Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ilpstads wiglens förhällning till Victualie-wigten ar som 21 till 25 elier som 84 till ivo och säledes 16 procent läktare än den sistnämnde, och har man Vickualiewiglen gistren om 16 procent afdrages ifrän dek determinerade gwanrum llpstabs wigt, hwit» ket, till tjenst och biträde för den som ej skulle förstä alt göra denna uträkning, ar uli Tabellen N:o 2 tydeiigen upiyst.
Protocoll, Ii allna lios H ö g 1 o f 1 i g e Ridderskapet och Adelil, vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, Arén 1840 och 1841.
Tjugondetredje Häftet.
Hörbergska Boktryckeriet, 1842.
Thorsdagen den i April i84i.
Plenum kl. 9 f. in.
Justerades 1 prot.utdr. för den 29, och 1 prot.utdr. för den 3i sistl.
Upplästes till justering och godkändes Exped.Ulskts förslag till R.
St:s underd. skrifvelse!- till K. M.: iV:o 279, angtde åtgärder lill ullcullurens. befrämjande; IS':o 280, ang:de förlängning af den vid sista riksdagen bestämda lid för fulländandet och brand försäkrandet af de byggnader i staden Wenersborg, hvartill allmänna låneunderstöd erhållits.
Likaledes upplästes lill justering och godkändes Exped,- Utsk:s nedannamnda förslag till §§ i riksd.beslutet, nemligen ; Nto 14, angtde lagmans- och liäradshöfdingeräntans samt sterbbusafgiflens upphörande; N:o 15, angtde förening af Riksg.conl:s samt f. d.
Assistance-cont:s enke- och pupill-cassor; IN:o 16, angtde låneanslag lill Malmö hamnbyggnad; N:o 17, angtde omröstningen öfver Högsta Domstolens ledamöter; Wto 18, angtde val af Just.ombudsman, dess suppleant och Tryckfrihetscomile'.
På R.o.
Adts föredraga.lista är under ]\:o 83 uppförd en inbjudning från PresteSt. att R. o. Ad. måtte förena sig i PresteStts samtliga beslut, lörtde folkundervisningen.
De andra Stånden stannade i olika beslut med PresteSt. och hafva ej heller antagit denna inbjudning, men det är alldeles nödvändigt, för att kunna åsladkomma sammanjemkning af besluten, att Utsktn snart få känna R. o.
Adts beslut, lörrde denna inbjudning.
Om den ej skulle föredragas förr än efter den nummerordning, hvari den nu står, så skulle, efter den långsamhet i discussionen, som här vanligen iakttages, troligen åtgå 2 å 3, kanske t. o. m. 4 veckor, innan R. o. Ad. rörtde denna inbjudning fattar sitt beslut.
På sådan grund, och på det alt Utsktn må kunna fullgöra sitt åliggande att snart inkomma 4 Den i April f. ra. med sammanjemkningsförslag, anhåller jag vördsamt, att Hr Landtm, samt R. o. Ad. ville medgifva, att detta mål måtte få sältas främst på föredragn.listan för nästa plenum.
Jag har visserligen ingenting att invända emot Frih.
Hamiltons begäran, så framt ej extra-statsregleringen skulle komma att upptaga hela tiden af dagens plenum; men i allt fall skulle jag önska, att det af Frih.
Hamilton nu omnämnda målet ej må blifva stäldt framför Bevilln., Lag- och Ekon.Utskrns betänk.
N:o 11, som redan i många veckor har legat på bordet för andra gången och som nu är det andra målet på listan.
Jag anhåller således, att, för den händelse att möjligen extra-statsregler:n upptager denna dags hela plenum, den af Frih. Hamilton omnämnda PresteStrs inbjudning må ställas näst efter Bevilln. -, Lag- och Ekon.Utsktns betänk.
Jag bar redan tvänne gånger förut haft äran förutsäga, hvad erfarenheten nu har visat, nemi. att uppskof med detta betänkandes föredragning, i anseende dertill att det skall behandlas af Bevilln.
