Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Tunnan 4 RM. som alisa upföres för: 4 fältskärs Gesäller 1 Rmemenks-Wabel Z Munsterffifware 50 Under - Officerare ioo Under- och Lär-Fyrwerkare med wederlikar 2 Profosicr 24 as Tygstaten 7S2 Ar illerister 12 Tmmsiagare 898 Personer a z Tunnor Spanmäl hwar om äret gör 2694 Tunnor, och i penningar a,^R:d.
Tunnan Till stor och strumpors anskaffande och upMgning, bestäs för Profosier, Trumslagare och Artillerister 714 Man a i2 si. hwar om äret Till Manskapets bättre conservation kommer li mätigt Kongl. Mafits
Bref den 7 December 1790 och iz Apris 1792, i stället för de förr manligen bestädde medicaments-penningar, Sjukhus-atterail till 6 sjuksängar wid hwarje ivo mans Compagnie alt af Kronans förräder utlemnas, hwilka nti de af Regemen - Den is Abruaru. tet inrättade sjukhus altid böra finnas i brukbart ständ.
Och hwarförutau ärligen bestäs till nödige insdicamentspenningar för hwarje Nummer r6 si., som för 814 man, gör tillsammans 271 Till Communion-Win och Oölarer för hela Staben med Öfwer- och UnderOsficerare, Profosier, Trumslagare, Artillerister och Tyg-Stat, bestäs, enligt Kongl. Maj:ts Bref den 29 Januarii 1798, i^ si« för hwarde-- ra ärligen eller för 942 Personer tillsammans 29 Pasievolance-penningar bestäs för Underoch Lär - Fyrverkare, Under och LarMineurer, Under- och Lar-Sappeurer, Constaplar och Lar Constaplar, samt Artillerister, Profosier och Trumstagare, hwaremot Manstapet stall altid hällas complette, och belöper för 814 Man a i R:d. 32 si. hwar om äret - - . 1356 S:r 2694 T:r Sp-l ai^R.-d. 3592: P-mingar 5:^ 4Z6
Den 12 Zebruarii.
Till Underwisnings - werkst wid Regementet bestäs enligt Kongl. Majus
Bref den 35 Maj 1798, ärligen Till flrifmaterialer för detta Regemente bestäs enligt Kongl.
Brefwet den ga Januarii 179? 27: 8:
— Än för commenderande Artilleri-Chefen - 4 -' L: — Skrifmaterialier för zme Tyg-Contoir a 4 R:d.
t - Till hyra för i Regements och 10 Compagnie Rust-kamrar a 12 R.d. derast tillgång dertill ej gifwes i Kronans
Hus - - Summa pä denna Stat 2694 Tunnor Spanmäl a R:d. 3592:
Penningar 21,161: 21: —^7-^: zi:
Nnder-Officerarnes lön tillökning 25 procent 2s Styckjunkare med 6o R:d. lön 15 R.d. 300: 20 Sergeanter med 4o R:d. a ivRrd. 220:--.^, Den 12 Zebruarii. lo Fourierer med 40 R:d. a 10 R:d. ivo: 1 Wäbel med Z4 R-d. 13:24: - 6,,.
.ä: Tillöknings-gage för Manstapet till §. om dagen: 50 Constaplar 22 Lar Fyrwerfare 32 Lar-Constaplar 722 Arlillerister 12 Trumslagare 2 Profosier 814 man undfå 2 tz. om dagen i 3 mänader svin gör 3,252:24:—. 727 man i 9 mä nader 7,953:36: -1,^5.- ,2:-., Summa Summarum 2,694 T:r Sp:l a >^-R:d. 3,592:.—^ Penningar ^32.781: 9:-Z6,Z7Z- 9: 457 1,619: 36: Z:te Band- 2:dra Afd. 33. 458 Den 12 Zebruarii.
Stat för Officers och.Under-Officers
Löner frän Sweaborgs och Äbo Escadrerne, Lotsar, Coopvardie-Bäksman samr 620 man Sjö - ArtillerieManskap, jemte 75 Skepps - Göstar frän Sweaborgs Escadren. Zran Sweaborgs Escadren.
