Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Endast ädla och manliga tänkesätt, kärlek för fosterlandet, wilja och fbrmäga att redbart gagna, desse äro. de medel som wäcka aktning och förtroende.
Mä man icke hoppas af en stigande upplysning det allmänna opinionen ännu mera stall beredas att wända sig frän fäfängan till det nyttiga, att den, som skulle söka och winna en Caracter, i tanka att derigenom erhälla ett anseende, som han förut saknar, alldrig har kunnat göra en mera felaktig uträkning än denna, .
Det är icke blott i stöd as hwad jag nu haft äran nämna, som den föreflagne Caracters - afgisten tyckeS wara mindre lämpclig, det är i synnerhet i anseende till den princip hwarpä Bewillnings - Utskottet grundat sitt projcct,som den förekommer mig otjenlig.
4033 Den 10 October.
Dä besättningen utgär ifrän en rättwis synpunct, dä denna är att betala af bchällen inkomst, hwarföre skall ännu ett namn antagas till skatis erläggande?
Den stora förtjenst af enkelhet som utmärker Hetta Bewillnings försteg, kommer derigenom att förfwinna.
Skulle äter pä sätt 2 Z uti projcctet till Bewillnings - Fö ordningen omförmäler, denna afgift endast i Skydds - Tabellen upptagas, inträffar derigenom, gtt den mindre bemedlade, som efter nämnde Tabell crkägger stn bewillning, skattlägges, men att den fbrmögne soni ensanit bct..lar efter inkomst - Tabellen, deremot för all Caractcrs - afgift 'bcfxias.
I fall den mindre bemedlade, spm äger Caractcr jemte sin Skydds - afgift skall betala den stadgade afgifkcn för sin titel, bör'wäl efter samma princip den mera förmögne med sanima Caracter, obcräknadt sin utbetalning af behällen inkonlst, äfwen erlägga ätminstone detsamma.
Att den förmögnes fäfänga ^. dä man anser det ur en sädan synpunct — skall ffonas, och den mindre bemedlades straff s,är ätminstone för mitt begrep icke billigt.
Detta inkast: att ben rike igenom den progressiva förhöjningen anses redan hafwa crlagt nämnde betalning, kan sä mycket mindre antagas, söm den progressiv i förhöjningen blott har afseende pä Summan man ärligen äger att lcfrva af, och träffar alla som erlägga Bewillning efter inkomst - T bclrrn, säledcs äswen den hwilken icke har »ägon Caracter, , 2kf desie tillsamnianlagda skäl har jag i Bewillnings - Ulffottet icke kunnat tillstyrka nägon Caraeters - afgift.
Hwatz Den 10 ldctobep. 4039 Hwad Högloft. Bcwillnings - Utskottets arbete för öfrigt widkommer, sä kan det lika litet som nägot annat i sina dctailler wara alldeles sullkoinligt.
Genom en allmän pröfning winnes ofelbart mera ljus, och Herr Grosshandla,en.
Loniessvn har igenvni ett in- - gifwil Memorial till Bcwillnings - Utskottet d. 25 September, som nu säsom en Bilaga medföljer Utskottets Bewill,Ungs-project, ibland aniat, ölmen förcsiagit ben förändring, att alla Embctsmän skola uti Skyddsafgift efter Lax rings-mäns bcpröfwande erlägga af deras h,la ärliga inkömst af Embetct cn-ot hivad de efter Maximi Tabellen af lika Gumina inkomst om I ben more bchällen borde betala, och pä detta.sätt blifwa bäde jämnare och ännu lindrigare taxerade'ätl .Skydds - Tabellen Innchäller.
Med detta förslag har jag säsom pä en korrt tid fränwarande, uti Bcwillnings - Utskottet icke haft tillfälle att wig förena, men är sä mycket mera af samma tanka, som min öfwcrtygelse alltid warit, det endast Statens stora behof och en ojämn fördelning af löner, kan göra förlätligt, alt Skatt tageS af Embctsmän, som enligt all billighet eljest derjfrän borde wara befriade, Mycket wore ytterligare att anföra, rörande nödwändighcten af de förcflagnc Bcwillnings-grunderS antagande, men inför en sä uplyst samling af Medborgare, med sä höga tankar om fosterbygden som i alla äldrar utmärkt detta Ständ, är bet nog att ädagalägga Fäderneslandets wäda,. för att ur hwart enskilt t bröst framkalla cy oöfwerwinnerlig wcrksamhet till dess fdrswar.
