Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I detta afseende åberopar jag hvad Hr Ribbing nyss sade, nemligen att afven de enskilde utgöra en del af Staten, som endast är en massa af individer, och att således de enskilda corporationerna äga lika anspråk sorn andia på att hafva skickliga läkare.
Det är just i den förmodan, att Utsk:s yttrande är riktigt, som jag önskar, att dess förslag skall af R.
St. framställas till K.
M:s sanction; icke för det att det är oriktigt.
1 afseende på regementsläkare får jag äran fästa uppmärksamheten på hvad sorn står uti Utsk:s betänk., nemi. ”Sundhets-colkm yttrar sig om bans competence, samt för öfrigt, att läkaren, i fråga om vaccination, medico-legala besiglningar och sjukvården, vid inträffande farsoter inom bans tjenstgörängsort, är, lika med de på stat anställde läkarne, skyldig att ställa sig till efterrättelse vederbör, embetsmyndigheters föreskrifter.”
Hade icke denna slutmening funnits, så skulle jag genast öfvergått på Hr von Hartmansdorffs mening; men då detta är utsatt såsom elt villkor för tjenstårsberäkningen, så kan jag ej inse annat, än att Utsk, Den 13 Juni f. m. afgifvit ett ganska riktigt betänk., med hvilket jag förenar mig och ö‘nskar, att det måtte blifva bifallet.
Jag anhåller att få svara på tvänne invändningar.
Den ena, alt läkarebefallningarlie i Kronans tjenst icke måtte vara sämre än de enskilda, emedan de äro begärligare.
Jag liar sagt, att vissa äro det oaktadt lönens ringhet, emedan stationerna äro så fördelaktiga.
Dit bana tjensteåren vägen.
Gifver man nn dem äfven åt enskilda läkare, så vill ingen för tjensleårs förvärfvande gå till mindre fördelaktiga bes'allningar i Kronans tjenst, utan hon får de sämsta på de Hesla ställen.
De få platserna, sorn äro de bästa, blifva nog under alla förhållanden eftersträ(vade af de skickligaste.
I Utsk:s betänk, står det visserligen, att den enskilde läkaren, som får åtnjuta tjenste irsberäkning, skall vara skyldig att ställa sig till efterrättelse vederbör, embetsuivndighelers föreskrifter.
Men skyldigheten oell skickligheten alt göra en medicn-legal besigtning äro tvänne högst olika ling, sorn icke al II id förenäs.
Man kan visserligen saga, att läkaren skall, för att få utöfva sitt yrke, vara skicklig; men det vill icke säga mera, än att han skall äga minimum af skick lighet.
Det är graden deröfver, som jag velat åt Kronans tjenst bibehålla.
Jag borde visserligen låta bli att yttra mig, sedan den siste värde ledamoten sagt, ali det kumle vara likgiltigt hvad li.
St. önskade, emedan K.
M. icke skulle fästa något afseende derpå.
Till skäl derför anförde den värde ledamoten, all han ansåg denna önskan vara oriktig; men som jag icke anser detta vara så cathegoriskt, alt icke Utsk:s förslag skulle kunna vinna afseende, så anhåller jag att nu uti frågan få yttra några ord.
Ilar har blifvit sagdt, att
Ulsk. i sitt förslag icke tagit i betraktande de enskilda läkarnes skicklighet, utan endast de ras skyldighet att fullgöra de å ligganden, ilian ansett dem böra tillhöra.
Jag tror alt uti Sundhets-cnllegii compelencehelyg ligger ett vitsord om läkarens skicklighet, och att skyldigheten skulle föreskrifva honom att använda delina skicklighet vid erhållande order.
I följd deraf blefve dessa läkare ställda i samma cathegori, vis å vis sin användbai het lör det allmänna, sorn Statens läkare, och böra de derföre hafva samma rättigheter som de.
Här är vädjadt till Ståndets billighets- och rättskänsla; äfven jag vädjar till rättskänslan, på det icke allenast de ifrågavar. lakarne, utan äfven ineuigheterua må vederfaias den rättvisa, sorn de hafva anleda, att fordra.
Hr L efrdn, Joli.
