Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Grefwe» och L a n b t - M a rskalken erindrade att en Justruction för Riksens Ständers Ombud ivid Uptcckningen, redan förut wore Lfwercnskommcn.
Friherre kkjertn inwände, att han icke ansäge densamma tilräckclig, emedan deruti icke more förescdt sädana fall, hwaruli upgifter möjligen skulle kunna fbrwägraS.
Herr Landt-Marskalken upläste derefter dek Protocolls - Utdrag af ben i September, som innehöll föreskriften för Riksens Ständers Ombud, och tilläde, att han tpckte densamma wara i de amplaste termer författad.
Friherre Legerström, Jacob, yttrade sig tro att fä snart ett af Riksens Ständers Ombud - Den iz September.
Z15 bud sjelf ansäge sig bchöfwa en fullständigare Jnstruelion, borde cn sädan icke kunna honom förwagras.
Herr Grefwe» och L a n d t - M a rskalken proponerade all cn detaillcrad Jnstruclion för Riksens Sländers Ombud wid upteckningcll af f. d.
Konungens egendom skulle utfärdas.
Efter nägon korrt bfwerläggning rörande hwilket Utskott borde fä befattning med förcstäcndct af denna omständliga Jnstruction, bestöts att detsamma skulle Expcditions-Uiskottct updragas, som ägde att til nästa klenum med sitt Project dertill inkomma och skulle ett Protocolls - Utdrag öfwer dejsa Ridderskapets och Adelns beslut, under betta kienuin upsättas, justeras och till de öfrige Ständcn skyndesamt afsändas.
Stael von Ist oII stein.
I förlcdne Isteno blcf min motion, rörande inhämtande af kännedom i afseende pä nägon oläglighet i upgjfkcr isrän Riksgälds - Contoiret till Dcwillnings - Utskottet, lagd pä bordet.
Jag anhäller nu att densamma mätte komma till ventilation, ätminstone kan ett Utlätande begäras af Riksgälds-Contolret rörande Betvillnjngs - Summorne för Krut - och Socker - tilwerkningarne, och derefter kan Ridderskapct och Adeln serskilt prdfwa huruwida nödigt skulle anses att granska Bewillnings-Upgifterna i det hela, emedan, innan man säkert tvet hwad Bewillningen indrägt till Kronan, man ej kan weta huru mxcket behdfwer af Staten bewikjas.
Herr Z16 Den 1Z September.
Herr Grefwe» och Landt - Mar skalken proponerade att Stats - Utskottet, under hwars Revision Riksgälds-Contoiret stär, mätte anmodas, att af RikSgälds-Contoiret infordra uplysningar rörande de förra ärens Bewillning pä Socker och Krutlillwerkningarne.
Ätskillige hördes härtill bifalla: men Grefwe körner, Lael Labriel, yttrade sig tro, att besia uplySningar ej kunde begäras af Riksgälds - Contoiret, som endast cmottager de Bcwillnigs. medel detsamma tilställaS; utan more det snarare af Kammar-Collcgium, som med den speciella Upbbrden har befattning.
Herr Landt-Marskalken yttrade sig anse denna Herr Grefwe Nörners anmärkning riktig; att det wore Kammar-Collcgium och isynnerhet Kammar.
-Rätten, som kunde lemna sädana uplysningar.
Herr von b^okk8ten, Lrlsnst, anmärkte att för Sockret redpwiscs tvid desi stämplande, och icke i Kammar-Ratten.
Friherre 8 t gö 1 von bloNstein.
Felet synes nödwändlgt böra ligga uti en af Z:ne omständigheter: antingen hafwa ej medlen blifwit till wederbörande Upbördsmän inbetalte, eller ock hafwa Upböedsmännen dem icke insändt eller ock kan finnas en tredje, som jag ogerna will nämna, men som möjligen kunde drabba Riksgälds-Contoiret.
Mig är icke bekant hwilkcndcra af besia omständigheter kan wara ben rätta, men saken synes förtjena upmärksamhet och det beror af Högloft.
Riddcrffapet och Adeln att afgöra hwarifrän uplysningarne härom stola hämtas.
Herr Den iZ September. Zt?