Specie. r Ofwerste-Liemenanl zoo: — i Ofwerste-Lieutenant och Tygmästare 220: - ^ 1 Laswcriir-vreurcnan! och Chef för Lotsarne 200: — 7 Förste Major 225:^ — 1 Andre Major med Ca pitains Lön 150: . i2 Capitainer a 1Z0 R:d. 1822: , 22 Lieulenanler a 122 R:d. 2222: Zo Under - Lienkenanter a 82 R:d. 1622: . 1 Kongl. Flagg-Styrman 122: 2 Öfwer - Styrman a 66 R:d. 132:- 4 dito dito a 62 R.d. 242: „ 4 Medel-Styrman a 50 R:d. 122: — 1 Kongl.
Flagg Constapel 122:^^. r Styckjunkare 66: -Z Den 12 Zebruarii» iZ Styckjunkare a 60 R-d. 780: 29 Sergeanrer a ao Rid. isbo: r§ Fourierer a 4vR:d. boo: , l Kongs.
Flagg-Skeppare roo: 1 Warfs-Skeppare 75: ^ 2 Oswer-Skeppareabb R:d. iza: 9 dito a 60 R:d. Z40: i?
Under-Skeppare a Zo Nrd. 850: §rän Äbo Escadren. z bygmästare 225: — 3 Capitainer a iso R:d. zoo:^.^-. z
Lientenanter a loo R-d. zoo: .
UnderLientenanter a 80 R:d. Z2o:-_>^ i Kongl. Flagg-Constapet ioo:. 1 Styckjunkare 6o: , 2 Sergeanter 80: — 2 Fourierer a 40 R:d. 8>->: ——. 4 Under-Skeppare a 50R:d. 200: -- tz/yiZ: — — > - Enligt Kongl. Majus Bref af ben 23 April 1796 bestäs de tjenstgörande Under - Officerarns wiv ArmLens Flocka z Tunnor SpaNMäl
Irdelar
Rag och ^:del Korrt Garnizons-mäl hvardera om äret^ som upföreS försiagswis för 462 Den i2 Zebruarii. n7 Under Officerare fräiioSweaborg n dito fran Abo S:r 128 Under-Officerare a z Tunnor Spanniäl hwar, gör 384 T:r, som a R:d.
Tunnan belöper lill S:r 384 T:r Sp:l a i^Ro. Zio: Penningar, 3.9,5- Lotsarzs Lotsar a 38 R:d.
Loopvaerdie-Bätsmän zo man, hwaraf 20 aro vacante
För de tjenstgörande 30 bestas
Lön i 6 manader a 2 R:d.
Zöa:
Dito i 6 dito a i§R:d. 242: ^0:.
Utom bröd och arbetspenningar under tjenstgöriugen af Flottans UndcrHalls-Summa t Under-Officer i Nummer, utom en gemen Mans lön ärligen dä han tillika gör Munsterstrifware-tjenst 25: 5,2: 1,900: — Warf - Den 12 Zebruarkt.
461 Wärfnings- oh Recapirulations - Pasievolance bestäs för ofmannämde Zo man, sedan UnderOfficeraren i Nummer afgäll, hwarefker äterfiä 29 man a 42 §. hwar om äret 25: i§: — Chefen för Coo vaerdieBåtsmans
Compagniet undfär i st ale för för.
Uk bestädde
Fri karlar och Ordonance», hwilka nu mera wid Kongl.
