Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag skall icke vidare upptaga tiden med denna skogslag, utan förbigår äfven den, men hänvisar dem, som önska taga del deraf, till det papper, som jag har här.
Jag ber nu att få öfvergå till Sammans.
Lag- o. Ekon.- Utskits Betänk.
Enligt hvad Utsk:t inhemtat, är under behandling i Finans-Dep:t förslag till skogslag.
Det vill alltså synas af detta Betänk, som om Utsk:t skulle anse det vara tillräckligt, att en fråga är under behandling i Finans-Dep:t, och att vid sådant förhållande R.
St:r icke hafva någon skyldighet att gå grundligare tillväga.
Jag tror, att reflexionerna göra sig sjelfva, och att det arbete, som fordras, är lika mycket R.
St:rs som Regeringens skyldighet.
Skulle vi, derföre att Regeringen visat sig villig att gå en god, klok och praktisk väg, alldeles upphöra att understödja Regeringen?
Jag tror det icke, och är öfvertygad om, att regeringen skulle vara tacksam, om R.
St:r visade, att de å sin sida vilja på grundligare sätt behandla denna fråga.
Jag får, på grund af hvad jag nu anfört, framställa den ödmjuka anhållan, att denna punkt måtte återremitteras.
Jag skall försöka att så mycket som möjligt hålla mig vid den nu föredragna frågan och ej sväfva såsom den föreg:de talaren ut på den följande punkten om skogsstatens organisation.
Hr Boij har förklarat sig icke egentligen hafva något att anmärka mot lista punkten af Sammans.
Statssamt Ekon.-Utskits Betänk.
Nio 7, med undantag att ut~ syningen ej borde vara öfverlemnad åt skogsstatens lägsta tjenstemän.
Efter hvad jag kan finna, innehåller dock icke författningen något sådant stadgande; der står endast orden »Skogsstatens tjenstemän», således likaväl de högsta, som de lägsta.
Hvad åter Hr Boijs yrkande om återremiss å lista punkten i Sammans.
Lag- samt Ekon.
Htskits Betänk.
N:o 16 angår, kan jag icke annat än motsätta mig detsamma.
Hr Boij har sjelf medgifvit, att hans förslag icke innehåller något nytt, utan endast är ett upprepande af R.
Stirs beslut vid 1863 års riksdag.
Då vi nu veta, att just på grund af detta beslut dels K.
Mit redan utfärdat författningar om de Norrländska skogarne, dels inom vederbörande
Dep. en allmän skogslag är under utarbetning, och således K.
Mit i denna fråga i allo tillmötesgått R.
Stirs önskningar, kan jag icke inse något 456
Den 23 Maj. skäl att nu återupprepa samma anhållan som 1863.
Jag är i det väsendligaste förekommen af Gr.
Då den förste talaren förklarat sig icke hafva något att anmärka hvarken mot lista punkten i sammansatta Stats- samt Ekon.-Utsk:ts Betänk.
N:o 7, eller i allmänhet mot 1865 års skogsförordningar, får jag blott tillägga, att de ledamöter inom sammansatta Lag- samt Ekon.-Utsk:t, hvilka närmare kände förhållandena inom Norrland, voro särdeles belåtna med berörde förordning, ibland dessa särskildt en af motionärerna Hofpredikanten Bosenius, som ansåg framförallt föreskriften om det utsynade virkets försäljning på auktion vara välgörande, emedan allmogen derigenom icke längre komrne att sysselsätta sig med trävaruhandeln, som blefve förbehållen sågverksegare, utan kunde egna sig åt jordbruket.
Hvad frågan om återremiss af lista Sunkten i sammansatta Lag- samt Ekon.-Utsk:ts Betänk.
:o 16 angår, så har redan Gr.
Björnstjerna visat, att något rimligt skäl dertill förefinnes icke.
Enligt hvad Utsk:t inhemtat, är en skogslag under utarbetning i FinansDep:tet, och det är då fullkomligt öfverflödigt att ingå till K.
M:t med en anhållan i sådan syftning.
Hr Boij:
Den omständighet, att regeringen redan erhållit många skrifvelser från K.
