Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Preste-St. ankommet prot.-utdrag N:o 381, innehållande inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att biträda Preste-St:s beslut i afseende å mom. litt. k och n i 69:de punkten af Stats-Utsk:ts Utlåt.
Anmäldes och bordlädes nedannämnde från Utsk:n inkomna Utlåt:n och Mem:r, nemi. från Sta ts-Utskottet: N:o 141, ang:de föreslagna statsbidrag för vägars anläggning och förbättring, bro- och hamnbyggnader samt kanaler, äfvensom sjösänkningar och andra vattenaftappnings-företag, m. 11. dylika föremål; N:o 142, med förslag till allmänna vilkor och stadganden i afseende på de statsbidrag, som under denna riksdag beviljas för väganlaggningar och vägförbättringar, brobyggnader, hamnanläggningar, kanaler och andra vattenkommunikationer, äfvensom för sjösänkningar och andra vattenaftappningsföretag; N:o 144, i ani. af erhållen återremiss å Betänk:t N:o 84, ang:de ändring uti och tillägg till instruktionen för R.
St:rs Revisorer af Statsverket den 17 April 1841; N:o 145, i ani. af erhållna återremisser å 2:ne punkter af Utsk:ts Utlåt.
N:o 87, ang:de utförande af jernvägsarbeten för statens räkning och anvisande af dertill erforderliga medel; Bevillnings- Utskottet: N:o 19, i ani. af verkställda omröstningar ang:de ifrågaställda förändringar i föreskrifterna om tullbevillningen; N:o 20, rörande verkställda omröstningar i ani. af RiksStåndens skiljaktiga beslut angrde stämpelpappers-afgiften; N:o 21, ang:de verkställda omröstningar i ani. af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut i frågor rörande allmänna bevillningen; Den 2 September. 155 Sammansätta Bevillning-, La?- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottet:
N:o 12, ang:de några ännu oafgjorda delar af frågan om vilkoren för tillverkning af bränvin. R. o. Ad. åtskiljdes kl. ^ -3 e. m.
Justerades ett prot.-utdrag för den 29 sistl.
Hrr Elektorers lista vid val af 2 ledamöter i Bevilln.-Utslct efter N:o 113 Gr. Ehrensvärd, Albert, och N:o 2333 Hr Oldevig, Hans Fredrik; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: N:o 211 Frih.
Cederström, Claes Henrik; » 400 Frih.
Bergenstråle, fullm.
Hr Törnebladh, Guslaf.
Hrr Elektorers lista vid val af två ledamöter i Banko-Utsk:t efter N:o 135 Frih. von Duben, Gustaf Wilhelm, och N:o 304 Frih. Fock, Alexander Georg, samt en suppleant i samma Utsk. efter N:o 304 Frih.
Fock, Alexander Georg; och befunnos hafva blifvit utsedde till Ledamöter: N:o 114 Frih. Hummerhjelm, fullm.
Frih. Bonde, Knut; » 286 Frih. Raab, Adam Christian; samt till 156 Den 2 September.
N:o 2220 Hr af Ekenstam, fullm.
Hr Stuart, Ludvig Theodor.
Hrr Elektorers lista vid val af en ledamot i särskilda Utsk:t för behandling af sjölagsförslaget, efter N:o 2311 Hr Rabenius, Olof Mathias Theodor; och befanns dertill hafva blifvit utsedd N:o 2308 Hr af Ström, Carl Ferdinand.
Upplästes ett från Gr. Alfred Piper inkommet mern. af följ:de lydelse:
På grund deraf att jag är boende alltför långt från Malmö samt dessutom för egna angelägenheters skötande ofta är förhindrad att på kallelse infinna mig, får jag härmed afsäga mig förtroendet att vara suppleant i direktion för R.
St:rs Banks lånekontor i Malmö. 1 ani. häraf hemställde Hr Gr. o. Landtm., huruvida R. o. Ad. behagade nästa Onsdag den 9 dennes företaga val af en direktörs-suppleant vid lånekontoret i Malmö efter Gr.
Piper; hvilket bifölls.