Herr Landt-Marskalken hemställde om Riddcrskapct och Adeln ej skulle finna lämpeligt att Stats - Unkottet inginge i pröfning af det sanna förhällandet häraf.
Grefwe l) e I 3 6 a r 6 ie, ^scob.
Jngm kan ifrigare än jag önska alt Riksens Ständer mätte erhälla uplysningar rörande de angifna origtigheterna, pä de twänne Bcwillnings - Articlarnc; men jag hem» ställer, huruwida ifrän Riksgälds - Contoiret dessa uplysningar kunna bekommas.
Hwad detsamma känner, har det redan till BewillningS - Utskottet upgifwit.
Underrättelser huruwida dessa upgiftcr äro rigtiga äger det ej, och kan icke äga.
Herr von Zckultrsnkeim, Oavick.
Jag fär anmärka, att Stats - Utskottet ej heller karr wara i belägenhet att undersöka förhällandet med dessa Bcwillnings - Poster.
Seats - Utskottet har endast underrättelse om Summorna, och ingen ting mera: utan tror jag, som Herr Grefwe klörner, att KammarRätten more det stället, hwarifrän dessa uplpSningar borde äskås.
Herr Grefwen och Landt-Marskalken hemstälde om Riddcrskapet och Adeln skulle finna för godt att anmoda Kammar-Rätten om be begärde uplpsningarS meddelande.
Hans Excellence Herr Grefwe ku ut K, trodde att det wore Bcwillnings - Utskottek hwilkct rätteligen tilkomme att indcgära uplysninzrr frän Kammar-Rätten, samt om sä nödigt prbfwades, ifrän flere andra Embctswerk; att sädant borde ske i wänlig wäg genom
Hof - Cant;lers - Cmbetet, samt fö. restog, Den iz September. reslog, ertt sedan Bewillnings - utskottet d.sta uplysnin» gar erhällit, detsamma mätte.med berättelse om rätta sammanhanget med ofwanbcrörde upgifkcr upkomma.
Ä hwad Hans Exccllcnce Herr Grefwe s^uukk fälunda föreslagit, gjorde Herr Grefwe» och LandtMarffalken propositsn, hwilken Bifölls.
Herr Ilram, kckrr.
Den nära gemen, skap Salpetter har med Krut ger mig anledning att ödmjukeligen förcstä en tilläggning till hwad nu blif> wik Bewillnings - Utskottet updraact.
Med utgörande af Saltpctkern eiler afgiftcrna för densamma är för, hälsandet pä olika ställen i Riket, ganska skiljaktigt.
Jag har sjelf sett huru mycken oreda häruti räder.
Jag skulle säledcs önska att upplysningar äswcn mätte infordras rörande Kronans upbdrd af Saltpettcr - till, werkningcn, eller afgiftcr, som för Saltpettcr till Kro« nan erläggas.
Friherre Ltael von kstollstoin anmärkte, att här ej warit fräga om andra Articlar, An för hwilka Bewillning betalas.
Hit kunde Saltpettern, för hwilken ingen Bewillning till Kronan erläggas , icke räknas.
Denna fräga wore altsä af en annan beskaffenhet.
Men om Herr limm ästundade att en undersökning mätte göras, huru pä mänga ställen tillgäs med Salpetter-Lefwrrerkngen in natura eller i penningar, trodde Friherre Ltsöl, att en sädan undersökning icke kunde wara ritan sin nytta.
Efter nägon öfwcrläggning härom ansäg Ridderskapet och Adeln denna fräga kunna afstadna, och Fritzer - Den iz September. zrg.
Friherre 8tsri ätog sig, att häröfver till ett annat kle:um inkomma med skrifleliga upplpSningar och anmärkningar.
Justerades följande Utdrag af Protokollet, hältet i NiddcrskapctS och AdclnS klenuni den iz September 1809.
Ridderskapct och Adeln bcflöt i anledning af ett Memorial af Friherre lstjan», ^xe.1, att cn dctaillerad Instruktion för Riksens Ständers Ombud wid Uppteckningen af f. d. Konungens Egendom skulle ut» färdas, hwari uttryckeligen borde bestämmas den äkgärd, hwarigenvm drHa Ombud kunna komma till fullständig och säker kännedom af alla i boet befintliga tillgängar, sä i redbarheter, som Dokument af hwad stag som hälst, och skulle Expeditions - Utskottet anmodas, att till nästa klenum denna, pä Frthcrrre Hjertås Memorial, grundade Instructivn projektera; Och skulle dx öfrige Respektive Ständen wänligea anmodas, att i detta Ridderskapets och AMnS beflut instämma. tuprs.
