Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag anhåller att Hr Frih. o. Ordf:den måtte framställa propos. på mitt förslag, att Hr
Dalmans motion måtte läggas till handlingarna, emedan, om Gr.
Liljencrantz's förslag antages, så lära vi om en månad eller sä hafva att motse en ny discussion i samma ämne, sådan som den, hvilken i dag uptagit Ståndets lid.
Under den form, som Hr Gr.
Björnstjerna begärt propos., kan jag icke medgifva densamma.
Det är efter mitt förmenande oformligt att lägga en motion lill handlingarna, i anledn. hvaraf Utsk. yttrat, alt.
Utsk. icke f. n. handlagt densamma.
Utsk. är, ex nobili officio, skyldigt, att afgifva yttrande öfver motionen, innan någon annan behandling af densamma kan hos R. o. Ad. förekomma.
Då jag afstålt ifrån ett sådant åläggande för Utsk., emedan Utsk:s egna ledamöter, äfven de som höra till mina motståndare i denna fråga, försäkrat, att Utsk., äfven utan ett sådant åläggande, skall handlägga min motion, så mäste jag likväl motsätta mig framställandet af den grundlagsvidriga propos., som Hr Björnstjerna nu begärt.
Det Serskildta Utsk. lärer i öfrigt icke kunna undgå, alt i anledn. af tvenne RiksSlånds återremisser med hänvisning att behandla min motion, afgifva sitt Betänk., och således måste saken i allt fall ånyo blifva föremål för R. o. Ad:s öfverläggning.
Det ändamål, som Hr Björnstjerna åsyftat med sin propos., nemi. alt min motion icke vidare må kunna komma under R. o. Ad:s pröfning, lärer således ändå, beklagligen för honom, icke kunna vinnas.
Jag yrkar således framställande, af den propos., Hr Gr.
Liljencrantz äskat.
Gr. L i 1 j e n c r a n tz:
När jag före voteringen fästade R. o.
Ad:s upmärksamhet på de olägenheter, som sannolikt skulle härflyta derifrån, att man nu behandlat Hr Dalmans motion och talat om sättet att på förhand, såsom det tyckes, vilja afgöra denna motion, så skedde det under den förutsättning och förhoppning, att den discussion, som nu håller på att upkomma, icke skulle ega rum.
Jag vill tro, att Hr Gr.
Björnstjerna, vid närmare besinnande af saken, icke skall fortfara att yrka på hvad som är overkställbar!.
Grundlagen säger uttryckligen att ingen allmän fråga får utgöra föremål för beslut inom RiksSt:n, innan Den 4 Februari c. oi. 3 83 den blifvit af Utsk. beredt.
Är nu förhållandet sådant att Hr Dalmans motion blifvit af vederbönde Utsk. beredd, eller är förhållandet icke sådant?
Det måtte väl vara förhållandet, att Hr Dalmans motion icke blifvit af Utsk. beredd.
Jag vet sannerligen icke hvad det är för en handling, som Hr Gr.
Björnstjerna önskar få lagd till handlingarna.
Så vidt jag kunnat finna, så har Utsk. blott i förbigående nämnt, och det är ganska klart alt så förhåller sig att, om Utsk:s Betänk, öfver Hr Sandbergs motion bifalles, så förfaller Hr Dalmans motion af sig sjelf, efter den förra motionen i sig innesluter Hr Dalmans, eller det syfte, som han önskat vinna; men efter det förhållande åter som nu inträdt, att flere af Stånden hafva afslagit Hr Sandbergs motion, så måste Utsk., hvad beslut R. o. Ad. än fattar, behandla Hr Dalmans motion.
Hr Frih. o. Ordf:den anhöll att få fästa R. o. Ad:s upmärksamhet derpå, att under loppet af discussionen, som R. o.
Ad. förklarat vara slutad, hade i fråga om sednare punkten, hvilken hade följande lydelse: ”hvarigenom Utsk. anser sig hafva, så vidt f. n. erfordras, äfven besvarat Hr
Dalmans anförda motion”, blifvit yrkadt, dels att samma punkt må läggas till handlingarne, dels alt den måtte återremitteras, samt att följaktligen dessa 2:ne propos:r, den ena å punktens läggande till handlingarne och den andra å densammas återremitterande voro de enda, som nu kunde framställas.