Fehr:
Om de läkare, som äro ull Statens tjenst, få flera medtäflare om dessa brödstycken, som Sio de största sorn finnas, ehuru små de ock äro, så hafva Den i3 Juni f. m. de mindre sannolikhet för sig alt komma åt dem, om enskildes läkare få en utvidgad befordringsrätt, och desse enskilde personer slippa att betala så myckel åt sina läkare.
Deruti ligger frågan uti sin enkelhet.
Om enskilde personers informatorer skulle allmänneligen få samina lur och befordringsrätt som Statens läraie-corps, så skulle den sednare ej dermed vara belåten, men visserligen vore de enskilde dermed belåtne.
Jag tror det ej vara skäl alt bifalla betänkandet.
Jag kan icke med stillatigande aflöna ett sådant bevis, som af den siste talaren blifvit anfördt.
Väl bar jag ofta hört prohibiliv-syslemer försvaras, men jag hade icke trott, att de skulle kunna föisvaras i frågan om inenniskors helsovårds Frih. Hamilton:
Jag tager mig friheten att hemställa lill Ståndet, huruvida det anser, att en person, som sköter väl 1000 inenniskors helsa och välfärd, bör sättas i samma cal Ingni i, som läraren för ett eller tvänne barn.
Jag tror, att jernförelsen hallar, och hvad det beträffar att, 0111 Ulsk:s förslag antnges, alla nuvar. läkares befordringsrätt derigenom skulle för framtiden inskränkas, så tior jag tverl0111, att den derigenom skulle utsträckas; ty nu måste de, som önska befordran i Kronans tjenst, tränga sig in på den banan och taga sämre tjenst för alt erhålla befordringsrätt; meli 0111 Utsk:s förslag antages, så vinna våra lakmé derigenom den förmånen, alt, med bibehållande af sin befordringsliitt lill Statens tjensler, kunna mottaga de löi manligare anbud, som af enskilda personer eller corporationer tilläfventyrs blifva dem erbjudna.
Jag kan således ej finna annat, än alt delta förslag för läkare-corpsen är högst fördelaktigt.
Hr von H o b e n h a o s e n , Carl:
Jemte det jag till alla delar förenar mig med Hr von Hartmansdorff och Hr Lefren, anhåller jag blott att, i afseende på skilnaden emellan regementsläkare och enskilda läkare, få tillägga, att den enskilde patientia kan vid (ärligare tillfällen välja mellan den läkare, lian antagit, och en annan, för hvilken lian har mera förtroende.
Deremot är soldaten ovillkorligen skyldig alt förtro sitt lif och sina lemmar åt den läkare, hvilken Slaten har tillsatt.
Delta tolde äfven vara ett ganska vigligt skäl, hvarföre skickliga läkare böra af Staten tillsättas.
Det har blifvit yttrad t, att Hr Lefre'ns jemförelse vore oriktig.
Jag torde deremot få förklara, att jag såsom statssekreterare föredragit ansökningar af lärare vid enskilda pensioner om tur och befordringsrätt lika med lärare vid de allmänna läroverken, och att saken, enligt min öfvertygelse, är af beskaffenhet att ganska väl kunna jemföras med de ifrågavar. anspråkets.
a?"* Den i3 Juni f. m.
Jag bor äfven bekänna, att jag varit en nog förhärdad anhängare af det prohibitiv;! sysleme, som gifver Statens tjenst företräde framför enskildta intressen, att jag afstyrkt dylika ansökningar.
Hr Frih. o, Landtm, framställde propos, till bifall å Allm.
N:o 4$.
Bopades starka ja, blandade med nej.
Då Hr F i i Ii. o. Landtm, i anleda, häraf förklarade, det han trott sig finna, att ja öfverrösta! nej, begärde Hr von Hartmansdorff votering.
Hr Frih. o. Landtm hemställde, att ja-propostn måtte innehålla bifall, samt contia-propostn afslag till betänkandet.
Jag anhåller alt Hr Frih. o. Landtm, ville hemställa lill Ståndet alt, 0111 propos. på bifall besvaras med nej, betänk, mätte blifva återreinilteradt, och att conlra-propos. ina blifva på återremiss.