Med benna öfwertygelse ätrrstär för mig blott att hoS Högloft.
Riddcrskapet och Adeln wördsamt anhälla om samma tillgift för bet ofullkomliga i dessa NA 4090 Den 10 Octsber. nu anförda anmärkningar, samma öfwerserndc godhet, som jag warit noa lyklig att röna de fa gängor jag här wägat höja min röst.
Riddcrffapct och Adeln yttrade härtill Bifall. Grefwe Norner, eiolf (beiron:
Dä wid början af detta Riksmöte Riddcrffapet och Adeln samt de öfrige Riks - Ständen anbcfallte BewillningsUtskottet att upgöra grunderne lill den förcstäcirde Bcwillningcn, war detta ett förslglighets mött, ärnat att bcwara Ständernas rättigheter och bereda dem tid att diwcrwäga saken.
I följe af samma grundsats har Riddcrskapet och Adeln med otälighct afbldat resultatet af Bewillnings - Utskottets arbete, och sedan det till Ständen inkommit, anbefalt dch tryckning samt utsatt en witz dag till öfwerlägqning derom, lU,dcr alla beha ätffilliga perioder as Ridderffapet och Adelns Beslut i detta ämne har ingen gjort anmärkningar deremot, ingen satt i fräga at ju detta ämne borde och kunde ge, nast blifwa ett af de hufwuds keligaste för Ridderffapet och Adelns öfwcrläggningar.
I dag^dä det skulle till granskning företagas, wäcktes oförmodadt den in»vändningcn, at det wore emot 70 § i Regerings-For» men, at nägot härom besluta, innan Summan för Bewillningen were af Stats - Utffottct upgifwcn och gf Riksens Ständer bestämd.
Man synes hafwa glömt, at grunderne för bcffattningssätket äro annat än grunderne för sjelfwa fördelningen af en gifwen summa, att det ej är eller kan wara nägot stadgande i Constitutionen som förbjuder att afgöra om det förra, e, huru ben will att summan skall först wara bestämd, jllnan. ma.", afgör om det senare.
Hwad flera wärda Ledamöter i detta afseende yttrat har för öfrigt sä wäl utredt fåken, att jag tror mig endast behöfwa tillägga, . ^ ' att Den lo October. 4291 alt jag Mssd sä mycket större skäl tror lillg kunna bifalla de as Bewillnings - Utskottet fsrcffagne grunder för dea tillkommande Bcwillningcn, so», jag wäl kan se nyttan icke mädan af ett sädant bifall.
Twärtom more summan bestämd och grunde,ne dä antogcs, skulle jag tro en surpris? snarare wara möjclig, om en sädan more att befara.
Nu kan jag icke finna, att antagandet af grunder för beskattnings - sättet kan hasme, nägot 'inflytande pä summans bestämmande.
Men derigenom beredes för Bewillnings - Utskottet möjlighc, t-n att ingä i pröfning af de anmärkningar, som emot sjclfwa tillämpningen kunna göras, och att pröfma deras mer eller mindre anwändbarhet.
Jag kan sälcdcs ej annat än yrka att Bewillnings - Utskottets project mätte antagas pä det sätt och med de wilkor Herr Grefwe Is Lardis sä ganska wäl utredt.
Tillika mä det tillätas mig att förklara min högaktning för den förening af upplysning, kunskaper och arbetsamhet hwaraf Bewillnings - Utskottets apbete sä fördelaktigt är utmärkt.
Uti ett ögonblick dä Statens behof äro utomordcntelige, fordrades ett .utomordenkeligt bemödande, och jag tror det sä mycket mera hafwa kyckats, som det med skäl torde framdeles blifwa anscdt, som ett af de företag, som utmärka framstegen i allmänna Hushälls-läran.
