Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Lån på 3 Millioner i Silfver, såsom oumgängeligt till utförandet af denna Realisation, hvilket jag med erfarenheten skall bevisa ej är behöfligt, har än mera fullbordat förbittringen, så att ehuru båda partierne högt önska en myntbestämning, stå de nu 6å i harnesk mot hvarandra, att endast ytterligheter å ena eller andra sidan, torde blifva att förvänta.
Jag vågar vördsamt framställa några åeigter i ämnet, och hoppas derigenom kunna undanrödja de skuggbilder och de farhågor, som uppställas, när man ens vågar nämna möjligheten af att bestämma myntvärdet med den Fond vi äga, utan biträde af främmande Silfverlan.
Vid granskningen af Bankens Tableauer, Ven 19 Julii e% mt 5ig sora innefatta en Tiderymd af 44 år, upptäcker man följande förhållande Bankens Silfverfond utgör nu 1823, för att nyttja rundt tal, något öfver 4! million5 lägger man dertill de år 1820 lyftade piastrar, och som borde kunna påräknas, går denna Silfverfond till nära 5 millioner.
Bankens Bancosedelstock utgör nu circa 25 millioner y hvilken reducerad till Silfvervärde efter 126 sk.
CourB uppgår till circa 10 millioner, och således är den utelöpande BancoSedelstocken något mer än dubbel emot SilfverFonden.
Sorn erfarenheten visar, att under Epoken från 180*. lill 1807 SilfverFonden jemt förminskades un der det RiksgäldsSedelstocken förminskades, och BancoSedelstocken förökades j likväl unde en allt jemt fortfarande ungefär ÅlpariCourp och utvexling5 så vill jag först uppställa förhållandet mellan SilfverFonden och Banco Sedelstocken, jemfördt med det nuvarande, och derefter jemförelsen emellan hela Rörelse» Capitalet af BancoSedlar, RiksgäldsSedlar, samt
Discontpapper, och den nuvarande.
År i805 t. ex. var Coursen på Hamburg 50 sk-, SilfverFonden i Banken 3,408,054, BancoSedelstocken 7 millioner då förhållandet räknadt efter 126 sk. myntvärde, var nära det samma som nu.
1806 vsr Coursen 51 sk., SilfverFonden 3,302,570 R:dr B:co, Sedelstoc- ken S,390,930, således redan förhållandet sämre då än nu. 1807 vsr MedelCoursen 54 SilfverFonden 2,909,285 , BancoSedelstocken Den 3 2 Julii c. m. 9j554)05'°j således 3 gånger större än SilfverFonden.
1808 var Silfve» Fonden 5,437 <M.
Medelcoursen 537;dels sk-, BancoSedelstocken i7j526,i9o, eller öfver 3 gånger större; dett* under brinnande krig.
Nu är BancoSedelstockeo blott något öfver 1 gång till så storsom SilfverFonden.
RiksgäldsSedelstocken, som vid denoa uppställning ej i jemförelse kommer oss till last, är nu blott 3,73 1,2 50 R:drf; men var deremot 1808 4,544,330, 1807 5.3055200, 1 806 6,783,7*0, och 1805 §,302,31 o, jemte t million Discontpapper.
Vårt förhållande mellan SilfverFond och BancoSedelstock var det året eller 1805 nära det samma sotp nu, men deremot hade vi samma år gångbart Riksgälds och Discontpapper som gällde lika med Silfver 5,653,853 R:dr mer än nu, som gör 16,000,000 efter nu varande Cours.
Med de principar för all Bankinrättning man antagit, jemfördt med det förhållande som Tablauen af vår egen Bank lämnar från 1777 till 182a, visar sig, att Coursin bibehållit sig omkring allpari under vexling, med vida oförmånligare förhållande än nu.
Vi njuta nu fredens lugn , vi behöfva ej som under hela den epoken skedde, importera Spannemål för millioner, räntorne för vår utländska skuld trycka ej nu som då på Handelsvågen.
