Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
O, E. LAGERHEIM.
Kungörelse angående Kollegii-Medici förändring till Sundhets-Kollegium.
Stockholm den 27 januari 1813.
En av Våra angelägnaste omsorger har varit att förbättra Medicinalverket.
Ständerna har också gått Oss till mötes och beviljat högre anslag.
Föreningen mellan den egentliga medicinen och kirurgin har på ett närmare sätt blivit stadgad.
Den militära läkevården i fred och krig har förbättrats.
Ett praktiskt läroverk under namn av Medico-Chirurgiskt Institut har inrättats i huvudstaden.
Lasarett och kuranstalter har förbättrats.
Flera provinsialläkare har utbildats och en början är gjord till att utbilda präster, så att de kunna liksom läkare gå sina åhörare tillhanda.
Allt detta har medfört att Kollegii-Medici behöver fler arbetande ledamöter och en förändrad form.
Kollegium kan befrias från vissa göromål, som andra kan uträtta.
Av denna anledning har Vi inrättat ett nytt Kollegium under namn av Sundhetskollegium.
Det skall bestå av en preses, en vice preses, ett medicinalråd och 6 assessorer.
De överläkare och professorer som ägt säte och stämma i Kollegium- Medicum kommer att vara ledamöter av Sundhetskollegium så länge deras tid varar.
Vi är sinnade att utfärda en instruktion för Vårt Sundhetskollegium.
Stockholms slott den 27 januari 1813.
Kungörelse angående de för landtullsersättningens utgörande och fördelning fastställda grunder; Stockholm den 10 februari 1813.
Den landtullsersättning, som beslutades vid förra riksdagen, 90.000 för städerna 30.000 för kvarn och saluaccis samt för landtull och husbehovsaccis 60.000 riksdaler skall gälla även hädanefter.
I Stockholm, Göteborg och Karlskrona skall mantalspengar utgå istället för kvarntull och saluaccisen.
Accis kommer att tas ut av särskilda näringar och hantverk.
Städernas innevånare har rätt att själva enas om en annan fördelningsgrund.
Då Vi inte varit ense med ständerna i hur fördelningen skall ske och beskattning slår ojämnt har Vi anmärkt på detta.
Stockholms slott den 10 februari 1813.
1 Kyrk 23 1813-1814.doc 05-01-10 2001-09-26 stavkontr
Stockholm den 12 februari 1813.
Rikets ständer har vid senaste riksdag gjort framställning, att nödvändiga anstalter görs för att säkra den inhemska tillgången på salpeter, som är oumbärlig för kruttillverkningen.
Den förlust som Vi måst vidkännas, när Vi köpt varan utomlands och varje hemman har fått betala en avgift i pengar., måste för framtiden avvärjas.
Från år 1816 skall varje hemmansägare vara tvungen att leverera salpeter i natura, beräknat på ett halvt lispund per mantal.
Det åligger landshövdingarna att göra de anstalter härads- eller länsvis som anses verksammast att befordra en skyndsam och fullkomlig tillverkning av salpeter inom ert län.
Vi anser att både för det allmänna och för den enskilde är det förmånligaste att tillverka i stort.
Det sparar både ved och arbete.
Därför bör salpeterlador anläggas, vårdas och underhållas.
Tillverkningen kan ske antingen genom entreprenad av enskilda eller genom bolag.
Då det råder okunnighet om hanteringen och brist på salpetersjudare, har Salpetersjuderi styresmannen kapten Edman utgivet en tryckt handledning.
I varje län helst i residensstaden bör finnas en större anläggning där undervisning kan ske.
Belöning till enskild som bygger en lada stor nog att rymma minst 30 lispund ren och oluttrad salpeter.
Även verkmästaren skall belönas.
Kronan förskotterar pengar till den som vill börja ett sjuderi.
Städerna skall på samma villkor som landet betala salpeterskatt in natura.
