Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Preste-ståndet den 21 — — Borgare-ståndet den 21 — — Bonde-ståndet den 22 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelsej angående uppbördsprovission för Skepps-ombudsmannen vid Stockholms Sjömanshus, i afseende på dithörande sjöfolks kronoutskylder.
(Stats- och Bevillnings-utsk. Uti., N:o 15.) S. A.
Iv. Sedan skepps-ombudsmannen vid Stockholms Sjömanshus J. S. Freese lias E. K. M. i underd. anhållit att, med afseende å den tid och motla som erfordrades för uppbörden och redovisningen af det under nämnda Sjömanshus hörande sjöfolks kronoutskylder, E. K.
M. måtte derför i nåder bevilja honom ett arfvode af 6 procent å det belopp, som redovisades och levererades, äfvensom tillåta, att arfvodet för framtiden finge af uppbörds-beloppet för hvart år innehållas och att Freese för de sistförfluten tre åren kunde af statsmedlen få tillgodonjuta motsvarande ersättning, så har E. K. M., som funnit berörda ansökning i anseende till saknad af serskildt stadgande i ämnet uti gällande Bevillnings-förordning, icke kunna bifallas, uti nådig skrifvelse af den 7 Dec. nästl. år, med förmälan härom, behagat fästa Rikets Ständers uppmärksamhet på billigheten deraf, att lämplig ersättning medelst viss procent å uppbörden eller på annat sätt blefve bestämd för den åt Skepps-ombudsmannen vid Stockholms Sjömanshus uppdragna uppbörds- och redogörarebefattning, med rättighet för sökanden att deraf jemväl för den förflutna tiden komma i åtnjutande.
Rikets Ständer, som, beträffande den i förevarande hänseende ifrågaställda framtida ersättning, fattat beslut i sammanhang med öfrige ifrågakornne förändringar i nu gällande Bevillnings-studga, få i afseende å Skepps-ombudsmannen Fre'eses begäran att, för den åt honom i förrberörda måtto uppdragna uppbörds- och redogörare-befattning varda tillagd någon ersättning jemväl för den redan förflutna tiden, underd:st anmäla, att, enär beviljandet häraf möjligen kunde föranleda enahanda anspråk af Fre'eses företrädare eller deras rättsinnehafvare, hvilka med lika skäl kunna anse sig till en dylik ev - Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N.o 23g.
677 sättning berättigade, hafva Rikets Ständer häruti funnit hiuder för bifall till denna del af ansökningen.
Stockholm den 22 Oktober 1848.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den ai Okt. 1848.
Preste-ständet den ai — — Borgare-slåndet den ai — — Bonde-ståndet den 32 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående rättelse af ett uti Rikets Ständers under JV:o 160 ajlätna underd. skrifvelse förelupet misstag.
(Lag-utsk. Mern., N:o 103.) S. A. K.
Efter att hafva uti skrifvelse af den 2 förlidne Augusti till E. K.
M:s nådiga pröfning och fastställelse i underd. öfverlemnat en af Rikets Ständer för deras del antagen förordning, angående inteckning i fast egendom, hafva Rikets Ständer numera erfarit, hurusom uti ingressen till samma författning förelupit det misstag, att deri åberopade Kongl, förordning rörande förändrade föreskrifter i afseende på lagfart och nyttjanderätts inteckning upptagits såsom gifven den 9 November 1844 i stället för den 19 Maj 1845; och få, tili nödig rättelse härutinnan, Rikets Ständer, jemte förmälan om detta förhållande, hos E. R. M. i underd. tillkännagifva, att ingressen till den nya författningen, sådan den blifvit af Rikets Ständer beslutad, rätteligen hör lyda, som följer:
Med ändring af 7 kap.
Rättegångsbalken och Kongl, förordningen den 13 Juli 1818, med deri, genom Kongl, kungörelserna den 18 December 1823 och den 30 Maj 1835, gjorda tillägg och förändringar, samt med undanrödjande af 3 § i Kongl, förordningen den 19 Maj 1845, angående vissa förändrade föreskrifter i afseende på lagfart oell nyttjanderätts inteckning, gå vidt den - 678 Expeditions-Utskotlets Förslag till und.
