Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då Rikets Ständer visat välvilja för Ammen, och man satt värde på revisionen af Cassan, tycker jag man gerna saklöst kunde bevilja denna revision.
Jag anhåller sålunda om bifall å Utlåtandet.
Men på det vi 64 Den 12 Octo b er f. rn. må undgå votering, får jag begära upplysning, huru de andra tre Stånden afgjort frågan.
Jag är förekommen af Herr Rosenblad uti anhållan, att få höra, huru de andra Stånden afgjort saken.
Jag är för närvarande icke i tillfälle, att kunna lemna upplysning, huru denna fråga blifvit af de frenne öfrige Stånden afgjord.
Herr Lefren: Herr Rosenblad tyckes hysa den tanka, alt jag varit emot granskningsrätten.
Jag är tvertom för densamma, och har varit ibland dem, som svarat nej till den sist framställde propositionen.
Jag har endast önskat, att, om granskning skulle blifva beslutad, den ej måtte sträckas längre, än som vederbör.
Min mening är ej att inskränka Revisionsrätten; jag vill blott, att den skall medgifvas under den förklaring, att den icke måtte sträckås längre, än till Statsmedlen.
Jag instämmer visserligen deruti, att få Cassör äro så litet i behof af Rikets Ständers Revisorers granskning, som den ifrågavarande; men jag anser olämpligt att stadga ett undantag, som strider emot deras allmänna granskningsrätt.
Man har tyckts fästa mera vigt vid det sednare Utlåtandet, än vid det första; hvar - Den 12 Octo ber f. m. 65 hvarföre, vet jag icke; ej heller hvarföre vi ingen proposition derpå erhållit.
Jag anser visserligen att proposition på det första vore rigligast, emedan det sednare endast åberopar det förra; men är dock nöjd, hvilketdera som till bifall framstäiles.
Som afgörande! icke synes kunna ti 11 vägabringas utan votering, skall jag till förekommande af uppskof dermed genast begära dens öfverlemnande åt mina motståndare, att bestämma Contraproposition.
Jag är af den tanka, att man ej bör lägga binder i vägen för granskning af de medel, hvilka lemnäs ifrån StatsVerket, synnerligen som denna princip är följd vid CivilStatens PensionsCassa, och denna Cassa står i det närmaste förhållande med Armeens PensionsCassa; men jag hemställer, om ej de olika menirigarne kunde förlikas, genom en ändring i sista raden af Utlåtandet, hvarigenom äfven StatsUtskottets afsigt kunde vinnas.
Der står, att granskning skall ske af de inkomster, som af Statsmedel bestå eller uppkomma.
Om detta fick ändras till granskning af de årliga anslagen från StatsVerket, så kunde ingen tvetydighet uppkomma, men effecten vore densamma.
På det senare förslaget kan jag ej ingå, ty Friherre af Nordin har 45 h. r> 6(5 Den i2 O c tobe r f. m. visat, att Cassan äger andra Statsmedel till sin disposition, än de årliga anslagen.
Jag anhåller äfven om votering.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att, då Piidderskapet och Adeln tillåtit honom inhämta Ståndets yttrande rörande Utskottets hemställan i dess sednare Utlåtande, hade alla propositioner på grund deraf blifvit framställde.
Då votering nu vore begärd, ansåg Hans Excellence Utskottets hemställan i dess sednare Utlåtande böra blifva Japroposition; och ankomme det på Ridderskapet och Adeln att bestämma, huruvida Contrapropositionen borde blifva enkelt afslag, eller att någon revision icke ansågs för närvarande erfordras.
I det fall voteringsproposition en skall blifva sådan, Herr Grefven och LandtMarskalken nu sednast föreslagit, har jag stridt utan förhoppning att få min tanka gällande.
Jag förenar mig uti den af Herr af Billbergh tillstyrkte förändring.
