Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ätt kala widare här VM Jägerie-StatcN, som ester diffcranta localen katt wara bäde nyttig och stadelig, stulle äfwen onödigt uppchälla Riddrrstapet och Adeln; utan är mitt ödmjuka kilstyrka,ide i allmänhet att hela detta ärendet med alla Utstottets afhandlin» -ar, 676 Den 19 September. gar, Memorialer och Dickamina mä hänwisas kill alls ProvincersLandShöfdingarattuti dpljka Commiteer, hwilka höllos pä l79Otalct dä wär nädiga Konung nyss ivar blefwm Förmyndare; att med dessa Commiteer besluta och afhandla om hwad för hwarje Province kan wara passande för bess local; och hwilket sedermera till Wär allernädigfte Konung fär öfwerlemnas.
Lill flut fär jag ödmjukast anföra som till ytterligare bcwis pä min kanka om SkogarneS wärd; att -ä Skäderne Mariefred och Skara nu efter delningen af sin Skog, bageligen arbeta pä dess undcrgäng, har Staden Lidköping ännu sina Skogar i ett fbrmohnligk tilständ; hwilket allt denna Staden har att tacka en afleden hcdcrswärd Borgmästare kriberg före, som under hans tid gjordes.
Förmodeligen lär Staden Lidköping nu länge fortfara under en lika god Styresman, att bibehölls denna nyttiga föresatts sig till förmohn och oss andra lill ett ögonskenligt exempel. Grefwe körner, Larl Gabriel:
I anseende till de gjorda anmärkningarne, funne Herr Erefwen wara i sin ordning att delta Betänkande till Beswärs - och Economlc-Utskottet ätcrremitterades.
Annars hade det warit hans tanka att hela ämnet skulle hwila till dess Stats-Utskottet inkomme med sitt utlä, tande, rörande Krono-lägenheternes disposition, hwarmed wissa delar häraf flode i nära gemenskap.
Friherre knäbeck» ^iexanäer, anmärkte att erfarenheten hittilS nogsamt bewisat fladan af Jägeric-Bctjcningen; men han trodde dock att det för Landet skulle wara ännu skadligare om Skvgarnes wärd Den 19 September. 677 wärd ät Krono-Betjcningen skulle updragaS, dä i jämförelse Jägerie - och SkogS-Bctjcningen more säkert wida bättre, i synnerhet om beha hädanefter organiserades eftck en Militärisk princip, dä möjeligcn en mera Militärisk ordning och answarighet af dem sunde förwäntaS till Skogarncs fördel.
Friherre Gederström, jsacob, föresiog att detta Betänkande, jemte alla derwid nu gjorda Anmärkningar, mätte med StatS - Utskottet kommuniceras.
Grefwe Norner, ^doixk Loran:
I följe af 77 Z.
Regerings - Formen , stä Krono - Skogarne under Riksens Ständers disposition.
Det wore af sädan anledning som Herr Grefwen ansäge mäst enligt med sakens natur, att detta mäl hänskötes till Siats-Utskottets pröfning, sedan Ekonomie - Utskottet sig nu derbfwer yttrat.
Herr ^ o t k !! eb, Earl fredric, anmärkte att enligt Regerings-Formens klara lydelse, borde när anmärkningar wid ett Betänkande göras, det samma till det Utskott hwarifrän det kommit äterremitteras.
Grefwe Norner, Aäolxb Göran: säg ej att det wore stridande mot Regerings - Formen, att oagtadt detta ämne warit till handläggning hos ekk annat Utskott detsamma nu kunde till Stats-Utskottek remitteras.
Herr ko t lili ed, förklarade sig ej bestrida en sädan remiss till Stats - Utskottet, mm ansäg ordentligast att sedan anmärkningar wore gjorda, Be, täns 678 Den 19 September. tänkandet först tick allmänna Besvärs, och Sconomke-- Utskottet äterremittcrahes..
Herr Grefwe» och Landt - Mar« skal k en gjorde proposition, att detta Betänkande skulle till allmänna Beswärs - och Economie - Utskottet äterremittcras, och de gjorde anmärkningar hit incdföl» ja, hwarefter berörde Utffott hade att sitt uMtandp Med Stats - Utffottet kommunicera^ Frihe r re kl u sid t' c k-, ^iexansier, ut? bad sig fä nämna,, i sammanhang med hivad han fö» rit hade föreslagit, rörande disposition af Leckö Kongs» görd, att Arrendet deraf renderade knapt 2000 R:dr.
När det sista gängen pä Arrende-Auction upkäts, fläck» des Contractet pä isz Tunnor Spannemäl och 1400 Rrdr. i pengar, men detza wilker hade warit sä drpga^ Stt Arrendatorn sökt och »vunnit befrielse der sfr än.
FöretogS det i plenum den 11 September up» räfla och pä bordet lagda dictamen af Herr Iliam ^ ker, rörande för detta Konungens bewakande pä LecköSlott m. m.
Friherre Legerström,. ^Zcob, uplä» ste till Protokollet följande.
Med förundran afhörde jag ben af Herr Hof, Intendenten 'Limm gjorda motion den 11 dennes rörande underhäll, wistelse-ork och wärdighct af Prinsar för Konung Lvsi^k' ^vour» och dcK famille. 3ag Den 19 September.
679 Jag känner ingen Konung Ibland nu regerande Konungar i Europa, men om där finnes nägon sädan mäste han wäl icke bchöfwa underhällas af Swerige; är det wär för della Konung, In» tcndcntm limm dermed menar, sä torde för detta, bb» ra sättas framför ordet Konung, sä ofta H,- OONkn nämncs.
Hans wistelse-ort tror jag det blir wär nädiga Konung, som bäst och ensam kan fireslä — Underhälls-Summans bestämmande torde fä htvila till dctz hans förmögenhet bestämdt blifwit upgifwen.
— Hivad äter wärdighetcn af Prinsar beträffar, sä är bet högst owäntadt finna en Riksdagsman som öfwerwarit det högtidliga och enhälliga beslut, hwarigcnom Qosräk /^voi.k>n och dest efterkommande för ewärdeliga tider blefivo uteslutna frän Swensta Thronen, och som likwäl kan proponera nägot sädant.
— Om honom och hans efterkommande, skulle förunnas wärdighct af Prinsar till eller af Leckö, sä är det )u en naturlig följd, att i fall wär nuwarande Konung och Kronprins skulle med döben afgä, utan att lämna nägon Arfwinge (hwilket jag likwäl uprigtigt bnstar aldrig mä hända) att efterkommande äro de en da Prinsar inom
Landet och lära de wid ett sädant tilfälle ej försumma försöket, att äter uppstiga pä den Thron hwarifrän de blifwit störtade.
Ytterligare nödgas jag anmärka att dek patzar illa anropa en Persons ädelmod hwars existance beror af Nationen — och om det är för att dermed göra narr af honom, anser jag bet hwarje redlig man 0- wärhigt.
Herr klingsporr, 6erät, conforme» vade sig med Friherre Leäerström, Herr 630 Den 19 September.'
Herr von Lreikkz Is» b-uävie: upläste rtt sä lydande Ödmjukt Memorial!
Enär det är allmänt kändt, att Hans Kongs.
Masit uti till Riksens Hbglofliga Ständer afgifwen Nådig Proposition om underhäll för för detta Konungen af Swerige Hooi.kn och Hans Famille, Nä digst tillkännagifwit, att Hans Kongl. Mai:t wilie framdeles lämna till Riksens Ständer att öfwerlägga om denna Familles wistelse-ort, synes mig att Högloflig-, Ridderskapet och Adeln bör med stylldig underdänig wördnad och förtroende wärkställigheten däraf afmota, ilian att pä sätt nu förcfläs, i okunnighet om Kongl.
Maj:lS höga afsigtrr, gä Konungen i förwäg.
Alt föreflä beloppet af denna FamillcS underhälls-Summa, under det att Stats - Verket, med anledning af ofwannämnde Konungens Nädiga Proposition, har under utarbetande at ben samma bestämma, är ett öfwerstödigt bekymmer.
Att päkalla dens Ädelmod som har af nöden Nationens medlidande och den sammas ädelmodiga glömska af förolämpande och tillskyndade oersättliga förluster, innefattar en förwänd applikation af den ädlaste af alla dygder.
Att tillägga ben Famille en Swensk Tittes, hwarS Chef genom ett ofwenskt fbrhällande, gjordt sig och Desccndenker förlustiga all Arfsrätt till Sweri ges Krona, wore att i mer eller mindre mohn, i en framtid bereda uplifwandet af förlorade pretentioner, rrädeliga för Rikets och betz Inbyggares wäl och lugn.
' Den 19 September.
631 Att tillägga denna Faniillc tittet af betz fbrwaringsruin wore högst sällsamt.
— Åtminstone äro Prinsar af Bastillcn, Furstar af Sju Tornen eller Grcfwar af Spandau i Historien aldeles obekante.
Jag yrkar derföre att Herr Iksms motion till alla betz delar afsläs.
Herr 1K am, kekr: yttrade.
Till swar pä Herr Baron Lasterstroms Memorial fär jag anföra, att jag ingalunda af Herr Grefwe» och LandtMarskalken begärt föredragande af milt Memorial nu; utan hade förmodat, att det sätt ligga efter manligheten till betz samma ärende, ifrän. wcdcrbörligt
Utskott hade förekommit.
Ordet ädelmod har aldrig warit nämdt i näzen annan än en alfwarsam bemärkelse, och bet wore orättwist-atk wilja beröfwa en olycklig de sinnets känslor och förmögcnhetcr som äro danade bädr af natur och upfostran.
Ordet Konung är ofta i mänga hänseenden 0- betydligt; man känner af Historien en Kong Theodor pä 1740-talet och pä Corsica, som war en kringwandrande Baron ifrän Tyskland. Oetzulom har man i wära Publika handlingar, icke allenast kallat Rung, efter afsättelscn, utan äfwcn Kongl. Maj:t, och detta är aldeles intet criticeradt!
Likwäl är det ordet Majestät, som sätter rätta stämpeln pä en regerande Konung: ty ordet Najestas gör Konungens Person helig, och sätter honom j det högsta ständ efter ordets härkomst ifrän Latincn af klakör status.
Ordet Prinsar är ännu af mindre betydenhet; dä hela Europa är fullt af dylika warclser, utan att de äga minsta rättighet till Kronor, och wet hwar Undersäte att bet är ordet Arf-PrinS, som är det rätta betydliga - 682 Den 19 September. ga ordet hos Ost. —- Jag anhällcr derföre ödmjukast att Memorialet mätte fä hwila tills detta ärende ivar, der äterkommandes ifrän Hemliga Utskottet.
Ctk ffrjs, teligt och prcpareradt anfall kan )ag i ögnablickct icke utan lika flriftcligcn och preparcradt motswara; hwadan jag sär till ett annat Mjälle kanske upssjuta att bewisa mitt upgifna Fbrsiag wara grundadt, icke endast pä all Historia, Inländsk eller Utländsk, som wisar kydcligcn att altid Konungar och deras Riken warit vsäkre dä Pretcndenterne warit utomlands, men deremot altid säkre dä bc qwarhällits inom Landet, som tippä 8iQ!8E>ivs och kiaic den XIV.s tidchwarf rc. rc. framtiden skall äfwen i annat fall bewisa, att flera Lunner Guld ifrän Riket komma ärligen att utgä»
Dä wl nu i besia trängande tider, pä kängt när icke hafwa nog till wära oskyldigt olycklige Medborgare, ifrän Westerbotten, Pommern och Finnland.
Dlikwe nu beha behof nya ordsaker till närmare pä» tanka i detta ärende!
Herr Grefwe» och Landt - Marsk alken proponerade atr öfwerläggningen om denna fräga nu mätte afstadna, sä mycket mer som Herr Landt-Marskalken hade stg bekant, att Kongl Mapt ärnadc meddela Riksens Ständer stna tankar rörande detta ämne.
Härwid hördes ganska mänga af Rldderskapet och Adeln yrka att saken nu mätte afgbraS, för att aldrig mer kunna uptagas, hwarjcmtr ätffilliga begärte Proposition.
Herr Grrfwen och Landt - Marskalken gjorde derefter proposition till afflag pä Herr Den 19 September. 68z 1'ksms Memorial i hela deK widd, hwilken med ett starkt
Ja bifölls.
UplästcS följande; Riksens Högloft. StänbcrS Allmänna Beswärs- och Economic-Ukssotts
Be, i' tänkande angäende en Segelfarks öpnande emellan Wenner» och Astersjön.
Knappast lärer nägok ämne, mera wigtigt för Landets uphjelpande, för allmänt bästa och enskildt tvälständ än detta, af Utskottet till Riksens Högloft.
Ständers granskning komma att framställas.
Af de härom till Utskottet remitterade Memorialer, nemligen Herr Biskopen m. m.
Doctor von kolenkains.
Herr Borgmästaren 6e2slii och Riksdagsmannen ^näars ^oackim8lon8 frän Östergöthland, har Utssottet redan inhämtat sä mänga grundelige och wäl anförde skäl till sitt utlätande i ämnet, att en blott hänwisning till dctza Mcmorialcr, i synnerhet det af Herr Biskopen von koienslein skulle wara tilräss, ligt.
Men dä Utssottet tillika har ansedt sig böra un, derställa Riksens Högloft.
Resultatet af desi Lfwerläggningar i detta betydliga ärende, har denna säkra grnwäg c) kunnat följas.
Nyttan af Canaler i allmänhet, och i synnerhet af denna nu projekterade, hwilken enligt de» utaf En - 684 Den 19 September.
Engelska Mechanicus IHjkorö, under Herr StatS-Rä« det m. m.
Friherre von ?1»ten8 tilsyn, förledet är af» gifna fullständiga Plan, ssulle komma att gä frän Wcnnern, genom Sjbarne Wiken, Dottensjön, Wettern, Doren, Roxen och Asplängcn, till östersjön, torde wara lika öfwcrflödigt att för Riksens Högloft.
StänderS uplysta kännedom närmare utreda, som det är Utskottet omöjligt, att här afskildra de aldeles oberäkneliga för, mäner, hwilka i framtiden naturligt mäste följa för Staten och hwarje enskildt
Man, som har insigt och wilja, att af berta stora och Riksgagneliga företag draga nytta.
Längt för betta har en Segelfart öpnande genom hjertat af Riket, warit ansedd för högst nyttig och nödwändig till Landets uphjclpande.
Stän» — der hafwa tvid 1772 ärs
Riksdag ät detta ämne gif-, wik ben rättwisa upmärksamhet, att de i underdänighet anmodat Konungen, att genom Entreprenade läta sätta det dä projecterade Canal-arbetet emellan Wettern och östersjön i iverkställighet, och dertill widtaga alla förbindande anstalter.
Riksens Ständcxs önskan upsyl» des till en del; undersökningar höllos och planen upgjordcs; men kännedomen af dylika arbeten hade dä ännu ej hunnit den mognad, som senare tiders erfarenhet gifwit, och bemödandet för det allmännas wäl mäste ännu uthärda flera strider emot enskildes ensidiga afsigter.
Emedlertid stadnade det derwid, att detta wigtiga ämne war en läng tid öfwerlemnadt ät glömskan; intill dest Wär nu regerande allernädigste Konung genom stna wisa anstalter, under den tid han svin Förmyndare förde Riksstyrelsen wisade möjligheten af Westerhalivets förenande med östersjön igenom Swerigcs Länder, förmedelst öppnandet af det swäraste stycket af denna segelled — Trollhätte-Canalen.
Detta för - Den 19 September.
685 förtvinande företag skulle naturligtwiS gifwa mycken Utwcckling ät genkctS styrka och Patriotens hopp.
Med Trollhättans Slussar öpnadcs ett nytt fält för uplpsningen i detta ämne, och man säg snart af trycket utkomma en Afhandling om Canaler genom Swerige, med särskildt afseende pä Wennerus sammanbindande med Östersjön ; detta Wettenstapliga arbete, som man billigt förmodar wara kändt af hwarje uplyst Swensk man, som nitälskat för dylika Patriotiska inrättningar, blef troligen en anledning, att dess agtningswärda Författare af däwarande Konungen feck sig updragit, att pä Statens bekostnad läta närmare undersöka, den i förenämnde afhandling projcttcrade wäg till en - Segelfart emellan Wenncrn och östersjön, samt dertill upgifwa en Plan och ett kostnads-förslag.
Detta werkstäldcs utaf Herr 1oVM8 Teilkorcl, den första Mästare i detta yrke, till hwars skicklighet man kan dömma af de förwänande arbeten, han efter mängärig erfarenhet sjelf handlcdk uti sitt Fädernesland, Stor-Briktannicn.
— Resultatet af ben hällne undersökningen jemte sjelfwa Planen samt kostnads - och ersättnings - förslag til hela Canalen äro af trycket utgifna, och hafwa samtclige Riksens Högloflige Ständer, här under Riksdagen sälcdes haft tillfälle att dem se och gransta.
Berättelsen med Förslagerne, dem Utskottet anser förtjena det fullkomligaste Bifall, wisar för hwar man den tillfridsställande sanningen, att detta projccteradc Patriotiska företag icke endast är möjligt att utföra, utan äfwen i sitt stag, ett ibland de mindst swärn och af locale omständigheter mäst gynnade.
När nu Utskottet af förenämnde handlingar, sä wäl som af de flera skrifter och uolysiiingar, hwilka k detta ämne warit att tillgä, inhämtat fullkomlig if weriy - 686
Den 19 September. wertygrlse derom, att denna Eanals kpnande till alla delar skall
Upfylla de dermed äspftade andamäl:
Äkerbrukets och Näringarnes uphjclpande, Handelns och Rörelsens liflighet, samt idvghetcns förökande — och derigenom åstadkomma Allmänt - och Enskildt wäll att dessutom denna Canal bör anses blifwa en ledare, till hwilkcn nästan alla andra, l framtiden möjliga Canaler genom Rikets bördiga Provinccr, böra rigtas, hivar» före den ock före än nägon annan pätänkt Canal igenom Swerige, lärer böra fullbordas; anser Utskottet sig böra hos Riksens Höglofliga Ständer wbrdsammelkgen hemställa, om icke nu wore rätta tiden att i likhet med hivad Riksens Ständer d. Ade Augusti 1772 beslutat: i:o. Tillstyrker den föreslagna Götha LanalenS öpnande emellan wennern och Oftersjön, samt H06 Rongl.
Maj:t i underdänighet anhälla, det täkteS Zan i Näder rvidtaga nödiga anstalter till Canal - Arbetetö utförande genom Entreprenad af enskildte personer , sa infödda som utländske, och derwid utstaka sadane wilkor, som lända sä wäl Longl. Maj:t och Rrsnan, som Entrepreneurerne och det Allmänna till säkerhet och förmon. 2:0.
Att lämna Kongl. Majit öppet, att af Kronans nu befintliga Jord, sä wäl ärsätta den,soni enskildta Personer kunna förlora och hwilkcn kill Canalen ätgär, efter billiga öfwerenSkommclscr eller ffälig och laglig wärdering, som ock till Canal - Bolaget öfwerläta, hwad till CanalenS fullbordande och underhäll nödigt pröfwas.
Utskottet bör härwid ej lämna obemärkt, huru som till lättnad wid denna skeende liquid, j flera afsemden, Enskiftena kunna komma M Den 19 September. 687 Ull mycken nytta, om de, der Canalcn framlöper, genast ivid arbetets företagande, »verkställas; hwarmcdelst ägare ofta kunde sä sina klufne ägor pä hwar sin fl» da af Canalcn. gro.
Att i underdänighct tillstyrka, det mätte Arbetsmanskap, till gräfning m. m. af JnfanterieRegementcrne efter skeende rcquisitioncr lemnäs emot skälig sold, samt tillika, att frän Kronans sörräder mätte erhällas stenlupit
Krut till sprängningar, och att Kronans till Canalcn närbclägne Skogar eller Kalkbrott skulle till Byggnaden fä begagnas.
Om enskilde skola sinna sin uträkning, att i denna CanalS anläggande n^ed sin förmögenhet deltaga , synes den böra blifva deras cwärdcliga Egendom', utan att Staten deraf bör kunna taga nägvn direct inkomst.
Deremot skall Canalcn, en gäng färdig, tvcherligcn genom befrämjande af Näringar och allmänt wälständ, medföra Staten och Riket fördelar, som wida öfwerstiga hwad de Capitaker och ben Jord, ben kan komma att kosta, pä annat sätt anwände, nägon, sin skulle kunna gifwa.
Och det är derföre, som Ut, skottet tror, att om ett sä stort och Riksgagneligt företag skall kunna werkställas, alla möjliga skäliga sörmoner böra förunnas ett sädant Bolag.
Utskottet anser hwarje uppskof med detta arbete, som en gifwen förlust för Riket; men skulle tillfälligtwis ej Exccution nu genast kunna följa, är likwäl sä mycket nämnt, om detta Förslag af Riksens Höglofliga Ständer gillas, att wid den första lyckligare Period det samma kunde företagas; hwarwid Utskottet äfwcn sär nämna, att efter den noga uppmärksamhet, hwarmed Utskottet följt detta ämne, hela arbetet nödwändigt mäste företagas i en Plan och ett sammanhang, om ej ända. mälek 683 Den ig September. mälck stall förfelas, emedan erfarenheten tillräckligt bestyrkt, att smä försök wid dylika företag äro frukt* lös möda.
Hwilket dock Riksens Högloft.
Ständers egen pröfning »vördsammeligen underställcS.
Stockholm den g:de September iZvH.
Ridd. och Adelns Pä Högiv.
Preste-Sländts »ägnar »ägnar Hob. 6.
Oxenstgerng. ^lagn. Ltnznelius.
Pä Wälofl. Borgare-Stän- Pä Heder».
Bonde-Ständcts »ägnar dets »ägnar L. ^s. Lcbönkerrt K. Lricsson. k. H. Istetirs!.
Friherre nk äVetterstsstt, Lrre, hade inlemnadt ett Dictamen, hwilket upplästes, sä lydande:
Den förestagne Canal-ledningen ifrän Wenner» till Wetter» , och sä widare utföre till östersjön, som genom Herr Stats-Rädcts och Commendcuren Friherre von klLterm oförtnuna bemödande, af Engelsman leliforst blifwit undersökt, är otwifwelaktigt af Mycken nytta, för alla de widsträckta Landsorter, som nalkas den samma, och syncS derföre förtjena Regeringens synnerliga uppmärksamhet och möjcliga biträde.
Den 19 September. 689 Genom den lättnad i Wahru-transporter» CaNalfarter i allmänhet medföra» tillskyndas Landtbruk, Handel och Näringar längk säkrare uppmuntran» än Nied Premier och Belöningar möjeligen kunde uträttas» emedan dä Wahrvrne för lindrig kostnad kunna skickas dit, där de bäst säljas och betalas» Tillwerkaren för» sättes i tillfälle» att deraf draga högsta möjliga winning.
Derföre hafwa ocksä Negeringarne i främmande Länder» särdeles i England och Frankrike, med mycken sorgfällighet begagnat de tillfällen naturen be» redt till Canal-farters upptagande och derpä anwändt oräkneliga summor, dem man ansett för Utsäden» hwaraf skörden är lämnad till Näringsidkarne» och ingen Enan winst Regeringarne förbehällrn» än den som genom de förras förkofran och större Wahru-produktion Lrhälles.
Det gifwcS fä Länder hwaruti sä mänga tillfällen för Canal-ledningar finnas som i Swerige» men Nivin ivid Trollhätte» Hjelmare och Strömsholms Ca» nalerne, hafwa alla öfrige blifwit kemnade utan af» ftrnde, hwarfbre brist pä Penningar fätt skulden»
Dek är i stg sjelf undranswärdt, att dä fräs gor uppstätk om Canal r inrättningar och andra stora Etonomiska företag» som funnits medföra den ögonskenlis gaste nytta» men äfwcn under sjelfwa Fredslugnet» häpnat för tämmeligcn mättliga kostnader» dä man deremot för de mäst onödiga krig uppoffrat mänga millioner Riksdaler; hivilkct wittnar» att man ännu icke hunnit rätt beräkna bet wrrkeligen nyttiga » utom att en inbillad Krigsära, ehuru dy kjöpt och mycket öwi§ den är » hitintils bchällit företrädet.
Fastän det olyckliga krig»
Riket nu uihärdak, sä medtagit alla tillgängar» att icke mycket kan delas ät Canal»arbeten Tredje Band. 38, 89° och 690
Den 19 September. och andra hushällsanstalter, bör man ändä ickc lemnä alldeles handlöst, hwad till Näringarncs uppmuntran och Rikets hjelp i den EconoMiska wägen kan bidrar ^a, utan twärtom beflita sig, att genom ett förmonligare anwändande af det utrymme
Riket ännu äger qwar, sä mycket möjligt är, söka mildra förlusten och saknaden af be oss olyckligkwis frängängne Länder.