Utsk. gemensamt med tvänne andra Utsk., och då dessa Utsk., särdeles Bevilln., hafva föga sysselsättning, skulle förorsaka att mycken tid ginge förlorad för Utsk:n.
Deremot torde ifrågavar. betänk, ej komma att föranleda någon betydlig discussion på detta rum, då det af R. o. Ad. troligen blifver återremitteradt, likasom det redan blifvit af de andra Stånden , och jag tror derföre att dess bibehållande på föredragn.listan framför PresteSt.-s inbjudning ej skulle komma att göra något uppehåll af vigt för inbjudningens handläggning.
Jag får således hemställa till Frih. Hamilton, om Frihm ej skulle vilja medgifva, att den ifrågavar. inbjudningen ställes näst efter Bevilln.-, Lag- och Ekon.Utskms betänk.
AT:o rt, hvilket är det andra målet på föredragn.- listan, eller det som står näst efter extra-statsregleringen.
Den begäran, jag tog mig friheten framställa, var egentligen fotad derpå, att jag förmodade, att det af Hr Prytz omnämnda målet skulle förekomma på ' e. m. i dag.
Jag inser det riktiga deruti, att delta betänk., som ännu icke blifvit återremitteradt, utan således nu måste första gången behandlas, först afgöres, och får derföre förena mig i Hr Prytz’ framställning, alt PresteSlts inbjudning måtte framflyttas på listan näst efter Bevilln.- Lagoeh Ekon.Utskms betänk.
N:o ii. R. o. Ad. beslöt att PresteStls ifrågavar. inbjudning skulle ställas främst på föredragn.listan till nästa plenum, derest Bevilln., Lag- samt Allm.
Besvärs- och Ekon.Utsk:ns betänk. iM:o 11 vore afgjordt, och i annat fall näst efter nämnda betänkanden.
Till pröfning företogs StatsUtskrs den 3 och 15 sisth Den i April f. m. 5 Mars på bordet lagda utlåt.
N:o 4^5 litt.
E, i anledn. af erhållna återremisser å utlåt.
N:o 354 litt. E. R. o. Ad. beslöt, att detta inål skulle punktvis pröfvas. lista punkten.
På begäran af Fril), von Kraemer, Robert, upplästes PresteStis beslut anglde denna punkt, innehållande att Ståndet beviljat de af K. M., i Dess nåd. propos., till universiteten i Upsala och Lund, för uppförandet af sådana ännu saknade byggnader, som funnos mest behöfliga, äskade anslag af 5o,ooo r:dr, att emellan begge universiteten lill hälften hvardera fördelas.
Uti förslaget af consistorium academicum begärdes, efter en ganska noga pröfning af behofvet, 47)°°° i;dr för ifrågavar. ändamål. K. M. bar sedan, i Dess nåd. propos., nedsatt detta förslag till 25,ooo r:dr och således begärt ett lika stort anslag för hvartdera universitetet.
Att nu ytterligare göra en nedsättning för
Upsala universitet med 5,ooo r:dr torde ej vara billigt.
Nödvändigheten af den ifrågaställa nybyggnaden har blifvit erkänd.
Egentliga grunden, hvarför StatsUtsk. föreslagit denna nedsättning af 5,ooo r:dr för Upsala universitet, ligger deruti, att StatsUtsk. trott, att när den nya bibliotheksbyggnaden blir fullt inredd, så skulle det nuvar.
Gustavianska bibliotheket kunna lemna utrymme för det ändamål, hvartill den föreslagna nybyggnaden varit afsedd.
Jag får då äran upplysa, alt äfven sedan det nya bibliolheket blifvit färdigt, kommer ganska säkert det Gustavianska bibliothekets loeal att, åtminstone till en stor del, begagnas för de betydliga boksamlingar och manuscripter, hvilka tillböra bibliotheket, och dessutom är denna local ingalunda af den beskaffenhet, att den kan begagnas till ett ehemiskt laboratorium.