Jag anhåller, alt få förena mig med Gr.
Liljencrantz uti den framställning han gjort, på det att Hr Dalmans motion må komma under öfverläggning af Utsk.
Då härefter Hr Frih. o. Ordf:den hemställde om R. o. Ad. ansåge att den del af Serskildta Utsk:s förevarrde Betänk., som innefattade följande ord: ”hvarigenom Utsk. anser sig hafva, så vidt f. n. erfordras, äfven besvarat Hr Dalmans anförda motion”, böra läggas till handlingarne, ropades starka Ja, blandade med Nej, hvarpå Hr Frih. o.
Ordf:den förklarade det han ansåg deuna propos. besvarad med öfvervägande Ja.
Ordfiden ville hafva godheten att lill R. o. Ad. göra framställning om remiss till det Serskildta Utsk. utaf det af mig i dag framställda anförande.
Uppå härefter framställd propos. bifölls att det af Hr
Dalman afgifna anförande, hvaruti han närmare utvecklat sin motion, finge till det Serskildta Utsk. remitteras.
M:s nedannämnde denna dag f. m. ankomna Nådiga Propos:r och Skrifvelse!- till R.
St:r: l:o Ang:de försäljning af åtskilliga Kronan tillhörige byggnader och tomter i Götheborg samt försäljningsmedlens användande till nya artilleri-förråds-byggnaders upförande derstädes; 384 Den 4 Februari e. m. 2:o om uphörande af den till Statsverket nu ingående arrende-afgift för Carl Gustafs stads krono-tull-mjölqvarn; 3:o ang:de pensionsfyilnad vid afskedstagandet för Andra Bataljons-Läkaren A. B.
Michadsen; 4:o ang:de pension åt Reg:ts-Commissarien J. L. Aberg vid afskedstagandet; 5:o ang:de i frågaställd utsträckning af Nämndemäns rätt till skjuts- och traktaments-érsättning för syner och andra förrättningar ; 6:o ang:de utbyte af ett Häradshöfdingen i Öfre Fryksdals samt Öfre och Nedre Elfvedahls Tingslagers domsaga på lön anslaget qvarnställe; 7:o ang:de utbyte af indragna Pukslagare-bostället Hvitlanda, Thomas- och Kullagårdarne emot Häradshöfdinge-bostället Repperda Brakegården i Jönköpings län; 8:o ang:de tilldelande af pension från allmänna IndragningsStateu åt Läkaren vid Straff- och Arbets-fängelset i Malmö, Christian Henrik Andersson; 9:o ang:de rättighet för Balaljons-Chefen vid Krono-ArbetsCorpsen, Majoren Jonas Gabriel Schander, all erhålla pension ä Rikets allmänna Indragnings-Stat; 10:o om understöd af allmänna medel åt Tullstatens Enskilda Pensions-inrättning; 11 :o ang:de försäljning af det s. k.
Material-huset
Al 274 i Calmar stads vestra qvarter; 12:o angule förhöjning af de Länsmännen tillkommande pensioner å Allmänna Indragnings-Staten ; 13:o ang:de årlig pension åt framlidne f. d. Siats-Rådet Samuel Grubbes enka Margaretha Johanna Grubbe; 14:o angule anslag till Auditören Georg Scheutz och hans son Edvard
Scheutz för en af dem upfunnen machin för uträkning och tryckning af mathematiska tabeller; 15:o ang:de anslag af 12,000 R:dr lill lindring i de kostnader, Carlskrona stad, till följd af kolera-farsotens härjande derstädes nästlidet år, fått vidkännas; 16:o ■ang:de beviljande till Stockholms stad af ett räntcfritt lån utaf 100,000 R:dr till understöd för bestridande af de kostnader, staden, i anledn. af kolera-farsotens härjande derstädes, fått vidkännas; och 17:o ang:de pension på allmänna Indragnings-Staten för Vaktbetjenten i Manufaktur-Diskont-Kontoret J. E. Lindström.
