Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ätt åter, på sätt motionären föreslagit, indela R. o. Ad. i fem lika afdelningar, deraf hvar och en inom sig skulle välja fem electorer, synes Utsk. vara hvarken lämpligt eller principenligt; ty, utom det att ett så beskaflädt valsätt i visst hänseende skulle närma sig till det fordna valsättet classvis, hvars olämplighet föranledt classfördelningens utbytande emot bänkm:sirirättningen, bör det, efter Utsk:s tanka, icke förbises, att genom den vigtiga befattning, electorerna i afseende på Utsk:ssättningen och den deraf omedelbart härflytande verkan på liksdagsärendernas gång utöfva, valet till dessa functioner är så högst magtpåliggande, att, örn någonsin, nöd - Den 5 Juni c. ra. >89 vändigheten här inträder för de väljande att icke vara bundna vid den ena eller andra afdelningen af Ståndet, utan att tvärtom kunna utur massan deraf verkställa deras val.
Denna frihet vid valförrättningen skulle emedlertid ge-r norn antagandet af motionärens förslag helt och hållet tillintetgöras, utan att saknaden deraf kunde, efter Utskrs öfvertygelse, anses vara ersatt genom den förmenta fördelen af valrättighetens öfverflyttande på samtliga ledamöterna inom hvarje afdelning; och då nu, på sätt Utsk. här ofvan anfört, electorsvalet af Ståndet i massa icke utan alltför stora olägenheter lärer kunna tillvägabringas, tror Utsk. det nu gällande valsätt äga ett bestämdt företräde framför det, motionären framställt, hvarföre ock
Utsk. väl finner sig ej kunna understödja hans förslag om bänkmäns afskaflände, men lik-? väl, för att undanrödja ofvan först anmärkta olägenheter i afseende å den ordning, hvaruti de hittills blifvit utvalda, böra deruti vördsamt tillstyrka en sådan förändring, att II. o. Ad. måtte, i stället för 5o afdelningen, indelas ut; a5, af hvilka, på hittills öiligt sätt, hvardera väljer 2 bänkman.
Emot denna Utskrs åsigt hafva Hrr af Geijerstam och Lagerstråle, Gr.
Gyldenstolpe och Frih.
Stjernstedt anmält sina reservationer , hvilka betänk, åtfölja.
Uti särskilda motioner hafva Hr Aminoff, Joh. Fredr,, och Gr. Cronhjelm, Otto Aug., föreslagit den förändring i 11 5- Ridd.orda., att R. o.
Adrs begge anteckningar måtte varda förrattade inom fyra dagar efter det Landtmarskalk blifvit af K. M. i nåder utnämnd; äfvensom den förstnämnde hemställt, att bänkmansvalet icke må äga rum förrän på tredje dagen efter sista anteckningen, samt electorsvalet ej förrän tre dagar efter bänkmrsvalet.
Och då det icke synes vara principenligt, att med R. o. Ad:s organiserande längre uppehåll skall äga rum, än med de andra RiksSt:s, har Utsk. ansett sig äga anledning till den hemställan, att R. o. Ad:s båda anteckningar skola verkställas inon; den, i Riksd.ordnrs 21 §., för de öfriga RiksSt:s legitjma-r tion föreskrifna tid af 4 dagar.
Men som det likväl, i och för Utsk:svalen, torde vara nödigt, att tillfälle till immatriculering bland R. o. Ad. äfven lemnäs å de dagar, som kunna förflyta emellan andra anteckningen och R.
Strs sammanträde på rikssalen; altså har Utsk. trott vid ofvannämnde stadgande det tillägg böra fogas, att Ridd.directm bör, efter andra anteckningens slut, för en fortsatt utdelning af polletter sammanträda en half timma före hvarje hos R. o. Ad., innan riksdagens öppnande å rikssalen, inträffande plenum, till och med det, som alltid äger rum dagen före plenum plenorum.
Och emedan 11. o. Adrs matrikel således, flera dagar igo Den 5 Juni e. m. innan bankmäns valet, enl. 18 §.
Ridd.Ordn., inträffar, kan tryckas och blifva för Ståndets ledamöter tillgänglig, anser XJtsk. det af Hr Aminoff åsyftade ändamål med bänkm:svalens uppskof till tredje dagen efter sista anteckningen derigenom vara vunnet och något särskildt stadgande derom således ej erfordras.
Beträffande derefter samma ledamots förslag, att electorsvalet ej må ske förrän 3 dagar efter bänkmtsvalet, så, enär sådant skulle alltför mycket fördröja Utsktns organisation, hvilken, enligt det af samtliga PiksSt. vid innevarande riksdag gillade förslag till andril g i. 28 §.
Riksd.Ordn., bör vara verkställd inom tolf dagar efter riksdagens början, samt den omständighet, att bänkmännen sammanträda genast, eller omedelbart efter sitt utväljande, för att utse electorer, torde, i Utsk:s tanka, säkrare än ett uppskof bereda det af motionären åsyftade föremål af gemensam och oberoende öfverläggning rör:de valen, har Utsk. ansett sig böra detta Hr Aminoff» förslag afstyrka.
Hr Frih. Hermelin och Gr.
Gyldenstolpe hafva i denna punkt varit af olika tanka.
Hr Gr. Cronhjelm, Otto Aug., har gjort framställning om afskaffande af andra uppropet vid voteringar och val hos R. o. Ad., hvilket uti 3i §.
Ridd.Ordn. nu befintliga stadgande förments icke vara i öfverensstämmelse med 53 §.
Riksd.Ordn., der aine upprop icke äro omnämnda, utan endast föreskriften om votering; och då motionären icke kunde inse behöfligheten och nyttan af andra uppropet, samt fann en särskild beqvämlighetsanstalt för de tilläfventyrs försumliga ledamöterna af R. o. Ad. olämplig, förmodade motionären , att ifrågavar. bruk endast qvarstode såsom en lemning från de tider, då riksdags- och riddersmannen till den grad förglömde sitt kall och sin öfvertygelse, att han lät nyttja sig såsom ett blindt verktyg eller en voteringsmachin för den ena eller andra partichefen, och då dessa chefer behöfde det tidsuppskof, som uppropet medförde, för att genom i förstugan placerade ordonnancer och betjenter efterskicka den nödvändiga voteringsmassan; uppå hvilka skäl Hr Gr.
Cronhjelm ansett den nödiga rättskänslan och tidsandan fordra att afskaffa en institution, sorn'på sådant sätt kan för olofliga ändamål begagnas och hvilken för den riksdagsman, som uppmärksamt följer sitt vigtiga Lall, icke är af något slags gagn.
Vid pröfning af detta ämne har Utsk., lika med motionären, ansett ifrågavar. bruk icke hemta sin anledning från grundlagen, samt således innefatta en afvikelse från den ordning, som vid val och voteringar inom de andra 3 RiksSt. äger rum; och emedan Utsi., för sin del, hyser den åsigt, att, enl. hvad 12 §.
Riksd.Ordn. jemväl i allmänhet synes åsyfta, äfven de parlamentariska bruken inom samtliga Representationens lagstiftande fördelningar böra vara ena - \
Ben 5 Juni e. m. •9» handa, samt Utsi. ingalunda finner någon vidsträcktare rätt höra stadgas för representanten på Riddarhuset, än för riksdagsmannen i något annat Stånd, att, dei’est han försummar att vid uppropet till voteringen tillstädeskomma, genom ett ytterligare upprop få sin voteringsrätt förvarad; hvarigenom borttages en, isynnerhet för R. o. Ad., behöflig tid; ty och som den möjlighet af öfverraskning vid ärendernas föredragning, som åberopats såsom skäl för aldra uppropets bibehållande, numera blifvit förebyggd genom det stadgande i 28 §.
Ridd.Ordn., att för hvarje plenum en särskild föredragningslista bör uppgöras, hvaraf en afskrift under påstående plenum bör vara i riddarhussalen uppsatt, derå alla förändringar i föredragningsordningen, hvarom Ståndet i enlighet med 47 §■ Riksd.Ordn. kan öfverenskomma, genast skola anmärkas; altså och då andra uppropets afskaffande, enligt Utskrs förmenande, torde leda derhän, dels att de, som verkligen interessera sig för den sak, hvarom handlas, låta det vara sig mera angeläget, än nu, att deltaga i öfverläggningarna, åtminstone att qvarstadna för att afhöra discussionen, dels att förekomma, hvad som nu lätteligen kan hända, att nemi., de till andra uppropet skyndande ledamöterna komma att votera utan tillräcklig pröfning af ämnet, om icke till följd af en på förhand verkande impuls, åtminstone mången gång enligt den, alltid i mer eller mindre mån ensidiga, framställning af ämnet, som blifver dem meddelad från den eller dem af den ena eller andra meningens anhängare, hvilka de, i sin villrådighet, först tillfrågade om hvad som vore föremålet för voteringen; fördenskull finnér Utsk. sig böra vördsamt tillstyrka att andra uppropet vid val och voteringar må afskaffas.
Hrr Lagerstråle, Gyllenhammar, Frih. d’Albedyhl samt Hr Gr. och ordför. hafva mot detta Utskts beslut anmält sin reservation, hvilken finnes detta betänk, bifogad.
Slutligen har Hr Gr.
Cronhjelm, såsom en olullständighet i Ridd.Ordn. anmärkt, att, ehuru 1 Art. 4 §• af Ridd.- directls instruction stadgar, att om ordinarie ledamot utur Direct. afgår, en utaf de af R. o. Ad. valda suppleanterna skulle inträda, Ridd.Ordn. likväl icke i detta afseende omförmäler något suppleantval.
Ett stadgande härom liar Hr Gr. ansett nödigt, äfvensom han förmodat det då vara lämpligare att föreslå val af särskild suppleant för ordföranden och särskilda suppleanter för de öfriga Ridd.directörerna.
Och som Utsk. jemväl för sin del anser ett allmänt stadgande om val af suppleanter för Ridd.direct:s ledamöter lämpligen böra finnas, samt, lika med motionären, förmodar, att andra qvalificationer sökas hos en ordförande i den Direction, som emellan riksdagarna närmast vårdar H. R. o. Ad:s angelägenheter, än hos Direct:s öfriga Hrr ledamöter, hvilkas befattningar tillika icke, såsom ordförandens, äro helt och hållet hononära; altså har Utsk. trott sig äga anledning
Den ä Juni e. ra. vördsamt på det sätt tillstyrka bifall å Hr Gr.
Cronhjelms framställning, att i 87 §. ltidd.Ordn. det tillägg må införas, att särskildt val, på sätt 33 §.
Ridd.Ordn. stadgar, skall in pleno vid hvarje riksdag anställas till ordförande i Ridd.- directionen och hans suppleant, samt särskildt val till de öfriga sex ledamöterna i Direct. jemte suppleanter, hvilkas antal Utsk. lämpligen anser kunna bestämma* till tre.
Dock emedan nu gällande 3y §. i Ridd.Qrdn. endast föreskrifver, att R. o. Ad. genom val in pleno vid hvarje riksdag utser en af sju ledamöter bestående Direetion, hvilken förvaltar Riddarhusets angelägenheter, utan att dervid bestämmes, att dessa ledamöter skola vid ett och samma tillfälle väljas, anser Utsk. R. o.
Ad. vara af Ridd.Ordn. oförhindradt, alt, derest Ståndet så tjenligt finnér, utan.det af Hr Gr.
Cronhjelm föreslagna tillägg i nämnde Ståndsstadga, besluta, att valet till Ridd.direetion skall vid denna riksdag ske, på sätt Utsk. här ofvan hemställt.
Och lärer Utsk., sedan det fått emottaga II. R. o. Ad:s beslut uti här ofvan förekomna frågor, till II.
Ståndet få inkomma med de förslag till förändringar i Ridd.Ordms eller instruetionens för Ridd.directionen redaction, som deraf kunna påkallas; hvarefter samma förändringar torde komma att, i förra afseendet, till K.
M:s nåd. sanction i underd. hemställas.
Hvilket dock allt till II. R. o. Ad.'s egen ompröfning vördsamt öfverlemnas.
Stockholm d. 28 Maj i83/p
På RiddarhusUtskottcts vägnar II.
Strömfelt. W. F. Dalman.
Reservationer.
Emot tillstyrkandet af förändri ng i nu gällande bänkmansval af Hr Frih. d’AIbedyhl, C. G. Emot det af Utsk:s pluralitat fattade beslut, att hos H. R. o.
Ad. tillstyrka förändring uti de stadganden, Pudd.- Ordn. innehåller, ang:de bänkmisvalen , utbeder jag mig att få till prot. låta anteckna och till li.
Ståndet medfölja min Reservation.
Denna reservation grundar sig på de skäl, som lära jföranledt R. o. Ad. att vid sistförflutna riksdag afslå Ridd.- Ulskts gjorda förslag, ang:de electorers utväljande af Ståndet in pleno, och hvilka skäl jag funnit hufvudsakligen vala anförda af Hr Gr. Arvid Posse, dels då förslaget till ny Ridd.Ordn. första gången discuteradcs d. 9 April 1829, dels •Vid pröfningen och afgörandet d. 7 Aug. samma år af 18 §. utaf det förnyade förslag, som, i följd af förstnämnde förslags återremitterande, blifvit af Utsk. afgifvet.
Den 5 Juni e. ra.
Lika med Hr Gr.
Posse Ur jag öfvertygad, att om bänkmtsindelningen, hvilken redan under den s. k. frihetstiden lärer varit införd och först upphört, då R. o. Ad. blef indelad i classer, samt ånyo infördes år 180g, då classindelningen afskaffades, nu åter skulle abrogeras samt electorer väljas af hela Ståndet samfäldt, stora olägenheter deraf skulle uppkomma. R. o. Ad:s
Hrr ledamöter lära icke kunna vid riksdagarnas början vara med hvarandra så bekanta, att de, hvar för sig, skulle kunna uppgöra listor, hvardera på 20 till den magtpåliggande electorsbefattningens bestridande lämpliga personer, hvarföre ett stort antal af dessa vallistor troligen skulle komma att uppgöras i följd af blindt förtroende till andra, eller ock dessa listor blifva sins emellan till den grad skiljaktiga, att personer kunde blifva electorer med endast några få röster, hvilket visserligen icke kan vara ändamålsenligt.
Det för ett förändradt valsätt af electorer anförda skäl, att, i följd af bänkmtsafdelningarnas mängd, den händelse möjligen skulle kunna inträffa, att endast en eller två personer komme att utgöra en sådan afdelning, finner jag fullkomligen vederlagdt genom erinran, att Ståndet, vid den tid då bänkmtsafdelningarna upprättas, aldrig lärer varit eller någonsin torde kunna förmodas blifva så fåtaligt, att det endast skulle utgöras af 100 personer, hvilken omständighet, om den ock någon gång vid riksdagarnas slut skulle inträffa, icke är af betydenhet, enär Utsktn då längesedan äro organiserade.
Den invändning, hvilken för öfrigt äfven jag vill medgifva icke vara utan vigt, att nemi. bänkmtsvalen endast synas vara en omväg, som skulle kunna anses mindre bestämdt uttrycka Ståndets åsigt, finner jag vara undanröjd genom erinran, att, då Ståndet är deladt i 5o delar, alla opinioner ostridigt äro mera i tillfälle att yttra sig, än om Ståndet alldeles icke delades, eller ock endast uti några få större afdelningar, då det blefve majoriteten, som komme att bestämma hela valet.
Alldeles enahanda synes mig förhållandet vara med det emot bänkm.sinrättningen föreburna påstående, att dessa val skulle ökä lättheten att inverka på tillsättandet af ledamöter i Utsk:n. Genom afskaffande af bänkmrsinrättningen skulle matij enligt min öfvertygelse, fastmera gifva anledning åt en sådan inverkan, hvilken dessutom likaväl från den ena som från den andra sidan skulle kunna befaras att söka göra sig gällande, då, till följql af ett sådant afskaffande, majoriteten inom Ståndet ensam komme att tillsätta electorerna.
Så länge bänkmtsvalen fortfara att äga rum, blifver deremot äfven minoriteten icke utan betydelse vid ifrågavar. förrättning, enär det icke lärer vara att förmoda, att majoriteten i hela Ståndet någonsin skulle kunna vara så jemnt fördelad, S Ii. *5 Den 5 Juni e. m. att den skaile utgöra pluralitet irom hvarje bänknlahsäfdelning.
Det är med åberopande af alla dessa skäl, jag pä det högsta afsfyrker den af motionären ifrågasatta förändring.
Häruti instämde Hr Gr.
Ridderstolpe sami Hr Gr.
Strömfelt, H. F. Af Hr Frih. Stjernstedt, Lars, emot afstyrkan d e t a f G r.
Cron hjelms motion om omedelbart val af electorér:
Emot det af Utskrs pluralitet fattade beslut att, med afstyrkände af Hr Gr.
Cronhjelms motion, endast med någon mindre betydlig förändring bibehålla bänkmlsvalen får jag mig reservera samt anhålla, att min reservation malte få betänk, till H. Ståndet åtfölja.
Olägenheterna af bänkmtsva] äro i min tanka ganska påtagliga.
För att förbigå den onödiga omgången med dessa val är det för det första ofta svårt, om icke omöjligt, att inom en tillfälligt bildad krets af 10 eller 20 personer filina en eller två, om hvilkas moraliska och iutellectuella egenskaper man äger ens någon, ännu mindre någon tillförlitlig kännedom.
För det andra kunna bänkmtsvalen icke anses såsom fullt sjelfständigt; enär det visat sig lätt att controllera, huru inom ett antal af 10 eller 20 personer hvar och en afgifver sin röst.
För det tredje har erfarenheten ådagalagt; att vid bänkm:svalen rösterna ofta varit så delade, att många blifvit bänkman genom lottning, utan alt hafva erhållit mera än en ä två röster; ett förhållande, hvilket föranleder dertill; att bänkmännen icke ens kunna anses tillsatta af Ståndets majoritet, utan oftast af en slunta; skickligt förberedd af ett eller annnat interesse.
För det fjerde är det en allmän och obestridlig sanning, att de indirecta valen sakna till en stor del interesse för de väljande; ty dels är man alldeles icke säker, huruvida den blifvande bänkmannen kommer att med sitt val af eléetorer stadna på dé' personer, sorn man sjelf önskade dertill välja, dels utgör han blott en högst obetydlig minoritet vid ett blifvande elcctorsval, hvilket alltid och oundvikligen kommer att bero af listor.
Om deremot valet sker directe till eleetörer inom t. ex. en afdelning af 100 ledamöter eller cn femtedel af Ståndet, beräknad efter det antal, som vanligen vid början af riksdagarna är församladt, sä nr denna reunion icke så stor, att den ju icke kan före electorsvalet sammanträda och öppet öfverenskomma om de personer, som äro till electorer lämpliga; hvarvid de nykomna riksdagsmännen kunna af de med personerna närmare bekanta erhålla nödiga anvisningar och upplysningar om de ifrågaställdes egenskaper.
Detta skulle säkerligen väcka ett stort interesse för valet; och då det sålunda bereddes tillfälle för hvar och en att i en offentlig
Deli 5 Juni c. ra. discussion utsäga sin mening öfver de grundsatser, man önskade mätte göra sig gällande vid de blifvande Utsktsvalen, skulle åtminstone dermed vinnas, att om listor toges, sådant icke skedde i okunnighet angtde hvad dessa inneburo.
För öfrigt synes farhågan för listor, äfven om den är uppriktig, icke förtjena särdeles mycket afseende.
Örn allenast de väljande erhålla tillräcklig tid för alt underrätta sig rörande de begge motsatta meningarnas candidater, så,att de ej, såsom nu någon gång torde vara händelsen, valde blindt eller, så till sägande, på måfå, sä tyckes det ingalunda vara orättvist, att majoriteten i denna som i andra voteringar bestämmer resultatet; och om detta resultat icke bifver det bästa, måste orsaken dertill sökas uti de väljandes brist på sjelfständighet och omdöme, samt deras mer eller mindre riktiga föreställningssätt om sina åligganden såsom folkets representanter, d. v. s. den måste sökas uti sjelfva representationens sammansättning och ingalunda deruti, att listor blifvit från den ena eller andra sidan kringspridda.
Hvad slutligen angår den befarade approximationen till den gamla classfördelningen, torde fruktan derför vara alldeles öfverflödig, enär nämnde fördelning berodde af den högre eller lägre värdigheten inom Adeln och således inskränkte ståndsindividernas inflytande i förhållande till samma värdighet; men den nu föreslagna fördelningen till electorsvalen återgifver alla lika rätt och innefattar allenast en utsträckning af samma princip , som den för bänkmansindelningen.
Då jag, lika med Utskts pluralitet erkännande såsom mest principenligt, att R. o. Ad:s electorer valdes af Ståndet utur massan, utan någon inskränkning till afdelningar, likväl, i anseende till de med ett sådant valsätt oundvikligen förenade större svårigheter, nödgas från framställande af ett dylikt förslag afstå, vågar jag på ofvan anförda skäl för min del vördsamt tillstyrka bifall till Hr Gr.
Cronhjelms motion, eller att R. o. Ad:s hela antal måtte fördelas i fern afdelningar, deraf inom hvarje afdelning väljas fem electorer.
Gyldenstolpe, G., samt Hr af Geijerstam, Claes.
Hr L agerstråle, G. R., förklarade, det han, utur åsigten af de directa valens principenlighct samt den besparing af tid, som derigenom vunnes, yore af dea tanka, att bänkm:-valen borde försvinna samt electorer af Ståndet omedelbart väljas på det sätt, att lt. o. Ad. delades i 25 afdelningar, deraf hvarje afdelning valde en elector.
Emot afstyrkandet af Hr Aminoffs motion om uppskof med elector svalet till tre dagar efter bänkmansvalet.
Hr Frih. Hermelin, Carl, och Gr.
Gyldenstolpe, Carl, förklarade, att de ansåge electorsvalet böra uppskjuta* en eller annan dag efter bänkip;svalet.
Den S Juni e. m.
Emot tillstyrkandet, att andra uppropet borde afskaffas, af Hr Lagerstråle, G. Ii.
Andra uppropet vid voteringen hos R. o. Ad., nu uti 3i 5- af Ridd.Ordn. lagligen stadgadt, synes icke kunna vara i strid med Riksd.Ordnls föreskrifter, då derstädes intet stadgande finnes, huru upprop vid voteringar böra inrättas.
I afseende på dess lämplighet får jag anföra följande:
Om H. R. o.
Ad. vore sammansatt af ledamöter, hvilka så odeladt kunde egna sin tid åt riksdagsmålen, att deras oafbrutna närvaro vid öfveriäggningarna kunde fordras, skulle, om man i allmänhet anser tvingande åtgärder för detta ändamål nyttiga, ett stadgande, att dörrarna genast efter pleni början skulle stängas, för att icke öppnas förrän vid dess slut, i min tanka vara consequentare än alla partiella förändringar och stadganden, som åsyfta samma ändamål.
Då jag åter måste anse ändamålet med voteringen vara att utröna pluralitetens mening inom Ståndet, så organiseradt, som det befinnes, samt andra uppropet åsyftar att lemna tillfälle åt de ledamöter, hvilkas andra, lika vigtiga tjenstegöromål fordra deras närvaro på andra ställen, dels att återkomma till voteringen, om de aflägsnat sig före dess början, dels, om de höra till sista bänkarna, att bortgå vid första uppropet för att med betydlig tids besparing kunna passa på vid det andra, får jag reservera mig emot Utskrs beslut att tillstyrka det sistnämndes borttagande.
Det skäl, som i min tanka mest talar för denna åtgärd, är, att R. o. Ad:s öfverläggningar vanligen icke medhinnas samtidigt med de öfriga RiksSt., och att således borttagandet af andra uppropet, hvilken i någon mån kunde bidraga dertilll, vore ett billigt afseende mot dessa Stånds interessen.
Men då samma billiga afseende å deras sida bör förutsättas på det förhållande, att R. o.
Ad:s ledamöter icke genom aflöning hafva samma tillfälle att göra sig fria från andra göromål, torde den tidsvinst, som å endera sidan är i fråga, finnas, billigt vis böra tillkomma R. o. Ad:s ledamöter.
Upplysningsvis torde få tilläggas, att då frågan, vidlyftigt ventilerad, vid sista riksdagen förevar, blef andra upp-, ropet med betydlig pluralitet bibehållet.
Häruti instämde Hr Gyllenhammar, Axel, Frih* d’Albedyhl C. G., samt Hr Gr. Strömfelt, H.
F, Lades på bordet.
Upplästes och lades på bordet Constit,Utsk:s mentor, N:ris 8, 9, i o och 11. H. R. o.
Den g Juni. *97 Måndagen den 9 Juni 18 34- Plenum kl. 9 f. m.
Justerades 5 prot.utdr. för d. 5 dennes e. m.
Justerades pleni-prot:n för d. 28 sistl.
Maj f. och e. m. samt för d. 3o i samma månad.
H. Ex Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att Hrr Stockenström, Erik, och Oxehufvud, OlofPhil., afsagtsig, den förre sin plats i StatsUlsk., i anseende till sjukdomsförfall, och den sednare sin plats i LagUtsk., i anseende till förestående tingsförrättningar; anmodande H. Ex. Hrr Electorer att skyndsamligen i dessa Hirs ställe utse nya utsk:sledamöter.
N:o 123 i fråga om hegardt statsanslag för en hamnbyggnad vid Cimbritshamn.
Jag skall vördsamt anhålla att få veta, huru de öfriga Stånden afgjort detta betänkande.
Ri d d. S e cre t.:
StatsUtskrs ifrågavar. betänk. är bifallet af Borgare- och BondeStånden.
Från PresteSt, har ännu ingen underrättelse inkommit.
Som jag blifvit säkert underrättad, att äfven PresteSt. bifallit detta utlåt., vill jag icke upptaga tiden med bestridande af dess antagande äfven bär, isynnerhet som jag ämnar framkomma med en motion i samma ämne i anledn. deraf, att StatsUtsk. icke afvaktat resultatet af den undersökning, som Regeringen låtit en sakkunnig man anställa.
Jag vill således icke bestrida, att utlåtandet i sakens närvarande skick bifalles.
StatsUtsk:s uti.
N:o 123 bifölls.
Bevilln.TJtskrs d. 2 dennes f. m. på bordet lagda betänk.
N:o 10, i anledn. af åtskilliga till Utsk. remitterade motioner, ang:de tullen å Rån Finland inkommande varor.
Då jag nu täger mig friheten att yttra några ord i anledn. af BevjlIn.TJtsk:s framställda förslag, ”att R.
St. måtte hos K. M. i und. an”hålla, det hädanefter icke något särskildt undantag för ”Finland måtte äga rum, utan detta land vara underkastadt "samma tullafgifter, som i allmänhet af R.
St. å inkomman - "de varor blifva bestämda,” skall jag icke åberopa stadgandet uti 12 §.
Reg.bl, emedan jag då säkerligen skulle mötas med det inkast, att Bevilln.SJtskrs förslag, såsom varande framstäldt i önskningsform, icke skulle kunna anses leda till någon slags inskränkning eller begränsande af K.
M:s uti nyss omtalade §. stadgade rättighet, att med främmande magter afsluta traktater; utan jag skall, med åsidosättande af alla formfrågor, blott hålla mig vid saken.
Jfag skulle då tro, att, innan en så beskaffad önskan som den ifrågavar. tili K.