Detta är en eldfarlig inrättning, som på intet vis bör blifva förlagd i grannskapet af domkyrkan och andra för aeademien dyrbara byggnader.
Det bör äfven tagas i beräkning, att vid Upsala academi linnés ett nära tre gånger större antal studerande, än vid Lund, och att det således måste fordras ett större utrymme för de vettenskapliga behofven i Upsala, än på detta sednare ställe.
Jag inser således intet skäl vara förhanden att nedsätta det begärda anslaget för Upsala academi, då man för Lund föreslagit 25,ooo r:dr, och jag yrkar således, att anslaget må blifva lika för begge universiteterna, då dessa 25,ooo r:dr i alla fall äro ganska knappt tilltagna för Upsala academis behof.
Hvad åter angår villkoret, som StatsUtsk. fästat vid det för Upsala universitet tillstyrkta anslaget, nemi. att de 20,000 r:drna borde användas för observatorii-byggnaden, så, ehuru jag delar öfvertygelse!! om behofvet för Upsala universitet af ett nytt observatorium i stället för det nuvarande olämpli - 6 Den i A (i i i! f. in. ga, skulle jag likväl tro, att detta intresse i alla fall kommer att göra sig gällande, om, på sätt PresteSt. beslutat, K.
M. kommer att, sedan Cancelleren och Consistorium academicum sig deröfver yttrat, afgöra huru anslaget skall användas.
Jag tror, att della vore en lämplig åtgärd, och ehuru jag anser, alt för de chemiska inrättningarna fordras en större local, synnerligen för de stora samlingarna af petrifieater 111. in., så förmodar jag likväl, att observatorium i första rummet blefve ihågkommet, men anser lämpligast att öfverlemna delta lill K. M:s nåd. pröfning.
Jag anhåller vördsamt om propos. derpå, att R. o. Ad. mätte besluta instämmande med PresteStåndet.
Jag får i denna fråga åberopa den reservation, som jag vidfogat Ulsk:s första betänk, och instämmer med Frih. von Kraemer deruti, att SlntsUlsk. ej synes hafva haft grundade skäl alt nedsätta det anslag, som af K. JVI. blifvit begärdt för Upsala universitet, under den summa, som blifvit beviljad för Lund; men jag kan ej instämma med Frih. von Kraemer derutinnan, att denna summa af 2.5,ooo r:dr skulle öfverlenrnas till K.
M:s nåd. disposition, att efter omständigheterna fördelas emellan en obsei'vatorii-byggnad och de öfriga omnämnda byggnaderna för academiens behof.
Då det äfven af Frih. von Kraemer är medgifvet, att ett nytt observatorium utgör academiens första behof, hvarom äfven StatsUtsk. under discussionen synts vara öfvertygadt, så tror jag, att för sakens framgång det vore lämpligast, om, enligt den opinion, som inom Utsk. gjort sig gällande, delta anslag, hvilket jag önskar måtte höjas till 25,ooo r:dr, endast beviljades under det uttryckliga villkor, alt deraf måste i första rummet utgå hvad som fordras för en obsei vatorii-byggnad, eller åtminstone 20,000 r:dr, hvarigenom R. o. Ad:s beslut skulle blifva öfverensstämmande med BorgareSt:s.
Jag får derföre vördsamt hemställa, om ej R. o. Ad. skulle finna lämpligt besluta åtminstone 20,000 r:dr, med villkor, på sätt StatsUtsk. föreslagit, att denna summa framför allt skall användas till en observatoriibyggnad; K.
M. likväl obetaget att, om denna byggnad kan uppföras med mindre kostnad, använda öfverskotlet till andra byggnadsbehof vid. universitetet.
Jag skulle ej anse osannolikt, alt delta kunde blifva förhållandet, dåden gamla observatorii-localen kunde försäljas, och jag ej tror, att inkomsten för denna tomt blifvit inberäknad i tillgångarna för uppförandet af eli nylt observatorium, utan blifvit påräknad till inköp af instrumenter, hvartill andra tillgångar torde kunna beredas.
