Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Häfver något Bolag utgifvit sådane förbindelser eller Den 6 Martil. anvisningar," som i denna punkt omnämnas, vare hvarje delägare, en för alla och alla för en, skyldige ansvara för deras infriande.
Derigenom att enskilta rättigheten till myntteckens (creditmynts) utgifvande inskränkes till sedlar af sådane valeurer, som kunna medföra större beqvämlighet vid begagnandet än det réela myntet, och att alla i detta afsende ingångne företag helt och hållit afstängas från all förbindelse med Staten, förekommas, åtminstone till en stor del, de våld-* samma skakningar i enskilt och allmänt välstånd, missbruk af enskilta Disconter och Provinciai-Banker förorsakat, utan att den en} skilta omtankan betages förmågan att kunna använda ägande förtroende eller credit, äfven till underlättnad af egna Och andras penningebehof. lito.
Såsom Länebank åge Banken rättig} het upptaga Lån, mot erläggande af lägre ränta, än den Banken sjelf för egna utlåningar erhåller, och under förbehåll af minst 3, högst 6 månaders uppsägelse. i2;oI Banken vare tillåtit, att på kortare tid* utgifva lån mot pant af varor, sorn kunna med lätthet förvaras och afsättas; äfvensom mot säkra vexlar och skuldförbindelser.
Den ränta, sorn för desse lån böf erläggas, afdrages vid deras utgifvande.
De närmare detaljerne vid utlånin - 5*4 Den 6 Mcirtii. gen tillhöra det serskilta Reglementet, emedan de, allt efter tidernas förändring, måste vara underkastade ändrade föreskrifter.
Jag vill här blott anföra några önskningar jag i detta fall äger, nemligen: i;o Att räntan å alla af Ban ken utgifne lån blef lika, utan afseende på säkerhetens olika beskaffanhet af Real- eller Personel-Hypothek, och att denna ränta biet den samma som i allmänhet vid enskilta låneafhandlingar erlades.
I annan händelse skulle vissa medborgare komma i åtnjutande af förmåner, hvaraf ej alla kunde blifva delagtige. 2:0.
Att således till nästa Riksdag 6 procents ränta utsattes, men med rätt för Fullmäktige att nedsätta den, i händelse en större del af LåneFonden blef under en längre tid lemnad obegagnad. 3:0
Att icke någon rättighet till omsättning lemnades, men att alltid i anmaningsbrefven utsattes, huruvida större eller mindre del af lånesumman kunde få qvarstå, börande likväl i denna händelse minst fdel inbetalas- 4:0
Att alla åtgärder vidtogos, som underlättade enskiltas beqvämlighet, utan att förorsaka Banken någon förlust, såsom Discont, contors upprättande i Landsorterne, DiscontStyrelsens sammanträde minst 2:ne dagar i veckan, rättighet för så väl Lånsökande som Gäldenär att direct till
DiscontStyrelsen uppsända i recommenderade bref, så väl sina lån-) documenter som liqvid för sina skulder, då LandshöfdingeEmbetets eller Magistratens attestatum serskilt bifogades, börande Secrete»aren eller Referenten vara skyldig föredraga Dea C Martil. sådane inkomne handlingar och om förloppet lemna svar, o. s. v. 13:0.
Vid bedrifvande af Bankens Lånerörelse hafva Fullmäktige hufvudsakligen afseende derpå, att uppfyllandet af Bankens förbindelser intet ögonblick måtte komma att afstanna. 14:0.
RiksgäldsContoiret äger disconträtt i Banken, utan ränta för hela den del af ett löpande års bevillning, som ej hunnit inflyta; skolande detta förskott ovillkorligen ersättas, så fort den återstående Bevillningen ingår.
Moti Denna
Disconträtt är nödvändig, för att ej möjeligen Stats- och Riksgäldsverkens löpande utgifter skola kunna afstanna.
Då Bevillningen bör och vanligen är så beräknad, att dess fulla belopp inom loppet af ett år inflyter, kan denna disconträtt ej medföra någon fara för Bankens kredit. 15:0.