De kan förena sig med närliggande socknar.
Landshövdingarna skall i annat fall efter pålitliga kartor räkna ut stadens hemmanstal och hur mycket salpeter som skall levereras.
Det kommer att vara tillåtet att avyttra överskott av luttrad eller oluttrad salpeter inrikes när som helst och utrikes efter år 1816.Vid försäljning utrikes måste noga iakttagas att det sker med länder där Vi slutit förbund angående de varor som för krigsförnödenheter anses.
Vi kommer att utfärda en författning rörande salpeternäringen och gärdsskyldigheten, samt att föreskriva hur provning av varans duglighet skall ske.
Detta för att undkomma förlust om varan är oduglig och underhaltig.
Stockholms slott den 12 februari 1813.
Kungörelse angående den tull, som hädanefter kommer att erläggas, för bjälkar och balkar av fur och gran, vilka till utrikes orter utföras.
Stockholm den 23 februari 1813.
Den 14 oktober förra året upphävdes förbudet att utföra gran- och furubjälkar, som i tjocklek innehöll 112 tum.
Fråga har därför uppstått om tullavgifter.
Följer 5 sidor med olika virkes dimensioner och tullavgiften för dessa.
O. E. LAGERHEIM.
Föreningsförbund mellan Hans Maj: t Konungen av Sverige och det förenade Riket Stor Britannien och Irland.
Stockholm den 3 mars 1813.
För att nå en vidare utveckling av mellan Oss och Hans Maj: t Konungen av Storbritannien redan träffade överenskommelser, har Vi underhandlat med Hans Kongl Höghet Prinsen Regenten.
Våra fullmäktige är Lars von Engeström och friherre Gustaf af Wetterstedt.
Storbritannien har å sin sida förordnat Alexander Hope och Edward Thornton.
Den 3 mars har upprättats ett förbund i Stockholm.
De båda regenterna är livade att öka en vänskap och det goda förtroende, som lyckligen härskar mellan den.
De ingår nu en förtrolig överenskommelse att bibehålla Nordens självständighet och påskynda tidpunkten för allmän fred.
De har beslutat att uppfylla detta dubbla mål genom denna traktat.
Hans Maj: t Konungen av Sverige förbinder sig att använda en arme med 30.000 man mot de gemensamma fienderna.
Armen skall agera i förening med de Ryska trupper som ställs under Kronprinsens av Sveriges befäl.
En överenskommelse om detta är redan träffad mellan Ryssland och Sverige.
Hans Storbritanniska Majestät har för avsikt att lämna sitt bevis att förena sitt rikes intressen med Sveriges och Rysslands fördelar.
Han lovar och samtycker till de överenskommelser som träffats och ställer inte något hinder mot Norges beständiga införlivande med Sverige.
Han biträder Sverige dels genom sina goda kontakter men också om det blir nödvändigt med sin flotta i förening med svenska och ryska krigsstyrkan.
Härvid förstås att Norges förening med Sverige inte skall ske med vapen så vida inte Danmark vägrar deltaga i Nordens förening.
Sveriges Konung förbinder sig att denna förening skall verkställas med all skonsamhet som är möjlig för det norska folkets sällhet och självständighet.
För att Sverige så snart årstiden medger, skall kunna genomföra sina operationer ställer Storbritannien en summa på 1 miljon pund sterling till förfogande att utbetalas i London med 200.000 pund per månad.
2 Kyrk 23 1813-1814.doc 05-01-10 2001-09-26 stavkontr
Som bevis på den fasta och säkra borgen för varaktigheten av deras handelspolitiska förbindelser avstår Storbritannien till Sverige sin besittning Guadeloupe i Västindien.
Denna koloni skall avlämnas under loppet av augusti månad, eller efter svenska truppernas landstigning på fasta landet.
