Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 161, frånträdt detsamma i afseende derå alt R.
St. målte för deras del gilla och fastställa den, i öfverensstämmelse med åberopade längder, skedda nya roteindelningen i Stockholms, Gottlands, Södermanlands, Upsala, Östergöthlands och Elfsborgs län, hvaremot Ståndet ansett del R.
St. böra uppskjuta med pröfning och utlåt, öfver omförmälda upprättade nya roleindelning tilldess densamma öfver hela Riket hinner att försiggå, hvarefter R.
St. vid nästa riksdag torde få förvänta K. M:s nåd. propos. i ämnet; och hade Ståndet i öfrigt viel bl i fv i t sitt till utlåt.
N:o 161 gifna bifall och lagt utlåt.
N:o ao5 lill handlingarna.
Jag tillstyrker att R. o. Ad. i afseende på delta betänk, mätte fatta enahanda beslut med PresteSt., lili hvars beslut den oriktiga premiss, som finnes i BorgareStis beslut, är utesluten, och det allt med rätta.
Jag tager mig friheten att anhålla om upplysning, huruvida icke premisserne i det förra piot.utdr. äro alldeles enahanda med de i det sist föredragna, i hvilken händelse det torde vara iticonseqvent ali, då R. o. Ad. bifallit den förra inbjudningen, icke äfven antaga den nu ifrågavarande.
Jag finner mig förekommen af Hr Palmcrantz, och får blott förklara, att jag icke finner något skäl hvarför R. o. Ad. uti alldeles likartade saker skall anlaga olika premisser.
Jag tillstyrker således, alt R. o. Ad. nu måtte vidhålla samma beslut, som Slåndet 5 minuter förut har fattat.
På begäran af Hr von Hartmansdorff, Aug., blefvo Borgare- oell PresteSttns ofvannämnda piot.utdr. ånyo upplästa.
Jag anhåller vördsamt att få fästa Ståndets uppmärksamhet derpå, att PresteSt. uti denna fråga icke har antagit BorgareSt:s inbjudning, såsom fallet var med föregående betänk., och att således, om R. o. Ad. skulle instämma med PresteSt., R. o. Ad. komme att fatta ett mera rättsenlig! beslut.
Man instämde med BorgareSt. vid förra betänkts föredragning derföre, att PresteSt. der hade antagit BorgareShs inbjudning.
I sjelfva saken är det likgill26
Ii. aoa Den i a Juni c. m. tigt, om R. o. Ad. antager BorgareStts eller PresleSt:s beslut; men jag får dock erinra, att PresteSt. bärliar uteslutit premisserna af intet annat skäl, än alt Ståndet ansåg det vara öfverflödigt att bär åter intaga dem, då Ståndet åberopade dess beslut i förra frågan.
Jag skulle icke hafva gjort denna anmärkning, om det icke vore anmärkningsvärdt, att Frih.
Cederström tillstyrker R. o. Ad. att nu utesluta premisser, som R. o. Ad. i förra frågan redan antagit.
Uppå derefter framställd propos. blef BorgareStis inbjudning af R. o. Ad. antagen.
Jag anhåller alt få re-, servera mig mot R. o. Adis så väl i denna, som i förra frågan fattade beslut.
St. vid 1810 urs riksdag beslöto, att all jord af hvad beskaffenhet som helst, som icke var med ordinarie roteling belagd, skulle extra roteras, så lan jag icke deltaga i den åtgärd, som blifvit en följd af den princip R.
St. vid sednare riksdagar etablerat, att all oprivilegierad jord, som ieke var med ordinarie rotering belagd, sedermera skulle med sådan rotering beläggas, emedan sådant är en orättvisa, som, om man följer samma rättsgrund, lan leda derhän, att framdeles all privilegierad jord blir belagd med ordinarie rotering.
För en sådan åtgärd skulle man icke kunna åberopa annat skäl eller rättsgrund, än att den gi undnde sig på Konungs och Ständers sammanstämmande beslut.
Om man kan tillåta sig en mindre orättvisa, så kan man äfven begå en större; för min del vill jag icke deltaga i någondera.