Vår Hufvudexport Jernet är efterfrågadt och säljbart, hvilket mellan åren 1807 och 1813, genom den då varande oförmopliga conjuncturen, betydligt ökade Vexelbehofven, till last för den Utländska handeln; vår* Näringar producera
Den 22 Julli e, m. i alla utgreningar långt mera nu än då, Folkmängden har betydligt ökat sig; efter dessa framställda fackt*, frågar jag vördsammast hvarföre det skulle behöfvas 8 millioner, Silfver nu till att realisera , eller låta utvexling gå med 10 till ii millioner i Sedlar, då erfarenheten lär oss att sådant gått ann förut och således borde kunna verkställas nu , om vi också skulle äga många flera millioner i Sedlar än hvad vi äga.
Jag tror att all Theori måste ramla för erfarenheten , och på den grunden ser jag ingen fara uti, att bestämma myntvärdet, och låta Utvexling gå, efter den princip jag längre fram skall föreslå.
Om jag ej ser denna fara, så må den mig förlåtas, ty jag har ej fattat min opinion i luften, utan på facta och verkeliga förhållandet, af erfarenheten bestyrkt, framlagdt den till hvars och ens pröfning och undersökning; ingen lärer betvifla dess fördelar för Näringsidkaren vid minsta pröfning, och jag skall längre fram utveckla dem
Som allmänna opinion tyckes vara, ('men hvilket erfarenheten bestrider), att BancoSedelstocken, RiksgäldsSedeln , samt D/scontpapperen sammanslagne böra anses utgöra det representativa myntet, hvaremot SilfverFonden bör vara relativ, hvilket 1818 års Financierer och äfven nu varande Financeafdelning antagit, så vill jag uppställa ett förhållande deremot, som blifver långt mera anmärkningsvärd!, och styrker ännu mera den sats jag framstäldt då vi alla måste vara öfverens därom , att vår nu varande Sedelstock 28,849,080 R:dr B co och RiksgäldsSedlar tillsammans ej utgöra mer än Deri 22 Julii e, m. agor öfver u millioner i Silfver, eller det lynt, hvarefter ali beräkning måste ske.
För att undvika anmärkning på siffran y år jag äran nämna, att vid Sedelmas«ornes förandling efter isö sk.
Cours, jag blott nytjat jemt million tal, hvarföre jag också anagit närvarande RörelseCapital 28,849,080 C.dr till 29 millioner som gör något öfver 1,000,000, Silfver efter 126 sk.
Cours. , 0 z, rz 0 C “ ct p cz -X O C i Banken, •111 • co O , ^ ~ c .p . 0 g 5 5 jv- s, gn ta Q 1^0 ~ « i* 9 p . ceri eclelcours på Hamburg. ållandet mel- illverlond oell 1st. i Sillver. stocken för- llad till 126 k.
Cours, e RörelseCa- årligen emot 1822. l—t c/} d 1 i, g :0 3 U u 3 * "O d 0 i> :0 3 Cl, _2 [/} X) 55 &. 5,417 7-5 r 15,576,810 5i I till 4 36,000,000 7,000,000 5,437 2 55 1,5,7 >8,156 01 I till4i 08,000,000 9,000,000 5,4o5 o54 1 6,46o,6qo 5o 1 till 5 41,000,000 12.000,000 5,002 5>o 16,798,968 5i 1 till 5 4i, 000,000 12,000,000 2,909 28-0 16,606,700 54 i till 7 4o,000,000 11,000,000 5,45 7. n4 a4,i 15,629 55 1 till 4^ 60,000.000 31,000,000 5-2 2 4 027 29,555,097 59 i till 5i 09,000,000 30,000,000 4,576 801 11,000,000 I lill 2i [29,000,000 3°?
128 lyttade Piastrar •
Den 22 Julii e. m.