St:r i denna fråga, torde icke varit orsaken till den lätta behandling sammansatta Lag- samt Allm. Besv.- o.
Ekon.-Utsk:t egnat ämnet, utan fastmera torde anledningen dertill vara att man inom Utslct börjat blifva litet tröttare.
Jag hade derföre trott, att efter hvilan under Pingstdagarne ett bättre resultat kunnat vinnas, men jag börjar nu misströsta derom.
Jag får då blott nämna, att oaktadt jag anser auktion å virket vara ett ganska godt och väl valdt sätt af regeringen att tillgodogöra Staten så mycket som möjligt af dess skogar, så är likväl detta icke tillräckligt, då det tydligen står i förordningen, — hvilket hvarken Gr.
Björnstjerna eller den siste talaren ansett sig böra vidröra, men hvilket dock hör till ämnet — att något minimipris vid dessa auktioner icke får åsättas.
Jag är icke heller fullt öfvertygad om att något minimipris bör åsättas, eller om det icke vore bättre att anbuden pröfvades af skogsstyrelsen innan de antoges, men jag tror dock svårligen att Hrr:ne kunna finna något ställe i förordningen, der en sådan garanti för Staten är bestämd.
Vidare, antingen har man ej rätt att tala om till ämnet hörande saker, då de ej uttryckligen äro omnämnda i den föredragna punkten, och då Den 23 Maj. 457 hafva Hrrme rätt, eller ock har nian en sådan rättighet, och då har jag rätt; i så fall får jag påpeka ett ytterligare skäl till återremiss, det nemi., att det lätt kan hända, att sågverksegare dela distrikten sins emellan och ej köpa på hvarandras område, i hvilket fall Statens inkomst blir ytterst ringa.
Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad samt Hr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till de ifrågav:de båda punkterna och dels återremiss deraf, framställde Hr Gr. o.
Landtm, först propos. på bifall till desamma, hvarvid svarades många ja och några nej, samt sedermera propos. på återremiss deraf, då svaren utföllo med många nej jemte några ja: hvarefter och sedan propos. på bifall till punkterna ånyo framställts samt med många ja och några nej besvarats, Hr Gr. o. Landtm, förklarade sig nu hafva funnit ja öfvervägande.
Hr Boij begärde votering.
Uppsattes och justerades följ:de voterings-propos.: »Den som bifaller så väl sammansatta Stats- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts hemställan i l:sta punkten af Betänk:t N:o 7, som ock sammansatta Lag-samt Allm. Besv.- o.
Ekon.-Utskts hemställan i lista punkten af Betänkt N:o i 6. röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, återremitterar R. o. Ad. dessa punkter.»
Häruppå föredrogos, hvar efter annan, och bifollos 2:dra, 3:dje och 4:de punkterna i Betänk:t N:o 7 samt 2:dra. 3:dje, 4:de, 5:te och 6:te punkterna i Betänkt N:o 16.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo pä bordet, Stats-Utskts den 22 dennes bordlagda Utlåt.
N:o 100, ang:de ersättning för sådana af Statskontoret förskottsvis bestridda utgifter, för hvilka statsanslag ej blifvit beviljade. 458 Den 2’6 Maj.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, sammansatta Stats- och Banko-Utskits d. 22 dennes bordlagda Utlåt.
Nio 10, i ani. af väckta motioner om ändringar i Kongl. Förordningen d. 26 April 1861 ang:de en allmän hypoteksbank m. m.
Efter föredragning af sammansatta Bevilln.-, Lagsamt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utskits den 22 dennes bordlagda Mern.
N:o 3, ang:de afgiften för bränviris tillverkning, godkändes den föreslagna voterings-propos:n.
Föredrogos, men begärdes af flera ledamöter ånyo på bordet, Banko-Utsk:ts d. 22 dennes bordlagda Mem:r:
Nio 27, ang:de föreskrifterna i lista artikeln af Bankoreglementet om bankens verksamhet och de fonder, hvarå sedelutgifningen utöfver metalliska valutan är grundad: samt Nio 28, angide instruktionen för nästkide riksdags Banko-Utsk.
