Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Oct är sälcdcS honom man har att tacka för denna sednare inrättningen, fotad pä säkrare grunder och i synnerhet Riksens Ständer- garanti.
Att sednare tider, äfwen wär, bär honom erkänsla berfb. re, är en gärd man är skyldig en sä wärdig och alltid högagtad RädSherre.
Grefwe Oe Ig O a r 6 i e. Förlät mig, bet war Riks - Cancelliet, Grefwe Kl. 6.
Oa I» (Zgreiis som redan pä i6so talet gas första Jdöen till en Banque, wid hwilken den nu nämnde ?g1mstcucia war säsom Chef och den kände Styresmannen.
Grefwe kl örner, H.ciolk Oörsn, Oek har icke warit min wana att neka nägot Ständ billiga förmäner.
Kan hända hafwa mina ätgärder i den wägen blifwit klandrade, och mina afstgter mihkändc.
Men wid detta tillfälle mäste jag bekänna, att jag ej kan wara af ben tankan, att bifalla Bonde - StändetS Tredje Band.
N:s 173, »74- an - 1360 Den 4 October. anhällan, emedan jag ej inser nyttan deraf för Bonde-Ständct, m.n wäl en möjlig skada för bet allmänna.
Bonde, StändetS Röst räknas lika med de andra Ståndens, utom i händelse af paria Vors.
I bet fall hwardera af de andra Ständcn stadnadr i skiljagtiga meningar, wore det Bonde - Ständets röst som afgjord?, vet är säledeS icke uteslutet ifrän decisions-rätt.
Men dä händelsen af paria Vors borde inom Banco , Wcrkek undwikas, war det i sölje af en friwillig bfwcrcnskommelse» som den tvid i8c»o Ä - Riksdag blef stadgad pä hittills brukligt sätt.
Om Bonde - Sländet dä ej warit nbjdt med wilkoren, hade det ju kunnat neka till det förest gna inträdet i Banquen.
När det nu pä beha wilkor ingätt i deltagan» de af BanqucnS Garanti och styrelse, ser jag ej hwarstre det nu skall begära dem annorlunda än de wore Lfwcrenskomne wid iZoo Nrs Riksdag.
. Genom det tillträde de nu hafwa i Banque», är tillfälle dem kemnade till nödig kännedom och tillräckeligc upptps-iingar om Banquens tillständ och styrelse.
Deruti hafwa de en tillräcklig säkerhet för sin Garanti.
Man har sagt att Bonde Ständer ej mindre äy nägot annat är upplyst om sitt interesse.
Ing är längt jfrän att neka det, men jag frägar, om de alltid äga den omtanka» att öfwcrrväga ej blott det närwarande, men ocksä följderna i framtiden.
Skulle ej hoppet om en minskning i pälagor, lätt kunna fbrniä detta Ständ att widtaga mätt och steg skadelige för Banco - Wcr« kers (kredit genom en för wida sträckt Sedelstock?
Är det i sädant fall rädeligt» att i ett ögonblick dä Ban, quen behöfwer allt stöd af allmänna Opinionen, göra Författningar som kunna, ingifwa farhägor och wind, ska allmänna förtroendet.
För min del skulle jag tro det wore bäst blifwa wid det redan antagna, och att B-nqucns säkerhet derigenom bäst dlifwer bewarod.
Ätffil - Den 4 Octsber.
Åtskilligt hördes härefter begära proposition pä Grefwe iVlölnei-8 yttrande.
Herr von 8 c k u l t r e n k e i m , k)avisi.
Jag fär den äran nämna, att det hedervärda Bonde - Ständet hade väl vid Banquens första insticktelse undanbcdk sig för en dä förmodad ägande mindre kundskap, att deltaga uti Banquens förvaltning, som häldre uppdrogs ät be sä kallade förnämare Ständer*; men detta Riks - Ständ har icke desto mindre med de öfrige Ständen sedan Garanterat Banquen, och med tillsatta Härads - Sigill bekräftat BancoOrdningen af är 1668.
Jag tror sälcdcs ej, att bifall till förevarande fräga skulle innefatta en förändring af den Äldsta Författningen.
För öfrigt, om Ribderskapct och Adeln skulle finna frägan böra hvila, intill desi Conllitutions - Utskottet utlätit sig öfwer Voteringssättet, skulle jag för min del ej hafva nägot deremot att päminna.
Herr Liivsrstolpe, kreciric.
