Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Gr. o. Landtm, framställde vidare att i afseende på mom. litt. b blifvit yrkadt af Hr Gunther, med hvilken flere ledamöter instämt, återremiss samt af Frih.
Tersmeden och Hr Bildt, att R. o. Ad. måtte bestämma aflöningen för ifrågav:de Registrator till 2,5 00 Rdr.
Efter sedermera framställde propos:r först till bifall å mom:t litt. b, hvilken propos. besvarades med Nej, sedan till återremiss å detta mom. och derefter till bestämmande af aflöningen för ifrågavar:de Registrator tilt 2,500 Rdr, hvilka propos:r besvarades med blandade Ja och Nej, blef förnyad propos. till återremiss å detta mom. framställd och besvarad med starka
D e 11 23 Mar» e. m.
Hr Gr. o. Landtm, framställde sedermera att i afseende på morn. litt. c blifvit yrkadt dels bifall dels återremiss, hvarefter, sedan den förut till bifall å detta mom. framställda propos blifvit besvarad med starka Nej, jemte några Ja, Hr Gr. o. Landtm, hemställde om IL o.
Ad. ansåge denna punkt på grund af de deremot gjorde anmärkmr böra återremitteras samt, efter det svaren härvid utfallit med starka
Slutligen framställde Hr Gr. o. Landtm., att K., o.
Ad., efter att hafva återremitterat 2:ne af de i denna punkt förekommande mom:r, torde finna nödigt att äfven återremittera Utsk:s tillstyrkande att förhöjning af Just.Depart:sExpeditionens nuvaride anslag må af E. 8t:r beviljas med 5,274
ILdr att utgå på sätt Utsk. i tabellen föreslagit.
Uppå härefter framställd propos. upskjöts fortsättningen af öfverläggningen om StatsUtsk:s förevaride Utlåt, till eftermiddagens plenum och åtskiljdes E o. Ad. kl. f på 4 e. m.
Måndagen den 23 Mars 1857.
Plenum kl. C e. m. Just. ett prot.utdr. för förmiddagens plenum samt pleniprot. för d. 4 dennes e. m.
N:o 42, ang:de reglering af ufgifterne under EiksStatens 2:dra IIufvudTitel; och förekom nu 3.-dje punkten:
Bifölls. i:de ‘punkten.
Då jag anser Staten icke böra tillsätta flere tjenstemän än göromålen oundgängligen kräfva och tillgångarne medgifva att lämpligen aflöna, har, oaktadt sedan år 1840 då Just.KanslersExpeditm alldeles skiljdes från Just.RevisionsExpeditm, arbetet betydligen ökats och oaktadt intill de sista åren ett större antal af extra ordinarier tjenstgjorde för intet, men numera knappast någon sådan vill arbeta utan kontant ersättning — jag icke ansett mig böra hos K. M. i 334 Den 23 Mars e. m. underd:het anhålla om ökadt antal af tjenstemän inom Expedit:n, Men då endast 4 tjenstemän der finnas,, alla äldre män — den äldste 51 år, den yngste 37 år gammal — de fleste gifte — då hela deras sammanlagda aflöning upgår till blott 4,683 Rdr Rmt, då de naturligtvis icke kunna lifnära sig med familjer på detta belopp, utan måst förskaffa sig andra bibefattningar, samt för göromålens behöriga skötande anstränga sig till den grad, att de omöjligen i längden dermed kunna fortfara, så har jag i underddiet anhållit, att åtminstone de Iva främste tjenstemännen måtte blifva försedde med sådane löner, att de kunde lemna alla andra befattningar och uteslutande få egna sin tid åt de ändå nog trägna göromåien inom Expeditm.
Jag anhöll derför att Sekretm, hvilken, enl. hvad jag uti mitt till K.