Landtm, yttrade, att lian ej hört någon yrka återremiss af betänk., hvarföre han, i följd af Riksd.- Ordnts föreskrift, attpropostne böra efter discussionernas föranledande framställas, ansett sig böra föreslå, att contrapropos, malte innehålla afslag.
Den som bifaller Allm.
Ekon.Utskrs betänk.
N:o 48, voterar i*5 den det ej vill, voterar nej ; Vinner nej, afslår R. o. Ad. ofvannämnda betänkande.
Efter voteringens slut, befunnos lösterne hafva utfallit, som följer: Ja — 55.
Nej — 17. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. % till 3 e. m.
Sär - Den iS Juni f. m.
Särskildt Protocoll, liAIlet i H. R. o. Ad:s plenum d. i3 Juni 1840 f. m.
Sedan den pröfning af StatsUtskls förnyade utlåt.
N:o 148 rörtde R.
St:s revisorers berättelse om granskningen af Riksg.verket m. m., som jemlikt R. o. Adis d 4 innevar. månad fattade beslut bort föregå nfgörandet af samma tJt — skls, d. 27 Maj f. n>., på bordet lagda memorial, angldede'- charge för fullmäktige i Riksg.contoret, under d.
10 dennes försiggått; företogs nu berörde memorial till afgörande, dervid, elter det Ridd.Secretm, såsom full mäktig i berntilda contor och således jäfvig att härvid föra prot., afträd t och undertecknad Ridd.notarie blifvit kallad att öfvertaga prot.- löringen, samma memorial, efter derom af Hr Frih. e. Landtm, framställd proposition, blef af R. o. Ad. bilället.
Lördagen den i3 Juni 18.40.
Hr M unck af Rosenschöld, Nils Rudolph:
Vördsamt anhåller jag 1:0 ali få nedlägga min reservation emot StatsUtskrs utlåt.
Nio 154, ifråga om afskrifning af ett obetaldt arrende och R. o. Adis i anledn. deraf fattade beslut.
Samma förhållande, som det nu ifrågavar , behandlades af StatsUtsk. i dess mern.
Nio hvaruti det tillstyrkte bifall åt Kamererare» Krutroeyers ansökan om afskrifning af ett obetaldt kronoarrende; jag anser, att man bort hafva behandlat båda dessa lika frågor på samma sätt, och antingen afslagit båda ansökningarna eller bifallit dem, och del är derföre jag reserverar mig. 210 Anhåller jag, i anledn. af bifall lill Ekon.TJtskis betänk.
Nio 48, att få väcka följande motion.
REGISTER ÖFVER HÖGLOFLIGE d>(Bin iMDKim PROTOCOLL VID Lagtima Riksdagen i Stockholm, Åren 1847 och 1848. iQ-CC®*-* STOCKHOLM.
Hörbergska Boktryckeriet, 1 8 5 0. R. betyder Remiss. B — Betänkande inkommit. U.
— Utlåtande öfver återremiss inkommit, Å. — Återremiss. A. — Afgjordt. E. — Expedition. A. A.cademi-hemman, Lunds, angående bestämmande af minimioch maximi-belopp vid utredning deraf. III. B. 5. A. 84.
IV. U. 373. A. 500.
Academiska Jurisdiclionen, om upphäfvande deraf.
IX. B. 561. A. 563. U. 597. A. 599.
Actiebolag, förslag till lag om. I. 409. R. 493. III. B. 219, 283. 321, Å. 328 IV. U. 468, 507. A. 580. VI. U. 198. A. 227. E. 603.
Adelborg, Jakob, yttranden. lif. 236, 246. IV. 499.
Adelborg, Otto, yttranden. V. 128, 133, 196.
Adlerstråhle, Fredrik Ernst Lebrecht, yttranden VI. 199. VII. 153.
Aflöning för den bos Riks-Stånden och Utskotten anställda betjening, angående förskotter derå.
Se Statsutskottets Memorial N:o 8. — för Expeditions-Utskottets Cancelli-personal och vaktbetjening någon tid efter riksdagens slut, angående.
IX. B. 601. A. 602.
Aflöningssält för Presterskapet, angående förändrad regleriDg deraf m. m.
Afskrifning af Södertelje canalbolags skuld lill Rikets Ständer, utgörande 100,000 r:dr b:co, angående. I. 183. R. 184.
