Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Upplästes och lades på hordét följande s från Allmänna Besvärs- och Oeconomis-Utskottet inkomne Memorial och Utlåtanden. 1:0
Af den 26 sistledne Januarii, innehål» lande att Utskottet, till hvars handläggning blifvit remitterat ett Memorial af Herr Friherre Henning Wrangel , angående angelägenheten att emellan Riksdagarne förekomma afgörandet af sådana Mål, hvilka tillhöra Riksens Ständers pröfning, funnit sig böra enligt 44. §.
Riksdags-Ordningen vördsamligen återlemna nämnde Memorial, såsom dess befatt* ning ej tillhörande. 2:0
Af den 26 sistledne Januarii, i anledning af erhållen Remiss från Hedervärda Bonde-Ståndet af åtskillige Anföranden, rörande vissa omständigheter vid Indelte Regementernas Beklädnads-sätt; deruti Utskotter dels ansett det icke vara Rust- eller Rotehållare betagit, att sjelfve för Manskapets Mondering tillverka Vadmal, och aft detta, derest det befinnes vara af fullgod beskaffenhet, får i stället för kläde begagnas, och att således något tillstyrkande i detta fall torde finnas ej vara Den 13 Felruaru, 303 af noden; dels afstyrkt bifall till den föreslag, ne anstalten med Vadmalets färgning genom Rust- ech Rotehållarnes, Compagnie-Chefernes eller Compagnie-Fullmägtiges försorg, hvarigenom i stället för någon fördel för Rust- eller Rotehållarne, möjligen kunde tillskyndas dem oförutsedde förluster, samt Compagnie-Cheferne eller Compagnie-Fullmägtige ett ökadt be. svärj samt dels i anledning af väckt fråga om . fastställandet af en viss oföränderlig Modell för Manskapets Monderings-Persedlar, ansett sig böra förnya Utskottets vid nästlidne Riksdag afgifne tillstyrkande, att Riksens Ständec måtte hos Kongl. Maj:t framföra den underdåniga önskan; att förändringar af MonderingsPersedlarne mätte, såsom ganska mycket betungande, så sällan som möjligt påläggas, samt då endast efter Kongl. Maj:ts Egit Nådiga förordnande kunna anbefallas. 3:0
Af den 26 sisthdne Januarii, i anledning af Herr Prosten Öhrvalls Motion, om befrielse från skyldigheten att aflemna Bränntorf till Warbergs Fästning för de flera KronoHemman i Norra Halland, hvilka icke hafva torf eller annat bränsle för egit behof j hvarå Utskottet likväl, af anförde skäl, ansedt sig icke kunna tillstyrka bifall. *0
Af den 26 sistledne Jamtarii, i anledning af H*rr Prosten D.
Aspelins Motion, om befrielse för Comministrar ifrån Skjutsningsskyldigheten för deras Boställen under krigs-* tid; hvilket Onus Herr Prosten Aspelin an - 304 Den 13 Februarii.