Skrifvelse, N:o 240. samma ej har afseende å nyttjanderätts inteckning, kommer förstnämnda kapitel att erhålla följande lydelse: Rikets Ständer framhärda &c.
Preste-slåndet den 21 — — Borgare-ståndet den 21 — — Bonde-ståndet den 22 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, med författning om utgörandet af serskildt skattebidrag till gäldande af innevarande års krigsrustnings-kostnader.
(Bevilln.-utsk. Mern., JN:o 36.) S. A. K.
Sedan Rikets Ständer, på sätt i underd. skrifvelse den 13 sistlidne
Maj blifvit anmäldt, till E.
M:s nådiga disposition å Riksgäldskontoret anvisat en 'kreditivsumma af två millioner riksdaler, att, till bestridande af kostnaderne för nödiga förberedande rustningar och andra åtgärder, som af de politiska förhållandena kunde påkallas, i mån af helio! och emot framtida redovisning Ivftas, samt åt
Fullmägtige i Riksgäldskontoret uppdragit att genom upplåning anskaffa de medel, hvilka i berörde hänseende erfordrades, hafva Rikets Ständer, för godtgörande af detta lån och derå upplöpande räntor, anslagit ett årligt belopp af 300,000 r.-dr, att så väl för innevarande år, som för den tid, hvarunder en blifvande ny bevillningssladga kommer att tillämpas, utgå i enlighet med den författning, hvilken Rikets Ständer härmedelst i underd, öfverlemna, med anhållan, att E. K.
M. täcktes låta densamma lill allmän efterrättelse utfärda, samt, för den händelse, alt den deruti för innevarande år stadgade afgift icke skulle kunna å årets allmänna debetsedlar upptagas, meddela de serskilda föreskrifter, sorn för samma afgifts debitering finnas erforderliga.
Rikets Ständer framhärda &c. Stockholm den 22 Oktober 1848 Ejcptclitions-U t skottets Förslag till tind.
Skrifvelse, No 22f.n N:o 241.
Preste-ståndet den ‘21 — — Borgare-slåndet den 21 — — Bonde-ståndel den ‘22 — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående förslag till författning om utgörandet af serskildt skattebidrag till gäl dande af 1848 års krigsrustnings-kostnader.
S. A. K. Sveriges
Rikes till allmän lagtima riksdag sammankallade och här i Stockholm församlade Ständer gore veterligt: att, sedan vi tili Kongl. Maj:ts disposition å Riksgäldskontoret anvisat en kreditivsumma af två millioner riksdaler banko, att, till bestridande af kostnaderna för nödiga förberedande rustningar och andra åtgärder, sorn af de politiska förhållandena kunna påkallas, i mån af behof och emot framtida redovisning lyftas, samt åt Fullmäktige i Riksgäldskontoret uppdragit, att genom upplåning anskaffa de medel, sorn i anseende dertill erfordras; så hafva vi, för godtgörande af dessa medel och derå upplöpande räntor, anslagit ett årligt belopp af 300.000 rdr, att så väl för innevarande år, som för den tid, hvarunder en blifvande ny bevillningsstadga kommer att tillämpas, utgå sålunda, att å hvarje debetsedel skall, under rubrik: till gäldande af 1848 års krigsrustnings-kostnader utföras en sjettedel eller 16?
procent af summan utaf all den bevillning, sorn på grund af Irsta, 2:dra och 3:dje artiklarne af bevillningsförordningen förut i debetsedeln blifvit de skattskyldige pålörd, att, på enahanda sätt, som. sjelfva bevillningen, af vederbörande uppbäras, redovisas och inlevereras till Riksgäldskontoret, hvarest denna afgift skall serskildt på från allmänna bevillningen afskild räkning bokföras; och anslås såsom godtgöreise åt de tjenstemän, hvilka med debitering, uppbörd och redovisning af detta serskilda skattebidrag få befattning, i landsorterna 1 t procent utaf summan af hela länets och i Stockholm 1 procent utaf summan af dess bidrag, att af pröfningskommitteerna emellan vederbörande fördelas och i samma ordning, sorn 121 § Bevillningsförordningen' bestämmer, lill dem utdelas.