Anmäldes och inbeledsagades Hr Stats-Rådet Carl Magnus Thulstrup, hvilken å K.
M:s höga vägnar öfverlemnade 2 K. Propos:r till R.
St:r, nemi. l:o ang:de med Konungariket Belgien afslutade traktater om upphörande af Scheldetullen m. m.; samt 2:o ang:de pension för framlidne Bergmästaren, Öfverintendenten m. m. F. A. von Schéeles enka.
Sedan Hr Stats-rådet utbeledsagats, blefvo de K.
Proposme föredragne och lagde på bordet.
Preste-St:s den 26 och 29 sistl.
Augusti bordlagde prot.-utdrag N:o 379, innehållande inbjudning till R. o. Ad. att biträda Preste-St:s beslut i afseende å 8:de och I9:de punkterna i Stats-Utsk:ts Utlåt.
N:o 139, ang:de regleringen af utgifterna under riksstatens 8:de hufvudtitel.
Jag anhåller att Riddarh.-Sekret. måtte meddela upplysning om R. o. Ad:s beslut i dessa punkter.
I aid. häraf tillkännagaf undertecknad, att R. o. Ad. afslagit Stats-Utsk:ts hemställan i 8:de punkten af Utlåt:t N:o 139 och Den 2 September. 157 antagit det förslag, som Prosten Sondén i en vid punkten fogad reservation framställt, samt alt l9:de punkten i samma Utlåt, blifvit af R. ö. Ad. återremitterad.
Hvad 8:de punkten beträffar, förefinnes ingen annan olikhet mellan R. o. Ad:s och Preste-St:s beslut, än det af Preste-St. gjorda tillägg; och då detta innefattar en förbättring, anhåller jag om bifall till denna del af inbjudningen.
Vidkommande derefter 19:de punkten, hafva såväl PresteSt. som R. o.
Ad. afslagit Utsk:ts afstyrkande Utlåt. ang:de Gr. Hamiltons motion. R. o.
Ad. har dervid likväl icke ansett sig kunna antaga motionärens förslag, utan funnit detsamma påkalla gn närmare utredning och följaktligen återremitterat frågan till Stats-Utsk:t.
Nu har Preste-St. beslutit att för ändamålet bevilja anslag samt att åt K.
M. öfverlemna den ytterligare pröfningen rörande fördelningen af samma anslag.
Efter min åsigt skulle dock frågan i denna punkt vinna på en förutgående utredning af Stats-Utsk:t.
Man torde icke böra förbise, att K.
M. uti dess vid förra riksdagen aflåtne förslag afsåg inrättande af professioner uti h. o. h. andra juridiska discipliner, än motionären nu föreslagit.
Då äfven sistberörde förhållande torde ådagalägga behofvet af en noggrann behandling af frågan, före dess öfverlemnande till K. M., hemställer jag, att R. o. Ad. måtte vidblifva sitt beslut rörande den 19:de punkten.
Då mig synes att denna fråga icke kan erhålla någon bättre utredning än den som kan beredas genom dess öfverlemnande till K. M., anhåller jag om bifall till Preste-St:s inbjudning.
Till en början får jag erinra, att det, så vidt jag vet, just icke är brukligt att, på grund af en inbjudning, frångå ett förut fattadt beslut om återremiss.
Derefter har jag endast, till svar å den sista talarens anmärkning, velat andraga, att samme talares antagande, det den utredning frågan erhåller hos regeringen är den bästa, icke synes mig böra utgöra ett skäl för R.
St:r att icke åtminstone försöka att, innan deras beslut fattas, få åstadkommen en behörig och erforderlig pröfning af de frågor, hvarom beslut skola fattas.
Just ett sådant försök att få åtminstone någon utredning verkställd, innan beslut i saken fattas, afsågs med återremissen; och detta synes mig ock fortfarande vara det rätta; hvadan jag vidhåller min begäran om afslag å inbjudningen i denna del.
Stjernstedt: R. o.