Sett härleda sig frän en missskrifning uti r8o<? års Riksdags Beslut; deruti Utskottet yttrat, att ehuru den yrkade befrielsen väl icke vöre lagligen grundad, Utskottet dock ej kunde annat an instämma i afseende på billigheten af de grunder, hvilka för en sidan befrielse funnos i Memorialet upptagne; och har Utskottet ansedt sig icke nlKtändigt att afgifva något Utlåtande öfver frågan, huruvida vid Expeditionen af Riksdags Beslutet någon roisSskrifning förefallit, och i tby fall, om och genom hvilken Auctoritet en sådan missskrif» ning må andras. 5:0
Af den 26 sistledne Januarii, i anledning af Riksdags Fullmägiigen Olof HakanssonS från Elfsborgs Län Motion, att Rotarne under den tid deras Soldater aro bortcommenderade, må befrias från förskaffande af Bref och Or* dres innom Regementet; deruti Utskottet af anförde skäl föreslagit:
Att nar ett helt Regemente är commenderadt och från hemorten uppbrutit, Rotehållarne för samma Regemente ej må kunna förpligtas att fortskaffa
Bief eiler Ordres, utan Konungens Befallningshafvande i sådant fall derom besörja:
Att då större eller mindre del af Regementet qvarRmlias, Regements-Cheferne bora så föranstalta att så många Soldater innom hvarje Compagnie qVarlemlias, som för en ordentelig Bretbäring kunna erfordras; Att alla Krono-vacancer, då Rotarnö betala Vacance-atgift till Kronan, eller äro anslagno till andra tillitne Vacancer, böra från bciörde
JDcu 13 jfrebruariii berörde skyldighet befrias,! hvarunder likväl ej tillfälligtvis Vacartte-Rotar, sorn dispohera Torpet och njuta lönen i behåll, böra inbegripas , utan dessa lika med Soldaten åligga att besörja Brefbäringen, samt att Soldat-Hustrurne ej må, under den tid Soldaterne äro Commenderade, åläggas någon Brefföring. 6:0
Af den 26 Sistledne Jahuätii, i anledning af Riksdags-Fullmägtige A. Danielssons och Olof Håkanssons från Elfsborgs
Län uti afgifvic Memorial, gjorda hemställan, att en underdånig anhållan måtte hos Kongl, Maj:t framföras, 2tt ett Spannmåls-Magazin finge inrättas i Borås, där Kronan skulle äga en härtill användbar Byggnad; deruti Utskottet yttrat, att som berörde Memorial innefattade ett enskildt pä undersökning beroende Mål, ansåge Utskottet sig dermed icke kunna taga någon befattning.
7:0 jff dtn 26 sistledne Januarii, i anle-dning af’ Herr General-Majoren, Grefve von Larn tingshausens Motion, om upphäfvande af Kongl. Förbudet äf den 2 Augusti igooj emot bruk och nyttjande äf arbetadt Silfver utöfver 10 Lods vigt; deruti Utskottet, af anförde skäl, tillstyrkt, att Riksens Ständer måtte hos Kongl* Maj:t anmäla den underdåniga önskan, att omförmälde Kongl.
Förbud måtte till all kraft och verkan upphäfvas. g:0 Af den] 26 sisikdrie Januarii ,• i anledMidd. och Ad.
Fröt. lil Bi 39, 40* 30 6 Deri I3 Februarit. ning af Herr Prosten J. C. Östermans Motion, om den förklaring eller tilläggning i Lagens stadgande* om Landsvägs indelning och underhåll:
Att där en elier flere på egen bekostnad igenom omläggande eller rätande af Landsväg öfver egna eller ändras ägor, dock med de sistnämndes tillstånd, bidraga till allmänna Landsvägens förkortande utan att någon annan dervid lider, skall sådan förminskning uti Vägens längd, i afseende pä dess framtida underhållande, vid en blifvande ny vägdelning„ komma den eller dem, som det bekostadt, enskildt tillgodo, genom afräkning på dess eller deras Hemmans andel uti väghållning, samt att emedlertid och till dess sådan vägdelning annars komme i fråga, utbyte af vägstycke skulle få äga rum, med underhållande af gamla vä’gen till vinnande af åsyftade lindringen för anläggaren af den nya; deruti Utskottet yttradt, att, som vid granskning af de Författningar, hvilka röra detta ämne, Utskottet funnit dem icke innehålla något, som kunde lägga hinder i vägen för det gjorde yrkandet, ansåge Utskottet, af detta med flere åberopade skäl, anledning icke vara att tillstyrka något tillägg till hvad Lagen i detta afseende stadgar.