Den 4 Februari e. m. 385 Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Utsk:n inkomne Utlåt., Betänk:n och Mera., nemi. från Stats- Utskottet: A? 26, i anleda, af K. M:s Nådiga Propos., ang:de framlidne förre Depart:s-Chefen i Kongl. General-Tull-Styrelsen, KansliRådet J. D.
Valerii enkas och barns befriande från bemälde Kansli-Råd, i lifstiden ådömdt ersättnings-ansvar i målet, ronde den efter afl.
Besvärs- o. Ekon.-Utskottet: JU 25, i anledn. af väckt motion derom att hållandet af s. k.
Nykterhets-värdshus må blifva en fri näring.
JU 26, med anmälan att Utsk. icke kan taga någon befattning med Ilr Doktor Sandbergs motion om bränvinsbränningens inställande under nästkommande April månad; JU 27, i anledn. af väckte motioner om ändring i sättet för folkskole-afgiftens öfverlemnande till vederbönde skolstyrelser: JU 28, i anledn. af väckt motion om ändring i K. M:s Nåd.
Förordning om sockenstämmor i Riket d. 29 Augusti 1843 och K. M:s Nåd.
Förordning om sockenstämmor i Stockholms stad d. 16 Mars 1847, i hvad dessa författningar röra ordförandeskapet i sockenstämma; JU 29, i anledn. af väckt motion om förändring och tillägg vid de uti K. M:s förnyade Nåd.
Legostadga för husbönder och tjenstehjon d. 23 November 1833 meddelade föreskrifter i afseende å orlofssedlar; JU 30, i anledn. af väckte motioner om Lands-Fiskals-tjensternes indragning; JU 31, i anledn. af väckt motion ang:de penninge-depositioners införande i st. f. nu bruklig borgen för arrenden af kronojord och för vissa tjenster; JU 32, i anledn. af väckt motion om anslag å kyrkodörren af förteckning på kungörelser, som efter gudstjenstens slut upläsas; JU 33, i anledn. af väckt motion om indragning af Korrektions-inrättningen på Långholmen; JU 34, i anledn. af väckte motioner om ändring i nu gällande föreskrifter, dels i afseende å läkarebetygs bekräftande med edelig förpligtelse, och dels om användande af edgång i allmänhet ; JU 35, i anledn. af väckt motion om förbud för utländninear att med handelsvaror kringresa i landet; H. 3. 25 386 Den 8 Februari. j\2 36, i anledn. af väckta motioner ang:de återuplifvande af de tills vidare inställde forfattningarne om stapelstädernes Handlandes och Skeppsredares skyldighet att årligen införa vissa saltbelopp och hålla ständiga saltuplag. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. f till 11 e. m.
In fidem protocolli, Mert Munck.
Onsdagen den 8 Februari 1854.
Justerades ett Prot.-Utdr. för d. 4 dennes.
Till följd af den rätt mig lemnad är i Riksd.Ordms 57 § 1 mom. får jag här nu reservera mig emot R. o. Ad:s d. 4 dennes fattade beslut i afseende på Serskildta Utsk:s Betänk.
JV° 3 öfver väckta motioner om inställande af bränvinsbränningen under April månad d. å. och om åtgärder mot ett befaradt kringgående af Kongl. Kungörelsen d. 13 Juli 1S53.
Uti denna reservation åligger det mig att utföra till slut hvad jag samma dag beslutet här fattades, hade äran påbörja, men hvilket slut då mig förmenades att fullända af de vexande ropen på proposition, som då gjorde sig gällande, förmodligen af de 98:s parti, då de förnummo att de 28:s lilla hop kunde möjligen vexa ännu större, om man icke med rätt eller orätt i tid vore betänkt på att tillstoppa munnen på de få Ulsk:s-Betänk:s försvarare, som begynte repa mod.
Detta mitt redan då tillernade slut rörer egentligen bränvinsbrännarne sjelfva och deras så ofta befarade totala ruin, om denna Utsk:s föreslagna mening skulle blifva segrande.