Mä det af samma anledning tillä, tas mig att nedlägga offret af min enskilda tacksamhet och högaktning för den nitiske och upplysta Borgersman som wäckte detta förslag, för den wärda Ledamot af wärk
Ständ som i Utflvttet understddt den senares arbeten, som genom trycket meddelat o§ öfwcrsättningcn af en Utländsk Författares afhandling, hwarigenom brukbarheten af ekt sädant Bnkattni»,isfält blifwit ädagrlagd!
Mätte mitt Fädernesland länge fä begagna sädanc Medborgares talanger, mä de! sältan behbfwa dem för sä utomordenteliga b,-of. 4092 Den 10 October.
Derefter anmälde sig Friherre Ltssil von kko!^ stein, LoisitL ^usiviA:
Dä Herr Grefwe»» och LandrMarstalken frägadc honom hurnwida bet som hon ärnade anföra rörde grunderna för Dewillningcn, och sedan Friherre Lti-el von kkollstein swarat, att det iros re i samma genre som allt det öfriga, tilläts honom att tala, hwarcftcr han uppläste följande:
Dä Rikets olyckliga ställning fordrar att Folket mäste ryckas ur sin fattade willomening, att den timade
Regements«förändringen skulle werka nägon minskning i utlagorna, hwartill sä wäl Preclamationen till Swensta Folket, som ock de mcssurcr som r början togos gikwa nägon anledning, sä lärer det wärnan Riksens Ständers, säsom Fullmägtige för hem-- mawarande Medborgare, angelägnaste pligt, sä framt de wilja undgä bittra fbrebräclscr, och i Allmänhetens ögon betragtas säsom de der hwarkcn hast omtanka eller god wilja att »värdigt smara emot det förtroende Nationen wisat deni, dä den anförtrodde afgörandck af desi »välfärd till deras kunskap och Patriotiska nit, att efter yttersta förmäga söka göra ben nu nödwändiga Bewillningen sä litet tryckande som möjligt.
Ehuru det är utan all twifwel, det Ledamöterna i Statsoch Bcwillnings - Utstottcn ju äro ibland de mäst upplyste och »vältänkande af Riksens Ständers Medlemmar och att man derföre har allt att »vänta af deras trägna bemödande att dels genom hivarjchanda indragningar och resourccrs uppfinnande till- minskning af bchofwct sami sedermera fördelningen sä lämpad, att ben rike af sitt öfwerflöb meddelar sä. mycket,.att den tvrftigc e) saknar lifsuppehälle, fast större delen af Medel -.Classen mäste inskränka sig till det alldra nödwändigaste, och göra försakelse af de mästa liswcls bcgivämligheler, sä mä det dock icke räknas mig till last, Den io October. 4095 lnst, att jag äfwcn i detta ämne wägar underställa Hbgwälborne Herr Grefwe» och Lindt - Marskalken samt Högloft.
Ridderffapct och AdelnS beröfvande mi. na tankar.
Oen allmänna hushällningen har sä mpcken likhet med den enskilde, att man med nägon kännedom af ben senare, kan fälla omdöme, om den förre.
Mm mäste derföre, om man will undvika att handla 0. klokt, först känna sina tillgängar, innan man deker. minerar sina utgifter, man mäste widare stanna wid det oumbärliga, när man e) har räd att slösa, och detta är wär ställning.
Hwad hafwa wi dä, säsom Fullmägtigr för andra, för pligt att iagttagas
Io fdrst att tillse det Statens medel rigtigt ingätt, samt att de till sina be» stämda behof blifvit använda; sedan att alla onödiga utgifter indragas; dä först kunna wi lära känna det rätta behofwet, samt derefter lämpa beskattningen och bestämma dispositions - sättet.
I grund häraf fär jag hemställa, om ej Hög. wälö.
Herr Grefwe» och Landt - Marskalken samt Hög. loft.
Ridderskapet och Adeln skulle finna bäde nyttigt vch nödvändigt, att, dä StatS - Utskottet är med göromäl sä öfwcrhopadt, att det, i anseende till ben korta tid som äterstär af Riksdagen, knappast medhinner
Hem afsiuta, flere Ledamöter mätte välja- för att re. videra räkenskaperna, hwilka böra utgöra en särskild
Division, som endast syselsätter sig med denna rcvidc» ring och nedan antecknade indragningar, hwaröfwer rtt särskildt specifikt till summor författadt Betänkande upprättas, som sedan föredragcS uti Stats - Utskottets kisno, hvarvid denna Division- Ledamöter uti dk» Tredje Band.
