Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Afsigten är således utan tvifvel att Riksens Ständer vid nästa Lagtima Riksdag skola afgöra om bidraget ännu längre bör fortsättas; men jag tror likväl, lika med Herr Påhlman, a"tt om Riksdag dessförinnan inträffar, frågan då bör af Ständerna afgöra*, om anslaget efter 182a skall fortfara.
Grefve■ von Platen, Baltzar Bogislaus< Jin värd Ledamot har yttrat, att Ständerna kunna annullera ett Contract, af föregående Ständer upprättadt; jag kan ej begripa, huru detta med någon form af Laglighet kan äga rum.
Det finnes blott en möjlighet, styrkan, våldet, men detta är och blir alltid en orättvisa; att kommande
Ständer måste respectera hvad föregående gjort, bevisas af sjelfva Discontprivilegierna på 15 och 25 år, af alla Statens Lån med mera: huru skulle allt sådant bli möjligt om ej i sådant Ständers förbindelse vore lika med enskildas.
En häremot stridande grundsats kan jag ej lemna utan anmärkning.
Alt-rnativet är framstäldt att bidraget antingen bör lemnäs pa tio år eller ock till 1820 års slut; detta grundar sig på, att Riksdagen skulle kunna börjas vid 1819 års slut eller 1820 års början, och arbetet borde tillställas utan att man om fortsättningen i454 ~ &en "9 . hunnit afgöra.
Jag tror alltså det ratt as ta vara att bibehålla phrasen sådan hon är föreslagen.
Jag tror mig vidare, nied den kännedom jag är skyldig äga, bora namna att i mån af större tillgäng blir hus* hållningen bättre, då man kan räkna på tillräckliga bidrag, kunna Caloulerna göras säkrare bättre, så att med samma summa, men på olika lång tid, skall en mindskning i kostnad åstadkommas, som man svårligen kan föreställa sig.
Detta är hvad jag trott mig böra påminna innan beslut tagea huruvida tiden för bidraget bör fastställa® till 1820 års sluL eller till 10 år.
I anledning af Friherre Staels och Herr Fåhlmatis anföranden , får jag upplysa, att i mitt till sammansatta Utskottens Beredning ineifna förslag Stod: ''till och med år 1820, , då nästa Lagtima Riksdag inträffar;” men att jag, på Beredningens sammanstämmande önskan, ehuru ogerna, måste ändra ordalydelsen till sådan den i första alternativet, nu år införd..
Om det vore mig möjligt alt anse den fråga , som nu utgör öfverläggniogsämne för Riddersfeapet och Adeln, såsom ägande gemenskap med Bevilfningen, så skulle jag tro alt det föreslagna biträdet åt Götha CanalBolag icke Den 29 Juli e. n. kun bevrlljas på längre tid an til! nästa Riasdag, då det visserligen berodde af Riksens Ständer att icke låta det vidare fortfara.
- Mén då frågan bär är om en traxlsaction mellan Riksens Ständer och ett Bolag, hvilken transaction ankommer på ömsesidiga begifvanden, Synes mig utom allt tvifvelsmål att sådana vilkor kunna Stadgas som arbetets egenskap fordrar: och att påstå att de sedermera skulle kunna af Riksens Ständer rubbas, vore en sats af den farligaste inflytelse.
Jag tor min del vågar alltså tillstyrka Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, att bestämdt beviilja biträdet från och med innevarande år till och ined år 1820.
Man söker bestrida den satsen, att Ständer äga ratt ändra föregående Ständers beslut.
Detta vill Herr Grefve Platen styrka med anförande af exempel, och dertill valt det att lån aldrig skulle kunna äga rum, om ej den säkerhet vöre gifven, att återbetalningen icke kunde sättas i fråga; något dylikt har äfven en annan Ledamot yttrat.
Jag linner deraf, att dessa värda Ledamöter icke bivistat Riksdagen i Örebro 1812; de hade då fått en annan tanka.
