Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Angående någon jemkning i grunderne för Recognitions-Skogarnes skattläggning.
Den 5.2 November e. m. 357 Angående Hästars presterande i stället för Manskap af Extra-Roterings skyldige.
Om aflijelpande af den årliga bristen i Sadpetter-Fonden och om ett förändradt sätt för Salpetter-gärdens uppbärande. a:do Kongl.
Majrts den 29 sisllidne October aflåtne, samt den 20 dennes på bordet lagde, Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer, angående yrkad befrielse från Rotering för Tynderö Socken i Wester-Norrlands Län. 3:o Herr von Hartm ansdorffs, August, den 20 dennes på bordet lagde Motion, om Riksdags-kostnadernes bestridande af Riksgälds-Contoiret, så väl under Riksdagens lopp, som efter dess slut.
Stats- och BevillningsUtskotten: Kongl.
Majtts den r3 dennes aflåtne, samt den 20 derpå följde på bordet lagde, Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående förändrade grunder för Lego- och Sa lu Såg ars, samt Valk- och Stampverks beskattning.
Stats- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskotten:
Maj:ts den i3 dennes aflåtne, samt den 20 derpå följde på bordet lagde, 358 Den 22 November e. m.
Nådiga Proposition, till Rikets Ständer, angående Anslag af vidare nödige medel till understöd för utflyttningar vid Ägoskiften, äfvensom till fortskyndande af Afvittrings-verket i Rikets Norra Proviucer.
ExpeditionsUt skottet:
Herr von Hartmansdorffs, August, den 20 dennes på bordet lagde Motion, att samtlige Rikets Ständers Utskott måtte anmodas, att i slutet af deras Betänkanden uppställa ett bestämdt till- eller afs tyr k ande i hvarje ämne.
Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan 8 om aftonen.
In fidem ProtocoHi, O. J.
Plenum klockan half till i eftermiddagen.
Sedan 4i, 4^, 43 och 44 §§ 1 RbldarhusOrdningen blifvit uppläste, företogs
Den ^4 November. 35g Val af Bänkman för nedannämude Bänkmans-Afdelningar, hvaröfver serskilt Protocoll författades, som efter förrättningens slut upplästes, och hvaraf inhämtades, att följande Herrar blifvit till Bänkmän utvalde, För 6:te Bankmans
Af delningen: Efter Grefve Adelsvärd, Erik Reinhold , N:o 1.
För 8:de Bänkmans
Af delningen: Efter Friherre Taube, Carl, K:o 97.
Friherre Fägerskjöld; Fullmägtig Grefve Hamilton, Jacob. För g:de Bänkmans Af delningen: Efter Friherre Åkerhjelm af Magretelund, Gustaf Fredrik, N:o 200, Friherre von Friesendorff:, Fredrik.
För io:de Bänkmans Af delningen : Efter Friherre Manderström; Fullm.
Herr Franc Sparre, Bengt Erland, N:o 236.
Friherre Stjerneld, Algernon. 36o Den 24 November.
För iy:de BänkmansAfdelningen: Efler Herr Mörner, Carl Stellan, N:o 78.
Herr Wernstedt, Johan Otto; genom lottning med N:o 86.
Herr Stuart, Fredrik Christoffer; N:o 87.
Herr Stråle, Nils Wilhelm, och N:o ytn Herr Drake af Hagelsrum, Erik.
För st:sla Bänkmans Afdelningen: Efter Herr Coyet, Carl Fredrik, N:o 5oi.
Herr Pålman; Fullm.Herr Rothlieb , Axel Fredrik.
För z3:dje Bänkmans Afdelningen : Efter Herr Lagerhjelm, Pehr, N.'o 723.
Herr von Esseri; Fullm.
Grefve Hamilton j Hugo.
För 3o:de Bankmans Af delningen : Efter Herr Hederstjerna, Erland, N:o i5pi.
Herr von Döbeln, Johan Wilhelm; genom lottning med N;o 1488.
Herr Rosenborg, Carl Johan Emil.
För 3usta BänkmansAJdelningen:
Efter Herr von Heynne, Georg, N:o i5<)4.
Herr von Heynne, ä nyo utvald.