Dessutom hålle Banken Riksgälds-i Contoiret tillhanda, för oundgängliga behof, en summa af högst 500,000 R;dr Banco, som återbetalas utan ränta, på 10 år med TT5del om året.
Då denna summa en gång utgått, kan ej större del deraf åter lyftas än sorn blifvit återbetald.
I händelse af lilla creditivefs lyftande eller annat stort opåräknadt behof, torde 536 Deri 6 Ularlii, ett s'dant anslag vara för PJksgäldsContolret oundgängligt.
Det är upptaget att utgå af Bankens öfverskott, och kan således ej gravera dess credit.
Då inträffande af sådane omständigheter , som föranleda begagnandet af detta anslag, ej alltid medförer Ständernas sammankallande, torde RiksgäldsContoiret ofta ej, i sina påräknade inkomster ega tillgång till ränta å detta lån, hvarföre också ej någon sådan upptagits, 16.0.
Banken hålle Kongl.
Maj t tillhanda, i enlighet med 65 §. Regerings-For men, stora Creditivet, till ett belopp af högst 1,500,000 R:dr Banco.
Så fort större eller mindre summa härå utgått, införes den i BiksgäldsContoirets böcker, ibland dess med 5 procents ränta löpande skulder, som ej af fordringsägarne kunna uppsägas. 17:0.
Om Banken, för utbetalandet af de | 15 och 16 punkterne omnämnde summor el* ler eljest till styrka för sin credit, skulle finna, sig föranlåten afyttra större eller mindre dei af sina hos RikrgäklsContoiret ägande fordringar, äge Fullmägtige dertill rättighet.
Äfven till stora creditivet lemn-ar Bankens öfverskott full tillgång att för en gång begagna.
Men då möjligen behofvet af ett förnyadt anlitande kunde inträffa, så, för att skapa en tillgång utan att sätta Bankens credit i fara, är det nödvändigt, att de förut uppburne summorne å detta creditif, blifvit Den 6 Martti, uppförde såsom Bankens räntebärande fordringar, hvilka på andra kunna öfverföras.
Då Rikseos Ständer ovillkorligen måste sammankallas, i händelse stora creditivet begagnas!, uppkommer ingen svårighet för den nödiga rantans fonderande. 18:0.
Banken erlägger årligen 100,000 R;dr Banco till RiksgäldsContoirets Realisations LåneFond, så länge denna finnes.
Återstoden af Bankens vinst användes endast till förstärkande af dess rörliga fond, bestående i klingande mynt och i på kort tiel utgifne lån, ända till dess denna rörliga fond kommer att fullt motsvara Bankens hela skuldsumma, och Banken dessutom antingen i sådane eller andra slag af säkra fordringar äger ett öfverskott af minst 2,000,000 R;dr Banco.
Sedermera kunna Riksens Ständer till allmännna Statsbehof om de så för godt finna, använda Bankens halfva årliga vinst, sedan anslaget till RiksgåldsContoiret afgått, och så snart BanJ kens behållning uppgått till 3,000,000 R;dr Banco, kunna Riksens Ständer disponera öfver hela dess årliga oanslagna vinst.
Vigten af BsncoFondens rörlighet och nödvändigheten att äga en disponibel tillgång till creditiven, fordra det här föreslagna användande af Bankens inkomster, innan den hinner blifva fullkomligen consoliderad.
Det är så mycket oundgänglig#™, som till enborg jan en betydlig del tf Bankens Fond består i fastighetslån, hvilka endast sä sir.ånin3 Den 6 Martii. gom ingå, och dessutom, de första åren, vinsten troligen blir mindre betydlig, då myntkostnader med flere utgifter i och för realisationen måste afdragas, och någon besparing i Löningsstaten först vid inträffande dödsfall lär rer kunna påräknas. 19:0.
Majit uppdrager Riksens Ständers BaDk, för dess oktrojtid, myntningen i Riket, så väl af Guld och Silfvermynt, söm af skiljemynt.
Ställande sig BancoFullmäktige, vid utöfningen af denna rätt, till ovilkorlig efterrättelse den myntordning, Kongl. Majit i Nåder låter utfärda.