Föredrogs och bifölls Banko-Utskits den 22 dennes bordlagda Mern.
Nio 29, angide vissa, i följd af blifvande ny li. O., nödiga redaktions-förändringar.
Föredrogos, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, sammansatta Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon.- Utskits den 22 dennes bordlagda Betänkin: N:o 12, i ani. af väckt motion om ändring af 28:de kaj). 7:de §:n Byggninga-balken, i fråga om ansvar för försummelse att utgöra skjuts; samt Nio 13, i ani. af väckta motioner om förändring af gällande föreskrifter angide tiden för fullföljande af besvär i ekonomiska och administrativa mål.
Föredrogos och lades till handlingarne sammansatta Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utskits den 22 dennes bordlagda Memir:
Nio 14, i ani. af återremiss af Utskits Betänk.
Nio 3. öfver väckt motion om antagande af ny kyrkolag; och Nio 15, i ani. af återremiss af Utskits Betänk.
Nio 6, öfver väckt motion om vissa ändringar vid de för prester föreskrifna examina och lärdomsprof. Den 23 Maj. 153 Föredrogs och bifölls Riddarh.-Utsk:ts d. 22 dennes bordlagda Utlåt.
N:o 10, öfver Hr Anreps, Gabriel, motion ang:de Tullvaktmästaren C. J. F. von Schantz’s anspråk att, såsom tillhörande adeliga ätten af samma namn N:o 1255, varda å nämnde ätts stamtafla uppförd.
Upplästes och godkändes Exped.-Utsk:ts skrifvelseförslag: N:o 53, i ani. af K.
Propos. ang:de upplåtelse åt
Stockholms stad af vissa tomtdelar å Riddarholmen; N:o 54, rörande åtgärder i afseende på tilläpningen af vissa stadganden ang:de landväga varuförseln emellan Sverige och Norge; N:o 55, ang:de åtskilliga ändringar i domstolsinrättningen å landet; N:o 56, ang:de förändrade föreskrifter i afseende på sättet, för kommunikation af besvär, som blifvit till Hofrätt ingifna; N:o 57, ang:de ändring i kyrkolagens föreskrift rörande tiden för barnaqvinnans kyrkogång; och N:o 58, ang:de ändringar af 70:de §:n i Kongl.
Förordningen om kommunal-styrelse å landet.
Hrr Elektorers lista vid val af en suppleant i Stats-Utsk:t efter N:o 98, Hr Stålhandske, fullm.
Hr Silfverstolpe, David August Leonard; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o 2183.
Hrr Elektorers lista vid val af 3 suppleanter i Bevilln.-Utsk:t efter N:o 1151, Hr Meijerhelm, fullm.
Hr af Geijerstam, Carl Fredrik, N:o 2333, Hr Oldevig, Hans Fredrik, och N:o 839, Hr Rehnberg, Carl Gustaf; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: N:o 381.
Hjerta, Fredrik Filip. » 446.
Hr Netherwood, fullm.
Hr Ehrenborg, Richard. » 1606. » Flach, Johan Fredrik Filip.
Hrr Elektorers^ lista vid val af en suppleant i Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:t efter N:o 1586, Hr Raab, fullm.
Raab, Hugo; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o 96.
Hr Pauli, Carl Gustaf. 460 Den 2 o
Hrr Elektorers lista vid val af en suppleant i Riddarh.-Utsk:t efter N:o 91, Hr Mörner, Hampus Gabriel; och befanns dertill hafva blifvit utsedd: N:o 2178.
Hr Edelsvärd, Adolf Wilhelm.
Anmäldes och bordlädes: Stats-Utsk:s Utlåt.
N:o 101, i ani. af K. M:ts Nåd.
Propos. ang:de kostnadsfri utdelning af Post- och Inrikes-Tidningar till alla kommuner i riket; samt Lag-Utsk:ts Betänk:n och Mem:r: N:o 51, i ani. af väckta motioner om ändring af lagens bestämmelser ang:de tiden för fullföljande af vad och besvär emot utslag, meddelade af underrätt å Gottland: N:o 52, i ani. af återremiss af Lag-Utsk:ts Betänk.
