Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Tersmeden vid början af detta plenum skriftligen inlemnat sitt förslag, och detsamma till följd deraf bort på föredragningslistan uppföras.
O Ilr Tersmeden, Nils:
Da Hr Åkermans motion väck tes, sä var del under förutsättning, att vi ej skulle få något förslag till representationens ombildning hvilande.
Hr Akerman begärde nemi., att, så vida Coust.Utsk. icke medhann sammanjemkning af Ståndens särskilda beslut i frågan, så skulle Utsk. behandla hans framställning rör:de en skrifvelse till K. M., om en comités nedsättning för ärendets bearbetande.
Någon sammanjemkning har icke ägt rum, hvarföre jag tror tiden nu vara inne alt behandla nämnde begäran, och jag understöder Frih.
Frölich, David: Sedan Hr von Hartmansdorff nu anmält sig och troligen kommer att bestrida skrifvelsen, så tillstår jag, att jag yttrar mig litet annorlunda än jag hade ämnat, då jag begärde ordet.
Jag tror nemi., att om man komme till votering, sä skulle det icke lyckas ali få Frih.
Tersmedens motion bifallen eller någon skrifvelse komma att afgå.
I alla fali, om så icke skulle ske, och ehuru Frih.
Tersmeden förklarat, det han icke haft för ändamål att skrapa någon ledamot af Consl.Ulsk., så hafva vi dock alle hört af Gr.
Gyldenstolpe, att skrapa anser en och annan ledamot sig hafva fått, och det så allvarligt, att det just tyckes svida i skinnet; och då förmodar man i alia fall, att Utsk:s ledamöter, n.b. de som ansett \
555 sig hafva fått en skrapa, icke lära underlåta att deraf visa något tecken, oell att de icke behaga glömma hvarken Hr Åkermans motion, eller en och amian dertill fogad, som ej behöfver nämnas.
Jag anmälde mig i anledning af hvad Hr Tersmeden, Nils, förut yttrat.
Han, som ledamot af Coust.Utsk., vet ganska val, att Hr Åkermans motion, tillika med åtskilliga andra, som äro af samma syfte, redan blifvit af Ordföranden inom Utsk. föredragna, och att den nu, enligt Utsk:s beslut, hvilar på hordet derföre, all Utsk. naturligtvis hort afvakta Sländernes beslut öfver hufvudfrågan, innan Utsk. inlät sig i någon behandling af den vill kor ligen väckta motionen.
Dessutom blef Utsk. i går af Ordföranden erinradt derom, alt dessa motioner skulle vid nästa sammanträde lill öfverläggning förekomma.
Det är således ulan allt ändamål, alt R. o. Ad. nu gör Utsk. ett föreläggande, sorn icke är af behofvet pä kalladt.
Jag linner ej, att Coust.Utsk. på något sätt försummat sig.
Antingen R. o. Ad. beslutar eli sådant föreläggande eller icke, sä blir saken lika fort behandlad; men jag anhåller, att
Ståndet ej måtte onödigtvis fatta ett sådant beslut.
Hr von Hartmansdorff har upplyst, att Hr Åkermans motion redan lärer hafva blifvit föredragen, men hvilar på bordet intill dess sig visar, hvad resultat blifvit å den egentliga hufvudfrågan, nemi.
Const.Utsk:s förslag lill nationalrepresentationens ombildning; men skall den omnämnda motionen vänta på behandling ända till dess, så är det sannolikt, att den kommer att hvila till dess riksdagen blifvit slutad, och det är just hvad Frih.
Tersmcdens motion måtte syfta att förekomma, d. v. s. motionären vill söka genom denna impuls förmå Utsk. att till pröfning och afgörande företaga Hr Åkermans motion.
För min del bekänner jag uppriktigt, det jag ej hoppas, d. v. s. jag önskar icke att något af de förslag till representationsförändring, som varit ä bane, måtte bli h v i - lande, emedan de, hvart och ett för sig, äro af beskaffenhet, alt de sannolikt icke komma att blifva bifallne vid nästa riksdag; men derföre att jag allvarligt önskar en representationsförändring, så önskar jag också allvarligen, alt ifrågavarande motion mätte framkalla en hemställan från Coust.Utsk. och gifva anledning till nedsättande af en comité, af hvilken man kunde hoppas ett förslag, som möjligen skulle kunna leda till den önskade reformen; och sorn jag hyser den glada förhoppning, att flertalet af R. o. Ad:s ledamöter också önskar denna reform, så gör jag mig också den förhoppningen, att R. o. Ad. bifaller remiss af Frih. Tersmedcns motion.
Det vore verkligen något besynnerligt, om en påminnelse alt besvara en motion skulle förändra motionens beskaffenhet och tvinga ett Utsk. att besvara en sak, som ej kan besvaras förr än ett visst studium inträffar, nemi. det som motionären sjelf förutsatt, att ej något 556
Den 17 Maj. förslag skulle blifva definitivt hvilande på Sliindernes Lord.
På detta sätt skulle man ad libilum kunna ändra redan väckta och remitterade frågor, hvilket jag åter anser hvarken form- eller förnuftsenligt.
Att Const.Utsk. besvarar frågan, i händelse icke något blifver utaf det upprättade försöket lill förslag att ombilda nationalrepresentationen, det faller af sig sjelf, Friherrarne Tersmedens och Raabs samt alla andras böner förutan, som kunna vara angelägna om att få en comité'.
För min del anser jag problematiskt, om en comittf skall kunna producera ett bättre arbete än R.
St:s egel Const.Utsk.; men den saken hör nu icke bil, utan är alldeles på sidan om frågan rörtde påminnelserne.
Ulsk. skulle högeligen fela, om det svarade på en sak, innan det sig visat, att deu händelse inträffat, som motionären förutsatt.
På de skäl Frih.
Cederström anfört, tillstyrker jag afslag ä Frill.
Tersmedens reservation, utbedjande mig att dertill ytterligare lägga ett annat, nemi. att vi böra ihågkomma, alt i detta Utsk. sitta män, som känna sina skyldigheter, och att det således är af vigt, vid ett tillfälle som detta, att förfara med den största försigtighet och grannlagenhet, så vida det ändamål, man med en slik påminnelse åsyftar, må kunna vinnas.
Jag kan ej rätt fatta den sats, som Frih.
Cederström och Hr Printzenskjöld framställt; ty det förslag, som Frih.
Tersmeden väckt, innefattar ju det, alt R. o.oAd. för sin del nu anser den tidepunkl vara inne, som ilr Akerman förutsatt skulle inträffa, nemi. att icke något förslag komme alt blifva hvilande.
Det är cn påminnelse för Const.Utsk., att länka på deu möjligen glömda motionen och ingen ling annat.
Jag tror verkligen, att det är så på tiden lidet, att man mäste vidtaga någon åtgärd i auledn. af den Akermanska motionen, enär vi ej hafva mer än 9 dagar qvar af riksdagen.
Jag anser mig skyldig Frih.
Tersmeden ett svar i afseende på hvad jag kallat skrapa.
Det är visserligeu sant, det han påslår sig icke hafva menai någon sådan; men jag är så finkänslig i skinnet, att jag anser en tillrättavisning vara detsamma som man i dagligt tal menar med en skrapa, när denna tillrättavisning gifves af ett RiksStånd, och följden blifver, att om R. o. Ad. bifaller Frih. Tersmedens motion, sä har Utsk. fått en tillrättavisning för försummad noggrannhet i ärenders behandling.
Denna anser jag i första rummet drabba mig, som inom Utsk. äger att tillse, att ärendena behandlas i tillbörlig ordning, och jag kan ej, oaktadt den tydning Frih.
Tersmeden ät sin framställning velat lemna, att dermed ej halva menat något ondl, anse densamma annorlunda än som en skrapa.
Det är af ledamöter inom Const.
Den 17 Maj. 557 Ulsk. upplys!, och af ingen ulaf de molsalta åsigterna beslridt, att Hr Åkermans ofia nämnda motion är villkorlig; alt således del villkor, som den förutsätter, måste vara uppfyldt, innan densamma kan af Utsk. handläggas, vare sig för tillstyrkande af bifall eller afslag derå.
Den tidpunkt, som Hr Mannerskantz påslår vara inne för motionens handläggning, tror jag påtagli gen icke vara för handen i annat hänseende, än i de ledamöters förmodan och öfvertygelse, som tro alt något representationsförslag icke kan komma att vid denna riksdag blifva hvilande.
Utsk. får icke grunda sina åtgärder på suppositioner af åtskillige ledamöter inom eli eller annat Stånd om hvad som kail ske, utan måste grunda sitt af- eller tillstyrkande på verkliga facta; och man afger icke blott en otillbörlig påminnelse genom bifall till den ifrågavarande motionen, utan man handlar mot verkliga rättsförhållanden, då man söker att genomdrifva densamma.
Jag tillstyrker således afslag å motionen, såsom alldeles obehörig.
Jag beklagar, alt man åt motionen velat gifva tournuren af en skrapa, och det är förmodligen en sådan finkänslighet å vännernes sida, som vållar, all Hr Printzenskjöld så ifrigt yrkar afslag å densamma.
Den värde ledamoten fästade sig hufvudsakligen vid, att Hr Åkermans motion vore villkorlig, och att den först kunde komma i fråga att bifallas för den händelse, alt icke något förslag till nationalrepresentationens ombildning blefve till nästa riksdag hvilande å Sländernes bord.
Hvad är del då som hindrar, att Const.Utsk. emedlertid behandlar frågan och inkommer med ett förslag, hvaruti det kunde heta, att för den händelse R.
St. ej skulle medhinna att göra något förslag i förrberörde hänseende hvilande, så har Utsk. föreslagit ett dylikt önskniugsmål.
Vi böre erinra oss, mine Hrr, att vid mångfaldiga tillfällen hafva Ständerne förelagt sina Utskott att inom viss tid framlägga förslag i det ena eller andra hänseendet, och jag skulle ej tro, att ett sådant föreläggande någonsin blifvit betraktadt som cn skrapa, och vid della tillfälle måtte det icke kunna anses annorlunda än som ett uttryck af en allvarlig önskan fiån R. o. Ad:s sida, alt på det viset få fram frågan, att den ej mätte dö bort.
Jag vet ej att vid denna riksdag något Utskott fått sig någon tid förelagd, inom hvilken det skalle inkomma med sina beläuk:n.
I alla fall anser jag det vara en ovanlig åtgärd, som skulle komma att vidtagas; men hvad sjelfva saken beträffar, torde jag få upplysa Frih.
Raab, att Hr Åkermans motion ingalunda förutsätter att icke något representationsförslag skulle blifva hvilande, utan endast, alt Const.Utsk. icke skulle medhinna besvarandet af ålerremissen på betänk.
N:o 26; endast i sådant fall vill Hr Åkerman att en skrifvelse till K.
M. skall aflåtas för nedsättande af en comité'.
Nu bär Const.- Utsk. fullgjort detta, och då måtte följden blifva, alt motionen oj kan till någon åtgärd föranleda.
558 Den 17 Maj.
Den här discussionen är icke ulan elt vissi intresse.
Vi hafva först och främst af Const.Utskrs ordförande erfarit, att man går så långt i definition på ord, som fått en temligen gifven betydelse i språkbruket, nemi. ordet skrapa, att man nu af finkänslighet anser för skrapa och vill som sådan tillbakaskjuta hvarje försök alt förmå Const.Utsk. att gå i den riktning, som Ständerne önska.
Hvad visar detta annat, mine Ilrr, än hvad jag tagit mig friheten säga en gång förut, alt ConstUtsk. och deras ledamöter händanefter blifva så omöjlige, så ohandterlige, vare sig af finkänslighet eller något annat, hvad som helst, att Ständerne alldeles icke af dem kunna vänta något biträde i och för reformer och i synnerhet för förslager lill nationalrepresentationens ombildning.
Ett ytterligare prof all det icke endast är finkänslighet, utan att hvad skäl som helst gör tillfyllest för att motsätta sig Ständernes önskningar, har Gr.
Gyldenstolpe i sitt sista anförande tillkännagifvit, då han nemi. är så finkänslig i vidhållandet af motionens ordalag, att han på guldvigt afvägt hvad ordalagen i 11 r Åkermans motion innefattade, och alt i händelse i deni icke varit antydda alla de händelser, under hvilka Const.Utsk., sin pligt likmätigt, kunnat och bort uppfatta frågan om någon annan utväg, sedan den genom Const.Utsk. var förfallen, sä skulle likväl Utsk. nu så noga hålla sig vid hvad Hr Akerman icke sagt, att Utsk. skulle anse sig förhindradt alt komma in med ett sådant förslag, som Utsk. dock visste, att flere af Ständernes ledamöter hade önskat, nemi. tillsättande af en comité.
Jag tillstår, alt en sådan finkänslighet, eli sådant vidhållande af ordalagen måtte blifva en tillförlitlig uppenbarelse för Ståndet att på förhand veta, att då de conservative inom detta
Hus fä genom sina electorer tillsätta ordförander och ledamöter inom R. o. Ad., så blir Const.Utsk. hvad man kallar omöjligt, på sätt man yttrar sig om vägarne i bergslagen, eller att de omöjligen äro farbara.
Om Const.Utsk:s ledamöter i allmän o ^ het sa strängt tolkat Hr Åkermans motion, som dess ordförande, så bör den snart vara besvarad, ty då faller af sig sjelf att Utsk. ej kan annat än afstyrka densamma.
Jag skulle likväl icke tro att delta är förhållandet, eller bör vara det, såvida Utsk. vill komma till något resultat.
Dessutom finnas inom andra Stånd motioner väckta i samma syfte, de der, som jag tror, gifva Utsk. fria händer alt behandla denna fråga.
Jag värderar visserligen Gr.
Gyldenstolpes finkänslighet, men fruktar likväl, att den ar vid detta tillfälle för stor; det är visserligen ingenting ovanligt att Ständerne förelägga Utsk:n viss lid att inkomma med sina förslag, och om sådant icke passerat vid denna riksdag, så har det dock inträffat flere gånger förut.
Hvarföre jag nu ansåg denna åtgärd nödvändig, var just den knappa tid, sorn ännu återstår af riksdagen, och min fruktan att Utsk. skulle så tolka Hr Åkermans motion, alt det icke
Den 17 Maj. 559 ansåg sig böra komma in lill Ständerne med något förslag, förrän det visat sig, alt icke något förslag till representationens ombildning blifvit lagdt på Ständernes bord att hvila till nästa riksdag, och hvilket troligen ej kan visa sig'.förr än på de aldrasisla dagarne af riksdagen.
Emedlertid, sedan nu Coust.Utsk:s ordförande och en dess inflytelserikaste medlem hafva förklarat, att frågan förekommer vid Utsk:s nästa sammanträde, så skall jag icke vara envis för framgången af min motion, såvida icke (lere af R. o. Ad:s ledamöter fortfara i yrkandet, att densamma bör till ConslUtsk. afgå.
Jag är hufvudsakligen förekommen af den första delen af Frih.
Tersmedens anförande och skall inskränka mitt yttrande att förklara, det jag deruti instämmer; men då Friherrn förklarat sig vara sinnad att afstå ifrån yrkande af remiss å den af honom väckta motionen, finner jag mig uppmanad till den förklaring, det jag för ingen del kan biträda densammas nedläggande.
Den mening jag tog mig friheten för en stund sedan yttra, var, att motionen vore öfverflödig, hvilket äfven blifvit besannadt af här utaf Const.- Utsk:s ledamöter afgifne yttranden, att nemi.
Hr Åkermans förslag förekommer lill pröfning i Const.Utsk:s nästa sammanträde.
En hvar torde således finna, att Frih.
Tersmeden väckte sin motion innan det var kändt att frågan om Hr Åkermans förslagskulle i Utsk. förekomma, och alt den af sådan orsak kunde hafva något skäl för sig, men att den numera är utan allt ändamål, hvarföre
Frilen också sjelf funnit att densammas meddelande åt Const.Utsk. vore mindre angeläget.
Nu, om den remitteras, skulle den utmärka, antingen ett yttrande af missnöje, att Utsk. dröjt med afgifvande af sitt utlåtande öfver Hr Åkermans framställning, eller ock ett misstroende till Utsk:s åtgärd i detta afseende; och då jag icke hyser någondera, fortfar jag att yrka afslag å ifrågavarande motion.
Till Ståndet hem ställer jag, huruvida icke öfverläggningen vänder sig kring Påfvens skägg.
Ty om med motionens godkännande och remitterande ett ändamål afses, så måste dermed menas antingen en förebråelse för det förflutna eller en väckelse för framtiden.
En förebråelse synes mig destomera oförtjent som man hilligtvis icke kan äska, att Const.Utsk., jemte den finkänslighet, som jag för min del finner naturlig, äfven skall äga det fina väderkorn, att likasom kunna lukta till en annan mening af Hr Åkermans motion, än den, som ordalagen innebära.
Som väckelse åter, anser jag den förra vara lika obehöflig, då upplyst blifvit, att sistnämnde motion hos Utsk. förekommer i dess nästa sammankomst.
Mera kan omöjligen åstadkommas.
Man önskar, att Utsk. skall fortgå i den riktning motionen åsyftar: ja väl! fortgå — derom säger jag ingenting; men nu vill man att Utsk. skulle hafi 560 Den 17 Maj. va hoppat, — hoppat öfver det stadium af frågan, som Frih.
Cederström rätteligen antydt.
Jag röstar emot Frih. Tersmedeus motion.
Hermelin, Ang.
Efter milt förme nande lärer ingen ledamot af detta Stånd neka dertill, alt representationsfrågan är en af de vigtigaste, och då förefaller det mig besynnerligt, att när en ledamot framställt en motion rörde behandlingen af densamma, en annan uppträder med den förklaring, att en sådan motion vöre öfverflödig.
För min del kan jag ej godkänna en sådan åsigt, utan yrkar, instämmande med Frih. Raab, på remiss till Const.Utsk. af Frih. Tersmedens motion, och enär man i allmänhet ej nekar remisser å väckte förslager, skulle det förekomma märkeligt om en vägran följde på det ifrågavarande.
Då nu öfverlaggningen ansågs vara fulländad, hemställde H. Ex. Hr Gr. o. Landtm., om R. o. Ad. bifölle den af Frih.
Tersmeden väckta nu ifrågavarande motion.
Ropades ja och nej. H. Ex. hemställde sedermera, om R. o. Ad. afsloge ifrågavarande motion.
Ropades starka ja, blandade med många nej, hvarpå H. Ex. tillkännagaf, det han trott sig finna, att R. o. Ad. med öfvervägande ja besvarat denna sednare propos.
Justerades ett prot.uldr., angrde R. o. Ad:s denna dag i anleda, af StatsUtsk:s mern.
N:o 310 fattade beslut.
Lades på bordet nedanniimnde från Utsk:n iukomne mern., utlåt:n och betänkm, nemi. från Stats-Utskottet:
N:o 313, med förslag till ytterligare stadganden i det nya reglementet för Riksg.cont.; N:o 314, med förslag lill 5G till och med 101 §§ i det nya reglementet för Riksg.cont.; N:o 317, med förslag lill reglementariska stadganden ang:- de de på Riksg.cont. anvisade creditiv; N:o 318, i anledn. af K.
M:s nåd. skrifvelse, i fråga om afyttrande till Stockholms stad af den staten tillhöriga, s. k.
Falebursegendomen å Riddarholmen; Stats- samt A11 m.
Be s v ä rs- och Ekon.-Utskotten:
N:o 119, i anledn. af väckta frågor om anslag till folkundervisningens befrämjande; N:o 120, i anledn. af väckt fråga om en del af den s. k, Helgonskyldens användande till folkundervisningens befrämjande; N:o Den 17 Maj. 501 N:o 121, i anledn. af väckt fråga, att afgifterne för skolväsendets ordnande måtte gemensamt med kronoutskylderue uppbäras; N:o 122, i anledn. af återremiss å Utskms betänk.
N:o 93, ang:de väckt fråga om underhållande af Hallsnäs bro; N:o 123, ang:de rättighet för brukare af mensalhemman att lösa desamma till skatte; N:o 124, i anledn. af föreslagna förändringar i sättet för markegåugstaxornes uppgörande och pröfvande; N:o 125, i anledn. af vackt fråga om kronotioadens inom Westerås och Orebro län lösande med penningar; N:o 126, ang:de vackt fråga om förstärkning af tullbevakningspersonalen samt om ökade och lill en del efter förändrad grund beräknade aflöningsförmåner för tullstaten; N:o 127, i anledn. af väckt motion, dels om ändring uti föreskrifterne, ang:de de tullafgifter, som inflyta i följd af anmärkn:r vid godsägares tullangifningar, samt dels om anställande af en Statens ombudsman vid packhusen i stapelstäderna; N:o 130, i anledn. af framställda förslag lill förändradt aflöningssäll för presterskapet i Riket; Stats- och Lag-Utskotten:
N:o 131, i anledn. af erhållen återremiss af betänk.
N:o 107, ang:de väckt fråga om ersättning af allmänna medel lill vittnen i brottmål; N:o 132, i anledn. af väckt motion om öfvcrflyttning ii|| domaremakten af pröfningen och afgörandet af så kallade äldre kronofordringar samt om bestämmandet af en prescription, inom hvilken alla sådana fordringsanspråk skola göras gällande; Banco-Utskottet:
N:o 04, med förslag till åtskilliga förändrade stadganden uti 0 art., 2, 3, 5 och O afdelniugarne af nu gällande bancoreglemente; N:o 65, ang:de tillökning i löneinkomsterne för Registratorn vid hancodiscontverkct Adolph von Ehrenclou; N:o 66, med förslag till åtskilliga förändringar i 4:de art. af bancoreglem. d. 15 Juni 1841; N:o 67, med förslag till ändring af åtskilliga reglementariska stadganden uti 8 art. af 1841 års bancoreglem.:
N:o 68, med förslag lill åtskilliga föreskrifter i 5 art. af nu gällande bancoreglem.; N:o 69, med förslag till åtskilliga förändrade stadganden uti 6 art.
4:de afdelningen af nu gällande bancoreglem.; N:o 70, med förslag till förändrade föreskrifter i 6 art. lista afdelningen uti nu gällande bancoreglem.; N:o 71, med förslag till den slutmening, som bör inflyta uti det bancoreglem., hvilket vid innevarande riksdag kommer att utfärdas; 10 II. 71 562 Den 17 Maj.
N:o 72, nied förslag till instruction för R.
St:s BancoUtskott vid nästkommande riksdag; Banco- och Lag-Utskotten:
N:o 7, med förslag till sammanjemkning af RiksSt:ns skiljaktiga beslut öfver Utskottens mern.
N:o 3, ang:de omröstningar i förstärkt Utskott öfver lagen för enskilda banker; Lag-Utskottet: N:o 127, i anledn. af väckte motioner ang:de gemensamma ransakningshäktet! och tingsställen för särskilda härader.
Jag tager mig vördsamt friheten hemställa, att de från Stats- och BancoUlsk:n nu inkomne och liordlagde förslag till ändringar i Riksg.- cont:s och Bankens reglementen, äfvensom de förslag, som innefatta voter.propos:r, och deribland de sammansatta Banco- och LagUtsk:ns förslag till sammanjemkning af Ståndens fattade beslut i anledn. af betänk.
N:o 3, måtte föras främst på listan till nästa plenum, derföre att det är af stor vigt att dessa betänk, företrädesvis blifva afgjorda och Utsk:n få fullborda de arbeten, som sedan kunna påkomma.
Ex. Hr Gr. o. Lnndtm. framställd propos. biföll R. o. Ad., att de af Hr von Hohenhausen omnämnde mål skulle uppföras främst å föredragningslistan till nästa plenum.
Upplästes och lades till handlingarne ankomne prot.utdr. från de öfrige RiksSt:n, nemi. från PresteSt. af d. 5, 7, 9, 13 och 14, från BorgareSt. af samma dagar samt d. 15 dennes, och från BondeSt. af förenämnde dagar samt d. 3 dennes.
Sedan R. o. Ad. härefter någon stund förgäfves afvaktat förslag till R.
St:s underd. skrifvelser till K. M., hvilka enligt gjord anmälan från Exp.Utsk. införväntades, åtskildes H. R. o. Ad. kl. 1 e. m.
In fidem protocolli, silbert Munck. - •♦<*»<&
Q Den 18 Maj. 503 Söndagen den 18 Maj 1845.
Justerades 8 prot.utdrag för gårdagen.
Upplästes till justering och godkändes Exp.Utsk:s under N:o 210 afgifna förslag till förordnande för de af R.
St. utsedde ledamöter i Comite'en för tryckfrihetens vård.
Äfvenledes upplästes till justering samt godkändes Exp.- Utsk:s nedannämnde förslag till R.
St:s und. skrifvelser lill K. M.:
N:o 211, ang:de ett låneundcrslöd för uppbyggande af Conradsforss hruk; N:o 212, ang:de afskaffande af slafveriet på S:t Barthelemy; N:o 213, i anledn. af K.
M:s nåd. propos., ang:de colonien S:t Barthelemys återställande under Sveriges allmänna drätsel och förvaltning; N:o 214, ang:de beviljadt lån för reparerandet och utvidgandet af Nyköpings lärdomsskolas local; N:o 215, med öfverlemnande af riksstaten för åren 1S45—- 1847; samt N:o 216, angrde nedsättning af beloppet för summa appellabilis vid rådstugurätten i staden Fahlun.
Vidare upplästes till justering och godkändes följande från Exp.Utsk. inkomne förslag lill §§ i riksdagsbeslutet.
N:o 26, ang:de en skådepenning till åminnelse af H. M:s och Dess höga Gemåls kröning; N:o 27, ang:de ett förändradt myntsystem; N:o 28, ang:de skärpta controller i afseende på kyrkoböc kers förande; N:o 29, ang:de fullgörande af underrätts dom i eu del skuldfordringsmål; N:o 30, ang:dc en del i krigsartiklarne stadgade straff; N:o 31, ang:de tillägg till 9 cap. 8 § Handelsbo samt K. förordn. d. 28 Juni 1798; N:o 32, ang:de tillägg till K. förordn. d. 9 Nov. 1844; N:o 33, ang:de ersättning af allmänna medel lill vittnen i brottmål, då den tilltalade saknar tillgång eller ersättningsskyldighet icke kan honom åläggas; N:o 34, ang:de ny författning rörde handel om lösören; N:o 35, ang:de ny författning om jords eller lägenhets af stående för allmänt behof; o N:o 36, ang:de förändrad ordning för lagsökningsmåls behandling i vissa fall; 504 Den 18 Maj.
N:o 37, arigtde upphäfvande al' K. br. d. 20 Sept. 17S6; N:o 38, ang:de ändring af 8 § i K. förordn. om kyrkoråd d. 29 Sept. 1843; N:o 39, ang:de lag för acticbolag; N:o 40, ang:de förmånsrätt för förskott, lemnadt å varor, som blifvit till försäljning einottagne; N:o 41, ang:de förändring af sladgandena uti 17 cap. 2 § Rätteg.b:n samt K. förklaringen d. 15 Oct. 1810; N:o 42, ang:de Bankens capitalöfverskott eller grundfond samt sättet för användande af räntevinsterne; N:o 43, angtde Bankens låne- och creditivrörelse; N:o 44, ang:de sedelutgifningen samt Bankens metalliska cassa; N:o 45, angtde Bancofullmäkliges berättigande att uppköpa och försälja vexlar; samt N:o 46, ang:de nedsättning i summa appellabilis vid rådslufvurätten i Fahlun.
Förediogs StatsUtsk:s i gårdagens plenum på bordet lagde mern.
N:o 313, med förslag till ytterligare stadganden i det nya reglementet för Riksg.cont.