M. afgifna underd. yttrande vitsordat, innehar »en befattning, som med afseende på göromålens både vigt och mångfald vore fullt jemförlig med Expedit:sSekret:nes i StatsDepartm», äfven måtte, under benämning af Byråchef eller Expedit:sSekret., upföras i samma lönegrad som dessa, samt Registratorn erhålla en lön af 3000 Rdr Rmt, doek under vilkor, att dels bägge dessa tjenstemän skulle utan särskild ersättning, för framtiden inträda den förre såsom Sekret. oell den sednare i egenskap af Actor vid KansliRm, dels ock Registratorn äfven erhålla till åliggande, att jemte bestridande af de egentliga registrators-göromålen biträda vid granskning af HofRmes, Colknes m. fl. embetsverks arbetsförteckningar m. m.
Sedan Just.StatsMinistern, som sjelf förvaltat Just.KanslersEmbetet, förklarat hvad jag föreslagit »vara väl grundadi», har K.
M. äfven i Nåder gillat, mitt underd. förslag och i enlighet dermed framställt Nåd.
StatsUtsk. har emellertid nu, förmodligen till följd af ett, i allmänhet särdeles berömligt nit att spara de skattdragandes kassor, nedsatt de belopp K. M. föreslagit, med 50 proc.
Besparingsnitet, som jag, för min del, villigt hyllar såsom regel, kan dock någon gång vara ovist, ja! orättvist.
Ett dylikt fall är, efter mitt förmenande, nu för handen.
Inom Just.KanslersExpeditionen har, sedan långliga tider tillbaka en, stundom två tjenstemän funnits med värdighet af ExpeditrsSekret. och med skicklighet och erfarenhet fullt jemförlig med den dylike embetsman vanligen besitta.
Just.Kanslern, som, jemte det han lika med R.
St:rs Just.Ombudsman har tillsyn deröfver att alla Domare och embetsmän behörigen fullgöra sina pligter, har dessutom, bland annat, dels att bevaka och förordna om fullföljd af talan i tvistemål angtde Kronans rätt, dels att låta utföra talan i brottmål emot enskilta personer, der vid särskilt omedelbar befattning honom tillkommer med tryckfrihetsmål och s. k. religionsmål, dels tillsyn öfver alla AdvokatFiskaler och Fiskaler; hvilkas arbetsredogöreiser böra af Just.Kanslern granskas, dels tillsyn öfver handläggningen af oafgjorda Kronobalansmål, dels ock granskning af HofRmes, Colltnes och Landshtnes arbetsredogöreiser, samt alla AgodelningsRtnes
Dagböcker.
Den 23 Mare e. m. 335 Desse, m. fl. andra göromål, men, ibland dem, i synnerhet afgifvaude af underd.
Ullåt-.n uti lagstiftnings- och andra ärenden (vanligen sådane, som äro af den mest invecklade beskaffenhet) till följd af K. M:s Nåd.
Remisser, äro af den art och mångfald, att Just.Kanslern ovilkorligen har behof af råd och biträde utaf en erfaren och åtminstone till upsättning af alla slag utaf expeditioner fullt skicklig embetsman.
Alla Just.Kanslerer under nuvar:de Statsskick hafva haft sådane män sig närmast.
Om man vill rådfråga SlatsKalendern från 1809 till 18 44, så igenfinnes der, såsom Just.- Kanslerns närmaste män Expedit:sSekret:ne Thomée, Richert, Sundin, Larsson och Ringborg.
Den nuvar:de Sekreteraren har varit tjensteman i 30 år, har innehaft sin nuvande tjenst i 11 år eller sedan år 1846; han befordrades dertill ifrån Prot.Sekret. i Just.- KevisionsExpedit:n och hade då skött Prot.Sekret.-tjenst i Högsta Domstolen och StatsRådet åtta år.
Då jag sjelf 36 år tjenstgjort inom Just.Depart., anser jag mig känna göromålen inom Depart.
Jag har flera år förrättat tjenst såsom Prot.Sekret. och påstår tryggt att Just.Kanslerns närmaste man inom Expedit:n har femtio proc. mera och jemväl svårare göromål än en Prot.Sekret.
HofRmes Sekret, torde icke hafva svårare, om än möjligen flere göromål än Just.Kanslerns Sekret.
För dem har StatsUtsk. tillstyrkt löner, som, jemte upgifne sportler upgå till 5,200, 5,800 och 4,700 Rdr.