N:s 190, »er. ^094 Den 10 Dctober. torrläggningen och Beslutet deltaga» och hwilkct bilägg gcs dct Betänkande som i detta ämne afgär till Riksens Ständers klena, i fall denna Divisions Betänkande intet skulle af Utskottet antagas.
Wid förenämnde Räkningars öfwerseende bär yppats anledning att de medel svin borde till Riksgälds - Eontoirct ingä icke till fullo influtit, och sjclfwa Räkenskaps - Mcthoden tyckcs icke wara sä enkel och redig bett borde wara, för att till Riksens Ständers granskning framläg, gas. Jämwäl, och dä det warit och är Swensta Fol, kets rätt att sjelfwa sig beskatta» samt förr än de sig nägon Bewillning ätaga, pröfwa nödwändighcttn af det belopp som äskås, följer deraf, att de twcnne senaste Konungar warit alldeles oberättigade att med Statens gravation inrätta Nya Embeten och fdrökte Lönings - wilkor, säsom ock-Pensionärer, hwarföre alla de Författningar som härom utkommit, mätte dela lika öde med de afstaffabe grundlagarna och warda till sin kraft och wcrkan upphäfne, samt Riksens Ständer, gä i författning med undersökning, hwilka af de pä Staten uppförde nya Embeten mäga bibchällas, samt Pensioner endast till förtjenst»» och armodet utdelas; Riksens Ständers erkänsla päkallas af den förra och dest ädelmod af det senare.
Remitterades till StatS« Utskottet.
Om jag kunde anse 70 § Regerings - Formen uttryckeligen förbjuda upptagande af den fräga, som nu warit under Ridderstapet och Adelns dfwer. läggning skulle jag hafwa warit den förste att förkla, ra bet proposition icke drrä kunde göras.
Men flera wärde Ledamöter hafwa grundeligen utredt och tydeligm wisst, att ConstitutionenS mening icke kan wara sädan; Den 10 Ostober. 4095 sädan; Riddersk^pet och Adrin har äfwcn sä wäl som de andra Ständen uttryckcligen uppdragit BewillningsUtstottet att först utarbeta BewillningenS grunder, sä att de i kraft af Riksens Ständers Beslut, för dem bliswit framlagda, hwarjemte Ridderskapct och Adeln lätit dem stg föreläsas, och utan nägon anmärkning sjelf bestulit, att de efter en witz tids förlopp skulle till pröfning företagas.
När jag pä alla betza skäl anser rätt, och ej emot Constitutionen stridande, att wälet nu afgbrcs, fär jag göra Ridderskapct och Adeln följande proposition.
Ridberskapek och Adeln, att säsom fbrutgäende wilkor för Grunderne till den All, männa Bcwillningcns fördelning, (öfwer hwilka grunder och fördelning Bewillnings » Utskottet skall inkomma med Förslag sedan Bewillningens belopp bliswit af Riksens Ständer bestämdt) nu antaga, att hwarje Swensk inwänare kommer att antingen i ett witzt pro^ grcsstvt fbrhällande för bchällen inkomst, eller genom särskild för person, Egendom, Näring, Embete, Sp, sta m. m., medelst en sä kallad Minimi - afgift, ut, göra den Bewillning, som ä honom, efter ettdera af detza taxeringssätt, högst belöper; men alt BewillningsUtskottets förslag, i afseende pä sjelfwa tillämpningen, säsom Maximi-och Minimi, afgifternas graderingar, Caractcrs - afgift, witze personers fritagande m. m. mä i anledning af dcrwid gjorda anmärkningar, till UtskottelS widare handläggning äterförwisaS.
Ja blandade med Nej. Herr Lock, Lorstt?
I>u6viZ:
Det är smärtande att finna, att dä flera äberopat stg det hela denna dfwerläggning är stridande emot 72 § i Regerings, 4096 Den 10 Vctober. gcrings - Formen, proposition i följe deraf kan göras.
Jag hemställer om icke första propositionen borde wara, huruwida frögan kan upptagas och nu afgöraS.
Nej, samt Ja och Votering.
Herr L i I V e r st 0 I p 0, krestrich, utbad sig fä anmärka, att under alla de Riksdagar han be» wistat eller sedan i?s6, det hade warit antagit, att propositionen skulle rättaS efter dncursernc och den deri uttryckta rädande meningen.
Sädan wvre den propo, sition Herr Grefwe» och Landt - Marskalken framstält, och nägon annan kunde e) göras, ej eller öfwer nägon annan voteras.
Friherre Legerström, Jacob, trodde att sedan Landt - Marskalken hade gjort propositionen, och Ridderskapet och Adeln bcswarat densamma nied Ja och Ne), samt votering af Herr Lock blifwit tegärd, borde genast skrida- till votering och ingen widare diskussion äga rum.
Herr Lock, Lorfits lugvig, förklarade sig alldeles emot Friherre Österströms tanka, samt önskade, att dä begrrpct om Regerings-Formenmening spnteS wara olika, frägan mätte remitteras till ConstitutionS - Utskottet, hwilket borde förklara dm 70 §:S rätta afsigt.
Att votera om den gjorda propositionen, wore att votera om Constitutionen.
Herr klingspor, 6erstt, eonformerade sig med Herr Lock.
Grefwe ste la 6 sr stis, Jacob:
Vä pluralitctcn sä tydeligen yttrat, att intet hinder wore för Dcn Gctober. 4097 för mälets upptagande ->ch afgörande, har ulan twifwel dcn gjorda propositionen kunnat och bordt göras; nien dcrcmot är deras ostridiga rätt, som äro af en annan mening, att tiis Protokollet fä reservera sig c, mot pluralitetcnS beflut.
Herr Locd och flera ropade häremot Nej, hwarjemtc ätstilliga hbrdcs begära Votering, hwilkct äter af andra bcstriddes.
Grefwe Os Is Osrcire yrkade, att sedan votering worc begärd, den mätte genast företagas, anén ej om nögot annat än dcn af Herr Landt, Marskalken till R:ddc:ff.pct och Adeln framstälda proposition.
Herr 8iiver8to1pe, L-ustsf ^brsdsm:
Under ven;'.-tion öfwer fbrewarande ämne har det inkast blifwit gjordt, att deH afgörande skulle strida emot Regerings - Formen.
Detta inkast har af flera blifwit beswaradt och grundeligen wederlagdt, hwarl plnralitctcn af Riddcrskapct och Adeln tpdcligen instämt.
Ridderskapct och Adeln har derigenom fbrkla» rat huru betz pluralitet förstör den omtwistade 70 § af Regerings , Formen, och i följe deraf och de öfwer ämnet yällna- diScurscr, har Herr Grefwe» och Landt, Marskalken gjort proposition, hwilken blifwit bcswa, rad med Ja och Nej, samt votering begärd.
Det är Medes otwifwelagtigt att derbfwcr skall voteras.
Att äter i säsom nägon tyckts önsta , votera öfwer huruwida ämnet till afgörande nu kunde upptagas, hwilket beror af sättet att första 70 §:s rätta mening, det wore, säsom Herr jöfwerste Loci; sig yttrat, att vo, tera om Constitutivnen, hwarom jag är bfwcrtygad att här ingen fräga kan uppstä.
Herr 4098 Den 10 October.
Herr von 8cksnt2, Ikvsr krestr. 6sdr.:
SI wida jag rätt fattat meningen af Regerings - Formen, och i anledning af betz s6Z, tror jag att sedan Åtskilliga anmärkningar blifwit gjorda emot B-willnings - Utskottets förstag, ingen annan proposition kan göras än till antagande af Utskottets fdrst g eller ättrremih deraf till Utskottet, jemte meddelande af de gjorda anmärkningarna. RopadcS Nej. / Grefwe Os Is Osr 6 ie, ^scod: Om Herr Locks begäran: att först mätte afgöras, huru« wida Mälet nu kunde upptagas, skulle äga rum, wore det detsamma, som att votera om huruwida det war lagligt att Ridderskapct och Adeln för fyra Mänader sedan remitterade mälct till Dewillnings - Utskottet och fordrade att BcwillningSgrundern? skulle utarbetar, samt för 14 Dagar sedan bcstbt att de efter en bestämd tid skulle till afgörande företagas.
Det skulle kunna leda till den olagligheten, alt ett redan tagit
Dcstut blefwe kullkastadt, hwilket wore att öpna fältet för alla möjeliga vordningar.
Det är just derföre jag begärt, att preliminärer, frägans afgörande mätte tilk Constitlltions - Utskottet remittera-.
Herr käsilmsn, Otto I^reclnc:
Jag kan alldrig mi^känna de Ledamöter- wärdiga tänkesätt och rena afsigter, som anse all discussion om i fräga warande ämne leda till wädeliga följder.
Oet torde pock tillätaS mig göra en erindran, fom möjligtwiS kunnas undfalla nägons uppmärksamhet, att dä, enligt ben proposition Herr Grefwe» och Landt - Marskalken framställ, Den io October. 4099' stält, endast wiktorén för Lewillnings - grunderna nu antagas, men de af Bewillnings-Utskottet fbreflagne grunder för den blifwandes Bewillningen jemte methoben af dess fördelning m. m. ätrrrrmittcras till Utskottets widare handläggning, sä kan jig e) inse förhällandct annorlunda än att alltsammans mäste af Ständerna ytterligare stadfästas, innan grunderna kunna blifwa gällande, och att det säledeS ännu stär Riddcrffapet och Adeln öppet att dä dessa frägor frän Bewill» nings - Utstottet ytterligare Återkomma, derwid göra de förändringar/ som kunna befinnas wara af nytta eller nddwändighet.
Bewillnings - Utskottet kommer endast härigenom i tillfälle att fortsätta stna arbeten och det kan ej strida emot nägons önskan.
Dessa mina tänkesätt pm saken förminska ej dm högaktning jag hyser för alla deni, svin med öpna ögon söka att skärskäda hwad wi oss underkasta eller antaga, och jag tror att om sädant alltid blifwit ragttagit, skulle Riket alldrig nedsunkit till den grad af olycka, htvari del nu beklagligtwiS är försatt.
Mänge yttrade härtill bifall.
Härefter och sedan votering äter blifwit yrkad'
Upplästes den förut gjorda propositionen med följande tilläggning för att utgöra voteringS-propostlion
Oen det will skrifwer Ja.
Oen bet ej will skrifwer Nej. Winner Nej uppskjutcs all öfwerläggning om grunderna för Bewillningen, till dess Riksens Ständer bestämdt Summan af Lewillningea.
4lvo Den 10 October.
Denna Voterings, proposition blef, uppä gjord proposition, af Ridderffapet och Adela godkänd.
Medan anstalterna till voteringen gjordeS, tillkännagaf Herr Erefwcn och Landt - Marskalken att twenne Electorer för z:dje Clatzen af Ridderffapet och Adeln komme i morgon kl. 9 att utwäljas, efter Herr l^errienkjelm, Larl, som blifwit wald till Ledamot i Banco - Utskottet, och efter Herr lerlmesten, I^urs som wore nödsakad att snart bortresa.
Äfwenwäl anmodade Herr Landt - Marskalken Herrar Clectorcrne af första Claren att utwälja en Ledamot i Lag-Utskottet, samt i Riddarhus - Utskottet efter Friherre ^VeanZe!, Lar! Hstam I^uäviZ, som innan korrt nödgades resa borrt.
Härefter företogs kl. ^ till Z ben beslutne voteringen, hwilkcn efter fulländad rösträkning befanns hafwa utfallit pä följande sätt.
Nes — 66.
I anledning häraf kungjorde Grefwe 6e ls Qarciie, ^cob, som i Herr Landt»Marskalkens ställe cmottagit klubban, att Ja-propositionen blifwit af Högloft.
Ridderffapet och Adeln i hela sin wid bifallen.
Ridderffapet och Adeln ätffiljdes kl. s. ln siäem krotocojli 6.
Lffverkojpe.
.Tors - Den 12 October. 4101 Torödagm den 12 October. plenum kl. IO förmiddagen.
Uppbröts listan till wal af Elcclorcr för Högl.