Maj.ns onåd icke fä nyttjas, i ärlig ersättning 200: 8Zs::8:^„
SjöArtilleri-Manskap. 12 Compagnie» a zo man 6oo Profotzer och Spel i2 612 man för hwilka beralnas
Lön a 8 R:d. ärligen 4,896:
, Underhäll a r2R:d.d-o 7.344:--,2.2^: . 12 UN - Den 12 Zebruaru» 42 Under - Officerare i Nummer, som tillika göra Munsterstrifwaretjenst, utom en gemen mans lön, underhall och beklädnad a 22 R:d. 24^: 24 Corporaler, utom en gemen mans underhall, a 2- R:d. ärligen - Profofier fanimaledes a 32- ff. , Munsterstrifware a 40 9l:d, ^ 12,609: 16: —, Atoni Lönen och underhäll i penningar be« stäs ma iffaver, i stallet för 2 Lisp. torrt eller z Lisp. mjukt bröd r tunna Spanrnäl in natura >nä« nadkligen för 16 och be öper pä man om äret g Tunnor» som a i^Rrd.
Tunnan upgä lill 4R:d.» och för 612 man utgöra: LKZö TumM a iH R:d. 2,448: 48: i:16:^ 82: -q»W.
Den i- Zebruarii.' 46 z Pasievolance för sos man Sjö-Artillerister a i R.d. 32 si. hwar om äret, sedan 12 Under-Officerare i Nummer blifwil afdragne, enligt Kongl. Maj:ts
Bref den 4 Maj 1798 isoo: — . , ^ 16,057:16.,».
S:r 1636 T:r Sp:l a isR:d. 2,448: .
PenningariZ.6o9:i6:—16:^. Skepps-Göstar. 52 Ordinarie Skepps - Gosiar, njuta enligt Kongl. Brefwet den g
Mars i8oz hwardera om dagen a si. 4 ^'steller om äret ro R:d. 6 si. 8 r:st>, tillsammans 526: 45: 4.
Än bestäs hwarje Gosie irmark torrt eller 2 marker mjukt
Bröd vm dagen, som gör om äret z6§ Asp., tillhopa 1825 Lispund mjukt Bröd,; swa rande - Den 12 Zebruarii. rande emok i 5 2^ Tannar Sp:l, hwilka a R:d.
Tunnan gör^^ZT-^- z. 2Z Expectance SkeppsGotzar, hwilka ej undfå Penninge - underhåll, eller annan beklädnad, an den Kongl, Brefwet den 21 Januarii 1799 dem tillägger, men böra wid blifwande ledigheter till Ordinarie SleppsG?§ar inflyttas, lika underhäll i Bröd med de Ordinarie Skepps.-GoSsarne som belöper till 76/; T:r Spaumäl a is R:d. rot: 18: 8.
C:r 228« T:r SpUai^Rd, ZO4: 8:— Penningar -^6:4Z:4. g,,. ^ S-r2 448zT:c Hgp:l a 1^ Bld. 3,264: L: — Pennin - Den i- Zcbruarii.
Än upfö^es 2Z procents Löne-iillökning för Under-Offieerare, neml. för i med 75 R:ds lön 18:36: / s med 66 dilo a 16^ R:d. 82:24: 27 med 60 dito a 15 R-d. 405: 25 med 50 dito a ,2^ R:d. 912: 24: —^ 58 med 40 dito a 10 R:d. 580: . 1 Under Officer i Nummer wid CoopvaerdieBätsmännen med 4Z R.d. a 11:12: is Under-Osficerare wid Sjö-ArtillerieMan, kapel med 40 R:d.
Lön a 1° R.-d. 120: , NanjkapctS Tillöknings Gage ZO Coopvardie - Batsman med 20 R:d.' årslön, böra kill fyllnad i z?ff. om dagen i zme mana, der erhålla om dagen ^66
Den r2 Zebruarii.
IS r.-st. hwar, som gör för 9» dagar 46: 42: — ,5 Dito i 9 mänader a dito 7o-' ^ — 117: 600 man S)öArtillerieManskap efter afdrag för Undcr-Officerare idiummer med os R:d.
Lön och underhäll a 10 r:st. i9s dagar 937: 24: — Zss Lito i 9 mänader a dito 1426:12:—2242: 36: __ 2460:45:
Summa pä denna Stat 2448^ T:r Spanmäl a i^N:d. 3264: 8: __ Penningar 34,772: 28: 4.