Sekreteraren hos Just.Kanslern har inga sportler.
Colhnes göromål äro mig väl ock något bekanta, men jag tilltror mig ingalunda, att anställa en jemförelse emellan vigten och mängden af Colhnes ledamöters, Coll:iiSekret:nes och Just.Kanslerns Sekret:s göromål.
Jag vågar blott tillåta mig betvifla, att någon af StatsUtsk:s ledamöter haft tillräcklig tid att, på grund af verklig utredning, anställa den jemförelse, till följd hvaraf Utsk. nu afstyrkt bifall till K. M:s Nåd.
Propos. och nedsatt Just.KanslersSekret:ns lön till och med till 500 Rdr mindre än Prot.
Sekretmes i Just.Depart.
Just.Kanslerns Sekret, har f. n. 439 Rdrs större lön än de äldste och 850
Rdr större lön än de yngste Prot.Sekret:ne.
Registralorns lön är ock, såsom nämndt är, nedsatt 50 proc. under hvad K. M. föreslagit.
Jag medger att 2000
Rdr kanhända vore nog för skötande af ensamt de egentliga Registratorsgöromålen.
Men den Kanslist-befattning som af ålder funnits inom Just.KanslersExpedit:n har nu blifvit förenad med Registrators-tjensten.
Det åligger alltså denne tjensteman att bestrida alla de sålunda förenade Registrators- och Kanslist-bestyren inom expeditionen, samt dessutom att granska HofR-.nes, Colhnes och K. M:s samtlige
Befallningsh:des arbetsredogörelser samt upsätta de underd. berättelserne och vidlyftiga tabellerne derom, granska Lands- och StadsEiskalernes postportoräkningar, besörja fördelning af deras portofrihetsmedel samt hemställan om afskrifning af deras postporto för tjenstebref m. m.
Registratorn skulle derjemte, enl. K. Mts Nåd.
Propos., utan särskild ersättning, tjenstgöra såsom Aktor i KansliR:n.
Det är således för en Registrators-tjenst, en Kanslist-tjenst, en Aktors-befattning i KansliR:n och åtskillige bestyr icke egentligen tillhörande någondera af dessa befattningar den sammanräknade sum - 336 Den 23 Mars e. m. man af 3,000 Rdr blifvit begärd.
Befattningen, som ej inbringar några sportler, utom högst 20 Rdr i lösen för Diarii-bevis, innehafves nu af en man, 39 år gammal, som hållit många lagtima ting och flere gånger förrättat Prot.Sekret.-tjenst i Högsta Domstolen och StatsRådet.
Registratorns inkomster äro visserligen nu endast 1,083 Rdr Ernt.
Förra Registrator!)
Expedit:sSekreteraren Ekmarcks lön utgjorde dock sednaste året (1850) före hans afskedstagande 803 Rdr 47 sk.
Kanslisten hade då 600 Rdrs lön.
Aktor-arfvodet i KansliR:n var 100 Rdr, hvartill kommo ljuspenningar 5 3 Rdr 16 sk., allt Bko.
Således utgick redan år 1850 för den tjenstgöring Registratorn nu bestrider, 1,617 Rdr 15 sk.
Bko eller 2,425 Rdr 97 öre Rmt.
M. äskade tillökning för bestridande af nämnda tre befattningar, utgör således endast 574 Rdr 3 öre Rmt, eller icke fullt 24 proc. utöfver hvad samma arbete kostade år 1850.
Månne något arbete nu fås under en dylik förhöjning?
Jag anhåller vördsamt om bifall å K. M:s Nåd.
Lika med den siste värde talaren anser jag, att Utsk. behandlat de ifrågavar:de tjenstemännen väl strängt samt att de kunna vara i behof af en något större lönetillökning.
Men jag anser tillika, att då R. o. Ad. på f. m. återremitterat den del af punkten N:o 2, som rörer Registratorn i Just.- StatsExpeditm, det vore mera följdriktigt att återremittera äfven denna punkt, så vidt den rörer Sekret:n och Registratorn uti Just.- KanslersExpeditm, än att genast fatta definitift beslut om de löneförmåner, R. o.