, * f ' - Grefve von Flaten:
Som jag aldrig ämnar förtiga hvar jag varit eller förneka *48$ ' ’ Dert 2q m. de meningar jag yttrat» så får jag flen ärån underrätta Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, att jag 1812 var i Örebro oc-h att jag der instämt uti det beslut Friherre Staél påminner om, nämligen att då tri främmande magt oupphörligen Våldförde
Konungens undersåtare och ständigt neka* de upprättelse, man då borde bruka repre* salier medelst de skulders quittande sorn tillhörde denna magts undersåtare; denna mening kan jig ej ändra, men den är ej användbar här, och dessutom bar jag anfört exemplet af Discontprivilegierna.
Jag får ödmjukast underställa Högvälborne H err Grefven och LandtMarskalken samt Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, om icke innan man öfverlägger om sättet och tiden till det i fraga varande understödet för Götha Canal, man bftr först afgöra, om man skall herillja ett sådant eller ej, och, i förra fallet, till hvad belopp.
Efter gammal ordning plägar questio an alltid afgöras förr,, än man öfverlägger om questio qvomodo.
Att Utskotten uti deras Betänkan* de afvikit ifrån denna regel, gör ingen Lag för Ridderskapet och Adeln att hand* la på lika sätt.
Herr Grefven och TLanåtMarskaVkert erinrade, att Ridderskapet och Adeln redan Den 29 Juli €' m• hade afgjort att Betänkandet skulle fc j s punktvis.
Jag tror mig böra hafva den äran gifva tillkänna, det jag alldeles icke är af den tanka, att Canalarbetet bör nedläggas, ej heller alt Aclieägarne skola blifva frustrerade; men jäv tror att ett betydligt bidrag icke kan göras i afseende på Statens knappa tillgångar, 5 3 P H Herr PuhhndhrTiW vederläggning af det påstående hvarut i jagmch flera andra instämt att nästkommande Ständer pä' intet vis äro bundna af de beslut, sorn nu fattas örn ytterligare allmänna bidrag för Göth?
Canalbyggnad, har så väl Herr Grefve Platen sorn flera andra värda Ledamöter sökt insinuera den tanka att bär vöre fråga om ett Contract imellan Riksens Ständer och Götha CanalBolag, hvilket följakteiigen icke utan båda contrahenternas medgifvande bör kunna rubbas.
Jag torde blott härvid få erinra, hvad sorn ej bort undfalla någon som det mindsta foljt detta ämne, att det alldeles icke är fråga om ett nytt contract med CanalBolaget, utan att med anledning af Kongl Maj:ts aflåtna Nådiga Skrifvelse till Riksens Ständer lemna det understöd, som tillgångarne kunna medgifva och till arbetets skyndsamma fortsättning kanpiöfvas nödigt.
Efter contract blifvit åberopadt Den Hg Juli c-, m. oell skyldighet*:!'! att .detsamma ful!
Rira, så vill jag äfveö erinra att på Statens si.la blifvit upp fylle! t allt hvad af Riksens Stander blifvit lofv-mlt, och långt mer derutöfver; men a Bolagets återstår annu dom skyldighet att betala hela den tecknade summan.
Det är således Riksens Ständers väl vill ja för Actieagarne ellef snarare deras 1 ifliga böjelse attgå en älskad
Furstes önskan till mötes, och alldeles icke någon B/dagels rättighet som bestämmer det understöd, hvilket till Canalens fullbordan under detta Riksmöte beslutas.
Imellertid mäste det förefalla hvar och en förvånande, att ä Bolagets sida endast höra omtalas fordringar, inga skyldigheter.
Detär icke första gången en och annan CanaiDirecteur under detta Riksmöte fört ett språk, såsom berodde det endast af deiu att dictera Lag.
Jag har aldrig tvillat att de på hvarjehanda sätt och genomförmigobegripliga skäl skola lyckas att af Riksens Ständer få bevilljadt allt hvad de för Götha Canal behaga fördra, hvilket ock detta Riksmöte tillräckligen lärer bevisa.
Men att helt oblygt tala utur en befallande ton, går något för långt i ett Land, der ingen annan Constitmionel Magt kan erkännas än den. af Konung och Ständer, För öfrigt har jag på förut omnämnda skäl tillstyrkt att ärliga anslaget beräknas för till V. 2.