IV. B. 53.
A. 151. — af en del utaf det för Hallands län år 1846 beviljade undsättningsanslag, angående I.
R. 229. lil. B. 378, 412.
IV. A. 31. E. 174. — af ett framlidne Majoren J.
Weinbergs sterbhusdelegare till gäldande ådömdl ersättningsbelopp för en vid Götheborgs artilleri ammunitionsförråd yppad balance, angående. I. R. 230. II. B. 243 A. 288. E.
498. — af de såsom bidrag till kostnaden vid ny tomtreglering i städerna Wexiö, Amål och Kungsbacka, efter de dessa städer öfvergångna eldsvådor, af mindre creditivet anvisade belopp, angående. I. 409. R. 494. II. B. 223. A. 228. E. 364.
•— af 2:ne odlingslån, angående. II. B. 205. A. 218. — af ett utaf A. Broberg
Andersson upptaget lån, angående. II B. 398. A. 458. — af f. d.
Kronofogden Öhboms balance, angående II. B. 491, 605 A. 612. lil. E. 9. — af åtskilliga från Götheborgs lånekontor utgifne discontlån. II B. 491. A. 614. ( 4 ) Afskrifning af f. d. Riksdiscontens utestående fordringar.
III, B. 5, A. 83, — eller godtgörande af åtskilliga utaf Kongl.
Slats-Conloret af under bänder hafvande medel bestridde utgifter.
IV. B. 468, 507. A. 554.
V. E. 116. — af lånet för anläggning af Kotthtflms-kanalen.
Se Kottholmskanalen.
IV. 172. VI.
461. — att vara fullmäktig i Rikets Ständers Riksgälds-Conlor IV. 4.
Afsägelser att vara Bänkman I. 192, 279. II. 96, 556. III. 78. IV. 3, 55, 116, 327, 346, 374, 545. V. 51, 54, 113, 169, 196, 262, 364, 390, 468, 469. VI. 3, 179, 460, 461, 499, 510, 585. VII. 125, 152, 176, 255, 372. VIII. 185, 231. — att vara Elector. I. 47, lil, 279. II. 628. III. 377. IV. 7, 158, 173, 351, 374, 449, 579. V. 38, 50, 79, 115, 140, 169, 288, 467. VI. 36, 114, 359, 460, 461. — att vara Ledamöter i Utskott. 1. 47, 99, lil, 138, 139, 168, 172, 191, 192, 280, 331, 358, 492. II. 134, 168, 222, 364, 444, 703, 704. lil. 3, 78, 110, 178, 219, 315, 331. IV. 3, 5, 53, 55, 116, 140, 158, 173, 198, 281, 282, 326, 327, 346, 374, 375, 376, 402, 449, 579. V. 3, 51, 53, 54, 78, 80, 415, 140, 156, 169, 196, 288, 364, 433, 468, 469. VI. 18, 36, 72, 106, 113, 163, 165, 179, 197, 199, 222, 230, 298, 359, 460, 461, 510, 560, 585. VII. 73, 125, 153, 176, 255, 372, 421. VIII. 57, 133, 158, 165, 170, 179, 185, 231. IX. 421, 531, 562.
Afvittringsverken i de norra Länen, om ändring uti derom gällande stadganden.
IX. B. 325. A. 332.
Ag-ön, angående Fyranläggningar derå, samt å skäret Skomakaren. II. B. 363. A. 391.
V. E. 116.
Allmänna Besvärs- och Ekouorai-Ulskoltets Ledamöter.
Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden. — N:o 1. angående tillåtelse för Utskottet att, utöfver hvad Riksdags-Ordningen medgifver, antaga en Notarie och 2:ne Cancel1 ister. I. B. A. 169.
— N:o 2. i anledning af Hedervärda Bonde-Ståndets inbjudning till Med-Slånden, att förena sig i Ronde-Ståndels beslut, alt uppmana Utskottet att ofördröjligen träda i verksamhet, m. m. II. B. A. 97. — N:o 3. i anledning af väckt motion om vidtagande af lämpligare åtgärder, än bildande utaf comiteer, för ali tillvägabringa förslag till nyttiga förändringar. II. B. 223. A. 232.