Jag ber Frih. von Kraemer vara öfvertygad om, alt vi lifvas af samma intresse för saken, ehuru vi äro af olika tankar om det bästa sättet att komma till målet.
Jag hemställer derföre, om Frib:n ej skulle behaga förena sig med mig'i den mening jag framställt, att detta D e n i April f in. 7 anslag ovillkorligeu måtte utgå till det ändamål, somafacademien sjelf' blifvit ansedt såsom nödvändigast, nemi. att bygga eli observatorium, och om man ej då Lunde lills vidare hjelpa sig fram med det chemiska laboratorium, hvartill det kanske torde vara lättare att i administrativ väg anskaffa medel.
Jag är lill det mesta förekommen af den sista värda talaren och instämmer i bans åsigt.
Jag tror att StatsUtsk. i detta fall bar utgålt ifrån en ganska riktig statsekonomisk princip och ifrån en princip, som är fullt ändamålsenlig, nemi. den, all först en sak måste väl och riktigt fullbordas, innan man öfvergår till andia företag, och jag håller för, att detta anslag, som efter mitt tycke icke är särdeles betydligt, genom fördelning på alltför många föremål skulle kunna blifva i det hela nära nog bortkastadt eller användt på invändiga reparationer och smärre saker af snart sagdt ingen betydlig vigt fördel hela.
För ett universitet af den strängt vettenskapliga riktning i denna viig, hvarför Upsala gjort sig kändt, är det klart, alt ett observatorium är af mycken vigt.
Nu är förhållandet, att det gamla observatorium är bygdt på så klen grund att det icke kan med någon slags visshet begagnas till observationers tagande.
Således'måste uppbyggandet af ett observatorium vara det angelägnaste ändamål, som för närvarande finnes vid academien.
Hvad åter beträffar det chemiska laboratorium, så känna vi alla, sorn varit der, att detsamma visserligen ar inskränkt, men nog är det möjligt att hjelpa sig fram dermed, isynnerhet som jag ej ser något hinder, hvarför icke de stora chemiska samlingarna skulle kunna, likasom åtskilliga andra samlingar, fä rum i Gustavianska huset, jemte de manuscripter, hvilka Frih. von Kraemer omnämnt, men som jag hade trott kunna inrymmas i det uppförda nya bibliothekshuset.
Dessutom finns det en stor local att använda för dessa samlingar, hvarom Frih. von Kraemer bäst är i till fri 11 e att lemna upplysning, nemi. de stora obegagnade delarna af Upsala slott, hvilka visst skulle kunna inrymma en stor del af dessa handlingar.
På alla dessa skäl instämmer jag helt och hållet i Frih.
Sprengtportens framställa., för det första, att man må anslå 25,ooo r:dr i stället för 20,000 r:dr, och för det andra, att det villkor dervid fästes, att denna summa bör för observatoi iibyggnaden användas, innan något annat deraf tages.
Hr B rå k e nh je I m , Pehr Reinh.:
Jag förenar mig så mycket hellre i det förslag, som Frih.
Sprengtporten afgifvit, som jag af egen erfarenhet kan bevittna, att det nuvar. observatorium i Upsala är att anse belt och hållet såsom alldeles icke befintligt.
Någon astronomisk observation, som förtjena!' detta namn, har på öfver too år derstädes icke varit verkställd och är ej heller möjlig att i den - 8 Den i April f. m. na byggnad verkställa.
Universitetet saknar således ett observatorium ocb har endast ett hus, som bär detta namn.
Om ett nytt observatorium skulle för universitetets räkning med dessa medel blifva uppbygut, så blir det nuvar. s. k. observatorium ledigt att begagnas, ej allenast till de ifrågavar. samlingarna, utan äfven, om man skulle vilja, till någon del såsom ett ganska stort och väl inrättadt laboratorium.
Förhållandet emellan dessa begge vettenskaper är nu det, att ungefärligen 4° studenter hvarje termin hafva utrymme att laborera, nemi. 20 medicinoe sludiosi samt 20 philosophiae studiosi och bergsmän.