Den sg Juli e. m. 1489 till och med år i32o, ehuru ingen kan med anledning af de ännu gällande Grundlagarna bestrida nästkommande Ständer, att derom afgöra på sätt de nyttigast pröfva.
Staél von Hollstein:
Jag har blott begärt proposition om biträdets fortfarande till nästa Riksdag.
Undersökningen hu ruvida denna transaction är att anse såsom ett contract eller icke, synes mig öfverflödig.
Det lärer vara otvifvelaktig! att när en transaction redan är insån^en har den. i O de facto öfvergått till Contract: och att påstå det Riksens Ständer ej skulle kunna titti sådana ingå, vöre att tillerkänna dem ringare rättigheter än Kongl. Majit ostridigt äger, att å Statens vägnar imellan Riksdagarna ingå; och mindre än hvarje enskild man tillkommer.
Grefve von Flaten:
Man har väckt fråga om ordet fordringar; det är dock tydligt af Directionens underdåniga Berättelse till Konungen, hvad fordringar man gjorde, nämligen sådana förluster som uppkommit af händelser, dem det ej stod i Bolagets magt att hindra och hvars upphof det blir öfverflödigt bär erinra.
Jag Ridd. o. Ad.
Fröt+ 187. 188.
Den 29 Juli e. m. vet ganska väl att nian tagit sig anledning af (Utta 01‘ds inflytande i en mening att annullera Ivad jag sagt.
Jag gör <j sa stort an-pråk, på konsten att skrifva, att jag < j gerna ska!i Isyta om detta ord för hvilket annat dylikt sorn behagas, och hade jag ej trott ali man deraf skulle draga en sä oväntad slutföljd, men skyldt?
ätt framställa hval sorn behöfs skall jag gerna vidga nar jag misstar mig om ord, sedan jag blott fått'reser .'era mig
För dtn satsen, att Ständer äga magt bryta contract.
Efter de’t begrepp jag fattat om saker-, har GanalBolagetS pretentioner mera haft utseende af begäran af understöd till fortsättandet af Canalbyggnaden, sedan dess egna tillgångar dertill blifvit otillräckliga, än e_ger, teli gen på% stående af en ovillkorlig skyldighet; också är Herr Grefve Plattos yttiande i denna del vida mer moderat än det Herr Barön Boye nu yttrat; denna positiva ton är så jUycket mindre passande , sorn den kunde gifva anledning att draga i betänkande att bevillja något, utan i stället rent utaf afslå.
Flam Excellence Herr Grefven och LandtMarskalhen proponerade bifall till forsta alternativet af den ofvan anförda propositionen.
T)on 0g Juli €. m.
Ropades staika Ja och Nej. Herr I.andt Mar skal ken »jorde proposition att anslaget skulle läcka från oeh med 1815 till och med i82o.
Åter ganska starka
Ja och Nej. Herr Spaldencreutz, Arvid, utbad sig "att, såsom eit medel att befrämja öfverläggningen till slut, få föreslå anslagets fortfarande intill Hästa Puksdao-, O Ropades Ja och Nej. Herr Grefven och LandtMarskalhen förnyade sin sist gjorda proposition; Men ropen af
Ja och Nej upprepades med lika styrka.
Grefve vön Schwerin, Fredrik Bogislaus:
Mig vill synas, att Ridderskapet och Adeln utan betänklighet kan bestämma tidén till t82o.
Da här är fråga örn ett bidrag, och icke om ett contract, är ingenting som hindrar Riksens Ständer, att i händelse de före den tid n sammanträda, stadna i sådant beslut, hvartill omständigheterna kunna föranleda.
I./jg2 Ven 29 Juli e, m. Sedan Herr Grefven och Landt Mar* skallien ater upprepat sin de tvänne sednare gångorna gjorda proposition, blef den» samma af Riddershapet och Adeln bifallen.
Tredje punkten, innefattande vissa villtor för bidragets utbetalning, Lief uppå gjord proposition bifallen.