Adis återremiss i ämnet har, så vidt jag kunnat fatta frågan, ingalunda egt rum uti syftning att afslå dessa medels beviljande för ändamålet, utan endast till erhållande af en närmare utredning; och vid en diskussion, som föregick samma återremiss, vill jag erinra mig, att flere af 158 Den 2 September.
Ståndets ledamöter uttalade sig i den rigtning, att samma medel skulle ställas till K.
M:s fria disposition.
Dessutom anhåller jag att få fästa uppmärksamheten derå, att om R. o.
Ad. nu afslår inbjudningen, blifver gången af frågans behandling sannolikt den, att Stats-Utsk:t vidblifver sitt redan afgifna, af 2 Stånd bifallna yttrande och uppmanar R. o. Ad. att i frågan fatta beslut, så att R. o. Ad. icke erhåller den i återremissen äskade utredningen.
Vid sådant förhållande torde det vara lämpligast att utan vidare omgång fatta sitt beslut i frågan, och derföre förnyar jag min anhållan om bifall till inbjudningen.
Gr. Björnstjerna, Carl
Om denna fråga genom den omhandlade återremissen kunde erhålla någon vidare utredning, skulle äfven jag önska att R. o.
Ad. ville vidblifva sitt förut fattade beslut; men, såvidt jag kan uppfatta samma frågas framtida behandling, är någon sådan ytterligare utredning icke att af Utsk:t förvänta.
På sätt den föreg:de talaren redan erinrat, hafva två Stånd bifallit Utsk:ts afstyrkande Utlåt.; och på grund deraf vidblifver säkerligen Utsk:t sin förra mening och afgifver en hemställan att R. o. Ad. måtte i ämnet besluta.
Med den omtalta utredningen kommer således Utsk:t, efter all sannolikhet, icke att befatta sig.
Vid sådant förhållande och då jag antager, att R. o. Ad., i likhet med mig, välvilligt omfattar denna frågas genomförande, anser jag att R. o. Ad. nu bör fatta sitt beslut och antaga Preste-St:s inbjudning.
Afven med antagande deraf, att frågan kommer att behandlas på det af de siste värde talarne angifna sätt, samt att Utsk:t sålunda framdeles hemställer att R. o. Ad. måtte besluta i ämnet, kan jag icke finna annat, än att ärendet skall vinna deruppå, att enhvar af Ståndets ledamöter derigenom blir uti tillfälle att under tiden inhemta närmare kännedom om frågan. Fril).
Hvaruti inhemtandet utaf den af Frih.
Armfelt omtalade närmare kännedom af frågan skulle bestå, kan jag för min del sannerligen icke fatta.
Vi hafva redan kännedom om motionerna och Utsk:ts Utlåt, i ämnet; och då någon vidare utredning från Utsk:t icke kan ifrågakomma, samt K.
M. bäst är i tillfälle att pröfva frågan i sin helhet, anser jag allt skäl förefinnas att, så snart som möjligt, afgöra densamma.
Om R. o. Ad. nu biträder förev:de inbjudning, blir Irågan utan vidare tidsutdrägt föremål för förstärkt Stats-Utsk:ts afgörande.
Jag anhåller fortfarande om bifall till inbjudningen.
Det är lätt begripligt, att den siste tala ren från sin synpunkt skall önska denna frågas afgörande i Den 2 September. 159 förstärkt Utsk.; hvaremot jag, som önskar att R. o. Acks beslut i denna del måtte blifva lika med Borgare- och BondeSt:ns, icke kan vilja bereda frågan en sådan behandling, utan att åtminstone tid, om ej mera, må vinnas till frågans närmare utredning.
Jag röstar för bifall till inbjudningen, emedan jag vill erinra mig, att diskussionen under frågans förra behandling härstädes fördes i den syftning, som ligger till grund lör samma inbjudning.
Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad, yttrade Hr Gr. o. Landtm., att som särskilda yrkanden blifvit framställda rörande de båda punkter, inbjudningen afsåg, komme dessa punkter att göras till föremål för särskilda propos:r; hvarefter Hr Gr. o.