För 4j:de Bänkmans Afdelningen: Efter Herr von Hedenberg, Carl August , N:o 2248.
Herr af ForsellCarl Gustaf För 4g:de Bankmans Af delningen: Efter Herr Lefren, Johan Pehr, N:o 2275.
Herr Lefrén_, å nyo utvald; genom lottning med N:o 22-79.
Herr af Tannström j Nils Magnus.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken uppläste en förteckning på de Herrar Electorer, hvilka derigenom, att de blifvit till UtskottsLedamöter utsedde, upphört att vara Electorer, och upptog denna förteckning följande i3 Eiectorer: N:o 88.
Grefve von Seth; Fullm.
Friherre — LeijonhufvudAbraham.
N:o 110. — von Lantingshausen; Full mägt.
Grefve-uora Schwerin , Fredric Bogislaus.
N:o 115.
— Lagerbjelke j Axel.
N:o 220.
Friherre Palmstjerna , Carl Otto. 3N:o 246.
— Manderström■ Fullmäg tig Herr Franc Sparre > Bengt Erland.
JN:o 377.
— Reuterskjöldj Axel.
Den 24 November..
N:o 792.
]S:o io33. —■ Hammarhjelm_, Carl Fre drik.
N:o i543.
— Hederstjerna _, Erland.
N:o i5g4. — von Hejnne> Georg.
N:o 1870. — von Kappolt; Fullm.
Herr Uggla _, Göran Gastaf. N:o 197g. —- Brakelj Gustaf Anton. N:o 2275.
— Lefrénj.
Johan Pehr.
Hvarefter Hans Excellence anmodade Herrar Bänkman, att i eftermiddag sammanträda till utseende af i3 Electorer, i de, till- UtskottsLedamöter invalde, nyssbemälde Electorers ställe.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken tillkännagaf, att Herr Elgenstjerna, Carl Magnus, afsagt sig den honom uppdragne befattning, att vara Ledamot i ExpeditionsUtskottet.
Då uti Svenska JordbruksHistorien den för häfderna ovanliga händelse inträffat, att detta år Svensk Spannemål kunnat med förmon af enskildta Speculanter utskeppas till främmande Länder, och denna skeppning, jemte en någorlunda förmonlig, af våra vanliga Exportvaror, sänkt växel-coursen till 120 sk., tror jag en för Silfver-upphandling och införsel »9 Den 24 November» 363 gynnande period vara för handen, och som begagnandet deraf bör önskas af hvar och en, sorn nitälskar för en med allmänna samhälisbehofvet öfverensstämmande myntbestämning, anhåller jag, det Ridderskapet och Adeln ville besluta en anmodan till Herrar BankoFulhnägtige, att begagna den nuvarande låga Coursen till upphandling af Silfver för Bankens räkning, antingen genom förskotters lemnande emot full säkerhet, på sätt Herrar BankoFullmägtige ti 11— vägagingo år 1820, eller genom upphandling af goda växlar, och detta utan afseende derpå, om Silfret, i anseende till den sena årstiden, som försvårar transporten, kan inkomma i Höst eller nästa Vår, men med iakttagande af de säkerhetsmått, som förekomma alla förluster.
Alt denna Motion måtte med de andra Stånden communiceras och till BancoUtskottet remitteras, anhålles.
Jag anhåller att få förena mig med Herr Tham, i den af honom nu väckte Motion.
Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus: Enligt 182.3 års Reglemente ålåg BankoStyrelsen, att bestämma det pris, hvartill Silfver emot Bankosedlar skulle få förväxlas.
Det ingående årets vexlings-pris bestämdes efter det föregående årets vexel - Den 24 November. pris.
Obetydligt erhölls af det Silfver * sorn förut fanns i landet; och likgiltigt, kunde det också vara, orri det låg i Banken eller annorstädes.
Hvad åter beträffar för vexling en af det Silfver, som Handlande,, efter verkstäld införskrifning, skulle kunna prestera, så äro svårigheterne stora.
Endast 2:ne betydliga Handelsplatser finnas uti vårt Land, och ingen annan eommunlcation är dem emellan, än den, att Götheborg uppsänder till Stockholm, de vexlar, som i Götheborg ej kunna försäljas.
Den enskilda disconteringen förslår ej, så snart det blir fråga om större summor.