Dä ou ingen kan förneka, att icke ökad folkmängd, ökad production och varumängd kräfva ökade Capitaler, och detta i stället blifvit förminskadt till den oerhörda grad »om Tabellen utvisar, så torde det ej vara svårt att utleta ordsaken till den nu varande penniogebristen och förlägenheten, som jag ensamt tillskrifver ett vacklande myntvärde, och deraf följande misscredit och oredor, hvilka efter min tanka komma att fortfara om nu varande Financegrunder antagas, och som på 5 år snart sagdt skall förstöra den Jordbrukande Classen; löntagare som äga Spannemål, eller andra Landmanna varor på sin Lön , och hvar och en Näringsidkare, hvilken ej är så lycklig att få afyttra sin vara till Exporteuren , ty den går skäligen skadeslös från förstörelsen och oredan, ty om jag antager att alla Näringar kräfva och uttaga en viss del af RörelseCapitalet, att den Utländska handelen, och Vexelköpenj hvilka endast bedrifvas af dem som hafva sina Capitaler rörliga, hvilken rörelse bestämdt uttager först sitt behof af RörelseCapitalet sorn ovilkorligen alltid måste ske efter Cours, och således uttaga och kräfva mera af RörelseCapitalet i samma mon sorn myntet försämras , till förlust för den inhämska Näringen, då ej RörelseCapitalet kan ökas i samma förhållande; så uppkommer häraf förlägenhet för den inhämska Näringen.
Om således blott till exemp. den Utländska eller StapelstadsHandelen under den jemna perioden till 1808 kräfde 10 millioner i Silfver, eller 25 millioner efter nu varanda Cours, så hade likväl ders Den 22 Julli. e. m, inbäraska. eller sådan som ej går på Export 6 millioner i Silfver, eller 15 millioner etter nu varande Cours; om jag nu antager sora axiom, att Stapelstads Handelen måste gä sin jemna gång huru dåligt Myntvärdet än må vara, så följer deraf tydeligt att Köpmannen i stället för 10 millioner i Silfver nu behöfver 25 millioner efter nu varande Cours, och uppslukar således allt för de öfrige Näringarne; häruti ligger ordsaken hvarför Svenska Jordbrukaren nödgas sälja sin vara vida under jordbrukare i andra Länder; i Länder hvarest ena årets produetion efter den andra af brist på afsättning måste uppläggas, i hvilket olyckliga förhållande aldrig vi borde vara, som äro producenter i ett land, hvarest comsumtion snart sagt är lika med produetion, ty den så utropade öfverproduetion kan jag aldeles icke erkänna.
Voro vi ett isoleradt land, som aldrig communicerade med andra länder, skulle det vara likgiltigt om våra penningar gällde inycket eller litet, men vi behöfva många utländska
Varu artiklar äfven till vårt uppehälle, vi måste således äfven afyttra våra egna, och det är derföre som vi lika med alla andra Nationer måste antaga den allmänna myntmätaren Silfret.
Sanningen af denna satts vittnar om nödvändigheten att återföra ordningen, så vida man vill befordra trefnad och välmåga bland Svenska Folket.
Under den jemna epoquen jag i Tabellen upptagit, var Bankens SilfverFond. till Sedelstocken som 1 till 4, 1 till 5, då vi Bkvist Den 22 fulii /. m. 525 under den tiden årligen importerade circa 250,000 Tunnor Spannemåi.
Lät nu vara att Sillfisket balancerade denna import , men så kommer räntan å utländska skulden oss till godo och nu är Bankens SilfverFond som t till 25; jag ser således ingen fara vara, om Banken in- och utvexlar Silfver efter 126 skcours.
Men då ropas:
Finaame uttaga genaJl filfv er för fina 5 Millioner i Sedlar, för att der—, med etablera en Bank i Finnland.
Detta låter förstörande för vår VexelSank, men faran torde ej vara särdeles stor; ty om Finnarne bestämt ämnade detta, så ser jag icke hvad som hindrade dem köpa Silfver på alla Börser genom Vexlar för sine Bancosedlar, så vida de ej äga ett bestämdt tycke för Silfret i Banken, mot allt annat Silfver, men som vi hafva stark handel på Finnland, finna Finnarne sin fördel af att äga våra Bancosedlar till bedrifvandet af deuna handel.
Finnarne förtjena påosgärligen efter de uppgifter jag förskaffat mig circa en half million i Sedlar, derföre köpa de sig Växlar på Hamburg hvarmed de vidare trasera på andra orter.