S:r 38,236: 36: 4.
Lades pä Bordet. 3990:4Z Den 12 Zebruarik. 46?
Föredrogs ett af Stats-Ulstottet inlemnadt sa-- lydande: Wördsamt Memorial! Wid Bilagan Litt. H. till Stats - Ut stöttets Betänkande, angående Stats-regleringen, innefattande Staten för Witterheten och de fria Konsterne, har anmärkning blifwit gjord, sä ival af 2.-ne Ledamöter utaf Högloft.
Ridderstapet och Adel; Herr ?. och Herr k. krmtrLölä, svin utaf det Hederwärda Bonde-Ständet wid de 1Z00 R:d., som äro pä denna Stat upförde för Swensta Akademien.
Herr könig förestår, att hela summan mätts indragas, sedan Akademien erhällit den rättigheten, som han anser mycket lönande, att utgifwaPostvch Inrikes Tibningarne.
Herr krilitrlköld:
Att som Akademien ester den tid ofwanberörde anflag wardt henne bewiljadr, stall erhällit en betydlig inkomst genom utgifivandet af Post- och Inrikes Tidningarne, sä trot han sig hafwa anledning förestå, att, ätminstone nu tills widare under Stats-Werkets närwarande högst knappa tillgäng, Summan mätte warda nedsatt till 1000 R:d., samt 500 R:d. sämedelst besparde.
Det Hederwarda Bonde-Ständet synes Akademien icke böra gravera Etaten, da Akademien stall hafwa tillräcklig iukomst af rättigheten, att utLifwa Post. och Inrikes Tidningarne; Och ehuru, efter 463 Den 12 Zebruarii' el er Stauss yttrande, der icke kall tyckas wara billigt, akr uti Rikets Utblottade ullftand biftä en sadan Inrättning, förestas dock 666 R:d. za st. i stället för ve i Riks Staten upförde 1500 R:d. 1.l!i det afgisne Betänkandet har Stats-Utstotrel uplyft förhållandet med ifräga warande 1500 R:d-, deraf iiihämtas, a!l de icke förr flyttades pä StatöWerket än i och med detsamma Skaren fäkt en förökad Inkomst af Enfaks Böterne.
Akt Swensta Akademien njuter en icke aldeles obelydelig
Inkomst af den rättighet henne blifwit tillagd, att ukgifwa Post- och Inrikes Tidningarne, är wäl en sanning; Men att denna Inkomst lill en gansta be ydande del blifwit minstad genom Finlands förlust, kan ock icke bestridas.
Stats-Ut flottct har trott au denna rättighet föga borde komma i beräkning dä Staten deraf aldrig dragit nägon Inkomst eller fördel, äfwen dä den warit ät enstude upläten; Och Utskottet kan icke inse, att denna rättighet i Academiens hand bör fästa upmärksamhek till minstande af Academiens understöd; Utan twifwel är det wida bättre, att den gagnas af en sä nyttig Inrättning som Swensta Akademien, än att den srulle rigta nägon enskild person.
Utstottet kan således för dest del af denna anledning icke tillstyrka nägon indragning eller minstning un de för Akademien ä Star ansiagne 1522 R.d. Uti Starens knappa tillstånd är det icke blott en skyldighet ulan äfwen en nödwändighet, att upsöka alla källor, som kunna bereda tillökning i Statens - Den 12 Zebruarli- 469 tens Inkomster, och omfatta alla tillfällen, fom kunna qifwa anledning till minskning i dest lUaifler; Men walet af föremålen mäste ste med granlagenhet och wärdighet.
Hos snart sagt alla Folkslag, fom formerat or dentelige och laglige Samhällen; Unver nästan alla tivehwarf, äfwen i dem, son, i fle^e än ert afseende med rätta burit namn af Barbariets, har likwäl renhet och förädling i Landels Sprak, en stadgad och bildad smak hos Nationen i det som den tidens uplysning ansett för det sanna och ratta, utgjort en liflig önskan hos den uplystare delen af samtiden.
Lange hade Swerige warit i behof, och lika lange hade det saknat en sadan Inrättning, som kunde bereda upfyllandet af denna dubbla önskan.
Under ärhundraden hade dest r sig sjelf rena, men oupodlade Sprak warit till mer än hals en upfylr af främmande Ord.
Och det ivar först i Sweriges sednare lyckligare dagar, som en uplyst Konung, Konung lil. insag wärdet och nyttan af en sadan Inrättning; Och Han stiftade Swensta Akademien.
Ingen Inrättning af sä publique nytta sonr denna, har njutit mindre understöd af Staken; StatsUtstöliet är långt ifrän att jemföra Swerige i dest nu warande belägenhet med andra Lander, der stora tiugängar lemna utwagar till mera upmunlran och tillräckligare understöd ät Werenstaperne; Men Stats Utskottet har likwäl icke ansett sig wärdigt, att tillstyrka Riksens Högloft.
Ständer, att förestå någon minskning i detta, i jemförelse mot alla andra Stats - 470 Den 12 Zebruarii» Stats-anflag, sä obetydeliqa understöd, hwilket StatSUtskotter altsä wördsammeligeu hemställer, mätte alt framgent fa pä
Star uptagas och bestäs.
Stockholm den i Februarii 181».
Ridd. och Adelns Ledamöters wägnar L1ae5 kteminZ.
Ledamöters magnar Larl kr. I^anäberx.
Preste-Ständ, Ledamöters wägnar 1'k. ^Veiäman.
Bonde-StäM Ledamöters magnar ^näers ldlilston. dl. kryäelius» Uplastes eli sä lydande af Ståls - Utskottet M gifwit: Wördsamt Memorial; Riksens Högloft.
Ständer hafwa till deras Stats-vtjkoktS utlåtande behagat remittera Kongl. Maj.tS tilt Riksens Skandet aflätne nädiga pryposi lion - Den 12 Februari!- 471 klon af den 21 sistl.
December, angäende Revisionen of Krigs-Redogörelserne, m. in.; deruti Kongs. Ätajrt i Noder täckts gifwa Riksens Stander tillkänna, hurusom, efter äkerwunnen fred med Rikets grannar, och sedan Armeen i det närmaste blifwit pä fredsfot försatt, Kongl. Maj:t nu widkagil kraftige anstalter, lill erhållande af fullständiga upgifter öfwer den äterstäende Krigs - skmden, och lill ett sä styndesamt afstutande af de Speciella redogörelserne för medel, anordnade till krigsbehofwen, som deras bestaffenbet och widd möjliaen l'.',cvgrswer.
Enar desta redogörelser hunnit sä wida,mtt en revision deraf kan företagas, arnar Kongl. Majit förordna nägra erfarne ilian, under hwilkas inseende och ledning densamma efter en bestämd plan mä med tillbörlig noggranhet vch drift förrättas.
Och Kongl. Maj:t som wid alla tillfällen söker Ådagalägga sitt förtroende till Riksens Ständer, och förekomma deras Miga önskningar, har i Näder erbjudit Riksens Ständer, akt i berörde styrelse af Revisionen öfwer den specielle för, walmingen af Krigs-medlen deltaga genom en eller 2me Ledamöter af hwarje Riks-Ständ, hwilka till Riksens Ständer wid deras nästa sammankomst kunna afgifwa tillförlitelig Berättelse om det fundna förhällandet; I öfrigt har Kongl. Maj-.t till Riksens Ständer öfwerlemnak, huruwida desta deras
Deputerade tillika mä med dem, som Kongl.
Maj:t i Räder utnämner, besörja om Riks-Skuldens afbördande pä det särr och af de medel, som Riksens Ständer dertill utse.
Uti denna Kongl. Maj:ks Nådiga proposition har Slals-Utjkotlel för dest del
Med underdånig wörd nåd - 472 Den 12 Zebruaru nåd erkant ett förnyadt prof af den Nädiga bena» genhet, hwarmed Kongl. Maj^ wid alla tillfallen i Nader behagat gä Riksens Ständers underdånig» önstan lill mötes.