N:o 34, öfver väckta motioner om förändrad lagstiftning ang:de förvaltningen af omyndiges egendom samt kontrollen å förmyndare; N:o 53, i ani. af återremiss af Lag-Utsk:ts Betänk.
N:o 37, öfver väckta motioner om förändrade stadganden i afseende å böters förvandling; N:o 54, i ani. af återremiss af Lag-Utsk:ts Betänk.
N:o 38, öfver väckta motioner om ändringar i konkurslagen; N:o 55, i ani. af väckta motioner om ändring af lagens stadganden ang:de borgen för annan mans gäld; N:o 56, i ani. af väckt motion om ett lagstadgande ang:de belåning af varor, som af egaren blifvit under visst vilkor hos annan man eller allmän inrättning i förvar upplagda: och N:o 57, i ani. af väckta motioner om förändrad lagstiftning ang:de panträtt i lös egendom.
Sedan ett prot.-utdrag rörande Sammansatta Bevilln.-, Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts Meni.
N:o 3, blifvit justeradt, åtskiljdes 11. o. Ad. kl. 12 middagen ln fidem, O. Brakel.
Maj f. m. 461 Lördalen den 26 Maj 1866.
Justerades 4 prot.-utdrag för den 23 dennes.
Upplästes följande af Hr Flach, Johan Fredrik Filip, inlemnade mern.:
Underrättad att Högloft.
Ridderskapets och Adelns Hrr Elektorer behagat utse mig till suppleant i Bevilln.- Utsk:t, får jag, med den rätt 23 § Riddarh.-Ordmn i sådant afseende lemnar, ödmjukl. afsäga mig berörde uppdrag.
Hr Gr. o. Landtm, anmodade R. o. Ad:ns Hrr Elektorer att utse en suppleant i Bevilln.-Utsk:t efter Hr Flach.
Upplästes en från Kgl. Svenska Akademiens Sekreterare till Hr Gr. o. Landtm, aftåten skrifvelse af följande innehåll:
Åled anledning af Svenska Akademiens offentliga sammankomst Tisdagen den 29 innev:de månad, då Akademiens sednast invalde ledamöter, Professor Ljunggren och Hr Carl Kullberg, taga inträde, har undertecknad äran, att å Akademiens vägnar öfverlemna närlagde Inträdeskort, för de Hrr ledamöter af R. o. Ad., som önska att sig deraf begagna.
Hr Gr. o. Landtm, anmodade de ledamöter af R. o. Ad., som önskade erhålla dessa inträdeskort, att anmäla sig hos Riddarh.-fiskalen.
Företogs val af 21 ledamöter och 9 suppleanter i förstärkt Banko-Utsk.; och befunnos, efter valförrättningens slut, hafva blifvit utsedde till Der» 26 Maj f. ro. Ledamöter: N:o 83, Gr. Cronstedt, Fredrik, med 41 röster.
» 120, » Liljencrants, Gustaf Fredrik, med 41 röster. » 26, Frih.
Leijonhufvud, Axel Gabriel, med 41 » >» 62, » Mörner, fullm.
Gr. Mörner, Carl Göran, med 41 röster.
» 262, » Klinckowström, Budolf Mauritz, med 41 r. » 311, » af Ugglas, Curt Gustaf, med 41 röster.
» 399, » von Beskow, fullm. Gr. von Bosén, Gustaf Fredrik, med 41 röster.
» 401, » Braunerhjelm, Ferdinand, med 41 röster.
» 15, Hr Bibbing, Gustaf, med 41 röster.
» 382, » Sass, fullm.
Hr Printzensköld, Axel, med 41 röster.
» 484, » Breitholtz, Claes Gustaf, med 41 röster.
» 818, » Beenstjerna, Lars Johan Malcolm, med 41 r. » 875, » Gripenwaldt, Carl Ulrik Berthold, med 41 r.
» 1092, » Leijonmarck, Evald Gustaf, med 41 röster.
» 1582, » Steuch, Mathias, med 40 röster.
» 1594, » von Heijne, Georg Fredrik, med 41 röster.
» 1606, » Flach, Johan Fredrik Filip, med 41 röster.
» 2074, » Kjerrulff von Wolffen, fullm.
Hr Wästfelt, Fritz Adolf, med 41 röster.
» 2221, » af Wirsén, Thure, med 41 röster.
» 2272, » von Diederichs, fullm.
Hr Lilliehöök, Carl Bertil, med 41 röster.
» 2317, » Fåhraeus, Olof Immanuel, med 41 röster.
Suppleanter: N:o 140, Frih. Leuhusen, Frans Oskar. » 780, Hr Klingenstjerna, Erik Gustaf. » 657, » Palmstruch, fullm.
Hr Bogeman, Johan Ludvig. » 381, Frih. Hierta, Fredrik Filip.
» 2289, Hr Boy, Adolf Fredrik. » 1741, m Wolffelt, Mauritz Constantin. » 161, Frih. v. Höpken, Nils Albrecht. » 215, Hr Bamsay, Anders Henrik. » 446, » Netherwood, fullm.
Hr Ehrenborg, Bichard Michael; alla med 40 röster, sedan genom lottning blifvit bestämdt, hvilken af dem, som erhållit 40 röster, skulle blifva ledamot och i hvilken ordning de öfriga skulle såsom suppleanter inträda.
Upplästes och godkändes Exped.-Utsk:ts Skrifvelseförslag N:o 59, ang. regleringen af utgifterna under Biksstatens Sjunde Hufvudtitel.
Den 26 Mai f. m. 463 Anmäldes och bordlädes från nedannämnde Utsk. inkomne Mem:r, Utlät:n och Betänk:n, nemi. från Konstitutions-Utskottet: N:o 16, med anmälan om de i förstärkt Konst.-Utsk. verkställda omröstningar; Stats-Utskottet: N:o 102, i ani. af väckta motioner om förändring i vilkoren för det vid 1859 och 1860 års riksdag beviljade lån för anläggning af jernväg från Borås till Herrljunga; N:o 103, i ani. af väckt motion om förändring i vilkoren för beviljadt statsbidrag till sänkning af sjön Weselången; N-.
o 104, i ani. af K.
Propos. ang. folkskolelärares pensionering; N:o 105, i ani. af K.
Propos. äng. grunderna för infanteriets och kavalleriets organisation; om rättighet för den indelta soldaten och ryttaren till tidigare afsked, samt om arméens vapenöfningar och underofficersbildningen; N:o 106, i ani. af väckt motion om fortfarande anslag för Kamereraren Carl Sandberg; N:o 107, i ani. af väckt motion om ersättning till åtskilliga personer i Wähla by och Björnlunda socken höliden brandskada; N:o 108, i ani. af väckt förslag, att Staten måtte öfvertaga förre Lokomotivföraren G. A.
Riex ådömd ersättningsskyldighet till personer i följd af den vid Sandsjö jernvägsstation den 23 Dec. 1864 timade olyckshändelse; N:o 109, i ani. af väckt motion om anslag till förhöjning i Häradsnämndernas s. k. tingsgästningspenningar; N:o 110, ang. anslags beviljande för ersättning af förluster genom hagelskada; N:o lil, i ani. af väckt motion om ersättning till Handlanden C. Rönnbäck och f. d. Kapitenen M. U.
Silfverbrand för af dem liden förlust vid uppförandet af Landshöfdingeresidensbyggnaden i Luleå; N:o 112, i ani. af väckt motion ang. beredande al s. k. semester för civile ernbets- och tjenstemän, m. m.; N:o 113, i ani. af väckt motion om statsbidrag till staden Oscarshamn för utlösen af tomtöreafgälden till egaren af de hemman, från hvilkas områden stadens utmål är afsöndradt; N:o 114, i ani. af väckt motion om anslag af allmänna medel för aflöning af brovaktare inom Thorsångs församling af Kopparbergs län; N:o 115, i ani. af K. M:ts Nåd.
Propos. ang. disposition af kronobonden på, Gotland för dervarande presterskaps aflöning; Den 26 Maj f. m. N:o 116, äng. verkställd omröstning i ani. af RiksStåndens skiljaktiga beslut, rörande åtskilliga till statsregleringen hörande frågor; B evillnin g s-Utskottet: N:o 13, i ani. af Riks-Stms skiljaktiga beslut ang:de ordalydelsen af 9:de §:n i Bevillnings-Stadgan; N:o 14, i ani. af erhållen återremiss i vissa delar af Betänk:t N:o 8, ang:de tullbevillningen; Sammansatta Bevillnings- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet:
N:o 4, i ani. af väckt motion om upphörande eller nedsättning i vissa fäll af nu stadgade transitoafgift och magasinshyra för transitogods; Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet:
N:o 91, ang:de verkställd omröstning i ani. af RiksStms skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utsk:ts Betänkm N:ris 12 och 46, ang:de väckt motion om upphörande af de s. k. prebendepastoraten; N:o 92, ang:de verkställd omröstning i ani. af de hos Riks-St:n fattade skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utsk;ts Betänkm N:ris 36 och 64, rörande väckta motioner i fråga om ej mindre Norrmäns och Danskars, utan äfven andra utländningars rätt att i Sverige idka handel, handtverk och andra yrken; N:o 93, ang:de verkställd omröstning i ani. af de hos Riks-St:n fattade skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utsk:ts Betänkm N:ris 39 och 75, rörande väckta motioner om utvidgande af qvinnans medborgerliga rättigheter.
Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande Stats-Utsk:ts den 22 och 23 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 100, ang:de ersättning för sådana af K.
StatsKont. förskottsvis bestridda utgifter, för hvilka statsanslag ej blifvit beviljade. mom. a. Frih. Liljencrantz, Johan:
Jag hade hos Chefen för Landtförsvars-Depitet, Statsrådet Reuterskiöld, ämnat begära Den ?6
Mai f. m.
465 begära upplysningar i anledning af den nu föredragna punkten; men då jag ser att han icke är här närvarande, måste jag deröfver uttrycka min förvåning, så mycket mera som Stats-Utsk:t uttalat ett bestämdt ogillande, fastän i milda ordalag.
Afven jag måste instämma med Utsk:t deruti att K.
M:t bort hålla sig inom den bestämda anslagssumman, och en ytterligare anledning härför finner jag i den omständigheten att icke hela det beviljade anslaget blifvit begagnadt, utan ännu en betydlig del af detsamma finnes öfrig.
Om det finnes några skäl, som tala för detta öfverskridande, hade det varit önskligt att Dep.-Chefen varit närvarande för att meddela desamma.
Jag har endast velat anmärka detta, utan att derföre framställa något bestämdt yrkande.
Liljencrantz’ förundran öfver att Statsrådet Reuterskiöld icke är här närvarande, och förenar mig äfven med Stats-Utsk:t i den åsigten att sättet för uppköpandet af dessa gevär icke öfverensstämmer med laga form.
Men jag anser deremot att Stats-Utsk:t för detta ändamål bort anslå 5 å 6 milla-, och det är för att i protokit få nedlägga denna min åsigt, som jag begärt ordet.
Något yrkande kan icke heller från min sida komma i fråga i afs:de å denna punkt, men då det första behof Staten har, är att försvara sig, så måste jag uttrycka min förvåning öfver den likgiltighet, som i detta afseende är rådande.
Efter härmed slutad öfverläggning och uppå gjord propos. blef Utsk:ts hemställan af R. o. Ad. bifallen. mom. b.
Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande sammans.
Stats- samt Banko-Utsk:ts den 22 och 23 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 10, i ani. af väckta motioner om ändringar i Kongl.
Förordningen den 26 April 1861, ang. en allmän hypotheksbank m. m. l:sta och 2:dra punkterna.
Biföllos. 3:dje punkten. l:sta mom.
Bifölls. H. V. 30 (66
Den 26 Mai f- >»■ 2:dra mom.
I denna punkt har sammans.
Utsk:t frångått det förslag, som af hypotheksbanken blifvit uppställt, eller att säkerhetshandlingarne först böra aflemnas sedan lånet blifvit afslutadt.