Pä dessa grunder fär jag i ödmjukhet hemställa, om icke Högwälborne Herr Erefwcn och Landt-Mars fkalkcn samt Höglofliga Ridderskapet och Adeln skulle täckas uppdraga Stats - Utskottet , att tillse och öfwerwäga , hwad hjelp och understöd detta Canal - arbete kan meddelas, och till Riksens Höglofliga Ständer med utläkande derom inkomma.
Oe Chartvr, Oeseiner och Fbrflager, som deröfwer blifwit upprättade, äro sä fullständigt och tillförlitlige, att arbetet genast kati företagas och till wcrkställighct befordras, hwilkct sä mycket mera synes böra utgöra ett wärdigt ämne för Riksens Höglofliga Ständers omtanka, som man icke bör inskränka sig, att blott hela redan libna skador, Utan ocksä wara angelägen att söka stärka den förstvar gade Rikskroppett.
Lrlc Lk Uetterstestt.'
Lades pä bordek, Företogs Constitutions-UtskottctS ben 16 <scpiember upplästa och pä bordet lagda Memorial, innes hällande utlåtande, rörande Constituerande af StatsRäd, hwilkcn fräga ConstitutionS - Utskottet hade ans sett Den 22 September.
69l sett af dea beskaffenhet, att till afgörande tvid nästa Riksdag böra hwitå — m. m.
Riddcrjkapet och Adela ätskildcs kl. ^ till 2.
In ffäem krotOLoIIi 6.
Fttdagm d» 22 September-. riLNum klockan 9 förmiddagen. justerades följande:
Utdrag af Protocollet,hällct i Höglvff.
Ridderskapets och Adelns klenum d. 19 September 1809. S. Ö. Upplästes Stats'Utskottets Protocolls» Utdrags innchällande tillstyrkande, att af de i Riksens Ständers Banque insatte Patriotiske
Län och Gäfwo, medlen, ett län af 50,002 R:dr Specie skulle mcdde. las ät de genom Kriget nödlidande Westerbottens Jnncwänarc, jämte utsatte terminer till detta Läns äterbetalandc; och beslöt Riddersk-rpet och Adela, att med de wilkor StalsMskotlet fireflagit, samt med tillägg ark 692 Den 22 September. att härö ingen Ränta torde beräknas, ofwannämndi Län till berörde Provinces understöd skulle bewiljas; Hwarom de öfrige Rcspective Sköndin, genom Utdrag af Protokollet, wänligcn ffullc underrättas, vt supra.
Utdrag af Protokollet, hället i Högloft, RiddcrskapctS och Adelns kleuum d. 79 Sepkember 1809. S. D. Efter uppläsningen af Borgare-SkändrkS PrvtocollS-Utdrag af ben IZ September, rörande indragning af twännc Pastor i FogcläS innchafwandr ä5fwerlopps<-Stommar, Grimscryd och Systratorp; hwaröfwer Stats-Utskottek genom Protocolls-Utdrag till Rik, sens Ständer hade stg yttrat, och hwilkct ProtocvllSUtdrag hos Ridderffapct och Adeln den iz September blifwit uppläst och lagdt pä bordet, biföll Ridderffa, pet och Adeln StatS, Utskottets utlätande, och fann Ridderskapet och Adeln derjemte, i likhet med Wällofl. Borgare-Ständet, att till wcrkställande af hwad
Ut» skottet tillstyrkt, och pä det nägot hinder deremot ej mätte genom det nu vacanta Pastoratets ätei besättande kunna inträffa, borde ofördröjcligen hos Kongl. Maj:t detta ärende i underbänighct anmälas, med anhällan om Nödig befallning till Kongl.
Kammar-Collc, gium, att den af Utskottet föreflagne undersökning skyndsammeligen företaga läta; Och skulle genom Utdrag af Protokollet de öfrige Rcspective Ständen derom wänligen underrättas, vt supra.
Utdrag af Protokollet, hälle! i Högloft.