Landtm., med förmälan att, hvad först den 8:de punkten beträffade, endast det yrkande afgifvits, att R. o. Ad. skulle frånträda sitt förut i frågan lättade beslut och antaga Preste-Sl:s inbjudning, hemställde, huruvida R. o. Ad. behagade i enlighet härmed besluta.
Sedermera yttrade Hr Gr. o. Landtm., att, beträffande åter den 19:de punkten, yrkanden blifvit framställde dels om frånträdande af R. o.
Ad:s förra beslut i ämnet samt antagande af Preste-St:s inbjudning, dels ock om vidblifvande af det förut lättade beslutet och inbjndningens läggande till handlingarne; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, framställde först propos. derå, att det förra beslutet skulle frånträdas och inbjudningen antagas, hvartill svarades flere ja och nej i blandning, och sedermera propos. på det förra beslutets vidblifvande och inbjudningens läggande till handlingarne, då svaren likaledes utföllo med blandade ja och nej; hvaruppå Hr Gr. o.
Landtm, förklarade sig nu hafva funnit ja öfvervägande.
Uppsattes och justerades följande voter.s-propos.: »Den som vill, att R. o.
Ad, skall frånträda sitt förnt fattade beslut ang:de 19:de punkten i Stats-Utsk:ts Utlåt.
N:o 139, samt antaga Preste-St:s i afseende å denna punkt gjorda inbjudning, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, vidblifver R. o. Ad. sitt förra beslut och lägger inbjudningen till handlingarne.» 160 Den 2 September.
Sedermera företogs voteringen och befunnos vid dess slut rösterna hafva utfallit sålunda: Ja—18. Nej—12.
Preste-St:s den 29 sisti.
Augusti bordlagde prot.-utdrag N:o 381, innehållande inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att biträda Preste-St:s beslut i afseende å mom:n k och n i 69:de punkten af Stats-Utsk:ts Utlåt.
Föredrogos, men begärdes af flere ledamäter ånyo på bordet, Stats-Utsk:s den 29:de sist].
Augusti bordlagde Utlål:n och Memorialer: N:o 141, ang:de föreslagna statsbidrag för vägars anläggning och förbättring, bro- och hamnbyggnader samt kanaler, äfvensom sjösänkningar och andra vattenaftappnings-företag, rn. fl. dylika föremål; N:o 142, med förslag till allmänna vilkor och stadganden i afseende å de statsbidrag, som under denna riksdag beviljas för väganläggningar och vägförbättringar, brobyggnader, hamnanläggningar, kanaler och andra vattenkommunikationer, äfvensom för sjösänkningar och andra vattenaftappnings-företag.
Föredrogs och lades till handlingarne Stats-U:|sk:ts den 29 sistl.
Augusti på bordet lagde Mern.
N:o 144, i anledning af erhållen återremiss å Betänk:t N:o 84, ang:de ändring uti och tillägg till instruktionen för R.
St:rs Revisorer af statsverket den 17 April 1841.
Föredrogs och bifölls Stats-Utsk:ts den 29:de sistl.
Augusti bordlagde Utlåt.
N:o 145, i anledning af erhållna återremisser å 2:ne punkter af Utsk:ts Utlåt.
N:o 87, ang:de utförande af jernvägsarbeten för statens räkning och anvisande af dertill erforderliga medel.
Föredrogs och lades till handlingarne Bevilln.-Utsk:ts den 29 sist!.
Augusti bordlagde Mem:r: N:o 19, i anledning af verkställda omröstningar ang:de ifrågaställa förändringar i föreskrifterna om tullbevillningen; N:o 20, rörande verkställda omröstningar i anledning af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut ang:de stämpelpappersafgiften; och N:o Den 2 September. 161 N:o 21, ang:de verkställda omröstningar i ani. af RiksStåndens skiljaktiga beslut i frågor rörande allmänna bevillningen.
Föredrogs och bifölls Sammansatta Bevilln.-, Lag samt Allm.
Besv-. och Ekon.-Utsk:ts den 29 sisth Augusti bordlagde Mern.
N:o 12, ang:de några ännu oafgjorda delar af frågan om vilkoren för tillverkning af bränvin.