Utaf fjerde punkten upplästes den proposition, hvaröfver inom Utskotten två Stånd stadriat emot två, så lydande:
Den som bifaller att Götha Canal erhåller ett årligt byggoadsbiträde af 250,000 R:d, skrifver Ja, den det ej vill skrifver Nej) vir.ner Nej bestämmes årliga byggnadsbiträdet tili 500,000 R:d.
Herr Grefven och LandtMarskcdhen frågade om Ridderskap t och Adeln tilläte honom att proponera bifall på det sednare alternativet.
Ja och Nej och Vo*- tet ing.
Friherre af JVebterstedt hemställde om, Sedan Ridderskapet och Adeln behagat be. stmaia tiden för åtnjntningefl af biträdet, R dderskapet och Adeln icke äfven skulle b haga bifalla det större anslaget äf orsak att Riddeiskåpets och Adelns önskan, att Dea 29 Juli e. m.
T493 arbetet mätte påskyndas, derigenom lättare vunnes.
Grefve Lilljehcr antz:
Calculer äro ställda på bidragens utgående i 6 ar, och på fyllnad af den yppade bristen, under dessa bygghadsär.
Jag har sjelf föreslagit 250,000 R:d.t men di gjorde denna summa tillfyllest, emedan 60 ProCent af ActieCapitalet skulle under dessa 6 år inbetalas.
Nu, sedan Hög lo fl.
Utskotten under min frånvaro samtyckt att under berörde 6 byggnadsår från och raed 1815 till och tued 1820 endast 40 ProCent af ActieCapitalet bör utgå, fylles icke ärliga byggnadskostnaden med mindre än 500,000 R:d.
_ Intet skal finnes således att endast bevil! jo 250,000 R:d. årligen, emedan man då så gerna kunde taga hvilken summa sorn heldst under 500, 000 R:d.
Sedan man är öfverens, att arbetet efter fastställd plan bör fortgå under ofianämnda 6 år, finnes så mycketTnindre något skäl till betänklighet hvad biträdessumman angår, som i en sednare punkt stadgas, att det sorn icke verkeligen åtgår till och med år 1820, icke blifver någon fordran för Bolaget. j Den 2g Juli e. m.
Herr Våhlman föreslog proposition pä det förra alternativet.
Nej och yrkades Notering.
Propositionen dertill upp.sattes. härefter och justerades, så lydande:
Den som bifaller alt Götha Canal ifrån och med år 1815, till' och med är 1820 erhåller ett årligt byggnads biträda %£ 5 00,000 R:d. skrifvar Ja\ den clet ej vill, skrifver tiejr Vinner Nej, bestämmes årliga, byggn, nadsbiträdet till 250,000 R:J..
Voteringen, börjades klockan12 och slutades klockan 1, då rösterna beliynnos. hafva utfallit sorn följert
Ja — _ to2^ Nej _ — • 91* Den 29 Juli e% m.
T49£> i följe hvaraf det större byggnadsbiträdet var bifallet* Upplästes fpmte punkten i Utskottens första Betänkande, innefattande tillstyrkande att Banken och det Verk, hvarifrån N bidraget utgår, må tilläggas ovillkorlig rättighet att erhålla fullständiga upplysningar och förslag öfver det verkställda och Ullerna.de sam finnes anmäjkningsvärdt, med rättighet alt innehålla anslagen intill dess afseende- göres a det sorn. till rättelse är uppgifvet.
I sammanhang härmed upplästes den härmed gemenskap ägande proposition till Ut&kottens sednare Betänkande, uti hvilken propositions sednare alternativ en yedactio.nsförändring, så lydande, var föreslagen, nämligen efter orden samt ått antnärka: allt som beflnnés strida emöt de villkor, hvarunder Bolaget erhållit bidraget, eller afvika från den af Kodgl.
Majit för hvarje år fastställda arbetsplanen; äfvensom allt, hvaruti misshushållning kunde förs pbr jas, med rättighet att innehålla anslagen intill dess förklaring, sorn af BancöStyrelsen godkändes, blifvit afletripad, eller nödigt afseende gjordt å det söm tili rättelse ar uppgifvet.
Denna redabtiöhsförändring biet åt iiidderskapét dch Ädéln bifåilén. i 4q5 Den 29 Juli e. m.