Grefwe ^körner, Larl 6abriel.
Flera Memorial och Diktamina hofwa hindradt Herr Grcfwen och Landt - Marskalken att föredraga älskilliga ärender som ligga oafgjorda.
Detta sätt att gä til wäsa borttager mpcken tid.
Jag fär derföre den äran projektera, att Herr Grefven och Landt-Marskalken ffulle behaga läta hwarje klem-dag anflä wid stora -ängen i SkidvarrhuS-Salen en lista öfwer de mäl, som den ZM Den 1Z September. den dagen komma att företagas.
Sädan har Praxis warit tvid de fordna Riksdagar jag bewistat, och spnes mig böra leda till en nödig ordning och skyndsamhet wid ärendcrnas afgörande.
De Ledamöter som hafwa Memorial och Oictamina att upläsa, finge dä serskildt anmäla dem hos Herr Grcfwur och Landt»Marskalken som icke lärer undcrläta att dem i fin ordning föredraga.
Jag underställer detta Herr Grefwcns och Landt Marskalkcns och Högloft.
Riddcrskapcls och Adelns wldare vmpröfwande.
Herr bl o r 6 6 n 8 k o I P6, ^nsters.
Jag ffulle wisst för min del instämma, hwad Herr Grefwe körner behagat proponera; men fruktar att om ett sädant anslag skedde samma dag, skulle det blifwa för sent, emedan ingen dä kunde, förr än pä sista stunden weta, hwilka saker förekomma, och säledes ej wara beredd pä sitt yttrande.
Men om ett sädant anslag skedde ett par dagar före ett i?Iemum skulle det wHcrligea kunna hafwa sin nytta.
Herr Er e swen och Landt-Mars k a l k c n. Hwad Herr Grefwe körner, behagat förcsiä om ett anslag öfwer förekommande ämnen skulle utan twifwcl wara nyttigt: men att ett sädant anslag skulle göras flere dagar före klamim tror jag föga skulle wara möjligt emedan man ej altid kunde weta sä längt förut, hwarkcn hwilka mäl wörö de angelägnaste eller hwilka nya kunde inkomma.
Herr lölorsieristolpe, föreslog att ett sädant anslag kunde dagen förut göras pä klubben.
Friherre Lesiei-Ztrom, ftgcob trodde förslaget annars wara godt, men att likwäl af dey anta - Den iz September. Z2l antagande möjligen skulle kunna följa, att intet Memorial eller Littänien kommc fram.
Grefwe dl örnar, darl (-abris!
, klandrade , att Friherre (Urström ej torde hafwa förstgtt honom: Herr Grcfwcn hade sagt, att Memo rial och Oictamina skulle öfwcrlemnas till Herr LandtMarffalken, som sedermera ägde att i deras ordning föredraga dem.
Friherre Legerström inwände deremot, att under sjelfwa bfwerläggningcn en sak kunde komma i en människas tanka, och den kunde be» hbfwa ex tempore pttras.
Herr Gr e swen och v a n d t - M a rskalken heinställde, om icke till betz RikSdagL-Ordningcn blifwit afgjord, man kunde företaga de hwi» lande mälrn efter deras wigt och ordning.
Friherre Lraö! von Doilstsin trodde att rätta regeln wore, att de hwilande mälcir föredrogos i den ordning de inkommit eller blifwit lagda pä bordet.
Herr von Lcbulsenbsim, Davig, rinderställde, om icke detta ämne kunde fä afstadna till betz Ridderskapet och Adeln kommc att företaga RikSdagS-Ordningcn, eller ock att det mätte till Con» stitlltionS«Utskottet remitteras.
Till det senare Alternativet ropades men uppä Herr Grefwens och Landt-MarskalkenS proposition bifölls, att frägan skulle blifwa hwilande.
N:o 42, 43.
Z22 Den 13 September.
UplästcS följande Utdrag af Protokollet, hället i Riksens Högloft.