Om bränvinsbrännarnes vinst och förlust är någon annan än hvar och en annan samhällsmedlems vinst och förlust, sä att t. ex. bränvinsbrännarens vinst antages vara samhällets undergång, och hans förlust vara den allmänna nödens motande och öfvervinnande; om således bränvinsbrännarens vinst är hela samhällets och sålunda äfven hans egen förlust: då blefve väl deraf temligen tydligt att hans ruin vore identisk med samhällets och således hans egen välmåga, och hvaruti Den 8 Februari. 387 blefve äfven i sadant fall af Utsk:s föreslagna mening hans rätt förnärmad?
Om äter bränvinsbrähnarens välmåga består deruti, som livar och en annan menniska måsle akta för välmåga, att nemi. han har icke allenast nödtorftigt, utan äfven öfverflödigt munförråd och denna verldens andra goda håfvor åt sig och de sina, ja, äfven kan i nödens tid bistå sin arma nästa, då kan jag icke heller inse hvaruti hans ruin skulle med skäl befaras deraf att Utsk:s föreslagna mening blefve segrande.
I fall nemi. bränvinsförbndet den föreslagna tiden Skulle lyckas af en för landets väl öm Regerings försorg utkomma genom förnyad nådig Kungörelse, så stöde bränvinsbrännaren, som ernat begagna sin påräknade rätt att bränna under April månad i alldeles samma kathegori som en hvar annan menniska med fulla visthus: han hade nemi. samlat sig fulla förråder af så viii spanmål som poläter, han hade väl måst göra åtskilliga kostnader för att få sitt bränneri i fullgodt ständ: detta sitt bränneri skulle han ju i alla fall icke bränna upp, ty genom sådan slags brand finge han intet bränvin, utan det står der det star, behållande alltid sitt värde.
Det är allenast Guds gåfvor han genom sådant förbud icke finge förderfva, och en eller annaa bränvinsbrännare månde väl våga profvet, att se till om han icke skulle minst hafva dubbel vinst af att på annat sätt föryttra den hopade spanmålen och potatisen, som han kan hafva att föryttra instundande April och synnerligast instundande sommar innan skördetiden, ty, om än ärsvexten kommer i år att på vexande rot se aldrig så lofvande ut, så måste det dock icke vara mycket tvifvelaktigt, att ju på sjelfva spanmålen och lifsmedlen i allmänhet komma priserna alt vexa mer och mer under vintern och våren.
Bränvinsbrännaren måste således sjelf vara den sorn gör största vinsten af de konjunkturer, som af ett sådant nådigt förbud skulle för honom erbjuda sig; han blefve ock derigenom satt i nödvändighet att bryta sin egen viljas lilla kungsord, och finge, ehuru svår denna sin sjelfförsakelse i början kunde tyckas vara, dock omsider se, att det var just detta nya, välbetänkta och för hela landet helsosamma, större och betydelsefullare Kungsordet, som beredde honom sjelf största fördelen, ehuru den måste honom påtvingas emot hans vilja.
Hvad jag nu härom reservationsvis yttrat, önskar jag, då det hvarken kan eller får förändra R. o. Ad:s fattade beslut, måtte åtminstone för sjelfva saken verka hvad det kan, och synnerligast att det måtte lända bränvinsbrännarne sjelfva till någon liten oskyldig spekulation, om de icke kunde möjligtvis hafva äfven för sin egen del den alkira största redbara vinst för både tid och evighet af att rätt använda Guds gåfvor.
Som jag var en af de 28 bland R. o. Ad:s ledamöter, hvilka röstade för bifall till Serskildta Utsk:s Betänk.
JVs 3, anser jag mig böra nedlägga min reservation emot det beslut, R. o. Ad. i afseende å samma Betänk. 25 * 388 Den 8 Februari. fattade.
Att här vidlyftigt redogöra för skälen till mitt beslut torde icke vara lämpligt, utan blott korteligen angifva att jag grundat det derpå, att icke allenast nu, utan alltjemnt under sednare åren spanmålsprisen varit höga.
För öfvergång till det mindre af bränvin, som den nya lagstiftningen har till ändamål, hade tiden nu varit lämplig att utfärda ett förbud, då bränvinsförrådet säkert räcker till den tid, då nya ordningen skall inträda.