Blifver här Creditupplag torde hända att denna halfva Million äfven stadnar här.
I dessa speculationer kunna de icke begagna Silfvermyntet; dessutom tror jag att om myntvärdet kunde bestämmas, skulle Finnarne lika gerna hafva sine hypotek i Stockholms Bank som annorstädes.
Handelshistorien lemnar mångå exempel på, att ej vinsten af handelen bestämdt skall utgå i Silfver der, hvarest den visar sigj ty vår Finska underbalance corrigeras på annan naturlig väg 526 Den 19 Julii e, m. genom öfverbalancen på annat håll, eljest skuU 3 le ju Finnarne på 6o år äga hela vårt RörelSeCaphal, och härpå tviflar jag ganska mycket.
Vidare säges, att om Banken nu Jknlle utvexla Silfver mot Sedlar [kulle faderligen allt Silfver utvexlas.
Jag anser detta för en omöjlighet.
Vår Handel och våra Näringar stå ej i ett så olyckligt förhållande, vöre det annorlunda skulle ingen Silfverbit finnas i Sverige.
Här åtgår en mängd med Guld och Silfver till Uniformer årligen, enskildta personer öka årligen sitt antal af Silfverpiecer, och likväl finnes det en mängd Guld och Silfver till salu hofi alla öfver hela Riket utspridde Guld- och Silfverarbetare.
Om nu i första yran några 100,000 R:dr utvexlas, är jag öfvertygad att med vårt nuvarande handelsförhållande, skall mera på framtiden insättas än utvexlas.
Jag hänviser derföre till hvad jag hade ä• rån yttra i Plenum den 2 6 Februarii: att når handel och varumängd ensamt förmå sätta ett värde på Bancosedelen, skall detta värde blifva beståndande om vexling blifver tillåten.
Om derföre Banken utlemnar 2, 4 och 8 skillings stycken, högst 16 skilling* stycken efter 126 skillings Cours, skulle $ vara 21 ak., och plåtstycket 42 ak., i BancoSedlar» jooo R:dr dageligen vöre det mesta som kunde hinna vexlas, som i anseende till ain valeur ej vöre begärlig till utförsel.
Erfarenheten tyckes äfven visa, att bibe - Den 19 Julii e. mi *93 hållandet af RiksgäldsSedlar är förmånligare; till tryggandet af Bankens Credit än om allt fores på Ranken} den inhemska rörelsen kan väl med dem hestridas , blott de få tagas i uppbörd, CassaKäntor och Kronoutskylder, detta bevisas år 1800, efter hvilken tid de aldrig ändrade agio, då deras antal var i2,oo«,000, och BancoSedelen knappa 2 Millioner i början.
Månne ej äfven
Discontrörelsen borde förås på RiksgäldsCOntoiret och Statsverket med ett Creditiv på Banken, då icke min plan vunnit framgång att förena den^ na rörelse med enskildtes Capitaler.
Efter hvad Utskotten nu föreslagit, att 30 Millioner skulle blifva det rätta RörelseCapitalet, visar sig att under den af mig i Tabellen citterade epoque, 40 Millioner och derutöfver varit hvad till Landets rörelse och vältrefnad erfordrats.
Månne man derföre ej borde upphöra med den så länge till Landets skada begagnade Theoretiska uppställningen i financerne och directe öfvergå till erfarenhetsläran, för hvilken all Theori måste vika.
Jag vågar derföre ödmjukast föreslå, att vi antaga myntvärdet till 126 sk. med vexling af mindre mynt, att vi under dessa 5 kommande åren så småningom förvandla våra BancoSedlar till SilfverSedlar efter denna Cours, uppställa detta förhållande i alla möjeliga utgreningar af liqvider och uppbörder, och sluteligen återföra oss till samma förhållande i RiksgäldsSedlar, BancoSedlar samt Diicontpapper, som åren »805 eller 1806, hvilket 52 8 Den 19 Julii e. tu. bör kunna gå an di vi nu äga 11 å i2ono~o R;dr större SilfverFond än då, och tili hvilket utförande ej fordas särdeles financiel spetsfundighet då man endast behöfver ställa allt accurat som det var d
- Det är väl möjligt att jag misstagit mig i min framställning, att resultatet ej skall blifva sådant som jag förmodar, men så må det åtminstone medgifvas mig, att hvem som uppställer denna sats, på den erfarenhet Backens Tableaurer lemnar, jemförd med det praktiska i alla andra Bankinrättningar, och med det historiska uti vårt Economiska förhållande under dessa åren, till Handel, Näringar och import; skall finna stöd för sin förmodan, och den nu varande Banken: publicitet hvars nytta jag börjar betvifla skall endast kunna hindra denna förmodade utgång.
N:o 3« Herr von Becker, Carl johan:
Då Sammansatta Stats- och BancoUtskottens så väl HufvudBetänkande i Financefrågan, sora ock ella dertill hörande särskildta utlåtanden, åro hvarför sig granskade, samt åtskillige af dessa sistnämnde till Utskotten återremitterade; då alltså Utskotten, med fästadt afseende å RlksS'åndens dels fattade beslut , dtls gjord» anmärkningsr, framdeles inkomma - Den ‘22 Julii f ■. rti. komma med ett nytt FinanceBetänkånde, sammanfogadt till ett helt och omfattande alla de* lar af Rikets allmänna och enskilda penningen rörelse, lära ock Utskotten då tvifvelsutan gifva en närmare bestämning åt dess i HufvudBetänkandet yttrade framställning, ’'att det representativa myntet må hållas vid en Sedel/lock af circa 30 Millioner R:dr Banco.
Genom tolkningen af detta Circa kan Sedelstocken fixeras till 528 å 29 eller till 31 å 32 Millioner.
Valet emellan dessa alternativer är vigtigt.
Handelns och Näringarnes öde, det vill säga t
Fä» derneslandets väl beror derpå.
Med värma för dessa stora intressen, och då enskilda angelägenheter oförtöfvadt kalla mig åter till min aflägsna hembyggd, anhåller jag ödmjukast, att få beledsaga de till Utskotten åter*»: gående Betänkanden med några strödda reflexioner, öfver vådan af en inskränkande förklaring af detta mindre bestämda uttryck» Alla tiders och alla Länders erfarenhet hafva besannat nödvändigheten af ett efter Folknummern , gränsernas vidd, och varumängden afpassadt bytesmedel, d. V. s» Rörel* seCapital.
Är detta tillräckligt, sprides deraf trefnad och välstånd i alla industriens grenar, hvaraf resultatet blir en stigande förkofran» Saknas åter, för Näringarne och Handeln den-^ fia lifgifvande impuls, skola de i brist af förlager tvina bort och en allmän förlägenhet Uppstå, sådan den vi nu ärfare, och hvars till-
Riksdagsmän hafva tämeligen högt och gemensamt intygat.
Det gifves Män , och vi hafva hört dem här alla dagar, sorn försvara ett motsatt förhållande och påstå , det myntrepresentativets mängd och vacklande värde förorsakat denna förlägenhet.
För min del kan jag icke fatta denna Lära.
Det var just mängden af Pappersmyotet (hvars öfverflödiga och brådstörtande tillökning jag ingalunda vill försvara,) det var just mängden deraf som gaf lif åt Nationens slumrande verksamhet, som förvandlade mången vildmark till fruktbärande åkrar, som grundläde nya Fabriker och uppdref mången Slöjd till en förut saknad fullkomlighet.
Det var den starka och oklokt hastiga indraga ningen af dessa papper, som icke ^Henast slutade tillväxten, men sorn är nära att döda tillvaron af denna industri.
Hv»d åter det vacklande värdet angår, har en värd talare inom detta Samfund, Herr Munk af Rosensköld, på högst bevisande* sätt upplyst, att Coursen; vid det öfverflödiga pappersmyntet, var oändeligen lägre och mera stahle, än nu, efter 6*8 millioners indragning.
Beträffande inre rörelsen, är det vanvärde för mig ofattligt, hvarmed man vill stämpla vårt Sedelmynt.
Å ena sidan ser jag
Banken äga en deremot fullt svarande valuta, om icke till alla delar i Silfver, åtminstone i säkra Hypotheker, hvilka, genom årligt Silfverköp , kunna gifva en småningom, men alltid ökad och omsider för en Realisa - Deri 22 Julli f, t». tion tillräcklig Metallfond.
Å andra sidan set jag dessa BaDkens Sedlar kring hela Landet begärligare, än alla Landets producter, dem man anser för en lycka att till låga priser, ja! ända till vanpris få föryttra.
När nu producternas vågskål idkeligen faller, och Sedlarnes stiger: när msn snart sagt till intet pris kan få förbyta sin jord mot dessa Papper, dem man köper för en hög ränta, dem man i provincerna nästan icke kan få köpa, då frågar jag med förundran, om dessa Sedlar aro i vanvärde, om deras mängd är för Jior?
Man har sagt, att om BancoSedelstocken ökades, skulle deas missförhållande till Silfver— Fonden tilltaga och Capitalisten genom Papperets ytterligare försämring blifva ytterligare Ii. dande.
Jag anmärker häremot, att sådant beror på sättet.
Banken ärnar säkerligen icke skänka bort nya Sedlar.
Lånas de ut mot ränta, och Silfver idkeligen köpes för denna ränta, skola deras förhållande till MetallFonden dagligen förbätttas, medan lifvade Näringar och utvidgad Handel , å andra vägar indraga Silfver i Landet och göra en allmän Realisation omsider möjlig.
I följd af dessa enkla läror, icke hämtade ur lärda Verk, icke framställda med Professorlig vettenskaplighet , msn tagne ur erfarenhetens stora
Bok, också på sitt sätt ett Cljssiskt verk; i följd af dessa läror hemBtäller jag till de Höglofl.
Utskotten, oc i efter 532 Den 22 JuiiiJ, m. dem till Högloft.
Ridderskapet och Adeln om icke, i fråga om Sedelstocken® belopp , det lilla ordet:
Circa, bör fä den möjeligen vidsträcktaste tydning.
Jag uppmanar hvarje här tillstädesvarande Landtman, som känner förhållandet , det vill säga förlägenheten, som med värma vill Fäderneslandets val, vill Näringarnas hjelp och Jordbrukarns räddning, jag uppmanar hvarje sådan man, om någon ännu finnes qvar, att förena sin röst med min! och desse Herrar, som äro af stridig tanka, som anse förlägenheten endast vara till förden störtade Creditvinglaren, dem inbjuder jag, att göra en Eriksgata genom Rikets sddesrikaste provincer genom Skåne, Öster- och Vestergötland; men icke blott landsvägarne rakt fram, utan i stället dessa obesökta bivägar som leda till kojan, till den aflägsne , sträfvande Hemmansbrukaren.
Kanske skola de tro och beklaga hvad de der gå att se, fast de icke nu tro oss; kanske är den Sedelmassa de skola finna i hela Socknar, bela Härader, hela landsträckor ganska lätträknad.
I Kronoutlagor, bestämde efter ett dubbelt om icicke 3 dubbelt Spanmålspris, utgå från Landsbyggden till Hufvudstaden desse Sedlar.
De äro sedan för oss den förlorade Sonen , som dock aldrig återvänder till sin Faders hus, om vi ock för dess hemkomst ville slagta den gödda Kalfven.
i Dea 22 Julii f m, *33 N:o 4.
Genom den af de förenade Utskotten föreslagne åtgärd att BancoDisconten skall utgrenas till Götheborg och Skåne samt att räntan skall nedsättas, göres denna Fond mera tillgänglig för Landtmannen.
Det är då lärn. peligt att lättade Låneutvägar för Handeln och Näringar äfven öppnas.
Vid öfvervägande af Handelns och penningerörelsens lopp i Sverige, torde erkännas att det bästa medlet härtill vore inrättandet al en på privata Actier grundad Discont i Stockholm, försedd med Kongl.
