Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I niin tanke kan det ej bltfwa skadesigt at bäde Kronan och cnffildte irniivistuer, uti Stochholm, Götheborg och Carlscrona bränna; ty jag anser Kronan icke skäligen böra drifwa Dränwins-till, verkningen i Stockholm högre, än till det gvantum af 900,000 kannor ärligen, som uti Herr CommerceMäder ?rimrM5l6s Memoria! vmnämnes r me» detta belopp lärer dock e) förstä till Stadens hela behof; L Götheborg torde och ett större partie ärligen consumeras för Sillsalteri - och Trankokeri - Jnrät-tningarne f Bohuslänska Skärgärden, samt uti Carlscrona för Amiralitetets behof; all frugtan för Brän.wins - pri? serncS omättliga stegring blir förekommen sä snart Husbehofs»brännaren, derest han will hafva afsättning , nödgas sälja sitt Bränwin för lika pris svan Kronan, Nägon större swärighet wid Husbehofs-bränningens verkställande j Stockholm, Götheborg och Carls - Dm 14 September. 44e Carlscrona, än uti de smärre Släderne kan jag icke inse, emedan jag bctragtar Mallmarnc och FLrstäderne säsom särskildta smärre Släder, och föreställer mig att de inom hwarje dylik afdelning bosatte Bryggare, Bagare eller Slagtare nogsamt torde ätaga sig att erlägga Bräniyms - Skatten fhr de öfrige innom distriktet boende, om de förre ensamme erhålla rätt kill Husbehof, » - Bränningen; och genom denna method skulle Kronan tillskyndas den kubla förmon, bade att ej lida minskning i Utskpldcrne och sjelf crhLlla näzon winst för Allmänna Magasins - Inrättningen genom de Rcgale Brännerierne.
Hwad äter upsrgtcn lfwer dcKr Werk, sä wäl som Allmänna Magajiucriie beträffar, s2 har erfarenhen tillräckeligcn wisat, huruledes, utom Riksens Ständers Banque, samt Armäens Pensionsoch Amiralitets - Krigsmans - Catzorne, fler, till allmänt wäl anstagne Fonder, genom oförsictjghet wid Förwaltningen undcrgädt sä bcstaffadc förlrster, att de antingen af sig sjclfwa afstannat eller ost mäst inskränkas till den män, att äudamälct med deras stiftelse i det mästa förfelats; Jag anser i följd häraf högst nödigt, det cn sä wigtig Jnrättnin,, som den j fräga warande, hwilkcn har till afsigt att för beständigt förekomma Jordbrukarens undcrgmg, äfwen som Hungersnöd, uti Swerjges Rike, lifwer med sorgfälligaste redlighet wärdad och handhqd, hwilket icke lärer säkrare kunna befrämjas, än >m en ärlig Revision häröfwer anställes af dem som till BancoRcvjsorcr blifwa af Riksens Högloff, Stäidcr utsedde, hwarjcmte Repisiyncn wid Riksdaggrne kmde af Vanso - Utskottets Ledamöter förrättas; härignom kommer jcmwäl Banquens säkerhet för de Förffotcr den samma till Spannemäls inköp torde böra lenna, att pä bästa sätt iakttagas, hwilka Fhrskottcr wtzerligen mä,» sie blifwa kelydkige, enär härtill ersorderlge mede! icke utom 442 Den 14 September.
Landets odrägeliga betungande köra kunna annorstädes än utur Banqucn fäs; men at> Banquen utan stada derom kan ingö uti författning bör ej bestridas, sä framt man efterstnnar att de private personer som hit. tils förrättat BränwinS-bränning, hafwa ä stna fbrla. ger wunnit mindst 20 L go p-ocent ärligen, dä der. emot Banquen alltid ätnöjer stg med 4 ä ^ procentärlig ränta ä sina Capitaler.