Som en följd av denna traktat förbinder sig Sverige att under en tid av 20 år upplåta Brittiska undersåtar nederlagsfrihet i Göteborgs, Karlshamns och Stralsunds hamnar, så snart den senare återkommer i svensk ägo.
Det gäller alla produkter och handelsvaror antingen från Storbritannien eller dess kolonier, som är lastade på svenska eller engelska skepp.
En nederlagsavgift skall betalas vid varans införande och utförande.
Annars skall Svenska förordningar råda och undersåtarna i Storbritannien behandlas på samma fot som de mest gynnade nationerna.
De båda staterna förbinder sig att från denna traktats undertecknande inte genom någon underhandling med sina gemensamma fiender avsöndra sina ömsesidiga fördelar.
Undertecknat av de fyra fullmäktige.
Särskild artikel.
3 mars 1813, (23 mars 1813, 7 april 1813) Som en följd av Storbritanniens avträdandet av ön Guadeloupe utfäster sig Hans Maj: t av Sverige följande.
Att troget uppfylla de kapitulationsvillkor som upprättades den 5 februari 1810.
De privilegier som genom denna akt blivit kolonins innevånare tillerkända skall bevaras och behållas.
De skall förunnas samma beskydd och fördelar som lagar och författningar ger i Sverige.
Det skall vara förbjudet att överföra afrikanska slavar till ön och till andra svenska besittningar i Västindien.
Svenska undersåtar får inte sysselsätta sig med slavhandel.
Detta är lätt för Sverige, då slavhandel aldrig varit tillåten här.
Att under kriget utestänga krigsskepp och kapare som tillhör makter, som är i krig med Storbritannien, från Guadeloupe.
Att inte avyttra denna ö utan Storbritanniens samtycke.
Att lämna all möjlig beskydd till de engelska undersåtarna, vare sig de vill stanna på ön eller lämna den.
Undertecknat av fullmäktige.
Alltså har Vi velat ratificera detta förbund med dess särskilda artikel.
Vi gillar och antager detta med alla artiklar, punkter och klausuler och vill uppriktigt, troget och utan svek hålla och uppfylla.
Stockholms slott den 7 april 1813.
George den III sänder sin hälsning till alla som får kunskap om denna alliancetraktat mellan Vår gode broder Konungen av Sverige och Oss, som blivit överenskommen i Stockholm den 3 mars 1813.
Vi har i Hans Maj: ts namn och å Hans vägnar gillat, ratificerat, antagit och fastställt traktaten med dess artiklar och klausuler och lovar Vi på Vårt ord att Vi vilja uppriktigt och troget uppfylla och iakttaga allt som ingår och aldrig så vitt det står i Vår makt bryta det.
Vårt Palats Carlton House den 23 mars 1813.
GEORGE P.R.
Cirkulär angående ersättning åt soldaten för beklädnadsslitning under arbetskommendering.
Stockholm den 9 mars 1813.
Bondeståndets anhållan att de bolag eller enskilda personer som har tillåtelse att begagna sig av Kronans manskap till arbetskommenderingar måtte åläggas att ersätta de släpmunderingar och arbetskläder som manskapet slitit ut.
För arbetet med Göta kanal erläggs inga slitpengar, då de har så stor dagsinkomst att det borde räcka även till arbetskläder.
Vid andra arbeten skall tidigare författningar gälla, alltså ingen ersättning.
Hädanefter skall vid ankomsten till en arbetsplats bestämmas vilken ersättning trupperna skall ha.
Där bör ingå mer än födan.
Har karlen egna kläder får han slitningspengar.
Kungörelse om vad i avseende på truppers underhåll och inkvartering, under tåg och marscher innevarande år, iakttagas bör.
Då omständigheterna under innevarande år kan komma att behöva befrämja truppförflyttningar, vill Vi i tid stadga underhåll, skjutsnings- och inkvarteringsbidraget, för att på så sätt minska det tunga som landets innevånare drabbas av.