Ar 182S visade sig, alt en del af våra näringar var i verklig förlägenhet.
Flere personer erbjödo sig till erhållande af 'förskotter för lefverering af Silfver.
BankoStyrelsen ansåg det icke böra kunna läggas
Den till last, att BankoStyrelsen genom förskotter, lemnade till Handlande, sökte afhjelpa förlägenheten.
Denna åtgärd har äfven blifvit af Revisorerne gillad.
För omkring en månad sedan inkommo åter till BankoStyrelsen flere dylika ansökningar om förskotter ,, men då Riksdagen var så nära för banden, trodde BankoStyrelsen sig icke böra dermed taga någon befattning.
Sedermera har inträffat det af Herr Tham anförda förhållande, att, i följd af Spannemåls-export, vexél-tillgången ökats och Coursen fallit ovanligt.
Jag kan derföre icke annat än instämma i llerr Thams Motion, och tror Den 24 November.
365 att betydligt uppköp af Silfver nu kan med fördel verkställas.
Åt BankoStyrelsens bepröfvande torde böra öfverlemnas, huruvida det Silfver, sora köpes, må till våren uppläggas i Hamburg, eller genast landvägen hit transporteras.
Herr Lefrén., Johan Pehr:
Äfven jag förenar mig i hvad Herr Tham uti ifrågavarande ämne föreslagit.
Upplästes Herrar Committerades till Grund iagarnes, jemte sista Riksdagsbeslutets felfria tryckning, den 10 dennes afgifne Memorial, innefattande berättelse om verkställigheten af det Herrar Committerade lemnade uppdrag.
Ridderskapet och Ådeln åtskiljdes klockan 1 eftermiddagen.
In fidem Protocolli, O. J. Lagerheim. 366
Den 25 November.
Tisdagen den a5 November.
Öppnades Herrar Bänkmäns Lista till Val af i3 Electorer efter:
Friherre Leijonhufvud, Abraham, von Lantingshausen; Fullm.
Grefve von Schwerin Fredrik Bogislaus.
Lagerbjelke 3 Axel.
Palmstjerna , Carl Otto.
Manderström; Fullm.
Herr Franc Sparre3 Bengt Erland.
Reuterskjöld j Axel.
Hammarhjelm, Carl Fr.
Hederstjerna y Erland, von Hejnne Georg, von Rappolt Fullm.
Herr Uggla_, Göran Gustaf. Brakely Gustaf Anton.
Lefrén y Johan Pehr.
Grefve — I lO. — 115. — 220.
Friherre 246. — •ammmm 377. 792- Herr 1 o33. i543. i5p4.
' 1870. _ *979* — 2275.
— Och befunnos följande Herrar hafva blifvit till Electorer utsedde: Den 2.5 N o v e m b e r. 367 N:o 54.
Grefve Spens, Carl Gustaf. — io5.
Friherre Strömfelt, Carl Melker. — 276. — Löwen; Fullm.
Herr König, Carl Fredric. ■— 358. — Lagerbring, Gust.
Olof; genom lottning med N:o5i.
Grefve Posse, Eric; N:o 642.
Herr von Becker, Carl Johan; N:o 723.
Herr von Essen; Fullmägtig Grefve Hamilton, Hugo; N:o 922.
Herr Berghman; Fullmäglig Herr Printzenskjöld , Carl; och N:o iog5.
Herr Königsfelt, Eric. — 12 t.
Herr Hjerta, Gustaf Adolph. ■— 1160.
— Hökenberg; Fullm.
Herr Åkerhjelm , Conrad. —. 1703.
— Blomcreutz; Fullmägtig Herr af Geijerstam, Gustaf Em. — 1867.
— Stenfelt; Fullm.
Grefve von Rosen, Axel. — 1877. B. —•
Carleson, Carl Fredric. ■— 1922.
•— von Platen , August Carl. — 2002. — Hisinger, Wilhelm. — 2225.
— Sylvander, Josua. — 2068. — eif Darelli; Fullm.
Herr af Uhr, Gustaf. 3G8 Den ?,5 N o v c. in b e r. Hans Excellencc Herr Grefven och LandtMarskalken anmodade Herrar Electorer, alt, innan nästa Plenum, tillsätta de i Utskotten för närvarande befintlige Vacancer, nemligen:
I ConstitutionsUtskottet:
Efter N:o 276.