Ständer- Stats - Utskott den 12 September 1809. S. D. Hos Stats-Utskottet hafira Herrar Fullmägtige Uti Riksgälds - Cvntoiret anmält, att Commissariatct derstädes till Herrar Fullmägtige inberättat, huruledes hela General - Cahans förräd af brukbara smärre Crcdit-Scdlar blifwit medtagit till utbyte mot dylike fbrflitne Sedlar; Och i anseende hvartill Commihariatet hemstält, om icke ny tillverkning af smärre Credit-Sedlar till förväxlingens undcrhällande, mä föranstaltas, och sämedclst i synnerhet vid mindre Summors inlemnande, för Allmänheten och serdeles för den mindre bemedlade
Folkclahen undvikas den olägenhet och tidsutdrägt, som Crcdit-Sedlarncs realiscring i faststäld ordning skulle medföra.
Och som under öfwerläggningarne uti detta granlaga ämne betänkligheter hos Herrar Fullmägtige skola upkommit; sä hafva Herrar Fullmägtige häröfver begärt Statsutskottets förordnande.
Stats - Utskottet har härvid inhämtat den uplysning, att Kongl. Maj:t, i anledning af de är iZoz till Riksgälds - Wcrkets öfverseende församlade Revisorers tillstyrkande, i näder tillätit tillverkning af smärre Credit Sedlar till enahanda behof, som nu är uti fräga; men hvilken tillverkning under beha senast framflutne trcnne är kommit att inställas, endast af den orsak, att behöfligt förräd af brukbara Smäsedlar genom de uti Uppbörden influtne alt hittils uti General-Cahan kunnat underhällas; Och dä Allmänheten- beqvämlighet, genom den af (kommissariatet fbrcstagne nya tillverkning af smärre Credit-Sedlar kan befrämjas, utan att ben utelöpande - Den iZ September. 323 pande Credit-Sedelstocken härigenom pä nägot sätt förökas eller Realisationen i ringaste mätto hindras uti dess jemna och oafbrutna gäng , har Stats - Utskottet för sin del icke funnit nägon betänklighet möta där» tvid, att nya Crcdil-Sedlar pä 2 R:drs valeur och derunder, till utbyte mot dykike fbrsiitne, uti Riksgälds - ContoirctS C hor hällas Allmänheten tillhanda, ! fall Herrar Fullmägtige skulle prbfwa en sädan anstalt nbdwändig; dock under det kraftigaste förbchäll, att Credit - Sedelstocken härigenom icke i nägon mätto kommer att förbkaS.
Hwilkct Stats-Utskottet ansett sig böra hoS Riksens Högloft.
Ständer wördsamligcn anmäla.
Efter uppläsningen häraf hördes nägon begära betta mäl pä bordet; men Herr Lckulrenbeim, Osviä, anmärkte, att detta ämne wore endast sst nomism medbelt, och att detsamma säledes ej behöfde hwila pä bordet.
Grefwe körner, Aäolxb 6öran, yt, trade sin önskan, att det genast till afgörande mätte företagas.
Hans Excellence Herr Grefwe kuut k förenade sig i denna begäran, emedan det wore wigtigt att saken snart afgiordcs.
Det wore ej StatS - Utskottets mening att tillstyrka nägon ökning af Riksgälds Credit-Scdlarne, utan endast ett Utbyte genom nya Sedlar i stället för gamla fbrflitna, till Allmänhetens tjenst.
Denna anstalt, att ingen mätte - A24 Den rz September. te lida en oförskyld förlust, ansäg Huns Cxcellencc e) böra möta nägot motständ.
Hans Epccllence hemställde derföre hoS Ridderskapct och Adeln, om det ej skulle kunna tillätas att mälst nu uploges och afgjordcs.
Hepr Ksuterbzelm, (Usel, inwande, att dä det redan wore begärdt pä bordet, borde ej wis dare någon öfwrrläggning derom nu äga rum.
Åtskilliga HLrdcs härwid crindra att, om dea Ledamot, som begärt saken pä bordet dcrifrän afstode , kunde ingen ting hindra dest afgörande.
