä en gäng, sä att ingen ting redigt kunde till Protokollet fattas.
Sluteligen pttrade sig Friherre H.flslsvsrä, bria Oörnn:
Frägan torde kanske wara enkel, om den rätt utreddes.
Angär den nu blott missräkning af RiksgäldsContoiret, har utan twifwcl Friherre Ltael rätt i den utwäg han föreslagit.
Rbrer den äter en undersökning af Uppbbrdskängderne, kan man derom ej wända sig till Riksgälds-Contoiret, utan äro Landshöfdingar och Uppbbrdsmän de enda, som derom kunna lämna underrättelse.
Herr Grefwe» och Landt-Mar, skalken:
Nej, frägan är om en uppgift ifrän RikSgälds-Contoiret pä BcwillningL-Meblcn för Socker, Krut- och Alun-tillwcrkningen; men hwad Sockret angär, har Grefwe ve la 6ar6is sjelf sedermera, efter ytterligare inhämtade upplysningar, funnit, att ett misstag wore begängit.
Friherre 8tsel von vollntein:
Jag har ej annat begärt, än att RikSgälds-Contoiret mätte ge tillkänna, om det till äfwentyrs för be anmärkta artiklarne burit upp mera än som blifwit uppgifwit: för öfrigt är det rätt beklagligt, att Grefwe ve In 6sr6ie icke är tillstädes för att sjelf härbfwer förklara sig.
Herr Den zo September. 1085 Herr krintxtcfiölst, kaul, utbad sig ödmjukeligen fä upplysa, att, om nägot Herr Grefwe Oe la 6sräies yttrande, angäende i fräga warande anmärkning, blifwit sä fattadt, som ffulle Herr Grefwen tillkännagifwit, att uti samma anmärkning more nägot misstag, sä hade man orätt fdrstätt berörde yt» trande; ty hwad anginge anmärkningen ä Riksgälds, ContoiretS uppgift pä Bcwillningens belopp för Socker, sä more Herr ?iintrlckö!6 dcstomera säker om an» märkningens rigtighet i den delen, som han, efter att hafwa haft tillfälle, af Riksgälds - ContoiretS Förslag finna, att för det i fräga warande äret Bcwillningens belopp för Stämpladt Socker uti samma Förslag ej blifwit högre upptagit, än för omkring ZsO,ooo skälp. sjelf förskaffat och till Herr Grefwe Os Is 6ar6is öfwcrlämnat wedcrbörligt
Embeles betyg frän denna Stadens Hall- och Manufactur - Rätt, att för samma är, endast för de här i Staden warande Socker-Bruk, blifwit afstämpla!»- omkring 1,200,000 skälp., hwarföre Bewillning är worden erlagd.
Friherre 8 tsLI von klollstein yrkade ä npo pä stn gjorda motion; Hwarrfter Herr Grrfwen och Landk-Mar sk alken frägade hwad Friherre Lmel ästundader Friherre 8tsel von k5 ali ste in swarabe, att om Herr Grefwcn och Landt-Marskalken icke fattat hans tanka, wille han den ä nyo uprepa.
Herr Grcfwen och Landt-Mar skalken:
Skulle dä Herr Baron wara nöjd, om nägvn närwarande Ledamot af Riksgälds-Contoiret eller Bewillnings - Utskottet ätoge sig, ätt i RjksgäldS Coy» - !v86 Den M Heptembek, bonkoiret undersöka uppgifterna och derom afgifwa M» derrättelsr?
Frshrrrc 8 tsel von kl o 1! dt b i si:
Vet koMmcr an pä Ridderskapct och Adeln och icke pä mig, om dck icke will dirccte itikräfwa beha upplySnin» gar ifrän Riksgälds»Coutoiret, som wäl mäste hafwsi anmärkt en sä betydclig brist, Herr L o c k. ^ Ldrstcr l^uöviK^ frägadt hwart de 8oo,Oos skölp, som fattas tagit wägen.
Herr k s si 1 tr» Lsi; Otto k'raZr>a, insög ef hwarfbr icke man kunde infordra ett sivär om denna sak ifrän Riksgälds - Contoiret, sedan upplysningarnt berifrän inkomma, kunde man alt efter deras beskafr senhet taga ett part!, Herr 8ilver8tojp6z öustsk ^sits» , utbad sig i ödmjukhet fä hemställa, om icke denna sak, när man sammanräknar desi ventilation i flera fbregäende klans och i dag, redan borttagit meret tid, än det skulle hafwa kostat att göra Friherre Liset genast till wiljer.
Han säge ingen ting onbt uti, att frän Riksgälds - Contoiret de begärda upplysningarne infordrades, ty ehuru nian förut kunde weta, att dek swar dcrifrän erhälles, ej är tillfredsställande, wunnej i alla fall, vin det mcdgäfwcs, att wi nu ej med ett onödig öswerläggning borttoge tiden.
Herr 'jk siL tn, kesir , twekade ej ätt ju De» willningS-Utskottet gjort sin ffyldighet, och trodde att enda wägen, att härom winna upplysning, wore den som blifwit widingen, att densamma genom Hof-Cantj» Urn infordra» Gref - Dett 30 GepretnVeV. W37 Grefwe ^lörntzk»
Gabriel, wille widare sätta sig eniok, att upplysningar ifrätt RikSgäldS-Contoiret mätte infordras.
Meli det ginge ej «n att infordra denna upplysning d i recke; Riksgälds» Contoirct stöde under Stats «Utskottets Revision, och vm sälcdes dctza upplysningar ifrän Riksgäld? - CvNtoi» ret ssulle begäras, böra de efter laglig ordning genom StatS-Utffotte! infordras.
Friherre 8tse1 eton kkol! stein: Frägan wore redan till BewillningS - Utskottet remitterad, han anhölle allenast» att nägott tid förelädes in» vm h wilken saken mä blifva utredd.
Herr vott 8 c b rt 1 Lr n b e i Osviä, kville r) förlänga en redan altför längwarig ventila, tion öfwer detta ämne, han önskade allenast, att StåtsUtskottet e) finge ett ökadt beswär.
Utskottet har gran» stat RikSgälds»Contoirets räkenskaper i allmänhet; men ej har det kunnat ingö i particulariteter » och granska UppbirdsmännenS uppförande.