Ridderssapets och Adelns ^rdje Cka§ efter Herr I^rtmestsn, Oars Oukaf, och Herr l^ertxsnkjejm, O-erI, och befunnos i deras ställen lill Ekciorer wara walde N:o 18ZO.
Herr von ZckoiinZ, justur Lkristopker, Lieutenant.
N:o 1867- Herr Zcenkelt, Fullmägkig, Friherre wacktmeister, Lines Lric, Kammarjunkare.
Justerades följande twänne Utdrag af Protocollet, hället i Högloft. RidderffapetS och Adelns klenum d. lo October 1809. S. O. Biföll Högloft.
Riddcrskapet och Adeln, att säsom förutgående wilker för grunderna till ben allmänna BewillningcnS fördelning (öfwer hwilka grunder och fördelning Bewillnings« Utskottet skall inkomma med Förslag sedan Bewillningens belopp blifwit af Riksens Ständer bestämdt) nu antaga, att htvarje Swensk Jnwänare kommer att antingen i ett wi^t progressivt förhällande för behällen inkomst, eller genom serskild för Person, Egendom, Näring, Embete, SMa m. m., medelst en sä kallad Minimi - afgift, utgöra 4102 Den 12 October. utgöra den Bcwillning, som ä honom, efter ettdera af beha Taxeringssäkt, högst belöper; mc» att Bewillnings - Utskottets Fö ff.'g, i afseende pä sjclfwa tillämpningen, säsom Marian - och Minimi - afgiftcrnas gra, deringar, Csrscters-afgift, wista personers fritagande m. m-, mä i anledning af bertold gjorda anmärkningar, till Utskottets widare handläggning äterförwisas; och skulle de öfrige Respectivc Ständen genom Utdrag af Protocollet derom wänligen underrättas.
Ot supra. S. O. Sedan Högloft.
Riddcrfkapet pch U, deln i sitt sista klanum bifallit, att det Hcdcrwärda Bonde - Stäudct mä inom Banquen tillerkännas en omröstnings-rätt, lika med he öfrige Sländens, hkflöt Ridderskapet och Adeln denna dag att ät ConstitutionsUtskottct uppdraga söreffäendek af ett sädant yoteringssätt inom Banco - Utskottet, Banco-Rcvisorer och Banco-Zullmägtige- hwa-igenom olägenheten af owerksamZ het i ärenbcrnas gäng, tvid inträffande likhet i röster, nas antal, mätte kunna förekommas, klt supra.
Upplästes följande Kongl. Majus
Nädiga ffrsf weise: - med Guds Näde GwerigeS Göthes och wendes Ronung rc. rc. rc. Arfwinge till Norrige, Hertig till Schleswig Hollstein rc. rc. Wär ynnest och Nädiga benägenhet med Gud Alsmägkig: Troman, Herr Grefwe, Landt - Marskalk, Gene - Den 12 October. . 4105 General» Lieutenant, Landshöfding, äfwcr - Commen» dant, Riddare och Commcndcur af Wäre Orden! HoS Ost har kob?rt Oanstgs j undcrdänighet anhällit, att sedan Kongl. Maj:t genom Nödig Resolution af d. 1 Aug. 1807 bewiljat honom, med Hustru och rätta Bröstarfwingar, att fä adopteras pä den Adeliga Ätten 8e,ons Skjöld och Wapen samt nummer ä Swen, ika Riddarhuset, med tillständ att kalla och skrifwa sig Leton samt ä samma nummer pä Riddarhuset introduceras; men Sökanden, i anseende till en företagen oundgängekig resa till England, och derstädes iräkad längwarig sjukdom, jemte flere inträffade omständigheter, warit hindrad att inom wedrrbörlig tid sig till Jntroductions erhällande anmäla; Ost i Räder täcktes med Återställande af den förflutna tiden, förunna ho, nom rättighet, att i följd af ofwannämnde Kongl. Resolution ätnjuta den honom deruti tillerkända Näd, samt warda ä Riddarhuset intagen; öfwer hwilkcn an» sökning Ridderskapct och Adeln, genom Eder underdäZ Nigt uklätande afgifwit, Häruppä länder Eder till Nödigt iwar det WI till berörde ansökning lemnat