Q:0
Af den s6 sistledne Januarii, i anledning af Riksdags-Fullmägtigen Leonard Romans Motion, om Mantals-skrifningars och UppbördsStämmors förrättande Sockenvis j deruti Utskottet yttrat sig icke hnna skäl att tillstyrka
Den 13 Februarii. hagon ändring i hvad härutinnan redan är vor* det föreskrifvit. IO:Ö Åf den 26 sistledne Januarii, deruti Utskottet, i anledning af Herr Munck af Rosenschölds Motion, om befrielse från Bevaringsskyldigheten för gifta Personer, yttrat att sorn Herr Munck af Rosenschöld icke med några skäl beledsagadt sin Motion och Utskottet icke eller funnit anledning att den understöd* ja, samma Motion torde böra afslås. i 1:0
Af deri 26 sistledne Januari i ,_i atiledlfling af Riksdags-Fullmägtigtn från Elfsborgs Län, Sver) Svenssons Motion, angående yr* kadt förbud för Hemmans ägare , att icke annorledes antaga Torpare å deras ägor, än att de af Lägenheten eller dermed förenade förinoner kunna hafva nödtorftigt underhåll för sig och de sina, genom hvilken Författnings vid* tågande, Sven Svensson ansett tiggerier kun* ha förekommas, eller åtminstone att nödlidande Personer icke obehörigen flytta ifrån en Socken till en annan; deruti Utskottet yttrat att då genom flere åberopade Kongl.
Bref och Fö fattningar fullständigt vore föreskrifvit, hurti förfäras borde, till förekommande af tiggéfier, löst Folks kringstrykande och den énä Socknens fattiges inflyttande uti den andra3 ansåge Utskottet någon ytterligare Författning i dessa fall icke vara af höden, utan hadd Vederbörande Sockneboet ätt skylla sig Sjelfve* örn mindre Årbets-före Personer finge inflytta i Socknarne och derstädes till Mantals-skrif* 3°S 'Deri 13 Februarlil ning uppgifvas för andra yrken, än hvaraf de kunde hafva deras bergning. I2!0
Af deri sistledne Januarii, i anledning af så väl innom Högvordiga Preste-Stån* det, som Hedervärda Bonde-Ståndet väckte Motioner, om upplifvande af Kongl. Förbudet, att inga Marknader, hvilka påstå allenast en dag j må begynnas dagen före eiler efter någon Sön- eller stor Helgedag; deruti Utskottet tillstyrkt, att Riksens Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet hemställa, det Kongl. Resolutionen, på Preste-Ståndets besvär, af den 12 Januarii 1757, rörande dettajamne kunde å nyo till full kraft och verkan upplifvas samt att Kongl. Majit behagade i Nåder anbefalla Vederbörande, att iagttaga det icke någon Marknad, som allenast en dag påstår må i de årliga Almanackorna utsättas, såsom tagande sin början, hvarken dagen före eller efter någon Sön- eller stor Helgedag. 13:0
Af den 26 sistledne Januarii, i anledning] af åtskillige innom Hedervärda BondeStåndet gjorda Förslag, om inskränkning i Krono-Brefbäringen; deruti Utskottet, under åberopande af dess vid sistledne Riksdag den 18 Maji 181S i ämnet afgifne Betänkande, med antagande hvaraf underdånig Skrifvelse till Kongl. Majit från Riksens Ständer afgått, ansett någon annan åtgärd nu icke kunna vidtagas, än att Riksens Ständer ingå till Kongl. Maj-.t med ytrerligare underdånig anhållan, att Nådigt afseende måtte hafvas på de i Riksens Den 13 Februariii 30D Ständers förra underdåniga Skrifvelse gjorde framställningar, rörande Krono - Brefbäringen; hvarvid Riksens
Ständer torde finna för godt tillika i underdånighet anhåila, det Kongl. Majit täcktes i Nåder förordna, att Krono-Brefbäringen icke skall oftare än 2:ne gånger i veckan utgöras och att det på Kongl. Majits
Befallningshafvande må fä ankomma att dertill bestämma dagarne; dock att undantag härifrån skulle äga rum vid sådana tillfällen då DurchMarcher, Krono-Skjutsningar elier andra angelägne ärender påkomma, hvilket icke kundis uppskjutas till den ordinarie Brefbärings-dagen inträffade. 14:0
Af den 36 sistledne Januarii, i anledning af innom Hedervärda Bonde-Ståndet väckt fråga, om befrielse från skyldigheten att afskala Barken å utsynte Ekar; deruti Utskottet, af anförde skäl hemställt, att nu gällande Författningar, rörande skyldigheten att afbarka
Ekar må bibehållas, men att deremot utförsel af Ekbark emot den Tull, som Kongl.