Till Herr Ribbings upplysning får jag nämna att Liggemånaderna äro en bestämd Statsintrad, som på i^Jo- eller i^4°"talet', då Ständerna voro i behof af penningar, beslöts på det sätt, alt
Chefsplatserna skulle stå i 2 månader och de mindre platserna i 4 månader vacante.
Denna inkomst donerades sedan till PensionsCassan.
Om orden: årliga Statsmedel fingo i Ja-propositionen inflyta, vore min tanka der uttryckt.
Den 12 October f. m. 67 Herr Ribbing:
Jag skalle gerna gå in på Herr Lefrens proposition, så vida jag trodde, att alla delade den åsigt, att liggemånadsraedel äro Statsmedel; men som jag förmodar, att skiljaktighet i detta afseende kan uppstå, och måhända Herr Lefren sjelf finner, att han i detta medgifvande gått nog långt, anhåller jag, att Ja-propositionen måtte innefatta Utskottets Utlåtande.
Jag tror mitt omdöme icke vara skarpt nog, för att här genast utreda, hvad som i den sammanblandade Cassan är Statsmedel, eller icke.
Jag kan således icke inlåta mig på någon jemkningsproposition, som möjligen vore obillig emot den ena eller andra delägaren, utan får, sedan jag ej kunnat hindra sammanblandningen, öfverlemna till vederbörande, att tvista om utredningen.
Då Herr Grefven och LandtMarskalken framställde proposition till afslag å.
Utlåtandet, tyckte jag, att denna proposition blef med ja besvarad.
Jag anhåller derföre, att afslag måtte blifva Contra-proposition.
Om Ja-propositionen vill jag ej yttra mig, ty emot densamma kommer jag att rösta nej.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställde följande Voteringsproposition : 45 h. 5* Den 11 October f. m.
Ben, som Infaller, att, på sätt StatsUf skottet uti dess Utlåtande N:o 249 hemställt, Rikets Ständers Revisorer må tillhöra, att granska Armeens PensionsCassas räkenskaper och förvaltning för de fonder, som af Statsmedel bestå eller uppkomma, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, anses StatsUtskottets berörde hemställan böra förfalla, på den grund, att Ridderskapet och Adeln för närvarande icke finnér en sådan revision vara behöflig.
Voteringen börjades klockan ett qvart till 2 e. m. och befunnos vid voteringens slut, sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit, som följer:
Ja ■— 60.
I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen serskilt förde protocoll blifvit uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, det Ridderskapet och Adeln således beslutat, att Rikets Ständers Revisorer må tillhöra, att granska Armeens PensionsCassas räkenskaper och för - Den 12 Octo ber f, m. 69 vältning för de fonder som af Statsmedel bestå eller uppkomma.
In fidem Protocolli, O. J. Lagerheim, Måndagen den 12 Oct. 1829.
Upplästes till justering oell godkändes ett ProtocollsUtdrag förden 8 dennes e. m., innefattande Ridderskapets och Adelns beslut, angående regleringen af Tredje HufvudTiteln; samt tvänne ProtocollsUtdrag öfver Ridderskapets och Adelns i plenum berörde eftermiddag i öfrigt fattade beslut.
Då anslaget till vidmakthållande af FörsvarsYerkets materiel tvifvelsutan är i alla afseenden den vigtigaste punkten af Statsregleringen; då RiksStånden härutinnan stadnat i olika beslut, hvaraf följer, att något eller några bland Stånden, på ett eller annat sätt måste foga sig efter hvad ett eller flera härom förordnat; och då Ridderskapets ochAdelns beslut i denna • omständighet sanna - 7o Den 12 October e. m. likt i hufvudsaklig molin grundlädes af de upplysningar, som under discussionen här meddelades, dels af Konungens Rådgifvare, dels af de„ förvaltande Verkets Ledamöter; upplysningar, af hvilka de öfriga RiksStånden hitintills varit i saknad; vågar jag vördsammast hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln skulle finna godt inbjuda sina respective MedStänder, att med Ridderskapet och Adeln förena sig uti dess i 25:te punkten af Tredje HufvudTiteln fattade beslut.
