Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I fullföljd af Riksens Ständers vid 1809 och. 1810 årens Riksdag fattade Beslut om Kronans Parker och Skogar i allmänhet, håfve Vi ytterligare beslutiti Att alla Kronans användbara Skogar och Allmänningar, med undantag af de för Flottornes eller andra Kronans behof nödige samt af sådane, hvartill antingen menigheter eller Ea - Riks dags-Be slut et! skilde Jeunna ega någon laglig rätt, måga uppå öppen Auktion försäljas till den mästbjudande under Skattemanna-rätt enligt åtskillige af Oss stadgade Allmänna grunders Att Kronans öfrige Allmänningar och Parker böra helt och hållet fredlysas samt, så fort sig göra låter, afmätas, der sådant icke redan skedt:
Att de Skogar och Allmänningar, som ej annu enligt 1805 års Skogsordning blifvit afvittrade, böra skyndsamt skiljas från Enskildes egor och förses med lagliga Rör och Rågångar:
Och att de inflytande Skatteköp-skillingarne skola insättas uti Vårt RiksgäldsKontor samt intill nästa Riksdag hållas Hans Kongl, Maj:t tillhanda, att användas för Elottornes behof.
Om detta allt, jemte de härvid fästade vilkor och undantag samt Vår till Kongl. Maj:t framförde anhållan att den umbärlige Skogs- ochJägeri-Betjeningen måtte vid inträffande ledigheter indragas, åberope Vi Vår underdåniga Skrifvelse af den 13 sistlidne Juni.
Beträffande de till Bergverken och Bruken upplåtne Recognitions Skogar, håfve
Vi, med åberopande af hvad Riksens Ständer vid 1809 och a 810 årens Riksdag stadgat samt Riksdags-Beslutels 14 §. och Kongl.
Maj:ts Nådiga Kungörelse den 4 Februari 1811 innehålla, nu fattat de beslut:
Att endast sådane Bruks-egare, sorn. inom sex års tid efter samma Nådiga Kungörelses dag eller således inom den 4 Februari 1817 sig hos vederbörande Collegier anmält till Skatieköps erhållande å Recognitions-Skogar och inom berörde tid fullgjort allt hvad Kungörelsen i sådaat ändamål föreskrifver, skola bibehållas jRiksdags-Beshiteu 759 -vid rättigheten till Skatteköp efter de deruti utstakade grunder, ehuru Köpebrefven ännu ickeblif■vit för dem af vederbörande utfärdade:
Att åtec alla de Bruksegare, som ej sålunda sig anmält och fullgjort hvad deni efter tjjn års Kongl. Kungörelse ålegat, må lemnäs en tid af Tvenne år, räknade från denne dag, till inköp tor sina Bruk. af så stor del utaf Recognitions-Skogarne, som tili deras Smide är nödig, under hvilken tid dem åligger fullgöra allt hvad på dem kan bero tili Skatteköps erhållande, så att Skatte-Brefven inom den 31 December 1820 kunna vara utfärdade, dock dessa Skatteköp enligt de grunder , Vi nu fastställt och hos Kongl. Maj:t i underdånighet anmält :
Att de Recognitions-Skogar, hvilka ej vid x'821 års början äro försålde, skola, i händelse Bruksegaren icke kan lagligen bevisa det ej hafva af honom berott att dessförinnan få skatteköpa Skogen , utbjudas och försäljas på Allmän Auktion efter de grunder, Vi för de öfrige Krono-Skogarnes försäljning utstakat:
Och att de genom Recognitions-Skogarnes försäljning inflytande Medlen skola insättas i Riksgälds-Kontoret samt intill nästa Riksdag hållas Kongl- Maj:t tili handa för att användas till Försvajs-Verket och Arméerts materiella behof:
Allt detta på Sätt Vår härom till Kongl. Maj:t allåtne underdåniga Skrifvelse den i4:de i denne månad närmare utvisar §• 34- Sedan Vi vunnit upplysning, att den af Riksens Ständer vid 18 1 5 års Riksdag, jemlikt Riksdags-Be« slutets 24 §. beslutne nedläggning af Löfås Silfververk ochindragningaf desierhålln-efrLheter ech för; 760 Riksdags-Beslutet! läningar annu icke följt, utan en ytterligare un? dersökning blifvit föreslagen till utredande huruvida Innehafvaren fullgjort föreskiifterne om Verkets drift och underhåll , bafve Vi, genom Skrifvelse den 2 sisth Mars , hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhållit, det Kongl. Maj:t, utan att medgifva vidare undersökningar såsom endast medförande tids utdrägt och ländande till Stats-Verkets förltist, i
Nåder måtte täckas anbefalla skyndsam verkställighet af Riksens Ständers vid Riksdagen 1815 härutinnan vidtagna Beslut; Hvaremellertid
Vi låtit i Stats-Förslaget från och med år J819 uppföra såsom en StatsVerkets
Inkomst väldet sf de friheter och förlä-’ »ingar, som såmedelst komma att indragas.
Uti den undersökning om Adelforss GuldVerks skötsel, som varit hållen på Kongl. Maj:ts Nådiga befallning, föranledd af Riksens Ständers äfven i ofvanberörde §. af 1815 års RiksdagsBeslut åberopade underdåniga begäran, håfve Vi upptäckt flere brister och funnit de hufvudsaklig ga omständigheter ännu outredde, hvilka egentligen utgjort föremålet för denna undersökning.
Vi håfve derför , medelst underdånig Skrifvelse den 17 sistlidne April, hos Kongl. Majit anhållit, ej allenast att en ny laglig Undersökning måtte , i närvaro af Kammar-Advokat-Fiskalen eller annat Allmänt Ombud, med första anställas utaf en eller flere i Bergs-Vetenskapen kunnige och erfarne
Män, åt hvilka borde uppdragas att med yttersta noggrannhet utröna huru Grufvé-driften vid Adelforss fortsattes och Egendomarne derunder skötas samt huruvida nu varande Arrendatorn - Riksdags-Bcslutel.
yGi datorn 1 en eller annan del brustit ut! fullgörandet af det med honom ingångna ArrendeKontrakt, hvarom allt'den klagande Allmogen må tillåtas åstadkomma den bevisning, som i sådant afseende kan anskaffas, utan ock att, i händelse vid denna nya Undersökning Arrendatorn skulle befinnas icke hafva uppfylt hvad honom enligt Arrende-Kontraktet ålegat, han genast måtte från Arrendet Varda skild , samt att Kongl. Maj:t derefter, jemte befallning om Verkets nedläggning såsom sig icke lönande, täcktes i Nåder låta vidtaga de åtgärder med Adelforss och underlydande Egendomar, som för öfrige ledige KronoEägenheter blifvit föreskrifne; Och, då Guld-Verket vid Adelforss icke vidare kommer att bedrifva s , håfve Vi ansett jemvä| böra upphöra de tjenstbarhetev med mera, som Allmogen hittills måst , i sådant ändamål, till sitt kännbara lidande utgöra.
I anledning af den underdåniga anhållan, "Riksens Ständer, på sätt x 5, §;n i Riksdags-Besluiet den 2 Maj i8»ö utvisar, till Kongl. Majit framfört om en ytterligare vetenskaplig undersökning vid Sala Silfver-Verk och Bergs-Lagets hörande i frågan om vilkoren för en ny reglering till Verkets bestånd och Statens fördel, liar Kongl. Maj:t i Nåder låtit anställa en sådan undersökning och nu lemnat
Vårt Stats-Utskott del så väl deraf som ock af Bergs-Collegii underdåniga Utlåtande och Förslag lill de åtgärder Cot. legium ansett säkrast bidraga att vid detta Verk förena ett i framtiden lönande Bergsbruk, Delegarnes bestånd och Ortens föidel med någon vinst Bihang till Rikt-St, Prdt, 18i?—1818. 76a Riksdags-Beslutet'. för Statsverket.
Vi håfve derefter genom un? derdånig Skrifvelse den 6 sisth Juni hos Kongl. Majit, anhållit att Bergs-Laget måtte öfver nämnda Förslag varda hördt , samt att Kongl. Majit sedermera må täckas i Nåder låta föranstalta de åtgärder , hvilka med Kronans fördel, utan förnärmande a£ Bergs-Lagets rätt, kunna förenas, och vid nästa Riksdag meddela Riksens Ständer hvad sålunda blifver verkstäldt, på det ett afgörande Beslut i denna fråga då må kunna fattas. §•
25- Med föranledande af Wadstena Stads- och.