Majit i Nåder kan finna för godt att derföre bestämma, jemte fri disposition vid försäljningen deraf, hädanefter må blifva tillåten; eller ock att, i händelse den nu föreslagna Export-Friheten ej skulle bifallas, den Författning att vid Vite aftaga Barken å utsynte Ekar då borde till kraft och verkan upphöra.
Härifrån hafva Utskottets Ledamöter, Herrar Hjärne, Hultin, Fredin, Malmberg, Hök, Zetterberg och Ebel varit skiljagtjge, dera - 3, *9 1Den 13 Februarii. tinnan att de ansett sig icke böra tillstyrk^ den föreslagne Export-friheten för Ekbark, samt Herr Ebel äfven i så måtto, att han yrkat bibehållande af Författningarne om Barkens aftagning. lf:0
Af den 29 sistledne Januarii, i anleda ning af Herr Borgmästaren S. M. T.
Cederborgs, uti afgifvir Memorial gjorde hemställan, om rättighet för Städernes Magistrater att utfärda Resepass för i Orten val kände Per. söner, antingen de äro boende i Staden eller pä Landet; deru i Utskottet, till af hjelpande af de öfverklagade olägenheterne af tidspillan och kostnad, sorn tillskyndas aflägse från Landsliöfdinge-Residencet i orten boende Personer, om Resepass skola från Lands-Cancelliet förskaffas, föreslagit att så kallade Pass Contoir, hvilka med Kongl. Maj:ts
Nådiga tillåtelse redan blifvit uti åtskilljge
Län inrättade, där Vederbörande Landtboer kunna erhålla från Lands-Cancelliet utfärdade och af Herrar Landshöfdingarne egenhändigt underskrifne Resepass, måtte inrättas uti alla Län, där sådant icke redan skedt, å sådana ställen i Länen, att Passagerare kunna roed minsta möjliga kostnad och tids-utdrägt Resepass derstädes erhålla; hvilka Contoir likväl icke torde böra få utlemna Pass ät Utlänningar eller till Resor åt Utrikes Ort, utan så framt Konungens Befallningshafvande, med afseende å Locala eller andra omständigheter, deitill lemnat P^Contorict serskildt tillstånd.
Den 13 FebruaviU |6:0
Af den 4 i denna månad, i anledning af Riksdags Fullmrfgtigen Johan Leiditz’s Motion, orri ett skyndsamt kringspridande af de för Landtbruket nödige Redskaper, som genom Kongl. Landtbruks-Academiens försorg i Stockholm blifvit förfärdigade efter inkomne Engelska Modeller; deruti Utskottet, med uppgift af de åtgärder, hvilka till vinnande af det i Memorialet åsyftade ändamål redan blifvit vidtagne, yttrat sig icke äga anledning, att, rörande detta ärende något vidare tillstyrka eljer föreslå, 17:0
Af den 4 dennes, i anledning af Riksdags- Full mägtigen från Carlstads Län Olof Olssons hemställan, att Riksens Ständer måtte hos Kongl. Maj:t f underdånighet anhålla, om en Förordning, som ålägger hvar och en ägare af Vatten-Verk, att så inrätta Byggnaden deraf, att de kunna gå med möjligaste minsta Vattenmassa; deruti Utskottet yttrat, att då Kongl. Maj:t, på sätt Utskottet omförmält, redan behagat gä i författning om att bereda och vinna det ändamål, som i berörde Memorial synes åsyftadt; fant
Utskottet sig i förväg icke kunna taga någon vidare befattning, än att, på sätt som skett, erinra om förhållandet med denna fråga, hvaröfver Riksens Ständer torde böra afvagta Kongl. Maj:ts Nådiga Beslut. 18:0
Af den 4 dennes, i anledning af Herr P.
Fogelmark väckt fråga, om förbud för Städernes Borgerskap, att med sina till afsalu hållande Varor-och Effecter besöka Fri-mark» Ven 13 Februaril. naderne på Landet, utom de District, sorn fordom, innan de enskildte Marknaderne aflystes varit Städerne tillagde; deruti Utskottet af anförde skäl ansett sig icke kunna tillstyrka bifall å denna af Herr Fogelmark gjorde hemställan.