Jag kan visserligen ej förmoda annat, än att samma pluralitet, som här beviljade anslaget lill materielen, äfven skall bevilja den nu föreslagna åtgärden; men jag anhåller dock, att denna fråga må till nästa Plenum uppskjutas, på det jag må äga tillfälle att äfven till de andra Stånden få bifoga min enskildta tanka.
Af samma anledning, som Herr Crusenstolpe begärt, att de öfrige
Stånden måtte inbjudas att förena sig i Ridderskapets och Adelns beslut om materielen, anhåller äfven jag, att, enär Ledamöter af StatsUtskottet här lemnat vårt
Stånd upplysningar om verkliga tillgångar, dem Utskottet icke uppgifvit, Ridderskapet och Adeln måtte generelt inbjuda de öfrige Stånden, att, på grund af dessa upplysningar, instämma i allt hvad Ridderskapet och Adeln i afseende å Statsreg - Den 12 October e. ra. 7i leringens 2:dra och 3:djc HufvudTitlar beslutat, helst Riksdagen derigenom skulle kunna sex veckor förkortas, emedan någon fråga då icke skulle behöfva att af Nämnd afgöras.
Grundlagens stiftare tänkte sig, att Stånden på deras 4 olika kamrar skulle kunna fatta olika beslut om Statsregleringen, och förordnade derföre en Nämnd.
Jag befarar, att, om vi lösrycka detta stadgande, och göra en början med att skicka på de andra 3 Stånden hela Statsregleringen, vi skola komma i ganska kinkig belägenhet, då det Stånd, som nekat alla skattehöjningar, i sin tour torde inbjuda oss att förena oss i dess beslut.
Jag afstyrker derföre de föreslagne inbjudningarne.
Blott i ett enda fall skall jag icke motsätta mig.
I afseende på inbjudningen om Statsregleringens Andra och Tredje HufvudTitlar, instämmer jag till alla delar med Herr Hjerta.
Jag tror dessutom, att en sådan inbjudning ej skulle vara artig mot de andra Stånden.
Den skulle äfven, såsom Herr Hjerta uppgifvit, kunna hafva den följd, att ett Stånd, som afslagit de fleste anslagsförhojningar, inbjöd Ridderskapet och Adeln att deruti sig förena; sådant kunde dock icke inträffa med den enda af mig föreslagne punkten.
Herr Hjerta har nämnt den majoritet, som på Riddarhuset beslöt anslaget till materielen.
Jag 72 Den >2 October e. m.
Ler att få påminna, att detta beslut fattades af Ståndet enhälligt, och alt blott tvenne Ledamöter deremot reserverade sig.
Hvad Herr Hjertås tillämnade serskildta reservation mot den af mig föreslagne inbjudningen beträffar, ser jag ej, att den kan hindra Ridderskapet och Adeln, att angående min hemställan fatta sitt beslut; emedan Expeditionen ej binner att så hastigt afgå, och Herr Hjerta således till i morgon gerna kan hafva sin reservation färdig.
Det förefaller mig helt naturligt, att Herr Hjerta, som undertecknat en till Rikets Ständer ställd skrift, hvaruti de uppmanas att förblifva vid 1823 års Statsreglering, nu bestrider inbjudningen till de öfrige Stånden, att genom Statsregleringens bifallande förkorta Riksdagen.
Men då Ridderskapet och Adeln, på grund af särskildte upplysningar om lillräcklige tillgångar, fattat sitt beslut, är det så mycket större skäl att inbjuda de öfrige Stånden, helst StatsUtskottets Betänkande icke lemnat en allmän öfversigt af alla tillgångar och behof.
Jag kan således ej afstå från mitt yrkande, utan anhåller om votering.