Besvärsocb Ekon.Utsktns den g och 11 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 2.06, i anledn. af väckt motion om den nya ordinarie roteringens återgång till extra rotering.
Likaledes biföllos, vid förnyad föredragning, SlatsUtskrs den 11 dennes på bordet lagda mem:r:
N:o 58o, med förslag till reglementariska stadganden för Riksg.cont. i anledn. af R.
St:s beslut lörtde extrastatsregleringen; N:o 584, med förslag till reglementariska stadganden i anledn. af åtskilliga å Riksg.conloret anvisade lån.
Till pröfning företogs StatsUtsIcs den 11 dennes på bordet lagda meni.
N:o 586, med förslag till reglementariska föreskrifter, ang:de förräntandet af de i Riksg.cont. innestående medel.
Jag skulle önska, alt någon af SlatsUtsUs tillstädesvar. ledamöter ville upp - Den 12 J u ni c. in. ao3 lysa, huruvida dessa förslag äro, pä grund af något föreg:de betänk., redan godkända, oell om detta förslag till reglemente blott innehåller ett upprepande deraf, uppstäldt i en annan form.
Derefter anhåller jag ali vidare få yttra mig.
Horn, Ciaes Fredr.:
Ständerne hafva beslutat alt ifrågavar. l-iksgäldsmede! skulle så förräntas, att derför skulle upphandlas de omtalade räntebärande papperen eller också sådana papper belånas; och har StatsUtsk., i det mern., som Ständerne antagit, utlofvat att StatsUtsk. skulle inkomma till Ständerna med ett förslag lill bestämmande af grunderna för det ena eller det andra.
StatsUtsk. har sålunda trott sig böra föreslå Ständerna alt föreskrifva för Riksg.- contrs fullmäktige samma grunder för belåningen af dylika papper, sorn äro stadgade för bancofullmäktige; likväl har StatsUtsk. velat undantaga ifrån belåning sådana actier, som linnas uppräknade i den §:s 3dje morn., som är gällande för bancofullmäktige i detta ämne.
Detta betänk, innehåller derföre ingenting annat än en utredning af frågan på grund af StalsUtsk:s åtagna förbindelse, hvilken Ständerne godkänt.
Jag finner mig till alla delar före kommen af den sista talaren i den upplysning han meddelat, att detta betänk, stödjer sig blott på det åtagande, som Ulsk. framställt i sammanhang med exlrastalsreglerm, samfält de föreskrifter, sorn blifvit meddelade fullmäktige i Riksg.cont., äro öfverensstämmande med de smärre modilicationer, som Gr.
Horn omnämnt vara inför da i barrcoreglementet.
Då frågan om detta sätt att förränta Riksg.conCs tillgångar första gången förevar, anmärkte jag olämpligheten deraf, alt Ständerne skulle låta begge sina penningeverk täfla med hvarandra om uppköp af obligationer, oell att båda två skulle befatta sig med utlåning.
Jag måste beklaga, att ett sådant beslut är fattadt, emedan följden deraf torde blifva, att åtskilliga medel, tillhörande Riksg.cont., kommealt blifva ofruktbara för Riksg.- cont. och undandragna allmänna rörelsen.
Jag anser mig böra upplysa, att den 29 sisth Maj, då bancosedelstocken på det hela utgjorde 33,636,000 r:dr, så stodo på depositräkningen 11,835,000 r:dr, följaktligen mer än -i, och att af dessa 11,000,000 voro 6,924,000 r:dr eller nära 7,000,000, som tillhörde Riksg.cont., dess creditiver deruti inberäknade.
Huru skall Riksg.cont. kunna använda så stora summor på de båda sätt, som här äro uppgifna?
