Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då Herr Grefven och LandtMarskalken nu borde för Ridderskapet och Adelil framställa sifl öfverty - Den 5 Maj'i f, mi geise i frågan, finge Herr Grefven och LandtMarskalken förklara, att om ConstitutionsUtskottet indelt redactionen i tvenne moment eller punkter, det icke varit emot formen stridande, att afgöra hvarje moment särskilt för sig; men då §:n nu blifvit i ett sammanhang af Utskottet uppgifven, såsom ett enda Grundlagsåndringsförslag; ansåg Herr Grefven och Landt-Marskalken det icke vara med formen öfverensstämmande, att afslå en del och antaga en annan del af berörde redactiorr.
Om Ridderskapet och Adeln önskade, att sednare delen afre« dactionen måtte af alla fyra Stånden bifallas, behöfde Ridderskapet och Adeln endast antaga hela redactionen, hvarigenom sednare delen deraf komme att af alla fyra Stånden gillas.
Herr Grefven och, LandtMarskalken hemställde derefter om Ridderskapet och Adeln behagade godkänna den af CoastitutionsUtskottet föreslagne nya redaction af i3 §. i Riksdagsordningen, Bifölls.
Jag hemställer om icke, då meningarne i denna fråga åro så delade, och då det vore önskligt, att få afgjordt af högsta auctoritet, hvad som år lagligt eller ej; Ridderskapet och Adeln kunde, sedan vi nu åhört Herr Grefvens och LandtMarskaU kens proposition, som utvisar dess egen tanka, tillfrågas, om Ståndet askar en annan proposisition, eller år af annan tanka.
i Den 5 Maji f. m, Herr Grefven och Landt Marskalken ytt-* rade, att sedan han redan tillkännagifva sin öfvertygelse uti ifrågavarande ämne, samt den derpå grundade af Herr LandtMarJkalken framställde proposition, äfven blifvit''af Ridderskapet och Adeln bifallen, ansåg Herr Grefven och Landt-Marjkalken det icke vara hchöfligt, att på sätt Grefve Spens föreslagit ytterligare inhämta Ridderskapets och Adelns tanka i ämnet. §• i4.
Tillägg vid slutet. 6j Bergs Bruken, hvarunder inbegripas alla inrättningar till de Järsta forädlingar ne af Mineral-rikets producter, äga ock, jemte de af Bergscollegium privilegierade jern osli koppar manujäcturer, att inom sig till BorgareStåndet utse fullmäktige, sorn ej till annat RiksSi and höra, och hvarvid ingen må välja, o/re han ej valbar är.
Vralen skola ske inför Bergscollegium, ä den dag som allmänneligen kungöres , samt rösterne, personligen eller genom Ombud, men alltid med förseglade eller slutna sedlar af sif ne, sålunda beräknas, att privilegierad gående tillverkning af ett hundrade Skeppund Stångjern eller ett derepot svarande värde i production af annan BcrgsbruksrÖrelse, lemnar ägaren en valröst, och att sedermera tvä hundrade trettio röster utgöra en fullmägtigs börande härvid i öfrigt iakttagas, att rösterne afgifvas pä så mångå personer, som, efter förenämnde grunder af Bergscollegium t Kungörelsen blifvit utsatte, samt Den 5 Maji f. m. *5 s/t, der Bruk eller annan Bergs Bruk.sinret/In ing äges af Bolag, hvarje förut icke representerad Bolagsman röstar efter sin andel, hvilken, före.
Riksdagskallelsen, skall inför Collegiuni vara uppgifven och styrkt. fj Andra Ofrälse Manufacturister och Fabriks_ idkare pä landet, vare berättigade alt förena sig med närmaste Stad, för att der, i nion af arla egande Sladsajgifter, deltaga i Riksdagsmannava/en, och jemväl sjelfve kunna till Fullmägtige för Staden våtjas.
Denna nya redaction hade af Pris te- och BondeStånden blifvit bifallen, men a£ BorgareStåndet afslagen Herr Grefven och Landt Marskalken gjorde proposition till bifall af den föreslagna nya redaetionen; hvilken proposition med Ja besvarades. §. i5.