Upplästes sjette punkten i första Betänkandet, så lydande: 0;n under något dera af de sex aren ålit påräknadt arbete icke skulle kunna utföras, så tillstyrka Utskotten, att den besparda summan må det påföljande året rå begagnas; men att den del af anslagssummorna, sorn är lRao icke är till arbetets fortsättning, disponerad, ingalunda må anses såsom en Bolagets . o vi! k örliga fordran.
Dock kommer denna punkt alt förfalla, i händelse bidraget skulle bestämmas att fortfara under 10 års tid.
Den förra delen af denna punkt biföll?, såsom stående i Sammanhang med ftidkerska pets och Adelns beslut om biträdets anslående för sex år.
Den sjunde punkten, att all Bolagets ** uppgifna er*ättningspreten'tion af Statsver ket skulle helt och hållet försvinna.
Upplåstes
Utskottens tillstyrkande i det sednare utlåtandet, att för de lån- biträden ^Disconträttigheten undantagen), sorn Bolaget meddelas, icke må, under byggnadsåren, äskas någon renta och Capitalafbetalning, samt efter byggnadsårens slut icke heller komma i fråga förr, än Actieägarne af Discont- och Canal-inkomst njutit och allt Den 29 luli e. m. *4.97 framgent, för hvarje år, få njuta oafkortadt 5 ProCents renta ä deras inbetaldta Actie* Capital.
Utskottens tillstyrkande i samina utlåtande, att det.måtte tillåtas GöthaCa» iial Bolag att inom trenne månader efter det Artier åro hemfallne, desamma öfverlåta till andra personer, sorn de återstående iit* bf-talningarna fullgöra; men att, efter dessa trenne månaders förlopp, de odisponerade Actierna böra hembjudas Riksens Ständers Bank, mot inbetalning af den icke erlagda elei af ActieCapitalet, på samma sätt sorn för öfriga Actieägare är föreskrifvet.
Sluteligen upplästes Utskottens tillstyrkande uti sistberörda utlåtande, att de, på.
Konungens Nådiga Befallning, till Utskotten afgifne Calculer och kostnadsförslag, hvilka blifvit tagne till grund för Utskottens i frågan om GötbaCanal fällda omdömen, måtte behörigen underskrifne och påtecknade till Banken aflemnas, för att tjena till framtida upplysning och rättelse.
Iler 1 Spaldencreutz, Arvid, erinrade om den af Herr Prosten, Grefve von Schive* Den 29 Juli e. m. fia väcktl fråga,. att genom en Deputation hos Hans Kongl. Höghet RronPrinSen anhålla, det Hans Kongl. Höghet täcktes åtaga sig öfverbeva k ningen aE Canalarbetet,.
I anlednirfg. häraf gjord?
Herr Landtjyinrskalken proposition om en sådan an-, hållan, det täcktes Hans Kongl.
Höghet, efter inhämta dt tillstånd af Hans Majit Konungen, Nådigst åtaga sig särskildt vård och inseende, så. väl öfver anläggpingens skyndsamma fuld bördande, som att det af Riksens Ständer till delta stora företag be ■ n vill
Ja d e betydande biträde malte med noggran het blifva tili sitt bestämda ändanjå^ användt.
Bifölls, Herr Flach, Carl, frågade, om målet förande GöthaCanal vöre förbi; och då Herr LandtMarskalken sådant bejakade, anförde Herr Flach: Sedan Riddérskapet och Adeln nn anslagit en betydlig summa lill fortsättning af G/HliaCanal arbete, tror jag för min del det vara en billig omtankas rättmätiga, åtgärd, att jUdd,erskaj>*t och Adeln stadgade , ett beslut, sorn tillförbinder tfirectionen vid GöthaCanal, att vid årliga upphandlingar äf Spannmål, Bränvin, Tictu-, |)fIt 2g.
Juli e. rn, plmr och andra förnödenheter, uppköpa dt 'S.1 förråd abden inhemska productionen, utom vid de till fällen, då prisen genom missväxt eller rustningar blifvit inom.
Landet ålit för högt uppdrifne.