— N:o 4. i anledning af väckt motion om vinnande af rättelse uti en af Ephorus vid läroverket i Wexiö vidtagen åtgärd, i afseende å enskild undervisnings meddelande ål lärjungaine derstädes. II. B. 223. A. 232. — N:o 5. öfver väckt fråga, om indragning af så kallade Ordonnancer hos befälet vid Kongl. Majus flotta. II. B. 223. A, 232. III. U. 5. A. 84. ( 5 ) Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Ulskottels Memorialer, Betånkanden och Utlåtanden: — N:o 6. öfver väckt fråga om upphörande af rättighet för Biksmarskalks-embetet att reqvirera biträde af båtsmän. II. B. 223. A. 232. III.
U. 5. A. 84.
— N:o 7. i anledning af väckt motion om utfärdande af förbud emot marin-soldaters permittering, m. m. II. B. 243.
A. 289. III. U. 5. A. 84.
— N:o 8. i anledning af väckt motion om befrielse för Färs och Frosta härader i Malmöhus län från skyldigheten att deltaga i underhållandet af Långebro i Christianstads län. II. B. 243. A. 289.
— N:o 9. i anledning af väckt motion om upphörande eller inskränkning af marknader. II. B. 243. A. 289.
— N.o 10. i anledning af väckt motion om upphörande af economiska besiglningar å kyrkoherde- och capelians-samt å landtoch militiao-staternes boställen. II. B. 243. A. 289.
— N:o 11. i anledning af väckt motion om ett apotheks anläggande i Hemsö socken på Gottland, samt om förändrad boningsort för provincial-låkaren för södra delen af ön. II. B. 243. A. 289. — N:o 12. i anledning af väckt fråga om ett förändradt användande af den -Jtdels procent, som af sterbhus inom Wermland erläggas. II. B. 243. A. 289. E. 489. — N:o 13. i anledning af serskilda motioner, dels i fråga om rapporters och generalsammandrags afgifvande af vederbörande embetsmvndigheter till upplysning om de communala inrättningarnes verksamhet, dels ock om rättighet för ledamölerne i communal-nämnder att för deras besvär af communen njuta ersättning. II. B. 243. A. 289.
— N:o 14. i anledning af väckt motion om förändring i sättet för fångars forslande. II. B. 243, 290.
A. 299. E. 498.
— N:o 15. i anledning af väckt motion om rättighet för delegar ne tili arméens pensionscassa, alt derutur erhålla län. II. B. 243. A. 299.
— N:o 16. i anledning af väckt motion om det till Westerås län hörande Wåhla härads förläggande lill Upsala län. II. B. 243, 299. A. 301. E. 498.
— Nio 17. i anledning af väckt motion om fyranläggningar å Ag-ön samt å skäret Skomakaren. II. B. 363. A. 391.
IV. U. 373. A. 500. V. E 116. — N:o 18. i anledning af väckt motion om beredande af fyranstalter i sjöarne Mälaren och Hjelmaren. II. B. 363. A. 391. — N:o 19. i anledning af väckt motion om stapelstadsrätt för staden Sölfvitsborg.
II. B. 363, 391. A. 397. E. 628.
— N-.o 20. i anledning af väckt motion om stads- eller köpingsrättigheter för Höganäs i Skåne. II. B. 363. A. 397.
— N:o 21. i anledning af väckt motion om transito- och nederlags-rält för Slitö hamn på Gottland. II. B. 363, 397, 422. A. 443. ( 6 ) Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: — N:o 22. i anledning af väckt motion om förbud emot utländska ords begagnande uti Svenska skrifna eller tryckta handlingar. II. B. 363, A. 397.
— N:o 23. i anledning af väckt motion om Svenska inskrifter å medaljer, m. m. II. B. 363. A. 397.
— N:o 24. i anledning af väckt motion om bildande af fögderioch läns-vis sammanträdande municipal-auctoriteter, för behandling af för fögderiet eller länet gemensamma angelägenheter. II. B. 363. 397, 444. A. 457.
— N:0 25. i anledning af väckt motion om förbud för Hästhandlare och ”så kallade Skojare”, att på deras resor genom landet medföra qvinnor och barn. II. B. 363.
A. 397.
— N:o 26. i anledning af väckt motion om förändrad reglering af Nämnde- och Fjerdings-mäns skjutsskyldighet. II. B. 363. A. 397.