Herr töfwerste Kammar-Iunkaren Friherre kstsnnlton: „ — — — — Om Revisorer»! af Wanco-Wirket skola komma att äfwen sträcka dcraLtgärd till allmänna Magajins-Oirectioncns Fbrwalt. ving, sä f-uktar jag det deras förut nog beswärliga gö. romäl kunie blifwa alltför widlyftiga, men jag befarar icke nägot betydligt understes ä nptznämnde DircctionS sida, sä fiamt betz styrelse kommer att wid hwarje Riksdag urdergä Riksens Ständers granskning, samt Directionen derjemte fär ben ffyldighet stg förelagd att ärligen af rycket utgifwa en omständclig berättelse öf. wcr Werkcti drift under föregäende äret, jemte wid sam. ma berättelse fogade behörigen verificcrade räkningar öfwer inkonsterne och utgifterne; jag är fullt dfwerty, gad, att dye Mcsurer stola wara sä mycket mera tillräckeliga at> förbinda Oirccteurerne till deras styldighcters upfyltmde, som det enligt nu gällande och fram. beles till förväntande Tryckfrihets Lagar, icke kan wara nägon btaget, att genom Trycket framgifwa de anmärkningar som han skulle kunna finna sig befogad, att emot MgazinS-Oireetionens publicerade redogörelse eller dest ifriga styrelse tilkännagifwa.
Att Kronan t händelse hn till Magazins - Wcrkets drift skulle behöfva anlitc Banqucn om förskott, derföre kunde betala - Den 14 September.
44Z kala högre än wänlig ränka, anser jag högst otilbörligt; ty jag är af den öfwerlygelsc att Kronan icke bör af dc Rcgale Brännericrnc söka förskaffa sig nägvn winst, utan all den behällning som deraf kan upkomma stall endast kill Spannemäls inköpande och Magazins-inrättningcns utwidgande anwändas, och sälcdeS ingalunda blifwa Stats-Wcrkcts utan egcntcligen den uddstäldare delens af undersätarnc fördel.
Herr Prosten Östman:
Jag förenar mig med Herr Borgmästaren Viktorins mening, dock med den skillnad, att jag anser frägan om MagazinS-inrättningen ej böra skiljas frän frägan om Brännewins-bränningen, utan bägge pä en gäng afgöraS, och uti samma betänkande uptagas.
Herr Fabriqucuren Lckönberr:
Jag instämmer ock med Herr Borgmästaren ViÄoriri, men anhällcr att fä fbrcflä säsom tillägg, det Taxor kunde ärligen uprättaS ä Bränwins-prisernc, lämpade efter witz Markegängs-sättning, samt att ben som wille införa Utländskt Bränwin kunde blifwa berättigad dertill emot rn läg Tull.asgift, när Bränwins-priset i Swerige blcfwe för mycket upstegradt, men att samma frihet borde uphöra, sä snart Säden är pä wägen att här i Riket falla i wanpris.
För min del är jag wäl färdig att gilla betta förslag i hwad införseln af Utländskt Bränwin angär, men jag anser det böra blifva allmänna Magazins-vircctioncns ensak.
Herr Ryttmästare» Strussenfeldt: Som Franskt Bränwin är en nödwändighcts-wahra pä Apotheken och ssmlige enstildta Personer icke wilja eller kunna förtä - ra 444 Den 14 September. ra Swenstt Bränwin, sä är jag ej eller emot att den förra sorten mä infdrstrifwas, men emot sä hög Tull, afgift akt det dör blifwa dyrt för ben som ästundar hafwa det; och j anseende härtill afstyrkcr jag, att Magazins-Oirection mä fä denna införstrrftlings-rätt» tighet, emedan derkrde
Direction icke dör erlägga sä höga Tull-umgälder, och Fransta Bränwinet Medes kunde salla till för lågt pris, i jemförelse med det Swensta, hvilket wiserligen undwikcS om de Handlande fä jnförstrifwa det, och Tullen blir stegrad.
Eljest anser jag det wara bättre i fall erforderlig
Spannemäl till kbränwlns-bränning skulle tryta i Swerige, att Säden Mä införas utifrän och Bränwinet tilwcrkas inom Riket.
Herr Bergs-Rädct
Friherre kllermestn:
Min tarka är att Utländskt Bränwin endast mätte införstrifwas uti miswäxt-är, men jag önskar att des pris mä blifwa dyrt, äfwen som jag hälst skulle se, att sädant Bränwin, som är tilrvcrkadt af frugtcr och dylika ämnen, blifwer infördt snarare än Sädes-Bränwin och för min del wille jag tilstprka att ingen annan än all» männa Döagaz.inS-Directionen mä erhälla rättighet, att täta sädant Bränwin hitkomma. —^ Widare anmälte Herr Prosten 44u1t, att uti wisa tracter af Wästcr-Norrlgnd och Wästerbotten fin» tias Embetsmän ä Landet, hwilka wäl hafwa Publika hus att bo uti, men ej nägon Jord att bruka , äfwm som Ständspersoncr ä dcsc Orter stola wara ä Landet bosatte utan att de innchafwa Jordbruk; Herr Prosten srägahe i anledning häraf om dese kunde tillätas att Utöfwa Bränwins-bränning; men Beredningen trodde -tt stora misbruk torde upkomma af ett för dem lcmnadt tilständ till sädan rättighets begagnande och ders före korde det afstyrkas»
Den 14 September. 445 Eniok Herr Friherre Ikarmltons projekt att försälgning ej finge ske till mindre ^V2NMM än kll kanna af tillwärkarey, anmärkte Riksdagsmannen Zr^n^el Lric8kon, att allmogen borde säsom en nyttig och bil, lig inkomst för sig sä hemma försälja Bränwin half, stoptals, hwilkct dock skulle utgöra det minsta beloppet; och deruti instämde jemwäl de andre bägge tilstädcswarande Ledamöterne af Bonde-Eländet, men Beredningens öfriga Medlemmar funno ej skäl att bi, falla till ett sädant wilkors införande uti Betänkandet.
Slutcligcn erindrade Herr Audikcuren lvöniZ och Herr Borgmästaren ViÄorin emot Förslaget, att (kontroll af Fiscalcr och Krono-Betjente öfwer Brän, wins-redskapens storlek och wahrans försälgning borde uphbra, det sädan controll kunde wara ganska tjenlig till Lagbrotts uptäckandc och icke i allmänhet medförde nägra stadeliga följder.
Deremot ansägo Beredningens öfrige Ledamöter denna punct böra förblifwa sada^ som projcctct till Betänkandet innchällcr — — — Lx ?rc>tscc)!1c). kel. K4.
R.08beLk.
Derjemte stulle hwila pä bordet följande iWällost. Borgare-Ständet af Herr L. öst.
Lantöslon, ldlicias iVlalm och Istang Llement8ton inlemnade, och till com, luunication med de öfrige Ständen tillätna Memorial.
Ödmjukt anförande: Wid Riksdagen är 1800 har Ständernas hemiga Utstött Uti ingifwit betänkande ont Brännwins 446 Den 14 September. bränningen r Riket hos Kongl.
Maj:t underdänigst anhällit, ''att Dränwins. bränningen ut!
Götheborgs - och "DohuS-Län mätte fä drifwas efter samma grunder för "Stad och Land som med undantag för Stockholm i "allmänhet wörö antagne, och det emellan K:gl. Ma):t "och Kronan samt privat
Man derom uprättadc Con"träck förfalla"
I swar derä den 2 Juni! berörde är, har K:gl. Maj:t nädigst "bewiljat Landtmannen i berör"deLän samt 4 öfrige Städcrne, Uddewalla, Marstrand "Kongelf och Strömstad den fbrcstagne rättigheten och "förklarat sig benägen att tilcgnaGötheborgs Stab en "lika förmän, sä wida Staben wille hälla Kronan nä"görlunda skadeslös för ersättningen af dä warande Ju"nehafwarens Contract."
Som detta Contract, hwars ersättande, dä det berodde af Jnnchafwarens egna pretentioner, blef Staden för mycket drygt och kostsamt, nu till ända lupit, och hindret för Stadens utöfning af Bränwins-brännings-rättighcten, efter enahanda grunder, som för Rikets öfrige Städer äro stadgade, följakteligcn uphört, sä haswa wi i öfwerensstämmelse med ben pligt otz äligger akt Lrwaka Götheborgs Stads angelägenheter, icke kunnat undgä att detta wigtiga ärende hos Högtärade Ständet anmäla, pä det Staden äntcligen mätte komma i ätnjutande af den förmon som redan af Kongl. Maj:t funnen billig och af Ständerne stadfästad, endast warit Staden sränskiljd genom tredje mans derunder beroende enskilta, men nu mera ej existerande anspräk.
Enligt den otwetydiga grundsatts att unbersätare i ett och samma Rike, med lika skyldigheter bora njuta Den 14 September.
447 njuta lika rättigheter, hafwa wi med skäl förmoda! att tvid tiländagäendct af förenämnde Contract, nägon fräga om Stadens rätt härutinnan ej bordt upstä; men dä hwarjehanda anstalter i stridighet dermed blifivit widtagne, och aklmänna MagazinS-Directivnen redan lätit utlysa ny Auction till den 28 i innewarande mänad ä arrendet af Krono-Bränneriet wid Götheborg, har det bliswit en nddwändighet för otz att päkalla StändetS benägna upmärksamhct till winnande af den snara rättelse, som med sakens beskaffenhet och rättrvisanS grunder öfwerenSstämmer, hälst ett sädant Skändcts beflut icke lägger nägvt hinder för de dfwerlägg» ningar sedan kunna förekomma om allmän förändring j Dränwins-bränningens reglerande öfwer hela Landet, dä Götheborg ej kan begärs eller fä bättre rätt än andra.
L. bl. Lsntenlon.
Hiiclss käslm bl.
Lkementslon. enligheten med Originalet intygar I. tk. ksterlon. 1809 den 11 Sept. ho§ Torgarc-Ständct upläst; samma dag Författaren Aillätit att häraf lämna dr Respertive Md-Granden del. lektor bl. ke terlon.
Uti ett den 9 sistlcdne Junii till Högtärad» Ständet inlemnadt och derifrän till Höglofl. Allmänna Weswärs- och Economie-Utskottet rrmitttradt Memorial haf. 4^3 Den 14 September. hofwa wi anfort de ffäl, hwarpä wr redan dä, hwatz BräNwins-bränningcN angär, yrkade icke sidrik, utan endast lika rättighet för Götheborg, som för Rikets öfrige Städer r allmänhet kunde komma att fastställas, och Prötvcollcrne utkrusa Högtäradc Ständets deltagande Uti denna wär billiga begäran.
Oä wi hos Kongl» Majit i undcrdänighet äfwcnlcdes anmälte förhällandet, behagade Kongl. Majit i Nädcr genast täta inställa ben redan utlyste Ärrcndc-Äuction ä Götheborgs KronoBränneri.
En ny Regerings-form är sedan till alls män efterlefnad kungjord, och genom nädig proposition, har Kongl. Maj:t i följd af samma Grundlags 6o H kill Rikets Ständer öfwerlenwat att sjclfwe reglera Bränwins-bränningen.
Allmänna Beswärsoch Tconomic-Utskottct kan icke wara k okunnighet vin allt detta; icke desto mindre hafwa wi erfarit, att Högloft.
Utskottet uti ett Betänkande, som snart torde till Högtärade Sländct inkomma, tillstyrkt fortfarandet af Krös no-Brännericrnc pä wiste ställen, hwaribland äfwcn Gös khcborg.
Oct ingär icke i wär afsigt akt här söka lits reda, hwarcst, i händelse af oförpaktadc Krono-Bränncrier -- andre kunna i alla fall ej äga rum — hufwndsakeligaste förtjcnsien skulle komma att stadna, icke eller känna wi noga, hwilka principer wid förcnämttdö tilstyikairdc hos Högloft.
Utskottet warit rädande; men fä pä förhand med det efterföljande wisa, hwarföre ! wär tanka, ett sädant tilsiprkande, till prcsuäice fdt Götheborg icke bör kunna gillas. 1:0 Förmoda wi det kunna ingalunda wara Rikets nu församlade Ständers afsigt, att utan nägre mellankomne giltigc anledningar uphäfwa ett wid Riksdagen i Norrköping tagit beslut, hwarigenom Götheborgs
Stad omsider blifwit tilerkänd en rättighet, dea leka med andre Städer längt förut bordt äga, och hwit.
Den 14 September. 449 hwilkett sedan är iFov warit
Staden fränskiljd, ens dast igenom tredje mans derunder beroende enskildta, men nu mera ej existerande, anspräk.
Det synes fast mera, att detta anspräk dä genast hade bordt undan» rödjas pä det allmännas bekostnad- hwartill tilfälle werkcligen gass; emedlertid är icke närwarande ändamälet att söka ersättning för redan lidna förluster. 2:0
Om än Riksens Ständers ofwannämnbe medgifivKUdr nägynsin kunde lemnäs utan afseende, tro wi dock Götheborgs rätt dessutom förwarad uti Regeringsformen, hwars 57 och 6o ZZ Uti hela sitt sammanhang äberopas, äfwensom rättwisans och billighetens fordringar: att lika trogne undcrsätare böra ät»rjuta lika förmoner, äfwen hwad Bränwins-bränning angär, torde wid detta tilfälle fä komma uti noggrant betraktande.
All Dewillning eller Beskattning mäste för att wara billig, fastställas efter en allmän prrncipe och fördelas efter hwar och ens förmäga att den utgöra, utan annan ätstillnad till sättet; och mätte säledcs icke kunna helt och hällit bero af andras godlpeko och fräncrkänna nägon sin rättighet, om man än derjemte befriar den ifrän de dermed förenade skyldigheter.
Det wore wisserligen ett monopvlium för Kongl. Maj:t och Kronan att pä witz, ställen i Riket bibehälla Krono-brännerierne, och onekeligen wörö besse till synnerlig prejudice ätminstone för de undersätare, svin wistas pä sädane ställen, om än det derjemte wore dem obetagit att sjelfwe bränna.
Wär tanka är att ifräga»varande Bcwillningen för Husbehofs -bränningen, för att wara billig, mäste efter lika grunder fördelas öfwer hela Riket, utan att Krono - Bränneriet derwid kunna komma i fräga; om sedermera nägon enskild ork finna för sig bättre, att icke begagna rättigheten, mä bet blifwa dess ensak; men som sagt, bör dm ingalunTredje Band.
N:o 52, 59- da, 450 Den 14 September. da, utan egit friwilligt begifvande, kunna derifrän uteflutas. z:o Säsom svar ä den beräkning Högloft.
Ukskottet torde hafwa gjort, huruwida Husbehvfs - bränningen skulle gagna eller skada Staden Götheborg, hwilken likwist äger en icke obetydlig Stadsjord, gör til'yllest, att wi anmärka o§ wara de, som sätt pä sitt answar att bcwaka Stadens enskilda angelägenheter; att wi i detta fall följa de ost, icke af nägon enskild Association, utan af samtclige Borgerjkapet meddelade föreskrifter, och att Medes allt Förmynderskap synes wara öfverflödigt. 4:0
Det skulle förundra ofl, om Högloft.
Utskottet uti dest Betänkande om BränwinS - bränningen Liwen inblandadt Allmänna Magazins - inrättningen , som nu mera är ett serskilt ämne, af helt olika beskaffenhet; — att ben, förr ägt gemenskap med Bränrvins-bränningen, kan icke werka nägon ting för dek tilkommande.
Wi känna icke, att Högloft.
Utskottet i följe af nägon proposition frän Kongl. Majit, af nägot Riks-Ständ sätt sig npdragit att inkomna med Fö st ig till allmänna Magazins-inrättningens widmagthallande; Kongl.
Majus egen nädiga afsigt i detta ämne är ost ännu obekant, och i alla fall kunna Riksens Ständer i ett Ekonomiskt ärende af denna beskaffenhet, icke komma längre, än att göra underdäniga dnskr.ingar, hwaremot Bränneri-medlen, som sagt, numera äro Bewillning.
Lika litet som Götheborgs Intränare wilja eller kunna undandraga sig, i fall fräga uostär om medel lill Magajins-inrättningen, att i likhet med öfrige undcrsätarc, uti sin mohn dertill bidraga, lika obilligt wore det päsiäende, att ben förlust.
Maj:t och Kronan möjeligen skulle kunna komma - Den 14 September.
431 ma akk
Nda pä förstämd
Säd eller pä hwad annat sätt som hälst, skulle hufwudsakeligcn drabba wiste Städer, ware sig genom för dem ökade skyldigheter eller minskade rättigheter.
Oct tilhbrrr ju det allmänna att sörja för en allmän inrättning.
Med afseende S Regerings-Formen bestrida w! sälcdes all till prejudikat ledande Collisie» emellan Zu6« behofS-bränningen och allmänna MagazinS in. rättningen; och förbehälla Götheborgs
Stad lika Bränwins-brännings rättighet och lika befrielse frän Krono-Brännericr, som andre Städer i allmänhet.
M hafwe icke wäckt fräga om bättre rättighet, hwarföre ock wore olämpcligt att här specificera de friwilliga offer Götheborgs Lnwänare som oftast lemnat Fäderneslandet; det torde göra tilfyllest, att jemte äberopande af hwad Riksens Ständer wid iZoo ärs Riksdag uti Bränwins-brännings-frägan yttrat, trygga ost wid rättwisans och billighetens föreskrifter.
Stockholm den 11 September 1809.
L. bl. Zantesson.
Niclas klalm. II.
Llsmentston, Riksdags Fullmägtige frän Götheborg. enligheten med Originalet intygar II. ketellon.
Friherre Knäbeck, ^lexanäer, begärde att dä Bränwins-bränningen stöde i gemenskap med Bewillnin-rcn, detta allmänna Beswärs- och Ekonomie, 452 Den 14 September. nonne - Utskottets Betänkande mätte till Bervillnings, Utffottet remitteras.
Hans Exccllence Herr Grefwe erindrade, att mellan Bränwins bränningen och Dewillningen wore ingen annan gemenskap, än i afseende pä den afgift, som dermed wore fbrknippao; och dä i detta Betänkande flögan ej wore derom, utan pä hwad sätt BränwinS-bränningen i Riket borde re, Alerås, insäg e) Hans Exccllence nägot skäl, hwarsöre saken till Bcwillnings'Ulskottct bchöfde remitteras.
Utdrag af Protokollet, hältet uti Rik, sens Högloft.
Ständers Allmänna Bcswärs - och Economie-Ukstott den Zo Augusti 1309. S. D.
Föredrogs Kongl. Ma):ks den 2Z i denna mänad till Riksens Högloft.
Ständer, angäcnde Bränwius-bränningen, afgifne nädiga proposition, hwit» ken frän Högloft.
Ridderskapet och Adeln, Hbgwördige PrästerStöndct samt Wällofi.
Borgare-Ständct blifwit till detta Utstötts utlätande remitterad.
Genom ofwsnnämnde nädiga proposition har K"Ngl.
Mrj:t som i anseende lill den ymniga störd, hwanrcd Riket blifwit »välsignadt, funnit det för jordd ukarcn blifwa nyltigt och angelägit, att fäanwönda nägon del af den förwäntade rika grödan till tillverkning af Bränwin, hwaraf hittils under loppet af inne, wa - Den 14 September. 455 warande är,-införsel ifrän Utrikes orter warit tilläten, i nädcr ansett lämpeligt, att till Riksens Högloft, Ständer öfwcrlcmna afgörandct af frägan om Bränwinsbränningen; fbrwäntandcs sig Kongl. Maj:t att Riksens Ständer med den skyndsamhet som omständigheterna fordrade, antingen i allmänhet skulle fastställa, huru med denna Bränning framdeles förhällas mä, eller i fall de framtida wilkvrcn härwid icke genast kunde oföränderligen bestämmas, ätminstone tills widare stadga dem, under hwilka cn sädan bränning nu snart mä kunna tillätaS.
Utskottet, som denna dag uti härhos följande Betänkande till Riksens Högloft.
Ständers egen pröfning hemstält och föreslagit, huru med Bränwins-bränningen i Riket hädanefter förhällas mä, ansäg sig likwäl, i afseende pä Kongl. Majrts nädiga proposition derom, böra wördsammeligen tilstyrka, att dä de föreskrifter som i Utskottets Betänkande innefattas, i händelse de gillas, icke kunna lända till efterlefnad förr än efter detta ärs stut, emedan i stöd af förra Författningar, afgiften för Bränwins-bränningcn, ända till dest, redan blifwit erlagd, denna Bränning mätte, genom snart utfärdad tillätelse den I nastk.
October kunna taga sin början, samt sedermera pä sätt stads gadt är, tili ärets flut fortfara, bit supra.
Tx krotocollo k. bietirel, t Utskottets Secreterare.
Hans Excellence Herr Grefwe K, uut k hemstälde om icke Ridderskapet och Adcln fful, le 454 Den 14 September. le behaga genast detta mäl afgöra, emedan dek, säsom innehällande tilstyrkande om tillätclfe att brinna Bräntvin frän d. i nästkommande Octobcr, hwilken nu snart inträffade, synteS päkalla ett skyndsamt beslut.
