Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men jag skulle icke tro, att Hof Cancelleren indrager någon tidskrift för utlåtelser om främmande Magter utan att deröfver hafva hört Utrikes Ministern, åtminstone vore det origtigt om sä 6kedde.
Med Grefve Löwenhjelm instämmer jag deruti , att kännedomen och bedömandet af hvad som för öfrigt tryckes icke bör anses vara så lätt för Hof-Cancelleren , som för Ec - 94 Deri 1 December j. m, clesiastik - Förvaltnings - Chefen , emedan HofCancelleren, såsom Utrikes Ministerns Suppleant, troligen väljes bland personer, som haft diplomatiska befattningar och derunder kanske tillbragt sin mästa tid på Utrikes orter, och med helt andra, än vetenskapliga, sysselsättningar.
Må hända vore det rigtigast, att Justi - tiae-Ministern äfven hade åklagare-befattningen i afseende på straffvärda skrifter.
Men dä den godtyckliga indragnings-rätten icke lämpeligen kan uppdragas åt någon annan än den, sorn bör hafva mästa nit för sedlighet och upplysning , eller Chefen för Ecclesiastik-Förvaltningenj så vore det icke skäl att stycka befattningen mellan 1.ne. Anmärkningsvärd! är , att Constitutions-Utskottet, som ansett åklagareoch föredragande - befattningar kunna förenäs hos Justitias-Cancelleren , funnit otjenlig!
, att förena angifvande och föredragande befattningar hos Eeclesiastik-Förvaltaren.
Utskottet synes härutinnan icke blott hafva motsagt sig sjelf, utan äfven, emot sin vilja, ogillat närvarande förhållande, med uppsigten öfver tryckfriheten , då de bägge sistnämnde befattningarne äro , så vidt jag vet , förenade hos Hof - Cancelleren.
Om de hädanefter blefve det hos EccIesiastik-FÖrvaltaren , så vore saken densamma, endast personen förändrad.
— Utskottet har vidare påstått, att ingen förändring borde göras i den reglementariska föreskriften om Kongl.
Propositioners öfverlemnande genom HofCancelleren till Riksens Ständer.
Det kan väl i sjelft vara likgiltigt, hvem som frambär dem} men Hof-Cancellerens åliggande att göra det, Den 1 December f.~ m. 95
Synes äfven hafva föranledt dertill , att han befattar sig med deras innehål! till den grad, att de både föreslås och contrasigneras af honom, ehuru olikartade deras föremål än må vara, och ehuru bestämdt de höra till Förvaltningsgrenar, som hafva egna föredragande.
Således erindrar jag mig , att under denna Riksdag Konungens Proposition om upphörandet af dess 2:ne röster i Högste
Domstolen var contrasignerad af Hof-Cancelleren ; likasom den Kongl. Skrifvelsen af den 28 februari detta år, om medgifven granskning af Tullmedlen och andra cassör.
Af det då åtföljande Protocolls-Utdraget ser man, att Hof-Cancelleren var både Föredragande och Protocollist, emot hvad som eljest brukligt är , och att Föredraganden af Finanee-ärender, hvilken saken närmast tyckes röra, ej en gång var vid detta tillfälle i StatsRådet närvarande.
Det torde ock böra sättas i fråga , om icke flera sådane ProtocoIIer, än de som åtfölja Propositionerna till Riksens Ständer, finnas, och om de blifva lästa af Constitutions-Utskottet ?
Huru har väl detta Hof-Cancellerens intrång pä de öfriga Förvaltnings, grenarne uppkommit , om icke derigenom att han , såsom organ för alla meddelanden åt Riksens Ständer, småningom fått en dirigerande befattning dermed ?
Om Propositioner till Riksens Ständer kunna beslutas, utan närvaro af den Föredragande, som ämnet angår, så kunna de möjligen beslutas och afgå utom hans vettskap.
Huru skall då reda och sammanhang kunna äga rum i Statsförvaltningen ?
I stället att störa dem, skulle Hof-Cancellerens, eller 96 Den 1 December f. m. den af mig föreslagne Stats-Secreterarens befattning hafva ledt till större ordning i och öfversigt af ärendernas gång, om han i Stats-Rådet förde en summarisk anteckning öfver alia de mål, som der frände särskilda Styrelse-grenarne föredragas, och ginge tillhanda med upplysningar från Riks-Archivet, sorn borde fortfarande stå under hans uppsigt.
Tryckeriet, hvarigenom allmänna påbud kungöras, står med Archivet i nära samband , och borde äfvenledes lyda under Hof-Cancellerens förmanskap.
Han återfinge då den befattning af en civil General-Adjutant, eller Ombudsman, hvilken han fordom ägt, och hvilken småningom , samt efter hvad jag tror, till skada, synnerligen för vården af Rikets allmänna handlingar, gått förlorad. *-• / % ' Jag afstyrker således Constitntions-Utskottets, och tillstyrker Särskilda Utskottets förslag i dessa afseenden.
Jag instämmer i de anmärkningar, som blifvit yttrade emot HofCancellerens bibehållande.
Tvenne Talare hafva redan bevisat olämpligheten deraf, att tvenne Ministrar för Utrikes ärenderna finnas.
— Jag tillstyrker att Hof-Cancellers-Embetet helt och hållet indrages, och att de dertill hörande göromål fördelas på vederbörande Föredragande.
Ännu eD omständighet, på hvilken jag ville fästa Constitutions-Utskottets uppmärksamhet, innan det afgifver sitt svar på åtterremissen i Sen 1 Decemher f, nit 9? detina fråga, är den , att det icke torde vara lämpligt att hos en och samma Embetsman före-1 na magten att indraga tidningar med rättighet att sedermera föredraga hos Konungen frägan om indragningen skall sanctioneras eller ogillas* Herr Grefven ach Lahdt-Marskalken yttrade, att vid ifrågavarande fyra punkter den anmärkning blifvit gjord , att Hof-Cancellers-Embetet måtte helt och hållet indragas* Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde , att, enär tiden redan så långt framskridit , fortsättningen af förevarande discussion måtte till nästa Plenum uppskjutas; hvilket bifölls* Herr Grefven och Landt-Mar skalken anmodade Hrr Electoret, att med första sammanträda, för att utse en Ledamot i Banco-Utskottet efter Herr Hammarhjelm, Carl Fredric, sorn med Herr Grefvens och Landt-Marskalkens tillstånd från Riksdagen afrest.
Upplästes och lades på bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Memoiial och Utlåtanden:
Fi 'än Stats- och BevillningS * Utskotten :
Af den *28 sistledne November ; Ridd. o. Ad.
Prat. XI. Band.- 7 98 Den 1 December f, m, N:o 631.
Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte förslag , om Tidningars förseende med Chartte Sigillatae stämpel.
N:o 634.
Rörande afgörande genom votering af frågan om en bestämd afgift till Veneriska Smittans hämmande.
Af den 28 sistledne November.
N:0 633.
Angående ändring i tiden för afslutande af summariske räkningarne öfver uppbörden af Riksgälds-Contoirets medel m. m.
Från Stats- Banco- samt Allmänna Besvärs* och Oeconomie-Utskotten.
Af den -28 sistledne November: N:o 633.
Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande, rörånde anslaget för Strömsrensningar, samt åtskilige xkrmed gemenskap ägande Motioner.
Från Bånco-Utskottet:
Af den 28 sistlidne November.
N:o 87- Angående förändringar och tillägg Uti den Instruction , som under den iO Junii 1812 blifvit utfärdad för Riksens Ständers Revisorer öfver Banco- och Riksgäldsverken.
Den 1 December f. m. gg Från Allmänna Besvärs- och OeconomieUt skottet:
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets förut afgifne Betänkande , rörande Glis- och Porcellaine-Förares samt Smideshandlares obehöriga kringstrykande m. m.
Justerades följande : Utdrag af Protocollet hållet hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln vid Ltigtima Riksdagen i Stockholm den 1 December 1823. S. D, Upplästes till Justering ExpeditionsUtskottets under N;o 366 insände Förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrifvslse till Kongl. Majit, angående anläggandet af en vattenledning till Carlscrona; och blef berörde Förslag , i anledning af Herr Nordenskölds, Otto Gustaf, dervid gjorde anmärkning, till Expeditioos-Utskottet återremitteradt.
Ut Supra. S. D. Föredrogos å nyo och gillades följande Banco •
Utskottets den 26 sistledne November aflåtne, samt den 29 derpäföljde på Bordet lagde, Memorial: N:o 83.
Angående någre nödige ansedde förklaringar oell ytterligaré eontroller, i afseende på Bankens Cassör ; jemte en årlig ersätt - leo Den 3 December f nu ning af aoo R:dr för Cassa-Commissariens derigenom ökade arbete och möda.
N:o 84 Angående ett tillägg ufi de hittills gällande Reglementariska föreskrifter, i afseende på Bankens Embetsmäns och Betjentes Pensions-rättighet.
N:o 8S- Angående Instruction för Banco-Utskottet vid nästinfallande Riksdag.
Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan 3 Eftermiddagen.
Plenum klockan J- till 9 förmiddagen.
Upplästes till Justering och godkändes följande Expeditions-Utskottets insände Förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrifvclser till Kongl. Maj:t; Den 3 December f. m. iot N:o 369.
I anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition angående ny författning om Mått, Mål och Vigt.
N;o 370.
I anledning af Kongl. Majrts Nådiga Remiss angående begärd ersättning af allmänna medel för kostnaderne vid tryckning af Landshöfdingarnes Embets-Kungörelser.
N;o 371.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss å framlidne Landshöfdingen afWibelis
Enkas ansökning att få bibehålla hälften af den Pension hennes Man å Allmänna Indragnings-Staten innehaft.
Nto 372.
Angående förändring uti nu gällande Föreskrift om Allmänna Indragnings-Statens utgifvande af Trycket, N:o 373.
I anledning af väckt fråga om Utbyte af Hjelprofår.
N;o 374.
Angående Gratification till SfatsCommissarien Tunelius.
Företogs val af 21 Ordinarie Ledamöter och 6 Suppleanter till förstärkande af Banco^ Utskottet; Och befunnos eft,er Val-Förrättningens slut, klockan 12 på dagen, sedan lottning emellan de, hvilka erhållit ett lika antal röster, blifvit verkställd , följande Herrar hafva blifvit utsedde till: loa Den 3 December f. m. Ordinarie Ledamöter; N:o 115.
Grefve Lagerbjelke, Axel 79 röster.
Friherre Djurklou, Nils A dolpb . . . . .71 —•
Friherre Manderström, Eric Ludvig . • . . . .80 N:o 277.
Friherre Mannerheim, Lars August 43 N:o 129.
Friherre Adlerbeth, Jacob 79 — N;o 33g.
Friherre von Döbeln, Full mägtig Herr Sparre , Bengt Erland 80 — N:o 338.
Friherre Tersmeden ; Fullmägtig Herr Tersmeden, Pehr Reinhold .79 N:o 174.
Herr Forbes, Fullmägtlg Grefve Gyllenborg , Johan . 79 — N:o 814- Herr Gyllenhaal, Lars Herman . . . . . , go — N:o 828- Herr Nisbeth , j. G. .43 — N:o 922.
Herr Bergman, Ambrosius Magnus . . . . 47 — N:o 1418- Herr Ädelberg; Fullmäg tig Herr Dankvardt, G. M, .80 , N:e 1SÖ1.
Herr von Hartmansdorff, August . . . . . 43 __ N
Herr von Rappolt, Full* mägtig Herr Uggla, Göran Gustaf 43 N:o 1981.
Herr Nordenstolpe , Anders . . , . . . 43 _ N:o 1983.
Herr Adlersparre, Carl 43 N:o 2199.
Herr Bergstedt, Eric . 43 —•
N:o 2218- Herr von Weigel , Christian Ehrenfrid . , . 43 Den 3 December f, rit'.
ro3 N:o 2245.
Herr von Hedenberg , Carl August . . , . . 43 —> N:o 2262.
Herr Hagardt, C. B. 43 N:o 2275.
Herr Lefrén, Jofa. Pehr 75 ?— Suppleanter
: N:o 42.
Grefve Gyllenborg, Johan Henning . . . . . <$3 — N>o 205.
Friherre Åkerhjelm, Gustaf Fredric . . . . .43 — N:o 1117. -Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf 43 — N:o 1877- Herr Carleson , Carl Fredric . . . . .43 — N:o 2013. B. Herr Rosenblad, Bernhard . . , . . . 43 — N;o 792.
Herr Lagerhjelm, Pehr , 41 —- Fortsattes den i sista Pleno började pröfning af ConstitutioDS-Utskottets den 1 j sistledne November under N
Grund! ags-frågor. rute Punkten.
Att Rikets Allmänna Ärendens Beredning såsom öfverflödig måtte indragas.
Constitutions-Utskottet har uti denna punkt till - Pen 3 December J. m. Styrkt, att Rikets Allmänna Ärenders Bered» ning må upphöra, Detta öfverensstämmer, så väl med innehållet af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse5 då Committerales arbete öfverlerrw nades , som med deras och Särskilta Utskottets förslag.
Deremot har Constitutions-Utskottet i stället föreslagit, att såsom en ny bättre garan, tie för Regerings-ärendernas laggranna beband-, ling, den redan befjnteliga Stats-Råds-Beredningen må upptagas i Grundlagen.
Men om §:ns redaction skulle antagas , på sätt ConstitutionsUtskottet föreslagit, blir det lika litet som det hittills varit i afseende på den Allmänna Beredningen bestämdt, hvilka målskola föredragas i Stats-Råds-Beredningen, År meningen, att alla mål skola der genomgås , eller blott de som Stats-Secreteraren för godt finnér ?
Att der föredraga alla som i Stats-Rådet böra förekomma , skulle blifva alltför vidlyftigt ; att åter specificera Berednings-målen , skulle blifva alltför svårt.
Men äfven om det ginge an, så bör man fästa uppmärksamheten derpå , att om Protocoll skall föras i Stats-Råds-beredningen, såsom man gjort i den Allmänna , förloras det åsyftade gagnet af den nya inrättningen.
Om den förtroligare öfverläggningen om målen genom Protocolls-fåringen upphörer ; och med detsamma skyndsamheten i föredragningen , så blifver den alltför tidsödande för Förvaltnings* Cheferna, Att Constitutions-Utskottets mening varit, det Protocoll skola föras i Stats-Råds-Berednim gen sluter jag äfven deraf, att ett minimum af Den 3 December J. m, io5 närvarande ledamöter är utsatt, hvilket utan protocoll ej kunde controlleras.
Hvad kan val vara ändamålet med deras förande , om ej att få trycka dem, likasom Allmänna Beredningens Protocöll , och att på sådant sätt, enär StatsRådets egna Protocoll icke må tryckas , likväl få titta in deri, emedan det är troligt , att då Jedamöterne i Stats-Råds-Beredningen äro desamma sorn i Stats-Rådet, de skola yttra enahanda mening på det sednare som på det förra Stället, Följden deraf blefve , att då en sak vore utredd i Stats-Råds Beredningen , och al. la grunder för det tillstyrkta beslutet framställda , de kunde genom tryck blifva kända och Allmänheten meddelade.
Hvaremot, om Konungen Lttade ett annat beslut, grunderna för detsamma icke finge tryckas och för Allmänheten blifva bekanta, ehuru de möjligen vore vida bättre än Beredningens.
Det kunde afven hända att Stats-Rådets Ledamöter, för att ej inför Constitutions-Utskottet och framtiden synas inconseqvente, af falsk blygsel alltför länge förfäktade sin mening i Stats-Rådet, ehuvé hon icke vöre den bästa, och att, på sådant sätt, långsamhet och dröjsmål med ärenders afgörande vållades, — Sällan torde en Konungs tid medgifva, att det omständliga af målen discuteras igenom i Hans närvaro.
Kan det då jelte ske obesväradt af Protocoll, i en Bered ning : så är det fruktansvärd!
, att hennes tillvaro endast frambringar cirklade och vidlyftiga Utlåtanden , utan att hennes tillstyrkanden derföre blifva bättre eller gagneligare.
Detta sätt föt Stats-Rådet att, före Konungens närvaro, till io6 Den 3 December f m.
Protocolls afgifva sio samfäldte mening, utan att skälen tili Konungens derifrån möjligen afvikande beslut finge blifva lika kunniga , torde möjligen lägga ett starkare band på Hans vilja och åt Stats-Rådet gifva en större vigt, än sona j ett monarkiskt Samhälle borde äga rum.
Det synes mig derföre bättre , att Stats-Råds-Beredningen antingen alls icke omtalas i Grundlagen, utan ändock af sig sjelf fortfarer såsom hon uppkommit, eller ock att uttryckligen bestämmes, det intet Protocoll der må föras.
Herr Cederschjöld j Pehr Custaf:
I anledning af den siste värde Talarens anmärkning , anhåller jag vördsamt, att få meddela några upplysningar.
I Constitutions-Utskottet yttrade jag den mening , att uti den blifvande StatsRåds-Beredningen borde ovilkorligen alla de mål till behandling förekomma , hvilka skola i Stats-Rådet föredragas.
Jag ansåg äfven vigtigt, att göra denna Sfats-Råds-Beredning constitutionel, på det ingen Föredragande måtte kunna komma fram i Stats-Rådet med mål , som icke förut voro kände af Ledamöterne ; med ett ord; för att förekomma annars möjliga surpriser.
Hvad beträffar den omständighet, huruvida Protocoll skall föras eller icke 3 sä beror det enligt 10 §. på Konungens eget Nådiga godtfinnande , emedan det står i redactionen, att Srats-Råds.Beredningens arbets-ordning skall genom särskiidt Reglemente af Konungen föreskrifvas.
För öfrigt får jag till Protocollet anmäla, att jag, i frågan om Allmänna Arendernes Berednings upphörande, i Utskottet höit till Den 3 December f. m. minoriteten.
Jag har nemligen trott, att detta Embets-Verk, såsom det blifvit af Grundlagen organiseradt, bör kunna medföra den högsta nytta ; emedan detta Verk, sorn icke ifrån början haft befattning med målen , och ej heller kommer att handlägga dem till slutligt afgörande , bör sä mycket lugnare och opartiskare kunna bedömma dem , och på visst sätt anses såsom ett slags Representant af Allmänna Opinionen.
Vid det uppgifna förslaget till en förändrad sammansättning af Riks-Rätt anhåller jag få göra en anmärkning, som måhända är nödig med afseende på 83 §.
Ibland de uti 102 §. uppräknade Ledamöter namnes äfven Högste Befälhafvare}/, för den vid Huf-vadstaden förlagde Escadre af Anne'ens Flotta.
Men då det beror på Kongl. Maj:t, huruvida någon Arméens Flotta skall existera eller icke , hvaraf vi äfven nyligen sett ett prof uti Flottornas sammanslagning, så vågar jag hemställa, om icke nyssnämnde uttryck kunde förändras till : Högste
Befälhaf varén för den i Stockholm f örlagde Escadre af Kongl, Maj:ts Flotta i fall det icke kan heta Högste närvarande Generals- och Amirals-personer.
Då jag är af den tanka , att Allmänna Beredningen icke bör indragas, anhåller jag få fästa uppmärksamheten på skilnaden emellan Rikets Allmänna Ärendens Beredning, sådan denskul» io8 Den 3 December f m. le vara, enligt Grundlagens föreskrift, och sadan den 'verkeligen varit.
Såsom Ledamot af Constitutions-Utskottet under tvenne föregående Riksdagar, kan jag intyga , att det alltid berott af Föredraganden, att låta målen gå genom Allmänna Beredningen eller icke, det vill säga , att antingen hylla den grundlagliga behandlingen eller icke.
Detta gaf äfven år 1315 Ständerne anledning till den underdåniga anhållan , att Allmänna Ärendernes Beredning måtte oftare höras.
Det gaf mig äfven anledning, att vid förra Riksdagen yrka ansvar på en Föredragande af samma orsak.
En helt annan fråga är, huruvida Rikets Allmänna ÄrenderS Beredning uppfyllt sitt ändamål eller icke , ehuruväl jag kan intyga, att aldrig någon anledning till anmärkning förekommit, icke en gång till Utskottets Protocoll , i alla de mål , som blifvit af Beredningen handlagda, så snart Kongl. Maj:ts beslut innefattat stadfästelse af dess utlåtande.
Detta oaktadt anser jag , då jag betraktar Styrelse-Verkens organisation theoretiskt, nämde Verk böra afskatfas, men icke förr, än man erhållit något annat deremot svarande , och en sådan fordran finner jag icke Stats-Råds-Beredningen uppfylla.
Allmänna Beredningen har det företräde, att der föres ett Protocoll, som får tryckas.
Man kan väl med skäl säga , att när de judiciella och administrativa målen blifva åtskilda , Allmänna Beredningen blir af mindre nytta , emedan den då icke längre kommer att handlägga tvistemål ; men dervid kan likväl den anmärkning göras , att i Sverige, der befor» dringslagarne äro så stränga, och tjenstelös, Den 3 December f, m. 109 genom uppenbart eller under hand tillåtne accorder, blifvit förvandlade till ett särskildt slags egendom, är, mer än i andra länder, en noggran pröfning af alla befordringsmål nödvändig, ehvad tjensterne efter förut gjorde ansökningar, eller på annat sätt tillsättas, Derföre är jag ock af den tanka , att i Sverige ännu behöfves en myndighet, som till ett Protocoll yttrar sig öfver dessa befordringsmål.
Också var Allmänna Beredningens befattning i början ingen annan , än att yttra sig öfver Ecclesiastik» befordringar.
På dessa grunder har jag i Constitutions-Utskottet icke delat pluralitetens tanka, att Rikets Allmänna Arenders Beredning borde upphöra , förr än någon annan inrättning vore föreslagen, att fylla dess rum.
Jag vill blott i korthet, beträffande möjliga öfverraskningar vid måls föredragning i Stats-Rådet, anmärka att de redan äro förekomne genom de såkallade Föredragnings-Listorne, hvilka alltid skola förut meddelas Stats-Rådets Ledamöter.
I afseende på yttrandet, att Allmänna Beredningen skulle vara en Representant af allmänna tänkesättet, får jag anmärka, att Hon då borde tillsättas af Allmänheten, eller Folkets ombud, Riksens Ständer, hvilket ej blifvit föreslaget.
Hvad de ecclesiastika befordringarne angår , så har man för dem tillförene haft en särskildt såkallad Prestberedning, hvilken Kongl. Maj:t för några år tillbaka fann för godt, att upphäfva, sedan ett Stats-Råd finnes.
Ilo Den 3 December f. m.
Herr Riben Carl Wilhelm:
Jag är till en stor del förekommen af Herr von Hartmansdorff i de anmärkningar jag ärnade göra vid Herr Cederschjölds och Herr Munck af Rosenschjölds anföranden.
1 anledning af den sednares yttrande anhåller jag likväl få nämna , det Grundlagens stadgande , att alla Stats-Råds-mål skola genomgå Allmänna Beredningens behandling, är alldeles overkslällbart.
Då skulle till och med ett förslag till en Fändricks-beställning nödvändigt der föredragas.
Och dessutom ankomma ofta mål från Auctoriteterna , som fordra så stor skyndsamhet i afgörande, att de alldeles icke kunna hinna anmälas i Beredningen.
I anledning af Herr von Hartmansdorffs yttrande, det surpriser äro förekomne genom Stats-Rådets föredragningslistor, vill jag erinra , att dessa Listor äro i Grundlagen föreskrifne, endast i de mål af synnerlig vigt och omfattning , hvarvid alla StatsRådets Ledamöter böra vara tillstädes.
Orden lyda nemligen som följer : Stats-Rådets saintelige Ledamöter} der de icke laga förfall äga^ skola öfvervara alla mål af synnerlig vigt och omfattning som efter dem förut meddelade Före dragnings-Listor, i Stats-Rudet förekomma och Rikets allmänna Styrelse röra.
För alla öfriga mål är icke stadgadt, att Föredragnings-Listor måste finnas ; och många mål kunna likväl vara ganska vigtiga, utan att likväl tillhöra den cathegori, som i §:n finnes upptagen.
Den 3 December J. m, in Herr Munck af Rosenskjöld:
I anledning af Herr Ribens yttrande får jag medgifva , att visserligen icke alla mål kunna af Allmänna Beredningen handläggas utan tidsutdrägt; men så vidt jag känner, har praxis varit, att alla mål af tvistig beskaffenhet der skolat handläggas.
Det har derföre väckt så mycket mer uppmärksamhet , att vissa Föredragande plägat låta dylika mål gå förbi detta Verk, .hvarå man till och med fästat så stor vigt » att det gifvit anledning till anmärkning.
I afseende på Föredragnings-Listorne har jag mig icke bekant, huruvida praxis de sednare åren blifvit förändrad.
Men jag påminner mig ifrån den tid, då jag hade att göra med deras utskrifning , att alla mål, som skulle föredragas, deruti upptogos , hvilket äfven synes vara mest öfverensstämmaede med föreskriften om Föredragnings-Listorna i 8 §• Regerings-Formen.
Sluteligen , då man erkänt, att Grundlagens stadgans de om Allmänna Beredningen är overkstälIbart, om alla Regerings-ärender skola der föredragas} så bör man väl icke föreslå en ny myndig* het, som troligen ännu mindre skulle kunna uppfylla hvad man af henne begär.
Jag glömde nyss nämna , det jag ansåg nyttigt, hvarom äfven fråga i Constitutions-Utskottet förevarit, att närmare bestämma de mål, som böra till Allmänna Beredningens handläggande öfverlemna?. 112 Den 3 December f nt, Slutligen och i afseende på den af Serskild-» ta Utskottet väckte fråga, huruvida Expeditions-Secreterarne eller Under-Cheferne i StatsDepartementen , äfvensom Cheferne för BergsContoiret, för Manufactur- och/Commerce-Contoiet samt för Tull-Styrelsen, måtte anses äga förtroende-sysslor , och således kunna af Konun* gen efter Nådigt godtfinnande endtledigas, hade Constitutions-Utskottet stadnat i den mening, att Expeditions- Secreterai-n e såsom Förvaltnings-Chefemes närmaste män oell deltagande i målens beredning , må hända ock någon gång i deras föredragning, samt bägge ContoirsCheferne j såsom , i vissaf all j ersättande två indragna Collegiers Presidenters borde innehafva förtroende beställningar; men att j hvad Tull-Chefen vidkommer. det för ändamålets vinnande gjorde tillfyllest , om han ^ i likhet med Uppbördsmän j förordnades genom C orm stitutorial.
Äfven i denna punkt har jag inom Utskottet varit af olika tanka med pluraliteten.
Jag har icke trott Expeditions-Secreteraretjenster böra tillhöra cathegorien af Förtroendesyslor, eiler deras innehafvare kunna skiljas från Embetet utan ransakning och domj åtminstone icke i annat fall, än då etnot en Expeditions-Secreterare, som föredragit i Stats-Rådet, anmärkningar göras af Ständerne enligt 107 §:n Grefve LöwenhjelmGustaf:
Jag är jemte Sär - Den 3 December f. m.
Serskildte
Utskottet öfvertygad om nödvändigheten, att de vid hvarje Förvaltning föreslagne Expeditions-Secreterare blifva öfverflyttade bland förtroende-sysslor , och godtyckligen afsättlige.