Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag medgifver nu, alt om R. o. Ad. anser den sist gjorda proposm, alt motionen ej skall 1 emitteras till Ridd - Utsls., vara det enda, sorn är beslutadt, så går det visst an alt sedermera dertill lagga hvilken åtgärd som helst; men då propos. tillförene blifvit framställd, att motionen skulle förfalla, så återstår r.u intet annat, än att propos. göres derpå, huruvida R. o. Ad. i och för framställningssättet yrkar, att 3o §:n Ridd Ordn. skall emot Hr Munck af Rosenschöld tillämpas, i händelse någon af Ståndets ledamöter bestämdt fordrar en sådan proposition.
Det är delta, som jag ansett 111ig böra svara på Hrr von Knorrings och Hjertås anförande, och det förvånar mig högligen alt man icke kan göra denna nödvändiga skilnad emellan saken och framställningssättet.
För saken beliöfves icke vidare, än att förklara den vara förfallen, oell i afseende på framställningssättet kan ingen annan begäran göras, än att flr Frih. o. Landtm, ger en varning åt den ledamot, sorn begagnat ett olämpligt framställningssätt, eller också att besluta remiss deraf lill Utsk., d. v. s. af framställningssättet, men ej af motionen.
Hr Frih o. Landtm, yttrade, det R. o. Ad. behaga de linna alt diseussionen icke vidare kunde angå annat än den propos , som skulle framställas, och alt, då diseussionen längesedan vore slutad, så kunde propus, icke framställas annat än i öfverensstämmelse med diseussionen samt de derunder yttrade meningar och begärda propositioner.
Hr Landtm, finge således fästa uppmärksamheten deruppå, alt diseussionen angtde tillämpligheten af 3o §:n Ridd.Oidn. och hvad dermed kunde äga sammanhang icke kunde höra lill det ämne, som för det närvar, utgjorde föremål för R. o. Ad;s pröfning.
Öfverläggningen vore nu endast, sedan R. o. Ad. icke bifallit remiss till Ridd.Utsk. af den väckta frågan, huruvida R. o. Ad. antoge någon af de meningar, som under diseussionen blifvit yttrade, d v. s. huruvida R. o. Ad. ansåge den af Hr Munck af Rosenschöld väckta fråga böra med ogillande förkastas eller om Ståndet ansåge, att den endast borde förfalla. 88 Den 7 Juni.
Frölich har sagt, att jag brakade doppa min pensel i Riddarhustorgets rännsten vid vissa målningar.
Om så skulle vara, så inträffar det endast vid sådana tillfallen, när satser yttras, som tillhöra rännstenarna.
Jag är helt och hållet förekommen af Hr Frih. o.
Landtm, deruti, att 3o §:n Ridd.- Ordn. icke är tillämplig; men det förundrar mig, att flere ledamöter här velat påstå att icke P>. o. Ad. kan genom ett beslut uttala sitt ogillande af en gjord framställning.
De hafva sjelfve hvar för sig uttryckt ett sådant ogillande, och huru kan man då bestrida Husets ledamöter, alt deruti förena sig och genom ett uttryckligt beslut med ogillande förkastas motionen?
Jag anser mig oförhindrad att förena mig med dem, som yrka, att motionen måtte med ogillande förkastas och i afseende på ett yttrande, som här blifvit fäldt af en viss talare oell af en annan besvaradt, anhåller jag att få hemställa att dessa yttranden måtte ur proh utgå.
Hrr Prytz, Lars Adolph, och Palmcrantz, J o h. Mauritz, instämde med llr Lagerhjelm.
Hr von Hohenhausen, Michael Silvius: Sedan Hr Frih. o. Landtm, så uppfallat
Ståndets svar på den sista proposm, att den blifvit med nej besvarad, så anhåller jag, att lii' Frih. o. Landtm, nu täcktes göra den framställningen, som alltifrån början af denna långa discussion blifvit af Frih.
Gederström först begärd och sedan af många ledamöter yrkad, nemi. att R. o. Ad. måtte med ogillande afslå eller förkasta motionen.
Jag anhåller att få uppgifva ett förslag, hvarigenom vi kunna komma till hastigare slut i frågan, nemi. att Hr Frih. o. Landtm, täcktes göra propos. i öfverensstämmelse med grundlagen, först till bifall på Hr Munck af Rosenschölds motion, på det att man måtte komma att vid voteringen få lill contra-propos. afslag med ogillande af den gjorda framställningen; och för alt komma till delta sistnämda mål yrkar jag bifall till Hr Munck af Rosenschölds motion.
Cederström, om han icke ville göra det tillägg till sin sista motion, att det är af förtviflan om möjligheten att på annat sätt komma lill slut med frågan, som han gjort detta förslag.
Denna förtviflan delar jag likväl icke, utan hoppas att Hr Frih. o. Landtm, icke lärer underlåta att i sin ordning äfven framställa den propos., som Frih.
Cederström i början af discussionen begärde; ty jag tror att vi på det sättet kunna vinna det åsyftade ändamålet.
Det kan icke annat än på D c ii 7 Juni. på det högsta förundra mig, att så många af R. o. Ad:s ledamöter icke vetat att uppskatta den lofvärda grannlagenhet, som Iedt Ilr Frih. o. Landtm, vid framställningen af de proposlr, som här blifvit gjorda.
För min del är jag af samma tanke som Gr.
Frölich, att det icke är R. o. Ad:s rättighet såsom Stånd, att omedelbart förklara sitt ogillande öfver någon framställning.
Det är hvarje enskild ledamots rätt att till prot. uttala ett sådant ogillande, och då så många här yttrat sin tanke härom, så får äfven jag förklara det jag på det 1 i fl i gas t e ogillar syftningen af Hr Munck af Rosenschölds framställning; men jag anser det likväl icke lagligt, alt Ståndets majoritet omedelbart fattar beslut om ett ogillande, hvilket skulle innebära en förebråelse och varning åt Hr Munck af Rosenschöld, don der ej kan gifvas utan att
Ståndet särskildt derom beslutar.
Det är majoriteten öppet, att i den ordning 3o §:n Ridd.Ordn. förutsätter besluta en sådan varning, ja att få Hr j Munck af Rosenschöld utvotorad ifrån delta Hus; men jag är öfvertygad att Hr Frih. o. Landtm, icke tillåter R. o. Ad. att för tillfället stadga den godtyckliga form, som grundlagen ej känner.
Jag vet alldeles icke med den sista talaren, hvilken grannlagenhet Hr Frih. o Landtm, har att i detta fall iakttaga.
Något sådant kan icke ens sättas i fråga, utan en djerfhet, sorn minst anstår den, hvilken är R. o. Ad:s tjensteman, som håller tillgodo alt äta dess bröd och som borde hafva försyn att här uppträda såsom Ståndets informator.
Landtm, läcktes gifva oss den propos., sora af Frih.
Cederström först blifvit begärd.
Jag har en gång förut yttrat, att man icke må tro, att icke jag, likasom pluraliteten inom detta Stånd, i högsta målto ogillar den motion, som af Hr Munck af Rosenschöld blifvit framställd.
Deremot kan jag ej annat än i lika hög grad gilla Hr Frih, o. Landtmrs grannlagenhet uti de framställda propostna, och tror denna grannlagenhet vara alldeles lika med den, som hindrade Hr Frih. o. Landtm, att för några dagar sedan lemna en mention honorable åt Frih.
Cederström? framställning, hvilken icke heller framkom såsom någon tacksamhetsgärd för R. o. Ad.
Jag vill icke yttra mig vidare, utan tior att R. o. Ad. kan fullt förlita sig på Hr Frih. o. Landtm:s goda omdöme och dess sätt alt behandla frågan.
Jag tior att Ståndet snarast skulle komma till slut med denna discussion, om Hr Frih. o. Landtm, behagade förnya den för en stund sedan gjorda förklaringen, huru Hr Frih. o.
Landtm, uppfattat svaret på den första 26 11. 12 9° Den j Juni. propos,, sorn gjordes, nemi. att motionen matte förfalla och sedermera göra propos. på det af Frih.
Cederström och flera andra talare begärda tillägget i afseende på framställningssättet.
Jag bestrider helt och hållet hvad den siste värde talaren yrkat.
Jag yttrade mig hvarken med ja eller nej till den af Hr Frih. o. Landtm, först meddelade proposition.
Om denna propos. hade blifvit bifallen, så hade verkligen min tanke vid det tillfallet blifvit fullkomligen undertryckt.
Jag vill visserligen afslå motionen, men jag vill afslå den med ett uttryckligt ogillande.
Hr Frih. o. Landtm, har aldrig yttrat huru han uppfattat svaret på nämnda proposition.
Hr Frih. o. Landtm, har sedan frångått densamma och framställt en annan, ja t. o. m. 2:ne andra propostr, och jag förmodar, att Hr Landtm, nu äfven framställer en tredje och kanske slutligen en fjerde, samt att den af Hr Hjerta nu omnämnda proposm icke vidare må komma i fråga.
När en propos. en gång blifvit till R. o. Ad. framställd, så har dermed hittills äfven följt det ödiga bruket, alt Hr Frih. o. Landtm, förklarat, huru han uppfattat R. o. Ad:s svar.
Jag vill visst icke yrka, att detta bruk skall följas äfven vid detta tillfälle, men nog tycker jag att det icke vore alldeles ur sin ordning.
Jag anhåller alt emot Hr von Hartmansdorff få den erinran till prot. antecknad, alt jag här på Riddarhuset yttrar mig, icke i egenskap af Riddarhusets tjensteman, utan såsom, på grund af Riksd.Ordn. och Ridd.- Ordn., en af Svenska folkets representanter, i hvilken egensknp jag icke tänker låta binda mig af några personliga considei ationer.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad, ansåg öfverläggningen fulländad.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att det visserligen, såsom Hr Hjerta ganska riktigt anmärkt, vore vanligt, att, sedan en propos. blifvit framställd och af R. o. Ad besvarad, Hr Landtm, ägde förklara huru lian uppfattat R. o. Ad;s svar, och hade Hr Landtm, äfven vid den propos., som lii Hjerta åsyftat, varit i begrepp att förklara huru Hr Landtm, uppfattat R. o.
Adis svar, då Hr von Hartmansdorff anmält sig och begärt en annan propos. än den Hr Landtm, nyss förut hade framställ, och torde R. o. Ad. erinra sig, att rlenna begäran af inånga utaf R. o. Adis ledamöter blifvit understödd, hvarefter discussionen vidare hade uppkommit och föranhdt till den propos., som sedi runia blifvit framställd och som varit, huruvida R. o. Ad. ansågc remiss af Hr Munck af Roseuscliölds motion böla äga Den ~j Juni.
O1 rum, hvilken propos. blifvit rim! nej besvarad.
Sedermera hade, såsom R. o. Ad. förmärkt, diseussionen vidare fortgått och många talare yttrat sig.
Alt nu förklara burn oell på hvad sätt Hr Landtm, uppfattat R. o. Ad:s svar å den propus.
Hr Landtm, forén så lång stund sedan bade framställt, torde R. o. Ad. finna vara så olämpligt, att det icke kunde sättas i fråga, enär saken då varit i ett annat skick, än den nu var, sedan R. o. Ad. förklarat, att remiss af motionen icke Lomme att äga rum.
'Hr Hjerta:
Vid Hr Frih. o. Landtmjs sista yttrande lager jag mig friheten anmärka, att i min tanke motionen icke genom R. o. Adis beslut alt vägra remiss bar kommit i något förändrudt skick.
Jag kan således icke finna, att några sådana förändrade omständigheter bär inträffat, hvilka skulle göra det för Hr Frih. o. Landtm, olämpligt att förklara luiru lian uppfattat R. o.
Ad:s svar på den första propos:n, hvilken var framställd i enlighet med hvad som af åtskilliga talare bär blifvit yrkadt.