Krigs-medlens förwaltning och redogörelse derföre, hafwa nästan i alla Lander, der krig blifwit förde utgjort ett amne, som i mer an ett afseende fastat allmänhetens synnerliga upmarksamhet. ...
Ofta halma enftilda intresien gifwik anledning till ogrundade misttankar. och det har förut warit genom en vwäldig och officiel granskning af den förda förwalnungen, som den redlige, men genom afwundens beställsamma omsorger mist ände, Embetsmannen, fatt njura sin oskuld till godo"; da deremot den läge och pä Statens bekostnad egennyktige blifwit j sin rätta dag framstald.
En sadan Revision, som den Kongl. Maj:k nu i Nader förestagit, och deruti Riksens Stander genom deras egne Fnllmagtige fä deltaga, tror Skars-Utstottet stall medföra en fullkomlig tillfredsställelse, sä wäl för allmänheten, soMdeEmbets- och Tjenstemän, hwilka wid besättningen med Krigs-ärenderne och deras redogörelse med nit och redighet upfylt det dem updragne förtroende.
I afseeirde pä det antal af Riksens Ständers Deputerade, som harwid kan anses nödigt; Sä haller Stats«Utskottet före , atr om orne af hwart Ständ af Riksens Högloft, Ständer härtill utses, wore dek för äNdaMälet tillrackeligt.
Stats-Ut flottec har ansett o:ne wara behöflige, pä det att om den ene af sjukdom eller andre laga förfall wore him drad, en annan af samma Ständ dä wore att tillgä, och Den is Zebruarii.
473 och således nägot Ständ icke kunna anse sig Llifwa inactivt, till hinder och uppehåll i Arendernes obehindrade gäng.
— Hos Stats-Utstorret har fräga uppställ, huru. wida de Deputerade, som i detta ändamäl blifwit walde, böra ätnjuca Tractamente eller ett wistt arf» wode i ett för alt.
Utskottets pluralitet har ansett dagtraktamente mindre lämpeligt, och äfweitt mera kostsamt, dä dek icke är möjeligt, att för denne Revisions fullbordande bestämma nägon wist tid.
Utskottet har derföre trott, att ett wisst arfwode i ett för alt af Zoo R-d.
Banco för hwarje Deputerad wore den Summa, som efter förrättningens flut borde af Riksgälds.
Contoiret till deste
Deputerade utbetalas, uran afseende derpä om förrättningen warit längre eller kortare tid.
Och Utskottet hyser den öfwcrtygelsen, att det mindre är belöningen än ett rättskaffens nit, att wärdigt kunna smara emot ett sä wigtig förtroende, som stall fästa Deputerades upmärkfamher under Leras granlaga förrättning.
Hwad anaär den sednare omständigheten af Kongl. Majlls
Nädiga proposition, deruti Kongl. Majit till Riesens Ständer öfwerlemnar, sturuwida deste deras Deputerade mä, tillika med dem, som Kongl. Maj:t i Näder utnämner, besörja om Krigs?
Skuldens afbördande pä dek sätt och af de medel, som Riksens Ständer dertill uste; Sä tror SiatsUtstotker sig icke böra sädant tillstyrka. Z.te Band. stdra Afd. 34.
Uti 474 Den t 2 Zebruarii.
M Stats-stststoltets nu sednast under Len 2 t denna manad afgifne förnyade Betänkande angående Finance-planen och bewillnings-behvfwet, harUtstoc. tet förestagit pä hwad sätt och i hmad ordning ArMeens och Flottornes innefiäende aflöning samt leveranteurernes fordringar böra »vederbörande g d:- göras.
Statsutskottet anser Reviforernes ätqärd icke böra eller kunna widtaga förr, an alla de till Krigsredogörelsen hörande räkenskaper aro ordcnteligen afstutade samt med sine behörige verifikationer och qwittencer försedde; Och besse kunna icke crhällas eller mcvdelas, törr an wederbörande för n ne fordringar blifwit förnöjde.