Herr Grefwen och L a n d t - M a rskalken gjorde derefter proposition pä Utskottets gifna tilstyrkande, hwilken Bifölls: och skulle Protocolls-Utdrag dcröfwer genast till de öfrige respective Ständcn expedieras.
Föredrogs ä npo Stats-Utskottets Protocolls» Utdrag af den 9 September, som den 11 dennes blifvit lagdt pä bordet, och innehällande Utskottets yttrande öfwer de anmärkningar som blifwit gjorde trid dest Protocolls-Utdrag af den 14 Augusti, rörande lefwerantörers förnöjande och uptagande af bokförda Län, Dti dek upsatka ProtocoMUtdraget rörande terminen för Bränwins-bränningens fortfarande ffulle justeras, yttrade sig Herr d^orstenstolps, ^nclsrs, dek han i Economie-Utskottets Betänkande sökt, men icke funnit nägon termin föreslagen för BiänwinS-bränningen ! de större Städerne, säsom Stockholm, Götheborg och Carlscrona; och hcmstälde om ej äfwcn de borde, emot afgiftcns erläggande, frän den 1 Oktober fä med bränningen fortfara.
Den 14 September. 45g Hans Ex cellen ce Herr Grefwe kuutb mente, att i allmänhet gälde, det alla Bränverier finge fortfara till ärets flut. Hwad Götheborg anginge trodde Hans Exccllence sig med säkerhet weta, akt Entrcprenade-Contractet för Bränwins-bränningen derstädes uphört; hwarfbre det förmodeligen tilhdrde Allmänna Magazins.
Oircctioncn att förse den Orten med Bränwin, till dess den nya regleringen wore faststäld.
Herr Korflen8tc>1pe utbad sig fä göra en annan erinran; den, om det ej, i anseende till bristen och dyrhetcn pä wed, wore nägot betänkligt att läka Bränwins-bränningen i Stockholm fortfara; och ansäg detta sä mycket mera nödwändigt, som Hufwudstaden lätt kunde med Bränwin frän Landet förses.
Hans Exccllence Herr Grefwe kuutk fann anmärkningen i anseende till afsigten riktig, men uplyste, att Stockholms Bränneri drifwcs gansta mycket med stcnkohl.
Herr flrlntrskölfl, kaul, förmälte att eldningen derstädes bcstridcs till Adelar med stcnkohl, hwarigcnom en högst betydande wedbcsparing winncS.
Herr Lnoilgky, Lustaf, yttrade, atk enligt nu i flera är brukad method ivid Kronans härwararde Bränneri-Wcrk, nyttjades wed endast till första antändningen, hwartill pä längt när ej ätgär ^-:del. Hans Exccllence Herr Grefwe kuut b tilläde, att ej nog härmed, wore Hans Excellcnce öfwertygad, akt ben kunde bestridas med till och med Adelar Stenkol.
Herr 456
Herr Grefwcn och Sandt-M arska lk c n tilkännagaf, att han af en af MagazinFDirectionens Ledamöter Herr Snoilsky erhällit den uplysning, att Arrendatorer»? af Götheborgs Bränneri foiirnerat Bränwin ända till medium af denna mänad; att auction till nytt arrende blifwit utlyst, men äter blifwit inhiberad; att Magazins-Oirectioncn gjort anmälur ! detta ämne hos Kongl. Majit, hwars nädiga swar afwaktas; och att Stockholms Bränneri, äfwen för det närwarande, hwilade i anseende till brist pä Spannemäl och. tved.
Herr krintxskölst, ?3ul, hcmstälde om icke, hivad Carlscrona Bränneri beträffade, hwitket lärer hafwa betalt, afgiftcn till årets flut, det sälcdcs mätte äga rättighet att till denna termin fä bränna.
Herr Grefwe» och Landt-Marskalkcn wille,' säsom kännare af Orten, lemna derk underrättelse, att Carlscrona Bränneri c) är Kronans, utan tilhör Stadens Jnncwänare, som astocierat sig, och drjfwcs ej af nägon Cntrepreneur, hwarföre det sälebes icke kunde komma i samma prädieament, som Stockholms och Götheborgs Bränncrier.
Derefter justerades följande:
Utdrag af Prokocollct, hället i Högloft.