Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ersättningskarl må endast tagas bland dem, som fullgjort sin egen beväringspligt och äro inora tretiofyra års ålder, så framt icke sådan karl antingen i krigstjenst eller såsom bevärings-skyldig bevistat minst två öfningsmöten, i hvilka foll han må ända tiil tretiosju års ålder kunna antagas. § 13
Den i 3 § omförmälda del af sjöbeväringen ege ock rättighet att, till fullgörande af beväringspligten, annan karl i sitt ställe lega, med vilkor att den legde har fullgjort sin egen beväringspligt, är duglig sjömon eller maskinist, välfräjdad och icke öfver 40 år gammal. § 16 Bevärings-skyldig, som sätter legd karl i sitt ställe, ansvare för legokarlens inställande under fanan vid uppbåd lill tjenstgöring, med påföljd, i fall den legde utan sjukdomsförfall uteblifver, alt antingen inom 14 dagar anskaffa annan behörig legokarl eller ock sjelf träda i tjenst § 17.
Den legde och behörigen godkände karlen inträder i alla de skyldigheter, som med afseende å beväringspligten åligga den, af hvilken han blifvit legd; samt åtnjuter enahanda rättigheter och förmåner, som de beväriugs-skyldige. g 18 Kongl, Maj:Is Nåd Proposition M 67. 35 § 18.
Har legd beväringskarl tagit ytterligare lega, för att bland beväringsmanskapet ingå, vare endast det först träffade legoaftalet giltigt; och skall legokarlen för sädant fall, till den fördelning som nedan stadgas, böta det belopp, som svarar emot den lega och öfriga förmäner för ett ärs tid, hvilka blifvit betingade med den, som först legde.
Saknas tillgäng till böternas gäldande, skola de, enligt den i allmänna lagen utsatta grund, till fängelse vid vatten och bröd förvandlas.
Derjemte vare legokarl skyldig ersätta skadan och återbära den sist uppburna legan, eller, om han af Sera låtit sig ytterligare legas, hvad han af dem emotlagit. lil Art.
Om beväringsmanskapets anteckning och redovisning m. m. § 19.
Vederbörande mantals- och skattskrifningsförrättare åligger att, genast efter det mantals-skrifningarna blifvit afslutade, med ledning af de, likmätigt gällande bevillnings—stadga, utaf presterskapet uppgjorda förteckningar jemte mantalslängderna, i enlighet med bifogade formulär, upprätta fullständiga listor på alla i hvarje stad och socken inom utskrifningsåldern varande ynglingar och dem, som i öfrigt äro beväringspligt underkastade med uppgift på de bevärings-skyldiges hemvist samt dopoch faders- eller tillnamn utan förkortning. Mom. 2.
Inom årets slut skola dessa listor, för att granskas, öfversändas till vederbörande Pastors-embeten, hvilka genom anteckning å listorna böra upplysa, dels om någon af deruti upptagna bevärings-skyldige allidit eller afflyttat lill annan ort, som, då den känd är, bör uppgifvas; dels äfven om och hvilka bevärings-skyldige, utom de å listorna upptagne, efter mantals-skrifningen inflyttat; i församlingen; hvarefter de sålunda behandlade listorna bekräftas med vederbörande Pastorers underskrift och af dem inom den 15 påföljande Januari till skattskrifningsförrättaren återsändas.
Inom samma månads utgång skall skattskrifningsförrättaren till Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande insända ej allenast dessa listor, transporterade och summerade, utan ock ett för hvarje fögderi eller stad uppgjordt sammandrag af dem; allt vid vite af 3 Riksdaler Riksmynt för hvarje dag, som dermed fördröjes § 20.
Mom. I.
På sätt Kongi.
Maj:ts nådiga Förordning om beväringsmanskapets mönstringar m. m. närmare bestämmer, läte Kongl. Maj:ts Befallningshafvande sedermera upprätta icke allenast fullständiga möustringsrullor, utan ock, sedan årets Bih. till R.
Prot. 1859 & 1860. 1 Sami. 1 Åfd. 2 Band. 3 Haft. 5 5 4 Kongl. Majus Nåd.
Proposition JK 6“7. mönstringar och möten äro afslutade, förslag öfver det inom länet då befintliga, till arméens eller flottans bevärings-områden hörande beväringsmanskap af alla fem klasserna, hvilka förslag sednast inom den lä^Augusti hvarje är skola till Kongl. Maj:t genom vederbörande Stats-departement i underdånighet insändas.
Morn 2.
För Stockholm skall Öfver-ståthållaren och för öfriga sjöstäder vederbörande Magistrat inom den 9 Februari hvarje år till Sjöförsvars-departementet insända specifik uppgift å antalet, af de i staden skattskrifna eller för öfrigt i dess sjömansrullor inskrifna bevärings-skyldige sjökapitener, styrmän och sjöfolk af handelsflottan samt maskinister å enskilda personers eller bolags ångfartyg.
Dessa maskinister skall det fördenskull hädanefter åligga alt låta sig å sjömanshus eller i magistraternas rullor öfver sjöfolket inskrifvas, och dessutom, så vida de finnas inom riket och fortfarande utöfva sitt yrke, att en gång hvarje år till sjömanshuset eller Magistraten anmäla sin vistelseort och den sjöfart, de för året eller tillfället antagit. § 21.
I afseende å de besigtningar, som till utrönande af de utskrifnes duglighet till krigstjenst komma att anställas, äfvensom rörande de mönstringar, beväringsmanskapet skall undergå, och hvad mera vid dess uppbådande blifver nödigt att iakttaga, lände till efterrättelse hvad derom är elier kan blifva i nåder stadgadt.
IV Art.
Om beväringsmanskapets uttagning till tjenstgöring samt örn dess skyldigheter och ansvar derunder. § 22.
Från vissa områden af riket skall beväringsmanskapet uttagas för flottans och från vissa för arméens behof.
Flottans områden utgöras af Blekinge län, Wester-Norrlands län med undantag af fjellsocknarna, Öland, Södra Möre fögderi af Kalmar län, samt de omedelbart till hafvet gränsande eller i skärgårdarna belägna socknar i såväl återstående delen af sistnämnde län, som öfriga kustlän, undantagandes Norrbottens och Westerbottens län; äfvensom alla städer vid hafvet, med undantag af Stockholm, Göteborg, Umeå, Luleå, Piteå och Haparanda; allt på sätt denna författning vid— fogad förteckning närmare utvisar.
Arméens beväringsområden åter upptaga alla delar af riket, som icke, enligt hvad här ofvan stadgas, skola lemna sjöbeväringsmauskap; dock att äfven inom Kongl. Maj.tn Nåd.
Proposition M GI - SS 3rméens områden bosalte sjökapitener, styrmän och sjöfolk af handelsflottan samt maskinister 8 enskilda personers eller bolags ångfartyg tillhöra sjöbeväringen. § 23.
/ Beväringsmanskapet skall användas till förstärkande af arméen* och flottans så väl värfvade som indelta trupper, eller ock utgöra särskilda korpser under särskildt befäl; enligt hvad af Kongl Majit derom, i förhållande till regementenas och korpsernas styrka, särskildt i nåder förordnas.
I arméens beväringsområden, der, jemte infanteri, äfven kavalleri, artilleri eller ingeniörtrupp finnes, bör vid infallande mönstring utses och bestämmas, hvilka bevärings-skyldige skola tilldelas kavalleriet, artilleriet eller ingeniörtruppen, hvartill dock i främsta rummet böra uttagas sädane, som sjelfve önska tjena vid det ena eller andra vapnet, såvida de i öfrigt äro dertill duglige. § 24- Mom. /.
Nar rikets försvar del påkallar, skola, på Kongl Maj:ts derom gifna nådiga befallning, ovägerligen utgå antingen alla beväringsklasserna eller ock större eller mindre del af den eller de klasser, Kongl.
Majit pröfvar nödigt uppbåda, vare sig från hela riket eller endast från vissa landsorter, utan afseende på huruvida eller till huru stor del beväringen inom rikets öfriga landskap kallas till vapen.
Deremot må i fredstid, när det i förestående moment omförmälda förhållande icke inträffar, till vapenöfning endast uppbådas manskap, hörande till första och andra beväringsklasserna.
Har beväringsskyldig af laga förfall varit hindrad att sig till mön string inställa, skall, om han vid sednare mönstring approbera* och till vapenöfning, enligt hvad hör nedan stadgas, uttages, honom åligga att, utan afseende å hvilken klass han för öfrigt tillhör, med beväringsmanskapet af första och andra klassen undergå vapenöfning i två år, derest icke hans beväringsålder före andra vapenöfningsåret tilländagått.
Har beväringsskyldig af laga förfall varit hindrad att bevista öfningsmÖte» vare lag samma. § 23.
Morn 1 Beväringsmanskap, som blifvit approberadt och icke medelst afgift* erläggande vunnit befrielse från vapenöfning, skall under fredstid i två på hvarandra följande år'under föreskrifven tid vapenöfning undergå; dock med det undantag, som i I morn af 26 § stadgas. 36 Kongl. Maj.ts Nåd.
Proposition Ni 67. Mom. 2.
I händelse af uppbåd till krigstjenstgöring skola deremot alla bevärings-skyldige vara pligtige att, när så påfordras, sjelfve eller genom författningsenligt legd karl inställa sig under fanan, för att. om Kongl. Majit så pröfvar nödigt, inträda i aktiv tjenstgöring. § 26. Mom. 1.
Den uti 3 § omförmälda del af sjöbeväringen, hvilken har en utsträckt bevarings-skyldighet, är befriad frän all vapenöfning eller tjenstgöringsskyldighet i fredstid.
Derjemte skola sjökapitener och styrmän af handelsflottan samt maskinister å ångfartyg, hvilka under krigstid såsom beväring tjenstgöra å örlogsflottan, der användas: de förra såsom befäl eller underbefäl, och maskinisten^ i maskinistbefattning eller, om de dertill anses lämpliga och skickliga, såsom maskinistofficerare. § 27.
För att ur beväringsmanskapet bilda tillgång på befälsämnen, bör, på de vilkor och i den ordning, som uti Kongl. Maj:ts nådiga Förordning om beväringsmanskapets mönstringar m. m. särskildt i sådant afseende varder stadgadt, med de bevärings-skyldige, hvilka anses dertill lämplige, öfverenskommelse träffas om den utvidgade eller förlängda tjenstgöringsskyldighet, som för nämnda ändamål erfordras.
De benämnas Bevärings eliter. § 28.
Angående bevärings-eliternas tjenstgöringsskyldighet och entledigande m. m varder jemväl uti nyssnämnda nådiga Förordning stadgadt.
Bevärings-elit, som af en eller annan orsak upphör att i sådan egenskap tjenstgöra, vare i afseende å allmänna beväringspligtens fullgörande att anse lika med den. som icke bland eliterna ingått. § 29.
Vid uppbåd till vapenöfning skall bevärings-skyldig tillhöra det vapen eller den korps, inom hvars beväringsområde han vid mönstrings- och uppbådstillfället är mantalsskrifven eller har sin vistelse, utan afseende derå, att han tilläfventyrs förut undergått vapenöfning vid annat regemente eller korps. § 30.
Skulle bland beväringsmanskapet finnas vanfrejdade eller för liderlighet kända Kongl. Maj:/s Nåd.
Proposition Jtä 67.
S7 personer, må de kunna uteslutas ur led med de öfrige bevärings-skvldige, och antingen särskildt vapenöfvas eller till andra lämpliga arbeten användas. § 31 Beväringsmanskapet skall under dess tjenstgöring vara befriadt från alla arbetskommenderingar, af hvad beskaffenhet som helst; sådana arbeten likväl undantagna, som under tjenstgöring i fält. förefalla och till fältarbeten vanligen räknas § 32. Mom. 1.
Beväringsmanskapet skall, sedan det till tjenst blifvit uppbådadt, vara underkastadt samma lydnad och skyldigheter, som åligga öfriga krigsmakten enligt författningar och krigsartiklar, efter hvilka förbrytelser deremot äfven korn ma att bestraffas; skolande beväringsmanskapet vara till iakttagande af dessa skyldigheter förbundet, intilldess detsamma, från mötes- till samlingsplatserna återfördt, varder derifrån af vederbörande befäl hemförlofvodt. Morn. 2.
Enahanda skyldigheter åligga under all tjenstgöring jemväl bevärings-eliterne, hvilka derjemte utom tjensten äro förbundne att visa förmän heder och aktningf brister bevärings-elit deruti eller uteblifver han utan anmäldt eller giltigt hinder längre eller kortare tid från öfningsmöte, ansvare han jemväl derför enligt krigslagarne.
I § 33.
Om någon bevärings-skyldig eller legokarl, i afsigt att undandraga sig beväringspligten rymmer eller afstvmpar sig någon lem, skall han straffas enligt krigslagarne; och bör uti krigstid tillika, i fall lian eger förmögenhet, så stor del deraf, som nödig blifver, användas till legande af duglig ersättningskarl i hans ställe.
Eli fredstid erlägges af sådan bevärings-skyldig uti böter ett belopp, sva rande emot årets vapenöfningsfrihets-afgift.
V Ari.
Om beväringsmanskapets underhåll, utredning och öfriga förmåner. § 34.
Då beväringsmanskapet till vapenöfning eller till rikets försvar uppbådas, skall dess underhåll af Kongl. Majrt och Kronan bcsörjas, äfvensom ock 58 Kongl. MnjUs Nåd.
Proposition M 67. manskapet på Kronans bekostnad förses med erforderlig beklädnad, beväring och annan utrustning; allt pä sätt i gällande författningar är derom bestämdt. Morn. 2.
Sammalunda skall ock beväringsmanskapets elit-korps, med undantag af de till under-officerare konstituerade, under ali tjenstgöring beklädas, utrustas och underhållas af Kongl. Majit och Kronan; hvarjemte alla lill elit-korpsen börande erhålla arfvoden, i enlighet med hvad derom särskildt stadgadt är.
De bland elit-korpsen till under-officerare konstituerade erhålla dagtraktamente enligt Rese-reglementet, samt dessutom, till anskaffning och underhåll af uniforms-persedlar, visst beklädnads-bidrag.
Morn 3.
Det i 3 § omnämnda sjöfolk af handelsflottan erhåller under tjenstgörings-tiden af Kronan underhåll och, med undantag af beklädnad, äfven nödig utredning, samt derjemte den månads-hyra, som i enrollerings- orten är gångbar.
Bevärings-skvldige sjökapitener och styrmän af handelsflottan, hvilka under krigstid såsom befäl eller under-befäl å flottan användas, äfvensom till maskinistofficerare befordrade maskinister, skola under tjänstgöringstiden erhålla lön och dagtraktamente, i likhet med deras vederlikar å flottans ordinarie stat. samt dessutom, til! anskaffande af uniforms persedlar m. m i ekiperings-penningar ett be lopp, motsvarande tre månaders lön.
Öfrige å flottan såsom sjöbeväring anställde maskinister skola erhålla sjöaflöning och månadslön; öfver-maskinisierne såsom flagg-under-officerare och undermaskinisterne såsom under officerare af lägsta grad, så vida de icke hellre önska tjenstgöra för månadshvra, i hvilken händelse de erhålla aflönings-förmåner till lika belopp med hvad de å enskildes ångfartyg bevisligen sednast åtnjutit. % 3ä. Mom. 1.
Allt beväringsmanskap befrias i krigstid från erläggande af bevillning och mantalspenningar för det år, hvarunder det gör minst tre månaders garnisons- eller fält-tjenst; äfvensom delta manskap skall ega lika rätt till gratialer och pensioner, sorn ordinarie soldater och sjömän i lika belägenhet.
De af landt- och sjö-beväringen, som varit i egenskap af befäl eller underbefäl använde, skola jemväl åtnjuta samma förmåner i anseende till gratialer och pensioner, som tillkomma arméens eller flottans eget befäl och underbefäl inom motsvarande grader. § 36.
Af alla de vitén och böter, som enligt bevärings-författningarna ådömas, skal! ena hälften tillfalla åklagaren, men den andra hälften afsättas till bildande af en Invalid- eller Pensionsfond för dem af beväringsmanskapet, som under tjenstgöring erhållit sådan skada, alt de derigenom blifvit i mer eller mindre mån oförmögne att Kongl. Maj:ls Nåd.
Proposition jM 67.
59 sig med arbete försörja, samt för i krig aflidne beväringskarlars enkor och barn; dock utan att sådant för närvarande medför någon rubbning af den beväringsmanskapet i föregående § tillförsäkrade1 rätt til! understöd från krigsmanshuskassan eller Amiralitets-krigsmanskassan.
I öfrigt ankommer på rikets innevånare sjelfve att genom frivilliga sammanskott samla invalidkassor, helst inom små distrikt, till ytterligare understöd för blesserade af beväringsmanskapet samt de i krig aflidnes enkor och barn. § 57.
Beväringsmanskapet skall njuta deri sorgfälligaste omvårdnad till bibehållande af helsa och krafter, äfvensom de, hvilka genom håg och fallenhet för krigare-yrket, ordentlig lefnad och god vandel under tjenstgör ingen sig utmärka, skoia ihågkom mas till lämplig vidare befordran inom krigareståndet.
VI Art.
Allmdnnna bestämmelser, § 38. Mom. 1.
Den, som till deltagande i allmänna beväringen ulskrilven är eller såsom bevärings-elit är anställd, skall, utan hinder af husbonde eller mästare, om han i tjenst eller lära antagen är, i behörig tid sig till mönstring, vapenöfning eller annan tjenstgöring inställa; men blifver han icke i verklig krigstjenst nyttjad, utan var der från tjenstgöringen hemförlofvad under den tid, städsel—af tal eller arbetskontrakt omfattar, bör harr, för fullgörande af sin förbindelse, ofördröjligen anmäla sig hos husbonden eller mästaren.
Har han för vapenöfningen eller tjenstgöringen varit frånvarande endast en kortare tid, högst 8 veckor, vare han berättigad att i tjensten återgå; men i annat fall må det på husbonden eller mästaren ankomma att honom i tjensten återtaga eller icke.
Hvad här blifvit stadgadt om beväringsskyldig, som i verklig krigstjenst nyttjas, gälle äfven under samma förhållanden för lego- eller ersättningskarl. Mom. 2.
Bevärings-elit åligger att, vid städsel—aftals eller arbetskontrakts uppgörande eller, om han då ännu icke blifvit till elit antagen, genast vid återkomsten från det möte, der sådant skett, för husbonde eller mästare anmäla, det hon är så som elit anställd, vid påföljd, om detta underlåtes, att husbonden eller mästaren eger att, såsom ersättning för den tid eliten varit från arbetet borta utöfver hvad honom såsom bevärings-skyldig i allmänhet ålegat, å lönen afdraga det belopp, som motsvarar värdet af sålunda försummade dagsverken, efter årets markegångspris.
Hur åter bevärings-elit sådan anmälan behörigen fullgjort, vare han ej till dylik ersättnings-skyldighet förpligtad, der ej annorlunda blifvit särskildt öfverenskomma!. io Kongl. Maj:Is Nåd.
Proposition JV3 67. § 39 Mom. /.
Vid uppbåd til! mönstring, vapenöfning eller krig skall såsom laga förfall anses: om man är sjuk; om man i Kongl Maj:ts och rikets tjenst är uppbådad eller farén; om man i häkte sitter; om man af fiende, vådeld, eller vattunöd hindras; vederbörande dock obetaget att, då andra än nu sagda förfall förebärns, pröfva, om de äro af den vigt, att de såsom ursäkt gälla må.
Slom. 2.
Utom de i föregående moment uppräknade omständigheter, skall, så vidt angår den i 3 § omnämnda del af sjöbeväringen, såsom laga förfall för inställelse till sjökrigstjenst räknas: att vara pä utrikes sjöresa stadd; eller på inrikes sjöresa för tillfället från sin hemort afliigsnad; eller före den dag, sjöbeväringen eller någon del deraf blifvit, genom allmän kungörelse, till krigstjenstgöring kallad, vara å fartyg inmönstrad till förestående sjöresa ; eller ock att genom kontrakt eller annan laglig öfverenskommelse redan tillförene hafva förbundit sig att någon viss, ännu ej tilländalupen tid tjena enskild man eller bolag å dess fartyg; inträdande dock skyldigheten till sjökrigstjenst i de tre första fallen den dag efter resans slut, då sjölagen medgifver befrielse från den innehafvande enskilda sjörensten; samt i sisla fallet 30 dagar efter det fartyget första gången kommit i Svensk hamn, sedan sjö— beväringens kallande till krigstjenst kungjordt är eller krigsförklaring blifvit utfärdad. § 40.
Den stående arméens rättighet att värfva och rekrytera äfven bland de bevörings-skyldige fortfar, och anses den bevärings-skyldige, som tjenar för nummer i den stående arméen, derigenom uppfylla sin beväringspligt; börande dock härvid noga iakttagas, att, sedan någon del af beväringsmanskapet blifvit till rikets försvar uppbådad och inmönstrad, ingen sålunda utskrifvet» får för arméen eller flottan anvärfvas eller till indelta urméens äe!
Ier flottans kompletterande vid krigets utbrott användas. § 41- Mom. 1.
Sedan, vid utbrott af krig, indelta arméen eller båtsraanshållet enligt gällande författningar blifvit kompletterade, upphör, under den tid kriget varar, rust- och iotehållares rekryterings-skyldighet, hvilken deremot, efter återställd fred, vidtager tre månader sedan trupperna återkommit lili sin hemort, så framt Kongl.
Maj:t ej af särskilda omständigheter skulle i nåder finna godt att en längre vakanstid lillåto. Mom. 2.
Alla vid!?
indelta arméen och båtsmanshåll^ under krig uppkommande vakanser skola genast fyllas med beväringsmanskap, hvilket dock endast må tillsvidare Kongl. MajUs Nåd.
M 67.
41 tillsvidare uti de ledigblifna ordinarie numren insättas, så vida ej beväringskarlen efter sluta dt krig åstundar att, på de i sednaste legokontrakt betingade vilkor, i numret qvarstå; i hvilket fall sådant ej må af rust- eller rotehållaren förvägras, utan dylikt med beväringskarl fyldt nummer i allt anses såsom behörigen rekryteradt, med deraf följande ömsesidiga rättigheter och skyldigheter. § 42.
Med beväringsmanskap, som fullgjort sin beväringspligt eller som under tjänstetiden af hvad orsak som helst blifver från tjensten skildt och enlledigadt, förhålles i afseende å laga försvar, efter hvad derom i allmänhet stadgadt är. § 43.
Hvad här ofvan finnes i nåder stadgadt, medför icke någon rubbning af na-, tional-beväringen på Gottland, sådan densamma är elior framdeles kan blifva ordnad.
Denna författning skall från och med 1861 års början lända till efterrättelse; dock må de i 3 och 4 §§ tillkomna nya stadganden icke tillämpas pft dem, som derförinnan inträdt i bevärings-skyldigheten eller inmönstrade blifvit.
Bilt. till H. St.
Prot. 1859 A 1860. i Samt. 1 Afil. 2 liand 3 Httft. 6 Kongl. Maj:ts Nåd.
Proposition As 61.
Tabell. som onder fastställda fem klasser utvisar, i forsta kolumnen, deras födelseår, som vid 1860 års början äro underkastade utskrifning och, i andra kolumnen, det årtal, med hvars utgång de äro berättigade att från allmänna beväringen entledigas, så frami de behörigen fullgjort sin beväringspiigt.
Vid 18(i0 års början underkastade utskrifning till Nationalbeväringen.
Födde inom nedanskrifna år.
Entledigas med slutet af nedanstående år, så framt hevärings- pligten blifvit behörigen fullgjord.
Första klassen ynglingar af 20 år Andra klassen, » af 21 år Tredje klassen, » af 22 år Fjerde klassen. » af 23 år . ....
Femte klassen, » af 24 år 1839 1838 1837 1836 1835 1864 1863 1862 1861 1860 Vid 1861 Sirs början, dä de, som hora till nästföregående årets femte klass, entledigas frän beväringen, förändras klasserna på sätt som följer:
Första klassen, ynglingar af 20 år Andra klassen, » af 21 år Tredje klassen, » af 22 år Fjerde klassen, » af 23 är . . . •
Femte klassen, » af 24 år 1840 1839 1838 1837 1836 1865 1864 1863 1862 1861 och sä vidare, år efter annat Kongl. Maj:t» Nåd.
Proposition M 67. ii Förteckning å de län, fögderier, socknar samt sjöstäder, hvilkas Bevärings-skyldige hörn till Flottan.
Fögderi. i Socken.
Göteborgs och Bohus.
Norrvikens.
Lommelanda.
Hogdals.
Näsinge.
Skee Kärnö. Lurs Tanums Qville.
Svenneby Bottna.
Sunnervikens.
Tossene.
Askums.
Grafvarnes och Kongshamn*.
Bro. Brasta.
I Lyse.
Lysekihl*.
| Häby.
Forss Skredsviks.
Bäfve.
Herresta.
Högäs.
| Bokenäs [
Dragsmarks.
Oroust* och Tjörns. i Fiskebäckskil*.
Grundsunds Kongl. Maj:tx Nåd.
Proposition M 61 Län.
Fögderi.
Orousts och Tjörns.
Morlanda Gullholmens.
Tegneby.
Långeland».
Stala.
Käringöns.
Mållösund». Walla.
Klöfvedals.
Stenkyrka.
Tjörnshufvuds gens.
Klädesholms. eller Rennan- , 1 Inlands Forshälla.
Restered» Ljungs.
Ödsmåls.
Norum.
Jorlanda.
Solberga.
Holta Lycke.
Häresta Thorsby. I i Göteborgs.
Alla sockname smgs härad.
Alla sockname härad.
Carl Johans.
Frölunda.
Askims. i Vestra Hi- i Ö»tra Hisings Fjäre Styrsjö.
Släps. Walda.
Hanhals Onsala, Kongl. Majlis Nåd.
Christianstads.
Fjäre.
Warbergs Halmstads Laholms.
Norra och Södra Asbo samt Bjäre.
Ingelsta och Järresta.
Ölmevalla Landa.
Frillesås. Wärö Stråvalla.
Åhs. Torpa.
Lindbergs.
Träslöfs.
Tvååkers.
Morups.
Stafsinge Skrea.
Estra.
Steninge Harplinge.
Söndrums, Wapnö.
Snöstorps.
Trönninge.
Edsberga.
Laholms Landtförsamling.
Skummeslöfs.
Östra Karups.
Tjärby.
Båstads.
: Westra Karups, Houfs. Torekows. Grefwie.
Forslöfs ' Barkåkra.
Höja.
| Ströfvelstorps | Köpinge.
Ingelstorps Walleberga Kongl. Majus Nåd.
Christianstads 1 Ingelsta och Järresta.
Löderups.
Borreby.
Hoby. Nöbbelöfs.
Cimbrits.
Gladsax.
Willands och Gärds Rörrums. samt Albo. Melby.
Hvitaby.
Raflunda. ! i Maglehems Åhus Ljungby Gualöfs.
Ivetofta.
Malmöhu» Luggude, Rönnebergs Malinge. och Onsjö.
Farhults.
Jonstorps Brunby. Wäsby. % Wikens.
Allerums. Helsingborgs Landtförsamling.
Råhus.
Qvistofta.
Glumslöfs Heislöfs Öija.
Tofta. S:t Ibbs på Hven.
Torna, Bara och Har- Saxtorps. i jagers. Westra Carleby, Hofterups.
Baisebäcks.
Löddeköpinge.
Fledje.
Maj is Nåd.
Proposition Jti 67. 47 Län.
Malmöhu» Torna, Bara och Har- Flettje. jagers.
Lomma.
Bui löfs Oxie, Sk > tts och Wem- Fosie. i i 1 menhög».
' Hyllie.
Bunkeflod».
Klagstorps.
Tygelsjö.
Gessie.
Eskilstorps.
Hvellinge.
Stora Hammais Rengs. Maglerups Trelleborgs.
Dalköpinge.
G islöfs. 1 Simlinge Lilla Isie.
Östra Torps.
Hemmesdynge.