Bonde-St. ankommet prot.-utdrag N:o 391, innehållande inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att biträda Bonde-St:s beslut i afseende å manet f i 69:de punkten af Stats-Utsk:ts Ulåt.
N:o 139, ang:de regleringen af utgilterna under riksstatens åttonde hufvudtitel.
Anmäldes och bordlädes: Stats-Utsk:ts Ullåt:n: N:o 146, i ani. af väckt motion ang:de skogsinstitutets förflyttning till Leckö kungsgård; N:o 147, i ani. af väckt motion om Kyrkoherden G. A. von Zweibergks enka, Maria Haeggrens bibehållande intill sin död vid åbo- oell besittningsrätten eller arrendet till indragna predikantsboställena vid Westgötha f. d. kavalleriregemente Törnestorp | mantal och Hofsteva Lunnagården J mantal i Skaraborgs län; N:o 148, i ani. af R.
St:rs år 1862 församlade revisorers bertättelse ang:de samma år verkställd granskning af statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1860; N:o 149, i ani. af väckt motion ang:de extra statsregleringens öfverflyttande på K.
Statskontoret; samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts Mern.
N:o 126, med förslag till sammanjemkning af de inom Riks-Stånden fattade skiljaktiga beslut, vid förehafvande af Utsk:ts Mern.
N:o 124 och Betänk.
N:o 55, rörande öfverlemnande åt kommunalstyrelserna att öfver socken- och distrikt-magasiner förfoga. R. o. Ad. åtskiljdes kl. | 4 e. m.
Brakel. H. VI. 11 162 Den 5 September f. m.
Lördagen den 5 September 1863.
Justerades 4 prot.-utdrag för den 2 dennes samt prot:t för den 12 sisth Maj e. m.
Upplästes ett af Frih. Bonde, Knut, inlemnadt mern. af följande lydelse:
Med den rätt, Riddarh.-Ordninms § 23 lemnar, får jag härmedelst vördsammast afsäga mig
Hrr Elektorers kallelse till ledamot af Höglofl. Banko-Utsk:t.
Raab; Adam Christian: 1 anledning af den utrikes resa, hvilken jag står i beredskap att anträda, måste jag afsäga mig förtroendet att vara ledamot af Banko-Utsk:t, hvartill It. o.
Ad:s Hrr Elektorer behagat utse mig.
Hr Gr. o. Landtm, anmodade R. o. Ad:s Hrr Elektorer att Utse två ledamöter i Banko-Utsk:t elter Frihme Bonde och Raab.
Upplästes och godkändes Exped.-Utsk:ts skrifvelseförslag N:o 120, i ani. af gjorda framställningar ang:de statsbidrag för enskilda jernvägsanlaggningars företagande.
M:s den 2 dennes bordlagde Nåd.
Propos:r: ang:de med konungariket Belgien afslutade traktater om upphörande af Scheldetullen m. m.; och ang:de pension för framlidne Bergmästaren, Ofver-Intendenten m. m. F. A. von Schéeles enka.
Preste-St:s den 29 sisth Augusti och den 2 dennes på bordet lagda prot.-utdrag N:o 381, innehållande inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att biträda PresteSt:s beslut i afseende å raomm k. och n. i 69:de punkten af Sen 5 September f. m. 163 Stats-Utsk:ts Utlät.
Jag får till en början anhålla, att Riddarh.-Sekreteraren behagade lemna upplysning om de beslut, i hvilka de andra Riks-Stånden i detta afseende stannat.
I anledning häraf tillkännagaf undertecknad, att de ifrågav:de morna blifvit bifallna af R. o.
Ad. samt Rorgare- och Ronde-St:n.
Jag måste erkänna, att Preste-St:s förslag i afseende å litt. k. är en förbättring; men då 3 Stånd redan antagit denna punkt oförändrad, och samma förhållande äfven eger rum i afseende på litt. n., kan denna inbjudning ej föranleda till annan åtgärd än att läggas till handJingarne, hvarom jag vördsamt får anhålla.