Man har mycket talat om helgden af Kungsord, men det finnes äfven andra ord, hvilka icke sakna betydelse, såsom: ”man skall icke taga brödet från barnen”.
Vill man gå i de fattiges kojor — och, Mine Hrr! större delen af Svenska folket är fattigt — skall man finna barnens anleten bleka, under det stundom fadrens är behäftadt med en misstänkt rådnad, och att hjelpen häremot vore mera bröd och mindre bränvin.
Det hade varit önskligt, att R. o. Ad. i denna fråga fattat samma beslut som PresteSt., detta Stånd, som är allmogen närmast och känner dess behof så väl i andligt som lekamligt hänseende, och det var åtminstone någon tröst, att detta Stånd biföll Betänk.
Vi hade gjort bättre att instämma häri, än att vidlyftigt orda om oss sjelfva, om hvilka, som bränt eller icke bränt bränvin, om nödvändigheten att hafva drank åt kreaturen m. m., under glömska af de fattigas behof af föda.
Jag förenar mig med de föreg:de talarne och reserverar mig emot It. o. Ad:s ifrågavar:de beslut.
Justerades Pleni-Prot. för d. 21 sisth Januari.
Föredrogs Const.Utsk:s d. 28 sisth Januari på bordet lagda Mern.
J\s 2, ang:de det fran sistförflutna Riksdag hvilande förslag till ändringar i grundlagen, Detta Mern. bordlädes ånyo, på begäran af Gr.
Mörner, Carl, Hr Bildt, Didrik Gillis, m. fl. ledamöter, hvarefter Hr Gr. o. Landtm., med tillkännagifvande, att de öfrige RiksSt:n beslutar att företaga detta mål till afgörande Onsdagen d. 15 dennes, hemställde om R. o. Ad. behagade besluta att icke före nämnde dag till slutlig behandling uptaga detta ärende, men att det då borde ställas främst å föredragn:slistan; hvilket bifölls. Föredrogos och biföllos StatsUtskis nedannämnde d. 28 sisth Januari på bordet lagda Mern. och Ullähn: JVs 22, ang:de serskilda arfvoden för utbetalningen af Riksdagskostnaderne samt granskningen af de i dessa kostnader afgifna räkningar och reqvisitioner; JV2 23, i anledn. af K. M:s Nådiga Propos. om nedsättning i det årliga accords-amorterings-bidraget för Landshöfd.-tjensten i Calmar län; och Den 8 Februari. 389 J\.s 24, i anledn. af väckt motion' oin anslag af allmänna medel till anläggande af ett Krono-Magasin vid Mörbylånga köping på Öland.
Föredrogs StatsUtsk:s d. 28 sistl.
Januari på bordet lagda Mern.
JVs 25, med återlemnande af 3:ne från Hederv.
BondeSt. remitterade motioner, ang:de nedsättning i afträdes-afgiften vid åboombyten å Krono- och Skatte-rustliåll. R. o. Ad. ansåg de i detta Mern. omnämnde motioner tillhöra Bevilln:sUtsk:s behandling.
Vid föredragning af LagUtsk:s d. 28 sistl.
Januari bordlagda Betänk.
JVs 5, i anledn. af väckta motioner, ang:de antagande af Lagberedningens förslag till Civil-Lag, blef detta Betänk, ånyo bordlagt på begäran af Hr Adelborg, Anders Otto och Frih.
Cederström, Rudolf.
Föredrogs och bordlädes ånyo, på begäran af Frih. af Ugglas, Curt Gustaf, och Hr von Hartmansdorff, Aug., LagUtsk:s d. 28 sisth Januari på bordet lagda Betränk.
JVs 6, i anledn. af väckt motion, ang:de uphäfvande af lagens stadganden om nedsättning af Revisions-skilling och om ställande af borgen för kostnad och skada för rättighet att fullfölja civila mål från lägre till högre domstol.
Föredrogs och bifölls LagUtsk:s d. 28 sistl.
Januari på bordet lagda Betänk.
JVs 7, i anledn. af K. M:s Nådiga Propos., ang:de ändring af 7 och 17 §§ i 30 kap. R.B. Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af Gr. Taube, Henning Edvard, och Frih. Cederström, Rudolf, Allm.
