Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Helt annat år hvad Grefve von Schwerin för framtiden motionerat} men det kan ej influera på det framfarna( / Ben II Julii f. m. 487 Grefve von Schwerin-.
Jag tror mig redan fullkomligen hafva utredt, att jag haft samma mening, som den Herr Grefve von Platen fram; ställt.
Min motion har ingen gemenskap med det beslut, som i går fattades.
Dess föremål år frambärandet af en önskan, som måste synas ganska naturlig.
Frambärandet af denna önskan skall ofelbart öka Nationens förtroende till sina representanter, och representantens ovillkorliga pligt år att handla så, att han kan göra anspråk på förtroende och aktning.
Friherre Cederftrom, Jacob: Jag har ej haft tillfälle att höra Grefve von Schwerins motion, och känner således icke dess innehåll.
Men jag har dock af discussionen funnit, att den angår en underdånig skrifvelse till Kongl. Maj;t.
Det blir då fråga om ämnets beskaffenhet, för att bestämma hvarthän motionen skall remitteras; Och, i händelse den icke skulle åsyfta något förslag till förändring i Grundlagen, eller i de former, som äro méd ConstitutionsUtskottets befattning förenade, skulle jag förmoda, att det icke blir till ConstitutionsUtskottet den remitteras, utan till något af de öfrige Utskotten.
Är åter ämnet af den särskilta beskaffenhet, att det ej kan hänföras till något visst Utskott, då äger Ridderskapet och Adeln, enligt 34 §. i Riksdagsordningen, att bestämma hvilket Utskott som helst att målet behandla; roen det är också endast i det fall, att detsamma, icke efter Grundlagen, ovilkorligen tillhörer något Utskott.
Herr Lejrén-, Jag anhåller om ursäkt, att 488 Den 11 Julii f. m. jag å nyo uppträder.
Men det är för att fästa uppmärksamheten på innehållet af 8g §. i RegeringsFormen.
Den säger: ”Uti Rikfens Stånders Plena må frågor väckas om förändring, förklaring och upphdfvande af Lagar och Författningar, forn Rikets allmänna hushållning röra: om fådane nya Lagars Juft ande, famt om gr under ne för allmänna inrättningar af alla fl«g, hvilka frågor Jkola till utredning af Allmänna Befvärs- och OeconomieUtfkottet för vifas.
Ständer åge dock icke magt att i desjä mål annat eller mera befuta, du Jörefiällningar och ånfkningar att hos Konungen anmälas, och hvarå Konungen, fedan Stats Rådet deröfver blifvit hördt, gore det affeende han för Riket nyttigt finnerJag tror, att denna §. tydligen utstaker gränsen för Riksens Ständers rätt, att göra önskningar, och bestämmer hvilka ämnen kunna blifva föremål för sådana önskningar.
Om deremot sådane mål skulle hos Riksens Ständer förekomma, sorn innefattade något annat än ofvan uppräknade ämnen, och som t. ex. åsyftade en underdånig anhållan, det Kongl. Maj.t ville tillse, att lagskipande makten icke må inträda på den administrativa maktens gebiet, eller tvärtom, kunde detta efter min öfvertygelse ej blifva föremål för de i 8g §, ornförmälda underdåniga önskningar, utan skulle ofelbart innefatta mer eller mindre directa anmärkningar emot Regerings åtgärder; och i detta fall harsäter Grundlagen satt en bestämd gräns, och föreskrifvit, att motionairen bör vända sigr omedelbarligen till ConstitutionsUtskottet.
Den ii Julii J, m, 489 Herr Tham, Wollrath'.
I anledning af hvad Hr Grefve v. Platen anfört, har Grefve v. Schwerin tydeligen gifvit tillkänna, att hans motion icke hade något sammanhang med det beslut Ridderskapet och Adeln i går fattat, utan att den åsyftade blott en underdånig önskan till Kongl. Majtt, men icke någon anmärkning.
