Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Disconternes utredning befintliga Funder eller Propositioner, samt 0111 icke Stats- och BancoUtskotten kunde anmodas, att trycka deras blifvande Utlåtande angående allmänna Financeregleringen i de delar, detsamma kan blifva från deras i ämnet först afgifne Betänkande skiljagtigt.
Herr von Hauswolff, Carl Gustaf Reinhold, erinrade, att Ridderskapet och Adeln i går eftermiddag bifallit Grefve Spens’*', C. G., anhållan, att få trycka de i Stats- och BancoUtskottens Betänkande om Disconternes utredning befintelige, nu ifrågavarande Propositioner, under förbehåll likväl, att samma Betänkande borde i ett sammanhang helt och hållit till trycket befordras.
Grefve Anckarsvärd:
Jag medgifver ger; na , att det vore bättre trycka ifrågavarande Betänkande helt och hållit, men då sådant skulle icke allenast upptaga en längre tijdj 22g
Den 9 Maji. utan ock medföra en icke obetydlig kostnad , har jag trott, att mitt förslag vore ganska oskyldigt och ingalunda stridande mot TryckfrihetsFörordningen, heligt de Utdrag, som af ifrågavarande Betänkanden borde tryckas, icke •kulle för Allmänheten framläggas, utan blott lända Ridderskapets och Adelns Herrar Leda- - möter till upplysning och lättnad vid Målens afgörande.
Att Grefve Spens i går begärt Ridderskapets och Adelns tillåtelse att få trycka Propositionerne i DiscontBetänkandet, och att berörde anhållan blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallen , under förbehåll att samilia Betänkande borde i ett sammanhang helt och hållit till trycket befordras, har varit mig alldeles obekant] men då jag fruktar, att Grefve Spens under detta förbehåll, hvarken kan medhinna eller lärer vilja åtaga sig berörde tryckning, vågar jag å nyo framställa mitt förut i enahanda afseende gjorda förslag, samt derå utbedja mig Herr Grefvens och LsndtMar•kalkens Proposition.
Jag anhåller att få ödmjukast erinra om nödvändigheten att icke tillämpa ett Lagens vilkor till annan Casus, än den , för hvilken detsamma är gifvit.
TryckfrihetsLagen fäster vid rättigheten att trycka Rättegångshandlingar det vilkor , att icke trycka blott den ena Partens framställninningar, utan tillika den andras; och ändamålet är, att Allmänheten icke må bibringas ensidiga begrepp, förnärmande lika mycket Rätt-' visans, som den andra Partens skäliga fordrin - Ben 9 Maji. 229 gar.
Men då TryckfrihetsLagen omtalar tryckning af Riksdagshandlingar, så bjuder Lagen alldeles icke samma vilkor, troligen derföre, att samma skäl icke existerar, jag inser lätt, att man kan i Financeämnen vara af olika meningar; men jag förstår sannerligen icke, huru man kan, af hvilken mening man också är, vilja begagna sig af surpriser, för att vin-: na framgång.
Vill man framgå genom upplysning och öfvertygelse, så förstår jag icke, hvarföre man vill neka oss någon ting, sorn hör till upplysningen; och jag öfverlemnar till Högloflige Ridderskapet och Adeln att döma, om det icke ligger en surprise uti, att, då man vet, det tiden icke tillåter tryckning af hela Betänkandet, icke tillåta oss att trye-, ka dess conclusum, utan med vilkor att trycka hela Betänkandet; ty detta vilkor är ju i „ sjelfva verket detsamma, som att ovilkorligen afslå tryckningen.
I formen kan jag ej heller finna något hinder, ty för det att, uppå Herr Påhlmans vägran, Grefve Spens’s begäran blifvit en annan dag så afgjord, är icke hinder för Ridderskapet och Adeln att i dag, efter närmare besinnande, bifalla den begäran, som nu är af Herr Grefve Anckarsvärd framställd.
Grefve Speris^ Carl Gustaf:
Då min i går gjorda anhållan att få trycka Propositionerne i DiscontBetänkandet, blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallen , under det förbehåll , att samma Betänkande barde helt och hållit tryckas, nödgas jag förklara, att detta förbehåll är af sådan natur, att det af wig åsyftade än - 23® Den 9 Maji. damål, att före Målets afgörande kunna få ibland Ridderskapet och Adeln utdela de tryckta Proposi;ionerne , derigenom förfelas, samt att jag följagteligen icke kan åtaga mig en så beskaffad tryckning, utan att min Motion derom kommer att förfalla Sorn jag likväl anser elen af Grefve Anckarsvärd i dag framställda Motion vara af serdeles vigt och nytta för Ridderskapet och Adeln, tvekar jag icke att understödja densrmma, men får hemställa, om icke, till förekommande af all stridighet emellan Ridderskapets och Adelns beslut i går, och det, hvilket i dag kommer att fattas, samt till beredande af en större skyndsamhet i afseende å tryckningen , Ridderskapet och Adeln skulle finna lämpeligt anmoda Statsoch BancoUtskotten, att låta till trycket befor-’ dra, af de tiil Riksdags-kostnaderue anslagna allmänna Medel, för att 50n Exemplar bland Ridderskapets och Adelns Ledamöter utdela: 1:0
Så fort sig göra låter, de vid slutet af sista DiscontBetänkandet upptagna Puncter eller Propositioner. 2:0 Samma Betänkande helt och hållit i ett sammanhang. 3:0 Utskottens blifvande Utlåtande öfver allmänna Finance-regleringen i de delar, detsamma kan blifva från Utskottens i berörde ämne förut afgifna Betänkande skiljagtigt.
I det af Grefve Spens Den 9 Maji. na föreslagna tryckningssätt instämmer jag för min del fullkomligen.
H srr Grefven och Landt Marskalken hemställde, om icke, i anledning af Herr Grefve Anckarsvärds väckta Motion, Ridderskapefc och Adeln behagade anmoda Stats- och BancoUtskotten att, af de till Riksdags-kostnaderne anslagna allmänna Medel , för att 500 Exemplar bland Ridderskapets och Adelns Ledamöter utdela låta, till trycket befordra: 1:0
Så fort sig göra låter, de vid slutet af Utskottens, rörande utredningen af Götha CanalBolags, Malmö och Götheborgs Disconter, den 23 sistledne April afgifna Betänkan-: de upptagna Puncter eller Propositioner. 2:0 Samma Betänkande helt och hållit i ett sammanhang. 3:0 Utskottens blifvande Utlåtande, i an: ledning ar gjorda anmärkningar vid Utskottens rörande allmänna Finance-regleringen den 6 sistledne April meddeite Betänkande i de delar, samma Utlåtande kan blifva från Utskott tens förut afgifna Betänkande skiljagtigt.
Bifölls, Föredrogos å nyo och gillades följande Stats:
Utskottets; den 1 dennes afgifna, samt dea.Si 232 Dsn i) Maji. samma månad förmiddagen på bordet lagda Utlåtanden ; 1:0 Angående KrigsAcsdemiens på Carlberg Lönings - och UnderhållsStat. 2:0 Öfver Kongl. Maj:ts Nådiga Remis* -angående förhöjning i aflöningen för Wermelands Fältj ägare Regemente, 3:0
Angående upptagande i Stat af 3500 R:dr Hamburger Banco FyringsMedef , såsom inkomst från Dannemark. 4:0
I anledning af Herr L, L.
Edelberg® Memorial om Lån af allmänna Medel till Schö* laehus uppbyggande eller inköp uti Landskrona.
Vid förnyad föredragning af Statsutskott tets den i dennes afgifna och sistledne gårdag på boidet lagda Utlåtande, i anledning af Kongl. Majus Nådiga Proposition om StatsVerkets tillstånd och behof, uti hvad som lörer RiksStatens Tredje HufvudTitel, anhöll Grefve Gyllenborg, Johan Henning, och Friherre Wrangel, Henning, att berörde Utlåtande måtte hvila på bordet till nästa Plenum, hvilket, då flere Ledamöter häruti instämde, af Ridder* skåpet och Adeln bifölls.
Den g Maji. 233 Anmälte* och emottogos tvanne Kongl» Maj:ts Öfverste Kammarjunkare, Herr Friherre Eric Reinhold Adelsvärd och Herr Grefve Carl Gyld nstolpe, hvilka å Kongl. Majtts höga vägnar kallade Ridderskapet och Adeln att nästkommande
Måndag den 1 i dennes klockan 9 förmiddagen infinna sig å Kongl. Slottet och derifrån vara Kongl. Mnj:t följagtig till Storkyrkan, för att derstädes bivista Kongl. Maj:ts Kröning.
Herr Grefven och Landt Marskalken anmodade Herrar Öfverste Kammarjunkare att till Kongl. Maj;t framföra Ridder-kapets och Adelns underdåniga vördnad och tillgifvenhet, jemte försäkran om efterkommande af Kongl, Majds Nådiga Befallning.
Sedan Herrar Öfverste Kammar- Junkare blifvit på vanligt sätt utbeledsagade, föredrogs Statsutskottets, den i dennes afgifna och sistledne gårdag på bordst lagda Utlåtande öfver gjorda Motioner, angående ytterligare Löneförhöjning för MilitaireStaterne ; men som Herr .Munck af Rosenschöld, Eberhard, jemte flera andra Herrar Ledamöter, anhöllo att detta Utlå'*nde matte hvila på bordet till nästa Plenum, fann Ridderskapet och Adeln för godt 3tt dertill lemna bifall.
StatsUtskottets den t dennes afgilne, och sistledne gårdag på bordet 234 Den g Maji. lagde Utlåtande angående den Summa, som för Stats och Riksgälds Verkens behof erfordras, att^ genom allmänna Bevillningen utgöras.
Grefve Gyllenborg, Johan Henning: Hög. loflige StatfUtskottets förlidne gårdag såsom inkommit anmälte Betänkande, med tillkännagiivande af eft tillokt behof af 250,000 R:dr, att genom Bevillning fyllas, lärer snarare få anses, som ett mindre behöfiigf avertissement, än åsyftande något derpå af Riksens Ständer grun. dadt beslut, emedan det icke lärer kunna förmödås att Riksens Ständer skulle bevilja TotalSumman för Statsanslagen, utan att förut känna detadlerne,-i de delar hvaraf densamma måste uppfattas, och hvilket äfven synes instämma med Utskottets eget yttrande i slutet af Betänkandet, att nemligen U<skottet, i dess snart af* gifvande generelle Betänkande, ernar upptaga och beskrifva förhöjningarne, som i denna StatsReglering ä-gt rum j det blifver först då, sedan denna inkommit , hvarom nu erindras, och icke nu, som BevillningsSumman kan be* stämmas, särdeles sorn flere ännu icke medgifna betydcligare anslag på Riksens Ständers afgörande bero.
Emedlertid får detta Betänkande emottaga den första förvåningen deröfver, att oansedt StatsUtskottets beständiga anvisningar på närvarande och blifvande öfverskoster på StatsVerkets Intrader, allmänna Bevillningen anses af Utskottet ännu ytterligare böra med 250,000 R:dr ökas, samt att vid ett oförmodadt och i andra föremål beramadt Urtima Riksmöte tillgångar fordras till nya Statsutgifter, som Den 9 Maji, 235 uppgå närmare till en Million R:dr, enär i beräkning kommer, att StatsVerkets InkomstTit> lar lära hafva blifvit till mera än 300,000 högre beräknade än förut, sarri* 100,000.R:dr ny tillgång är på tredje HufvudTitein öppnad för Militair-behof äf blifvande öfverskott, och an’ dra tillgångar , sorn Betänkandet öfver tredje HulvudTiteln närmare utvisar, utgörande dessa trenne Summor allena en föreslagen ny till. gång af emellan 6 å 700,000 R;dr.
Hos Nationen tnåste det väcka en billig förundran, att dess Representanter kallade att afhjelpa allmänna Penningeförlägenheten, ytterligare försvåra den genom åtagande af ökade Staisbördor, samt att Myntvärdets förbättrande kan åsyftas och förväntas, då första vilkoret lör möjligheten deraf, eller allmänna Utskyldernes nedsättning, icke iagttages, utan deremot enda förhoppningen att kunna bära öfvetdrifna StatsutRkylder, måste sökas i est större Rörelsen Capital och derigenom möjligen nedsatt Myntvärde.
Jag hade skäligen väntat, att då Statsutskottet framställt, jemte behofven, tillgångar-, ne i StatsinkomstTitlarne, Utskottet äfven skulle hafva framställt en redogörelse för öfrige tillgångar och förslag om sättet för deras an^ vändande, hvilka torde kunna beräknas till om-- kring en Millton R:dr, bestående, som man känner, af Postverkets fordran hos Norrska Regeringen 104,000, innestående medel i Gö. tha Canal öfver en half Million , utom flere andre tillgångar 5 men då Utskottet härom icke något Utlåtande msddelt, får jag härmed Den 9 Maji. begära, att Utskottet ville afgifva en Tableau, sorn, så vidt ske kan, framställer StatsVerkets Financiella förhållanden, innefattande: i:0 Öfverskottcn på StatsVerkets
Intrader för åren 1813> 181a och 1815, sorn, efter 18 12 års Riksdagsbeslut, skulle till Militair-behof utgå, ej mindre till deras belopp och användande till utrönande af huruvida deri ännu finnes någon återstod och tillgång. • 2'o
Beloppet af öfverskotten för iS 16, och , så vidt provisoriskt kan uppgifvas, för 1817* q:o Tillgångarne i Postverkets fordran i Norrige, innestående medel i 'Götha Canal , samt öfrige hos Comiterade för allmänna Medels förvaltning innestående Medel , äfvensom öfrige Statsverket tillkommande behållningar} hvartill räknas af Statsmedel utgifne
Lån, i anseende till hvilka ett yttrande torde meddelas, när de för Staten kunna blifva disponible.
I afseende åter på användandet af Statsmedlen , begäres upplysning, till hvad belopp och i grund af hvil ka speciella föreskrifter och till hvilka ändamål förenämnde Medel blifvit eller skola blifva använde , samt hvad behållning sedermera derpå kan upp-'
Stå, hvilket allt synes mig böra så mycket mera vara utredt, innan Bevillningssumrmn kan bestämmas, som tillgångar torde finnas till be redande af nedsättning däri, och det icke är förenligt med Nationens lätt att sådana blif - Ven 9 Maji, 237 va obegagnade, då Nationen med pålagor be2 tungas.
Förmodande jag att dessa uppgifter, som utan vidlyftig omgång synas kunna åstadkommas, . torde af Utskottets benägenhet snart få förväntas i sammanhang med det af Utskottet lofvade Betänkande, i afseende på StatsRegleringen, deta i j lei ad t till de nya anslagen, med summarisk uppgift på den för hvarje BufvudTitel , sista Riksdag tillökte anslagssumma.
Jag anhåller vördsammeligen, att detta anförande mätte till StatsUtskottet remitteras och förevarande Betänkande antingen återremitteras eller-blifva hvilande tills StatsUtskottet öfver denna min framställning sig utlåtit, samt att Utskottet tillika måtte erinras, att omsider afgifva ett yttrande öfver de flere Berättelser, som Riksens Ständers Revisorer för snart ett halft år sedan till Riksens Ständer afgåfvo och då blefvo till Statsutskottets Utlåtande remitterade.
Ogerna bryter jag tystnaden i detta afseende, sedan jag förgäfves väntat i flere månader, att åtminstone någon af Revisorernes flere Berättelser skulle hos Stats.
Utskottet förekomma, och ett bedömmande af Revisorernes åtgärder skulle för Riksens Ständer framställas, och jag vore att ursägta, om jag blott åsyftade ett omdöme, huruvida j g , såsom Ridderskapets och Adelns ombud, vid den af Riksdagen atbrutna Revisionen, handlat rätt eller icke; men då föremålet för denna erinran är, att de flerfaldige tillstyrkanden, som i frenne serskilde tryckre Revisionsberättelser innefattas, matte fä undergå den Jugnate, icke för-’ 238 Den 9 Maji. hastade pröfningen , som ärendernes vigtiga beskaffenhet påkallar, anser jag mig äga så mycket större anledning , såsom en rättsiordran yrka en skyndsammare åtgärd af Utskottet i detta afseende, hellst
Riksdagens snarare afslutande kunde möjeiigen undandraga Riksens Ständer den noggranna pröfningen af dessa ärender, som jag ©gerna vill förmoda blifva af Utskottet såsom mindre angelägen ansedde, och derigenom göra till intet flere nytti» ge tillstyrkanden, sorn i förenämnde RevisionsBerättelser innefattas.
Grefve Gyllenborg anhöll, att dess anförande måtte till StatsUtskottet remitteras, samt att, intill dess svar derå ankommer, Utskottets ifrågavarande Utlåtande måtte hvila på bordet.
Ingen kan fullkomligare än jag vara öfvertygad om nödvändigheten att fylla StatsVerkets verkliga behof.
Men jag måste derjemte förklara, att jag ryser vid blotta tankan att i Landets närvaran-' de belägenhet öka den redan dryga Beviliningen.
Det är också med serdeles fägnad, sorn jag funnit, att detta alldeles icke är nödvändigt, och att en ganska lätt utväg gifves, att göra StatsVerkets tillgångar tillräckeliga för behofven, och således kommer den uppgifna bristen af 2 50,000
R:dr att försvinna, utan att likväl behöfva med ökade skatter ytterligare trycka det redan förut dermed nog betungade Svenska Folket.
Denna utväg består blott i en minskning af det så kallade Amortissementsa Den 9 Maji, 239 amslaget, hvilket det står i Ständernes magt att, utan ringaste olägenhet för Statsverket, minska efter behag.
Uti Högloflige StatsUt^ skottets nu upplästa Utlåtande upptagas nem« ligen ibland StatsVerkets utgifter 750,000 R.dr såsom AmortissemenfsMedel, hvilka bor-: de till Banquen ingå i afräkning pä StatsVerkets, är i8oy åsamkade skuld till densamma.
Men hvartill tjenar väl ett Amortissementsbidrag, då vid 18I5 års Riksdag Amorteringen inställdes, och, såsom jag hoppas, aldrig mer kan komma att äga rum ?
Dessa AmortissementsMedel utprässas nu af hela Svenska Folkmassan, för att i Banquen blott bereda en tillgång för några få skuldfria-och förmögna Fastighetsägare, att, mot nedsatt och lägre än laglig ränta, få läna Penningar, af hvilka de, mindre än andra, böra vara i behof.
Man kan således, utan ringaste olägenhet, åtmin-' stone nedsätta Amortissements-anslaget till en haff Million , då behofvet af Bevillningens förökande redan derigenom vore undanröjdt, och utan att likväl tillgången för StatsVerket, till utgifternas bestridande, härigenom blifvit på minsta sätt förknappad.
Jag skulle till och med ej draga i betänkande, att föreslå indrag, ning eller åtminstone inställande tills vidare af hela Arnord sements-anslaget , och derigenom bereda en möjlighet att ytterligare nu minska Bevillningen med en half Million, om jag ej ansåg mig bunden af agtningen för ibt5 års Siänders beslut, och fruktade att ett förslag till upphäfvande af den vid sistledne Riksdag fastställda plan för FastighetsLån 54° Den 9 Maji.
Skulle väcka för mångas missnöje.
Jag tror derföre , att man i det närmaste torde kunna uppfylla 1S15 års Ständers beslut i denna del, och likväl minska Amortissements - anslsget med 250,000 R:dr, samt således åtminstone undgå att nödgas öka Beviilningen.
Jag vågar derföre vördsammast anhålla* att Utlåtandet må med denna min anmärkning till Utskottet återremitteras; och att, antingen återremissen nu genast bilalies, elier Utlåtandet blir till nästa Plenum hvilande på bordet, Samt att detta mitt yttrande måtte genast blifva med de öfriga Stånden communiceradt, för att tilläfventyrs kunna blifva en vink för dem vid afgörandet af detta ämne.
Friherre TTrrangel, Henning, anhöll att Grefve Gyllenborg måtte anmodas till trycket befordra sitt för en stund sedan uppläste anförande Grefve Spens, Carl Gustaf :
Vare det fjerran ifrån mig att någon in sjelf yrka eller styrka mina Landsmän till nekandet af bifall till för Fäderneslandet oundgängliga utgifts- anslag ; men då i denna stund ingen med visshet vet hvad han äger eller äga .skal! :
Då den vigtiga fråga om våra Financers reglering ännu icke blifvit afgjord, hvarpå Svenska Folket i sex månader förgäfves väntat j protesterar jag emot ålit beslut, som nu tages om BevillningsSummans storlek, inn^n de sammansatta Stats; Den 9 Maji. 241 Stats- och BancoUtskottetls förnyade Betänkande om den allmänna Fenninge- rörelsen och Myntvärdets upprätthållande till Riksstånd m inkommitv Jag har till denna protest så mycket mera skäl, som al den sista värde Talaren ganska riktigt har blifvit utredt, att ibland de utgifter, till hvars bestridande en högre Bevillning fordras är upptagen en Summa, sorn det beror på Riksens Ständer att sjelfve bestämma, nemligen 750,000 R.dr, som inbetalas för det Lån, hvaruti Riksens Ständer på en gång äro Borgenärer och Gäld närer, och således äga full rätt att ändra l.åne vilkoret Genom ett sådant beslut, kan e| b'ott BevillningsSummans ökande förekommas , utan älven en lindring bcrcdss våra Landsmäns redan svåra bördor.
Ja_g anhåller således om Herr Grefvt-ns och LandtMarskalkens Proposition, att ifrågavarande Betänkande om B. villningsSumman måtte få hvila intill d ss Fi« • nanceplanen inkommer, på det Ridderskapet och Adeln ej må inledas att taga sådana provisoriska beslut, hvilka sedermera vid hufvudfrågans afgörande binda händerna på dem.
Jag hörde icke till antalet af de Riksdagsmän, som, vid 1815 års Riksdag , ansågo någon Amortissements-afgift böra alpressas Nationen, och likväl tillika ansågo samma afgift kunna användas till annat ändamål , nemligen till FastighetsLån.
Jag tabde tvärtom , thuru fåfängt , deremotMen sedan, till följe af den utgång frågan då Ridd. 0.
Afd, 31, 32.
242 Den 9 Maji. fick, Riksens Ständer, uti 1815 Sfs RiksdagSBeslut, gifvit Allmänheten löftet om sådana FastighetsLån, dertill annan Fond nu icke later kunna uppfinnas ; och sedan Fastighetsägare, i förlitande till samma löfte, gjort sig kost. nåd att anskaffa och till Banquen ingifva deras SäkerhetsHandlingar, samt äfven naturligtvis rättat deras enskilta beräkningar derefter; så anser jag af mycken vigt, att löftet redeligen uppfylles; emedan jag skulle anse ganska Olyckligt, om Allmänheten skulle få någon anledning till den klagan, att Ständerne sjelfva icke respecterade sina egna Beslut.
Hetr Cederskjöld har annars i sjelfva saken ganska rätt; och när med år 1820 Ständernes löfte om FastighetsLån upphör, bör Amortissementsafgiften rent af upphöra, eller åtminstone blott användas till Stateos nytta , icke till enskilta LånbehöfVandes; emedan Nationen ingalunda är pligtig att utgöra Skatter, för att förvandlas till LåneFönder.
Jag tror äfven, att intill 1820 torde ett annat sätt gifvas att förena båda ändamålen.
De tillgångar, sorn Herr Grefve Gyllen* borg i dag uppgifvit, torde kan hända i det närmaste förslå till den förökning, sorn Betänkandet nu begär intill 1820.
Och då åter lian, på sätt Herr Cederskjöld föreslagit, för* ökningen tagas på AmortissementsFonden, om den skall fortfara ; hvilket jag likväl alltid anser felagtigt.
Jag anhåller blött, att, till Den 9 Maji* 245 förebyggande af misstag om min verkliga mening, få, i anledning af hvad Friherre Boye ftu anfört, tillägga, att jag anser det vara en ovilkorlig pligt för Rikets na församlade Stätt.’ der , att , till ådagaläggande af deras känsla för löftens helgd , så vidt ske kan , beieda verkställighet af hvad vid i 815 års
R ksdag af Riksens Ständer beslöts och lofVades ; men jag tror, att Riksms Ständer kunna få tillfälle att, vid Financefrågsns afförande, på något annat sätt uppfylla dessa löften, äfven i händelse de af Grefve
Gyllenborg i detta ämne fa inställda förslag icke skulle vara tillräckligå, utan att ändå ilka BevillningsSumman, på sätt sorn nu föreslagits* Herr Munch af Rosenschöld, Eherhard i Då de 750,000 R:dr , hvilka af Bevillningen till Banquen ingå för att förbättra vårt SeJ delmynts värde, erläggas af den synbara förmögenheten i vårt eget Land} menen betydlig del, kanske nära hälften af vårt BancoSedel-Capital, befinneS hos Utlänningen , så anser jag nyssnämnde Bevillning i synnerhet komma Utlänningen till godo Denna hämtar blott nyttan af denna mesure, utan att få vidkännas dess kostnader, eller följderna af en öfverdrifven Bevillning.
De, som i vårt Land draga förmon af denna Bevillning , nemligen Penningemänttett, Contribuera i allmänhet icke heller till dess utgörande.
Den utgår mast af den synbara förmögenhetens ägare, hvilka der-' igenom betala Bevillning för att minska sin egendoms och öka sina skulders relativa värde - 244 Den 9 Maji.
Jag förenar mig derföre med de Ledamöter, hvilka yikat minskning af berörde Summa , samt är äfven ense med Grefve Spens deruti, att nu förevarande fråga om beloppet af BevillningsSumman bör afgöras i sammanhang med allmänna Finance-regleringens bestämmande } hvadan jag får anhålla, att densamma må hvila intilldess Stats- och BancoUtskottens förnyade Betänkande om Financeregleringen inkommer.
Friherre Cederström, Jacob: Jag får underställa Herr Grefven och LandtMarskalken samt Högloflige Ridderskapet och Adeln , om icke, i stället för att låta ifrågavarande Be'? tänkande hvila, på sätt några värde Ledamöter begärt , intilldess Stats- och BancoUtskottens Utlåtande öfver Finance-regleringen inkommer, det vore bättre, att till tidens vinnande, nu genast med de anmärkningar, som blifvit framställda, tiil Utskottet återremittera Betänkandet, ty om det nu blefve hvilande , och Ridderskapet och Adeln framdeles skulle anse en återförvisning behöflig , så torde Utskotten , i anseende till Riksdagens annalkande slut, icke vara i tillfälle att derå svara.
I anledning af Grefve Gyllenborgs anmärkning , att StatsUtskottet ännu icke med-J delat något Utlåtande öfver Riksens Ständers Revisorers till StatsUtskottet remitterade Berättelser ; så får jag äran upplysa, att detta dröjsmål härledt sig derifrån, att Utskottet icke kunnat utlåta sig öfver frågan om Riks^ Den 9 Maji. 245 Hufvudboken, förrän nu, emedan till dess afslutande, omslut af några Läns Räkenskaper ända tills för några dagar sedan ssknats.
Jag är således öfveriygad, aU Riksens Ständer skola , sedan hindret numera upphört, med det första få emottaga Utskottets yttrande öfver Revisorernes Berättelser.