If:0
Af den 4 dennes, ii anledning af väckte Motioner hos Högloflige Ridderskapet och Adeln af Grefve C. E. Lewenhaupt, samt Välloflige Borgare-Ståndet af Herr L. J. Bager, om anstalters vidtagande till förmån för vissa Fabriquer och Pappersbruken; deruti Utskottet af anförde skäl, dels ansett på Kongl. 3Maj:ts Eget Nådiga godtfinnande bör ankomma, huruvida Svenska Konstfliten må kunna befordras på det af Herr Bager föreslagne sätt, genom Förbud mot begagnande af andra än Inhemske Fabriques- och Manulactur-Arbeten, till Arméens och Sjöstatens Beklädnad och Armeting samt af Utländskt Papper vid Civile- och Militaire Embets-Verken, dels föreslagit, att Riksens Ständer mätte i underdånighet anhålla, Aet Kongl. Maj:t täcktes belägga Utländskt Papper, som hit införes med en lämpligen förböjd Tull-afgiftj hvaremot Utskottet icke funnit skäl tillstyrka, att, på sätt Herr Bager föreslagit, genom Premier uppmuntra införseln af Pappers-Lumpor utifrån. 20:0
Af den 4 dennes, i anledning af gjord Motion af RiksdagsFuilmägtigen C.
Forsenius, om förändring i de antagne grunderce för bejtäipmandet af Arrende-afgiften å Militaire och Hen 13 FebruariL Civile Tjenstemäns Boställen, i förhållande till öppr.e
Åkerjorden och äskad öfversigt af de i detta ämne utkomne Författningar 3 deruti Ut. skottet yttrat det några sådana skål i Memorialet icke förekommo, hvilka kunde föranleda Utskottet tillstyrka Riksens Ständer att bifalla hvad Forsenius i ämnet föreslagit.
Upplästes och lade* på bordet följande från Expeditions-Utskottet inkomne Memorial? 1:0
Af deri 2 i denna månad, deruti Utskottet för att bereda större afsättning och gagn, än hittills, utaf det till samtelige RiksStåndens Protocoll hörande Bihang, hvars tryckning Utskottet har sig uppdragit att besörja, föreslagit:
Att priset på nämnde Bihang till Protocollerne vid innevarande Riksdag må nedsättas ifrån 3 till 1 sk.
Banco för hvarje tryckt
Ark, och att icke något Betänkande, Protocolls - Utdrag eller Förklaring må afgå från Utskotten till Riks-Stånden förr än detsamma blifvit tryckt i Bihanget; och har Utskottet tillika uppgifvit hvad i sådant afseende borde af Utskotten iakttagas. 2:o
Af den 10 dennes, deruti Utskottet så. som tillägg till dess redan under den 2 i denne månad aflåtne Memorial, om Mede) att befordra större afsättning och gagn utaf Bihanget till Riks-Ståndens Protocoll, hemställt om ick$ Utskottet matte tillåtas i likhet med d<? öfri-r Den 13 Fehru aril. ga Utskotten, hvad deras Befänkanden beträffar, att hädanefter låta utskiifva endast ett Original-Exemplar af sina Förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrifvelser, hvaraf hittills, enligt infördt bruk, utgått ett till hvardera Stan let, samt att nämnde Original-Exemplar må Circulera till alla fyra Stånden, och sedan det j hvarje Stånd blifvit Justeradt, påtecknas huruvida det är godkändt, eller någon till serskildt Protocolls-Utdrag föranledande Anmärkning dervid gjord, samt sedermera fortskuffas vidare för att komma Expeditions-Utskottet åter tillhanda, och, om det godkännes, begagnas vid expedierande af den underdåniga Skrifvelsen, med hvilken detsamma till ytterligare säkerhet kunde åtfölja, då den kringsändes t,II Herr LandtMarskalkens och Herrar Talemäns uoderHcrift, hvarefter det borde stadna fur Iramtiden i Riddarhus-Archivetj och skulle Utskottet besörja att, i samma