Då den sorn» ilia, som nu är Caria!
Bolaget bevil]jad, utgår af Statens medel, fordrar billigheten, att administrationen af verket vidtager sådana åtgärder ätt dessa medel, återgå tift Landets invånare, och ej hopa sig i vissa KnU-Stade.v, till vinning för några få individer på det allmännas bekostnad..
Jag anhåller vördsammast, att denna min mening må, genom proposition af Herr Grefven och LandtMarskalken, blifva för Bidderskapet och Addn framställd, och om bifall dertill lemnäs^ sedermera med de öfriga Stånden cornmuniceras, och sedan blifva beslutet om GöthaCanals fortsättning tillagd.
Begärdes på Bordet, I anledning af gjord anmälan att åt
Ledamöter icke för det närvarande vöre tillstädes vid Riksdagen, beslöt Högloft.
Ridderskapet och Adeln anmoda följande Herrar, såsom varande vid valet närmast i röste-tal ti\l de förordnad® !goo. Den 31 Juli f. m.
Suppleanter, att sig till biträdande i de£ förstärkta StatsUtskottet infinna, nämligen; N:o 48' Friherre Creutz, Fullmägtig Friherre Cederström, Jacob. 51. röste?,, N:o 1.732» Herr Adlerbeth, Jacob. - - 51. _ N:o 1504.
Herr Kuylenstjerna, Johan Carl. - 51» — Högloft.
Ridderskapet och Adeln åtskildes den 50 Juli klockan -§ till 2 på morgonen.
Mandagen den 3* Juli.
Plenum kl. | till i på dagen.
Riddevskapt ts och Adelns plenum den 29 Juli i8i5* '<?
S. D. Vid slutlig föredragning af Statsach BancoUtskottens samfäldta den 17 den - \
Den 51 Juli /. m. nes på Bordet lagda och den 22 återremitterade Betänkande af den 15, i anledning a£ Kongl. Maj is
Nådiga proposition om GÖthaCanalarbetets fortgång och ytterligare befrämjande, jamte Banco Ut kottets dermed gemenskap ägande Memoria! af deir 13 Juli, återremitterad? den 22, och bada Utskottens samfäldta svar af den 25 dennes, hvilket den 27;de blifvit första gången uppläst, stadnade Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, efter fösegängen pröfning punktvis, häröfver uti följande beslut: l:o Att, enligt sednare alternativet af den uti Ingressen af första Betänkandet framställda propositionen, den föreslagna anmärkningen emot Canal Directionen elit? 'dess Chef skulle förfalla, 2:ö
Den irsta punkten af samma Betänkande, angående Cana!
Bolagets förpligtelse i afseende på inrättningen af dess Discontrörelse, bifölls. 3:0 Bifölls, enligt irsta alternativet af propositionen i 2:dra punkten, att bidraget skajl utgå årligen, från och med innevarande år till och med år 1820. o. - ■ ' ' r 1 4:0
BiföUs 3:dje punkten, om vilkof För bidragets utbetalning. jgG2 Den Vi Jiili J. in, 5:0 Bifölls, enligt 2idra älteröativefc af 4;de punkten, det 'deruti föreslagne bygg* r.adsbiträdet 500,000 Kul, ärligen, 6:0
Vid ipte punkten, bifölls den, \iti Utskottens Utlåtande af den 25-.te dennes ocb 2:dra alternativet af den der framställda proposition, föreslagna red a'fct iöns för änd ring i afseende på Banco Styrelsens anmärk* nings-rättighet. 7:0
Af éite punkten, otti begagnande af bespard biträdessummå, bifölls den förra delen, såsom i sammanhang med beslutet vid åldra punkten. 8‘.o
Den 7ule punkten, att ali Bola» gets uppgifna ersättnrngspretention skall * försvinna, bifölls. 9:0 Bifölls Utskottets tillstyrkande i Utlåtandet den 25 Juli, att för de lånebitradert (Disconträttigheten undantagen), sorn Bolaget meddelas, icke må, under byggnads* åren, askas någon renta och Capital afbetalning, samt efter byggnadsårens sint icke heller komma i fråga förr, än Actieägarnö af Discont- och Canal inkomsten 11 ottil och allt framgent, för hvarje år, lå njuta nackof la cl t 5 Pro Cents renta å deras ittbetaldtk Actie-Capital, Den k» Juli /. m.