Ad. anser dessa tjenstemän böra åtnjuta.
Ty om man återremitterar frågan om lönen för en tjensteman uti det ena verket, men bifaller hvad K.
M. såsom lön föreslagit åt en tjensteman med enahanda befattning uti det andra verket, så blifver ju enheten i besluten om löne-regleringen rubbad och StatsUtsk. förliindradt att i ett sammanhang åter företaga frågan om löne-beloppen lör alla de tjenstemän, som inom olika verk hafva lika befattningar.
Enl hvad jag tror mig veta, har ett af MedStånden redan återremitterat de nu ifrågavaride delarne af 4:de punkten och detta torde utgöra ett ytterligare skäl för R. o. Ad. att på enahanda sätt förfara samt derigenom försätta StatsUtsk. i tillfälle att taga i öfvervägande de skäl, som här blifvit anförda för en förändring i Utsk:s förslag.
Sekretm i Just.KanslersExpeditm, får jag nämna, att denne tjensteman haft en särdeles otur uti StatsUtsk.
För det första blef den för honom af K.
M. föreslagna lönen, 4,500 Rdr, utaf Afdelnm nedsatt med 1000 Rdr, och sedermera af Utsk. ytterligare förminskad med 500 Rdr, så att lönen bestämdes till 3,000 Rdr, eller 1 500 Rdr mindre än hvad K. M. föreslagit.
Afven jag är af den tanke, att denna nedsättning är alltför stor, men jag tror likväl icke, hvarken att det skall vinna framgång eller att det är med rättvisan öfverensstämmande, om R. o. Ad. bestämmer denne Sekret^ - Den 23 Mars e. m. 337 kret:s lön till det af K.
M. föreslagna beloppet.
För min del skulle jag anse, att, i likhet med hvad ett annat BiksStånd beslutat, E. o. Ad. borde för ifrågavar:de tjenstemän bestämma ett löne-belopp, motsvarande det för Prot.Sekret. föreslagna, eller 3,5 00 Edr.
Hvad åter Eegistratorn uti Just.KanslersExpedit:n angår, vill jag föreslå, att hans lön bestämmes till samma belopp, som jag föreslagit för Eegistratorn uti Just.StatsExpedit:n, eller 2,500 Edr, hvilket förslag äfven öfverensstämmer med ett annat EiksStånds beslut.
Jag har med verklig ledsnad fått höra, att E. o. Ad. på f. m., sedan jag aflägsnat mig, återremitterat större delen af den föreg:de punkten, med undantag af hvad som rörer ByråCheferna.
Jag fruktar, att detta sätt att tillvägagå icke är det bästa.
När det här endast är fråga om siffror, eller lönernas bestämmande till högre eller lägre belopp, så torde dessa siffror utan någon olägenhet kunna definitift fastställas af Ståndet, hvarigenom de tidsödande återremisserna undvekos.
Derest B, o. Ad. uti hela löneregleringsfrågan kommer att fortfara på samma sätt som i afseende å Just.
StatsExpeditionen börjats, så befarar jag sannerligen, att Riksdagens slut kommer att ansenligt fördröjas, och beklagar, att den nyss antagna grundlags-förändringen ang:de behandlingen af StatsUtsk:s hemställningar icke ledt till det dermed åsyftade resultatet, eller att Stånden, så vidt det låter sig göra, fatta definitiva beslut i statsreglerings-frågor.
Såsom jag nyss hade äran nämna, beklagar jag, att E. o. Ad. på f. m. icke genast bestämde lönerne för tjenstemännen uti Just.
StatsExpeditm, och ibland dem Eegistratorn, hvilkens lön, i likhet med de öfrige Eegistratorernes i de mindre embetsverken, icke tord?, med hopp om framgång, kunna höjas till större belopp än 2,50 0 Edr, utan beslöt en återremiss, som icke torde leda till det åsyftade ändamålet.
