Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Till äreridernas föredragande förordne Konungen, efter de i föregående §. §. lagda grunder, Chefer får de särskildta Departement en af Konungens Canzli, efter elen fördelning af ärenderna till hvarje Departement, so/n Konungen finnér får godt utstaka, samt en af Konungen utfärdad CanzliOrdning kommer att bestämma.
Såsom stående i sammanhang med de oantagna förslagen till 5 §. skulie detta tillägg förfalla. g:de §:n.
Häruti hade ConstitutionsLjtskottet 1812 föreslagit den förändring, att efter orden: ”derest icke,” skulle sättas: tvänne af Stats Rådets Ledamöter, jemte dea föredragande, tillstädes liro.
AF nyss åberopade skäl skulle denna ändring förfalla, 202 Den 12 Juni.
Uti denna §:s första Moment hade KongT. Maj:t x 8 12 föreslagit följande förändring:
Ej må Konungen fatta något beslut utan i närvaro af den Stats Minister eller StatsRådets Ledamot, till hvars Embets-befattning målet hörer.
Äfvenväl hade orden efter deni förut meddelade föredragnings-listor blifvit föreslagna att utgå.
Herr Landt Marskalkens proposition till bifall å dessa förändringar blef af Ridderskapet Och Adeln med Nej besvarad. 9:de '§:n.
Till första och andra Momenten af denna §. hade ConstitutionsUtskottet igo föreslagit följande omarbetning: öfver alla mål, som hos Konungen eller Regeringen föredragas, skall Protocoll föras; blifvande de närvarande Ledamöter af StatsRddet och Föredraganden ovilkorligen förbundne att deras meningar öfver de förekommande ärenden ytt. ra och förklara.
Uppå gjord anmärkning, att dessa förändringar hufvudsakligen stodo i sammanhang med de oantagna tilläggen i 41 §. samt de oantagna förändringarna uti 5 §., skulle desamma förfalla.
Äfvenväl hade ConstitutionsUtskottet föreslagit att uti meningen ”kraftiga föreställningar deremot göra,’’ ordet kraftiga skulle utgå.
Den x 2 Juni.
Ridderskapet och Adeln ansåg icke denna uteslutning nödig. io:de §:n.
Af denna §. hade ConstitutionsUtskottet 18 f2 föreslagit följande omarbetning:
Om StatsMiriistrarnes
Embete-förvaltning och ärendernas föredragning inför Konungen, forordne Konungen som Honom tjenligt synes, Hvarje Minister eller Föredragande vare ansvarig derest finn försummar nödiga upplysningar inhämta och dem Konungen underställa.
I samma ändamål, och till ärendernas fullständiga utredande, tillsätte Konungen en Beredning, bestående af hälften Frälse och hälften Ofrälse män, hvilka i edla förekommande mål, derest de sig icke särskildt yttrat, anses pluralitetens mening hafva biträdt.
Detta förslag, såsom stående i sammanhang med det oantagna förslaget till 5 §., skulle förfalla.
Konungen hade uti Pess merberörde Nådiga Proposition föreslagit följande redaction af denna Örn StatsMinistrarnes
Émbetsförvaltning och ärendernas beredning till föredragning inför Konungen, forordne Konungen på sätt 7 §. stadgar.
Herr Landt Marskalken gjorde proposition å detta förslag, hvilken, i anledning af det å projectet till 7 §. redan gifna afslag, likale^ des med Hej besvarades. 2 34 Den 12 Juni. i t ;te §:n.
Denna §. hade af ConstitutionsUtskottet 1812 blifvit föreslagen till utslätande; men ansågs nu, af Ridderskapet och A* deln, böra bibehållas. i-2:te §01.
Häraf bade ConstitutionsUt. skottet 1812, »ned uteslutande af orden enligt jöregående föreslagit följande omarbetning:
Konungen äger-alt i afhandlingar och jorlinnd med främmande Magter ingå, sedan Han deröfver hört Statsministern för l JiandelsTractaters cifslutande höres tillika den Embetsman, sorn öjier ärender i allmän— lia Hushållningen och Handeln äger högsta inseendet eller deraf är Föredragande.j H r Lrixdt Mar skalken t proposition till bi-’ fall af denm omarbetning blef af Ridderskapet och Adeln med Nej besvarad. 1 3:de'§:n.
ConstitutionsUtskottet i Örebro 1812 hade häraf föreslagit följande omarbe:ning.
: Vill Konungen börja krig eller sluta fred. ’ alle dä till ett utomordentligt StatsRå ! narri lige Ee damlöt erne af Stals Rådet och Sti crelerarne: framställe för dem de skäl och omständigheter som härvid till öfverväga ie iörekomma, samt aske deröfver deras yttranden, hvilka de skola, hvar för sig, med den ansvarighet 107 §. bestämmer, till protocollet afgifva.
Konungen åge derefter magt att fatta och utföra det beslut, sora Han för nyttigast finnér.
Den j 2 Juni.
205 Denna redaction blef icke antagen.
15,’de §;n.
Denna §. hade år 1812 af Constitutionsötskottet blifvit föreslagen att uteslutas.
; hvilket Ridderskapet och Adeln nu ansåg icke böra äga rum, enär den 5 §. hade förblifvit oförändrad. 2o:de §:n.
Häruti hade ConstitutionsUtskottet vid Riksdagen i Stockholm 1809 och 1810 föreslagit följande förändring i and.ra Momentet, nemligen : tvänne Militaire-personer■ af högre grad, dem Konungen härtill utser och förordnar, böra med Domare jiif och ansvar och utan särskildt arfvode, sådana mål i Högsta Domstolen öfvervara, m. m.
, 28^de §:n.
Vid Riksdagen i Stockholm 1809 och 18 to hade uti denna §. följande förändringar blifvit af ConstitutionsUtskottet föreslagna uti törsta Momentet: efter orden: ”vare likväl Konungen obetaget,” föreslogs : att, efter StatsRådets hörande, uti Militaireembeten nyttja en eller annan utländsk man, m. m. samt efter ordet ”fästningar” föreslogs: alt till sy slör vid yicademierna befordra utländska Lärcle, af utmärkta egenskaper och förtjenster, att likaledes i tjenst antaga Spr ik** och Exera ilie-rnåslar e , samt idkare af de fria konsterna.
Vidare föreslogs efter order; ”af den rena Evangeliska Läran:55 Språk- och Exercitiemästare af de fria konstern alle - Den 12 Juni. na undantagna.
Ingen nid till Militaire ordinarie beställningar utnämnas eller pd förslag uppforas, sorn ej uppnatt 18 ars alder, ej heller någon till Civile ordinarie tjenstet förordnas, sorn ej fyllt 21 är, och om det år ordinarie DamareEmbete , 25 dr.
Dessa förändringar
Och tillägg blefvo af Ridderskapet och Adeln bifallna.
Hvad ConstitutiönsUtskottet 1812 föreslå* git, att i slutmeningen efter ordet ”StatsSecreterare” skulle tilläggas: eller Chefer för särskildta Departement i Konungens Canzli, ansågs af sig sjelf förfalla, då den föreslagna förändringen i 5. §. icke hade blifvit antagen* 29:de §:n.
Beslutet rörande ett tillägg 1 denna §>. uppsköts till dess det Högvördig» FrestStåndets beslut häröfver hunnit inhämtas. 30 de §:n.
Vid slutet af denna §. hade 1809 och 1810 af ConstitutiönsUtskottet eftef ordet ”bibehållna” blifvit föreslaget följande tillägg
C likasom under hittills medgifna vilkor jus.. prcesentanai ma äga rum. , \
Bifölls, 35:te §:n.
Häruti föreslogs 1809 och 1810 »tt efter orden- ”Ministrar och Sändebud,” skulle tilläggas: och Agenter för Handeln.
Bifölls, Den 12 Juiri. 207 ConstitutiönsUtskottet 1812 föreslog följande förändringar: i första Momentet: StatsMinistrarne, med undantag af JustitieMinistern samt efter ordet ”UnderStåthållaren” i Hufvudstaden samt PolitieMästare, HofCanzleren , Konungens Högste Ombudsman eller JustitieCanzler, StatsSecreterare eller andra DepartemeritsChefer i Konungens Canzli: efter orden ”Sändebud till främmande Magter” tillika med HandelsAgenter samt alla de Embets- och Tjenstemän, som uti Konungens Canzli, med undantag af Justitie RevisionsExpedition, nyttjas, eller vid utrikes beskickningar antagas, hafva förtroende-sysslor t hvarifrån Konungen md dem entlediga, eller om deras entledigande förordna, när han pröfvar Rikets tjenst sådant fordra.
Afslogos.
Likaledes afslogs det 1812 af Utskottet alternative framställda tillägg efter ordet ”Lands* höfdingar:” och alla andra personer, som utgöra eller höra till den sa kallade LandtRegeringen.
Äfvenså afslogs den omarbetning af denna §• som uti Konungens Proposition blifvit föreslagen , så lydande : StatsMinistrarne, med undantag af Justitie StatsMinistern, StatsRåd, Presidenterne uti Collegierna, ÖfverStåthållaren , UnderStåthållaren i Hufvudstaden samt PolitieMästare, HofCanzleren , Konungens Högste Ombudsman eller JustitieCanzler samt alla AdvocatFiscaler, StatsSecreterare eller andra Departementschef er i Konungens Canzli t 208 Dea 12 Juni.
Landshöfdingar och alla andra personer sam utgöra eller höra till den sa, kallade LandtRegeringen, FältMarskalkar, Generaler och Amiraler af alla grader, GeneralAdjutanter 9 ÖfverAdjutanter, StabsAdjutanter, Commendanter uti Fästningar, CapitaineLieutenanter och Officerare vid LrfDrabanterna, Öfverstar försRegementerna, SecundCheferna vid GardesRegementerna till
Häst och Fot; ÖfversleLieu» tenanter vid Lif-RegementsTBrigadens Briga* der, Cheferne för Artilleriet, Fortification , Fältmätnings- och Sjömätnings-väsendet (Cheferna för alla andra Verk och Inrättningar, hr tfa af Konungen utnämnas) , Ministrar och Sändebud till främmande Magter, tillika med Handels Agenter, samt alla de Embete- och tjensteman, som uti Konungens Canzli och dess Departenienter nyttjas, eller vid utrikes beskickningar antagas, hafva för— troende-sysslar, hvarifrån Konungen må dera entlediga , ■ eller om deras entledigande förordna , när lian prof var Rikets tjenst sa~ dant fördra. 37-tde §:n.
Härvid hade 1809 och 1810 förändringar och tillägg blifvit föreslagna, nemligen i sista meningen, i stället för: efter honom, skulle sättas." efter hans afgång; och efter ordet ”Stamfadrens” tilläggas: efter förstfödslo-rättcn.
Vid slutet skulle ett nytt Moment bifogas:
Adlande genom adoption eller naturalisation under utdöda eller lefvande Albers namn och nummer, vare hädanefter ej tillåtet.
Biföllos. 3S;de IV.’ Den 12 Juni. 3$:de §:n.
Härvid hade Kongl. Maj:t åc 18 t 2 föreslagit, att endast det första momentet eller till och med orden: ”deröfver förda Pro^ tocoll” borde bibehållas, men att det öfriga af denna §• borde utgå.
Afslogs. 39:de §:n.
År 1812 hade ConstitutionsUtskottet föreslagit att i första meningen efter ordet ”Konungen” skulle tilläggas i fredstid.
Afslogs. 4».
Äfven föreslogs att punkt skulle sättas vid ordet vistas; och att derefter §. ända till slut skulle sålunda omarbetas ; tiar Thronfoljar en uppnatt 18 dr, förvalte han RiksStyrelsen, men i annat fcdl före Stats-Rddets sa/ntelige Ledamöter under sådan Konungs frånvaro Regeringen i Hans namn, med all den rätt denna RegeringsForm Konungen til* lägger, dock må icke i någon af dessa händelser Regeringen Adligt Stånd och värdighet förläna, eiler till Grefligt eller Friherrligt Stånd upphöja, eller Riddare-värdighet utdela; äfvensom alla sysslor endast kunna tills vidare förvaltas af dem, som Regeringen dertill förordnar.
Ridderskapet och Adeln ansåg att, sedan Omarbetningen af den 41. §.
RegeringsFormen , utom hvad Konungens myndighets-ålder angår, blifvit afslagen, komma dessa förslag att förfalla, * Ridd. 0. Ad.
N:o 27. 210 Den i 2 Juni. 4o:de §:n.
Häraf hade ConstitutionsUfskottet 1812 föreslagit följande omarbetning:
Konungen sä sjuk att Han Regerings-ärenderne icke vårdar, förhdlles med Jlikets Styrelse på det sätt som i föregående §. bestämmes.
Ansågs böra förfalla, i anseende till sammanhanget med de oantagna förslagen till den 39- och 41. §. §• . 4 i ;sta §:n Denna §. var redan förut under denna Riksdag afgjord.
\ 42:dra §:n i S r 2 föreslogsett tillägg till första stycket, så lydande: ett nytt Konungahus utkora, och den valde Konungen Regeringen tilli rädt.
Bifölls. 43:dje §m.
Häraf föreslog
ConstitutionsUtskottet i S i 2 följande omarbetade redaction : Går Konungen i fält, Jorordne Han antingen Throrifoljar en, i händelse denne uppnått aderton dr, eller ock rnindst sex af StatsRådets Ledamöter, och ibland dem Justitiae StåtsMinistern att föra Regeringen i de mål, Konungen föreskrifver.
— Afslogs. 4Q:de §:n Vid T809 och 1810 års Riksdag föreslogs, i stället för första Momentet, följande redaction: Riksens Ständer skola , i kraft af denna Grundlag, hvart femte dr sammankomma.
Bifölls, Den 12 Juni. 211 52:dra §:n.
Vid Riksdagen 1 S®9 och i?
10 önskade BondeStåndet den föreskrift, att BondeStår.dets Secreterare skulle vara Ofrälse man, Och trodde den fordringen ej böra anses obillig,' att BondeStåndet vid Riksdagens början finge välja tre medlemmar af Ståndet, bland hvilka tre Konungen förordnade en till Talman. llidderskapet och Adeln ansåg denna anmärkning böra förfalla. 53:dje §:n.
Häruti föreslogs vid Riksdagen 1809 och 1810, i sjunde Momentet, efter ordet ”utarbeta” de fran Riksens Ständers Plena remitterade &c. samt efter orden ”ett Allmänt Besvärs- och OeconomieUtskott,” att i anledning af i Ständen väckta frågor, &c. — Bifölls.
Uti Konungens Nådiga Proposition rSrs hade blifvit föreslaget att efter orden ”samt att granska de” skulle tilläggas inför Konungen förda Protocoll. Afslogs. 56:te §:n.
Häruti föreslogs 1809 och 18! 0 att i tredje Momentet, efter orden ”sådana anmärkningar som,” skulle sättas:
Ståndet prof. var hindra antagandet, och efter orden ”erhålle
Utskottet del af” sä väl dessa som öfriga.
I sista Momentet, efter ordet ”återkommer, ” dä skola de detsamma #cc. Afslogs, ConstitutionsUtskottet år 1812 hade vid denna §. föreslagit ett tillägg rörande ConstL - 312 Den 12 Juni. tutions-frågors behandlingssätt, men som detta mål redan vid denna Riksdag blifvit afgjordt, kunde det nu mera ej komma i fråga. 6i:sta §:n.
Af denna §. föreslogs följande förändring, efter orden ”Titlar beviljat” skola utgöras intill slutet af det dr , under hvars lopp den nya Bevillningen af Riksens Ständer fastställd blifvit &c. Antogs. ögrde §:n.
Häruti föreslogs vid Riksdagen 1809 och 1810 efter orden: ”Trettio af hvarje Stånd”, följande r.ya redaction:
Detta särskildta Utskotts Ledamöter röste sedermera samfällt och icke efter
Stånd med slutna sedlar till ovilkorligt antagande eller förkastande af hvad Statsutskottet tillstyrkt, blott i de frågor, hvarom RiksStånden varit af skilj.' aktiga tankar j kommande de flesta sålunda röstandes mening att gälla såsom Riksens Ständers beslut.
Till undvikande af paria vota skall vid omröstningar, förr än sedlarne uppräknas, en bland dem uttagas och förseglad afläiggas.
Befinnes vid de öfrigas uppsurnmerande rösterna lika delade, md denna sedel öppnas och gifva decision.
Ar plura— liteten redan vunnen, bör den aflagda sedeln ouppbruten genast förstöras.
Antogs.
Ridderskapet och Adeln ansåg äfven följa af sig sjelf, att på alla ställen i Grundlagarna, der förut utlottning är stadgad, rättelse må ske i enlighet med det nu antagna förslaget.
Den 12 Juni. 213 7o:de $:n.
Vid 1809 och 1810 års
Riksdag föreslogs följande omarbetning af denna §.: Riksens Ständers valda Bevillnings-Utskott äligge att opåmint vid hvarje Riksdag uppgifva de allmänna grunderna för den blifvande Bevillningens fördelning.
Hvarefter och sedan summans belopp blifvit fcistst älldt, Utskottet uppdrages att med tillämpning af dessa grunder författa förslag till Bevillningens utgörande.
Skolandes allt, i den man det medhinnes, Riksens Ständers Plena underställas.
Antogs. 7i:sta §:n.
Denna är en af de §.
§. hvilka, med anledning af det, i följe af 69 §.
, fattade beslut, böra ändras så att stadgandet om en persons utlottning utgår. 74:de $:n. Vid Riksdagen 1809 och 1810 föreslogs ett tillägg i andra Momentet af denna §., efter orden: ”denna gärd” äfvensom allt slags förplägning, &c. __ Antogs. 77:de §:n.
Häruti föreslogs 1809 och 1810, efter ordet: ”Djurgårdar,” tillägg af .”Recognitions-skogar.”
Detta tillägg ansågs ej vara af nöden.
So:de §:n.
BondeStåndet hade vid Riks* dagen 1809 och iSroyrkat uteslutande af slutmeningen i denna §.j hvilket Ridderskapet och Adeln ansåg icke vara antagligt. 214 Den 12 Juni, girsta §:n.
Uti denna §. föreslogs 1810 i Örebro följande förändringar, i fjerde momentet efter o.den: ”utan först”: sedan förslaget i fem är hvilcit, och efter orden: ”derom besluta’': hvilket galle, antingen motionen derom till Riksens Ständer ankommit genom Nådig proposition från Konungen, eller hos Constitutions-Utskottet blifvit väckt.
I 9:de momentet, efter orden: ”hvile frågan”: i fern år; samt vidare efter, ordens ”Riksens Ständer”: vid den Riksdag sorn efter denna tids förlopp infaller.
I y:de momentet efter orden: 5’att de vilja”: efter 5 års förlopp.
Afslogos. \ 87 de §:n.
Häruti föreslogs vid Riksdagen i Örebro 1812 följande förändringar, af 3:dje momentet, så lydande: Frågor härom må i Ståndens Plena väckas och efter den ordning 56 §. i allmänhet stadgar, behandlas.
Öfver de förslag till ny Lag, hvilka Lagutskottet i f ölje deraf utarbetat, må ej vid samma Riksdag, då förslaget först uppgöres, annat beslut fattas, än huruvida det vid annan Riksdag må pröfvas och af gåras, såsom om Grundlagsfrågor stadgadt är.
Alla de Lagförslag och yttranden frän Lag-Utskottet, hvilka Riksens Ständer sålunda till framtidens afgörande hänskjutit, skola, så vida Konungen dertill samtycker, tillsammans tryckta utdelas till edla Domstolar, juridiska Faculteter samt Lag-Comitéen, derest densamma blifvit inrättad.
Enoch hvar vare tillåtet, men tiof Rätter ne, Lagmännen, Juridiske Faculteterne och Lag-Comitéen åligga att hos Justitie-Ombuds - Den 12 Juni. 215 mannen ingifva de anmärkningar de finna tjenlige.
Justitie- Ombudsmannen gifve sedan., ä den Lag- eller Urtima Riksdag som efter fem dr, ifrån den tid frågan först af Riksens Stander blifvit pr öfvad, inträffar, Riksens Ständer elei af de inkomne anmärkningar, jemte dess eget yttrande derom, hvarefter målet åter till Lag-Utskottet remitteras, för att i va/dig ordning behandlas.
Vidare efter orden: -5Domstolens yttrande:” så väl öfver hufvuclfrågan som huruvida den må fordra den skyndsamhet, att beslutet derom å samma Riksdag må fattas eller ej, samt meddele derom i vanlig ordning Riksens Ständer sin proposition.
Yrkar Konungen ej sådan skyndsamhet, förf ares dermed såsom med enskild Riksdagsmans motion', men eljest beslii— te Riksens Ständer, sedan frågan, efter det sätt i 56 §. stadgas, blifvit behandlad, och öfverlemne itc.
Afslogs. 9i:sta §:n.
ConstitutionsUtskottet 1812 föreslog häraf följande omarbetning: Blifver
Konungen utöfver 12 månader utom
Riket och icke är i fält mot Rikets fiender, sammankalle ThronfÖljaren, i händelse lian 18 dr fyllt, eller i motsatt fall Stats-Rddet genom öppet påbud, Riksens Ständer &c. - - - kungöra.
Sedan underrättelse derom vid samma tid till Konungen af gatt, men lian ändock icke inom en månad efter Riksdagens öppnande till Riket återkommit, då skola Riksens Ständer en ny tid utsätta, inom hvilken Konungen bör till Riket återvända.
Ko - 216
Den 12 Juni. nungen det oaktadt uteblifva, tillträde Thronj oljar en genast, om han i 8 år fyllt, Rikets Styrelse såsom Konung, med bibehållande af denna Regeringsform.
, Har Thronföljaren ej denna ålder uppnått, fårordne Riksens Ständer Förmyndare för dea minderårige Konungen, intill dess denne m ndig oar der, påsatt i 95 §. stadgas.
Afslogs, såsom varande i sammanhang med det oantagna förslaget till förändring i 39 §. 92‘.dra §:n.
ConstitutionsUtskotlet 1812 föreslog att denna §. skulle uteslutas.
Afslogs. \ 93:dje § n, Häruti föreslogs 1812 följande ändringar; 1 början efter: ”Då Konung dör:5’ utan att, pä satt 4i ■§■ stadgar, hafva den eller de personer utsett, som skola Rikets styrelse fora, &c. I andra momentet, efter orden: ”Riksens
Ständer äge” att förordna en eller flere förmyndare.
(NB. här uteslutes: ”utan afseende på något den aflidne Konungens testamente afgående Riksstyrelsen’5).
Sista momentet skulle så ändras:
Lag samma vare i händelse Konungens minderårighet fortfar du den nästa Riksdag infaller efter den förre Konungens död, och Prins af det regerande Konungahuset icke finnes, ät hvilken Rikets styrelse under Konungens minderårighet uppdragen blifvit, pä sätt 4i f. innehåller.
Afslogs, i sammanhang med de flag na förslagen till förändring i 39 och 41 §• §• 9ö:te §:n.
JustitieOmbudsmansEmbetet an. sågs af BondeStåndet vid Riksdagen 1809 och Den 12 Juni, 217 18 to som onödigt; hvaruti Ridderskapet och Adeln 1111 icke ansåg sig kunna instämma. 97;de §:n.
Vid Riksdagen 1809 och iSto föreslogs härvid följande rättelser och tillägg, efter orden: ”väljes af Riksens Ständer:” genom tolf af hvarje
Ständ särskildt får tillfället nämnde Electorer, hvilka till detta vals förrättande sammanträde samma dag då de af Stånden blifvit utsedde, och skiljes ej åt förr än valet fullåndadt är.
Med iakttagande af hvad 69 §■ om lika rösters förekommande siaclgar, skola desse Electorer samfäldt, &C. Efter orden: ”och så vidare:” Inträffar den händelsen, att två eller flere personer, Öfver hvilka särskildt rostas bår, undfått lika röster, företages först votering om den ordning hvaruti de till omröstning md framställas.
Skulle, sedan afla omröstningarne sålunda för sig gått, likväl ingen person hafva erhållit den här föreskrijna pluralitet, anställes ny omröstning öfver alla deni som vid första voteringen blifvit satte i fråga; skolandes den sorn erhåller de flesta rösternas antal, anses behörigen vald.
Enär &c. Antogs. I02:dra §:n.
Häruti föreslogs 1809 och jSio följande tillägg, efter orden: 5,i tjenst varande Presidenter :5’ skulle sä hända, att sd många af Rik s-Rätt ens Ledamöter ar o af laga förfall ellar jäf hindrade att deltaga i dessa of ver läggningar och beslut, att de öfrige ej utgöra tolf, dligge dd Ordföranden 2X8 Den 12 Juni. att i stället till Ledamot i Riks-Rätten kalla den Embetsman inom samma Lerk, sorn är näst i ordningen efter den hindrade, eller ock, om detta med de militciire Ledamöterne inträjfär, den äldste General eller Amiral, sorn ufjäf eller förf all ej hindras..
— Afslogs. iogtdje §:n.
Vid Riksdagen 1809 och 1810 föreslogs följande förändring i denna §. efter orden: ”blifvit vald tillsamman:” / den ordning 69 och 97 j)\
§. föreskrifva, röste samtlige Ledamöterne man för man och icke Ståndsvis, med slutna sedlar öfver den frågan &c. — Antogs Constitutions-Utskottet år 1812 i Örebro föreslog följande ändringar
Och tillägg i denna §. efter orden: ”föregående .handlar:’’ likväl kunde anses böra ifrån utöfningen af Konungens Domsrätt skiljas.
, Vidare efter orden: ”vald tillsammans:” och röste man för man, men icke >Ståndsvis, med slutna sedlar, öfver den frågan: skall omröstning anställas till uteslutande af någon bland Högsta Domstolens Ledamöter?
Härvid iakttages hvad Riksdags-Ordningen föreskri/ver, till undvikande af paria vota.
Besvaras derefter denna fråga enhälligt eller af de flesta rösterna med Nej, blifve dä Högsta Domstolens samtlige Ledamöter bibehållne.
Besvaras den åter med Ja, så uppgöre &c. Antogs. io4:de §:n. Konungens Proposition 1812 innehåller det förslag, att slutmeningen i den - Den 12 Juni. 219 na §., eller: någon allman öfverläggning derom uti Nämnden förefalla, skulle utgå.
- Afslogs. io5:te §:n.
Konungen hade uti Dess Nådiga Proposition 18 1 2 iöreslagit, att här, likasom uti 51 , skulle införas, efter orden: 5’de Protocoll som:'’ inför Konungen blifvit förde & c. Afslogs. xo6:te §:n.
ConstitutionsUtskottet 1812 föreslog i början af denna §. efter ordet: ”någon:’’ af Stats- Rådets Ledamöter eller Föredragande uppenbarligen &c-, samt att i sista meningen ur den förra redactionen skulle utgå, efter orden: ’’Då StatsRådets Ledamöter, ’’ eller Konungens RädgiJ vare i kommandomål.
Dessa förslag, såsom varande i sammanhang med den oantagna «:te §., blefvo afRid-< derskapet och Adeln ogillade. lo7:de §:n.
Vid Riksdagen i Örebro år 1812 föreslogs att i första meningen framför ordet: ”Stats-Secreterare,’’ skulle tilläggas Stats-Minister.
Konungen hade uti Dess Nådiga Proposition 1812 föreslagit, att, i stället för StatsSecreterare, skulle sättas Stats-Minister.
Båda dessa förslag ansågos nu böra förfalla, sedan den gamla redactionen af den 5 §. blifvit bibehållen. 220 Den 12 Juni. io8;de §:n.
BondeStåndet gjorde härvid 1809 och 1810 den anmärkning, att TryckfrihetsCoinitéen vore onödig; hvaruti Ridderska. pet och Adeln nu icke fann sig kunna instämma. no:de §:n.
Constitutions-Utskottet vid Riksdagen i Örebro år 18ro föreslog den förändring i denna §., att, i stället för fem sjettedel^ i den gamla redactionen , här skulle insättas två. tredjedelar.
— Afslogs. ■ é 111 :te §:n.
Ett så lydande tillägg föreslogs *8°9 och ifiio af BondeStåndet:
Om någon efter Riksdagen i och får
Riksdagsjnanna-göromålen förolämpar med ord eller gerning en Riksdags - Fullinägtig, sorn icke under Riksdagen förverkat sitt
Stånds förtroende, bör enahanda ansvar alltid äga runi.
Afslogs. 114:de § n.
Rättelse häruti anfördes af BondeStåndet 1809 och 1810, såsom ett vilkor hvarunder bemälte Stånd antog Regeringsformen.