Samtlige inom hvarje Harad boende, beäuttrie ägare af Krono, Kronojkatte och Frälse Skattehemman välje, inom sig, ef ter hemmantalety en Riksdagsman för B o n de St ari det, hvilken ej till något annat Stånd hörer, eller någon beftällning i Rikets tjenst innehafver.
Ingen må i valet deltaga som sjelf ej valjas kan.
Vilja flere
Hårad förena sig om en fullmägtig, vare sådant dem obetaget.
Denna Redaction hade af Pråste- och BorgareStånden blifvit bifallen, men af BondeStåndet afslagen.
Den 5 Maji f. m. Herr Cederfchöld, Pehr Guflaf:
Jag får för min del tillstyrka afslag å redactionen, emedan jag ej anser BondeStåndets åsyftade uppblandning vara nyttig.
Hittills har nemligen ingen kunnat blifva Ledamot af BondeStåndet, som tillförene hört till annat Stånd, eller haft ordinarie syssla: efter denna nya redaction, skulle den fordna Borgaren eller Embefsmannen kunna blifva det.
Dessutom, föreslås: att ingen får invalet deltaga, sorn ej kan väljas; men detta strider emot 18 ($. som tillåter alla Christna Trosförvanter att i Riksdagsmannavalen deltaga, ehuru ingen person af annan främmande lära ån den Reformerta, sjelf kan blifva Riksdagsman.
Herr Grefven och handt-Mar skalken gjorde proposition till bifall af den föreslagna nya Redactionen.
Ja och Nej. Herr Lefrén, Johan Pehr; Jag tror mig för min enskilta del icke böra tillstyrka förslaget.
Mitt skål år, att jag tror det leda till att omintetgöra BondeStåndet, såsom det nu år organiseradt, Det kan vara nyttigt i en framrtid, att tillfälle lemnäs ifrågavarande personer att kunna blifva invalde,; men det bör ske så, att hvad som utmärker och earacteriserar Svenska BondeStåndet icke derföre försvinner.
Herr Grefven och LandtMorjkaIken hemställ - ’
Deri 5 MajiJ m. *7 ställde derefter, om Ridderskapet oek Adeln behagade, med ogillande af den nya redactionen, bibehålla i5 §. i Riksdagsordningen oförändrad.
Bifölls. §• »7* sista punkten.
_ Dessa medel skola för BorgareStån det al Magistraterne och, hvad sårjkildt beträffar Brukens och BergsManuf acturernes Fullmägtige, af Bergs Fogdar ne, samt för BondeStåndet af KronoFogdarne, utan särskildt arf.' yode uppbäras och redovisas.
Denna nya Redaction hade af Pråste- och Bonde-Stånden blifvit antagen, men af Borga-? reStåndet ogillad.
Och blef berörde nya Redaction, uppå gjord proposition, af Ridderskapet och Adela bifallen, §- »9- sista punkten. öfversända.
Ofver de val till Riksdagsman får BorgareStdndet, som, enligt 14 §. inför Bergscollegium förr ättas t ma besvär Ridd. 0. Ad.
Prof. 4 Band. 2.
Den 5 Maji j. tu. bos Konungen anföras, inom den för dy lika besvär, i allmänhet Jtädgade tid.
Klagomål öf ver Riksdagsmannaval af PråsteStåndet för Stiften ingifves till Consistorierne, samt får Universiteten och Uetenjkaps-Academien till Konungen, och följes dervid i öfrigt lika ordning och enahanda grunder, som här of vanföre linnas utstakade.
Denna nya Redaction hade af Präste- och BondeStånden blifvit bifallen, men af Borgare, Ståndet afslagen.
Och fann Ridderskapet och Adeln för godt, att uppå derom af Herr Grefven och LandtMarskalken gjord proposition, berörde nya Redaction gilla. §. 22. förra punkten.
Fnllmagterne böra, för att vara gällande lyda'sålunda: __ efter föregånget or dentligt val N. N. för PråsteStåndet ifrån N. N. Stift eller Acadernie, (för EorgareStåndet ifrån N. N.
Stad eller af Bruksägare och BergsManufarturifterf för BondeStåndet &c.
Hvilken nya Redaction blifvit af Pråsteoch BondeStåndet antagen, men af BorgareStåndet ogillad.
Och blef nu berörde nya Redaction , uppå Den 5 Maji f, m'.
*9 gjord proposition, af Ridderskapet och Adeln bifallen. §. 22 i sednare punkten.
Fullmagterne underskrifva*:
PräfteStån dets, för Stijten och Universiteten, af veder▼ börande Consifiorier och för UetenJkapsAcademien af dess Proeses-, B or gare Ståndets ^ för Städerna, af Magifiraten och Åldfie, för Bruken och BergsManufacturerna af Bergscollegium, och för Fahlu Bergslag af GrufveRåtten och Bergslagets Deputerade, samt BondeStåndéts af valförråttaren; börandes tillika &e.
Denna nya Redaction hade af Pråste- och BondeStånden blifvit bifallen, men af BorgareStåndet afslagen, Herr Grefven och Landt Marskalken gjorde proposition till bifall af den föreslagna nya Redaction, hvilken proposition med Ja besvarades.
Föredrogs PråsteStåndets ProtocollsUtdrag af den 5o sistlidne April, innefattande PråsteStåndets beslut, att anmoda ConstitutionsUtskottet, att så fort sig göra låter, till RiksStånden inkomma tned uppgift på de af samtelige RiksStånden vid denna Riksdag antagne förandrin - 90 Den 5 Majif. m. gar uti Rikets Grundlagar; uti hvilket beslut, de öfrige RiksStånden blifvit inbjudne att sig med PråsteStåndet förena; och som Ridderskapet och Adeln nu mera afgjordt alla de sedan Bista Riksdag hvilande Grundlagsändrings förslag, fann Ridderskapet och Adeln, uppå derom af Herr Grefven och Landt Marskalken gjord proposition, för godt, att uti PråsteStåndet* nyssnämnde beslut instämma.
Föredrogos å nyo och biföllos följande från nedannåmnde Utskott ankomne, samt den 5o sistl.
April eftermiddagen på bordet lagda Utlåtanden: Från StatsUtslottet: rAf den 26 sifilidne April: N;o 126.
I anledning af väckt fråga, om Inköp af CanzliRådet
Schoerbings afhandling om det rätta skogshushållningssättet.
I anledning af väckt motion, om användande af Kronans Tiondekoppar och jern för Flottornes behof.
Från Banco-UtJKottet: rAJ den 26 sistlidne April: N:o 7. Angående någon förändring i betalnings- grunderne för det Bancolån, som till i.
Den 5 Maji f, m. 21 ståndsåttande af Uddevalla Stads afbrända publika byggnader blifvit vid 1812 års Riksdag beviljadt.
Om förlängning uti tiden för åter* lösen af i Banken pantsatt silfver.
Frän Allmänna Ref vårs- och OeconomieUljkoliet: den 21 sistlidne April: N:o 68.
I anledning af väckt fråga, om deltagande i SoldatRotering efter Hemmansuppskattningsvårde.
N>o 70.
I anledning af våckt motion, att endast torkad säd måtte till Kronans Magaziner lefvereras.
I anledning af våckt fråga omen jemnare fördelning
Hemmanen emellan vid utgörandet af den så kallade Capellansskåppan.
Företogs till pröfning Stats-Utskottets den 26 sistlidne April under N:o 127 afgifne, samt den 5o i samma månad eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, om inköp af Kronans andel i uppbörden vid södra Stäket.
Hans Excellence Herr Grefve Mörner Adolph Göran; Det år i anledning af Stats^ Den 5 Maji f, m.
Utskottets nu uppläste
Betänkande, jag får gifva tillkänna, att en undersökning om segel, farten förbi Wermdön redan för 5 år sedan blifvit gjord af Herr Major Hellström, och att ett Betänkande derom redan från StrömrensningsComitén till Kongl. Maj:t ingått med förslag till upprensning af Baggens-sundet; i hvilket förslag Comitén visat, att om arbetet nu genast vidtoges, blefve det dyrare ån om man väntade tills de arbeten som vid Weddö och Ortala åro började, hinna att blifva fullbordade, emedan man då kan verkställa arbetet med samma muddringsrnachine, som vid dessa ställen blifvit Bnvånd, Jag har blott velat npplysa detta, och har för öfrigt ingenting emot Utskottets Betänkande, Friherre Cederjirom, Jacobi StatsUtskottet har föreslagit, att man borde afstå Kronans andel af uppbörden vid södra Stäket, emot det att sundet blefve uppmuddradt.
FÖr min del anser jag det vara ganska orätt, att till en enskild mans förmon anslå en stadigvarande skatt på Landets innebyggare.
Jag tror att det vore rättast om en undersökning anställdes huruvida icke Staten, kanske för en ringa kostnad, kunde verkställa arbetet, och att sedan till kostnadens ersättande någon afgift lades på dera som begagnade denna farled, tills summan blifvit ersatt.
Att öfverlemna ett sådant monopolium åt en enskilt man tror jag ej vara öfverensstämmande med sanna rättsgrunder.
Utskottet har för öfrigt underlåtit att skaffa sig de upplysningar som kunna erfordras och hvilka nu af Hans Lxcellence Herr Grefve Mörner till en del blif - / Den 5 Maji f, rit, vit lemnade.
Derigenom hafva Riksens Ständer ej kunnat komma i tillfälle att pröfva kostnaden och det anslag som kunde behöfvasj hvilket icke torde blifva betydligt, om, såsom Herr Grefven nämnt, de machiner hvilka nyttjas vid Weddö oell Ortala, till detta arbete blifva begagnade.
Af dessa anledningar anhåller jag om Betänkandets återremitterande.
Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg Statsutskottets Utlåtande böra, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitteras. Ropades starka
I anledning hvaraf Herr Grejven och LandtMarskalken förklarade, att som, efter livad han tyckt sig finna, Ja öfverröstat
Föredrogos å nyo StatsUtskottets den 28 sistlidne April under N:o 129, afgifne samt den 5o isamma månad på bordet lagde Utlåtande, angående några vid förslaget 0111 inkomsternes be-? räkning förekomne frågor.
Hvad först angår mantalspenningarne, som StatsUtskottet omnämnt, så känner jag ej med säkerhet huruvida icke särskilta privilegier ligga till grund för de un - Den 5 Ma ji f. rn. dantag, som i vissa Provinser finnas; rnen jag har nästan anledning att tro det.
Således har jag ingenting att påminna mot en undersökning i detta afseende.
Men hvad åter beträffar den andra frågan, att genom en utsträckning af Lagmans och Häradshöfdinge-räntan, den skidle sättas i stället för en fjerdedels procenten till JnstitiaeStatens aflöning, får jag deremot protestera, emedan den förra är en med jorden förenad ränta, och blott tillhör en del jord.
Sedan nu all jord af hvad natur den må Vara, kan ägas af hvem som hälst, kan man ej anse detta såsom något personligt privilegium, utan alla ändringar deruti angå ägande-rättens helgd, och således bör man ej tillåta, att den privilegierade jorden belastas med nya onera, så länge ej Staten ersätter ägarne deras derigenom uppkommande förlust.
Jag ser ej hvartill en undersökning skulle tjena, då de som ej förut betalt Lagmans- och Häradshöfdingeränta ej kunna förpliktas att deruti ingå.
Den skulle ej medföra någon nytta, blott kostnad.
Hvad angår Dylta Svafvelbruk, tror jag ej att en undersökning behöfves för att utröna rätta förhållandet.
Uti Bergscollegium, eller kanske uti Krigs, och KammarCollegierne ligga säkert alla handlingar, hvilka röra de contracter sorn äro uppgjorde emellan Kronan och Egendoms-ägaren.
Enligt contracten åligger det ägaren såsom ett onus, att hålla Kronan tillhanda i5o skeppund svafvel emot g R:dr 32 sk.
Banco; denna lefveranee emot en betalning vida under både fordne och nu varande svafvel-pris, är ett betydligt onus för Bruksägaren, Om han såsbrn en corn - Den 5 Maji f. m. pensation för detta erhållit rättighet att inlösa tionde-svallet ra. m till nedsatta priser, så lärer detta hafva sin grund i de privilegier och resolutioner, hvilka för Bruket äro expedierade.
Det är så mycket mer öfverflödigt att ingå uti någon undersökning öfver detta ämne, som sedan i8oq en vidlyftig undersökning ägt rum rörande koloch ved-fångsten till detta Bruk.
Saken har vandrat genom alla instanfierne och blifvit afgjord hos Konungen till den kringliggande ortens förmon.
Allt hvad man behöfver veta kan således erhållas hos vederbörande Collegier.
I den sista delen af Utskottets Betänkande förenar jag mig, och hvad särskilt angår lösen af Hammarskatts-jernet med silfver, så uther jag mig, att i afseende på hvad Herr Lagerhjelm särskilt härom yttrat, få anmärka, att i 40 år ej fråga varit om annat än att Bruksägaren fått optionsrätt att lefverera Hamm arskatts jernet in natura eller lösa det med Baneosedlar efter det pris Stats. Contoiret, Kammar- och BergsCollegierne årligen utsatt.
Först i sednare åren har det blifvit stadgadt, att Hammarskatten skall erläggas i silfver.
Undantag derifrån skedde genast i afseende på Bergsmanshemman.
Huruvida detta är billigt lemnar jag derhän - jag tror ej att skatten bör betalas efter någon cours, utan i det mynt, som inom Landet är gängse; ingen annan är å~ Jagd att lemna Krono-utskylderne i silfver.
Olägenheterne deraf äro ganska tydlige.
Den sista punkten af Betänkandet bifaller jag således, men i öfrigt får jag yrka återremiss.
Friherre Cederström, Jacob-. lag är fö - 26 Den 5 Maji j. m . rekommen af Herr Tham i de anmärkningar jag ämnade göra.
Utskottet hade ej behöft föreslå en undersökning om Lagmans- och Häradshöfdinge-räntan, i händelse Utskottet gjort sig det besvär att läsa igogårs concessioner, hvilka den 6 April samma år äro stadfästade.
Det är ej på Ståndet, utan på jordens natur de bero.
I afseende på Dylta SvafvelBruk
Kr utvägen klar att få underrättelser genom begäran af Utskottet till HofCanzleren.
De finnas alla här uti Collegierne.
Jag instämmer således uti begäran om återremiss.
Herr Anckarsvärd, Auguft:
Fullkomligen instämmande med Herr Tham och Friherre Cederström, anhåller jag om återremiss af Betänkandet.
Jag är af dem förekommen, och vill blott tillägga, det jag tror ett misstag vara begånget uti Betänkandet i afseende på Stora Köp; parbergs Län, hvilket Utskottet förmenar ej betala Tings-gästnings-penningar.
Detta kommer sig af den anledning, att penningarne ej upptagas i uppbörden, utan uppbäras af Nämnden.
I hvad Herr Tham yttrat om betalningen af Hammarskatten' i silfver, förenar jag mig helt oell hållet, och får blott till styrka för de skäl han anfört, ytterligare nämna, att många Bruksägare förlidet år fingo jernet uppskattadt till 2 Riksdaler 2 4 skillingar högre än det gällde i Stockholm.
Det verkade icke i afseende på Hämmarskatten, ty man lemnade den in natura; men vid bevillningen verkade det ganska betydligt, ty jag, till exempel fick mitt Bruk derigenom uppskattadt till omkring i6,ooo Riksdaler Den 5 Maj i f. >u. 27 högre värde , än det samma rätteligen bordt åsättas.
Hans Excellence Herr Grefve Mörner, Adolph Goran:
Till hvad Herr Tham anfört, får jag endast tillägga, att hvad angår mantalspenningarne, år det genom sårskilte förmoner, hvilka blifvit Provincerne beviljade, som olikheten uppkommit.
Det vore skadligt alt häruti göra förändring; en undersökning skulle blott medföra kostnad och leda till missnöjen; samt i det hela ingenting uträtta.
Derföre skulle jag önska, att man ville afstå derifrån, emedan jag tror, att hvad ordinarie inkomsterne angår, man ej bör söka att deruti göra någon förändring.
Jag vill minnas, att denna sak var i fråga 180g, och då blef afslagen.
Jag tror det vara bäst, att låta de ständige inkomsterne vara på den fot de åro.
I afseende på Dylta Svafvelbruk, får jag upplysa, att dess privilegier i sednare tider blifvit mycket inskränkte till ortens förmon, sä att all vidare inskränkning skulle vara ett kränkande af ägande-rätten.
Herr Hjerta, Guftaf:
Jag vill visserligen ej yttra den tanka, att de nu framställde anmärkningar ej böra föranleda Betänkandets återremitterande; utan endast, att hvad flere af anmårkningarne angår, de ju6t ej åro så grundade.
Hvad beträffar, att Tings-gåstnings-penningarne för Dalarne skulle vara bortglömde, får jag erinra, att i Betänkandet blott står, att de ej in - 23 Den 5 Maji fm. flyta till StatsVerket, Hvad angår de af Utskottet föreslagne åtgärder, får jag i anledning af hvad Friherre Cederström yttrat, tillkännagifva, att
Utskottet verkligen gjort sig besväret att genomläsa handlingarne, och jag skulle tro, att om Friherre Cederström gjort sig besvär attskilja[emellan grundskatt och rökskatt skulle han icke hafva åberopat, vid denna fråga, 1809 års concessioner.
Rökskatt år annat ån skatt på jorden; den år en skatt på personal, efter matlag, icke på jorden.
Jordens natur kan ej ändra förhållandet med skatt på matlag.
Utskottet har ut_ gått från den synpunkten, att söka få de ordinarie skatterne i det jemnaste förhållande.
Det år gifvet, att den naturligaste beskattningen sker genom bevillning.
Men det år nödvändigt att få ordning i de ordinarie skatterne, om deskola så kunna organiseras, att inan kan medgifva och önska dem nedsatte och afskaffade.
Derigenom skulle man kunna komma till det naturliga förhållande, att få en beskattning som utginge blott af inkomst och af egendom.
Under denna synpunkt har Utskottet betraktat saken; men något sådant kan ej tillstyrkas förr ån den föreslagne undersökningen skett.
Derföre har denna framställning blifvit gjord till Riksens Ständer.
Händelsen var, att når man betraktade Dalarne, fann man att Provincen betalade 54,000 Riksdaler i personella utskylder och blott 20,000 ä 18,000 Riksdaler i förmögenhets-afgift.
Häraf synes huru ojemna skatterna i olika orter åro till na. tur och verkan; oell om detta förhållande bevisar en öfverbefolkning i Dalarne eller fattigdom i Dalarne, blifver ju grunden för en andrad be - Den 5 Maji f, m. 11 skattning olika.
Derföre önskade Utskottet en undersökning.
Äfven jag får nu mera anhålla om återremiss, på det
Utskottet må komma i tillfälle att ytterligare utveckla åmnet.
Det år visst ej tänkbart, att Utskottet skalle utan undersökning tillstyrka nya beskattningar, vare sig för Provincer eller personer, då de åro stridande emot privilegier.
Men jag får fästa uppmärksamheten deruppå, huruvida undersökningar kunna vara nyttige, sorn ej uträtta något utan att privilegier rubbas.
Jag har förut hört motvilja yttras emot öfverflöd af Comitéer, såsom kostsamma och såsom icke ledande till ändamålet.
Jag hemställer då, om icke den UndersökningsComité, som Hr Hjerta omtalat för att jemna Grundråntorne, skulle blifva så kostsam och långvarig, att man sluteligen innan arbetet blefve färdigt, skulle kunna glömma ändamålet.
Jag kan således ej tillstyrka en sådana Herr von Hartmansdorff, Auguft:
Jag skulle ej tro, att det behöfdes en Clomitce, för att göra de undersökningar StatsUtskottet föreslagit, enär Regeringen har KammarCollegium att tillgå, hvars föremål just år att hålla reda på Kronans inkomster och vaka öfver deras riktiga beräkning.
Jag tror således, att ingen invändning mot Utskottets förslag kan göras, på sådan grund som den siste Talaren anfört.
Uppå derefter af Ilerr Grefven och LandtMarskalken gjord proposition, fann Ridderskapet och Adeln för godt, att StatsUtskottets Ut - 30 Den 5 Maji /, m. låtande, i anledning af de dervid gjorde an märkningar till Utskottet återförvisa.
Företogs till profning LagUtskottets den xo sistlidne April under N:o 07 afgifne, samt den So derpå följde, eftermiddagen på bordet lagde Betänkande, angående närmare bestämmande i hvad fall ProvincialMedici-besigtningar äro nödvåndige, vid uppkommande tvifvelsmål, huruvida död person, vådligen omkommit eller ieke.
Herr Ehrenborg, Cafper:
Jag tror mig blott böra hemställa, om ej genom den redaction som Lagutskottet föreslagit, nog mycket är lemnadt åt KronoBetjeningens bedömande, helst man af senare årens erfarenhet funnit, att flere mord på ganska invecklade sått blifvit begångne.
Jag skulle tro, att i sådane fall, då menniskor
Annas döde af okände orsaker bör Konungens Befallningshafvandes eller Domarens förordnande afvaktas innan begrafning får ske.
Jag tror ock att Utskottets yttrande, att anmälan bör ske hos Konungens Befallningshafvande eller Domaren, ar för obestämdt.
Den bör nemligen göras hos Domaren, så vida lagtima Ting är för handen, men i annat fall hos Konungens Befallningshafvande.
Derefter bör af dem bestämmas, huruvida undersökning af Läkaren skall verkställas, eller om den döda, det förutan, får begrafvas, hvilket likväl ej bör få ske, derest icke dödssåttet finnes vara desto påtagligare.
Erfarenheten har visat, att ganska många mord och för - Den 5 Maji f, ml 5l giftningar på sådant sätt af kunnige Läkare blifvit upptäckte.
Friherre Cederftröm, Jacob: Uti Herr Ehrenborgs yttrande instämmer jag, oell anhåller äfven om återremiss af LagUtskottets ifrågavarande Betänkande.
Herr Grefven och LandtMarjkalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg LagUtskottets Betänkande böra, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitteras.
Föredrogs å nyo Lag-Utskottets den 14 sistlidne April under N:o 58 afgifne, samt den 5o derpå följde e. m. på bordet lagde Betänkande, om föråndradt sätt för Författningars upplåsande i kyrkorne.
Friherre Cederftröm, Jacob'.
Jag kan ej instämma i LagUtskottets tillstyrkan om förändring i sättet af författningars promulgerande.
Jag skulle förmoda, att de personer som bivista Gudstjensten med andakt, ej låta sig störas af den mellankommande händelsen af några Författningars uppläsande.
Det har varit så i äldre tider, och medfört den nyttan, att menigheten afhört författningarne, och att förbrytelser genom okunnighet blifvit mindre talrike.
Jag 02 Den 5 /l/n/'/ f. m. tror det vara oriktigt att tillstyrka förändringar, hvarigenom förbrytelser möjligen kunna alstras.
I följe häraf anhåller jag att Betänkandet måtte återremitteras.
Grefve Lövenhjelm, Carl
Axel; För min del kan jag ej annat än gilla LagUtskottets förslag.
Jag linner det vara vål grundadt.
Det år gifvet, att når andakten år lifvad, bör den ej sysselsättas med andra föremål.