Till yttermera visso bafve vi ike.
Stockholm den 22 Oktober 1848. 680 Expeditions-Utskottets Förslag till und.
Skrifvelse, N.-o a^a.
N:o 242, Uppläst och godkundt hos Ridd, och Adeln den 31 Okt. 1848.
Preste-ståndet den 21 — — Borgare-ståndet den 21 — — Bonde-ståndet den aa — — Rikets Ständers underdåniga skrifvelse, angående beräkningen af statsverkets inkomster.
(Stats-utsk. Uti., N:ris 37 och Mern., N:o 328, samt Bet. m. 111., N:ris 12, 28, 29, 31 och 33, äfvensom förstärkta Stats-utsk.
N.-o 3.23.) S. A. K.
Efter tagen kännedom af E.
M:s nådiga proposition om statsverket* tillstånd och behof, äfvensom af Statskontorets i detta ämne aflåtna underd. skrifvelse, och sedan utredt blifvit hvad under åren 184-1 till och med 1845 till statsverket influtit, hafva Rikets Ständer, i afseende å beräkningen af statsverkets inkomster i Riksstaten för år 1849 och följande år, intill dess flen vid nästa riksdag skeende statsreglering blifver gällande;, fattat följande beslut, hvilka härmedelst varda hos E. K. M. i underd. anmälda, nemligen; Ordinarie eller ständiga inkomster. l:o Ordinarie räntan.
Den del deraf, som är indelad att utgå till vissa personer, stater och inrättningar, samt i medeltal under åren 1841 — 1845 utgjort 1,860,699 r:dr, har af E. K.
M. blifvit i nåder föreslagen att beräknas till enahanda belopp, som vid sednaste statsregleringen, eller 1,762,000 r:dr; och då ett högre eller lägre värde å denna ränta medför hvarken öfverskott eller brist uti statsberäkningen på det hela, hafva Rikets Ständer anse!! denna inkomst äfven nu kunna upptagas till banko r:dr 1,762,000; — — Beträffande åter den del af ordinarie räntan, som är kronan behållen och inflyter i penningar efter markegång; så ehuru densamma under åren 1841—1845 i medeltal utgjort 586,399 r:dr, hafva Rikets Ständer likväl ej funnit skäl besluta någon förhöjning i det vid sednaste statsreg Transport 1,762,000: — — Expcditions-Ulskoltets Förslag lill und.
Skrifvelse j N.o 2^3. 681 Transport 1,762,000: — — leringen beräknade oell af E. K.
M. till bibehållande föreslagna belopp, hvilket alltså oförändradt blifvit uppfördi till 575,000: — — 2:o
Afrads-spanmålen eller den från ordinarie räntan afskiljda, statsverket behållna och enligt jordeböckerne utgående spanmål, upptogs vid sednaste statsregleringen till 41,000 tunnor, men har för år 1845 utgjort 43,215 tunnor, deruti inberäknade 1,157 tunnor bafra, hvaraf 2 tunnor anses i värde motsvara en tunna af hälften råg och hälften korn.
Enligt hvad E. K. M., uti nådig skrifvelse den 20 December sisth år, gifvit Rikets Ständer tillkänna, har, genom förnyad skattläggning å den mellan hemmanen på ejland fördelade utmark, den äldre deraf utgående räntan, utgörande 864 tunnor 24 it kappar spanmål, hälften råg och hälften korn, blifvit nedsatt med 774 tunnor 26 T7S kappar, hvilket belopp följakteligen bör ifrån den af K K.
M. lill beräknande i nåder föreslagna qvantitet af 42,500 tunnor afdragas, då återstoden blifver i fullt tunnetal 41,725 tunnor, hvartill Rikets
Ständer ansett afrads-spanmålen böra upptagas och hvarå värdet, med bibehållande af det vid sednaste riksdagen fastställda förslagspris, 6 r:dr tunnan, utgör 250,350: — — 3:o Kronotionde-spanmålen.
De af denna tionde-spanmål lill vissa personer, stater och inrättningar utgående indelningar, beräknade vid sednaste statsregleringen till 105,695 tunnor, hafva väl under åren 1841 —1845 utgjort i penningar i medeltal 721,439 r.drj men då en högre eller lägre värdeberäkning häraf icke verkar förhöjning eller minskning i statsverkets behållna tillgångar, hafva Rikets Ständer, i enlighet med E. K.
M:s nådiga förslag, upptagit denna del af kronotion äen till enahanda belopp, sorn vid sednaste riksdagen Transport 2,587,350: — — Bilt. till II St.
Fröt. 1847 och 1848t 10 Sami. 1 Afd. 86 682 ExpcdLlio .s-Utskoltets Förslag lill und.
Skrifvelse, N o 342.
Transport 2,587,350: blifvit beräknadt, utgörande, efter 6 r:dr tunnan . . . 634,170: äfvensom Rikets Ständer ansett någon förändring icke böla ega rum i afseende å den del af berörde kronotionde» som är statsverket behållen och hvilken vid sednaste sta tsregleringen upptogs till 20,000 tunnor, hvadan, med bibehållande af sednaste förslagsvärdet, G rxlr tunnan, samt i öfverensstämmelse med hvad E. K.
M. uti den nådiga propositionen jemväl föreslagit, denna statsinkomst beräknats till ...» 4:o
Kronotionde-lösen ejter bestämda prisery upptagen vid sednaste statsregleringen till 4,800 r:dr, har under åren 1841—1845 utgjort i medeltal 4,829 r:dr, hvadan densamma blifvit oförändradt beräknad till .... 5:o Arrendemedel af Kungsgårdar och andra kronolägenheter.
Uti denna inkomsttitel har E» K. M., med tillkännagifvande, att den tillökning uti arrende-spaminden, som egt rum under de sednare åren, tillkommit derigenom att, vid nya arrendens uppgörande, penningarne till det mesta förvandlats i spanmål, föreslagit den förhöjning, att penningarne skulle upptagas till rxlr ....
25,000: — — och spanmålen till 16,000 tunnor» å 6 rxlr tunnan, 96,000: (dier tillsammans 121,000: — men då medelberäkningen af denna statsverkets, inkomst, utvisande för åren 1841—1845 en summa af, i penningar, ......... rxlr 27,515: och i spanmål 14,921 tunnor, å 6 rxlr tunnan, 89,526: eller tillsammans 117,041: — -— alltså icke uppgår till det af E» E. M. i nåder föreslagna T ra nsport 3,346,321): 120, (400.
4,800:
Expeditions Utskottets Förslag lill und.
Skrifvelse, IV.o 2^2, Transport 3,346,320: belopp, och nedsättning i de å kronans ifrågavarande lägenheter utfäste arrenden är att förvänta genom tillämpning af Kongl, kungörelsen den 17 Juli 1847, angående åtskilliga förändrade föreskrifter vid utarrendering af Kungsoch Kungs-ladugårdar samt andra kronolägenheter, hvaraf arrenden till statsverket ingå, hafva Rikets Ständer ansett någon förhöjning uti denna inkomsttitel icke kunna påräknas, samt derföre bibehållit densamma vid enahanda belopp, som vid sednaste slatsregleringen blifvit upptaget, elier i penningar r:dr 23,000: — — och i spaninål, 14,500 tunnor ä 6 r:dr tumum 87,000: - - lla0()(): 6:0 Silfvertionde, Myntarelön och Slagskatt.
Då denna inkomst under åren 1841 —1845 utgjort i medeltal 10,156 r:dr, har densamma blifvit oförändrad upptagen till 10,000: 7:0 Kopparränta, Under förutsättning af bifall till den uti serskild nådig proposition gjorda framställning 0111 nedsättning i den för koppartillverkningen vid Stora Kopparberget utgående ränta från hvart 10:de till hvart 30:de skeppund, emot upphörande af vissa bergslaget förunnade förmåner, har E. K.
M. föreslagit kopparräntans beräkning till endast 220 sk#, utgörande, efter ett jemväl i nåder föreslaget pris af 130 r:dr skeppundet, 28,600 r.dr; men då Rikets Ständer, af skäl, som innefattas i deras under den 4 sistl.
Mars aflåtna underdåniga skrifvelse, ansett sig icke kunna bifalla ofvan omförmälda nedsättning, samt af räkenskaperna inhemtats, att ifrågavarande statsintrad, hvilken vid. 1845 års statsreglering blifvit upplagen till 280 sk#, hvarå värdet, å 120 r.dr skeppundet, beräknats till 33,600 r:dr, utgjort för åren 1843—1845 i medeltal 385 sk#, hafva, med afseen Transport 3,466,320: 684 Expeditions-Utskoltets Förslag till und.
Skrifvelse, ff.o 3^2- Transport 3,46(5,320 de afven derå, att både tillverkningen af oell priset å koppar stigit under sednare tider.
Rikets Ständer funnit skäligt upptaga berörde statsinkomst till 380 skeppund, uppgående, efter 130 r:dr skeppundet, till 49,400 8:0 Tionde- och Hammar skal t s-jern.
Sedan vid sista riksdagen, i anseende till den ofördelaktiga ställning, hvari Svenska tackjerns-tillverkningen sig då befann, den nedsättning uti tionde-tackjernet blifvit beviljad, att denna afgift, hvilken vid 1841 års statsreglering upptagits till 17,000 skeppund, lomme att från och med år 1845 intill dess den vid nästföljande riksdag blifvande statsreglering trädde i verkställighet, utgå med hälften af det belopp, hvartill densamma, efter de i serskilda delar af riket gällande grunder erlades, i följd hvaraf denna statsinkomst beräknades till endast 8,000 skeppund med ett värde, efter 5 r:dr skeppundet, af 40,000 r:dr, så bar E. K. M., i den nådiga propositionen angående statsverkets tillstånd och behof, täckts tillkännagifva, det E. K.
M. icke ville påyrka afgiftens förhöjning till förra beloppet, utan, under förutsättning, att Rikets Ständer för sin del jemväl medgåfve afgiftens fortfarande nedsättning för den tid, hvilken den vid nu pågående riksdag skeende statsreglering komme att omfatta, i nåder föreslagit, att, på grund af förhållandet under år 1846, då tackjerns-tionden uppgått till 8,600 skeppund, densamma måtte beräknas till 8,500 skeppund, utgörande, efter ett pris af 5 r:dr 32 sk. skeppundet, 48,166 r:dr 32 sk.
Enär likväl, enligt hvad allmänt kändt är, konjunkturerne för tackjernstillverkningen under de sistförflutne åren förbättrats och för närvarande äro så fördelaktiga, som producenterne skäligen kunna begära, hafva Rikets Ständer ansett det vara med billighet och rättvisa öfverensstämmande, att den i beskattningen å näringen beviljade lindring upphör, då orsaken, som vållat densamma iorsvun Transport 3,515,720 Expeditions-ZJtskottets Förslag lill und.
Skrifvelse, If-V lifa* Transport 3,515,720: nit; men då en hastig återgång till den före nedsättningen utgående afgift skulle, måhända känbarare än som vederbör, drabba tackjernstillverkarne, hafva Rikets Ständer, med förenadt afseende på statens anspråk och på den skattskyldiges förmåga, funnit sig, vid beräkningen af denna statsinkomst, böra följa en medelväg och i följd dei’af för sin del beslutat, att tiondetackjerns-afgiften, ifrån och med år 1849 intill dess den vid nästa riksdag blifvande statsreglering träder i verksamhet, förhöjes med 50 procent utöfver det belopp, hvartill samma afgift blifvit vidsednaste statsreglering bestämd att utgöras, efter de på serskilda orter gällande grunder, och har tiondetackjernet följakteligen nu blifvit beräknadt till 12,000 skeppund, hvilka, efter det i E. K.
M:s nådiga proposition upptagne pris, 5 r:dr 32 sk. per skeppund, uppföras med 68,000:
Beträffande åter hammarskatts-jernet, som vid 1845 års statsreglering beräknades till 6,000 skeppund, utgörande, efter ett värde af 13 i\-dr skeppundet, 78,000 r:dr; så och då detsamma under åren 1841—1845 i medeltal uppgått till 6,395 skeppund, hafva, i öfverensstämmelse med E. K. M:S nådiga proposition, Rikets Ständer ansett hammarskatts-jernet böra beräknas till samma qvantitet som hittills, eller 6,000 skeppund, samt, efter 14 r:dr skeppundet, hvartill priset, hvilket något stigit, förslagsvis kan upptagas, uppföras med 84,000: 9:o hvilken vid sednaste statsregleringen fastställdes till 1,000 r:dr, har, i anseende till den minskning, som under åren 1843—1845 deruti egt rum, blifvit, i enlighet med hvad E. K.
M. nådigst föreslaget, nu endast beräknad till . . 500: 10:o Svaf velbrukstiondcn , hvarunder jemväl inbegripas viktriol och rödfärg, beräknades vid 1845 års statsreglering till 1,000 r:dr, men då Transport 3,668,220: 686 Expeditions-Utskottets Förslag till und Skrifveliej N.o Transport 3,668,220: dennajinkomst under åren 1841—1843 i medeltal utgjort endast 618 r:dr, har densamma, på sätt i den nådiga propositionen blifvit föreslaget, upptagits till 600. ll:o Mant alsp e tillingarne, vid sistlidne riksdag beräknade till 327,000 r.dr, hafva under åren 1841—1845 varit i jemnt stigande, hvadan, i enlighet med hvad i nåder föreslagits, denna statsinkomst blifvit uppförd till 336,000: 12:o Gerningsören af Handtverkare.
Af skäl, som i underd. skrifvelse den 4 sisth Mars blifvit anförda, hafva Rikets Ständer icke ansett sig höra bifalla E. K.
M:s nådiga proposition om denna inkomsttitels upphörande och ersättande medelst ökad bevillning; men, vid det emotsedda förhållande, att antalet af gerningsmän småningom minskas, har ifrågavarande statsinkomst, sorn vid sednaste stntsregleringen upptogs till 1,700 r:dr, nu ej blifvit beräknad högre än till . . ....... 1,500: 13:o Bötesmedel.
I enlighet med hvad E. K. M. i nåder föreslagit, hafva Rikets Ständer beslutat, att denna inkomst, sorn vid nästlidne riksdag beräknades till 40,000 r:drmå, med hänseende till så väl inkomstens obestämda beskaffenhet, som den minskning, hvilken under de sednare åren deruti inträffat, upptagas till allenast 35,000: l4:o
Kavalleri-regementenas hästvakans-spanmål.
Då uti denna statsinkomst, utgående på grund af emellan kronan och rusthållarne upprättade kontrakter, någon rubbning ej är att emotse under den tid, nu vidtagna statsreglering kommer att omfatta, har berörde inkomsttitel, li - Transport 4,041,320: Expeditions-Utskottets Förslag lill tind.
Skrifvelse, N.-o 2^2.
Transport 4,041,320: kasom hittills beräknad till 22,250 tunnor, a 6 r:dr tunnan, blifvit oförändrad utförd till . . . 133,500: 15:o Ständiga rotevakans-ajgifter^ hvilka utgöras för 385 numer af Skånska Infanteri-regementena med 2,310 tunnor spanmål, hafva, i öfverensstämmelse med hvad E. K. M. i nåder föreslagit och vid sednaste statsregleringen blifvit beräknadt, upptagits, efter ett värde af G r:dr tunnan, till • . . . 13,8G0: 16:o
Tillfälliga rotevakans- och mötes af gifter.
Då denna inkomst, som vid 1845 års statsreglering beräknades till 6,000 r:dr och under åren 1841 —1845 i medeltal utgjort 5,078 r.dr, under de sednare åren minskats samt är obestämd och på markegångarnes förändring beroende, hafva Rikets Ständer, lika med E. K. M., ansett, densamma nu icke kunna beräknas till högre belopp än . 5,000: 17:o Rotef rikets-af gift af oroterad, men ordinarie ro tering underkastad jord.
Enär denna statsinkomst under åren 1841—1845 i medeltal utgjort 27,598 rxlr, har densamma, på sätt jemväl E. K. M. i nåder föreslagit, blifvit utan förändring upptagen till 27,000: 18:0 Sedan Rikets Ständer, på sätt i underd. skrifvelse den 27 sisth September är vordet anmäldt, beslutat, att alla de båtsmans-numer, hvaruti de utsockne frälsehemmanen i Hallands län hafva del, skola ständigt, så i fredssom krigstid, hållas vakanta, med förbindelse och rättighet för dessa hemmans egare att för deras andel i rota me i vakansafgift erlägga endast ? af det belopp, hvartill vakansafgiften för en båtsman i länet uppgår, enligt de föreskrifter och beräkningar, som 1111 följas och iramdeles i behörig ordning kunna meddelas och antagas lill efterrättelse, äf - Transport 4,220,680: m Expeditions-Utskotlets Förslag till und.
Skrifvelse, IV.-o 14%.
Transport 4,220,680:
Tensom att de rotevakans-afgifier, hvilka sålunda komma att af de utsockne frälsehemmanen i Halland erläggas, skola till statsverket ingå; så hafva Rikets Ständer, enär dylika afgifter inom berörde län blifvit år 1841 debiterade till ett belopp af 16,604 r:dr 26 sk. 1 rst, år 1842 till 20,555 r:dr 30 sk. 1 rst, och 1843 till 20,468 r:dr 28 sk. 10 rst, uti hvilka summor likväl, ehuru till mindre del, ingått rotefrihets-afgifter af sådane krono- och kronoskatte-hemmansdelaiVjsom vid uppgörandet af det nya roteringsverket för Hallands län varit oroterade, men ansetts böra underkastas ordinarie rotering och till följd deraf blifvit med sådan rotering belagde, funnit vid detta förhållande och då dessa afgifter skola utgå med ett till \ nedsatt belopp, samt med hänseende jemväl till den minskning deri, som af omvexlande markegångspriser kan blifva en följd, rotevakansafgif terne af de utsockne frälsehemmanen i Halland ej böra beräknas högre än tili 10,000: 19:o
Båtsmans-vakansafgiften j utgående för ständiga och tillfälliga vakanser vid båtsmansliållet samt beroende dels af markegångsprisen, dels af större eller mindre antal vakanser, har under åren 1841 — 1845 i medeltal ingått med 29,949 r:dr; hvadan, då detta i det närmaste utgör det belopp, som varit påräknadt samt denna inkomst under de trenne sednare af nämnde år lemnat öfverskott, Rikets Ständer, lika med E. K. M., ansett densamma kunna oförändradt uppföras till . . . 30,000: 20:o Krut- och salpeter-för sälj ningsmedel hafva bibehållits vid förra förslagsberäkningen ..... 95,000: 21:o Kontrollstämpel-medlen, hvilka vid näsll. riksdag förhöjdes från 9,000 till 10,500 r:dr, hvartill E. K.
M. äfven i nåder föreslagit denna in Transport 4,355,080: Expeditions-Utskotlets Förslag till lind.