Dessa 4o laboranter infinna sig 20 hvarje Onsdag och 20 hvarje Lördag.
Först och främst borde det ej vara omöjligt att ställa dessa laborationer något närmare till hvarandra i veckan, hvarigenom man möjligen skulle kunna få 3 laborationsdagar i stället för 2 i hvarje vecka.
För det andra, finnes det verkligen vid Upsala universitet tvänne laboratorier, nemi. det större samt ett mindre uppbygdt bredvid detsamma.
Huru obetydligt delta än må vara, så finnes det dock , och universitetet äger således tvänne laboratorier, men intet observatorium.
När nu astronomien är en vettenskap, som, efter det stora jättesteg den tog i 17 århundradet, alltifrån Asien ända tili Amerikas yttersta gränser, utgör det förnämsta kännemärket på en civiliserad nations rang i vettenskaplig väg; så blir det en gifven sak, att ett observatorium vid ett universitet är ett ibland de första föremål, sorn här måste bifallas.
Man kunde invända att Stockholm är beläget ganska nära till Upsala, och alt mer än ett observatorium inom en så liten distance vore öfverflödigt.
Detta skulle kunna så tyckas, men det är stundom omöjligt att få ett rön fullständigt på ett ställe, utan dertill fordras ovillkorligen vid de flesta observationer, all jemförelse måste göras emellan observationer tagna på olika ställen.
Till bevis härför skulle jag kunna anföra ett exempel af den märkvärdiga tilldragelse, som i år kommer att inträffa, nemi. en occultalion af Månan och planeten Venus.
Om t. ex. en molnfläck hindrar denna observation i Upsala, så skulle det kunna hända att observationen kan tagas ren i Stockholm, och Sverige kunde då hafva sin del i den vettenskapliga äran.
Jag tillstyrker således i allo bifall till det förslag, som af Frih.
Sprengtporten blifvit väckt, och skulle dessutom vara böjd för att R. o. Ad. ville aflåta en inbjudning till de öfriga Stånden, att deruti sig förena.
Då ingen talare har bestridt att ett anslag af 25,000 r:dr äfven för Upsala universitet bör beviljas, så behöfver jag ej vidare dervid uppehålla mig.
Hvad åter beträffar det afStatsUtsk. vid delta anslag fästade villkor, och då Frih.
Sprengtporten anser att frågan vid he lland - Den i April f. m. 9 handling af förstärkt StatsUtsk. lättare kan gå igenom, om detta villkor får qvarstå samt då äfven jag delar den öfvertygelsen, alt ett observatorium i främsta rummet bör för dessa medel inrättas, så, ehuru jag tror, att den rätta vägen hade varit att lill K.
M:s nåd. pröfning öfverlemna denna frågas afgörande sedan vederbörande auetoriteter blifvit hörda, vill jag likväl ej bestrida, att R. o. Ad:s beslut må fattas i öfverensstämmelse med Frih.
Sprengtporten framställning. R. o. Ad. antog icke Utslcs förslag, utan beslöt att R.
St. till Lunds universitet, för uppförande af nödiga byggnader, anvisa det af K.
M. äskade anslag 2Ö,ooo r:dr, samt för Upsala universitet en summa af 25,ooo r:dr att användas i första rummet till uppförande af en ny observatoriibyggnad samt i öfrigt till andra nödiga ansedda universitetsbyggnader.
Jag tog mig friheten vördsamt anhålla, att det Högl.
Ståndet ville inbjuda de öfriga respective MedStånden att med R. o. Ad. sig i detta beslut förena.
Jag känner ej så noga opinionerna i dessa Stånd uti denna fråga, som StatsUisk:s ordinarie ledamöter både böra och äfven sannolikt göra det.
Jag förlitar mig således på dem, och skulle någon af detta Utsk:s ledamöter, t. ex.
Sprengtporten, finna att en sådan inbjudning ej möjligen skulle åstadkomma det åsyftade ändamålet, så vill jag gerna derifrån afstå.
Skulle deremot någon sannolikhet vara för att ändamålet på sådant sätt kan vinnas, så önskade jag, att R. o. Ad. måtte till de öfriga Stånden aflåta en sådan inbjudning.
Frih. von Krosmer:
Äfven jag tror, lika med Hr Bråkenhjelm, att en inbjudning vid delta tillfälle skulle vara gagnelig, och förenar mig med honom i hans begäran derom.
Jag skulle lika mycket som någon af de värde ledamöter, hvilka nu yttrat sig, önska en inbjudning i denna fråga, men jag vågar ej hoppas, att med en inbjudning kunna åstadkomma något godt för saken, titan befarar snarare, att den kunde vara skadlig.
Af hvad som hittills tilldragit sig, synes det mig, att man ej kan förvänta, att ett Stånd skall förändra sitt beslut ett par dagar efter sedan det blifvit fattadt, derföre att en inbjudning ifrån ett annat Stånd inkommer.
Anckarsvärd, Carl Henr., instämde med Gr. von Platen.
Jag skulle åtminstone tro, att det vore skäl, att R. o. Ad. aflat en inbjudning till Preste St. att förena sig om det beslut, som af R. o.
Ad. blifvit fattadt, hvarigenom åtminstone tre Stånds beslut kunde vin 23 H. 2 10 Den i April f. m. nas och således en omröstning i förstärkt SlatsUtsk. förekommas.
Hr v o n II o li e n h a u se 11, Michael Silvius:
Förmin del skulle jag tro, att, om inbjudningen ej blir generel, den icke heller borde afgå särskildt till PresteSt., som säkerligen ganska grundligt pröfvat frågan, och detta Stånd har, med 3a röster emot io, beslutat att intet bestämdt villkor borde utsättas, utan att detta anslag skall öfverlemnas till K.
M:s nåd. disposition, för dc byggnadsbehof, som vid Upsala academi förefinnas.
När sådant sker efter en lång discussion och votering nied 32 röster emot io, så synes det mig ej vara lämpligt att göra en särskild inbjudning till PresteSt. i detta afseende, när den ej göres generel till alla Stånden.
Efter de detaljerade noticer jag figer ifrån det Högv.
Ståndet rör:de dess behandling af denna fråga, lärer det vara gifvet, att PresteSt. hufvudsakligen har intresserat sig för erhållandet af utrymme till de mineralogiska, geologiska och öfriga naturaliesainlingarna, och att af denna anledning observatoriibyggnaden ej blifvit satt i främsta rummet.
Det lärer vara en gifven sak, att om detta lilla anslag kommer att på detta sätt sönderplockas, så alt en del begagnas till uppbyggande af något litet skjul vid ett hus, en annan del till några hyllor, o. s. v., så blir deraf ingenting.
Det är ingen tvifvel, att icke det Högv.
Ståndet skall inse detta, och om då på samma gång uppmärksamheten blefve fästad derpå, att det gamla observatorium med fördel kunde begagnas till förvarande af samlingarna, så skulle jag ej draga i tvifvelsmål, att ju PresteSt. ingick på denna inbjudning.
Jag förenar mig således med Frih.
Sprengtporten och anhåller, att Hr Frih. o. Landtm, täcktes framställa propos. om en inbjudnings aflåtande till de öfriga Stånden.
Jag bar varit af den meningen, alt R. o. Ad. borde bifalla hvad PresteSt. för sin del beslutat; men då jag hörde invändningar deremot yttras på detta rum jemte farhågor för anslagets förminskning hos de öfriga Stånden: så har jag stillatigande låtit bero vid det beslut, som R. o. Ad. fattat, hvilket, till sjelfva ordalydelsen, var alldeles öfverensstämmande med StatsUtskts tillstyrkande, dock att summan förändrades ifrån 20 till 25,ooo r:dr.
Då återstår intet annat, än att, när BorgareSt. antagit samma redaction, PresteSt. äfven förenar sig deri, och att BorgareSt. beviljar den af R. o. Ad. beslutade förhöjningen med 5ooo r:dr.