Då Regeringsformen uttryckligen föreskrifver, att icke några andra mål tillhöra Constitutions-Utskottets pröfning, än de, som innefatta klander å Styrelse-åtgärder och förslag till ändringar af Grundlagarne, samt derjemte föreskrifver sättet, huru motioner i sådane ämnen böra Utskottet tillställas, tror jag det icke kunna med RegeringsFormen förenas, att till ConstitutionsUtskottet remittera Grefve von Scwerins ifrågavarande motion.
Jag tror deremot, att, då Grundlagen utstakat, att alla önskningsmål skola af OeconomieUtskottet behandlas, och en bestämd gräns emellan dessa c ch andra mål är uppdragen, samt Grefve von Schwerin i öfrigt sjelf yttrat, att hans motion icke hade samband med gårdagens beslut, utan blott vore ett önskningsmål, densamma också icke kan öfverlemnas till annat Utskott än Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottet.
Herr von Becker , Carl Johan :
Jag in stämmer, så mycket hellre uti Grefve von Sehwerins motion, som den, efter min öfvertygelse, icke har något sammanhang med 107 §• i RegeringsFormen, utan är alldeles isolerad.
Jag öfverlemnar deremot till en annan pröfning, livart motionen hör remitteras, hvilket jag au - 490 Den Ii Juli i f. in, ser nästan likgiltigt, endast saken kommer, att i önskningsväg, hos Kongl. Majit framställas.
Friherre Anckarfvård, Carl Henric'.
Enligt det begrepp jag gör mig om saken, är motionen föranledd af ConstitutionsUtskottets betänkande.
Jag har svårt att fatta, huru behandlingen då skulle kunna blifva annorlunda, än som Grefve von Schwerin föreslagit.
Jag har lika svårt att fatta, till hvad ändamål ConstitutionsUtskottet i dess betänkande tillkännagifvit åtskilliga märkliga förhållanden, hvilka, enligt Utskottets förklaring, icke voro anmärkning underkastade, men dock af beskaffenhet, att böra hos Riksens Ständer anmälas.
Något ändamål måste dock hafva varit åsyftadt.
Och för min del kan jag ej inse, hvarföre dessa förhållanden uppräknats, om meningen icke var, att å dem påkalla Ständernes uppmärksamhet.
Jag utber rnig, att blott få åberopa ett enda exempel, det nemligen, att StalsSecreterare icke blifvit tillsatte.
När nu ConstitutionsUtskottet tillkännagifver, att de i RegeringsFormen bestämde StatsSecreterare icke blifvit tillsatte, anhåller jag att få veta, om detta tillkännagilvande skett utan afsigt, att föranleda någon åtgärd å Riksens Stäriders sida, eller om icke snarare ändamålet varit, att väcka Riksens Ständers uppmärksamhet på vigten och angelägenheten, att få detta förhållande för framtiden rättadt.
I detta afseende åter är icke någon annan utväg möjelig, och för Riksens Ständer öppen, än att till ConstitutionsUtskottet remittera en sådan motion, som den Grefve von Schwerin här framstält, Den IX Juli i f m.
491 för att inhemta Utskottets tanka, om Utskottet anser Riksens Ständer bora hos Kongl. Maj:t i underdånighet anhålla, att få de af Utskottet anmärkta förhållanden rättade.
Det yore högst betänkligt, att nu stadga, det ConstitutionsUtskottet kunde till Riksens Ständer inkomma med en mängd anmälanden om hvad rättas borde, utan att Riksens Ständer skulle äga någon utväg eller något medel att till Kongl. Majt framföra deras begäran om den nödig befunna rättelsen.
Yi bör noga ihågkomma, att anmärkningarne utgått från ConstitutionsUtskottet; och huru- ett mål, hvartill anledningen gfrvits af bemalte Utskott, skulle kunna tillhöra OeconomieUtskottets behandling, det kan jag åtminstone icke fatta.
Jag biträder Grefve von Schwerins motion, om den remitteras till ConstitutionsUtskottet; men icke , om den öfverlernnas till Oeco nomieCtskottet, dit jag icke ser den under någon förevändning kunna hänföras.
Då jag nu finnér, att jag fullkomligen fattat Grefve von Schwerins mening icke vara annan, än att anse gårdagens beslut vara oryggeligen fattadt, utan att någon vidare åtgärd i följd deraf kunde äga rum, men att hvad som nu är i fråga, endast skulle åsyfta en åtgärd för det till kommande ; så anser jag mig skyldig förklara, att både det nu varande och förra Riks dagars ConstitulionsUtskotts pluralitet,. ty me - 49* Den ii Julli J. m. ningarne hafva vid de förra Riksdagarne varit mera delade, trott sig kunna, med anledning af 57 §.
Riksdagsordningen, hos Riksens Ständer göra sådane framställningar, som de, hvilka i slutet af ConstitutionsUtskottets betänkande äro tillfinnandes.
Jag vill icke dermed anses, som den, hvilken skulle här vilja säga, hvad ConstitutionsUtskottet vidare kan komma att göra i detta fall.
Jag talar blott om det framfarna, och den §. som hitills föranledt till en sådan tanka är citerad af 1818 års ConstitutionsUtskott, ej i nuvarande Utskotts betänkande; men denna §. har grundlagt Utskottets åtgärd. §. lyder som följer: ”Alla Riksens Ständers Utskott __ __ böra i den mon ”ärenderne hinna utarbetas, så fort sig göra lå”ter, med sina yttranden till Ståndens Plena in”komma.
Intet Utskott, Constitutions- och Banco ”Utskotten allena undant agne, vare berättigadt, ”att väcka frågor till afgörande i Riksens Stän”ders Plena, eller att upptaga andra ämnen än ”de från Plena remitterade.”
Det är just den sista punkten, som föranledt ConstitutionsUtskottet, att handla såsom det gjordt.
Då, efter hvad Herr Grefve von Schwerin förklarat, och sjelfva ordalydelsen af hans Anförande bevisar, detsamma utgör en ny motion, väl föranledd af gårdagens öfverläggningsämne, men i så måtto skiljaktig derifrån, att då ämnet i går innefattade fråga om Ministérens ansvarighet, till personlig påföljd för Ministérens Ledamöter, så är fråga nu blott om Minislcreus principer, utan Ben 11 Julii f. ni, 493 ali personlig påföljd; så måste jag betrakta det nu förevarande ämne såsom verkeligen en ny motion, och jag är då förundrad öfver det motstånd dess upptagande mött.
Annat är form, och annat är sak.
Upptagandet är en form, som vi ej kunna vägra; och jag ber, att nitet för Ministéren icke må gå ända till maktspråk i form, emedan anledning då skulle uppstå till den tanka, att man undertryckt formen, derföre, att man ej velat att vi skulle komma till saken; och med ett sådant nit vore Ministéren inför Nationens omdöme ganska illa betjent.
Jag anhåller om remiss till ConstitutionsUtskottet, dels derföre, att sjelfva den särskilta fråga, till hvilket Utskott ämnet hör, lärer bäst af ConstitutionsUtskottet bea svaras, och dels derföre, att ämnet i min tanka rätteligen tillhör ConstitutionsUtskottet.
Må derefter Utskottet yttra sig öfver motionen huru Utskottet bäst finner; och må sedermera hvarje Riksdagsman göra hvad han finner rätt vara j men lagligt behandlad blir då åtminstone motionen.
Skulle jag nu tala öfver sjelfva motionen, så sade jag kan hända nej, af varsamhet, emedan jag behöfver besinna mig på ämnet; men just samma varsamhet förbinder mig att ifra för formen, och jag tviflar icke, att jn Herr Grefven och LandtMarskalken ger oss proposition till remiss.
Herr Lafrén:
Som jag år en ibland dem, som bestridt motionens upptagande, anser jag det vara min pligt att ytterligare försvara de grundsatser, ifrån hvilka jag hårvid utgått.
Det år af en vård Ledamot yttradt, att Grefve von 494 Den 11 Julii J. m. Schwerins ifrågavarande förslag vore en ny isolerad motion.
Om så år, lärer den ej vara laglig; ty det år icke någon Riksdagsmans rätt, att efter motions-tidens förlopp väcka nya motioner, så vida de ej åga bestämdt samband med andra förut förekomna ämnen.
Nu har fråga hår förevarit om ConstitutionsUtskottets Betänkande.
Detta Betänkande kan ej upptaga annat, ån som tillkommit i följd antingen af de anmärkningar ConstitutionsUtskottet sjelf gör under låsningen af StatsRådets Protocoll, eller i anledning af dem som från Plena till Utskottet remitteras.
Om den nu väckta motienen blott år en isolerad motion, så finner jag ej, huru det kan blifva möjeligt för ConstitutionsUtskotter, att behandla den i annan form ån alla andra dermed likartade frågor.
Om Grefve von Schwerin ansett sig föranlåten att göra en motion, i anledning af det förlidne gårdag pröfvade Betänkandet, bör Grefven ock dervid följa den form, som år i GrundLagen föreskrifven.
Då blir äfven Constilutions-Utskottet i tillfälle, att upptaga motionen, om den år laglig, och nedlägga den, om den ej förtjenar afseende.
Hår har ock blifvit af en vård Ledamot frågat, om, då Utskottet anmält att StatsSecreterare ej blifvit tillsatte, sådant icke borde leda till någon åtgärd.
Jag tror för min del, att UN skottet framstållt denna anmärkning, för att sätta Riksens Ständer i tillfälle, att, i händelse de funno den föranleda till en underdånig önskan om en eller annan StatsRådsLedamots skiljande
Den 11 Julii /. nu 495 från Embetet, de då skulle kunna begagna denna rått, men jag hyser ock den öfvertygelse, att, sedan Riksens Stånder icke fåstat afseende å det anmårkta förhållandet, någon vidare åtgård till rättelse icke återstår.
Den enda utväg
Stån^ derne kunna begagna utstakas i 107 Friherre Cederjtråm:
Det år af discussionen för mig upplyst, att Grefve von Schwerins motion åsyftar en underdånig skrifvelse till Kongl. Maj;t, i anledning af ett föregånget beslut.
I denna del har Grefve von Schwerin samma rått, som hvarje annan Ledamot af ett RiksStånd.
Det år då blott fråga om fältet att behandla denna motion, om åmnets beskaffenhet, men alldeles icke om hvad Riksens Ständer förut beslutat.
Då emedlertid motionen icke innefattar förslag till någon ändring af Grundlagen, eller något som directe rörer de former, för hvilkas bearbetande Constitutions- Utskottet år tillsatt, hemställer jag huruvida ConstitutionsUtskottet år det Utskott, som efter Grundlagen bör behandla denna motion.
Hår år sedermera yt tradt, att motstånd väckts emot den derå begärda remissen.
Jag har icke hört ett sådant motstånd göras af någon annan ån Herr Lefrén, som trott, att icke någon annan påföljd i anledning af ConstitutionsUtskottets anmärkningar kunde åga rum, ån den enkla anmälan 107 §.
RegeringsFormen omnämner.
Jag får dock dervid fästa upp. mårksamheten derpå, att det år en våsendtelig skillnad, om RiksStånden anse Rikets vål kråf, Veu ii Juli i /. m. va, att den eller de böra för den anmärkte omständigheten ifrån deras Embeten skiljas, eller om samma Stånd finna sig äga skäl, att hos Kongl. Maj:t i underdånighet begära en ändring af former i ett eller annat afseende.
Men sådane ändringar måste dock i constitutionel våg beredas af det Utskott, som önskningstnål i allmänhet tillhöra, det vill såga CUconomieUtskottet.
Vore frågan blott om ändring af vissa former och föreskrifterne derför, kunde den icke väckas inom Ståndet, utan borde då omedelbarligen till Constitutions-Ufskottets pröfning öfverlennäs j men då det nu endast år fråga om underdåniga önskningar i vissa saker, dem motionairen anser för Riket nyttiga, så år det naturligt, att det Utskott, som i allmänhet behandlar hvad som för Riket finnes nyttigt, bör dermed taga befattning, så vida ej Riksens Ständer hellre vilja uppdraga den åt ett särskilt Utskott.
Når det år afgjordt att åmnet icke tillhörer något visst Utskott, då kunna Riksens Ständer utan tvifvel förordna hvilket Utskott som helst att detsamma upptaga.
Jag finner emedlertid icke något hinder för remiss af motionen, så framt den icke år inconstitutionel, och detta har jag ej hört någon påstå.
Discussionen har blott hvålft sig omkring frågan, hvarthän motionen skulle remitteras.
Att den i alla fall skall ligga på bordet, i händelse den ej genast remitteras, år fullkomligen gifvit.
Men för min del skulle jag tro, att
OeconomieUtskottet vore det egenteligen passande, och att motionen utan tidsutdrägt kunde dit remitteras.
Den n Julii f. m'.
497 Friherre af Nordin, Carl Johan:
Närva rande ifrån början af discussionen, har jag fattat förhållandet så, att tvänne ämnen till öfverg läggning förekommit.
Det ena är frågan om motionen är lagenlig och kan till pröfning upptagas.
Denna fråga beror ensamt på Herr Grefvens och LandtMarskalkens eget omdöme, och jag anhåller derföre, det Herr Grefven och LandtMarskalken ville meddela oss dess yttrande, huruvida Herr Grefven och LandtMarskalken anser sig böra gora, eller vägra proposition till remiss.
Den andra frågan är, hvart remitteras skall, vare sig till ConstitutionsUtskottet eller något af de andra Utskotten, och denna sednare fråga anhåller jag måtte få hvila på bordet, i enlighet med Grundlagens föreskrift.
Det har blifvit sagdt, att jag directe i Constitutions-Utskottet bordt väcka den motion, som jag väckt inom Ståndet.
Men RiksdagsOrdningens 5j visar tydeligen, att Constitutions-Utskottet sjelft äger rättighet att väcka frågor inom Stånden.
Hvarföre skulle jag erinra Utskottet om en åtgärd, hvars behof det är i tillfälle att sjelft pröfva.
Det är skälet, hvarföre jag icke vänder mig till Utskottet Jag förväntar, att Utskottet skall vara lika varmt för det goda, och lika angeläget om att tillfredsställa Nationen i hvad den billigt önskar, som den enskilta Riksdagsmannen.
Andra mena, att motionen bör remitteras till OeconoinieUtskottet, eller till ett särskilt Utskott.
Det är formen, Ridd. o.
Band. 32. 498 Den 11 Ju!ii f. ni. säger man, som fordrar det.
Jag befarar, att Allmänheten, som ej förstår våra former, och föga bryr sig om dem, kommer att förundra sig huru vi kunna låta tvisten örn former afhålla oss ifrån att göra hvad saken brafver.
Jag inser ej hvårföre icke i denna fråga Constitutions-Utskottet skulle få anses såsom ett Särskildt Utskott, dådet ofelbart är den mest competente
Domaren till pröfning af den frågan, huruvida vi äga anledning till den önskan , hvarom jag väckt fråga, och huruvida det är lämpligt, att vi uttrycka och frambära den.
För min del skall det vara mig likgiltigt, om ConstitutionsUtskottet tillstyrker eller afstyrker skrifvelsen; och lika med Herr Friherre Boije får jag förklara, att jag kanske, när fråga uppstår om skrifvelsens aflåtande, finner lämpligare, att den icke må afgå.
Men här är nu blott fråga om en sådan åtgärd, som inför Nationen låter Ständerna! synas icke mindre angelägne om Grundlagarnes helgd, än ConstitutionsUtskottet visat sig vara.
Herr Thamt Jag anhåller få försöka, att reda mig från den misstydning Friherre Boije med så mycken skicklighet gifvit åt mina ord.
Jag har icke yttrat något motstånd emot den föreslagna skrifvelsen.
Tvertom skulle jag anse det vara ganska vål, om en sådan, i passande form, kunde till Kongl Majit afgå; men jag år alla dagar lika så angelägen om ordalydelsens och formernas iakttagande, som Friherre Boije i går förklarade sig vara det.
Jag går ej r>en 11 Jnlii /. lil.
499 ifrån min öfvertygelse för vissa händelser skull.
Om emedlertid frågan nödvändigt skall af Con. stitutionsLJtskottet behandlas, så finner jag ej något hinder för motionairen, att directe vånda sig dit.
Jag år förvissad, att ämnet då skall med lika värma omfattas, sorn om det kommit fran Ridderskapet och Adeln.
Skulle åter motionairen ej vilja antaga denna utväg, tror jag fö r unn del det vara emot R.egermgsFormen stridande, att motionen härifrån remitteras till ConstitutionsUtskottet, ulan torde den då låmpeligast kunna till Oeconomie- Utskottet öfverlennäs.
Fri herre Cederström har liufvudsakeligen yttrat den mening jag ämnade framställa.
Rättigheten för Grefve von Schwerin, att väcka en motion i förevarande ämne, sedan den egenteliga motions-tiden tilländalupet, är gifven genom stadgandet i 56 § Riksdagsordningen, att nya motioner kunna göras, i följd af under Riksdagen fattade beslut, eller inträffande händelser.
Till sådana hörer otvifvelaktig! det betänkande ConstitutionsUtskottet inlemnat, och hvilket Grefve von Schwerin nu åberopat, såsom en anledning till sin motion.
Den framställning herr Grefven och LandtMarskalken gjort om origtigheten i formen, att ifrån Ståndet til!
ConstitutionsUtskottet remittera en enskild Riksdagsmans motion, anser jag äga fullkomlig grund , och tror således densamma icke kunna till nämnde Utskott hänskjutas.
Då Herr Cederschjöld i gårdagens Plenum ville göra en dylik motion, yar jag äfven Dfn II fidi i f tti, ibland deni, söm ansågo dess remitterande orig^- tigt.
Men är frågan åter, att upptaga säkert såsom ett önsknings-mål, utan kiander af det förllutna, eller något samband med ett redan fattadt beslut, till vederbörande Rådgifvares befrielse, tror jag det vara Motionairens ostridiga rätt att få motionen till behörigt Utskottet remitterad.
Det Utskott, som har sig uppdraget, att behandla önsknings-mål, är Allmänna Be*- svärs- och OeconomieUtskottet, och dit lärer motionen böra afgå4 emedan något annat lämpe» ligt Utskott ej torde finnas.
Namnet på detta Utskott må ej förvilla oss.
Det är gifvit, att Riksens
Ständers önskningar sträcka sig icke blott till Rikets hushållnings-mål 5 manga andra ämnen finnas, hvaruti önskningar kunna till Thronen frambärasj och hurudant skulle väl förhållandet vara emellan den Regent och det Folk, den Fader och de barn, emellan hvilka önskningar icke kunde framföras ?
Om man läser ' 89 §. i RegeringsFormen till slut, finner man der följande ord:
Vill Konungen dt Riksens Stander öfverlemna att gemensamt med Honom något afgöra, som
Rikets allmänna styrelse rörer, dä förf ares dermed, pd det sätt, som angående Lagfrågor är stadgadt.
Det synes deraf tydeligt, att Lagstiftaren föreställt sig möjligheten deraf, att frågor om Rikets allmänna Styrelse kunde blifva föremål för corn. municationer emellan Riksens Ständer och Konungen.
Denna motion innefattar en sådan fråga.
Den rörer icke såsom 107 §.
Embetsmäns af sättande, utan Embetsmäns tillsättande, såckne nemligen, som RegeringsFormen omtalar.
Den n Julii f, m. *01 Riksens Ständer önska att Kongl. Majit ville, för Rikets bästa, begagna den makt, Han i det-j ta afseende äger.
Om Riksens Ständer önskade, att Kongl. Maj.t täcktes tillsätta en ProvincialMedicus, hade de ej rättighet att omtala det?
Om de nu vilja framställa samma önskan, i afseende på en högre Embetsman, bör det vara dem förmenadt?
Om vi på sådant sätt inskränkte vårt yttrande i allmänna angelägenhet ter, så skulle vi mycket misskänna den punkt» hvaruppå vi stå, såsom Representanter af Svenska Folkets allmänna behof och önskningar.
Jag är således af den mening, att Grefve von Schwerins motion, så vida den behandlas i önsknings-väg, och icke af ConstitutionsUtskot^ tet, är både lagenlig och riktig.
Herr von Hohcnhai/fen, Michael; Då jag i plenum förliden afton yttrade mig i detta åmne, skall jag nu vördsamt framställa min enskilda öfvertygelse, mera utvecklad, men utan allt anspråk, att den ofelbart år den råtta.
Hvad först formen af Grefve von Schwerins motion beträffar, så tror jag den vara ganska lagenlig, och behöfver till stöd härföre blott åberopa, att nya motioner kunna, utan afseende på tiden, våckas, med anledning af redan förekomna frågor. 34 §. i Riksdagsordningen lemnar Riksens Ständer full rått, att till hvilket Utjkott forn helft remittera sådana inål, aom till visst l/tskott £03 Den 11 Julii f. m. icke höra; och de kunna således, efter mitt be. grepp, remitteras äfven tili ConstitutionsUtskottet.
Grundlagen innehåller blott, hvilka mål ovilkorligen skola, pä fält den föreskrifver, till ConstitutionsUtskottets handläggning från RiksStånden öfverlemnas.
Denna ovilkorliga föreskrift gäller blott i två fall; men om nu en annan till visst Utskott ej hörande fråga uppstår, och Riksens Ständer fastställa ConstitutionsUtskottet, att utgöra det Särskilta Utskott, till hvilket de vilja samma fråga öfverlemna, så synes mig detta alldeles icke vara i strid med Grundlagens föreskrift; ty Riksens Ständer kun. na lika väl efter behag remittera denna fråga till hvilket helst af de öfriga Utskotten.
Den nu förevarande frågan afser en underdånig framställning till Kongl.
Den tyckes mig stå i gemenskap och nära annalogie med den, som i början af Riksdagen ventilerades, under namn af Tacksägelse-adress, uti hvilken Riksens Ständer äfven kunnat framställa önskningar.
Jag finner derföre icke något egenteligt hinder, attuppdra_ ga åt ExpeditionsUtskottet, att redigera den ifrågavarande underdåniga skrifvelsen.
Hvad sedermera angår sjelfva saken, så bekänner jag, att jag icke kan deruti med Grefve von Schwerin fullt instämma.
Med ren och varm kärlek för Konung och Fosterland aktar jag blott derpå, att jag må rätt uppf3'lla mitt kall.
Når jag således af Regerings- och Dornaremakten fordrar oböjelig stränghet och oväld, skall jag ock som Representant icke vara vek i frågan om att /trångt följa mia pligt, och ej Den 11 Julii f. m. söka andra utvägar, ån deri Grundlagen utstakat.