Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Grefven och Landt Mar skalken hemställde, att Inkommande Tullen å Bergsalt mätte från I5 till 10 procent nedsättas.
Ben 20 Augusti /. m. ”Salt, Luneburger j raffineradt; Inkommaaå us,de Tullprocent 30.” Grefve Spens-.
J afseende på Liineburgersalt får jag göra samma anmärkning, att det måtte blifva två tredjedels skilnad för raffineringen, och att det således måtte bestämmas till as procent.
Och fann Ridderskapet och Adeln för godt, att, uppå gjord proposition, In kom man-, de Tullen å LuneburgerSalt jemväl från 3o, till 25 procent nedsätta. ”Saltsten , eller Sleke} Inkommande Tulir Vprocent 15.” Herr Cederschjöld: jsg känner väl icke visst,, hvad saltsten är; men enär Utskottets förslag till tull på dea är lägre, än på saltet, hem-- ställer jag om den icke äfven efter samma priacipe bör nedsättas till i o eller 12 procent.
Friherre Cederström Saltsten är ganska nyttig för dem, som drifva fårafvel i stort.
Den nyttjas till Sleke åt får.
Den kan väl sönderslås och omkokas till Sait , men den är i stort stycke, och nyttjas egesteligen för får,, S.å att den bör vara, till ganska nedsatt tull.
Merr- Grefven och LandtMarskcilken föreslog, ?tt Inkommande Tullen å Saltsten mätte från till 10 procent nedsättas; hvilket bifölls* Den 20 Augusti J. m. 823 ”Senap , malen ; Inkommande Tullprocent ”50.
Utgående Tullprocent 1.” Herr Hjerta:
Jag fruktår, att tullen för Senap är alldeles enorme.
För en kanna malen senap har hittills betalts 24 sk. efter ett värde af 1 R:dr Hamburger Banco; men att denna procent efter det verkeliga värdet är alltför hög , är min öfvertygelse.
Jag tror således att tullen å denna artikel kunde nedsättas till likhet med den på specerier. pjerr Cederfchjöld: Emedan Senap är en inhemskproduction, synes det vara billigt, att genom en lämpelig tull försvåra den onödiga införseln.
Herr Grefven och Landt-Marskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln önskade, att Inkommande Tullen å malen Senap borde från 50 till s5 procent nedsättas.
Ropades Ja. ”Silfver; Oarbetad*; Utgående Tullproeent 35.” Herr Cederfchjöld t
I anledning af hvad förut blifvit yttiadf om myntad* Silfver, hemställer jag , om ej utgående tullen å oarbetadt
Silfver antingen kunde alldeles försvinna , eller åtminstone nedsättas till 5 procent.
Jag anhåller fa fästa S24 Pen 20 Augusti/, m. uppmärksamheten på likheten i afseende på denna metalls exporttull , och den för kopparn.
Här är ej fråga om att utföra Silfvermalmen, utan den förädlade eller slammade metallen, så att den är att jemnföra med gårkoppar.
Om derföre samma afgift betalas för Silfver, som för sådan koppar, så är det ej för mycket, samt för arbetadt silfver samma afgift, som för manufacturerad koppar, nemligen a a 3 procent.
Herr Grejven och Landt-Marskalken hemställde, att utgående Tullen å oarbetad!
Silfver måtte från 25 till 15 procent nedsättas.
Ropadeg
Jag får först anmärka, att
Silfver har närmaste likhet med guld , och för detta är blott 5 procents tull bestämd; men då Silfver är ett verldsmynt, och lika gångbart, om det ock ej har någon prägel, så hemställer jag, om det ej må få tullfritt utföras, på det våra köpmän må kunna hindra coursen att stegras.
Jag anhåller således att utförseltullen måtte försvinna, eller åtminstone blott blifva 5 procent.
Herr Grefven och Landt-Marskalken föreslog, itt Utgående Tullen å Oarbetadt Silfver kunde till 5 procent bestämmas Ropades äfven Ja, och Nej. Grefve Cronhjelm:
J«g får underställa, om Den 20 Augusti f, ni. icke utgående tullen för oarbetadt silfver bör blifva lika med den för oarbetad Koppar.