Jag tager mig friheten fästa den siste värde talarens äfvensom Ståndets uppmärksamhet uppå, att någon utlåning eller uppköp ifrån Riksg.cont:* sida egentligen icke kan komma i fråga förr än nämnde conior 204 Den 12 J lini e. tn. i banken placerat 2,000,000 r:dr; och då öfverskotlen pa extra-stalsregler:n icke ulgöra mer än 200,000 r:dr, tror jag ej att Riksg.cont. skall råka i förlägenhet att göra fruktbara sina under tiden till nästa riksdag uppkommande eventuella tillgångar, som reducera sig till ett belopp af 600,000 r:dr, eller den summa, som Ständerne beslutat böra af contoret utlånas för att tjena till grundfond för Strömsholms canals ombyggnad, och någon svårighet för fullmäktige i Riksg.- cont. alt uppköpa hypotheksföreningens obligationer till detta belopp kan icke uppkomma.
På sätt Fi ill.
Sprengtporten visat, så torde under de fyra år, som förflyta mellan denna och nästkommande riksdag, icke uppstå någon särdeles olägenhet deraf att Riksg.cont. öfvertagit en sådan utlåning; men i princip anser jag det vara ganska illa och endast ett medel att försätta detta conior i en större rörelse och det på andra vägar än det hafva bör; ty dess function lior endast vara upplåning och icke utlåning.
Det skiljdes ganska riktigt emellan Bankens och Riksg.conl:s functioner, när fråga var alt öfverlemna bancovinsten lill StatsUtsk. för att deröfver besluta huru den användas skulle och att BancoUtsk:s åtgärd dermed upphörde; men i allmänhet i afseende på utlåning af medel, böra de utgå ifrån de verk, sorn sådana hafva att utlåna och med utlåning äro sysselsatte, hvarföre principenligasl varit alt till banken öfverlåta de summor, hvilka ifrån Riksg.- cont. kunnat utlånas.
Det är således emot principen häraf, som jag reservationsvis velat i prot. nedlägga mina tankar, utan att i anseende till riksdagens förestående slut yrka något vidare.
StalsUtskis mern.
N:o 586 blef derefter af R. o. Ad. bifallet.
Ånyo föredrogs StatsUtsk:s den 1 r dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 587, i anledn. af anmärkntr emot de i mein.
N:o 53y föreslagna reglementariska stadganden angfde Riksg.- cont:s betjening.
På begäran af Hr von Hartmansdorff, Au g., om underrättelse hvad beslut de öfriga RiksSt:n i detta ämne fattat, upplyste underl.
Ridd.Secret. att endast från BorgareSt. hade underrättelse derom ankommit, och hade nämnda Stånd godkänt mern.
N:o 537 med de i utlåt.
N;o 5Sj intagna förändringar.
Ged erström, Jacob: Utsk. har frångått sitt första betänk, i anledn. af de deremot gjorda anraärkn:na utom i en punkt, nemi. om personers förordnande att bestrida andras ijenster, i afseende hvarå del första betänk, innehåller, alt der ett sådant tillförordnande varat öfver 3:ne månader, be - De u 12 Juni e. m. 2o5 rätligas fullmäktige att fastställa eli lämpligt arfvode för den som en annans tjenst förrättar.
Anmärkntn innefattade, alt då en person under loppet af ett år bestridt en annans göromål, om än på olika tider, men sammanräknadt i 3:ne månader, så skulle fullmäktige berättigas att ett lämpligt arfvode en sådan person tilldela; ty det är mycket möjligt, att en tjensteman kan på olika tider afåret komma att förrätta en annans tjenst mera än 3, ja 6 å 8 månader, ehuru icke consecutivt i 3:ne månader, och i sådant fall vore det ej conseqvent att förbjuda fullmäktige att åt en sådan tjensteman tilldela det arfvode, som fullmäktige föreslagit för den händelsen att förordnandet att förrätta annans tjenst räcker öfver 3:ne månader.
Jag förundrar mig således öfver Utskts vidldifvande af sitt förra beslut i denna del och begär, att, då man i hela Svea land icke kan tvinga någon alt förrätta annans tjenst utan emot lämpligt arfvode, lt. o. Ad. ville, godkännande Utskts betänk, i öfrig t, hvad denna punkt beträffar besluta, att derest en tjensteman under årets lopp, om än på olika tider deraf, sammanräknadt i 3:ne månader och derutöfver, annans tjenst förrättar, skola fullmäktige äga att ett den extra-tjenslgöringens beskaffenhet motsvarande arfvode åt den tjenstförrättande meddela.