JMt 14, i anledn. af väckt motion om ändring af 20—25 §§ i K.
M:s förnyade Nådiga Taxa på arfvode för Landtmäteri-förrättningar d. 18 October 1834.
Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af Frih. af Ugglas, Curt Gustaf, och Gr. Taube, Henning Edvard, Allm.
Januari på bordet lagda Betänk. JU 15, i anledn. af väckt motion om utsträckning af den, i Kongl. Kungörelsen af d. 17 Mars 1780, civila embetsman medgifna tid att utan dertill af K.
M. meddelad serskild tillåtelse, vistas å utrikes ort.
Föredrogs och biföllos Allm.
Besv. o. Ekon.Utskrs nedannämnde d. 28 sistl.
Januari på bordet lagda Betänk:n:
JVs 16, i anledn. af väckt motion att sökande till Klockaretjenst måtte befrias från undergående af examen inför Kyrkoherden ; 390 Den 8 Fcbruari.
J\s 17, i anledu. af väckt fråga om uplifvaude af K. M:s Nåd. varning mot yppighet och öfverflöd af d. 11 Augusti 1792; JV2 18, i anledn. af väckt motion om rättighet för Arrendatorer af Lunds Domkyrko-hemman, att efter markegångspris lösa arrende-spanmålen; JS/S 19, i anledn. af väckt motion om förändrad boningsort för Provincial-Läkaren för Gottlands södra härad; samt JV° 20, i anledn. af väckte motioner om två squadroners af Indeldta Skånska Kavalleriet och Smålands Hussar-Keg:tes afsittande mot erläggande af häst-vakans-afgift.
Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af Hr Printzensköld, Carl och Frih. Cederström, Rudolf, Allm.
Besv. o. Ekon.Utsk:s d. 28 sisth Januari på bordet lagda Betänk.
JU 21, i anledn. af väckt motion om skyldighet för hvarje till full arbetskraft kommen person, alf årligen bespara något för sin egen framtid, intill dess densamma kunde anses nödtorftigt betryggad.
Tersmeden, Wilh. Fredr., och Frih.
Stjernstedt, August Wilh., Allm.
Ekon.Utsk:s d. 28 sisth Januari på bordet lagda Betänk.
JU 22, i anledn. af väckt motion om förtydligande af 5 § uti K. M:s Nådiga Förordn. om Sockenstämmor i Riket d. 29 Augusti 1843.
JU 23, i anledn. af väckt motion om anskaffande af sådane postvagnar, att resande kunna desamma medfölja.
Att poströfverier i sednare tider oftare än förr inträffa, kan icke förnekas och det vore derföre önskligt, att åtgärder vidtogesför posternas skyddande.
Men då saken är sä klar, synes det mig vara alldeles öfverflödigt, alt R.
M. med underd. skrifvelse i ämnet.
Eller skulle väl Ständerna inbilla sig, alt K.
M. icke kände detta förhållande eller icke brydde sig derom?
En sådan tanke torde icke kunna falla någon in.
Den föreslagna skrifvelsen skulle derföre, i fall den afginge, framkomma i oträngdt mål och sådant bör undvikas, sä vida R.
St:r önska, att deras skrifvelser till K.
M. skola hafva den kraft och verkan, de böra ega.
På grund häraf anhåller jag vördsamt, att R. o. Ad. behagade afslå ifrågavar:de Betänk.
Det skäl till afslag å nu föredragne Betänk., som Gr.
Lagerbjelke nyss anfört, har jag under föreg:de Riksdagar ofia tagit mig friheten att andraga, för att förekomma skrifvelsers utlåtande till K, M., då sådant icke af Den 8 Februari. 391 beliofvet varit påkalladt.
Lagerbjelke och anhålla om afslag å Betänk., ehuru jag förutser, att underd. skrifvelse i ämnet ändock kommer att afgå, emedan de öfriga UiksSt:n i detta fall ej hysa samma åsigt, som R. o. Ad. med högst få undantag alltid hyllat.
Äfven jag instämmer uli Gr.
Lagerbjelkes yrkande om afslag å förevar:de Betänk.