. Herr Crusenstolpe:
Jag vill blott fästa Friherre Cederströms uppmärksamhet derpå, att alla RiksStånden hafva inom sig Ledamöter af StatsUtskottet, och att upplysningar af dem således icke bordt saknas.
Den la Octobei' e. in. 75 Men Ridderskapet och"
Adeln har deremot inom sig ytterligare Konungens Rådgifvare oell Föredraganden i Corn mandomål, 1j vilkas upplysningar hufvudsakligen verkade vid heslutet om materielen, och hvilka upplysningar icke annorlunda än genom afskrifter kunna de öfrige Stånden meddelas. Grefve von Fersen, Hans:
Som jag ej kan finna annat, än att Herr Crusenstolpes ifrågavarande hemställan om inbjudning är en ny motion, instämmer jag med Herr Hjerta deruti, att den må blifva hvilande på bordet, på det den må kunna afgöras i ett mera utredt skick.
Jag finner en stor oformlighet i Herr Crusenstolpes motion , och tror, att rätta tiden för ett sådant förslag ej inträffar, förr än StatsUtskottet af gifvit sitt jemkningsförslag i ämnet.
I öfrigt bestrider jag helt och hållet detsamma.
Men om, i följd af Herr Hjertås och Grefve Fersens anhållan att frågan må hvila på bordet, den först i nästa Plenum skall afgöras, och jag då icke äger tillfälle att vara närvarande, så reserverar jag mig mot beslutet af den enhällighet, som Herr Crusenstolpe nyss behagat kalla den.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken förklarade, att då af de tvänne frågor, hvilka blifvit framställde, den ena, innefattande Herr Crusenstolpes 74 Den 12 October e. m. hemställan om inbjudning till de öfrige RiksStånden att förena sig i Ridderskapets och Adelns beslut uti en särskild punkt af Tredje HufvudTiteln, blifvit af åtskillige Ledamöter begärd på bordet, ansåg Hans Excellence sådant, enligt 49 §•
Riksdagsordningen, icke kunna vägras.
Men hvad beträffade den andra frågan, som innefattade Friherre
Cederströms förslag om inbjudning till de öfrige RiksStånden att förena sig uti alla de af Ridderskapet och Adeln i afseende å Andra och Tredje HufvudTitlarne af Statsregleringen fattade beslut, så enär detta förslag väl blifvit bestridt, men icke begärdt på bordet, ansåg Hans Excellence sig nu böra derå göra framställning.
Herr Crusenstolpe begärde Friherre Cederströms förslag på bordet.
Friherre af Nordins Carl Johan, förenade sig med Herr Crusenstolpe. Haris Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att sedan äfven Friherre Cederströms förslag nu mera blifvit begärdt på bordet, komme detsamma ock att jemväl förblifva hvilande.
Fortsattes pröfningen af StatsUtskottets under N:q 249 afgifne, och den i4 sistlidne September f. m. på bordet lagde Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut med deld te Betänkanden, dels under N:o 145, angående RiksStalens Sjunde Den 12 October e. m. 75 HufvudTitel, innehållande PensionsStaterne, dels under N:o tfå, angående bidrag af Statsverket till Armedens PensionsCassa och AmiralitetsKrigsmansCassan.
CivilStatens PensionsInrätlning.
Uppå gjord framställning blef denna Punkt af Piidderskapet och Adeln bifallen.
Anslagen för Militaire Embets- och Tjenstemiins samt Underofficerares och deras 'vederlikars Enkor och barn.
Herr Franc SparreBengt Erland: Sorn Utskottet i det närmaste föreslagit bifall till hvad jag begärt, kan jag ej annat än anhålla om proposition till bifall å Utskottets tillstyrkande.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition till bifall å denna punkt i StatsUtskottets senare Utlåtande.
Pmpades Ja.
Bidrag af StatsFerket till Arme'ens PensionsCassa och AmiraUtetsKrigsmansCassan.