Utan att deltaga i huswudsaken rörande Bonde - StänderUtvidgade Rösträttigyet inom Banco r Fullmägtige, .torde det tillätaS mig, att vid bet som en wärd Ledamot nyss anfört, som skulle Garantien af BancoWcrkct blott b>stä i en död Bokstaf utan betydelse, fä enligt Banco»Utskottets Protpcolls Utdrag af den IO Jun.
IZOO anföra ett helt annat fbrhällande, dä Är 1630, i .anseende till de brygg Krono - Länen IZOOOOO Oal, Sm:t, Rldderskapct och Adeln samt Preste - och Borgare - Ständen för Bangaens Credit ingingo uti ett . sammanskott till afbetalning derä, neml.
Adeln 52000 Dal. samt Uti Interesse af PantegodS 1754Z: 9: il Prcsterffapet 55Z7 Dal., och Borgerffapct 9319: 27 öre, tillsammans 84400 Oal. 4 öre, rz62 Den 4 lvctobor. 4 öre, Sw:k; och detta blott i förmägo af deras Garanti, säsom en grundpelare för Werkets beställd; ew Garanti, wid sednare Riksdagar hdgtidcligcn erkänd, dä frägor derom kunnat uppkomma.
Mätte den ock alldrig förfalla till obetydlighet: och om nägonstn sä skulle hända, mätte ätminstone icke mina ögon wittna om dess clyckeliga följder.
Hwad äter den äberopade bekräftelsen af 1668 Ä,s Banco - Ordning angär, medelst Härads - SignetcnS sättande derunder, likasom till Riksdags - Beslutet, hwilken omständighet i likhet med Banco - Utskottets witSord ägande ProtocollS,Utdrag af d. z Junii iZoo gerna mrdgifwes, säsom nödig wid sanctivnerandet af sjclfwa Författningen; sä bewisar dock samma bekräftelse sä mycket mindre, att pä det sätt som nn will uttydas, Bonde»Ständck jngätt i denna Garanti med Banco - Werkets ätföljande förwaltning, som bet hwarken deltog eller kunde päfordraS att deltaga uti ofwannämde sammanskott, eller finnes Är 1668 hafwa jämte de Tre öfrige Stän, ben befattat fig med nägon flagS Författning om Werkets styrelse, eller sä, som de Tre öfrige Ständen, utnämnt sine Fullmägkige och Commissarirr.
Oct lärer ej behöfwa bcwisas, att om rättigheten ägts, ben ju blifwit nyttjad.
Nu äter utmärka oweders'gliga Handlingar, inom Banqucns Murar fö-warade, att hwarken de 8 särskildta Jnstrucstoner, hwilka för Fullmägtige, B-nco-Commissarierne och flera
Ä 1668 utfärdades, och icke eller ken samma dag eller den 21 Sept. 1668 öfwer Banque, § Fullmägtige, Commissarie»: och Betjening utfärdade Stat, finnas undertecknade af andra än däwarande Landt - Marskalken Friherre sokn» (^IlenUjnkim, Biskopen 6 aralius j Talemannens ställe, och Borgare - Ständets Taleman Borgmästaren Olof lidner; ej heller den ät sockrirn kötrer ä ett Ba»co - Commissarie Ämbete ftr Den 4 October. iZ6z för Adeln meddelte Fullmagt, af andra än' nytznämnde ^ SkändF Talemän: och detta allt en dag tidigare än Banco - Ordningen af dcn 22 Sept. dä G-rån» ticns werka» wid Förwaltningcn ju icke sä hastigt som inom ckt dygn mätte warit förglömd; ocksä är i berörde Stat riomi^stirn utfördt hw.lka wörö Fullmägsige och CommiH-ikier för de Tre Stänbcn, men alldeles ingen för Bonde - Ständet: och lärer derutom täiuli» gen allmänt wara kändt, huru litet cllcr alldeles icke denne sä kallade Garanti gjorts wcrkande, dä wid flc-e framfarne Riksdagar frägor warit om Bonde - S!än, dets intagande i Secrcta Utskottet, hwaraf de tiders Banco -- Deputation utgjorde ett Utskott.
Dock detta allt, säsom i början är nämndt, icke anfördt i afsigt att motsäga nu egenteligen i fräga waraude ärende ej heller af annan anledning, än den en af mig alltid hdgagtad Ledamot och Män sjelf behagat gifwa.
Friherre Leöerström, ^acob.