Jag vågar således fortfarande föreslå, att den nu ifrågavar:de
Eegistratorns lön måtte bestämmas till 2,500 Rdr; äfvensom att Sekret:s lön måtte fastställas till det af mig redan föreslagna belopp, eller 3,5 00 Edr.
Ang:de den första punkten eller litt. a ämnar jag icke yttra mig, enär jag icke besitter en så tillräcklig kännedom af förhållandet, att jag derom tilltror mig fälla ett grundadt omdöme; men hvad de sednare punkterne, eller litt. b och c beträffar, så anhåller jag, att E. o. Ad. måtte dem till StatsUtsk. återremittera.
Jag anser nemi. ett sådant förfarande vara föreskrifvet af nödvändigheten att iakttaga konseqvens i sitt handlingssätt, enär det naturligtvis vore en temligen svår inkonseqvens, att på f. m. fatta ett och på e. m. ett annat beslut angule med hvarandra alldeles lika tjenstebefattningar.
Då R. o. Ad. icke godkänt StatsUtsk:s hemställan i afseende å Eegistratorn samt Kanslisten och Kopisterne i ett med det nu ifrågavarde närbeslägtadt verk eller Just.StatsExpeditm, utan återremitterat samma hemställan, går det väl icke an, att Ståndet fattar ett helt olika beslut ang:de tjenstemän med enahanda befattningar i det nu ifrågav:de verket, IV H. 22 U e n 23 Mars e. m. blott derföre att StatsUtsk:s Ordfide anser Eiksdagens förlängning blifva en följd af statsreglerings-frågornas återremitterande.
Det kan visserligen vara fördelaktigt att tätta definitiva beslut i frågor, som endast angå siffror, men i detta fall är det äfven fråga om en princip, hvilket otvifvelaktigt inträffar i afseende å litt. e. Om än Frill.
Tersmeden var frfinvande under den discussion, som i afseende å denna princip på f. na. ägde rum, så förmodar jag, att då B. o. Ad. behagade fästa upinärksarnhet vid så viii min som andra med mig liktänkande talares framställning af vår åsigt i ämnet samt i enlighet med densamma fattade sitt beslut, E. o. Ad. icke torde finna skäligt att, till följd af Frih.
Tursmedens numera inträffade närvaro och tiilkännagifna olika tanke, fatta ett emot det förra alldeles stridande beslut, Jag fruktar det vore icke nog grannlaga af mig att återuprepa de på f. m. redan andragna skälen för min åsigt; utan vågar jag, i förlitande på E. o.
Adis opartiskhet och rättvisa, helt enkelt anhålla om de af mig nu vidrörde punkternes återremitterande.
Hr Bildt: Då Frih.
Tersmeden nu framställt ett bestämdt yrkande i afseende å beloppen af de ifrågavande tjenstemännens löner, så vill jag blott förklara, att jag delar hans tanke om lämpligheten af dessa belopps fastställande.
På sätt jag redan på f m. hade äran tillkännagifva, anser jag det icke tjena till mycket att återremittera Utsk:s förslag ang:de de särskildta lönebeloppen.
Orsaken dertill, att jag nyss förordade en återremiss af de nu ifrågavande punkterna, får icke sökas deri, att jag frånträdt min på f. m. uttalade och af Frih.
Tersmeden nu än vidare utvecklade åsigt, utan detta mitt förordande skedde blott och bart derföre, att jag ansåg, att då E. o. Ad. på f. m. återremitterat en med denna alldeles likartad fråga, så fordrade konseqvensen, att man nu vidtog enahanda åtgärd.
Men om E. o. Ad. numera icke finner en sådan åtgärd lämplig utan föredrager att genast afgöra frågan, har jag för min del ingenting deremot utan afstår gerna från min begäran om återremiss och förenar mig med Frih. Tersmeden.
Då jag sista gången hade ordet, yttrade jag mig ej öfver punkten litt. c, emedan jag ansåg sådant obehöfligt, då den förste värde talaren, som är den nu ifrågavande Expeditionens
Chef, icke deremot framställt någon anmärkn.
Samma förhållande ägde äfven rum på f. m., ty den talare, som öpnade discussionen om Just.StatsExpeditm och som är denna Expeditions Chef, gjorde icke heller någon anmärkn. emot StatsUtsk-.s förslag ang:de kanslist- och kopist-graderne.
Jag hade således ingen anledn. att förmoda, att Utsk:s hemställan i afseende å sistnämnde tjenstegrader skulle återremitteras, ehuru detta sedermera skedde, jag för min del anser det vara af stor vigt att fasthålla den grundsats, Ut.sk. föreslagna löne-tillökningarne icke böra ingå i de fasta lönerna, utan endast ställas till K.
M:s disposition för befrämjande af göromålens gang inom dessa tjenstegrader, hvilkas framtida bibehållande i den Den 23 Mars e. m. ordinarie Staten är osäkert.
Jag vill härmed icke bestämdt påstå, att alla dessa tjenster kunna indragas, men jag är fullkomligt öfvertygad derom, att åtminstone en ganska stor del deraf kan och bör indragas.
Den hufvudsakligaste delen af deras arbete är nemi. af den beskaffenhet, att man för penningar kan få dessa arbeten verkställda, utan att för sådant ändamål behöfva hafva särskildta å Rikets Stat upförda tjenstemän.
Jag tror icke heller, att det är nyttigt för den unge tjenstemannen att under flere års tid sysselsätta sig med renskrifning, utan anser, att det fordras ett annat arbetssätt för att af desse unge män bilda skickliga tjenstemän.
Jag finner mig således ej kunna frångå den af StatsUtsk. i detta hänseende antagna grundsats, utan kommer att fortfarande förfäkta densamma; och om än B. o. Ad. på f. m. fattat ett beslut, som, enl. mitt förmenande, innefattar ett misstag, torde R. o. Ad., i min tanke, vara oförhindrad att på e. m. rätta detta misstag.
På grund af hvad jag så väl förra gången som nu haft äran anföra, får jag anhålla, dels att It. o. Ad. måtte fatta definitiva och med mitt förslag öfverensstämmande beslut ang:de punkterna litt. a och b samt bifalla Utsk:s hemställan i litt. c. Frih. Eaab, Carl Adam:
Jag var icke närvar:de vid f. m:s plenum, då R. o Ad. började att öfverlägga om den 2:dra HufvudTiteln.
Hade jag varit här tillstädes, så skulle jag hafva begärt, att Utsk:s Utlåt derom måtte i sin helhet återremitteras.
Vid denna Riksdag har K. M. af R.
St:r äskat löneförhöjning åt embets- och tjenstemannen i allmänhet, och dertill äro utan tvifvel 11.
St:r äfven ganska beredvilliga, enär de nogsamt inse nödvändigheten för tjenstemlinnen att under den nuvärde dyra tiden erhålla en aflöning, som är tillräcklig för bestridande af den oundgängliga lefnads-kostnaden.
Men jag hemställer till Eder, mine Hrr, huruvida, sedan K. M. till StatsUtsk. öfverlemnat
Sin Nåd.
Propos. om löne-regleringen, det är möjligt för detta Utsk. att bestämma lönerna för hvarje särskildt tjensteman.
StatsUtsk. har visserligen antagit en ganska god grundsats, då det beslöt, att den löneförhöjning, som nu beviljades, skulle blifva endast provisorisk.
Ilade de dertill reglerat lönerna efter en viss princip, så hade hela StatsUtsk:s åtgärd varit god.
Men att reglementera för hvarje lön särskildt att jemka hvarje embetsmans lön derhän, att den stod i rättvist förhållande till dess tjenst är och blir en omöjlighet för ett Utsk. af 3.6 personer.
Derför anser jag att Utsk. icke bordt förfara sålunda.
Dess beslut torde komma att stå i vägen för den utan tvifvel snart instundande reorganisationen af våra embetsverk.
I Danmark deremot har man valt en annan och, i min tanke, riktigare väg, för att afhjelpa embetsmännens af den dyra tiden förorsakade betryck.