At Utreda och liqvidera desse fordringar tillhör
Let werk, som redogörelsen för de ti Krigskostnaderne erhällne medel ällgger, och Rewiforernes befattning ian icke blifwa annan, an att gransta och rewidera rakenffaperne, och tillse om utbekalningarne arv grundade pä wederbörlige förord, nanden och ordenteligen afstutade Conkracter ellet a. dre laga actus, samt med behörige qwittencer och verificatidner försedde.
Dm Newisorerne först skulle deltaga i Krigskostnads me lens Utbetalning, och sedermera gransta rälenstaperne och redogörelsen för desse Utbetalningar; Sä skulle de blifwa Rewisorer öfwer sina egne åtgärder, hmilke, icke öfwerensstammer med den manliga redogörelse methoden, utan dä borde andre Revisorer förordnas, att gransta desse Revisorers göromål, om en noga säkerhet och conlroll skulle winnås.
Rik - Den 12 Zebruaru. 47Z Riksens Högloft.
Ständers egit uplysta bepröf» wande hcmställes alt detta wördsammeligen.
Skock» holm den 6 Februarii 1810.
Preste-Sländ.
Ledamöters magnar Olaos klemming.
Pä Wälofl. Borgare-Ständ.
Ledamöters mägNat Oarl kr» Ö-anftberA Begärdes pa Bordet» Ledamöters wägnar PK» Meiäman.
Bonde-Ständ» Ledamöters magnar ^näers idlllslon. !^» kröäelins» Föredrogs ett ifrän Bewillnings- samt Allmänna Beswärs» och Oeconomie - Utskotten ingifwit sa lydande?
Wördsamt Memorial l Frän Högloft.
Ridderffapet och Adeln har ett äf Hans Excellence för detta Riks-Rädet, Presidenten, Riddaren och Commendeuren af Kongl. Ä!aj:ls Orden m. m. Högwälborne Herr Friherre UilisncrantL dit ingifwit Memorial blifivik till Bewillnings- samt All» 476 Den 12 Zebruaru Allmänna Beswars- och Oeconomie-Ukstoklens gemensamma handläggning remitterade och besinnes af det hufwudsakliga innehäll:
Att som genom ombytte förhallanden och handels gemenskaper med främmande Nationer, nödwändigheken oftast fordrar förändringar, höjning eller minskning i Tull-taxor, men uti 6o af Regerings-Formen Stora Sjö-Tulls-afgiften numera blifwic uptagen bland de inkomster som hafwa egenskap af Bevillning och hwilka ej fä ökas utan Riksens Sränders bifall, hwaraf skulle kunna hända, alt i Stora Sjö-Tulls taxan åtminstone till nasta Riksdag ingen jemnkning eller rättelse singe äga rum, churumycket än en sadan af omständighekerne och Rikets sanstyldiga Smts-Jntreste päkallades, och rvid hwilkcn beskaffenhet, oansedt ofwanberörde §. i Regerings-Formen irisligen förekommit, att de redan gansta betungande Tuli-asgiftcr för åtskilligt oumbärlige waror icke widare sä förhöjas, jemwäl den rättigheten som icke synes wara Konunga-magten beta» gen, akt dem minsta, mäste bliswa owerksam, när densamma till fyllnad af Stats-Werkets behof, ej fär ersättas med en deremot swarande förhöjning pä nägra andra fä waror, som utan stada kunde dem tala; hemstäues altja, om ej Riksens Ständer skulle behaga utstaka tillämpningen as ifrägawarande stadgande pä det sätt, att den derwid fattade afsigt mä winnås utan upoffnng af fördelar genom en utwidgad handel och industrie, som i Rikets beträngda tisjständ nu mer än någon.u är angelägen.
