Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ånyo föredrogs Exped,Utsk:s d. g dennes f. m, på bordet lagda inemot'.
Wto 17 i anledu. af återremiss af Exped.-
Utskrs förslag
Kro 14i till förordnande för R, Sils Just.ombudsmans suppleant.
Det nya förslaget till förordnande upplästes derefter samt godkändes af B, o. Ad, Då nu ånyo föredrogs Constit.Utskrs d. g dennes på bordet lagda mentor.
Wto 41 med åtskilliga grundlagsändringsförslag, åsyftande riksdagsförhandlingarnas ordentligare och skyndsammare gång, blef samma memor. ånyo lagdt på bordet af Hrr Dalman, Wilh. Fredr., och Hjärne, Harald.
Likaledes lades ånyo på bordet af Hr von Hartmansdorff, Aug., samt Frih. Cederström, Jac., Constit.
Utskrs d. g dennes på bordet lagda memor.:
Kro 42, nied föreslaget tillägg i gg § Reg.F. för Just.- ombudsmannens berättigande att bevista RiksSlms plena; JY:o 4R med föreslaget tillägg i 38 § Riksd.Ordm; Kro 44. i frågan, rörtde behörigt Utsk. för upptagandet af motionerna om riksdagens prorogation.
Ånyo föredrogs BancoUtskrs d. g dennes f. m, på bordet lagda memor.
N:o 55, i anledn. af de beslut, RiksStm fattat i afseende på Utskts under
Kro 2g framställda förslag till jemnkning af de skiljaktiga meningar, uti hvilka RiksSt:n stadnat vid afgörandet af Utskrs under Kro i4 afgifna utlåt.
Tillika upplästes ett prot.utdr, fran PresteSt. af d. 16 a4° Den 30 October e. m. dennes, af innehåll, att PresteSt. förenat sig med R. o. Ad. deruti, att Rikets nu församlade Ständer hos K. M. skola anhålla, det K.
St:s beslut, ang:de bestämmandet af myntenhetcn och dess underafdelningar, i hvilket beslut PresteSt. inbjudit Borgare- och BondeSttn att sig förena; samt ett prot.utdr. frän BondeSt. af d. 20 dennes, af innehåll, att som det, genom PresteStls nyssnämnda inbjudning , framställda förslag till den und. skrifvelsen i ämnet just uttryckte det beslut, som BondeSt. vid sjelfva hufvudfrågans afgörande fattat, hade BondeSt. funnit för godt att antaga inbjudningen.
Sedan jag nu hört, att två andra RiksSt. förenat sig om det beslut, R. o. Ad. fattat i denna fråga, afstår jag från de anmärknlr, jag ämnat göra emot BancoUlsk:s ifrågavar. betänk., och vill blott till prof. anföra, att jag anser BancoUtsk:s förslag stå i uppenbar strid med grundlagen, då det åsyftat att få ett ämne, som i sig innebär en grundlagstolkning, afgjordt genom votering i förstärkt BancoUtsk.
Sedan saken numera blifvit afgjord genom tre RiksStånds sammanstämmande beslut, vill jag blott i anledn. af den siste talarens yttrande förklara, att då särskilda beslut äro af RiksSt:n fattade, kan det för ett Utsk. ej blifva fråga om att ingå i någon pröfning af beslutens laglighet, utan endast att sammanjemnka dem för att komma till ett resultat, helst det är omöjligt för Utsk. att hindra RiksSttn att fatta hvilket beslut som helst. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, sedan Preste- och BondeSttn numera instämt uti R. o. Ad:s i ämnet fattade beslut, alt BaucoUtsk:s memor.
N:o 55 endast måtte läggas till handltna.
Vid förnyad föredragning af LagUtsk:s d. 9 dennes på bordet lagda betänk.
N:o 127, i anledn. af Hr Gr. O. A.
Cronhjelms motion om afskaffande af stockstraff, blef samma betänk, ånyo lagdt pä bordet af Hrr v. Troil, Emil och Hjärne, Harald.
Ånyo föredrogos och biföl los LagUtskts d. g dennes på bordet lagda betänktn: N:o 128. öfver Riksd.fullm.
Anders Janssons motion om ändring af 8 cap. 3 § Missg.btn; N:o 12g. i anledn. af väckt motion om deportation af personer, dömda för tredje resan stöld; N:o i3o. öfver väckta motioner om upphörande af spöoch risstraff för vissa brott ni. m.; N:o i3t. öfver väckta motioner om .upphäfvande af lagens - Don ao Oetolicr e. m. gens stadgnnden, ang:de qualificerade dödsstraff oell afskaffande af andra sätt för verkställande af dödsstraff, än halshuggning.
Jag reserverar mig emot de nu fattade besluten i afseende på de tvenne sist föredragna betänk:na från LagUtsk. och får förklara, att jag icke ansett det löna 'mödan att söka här göra min mening gällande, emedan jag ej har något hopp att vid denna riksdag få criminallagen ändrad i dess helhet, men att jag gillar de principer, som legat till grund för de af LagUtsk. afstyrkta motionerna.
Likaledes föredrogs ånyo och bifölls LagUtsk:s den g dennes på bordet lagda betänk.
JN’:o i32 öfver Hr S. J.
Wikmans motion om afskaffande af offentlig afbön.
Uppå begäran af Hr Dalman, Wilh.
Fredr, samt Hr Hjärne, Harald, b le f LagUtskrs d. g dennes på bordet lagda betänk.
N:o 133 öfver Riksd.fullen.
Erikssons motion, om inskränkning i allm. åklagares rätt att anställa åtal ä vissa brott, ånyo lagdt på bordet.
Remitterades till LagUtsk. nedannämnda 2.‘ne den n dennes f. m. på bordet lagda motioner: 1:0 af Frih. Boye, Ludv., att LagUtsk. måtte anmodas att, i sammanhang med K.
M:s nåd. propus, om ändring af 5 cap. i § Missg.b:n, äfven föreslå de ändringar i andra straffbestämmelser, som kunna blifva nödiga till bevarande af nu gällande straffsystem; 2:0 af Hr Crusenstolpe, Magn.
Jac., om anmodan till LagUtsk. att i sin helhet omarbeta nu gällande criminallag.
StatsUtsk:s d. 16 dennes e. m. på bordet lagda utlåt.
N:o 273, dels i anleda, af K.
M:s nåd. propos., ang:de grunderna för markegångsprisens bestämmande, räntepersedlarnas omsättning och förenkling, indelta räntors och tiondeanslags återingående till Kronan samt andra med grundskatternas utgörande gemenskap ägande ämnen, och dels i anleda. af flera i samma frågor väckta motioner, blef vid förnyad föredragning ånyo hegardt på bordet af Hr Hjärne, Harald, samt Frih. Cederström, Jac.
Likaledes lades ånyo på bordet, uppå begäran af Hrr von Hartmansdorff, A u g., och D 0 I m a n , W i 1 h. F r e d r. samt Frih. Cederström, Jac., StatsUtsk:s d. 16 dennes e. m. på bordet lagda utlåt.
JNT:o 274, i anledn. af K.
M:s nåd. propos., ang:de åtskilliga omständigheter i afseende *5 H. 3i Den ao Octobcr t. m. på levereringen och förvaltningen af Kronans spannmålsräntor.
Vid förnyad föredragning af StatsUtsk:s d. 16 dennes e. m. på bordet lagda mernor.
N:o 282, i frågan om slutligt bestämmande af aflöningen till RiksSttns och Utsk:ns cancellier, blef samma memor. ånyo hegardt på bordet af Frih. Cederström, Jac., samt Hr Hjärne, Harald.
Företogs till pröfning StatsUtsk:s d. 16 dennes e. m. på bordet lagda memor.
N:o 283, angtde gralification åt Statscommissarien Tauvon.
Hr Hjärne, Harald: StatsUtsl. har i detta betänk, föreslagit en gratification af 1666» r:dr till Slatseommissarien Tauvon för det biträde han, efter nåd. förordnande af K. M., under riksdagen lemnat Utsk. vid slatsregleringens uppgörande och andra statsverket rör:de frågor.
Jag linner för min del denna vedergällning nog hög.
Den uppgår till nära lika mycket, som Utsk. föreslagit i arfvode åt UtsktssecreUue, för månad räknadt; och då Tauvon af sin befattning ej varit hindrad att derjemte bestrida sin ordinarie tjenst, hvilket ej är händelsen med Ulsk:s-secret:ne, synes Statscommissarien Tauvon blifvit af Utsk. bättre lottad.
Jag finner intet skäl alt för hans biträde gifva mera, än hvad det verkligen kan vara värdi, och föreslår således en nedsättning till 1000 r:dr b:co, hvilken summa jag ändock skulle tro i alla åfjeeuden kan kallas rundt tilltagen, samt yrkar på grund häraf återremiss af betänk.
Jag anhåller att få veta, huru de öfriga Stånden beslutat i denna fråga.
För närvarande är jag ej i tillfälle att meddela någon officiel underrättelse om de öfriga RiksSt:ns beslut, ang:de StatsUtskts ifrågavar. betänk.
Nio 28 a. Gr.
Jag skall vid detta förhållande ej motsätta mig återremiss af betänk., men önskar, att den värde ledamoten, som ansett det af Utsk. föreslagna beloppet för högt, måtte upplysa, huru mycket han sjelf anser Statscommissarien Tauvons biträde hafva varit värdt.
,Jag tror mig redan hafva uttryckt, hvad jden siste talaren önskat, då jag föreslagit en nedsättning i beloppet till 1000 rtdr b:co; men deremot önskar jag, att Utsk. måtte upplysa, om det ifrågavar. biträdet kan anses värdt så mycket, som Utsk, föreslagit, ty derom har Utsk. icke yttrat sig.
Jag har emedlertid till grund för mitt omdöme fästat mig vid den omständighet, att Statscommissarien Tauvon under tiden fortfarit med bestridandet af sin ordinarie tjenst, och jag har deraf dragit den slutsats, att Ben 20 Octnber e. m. lian icke bort anses förtjent af större arfvode, än Utsk:ssecrettne, utan tvärtom mindre.
Jag anhåller först att genom Itidd.secret. få upplysning, i fall sådant nu kan meddelas, om beloppet af deri gratification, sorn vid sista riksdagen bestämdes åt nuvar.
Presidenten Westerstrand, hvilken då hade samma befattning, som Statscommissarien Tauvon nu bestrid t.
Utur SlatsUtsk:s memor.
N:o/[o^ vid sisth riksdag upplystes, att Utsk., med afseende på riksdagens ovanliga längd och ärendernas större antal, än vid nästförflutna riksmöte, föreslagit, det R.
St. mätte för Statscommissarien Westerstrand af riksdagskostnadsmedlen anslå en gratification af 2000 r:dr b:co.
Det visar sig således, att Utsk. nu föreslagit mindre belopp, än vid sista riksdagen, förmodligen af det skal, att denna riksdag, såsom man kan hoppas, skall blifva kortare än den sista.
Jag var då ledamot af StatsUtsk. och kan intyga, att Statscommissariens tjenstgöring är så trägen, att jag icke finner någon skillnad emellan den och secreterarens i Utsk.
Att den förre derjemte kan sköta sin ordinarie tjenst, härrör deraf, att hans flesta arbeten för Utsk:s räkning kunna verkställas hemma eller på enibetsrummet, och att lian således kan begagna mellanstunder, då deremot secret:s tid är upptagen med åhörandet af långa discussioner i Utsk:s plena, hvilket hindrar honom att sköta någon aunan tjenst.
Sjelfva arbetet är likväl, skulle jag tro, för begge ungefär lika; och då nu Utsk. föreslagit mindre arfvode än vid sista riksdagen, tillstyrker jag bifall till betänk., helst utsk:sledamöterna alltid känna sådana förhållanden som dessa närmast, men ingen af dem reserverat sig, oaktadt StatsUtsk. vid denna riksdag gjort sig kändt för att med stränghet förfara i alla anslagsfrågor, hvilket äfven här torde böra tagas i betraktande och lemna en ytterligare anledn. till bifall å Utsk:s förslag.
Jag anser Ilr Hjärnes anmärkn. innefatta fullt skäl till återremiss, utan att man härvid må taga sista riksdagens StatsUtsk. och dess förfarande till måttstock för omdömet; ty då man vid denna riksdag utgått från en h u s h å 11 s-princip, lärer ingen jemnförelse kunna äga rum med sista riksdagen och dess slöseri-princip.
Men efter den kännedom jag inhemtat om riksdagsärenders behandling, är det visserligen icke, i afseende på arbetets trägenhet, någon jemnförelse emellan den biträdande Statscommissarien och StatsUtsk:s-secret.
Den förre behöfver endast tiilstädeskomma, då han påkallas för att lemna erforderliga upplysningar; den sednare tillkommer att åhöra discussionerna pcb uppsätta utlåtm.
Detta gör lör Den 20 Octo b er c, m. honora icke blott nödigt att vara närvar, i alla Utskts plena, utan hans tid upptages deremellan med sammanfattning af de yttrade meningarna lill ett beit i de betänk:», sorn afgå tili RiksStm; oell detta arbete är ingalunda litet magtpäliggande.
Jag är t. o. ra. öfvertygad, att återremiss mången gång ägt rum endast derföre, att Utsk:s mening icke blifvit uttryckt såsom den bort, hvilket äfven torde bevisa vigten af secret:s befattning, och att den är större, än man bär velat låta påskina.
Deremot tror jag, att den biträdande Slatscommissarien, helst då han icke är hindrad att bestrida sin ordinarie tjenst och åtnjuta dess emoiumenter, bör vara väl belåten med en sådan gratification, som Hr Hjärne föreslagit, hvilken, efter min tanka, ändock är för hög, snarare än för lag.
Hvad förhållandet vid sista riksdagen beträffar, deltog jag då icke i Representationens förhandlingar och vet ej, om StatsUtsk:s arbeten voro lisa trägna i början och slutet af riksdagen; jag skulle likväl förmoda det i anledn. af det höga arfvode, som då bestämdes åt den biträdande Slatscommissarien.
Men nu är förhållandet helt annorlunda; tv efter de underrätt dser, jag erhållit, finnas för närvar, i StatsUtsk. endast få mål återstående af den beskaffenhet, att Statscommissariens upplysningar erfordras för deras behandling, och jag skulle önska, att någon af StitsTJtskrs ledamöter, af hvilka jag nu ser åtskilliga tillstädes, måtte upplysa, om icke förhållandet är, att endast ganska få mål återstå utom de återremitterade, för hvilka, såsom redan en gång utredda, några ytterligare upplysningar af Slatscommissarien icke kunna erfordras.
Om så är, synes det, som Utsk, skulle hafva tagit det föreslagna arfvodesbeloppet helt och hållet i vädret, enär Utsk. tyckes till grund för sin beräkning hafva tagit riksdagens längd, som ännu af ingen kan bedömas, då deremot jag, under förutsättning, alt biträdet icke vidare skulle behöfvas, föreslagit ett arfvode, som motsvarar omkring 120 r:dr i månaden under den tid, biträdet ägt rum.
Hr Dalman har sagt, att jag ville låta påskina, att utsk:ssecret:s befattning vore mindre vigtig, äu som vederborde, och dock har han sjelf slutat med en vida skarpare anmärkning, då han sagt, att återremiss ej sällan ägt rum derföre, att secret. icke i betänk, riktigt uppfattat Utskts mening.
Dessa satser stå således i rak strid med hvarandra.
Jag skall likväl ej ingå i något svaromål, huruvida StatsUtskts secreterares göromål böra bättre eller sämre uppskattas; men jag kan ej frångå, att jag finner Statscommissariens biträde mycket magtpåliggande, och får derjemte i anledn. af den siste talarens yttrande erinra, att för StatsUtsk. ännu återstår, bland annat, sjelfva riksstatens uppgörande, dervid det ifrågavar. biträdet isynnerhet är nöd - Den ao Octo b er *. in. vändigt.
För öfrigt får jag säga, att ehuru resultatet af Statcommissariens biträde möjligen
Lan se obetydligt ut, då det framkommer i tabeller eller dylikt, är likväl förhållandet, att lian beständigt rådfrågas och måste alltid vara tillhands med utdrag eller andra förberedande åtgärder af hvarjehanda slag, så snart någon af Utskrs ledamöter sådant begär; och då jag förmodar, att den nu biträdande Statscomrnissarien icke gått Utsk. tillhanda med mindre nit än den, sorn biträdde vid sisla riksdagen, kan jag ej annat än ånyo tillstyrka bifall till Ulsk:s betank.
Jag får i anledn. af Hr Lefrens yttrande förklara, att jag med den anmärkning, som jag i mitt föregående anförande interfolierade, alldeles icke åsyftade StatsUtskrs secreterare; jag har tvärtom funnit, alt StatsUtskrs betänkm vid denna riksdag varit, snart sagdt, de redigast författade af alia, och jag förmodar, att detta åtminstone till en del är secretts förtjenst.
Det är dessutom alltid Utsk:s eget fel, om det ej tillser, att besluten blifva riktigt uppfattade.
Men långt ifrån, att denna min anmärkning innefattar någon motsägelse mot hvad jag för öfrigt yttrat, bär jag dermed endast velat bevisa, att secret.tjensten i ett Utsk. ej är, obetydlig, utan af mycken vigt och långt mera arbetssam, än befattningen att lemna upplysningar om hvad man förut känner.
Sådant upptager ej mer än en del af tiden under Utsk:ns sammanträden, då secretts tid är upptagen äfven deremellan.
Jag kan således ej finna, att någon jemnförelse emellan dessa befattningar äger runi.
Min mening är ej att nedsätta den ena på den andras bekostnad; men jag tror likväl, att Hr
Dalman velat tillägga StatsUtskts secret, större förljenst, än honom verkligen tillkommer, och detta bevisar, att Hr
Dalman ej har full kännedom om ärendernas behandling.
Secret. uppsätter blott en tredjedel af Utsk:s betänk.; ty Utsk. arbetar på tre afdelningar, och det hufvudsakliga af betänk. uppsattes i hvarje afdelning, hvarefter det på sin böjd ifrågakommer för secret. att göra några redactionsförändringar.
Hvad åter Statscommissariens biträde angår, lemnäs minsta delen deraf i Utsk:s plenum, utan vida mera i afdelningarna och särdeles på inkomstafdelningon samt till någon del äfven på utgiftsafdelningen.
Då jag icke deltagit i dessa afdelningars arbeten, kan jag väl icke säga, huru trägen befattningen är; men hvar och en lärer dock lätt firma, att dervid måste vara mycket att göra, då Statscomrnissarien ständigt skall vara tillstädes.
Dessutom bör jag äfven påminna, att den Statscommissarie, som biträder vid statsrevisionerna, har, såsom jag tror, för tre månader lika mycket, som Utsk. nu föreslagit för hela riksdagen, och vid betraktande häraf tror jag ej, att summan kan anses Joy Den ao . O «l o b s r e. aa. stor.
Måhända är det möjligt att nedpruta den ett par hundra r:dr; men huru värdigt R.
.St. detta skulle vara, lemliar jag derhän, och jag tror i allt fall icke, att Utsk. med skäl kan sägas hafva tagit summan i vädret, utan någorlunda rättat den efter arbetet.
Hr Dalman; Jag kan icke vidkännas den obekantskap med riksdagsärendernas behandling, som Gr.
Gyldenstolpe velat påbörda mig; jag tror mig tvärtom genom bevistandet af trenne riksdagar hafva fått någon erfarenhet härutinnan.
Jag vet ganska val, att notarier finnas tillsatta till tjenstgöring i Utsk:safdelningärna, emedan det icke är möjligt för seereteraren att dela sig på trenne särskilda håll; men jag vet tillika, att afdelningarnas betänkrn ofta blifva ändrade och erfordra omarbetning, äfvensom att alla lill RiksSttn inkommande betänk:n uppsättas på secret:s ansvar, om han också icke alltid gör det sjelf.
Hedern eller skammen deraf tillkommer honom, och det är derföre af vigt att hafva en secret., sorn både kan och vill controllera uppsättningen.
Secret. har dessutom skyldigheten alt vara närvar, i alla plena för att uppfatta skälen för Utskrs beslut eller tillse, att de af notarien blifva riktigt uppfattade; ty hela expeditionen beror på honom.
Jag har också, hvad nuvar.
StatsUtsk. beträffar, alltid funnit, att både skäl och beslut blifvit riktigt och fullständigt uppfattade, och detta anser jag vara seeret:s förtjenst; hvarjemte jag, då frågan nu är att uppställa en parabel emellan hans arbete och den biträdande Statscommissariens, fortfarande anser denna jemnförelse icke kunna äga rum, enär Statscommissariens upplysningar blott inskränka sig till sådana, som kunna inhemtas af handlingar.
Jag fortfar på grund häraf att yrka återremiss.
Jag anser öfverflödigt att vidare utveckla skälen för den begärda återremissen; ty om skäl till återremiss någonsin förekomma, synes mig, att de här äro för handen.
Men jag har begärt ordet för alt tacka Gr.
Gyldenstolpe för den upplysning, som kommer väl till pass, då StatsUtsk:s betänk, om Stånds- och Utsk:s-cance!liernas aflöning förekommer till afgörande.
Den värde ledamoten har sagt, att StatsUtskts secret. ej har särdeles mycket att göra, och jag hoppas således, att han ej skall motsätta sig en nedsättning i arfvodet för StatsUlsk:s secret. till likhet med hvad secrettne i de öfriga Utsk:n erhålla; ty jag har åtminstone erfarit, att secret. i det Utsk., der jag är ledamct, har ganska mycket alt göra och vida mer, än Gr.
Gyldenstolpe sagt vara händelsen med StatsUtsk:s secret.
I händelse jag icke skulle vara tillstädes, då betänk, om
Ståndseancelliernas arfvoden föreiomtoer tili afgörande, utbeder jag mig att nu på förhand
Den ao Oelober e. m. »47 få förklara Hr Hjärne, att jag ej skall motsätta mig en nedsättning, men att jag anser StatsUtskts 'secret. alltid böra erhålla mera än de öfriga Utsk:s-secret:ne, så framt arfvodet skall bestämmas efter arbete!; ty säkert är, att StatsUtskts secret. bar iner alt göra, än t. ex. secret. i OeeonUtsk., ehuru jag med mitt föregående yttrande blott velat säga, att han icke har så mycket alt göra, som Hr Dalman föreställt sig.
N:o 233 återremitterades.
Ånyo föredrogos och bifölios StatsUtskts d. 16 dennes e. m. på bordet lagda ullåltnt Wto 284. i anledn. af väckt fråga om förändring uti föreskrifterna, rörtde inbetalning af lånemedel till publika cassör; Nto 285. i anledn. af gjorda anmärkningar vid Utskts betänk.
N:o 225 i fråga om försäljning till skalle, dels af kungsgårdar och kronolägenheter, dels af kyrkohemman och boställen; N:o 286. i anledn. af förekomna frågor om skyndsam handläggning af mål, rörtde recognitions- och kronoskogar.
Vid förnyad föredragning af nedannämnda d. 16 sisth Oct. e. m. på bordet lagda memor., lät R. o. Ad. bero vid hvad Utsk. i desamma yttrat, nemi.t
Nio 287. i anledn. af erhållen ålerremiss å StatsUtskts utlåt. Wto 196; Nio 288. i anledn. af erhållen återremiss på StatsUtskts utlåt.
Wto 199, samt Wto 289. i anledn. af erhållen återremiss å StatsUtskts utlåt.
Nto 235.
Upplästes och lades på bordet nedannämnda ullåttn från Constitutions-TJ tskottett Nto 45. med utlåt, öfver 3tne Stånds återremisser på memor.
Nto 3i, angtde riksdags återkomst på bestämd tid; Nto 46 med föreslående af ett tillägg vid Riksd.Ordnts 73 §, i fråga om förstärkta Utskts, Nämnders och Electorers fulltalighet; Nto fyj. med föreslaget tillägg i 73 § Riksd.Ordn. af hänvisning till 56 § Reg.F.; Stats- Lag- samt Allm.
Besvärs- o. Oecon.Utsktn: Nto 27. i anledn. af väckt motion, dels om anslag af allm. medel till låneunderstöd för dem, som inom Jemtland vilja tillhandahålla spannmålsupplag till utlåning emot samma vilkor som districtmagasinen, dels om räntans förhöjning å försträckning i spannmål enskilda personer emellan; 348 Den 20 O c t o i) c r e. ra.
Nio 28. i fråga oin förändrade grunder för fördelningen af båtsmanshållet Rikets städer emellan; Nio 29. i fråga 0111 lindring 11 ti den hemroansägarne i Jemtland åliggande roterings- oell rustningsskyIdigliet; Nio 3o. i anleda, af K.
Mis nåd. propos., anglde rotefrihet för capellansboställen samt ersättning eller vederlag åt de capelianer, hvilkas boställen än vidare komina att i roteringen qvarstå, äfvensom rör:de befrielse från öfverroteringen för åtskilliga hemman i Jönköpings och Kronobergs län och, i sammanhang dermed, om vacanceafgift för ordinarie rotering underkastad jord, sorn icke praesterar rotering in natura; Nio 3t. i anledn. af väckt motion, röride åbo- och besittningsrätten till kyrkohemmanet) i Halland; Lag-U tskottet:
Nio i34- i anledn. af gjorda anmärknlr vid Utskis betänk.
Wto 42 öfver motioner med förslag till ändring i nu gällande lag, anglde behandlingen af frågor om oenighet makar emellan; Klo 135. i anledn. af anmärknlr. emot Utskis betänk.
Nio 4° öfver Hr Prosten L. G. Mittags motion om meddelande af föreskrift, att äktenskapet bör inom viss tid, efter skedd lysning tredje gången, genom vigsel fullbordas, eller ock fästningen varda upplöst; Nio i36. i anledn. af anmärknlr emot Utskis betänk.
Nio 5 öfver Riksd.fullm.
Per Isaksson Myrungs motion om upphäfvande af 9 § 1 cap. Gifterm.bm ; Nio 137. öfver vickta motioner om ändringar eller tillägg i K. forordn. d. 24 Aug. i83t om fylleri och dryckenskap ; Nio i38. öfver väckta motioner om upphäfvande af K. brefvet d. 17 Oct. 1778, augide förekommande af barnamord ; Nio i3g. i anledn. af anmärknlr emot Utskis betänk.
Nio 37 öfver Hr Frih. Lars Sfjernstedts och Riksd.fullm.
Hr S. J.
Wijkmans motioner om borttagande af dödsstraffet för stöld ur bref, sorn ej äro under postinrättningens eller annan allmän vård. II. R. o. Ad. utskiljdes kl. \ till to på aftonen.
Tisdagen den 21 October 1834* Plenum kl. to f. rn.
Upplästes till justering och godkändes nedannämnda från Ex - Den ai Octoker. 24o Exped.TJtsk. inkomna förslag till R.
Nro 155. angrde regleringen af utgifterna under Riksstatens irsta hufvudtitel; JVro i56. ang:dé regleringen af utgifterna Under Riks» statens 4;de hufvudtitel; Nro 157- ang:de regleringen af utgifterna under Riksstatens 5:te hufvudtitel; Nro ■ 58. angrde regleringen af utgifterna under Riksstatens örte hufvudtitel; Nro i5g. angrde regleringen af utgifterna under Riksstatens yrde hufvudtitel; Wto 160. ang de regleringen af utgifterna under Riksstatens eyde hufvudtitel.
Justerades 22 prot.-utdr. för förliden gårdag e. ni.
Föredrogs ånyo Bevilln.
Utskrs d. 16 dennes e. m. på bordet lagda betänk.
Nro 34, angrde bestämmandet af årlig bevillning å karaktersfullmag'ter, som hädanefter meddelas.
Ståndet torde erinra sig, att, då hufvudfrågan förevar, jag var en bland dem, som trodde, att det icke vore lämpligt att ålägga en sådan bevilln. å karaktersfullmagter som den ifrågavarande, emedan chartae-sigillatae-afgiften för fullmagter redan är en dryg bevilln., som det i allt fall vore lämpligare att öka, i händelse den icke skulle anses tillräcklig, än att stadga en ny bevilln.