Inom Utsk. yttrade jag den tanken, att det vore olämpligt att uti mål af sådan beskaffenhet som detta aflåta underd. skrifvelser till K. M., ehuru Utsk. ej delade denna åsigt.
Jag förenar mig således med de 2:ne föregrde talarne och anhåller om Hr Gr. o.
Landtnäs propos. på afslag å Betänk.
Då härefter Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. bifölle Utslcs förevar:de Betänk., ropades Nej, och uppå derefter framställd propos. blef detsamma af B. o. Ad. afslaget.
Föredrogs, men bordlädes ånyo, uppå begäran af Hr von Kock, Nils Samuel, Frih.
Tersmeden, Wilh. Fredr., m. fl. ledamöter, Allm.
Besv. o. Ekon.Utskrs d. 28 sisth Januari på bordet lagda Betänk.
JV2 24, i anledn'.
af väckt motion om uphörande af mätarepenningar för stenkol, stenkols-stybb och coakes, som till Riket införas.
Föredrogos och biföllos BankoUtsk:s nedaunämnde d. 1 dennes på bordet lagda Utlåt:n och Mern.:
JYS 9, öfver en af Guld- och Silfver-arbetaren P. G. Fernlund gjord ansökning om ersättning för å Banko-auktion inköpte panter, hvilka sedermera befunnits vara af oädel metall-komposition; M K öfver ett af Handlanden M. E.
Bahr gjordt accordsanbud: och M 11, i anledn. af f. d.
Notarien B. J.
Bergers ansökning om understöd och pensionstillökning.
Föredrogs Calmar läns Hushållnings-sällskaps d. 4 dennes på bordet lagda underd. skrifvelse till K. M. af d. 12 Febr. 1853, i fråga om åtgärders vidtagande till besparing af stängselskyldigheten jemte Utdr. af Prot., hållet vid Landtbruksmötet i samma län d. 6 Juli 1852.
Då Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. bifölle, att dessa handlingar, på sätt Frih. Raab, Adam Christian, vid deras inlemnande begärt, finge remitteras till LagUtsk., anmälde sig och yttrade
På hvilken grund kan en efter motionstidens slut väckt motion remitteras? 392 Den 8 Februari.
I anleda, häraf uplvste Hr Gr. o. Landtm., alt under öfverläggningen om en hos R. o.
Ad. vackt och sedermera till LagUtsk. remitterad motion, ang:de stängselskyldigheten, Frih.
Raab åberopat ifrågavarande handlingar, hvilka, då de i sednaste plenum, med anhållan örn remiss till nämnde Utsk. inlemnades, blifvit hegärde på bordet, för att icke då behöfva upläsas; hvarefter R. o. Ad., uppå förnyad propos., biföll att dessa handlingar lingö remitteras lill LagUlsk.
M:s d. 4 dennes ankomna och på bordet lagda Nåd. Propos. lill R.
St:r, ang:de försäljning af åtskilliga Kronan tillhöriga byggnader och tomter i Götheborg samt försäljningsmedlens användande lill nya Artilleri-förråds-byggnaders upförande derstädes.
När afhändandet af några betydligare Kronans lägenheter kommit i fråga, hafva vanligtvis ritningar och planer deröfver bifogats.
Sådana saknas här, men jag förmodar, att då SlatsUtsk. kommer till frågans behandling, det förskaffar sig dem, på det att R.
St:r ej må, vid beslutets fattande, vara i saknad af nödiga uplysningar ronde de ifrågakomne byggnaderiias beskaffenhet.
Föredrogs och remitterades lill StatsUtsk. K. M:s d. 4 dennes ankomna och på bordet lagda Nådiga Skrifvelse till R.
St:r, om uphörande af den (ill Statsverket nu ingående arrende-afgift för Carl Gustafs stads Krono-TuIl-mjölqvarn.
Föredrogs och remitterades till StatsUtsk. K. M:s nedannämnde d. 4 dennes ankomne och på bordet lagda Nåd.
St:r: l:o äng:de pensionsfyllnad vid afskedstagande för Andre Bataljons-Läkaren A. B.
Michaelsen; 2:o ang:de pension åt Reg:ts-Commissarien J. L.