Armcens PensionsCassa.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken erinrade, alt uti Utskottets öfver della ämne först meddeldte Betänkan - ?
Dun 12 Octo ber e. in. de under N:o 146, hvilket i senare Utlåtandet blifvit oförändradt bibehållit, förekom ett af Utskottet afgifvit yttrande, rörande revision af Arméens PensionsCassas förvaltning, hvaröfver Ridderskapet och Adeln redan i förmiddagens Plenum fattat sitt beslut.
Friherre von DubeUj Carl:
Jag begagnar detta tillfälle, alt reservera mig emot det beslut, som genom votering på förmiddagen blifvit fattad t, rörande revision af Arméens PcnsionsCassa; icke derföre att jag ogillar principen, att alla Cassör, till hvilka Rikets Ständer lemna medel, böra granskas; icke derföre att jag har någon panisk fruktan att, som man i förmiddags så sinnrikt yttrat, Rikets Ständer skola lägga vantarne på Cassan; tvärtom skulle jag gerna tillstyrka, att Cassan i sin helhet reviderades af Rikets Ständers Revisorer, om icke derigenom det ofprmliga af tvenne Revisioner å en och samma Cassa uppkom, hvilka livar för sig kunna gifva olika utslag.
Genom det beslut, som fattats, har Ridderskapet och Adelil authoriserat KrigsBefälet att, — må jag betjena mig af detta uttryck — gå utanpå Rikets Ständer, ty KrigsBefälets
Revisorer kunna möjligen ogilla hvad Rikets Ständers Revisorer tilläfventyrs anmärkt, och enligt deras Reglemente lemna Direction decharge utan afseende på, 0111 Rikets Ständers Revisorer kanske nyss förut gjort anmärkningar vid Cassaförvaltningen.
Den 12 October e. m. 77 Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition till bifall å StatsUtskottets under N:o 146 afgifne Betänkande i hvad det rörer StatsVerkets bidrag till Arnmens PensionsCassa, med undantag af Utskottets hemställan, rörande Rikets Ständers Revisorers granskning af Cassans förvaltning, i hvilken sistnämnde omständighet Ridderskapet och Adeln redan fattat sitt beslut.
Amiralitets - Krigs mansCassan.
Det i Utskottets Betänkande N:o 146 tillstyrkte bidrag af Statsverket till AmiralitetsKrigsmansCassan blef af Ridderskapet och Adeln bifallit.
Det torde tillåtas mig att, i afseende på fördelningen af den så kallade per-mille-afgiften, få uppläsa några ord utur Konungens Nådiga Proposition i denna fråga.
I afseende åter å Amirals Stater nes vid samma tillfälle gjorda anhållan, att den vid fastighetsköp ålagda, och till Wadstena Krigsmanshus nu ingående, en permille-afgift måtte vid alla köp af roterade Båtsmanshemman i Riket, samt husköp i Carlskrona, tillfalla AmiralitetsCassan, kar Kongl. Maj:t velat inhemta Rikets Ständers yttrande i detina del.
StatsUtskottet, då det 78 Den i2 O c tobe r e. m. besvarar denna proposition, som afRidderskapet och Adeln samt de öfrige RiksStånden blifvit till Utskottet remitterad, slutar sin i första Betänkandet framstäldte mening sålunda:
Så och då denna fråga synes innefatta en fördelning
Cassorne emellan af dit ingående af gifter, som icke äger inflytande på StatsVerkets tillstånds har Utskottet ej i detta ämne något att erinra eller anföra.
Af Konungens proposition synes tydligen, att Konungen önskat inhämta , huruvida Rikets Ständer skulle bifalla fördelningen.
StatsUtskottet säger, att det ej har något att erinra eller anföra.
Jag frågar, om detta är svar på tal?
Rikets Ständer böra svara, om de bifalla fördelningen, eller, om de hafva något att deremot erindra.