3 Kyrk 23 1813-1814.doc 05-01-10 2001-09-26 stavkontr
Då priserna stigit ökas betalningen för portionerna till 8 skillingar om dagen för trupper som skall tåga genom landet.
Dessutom skall manskapet erhålla 2 skillingar om dagen.
Får man bröd från kronans magasin beräknas det till 3 skillingar portionen.
Manskapet skall nöja sig med det kvartersvärdarna kan åstadkomma, dock skall det vara nödtorftig och tjänlig husmanskost.
Foder för kavalleriets och statens hästar betalas efter gångbart pris i orten.
Befallningshavare skall så snart som möjlig meddela när trupper på marsch är att vänta.
Då Vi är medvetna om att detta är betungande för landets innevånare, är det av största vikt att fördelningen blir så rättvis som möjligt.
Befallningshavarna skall i möjligaste mån försöka få persedlar ur Kronans magasin.
Anmälan därom göres hos kronprinsen.
Det åligger befallningshavaren att med yttersta sorgfällighet se till att fördelning av inkvarteringen blir så rättvis som möjlig.
Helst skall särskilda vägar användas.
Vi skall med onåd se till den som inte följer arméns plikter, vilka är ordning och lydnad för lagarna.
Den som vid marscher och tåg genom landet ofredar innevånarna eller kommer med obehöriga fordringar skall straffas.
Våra befallningshavare har rätt att efter omständigheterna göra överenskommelser med provinsens innevånare.
Länsmännen skall varannan söndag visa förteckningar på hur många som under nästa fjorton dagar skall inkvarteras i gård eller by och hur skjutsarna fördelar sig.
Dessa förteckningar skall finnas i sockenstugan för att alla skall kunna jämföra och om klagomål föreligger söka rättelse på orten.
Stockholms slott den 9 mars 1813.CARL
Tillägg provianteringsstat.
Matsedel för 7 dagar innehållande mjukt bröd, salt kött, torrt kött, färskt kött, sill, salt fläsk, torrt fläsk, smör 2 gånger, ärter samt 1 / 30 mark koksalt om dagen.
Underrättelse om att vissa varor kan bli utbytta mot andra och hur man då beräknar vikten.
Fourageringsstat.
Vad som skall ges till varje häst per dygn beräknat på hur tillgången är av säd, hö, halm, hackelse, havre.
Avskrift.
Vördsamt memorial.
Av C.
S Edman den 13 mars 1813.
Redan vid 1800 års riksdag beslöt ständerna att varje hemman årligen in natura skulle göra 10 marker salpeter.
Den forna salpetersjuderistaten skulle indragas och kronans pannor avyttras.
Detta olyckliga beslut har haft till följd att salpetertillverkningen endast uppgått till ¼ av vad som behövs.
Denna vara är oundviklig för apotek, bergverk, vissa fabriker samt fosterlandets försvar.
Förlusten av Finland förvärrade situationen, då endast från Vasa län levererades mer än i hela landet tillsammans.
Den okunnighet och liknöjdhet som visat sig under de sista 12 åren, då man istället för in natura löst sig fri med pengar och inte utnyttjat regeringens milda och landsfaderliga behandling, har lett till att tillverkningen snarare minskat än ökat.
Detta oväntade förhållande har föranlåtit Kongl Maj: t att genom brev av den 3 december 1811 befalla att salpeterskatten efter 1816 ovillkorligt skall betalas in natura efter 10 marker på varje hemman.
Vilket blivit i riksdagen i Örebro fastställt.
Kungl Maj: t har med stora uppoffringar fästat mig inom detta land, för att jag med mina 16 år av erfarenhet från Österbotten skall bidraga med mina insikter i att tillverka denna för vårt försvar oundgängliga varan.
Min första åtgärd blir att från trycket utge en instruktion om tillverkningen av salpeter.
Hans Maj: t vill inte spara någon kostnad på att få höjd på salpetertillverkningen, vilket jag får erfara prov på.