Friherre Löwen; Fullm, Herr König, Carl Fredric.
1 BevillningsUtskottet: Efter N:o 338.
Friherre Tersmeden, Wilhelm Fredric.
I BancoUtskottet:
Efter N:o 322.
Frih. Anckarswärd, Carl IIenric. — N:o 862.
Herr Gyllenkrok, Johan Göran.
I Allmänna Besvärs- och OeconomieUt skott et: Efter N:o 69.
Friherre Uggla; Fullmägtig Grefve Frölich, David. — N:o 706.
Herr Rosenmuller; Fullm.
Grefve von Roseli, Carl Axel. — 2109.
A. Herr Anckarswärd, August. ■— i854.
Herr von Böhnen, Carl Fredr.
1 Expo' Den 25 November. 36g I ExpeditionsUtskottet:
Efter N:q 1618.
Herr Elgenstjerna j Carl Magnus.
I RiddarhusUtskottet:
Efter N:q i566.
Herr Kröningsvärd^ Lars Ulric.
Upplästes StatsUtskottets den 24 dennes under N:o i aflåtne Memorial, innefattande hemställan om tillökt Betjening.
Föredrogs ånyo och remitterades till Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet, Herr Montgommeries, Fabian, den 22 dennes f. rn. på bordet lagde Memorial, om afskaffande af bruket, att uppläsa Kungörelser midt under Gudstjensten.
Ånyo föredrogs Herr Montgommeries , Fabian, den 22 dennes f. m. på bordet lagde Memorial, angående förändrad flyttningstid för tjenstehjon.
Grefve Posse 3 Eric 3 anförde skrifteligen: 1 H. 24 370 Den i5 November.
Förekommen genom Herr Montgommeries Motion, om ändring i flyttningstiden för Tjenstefolk, hvilken fråga jag, och som jag förmodar, månge Jordbrukare ämnat väcka, får jag nu endast derom yttra min generella åsigt.
Den fordna flyttningsliden, den 1 October, ansågs med skäl icke passande för Landtmannen, uti de flesta Pro vincet', men den närvarande, eller den 1 November, är, efter min öfvertygelse, otjenlig för alle Landtman i bela Riket, och jag tror, att hvad, som kraftigast hindrade i8a3 års Ständer, alt önska, åtminstone återflvttning till det gamla, var förändringens nyhet, och att 'treårig erfarenhet af alla olagenheterne icke ansågs tillräckligt nu hafva vi åtta års erfarenhet, och det är mer än nog.
Det vore önskeligt, om det blefve lika lätt, att med Ekonomiske författningar träffa Jordbrukarens fördel, som det är; att, i fråga om beskattning, träffa Jordens.
Tjenstefolkets flyttningstid, inverkar högst betydligt på Landtmannen, och den närvarande är fördelaktig, endast för Städernas Innevånare, som derigenom vunnit, alt få Hus-flyttningen och Tjenstefolks-flyltningen på olika tider.
Det vore öfverflödigt, alt nu upptaga allt, hvad sorn blifvit anfördt, för och emot denna håga, som säkerligen kommer, Den i5 November. att vidlyftigt discuteras, då den återkommer från de öfrige Respective MedStånden, och Ekonomiutskottet.
Jag inskränker mig derföre, till instämmande uti hvad Herr Montgommerie yttrat, jemte föreslående af sådan ändring uti TjenstehjonsStadgan, att det må bero af blifvande Husbondens att bestämma tiden för åtnjutandet af Friveckan; samt att Tjenstehjon åligger_, att begifva sig directe från gamla tjensten i den nya.
Man kan häremot invända, att detta må bero af öfverenskommelse, men jag öfverlemnar till hvar och en med erfarenhet, åtminstone i vissa orter, att bedöma, huruvida denna öfverenskommelse kan åstadkommas, då det är Tjenstehjonets ovillkorliga rätt, att påyrka en förmon eller frihet, innan det ännu är förbundit, till någon motsvarande skyldighet, och jag frågar, hvilket medför största skadan och olägenheten för det allmänna, om Husbönderne, synnerligast i afseende på kreatursskötsel och Bruksrörelse, som icke får afstadna, skola en hel vecka vara utan biträde, möjligen af allt Tjenstefolk, eller om Tjenstehjonen, vid annan och olika tider, skulle begagna den frihet, som är dem tillagd, och jag visserligen icke vill föTneka.