Jag tror ej, att cours-operationer kuuna blifva stora och fördelaktige genom siUver-export. då en enda Bankier i Hamburg kan motverka dem.
Herr Hjetta Jag anhåller oni proposition å den tull Friherre Cederström föreslagit.
Alla länders erfarenhet har bekräftat den sanning, att aldrig förbud emot utförsel af Siljver kunnat handhafva?, och att alla sådane lagar illuderas.
Jag hemställer då, om man nu skall stifta en lag, som man förut vet vara onyttig; ty hvad tull som än sättes på silfver, utgår det ändå utan tull- Jag anser således lämpligast, att ingea tull lägges på utgående silfver.
Silfver är blott en värdemätare, och ett allmänt verldsmynt Herr Grefven och Landt Mar skallen frågade, om Ridderskapet och Adeln önskade, att oarbetadt Silfver måtte Tullfritt få utföras.
Hvarefter Herr Grefven och Landt Marskalken förnyade den af hononf förut gjorde propositionen, att utgående tullen å oarbetadt Silfver, kunde, i likhet med hvad i afseende å oarbetadt
Guld redan blifvit stadgadt , till 5 procent bestämmas.
S2G Och ,2o Augusti /. rit. ”Skomakare-arbete; Se Handtverkeri-ar-> ”bete.” . * Herr Cederfelt]Öld:
Uti Tariffen stårSkomakare-arbete-, se Handtverkeri-arbete.
Då jag anser högst vigtigt att tallen å skomakare-arbete så nedsättes, att sådant kan införskrifvas, men om det hänföres under handtverkeri-arbeten, tullen blir 50 procent, hemställer jag om icke hänvisningen kunde blifva till '•gångkläder, sora i går nedsättes till 25 procent.
Herr Grefven och LandtMarskatken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade tillåta att Artikeln Skomakare-arbete finge hänvisas tili Artikeln Gångkläder, i stället för Artikeln Handtverkeri-arbete, hvarigenom inkommande Tullen å Skomakare-ärbei te, i likhet med hvad i afseende å Gångkläder redan vöre stadgadt, skull® blifva 25 procent.
Herr Cederschjöld, :
Vid närmare besin nande får jag föreslå, att i stället för hänvisning, tullen bestämdt må utsättas till 25 procent; Herr Grefven och L 0 ndtMn r skalk en frågade,, om Ridderskapet och Adeln önskade, att inkommande Tullen ä Skomakare-arbeten borde bestämdt till 25 procent i Tulltariffen utsättas* Ropades Ja.
Och blcf utgående Tullen å Skomakare - £>en 20 Augusti f, m. 827 arbeten till 1 procent af Ridderskapet och Adeln fastställd. ”Skollär, af alla slag; Inkommande Tull-; ”procent 05; Utgående Tullprocent 1.” Friherre Wrangel- Jsg anhåller att tullen å skoflar måtte blifva densamma sorn Ridderskapet och Adeln bestämde för plogar, nemligen 50 procent, Herr Grefven och handt Mankalk en hemställde, att inkommande Tullen å Skoflar mätte från 25 till 50 procent förhöjas.
Bifölls. ”Sten, alla andra slag; Inkommande T11U”proceat 25.
Utgående Tuli procent 1.” Herr Mannerhjerta, Ulric Emanuel.*
Sedan lithographien blifvit i införd i Sverige, har behof uppstått af en ny sort stenar för detta ändamål.
Som de ej kunna hänföras under de specificerade sorterne, så skulle de komma under alla andra flög, och således förtullas med 25 procent.
Dä dessa hämtas långt ia i Baijern, och transportkostnaden är ganska dryg, så blifver anskaffandet af dessa stenar förenadt med allt för dryga afgifter för Lithografisterne.
Derföre hemställer jag, att en ny rubrik måtte införas, nemligen Lithografifiia fimar och tullen derå bestämmas till någon låg procent, i stället för 25 procent.
828 Dm 2o Augusti J. m, Friherre
I anledning af hvad Herr Mannerhjerta yttrat, får jag upplysa, att det finnes öfverflödig tillgång af mergelskiffer på Gottland, till hvad dimensioner som man önskar, och jag är öfvertygad att om brotten bearbetas, kan behofvet fyllas för Sverige och tilläfventyrs tillfälle blifva till export.
Således tror jag ej, att någon nedsättning af tullen är af nöden.
Det är mig ej obekant hvad jag hört af Friherre Cederström, men jag får äran upplysa, att de stenar som fås på Gottland, ej kunna jemnföras med dem , som hämtas från Baijern, Jag har sjelf gjort försök med de förra, och derpå användt icke så ringa kostnader; men funnit att de ej svara emot ändamålet.
Det är en känd sak att blott i det stora Stenbrottet vid Sollenhofven i Grefskapet Pappenheim och Bayerska landet, samt vid Mont-martre nära Paris, finnes den stenart som är tjenlig för Lithografien.
Äfven om det vore möjligt att sådane stenar finnas på Gottland, hafva de ju en så gifven förmån, i afseende på transporten att ej någon fara kan vara att sätta en lägre tull.
När man nu finner att tullen är så hög för de omnämnde stenarne, så anhåller jag med Herr Mannerhjerta om proposition till nedsättning af tullen på stenar till stentryck, och att den måtte bestämmas till 10 eller 5 procent.
Den s© Augusti f, m, Friherre
De försök som blifvit gjorde här i Stockholm med mergelskiffer ifrån Gottland, hafva varit högst inskränkte, och blott med några få bitar.
Man har ej gjort något riktigt försök, att uppbryta skiffern på ett enda ställe.
Derom har jag fullkomlig säkerhet.
De bitar, som blifvit hitskickade, äro tagne lösa på marken.
Men det är naturligt, att om den högre tullen bléf faststäld, skulle de, som behöfva sådane stenar, göra försök att få dem af erforderlig godhet från Gottland.
Jag ser således ej något skäl att nedsätta tuli len, för det man ej vill försöka begagnade tilU gångar man äger inom Landet.
Jag bör ej förlänga discussionen med ett vidlyftigt besvarande af Friherre Cederströms yttrande.
Jag vågar derföre endast försäkra, att den sort stenar Friher. ren omtalat är af helt annan beskaffenhet än den Mergelskiffer, som fås i Tyskland, och erfordras till lithographiska arbeten, Jag hämtar mitt stöd för denna försäkran från en vettenskapelig satts.
Geologerne antaga trenne Stenformationer; och de i frågavarande stenarne ä.o af den tredje formationen, som ännu ej fått sin fullkomliga mognad i norden och kunna ej jemföras med de som finnas i Tyskland och Södra orterne.
I Dalarne finnes en stenart, som har en närmare likhet med Pappenheimersten, än den Gottländska, men den har ej eller fått, om jag så får uttrycka mig, tillbörlig mog« nåd, Jag hemställer att dessa stenar måtte 830 Den 20 Augusti f. w. komma under en särskilt rubrik och tullen I dem blifva nedsatt.
Herr Grefven och Län dt Marfk olken frågade* om Ridderskapet och Adeln fann nödigt, att en särskild artikel borde i Tulltariffen upptagas* under namn af Mergeljkiffer, tjenlig till Litlwgraphijka fenor.
Hvarefter Herr Grefven och LandtMar(kalken hemställde, att Inkommande Tullen å berörde Mergelskiffer matte till 10 procent bestämmas i hvilket bifölls, ”Stenkol; Inkommande Tull procent stSi ’Fritt till utförsel.’’ Herr Cederschjöld:
Till hvad belopp sf gifton bör bestämmas på inkommande Jlenkol, lärer bero derpå, huruvida skånska stenkolsgrufvan kommer att drifvas, eller icke; ty om den nedlägges, ser jag ej att man bör bestämma öfver 5 procents tull, men om den bibehålles, kunde tullen blifva 25 procent- Jag tror således, att denna fråga bör hvila, tili dess Betänkandet rörande stenkoisgrufvan blifvit afgjordt.
Jag får fästa uppmärksamheten deruppå, att årliga importen af stenkol går till 30 a 40,000 tunnor.
Huruvida Höganäs skall kunna .förse landet^ med tillräcklig®
Ben 20 jiuglcsti J. m, och tjenlige Stenkol, derom vill jag ej inlåta mig; men så länge det ej kan göra det, tror jag det vore skadligt, att uppsätta tullen.
Likväl finner jag ej, att man bör sätta tullen till 5 procent; ty då Kongl. Maj:t kan nedsätta den, må man heldre hålla sig vid något högre, än något lägre tull, och jag föreslår derföre 15 procent.
Hvarföre jag anser denna jemkning böra ske, och denna tull vara tillräcklig , är att jag alltid anser origtigt att sätta alltför hög tull; ty om ej verket kan bära sig utan den, så bör ej grufvan drifvas; hälst den högre tullen samt deraf följande höga priset på stenkol är ett stort hinder för mångå näringar.
Jag får underställa om det ej ginge sn, att denna fråga finge hvila, till dess Betänkandet om Stenkolsgrufvan blifvit afgjordt.
I händelse Höga näs Stenkolsverk upphör, är det klart, att då Kongl. Maj:t äger rätt att nedsätta tullen efter behofvet, förefaller just detta behof vid ett sådant tillfälle.
Jag får anhålla om propo position på 15 procent.
Herr Grefven och LandtLAar skerike nz frågade, om Ridderskapst och Adeln önskade, att In - 8 Ja Den 20 Augusti f. m. kommande Tallen S Stenkol borde från 25 till I5 procent nedsättas.
Friherre Toll, Gustaf:
I anledning deraf, att Skånska Stenkolen skola med ovanlig stor kostnad upptagas, och de Engelska deremot upptagas med lätthet; hvaraf följer att dessa ännukunna i pris undergå det Skånska, faller det klart för ögonen , huru de skånska kolen måste blifva dyrare.
Derföre hemställer jag, om icke, då ännu detta Verk beror af Statens understöd och då Kongl. Maj:t äger rätt att nedsätta tullen, det kunde blifva vid hvad Utskottet föreslagit.
Jag hemställer, huruvida det är rätt, att för ett enda verk, som icke bär sig, och ej kan fournera hela kolbehofvet , kasta en sådan börda på alla inrättningar och alla näringar , sorn behöfva stenkol.
Om Verket framdeles kan frambringa erforderligt behof, lära väl Ständerne derefter lämpa tullen, men då hittills varit fråga om en införsel af 30 a 40,000 tunnor , ehuru Höganäs stenkolsverk varit drifvit, så visar det sig tydligen, att det vore för stor uppoffring för andra verk, att sätta så hög tull; att nu vänta sig hastiga resultater af Stenkolsverket är icke möjligt; åtminstone icke förr än till nästa Riksdag.
Jag anhåller således om proposition på tullens bestämmande till 15 procent, Friherre Sen 20 Augusti J. m.
Friherre CederftrSm:
Visserligen har jag ifrån början ansett tullförhöjningen för stenkohlen hafva ett stort inflytande på öfriga näringar.
Första förhöjningen var från i sk. till i-4 sk., hvaraf ti skillingar gingo till prmmier för Stenkolsverket.
Detta ändrades sedan, och Höganäs har deremot fått uppbära visst för hvar tunna stenkol, som derifrån skeppades.
Det ksn visserligen vara likgiltigt, huru Staten gifver detta, och huru Grufvan tilldelas dess prtemier om det sker genom upptagande sf tull på inkommande stenkol , eller genom directa premier för hvar tunna, som försäljes, men då det nu är fråga om en förändring i organisationen af Verket, och jag förmodar att Utskottet begagnat den gamla taxan, så ser jag ej skäl att nu nedsätta tullen, helst om Verket upphör, äfven behofvet af utbetalande af prtemier upphör, hvarefter Kongl. Majit kan lämpeligen nedsätta tullen.
Friherre Wrangel; Då införsel år tillåten af alla vitror mot en modifierad tull, men tulltaxan bör förekomma att msn ej blifver öfversvämmad af utländska producter, så troe jag att det vore inconseqvent, att sätta en sä låg tull, ett Höganäs ej kan fortsättas.
Orsaken, hvarföre detta verk ej hittills kunnat four-J nera så mycket kol som det borde, har varit den, att
Engelsmännen kunnat hit föra kolen för bättre pris.
Jag hemställer nu, om icke, i fall tullen bestämmes till 15 procent, Höga - Ridd. 0. Ad.
53 834 Den 20 4 ugust i f rn. näs mäste upphöra, och då skulle en mängd af familier blifva tiggare.
Jag tillstyrker således bifall till Utskottets förslag.
En värd ledamot har yttrat, att om bidrag till Grufvan skall lemnäs det vore likgiltigt om det skedde genom direct bidrag från Staten, eller genom tullen.
Detta är likväl ej detsamma.
Det sednare drabbar blott consumenten.
Således instämmer jag med Herr Hjerta, att tullen må bestämmas till a 5 procent.
Jag får föreslå so procent.
Förhållandet med flen-* kol är detsamma, som med salt, hvad priset angår.
I gamla taxan står stenkol till ett virde af 24 sk. och deraf betalas 6 sk. H.
B:co, men då verkliga förhållandet lär vara att priset är högre än det är upptaget till i gamla taxan, så skulle 25 procent af det verkliga i'åtdet blifva betydligen högre, och följaktelin de näringar som behöfva stenkol blifva be-: eligen besvärade.
Herr Grejven och Landt Marskalken fram1 ide proposition dels till bifall af den åsten1, af Utskottet föreslagne inkommande Tull' rocént, dals å nedsättning deraf till 15 procent; men vid bida propositionerne ropadeg
Den ao Augusti J, nu Hvarefter Herr Grefven och LandtMarfkalken hemställde, att berörde Tullprocent m&tte till 20 fastställas.
Bifölls, ”Strängar, Cantille, eller öfverspundne Ba-i ”ser; Inkommande Tull procent 30.
Utgåen-: ”de Tull procent 1.” Strängar, Mässings, Stål och Tarm; Inkommande Tull procent 30.
Utgående Tull ”procent 1."
Jag har flere gånger hört nämnag, att Utskottet utgått från den princip att med låg tull belägga sådane artiklar, som ej här fabriceras- Uti applicationen har Utskottet ej alltid iakttagit detta.
Messingsoch stålsträngar kunna väl här fabriceras, mea deremot ej tarmsträngar.
Det är allmänt kändt att hela Europas behof af sådane endast fylles af några fabriker i Rom och Neapel- Som denna sak utgör ett behof för Kongl. Capellet och för hvarje Violinspelare enskildt, och det således är angelägit, att få denna artikel till någorlunda billigt pris, så hemställer jag oin ej tullen kunde nedsättas till 10 eller 5 procent.
Jag får föreslå, att en sär skilt rubrik bestämmes för tarmsträngar, och att tullen derå nedsättes.
Herr Mannerhjerta; Jag får upplysa att Ven So Augusti /, m.
Cantlllesträngtr äfven äto tarmsträngar ehuru öfverspundne.
Som det vanligen si tillgår, att tärmsträngarne fås utifrån, men bespinnas här, så tror jag, att, efter Utskottets principe, högre tull kan läggas på cantillesträngar, än på vanliga tarmsträngar.
Herr Grefven och Landt Mar [kalken frågade, om Ridderskapet och Adeln önskade, att Tarmsträngar borde under er. serskild Artikel i Tulltariffen uppföras.
Skulle det ej gå anatt uppföra spundna och ospundna tarmsträngar.
Öfverspinningen af strängarne göres här, så att de öfverspundne strängarne torde kunna hänföras under rubriken:
Messings- och Stålsträngar.
Det är gifvet, att spundna strängar ej importeras, och synas dessa mångfalidiga specificationer icke vara af nöden.
Det enda som fordras, är en särskilt rubrik för tarmsträngar, med nedsatt tull.
Herr Grefven och Landt-Marskalken gjorde proposition till bifall af den å ej mindre Cantille, än Mässings- och Stålsträngar af Utskottet föreslagne Inkommande Tullprocent.
Den 20 Augusti f, m, 83* .
Hvarefter Herr Grefven och LandtMar/kalken hemställde, att Tarmsträogar måtte under en serskild Artikel uppföras, samt Inkommande Tullen derå till io procent bestämmas, Bifölls. rStärkelse, Blå; Inkommande Tullprocent !’5o. Utgående fullprocent i.’’ ”Stärkelse, Hvit; Inkommande Tullpro-j ”cent 50.
Utgående Tullprocent 1.” Grefve Spent-.
Jag hemställer, om icke, då man satt joo procent på mjöl, äfven lika tull bör sättas på stärkelse, etter som den är en product af spannemål.
Friherre Wrangel förenade sig med Gref-* ve Spens. Herr Hjerta:
Den hvita stärkelsen har hittills varit förbuden till införsel,men den blå har varit tillåten för porcellaines-brukens skull, efter den ej här så lätt kan till vägabringas.
Jag tror då , att man bör göra samm* skillnad, som dan gamla taxsn iaktagit, och att den blå stärkelsen således bör få lägre tull.
Herr Greinen och Landt-Marskalken hemställde, att Inkommande Tullen å Stärkelse 85$ Den »o Augusti f. m, matte bestämmas till joo procent för den Hvita och 50 procent för den Blåa, Bifölls. ”Svafvel; Inkommande Tullprocent 100 ”Utgående Tullprocent 1.” ”Svafvelblomma; Inkommande TuIIproTcent 30.
Utgående Tullprocent 1.” Herr Cederfchjöld:
Jag får hemställa; om den förädlade inhemska produeten svajvdblom. ma skall beläggas med mindre inkommande tull, än det oförädlade Svajlet.
När man derföre lagt loo procents tull på svafvel, så tror jag att man hör lägga lika mycket på svafvelblomma, emedan svafvel äfven lär sublimeras innom landet. och således förvandlas till svafvelblomma.
Om detta göres till erforderlig mängd , är jag likväl icke säker på.
Efter de upplysnin gar Utskottet erhållit, tillverkas icke svafvelblomma till erforderlig mängd inom landet.
Äfven i den gamla taxan år skilnad gjord, så att svafvelblomma är belagd med mindre tull.
Svafvel betalar 1 sk. af 2 sks. värde, och Svafvelblomma 53 R;dr 16 sk. af 100 R:drs värde.
Om jag ej missförstod Herr Hjerta var det hittills 50 procents tull på Denio Augusti f. m. 8^9 svafvel och 33 och en tredjedels procent pä avafvelblomma.
Här äro löreslagne 100 och 50 procent.
Jag hemstälier om man icke kunde följa samma grund, som förut varit antagen, så att man bestämde 66 och två tredjedels procent för svafvelblomma.
Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde att Inkommande Tullen å Svafvel måtte till 100, samt Inkommande Tullen å Svafvelblomma till 50 procent bestämmas. t;a Bifölls. ”Såcker, Rått, Brunt eller så kalladt !’Maskovad ; Inkommande Tullprocent 10.” ”Socker, Rått , Terres och Tetes; samt ”Hvitt Pudersocker; Inkommande Tullpro”cent 20.” ”Socker, Rätt, krossadt Lump; Inkom* ”mande Tullprocent efter Utskottets förra förslag 25; enligt sednare förslaget 30.
Utgående Tullprocent 1.” ”Socker, Topp; Inkommande Tullprocent ”efter Utskottets förra förslag 30 ; enligt sednare förslaget 40.
Utgående Tullprocent 1.”. Grefve von Rosen :
Jag får anföra det jag tror, att den projecterade tullen å lumpsocker och toppsocker är så låg , att den ej öfverensstämmer med Sockerbrukens bestånd.
Fa - 849 Den 20 Allgust i f. m. hriceringen i England sker äfven till bättre pris, emedan där är lätta re stenkolstillgång , och emedan der erhålles 33 och en tredjedels Procents afdrag, då sockret utskeppas.