stund några Ford >g til! underdåniga Skrifvelser utfärdades till Högloflige Ridderskapet och Adeln, förteckning deröfver bltfve till underrättelse meddelad så väl detta som hvarje af de ofri-, ge Respective Riks-Ständen, Herr Grefven och LandtMarstalfon tillkännagaf, att Riudarhus-Utskottet anmält, det Öf. versteLieutenanten i General-Staben och Ryttmästaren vid Cederströmska Hussar-Regementet, Carl Emanuel von Geijer fullgjort de tiulntroducfions vinnande ä Riddarhuset erforderlige Pra:- Den 13 Februarii. stanna, i anledning hvaraf Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln behagade bevilja Intioduction under 22l>6 bland Riaders och Adelsmän åt ÖfversteLieutenant von Geijer; hvilket bifölls, Friherre Anckarsvärd, Carl Hinric, uppliji stg ett sa lydande Vördsamt
Om Götha Canal är sä mycket både ta* fedt och skrnvit, att något nytt derom näppeligen lärer kunna sägas; men då fortsättningen af detta företag, blifvit ett af de vigttgaste föremålen för Riksens Ständers öfverläggningar, genom det Allmänna biträde som fordras, kan jag ej neka mig att öppet yttra de tankar, sorn vid det afgörande ögonblicket skall bestämma innehållet af min slutna Voterings Sedel, Herr Grefve von Platen frågar genast vid början af sitt Dictamen, om Götha Canal är ett enskildt eller allmänt Företag?
och efter en lång afhandling om Canaler i allmänhet, och om Götha Canal i synnerhet, förnyas samma fråga; är Gotha Canal ett enskildt Företag ?
Eller är deri en Grundval för Scandinavien, för dess för i svar, sjelfständighet, trefnad och förkofran ?
Första Alternativet af denna fråga är Den 13 Februaril. clan så vigtigt, att det fordrar ett mera öfver, tygande, ett mera bestämdt svar, än det Herr Grefve von Platen sjelf lenmar, då han blott säger, art Styrelsen af Arbetet, och Actie.Åga* res förskjutne Medel, är det enda i företaget, hvilket som enskildt kan benämnas.
Jag tager mig friheten härvid göra den Anmärkning, att Företagets egenskap af enskildt eller allmänt, icke får bestämmas utaf dess föremål och verkningar; Enskildt kallas den anläggning, som af Enskildte företages, och Götha Canal-Bolag uppkom genom flere Enskildtes sammansättning till ett företag, som gillades af Konung och Ständers Pluralitet; stora uppoffringar gjordes af Staten; förmåner förunnades Bolaget, som erhöll Privilegier, hvilka innefatta hvad hjelp Bolaget hade att vänta, äfvensom hvad skyidighete?
det iklädde sig att uppfylla.
Om föremålet för denna anläggning var allmän nytta, förenad med hoppet om enskildt vinst, så var F'öretaget icke destomindre’ enskildt, och då vid fråga af så grannlaga natur, hvarje ord är af vigt, kan jag ej medgifva, att Staten skolat ensamt bekostat Canal* Byggnaden , i brist af enskildte Medel; emedan jag är öfvertygad, att man aldrig kunnat för Statens räkning inleda Folket uti ett dylikt Företag, under igogårs omständigheter, ehuru det gick ganska lätt att förmå Representationen till begifvanden, som visades på långt när icke svarande emot de fördelar, ett Företao af * O denna art skulle medföra, då det utfördes af Enskildtes Patriotiska bidrag, efter ett-Kost - Den 13 Februarii; 317 nads-Förslag, som ej tillät att ana detiverkeliga Kostnaden.
Götha Canal kan af mig alldrig anses an» norlunda än som ett enskilt Företag, hvars Contract med Staten innefattas uti de för Bolaget igio utfärdade Privilegier.