Jag anhåller, att Konungens proposition i denna del mätte blifva framställd till bifall, med uteslutande af den ordställning
Utskottet begagnat.
"Vid den fråga, som nu af Friherre af Nordin blifvit omnämnd, tog jag mig friheten göra anmärkning, då målet första gången förevar.
Utskottet har i dess senare Utlåtande svarat:
Vidkommande slutligen en per-mille-afgiften, samt densammas fördelnings finnér Utskottet, af skäl som uti dess, första Betänkande blifvit anfördes sig icke kunna bei handla frågan derom, såsom beroende pä veder bör andes egen underdåniga anmälan hos Kongl. Maj:tj om vinnande af den rät - % Den iaOctobcr e. m. 79 telse i nämnde fördelning, hvartill en förutgående utredning af förhållandet möjligen kan gifva anledning.
Jag anhöll just, att Utskottet skulle göra en sådan framställning, men som Utskottet ej fästat uppmärksamhet dervid, får jag nu anhålla, att denna fråga må behandlas, på sätt Friherre af Nordin föreslagit.
Herr Hjerta, Gustaf: Jag vågar underställa de värde Ledamöter, som hegart för* ändring, huruvida icke denna sak är af sådan beskaffenhet, att Rikets Ständers yttrande icke skulle behöfvas.
Jag kan ej inlåta mig i saken med den kännedom derom, som jag borde äga, emedan jag ej kommit att dervid fästa uppmärksamhet; men då Utskottet yttrat, att det ansåg sig icke kunna behandla saken, såsom beroende på vederbörandes anmälan, tror jag, att det enskilta förhållande här inträder, som gör alt Rikets Ständer ej kunna sig dermed befatta.
Jag medgifver, att Utskottet kunnat mera bestämdt yttra, att Rikets Ständer ej böra dermed taga någon befattning, och att, då Utskottet ej gjort det, en redaetionsförändring kunde vara af behofvet påkallad.
Likväl kan jag ej tillstyrka den, förr än man får veta, om icke här just är fråga om en enskild anmälan, i hvilket fall lagstiftningen ej bör träda emellan.
Den afgift, hvarom här är fråga, är en af Konung och Slän - 8o Den 12 October e. m. der beslutad afgift.
Den utgår vid hvarje egendomsköp.
Ända hittills har den uteslutande ingått till Wadstena KrigsmanshusCassa.
Jag skulle tro, att en förändring i användandet af en skatt icke kan ske, utan att håda StatsMagterne derom förena sig.
Det är sannt, att den går till samma ändamål, då den lemnäs åt AmiralitetsKrigsmansCassan, men det är dock fråga om en verklig förändring, enär den nu går till KrigsmanshusCassan, och det är, efter min öfvertygelse, nödvändigt att båda StatsMagterne yttra sig öfver hvarje sådan förändring.
Öfvertygad om nödvändigheten häraf, anser jag icke någon annan åtgärd behöfvas, än blott ett enkelt bifall till Konungens proposition i ämnet.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition till bifall å Utskottets senare Utlåtande i afseende å fördelningen af per-mille-afgiften.
Hvarefter Hans Excellence föreslog bifall till Kongl. Maj:ts
Nådiga proposition i denna del.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken erinrade, alt i SlatsUtskottets under N:o 145 först meddeldte Betänkande, rörande Sjunde HufvudTiteln slu teli - Den 12 Octo ber e. m. 8t teligen förekomme en af Utskottet gjord hemställan, att den i samma Betänkande omförmäldte brist af 2,1 \l\
R:dr 6 sk. 6 r. må till det belopp, som den efter utredning af besparirigarne å ännu reserverade Pensioner kan finnas utgöra, af öfverskotteu å SlatsYerkets inkomster afskrifvas; och blef, uppå af Hans Excellence derom gjord proposition, Utskottets berörde hemställan af Riddcrskapet och Adeln bifallen.