Cn wärd Ledamot har sagt, att nu, medan wi äga en sä widt extenderad Sedelstock, skulle det mbjligtwis icke wara rädligt, att medgifwa Bonde - Ständet ett mera gällande omrbstningssätt.
Jag hemställer om samma skäl icke gäller för bewiljandet af Bonde - StändekS begäran; ty ju mera Sedelstocken är extenderad, desto mer behöfwer Banquens Credit genom det allmänna förtroendet understödjas: och hwilka skulle fbljderne blifwa, om till exempel Bonde - Ständet skulle bjuda till akt undandraga Banco -.Verket stn Garanti.
Friherre 8 t s tz 1 von Ik o Uttern, Lorsttr I^uävig.
Jag har hörk att man sökt ädagalägga huruwida Bonde - Ständet kunde draga nägon nytta af ett förändradt Voterings - sätt.
Jag tror att det är betta Ständs ege» sak att derom döma.
Här 1^64 Den 4 October.
Här bör ivisas hwad skada deraf ffulle följa.
All in» gä i dcn förra frägan skulle se ut, som wille wl upp» häfwa ost till förmyndare för ett annat Ständ. Grefwe Oe Is.6ar6ie, ^gcok:
All» drig kan jag föreställa mig en sädan olaglighet, som dcn att Bonde» Ständct kan borttaga - sin Garanti, möjlig.
Hwad kan wäl dertill berättiga detta Ständ, dä alla wilkor ä de andra Ständens sida oryggligett hällas: pä samma grund skulle ju hwart och ett af de andra kunna opätaldt göra detsamma, och om, emot all rimlighet och all förmodan, Bonde - Ständct, för det man ej blindwis bifölle hwart enda af betz begär, skulle afsäga sig den delagtighet och dcn Garanti de sedan iZoo Ärs Riksdag äga i Banquen, ser jag ej derföre, akt Banquen nu, mera än förut, skulle perj» clitera, eller en större osäkerhet för densamma uppkomma, än förenämnde Nr, innan, pä Bonde-Ställ» dets enträgna begäran, de andra Tre Ständen kemnade detsamma denna förmän, och fär jag än ytterliga» re begära proposition pä Grefwe d-lörneks yttrande.
Herr k saklin, ^soksn ^äolk, conformerabe sig med Grefwe lie la 6arclie, tilläggande-, att lika som man ej kunde ätertaga sin borgen, kunde man ej undandraga sig en ingängen garanti.
Friherre Legerström, ^»cok, frod» de att en garanti ej kunde liknas wid en borgen: ty om man wid en Riksdag ingätt i en garanti, sä mätte man wid en annan Riksdag kunna lemna den.
Herr Silverstolpe, 6ustsk ^brsksm:
Jag erkänner fullkomligt lika med Grefwe 6s I» Laröie, akt en giswe» garanti icke kan ätertagas. Hwad Den 4 October. iz6z Hwatz äter nyttan för Bonde - Ständet af en lika röst som dr andra Skänden j Banco-ärendc^ angär, är efter min tanka icke här derom fräaa: wi döra endast se till hwad som är rättwist, och om garantien är o» rubblig, är rättwisan klar.
Ledamot har iawändt att Bonde- Ständet redan ingätt i wilkor- som ej böra kunna ändras.
Utom det alt ingen ting hindrar att icke det beslut som w!d en Riksdag bljswit tagit, ivid en annan kan undcrgä förändringar, sä wSgar jag fräga Riddcrffapet och Adeln sjelf om del skulle kunna gilla allt hwad som ivid iFvo ärs Riksdag befldtS, och om icke wilkoret! hwarundcr ansökningar dä kunde göras och winnås wörö helt andra än de som gälla för denna Riksdag.
Larl 6sbriel, Jag för min del finner ej, att Bonde - Ständet kunde wara beräktigadt Stertaga fin garanti, sä länge de andra Sanden tilläta alt de med detsamma ingängna wilkor äga bcständ.
För öfrigt synes mig i detta ämne redan'sä mycket wara taladt, att det ej mera torde ätersiä, än Herr Grefwen och Landt - Marskalkens proposition till sakcnS afgörande.
Herr von SckultLenkeim, vsviä, erindrade att frägan om garantien hade fört Riddcrffapet och Adelns uppmärksamhet för kängt frän ämnet; han wille allenast tillstyrka att Riddcrffapet och Adeln mätte med öswerläggning gä till wäga, dä de skulle fatta ett beslut, som rörde ett annat Ständs sä betydcliga intcrehe.