— N:o 27. i anledning af väckt motion, rörande reorganisation af Stockholms Allmänna Barnhus-inrättning. lil. B. 73. 88. 230. A. 247. E. 331. — N:o 28. i anledning af väckt fråga om upphörande af Skånska Cavalleri-regementenas så kallade fot- och ådermöten. III. B. 73, 88. A. 247.
IV. U. 198, 279. A. 324.
— N:o 29. i anledning af väckt fråga om upphäfvande af föreskrifterna, rörande nummerhästarnes vid indelta cavalleriel förseende med sqvadrons-märken. lil. B. 73. A. 88.
— N:o 30. i anledning af väckt fråga om utgörandet af böterne för vanvård af nummerhäst lill rusthållsdelegarne. III. B. 73. A. 88.
— N:o 31. i anledning af väckt motion om bestämmande af minimi- och maximi-belopp vid utarrendering af Lunds academis hemman. III. B. 5. A. 84.
— N:o 32. i anledning af väckt motion om upphäfvande af stadgandet om prescriptionstid, inom hvilken egare af kronoskattehemman, derå förmedling blifvit sökt, skola ansökningen härom återkallas. III. B. 5. A. 84.
— N:o 33. i anledning af väckt motion om förändring af raölesplatserne för båtsmännen inom Medelstads härad i Blekinge Län. III. B. 5. A. 84.
— N:o 34. i anledning af väckt motion om antagande af den nu brukliga viclualie-vigten, för uppvägande af varor af alla slag. lil. B. 5. A. 84.
— N:o 35. i anledning af återremiss å Utskottets Utlåtande N:o 5. III.
B. ä. A. 84.
— N:o 36. i anledning af återremiss utaf Betänkandet N:o 6. lil. B. 5. A. 84.
— N:o 37. i anledning af återremiss utaf Utlåtandet N:o 7. III. B. 5. A. 84. — N:o 38. i anledning af väckt fråga om Bibel-commissionens upplösande. III.
B. 109, 249, 318. A, 321. — N:o 39. i anledning af väckte motioner, angående upptagande af collecler för missionsverkels räkning, III. B. 109. A. 249.
( 7 ) Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Memorialer, Betänkan den och Utlåtanden: — N:o 40. i anledning af väckt motion om förändring i sättet för lumpsamling. III. B. 73, 88. A. 103.
— N:o 41. i anledning af väckt motion om förklaring af Handels-Ordningen den 22 December 1846, i fråga om förbud för glasförare m. fl. att, för bedrifvande af delta yrke, i riket kringresa. III. B. 74. A. 103.
— N:o 42. i anledning af väckt motion om rättighet för rotehållare, så vid soldat- som båtsmanshållet i Helsingland, att sjelfve disponera de så kallade Uddemantals- eller Udderöks-cassorna. lil. B. 109. A. 249.
— N:o 43. i anledning af serskilda motioner, dels i fråga om stadgande, att personer, hvilka ådömas ansvar för tredje gången fylleri, måtte, i stället för vatten- och brödstralf, förpligtas att undergå den så kallade Schreiberska fyllericuren, dels ock om skyldighet för läkare och läns-lazaretten i riket att, under uppgifne förhållanden, å derstädes intagna personer, använda berörde curmethod. III. B. 109, 249. A, 256. — N:o 44. i anledning af väckt motion om vidtagande af åtskilliga förändringar i nu gällande föreskrifter för Skjutsningsbestyrets utgörande III. B. 219, 283. Ä. 312.
IV. E. 118.
— N:o 45. i anledning af väckt fråga om förändringar i resereglemente!
B. 219. A. 312. E. 379.
— N:o 46. i anledning af väckte motioner om skyldighet för resande alt, vid requisition af skjuts, betala uppbådningspenningar.
B. 219. A. 312.
— N:o 47. i anledning af väckt motion om förhöjning i legan för skjuts från Södertelje Stad. III.
B. 219. A. 312: — N:o 48. i anledning af väckt motion om förändring i skyldigheten att underhålla allmänna vägarne.
III. B. 313. A. 396. — N:o 49. i anledning af väckt motion om ändring i tiden för väglagningarne.
B. 314, 396. A. 403.
IV. U. 373. A. 500. — N:o 50. i anledning af väckta motioner om upphörande af eller lindring i tull-afgifter, sona Kongl.
Danska regeringen uppbär för fartyg, hvilka passera Öresund. III.
B. 314. A. 403.
IV. E. 6. U. 373. A. 500.
— N:o 51. i anledning af väckta motioner, rörande hästafvelns förbättrande i riket.
III. B. 314, 403. A. 405.
IV. E. 6. -— N:o 52. i anledning af väckt motion om förvarande af nya gevär, samt användande vid åtskilliga tillfällen af de gamla. III.
B. 314. A. 405.
— N:o 53. i anledning af väckt motion om förändring i stad gandena, rörande vården af munderingspersedlar.
— N:o 54. i anledning af väckt motion om upphörande af Landshöfdingarnes sjelfskrifvenhet till ordförande i hushållssällskaperne. III.
B. 314. A. 405. — N:o 55. i anledning af väckt motion om upphåfvande af det uti Kongl. Brefven af den 6
Maj 1817 stadgade förbud om ( 8 ) kyrkostugors uppförande inora Norrbottens- och Vesterbottens
Län, af församlingsboer, hvilka äro inom en mil från kyrkan bosatta, lif. B. 378, 412.
IV. A. 40. E. 175.
Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets Memorialer, Betänkanden och Utlåtanden: — N:o 56. i anledning af väckt motion om upphörande af skyldighet för landtman att afskala och samla barken å till deni upplåtna ekar.
B. 378, 412.
IV. A. 41. E. 175.
— N:o 57. i anledning af väckt motion om upphäfvande af Kongl.
Förordningen den 19 Juni 1843, angående kolmätning. III.
B. 378, 413. IV. A. 44.
— N;o 58. i anledning af väckt motion om beklädnads-directionens förpligtande, att insätta en del af de under deras förvaltning ställde medel uti Rikets Ständers bank, emot årlig ränta.
IV. B. 197, 279. A. 319.
— N:o 59. i anledning af väckt motion om tillvägabringande af en inhemsk försäkrings-inrätlning emot sjöskador.
— N:o 60. i anledning af väckt motion i fråga om skyldighet för åboer å de till Kongl, och Hvitfeldtska Stipendie-inrättningen hörande hemman att riksdagsmanna-arfvode erlägga.
IV. B. 197, 279. A. 319. — N:o 61. i anledning af väckt motion om indragning af Svenska postcontoret i Hamburg.
IV. B. 198, 279. A. 319. E. 544.
— N:o 62. i anledning af väckta motioner om åtgärders vidtagande för utbekommande från Danska archivet af åtskilliga äldre handlingar, rörande provinserna Skåne, Halland, Blekinge och Bohus Län. IV. B, 198, 279. A. 324. E. 544. — N:o 63. i anledning af väckt motion om ändring i det genom Kongl. Förordningen den 28 December 1844 fastställda formulär för tro- och huldhets-eden.
IV. B. 198, 279. A. 324. — N:o 64. i anledning af återremiss utaf Utskottets Betänkande N:o 28.
IV. B. 198, 279. A. 324.
— N:o 65. i anledning af väckt motion om ändring i Kongl.
Patent-förordningen af den 13 December 1834.
IV. B. 198, 279. A. 324. E. 544.
— N:o 66. i anledning af väckt motion om förklaring af 10:de och 14:de §§. i 3:dje Artikeln af Kongl. Maj:ts Nådiga Instruction för Skogs- och Jägeri-staten i riket den 16 Mars 1838.
IV. B. 280, 325. A. 335. E. 544.
— N:o 67. i anledning af väckt motion om en utvidgad smidesrätt inom bergslagen.
IV. B. 280. A. 325. — N:o 68. i anledning af väckta frågor, att antingen Biskopsembetena må afskaffas, göromålen öfverflyttas på Domprostarne och stiftstädernes pastorer, lönerna indragas till statsverket samt biskops-pnebende-pastoraterna förklaras för consistoriella gäll, eller ock minskning ske i Biskoparnes löner.
IV. B. 280, 325. A. 335.
VII. U. 79. 144. A. 162.