Herr XlinZspor, 6ercit, som tillkän-- nagaf, att han begärt frägan pä bordet, men nu medgäfwc dctz upptagande till öfwcrläggning, förklarade att han för stn del wille bifalla Stals - Utskottets förslag, med det uttryckcliga förbehöll, att Riksgälds-Sedlarncs numcrairc ej mätte fä ökas, utan endast det antal nya Sedlar tillwcrkas, som till utbyte af gamla förflitna bchöfwas.
Anmärktes, att sädant hade Utskottets tillstyrkande warit.
Herr Grefwcn och Landt-Mars, ka k ken gjorde derefter proportion till bifall pä Statt - Utskottets Protocolls - Utdrag, med upprepande af det af Herr klinZlxor gjorde förbehöll, hwilkm bifölls.
Upplästes följande; Utdrag ^ Den iz September. 325 Utdrag af Protocollet hältet hos Rikets Högloflkge StändcrS Banco - Utskott ben 4 Sept.
I8O9. S. O. Till följe af de Rcspcctive Ständens under den is, 24 och 29 sistl.
Augusti till BancoUtskottet mcddclte Remitz, atl, i anledning af Herr BiskopenS och Commendeurens, Friherre I^ucivig öclörners, under den is Augusti i Högwördlge PresteStändet gjorda anmälan, rörande en i B-rnco-Utskottel framställd Proposition till votering, sig om sa» kenS fbrhällande yttra, samt af de i detta mäl framställde Propositioner lemna de Rcspcctive Ständer» del, ansäg Högloft.
Banco-Utskotket sig, till fullständig upplysning i det ena och andra, böra till de Rcspcctive Ständer» härhos wkrdsamllgcn bfwerlemna Banco-Utskottets Protocoll, bäde för den 14 ststl.
Augusti och för denna dag, ofwanbcrörde ärnne angäcllde.
Är sch dag som för skrifwit stär.
Efter befallning erl. kstelsinAius.
Transumt af Protocollet hället i RiketHögloft, Ständers Banco - Utskott den 14 Augusti 1329.
Ridberskapct och Adeln hade under d. L6 och 27 sistl.
Juli» till Banco - Utskottet remitte, rat twänne till Protocollet afgifna yttranden: det ena af Ryttmästaren Herr Grefwe ^xel kstumilton, erch bet andra af Majoren Herr Friherre ^acob Le> äerström.
Herr Z26
Den 1Z September.
Amilton hade anfört följande:
(Se Andra Bandet sidan 129).
Herr Friherre Österströms Dictamen till Högloff.
Ridderskapcts och AdclnS Protocoll war af följan, de innehöll:
(Se Andra Bandet sidan 446).
Och wörö begge förberirde
Dictamina af Högloft.
Banco-Utskottet lörwiste till dest Kansli,Afdclnings utlätande, som till betz nu uplästa Protocoll för d. 7 i denna mänad, öfwer den delen af Herr Grefwe ksiarniltcws Memorial, som angör Herrar Banco-Fullmägtiges Protocoll för d. iz
Mars inncwarande är, ansett sig till Banco - Utskottets klenum böra inberätta, det Kansli - Afdelningen hade funnit hufwudsakliga innehäöet af berörde Protocoll redan wara upgifwet i den af H. K. H. Hertigen, tills widare RikS-Förestöndaren, wär nu »varande allernädigste Konung, afgifne och pä Rikssalen d. io ststl.
Majt inför Rikets Ständer upläste berättelse om Rikets styrelse sedan Riksdagen är 1800; men att, i händelse Rikets Högloft.
Ständer skulle
Munda kunskap jemwäl om de mindre omständigheter wid detta för Banco-Historien märkliga tillälle; sä innefattade detta Protocoll ej nägot som inom Banquen hemligt hällas borde, och följaktligen företedde sig e) nägot hinder för detsammas allmängörande, om Rikets Högloft.
Ständer finna för godt att derom befallning utfärda.