För öfrigt förklarade han fig nöjd om proposition ffedde till uppskof med förewarande fräga, till dest ConstitutionS - Utffottet utlätit sig öfwer UtffottetS voterings,sätt. rz66 Den 4 Octobev.
Herr Grefwe» och Landt-Mar, skalken giorde proposition till bifall pä Banco-Uiskottets utlätande.
Nej klandadt med Ja.
Herr Grefwrn och Landt-M arskal k en, bä antalet as Ja icke tyckes wira betydelig» far jag p^opo era Ridderffopcts och AdclnS bifall pä den af Grefwe körner, Lsr!
Lsbiie i, yttrade tanka» Ropades Ja, Nej och Votering.
Derefter vplattcs, justerades och gillades följande Voterings. proposition. ven som bifaller Banco, Utskottet- P-otoeoll-» Utdrag rörande Bonde - StändetS omröstning-- sätt i Banque» skrifwer Ja.
Dea bet ej will, skrifwer Nej. Winner N-j är Betänkandet Magit, och förs blifwer fåken i det skick den »vid i8oo ärs Riksdag, enligt Bonde, Ständets dä gjorda begifwande, försåt» tes. Herr Grefwe» och Landt,Ma rskärten, anmälte att Riddarhus.
Utskottet tillen. nagif - Den 4 Gctober. izö? nagifwlt, att Licutcnanten sosisn ^löl IsiKjelm, som under d. 2y Junii sistl. bllfwit i A» dcligt Ständ up>)öjd, inlemnat sitt diplom i.hwilkck ock nu för Ridderskapet och Adeln företedde-) sch ha» be alla nödiga prestanda fullgjordt; i anledning hwaraf Herr Landt - Marskalken proponcrade att Adeliga Ätten !^Iö1!t.r!a)eim mätte under Nro 2202 pä Riddarhuset fä introducerad Bifölls.
Derefter fbretogS voteringen, hwilken efter full» ändad rösträkning befanns hafwa utfallit pä följande sätt. 3a ?r Nej 62 I anledning hwaraf Herr Grefwen och Landt» Marskalken förklarade, att Högloft.
Ridder skåpet och Adeln hade bifallit den af Bonde - Srändet rörande smröstningsrätten i Banque» gjorda begäran.
Ridderskapet och Adeln ätskiljdes kl. 4.
Lilverlioixs.
TiSs iz68 Den 10 October Tisdagen den ro October. klenum kl. 9 förmiddagen.
JustcradeS följande:
Utdrag af Protokollet, hället i Kög» lofl.
Ridderskapet och Adelns klenum ben 4 October 1829. S. D. FbrcdrogS ä nyo Lag - UtikottetS den zo Sept. upplasta och pä bordet lagda Betänkande an» gäende RättegängS-Ombud; hwilket till berörde Utskott blef äterremitteradt i anledning af gjorda anmärkningar, hwilka äfwcnledcS till Utskottet skulle aflemna-.
De supra.
S- D. UpplästeS ä nyo, och bifölls, Lag-Utskottets d. 22 Sept. pä bordet lagde Betänkande af den zo Äng. angäende rättighet för Afgärda By att söka skifte med Bolby i Skog och Utmark: hwarom dr Respective Siänden skulle genom Utdrag af Protokollet »vänligen underrättas.
Dt supra. S. V. Beslöt Höglofl.
Ridderskapet och A» beln att lemna sitt bifall till Lag-Utskottets den 22 Sept. pä bordet lagda Betänkande af d. 2Z Aug. rö« rande Lagens rätta förständ i IX Cap. 1 § Ärfva Balken: skolande- detta beslut genom ProtocollS - Ut» drag de öfrige Respeetive Ständen »vänligen meddelas.
Dt supra. S. D - Den lo Gcloher. S. D. Föredrogs ä nyo Allmänna Bcswärs» och Economie - Utskottets d. 22 Sept upplästa och pä bordet l >gda Betänkande angäendr Ströinmings-fisket wid RiketS Stränder och Skärgärdar; och blef hwad Uiskvttet i afseende dcrpä tillstyrkt af Högloll.
Riddcrskapct och Adeln ogilladt, anseende Riddcrskapet och Adela tjcnligast att häoanefter mä fbrblifwa wid hwad j Kongl. Majus Stadga och Ordning för Rikets HalsSkär« Ström - och Jnsjöfnke af d. 14 Nov. 1766 stadgas och fbreskrifwcs: och stulle genom Utdrag af Protocollct de öfrige Respective Ständen härom wänli» underrättas.
S. D. Föredrogs ä nyo Allmänna Beswärs» och Cconomie - Utskottets d. gO Sept. upplästa och pä bordet lagda Betänkande rörande ett af Lagmannen och Riddaren Vestell till Wällofl. Borgare, Ständet inlemnade Memorial, hwari, till winnanbe af mera lätthet för Allmogen att komma till kännedom af de Lagar och Författningar, som lända dem till efterlefnåd, införandet af deras Summariska innehäll i Almanachorne förefläs; och som Ridderskapet och Adeln fann dels att detta mäl icke cgcnteligcn wore ett Riksdagsämne, och dels att det äsyftade ändamälet pä annat sätt och lika tjenligt kunde winnås, kunde Riddrrffapet och Adeln till Utskottets tillstyrkande icke sitt bifall lemna.
Och skulle om detta beslut de öfrige Respecti, Ve Ständen, genom Utdrag af Protokollet, wänligm underrättas, ^le luxra. S. O. Biföll Högloft.
Ridderskapet och Adeln, uppä de stäk Riddarhus - Utskottet i deH d. II Aug. pä bordet lagda Memorial af d. i:ste i samma mänad anfört, att för de i senarctider till Grefwelig eller 1Z70 Den w <tctober. eller Friherrelig wärdighet upphöjde Ätter, Hukwubmans na - rättigheter för de yngre och Icke till högre wärdig» het upphöjda Ättegrenar, bör gä i rätt nedstigande Linia pä SwärdSstdan jfrän den , hwilken nu är Huswadman; men di öfrige Ättemän, af de tiil hdg^e wär» dighek upphöjde, stä säsom Expectantcr till dctz deras ordning i den högre wärdighctcii inträffar: hwaronr Utdrag af Protocollet ffulle till Riddarhus - Urkoltet expedieras. HIl supra. S. O. Sedan Riddcrskapct och Adeln utaf Banco - Utskottets denna dag upplästa ProlocollS - Utdrag af d. 29 Sept inhämtat, att Banco - Fullmägtiges Protokoll för d. iz sistl.
Marti! innehällandc berättelse om de händelser som dä inträffade, och hwilkct ^ genom ett Memorial af Ryttmästare» Grefwe ^xas kstamilton blifwit till tryckning i fräga ftäldt, icke innefattade nägot som inom Banque» hemligt hällas bör; beslöt Ridderskapet och Adeln att berörde Protokoll genom Banco - Utskottets försorg skulle till trycket befordraS: hwarom de öfrige Respective Ständen skulle genom Utdrag af Protocollet wänligen underrättas.
Ut supra. S. O. Uti ProtocollS- Utdrag af d. 29 Sept. som i bag upplästes, hade
Banco- Utskottet jämte tillkännLgifwande af UlskottetS genom votering uttryckta tanke t afseende pä innehället af Majoren Friherre ^acob Lesterströmg till Utskottet remitterade Oinamcn äfwenwäl anmält huruledes, i anledning af Ridderskapet och AdelnS föreskrift att en berättelse om Realisationen inom 14 dagar borde afgifwas, samt Wällofl. Borgare»
Stäfldets önskan att ju förr desi häldre ben afgifwan» de Relationen mä warda till Riksens Ständers klen» hfwerlemnad, men hwaröfwer
Le 2:ne öfrige Resp^-l ve - Dcn io Octobsr. 1371 ve Stänben sig icke utkätit, Banco -Utskottet funne sig böra Riksens Ständers godtfinnande underställa, huru» wida cn särskilt berättelse om Realisationens företagande bör afgifwaS, eller ock förhållandet de^af endast j den allmänna berättelsen intaga-: och bcflbt Riddersk pck och Adeln, efter öfwerwägande af denna Banco» ' Utskottets hemställan, att wkd sill förut fattade och Ba, co r Utskottet meddelade beslut i detta ämne för» tlifwa, äliggandcs altsä bcmälte Utskott att med stn berättelse om förloppet med Realisationen, jemte Ban» «o - Fullmägtigcs förklaring deröfwcr, skpnbsammeligm till Riksens Ständers klena inkomma, klc supra. S. O. I anledning af frän Riks, Ständer» till Banco - Utskottet ankomne särikilte remisser, hade Utskottet i Protocolls»Utdrag af ben 2Z Sept. svin den 27 derpä följande hoS Ridderskapct och Adeln uplästkS och pä bordet lades, rörande det Hedcrwärda Bonde»StändetS yttrade önflan om cn sä beskaffad förändring i det hittills brukeliga omröstnings - sättet HoS Banco - Fullmägtige, Banco - Utskottet, samt Rik, sens Ständers till Banco - WcrketS bfwersecndc tillför» ordnade Revisorer, att dek Hedcrwärda Bonde-Skändct dcrwid mätte äga lika rösträttighet med sine R-sprcli, ve Med - StänderS Fullmägtigc, afgifwit det yttrande, att Utskottet funnit för de z:ne äldre Banquen garanterande Ständen nägra omständigheter af sä hufwud» saklig beskaffenhet sig icke förete', som kunde hindra dem att genom bifall till det Hedcrwärda Bonde-Stän» del§ begäran, cn lika rösträttighet inom Banco Merkel, kemna dct Hedcrwärda Ständli ett förnp dt weinmä» le af wälwilja och wänffap:
Och som Riddcrsk'pet och Adeln, ester ämnets noggranna skärskådande, best t att till Bt^co - Utskottets Uklätande sikt iis- ll lemna, alltsä ffulle detta Beslut sä wäl det Heder wärda - 137» Den 10 October. wärda Bonde - Ständct, som dc andra Respcctive Ständer» »vänligen ivid handen gifwas.
Vt Lupin.
I anledning af sistnämnde ProtocollS - Utdrags justering yttrade sig:
Grefwe körner, Lsrl Qabrie!, Sedan Ridderskapet och Adeln nu bestulit att det Hedcrtvärda Bonde - Ständct mä inom Banquen tillerkännas en Omröstningsrätt lika med de bfrige StändenS, torde Ridderskapet och Adeln äfw-n finna; att nddigt bllfwer b>stämma clt sädant Dot.ringssätt, hwarigcnom j sä wigtiga frägor, som i Banquen ofta förekomma, puns Vots, och derigenom inaelivitet mätte undwikas.
Herr V o n 8 ck u l t 2 e n k e i m, Os, vist.
I afseende pä ben fräga Herr Grefwe biörnar nu wäckt, spnes mig naturligast wara, om Ridoerskapet och Adeln med dess afgjbrande uppskjuter till desi Constitutions - Utskottet yttrat sig om Doteringssättct i Allmänhet inom Utskotten och Omröstningar inom Banquen emedlertid werkställaS, pä sätt hittills brukeligt warit.
Herr von 8ckult2enkeim usbad sig ait wid detta tillfälle äfwcn fä yttra sig i et annat ämne, som för detta icke wore främmande och anförde derefter följande till Protocvllet.
Jag har alltid, sä i tal som i skrift, med sorgfällighet och efter allt mitt begrep, iakttagit sanning, hwars helgd grundlägger rätthetcn af alla flutsatser, och rättwisan wid alla namngifna Dygder.
.Ingen har hitintill funnit tjenligt, att pä min utsaga gifwa mig dementi; Liktväl, dä jag wid Högloft.
Ridderska - Den 10 October. 1375 pej och AdelnS sista kienum, säsom ett bidragande skäl till bifall af det Hcderwärda Bonde - Ständerbegäran, att Ivid Voteringar i Banquen njuta tika rättighet med de öfrige Respektive Ständen, anförde att ehuru Bonde-Ständer wid B nqueiiS stiftelse
Är 1663, till följe af en dä förmodad mindre kundskap, undanbad flg all deltagning i B-wquens förwaltning, hade dock samma Ständ nägra Lttckor derefter lika med de öfrige Ständen garanterat Banco»Merkel, och med tillsatta Härads - Signetta bekräftat BancoOrdningen; sä behag de Herr Banko-Commitzarien krecjria Silfverstolpe inwända, att min uppgift icke med sanningen bfwerenSstä adc. Wid den Högaktning och tillglfwenhet jag hyser för denne Hedersman sä wäl som för betz förträffeliga Söner, kan jag icke resentera en sädan förebråelse; men som tillwitelsen skedde vffmtcligen af en i ämnet sä betrodd kännare, som skrifwit Banqucns Historia, sa nödg.s jag ock offentkligen bestyrka syningen af min uppgift med ett rxtraderadt Betyg ur Riks - Archivet, sä lydande; "Att det i Kongl. Mafitj och Rikets Archiv förwarade Original till Riket- Ständer- Banco - Ordning af Är l658 är undertecknadt af alla Fyra Riks - StändcnBcfullmägtigade Ombud, pä det sätt, att, i stället för Bonde - Siändets Deputerades Namn, Twänne Härader- Sigell för hwart Län finne- wara denna Act undersatte, enligt hwad den tiden Allmänt brukligt war att förse Riksdags - Beslut och andre Allmänne Riksdags - Akter endast med Häraderncs Sigill; Och befinncS äfwen stundom Borgare - Ständet hafira 'bekräftat Riks - Actcr pä dylikt sätt blott med Städcrnrs Sigill; hivilkct allt härmed pä begäran intygas af Stockholm den s October 1809.
O. 8unäei.
Actuarie i K.
Riks - Archivet." iz74 Den 10 Oetober.
Jag beder ytterligare till upplysning fä tillägga, att de z:ne Ofrälse S.änden i gemen, säsom upps skrämde af den sä kallade kalmstruiBilka Bankens mitzöde, wisade i början mycken betänklighet, att ingä uti den Kongl. Förmyndare Regering?, s Anmaning under den 17 Junst 166Z till en ny Riksens Ständers Danks upprättande; Men i synnerhet undanbad sig Bonde - Ständek allt deltagande uti Ba.quens styrelse, som det synes af Riddarhus»P vtvcollct af b. 6 Julli 1668, p. 8Z4. pä sätt som följer:
Att de andre förnämare Stånden wille betänka, att de icke hade Zärftänd derpå:
De andrL gode Zerrae af de and-ra Ständen matte göra hwad dem synteS bäst i det fallet, och det som för dem kunde nvttigast wara; men läts Bonden wara fri frän säd ma saker, som han icke förstär r
Men dä till Banqucn uppdrogs intägten af Kronans diverse inkomster, sä wäl som Wärdén af Privata Medel, sä fann Kongl. Maj:t för godt i LillständsBrcfwct af den 17 Sept. 1668 och l Kongl.
Försäkringen af samma
Datum uppdraga och öfwerlata samteliga 2xrksenS Ständer Wexel och LäneBanken sig antaga.
Hwarfbre och samtclige RikSsenS Skäudcr i Riksdags - Desiutct af b. 22 Sept. förklarade Förordningen om Banken i Stockholm, för en af Dsi enhällraen wcdertagen Lag - eftersom wl pä det kraftigaste fördundit Tbynsamma att föriwara, best>dda och h -ndhaftvå m. m. och blcfwo sä Riksdags , B-siutck, tom dcn äbcropadc B:nco - Ordningen af samtlige StZndcnS bcfullmägtigade Ombud med Underskiister och Signcten bekräftade.
Det läses ock i det tryckta Exemplaret, som till hwarje Banco - Deputerad öfwcrkötes, dc O den:
Till yttermera wisö, är Thetta mod wära Namnö »lnderterknande, samt wära eg. na.
Den io Hctöbet. 1Z7§ sä ock Stads-och Härads Gigneteri be» kräftadt, soin skedde i Stockhol;» then 22 September Är 1668.
Nägon annan offentelig löftes.
Att, eller Garantie, gifwes icke.
Imedlertid hafwa pä Bonde - Ständets anhållan, dc z:ne första Ständcn oafbrutic fortfarit, att genom stne Vcputcra» dc besörja om Banco - Werkcts Styrelse.
Oä ifrän I2tte Seclet Riksmöten merendels moro sä kallade Her» redagar, och Bonde» Ständet först ä Konung 6n^ool. ktt.8 tid fick särffildt Cancellie och Sam» lings-Rum, sä wörö Bönders Financckunskap ganska ringa, och kuttdc ganska fä läsa, skrifwa eller teckna sina Namn, hwarsöre de ock
Är 1663 pä goda skäl undanbädo sig Banco - Förwaltni->gcn.
Omständighc» terne hafwa sedan blifwet märkeligcn förändrade; Bons be - Ständct här, wid förökta instgter, sätt inträde uti Stats - och Hemliga Utskottet.
Wid 1302 Ärs Riksdag bcgärte detta Riks - Ständ tillträde till BanqueN, som till mera öfwerensstämmelscS winnande understöd» des genom Memorial af Hans Crellcnce m. m.