S:t Pers dermed förenade I^ands-Församlingars underdåniga ansökning, att Wadstena så kallade Kloster-Kyrka måtte till dem öfverlåtas , håfve Vi, då denna Kyrka, såsom en märk värdig Fornlemning , hädanefter så väl sorn hittills bör af Staten vårdas och hållas vid makt, ansett detta åliggande lämpligen och med minsta tunga för Stats A erket kunna uppfyllas genom det Församlingårne öfvertaga densamma .till begagnande med förbindelse att på sin egen bekostnad sätta henne i fullkomligt stånd och framgent behörigen underhålla henne.
Men, emedan Församlingarna tillika Näskat såsom bidrag för dessa ändamål en för Kyrkans Koppartak till Stats-Verket influten Summa, håfve Vi uti underdånig
Skrifvelse den g sistlidne
Maj förklarat
Vår önskan, att ordentligt Kontrakt måtte med Församlingavne uppgöras innan denna fråga till pröfning förekommer.
Genom underdånig
Skrifvelse den gi sisth Maj bafve Vi hos Kongl. Majit anhållit, att, i händelse de i Wadstena befinteiige gamla Klo - Riksdags-Beslutet. 763 sterbyggnader, sorn blifvit iståndsatte för inrättande af Arbets- neli Förbäftrings-hus , dertill icke skulle användas eller framdeles icke behöfvas, några af desse byggnader måtte upplåtas till bättre utrymme för Hospitals-Inrättningen derstädes på sätt och med vilkor, som Kongl. Majit i sådant fall i Nådér bestämmer. §. 26.
Vidare , och i afseende på de Gods i Hallands
Län, utgörande 211 hela Mantal, som Högstsalig Hennes Majit Drottning Chrtstina den 27 Oktober 1652 upplåtit til! dåvarande Karnmaroch Ekonomi-Rådet i Furstendömet Pommern Daniel Schlegel mot en efter 3 procent uträknad.
Köpsktlliog stor 100,000 Rikes Daler 36 öre 2§- penning Silfvermynt , härflytande från den Fordran , honom kunde till godo komma för des« till Svenska Kronan gjorda förskott, dock med det vid upplåtelsen fästade vilkor och förbehåll för Hennes Majit samt efterkommande Konungar och Sveriges Krona att, när dem folie lägligt och behagligt, åter inlösa dessa gods emot Köpskit. lingens återställande till Schlegel eller hans Hustru och Aifvingar, halve Vi, enär Gångan otu sådan återlösen funnits bero på en af Hans Kongl. Majit nödig ansedd närmare undersökning, uti underdånig Skrifvelse den 2 i denne månad hos Kongl. Majit anhållit, att, om Schlegelska Godsens inlösen till Kronan skulle finnas fördelaktig , Kongl.
Majit måtte täckas derom föranstalta, i hvilken händelse med de af dessa Kronans behållna Hemman, som icke äro af Skatte palur, bör förfaras i likhet med hvad Riksens Ständer 764 Riksdags -BesluteY. vid 1810 års Urtima Riksdag rörande Kongs^ gårdars och Krono-Lägenheters användande fastställt.
Emellertid håfve Vi gifvit Vare Bankov Eullmäktige nödige föreskrifter om nedsättning och utbetalning af den Löseskilling, som blifver bestämd i händelse ifrågavarande återlösen kommer att ega rum. §• 27. Sedan Kongl. Maj:t i Nåder underrättat
Oss om de genom politiske förändringar i Vest-Indiska Handelsställningen betydligt minskade Inkomster från Svenska Kolonien S:t Barthelemy, samt Kongl. Maj:t derefter gifvit
Oss tillkänna Sin Nådiga afsigt att, i händelse densamma skulle på lika billiga vilkor så för Moderlandet som för Kolonien till en främmande Makt kunna afträdas , en Afhandling i detta ändamål genast ingå , håfve Vi, enligt Vår underdåniga Skrifvelse den Side i denne månad, med öfvertygelse att Kongl. Maj:t insett fördelarne vid en sadan åtgärd och besluter det som närmast länder till Rikets bästa , erkänt och samtyckt hvad Kongl.