Jag har fått en summa för att bygga upp mitt eget etablissemang för att kunna göra en salpeteranläggning.
Där kan inhämtas hur man bygger, sköter och bereder jorden och även framställningssättet.
Denna anläggning blir färdig till sommaren och är belägen på min egendom Staby, Lagunda Härad, Giersta socken, Uppsala län.
Hans Maj: t står för kostnaden av 6 kunniga sjudare från Vasa län, som skall fördelas i länen.
Det återstår nu länets innevånare att rätteligen begagna sig av denna Kongl Nåd.
För att inom den föreskrivna tiden kunna anskaffa det erforderliga behovet av salpeter fordras: Byggning av lador, skötsel av jorden, inrättning för att samla urin under stall och ladugårdar, så att inte husen skadas.
Jag överlämnar här 2 modeller på salpeterlador.
Sjudarpannor kostar 250 - 300 riksdaler stycket beroende på storleken.
Kongl Maj: t torde förskottera anläggningen och när det visar sig bli lönsamt inlösa pannorna, så att de blir enskild egendom.
Det behövs också kunniga sjudare, dessa i detta land så föraktade men oumbärliga varelser, bör förses med bostad, vedbrand, bete för några kor, jord till potatisland.
De skall dock inte vara bundna vid något vanligt jordbruk, då de kan behöva resa omkring och undervisa och arbeta.
De skall vara befriade från bevillningar och utskrivningar för sin person.
Med detta kan man undvika de kringstrykande sjudare,
4 Kyrk 23 1813-1814.doc 05-01-10 2001-09-26 stavkontr
som fanns i Småland, vilka liksom zigenare var utrustade att utföra bedrägerier och underslev.
Jag har 2 sjudare från Vasa län att erbjuda länet.
För att undvika den besvärliga hanteringen med små poster som levereras, föreslår jag att uppbörden skall ske sockenvis eller i större poster.
En gång om året kunde hållas auktion i sockenstugan på poster om 10 - 12 lispund, då spekulanter kunde anmäla sig.
På detta sätt stannar förtjänsten inom socknen.
Den som åtar sig leveransen kan antingen själv tillverka eller köpa upp av andra.
Då skulle allmogens misstänksamhet att herrarna och uppbördsmännen trissade upp priset för egen räkning försvinna.
För att undvika långa transporter bör man ha insamlingsställen på flera ställen i länet.
Helst skulle en lada efter den tryckta beskrivningen byggas i varje stad, men då vedtillgången kan vara dålig i städerna, är det kanske lämpligare att bygga vid gästgivargårdar, kvarnar, kyrkor eller allmänna vilställen.
Att mångfaldiga hinder kommer att uppstå vid införandet av denna nya näringsgren är jag övertygad om, då gamla fördomar, tröghet och okunnighet skall besegras.
Men då vi nu är gynnade av regering och alla upplysta sanna patrioter hoppas jag mina bemödanden skall lyckas.
Det skulle underlätta om i varje socken fanns en kommitte av 4 personer, med kyrkoherden eller annan ståndsperson i spetsen som bevakade verksamheten och kom med förslag till förbättringar.
Dessa skulle informera en länskommitté under ledning av landshövdingen, som håller 2 sammanträden om året och där jag inställer mig.
Om dessa min förslag förtjäna något anseende och kommer att understödjas av landshövdingen och deputerade, skall det uppmuntra mig att använda mitt yttersta bemödande att gagna detta län med den erfarenhet jag förvärvat.
Staby den 13 mars 1813.
C S EDMAN.
Förteckning över nödvändiga kärl till en salpetersjuderipanna.
Kungörelse angående huspredikanters tjänstgöring.
Stockholm den 17 mars 1813 Prästståndet har vid senaste riksdag klagat över brist på yngre präster till församlingarna.