Uti erfarenheten af hugkomsten af tid efter an» nan päbudne alt för känbara tillökningar i nägra as de afgister förrberörde §. omtalar, torde grunden bäve - Den 12 Zebruarn. 47? de böra sökas och tillrackeligen rättfärdigas till det harwid nu i allmänhet feMälde wilkoret, Riksens Ständers samtycke; men da i fräga om beredandet af en större National-fördel genom nya handelsqrenars öpnande och widtagandet af wäl afpastade Tull>författningar, oföruksedde händelser osta kunna asta sävane Oeconomiste åtgärder, som ej pä förhand stä att bestämma, utan med hwarje är kunna kräfwa förbättring och hwar ill någon medwerkan af Riksens Ständer, under den länga tid de arv ätstilde icke kan lemnäs, utgör det följaktligen ett gansta wigtigt föremål för Riksens Högloft.
Ständers omtanka, atl Kongl. Majtt mätre äga oinskränkt tillfälle att efter betz
Nädiga böjelse stydda, uplifwa och befrämja Näringarne till samhällets bästa och någon sadan stut» sats eller tydning icke tillägnas Regerings - Formens 60 som skulle leda lill motsägelse af den Höga Magt och rakt, hwilken uti 12, rz, 89 och de flere §. blifwir Kongl- Majtt förwarad.
Såsom redan anfört är, inses lätteligen ej allenast att wid afhandlingar och förbund med Utrikes magter samt synnerligast hwad Handels - Traktater beträffar, det är ofta ouigdwikeligt att förändra SjöTulls-a^gifterne ä wista waror; utan ock att inom wart egit Land genom olika behof, tillwerkningar och afsältningar alt jemt dylika förändringar erfordras, och hwilka för Rikets wäl wisterligen icke äro af mindre inflytelse an andre pä Kongl. Majlis Egit Nädiga behag beroende Oeconomista stadganden.
Wid öfwerwägande af deste och de flere uli of. wanäberopade Memorial andragne stät lärer icke något - 478 Den i2 Zebruarii» got twjfwelsmäl akerstä för angelägenheten af SjöTulls-afgifternes tillfälliga förändringar; Och som til! deras beslutande Riksens Ständers bifall bör föregå, fä Utskotten härmed tillstyrka detsammas meo? delande salunda:
Alt pä Kongl. Mahrs Egit Höga god finnande, intill nästa Riksdag, mä ankomma, att enär omständigheterne dertill föranleda, efter infordrade underdäniga yttranden af »vederbörande Collegier och efter Stats-Räders hörande, höja st de »varor, som lämpeligen kunna större Sjö-Tull-afgifter äläggas, deffe umgälder till och med Zo procem utöfwer den »vid denne Riksdag sastuällande Sjö.Tullstaxa; h»yarwid dock i underdånighet torde böra förutsättas, att icke någon sadan allmän förhöjning ma ske, som egcnteligen asyftar en directe tillökning af Stats-Werkets tillgångar, utan fast »nera endast de förändringar göras, hwilka hafwa till hufwudföremäl, atr gagna handeln och näringarne; äfwen som af Riksens Ständer der underdäniga förbehåll rorde framställas, att Kongl. Mahl dä sadant finnes med Rikets bästa »vara förenligt, täcktes i Räder tilläta en motswarande nedsättning afSjö-Tulls-afgifkerne ä fädane »varor, som en billig minskning deri böra be» wiljas till upmuntran och befordran af en förmånligare handelögemenskap med andre Länder. Hwilket Utskottens Betänkande likwäl warder till Riksens Högloft.
Ständers närmare granskning och Egna afgörande »vördsammast öfwerlemnadi.
Ridderffapets och Adelns Ledamöters »vägnar ^acob I)e la Oarstie. hola. 6.
Pä Den is Februarii. 479 Pä Högwördiga Preste-Ständets Ledamöters magnar Nicolaus 6aräoU. NaZ".
LtaAnelius.
Pä Wällofl. Borgare-Ständets Ledamöters wägnar ^nst. krestin.
L- Lcbönkerr.