Den nära gemenskap, som finnes emellan Banken och myntet, gör detta öfverlåtande vigtigt för Banken. 20:0.
Hvarje, sorn på myntet inlemnar utländskt Guld- eller Silfvermynt, eller omynr tadt Guld eller Silfver, erhåller en anvisning på Banken att genast lyfta en motsvarande summa Svenska Ducater eller SilfverRtdr, endast"med afdrag af den i myntordningen stadgade slagskatt.
Ständer äge rätt att för en tid af högst 5 år efterskänka erläggandet af slagskatten.
Då gångbart Guld- och Silfvermynt verkligen äger högre värde än lika qvantitet samma metall omyntad, så är en slagskatt, sorn endast betäcker alla myntkostnaderne, billigDess belopp torde Myntcommissionen få sig Den 6 Martii, uppdraget bestämma i den nya myntordningen.
Likväl kunna sådana omständigheter, i synnerhet vid realisationens början, inträffa, som göra det nyttigt att för en tid efterskänka Slagskatten. 21 :o. Banken vare skyldig, att alltid hålla allmänheten tillhanda nödig tillgång på lagligt skiljemynt, äfvensom att till inlösen emottaga hvarje belopp deraf, som till Banken inlemnas. 32:0.
Banken vare förbjuden att ingå i någon annan rörelse, än hvad här ofvanföre föreskrifvit är.
Ej heller vare Banken tillåtet köpa några fastigheter, så vida de ej skulle vara oundgänglige för dess eget behof. 23,0.
Särskildt
Reglemente utfärdadt i öfvenensstämmelse med hvad detta Privilegium förskrifver, stadgar hvad för öfrigt till ordningens vidmagthållande inom Bauco-verket erfordras.
Vid hvarje Riksdags slut uppgifve BancoUtskottet till Riksens Ständer, huruvida Utskottet anser några förändringar i nämnde Reglemente vara erforderliga, hvarefter Riksens Ständer antingen till fortfarande efterlefnad stadfästa förut gällande Reglemente, eller utfärda nytt.
För afgifvandet af ett för-slag till detta Reglemente fordras en vida starre speciel kännedom om BancoVerkets mecaniska delar, än jag möjligen kunnat förvärfva.
Jag vill så - Den S l\Iartii. ledes endast nämna, att jag tror, att om Fullmäktige så aflöntes, att de kunde ägna hela sin tid åt Banken commissariatet vore alldeles öfverflödigt, då kanske I Commissarie såsom Chef kunde bibehållas vid hvarje afdelning: att den särskilta Styrelsen öfver BancoDisconten i Stockholm kunde upphöra; och att mycken minskning i Bankens personal skulle kunna vinnas, om Småsedlarne efter hand upphörde, om det af mig föreslagne sättet för sedlars under Joo R;dr utgifvande vidtogs och föröfrigt en möjligen bättre organisation infördes.
Men i händelse någon indragning skulle komma i fråga, lärer rättvisan fordra, att närvarande innehafvare af de tjenster, som skulle upphöra, bibehöllo sina löner, till dess de med döden eller på annat sätt afgingo. 24:0 Granskningen öfver Bankens styrelse och förvaltning verkställes på sätt Grundlagen stadgar.
Vid hvarje års början utgifve Fullmägtige och läte allmänna tidningarne åtfölja en tabell, innehållande fullständig öfversigt af Bankens hela tillstånd.
Enskiltes på löpande räkning ägande behållningar kunna dock endast i en sammanräknad summa der införas.
Då Banken är nationens egendom, tillhör kännedomen om dess tillstånd nationen.
Äfven är denna offentlighet ett kraftigt hinder mot alla öfverskridanden af gällande stadgar och reglementen, Den 6 Martti, 571 Allegat N.o 3.
Föreslagen utredning öfver Riksens St Mert Bank den 1 J annar ii 1824- Dess Passiva. 1:0 Banco- och RiksgäldsSedelstocken samt skulder på löpande räkning, enligt förmodadt belopp, den 31 December 1823» B co R dr 30,000,000 3:0 LåneBanco Capitaler med den tillökning, ett ändradt Liqvideringssätt af fromma stiftelsers fordringar medförer, RealisationsObligationer, Obligationer för inlemnadt Silfver, förslagsvis 1,500,00a 3:0 Fond för Stora Creditivet 1,500,000 4:0 Fond för ett Creditiv för Riks gäldsContoiret 500,000 Summa Banco R:dr 33,500,000 Dess Activa. 1:0 Befintlig SilfverFond, 4,700,000 R:dr efter 5-281/0 ass per Rsdr Silfver B:o R;dr 11,750,000*) Transport 11,750,000 *) Bankens reela fond, inberäknadt Kopparmyntet, är här upptagit i Banco 45o,ooo R;dr min - Den 6 Martil.
Transport 11,750,000 2;o Inbetalning af RiksgäldsContoiret i flere terminer, under loppet af åren 1824 och 1825 3,000,000 R;dr Silfver 3:0 Koppar Skiljemynt 4:0 Fastighetslån, förmodadt belopp vid 1823 års slut 5:0 BancoDiscontUtlåningsSumma | 6;o Lån på Guld och Silfver 7:0 Lån på Jern och Metaller 8:0 Förskott å utredningen af FilialDisconterne efter afdrag af en förmodad brist, dubbelt större änden som 1813 ansågssannolik, och troligen större än den Dessa Summor aro beräknade efter deras belopp i December 1S22. 7,500,000 400,000 6.000.000 5.000.000 180,000 1,270,000 Transport 32,100,000 dre än i FinanceComitéens
Betänkande4 oaktadt den ytterligare tillökning, minskningen i myntfoten liär borde medföra.
— Äfven är i alla dessa calculer de obestämda summor, som äro till förmån för planen, lågt beräknade och de af motsatt egenskap högt tilltagne.
Den 6 Mart ii, 573 Transport 32,100,000 verkligen kommer att blifva 6co,ooo 9:0
Fonderad capital fordran hos RiksgäldsContoiret med årlig ränta å 5 procent och rättighet för RiksgäldsContoiret, att efter 1 års förutgången uppsägelse betala hela capitalskulden 800,000 Summa Banko R:dr 33,500,000 Oberäknadt Bankens ägande Fastigheter och Inventarier.
Allegat FJ:o 4.
Förslag Öfver RiksgiildsContoirets Realisations-Låne Fonds årliga Inkomster och Utgifter.
Inkomster.
Af Statsverkets eller RiksgäldsContoirets ständiga inkomster (t- ex. af Tullmedlen) B;co R:dr 560,000 Af Banken 100,000 B:co R;dr 660,000 Utgifter.
Här är antaget, att de 3,000,000 R;dr Silfver, hvilka till Banken skola erlägr 574 Den 6 Martil. gas, icke kunna erhållas mot lindrigare vilkor än det af Norrska Regeringen år 1822, upptagna lån, det vill Säga, att rena behållningen endast blifver I4| gånger årliga räntan;, och att af denna ränta ett Nominalcapital efter 5 procent uppgöres (4,180,000 R;dr Silfver), hvaraf I procent anslås, såsom årlig AmortissementsFond, samt sålunda vida fördelaktigare utsigter till vinst lemnäs dehagarne i detta lån än i det Hambroska, som fondérades till ett Nominalcapital efter 6 procent.
Skulle, såsom sannolikt är, bättre vilkor kunna erhållas, blifver AmortissementsFonden så mycket större och hela skulden så mycket förr infriad.
Årlig Ränta R:dr Silf ver 209,000 AmortissementsFond 41,800 Vexel Trasseringskostnad ml m. (be* räknad till nära 5§ procent 33,000 Summa B:co R;dr 660,000 Allegat N:o 5.
Retapitulatlon ofver den Minskning och Tillökning i Skulder och årliga Utgifter, Stats Verkets fler ) fR:dr Silfver 250,800
Minskning.
Skuld till Banken, vid 1823 års slut, inberäknade' ett Lån till Tackjerns Bergslagerne B:co R:dr 5,200,000 RiksgäldsContoirets Skuld till Banken, vid samma tid förslagsvis beräknad till (sannolikt för lågt) 5,300,000 Magazins-Directionens Discont Skuld till Banken D:o D:o 1,800,000 ManufacturDiscontens Creditif 1,000,000 JernContoirets D.o 600,000 OdlingsLånen, förslagsvis vid 1823 års slut upptagne till 600,000 Hjelmare Canals Byggnads-bi* träde 2 00,000 Södertelje Canals D;0 D:o 100,000 Götheborgs Stads Lånebiträde 200,000 Uddevalla Kyrkas, Kalmar- och Skara Consistoriers af Banken beviljade Lån 66,666* (Räntebärande i2,o66,666| R:dr) MagazinsDirectionens Skuld för uppköp af Spanmål och myntbara metaller, förmodadt vid 1823 års slut utgöra 300,000 Transport 12,366,666!
576 Den 6 Martti.
Transport 12,366,666!
Götha CanalBoIags'
Skuld vid samma tid 2,700,000 StrömrensningsComiténs D:o D:o 500,000 (Icke räntebärande 3,500,000 R:dr) Öfverskott å Bankens vinst för år 1823, sedan anslagen till Götha Canal och Strömrensningen utgått, ett öfverskott, som till Götha Canal eller andra nyttiga företag kan använ-i das, förslagsvis 333»333f Summa B:co R:dr 14,900,000 Tillökning.
Nominalcapital (högt upptaget) för ett lån af 3,000,000 R:dr Silfver R:dr 4,180,000 B:co R:dr 9,450,000 Fonderad RiksgäldsContoirets
Ca pitalSkuld till Banken 800,000 Kongl. Maj:ts tillkommande rättighet till ersättning af Banken för eoursskillnad med liqvidenå ett Sachsiskt Lån, för 900,000 R:dr å 34 sk. 450,000 Minskning i de flerfalldige gre. narne af StatsVerkets skuld (lågt tilltagit). 4,200,000 Summa B;co R;dr 14,900,000 2:0 D en G Martii. 2:0 Årliga Utgifterl #77 Minskning. 46,000 54,000 StatsVerkets Ränte- och Capitalafbetalning till Banken B:o R:dr 500,000 Ränta å RiksgäldsContoirets den 31 December 1823 förmodade skuld till Banken Ranta &
MagazinsDirectionens räntebärande skuld till D:o vid samma tid D:o å de af Banken på RiksgäldsContoiret öfverdragde fordringar hos ManufacturDisconten å 2 procent hos JernContoiret å 2 procent för Odlingslånen å 2 procent, för: slagsvis hos Hjelmare Sluss-\ verks Bolag I hos Södertelje Ca-,’i 2 procent nalBolag ) hos Uddevalla Kyrka samt Calmar och Skara Consistorier å 4 procent hos Götheborgs
Stad i 5 procent 20.000 12.000 12.000 6,000 3jOob 2,666* 10.000 Summa B;Co R;dr 665,666f Bil. till B idel oi Ad.
Pr. II Band. 4r?t beri 6 Martiii Tillökning.
Ärlig fond för RiksgäldsContoirets ReäiisätionÄ LåneFond, som oafkortadt utgår, till d«så hela detta Lån blifvit inlöst Banco R:dt 660,000 afgår Bankens tillskott 100,000 B:cö R:dr 560,000 Årlig ranta å 5 procent å Bankens fötiderade fordran hos RiksgäldsContoiret 4°jOOO Dto D:o 3 5 procent å Flans Majit Konungens på RiksgäldsContoiret öfverflyttade fordran för Sachsiska lånet 22,500» Besparing å de årliga utbetalningar StatsVerkete fjerfalldige grénar, efter närvarande förhållanden till Banken, skulle nödgas bestrida (lågt tilltagit) 43>i66f Summa B:o R:df 665,666§ Cenna besparing lemnar Riksens Ständer eli tillgång att kunna fästa något afseende på /tctieagarne6 i Götha och Södertelge Canaler patriotiska uppoffringar.
Om nemligen Actierna förvandlades till permanenta lån, för hvil ta, för Södertelge Canal Bolag från och med !i8»4 års början och för Götha CanalBolag från och med I825 års början årligen erladeS *) Orsaken hvarföre här föreslås att för Götha CanalBolag först från ach med rÖ25 års boijart Den 6 Martti, 579 i procent, med en tillökning efter förloppet af hvart 10 år utaf i procent, ända till dess denna annuitet uppnått 5 procent, så fordrades lör första 10 åren omkring 35,000
1824 års besparing kunde användas såsom fond till amortering af dessa annuiteter.
Tillgång för deras framdeles ökade belopp* leninade
RiksgäldsContoirets under tiden infriade öfrige skulder.
I den här upptagna besparing är ej inberäknad ränte- oeh capitalafbetalningen åTackjerns Bergslagernas af Banken erhållna Lån.
Denna, äfvensom afbetalningar å andra RiksgäldsContoirets fordringar, kunde användas,; såsom Fond för amorterande af RiksgäldsCori? toirets 5 procents skulder.
Herr af Borneman, jfohan Aron t
Det är redan en stor medborgerlig för»- tjenst, att bjuda till leda allmänna opinion åt örafattningen af en nyttig sparsamhet, att fästa riktningen af en sådan på indragningar af allt hvad icke nyttigt är och således utan olagen-. dess annuiteter skulle vara betalbare, ar att vid sista actie-inbetalningeri år ig24 godlgöres actieägarne 5 procents ränta å deras förut betalte tillskott.
S8o Den 6 Martil. het indragas kan.
Jag skulle icke tillåta mig misskänna Herr Lagerhjelms syftning i detta afseende, men som min granskningstörmåga så hastigt möter sin gräns i det hela af motionairens åtskilliga anföranden, fästar jag mig endast vid den punct, der han synes mig nog legert hafva framställt en sak af allt för stor vigt, för att den icke tillika bort beledsagas med endera, en påtaglig sanning, eller åtminstone så motiverad, att någon del af framställarens, troligen icke felande sakkännedom, understödt anspråket på den allmänna oinfattningen deraf.
Motionairen tyckes hänvisa till indragning af Örlogsflottan, af det skäl: att, som han på står, ett linieskepp kostar 400,000 R:dr och att denna summa, använd till canonslupar och canonjollar, skulle i det stället åstadkomma en téte mot fienden af 200 till 400 canoner.
Alternativet emellan 200 och 400 canoner, ger här föga hopp om calculens tillförlitlighet.
Något vand, att i denna del göra calculer och äfven att praktiskt använda dem, torde det icke vara utur vägen att jag försöker, till det hufvudsakliga berigtiga denna uppgift; jag vill dock icke ansvara för den yttersta exatitude, då jag för tillfället egentligen måst tillita mitt minne, men deremot försäkra, att ingen betydlig afvikelse från rätta förhållandet skall äga rum.
Ett nomeneradt 74 canonskepp Sorn kan föra till och med 80 canoner, kostar complette färdigt, enligt senast uppgjorde förslager, vid pass 335^000 R:dr B:co, erfordrar Den 6 Martii.
581 660 mans besättning och commenderas af 7 Officerare.
För en summa af 335,000 R:dr kan åstadkommas 36 öppna canorislupar, 12 canonjollar, 11 kokslupar, 4 BataillonsChefsFartyg, 2 proviant och 1 sjukfartyg.
Alla dessa skärgårdsfartyg erfordra en besättningsstyrka af, i det närmaste, 2,775 man och alldraminst, 30 Officerare; således 2,115 man och 23 Officerare, mera än till ett Linieskepp erfordras.
Men som dessa små fartyg, i linie de bataille, presentera åt fienden- 48 canoner, således icke 200 till 400) och linieskeppet, oberäknadt dess så kallade och i senare tiderna införda, Schifting guns, endast 37 canoner, så afdrages från berörde överskjutande Besättningsstyrka, servicen för 11 canoner och i rund summa upptages 2000 man och 20 Officerare, som erfordras mera till besättandet af berörde skärgårdsfartyg, än till ett linieskepp.
Beräknas nu kostnaden för Staten af detta överskjutande manskap och befäl, på så sätt, att hvarje man, utan afseende på underbefälet; kostar i underhåll om dagen inalles 12 sk. och hvarje Officer 2 R:dr, så öfverskjuter bemanningskostniden å skärgårdsfartygen, samma kostnad å linieskeppet per månad med 16,200 R.*dr eller för en campagne af 6 månader med 97,200 R:dr.
Fortsätter man nu denna jemförelse med 12 linieskepp och deremot svarande skärgårdsfartyg, så stiger besättningskostnaden för 6 må^ $82 Den 6 Martil, nader med skärgårdsfartygen, utöfver kostnaden för linieskeppen, till ett belopp af [,166 400 R:dr.
Detta är den ekomiska sidan af saken, visserligen ännu provisionel uppfattad, mea innebär dock grunden till en exactare beräkning.
Hvad den egenteliga militairiska och po; litiska beräkningen angar, och hvarå torde vara nödigt att äfven den strängaste
Rikshushållare gör afseende, så siknäs visserligen icke inom detta rum, män af en alltför stor fömåga i denna väg för att, ett försök af mig deruti kan fordras, eller ens vågas.
Jag skulle emedlertid begärligt lemna min uppmärksamhet åt en diskussion, mellan sakkun-. nige, öfver följande omständigheter, 1:0.
Förhållandet, eller fölgden af ett krig mellan, till exempel, vår östra granne; försedd med bade örlogs- och skärgårdsflotta, och Sverige utan örlogsflotta, men deremot en talrik skärgårdsflotta.
2to.
Om Sveriges kuster äro så beskaffade och belägna att en fietitelig örlogsflotta eller Escadre, kan, genom defencen af CanonSlupar och Johar, derifrån afhåliss, eller communication mellan hamnarna försäkras handeln skyddas och, manne icke dessa kuster innefatta nog öppna sträckningar, der ett ringa antal örlogsfartyg, med stor fördel skulle bjuda spit— sen åt en, i annan locd belägenhet, öfverlägsen 6tyrka af Canonslupar.
Jhn 6 Martii.
S?3 3:0- Fienteliga örlqgsflottan, utan ali fara för suprice i öppna sjön , således mästare af ?tt dela sig i Escadrar; verkan deraf på con* centrtringen från våra skärgårds-ttationer dit faran som mäst hotade, möjligheten eller omöjeligheten att, i sadane fall, frånhålla fiendens tentation att verkställa landstigningar, Otn än med lindrigaste föremål, att endast här’ ja och utarma.
4;o.
Månne icke en, i godt stånd, under klokt och driftigt befäl, fast ringa talrik örlogsflotta, dock tillräckligt skulle imponera på en större, för att hindra den senare att de^ la sig qch Escadersvis verka och allarnwa öfver allt. 5’.o.
Änteligen behofvet af ett centralförsvar.
Jag ledes till begreppet häraf mindre nf sakkännedom, än af hvad man kallar gros bon rms, men jag ryser, fast utan misströstan, för den Cathastroph, sorn skulle föra mitt Fädernesland till absoluta behofvet af ett sådant.
Härvid, måste först örlogsflottans verksamhet upphöra, helst den troligtvis, i så fall, reda» förut upphört att existera, antingen såsomförsåld eller slagen.
Det skulle för öfrigt vara en stor cornplaisance af en mägtig fiende, att aldrig anfalla med annan sorts vapen, än sådane sam voro lika beskaffade med dem mot hvilka hatt gick, att strida, äfven der hans fördel skttU® bjuda annat 5 men icke lärer ett sådant undseende äga rum förr, än magterna uppnå den philantropiska bildning, som i och med detsamma upphäfver deras stridiga intressen och öppnar fältet för den mellan Nationerna evigt blifvande freden.
Under tiden, synes det mig, att man icke allt för lättsinnigt bör tillstyrka öfvergången från det ena försvarssystemet till det andra och framförallt dervid icke utesluta en beviselig och grundelig deduction i ämnet; men det kan vara motionairen förbehållit, att lika så grundeligt i militairiskt och politiskt hänseende visa nyttan af örlogsflottans redu* ction, som han, genom redan anfört exempel, synes hafva gjort det i ekonomiskt.