Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men, sedan nu mera, genom den vid nästlidne riksdag antagna förändringen af 14 § Riksdags-ordningen, riksdagsmanna-valen för Stockholms stad ske utan afseende ä klasser, finnes icke vidare något stadgande i Eiksdags-ordningen, som kan tjena till ledning vid afgörandet af frågan, hvilkendera af Stockholms fullmägtige, som bör anses vara den förste.
Konstitutions-Utskottet. hvars uppmärksamhet ä berörda förhållande blifvit fästad af en Utskottets ledamot, har ansett att den lucka, som sålunda förefinnes uti Riksdags-ordningens föreskrifter borde fyllas; hvilket Utskottet trott lämpligast kunna ske derigenom, att det för Bonde-Ståndet gällande stadgandet utsträcktes äfven till Borgare-Ståndet.
Härvid förekommer likväl att äfven detta stadgande icke eger all erforderlig bestämdhet, enär allt för val hända kan, att icke blott en af Ståndets ledamöter bivistat de flesta riksdagarne, utan att jemväl andra ledamöter bivistat lika många.
Utskottet har derföre funnit sig böra föreslå en närmare bestämmelse äfven för detta fall; hvarvid den om lefnadsåldern synts vara den mäst lämpliga.
Med anledning af hvad sålunda blifvit anfördt, får Utskottet till Rikets Ständers ompröfvande vördsamt hemställa följande förslag till ändring uti Bih. till B.
Brot. 1859 & 1860. 9 Sami, 22 Höft. 2 6 Könstitiitions-Utskottets Memorial N:o 6å.
Riksdags-ordningen. § 23. (nuvarande lydelse). l:o Samma dag, då riksdagens öppnande kungöres, utnämne Konungen Landt- — marskalk för Ridderskapet och 4deln, samt till Talman för Preste-Ståndet.
ArkeBiskopen, eller, om han är sjuk eller frånvarande, eller hans embete ledigt, någon annan af Biskoparne.
Sedan Borgareoch Bonde-Stånden, hvart för sig, på behörigt sätt blifvit konstituerade, begäre de hos Konungen, medelst deputationer, deras Talmän, hvilka Konungen då förordne.
Enär Landtmarskalk eller Talmän under riksdagen af sjuklighet eller andra, anmälda laga förfall hindras att föra ordet, företrädes deras ställen, hos Ridderskapet och Adeln af den främste närvarande Ledamoten, enligt Kiddarhus-ordningen, och i de öfriga Stånden af vice Talmän, hvilka likaledes, vid riksdagens början, af Konungen utnämnes. Under det Borgare- och Bonde-Stånden samlas, och innan deras Talmän förordnade äro, föres tills vidare ordet: hos Borgare-Ståndet af Hufvudstadens förste Fullmägtig, och i Bonde-Ståndet af den närvarande Ledamot, som de flesta riksmöten bivistat.
Då, i händelse af underläten kallelse af Stats-Rådet, de i 10 tj nämnde vederbörande till Riksdag kalla,äge Ridderskapet och Adeln att nämna Landtmarskalk, och Borgare- och Bonde-Ståoden, hvart för sig, sina Talmän. 3:d (den föreslagna lydelsen). — af Konungen utnämnes.
Under det Borgare- och Bonde-Stånden samlas, och innan deras Talmän förordnade äro, föres i dessa Stånd tillsvidare ordet af den närvarande Ledamot, som de flesta riksmöten bivistat, oc/t, i fall enahanda förhållande i detta hänseende inträffar på flere Ledamöter, af den hland desse, sorn till lefnadsåren äldst är.
Då i händelse för sig, sina Talmän. 2:o — 3:o Stockholm den 13 September 1860.
STOCKHOLM, tryckt hos A. L. NORMAR, 1860. Konstitutions-Utskottets Memorial M 65.
1 N:o 65.
Ank. till Exp.-Utsk. den 27 Sept. 1860, kl. 1 e. m.
Memorial lill Rikets Ständer, med voterings-proposilion, rörande del uti Konstilulions-Utskotlels Memorial M 53 framställda förslag till ändringar i Regerings-formen och Riksdags-ordningen om Riksdags hållande hvarje år.
Sedan, vid föredragning af Konstitutions-Utskottets Memorial M 61, i anledning af Riks-Ståndens beslut, rörande det i Memorialet M 53 framställda förslag till ändringar i Regerings-formen och Riksdags-ordningen, om riksdags hållande hvarje år, Preste-Slåndet, med afslag å Utskottets inbjudning, vidblifvit sitt i ämnet fattade beslut; men de öfriga Riks-Slånden till hvilande för grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag antagit Utskottets förslag, sådant detsamma i Memorialet M 53 blifvit till Rikets Ständer öfverlemnadt med den uti Memorialet
M 61 framställda förändrade redaktion af 109 § Regerings-formen; så får Utskottet, för frågans vidare grundlagsenliga behandling genom omröstning i Förstärkt Konstitutions-Utskott, vördsamt till Rikets Ständers godkännande hemställa följande Votc rings-proposition s
Den, som vill, att, i enlighet med Ridderskapet och Adelns samt Borgareoch Bonde-Ståndens beslut, det af Konstitutions-Utskottet i Memorialet JKå.
53 framställda förslag till ändringar i Regerings-formen och Riksdags-ordningen, om riksdags hållande hvarje år, skall, med den förändring deri, som Memorialet JSl 61 innehåller, blifva hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, röste Ja; lith. till R.
Prot. 1859 & 1860. 3 Sami. 23 Häft. 1 2 Konstitutions-Utskottets Memorial M 66.
Den det ej vill, röste Nej; Yinner Nej, är nämnda grundlags-ändrings-förslag förkastadt.
Ank. till Exp.-Utsk. den 27 Sept. 1860, kl, 1 e. m.
Memorial till Bonde-Ståndet, i anledning af Ståndets beslut, rörande Kon stitutions-Utskoltets Memorial N:is 57 och 62.
Konstitutions-Utskottets, i Memorialet
M 57 framställda förslag till ändring i 14 § 5 mom.
Riksdags-ordningen, angående Bruksegares representationsrätt, blef af Ridderskapet och Adeln samt Preste-Ståndet antaget att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, men af de två öfriga Riks-Stånden till Utskottet åter hänvisadt: af Borgare-Ståndet, med förklarande såsom Ståndets gemensamma tanke, att valrätt måtte tillkomma äfven andra fabriksegare åJandet och att valdistriktens indelning måtte i grundlags-paragrafen införas, och af Bonde-Ståndet, med förklarande af den gemensamma tanke, att i förevarande grundlags-moment måtte införas en förändring eller tillägg, hvarigenom uttrycktes att biand egare eller innehafvare af inrättningar till förädling af mineralrikets produkter de, som hittills, enligt 15 § Riksdags-ordningen, hört till Bonde-Ståndet, icke må till Borgare-Ståndet hänföras.
För att sammanjemka Riks-Ståndens sålunda yttrade olika meningar, aflat Utskottet till Rikets Ständer Memorialet JV° 62.
Uti detta Memorial meddelade Utskottet dels utlåtande' öfver Borgare-Ståndets gemensamma tanke, dels ock, i anledning af BondeStåndets beslut, det förklarande, att då Ståndets anmärkning träffade ett ämne, sorn icke vidrördes uti Utskottets förslag, hvilket alldeles icke åsyftade att åstadkomma någon ändring i de föreskrifter, som för närvarande gällde representationsrätten t Konstitutions-Utskottets Memorial M 66. 3 Bonde-Ståndet, vore den att anse såsom en ny fråga, och då den icke framkommit i föreskrifven ordning, kunde den icke till någon vidare åtgärd föranleda.
Derjemte inbjöd Utskottet Borgare- och Bonde-Stånden, att foga sig efter de tvänne öfriga Stånden och sålunda oförändradt godkänna det af Utskottet afgifna grundlagsändrings-förslag.
Genom protokolls-utdrag för den 18 innevarande månad har Utskottet erhållit del af Riks-Ståndens beslut, rörande sistnämnda Memorial.
Enligt hvad dessa protokolls-utdrag utvisa , har RiddersJcapcl och Adeln äfvensom Preste-Ståndet lagt Memorialet till handlingarne; och har Borgare-Ståndet, dels i afseende å Utskottets yttrande öfver anmärkningen att valrätt måtte tillerkännas äfven andra fabriksägare å landet, — med ogillande af motiveringen, lagt detsamma till handlingarne och låtit vid detta yttrande bero; dels antagit Utskottets hemställan till Ståndet att frånträda sin anmärkning derom, att distriktens indelning borde i grundlags-paragrafen intagas; dels lagt till handlingarne yttrandet rörande Bonde-Ståndets gemensamma tanke; och dels slutligen bifallit Utskottets till Borgare- och Bonde-Stånden ställda inbjudning, att foga sig efter de tvänne öfriga Stånden och sålunda oförän-dradt godkänna det af Utskottet afgifna grundlagsändrings-förslag.
Bonde-Ståndet åter har, med läggande till handlingarne af Utskottets två första yttranden, ogillat Utskottets hemställan angående Bruksegares representationsrätt, vidblifvit sin vid behandlingen af Memorialet JV2 57 framställda gemensamma tanke, samt, under åberopande af detta beslut, afslagit Utskottets till Borgare- och Bonde-Stånden gjorda inbjudning.
Då Utskottet nu till fortsatt handläggning detta ärende åter företagit, har Utskottet ansett sig icke kunna frångå sin redan uttalade åsigt om Bonde-Ståndets gemensamma tanke.
Och får Utskottet till stöd för detta beslut, erinra derom, att det i Memorialet JV2 57 framställda grundlagsändrings-förslag var föranledt af den nya lagstiftningen om bergshandteringen, hvilken, ifrån att vara privilegierad, blifvit en helt och hållet fri näring; att förslaget egentligen afsåg att bringa Riksdags-ordningens stadganden om Bruksegares representationsrätt i Borgare-Ståndet till öfverensstämmelse med de nya föreskrifterna om vilkoren för rättigheten att utöfva bergshandtering; samt att genom berörda förslag någon ändring icke blifvit gjord uti de bestämmelser, som för närvarande gälla representationsrätten i Bonde-Ståndet.
Dessutom anser Utskottet sig böra fästa uppmärksamheten derå, att Bonde-Ståndets gemensamma tanke icke är så genomförd och utvecklad att den, — äfven om hinder deremot icke förefunnes uti grundlagens stadgande angående grundlagsfrågors väckande och behandling, — kan intagas i en proposition för omröstning i Förstärkt Konstitutions-Utskott.
Denna gemensamma tanke framställer väl ett visst mål; men lemnar icke någon anvisning huru detsamma skall kunna uppnås.
Och får Utskottet i afseende härå tillkännagifva, att under de öfverläggningar, som inom Utskottet föregingo allåtandet af Memorialet M 57, den af Bonde-Ståndet väckta fråga utgjorde föremål för Utskottets begrundande; men att Utskottet, oaktadt alla bemödanden, lionstitutions-Utskottets Memorial M 67. dock icke lyckades densamma tillfredsställande besvara; hvadan ock Utskottet ansåg sig böra afslå en af Riksdags-fullmägtigen Guslaf Hultman i ämnet väckt motion.
Vid det förhållandet att tre Stånd bifallit Utskottets grundlagsändrings-förslag, och Bonde-Ståndet derom endast yttrat en mening, som, på sätt Utskottet visat i sitt förra Utlåtande, hvilket blifvit utan anmärkning af tre Riks-Stånd lagdt till handlingarne, — icke grundlagsenligen till någon ålgård kan föranleda; återstår för Utskottet att erfara huruvida Bonde-Ståndet åsyftat bifall eller afslag på Utskottets grundlagsändrings-förslag; och då Utskottet icke anser sig tillkomma att i detta afseende försöka tolka Ståndets yttrade mening, får Utskottet anhålla det måtte BondeStåndet afgifva bestämdt förklarande, huruvida Ståndet antager eller förkastar Utskottets i Memorialet JYs 57 framställda förslag till ändring i 14 § 5 momentet Riksdags-ordningen.
Stockholm den 27 September 1860.
Ank. till Exp.-Utsk. d«n 27 Memorial lill Borgare-Ståndet, i anledning af Slåndels beslut rörande Konslilulions-Ulskollels Memorial N:is 58 och 63.
Uti Memorialet TM 58 framställde Konstitutions-Utskottet förslag till ändring i 14 § 4 och 5 momenten Riksdags-ordningen.
Detta förslag blef af Ridderskapet och Adeln antaget att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag; af Preste-Ståndet förkastadt samt af de två öfriga Stånden till Utskottet åter hänvisadt: af Borgare-Ståndet, sorn förklarat sin gemensamma tanke vara, att följande ord borde ifrån 14 § 5 momentet Riksdags-ordningen uteslutas: »Och må ingen »å denna längd upptagas, som icke, minst tre år före den dag, då Riksens Ständer, »enligt Riksdag s-kallelsen, skola sammanträda, varit Bruksegare i Riket, eller der »idkat Konstitutions-Utshottets Memorial M 67. 5 »idkat annan sådan näring, som hörer till förädlingen af mineral-rikets produkter;» och af Bonde-Ståndet, för den händelse att
Utskottet kunde finna någon ändring i berörda förslag blifva erforderlig i anledning af Ståndets, angående Memorialet JV2 57 fattade beslut.
Till följd af Utskottets åliggande att Riks-Ståndens särskilda tankar till ett utlåtande i möjligaste måtto sammanjemka, aflat Utskottet till Rikets Ständer Memorialet JYs. 63, uti hvilket Utskottet, dels anmälde till Rikets Ständers grundlagsenliga behandling den oförenliga skiljaktighet, som förefunnes emellan Riks-Ståndens särskilda beslut, i det hänseende att Utskottets förslag blifvit förkastadt af Preste-Ståndet, men hufvudsakligen godkändt af de tre öfriga Stånden, bland hvilka Ridderskapet och Adeln antagit förslaget oförändradt, samt Borgare- och Bonde-Stånden, utan att mot sjelfva förslaget framställa någon anmärkning, ifrågasatt ytterligare förändring uti ofvannämnde grundlagsrum; dels, i afseende å den af Borgare-Ståndet påyrkade ytterligare förändring i 14 § 5 momentet Riksdagsordningen, hemställt att, dåden berörde ett ämne, som icke egde något oskiljaktigt sammanhang med Utskottets förslag, och frågan derom således vore att anse såsom ny, densamma, såsom icke framställd i grundlagsenlig ordning, måtte få förfalla; dels, enär Bonde-Ståndets återremiss af förslaget endast åsyftat att bereda Utskottet tillfälle att deri göra de ändringar, kunde som blifva en följd af Ståndets beslut, angående Memorialet JV2 57; men Utskottet icke ansett sig kunna biträda samma beslut; förklarat det någon åtgärd till följd af berörda återremiss icke eller torde erfordras; dels ock slutligen till PresteStåndet hemställt, huruvida icke Ståndet skulle finna för godt att, med frånträdande af sin särskilda, utaf annat Riks-Stånd icke delade mening, godkänna det af Utskottet framställda förslag.
Vid fördragning af Utskottets berörda Memorial M 63, hafva Riks-Stånden, enligt hvad Utskottet tillhandakomna protokolls-utdrag för den 18 innevarande månad utvisa, slädnät i följande beslut:
Ridderskapet och Adeln har lagt Memorialet till handlingarne; Preste-Ståndet har afslagit Utskottets till Ståndet gjorda hemställan, med förklarande att Ståndet vidhölle sitt i frågan fattade beslut; och blef Memorialet i öfrigt af Ståndet lagdt till handlingarne; Borgare-Ståndet, som lagt Memorialet, så vidt det angick första och sista yttrandet, till handlingarne och godkänt Utskottets utlåtande, angående Bonde-Ståndets återre miss, har, i fråga om Utskottets utlåtande öfver den af Borgare-Ståndet ifrågasatta ytterligare grundlags-förändring, — med vidblifvande af sin mening, förelagt Utskottet, att uppsätta erforderlig voterings-proposition; och har Bonde-Ståndet, med läggande till handlingarne af Utskottets öfriga yttranden, — i afseende på Utskottets hemställan derom, att någon åtgärd icke erfordrades till följd Bih. till R.
Prot. 1859 & 1860. 3 Sami. 23 Haft. . 2 6 Konstitutions-Utskottets Memorial M 67. af Ståndets återremiss af ifrågavarande grundlagsändrings-förslag, åberopat
Ståndets rörande de två sista punkterna i Memorialet M 62 fattade beslut.
Konstitutions-Utskottet, som icke kan frångå sitt i Memorialet JV° 63 afgifna utlåtande om den af Borgare-Ståndet ifrågasatta ytterligare förändring i 14 § 5 momentet Riksdags-ordningen, anser fortfarande frågan, derom böra förfalla.
Till stöd för en sådan åsigt torde
Utskottet dessutom få fästa uppmärksamheten derå, att uti den af Herr C. F. Waern väckta motion, som närmast föranledt
Utskottets ifrågavarande grundlagsändrings-förslag, någon annan förändring i berörda punkt icke blifvit påyrkad, än att föreskriften deri måtte bringas i fullständig öfverensstämmelse med stadgandet i nämnde §:s 3:dje moment.
Vid sådant förhållande kan Utskottet icke, i strid emot grundlagens föreskrift om grundlagsfrågors behandling, efterkomma Borgare-Ståndets föreläggande, att uppsätta voterings-proposition, angående den i Borgare-Ståndet sålunda väckta fråga.
Då det åligger Utskottet att, i anledning af Riks-Ståndens särskilda beslut, ärendet till vidare grundlagsenlig åtgärd bereda, återstår för Utskottet att inhemta, huru Borgare-Ståndets gemensamma tanke om den af Utskottet föreslagna grundlagsförändring rätteligen bör uppfattas; och som Utskottet icke anser sig tillkomma att ingå i tolkning af denna Ståndets gemensamma tanke, får Utskottet anhålla det måtte Borgare-Ståndet bestämdt förklara, huruvida Ståndet godkänner eller förkastar oförändradt Utskottets i Memorialet JVs 58 framställda grundlagsändrings-förslag.
Reservationer: af Herr F. A. Rinman: »Jag reserverar mig deremot, att Utskottet icke framställt voterings-proposition öfver Borgare-Ståndets gemensamma tanke.
Då samma
Stånd äskat en sådan proposition, och framställt sin åsigt i tydliga och bestämda ordalag, anser jag Utskottet, som visserligen förut hemställt om icke nämnde fråga, såsom ny och icke i föreskrifven ordning tillkommen, måtte få förfalla, likväl, då denna hemställan icke antogs, hafva varit förpligtadt uppställa den äskade propositionen. » af Herr L.
Billström och Herr J. M. A. Grenander.
Herr A. Th.
Blanche har anmält att han icke deltagit i Utskottets ofvannämnda beslut. STOCKHOLM, tryckt hos E. Westrell, 1860.
KOnsliluliins-Uukellft* Memorial AVo 6'*.
1 N:o G8.
Ank. till Exp.-Utsk. den 28 Sept. 1860, kl. 13 midd.
Memorial till Rikets Ständer, med förslag till ändring i 7 0 § Riksdags- Ordningen.
Enligt ursprungliga lydelsen af Riksdags-Ordningens 68 §, skulle den Rikets Ständers Revisorer åliggande granskning af Statsverkets, Bankens oell Riksgälds-kontorets tillstånd, styrelse och förvaltning ega rum emellan riksdagarne, och borde Revisorerne sammanträda så ofta, att hvarje revision kunde omfatta två års afslutade räkenskaper.
Dessa föreskrifter stodo i full öfverensstämmelse med Riksdags-Ordningens stadgande om tiden för riksdags hållande; men Jå vid 1844 och 1845 årens riksdag denna tidsbestämmelse ändrades, uppkom derigenom rubbning i Stats-revisionernas förhållande till riksdagsperioden, och måste det derefter inträffa, att riksdag komnie att hållas å tid, då Stats-revision bort ega rum.
Vid sådana tillfällen nödgades Stats- och Banko-Utskotten öfvertaga Revisorernes åligganden.
Då detta medförde åtskilliga olägenheter, blef vid nästlidne riksdag i ofvannämnda lagrum införd den förändrade föreskrift, att
Revisorerne skulle sammanträda hvärje år den 15 Augusti, ehvad riksdag då hölles eller icke.
Nu mera måste således under hvarje riksdag, som fortfar utöfver tio månader, inträffa en revision.
Häraf åter har framställt sig en fråga, hvartill anledning icke förefanns, så länge Riksdags-Ordningen gällde i sitt ursprungliga skick, — den nemligen huruvida det vore lämpligt, att revisors-befattningen bestredes af personer, som derjemte vore riksdagsmän.
1 detta afseende förekom väl, å ena sidan, att. den erfarenhet och den kännedom om allmänna ärenden, som förvärfvades under utöfningen af riksdagsmanna-kallet, lände Revisorn tili stort gagn och underlättade i hög grad hans arbete, hvilket derigenom borde vinna i skärpa och noggranhet; men å andra sidan kunde deremot icke förnekas, att dessa befattningar, så väl riksdagsmannens, som Revisorns, vore af den vigt och omfattning, att den hvar för sig toge en mans hela tid och uppmärksamhet i anspråk; hvadan ock dessa befattningar icke gerna kunde samtidigt bestridas af en och samma person, utan att åt endera egnades ringare omsorg, än dess vigt för det allmänna kräfde. liih. lill II.
Sl. Prot. 1859 <jf 1880. 3 Sami.
Si Haft. 2 Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 68.
Konstitutions-Utskottet, sorn i anledning af en inom Utskottet väckt motion, tagit ofvananmärkta förhållande i öfvervägande, har dervid för sig stadgat den åsigten, att i Riksdags-Ordningen borde införas en föreskrift, att riksdagsman under pågående riksdag ej må kunna vara Revisor; och får Utskottet härmed tilfRikets Ständers pröfning vördsamt hemställa följande förslag till ändring uti Riksdagsordningen. § 70. (nuvarande lydelse.) (den föreslagna lydelsen.) l:o. Till Fullmäktige för ett Stånd i l:o. Till Fullmäktige för ett Stånd i Banken och Riksgälds-Contoret samt — —1 — — — — — — till Revisorer öfver Stats-Verket, Banken och Riksgälds-Contoret, skola ej andre väljas, än sådane af Ståndets Ledamöter, hvilka kunna i detsamma vara Riksdagsmän och Ledamöter af Utskott.
Ej eller — — — af Utskott; Revisorsbe må dertill utses någon person, som, vid fällning må dock icke af Riksdagsman ett eller flere af dessa Verk, är redovi- under pågående riksdag ulöfvas.
Ej sande, njuter lön eller annan inkomst, eller må till Fullmäktig eller Revisor Sker vid Revisors val annorlunda, skola utses någon person, som — — — Revisorerne om en annan persons utse- —■ — — -—- — — — —. ende, i föreskrifven ordning, skyndsamt — — — —> — — — — föranstalta. föranstalta.
Reservation: af Herr Th. Munck af Rosenschöld: ”Ehuru jag, lika med Utskottets plu ralitet, finnér det olämpligt, att riksdagsmän under pågående riksdag deltaga i stats-revisioner, helst hvardera af dessa befattningar otvifvelaktigt tager hela en persons tid i anspråk, anser jag dock ett förbud häremot icke höra i grundlagen intagas. 68 § Riksdags-Ordningen föreskrifver nemligen, att Revisorer skola utses »i den ordning Stånden, hvart för sig, lämpligast finna.» Hvarje Stånd är således oförhindradt, att meddela de närmare föreskrifter i ämnet, som kunna erfordras, och jag tror att ett stadgande i den syftning, som nu är i fråga, rätteligen bör på denna väg tillkomma.» STOCKHOLM, typografiska föreningens boktryckeri, 1860.
Konstitutions-TJtskottets Memorial N:o 69. JW 69.
Ank. till Exp.-Utsk. den 11 Oktober 1860, kl. 2 e. m.
Memorial till Rikets Ständer, med Voterings-proposition, rörande det i Konstilutions-Ulskottels Memorial N:o 57 framställda förslag till ändring i 74 § 5 momentet Riksdags-ordningen.
Sedan, på sätt Memorialet N:o 66 närmare utvisar, Konstitutions-Utskottets, uti Memorialet N:o 57, framställda förslag till ändring i 14 § 5 mom.
Riksdags-ordningen, angående Bruksegares representationsrätt, blifvit af Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Borgare-Stånden antaget att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, men af Bonde-Ståndet till Utskottet åter hänvisadt, med förklarande såsom Ståndets gemensamma tanke, att i förevarande grundlags-moment måtte ytterligare införas en förändring eller ett tillägg; och Utskottet, som ansåg denna Bonde-Ståndets gemensamma tanke icke grundlagsenligen kunna till någon åtgärd föranleda, till Bonde-Ståndet aflåtit Memorialet N:o 66, innefattande anhållan, det måtte Ståndet afgifva bestämdt förklarande, huruvida Ståndet antoge eller förkastade Utskottets i Memorialet N:o 57 framställda förslag till ändring i 14 § 5 mom.
Riksdags-ordningen; så har Bonde-Ståndet, genom Utskottet tillhandakommet Protokolls-utdrag för den 2 innevarande månad, tillkännagifvit, att nämnda grundlagsändrings-förslag blifvit af Ståndet förkastadt.
Enär således emellan Riks-Ståndens särskilda beslut förefinnes oförenlig skiljaktighet, får Utskottet, jemte anmälan om detta förhållande, till Rikets Ständer, för ärendets vidare handläggning genom omröstning i Förstärkt Konstitutions-Utskott, vördsamt öfverlemna följande Bih. till E.
Prot. 1869 & 1860. 3 Sami. 25 Käft. 1 2 Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 70.
Votering.s-proposition.
Den, som vill, att Konstitutions-Utskottets, i Memorialet N:o 57 framställda, af Ridderskapet och Adeln samt Preste- och Borgare-Ståndet godkända, förslag till ändring i 14 § 5 mom.
Riksdags-ordningen, angående Bruksegares representationsrätt, skall blifva hvilande till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag, röste Ja; Den det ej vill, röste
Nej; Vinner Nej, är berörda grundlagsändrings-förslag förkastadt.
Stockholm den 11 Oktober 1860. JW 70.
Memorial till Rikets Ständer, i anledning af Riks-Ståndens beslut, rörande det uti Konstitutions-Utskottets Memorial N:o 68 framställda förslag till ändring i 70 § Riksdags-ordningen.
Enligt hvad Konstitutions-Utskottet tillhandakomna utdrag af samtliga Riks-Ståndens Protokoll för den 3 och 8 innevarande månad utvisa, har Utskottets, uti Memorialet N:o 68 afgifna, förslag till ändring i 70 § Riksdagsordningen blifvit af Preste-Ståndet antaget att hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag; men af de öfriga tre Riks-Stånden förkastadt; och då således oförenlig skiljaktighet förefinnes emellan Riks-Ståndens beslut; får Utskottet detta förhållande hos Rikets Stander anmäla; hvarjemte Utskottet, för ärendets slutliga handläggning genom omröstning i Förstärkt Konstitutions-Utskott, till Rikets Ständers godkännande vördsamt hemställer följande Konstitutions-Vtskottets Memorial N:o 71. 3 Voterings-pröposition.