De anhåller därför att någon författning i möjligaste mån inskränkte antalet huspredikanter och ålade dem verklig tjänstgöring i församlingarna.
Den präst som inte på 3 månader vistas hos den som kallat honom utan att hos konsistoriet anmält skäl därtill, skall vara förbunden att ingå i den tjänstgöring som konsistoriet ålägger honom.
Detta skall församlingarna sig efterrätta.
Kungörelse angående trossens förändring vid armén.
Stockholm den 9 april 1813.
Kungl Maj: t har förordnat att tross och utredning för ett infanteri regemente fördelat på 3 bataljoner, vardera av 4 kompanier á 150 man skall ha följande persedlar.
Olika tält, ludna kalvskinnsränslar, koppardricksflaskor, kokkittlar, skyfflar med skaft, yxor, liar, proviantsäckar, krutsäckar, sjukbårar, järnstörar, ammunitionskärror, olika kärror, hästtäcken, fodertornistrar, reservbroddar, ströborstar, skrapor, reservhjulspik, hovslagarverktyg m m.
Medicinaltross.
Instrumentkista, medicinkista, bl a.
Tross och utredning för varje kavalleriskvadron bör ha följande persedlar.
Kärror 150 hästar, grimmor och grimskaft, hönät, reservsöm, skopåse av läder m m.
Utredningspersedlar.
Tält, betsman och rymdmått, liar, sjukfiltar, krubbstreck, trosskuskbeklädnad, 2500 patroner och 250 flintor, 120 par hästskor, handklövar bl a.
Det åligger samtliga regementschefer att genast från Kronans närmaste förråd leverera dessa persedlar.
Kungörelse angående bärgning av skärbåtar.
I skrivelse från Förvaltningen för Sjöärenden har väckts frågan, hur man skall förfara med bärgning av skärbåtar.
Alla slags båtar som kommer eller går utrikes vid svenska kuster skall Dykeriet ansvara för vid sjöskador.
Inrikes seglande skepp som är däckade och av minst 5 lästers dräkt eller 4 fot djupgående, öppna båtar av minst 15 lästers dräkt lyder under Dykeriets åtgärder.
Övriga båtar som används till transporter mellan inrikes orter och har mindre dräkt får bärgas av besättningen även om hela lasten måste lossas.
De få anlita främmande hjälp och om tillgång finns även ta hjälp av Dykeriet.
VIKTOR von STEDINGK.
5 Kyrk 23 1813-1814.doc 05-01-10 2001-09-26 stavkontr
Kungörelse om tills vidare förbjuden utförsel ur Riket av beväringspersedlar och krigsammunition.
Stockholm den 5 maj 1813.
Vi har under nuvarande omständigheter funnit nödvändigt att förbjuda all utförsel ur riket av beväringspersedlar och krigsammunition av vad slag som helst, så vida inte Vårt särskilda tillstånd ges.
Stockholms slott den 5 maj 1813.
Förordning om nederlag och vad därvid bör iakttagas.
Det har lyckats Oss att genom allmänna inskränkningar bevara betydande handelsförmåner.
Vi vill särskilt följa verkningarna av den hastigt utvidgade nederlags- och transitohandeln.
De hittills gällande författningarna är beräknade på betydligt mindre omfattande rörelse.
Därför förordnar Vi denna stadga.
Om Nederlagsrättigheten Till Göteborg och Karlshamn skall hädanefter alla slags utrikes varor tillåtas både till in och ut- försel uppläggas i nederlag.
De får föras på svenska eller främmande handelsfartyg av in- eller utländsk man och varorna får Stockholm får nederlagsfrihet för alla med svenska fartyg inkommande till export lämpliga produkter om de kommer från Östersjöhamnar.
Undantag endast brännvin.
I Strömstad kommer nederlag att finnas för danska och norska varor.
I alla stapelstäder oräknat det ständiga saltupplaget, får nederlag finnas för omalen spannmål och hampa.