När härtill kommer, att i Engelska Colonierne man njuter en lika drawback, som man betalt, så göra dessa förmåner förenade med de ganska stora sockerlägren i England, att deraj som där har ett Sockerbruk , blott behöfver köpa för dagen, behöfver ej betala assurance , utan täger det blott från magazinen.
Den, sora iMiljer sitt socker, gör det vanligen blott på samma tid, som en växel drages, eller 90 dagar.
Sockerbruksidkare i Sverige inskränkas deremot till försäljning innom landet , och mäste gifva ett halft års credit.
Jag tror att dessa omständigheter böta tagas i consideratiom Resultatet af nuvarande förslag skulle blifva , ptt de 20 procenten mellan terres och toppsocker, samt de 10 procenten mellan terre^ och krossadt lumpsocker, skulle försvinna, och Sockerbruken ej med fördel kunna fortsätta sin tillverkning.
Jag får således hemställa, att tullen matte höjas till 60 procent för toppsocker, och 55 procent för krossadt lumpsocker.
Jag skulle hemställa, om det ej vore lämpeligt , att bibehålla de sämre slagen socker till hvad sorn blifvit föreslagit, men deremot sätta toppsocker till 50 procent.
Det är den högsta ziffra vi utsatt till förmån för de inhemska fabrikationef.ne.
Då bbr det ändå 25 procents skilnad emellail JDr,n 20 Augusti f, nu 841 råvaran och den förädlade , och då tror jag, a(t både consequence och fabrikanteraes rätt blir iakttagen.
I anledning af den siste talarens anförande, får jag nämna att af de sämre sockerslagen är det sorn mäst brukas, Terres.
Maskovad brukas så litet att blott mindre qvantitet deraf införes till Sverige. jag skulle ej projectera 60 procent på toppsocker, om jag ej vore osäker , huruvida 50 procent är tillräckligt, och då Regeringen kan nedsätta tallen, har jag heldre föreslagit 60 procent.
Herr Hjerta : Proportionen emellan Ter res och Maskovade är gom 7 till 2, och delaf syne», att det ej behöfves något särskilt förhållande dem emellan.
Då terres mera införskrilves, begagnas det mera till sockerkokning.
Man finner af gpecialerne , att 9 a 10 millioner skålpund blifvit införde.
Således skulle det orsaka en stor minskning i inkomsterne, om man gjorde en nedsättning å råämnet.
Jag tror att Utskottet jämkat sig , så mycket det möjligen kunnat.
Deremot »kulle jag tillstyrka att på raffinade sattes 50 procent, och tror, att en eå betydlig full är mer än tillräcklig.
Då kommer man äfven närmare det förhållande, som efter det Activa värdet, hittills ägt rum.
Att tullen sättes till 60 procent, afstyrker jag alldeles.
Jag tror att den upp - 842 T)cn 20 Augusti /, m. gifna proportionen som 7 till 2 ej är så påli» telig, utan något factice.
Jag har ej yrkat nedsättning på inkommande råsocker, me-n att tullen på den förädlade varan skulle blifva eå hög , att Svenska fabrikerne kunna vara nog avantagerade, för att hos oss kunna täfla med utlänningen, Herr Hjerta:
Jag tror »törsta fördelen vara den , att man skiljer krossadt lumpsocker från Terres och Maskovad.
När detta blifvit iakttagit, 6å äro bruken garanterade, att ej något underslef kan äga rum med krossadt lumpsocker.
Jag föreslår således, att
Utskottets förslag gillas och att endast raffinade bestämmes till 5© procent.
Herr Grejven och Landt Marskalken hemställde , att, på sätt Utskottet föreslagit, Inkommande Tullen å MaskovadSocker matte bestämmas till 10 procent, samt å Terres och Tetes , jemte Hvitt Pudersocker till 20 procent.
Hvarefter Herr Grefven och Landt-Mar/kalken frågade, om Ridderskapet och Adeln önskade, att inkommande Tullen å krossadt Lumpsocker borde till 30 Procent fastställas.