Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Till nndanrödjande af upkomna twiswelsmak, huruwlda An warighets Författningen, bör såsom grund» lug brkragtas, får Utskottet wördsamt erinra, att den» na författning ej sinner bland de i 85 §- Rcgeringse
För, IH4 Dm 16 December.
Formen upräknade Grundlagar, hwarföre ock densam» nia, ehuru, jämlikt Riksens Högloff.
Ständers besiut, os ConstitutionS Ustskokter utarbetad, c) lärer kunna anses annorlunda än sv.u Criminal-Lag.
Stockholm den 2 Dccnnbcr 1829.
Pä ConstimrionS U:ffo!lcis wägnar : lb. kclsnnerbeim. (lstt von biosonxrein. vanis!
Lborsrein. /^ncl. ^:8c»n l4/ciisrr» O. ^alsriur. LAG Hwarcfrer Lcdamoc af Stats-Rådet, föredragande saint den Embetsman Ronnngcn allmän befattning med Lommando - Mål updragit, skola för Embelsförseelftr af RiksRätt dömmas.
StatS-Ministrarne, Skaks-Räden, HofCancelles ren, Föredragande samt den Embetsman, Konungen allmän befattning med Commando-Mäl updragit, skola, pä sätt Regerings Formen as den 6 Junii 1809 söreffrjfwer, uti förekommande Regerings-ärender, af hwad beskaffenhet de wara ma, efter bästa förstånd och ösweitygelse, räda Konungen till det som Rikets Grund» lagar likmätigt ar, samt i ösrvercnSstämmelse med dem Konungens och Rikets sörman befrämja, altid läka sig warda om Konungens magt och Rikets Ständers och Inbyggares fri» och rättigheter, alt efter hwad härom i Ri.
Den i6 December. m; i Rikets Lagar och Författningar ar stadgadt och förordnadt, sje!skrasde påminna om Rikets rätt och,bästa; dock endast Konungen räd guma, wen ej jämte Honom regera.
De äro ej abelia st såsom Medborgare och scr stna veron» underkastade hwad allmän lag och laga stegar b>uda, uran f?ola ock sör sina rädstag och gerningar, i 06) för deras Embeten, wara Konungen och Riksens Ständer cmsniaiige, pä satt Negcrings/Formen utstakar, och bär nedanföre stadgas, men ej j och för dem af enffilde personer kunna tilltalas.
Deste Embctsmän k » cj eller cili last läggas om, cmor deras pä ansörde jkäl grundade räd, u gängen, utan deras förwällande, bliuv-r olycklig, och dec äsystade goda ändamälcl icke wiuues. §. 1.
Försöker någon Stats Räds Ledamot, under dm tid, dä Regeringen, enligt Z9. 40. 41. 42. och 4;. §. §. af Regerings - Formen fores af Stars Räder, arc tväldsammeligen öswcrändakesta Regerings fället, sädanr det genom RlkätS grundlagar eutagit är, eli r med ras eller gerning medwerk r ull l..gsic>oigt fullt st uwe as nägon Rikets G>"-l idiag , eilcr lil!
Mrker någon StatSNadö Ledamot, nar Neg ring,:» icke as SratS-Radet fores, eller den Embrksm n >o n i Eomiliniido Mål Konungen räd gumer, sä'a »t > g fr,di r steg, eller underlärer att deremot göra förestä'l„ina» enär yan finncc sädant ä särde wara, eller »»'ärligt och bewisligen fördöljer nägon omständighet, son kunnat sädant steg förekomma, strasf.s säsom IliketS förrädare och miste lif, ära och gods. Ehwad Regeringen af Stats,Rådet söreö eller > . icke. m6 Deir i6 Deceinber. icke, ware till samma straff skyldig den L-damot as StatS-Rädet eller den Konungens Radgisware j Cvitt, mando-Mäl, hwilken, genom tilstyrkands eller underlåtenhet att föreställning göra när han finner sädanr ä färde wara, eller genom npsätligt och bewisljgr fördöljande af någon uplysning, befrämjar eller mallar sadan! lagstridigt steg, som, enlig! no. §. af Regerings, Formen, såsom förräderi anses bör. §- 2. .
Underlåter Stats Rådet den owilkorliga pligt, att i de sall c)i. 92. yg. och 94 §. tz.
Regerings,Formen utstaka, nll deruti förcff'rifne lider, Riksens Ständer kill Allmän Riksdag kalla, eller ffulle en eller flere Stats.Rådets Ledamöter sadan kallelse afstyrka, cl, ler Riksens SkäudcrS sammankomst till Lagtima Isike» dag a den tid De utsatt, förhindra söka, f?oia den eller de brottslige mista Embetet samt wara owärdige all widare nyttjas i RikctS tjenst.
Lag samma ware om Ledamot af StatS-Rädet eller Föredragande tillstyrker Konungen al, innan Riksdags kallelse i Hnswudstadens Kyrkor wederbörligen kungjord blifwir, egcnmägtigt eller wäldsammeligen lysta den i 6z. §.
NegeringS-Focmen sist omförmäldc pcnninge, summa, hwarä Riksens Ständer förseglad Anordning lämnat; likaledes om StatS-Rädet, dä det likmätigt Z9. 40. 41. 42. och 4Z. §. §.
Regerings,Formen, förer Regeringen, pä oswan omförmälte olagliga lid och sätt, berörde summa lyftar, eller någon StakS, Radets Ledamot et sä beffaffadt lyftande tillstyrker. §' Z Skulle Stars-Räds Ledamot eller K»mingens 3iäd - Dcu i6 December. m? Nadgikware
I Commando-Mäl tillstyrka Konungen att rvivmga sä dank steg, hwilket uppenbarligen är stridande eino:
Rederina,2,Formens bokstaflig» föreskris: uti 57. rörande Riksens Ständers Beskattningsrätt, un 6ö. §. ti'! förhöjande af Ven Bewillning Riksens Skäuder sig aiaqir, eiler as sädane Artiklar, hwilka i deusamuia för Bewilining räknas, alt javan t kill för, okande as Kronans inkoiuster, dock härunder icke be» grepua sädane, i Venna 60.
Z. ej omnämnde afgiftsr, hwilkas föremal aro inrättningar till enMdaS gemcnjamnia nytta och bcqwämlighet, såsom Bäk BroFärg-och andrs afgitter as dylik beskaffenhet.
Uti 7Z.
, rörande pabjudande, upbärande eller fordrande af nya palagor, utffnsningar as manskap , penningar eller waror, ulan Ständers samtycke; rtti 66. 6^. och 72. rörande Riksens Ständers befattning med Banco- och Riksgälds Werten, sam: uri 78 §- att någon del af Riket icke mä kunna derifrån afsönvras, eller underlåter han akt emot sädant lagstridigt steg göra föreställning, eller dct wallar och befrämjar genom npjateligk sch bewistigt fördöljande as någon uplysning, miste Embeket och warde ej widare nyttjad i Rikets tjenst. §-4. Stats-Rads Ledamor eller dcn i Csmmando-Mal Konungen rädgifwande, hwilken tilstyrker emot werkställigheken af den, af Konung och Ständer faststälda Tryckfrihets Lag, stridande steg, eller underlåter att deremot göra föreställning, miste Emberer. §. 5- Underläter Stats,Räds Ledamot eller Ksnnnaens Råd, m8 Dcii 16 Deceinber.
Nädgisware i Commando-Mäl, att, pä särk 6;. §. förmäler lill Prokocollet göra föreställningar eniok anwänbandet as Riketö ordinarie Statsmedel, eller älage» Bwillniiig, annorlunda än fasistäldk blifwit, eller försuniinar ben akt i sädani fall kill Prokocollek anföra bwad Riksens Ständer i den tel törordnar, eller tillstyrker satan Embetsman något, som uppen» barlrgen är stridande emot Regerings-Formens bokstafweliga söreffklifr Uli i moni. af 74 §., rörande gärds sörrcdnande wid Tröuppers täg och marcher, till urföraude as ct npfommic krig', nti 76 §. angående RikecS förtjnpande i skuld och npkagande as La» ; riki 77 §., rörande disposition af Kronans tomainer, sa witt sadank angar den Riksens Skandar i samma §. förbehallne räll; uti 79 H. om Mynlwäfendet och uri 80 §. ont Indelnings Warfet, eller underlåter han at einok sädaiil lagstridigt steg göra föreställning, eller det mästar eller befrämjar genom upsätligt 06) bewirligk fördöljande as någon uplysning, eller killstyrker Konungen akk något beslut sacra i de mål, om hwilka l g tz. handlar, utan an kill utomordentligt Stacs.Räd kal» leise blifwit Utfärdad, miste Embctet.
Om genom någon as förenämnde EmbekömänS tillstyrkande eller underlätande alt göra föreställningar eller upsäcligt och bewiöligk fördöljande af någon uv, lysning, någon lider ffada till lis, ära eller personlig frihet, utan al lagligen sörwunnen och dömd wara, eller förloras gods, löst eller fast.
Ulan laga ranssk» ning och dom, eller warder nagonS frid i hans hus störd, eller förwises någon frän ort till annan, straffes oswanbcmälde
Embetömän för sädant lagstridigt förhällande dessutom, pä sätt Allmänna Lagen i i Deli i6 December. 1119 C-ip. 12. tz.
RättegängS-Valken stadgar sör Domare, sam wrang
Dom saller. §. 6.
Uraktlåter Stats^Räds Ledamot eller Konungens Radgifware i Commando mål, ak de öfrige dem i Grundlagen uttryckligen föreffrisne, men i denna An, swarightts-Lag icke särMdk upräknade plikter och föreskrifter, iakttaga och fullgöra, ankomme dcl pä Riksens Ständer, att hos Konungen gora sadan anmälan, hwarull 107 H. af Regerings Formen dcm berättigar, med iakttagande af de wilker samma §. i del senare mom. siadgar. §- 7. Döljer SratS-Minister för Utrikes Arenderne eller Hof-Canceller eller den Stats - Rads Ledamot, Konungen i dennes scanwaro tilkallar, för Konungen bewislige någon af Konungens Embetsmän rliec Främmande Magters Sändebud, til sölje af dem up, dragnc kall, meddelad wigrig underrättelse i frågor, som röra Krig, Fred eller Förbund emellan Riket och annan Stat, miste han Embelet.
Sker det af be, wisligt upsal at Konungen och Riket skada, straffehan efter 4 Cap. Mistgecnings.Valkcn. §. 3- Fran Konungen utgående Expeditioner och be, fallningar ffola wara sörsedde med kcn Föredragand-s contrasignation ock instämma med deröswer förde Protokoll; ffer annorlunda genom någon Föredragandes ät» H20 Den r6
Decrrrrb r. åtgärd, miste han Embettt, unn att nänö ? t-> kunna deruti äter insättas eh-.r ril! annat Enil r r. an?
Rådet förordnas. ichaktialer han. <!tr tit!
Er kn» RädetS Prorocoll göra föreställning enior saoant
Ko nungens bestut, hwilket han st mer strid-mde emot R'- gerings Formens bokstaflig» föressrisk, och oaktadt Konungens ända fortfarande yrkande, akt ett sDanr le, stut ssa!l utfärdas, han cj dä utöfwar sin iätkigdn och pligt, att eoutrastgnaiionen dera magra, ware lag samma; likasom om han Embetet ätcrtagcr, förr än Riksens Ständer hans förhällande präfwak och gillar.
Lider någon skada till lif, ära eller någon Personlig stihct, eller mister gods, löst eller fast, uran laga ransakning och Dom, eller bliswer någons frid i hans hus störd, eller någon förwlsad frän ori till annan, derigenom akt han rontrastgNarion ej wägrak, straffes ha» drtzurom för säbanr lagstridigt förhållande, vä sätt allmänna Lagen i i Cap. l2 §.
Rättegångs-Balken stadgar för Domare som wrang dom fäller.
Föredragande ware i öfrigt för stn befattning ansedd skyldt r lill enahanda an.war, som denna L g Skare-Rads Ledamot uti föregåen e H §. ä.'ägq,r, cn> ligt förseelsens derutinnan mmärktc >wärare eller lindrigare bessaffenhct med derefter lä,»pade str ff; Dock mä hwarken Föredragande eller Stats Rats Ledamot i och för EmbetetS skuld, ffannan ordning, än N-gerings» Formen utstakar, och således ej as enskild man kun« na tilltalas. §. 9.
StatS-Räd, hwilken, «f Konungen bertil utsedd «ch förordnad, tagcr säte och röstar i Högsta Domsto, Den 16 December. n-rr stolan öfwer MA, som fran Krigs-Domstolarne dragas under Konungens pröfning, ware fsr ja^an besttkninq underkastad
Domare jäs och anstv-r, enligt
Lag och Laga Stadgar, lika med annan Ledamot af Högsta Domstolen. §. 10.
Enär någon af de i i § omnämnde EmbetS» män tilltalas, som redan utur stensten blilwir endt^edi» gad elier afftstd tagit, och warder om beqängne förbrnrelstr öswcrkygad, ware han förfallen till enahanda answar, såsom wore han tv-rkeliqen tjenstgörande och sware förlusten af hwad han i Prästön eller andre förmoncr as publigue n:-2el kan i ineyafwa e not för» lusten as Embert, om han det ännu innehade.
H. ir. Hwad emot Stars-Rads Protoc el! imil den dag dä Riksdagen börjas. under da påstående Riksdag ,ck« anmärkt blifwer, dera mä stdan wrd päsöstande
Riks» dagar ätal icke äga rum.
Ridderffapet och Adeln ätffiljdeS kl. no. In k lern ?rotyoo!Ii. 6. 8ilvsrsta!^e. Fjerde Landet tTls 72.
Män» H22 Dcn i8 Decander.
Mandagen ben 18 Decencher.
Plenum kl. Z i.
I anledning af Kongl. Majus genom ansiog gjorda Nädiqa kallelse till Riksens Ständer, akt sig denna dag i Plenum Plenorum infinna, uprrädde kl. L under anförande af Herr Landt-Marfikalken Högloft.
Riddersikapet och Adeln pä Rikö-Salcn, hwarest, i anseende lill Hans Majus fortfarande opasslighet, Hans Excellence Stats» Ministern för Utrikes Hrendcrne, Herr von LnZerrrLm ester ett korrt
Tal till Riksens Ständer upläste Kongl. Majus Nådiga Sanction ä den af Riksens Ständer anragnc SuccessionsOrdning, samt sedermera Kongl.
Majus Nådiga lillkännagiswam de att freden med Konungariket Dannemark bliswit den 9
December afflulad samt ratisicarioncn dera ä SwerigeS sida redan expedierad: Hwaricmte i sin behöriga ordning, sä wäl Successions - Ordningen som FrcdS»Instrumentet af HostCancelleren upläste».
Ridderfkapet och Adeln lämnade Riks, Salen kl L.
In 66cm ?rokvcolli 6. 8iIver5ioIps.
Plenum kl. r till iv förmiddagen.
Uplästeö ett af Herr 8noilsl</ inlämnadt, sä lydande.; öd - Den 19 December.
H2Z Eidmjukt Memorial!
Det är i allmänhet cn ostridig sanning, att hwar medlen! i ett Samhälle äger en naturlig rättighet, atk fä draga all möjelig winst cch nytta al hwad han sjelf genom odling producerar.
Pä denna grund städer äf» wen dei pästäende, otc hwar och en svin oklar läd bör, utan .wang af författningar lä anwända denna läd till brainv!'!, emot erläggande as en derföre i wederbörlrg ordning stadgad skatt eller afgift.
Häremot torde dock med skal kunna äberopas en annan lika helia och 0, stridig sanning:
Allmänt wä! är bällsta Z.aF.
Pä test- bä''a samunaar, med uplyst urffilning jrmkade efter hw rantra, böra i min ranka alla oeconomrska författningar grundas för att leda till allmän bäknad.
At denna orsak har i alla tider och i flere olika nial den egna dispositions rätten mäst tala inskränkningar till minnande af någon »lystad nytta för det Allmänna.
De manga här i Landet, under olika Regeringssätt wikt igne författningar och Utfärdade förbud, rörande branwms tilwerkande cch försäljande, witt» na tydligt, ett d-h- sak r allid warit ansedda såsom Economica, dem RrklS Lagstiftare och Regering knm de inskränka ejler spuniemäls utgången eller päräknad större , winst för Staten och allmänna hushall-ftngen.
Om salel.s en gränsiZo bränwins bränt ittg, ej bör anses fässm nägon owiikoriig och oinffränkiiq rät» tight, ä.wen för de Lttidimän som stelftva producera säden, bör än mindre cn fada» frihet utsträckas till Städernas inwänare, hwi'ka dels icke sköra »agot ä« kerbruk, dels, (enligt en wärd Ledamors hä>', sör nägon lid sedan gjorda wälgrundade anmärkning) rätteligen icke borde dertill sa anwända Stadsjord, och dymedelst intränga sig i Landtmanneus egenkeliga yrke, utan H24 Den 19 December. uran att lämna honcm nägsk deremot swarande tellagande i Skadsmanna näringsm.del. Bränwinsbränning är icke, och märke den aldrig bljfwa ansedd sär art wara cn sadan konst, err sädanr gagnande föremål för allmänna industrien, som med oinffränkra friheter, och rcffjncrade invenrioncr bör, till allmän bärnad upmnntras och drifwas med all wöjciig ifwcr! mätte man ej förgäta, att fragen, endast arom en huobehcfs bränutng.
Denna benämning igenfinnes i alla derom utfärdade, sä äldre som nyare författningar, och fason, sadan lärer den äfwen nu böra anses och regleras.
Till cn husbehofs bränning och till winnande af al! den möjcliga nytta för Landtbruket som deras kan wänras är witzerligcn 8 mänaders ärlig brännvinsbränning öswcrfiödigt tiklräckelig.
Det är en kand sanning, arr bade luftens och wartners warma under sommar mänaderne hindrar den för bränwins» bränning nödiga askylning och minckar dymedelst r betydlig män afkastningen.
Icke dest mindre kunde dock egennyktan — altid sorglös wid del allmännas förlust — sinna en winst för stunden att, äfwen under besia mänader, förstöra en mängd af säd, lill erhällande af elt quanrum bränwin, som, ehuru mindre än hwad samma säd kunnat giswa a en annan ärskid, likwä! retar en otalig penningelystnad, eller upfyller elt närwarande behof.
J.g instämmer derföre med en wärd Ledamot som redan tillstyrkt all bränwinS-bränningS inställande, under Junst, Justi, Augusti och September Mänader, dels i afseende lil! cn under hels den tiden mindre lönande bränwins afkastning, dels för ber dranken eljest sä nödig för Ladugården, dä ej saknas, när gräsbete och afrad giswa dockspel, tilräcklig föda, dels ock för att cj genom bränrvinö-bränning hindra de mänga wig - Dcn 19 December.
H2§ wigtigare göromål, som under dcsia mänader, fordra Landrmannenö alla stunder och odelade omtanka.
Om der blefwe hwar och en illlaiit akt gistva sin bränwins red<kap hwad forin och skapnad som honom förmänligast sxmes, öpnadcs en annan och län utwäg till ekt oberäkneligt spannemäls förödande.
Det ar bekant, att, för akt eludera en successivt förhöjd och stukcligcn oerhörd befattning, grundad pä pannerymd, upfanns i Skottland ett siags bränwinspannor af en sadan platthet, att berlind kunde göras anda till 144 asrvsrkningar om dygnet.
Medelst en sadan inrättning, ehuru af liten pannerymd, fulle en ansenlig mängd säd kunna pä korrt tid till bränwin sörwandlas, och knapt lärer nägsn säker grund, hmackcn till befattning eller kontroll derwid kunna aga rum, dä till hwar aswerkning blott fordras någre, minuter.
Af de försök med en platt bränwinspanna, af 60 kannors kokrymd, hwars diameter war 7^ gang större än desi höjd eller djup, som blifwit pä
Nådig befallning anstälde tvid ctt af Kronans härwarandc bränneri werk, har funnits alt denna panna ehuru med owandt folk och wid flere bristande anstalter, likwäl kunnat öfwerkas 16 a 17 gängoc om dagen; althen qaf någor mindre bränwin, ester ett gifwit gnantmn spanncmäl, än ds wanliga; att hon under afwerkningen fordrade jämn uppasining af 4 personer; att hon flera ganger gick sönder och tarfwade lagning, samt att bränwiner lätt »vidbrändes.
Med en bränwinspanna af nysinämnde storlek och form med rilwandt folk och alla erforderliga anstalter, bör lätt kunna göras 20 eller flere bränningar pä dagen, hwarunder afwerkas minst 2^ bränntunnor, as wid pasi Lisp. wigt.
Dä as hwar bräntnnna bör räknas minst 20 kannor bränwin, kan säle - 1126 Den 19 December. ledes med en sadan panna högeligen ekhällas ;o a 62 kannor bräiwin.
Delta är pock nästan e't intet emok den ofanreliga spannemäls consunuion och bränwi >s ask sining , som kan ästadkomm -s medelst en rigtig Ekotji panna, 2^3; alnars diameter, och endast 43; tums höjd afw rk.w 140 st 1 ;o gangsr om dygnet linder flere mänaders eid.
Hm r och en kan lätt inse följde» as en sadan bränwinsbränning, och »ödwän« digheren, akt i detta mäl destäm.na »agoll gräns, äfw, 'n 0 n oek, att tyScligen uk^äkta hw.d pooortion as widd och djus cn pinna bör äga, lör att kallas en Skot,» partin.
Dä Brmanieus ri-I möjckigaste full' komlizher odlare äkeistäkt e> lara sörsta ak jemte landels öfriga behof anssaff, spannemä! lil! en fädan^bränwinsbränning, emedan man ser af Gasclterna ark där nu tillmark s bränwin af socker; sy,cs det för wärc Lands sädes kiligäng blistva cn säker omöjlighet.
Men utom den spannewälsbr-st, och dyrhet pä nödigt lifs uppehälle, Utom den hungersnöd, det elände, som af en dylik gränslös BränwinS bränning blefme förr eller sednare, fruktanswarda följder: hwad smädelig werka» pä sederna skulle icke ett iadank öfwerswärn »ande as bränwin medföra?
Förgälwes wstl man pasta, att, dä alla äg»e full frihet att bränna, skulle al' b änwinsförsäljninq blifwa föga lönande, och akt allina na behofwct bestämde den allmänna rillwerkningea.
Jag tror, att naara ve mäst dristige och förmögne sp-cnlamer, ,om hast m del att först förff/ffa sig den Skotta B änwmS rcdffap.m, ffulle förekomma och undersälia lla andra, som med wänlig redskap tillwerkade sitt bränwl-,: skulle derigenom sättas i stand att, emot erbjudande al hägre pris kunna upköpa afl
Mjbar spannemäl och således siureligeu bemästra sig Den 19 December. 1127 all bade bränwinS och spannemäls, handel i hela orten.
Matte man dcrjänne besinna, alt det ej är med Bränwin sam ined födande tvaror, för hwilkaS för» käring behofwcr och sjclfwa smaken sätta gränsor, som sällan öfw-i trädas, hwaremot dct lika jckadliga som omättlig» begäret an slipa bränwin ej känner näqra.
Ju mera tillgäng ju större förtäring.
En usling, som ensam nostukar sa mycket bränwin, som för tio andras mäneliga behof kunnat wara rillräckeligt, försattes i en yrsel, som genom wanckn-, blir för honom erc angenämt ulftand; beröswav förstånd, sansning och krafter, dignar han stuteljgen i en dwala, hwarifrän han knapt upwaknar, förr än ett nytt rus störtar ho» nom i samma nesliga belägenhet.
Hans hustru och barn sörsmägka emedlertid i saknad as liswets nödwän» digasts behof, bliswa ofta af en ursinnig man och fader barbariskt behandlade, samt mäste siuteligen öka tiggarehopen, till hwilkens dagelig» förökande fylleri utan twiswel mäst bidrager.
Huru lyckligt, om ett sadant menssligheten förnedrande misibrnk af denna för» föriffa wara krurde förekommas med bibehållande af desi mäktliga omvändande!
Huru mänga olyckor, huru mänga brott skulle dä ej afböjas! huru mänga lif räda das!
Manne dcua ej ffulle kunna winnås, om krogar, åtminstone i Städer förbyttes till salubodar, där bränwin försåldes wid en lucka säsom bröd nu säljes i Ba» garbodarne, och där sälcdes rj gafwes tilfälle, atk pä en gäng förspilla egendom, tid, hälsa och sjelfwa lifwet?
Detta förflag är icke nytt, men har aldrig blif, wit undersökt, mredt, än mindre werkstäldt.
Det torde dock förtjena att närmare pätänkae.
Mätte aldrig för hwad financiel winning, för hwatz poli - H28 Den 19 December. politisk afsigt st)'N hätst^ genom försatkningar eller inrätte ningor. en last befrämjas, moder kil! sä Niänsia andra, en last, som redan bland de ringare folkklssi-w.blilwir sä astman, och hotar med en oboklig skada bade deras »hy, signe och moralike!
M-n wälsignelse osmer den som upger och understöder ve bästa och kraftigaste medel lill desi iiijkränkande, om ej ftillkc-nistgg utrorandc, och som derigenom befordrar, med förbättrade seder/ <n förökad fä allmän som enskild wälmåga!
Jämte desi, mins här anförda tanker om Brän, tving-brännmg i allmänhet, torde mig
Höggunstigt tillätas att fä tillägga uagra. r-stcxioner o r- Kronans ännu i beha!! warande egna Bränneri-werk här i Stockhol n och i Götheborg. O n >'ägon A cknän Nstagazins i'pärt'i i detta land än widar-' skal! rorrf ra, ehuru den ock mä stä>l s och organiftr s. är bibehällundek al okwannämnde Brännerier lör Kronans räkning lika nödwägd-. it till denna inrättnings bestånd, so n sörmäistisit gero» dea winst Kronan dorck drager hw>!keu winst, päräkuad lör d si behot. ej kan. ttvhöra Utan ass ka -d för Stms W'i'tet, ej pä ann r fäkt erhällas utan ny tiliökn, q i en för, stående reda» nog trycka udo B-will, ninas >n nr.
D si, bäd.a förcinäl, B-ä twinsbläu, »inge» r Stockhol ', och Götheborg för Kronans räk» ning, funt eii allmän M r .zins iiwältniag, halma ett sä nära sörba»-»re kill hwarandri, <>tt de rätteli» gen borde tillhopa bedömas.
Sä länge ve fä äga det samband, kom hiti-lls sörenat d<m. bär detta Wcrket sig sjelst, lika» rillchoct af allmänna medel, och läm. nar äfwen till Stais-Wcrker alc hwad, af desi behäll» na winst öfrocrstigcr ven i Kongl.
Lrcfwet afden 17 April Den 19 December. 1129 Arril 1798 söe detta Werk stipulerade fond af 44 Tunnor Gild. Hwaremvk om Kronans med dryg kostnad i,!,legde och ! u i fullt ständ warande Bränneri. wcrk, med dertill hörande inventarier och maleriakier, skola gä t'!l försäljning, de ej pä långt när up« gä tili c eras werkeliga och upf?atkade warde, hwadan säl.des K^nan, kill en början, derigenom ädroges en förlust af Tunnor Guld.
Ehuru BranwinS bränningen wid Kronans of» wannäiunde egna werk har mäst nägra gängvr inställas, pä längre eller korrtarc liv, dels i anseende till inträffande mistwäpter- dels för Mertens nödiga repa» raiioner: genom hwi ka inställningar en eljest päräknad inkomst -lirwj' i l unnia män minf?ad, har likwäl den» na inrättning medfört den nyttan, art den understödt
Kronan med ett sörffotk under 1788 ärS krig, af 2,136297 R:dr Banco som sedermera bliswit afliqvi» deradt, och tinder detta sista kriget med ett af l,l6z,§zi R:dr Banco, hwi'k n summa säsom ännu obetald, innebegnpes un^er Maga;ins inrättningens redan up» gifne fond.
Wid bäda Vesta krig ns utbrott war del denna inrättnings förråder som lämnade de första, de lätt st äiromliga och minst kostsamma medel kill AcUiLernaS underhäffande.
Om i Vestn fall Magasins inrättningen lämnat Krono» bekydeliga biträden, har dest omsorger ej mindre sträck: s kill Landets allmänna understöd, wid infallande nnstwärter i män af dest tillgängar, och i enlighet med derom gisne författningar.
När endast frän och med 1799. 270,000 Tunnor Säd,84 v«o L sp. Miöl 46,000 Lisp.
Bröd samt ränkesritt i contant 746,200 R:dr Banco blifwtt pä Konungens befall - nzo Dcn 19 December. befallning/ af Allmänna MagazinS inrättningen förskjutne till nästan alla NikclS Län, hwaral ännu öfwer 2Z2,OOo Il:dr ärs hos Allmogen utestående, lära denna inrättningens bcmödanoen kill Landels understöd ej want utan nytta.