Jag söker i bancoreglementel, för att liana om icke ett dylikt stadgande, som det, hvarom nu är fråga, der redan finnes; men som jag icke hittar det genast, så anhåller jag att detta betänk, måtte blifva hvilande på bordet; ty jag skulle förmoda, att StalsUtsk. i detta, såsom i andra fall, tillstyrkt detsamma för Uiksg.contrs, som för Bankens betjening.
Gederström samt Hr von Hohenhausen, Michael Silvius, förenade sig med Hr von Hartmansdorff.
Likaledes lades ånyo på bordet, på begäran af Hr von Hartmansdorff, Aug., och Gr. Mörner, Carl Göran, BaneoUtsk:s den ii dennes på bordet lagda utlåt.
N:o ig4 öfver gjorda anmäi kn:r vid mern.
N:o 174, innefattande förslag lill åtskilliga förändrade stadganden i 1 och 2 artiklarna af bancoi eglementet.
Föredrogs ånyo och bifölls BancoUtsk:s den 1 1 dennes på bordet lagda mein.
N:o 201 , ang:de anordnande af en gralification till delning emellan bankens vaktbetjening.
St., ang;de de af dem fastställda förnyade instruetioner för R.
St:s revisorer, i hvad som rör desses befattning med statsverket samt vid granskningen af R.iksg.cont:s till - 206 Den 12 Juni c. m. slånd och förvaltning; gifven Stockholms slolt den 10 Juni 1841 • R. o.
Ad. fann denna nåd. skrifvelse å R. o. Ad:s sida icke erfordra annan åtgärd, än alt läggas lill handlingarna.
M:s äfven denna dag ankomna nåd. skrifvelse till R.
St., angtde taxa å expeditionslösen i R.
Stts
Bank, samt dertill hörande disconlverk och lånecontor; gifven Stockholms slott den io Juni 1841.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, det R. o. Ad.
Behagade finna, att denna K. M:s nåd. skrifvelse å R. o. Ad:s sida icke erfordrade annan åtgärd, än att laggas till handlingarna.
Hr von Hartmansdorff, Au g., trodde att prot.- uldr. derom borde afgå till BancoUtskottet.
Uppå derefter framställd propus, beslöt R. o. Ad., att prot.utdr. med underrättelse om denna nåd. skrifvelse skulle till BancoUtsk. afgå.
Upplästes StatsUtskrs mern.
N:o 5go, angtde blifvande votering i fråga om handels- och sjöfartsfonden samt vissa bevillningsmedels ingående lill Riksg.cont. m. m.
På begäran af åtskilliga ledamöter blefvo de åtföljande reservationerna äfven upplästa.
Likaledes upplästes ett från PresleSt. inkommet prot.- utdr. i ämnet af den 12 dennes, af innehåll, att PresleSt., som, med ogillande af Utskts i mein.
N:o 5go omförmälda beslut, ansåg Ulsk. dervid hafva trädt utom gränsen af de för Ulsk. i grundlagen bestämda rättigheter, förnyade sin redan förut tvänne gånger, först på Utsk-.s och sedermera på IL Bonde,Stts inbjudning afgifna förklaring, det votering öfver förevar, frågor icke kan äga rum; enär de redan, dels genom Irenne Stånds sammanstämmande beslut blifvit afgjorda, dels genom tvänne Stånds hvarandra motsatta beslut förfallit; hvilket beslut skulle StatsUtsk. till efterrättelse meddelas, äfvensom de respect.MedStånden härom vänligen skulle underrättas, med lika vänlig inbjudning alt i detsamma deltaga.
Gr. von Platen, Baltzar Bogislaus:
Då jag är ledamot af StatsUtsk., skulle jag förebrå mig sjelf, om man ägde rätt att tro, af den anledn. att mitt namn ej finnes ibland reservanlernes, det jag skulle deltagit i det beslut, som StatsUtsk. fattat.
Jag anhåller således att till prof. få anföra, att jag, med Hr Frih. o.
Landtnäs tillstånd, varit frånvarande ifrån riksdagen den tid hvarunder delta beslut fattades, samt att jag, om jag varit närvarande, skulle hafva instämt i den reservation, som Frih. Sprengtporten afgifvit.
Det alldeles oväntade tilltag, som StatsUtsk. tillåtit sig, är af beskaffenhet att, om
Den 1a J u n i c. m. riksdagen längre tid fortfore, böra allvarsammare behandlas un PresteSt. gjort; men då riksdagen om några få dagar afslutas, så finner jag lämpligt alt R. o. Ad. biträder det beslut, som PresteSt. fattat, hvarigenom frågan förfaller, oansedt hvad StatsUtsk. må hafva behagat besluta.
Då jag ej finner mitt namn ibland reservanlernes, troligen af det skäl att reservationen skedde i belt korta ordalag oell muntligen, ber jag att nu lill prot. få förklara, det Ufven jag inom Utsk. reserverat mig emot det fattade beslutet, sedan jag förut förgäfves protesterat emot och icke deltagit i den votering inom Utsk., hvarigenom detta beslut tillkom.
Jag är glad öfver att det inträffat som inträffat har, derföre, att hvad här blifvit förutsagdt ifrån den ena sidan under loppet af riksdagen nu timat och det så tydligt att det ej kan motsägas, nemi. att man vid denna riksdag velat usurpera en makt, som man icke äger.
Delta har blifvit motsagdt under våra discussioner, och svårligen har man kunnat undgå att finna det ju ej dessa motsägelser varit haltande; men så är nu ändlligen lätta förhållandet uppdagadt på ett sätt, som ej kan vidare motsägas.
Jag sade att jag
Ur glad att så inträffat, emedan jag alltid är belåten med att hvar sak får sitt rätta namn, och jag är öfvertygad att Svenska allmänheten och Ständerne sjelfve, vid ett närmare och lugnare betraktande af saken, skola finna att correctivet emot sådana tilltag, som detta, ligger i sjelfva tilltaget.
Jag tillstyrker alt R. o. Ad. måtte besluta på samma sätt som PresteSt., och är jag öfvertygad att kommande Ständer skola akta sig för åtgärder, som icke lända någon till gagn och minst ett älskadt fosterland.
Grundlagen bör binda alla passioner; grundlagen bör binda livar och en till sin pligt, och närdå begäret efter makt flödar öfver, bör man komma ihåg att man icke står ensam i samhället.
Jag anhåller att denna anmälan ifrån Utsk. måtte blifva Hvila nde på bordet.
Hr Frih. o. Landtm, förklarade, att då en ledamot begärt StalsUtsk:s nu föredragna meni. på bordet, komme det att der förblifva till nästa föredragning.
Jag hemställer huruvida icke detta Ur ett sådant ordningsmål, som det beror på R. o. Ad. att nu genast afgöra, och att det icke må bero af en enda ledamots hugskott, att onödigtvis fördröja målets handläggning och afgörande.
Hr Frih. o. Landtm, fästade, i anledn. af Hr Pryfz’s yttrande, uppmärksamheten deruppå, att detta vore en allmän fråga, emedan mein. kunde blifva föremål för alla Slån - Den 12 Junie. m. dens öfverläggning, oell alt del således måste såsom en sådan behaudlas.
Frågan kunde visserligen ulan bordläggning afgöras, men så snart en ledamot begärt den på bordet, måste den, enligt 49 §:r> Riksd.Ordn., blifva hvilande till nästa föredragning.
Utan’*alt vilja ingå i något bedömmande af den framställda begäran om detta måls hvilande till ett annat plenum, ville jag dock vördsamt hemställa, huruvida derigenom ändamålet med en så beskaffad anmälan ifrån StatsUtsk. blefve uppfyldt, då StalsUtsk. förklarar sig sinnadt att utfärda kallelse till förstärkt StatsUtsk. vid första möjliga tillfälle, och således inträffa kan, att denna fråga icke här förekommer förr än redan timmen för det förstärkta Utsk:s sammanträde inträffat.