Man har nemi bestämt, att de ordinarie lönerne skulle förhöjas med en viss procent eller s. k. dyrtidstillägg, hvilken vore olika allt efter lönernas olika storlek, så att t. ex. de tjenstemän, som hade i lön 400 Riksbanksdaler, erhöllo såsom löneförhöjning 30 proc. deraf, och de, som hade större lön än 400 Rhdr, 25 proc. o. s. v. Detta är, enl. min åsigt, den enda utvägen att Den 23 Mars e. m. komma till det rätta resultatet i denna fråga.
Yi hafva hört, att flere representanter redan protesterat emot vissa föreslagna löneregleringar såsom för stora eller små, och dylika protester lära sannolikt icke heller uteblifva under den fortgående öfverläggningen om samtliga HufvudTitlarne, så att det är föga hopp att snart komma till ett bestämdt slut i saken.
I första punkten af detta Utlåt, har Utsk. för Just.StatsMinistern föreslagit en löne-tillökning' af 50 proc.
Jag anser, att alla de öfriga tjenstemännén inom Just.Depart. borde lika väl som Just.Ministern få en lika löneförhöjning, men så har icke. blifvit föreslaget.
Jag hade äfven velat fÖréslå, att alia Depart:sCheferna, med undantag af UtrikesMinistern, skulle erhålla lika stora löner, enär mängden af deras göromål, äfvensom deras representations kostnad är ungefärligen lika stor, samt att dessutom alla de Svenska Depart:sCheferna skulle, i likhet nied de Fransyska, äga att kostnadsfritt bebo möblerade våningar, hvarigenom det blefve en möjlighet för mindre bemedlade personer, att emottaga Statsrådsbeställningar.
Allt detta är emellertid för sent och jag måste således inskränka mig dertill, att få i prot:t förvarade de åsigter, jag nu tagit mig friheten att i korthet framställa.
Jag får hembära uttrycket af min tacksam het till de värde ledamöter af StatsUtsk., hvilka åtminstone i någon mån biträdt min här uttalade åsigt, att Utsk. tillvägngått med alltför stor njugghet emot de tvenne tjenstemän, för hvilka jag begärt en löne-tillökning, som af K.
M. blifvit för dem äskad.
Men då dessa ledamöter synas mig icke hafva fästat tillräckligt afseende å de skäl, jag till stöd för nämnde min begäran anfört, anser jag mig böra dem i största korthet återuprepa.
Hvad! då först Sekretm beträffar, så är jemförelsen emellan denna tjensteman och en Prot.Sekret, icke riktig.
Såsom jag nyss hade äran nämna, befordrades den nuvande Sekretm för ungefär 11 år sedan till denna befattning ifrån Prot.Sekret.-graden.
Samma befattning har alltid före honom innehafts af Expedit.:sSekret. eller af personer i besittning af en embetsmanna-skicklighet, fullt jemförlig med den, som af sistnämnde tjenstemän fordras.
Derest man nödvändigt vill anställa en jemförelse emellan tjenstemän uti olika embetsverk, hvilket, i min tanke, nästan alltid är förenad med icke obetydliga svårigheter, så är den nu ifråga varide tjensternannen, enl. mitt omdöme* närmast jemförlig med en Byråchef i Just.StatsExpeditm, med undantag af den utaf sistnämnde embetsman, sorn har beredningen och föredragningen af lagfrågor sig updragen, ty denne tjensteman har måhända den svåraste och vigtigaste befattningen inom hela Depart., Hr Just.StatsMinistern naturligtvis undantagen.
Med de tvänne öfrige ByråCheferna kan Just.KanslersSekret:n emellertid utan fara af misstag jemföras, och jag vågar till och med tryggt påstå, att den sistnämndes embets-göromål äro både lika svåra och lika många som de förras embets-åligganden tillsammatilagda.
Såsom vi känna, skola äfven de båda nu ifrågavandé ByråChefs-befattningarne sammanslås till en enda, och att Mdant ej från-början skett, härleder sig endast derifrån, att då HofKanslers
Den 23 Mars e. m. 341 Expeditm, sammanslogs med Just.StatsExpedifn, uptogs ByråChefen i den förra Expeditm på den sednares Stat.