Jag skulle ej tro, att BorgareSt. afstår de 5,ooo r:drna derföre att R. o. Ad. gör en inbjudning derom.
Skulle nu R. o. Ad. ej göra en sådan inbjudning, hvad blir då’ följden?
Jo, att hvartdera af de 4 Stånden måhändn fattat olika beslut, och alt StatsUtsk. ej kan göra någon annan inbjudning i detta hänseende, än på Den i April f. m. bifall lili det förslag, som StatsUtsk. sjelft framställt, d. v. s. på endast 20,000 r:dr, hvarigenom sålunda en olikhet i anslaget för de begge universiteten skulle komma att äga rtim.
Jag hemställer derföre till dem af R. o. Ad:s ledaroöter, som talat emot inbjudningen, att de ville derifrån benäget afstå, alt inbjudningen matie få äga rum, och att vi nu ej måtte vidare tvista derom utan öfvergå till de öfriga målen.
Då den siste värde talaren förmodligen ansett att jag talat emot inbjudningen, så får jag nämna, att jag endast trodde mig böra fästa uppmärksamheten på att jag ej anser en sådan inbjudning vara nyttig, men om R. o.
Ad. beslutar den, så bär jag visst icke något deremot.
Följderna må utvisa hvem som har haft rätt, och jag önskar att jag må hafva baft orätt, ty då vinnes det ändamål, sorn vi alla åsyfta.
Uppå derefter framställd propos. beslöt R. o. Ad. att inbjuda Med Stånden till att förena sig i R. o.
Adis ang:de anslaget för universiteten nyss fattade beslut.
?.:dra punkten.
Efter begäran af Hr von Hartmansdorff, Aug., upplystes, att PresteSt. beviljat för Carlstads läroverks utvidgning ett lån af 8,000 r:dr, räntefriti under 5 år oell sedermera mot 6 proc. årlig afbetalning, deraf 3 proc. å capitalet och 3 proc. såsom ränta.
Det Högl.
Ståndet finnér af dessa prot.utdr., att två Stånd redan bifallit det ifrågavar. lånet af 8,000 rtdr.
Jag hemställer vördsamt, att R. o. Ad. måtte göra likaledes och anhåller att få uppgifva skälen för mitt tillstyrkande.
StatsUtsk. anmärker, att hvarje stifts byggnadscassa bör sjelf besörja sina läroverks byggnader.
Det är ganska riktigt; men i hänseende till detta läroverk förekomma omständigheter, som göra att dylika anspråk, ifrån andra läroverk, ej torde, såsom StatsUtsk. förmenat, vara att befara.
Förhållandet är, att i Carlstads stift fanns tillförene blott ett enda större läroverk, nemi. skolan i Carlstad.
För det närvar, finnas två nya läroverk, som inom stiftet blifvit inrättade, nemi. en skola i Philipstad och en i Åmål. I Dahlsland fanns förut ej annat än paedagogien i Åmål. Följden är naturligtvis, alt ett större antal studerande hädanefter kommer till Carlstads gymnasium från dessa 3:ne skolor, än sora förut kom ifrån en enda.
Dessutom omförmäles i Utskrs sednare betänk., att de lärjungar, som redan finnas vid Carlstads gymnasium, blifvit fördelade på 3 auditorier, hvarigenom ett större utrymme också behöfves.
Orsaken hvarför en sådan fördelning inom Carlstads läroverk ägt rum, är till en del den, att stiftets biskop funnit sig böra söka vid detta gamla läroverk införa den s. k.
Dea i April f. m. fria läsningen, eller dispence för dem, som ej vilja läsa de gamla språken, hvarigenom följaktligen en förening af ett real-gymnasium med ett s. k. lärdt gymnasium der äger rum.
För denna orsak behöfves också större utrymme.
Om nu R. o.
Ad. lika med de öfriga Stånden beviljar det ifrågavar. lånet, så skulle följden deraf blifva, att den förbättring i undervisningsformen, hvilken biskopen har sökt införa, skulle underlättas.