Majit sålunda funnit för godt, i synnerhet då Kongl. Majit såsom vilkor härvid antagit, att afkastningen af det Kapital, hvilket för ifrågavarande Ultra-Marinske
Besittning må kunna erhållas , skall användas efter de i Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse den 15 Maj 1813 fastställde grunder, samt Kapitalet alltid, på det i samma Skrifvelse utstakade sätt, blifva att anse för en Sverige tillhörig Fond, som allena mot säkerhet kari användas till större eller mindre del i och för ändamål , dem Kongl, Maj:t finner instämmande med Rikets fördel och gagn, och Riksdags-BesluteU 765 hvarjemte
Vi 1 underdånighet förnyat det i sistnämnde Skrifvelse gjorda förbehåll, att Svenska Stats-Verket icke må belastas med någre Utgifter i och för det serskilda Departementets eller Tjenstmännens underhåll , som tillhöra Koloniens Styrelse. §. 28.
I öfverensstämmelse med 80 §:n RegeringsFormen håfve
Vi förehaft åtskillige frågor om jemnkningar och rättelser i Roteringarne uti flera
Län samt för sådana ändamål i underdånig, het öfverlemnat till Kongl. Maj:t att befordra nödige undersökningar och åtgärder, på sätt
Våra härom aflåtne Skrifvelser för serskilda fall serskildt innehålla , och hvilka Skrifvelser Vi Oss till alla delar åberope , nemligen : 1.
Den 17 sistlidne April om Roteringen vid Vesterbottens Regimente; 2.
Den 18 April om JBätsmans-Roteringen i Halland; 3.
Den 29 Maj om Båtsmans-Indelningen i Blekinge ; 4.
Den 27 Maj om Roteringen i Jemtland; och 5.
Den 22 Juni om Skånska Roteringen.
Beträffande en jemväl förekommen och af Kongl. Maj:t i Nåder framställd fråga om Båtsmans-RoteringS införande i Färentuna Härad af Stockholms Län, håfve Vi , på de skäl
Vår underdåniga Skrifvelse den 6 Juni upptager, funnit Oss dertill icke kunna samtycka, utan ansett Rotefriheten för
Häradet böra fortfara emot fullgörande af de vilkor, som för densamma äro stadgade. 765 Riksdags-Beslut et.
Vi håfve, i afseende på Reklädnadssättet för Jndelta Arméen, tagit kännedom om de KnektKontrakt, som i följd af Indelhings-Verket blifvit upprättade serskildt för hvarje Ort och Regimente af Infanteriet samt af framfarne Konun. gar stadfästade, och hvilka Kontrakt enligt Regerings-Forrnen ännu äro gällande såsom grunder för Indelnings-Verket.
Och, då Staten på det hela eller hvarje Medborgare-Klass i Samhället gemensamt åligger att deltaga i kostnaderne till Xandets försvar och säkerhet, samt det icke heller är förenligt med Knekt-Kontraktens i ofvan åberopade 80. §.
Begerings-Formen försäkrade helgd, att Staten undandrager sig fullgörandet af det hufvudsakiiga vilkor i samma Kontrakt att bestå Krono- eller Lif-Monderingen för Indelta Infanteriet, håfve Vi ansett billigt och nödigt, att Rothållarne lättas från den tyngd, dem nu i. denne del enligt Kongl.
Förordningen den 4:de Februari 1812 och serskilde träffade Ofverensltornntelser åligger.
Vi håfve fördenskull vidtagit och fastställt en ny reglering i Beklädnadsaättet vid Indelta Infanteriet saint till den Utgift , Staten såmedelst kommer att vidkännas, vid Stats-Regleringen på Förslag uppfört å Stat 9 5,000 R:dr årligen; Åberopande Vi Oss härom tili hela dess innehåll den underdåniga Skrifvelse, Vi under den 13 sistlidne Juni till Kongl.
Majt i detta amne aflåtit, §•
99- Vi håfve pröfvat alla ifrån 1815 års Urtima Riksdag hvilande, lagligen beredda, Förslag till ändring i Rikets Grundlagar samt under den il sistlidne April tili Kongl. Majit i underdå - Riksdags-Be slutet1. nighet öfverlemna*, sådana, som Vi enhälligt gillat och antagil; Oell, sedan Kongl.
Majit den 15 Juni å en del af dessa Förslag gifvit Sin Nådiga stadfästelse, komma följande sålunda fastsiälde nya Sammanfattningar af Grund-Lagarnes Stadganden , medelst hvilka de förra ärö i desse delar till all kraft och verkan upphäfne , att hädanefter såsom Grund-Lag galla. Regerings-Formen. 41. §• - - - Dör Konung, innan Thron följaren denna ålder uppnått, föres Styrelsen af Stats-Rådet med Konungslig Makt och Myndighet i Konungens Namn, intill dess Riksens Ständer sammankomma, och den Förmyndare-Styrelse , Riksens Ständer förordna , Regeringen ti 11— 4 tradt, ställande sig Stats-Rådet denna Regerings^ Form till ovilkorlig efterlefnad. 81. §• - - - Antaga icke Riks - Stånden samfält Konungens Proposition, vare den afslagen och aflemne Riksens
Ständer sitt afslag med skälen dertill skriftligen' till Konungen genom deras Talmän.
Om vid Riksdag, då Grundlagsfrågor lagligen kunna afgöras, ytterligare uppskof föreslås, må det ej ega rum utan Konungens och alla Fyra Riks-Ståndens sammanstämmade Beslut. Trychjrikets-Förordningen. 3; §. - - - 9:0. - - - Förbrytelsen skall straffas enligt 6:te Kap. 5. §.
MissgerningsBalken jemförd med Kongl. Förordningen af den 2o Januari, 1779 och Skriften konfiskeras.
Ar Skriften ej smädlig eller förgriplig, o. s. v. tp §, 1:0.
Lagligheten af åtalade Tryckta Skrifters innehåll skall hädanefter alltid pröfyas 768 Riksdags-Beslutet, af en Jury eller Nämnd, bestående af Nio Per. söner , hvilka sammanträda vid den Domstol, der brott emot denna Lag åtalas, och der, genom förhör med Parterne, åklagarens slutpåstående och den tilltalades förklaring , ransakningen fullbordas bör, 4:0.
Jemte en kort och noga' bestämd skrifti lig sammanfattning af målets beskaffenhet och skick, bör Domaren då för Nämnden framställa denna fråga:
Ar Skriften brottslig efter det Lagens rum , åklagaren åberopat ?
Och må Nämnden, sedan Domstolens Ordförande och Ledamöter afträdt , icke åtskiljas innan densamma med Ja och Nej röstat.
Till den åklagades fällande fordras minst Två Tredjedelar af rösterna; I annat! fall vare han frikänd. 6:0, Förbrytelser emot denna Lag upptagas i Stockholm vid Kämners-Rätterne, o, s. v. 7:0, Sedan Nämndens Utlåtande således-biifvit inhemtadt , pröfve och afgöre
Domaren saken o- s. v- — -— (se b
Finner Hof-Kansleren eller dess' Omj bud sig befogad o. s, v, (se 7:de mom, i förra T ryckfrihets-Förordningen.) §. 3°- Såsom Till ägg till den emellan Sverige och Norrige vid Riksdagen i Stockholm den 6 Augusti 1815 och af Stor-Thinget i Christiania dea |r förutgångne Juli fastställde] samt af Kongl, Majit under förstnämnde dag antagne och bekräf - Riksdags-Beslutet. tade Riks Akt, har af Kongl. Majit genom Nådig Proposition den 21 sistlidne
Maj blifvit
Oss föreslagen en Lag för Tryckfrihetens utöfning Nationerne inbördes emellan, hvaröfver Kongl. Maj:t äskat Vårt .Beslut för att Norriges Rikes nu församlade Stor-Thing meddelas.
Och, då
Vi häruti röjt den visa omsorg, att, äfven med hänsigt till braket af yttrande-rätten i tryckta Skrifter, bereda Grundlags-helgd åt Rikenas ömsesidiga förhållanden, och att ytterligare trygga Brödra-Folkens Förbund genom befästandet af deras aktning för hvarandra, håfve Vi, i stöd af det vid 1815 års Riksdag fattade samt uti Riksdags-Beslutets 3 §. intagna Beslut, att frågor, som angå Föreningen emellan Sverige och Norrige, kunna vid samma Riksdag, dåde väckas, till afgörande förekomma, utan att till nästa Riksdag behöfva hänskjutas, för
Vår del nu antagit i förrberörda ämne en sådan Lag, som Vår underdåga Skrifvelse den 8 i denne månad innehåller, med vilkor att samma Lag af Norriges Rikes Stor-Thing likaledes godkännes. §• 3 R Med den i 87 och 88 §§.
Regeringsformen oss förbehållne rätt, att gemensamt med Kongl. Majit stifta Allmän Civil- och Criminal- samt Kyrko-Lag, sådan förut stiftad
Lag förändra och förklaring deröfver gifva, håfve Vi gillat och godkänt såsom ständig
Lag följande Förklaringar öfver Lagens rätta mening och förstånd, som Kongl..
Maj:t emellau 1815 och 1817 årens Riksdagar i Nåder meddelt och utfärdat: 1.
Den 10 Maj 1815.
Kungörelse, att, i öfverensstämmelse med 11. §. ut» Kongl. Förord - 77» Riksåags-Beslutet. ningen angående Fylleri ocfi Dryckenskap den 24 Mars 1813, Konungens Befallningshafvande uti alla öfriga Poliri-mål, hvilka enligt
Fötfaltningarne af dem höra upptagas och afgöras, ma höra vittnen eller låta höra dem hos Häradshöfdingen i Orten med t il 1 kalladt biträde af sune Nämndemän; 2.
Den 13 Mars 1816.
Förklaring, att Legd Bevärings-karl, som tager ytterligare Lega till tjenst bland Bevärings-Mauskapet, hvilket brott lämpligast kan hänföras till hvad Lagen i 14 Kap. 3 j. Handels-Balken stadgar orri Tjenstehjon, som låter städja sig till 2:ne Husbönder, skall, utom ersättning och skyldighet att återgälda den sist uppburne
Legan eller, i händelse han låtit lega sig af flere, hvad han af desse emottagit, jemväl böta så mycket som svarar emot den utfå'ste Legan och öfriga förmåner för ett års tid, hvilka böter fördelas till Treskiftes emellan Kongl. Majt och Kronan, Häradet el ler Staden och Målsegaren, samt, i brist af tillgång, förvandlas till fängelse vid vatten och bröd enligt 5 Kap.
StraffBailcen; 3.
Den 22 Maj 1816.
Skrifvelse, till Rikets Hof och Ofver-Rätter , att den Under-Domare, sorn, .'när fortsättningen af ransakning öfver iiaktad person förvises till annan Domstol, underlåter att till Kongl. Majits Befallningshafvande eller denne sednare
Domstolen aflemna Ha. ullingarne inom den uti Kongl. Brefven,den 18 November 1762 och 15 April 1774 utsatte tielskall anses förfallen till enahanda ansvar, sorn för dröjsmål med ransakningars insändande tili Öfver mätt i underställda Brottmål är stadgadt: Riksdags-Beslutet* 771 4.
Den 26 Februari 1817.
Ure/till HofEätterne, att Straff för Fick-stöld ej bör tillämpas, dä den, från hvilken stöld ur ficka skett, derunder varit sofvande; 5.
Den 27 Mars 1817.
Förklaring, att un-’ der det 1 Kongl.
Kungörelsen den 2 Augusti 1792 stadgade Förbud emot tryckte Assignationer, och ansvar om de utfärdas, böra äfven graverade Assignationer eller Invisningar från enskilde på enskilde personer anses inbegripne; dock att åtal icke eger rum emot de enskilde, sorn dittills graverade
Assignationer utgifvitj men alla dylika i omlopp borde inlösas inom Atta Månader efter Förklaringens kungörande i hvarje Ort; 6.
Den 8 Maj 1817.