, r0, loin Bifölls det i sistnämnda Utlåtande gjorda förslag, att fiå Adier hemfalla genom försummad inbetalning, det n å tillåtas Bolaget att inom 'gitte Månader elter det Äctierna äro hemfallne, desamma öfverlåta till andra personer, sorn de återstående inbetalningarna fullgöra, meri att, efter dessa 5-ne Månadernas förlopp, de odisponerade Äctierna böra hemlunda- Riksens Ständers Bank, mot inbetalning af dem icke erlagda del ap Actie Capitalet, på samma sätt sorn för öfriga Åctieägare är föreskrifVt r. tilo Bifölls, att de, på Konungens Kådigt befallning, till Utskotten algifne Calculer och kostnadsförslag, hvilka blifvit tagne till grund för Utskottens i frågan om GölhaCacal fällda omdömen, måtte, behörigen underskrifne och påtecknade, till Banken aflemnas, för att tjena till framtida upplysning och rättelse.
För öfrigt y i lie.
Ridderskapet och Adeln inbjuda sina re-pectiva Med31 änder til! instämmande tili det beslut, att gemmi en Deputation hos Hans Kong k Höghet KronPriioen i underdånighet anhålla, det täcktes Mans Kongl. Höghet, efter inhämtad t tillstånd af Hans Majit.
Konungen, nädigst åtaga S>P, särskild vard och inseende så val olver anläggningens skyndsamma fullbordande, sorn att det-af Riksens Ven gr Juli J. m.
Ständer till detta stora företag hevilljade betydande biträde mätte med noggranhet blifva till sitt bestämda ändamål användt.
Grefve von Platen, Ballzar Bogislaus'.
Vid. propositionen, att de lilDKonungen i underdånighet af GöthaCanal
Direction framlemnade Kostnads Förslager och arbetsplan för återstående GöthaCanalarbete bora till Riksens Ständers Banco Fullmägtiga af Directionen undertecknade aflemnas, till framtida efterrättelse och upplysning, får jag blott den äran tillkännagifva, att då Directionen framlagt de grunder, å hvilka dessa förslager varit uppställde, och Höglofl.
Utskotten efter den nogaste granskning ej funnit derhid att anmärka, så är ock. häraf klart, att
Directionen omöjligen för framtiden kan göras ansvarig, i fall dessa förslag ej skulle finnas till alla delar inträffa, vid ett arbete af denna vidsträcktihet, som endast under en längd af år kan utföras, och under tiden erfara inflvtelsen afen mängd händelser, som ingen dödlig kan förutse: hvarföre jag ock anhåller, att detta mitt anförande matte som en reservation för Directionen i Protocollet införas.
För öfrigt skola de äskade förslager tn. m. tillbörligen öfverlemnas så snart de hinna utskrifvas. tri• V. 2.
Deli 31 Jidi-f. rh. 1305 Friherre- Hjerta, Lars:
Sedftn Hoglofl.
Ridderskapet och Adeln beslutat, att genom en Deputation af Riksens Ständer anhålla det Hans Kongl.
KronPrinsen täcktes i nåder åtaga
Sig att såsom Öfver Styresman befrämja Canalarbetets fortgång, får jag*vördsamt hemställa, om icke i sammanhang med detta ämne der. önskan äfvenväl Yoj^p;- billig att när Soldater, som på coratnendering vid GöthaCanalarbete användas, blifva genom arbetet skadade, Canal Bolaget måtte förbindas så väl att åt den skadade lemna ett visst understöd, sorn att lemna ersättning åt Rotehållaren för dea såmedelst obrukbar blefna Soldaten.
Hjerta trodde att billigheten af detta förhållande af Canal Bolaget skulle bidraga till att öka opinionen för sjelfva anläggningen, och. anhöll af Herr Grefven och LandtMarskalken om proposition å sin gjorda motion.