För svenska Ostindiska Kompaniet gäller det privilegium som utfärdades den 3 mars 1806.
Nederlagsfrihet gäller för Göta Kanalbolag och har blivit förlagt till Göteborg och Söderköping.
Gäller så snart kanalen blir klar.
Om nederlagsvarors mottagande och uppläggning.
Om ägaren önskar att varorna blir kvar i landet betalas tull.
Skall de åter utföras till annat land eller till någon berättigad stapelstad får detta inte ske på landsväg.
Varor som inte är tillåtna skall alltid föraras i särskilda magasin.
I Göteborg, som har mindre magasinsutrymme kan ägaren få förvara varorna under eget ansvar, när han betalt tullavgiften.
Gäller inte vin och utländska drycker.
Om Nederlagsrecognitionen.
Recognitionsavgiften (nederlagsavgift) är ½ % för tillåtna varor och 1 % för förbjudna.
Gäller inte salt.
Ligger varorna mer än 2 år betalas ny avgift.
Undantag salt och spannmål.
Avgiften beräknas på inköpspriset.
Om angivningen och räkenskaperna.
När skeppen kommit skall ägaren till varorna lämna upplysning till tullkammaren om sina varor.
Namn, antal mått eller vikt, märken, nummer på packar, fat eller kistor skall uppges.
I lossningsrulla som tullkammaren utfärdar skall tullavgiften påtecknas.
Vill godsägaren överlåta eller panta nederlagsvaror skall detta meddelas till nederlagsinspektionen.
Om bevakning och förpassning av nederlagsvaror.
Tullbetjänten som bevakar fartyget skall vid lossningen av nederlagsgodset noga skilja det ifrån den övriga lasten.
Noga markera ägarens namn, varornas art och mängd.
Samma anteckningar skall göras av den tullbetjänt som ansvarar för magasinet och varje dag skall dessa anteckningar jämföras.
Varor som i allmänhet är förbjudna att införas och skrymmande gods kan få öppnas i magasinet.
Vin och andra främmande drycker skall provas och mätas vid Skeppsbro.
Lika noga som vid införsel skall man vara vid utförsel av varor.
För transport av varor utrikes ansvarar först skepparen personligen och därefter fartyget, Oss och Kronan.
Ompackning och avtappning är inte tillåten om inte emballaget är trasigt och risk finns för att varan förstörs.
Ägaren är ansvarig inför Oss för eventuellt svinn, stöld eller förskämning och tullar för vad som införts från början.
Endast på salt får han räkna bort 2 % i läckage.
Om förvaring och vården av nederlagsgods.
Privata magasin och källare får användas om inte andra finns.
Dock bör de vara i säker och fast byggnad.
De får inte vara av bräder uppslagna till skjul och skall endast ha en ingång.
I källare där vin eller andra
6 Kyrk 23 1813-1814.doc 05-01-10 2001-09-26 stavkontr
främmande drycker förvaras får inte finnas tomma kärl eller vatten.
Nederlagsgods av liknande slag från olika båtar och flera ägare tillåts förvaras i samma rum.
Nederlagsrummen skall ha dubbla lås där tullen har ena nyckeln och ägaren den andra.
Godsägare får titta till och vårda sina varor.
Dock alltid i närvaro av tullbetjänt.
Tullat gods skall genast tas bort och inte blandas med oförtullat.
Kungörelse om ändring uti vad, angående åverkansböters förvandlande, blivit stadgat uti 3 mom. 62 § uti Kongl.
Förordningen om skogarna i riket av den 1 augusti 1805.
Stockholm den 6 maj 1813.
Flera har anmält olägenheter vid åverkansböters förvandling till arbete i kronoparker.
Det skall nu vara tillåtet för den som finner sig hugad att betala bötesbeloppet och låta den sakfällda arbeta hos sig så länge att summan blir avbetald.