Detta Contract är å Statens sida heligt; finnes någon enda punct deraf ej vara uppfyld , så fr det Riksens Ständers pligt att godtgöra det3 men finnes Bolaget å sin sida ej fullgjordt sina ingångne förbindelser, så är Contractet brutit, och då uppkommer fråga, om eftergift af Riksens Ständer3 men den kan alldrig vara utaf mera bindande natur, än att kommande Ständer, kunna indraga en välvilja, hvartill de föregående låtit öfvertala sig.
Sådan anser jag beskafFenheten af det årliga bidrag utaf 300,000 R:dr, som l8if års Ständer beviljade, och som då af flere värde
Ledamöter anmärktes blott vara ett bidrag, ej ett nytt Contract, då intet uytt motsvarande Arbete för Bolaget utstakades.
Om rättvisa är Representationens första pligt, så är sträng beräkning den andra, vid frågan att påbörda Nationen utgifter.
Kan BoJaget icke fullgöra sin förbindelse att bygga Götha Canal, för den i Privilegierne dem förundte
Discont»rättighet 3 har Götha Canai-Bolag utur sin Discont, till Arbetets bedrifvande upptagit
Lån, till hvars gäldande det ej äger annan tillgång än sitt färdiga Car.al-arbete; sä brister det uti uppfyllande af sina skyldigheter och har till den grad öfverskrida sina rättigheter, att dessa möjligen kunna förvandlas uti 3*8 Den 13 Ftbruarii. ansvar; och Bolaget lon vid sådana förhål landen, i min tanka, Lagligen fråndömmas badö
Disconträttighet och Canal, i stället alt, som det kallas ä rättvisa och Statsklokhet kunna fota sina anspråk på en Laglig vinst, som för mina ögon ej visar sig kunna uppstå af annat än Discont rörelsen , eller af Canalens afkastningi Hvad hopp om bitiäde kan väl Bolaget äga rättighet att göra sig, då det ej ännu inbetalt sitt tecknade Actie-Capital, ehuru Staten redan lemnat så betydeligä bidrag utöfver sina år l8io gifne löften.
Anmärkningsvis må nämnas, att Sodertelje Bolag inbetalt 248 proCenf.
Jag utbreder mig ej vidlöftigt öfver den framställning att Actie-Ägate borde försäkras orri en evärdelig ränta, men utbeder mig deremot få erhindra, det jag ej tror att närvarande Generation kan ansvara för en kommande, att belasta den med flere grundräntor; hvadan jag i detta Förslag för min del alldeles icke kan ingå.
Det Säges vist o i Herr Grefve von Flåtens Dictamen vara fullkomligen bevist, att Discontens obestånd ej härledde sig från något fel innom Verket eller dermed gemenskap ägande Directionet.
Hvilka äro då de brottslige, sorti i sitt fall dragit med sig Sveriges Allmänna CreditSystéme?
Är det Malmö Discont-Direction ?
Så medgifver jag att jag ej förstår, att den kunnat äga ett sä magtigt inflytande på Götha Cänal-Discont; men nödgas tillika tillstå att jag närmare upplyses af Herr O. Fred.
Påhlmans
Yttrande uti yde Delen af Ridderskapets och Adelns Protocoller för igrJ sid. 1547, hvarigenom jag äfven på det högsta stärkes emot far - Den 13 Februarii.
319 liågan för den änger hvarmed man hotas, oin man möjligen skulle kunna tillvägabringa en inskränktare och mera vist beräknad Discontrörelse.
Ofvannämnda anförande besvarar äfven båttre än jag knnde göra det, hvad, sorn nu gjordt Disconterne sä Landsforstörande, och bevisar ätt de ej ailtid varit oklandrade, fast klokhetens och sanningens röst i detta, som i många fall, blifvit förgäten underjsorlet af Speculations-begäret.
Några temporaira åtgärder till Verkets fortgång finner jag ej kunna vidta* gas, alldraminst innan man känner ställningen, innan man känner de förluster man redan gjordt och hvad betydelse innefattas under det ordet ringa förlust, sorn ändå medgifves möjligen kunna följa de temporaira bidragen som äskas.
Vårt land har så mycket lidit, dess Penninge. ställning är tå vådlig, att blotta anledningen till en ringa förlust spänner uppmärksamhet och föder ovilja.