Skälet för detta förslag är att denna föreskrift aldrig i verkligheten blifvit tillämpad.
Utsk:t åter säger att, om detta stadgande antogs, skulle hypotheksföreningarne på förhand anmäla sig för större summor än de behöfde.
Men då något sådant genom det af Utskrt här föreslagna stadgandet, eller att säkerhetshandlingarne skola aflemnas på samma gång som låneansökan, icke kan vinnas, så anhåller jag om propos. på återremiss af denna punkt.
Båda sidorna af frågan kunna hafva sina fördelar, men för att få behålla sin kredit, måste det finnas handlingar till säkerhet för det belopp man upplånar.
Jag har sjelf en gång haft ett dylikt uppdrag för en hypotheksförening, och det första man frågade mig, var, om vi hade jordbruksfastighet eller handlingar att lemna sorn säkerhet.
Jag tror således att förändringen är välbetänkt och anhåller om bifall till densamma.
Sedan öfverläggningen ansetts härmed slutad samt Hr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till det förev:de mom:t och dels återremiss deraf, framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall tdl detsamma och, då dervid svarades många ja jemte ett eller annat nej, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande. 3:dje mom.
Den åtgärd, som här är ifrågasatt, eller den förändring Utsk:t föreslagit i nu gällande lag, synes mig hafva skäl för sig.
Att i allmänhet, som hittills varit fallet, förbjuda all utlåning annat än genom kontanta penningar, har haft den verkan att hypotheksbankerne under flera år ingenting kunnat uträtta.
Hi-r:ne påminna sig säkert att vid stiftandet af denna lag många röster höjde sig mot förslaget.
Man sade att detta skulle binda händerna på hypotheksföreningarne samt att hypotheksbanken var en institution, som verkade hämmande på hypothelcsföreningarnes verksamhet.
Det kan icke heller förnekas att det tillfälle till låns erhållande, som först yppade sig, snart försvann.
Det är således välbetänkt att nu vilja gifva hypotheksföreningarne något friare händer
Den 26 Maj f. m 467 derigenom att man öfverlemna!- åt hypoteksbank och förening att uppgöra om de lånevilkor, som kunna antagas.
Jag är således Utsk:t tacksam för detta förslag, så mycket mera som jag har noggrann kännedom om den betryckta ställningen i ett af de större länen, men jag vill dock härvid anmärka, att Utsk:t pålagt ett öfverflödigt band i detta afseende.
Utsk:t har nemi. i sista punkten af detta mom. sagt: »Dock må ej, utan föregånget beslut af hypotheksbankens delegare vid två näst efter hvarandra följande, lagligen utlysta allmänna sammankomster, samt K.
M:ts dertill lemnade bifall, lån till hypotheksförening annorledes än i kontanta penningar, eller emot högre ränta än fem för hundrade om året samt ej heller med kapitalrabatt kunna utlemnas.»
Jag har icke något emot att man hindrar att räntan går till mera än 5 eller 6 proc., och jag skulle äfven önska att man i allmänhet holle sig deremellan.
Deremot tror jag att man, dåpenningeställningen är svår, icke kan få 5 proc., utan att lemna kapitalrabatt, hvilket är det enda sättet hvarigenom man kan få kurs på obligationerna; men det förekommer mig som om hypoteksförening och hypoteks bank skulle kunna få afgöra detta sinsemellan, synnerligen om man fordrar K.
M:ts bifall.
Deremot synes det mig besynnerligt att beslutet härom skall fattas på två olika bolagsstämmor, ty direktionen bör väl hafva så mycket förtroende att den kan få sköta detta.
Förslaget förefaller mig så mycket olämpligare som man vid lånetransaktioner, vare sig för Statens eller enskildes räkning, icke bör gå på torget och tala om att penningar måste tagas till hvad pris som helst, ty då får man, liksom då saken afgöres vid bolagsstämma, alltid betala maximum.
Härtill kommer dessutom att de goda konjunkturerna för obligationernas försäljning försvinna under den tid, som åtgår innan man hinner sammankalla två bolagsstämmor.