Jag hoppas man skall finna, att motiverne till ändring äro Allmännaj och bestridandet deraf, blott Enskildt eller Localt.
•Den 9.5 November.
Jag gör mig' förvissad, att de fleste verklige Landtman och Jordbrukare im* stämma uti min önskan, men inom oss finnas mänga, som ännu icke äro Jordbrukare , och det är till desse Herrar, jag ställer den önskan, att de mätte besinna, det de kanske förr eller sednare blifva det , och då, om icke förr, skola de ångra, derest de nu med ett för närvarande, i deras tanna likgiltigt votum, bidraga till afslag å denna Motion.
Hen Rotlieb, Axel, uppläste följande:
Det ämne, åt hvilket jag uu vågar påkalla Höglofl.
Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet, har visserligen åtskilliga gånger utgjort ett vigtigt föremål för Höglofl.
Ridderskapets och Adelns öfverläggningar; men då detsamma är af högsta vigt för hvarje Husbonde och i synnerhet hvarje Jordbrukare, hafva dessa bevekelse-grunder föränledt mig, att i så måtto understödja
M otionen, om bestämmandet af en förändrad flyttningstid för tjenstefolk, alt den måtte förflyttas från den 24 October till den 20 eller 21 Junii.
Redan under 1800 års Riksdag i Norrköping har en värd Ledamot af delta Stånd, Herr Friherre Alexander Rudbeck den 24 April uti Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottet vackt en lika fråga, och jag åbe - Den a5 Noverab.cr. ropar hvad 1800 års RiksdugsProtocoIler vid handen gifva.
Man kan ej bestrida, alt ett och annat localt förhållande gör flyltningstiden olika fördelaktig för Husbonden Folket å en ort, än på en annan; men då Jordbruks-näringen högst påkallar den mest tjenliga tid tili flyttning ur oclt uti tjenst, och då erfarenheten, på många Husbönders bekostnad, leronat ett säkert vitsordande, alt den nu stadgade flyttnings-tiden för Jordbruket ej är den rätta; så vågar jag uppgifva de ordsaker, sorn lemna företrädet åt den föreslagna, framför den nu varande flyttningstiden.
Intet Jordbruk finnes, der ej allt vår-utäsde före Midsommarstiden är bestridt, trädes-jorden beredd till höst-utsädet, årets byggnader, så vidt Tjenstefolk dertill kunna begagnas, slutade; med ett ord — på året finnes ingen tid, då arbetet är mera fulländadt, både inom och utom hus, än den vid Midsommar.
Också önskar Tjenstefolk i allmänhet denna, både i anseende till dagarnes längd, lätta vägar, så väl som års-lidens behag.
För alla Husbönder är det ytterst magtpåliggande,, så vidt det rörer Jordbruket, att vid denna tid få mottaga sitt nya Tjenstefolk, som då genast derefter får påbörja bergslen af hö, löf och förråder af alla slag, af hvilka de ej allenast sjelf ve skola njuta sin föda och underhåll, utan äfven dermed försörja de dem till utfodring oia; <r 374 Den a5 November, betrodde kreatur, under förestående vinter.
Blott den omständigheten bör tagas i betragtande, att ett Tjenstehjon, som flyttar den 24 October, utan afseende, hvarken å HusbondeFolkets bästa, eller deraf kommande olägenheter för efterträdande Tjenste-hjonet, förslösar från slutet af September, då vanligen infodringen tager sin början, till flyttnings-dagen, mera foder, än som på dubbel tid bordt åtgå.
Sedan måste ett Legohjon antagas under så kallade friveckan, eller till este November, då nya Tjenstehjonet sin tjenst iträder, och emoltager ej allenast ett minskadt, utan kanske ofta, genom afllyttande Tjenstehjons mindre nit, illa bergadt foder, hvarigenom händer att Husbonden om våren får vidkännas foderbrist.
Många ytterligare skäl till bifall åt den föreslagne förändrade flyttningstiden för Tjenstehjon skulle kunna framställas, hvilka troligen ej blifva behöflige, då hvarje Husbonde, så i Stad, som på Land, nu hunnit öfvertyga sig om den nuvarande flyttningstidens olämplighet.
Jag anhåller ödmjukeligen att detta mitt utlåtande måtte få åtfölja till behörigt Utskott. m Herr von Heijnnej Georg:
Då den nya flyttningstiden vid 1818 års Riksdag etablerades, hade jag den äran vara Ledamot uti den Afdelning af Allmänna Be - Den ao November. svärs- och Ekonomiutskottet, som beredde ärendet.
De skäl, hvilka nu åberopas lill stöd för Motionen, framställdes äfven då, jemte flere motskäl.
Jas; är öfvertygad, alt Utskottet lika omsorgsfullt, vid denna, som vid 1818 års Riksdag, behandlar ärendet.
För egen del har jag varit och är af den mening, som nu gäller till efterrättelse, endast med den skillnad likväl, att jag önskar flyttningstiden utsatt till den ii October, för att återkomma till Förfädernes bruk, emedan denna dag, enligt gamla stylén, varit räller flyttningsdag.
Då är Landtmannens gröda inbergad*, hans göromål mindre, och Inans foder-tillgång ännu icke, åtminstone ej i någon hufvudsaklig mån, vårdslösad af det bortfiyttande Tjenstehjonet, utan kan af det nya emottaga s till för det mesta odelad förvaluiing.
I öfrigt får jag hemställa, om det är lämpligt, att, så snart efter den skedda förändringen af flyttningstiden, åter antaga en ny, och kan för ingen del medgifva, att Midsommarstiden, då Landtmanneu nästan öfver allt är sysselsatt med årets byggnader, är till flyttningstid för Tjenstefolk å Landet den lämpligaste.
Hans Excellence Herr Grefve De. la Gardiej Jacob:
Med all aktning för de skäl, som blifvit framstälde, till vinnande af ändring i den nu gällande flyttningstiden, 3?6
Den 25 November. ian jag dock icke undgå anmärka , att livail sorn föreslagits, icke skulle blifva lika lämpligt för alla orter, enär ekonomiska förhållanden göra en så betydlig skilnad emellan Ystad och Torneå.
I den Landsort åtminstone, der jag bar jordbruk, skulle den föreslagne fljrttningstiden, ingalunda vara passande; och då mer än hälften af hela Skåne, eller den så kallade slättbygden vid Midsommarstiden hufvudsakligast är sysselsatt att genom torf-skärning förskaffa sig nästan det enda bränsle, hvarpå, den äger tillgång, skulle det säkert vara en riktig olycka, om denna tid bestämdes till tjenstebjons flyttning.
Jag nödgas alltså erinra om nödvändigheten af undantag* i fall den väckte Motionen i öfrigt skulle vinna bifall.
Jag vågar ej yttra mig* om den nuvarande flyttningstiden är för alla orter lika passande, men åtminstone för Skåne skulle en förändring deraf till Midsommar blifva skadlig och tillskynda Landtmannen en betydlig förlust, emedan han vid nämnde tid snart sagt mäst och häst behöfver sitt tjenstfolks arbete.
Herr ThamWollrath:
Det yttrande, Hans Excellence Herr Grefye De la Gardie afgifvit, styrker hvad jag vid sista Riksdag hade äran i ämnet anföra, nemligen att en gemensam flyttningstid för hela Landet är olämplig.
Önskligt vore derföre, att Ekonomiutskottet, dit frågan troligen kommer De n 2.5 November. 377 alt remitteras, ville föreslå en indelning af
Riket till begagnande af den serskilta flyttningstid, som för hvarje del ansågs nyttigast.
Att den nu gällande, för Skaraborgs Län, är den mäst olämpliga, kan jag, såsom bosatt i nämnde Län, fullkomligen intyga.
Der är den skadlig, så väl för utfodringen och bränvinsbränningen, sorn för den i vissa delar af Länet hufvudsakligast drifne Linhandleringen.
Den gamla flyttningstiden, och äfven den nu föreslagna vore i alla afseenden vida lämpligare för Skaraborgs Län.
Jag anhåller, att desse anmärkningar måtte få åtfölja Motionen till det Utskott, den remitteras.
Friherre Boije } Fredrik: Förekommen af Hans Excellence Herr Grefve De la Gardie, får jag blott äran nämna, att jag var närvarande, då denna fråga vid Riksdagen i Norrköping år 1800 behandlades, och minnes ganska väl, att alla Representanter från
Skåne med en röst förklarade sig emot den nu åter föreslagne flyttningstiden, på de skäl Hans Excellence Herr Grefve De la Gardie anfört, och att saken äfven då kom under votering.
Jag får således endast lill alla delar förena mig med Hans Excellence Herr Grefve De la Gardie.
Friherre Boije j Ludvig:
Emot den tanka, Hans Excellence Herr Grefve Dela Gardie och Herr Tham yttrat, i följd hvaraf vi skulle förvandla en generel
Lag till Den 25 November. speciel, möter den stora betänklighet, att, så väl Husbönder, som Tjenare, derigenom skulle tvingas till inskränkning inom den trånga krets, sorn den speciella Lagen medgaf; då deremot bådas rätt synes vara, deli förra att antaga Tjenstehjon, och den sednare att emottaga tjenst, hvarest de för godt finna; och detta tvång skulle på gränsen af hvarje sådant district blifva särdeles svårt.
Jag medgifver hvad en värd Ledamot anfört derom, att förlusten af de lt,ilga dagar, som skulle inträffa om flyttningstiden utsattes till Midsommaren, vore känbar; men jag vågar tro, att den förlust, som, efter nu varande flyttningstermin, kan inträffa, genom tjenarens vårdslösande med Husbondens nyss inbergade gröda, är väsendtligare; och af sådan anledning förenar jag mig med Herr Montgommerie.
Till en del förekommen af Herr Tham, får jag äran förena mig med honom, och tillägga, att jag ingalunda anser det ofördelaktigt, om serskilta flyttningstider bestämdes för olika Län.
Tvärtom skulle derigenom Tjenstehjon mera hållas vid sin hemort, och de mångfalldiga flyttningarne till Stockholm förekoramas, samt deraf den förmån vara, att sistnämnde ställe ej blefve hesväradt med så många lösdrifvare och sysslolösa personer, som nn, äfvensom de utflyttandes
Den i5 November. 379 födelsebygd icke slutligen betungas med underhåll af orkeslöse personer, hvilka under deras arbets-föra tid varit onyttige för den Församling, af hvilken de sedermera fordra sitt underhåll.
I händelse af bifall till Herr Montgommeries Motion, och att ny redaction af nu gällande Tjenstehjonsstadga skulle komma i fråga, hemställer jag, att den må börjas med en klar definition (saknad i den nu gällande) å hvad som med Tjenstehjon förstås.
Hos den Auctoritet, hvars Chef jag är, har förevarit ett mål, der osäkerheten, om en person skulle anses för Tjenstehjon, eller icke, lätteligen kunnat vålla oreda.
Dessutom tror jag, att Allmän Åklagare borde tillerkännas rättigheten, att åtala osannfärdighet i Orlofs-Sedel, hvilket i nuvarande Tjenstehjonsstadga blifvit förklaradt för Målsägandens eller den nya Husbondens ensak.
Dessa bägge tillägg anser jag behöflige, om man vill fortfara att fordra, det
Auctoriter skola vaka öfver ordning och säkerhet; och anhåller, att desse mina anmärkningar måtte få åtfölja Remissen till vederbörligt Utskott.
Jag får äran förena mig med hvad Hans Excellence Herr Grefve De la Gardie, i denna sak
Den 9,5 N o v e ni b e r. yttrat, och försäkra, att i den Proviuee; jag bor, är förhållandet enahanda med det Herr Grefve De la Gardie uppgifvit, nemligen, alt nuvarande flyttningstid är den bästa.
Herr Thams princip, all ekonomiska frågor böra localiseras, erkänner jag för rigtig, men fruktar, alt den ej kan appliceras till förevarande fråga; ty livad skulle Tjenstehjon göra under de olika frihetstider, som i följd deraf inträffade i serskilte Län.