Förklaring öfver Försäkrings- och Hafveri Stadgan den 2 Oktober J750 3 Art. 3 Afdeln. 7 att, när
Skepp blifvit af våda läck eller stött på grund eller mot klippor så att resan icke kan fortsättas innan det är åter iståndsdtt, böra de omkostningar, som användas till Skeppets bringande af grund och till Skepps-Varf samt Lastens lossande och äter intagande iemte de så kallade Nödhamns-omk,ost~ ntngarne, efter öfligt bruk, räknas till gemensamt Hafveri, men botande af sjelfva skadan till Skeppet enskildt, genom hvilken Förklaring de i 2 Art- 2 §. 1 morn. om enskildt Hafveri förekommande Orden ”utan att Laddningen tarfvar ''lossas"’ skola såsom u/eslutne anses; samt 7.
Den 8 Oktober 1817.
Skrifvelse till HofRätterne, att i öfverensstämmelse med 13 Kap. 4 §. Giftermåls-Balken, Lysning efter förrymd Maka ej bor af Domaren beviljas utan att han 772 Riksdags-Beslutet. förut genom Presterskapet och and re vederbcirandes hörande, som kunna meddela nödiga upplysningar, erhållit säkerhet, att den tilltalade •verkligen, förlupit sin Maka, Samt Domaren, så vidt möjligt är, känner hans vistelseort, orsakerne till hans frånvaro och begge Makarnes förra sammanlefnad, S- 32- I den ordning, Regerings-Formen föreskrifver, håfve Vi, dels med anledning af Kongl. Maj:is Nådiga Propositioner, dels ined Kongl. Majus till de af Oss i underdånighet ingifna Förslag på Riks-Salen aflemnade Nådiga samtycke, fattat följande Beslut till förändring eller tolkning af Allmänna Lagens rum. Giftermåls-Balken.
8 Kap, x /. blifver hädanefter lydande sålunda: , ”Vilja
Man eller Qvinna, der hon Enka ”är, eller Giftoman å Mos vägnar, göra Förord ’sig emellan före Äktenskapet; då skola de det ”skriftligen och med tvenne vittnen upprätta in";na*i Vigsel sker.
Ej må Förord göras om an. ”nät än Makarnes Giftorätt, eller till förfång för ”dem, som bättre rätt till Egendomen å den tid ”hafva, f— Äktenskaps-Förord skall öppet ingif”vas till Rätten i den ort, der Makarne hafva ”sitt bo och hemvist, eller sälta sig neder att bo, ”i Staden inom Åttonde dagen och på Landet nästa Ting, sedan Vigsel skett; och late Rät’’ten det i Protokollet införas:
Är Vigsel å andrian Ort förrättad, och kan förthy den Lagföljd ”ej ske, som nu föreskrifven. är, då skall För - Riksdags.
Beslutet i 773 ”ord, inom sagde tid, hos Rätten i vignings-or”ten företes och varde det, då Makarne till bo”nings-orten kommit, sist inom En månad i Stad, ”och å .Landet vid det Ting, sorn näst efter Tre ”månader infaller, tili rätter Domstol ingifvet, ”med Bevis af Rätten i vignings-orten, att det ”der företedt varit.
Ar ej med Förord så förfaret, som nu sagdt är; vare det kraftlöst.
Hvar, ”sorn begär, ege att hos Rätten undfå del af Äktenskaps- Förord.” 12.
Kap. i. och 2. §. §.
Öfver desse §. §; håfve Vi beslutit en sådan förklaring:
Att den föreskrift, i. §:n innehåller, det Enkling eller Enka ej må vigas till nytt Gifteimål förr än Afvitring lagliga skedd är, skall anses upfyld då Enkling eller Enka för Presten , sorn förrättar Vigseln, med behörige Handlingar visar, det
Qvarlåtenskapen efter hans eller hennes aflidna Maka är fuppteknad och Poet emellan den efterlefvande och den dödas Arfvingar deladt, utan att Presten behöfver ingå i forskning om Upptekningens och Delningens laglighet eller huruvida, på grund af den sistnämnde, hvarje Arfvinge utfått hvad honom dervid blifvit tillagdt: