Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Erkännande vigten af dessa skäl för anslagets beviljande, tillstyrker Utskottet, Stats-Utskottets Utlåtande, N:o 148. 23 Rikets Sländers bifall å Kongl. Maj:ts härutinnan gjorda Nådiga framställning. 28:o. Lii en af Professor Carlson hos Presle-slåndet vackt, lill Utskottet remitterad, motion, i hvilken Professor Agardh och Domprosten Bring instämt, har, under åberopande af Consistorii-academici i Upsala hos Universitetets Kansler gjorda framställning, motionären, i öfverensstämmelse dermed, anfört, alt adjunktnrernas antal vid Universitetet frän äldsta tider i det närmaste motsvarat professionernas, men att genom inrättandet af (lera professioner, utan att adjunkturernns antal blifvit i samma förhållande ökadl, del inträffat, att de förres antal nu uppginge lill 26, mell de sednares endast till 17, så att dels flera adjunk turer äro gemensamma för tvänne professioner, (fels professioner finnas, som alldeles sakna Adjunkter; att då del ändamål, som med adjunkturerne af ålder varit afsedt, att de skulle bereda tillfälle att vid Universiteten fästa personer af utmärktare anlag för att der kunna fullt utbilda sig till skicklige lärare, hvilka vid ordinarie Professorens frånfälle eller förfall kunde intaga hans plats, ännu egde lika betydenhet och vigt, samt dessutom Adjunklerne genom
Universitetens nya statuter fått sig ålagd skyldigheten att jemte Professorerna verksamt deltaga i den akademiska undervisningen, saknaden af egna Adjunkter för de lärostolar, der den i större eller mindre mån eger ruin, mäste alltid medföra betydliga olägenheter; alt dessa väl blefvo mindre känbara, så länge Professorn i vetenskapen sjelf egde af ålder och sjuklighet ©försvagade krafter, men att i motsatt fäll, och om under samma tid inträffade, att Universitetet, i saknad af medel till lämpliga understöd, mäste se den ena och den andra förhoppningsfulle vetenskaps-idkareh, hvilken lofvade att just i det ifrågavarande vetenskaps-ämnet blifva en utmärkt lärare, lemna Universitetet och på andra vägar söka sin utkomst, ett sådant förhållande kunde för Universitetet blifva ganska olycksbringande; samt att enahanda förhållande kunde någon gång ega rum äfven vid de professioner, som egde Adjunkter, om, såsom erfarenheten visade händelsen understundom vara, Professorn är af samma ålder eller yngre än Adjunkten och lill följd deraf den sednares vetenskapliga verksamhet förr försvagats än den förres, då, så langö Adjunkten qvarstode, all möjlighet till befordran för yngre och mera lofvaiide krafter vore slängd; och har motionären, på grund häraf och för alt ofvan antydde olägenheter skulle kunna i någon män afhjelpas, hemställt, att anslag måtte beviljas till tvenne adjunkts-löner vid Upsala Universitet, hvilka ej skulle vara fästade vid vissa läro-ämnen, ulan kunna efter sig, under särskilda omständigheter, yppande olika behof användas antingen för en ordinarie Adjunkt i ett visst ämne, eiler för att vid Akademien fästa utmärktare vetenskapsidkare* för hvilka vid tillfället någon ordinarie plats då icke funnes ledig; varande slutligen af motionären föreslaget, att äfven för Lunds Universitet tvenne adjunkls-löner till nämnda ändamål mätte anvisas.
Ehuru Utskottet icke kan annat än erkänna vigten af det med motionärens förslag afsedda ändamål* har likväl Utskottet, i betraktande af de många och betydliga anslag för Universiteten, hvilkas anvisande redan blifvit af Utskottet tillstyrkte, och då behofvet af nu ifrågavarande anslag icke torde vara så maktpåliggande, att ju med beviljandet deraf utan större olägenhet kati anstå, samt härtill kommer alt Kongl. Maj:t ej funnit skäl att låta någon framställning derom uti Sin Nådiga Proposition inflyta, ansett sig böra hemställa, att motionen icke må till någon åtgärd föranleda. 29:o.
Utskottet har jemväl till behandling förehaft tvänne från Presle-ståndet till Utskottet remitterade motioner, deruti blifvit ian förd t: af Domprosten Knös, med hvilken flere af Ståndets ledamöter instämt, att det vid 1850 och 1851 års riksdag till stipendier åt Theologiae studiosi vid Upsala Univer - 24 Slals-Utskottels Utlåtande N:o 148. sitet anvisade anslag af 1,000 R:dr B:ko vore alltför otillräckligt, då med det ringa belopp af 50 R:dr samma mynt, som hvarje stipendiat deraf terminligen erhölle, endast 10 studerande kunde få del i detta anslag, ehuru antalet af sådane studerande hvarje termin uppginge tiil 100 och derutöfver.
Enär deri större mängden af dem, som id kade prest-studier, vore alldeles obemedlad, blefve skuldsättning för de aldra fleste den enda utvägen all uppehålla sig vid Universitetet under de (re år, den Akademiska kursen för blifvande prester numera vanligen upptoge.
Mången droge sig derföre hellre tillhaka från dessa studier, än att för deras fortsättande åsamka sig en gäld, som han först efter lång lids förlopp kunde hoppas alt sig afbörda, ett förhållande, som utgjorde hufvudsakliga anledningen till den rådande prestbristen, hvilken redan vore så tryckande, att icke utan stor svårighet gudsljenslen allestädes kunnat uppehållas och öfriga presterliga funktioner fullgöras.
Dim för blifvande prester föreskri Ina Akademiska studiikursen kunde dock, elter motionärens tanke, ej inskränkas, utan borde Ivertom utvidgas i samma mån sorn anspråken ökades på egandet af ett upplyst, kunskapsrikt och nitiskt presterskap, hvarförutan motionären fästat uppmärksamheten derå, ali för presthildningen vida större omkostnader blifvit gjorda i andra protestantiska länder genom dertill anslagna betydliga fonder eller medelst inrättande af särskilda seminarier, i hvilka lärarne af Staten aflönades, äfvensom lärjungarnes underhåll antingen helt och hållet eller (ill stor del af allmänna medel bekostades.
Af dessa skäl och på det att håde beloppet af hvarje stipendium måtte kunna höjas och stipendiet längre lid inne liafvas samt flere blifva af slipendii-anslaget delak lige, har motionären föreslagit, att Rikets Ständer ville, utom ofvannämnda 1,000 R:dr B;ko, bevilja för Theologi® sludiosi vid Upsala Universitet ett ytterligare stipendii-anslag af 5,000 R:dr årligen, sä att hela anslaget blefve 6,000 R:dr B:ko; af Domprosten Bring, all, då prestbildningens framgång vore för begge Universiteten en lika vigtig angelägenhet, tillökning äfven borde beviljas i det för Theologi® studiosi vid Lunds Universitet nu utgående anslag af 1.000 R:dr B:ko, för hvilket ändamål motionären, med lästadt afseende derå, att antalet af sådane studerande i Lund vore betydligt ringare än i Upsala, äskat ett ytterligare anslagsbelopp af 2,000 R:dr, hvarigenom hela anslaget komme att utgöra 3,000 R:dr B:ko, eller hälften af den anslagssumma, som den föregående motionären begärt för Upsala Universitet.
Det af molionärerne åsyftade ändamål alt afhjelpa missförhållandet mellan antalet af dem, hvilka egna sig ål det presterliga kallet, och det stora antal prester, som församlingarnes tjenst kräfver, kan, enligt Utskottets mening, icke vinnas genom den föreslagna utvägen att medelst ökade slipendii-underslöd uppmuntra unge studerande att beträda den presterliga banan.
Nämnda missförhållande måste hufvudsakligen tillskrifvas de ringa utsigten till framtida bergning, som äro förenade med det lägre presterskapets nuvarande aflöningssätt och kommer utan tvifvel ej att upphöra förr än genom ett allmänt ordnande af presterskapets aflöning, hvarom Rikets nu församlade Ständer äfven gjort underdånig framställning, del lägre presterskapel hlilver försatt i en med hänsigt till deras bergning mera tryggad ställning.
Då skall den, hvilken efter en inre allvarlig pröfning känner sig ega kallelse för prestembetet, icke tveka alt välja denna bana, hvaremot med det af motionärerne föresiagne medel lätt kan inträffa att en och annan, utan en dylik sjelfpröfning, förmås att egna sig åt det presterliga kallet och för sent finnes icke kunna motsvara de höga och vigtiga fordringar, som pä religions-läraren göras.
Det är af dessa skäl, som Utskottet anser sig icke kunna understödja motionärernes förslag, utan får således Utskottet derå afstyrka Rikets Ständers bifall. 30:o. Stats-Utskollets Utlåtande N;o 148. 25 30:o.
Uti sin här ofvan i 23 punkten omnämnda motion, har Professor Agardh hemställt, att äfven vid Lunds Universitet 6 Amanuenser, nemligen en för hvardera af de Anatomiska, Astronomiska, Fysiska, Kemiska, Zoologiska och Botaniska Instilutionerno, mätte med arfvoden förses, til! ett belopp af 350
II:dr för hvardera.
Pä enahanda skäl, som Utskottet anfört i mom. d. af 27 punkten i delta utlåtande, i fråga om arfvodes anslag för åtskilliga Amanuenser vid Upsala Universitet, tillstyrker Utskottet beviljande af årliga arfvoden för ifrågavarande f> Amanuenser vid Lunds Universitet med 350 R:dr Runt för hvardera. 31:o. Från Borgare-ståndet är genom remiss till Utskottet öfverletnnad en motion af Herr Fr.
Rooth, hvaruti denne påkallat Rikets Ständers uppmärksamhet å nyttan och fördelarne af den vexelverkan i vetenskapligt hänseende melian de Skandinaviska Rikenas Universitoler, som skulle uppstå derigenom, att tillfälle bereddes de studerande att någon tid vistas vid syskonläudernas högskolor, samt i sådant afseende föreslagit, afl Rikets
Ständer måtte anvisa en summa af 3,600 R:dr årligen tili 3:ne årliga stipendier, hvardera å 1,200 R:dr lör svenska studerande, som för studiers idkande vid Köpenhamns Universitet sig uppehålla. 1 betraktande al de mångfaldiga, mera maktpåliggande behof, som vid denna riksdag (aga statens tillgångar i anspråk, har Utskottet funnit sig icke till förevarande motion böra tillstyrka bifall.
Elem en la r - L är över k en. 32:o. Dels til! löneförbättringar vid elernentar-läroverken dels till läroverks utvidgande och förseende med ordinarie lärare, i enlighet med den plan, sorn uti förut åberopade, Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition bifogade, Protokoll öfver Ecklesiastik-ärenden af den 14 Oktober nästlidne år, linnes intagen, har Kongl. Maj:t äskat ett reservations-anslag af 297,307 R:dr 20 öre årligen ; hvarförutan följande årliga anslags-summor äro af Kongl. Majit begärde, nemligen : till arfvode ät Bibiiotbekarier vid de läroverk, som redan hafva bibliolheker af den beskaffenhet och det omfång, att deras vård fordrar särskild ersättning, 4,000 R:dr såsom reservations-anslag; till nya Elementar-läroverks inriktande i Oscarshamn och i Arvika, 2,800 R:dr för hvardera, samt lör beredande af psedagogiers eller mindre skolor upplagande å elementar-läroverkens stat, (53,449 R:dr, alt med det belopp, som är för hvarje särskildt läroverk behöQigt och beräknad!, utgå i den mån Kongl. Maj:t, efter Nådig pröfning af särskilda förhållanden, skulle finna lämpligt.
Sedan Rikets Ständer vid 1847 och 1848 års riksdag till förbättring af lönerne för elementar-läroverkens lärare anslagit en summa af 90,000 R:dr B:ko, hade Kongl.
Majit genom en den 6 Juli 1849 sladfästad öfvergångs-stat bestämt lärare-lönorne till belopp, hvilka icke allenast skulle bereda en mera tryggad utkomst, utan ock blifva en ersättning för förhöjd presterlig tjensleårs-beräknings upphörande, hvarjemte Kongl. Majit nyssnämnde dag genom Nådigt Cirkulär till Konsistorierne i riket och Direktionen öfver Stockholms stads undervisningsverk anbefalite dessa att, sedan vederbörande stadsmyndigheter samt skolornes Inspektörer och Rektorer blifvit hörde, uppgöra och till Kongl. Maj:t inkomma med underdånigt förslag till fullständig reglering af undervisningsverken.
Fröt. 4856 & 1857. 4 Sami. 1 Afd. o Band. 2 Haft. 4 26 Stais-Utskotlels Utlåtande N:o 148.
Efter aflemnande af dessa förslag, som i allmänhet öfverensstämde deruti alt nuvarande läroverk vore behöflige samt att en de! af dem borde utvidgas, och sedan Kongl. Maj:! derefter under den 14 Augusti nästlidne år i Nåder utfärdat stadga för rikets allmänna elementar-läroverk är nu ifrågavarande plan för läroverkens reglering af Departements-chefen afgifven, med underdånig framställning derjemte om de anslag, som ansäges nödiga för tilivägabringånde af denna reglering och fastställande af en normalslat för lärarnes aflöning. innan Utskottet går att meddela yttrande uti förevarande för samhällets utveckling och framtid vigtiga angelägenhet, torde Utskottet i största korthet böra här redogöra för grunddragen af den framlagda organisationsplanen.
Jemte e I e m c n I a r-1 ä r o v e r k e n s indelning i högre och lägre läroverk, är, hvad de förra angår, fullständig lönestat, upptagande 8 Lektorer och 6 Adjunkter, föreslagen för sådana läroverk, hvilka uppkommit genom förening af gymnasium och skola, de i Hernösand och Wisby dock undanlagne, äfvensom för läroverket i Orebro; och äro dessa läroverk 12 till antalet.
Dernäst upptager förslaget för 3 läroverk 5 Lektorer och 8 Adjunkter samt för öfrige högre läroverk, alla nya, 4 Lektorer och 8 Adjunkter.
De lägre elemenlar-läroverken skulle hafva, jemte Rektor, antingen 5, 4, 3, 2 eller 1 lärare.
Beträffande aflöningen äro lönebeloppen för Lektorerne, nu utgörande 1,200, 1,500, 1,800 och 2,250
R.dr, föreslagne alt fastställas till 2,000, 2,400, 2,800 och 3,200 R:dr, så att läroverk med 8 Lektorer skulle erhålla 2 löner i hvarje lönegrad, de med 4 Lektorer 1 i hvarje lönegrad, och de med 5 Lektorer 2 i andra och 1 i hvardera af de öfriga lönegraderne; hvarjemte arfvoden för Rektors-göromålens bestridande vid de högre läroverken, uppgående, der sådane arfvoden nu bestås, till 450 R:dr, skulle bestämmas lill 800 R:dr för läroverk med 8 och 5 Lektorer samt till 600 R:dr för läroverk’ med 4 Lektorer.
Adjunkternas och Kollegernas löner, som, eldigt öfvergångs-stälén, nu utgöra 900, 1,200, 1,500 och 1,800 R:dr, äro föreslagne att utgå i de tre första lönegraderne med 1,000, 1,400 och 1,800 R:dr samt i fjerde graden, eller för Rektor Schola), med 2,800 R:dr, der 5 eller 6 Kolleger finnas, med 2,000
R:dr, der läroverken hafva 2 eller 3 Kolleger och med 1,800 R:dr vid läroverk med 1 Kollega; varande dessutom framställning gjord om anslag till ordnande af arfvo-dena för lärare i musik, teckning och gymnastik.
Enligt hvad sålunda är föreslaget skulle till reglering af elementar-läroverken erfordras : l:o för nuvarande högre läroverk, jemte ett dylikt i Slockholm och ett i Ore - bro R:mt R:dr 432,000: 2:o för I I högre läroverk med 4 Lektorer „ 235,400: 3:o „ 4 skolor med 6 Lärare „ 37,600: 4:o „ 7 skolor med 5 Lärare . . „ 56,000: 5:o „ 1 skola med 4 Lärare „ 6,200: 6:o ., 10 skolor med 3 Lärare „ 44,000: 7:o „ 11 skolor med 2 Lärare „ 30,800: 8:o till arfvoden åt lärare i musik, teckning och gymnastik . . „ 36,000: 9:o nya Elemenlar-skolan i Stockholm „ 21,600: 10:o ett läroverk med 1 Lärare „ 1,000:
Tillsammans R:mt R:dr 900,600.'
När härifrån afräknades nuvarande tillgångar, uppgående lill 603,292 R:dr 20 öre, utgjorde återstoden 297,307 R:dr 80 öre, den summa, som för tillvägabringande af elementar läroverkens reglering behöfdes, hvartill likväl komme här ofvan nämnda, uti Stats-Utskottels Utlåtande N:o 4 4-8. 27 den Nådiga Propositionen uppräknade anslags-belopp till arfvoden åt biblioth«»karier vid läroverken, till inrättande al‘ de nya eleinentar-läroverken i Oscarsham och Arvika samt till beredande af pmdagogiers eller mindre skolors upptagande å elementar-läroverkens stat.
Uti detta ämne hafva äfven motioner till ett större antal blifvit inom de särskilda Riks-stånden väckte och till Utskottet remitterade, af hvilka Utskottet till en början får anmäla Irenne, de der hafva en mera allmän omfattning och beröra sjelfva grunderna för regleringen.
Dessa motioner äro afgifna af Biskop Thornander, hvilken, med anledning af mängden utaf de inom
Riks-stånden gjorda olika framställningar i ämnet, föreslagit, dels att elementar-läroverkens stat, i hvad densamma'angår de särskilda läroverkens olika rang, vidsträckthet och funktioner äfvensom i afseende å iöne-serier, lönebelopp, lärjunge-afgifter samt de sistnämndes belopp och användande, måtte varda af Rikets Ständer tili fullständigt öfvervägande i sitt sammanhang företagen och utan alt Rikets Ständer må anse sig bundna af någon bristande detalj i de afgifna motionerne eller af någon sådan i Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition föreslagen bestämmelse, som icke blifvit i särskilda motioner till nödig ändring eller rättelse anmärkt, dels att, för den händelse statens, när behandlingen af 8:de Hufvudt i tel 11 förekomma, sannolikt hårdt anlitade tillgångar icke medgåfve anslags beviljande i den ymniga mån, som blifvit önskad och under andra förhållanden vore billig, vissa yngre lärarebefattningar måtte göras för sina blifvande innehafvare på det sätt rörliga, att när, till följd af nu oberäkneliga förhållanden, lärjnngarnes antal vid ett elementarläroverk för ett års tid visat sig förminskadt med så stort antal, som motsvarar en lärare, sådan yngre lärare må kunna till annat läroverk, der han bättre behöfves, varda, efter hemställan bos Kongl. Majit, af Ephorus förflyttad, dock ulan förringande af bans lön och utan försämrande af bans lönelur; af Professor Carlson, hvilken, efter en kort framställning om skolans mägtiga inflytande på det uppvexande slägtel och statens förbindelse att med ömmaste sorgfällighet vårda sitt skolverk och att söka fullkomna lärarnes verksamhet, afgifvit här nedan omförmälda särskilda förslag: l:o.
Med återupptagande af sin vid sistförflutna Riksdag väckta motion om anslag till bildnings-anstalter för lärare vid elementar-lärovérken, har motionären anfört, att läraren måste klart hafva fattat de vetenskapliga grunderna för hvad han meddelar, om detta skall kunna göras tydligt och lefvande för lärjungen; att han måste känna lagarne för denna undervisnings meddelande så väl i allmänhet som särskildt med afseende å det kunskapsämne han behandlar, samt att läraren bör vara öfvad i den ädla konsten att leda den späda tankekraftens utveckling, innan han begynner ulöfningen af det svåraste af alla yrken.
Det bästa vittnesbörd om bristen i detta hänseende vöre lärarnes eget, hvilket gifvit sig tillkänna vid de tre sednast hållna lärare-mötena, der en enhällig önskan yttrades om inrättande af ifrågavarande slags läroanstalter, hvarförutan af den sednast församlade skol-revisionen en sådan mening äfven blifvit uttalad.
Efter motionärens tanke vore det af nämnde skol-revision, i detta afseende, afgifna och uti dess underdåniga betänkande närmare utvecklade förslag, hvilket åsyftade lärarnes så väl theoretiska som praktiska bildning, förtjent af uppmärksamhet, såsom närmast slutande sig till för handen varande inrättningar samt enklast till sin uppfattning och minst kostsamt.
Efter hvad kändt vore funnes för närvarande icke ens en särskild 28 Stats-Utskottets Utlåtande N:o '148. skollärare-examen, utan ansåges den filosofiska graden fylla detta behof.
Men om denna skalle, jemte sin allmänna bestämmelse, rätt motsvara ett så enskildt syftemål, mäste, efter motionärens åsigt, nya särskilda föreskrifter härutinnan stadgas.
De som ville egna sig åt lärare-kallet i någon viss kunskapsgren, borde förut under ledning af akademiska lärare i dertill hörande ämnen genomgå en särskild kurs och sålunda förvärfva en bildning, mera bestämdt egnad åt den vetenskapliga grundläggningen af det ämne, de komma att i skolan meddela.
Detta skulle företrädesvis ske i sådana kunskapsarter, som inom elementar-undervisningen inlaga ett mera framstående rum, t. ex. den klassiska Biologien, malhematiken, de nyare språken med deras litteratur samt naturvetenskaperne.
Dessutom borde de blifvande lärarne vid det i universite.ts-sfaden befintliga läroverket dels genomgå en praktisk kurs i de allmänna grunderna för undervisningens ändamålsenliga behandling, dels införas i lärarekallets utöfning genom åhörandet af meddelad undervisning och genom handläggning af undervisningskallet under tillsyn och ledning al' detta läroverks styresman elier särskildt dertill förordnade lärare.
Så skulle läraren, grundligt underbygd just i de ämnen, hvilka han gjorde till sin uppgift att meddela och redan bekant med utöfningen af den verksamhet, honom kommer att åligga, inträda i sitt ansvarsfulla kali. utan att behöfva årslånga försök för att öfvertyga sig om sin egen fallenhet för densamma eller om rätta sättet för dess utöfning.
Pä grund af hvad sålunda blifvit anfördt, har motionären föreslagit, all Rikets Ständer mätte anslå en summa af 10,000 R:dr Banko lii! bildnings-anstalter för lärare vid elementar-läroverken och tillika hos Kongl.
Majit i underdånighet anhålla om vidtagande af nödiga åtgärder för sådana anstalters inrättande. 2:o.
Efter hvad motionären vidare anfört vore, utom omsorgen om en grundlig lärarebildning, den ställning, som af statens lagstiftning anvisades läraren af högsta vigt.
Lärarens verksamhet' kunde mindre än andre Ijenslemäns genom yttre lagbud göras fruktbärande och af en högre myndighet kontrolleras.
Endast den inre själshågens närvaro vid arbetet, den aldrig hvilande omtanka» om kallets fordringar gjorde detta arbete rätt fruktbringande, och intet kall vore mera mödosamt samt mera för själskraften ansträngande.
Men för att läraren skulle kunna med hela sin själskraft öfverlemna sig åt sitt mödosamma kall, måste han vara tryggad för frätande näringsbekymmer och ega någon utsigt för sin ålderdom.
Han vore dock för närvarande ej i denna ställning och omgåfves ej med den uppmärksamhet eller lönades med deri sorgfria lott, som det vore samhällets intresse, vida mer än hans, att han måtte ega.
Härvid borde ock tagas i betraktande tvänne särskilda förhållanden, det ena att kyrkan ännu för få år sedan genom den dubbla tjensleårs-beräkningen lill en betydlig del tryggade skollärarens framtid och det andra, att landets induslriela förhållanden på sednaste åren vunnit en oerhördt stark utveckling.
Den dragningskraft, som alstras af tillfället att omedelbart och med goda utsigter inträda på det praktiska lifvets många banor, verkade allt mäktigare och man måste befara ali skolundervisningens behof här skall komma att stå efter, hvilket isynnerhet gällde den gren af undervisningen, hvars utveckling vore mest ny och närmast stöde i sammanhang med de materiela yrkenas starka utveckling.
Först efter långvariga och mödosamma förberedelser kunde lärarenerhålla en osäker utkomst, då deremot den andra banan, kort efter de akademiska sfu diernas afslulande, erbjöde en tryggad bergning.
Hvad slaten, under sådana förhållanden, då den utstakade lärarens vilkor, hade att afse, vore, efter motionärens tanke, att en någorlunda tillräcklig utkomst erbjudes skolläraren vid hans första injräde i en Stats- U tuko Hets Utlåtande iV.-o 148.
29 tjenst med lön, att en, om ej riklig, dock säker framtid försäkras honom och alt han har utsigt att på sin ålderdom icke lida nöd.
Derjemte syntes det motionären vara en välgörande förändring, högst önskvärd för skolläraren och föga betungande lör staten, om hans framskridande till en bättre lön gjordes beroende icke af en äldre kamrats befordran elier död, utan af hans egen väl använda tjenstetid, ett aflöning sätt, som äfven vöre antaget af andra länder, t. ex.
Danmark och Norrige.
Vissbeten att vid äldre är, då vanligen familjens behof blifva större, hafva en någorlunda god utkomst, uppvägde den osäkra förhoppningen om en större lön, hvarförutan den väsentliga fördel vunnes, att öfvergången från ett läroverk till ett annat, hvilken för undervisningens friska lif kunde vara gagnelig och önskvärd, först derigenom blefve rätt verkställbar.
Af motionären är derför föreslaget, att lägsta lönegraden för Kolleger och Adjunkter må bestämmas till 1,200 R:dr Riksmynt, att fortskridandet från denna lönegrad till en högre icke göres beroende af företrädares afgång, utan af egen oförvitlig tjenstgöring, så alt hvarje Kollega eller
Adjunkt efter 5 års tjenstetid eger att påräkna en tillökning i sin lön af 400
R:dr intill ett maximum af 2,000 R:dr, och alt lärare vid elementar-läroverket blifver berättigad att, då han der tjenstgjort oförvitligen i 30 år och uppnått 60 års ålder, uppföras på allmänna indragnings-staten med sin fulla lön. 3:o.
För ali utveckla sig i sin fulla kraft, behöfde lärare-verksamheten icke blott förberedas genom en grundlig bildning och uppmuntras genom tryggade lefnadsvilkor.
Den behöfde isynnerhet i större läroverk sammanhållas, för alt kunna utveckla denna kraft.
1 alla andra länder vore den grundsatsen ett axiom, att hvart och ett läroverk behöfde sin styresman, hvaremot den härstädes varit tillämpad på de lägre läroverken eller skolorna, men icke på de högre eller gymnasierne.