J.ig vet ej huruvida icke den talaren, som begärt delta måls ytterligare hvilande på bordet, vid betraktande häraf, skulle kunna finna tjenligast vara, att ämnet nu genast afhandlades i stället för att ytterligare hvila; men för den händelse lian ej sk 11 lie så finna för godt, anhåller jag att få begagna tillfället att yttra några ord i sjelfva frågan.
Den paroxysm af en obegränsad regeringslystnad hos riksdagsutskm, som jag för (lera månader sedan inom detta rum antydt, synes nu hafva uppnått sin fullständiga utveckling, och det ligger en i sanning bedröflig tillfredsställelse deruti, att redan då hafva sett sakernas ställning ifrån sin rälta synpunkt.
Jag säger bedröflig, ty partier, hvarandra sönderslitande åtgärder och angrepp, blifva alltid för Riket förderfliga.
Jag hoppas alltså, att detta tilltag må hafva den påföljd, att vid en kommande riksdag hvarje Stånd för sig ej måtte i Utskrn inkasta partimän, utan dit, med grannlaga urskiljning, invälja endast sansadt folk, som främst och högst af alla syftemål sätta afsrendet på Rikets allmänna väl och lugn.
Något annat är biafsigter och biåsigter synas icke kunna verka en så revolutionär åtgärd af StatsUtsk., som denna.
Jag tillstyrker antagande af PresleSt:s inbjudning.
I anledn. af den uppstådda frågan huruvida ärendet bör hvila på bordet, sedan en ledamot sådant begärt, så innehåller 4j §tn Riksd.Ordn.:
”Konungens proposu-, äfvensom allmänna frågor, hvarmed förstås sådana, som kunna eller böra Lomma under samtliga RiksSlms öfverläggning och pröfning, må ej i R.
St:s plena till omedelbarligt afgörande upptagas, utan skola öfverlemnas till utredande af behöriga Utsk.” 49 §:n 1 mom. säger: ”Hvar och en allmän fråga, som första gången i något Stånd förekommer, skall, såvida ej Ståndet enhälligt genast densamma till vederbörligt Utsk. förviser, ligga på bordet till nästa plenum, då remiss bör ske;” och andra mom. af samma §: ”ali då saken ifrån Utsk. återkommit, skall den efter - t)eli ii juni e. tu. ler Forsla uppläsningen blifva livilande på bordel 5 men detta 1110m. stadgar äfven alli ”Hvar och en fråga af annan än allman beskaffenhet, äfvensom preliminära hemslällanden oell förfrågningar ifrån Ulskm, må genast kunna afgöras, såvida den eller de af någon Ståndets ledamot ej begäras på bordet;’’ och således, sedan denna Fråga blifvit begärd på bordet, så lärer den der få förblifva till nästa plenum.
Upplästes oell lades till handlingarna SlatsUtskls mern, jN
Nio 690 omfÖrmälda sammanträde.
Lades på bordet nedannämnda från Utsk:n inkomna memii) nemi. från Consti tution sU t sk o 11 e t'.
N:o 124, anglde Utgången af inom förstärkta Consl.- tjlsk. anställda voteringar5 N:o 125, med anledn. af åtskilliga, efter afgifvandet af Gonst.Utskrs mern.
Nio ng, livilande blifna förslag lill grundlagsändring ; StalsUts kotlett N:o 588, ang:de verkställd omröstning i anledn. af Riks» St :ns skiljaktiga beslut i afseende på det till en styrelse för allmänna arbeten ifrågasatta anslag; N:o 58g, angtde verkställd omröstning i anledn. af RiksSt;ns skiljaktiga beslut i fråga om skyldighet för Bruksägaren Gyzanders sterbhusdelägare att erlägga ränta å skuld till statsverket, i följd af ingången uppbördsborgen; N:o 591, i anledn. af åtcrremiss å utlåt.
N:o 578; N:o 5q3, i anledn. af erhållna återremisser å utlåt.
N:o 568; Nio 594, med förslag lill några ytterligare rcglemeula» liska föreskrifter för Riksg.contts förvaltning; BancoUtskottet: N:o 202, i anledn. af förrättad revision af bancodisContverkets räkenskaper och förvaltning för år 1840; N:o ao3, angide beviljande af gratificationer till bahcodiscontverkets vaktmästare för deras besvär, i följd af de genom tJtsk. verkställda revisioner af bancodisconlverkets räkenskaper för åren i83g och i84o; ExpeditionsUtskottet; N:o 55, angide vid riksdagens slut lill handläggning af Utsk;s tjenslemannapersonal återstående arbeten.
Justerades pleni-prot. för den 3o April e. m. 26 11. 27 310 Den 13 Juni e. m.
Upplästes ankomna prot.utdr. från de öfriga RiksStrn, nemi. från PresleSt. af den 8, g och io dennes, från I5orgareSt. af den n dennes och denna dag, samt från ltondeSl. af den io och ii dennes samt denna dag.
H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. g om aftonen. lii fidem protocolli, F. O. Silfver stolpe.
9 Mandagen den i4 Juni i S/f x. Plenum kl. il f. m.
Justerades g prot.utdr. för den 12 dennes e. m.
Ånyo föredrogs Exped.Utsk:s den 12 dennes på bordet lagda förslag
N:o 4°5 till R- Sl:s underd. skrifvelse till K. M., ora beviljade extra statsanslag för befordrande af communicationer och andra allmänna arbeten.
Det kunde visserligen vara åtskilliga anmärknrr att göra vid detta Exped.TJtskts förslag; men i afseende på riksdagens snara slut, så vill jag innehålla med hvad jag ämnat yttra och förbigå hvad mig synes vara mindre lämpligt i ordslällningen på ett och annat ställe; men i sak är det af vigt att R.
St:s beslut blifva tydliga och bestämda, så alt icke någon villomening vid utförandet deraf kan komma att äga rum.
Jag anhåller att 6 punkten uti förslaget, sorn rörer upprensning af skärgården vid Söderhamn, mätte blifva uppläst, och att jag derefter åter mätte få ordet.
Sedan 6 punkten under hufvudafdelningen Vatlencommunicationer blifvit uppläst, fortfor Hr von Hohenhausen: R.
St. hafva beviljat till upprensning af en försänkning i skärgården vid Söderhamn den summa, som förslaget innehåller; men deremot är det icke bestämdt nämndt att denna summaskall helt och hållet användas på upprensning af försänkningen.
Det skulle derföre kunna hända, att man använde summan till upprensningar på andra ställen i skärgården och läte försänkningen förblifva oupplagen.
Jag anser derföre, att efter orden ”till upprensning af’’ bör intagas orden ”försänkningen Den 14 Juni f. ni. 211 uti” skärgården vid Söderhamn, och det är härom, som jag anhåller om proposition.
Uppå derefter framställd propos. godkändes förslaget IST:o 4o5, med dea förändring, alt i 6 punkten under hufvudafdelningen Vattencommunicationer skulle efter orden ”till upprensningaf” införas orden: ”försänkningen i.”
Upplästes ånyo och godkändes Exped.Utsk;s den 12 dennes pä bordet lagda under
Nto 49 afgifna förslag till § i riksdagsbeslutet, ang:de knekterotefrilietsmedlens upphöra nde.
Till justering upplästes och godkändes Exped.Ulskts förslag N:o 406 till R.
St:s underd. skrifvelse till K. M., i anledn. af K.
M;s nåd. propos. ang:de villköl en för nedläggandet af .Norrtelje gevärsfactori.
Likaledes upplästes till justering och godkändes Exped.- Utsk:s nedannämnda förslag lill §§ i riksdagsbeslutet, nemligen : N:o 51, om bevillningens belopp; N:o 52, om allmänna bevillningen; W:o 53, om tullbevillningen.
Vid öfverlemnande af de förnyade inslructionerna för R.
St:s revisorer öfver stats-och 1 iksgäldsverken, hade R.
St. hos K. M. i underd. anhållit, att K.
M. måtte låta desamma i Svensk författningssamling allmängöra.