Jag erkänner visserligen, att Frih. af Ugglas’ yrkande har skäl för sig, men för den händelse att ett bifall till denna inbjudning ej skulle vara grundlagsvidrigt, får jag derom anhålla, enär Preste-Sl:s i dessa punkter fattade beslut innehålla vilkor för åtnjutande af bidrag af allmänna medel för folkskolan, hvilka vilkor förut varit gällande.
När skrifvelse nu härom till K.
M. inkommer, skulle det se högst besynnerligt ut, att R.
St:r vid denna riksdag borttagit de vilkor, som förut varit stadgade.
Frih, af Ugglas:
Då ett bifall till denna inbjudning enligt min tanke skulle komma att utgöra ett ganska farligt prejudikat, måste jag fortfara i mitt yrkande om inbjudningens läggande till handlingarne.
Sedan öfverläggningen ansetts härmed slutad, yttrade Hr Gr. o. Landtm, att derunder hade yrkats dels antagande af Preste-St:s ifrågav:de inbjudning, dels ock att densamma skulle läggas till handlingarne; och finge Hr Gr. o. Landtm., med ani. af yrkandet å bifall till inbjudningen, förklara, att då, på sätt upplyst blifvit, den fråga, inbjudningen afsåg, redan var genom tre Riks-Stånds sammanstämmande beslut afgjord, vid hvilket förhållande någon vidare pröfning deraf ej kunde, i strid mot R. 0:s föreskrift, ega rum, funne Hr Gr. o. Landtm, sig förhindrad att framställa propos. på inbjudningens antagande.
Härefter gjordes propos. på inbjudningens läggande till handlingarne oell besvarades med ja.
Ronde-St:s den 2 dennes bordlagde prot.- utdrag N:o 391, innehållande, bland annat, inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att biträda Bonde-St:s beslut rörande mom. f. i 69:de punkten af Stats-Utsk:ts Utlåt.
N:o 139. 164 Den 5 September f. m.
Uppå begäran af Frih. af Ugglas, upplyste undertecknad, att det ifrågav:de mom:t blifvit bifallet af R. o. Ad. samt Borgare-St., och att Preste-St. godkänt mom:t endast med den ändring, att slutorden »samt att inspektörernes berättelser måtte blifva på allmän bekostnad tryckta, för att till samtliga konsistorier och skolstyrelser i riket utdelas», utbyttes mot orden »samt att ett sammandrag af inspektörernes berättelser måtte hvart tredje år tryckas på statens bekostnad och till samtliga konsistorier och skolstyrelser i riket utdelas».
Så vidt jag kunnat fatta den af Riddarh.- Sekreteraren nu lemnade upplysning, skulle redan 3 Stånd hafva för det ifrågav:de ändamålet beviljat 30,000 rdr, och då denna inbjudning afser elt anvisande af 45,000 rdr, kan densamma enligt mitt förmenande icke föranleda till någon annan åtgärd än att läggas till handlingarne.
, lades inbjudningen till handlingarne.
Bonde-St:s den 2 dennes på bordet lagde prot.-utdrag N:o 395, med inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att förena sig uti Bonde-St:s beslut i afseende å 79:de punkten af Stats-Utsk:ts Utlåt.
Sedan undertecknad, uppå Frih. af Ugglas’ begäran, meddelat den upplysning, att ifrågav:de punkt blifvit af R. o. Ad. samt Preste- och Borgare-St:n bifallen, yttrade Frih. af Ugglas:
Vid nu upplysta förhållande får jag yrka, att den ifrågav:de inbjudningen mätte läggas till handlingarne. öfverläggningen förklarades slutad och inbjudningen blef, uppå framställd propos., lagd till handlingarne.
Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande StatsUtsk:ts den 29:de sisth Augusti och den 2 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 141, ang:de föreslagna statsbidrag lör vägars anläggning och förbättring, bro- och hamnbyggnader samt kanaler, äfvensom sjösänkningar och andra vattenaftappnings-företag, m. (1. dylika föremål.
Usta punkten.
Gr. Wachtmeister, Hans:
Jag hör ej till deras antal, som vilja slösa med statens medel, och jag vill ej heller beskylla Stats-Utslct för att hafva varit för sparsamt, då det i de flesta fall gått till väga med verklig frikostighet.
Likväl skulle
Den 5 September f. m. 165 jag här vilja göra ett undantag, emedan Utsk:t, i fråga om anslag till förbättring af dåliga vägar, synes mig hafva varit alltför sparsamt.
I)å man tager i betraktande de stora summor, som för jernvägarne blifvit beviljade, och hvilka blott kommit relativt en ringa del af landet till godo, måste ovilkorligen den nu föreslagna summan af 450,000 rdr, som ungefär motsvarar en half mils jernväg, betraktad såsom ett anslag för hela riket, vara alltför liten.
Då man dessutom tager i öfvervägande att landstingen komma att utarbeta temligen omfattande förslag i detta afseende, böra väl, ehuru det är billigt att kommunerna sjelfva till någon del bekosta dylika anläggningar, tillräckliga medel från det allmännas sida vara i beredskap.
Jag får derföre hemställa, att R. o. Ad., med afslag å Utskits hemställan i denna punkt, ville besluta, att, i öfverensstämmelse med hvad Hr Oldevig föreslagit, en summa af 750,000 rdr måtte beviljas, för att under nästa statsregleringsperiod utgå till ifrågav:de ändamål, samt att denna summa, i likhet med hvad Utsk:t föreslagit, mätte ställas till K. M:s disposition.
Ehuru jag fullkomligt instämmer med den siste värde talaren i afseende på den ifrågav:de summans förhöjning till 750,000 rdr, skulle jag likväl vilja hemställa, att ett tillägg med afseende på vilkoren för densammas utgående måtte göras.
Vid förra riksdagen beslöto nemi.
St:r, då anslaget för detta ändamål ställdes till K.
M:s disposition, att ^:del af den anslagna summan ovilkorligen skulle användas i och för de 4 nordligaste länen.
Då jag icke i de motiver, som Stats-Utsk:t åberopat för att frångå hvad som vid föreg:de riksdagar varit vanligt, funnit något, som kunnat rättfärdiga ett sådant steg, isynnerhet som vi veta, att Norrlands behof af kommunikationer är lika stort, om icke större, än de öfriga delarnes af riket, för att dömma af de talrika ansökningar om bidrag, som från dessa trakter inkomma, måste jag anhålla, att U. o. Ad. ville besluta, att ifråga vide anslag måtte höjas till 750,000 rdr för att ställas till K.
M:s disposition, men att J:del deraf må anslås til) de 4 nordligaste länens behof.
Den fråga, som nu utgör föremål för R. o. Ad:s öfverläggning, har äfven inom Stats-Utsk:t blifvit med så stor omtanka sorn möjligt behandlad.
Man har sökt göra sig reda för de olika alternativer, som skulle uppställas, och kommit till det, enligt min tanke, ganska väl gruhdade förslag, som nu blifvit de respektive Riks-Stånden förelagdt.
Jag erkänner gerna att, då det finnes förslag till vägförbättringar, som upptaga en sammanlagd kostnadssumma af 1* million rdr, man måste anse den här föreslagna summan val liten; men jag tror äfven, att man icke kan till sådana företag, som nu äro i fråga, använda alltför stora summor, utan att andra vigtiga saker på samma gång komma att åsidosättas. 166 Den S September f. m.
Hvad nu särskildt beträffar den af Gr.
Wachtmeister föreslagna förhöjning till 750,000 rdr af ifrågav:de anslag, ber jag att få fästa uppmärksamheten derpå, att utom de 450,000 rdr, som blifvit ställda till K.
M:s disposition, Utsk:t äfven anvisat för de norra länens behof anslag till 2:ne större väganläggningar, hvaraf det ena belöper sig till 100,000 och det andra till 50,000 rdr.
Det var visserligen inom Utsk:t fråga om att förhöja den gemensamma anslagssumman och att deremot indraga de särskilda anslagsbeloppen; men just med afseende på Norrlands fördel ansåg man sig handla bäst, om man medelst särskilda anslag understödde de Norrländska provinsernas väganläggningar.