Msj:ts Nådiga Reglemeute och Octroij på viss tid.
Man må härmed icke förblanda de olägenheter och missbruk, som förra FilialDisconter och deras fall förordsakade.
Icke uti principen för deras inrättning, tår ordsaken till deras undergång sökas.
Men uti deras förualtningsjatt och uti deras till öfuerdrijt Jlräckta rörelfe.
Deras Creditiver utgörande vid FilialDisconternes första inrättning omkring En Million Riksdaler bleivo vid 1815 års Riksdag, då en lifligare Handelsrörelse i och för ContinentalSystemct r?dan upphört till dnbbelt belopp vidgade.
En bristande controll mot MalmöDisconts svekfulla förfarande, och Götha Canalbyggnaderr. es Coutania tillgångar, skulle verka att, när den i 554 Deri .23 Ju/ii f. m. förra föl] den sednare saknade medel att för ögonblicket uppehålla sin Credit. -Rättigheten Actieägarne i Malmö och Götheborgs
Uiscon ter ägde att utbekomma årets vinster, gjorde äfven att inga Fonder bereddes för oförutsedda händelser eller för deras betryggande, sorn der insatte sina Penningar.
Omständigheten att den ena
Disconten förräntade medel hos den andra, att tillgångarne erhöllos genom insättningar i Stockholm, men åter uriånades i derifrån aflägse Orter, verkade tillika att vid säkerhetens granskning deras interesse , sorn tillsläpte medlen icke eller blef med behörig omsorg bevakadt
Men desse och dylika oJägenheter kunna förekomma*.
De Discontsr, som förut existerat i Stockhom!, hafva alltid gjort nytta åt allmänna rörelsen , upplösts med vinst för Actieägarne och und*rlätt3t Industrien.
De hafvi satt gångbara penningestocXen i en lifligare circulation.
Förlägenheten för enskildt» Låneutgifvare och Lånetagare att sammanträffa och utröna säkerheten har genom dem varit undanröjd:
Capitalisten och Köpmannen hafva ägt en eljest uteblifvand#
•vinst både uppå Actierne, och derigenom att de njutit lindrig ränta å summor, som vissa tider skulle legat döda per Cassa.
Slockholm är Rikets »törsta Handelsstad, en stor personal af förmögne är der bosatt , en större consumtion af Inrikes produeter äger der rum, penningemassan är på stället i betydlig mohn concentrerad.
Uti Stockholm som är säte för Regeringen och större delen af dess underordnade Auctoritetcr, kan förvaltningen afen ali'
Deit 22 Julii f. m. ^5 män Discont icke eller blifva okänd, men blir deremot lätt att controllera.
Bland nödige försigtighetsmått i detta fall kunder räknas att Actieägarne valde, utom Directeurerne, ett visst antal sine Fullmägtige, som mellan årlige revisionerne, eftersågo Förvaltningen och om Discontens bästa hvarje qvartal öfverlade, samt att blott Tjugufem procent af årliga vinsten, sedan Räntan åt Actieägarne och omkostnaden afgått, fingo till Actieägarne utdelas, men att det öfriga borde användas att consolidera Fonden intill dess Discontens Octroij vöre förbi och då först utdelas.
Utan att ingå i en vidlyftigare utveckling af detta ämne får jag blott fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet derpå, att en dylik
Discont ägde framför privatas smärre Assosiationer de företräden: i:o.
Att den vunne en mera bestämd Credit, svår i vårt land att förvärfva för privata penningemän, hvilkas omständigheter och öden lätt förändraB. 2:0.
Att den öppnar tillfället för perioner af olika Stånd och olika förmögenhet att såsom Actieägare deruti deltaga. 3:0.
Att föga eller intet dödt Capital skulle finnas i Landet utan alla Cassabehållningar emot 3 procent ingå i rörelsen. 4 0.
Att BancoDiscontens utgrcningar till Den 2a Julli f. m\
Götheborg och Skåne kunna förses med stör-* re Capital än det föreslagne, då Stockholm erhåller sin ersättning i den föreslagne PrivatPisconten.