Tvertom skulle jag tro en sådan förklaring vara ganska lämplig, och får äfven nu yrka densamma, hvilket icke på något sätt förhindrar de öfriga talarne att, deras rätt likmätigt, få propos. gjord örn motionens ogillande.
Emellan de (vänne perioder, som här äro i fråga, hafva inträffat flera omständigheter, hvilka verka till ett förändradt resultat.
Ibland dem är afven den omständigheten, att jag för min del begärt propos. på den af Frih.
Cederström först framställda och sedermera af Hr von Hartmansdorff modifierade propos., nemi. alt R. o. Ad. måtte afslå motionen med ogillande.
Jag tror att det rätta här påkallar någon propos i detta afseende, äfven om de ledamöter, som förut påyrkat densamma, icke skulle vilja fortsätta det anspråk derpå, hvartill de äro berättigade.
Dertill kommer äfven att det sätt hvarpå Hr Frih. o.
Landtm, uppfattat det svar, som R. o. Ad. afgaf på den först framställda propostn, vare sig med ja eller nej, alldeles icke verkar på sakens utgång eller på deras rätt, som under discussionen begärt en annan proposition.
Nu k an jag icke undgå att yttra, det jag skulle finna i högsta måtto olämpligt, att sedan en propos. blifvit framställd och besvarad, samt Hr Frih. o.
Landtm, sig deröfver yttrat, gå tillbaka till en föregående propos. för att yttra sig huruvida den blifvit med ja eller nej besvarad.
Sådant har ännu aldrig handt, utan discussionen måste följa den väg, som den gått.
Sedermera har af Hr Frih. o.
Landtm, den propos. blifvit framställd, alt Hr Munck af Rosenschölds ifrågavar. motion malte af R. o. Ad. läggas till handlingarna, hvilken propos., såsom ja£ tyckte, blef med nej besvarad. 9* Den 7 Juni.
I dess ställe yrkades den propos., som Frih.
Cederström redan vid discussionens början begärde, och hvilken äfven jag önskade måtte blifva framställd.
Jag anhåller ock nu, att denna propos. af Hr Frih. o. Landtm, må framställas, då de, som hafva en annan åsigt, kunna genom votering få sin mening gällande i contra-propositionen.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att under discussionen bade blifvit begärdt först den propos., att R. o. Ad. skulle anse den af Hr Munck af Rosenschöld väckta fråga böra med ogillande förkastas; dernäst, alt R. o. Ad. skulle låta den af Hr Munck af Rosenschöld väckta fråga förfalla; dernäst alt R.' o. Ad. skulle bifalla den af Hr Munck af Rosenschöld väckta fråga.
Hr Landtm, ville nu framställa proposma i den ordning de blifvit under discussionen begärda, hemställande Hr Landtm, alltså nu, om R. o.
Ad. ansåge den af Hr Munck af Rosenschöld väckta fråga böra med ogillande förkastas.
Ropades starka ja.
Hr Landtm, förklarade det han funnit proposm med ja besvarad.
Hr Munck a f Ro se n sch ö
I d begärde votering.
Då jag i början af denna discussion var den enda, som vågade mig fram att söka något mildra R. o. Ad:s varmt väckta känslor, så tager jag mig äfven friheten att till Hr Munck af Rosenschöld hemställa, om han icke skulle vilja afstå ifrån den votering han begärt, helst dess utgång för honom ej kan vara tvifvelaktig.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, alt då ingen contrapropos. blifvit begärd, mendet vore motionären, som begärt voteringen, Hr Landtm, hnge till contra-propos. föreslå den mening, som borde anses mest öfverensstämmande med motionärens mening, nemi. bifall till motionen.
Emedan det var jag, som först begärde den af R. o. Ad. nu bifallna propos. om afslag med ogillande af Hr Munck af Rosenschölds motion, så förklarar jag, att jag alldeles icke vidare yrkar något bifall till densamma, utan må det vara Hr Munck af Rosenschöld sjelf förbehållet att söka få R. o. Ad. alt bifalla hans motion, om han så behagar.
Jag anhåller endast att få till prof. antecknadt, alt jag hvarken kan votera ja eller nej, emedan min opinion om saken icke ligger åt någotdera hållet, utan anser jag mig böra undandraga mig att deltaga i den föreslående voteringen.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. ansåge, att till contra-propos. skulle antagas, att den väckta frågan borde förfalla.
Ropades ja. D c u 7 Juni. 93 Hr Munck af Rosenschöld:
Då contra-propos. icke numera kan blifva bifall lill min motion, ulan endast att den skulle förfalla, så afstår jag ifrån min begäran om votering.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, det R. o. Ad. torde finna, att, sedan Hr Munck af Rosenschöld afstålt från sin begäran om votering, R. o. Ad. hade bifallit den af Hr Landtm, framställda propositionen.
Föredrogs ånyo Hr Munck af Rosenschölds, Nils Rudolph, den 4 dennes på hordet lagda motion om ordnandet af vapenplålarna i Riddarhussalen.
Till ledning för Högloft.
Ridd.Utsk. vid behandlingen af denna min motion anser jag mig böra vidfoga detta förslag såsom enligt min förmening det lämpligaste att vid vapnenas ordnande följa. jFörslag.
Alla vapen af udda nummerordning upphängas till höger om landtmarskalksstolen, alla af den jenina nummerordningen till venster 0111 densamma, börjande ordningen med N:o 1 öfverst ifrån och sedan i nummerföljd nedåt.
För felande vapen lemnäs tom plats och på väggen tecknas ättens nummer med krita; bristande vapen, tillhörande lefvande ätter, anmodas hufvudmannen att anskaffa; utdödas anskaffas genom Riddarhusdirectionens försorg och på Riddarhuscassans bekostnad.
Vapen med felaktiga numror, nuttimererade efter den fordna classindelningen, eller utan numror, nummereras efter marlrikeln på Riddarhuscassans bekostnad.
Flan. 4> 21 1 C 2 22 42 43 23 3 O 4 24 44 45 25 5 O 6 26 46 47 27 7 CK B 28 48 49 29 9 CO I O 3o 5o 51 31 11 t/i 1 2 J2 52 53 33 13 CO g >4 34 54 55 35 i5 rg 16 36 56 57 37 *7 C CO 18 38 58 59 39 '9 20 4o 60 H. Ex. Hr Gr.
De 1 a Gardie, Jacob:
Det är på grund af det förtroende, som jag af R. o. Ad. åtnjuter, att vara ledamot af Riddarhnsdirection, som jag nu går att yttra mig öfver Hr Munck af Rosenschölds motion, ronde vapensköldarnes ordnande, nemi. den motioD, som af talaren för nå - o4 Den 7 Juni. gra dagar sedan i detta ämne inlemnades.
Alt, på sätt Hr Munck af Rosenschöld föreslagit, ordna vapensköldarna så, att alla vapen af udda nummerordningen upphängas till höger om landtmarskalksstolen och alla vapen med jemn nummerordning till venster om densamma, är för en del vapensköldar, som helt och hållet saknas, och äfven derföre att
Friherrarnes vapensköldar intaga en betydlig del af venstra sidan om Landtmai skalkens stol, alldeles omöjligt att verkställa och synes mig för de öfriga vara utan allt ändamål.
Hr Munck af Rosenschöld tiar sagt, att vapensköldarrie ej sitta i någon slags ordning.
Det skulle väl kunna hända, alt under våra sammankomster någon vapensköld kunnat falla ned och blifvit oriktigt uppsatt, men i allmänhet är förhållandet sådant, att vapensköldarne sitta i nummerordning.
På dessa grunder önskar jag, att äfven denna Hr Munck af Rosenschölds motion måtte af R. o. Ad. blifva afslagen.|
Jag vill alldeles icke upptaga frågan, huruvida vapensköldarne här behöfde på ett annat sätt ordnas eller ej, ty detta tror jag att vi kunna öfverlemna lill Ridd.directionen; men det är det sätt, hvarpå detta förslag blifvit framstäidt, nemi, under förutsättning af antagande vid nästa riksdag af det förslag, hvarigenom R. o. Ad:s representation skulle komma att upphöra, som gifvit mig anledning att hos R. o. Ad. nu begära afslag på denna Hr Munck af Rosenschölds motion, emar det hvilande representationsförslaget blifvit af R. o. Ad. samt 2:ne andra RiksSt. med ovanlig majoritet förkastadt, och enär det synes mig, att, ifall delta förslag emot förmodan vid nästa riksdag skulle blifva antaget, det då är tids nog att väcka den fråga, som motionären nu framställt, och bestämma hvad man derefter skall göra med denna sal.
För det närvar, yrkar jag afslag på detta betänkande.
Som jag i mitt förra yttrande glömde omtala, att då Hr Munck af Rosenschöld endast ganska lösligt afgifvit förslag i den förra motionen huru vapensköldarnes ordning skulle förändras, så tror jag det vara bäst, alt R. o. Ad. öfverlemnar detta ordningsmål till den auctoritet, åt hvilken R. o. Ad. i vida vigtigare mål lemnat sitt förtroende.
Frill. Rehbinder, Fredr. Wilh.:
Då denna Hr Munck af Rosenschölds motion blifvit väckt långt efter motionstidens slut, och utan någon rimlig anledning, så vågar jag anhålla att den malte blifva af R. o. Ad. afslagen eller lagd till handlingarna.
Det är verkligen icke fägnesamt att finna, att här nu åter skall uppstå en varm och ifrig debatt öfver en så indifferent sak, som denna.
Jag auhål - De ii J Juni.
9* ler ntt få för eder, mine herrar! berätta, huru det tillgått med dessa vapensköldars ordnande.
Detta ordnande verkställdes af Frih. Klingspor, då lian var Riddaihusdirecteur, oell han satte upp dem efter sitt eget lycke för 20 år sedan i den ordning, hvaruti de ännu i dag hänga.
Det är således icke mycket maktpåliggande huru hela saken förhåller sig, och den synes icke förtjena att nu föranleda en debatt.
Saken tyckes rnig vara af så ringa vigt, att det måhända vore föga riskeradt, om R o. Ad. lill sin Ridd.- direction öfverlät hela omsorgen ang:de vapensköldarnes ordnande.
Derom torde ej finnas olika meningar.
Jag kan icke tro, att Frih. Boye, som nu förklarat huru Frih.
Klingspor härvid förfor, kan önska sig någon inslruction i detta hänseende.
Det lärer vara tillräckligt för Ridd directtn att tillse huruvida något ar att förbättra i delta afseende.
Jag tillstyrker derföre att R. o. Ad. mätte lägga motionen till handlingarna, så mycket mera, som hon utgår ifrån den förutsättningen att R. o. Adis nuvar. representationsrätt skall försvinna.
Det är försl när delta inträffar, som vi behöfva öfverlägga om sältet huru vi sedan i delta afseende böra förhålla oss. R. o.
Ad. beslöt, att den af Hr Munck af Rosenschöld väckta nu föredragna fråga skulle förfalla.
Till pröfning företogs BancoUlsk:s den 3 och 4 dennes på bordet lagda utlåt.
J\:o 191 öfver en af Hr Rosenblad, väckt motion om rätt till delaktighet i bancostatens enkecassa för Bancodiscontens, lånecontorens samt Tumba bruks tjenstemän och betjente.
Vid riksdagens slut vore det utan allt ändamål att begära återremiss af detta betänkande.
Dit är således icke för alt tillvägabringa någonting sådant, som jag nu går alt yttra mig; men det är för att till R. o. Ad:s piot. få förvara historiken af det sätt, hvarpå behandlingen af detta ärende af BancoUtsk. blifvit ledd.
Med anledning af en vid sista riksdagen lentnad föreskrift, att endast till denna riksdag skulle komma att fortfara den temporära åtgärden lör pensionerande af bancodisconlernes tjenslemäns i fattigdom eflerlemnade enkor och barn, väcktes vid början af denna riksdag en motion, angående utvidgande af nuvar. enke- och pupillcassa för den gamla bancostaten, lill upptagande deruti ai de nya bnncoverkens eller disconternes och Tumba pappersbi uks tjenstemän, innehållande uppgifter huru dervid skulle tillgå, så alt förslaget blefve antagligt för de gamla drlägarne i cassan och tillika så litet som möjligt tryckande för banken.
Denna motion remitterades af Utsk. till baucofullmäktige, som Den 7 Juni. efter vederbörandes hörande medgåfvo dessa nya verks upptagande i bankens gamla enke- och pupillcassa, på vissa af delägarne i den gamla cassan föreslagna och af fullmäktige nied smärre förändringar i det hela godkända villkor, och öfverlemnade sitt utlåtande derom till BancoUtskottet.
Detta föranledde sedan en ytterligare remiss ifrån BancoUtsk. till fullmäktige, hvilka i April månad afgåfvo sitt svar derpå.
Nu ålåg det Utsk., att till B., St. afgifva ett utlåtande nied afstyrkande eller tillstyrkande till denna motion.
Detta utlåt, afgaf Utsk. först uti betänk.
N;o 184, hvilket redan var bifallet af tre Stånd, och således af R.
St., när detsamma bos R. o. Ad. förekom.
Uti detta utlåt, hade TJlsk. endast upptagit de §5 i 1835 års reglemente, i hvilka Utsk. föreslog förändringar, utan att upptaga de §§, i hvilkas redaclion de ej föreslagit någon föränding, och derjemte hade Utsk, uraktlåtit att upptaga den motion, öfver hvilken Utsk. skulle afgifva betänkandet.
Oaktadt denna uraktlåtenhet, hafva de tre öfriga RiksSCn, okunniga 0111 alt någon motion blifvit väckt, bifallit Utsk;s betänk, och derigenom vidhållit det gamla stadgandet.
Detta Utsk:s olagliga sätt att förfara lärer endast behöfva reciteras, för alt blifv» ogilladt.
När nu detta betänk.
N:o igi post festum kommer in sedan de tre PiiksStm redan afgjort frågan, så har man alldeles icke deruti Utsk:s tanke i sjelfva soken, eller om sättet att afhjelpa behofvet af understöd för fattige tjenslemäns vid de nya bancoverken efterlemnade enkor och barn, utan då hänvisar Utsk. R. o.
Ad. till en utväg, som alldeles icke är lämplig, utan t. o. 111. icke vidare existerar i det ögonblick, då de Irenne RiksSt:n, d. v. s. R.
St., redan hade beslutat öfver betänk.
Jag har velat göra denna recit 0111 förhållandet till R. o. Ad:s prof. I sakens nuvarande skick kan jag icke vidare lägga mig emot bifall, hvarken till detta betänk.
N:o 191, eller till det nästa betänk, på föredragningslistan, BancoUtskrs utlåt.
N:o ig3. BancoUtsk:s utlåt.
N:o 191 blef af R. o. Ad. bifallet.
Likaledes biföll R. o. Ad., vid förnyad föredragning, BancoUtsk:s den 3 och 4 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 193, öfver en väckt fråga om förändrad reglering af bancofullmäkliges dispositionsräkning N:o 2.
Då nu ånyo föredrogs BancoUtsk:s den 29 sisth Maj och den i dennes på bordet lagda mern.
N:o i8|, med öfverlemnande af förslag till reglementariska föreskrifter motsvarande 7 art. i x835 års bancoreglemente, blef nämnda mern. af R. o. Åd. bifallet.
Ånyo föredrogs ConslUtskts den 4 dennes på bordet lagda Den 7 Juni. 97 lagda mern.
N:o 117, roed förslag rörtde lydelsen af den i meni.
N:o 68 upptagna 85 §:n Reg.Frn till följd af K.
M:s nåd. beslut om den af R.
St. antagna ändring af Reg.F:ns 60 §. R. o.
Ad. antog det framställda förslaget lill grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag.
Vid förnyad föredragning af Const.Utskts den 4 dennes på bordet lagda mern.
N:o n8, med anledn. af RiksStrns yttrande rörtde Const.Utsk.-s mern.