Föredrogs ånyo StatsUtskottets ej mindre den 18 sistlidne April under N:o 147 afgifne, och den 7 derpåloljde Maji eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, angående RiksStatens Åttonde HufvudTitel för Allmänna och Extra utgifter; än ock under N:o a5o meddeldte, och den 14 sistlidne September eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, öfver de vid berörde Betänkande gjorde anmärkningar.
Lyshållning med flere utgifter för Kronans Publike Hus i Stockholm.
Accordsförskotter och Ersättningar.
Dessa tvenne Punkter blefvo afRidderskapet och Adeln bifallne.
Fångars skjutsunderhåll medica men ter > m. m. 45 II. 6 1 82 Den 12 O c t o b e r c. m.
Uppå gjord framställning
Lief denna Punkt, med den förändring Utskottets senare Utlåtande innehåller, af Ridderskapet och Adeln bifallen.
Remisslage.
Observations- och Uppbördsprocenter.
Mantalsskrifningsprovision er.
Rest.itutioner.
' Dessa fyra Punkter blefvo, hvar för sig, af Ridderskapet och Adeln bifallne.
Här är åter fråga om nya anslag, och på samma gång denna fråga uppstår, kan det ej annat än fästa hvars och ens uppmärksamhet, att de.tta anslag onekeligen ali största delen är nödvändigt i följd af den mindre omtanka, som varit begagnad vid underhållet och planerne för större reparationer och nybyggnader.
Då man börjar tänka på, huru det skall afhjelpas, är första frågan, hvem har tillsynen.
Då finner man, att icke någon viss Authoritet äger tillsynen, så att den kan ansvara.
ÖfverlntendenlsEmbetets befattning inskränker sig till planerne och hus-reparationer, men ingen Styrelse finnes, som har befattningen i allmänhet.
Vigten af att fästa Konungens uppmärksamhet härpå, torde inses; Den 12 Öctober e. m. 83 tj innan ett sådant Embete finnes, är det troligt, att Rikets Ständer och Styrelsen skola blifva missledde, vid planerne och verkställigheten.
Jag skulle derföre våga föreslå, att söka afhjelpa denna brist.
Jag tror, att det mest praktiska vore, att icke anslå så mycket som fordras, emedan saken då skulle framtvingas; men om det ej blir gällande, och man ej kan nedsätta summan till 25,ooo R:dr, anhåller jag, att i den propo* sition, som kommer att framställas till bifall å Utskottets förslag, det beslut måtte förenas, att Rikets Ständer hos Kongl.
Maj:t begära en noggrann eftersyn af Kronans byggnader, så att de stora, kostsamma och på en gång skeende, reparationer må kunna undvikas, och att Kongl. Maj:t täcktes Nådigst låta med uppmärksamhet följa öfverIntendentsEmbetets förvaltningssätt vid så väl planernes uppgörande, som tillsynen med reparationer och byggnader, samt förse detsamma med en instruction.
Om skrifvelsen blefve på detta sätt, och icke såsom StatsUtskottet föreslagit, hvilket äfven anhåller om instruction för ÖfverlntendentsEmbetet, men tillägger, att den må blifva sådan, att origtiga beräkningar, och i följd deraf missledning vid Byggnadsarbetens företagande, icke så ofta må äga rum; ett tillägg, som jag ej finner vara passande; så tror jag, att Styrelsens uppmärksamhet derigenom väcktes på saken, och äfven att det gamla an45 H. 6* H Den 12 O c t o b e r e. m. slaget Liefve tillräckligt.
Jag anhåller om Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition å hvad jag föreslagit.
ÖfverlntendentsEmhetet har visserligen tillsyn öfver reparationer, men icke förr än de anmälas såsom behöfliga af det Verk, till hvilket byggnaden hörer, och hvilket det åligger att anmäla sådana bristfälligheter.