Herr R etor 8'Iverstolpe fann sig, isynnerhet af z:ne skäl, böra tilstyrka berörde Protocolls tryckning. 1:0
För att derigenom lemna allmänheten full kännedom - Den 13 September. 327 dom af ett ärende, som genom ofullständiga och mimdre pälitliga rykten och berättelser wäckt en oroande upmärksamhet; 2:0 Att Herrar Banco-Fullmägtiges för, hällande ivid berörde tilfälle, mätte fä winna ett förtjent allmänt afseende; och z:o
Att af en fullständig uplpsning om ben fara, som dä hotade Banqucns sjelfbeständ, nödwändighcten att för framtiden alla dylika inflytelser förebygga, mätte finnas än mera pätaglig.
Pä gjord proposition af Herr Grefwe» och Ordföranden blef Kansli - Afdelningcns ofwan anförde hemställan, rörande ben delen af Herr Grefwe blamiltons Diktamen, som angär Herrar Fullmäktiges Protokoll för den iz sistl.
Mars, af Högloft. Banco-Ut, skottet bifallen.
Ofwanberbrde dag hade Herr Majoren Friher re Lesterllröms till Kansli - Afbclningens utlätande remitterade
Diktamen ber under öfwcrwägande förewarit.
Herr Borgmästaren LZZe hade dcrwid anfört, dek ansäge han för stn del det ämne Friherre Lester tiröms
Diktamen innehäller, c) ytterligare kunna komma under Kansli-Utskottets öfwerläggning, dä Utskottet e) allenast längt före detta sig i ämnet yttrat, utan ock, dä detsamma redan blifwit i Högloft.
Banco-Utskottets klsnum genom votering afgjordt.
Herr Majoren keutersckölö hade funnit, att dä ett Riks-Ständ behörigen remitterat berörde
Diktamen, kunde Banko-Utskottet ej undgä att beröfwer utlätande afgifwa.
Sedan samma Diktamen blifwit upläst, hade Herr Grefwe» och Ordföranden till öfwerläggning under.
Z28 Den iz September. dcrstälk, hwad xtkrande till Banco-Utskottcts klenurn borde afgifwas, i anledning af den deri begärda tryckning af Protocollcr?
Herr Biskopen m. m.
Friherre körner hade pttrat: att som förcwarandc ämne iKansii.
Afdelningen redan förut blifwit uptagit och i Högloft.
Banco-Utskottet in kieno afgjordt, sä kunde bfwcrläggning nu derom sä mycket mindre ske, som nägon ändring eller uprifning i Utskottets redan tilförene tagna beslut ej kunde kvrama i fräga.
Men dä det nu föreroarandc Diktamen blifwit till Banco-Ulskottct af ett Riks Ständ rcmittcradt, tilhörde det owcdersägligen Utskottet att dcröfwer utläta sig.
Om tilsiyrkan till detta utlätande kunde sälcdeS Kansii-Afdelningen ventilera.
HerrBiskopen och Commendeuren ansäg för sin del, att Protocollcrnc icke i hela deras widd wörö af den beskaffenhet, att de borde upgifwas, emedan de äro inblandade med kalkulcr, som uptaga Banqucns finanrlcla förhällande, och om de äler siyckewiS upgäfwos, skulle derigenom undandöljas grunder för tagna besiut, som ofta med Banquens finaiiciela tilständ ägde den närmaste gemenskap.
Herr Biskopen och Commendcuren ansäg Ulskottct lill denna wägran äga allt erforderligt stöd af 86 §. i RcgcringS-Formen, som bjuder:
Ej mä tryckaS Banco - och Riksgalds-werkenS protocol! och Handlingar, rörande ärenden, hwilka böra hemliga hallaS; och Utskottet hade redan, före detta, pröfwat det i frägawaraiide wara af sädan beskaffenhet.
Herr Majoren Friherre Lesierxtröin hade an, märkt, att till de Banco-ärenden som böra hemliga hällas, e) kunde räknas andra än de, som updagade BanquenS rrela fonds förhällande till deh^utelöpande Sedel - Den, iZ September. 329 Sedelstock; men att Protocollcrnc rörande fbrändringen af Rcalisationsplanen ingenting sädayt innchöllo.
Herr Advocat-Fiscalen paleman hade yttrat stg att just detta förhällande emellan rccla fonden och Sedelstocken röjdes klarligen i de ivid Protocollerne i detta ämne fogade kalkuler, hwilka till ett opartiskt bedömande af wälet i hela dest widd, ej borde frän äskade upgiftcn i sädant fall uteslutas: och hade Herr AdVocat-Mcalen sälcdes föreslagit, att i Banco-Urskottets till afgifwande utlätandc öfwer jfragawarande Remis! mätte införas: att frägan redan bos Högloft.
Bancotttskvttct förcwarit, men blifwit afflagcn pä den grund att Utskottet funnit Potocollerne wara af den beskaffenhet, att de ej borde göras allmänna.
Herr Prosten
Doctor klorön hade yrkat, att i det, rörande detta ämne, fattade Beslut, ej nägon ändring mätte företagas.
Hwareftcr Kansli-Afdclningcns samtlige Herrar Ledamöter förklarat sig fördlifwa wid det deras Protocoll för d. 16 ststl.
Junii innchällcr; och dcrpä bcslutit: att till Högloft.
Danco-Utskottcts plenum hem, ställa, om icke i Banco-Utskottets till afgifwande utlä» tande wä andragas: att de omständigheter rörande den skedda förändringen af 1800 ärs Ständers faststälda Realisations-Plan, som förenämdc till Banco-lltskotket remitterade Mcmorialer innehälla, hos Utskottet till noga öfwerwägande förcwarit; och att Utskottet, enligt kleni-Protocollct för d. 22 ststl.
Juni, funnit desamma wara af den beskaffenhet, att Utskottet, jemte anmärkning till Fullmäktige, dessutom trott stg böra anmäla händelsen inför dess respcciive Principialer i den beräl - 330
Den iZ September. berättelse, som till Rikets nu församlade Ständer af Utskottet kommer att afgifwas.
Kansti-Afdelningens pluralitet hade förut under d. 16 sistl.
Juciii om följande beslut sig förenat; att till Högloft.
Banco - Utskottets kleman, inberätta, det Kansti-Afdelningens spnnerliga upmärksamhct warit fästad pä Herrar Fullmäktiges ätgärd wid ben af Kongl.
Majit i nädcr anbcsalda förändring af IZOO ärs Ständers utfärdade Realisations-Plan, i allt hwad som rörde Fullmägtiges rättighet till ben förändrade Planens iwerkctsättande.
Härunder hade wäl förekommit KanslUAfdelningen, att ben af Ständernc antagna Realisations-Planen blifwit, genom Banco-Utskottets Reglemente, till Herrar Fullmäktiges nogastc efterrättelse öfwerlemnad; men deremot ä andra sidan, att samma Reglementes i och 24 §.
§. gäfwo nägon anledning till jemkning efter sig företeende omständigheter; och ehuru Kansli »Afdelningen funnit, att Herrar VancoFullmäktigc, i stöd af sina Jnsiructioners ordalydelse, icke bordt deri ingä förr, än de gjort kraftiga undcrdäniga föreställningar emot den af Ständerne bestulne Rcallsations-Planens förändring; dock, i anseende dertill, att Banquen genom förändringen ingen skada, utan twärtom gagn, blifwit tilskyndad, och Herrar Fullmäktige dertill warit föranledde af Konungens nä» diga önskan, grundad pä tre RiksStänds i underdänighet gjorda öfwcrlätandc, om hwars gällande kraft af Lag för Banco »Fullmäktige de icke ägde att j nägon pröfning ingä; och dä derutom hela Rikets bätnad warit förknippad med antagandet af den förändrade RealisationS-plancn; sä hade Kansti - Afdelningen endast trott sig böra. tilstyrka en anmärkning till Herrar Banco-Fullmäktige för deras afsteg ifrän Författningarncs bokstafliga rnnchäll.
Derjemte och pä det ett dylik Den iz
September. zzl dylikt afsteg i en framtid e) mätte komma att öga rum, skulle till Högloft.
Banco - UtskottetS klenuua hemställas, om icke en noga bestämd föreskrift för Herrar Full-- mägtigcs ätgärdcr borde utarbetas, ' Efter förcgängcn öfwerläggning under d. 22 sistl.
Juni, samt öfwcrwägande af Kansli-afdelningen i berörde delar gjorda hemställan, war, i anseende till en deröfwer inom Högloft.
Banco-Utskottet fortfarande skiljaktighet, följande proposition till votering, med flutna sedlar, af Herr Grcfwcn och Ordföranden framstäld: