Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ja och Nej. Hvarefter Herr Grefven o c hl L'andtMarskalken frågade, om Ridderskapet och A.deln ansåg Betänkandet böra, på 63^ D e n 2 7 No vem b «r f m. grund af de dervid gjorde anmärkningar* till Utskotten återförvisas.
Ja och Nej ; hvarjemte Votering begärdes.
Herr Grefven och Landt-Marsk al ken framställde, i anledning deraf, följande Yoterings-proposition:
Den som bifaller Stals- Bevillningssamt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottens Betänkande, angående upphäfvande af så väl inrikes Tull bevakningen, som gräuse Tull-bevakningen emot Norrige , voterar Ja; Den det ej viii, voterar Nej; Vinner Nej, kommer Betänkandet, att, jemte de dervid gjorde anmärkningar, lill Utskotten återremitteras.
Så framt voleiing ej kan undgås, hemställer jag, om det icke vore bättre, att afslag blefve Nej-proposition.
Afslås Betänkandet, så anses den inrikes bevakningen böra qvarblifva.
Herr De n 27 November f; na - i a Herr Grefven och Landt- M a r - s k a 1 k e n erinrade, alt, edar Utskotten uti förevarande Betänkande endast tillstyrkt * att In» rikes Tull-bevakningen borde upphöra, men deremot ansett Gränse Tull-be v akbin g en mot Norrige böra bibehållas* skulle, i händelse Betänkandet i bela dess Vidd af Rid der.‘kape t och Adeln afslogs, Inrikes Tull-bevakningen väl komma att fortfara* men Grange Tull-bevakningen emot Norrige deremot att upphöra, hvilket sednare åter, efter hvad Herr Landt-Matskalken under discussionen erfarit .pnånga Ledamöter af Ridderskapet och Adela önskade måtte bibehållas.
Herr voll
Ha r t m a hsd0 r ff i Jag har yrkat nfslag, endast under förutsättning , alt frågan derigenom skulle komma att förfalla.
Herr Grefven och Landt-Mar skalken förnyade den af honom förut gjorde Voterings - proposition, hvilken af ■Ridderskapet Och Adeln bifölls, saint derefter anslogs.
Sedan 43 v 44 > oc'h 4*3 §§• i Rid darhiis-Ordningen blifvit uppläste, börjades Voteringen kl, 1 e. m., och befunuos vid Voteringens slut, sedan en Voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt Bidd, o, Ad, Prof. ia B. 2, Afd, 8<a *34 Dan sy November f, in - de Öfrige Völerings-sedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit, som följer: Ja — 4p. Nej —. 3f).
I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen särskildt förde protocoll blifvit uppläst, Herr Grefven och Landt-Mars kal k en! förklarade, det Utskottens Betänkande således blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallit.
Under åberopande af hvad jag så väl i de förenade Utskotten, soin under discussionen härstädes anfört, får jag till Protocollet reservera mig emot ett beslut, hvarigenom Ridderskapets och Adelns pluralitet uppoffrat form för sak, och till ett önskningsmål förvandlat en constitutionel rättighet.
Under nyss berörde Votering hade en Deputation från VällofL Borgare-Ståndet ankommit, anförd af Vice Talemannen Riksdags - Fullmägtigen för Stockholms Stad, Herr Stads-Majoren och Riddaren af Kongl.
Vasa Orden Johan Westin, som tillkännagaf, att Borgare-Ståndet instämt uti Ridderskapels och Adelns denne dag fattade beslut, i afseende å Hennes Maj:t Drottningens Kröning.
Den %*/ NovemBer e, ta S35 Höglofl.
Ridderskapei och Adeln åtskiljdes kl. tre qvart till 2 e. m. In Fidem Protocolli Nils Snoilsky.
Thorsdagen den 27 November Plenum ilockan 6 »ftermiddagejn.
Upplästes till justering och godkändes Expedilions-Utskottets insände förslag till 9 och 10 §§. af Riksdags-beslutet.
Upplästes till justering och! godkändes följande Expeditions-Utskottets insände förslag till Riksens Ständers underdånige skrifvelser till Kongl. Maj:t:
Nio 352, Rörande förklaring af Kongl. Förordningen den i3 Junii 1800 om Städsel och Lego af Jord på Landet.
I anledning af väckt fråga om förändring i sätlét för kohl-sirindors mätning och stämpling» 1 fl 36 Den s> Not ernber «. rn.
Angående en vidtagande ny reglering 1 afseende på Ekeskogarne i Riket.
Nm 355.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående vidtagande af en ytterligare anstalt till förekommande af Fångars flykt, N:o 356.
I anledning af väckt fråga om skärpning af straffet för Skogs-åverkan.
N:o 357.
Angående trycknings-kostnåd en för någre Tabeller öfver Banco-Yerkets ställning.
Angående prägling af Runstycken.
Stats- Bevillnings- samt Allmänna Besvärs- och Oecohomie- Utskottens den it dennes under N:o 599 afgifne, samt den 17 derpåföljde c. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af väckt fråga om rättighet för Herjeådalens Allmoge, att tullfritt få hämta salt C * från Rörås Koppar-Verk i Norrige till eget behof.
Den sak, sorn nu är ifiåga, rörer huruvida Härjeådalen* Den *7 November e-' m; 637 Innevånare må lemnäs tillstånd att Tullfritt till Riket införa Salt.
Ehuru jag tror^ att man ej bör göra en särskild
Lag för detta fall, anser jag likväl, att Landt-tullen på Salt vid Norrska gränsen bör nedsättas till hälften af Sjö-Tuilens närvarande belopp för denna vära.
En del Innebyggare har lättare att få salt från Trondheim i Norrige, än ifrån Sjö-kusten.
Utskotten hafva anfört, att om Härjeådalens Innevånare härmed skulle gynnas, skulle det kunna föranleda till Tullförsnillning, men detta anser jag vara omöjligt, då i alla fall bevakning finnes, och allt hvad som införes, undersökes till beskaffenheten.
— Jag tycker derföre, att det lempeligaste vore, att nedsätta Landt-Tullen till halfva beloppet mot Sjö-Tulen, och tillstyrker att, med afslag af Utskottens Betänkande, Riddeskapet och Adeln måtte med mig instämma deruti, att nedsätta Landt-Tullen till hälften mot den afgift, som i Sjö-Tull för Salt erlägges.
Jag tror ej, att någon förändring uti Utskottens Betänkande nu kan äga rum, emedan det är första gången, som det är iöre till öfverläggning; men då Ridderskapet ochi Adeln i förmiddags Plenum beslutat, att, afseende på Land-Tullen emot Norrige, icke göra något undantag för Härjeådalen, hemställer jag, om det ickfe vore inconceqvent, att för en särskild ort nu vlja göra ett sådant 638 Den 57 Noyemler e m. undantag; hvarföre jag förmodar, att Betänkandet hör bifallas.
Jag har ej velat, att ett undantag skulle göras för en enskild ort, utan det är min mening, att det bör bli generelt för hela Norrska Gränsen.
Herr Grafven och L'andt-Marskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg Utskottens Utlåtande böra, i anledning af Herr Hjertås dervid gjorde anmärkning, till Utskotten återremitteras.
Nej, I anledning hvaraf Herr Grefven och Landt-Marskalken gjorde proposition till bifall af berörde Utlåtande, hvilken proposition med Ja besvarades.
Föredrogs å nyo Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens den 18 dennes under N:o öuafgifne, samt den 22 derpåföljde e. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddelte Betänkande , i fråga om återläggande af Jemtland till Wester - Norrlands, samt Herjeådalen till Gefleborgs Län.
Den 17 Nbvemher e, m. 639 Herr Montgommerie, Gustaf, an förde skriftligen:
,(Se Bilagan N:o 1/) Friherre Gederström, Jacobi Det är i sanning oväntadt, att här höra en dylik uppställning emotUtskottens arbete; och må Herr Montgommeri, om lian kan , bevisa sirie uppgifter å behörig
Ort, men Riksens Ständer äro ej behörige att upptaga petitioner af Bönder och Allmoge.
Jag för min del skulle förmoda, att Styrelsen bättre, ån någon enskild, bedömmer, om de äskade förändringarne äro nyttige, eller icke; och jag skulle vara färdig, att tro, att de, som yrkat dem, blifvit förledde dertill, emedan något enda giltigt skal icke blifvit för den åsyftade ändringen anfördt, och jag icke kan inse, hvad fördel som derigenom skulle kunna vinnas.
För öfrigt anser jag mig icke behöfva upptaga till särskildt besvarande alla Herr Montgommries framstälningar, emedan de icke förtjena något svar, utan anhåller endast örn bifall å Utskottens Betänkande.
De personer, hvilkas underskrifter blifvit af Herr Montgommerie uppläste, och hvilka yrkat eller framställt den önskan, att Jemtland skulle åter förenas med Wester-Norrlands Län, utgöra endast 16 från 4 Soknar, då 640 Den 27 November e, «?; deremot Deputerade frän 5s Socknar sorti tala för 36,ooo Innevånare, ansett att en sådan äterförening vore skadelig så väl för Staten, sorn Innevånarne sjelfve.
Af sådan anledning skulle jag förmoda, att de af Herr Montgomerie åberopade vittnesbörd, till stöd för dess yrkande, icke äro af stor vigt.
Den egenteliga frågan synes mig vara den, om Jämtlands återförenande med Wester-Norrland är gagrteligt för Jemtland och det allmänna.
Om man blott vill ge akt på mitt till Ridderskapets och Adelns Protocoll den 5 sistlidne September afgifne anförande, då målet förra gången förevar, tror jag att man tiliräckellgen sjsall finnå', det jag uppdagat de olägenheter och förlaster, som derigenom skulle" uppkomma , och jag anser mig derföre nu icke höra de samma upprepa, eller ingå i svar å de smärre detailler, som Herr Montgommerie vidrört.
Då Riksdagsmannen Anders Nilsson, å sine Comilenters vägnar, högtidligen förklarat, att någon förändring med Län-styrelsen i Jemtlands Län icke allenast vöre skadlig, utan äfven mot InnevånarneS önskan, samt Utskotten, sorn behandlat ärendet, äfven afslagit motionen om äskad förändring, och tvänne Stånd redan bifallit detta Utskottens Betänkande, så torde jag hafva skäl för min anhållan', att Ridderskapet och Adeln jemväl ville godkänna Utskottens Utlåtande.
Grefve De**yNaveuaber e, m. Grefie von Platen, Baltzar Bogislaus:
Då jag hört
Så afgörande klander å den åtgärden, hvilken vållat Jemtlands afsöndrsnde från Wester-Nörrlands
Län, anser jag mig ej böra med stillatigande åhöra sådant, hälst jag deruti hafi nå-1 gon del.
Då jag hu går, att besvara något al hvad Herr Monfgommerie anfört, må det förlåtas mig, oa jag dervid måste gå tillbaka till en.mera aflägsen tid, men dessförinnan bör jag likväl erkänna, alt Om 11,000 Innevåna* re inom Jemltands
Län voro af dan tunkan, att Jemtland skulle återförenas med Wester-Norrlands
Län, så förtjenade en sådan begäran något afseende, men deremot aldeles icke om man skaffat sig några personers underskrifter, och sedermera uppger sig föra talan för i t,ooo personer, emedan hvad man då yttrar, icke grundar sig på da 11,000 personernas tänkesätt, utan är blott fö ra nied t af egne åsigter.
Det var en följd af föreningen emelian Sverige och Norrige, att Jemtland skiljdes från Wester-Norrlands
Län, emedan på hela gräagssträck»ingen mot Norrige, ingen så4 Uimpelig communi*csl!on med detta Land fanns, sorn genom Jemtland, enär man derigenom erhöll en rak oell gen passage från Bottn iska viken till Throndhjem s viken.
Jemte befrämjande af Occonomiska sylteraål, var man äfven betänkt på inrättandet af en allmän Militairisk förjSvars-plan inora Landet, hvartill hehöfde» Kidd. o, Ad, Prot. 10 ft.
Afdä i#- De b s? 0mbec e. til j framför något annat comniunieationer.
Denna plan är grundad på en flerårig recognoécering, af en skicklig
Man, som sitter liär å Riddarhuset, fastän nu frånvarande.
Emedlertid berättas det, alt Jemtland icke är det land, som det beskrifves vara; men vill man antaga denna uppgift för sann, ehuru blottad på all bevisning, så äro alla de officiella berättelser och recognosceringar om landets beskaffenhet pcb jordmån, som Regeringen erhållit, falska.
Jag bör likväl erinra, att Jemtland utgöres af en dal , som är genomskuren af flere segelbara floder, hvilka utfalla i Östersjön; och som har öfveralt flere kalklager, fastän landet ännu är kalt och litet uppodladt; dock bar Jemtland icke brist på odlingsbar mark, och hvilken älven med förde] bör kunna arbetas, enär Landet ligger sydligare, än Wasa Län i Finland, och vi veta till hvad grad af bördighet denna landssträcka blifvit genom odling uppbragt.
Således finnes icke något sannoligt skäl, som motsäger, att Jemtlands
Län icke är tjenligt till odling och sädesproduetion.
Yi veta, hvad sädes-odlingen stigit i Österbotten, som ligger i grad högre i Norr, än Jemtland, och vi böra således ej tvifla, att ju icke Jemtland är för sädes-odling förmånligt..
En communication är äfven öppnad, nemligen ifrån Berg och Åsarne i Jemtland genom Hogdal i Gefleborgs Län, till Dalarne ock Wermland.
— Det var till befrämjande af alla dessa olika syftemål, sorn Regeringen ansåg nödigt, Den 57 November e. tn. 643 alt Jemtland bordejiafva en särskild Styrelse, och derföre afsondras från "Wester-Norrlands Län, och om alla de 11,000 personerne, hvilkas talan man åberopar sig föra, voroTilstädes här, skulle de likväl troligen icke förstå att bedömma så beskaffade ändamål och förhållanden.
Jag hör således att, häldre än att nedbryta hela denna grund, det är bättre att låta bero vid hvad Jlegeringen funnit för godt förordna.
Herr Lilliestråle, Gustaaf, uppläste följande:
Jag förenar mig i den åsigt Grefve von Platen yttrat, att Jemtlands Län bör bibehållas såsom särskildt Höfdingedöme.
Dess belägenhet vid Norrska Gränsen är, i afseende på handeln, förmonlig, och jag tror, att Läns-Styrelsen derstädes kan uträtta mycket, genom öppnande af nya communicationer och befrämjande af odlings-företag, fastän frukten af allt detta icke genast kan visa sig.
— När Betänkandet om rättigheten för Ilerjeådalens Allmoge, att Tullfritt från Rörås Ivoppar-Verk i Norrige få hämta salt, för en stund sedan förevar, hördes ingen röst höja sig, åtminstone icke från Styresmannen öfver Jemtlands Län, för att skaffa delta Läns Innevånare ett af deras väsentligaste behofver; och då fruktar jag, att man icj^e Dcn 5>j Novdsler f. m för när ra f ande har m.yclet att hoppas. —- Hvad angår de af Herr Montgommeri® uppläs t e betyg; så kan jag ej annat finna, än all Representanten,, sorn vackt denna motion, och derföre offentligen blifvit antastad och klandrad, är vorden genom samma betyg rättfärdigad. —«
Betygen äro val icke utfärdade af någon Auctorite, utan endast af lö personer, men de hafva dock blifvit dertill befullmäglignde uti allmänna Sockne-stäjmmor inom 4 Tingslag.
— Detta bär jag trott mig böra anmärka, i afseende på försöket att klandra en Representant för det lian framkommit med motionen, hvilket i alla hänseenden är, efter mitt omdöme, 0- rätt och obehörigt.
— För öfrigt anhåller jag 0111 bifall å Utskottens afgifne Betänkande.
Herr Danckwardt, Magnus Georg: I "frågan om Jemtlands Läns ålerläggande till Wester-Norrland, anser jag det vara öfverflödigt att vidare yttra mig, sedan åtskilige värde Ledamöter redan anfört allt livad til! stöd- för Utskottens Betänkande i denna del synes kunna sägas; jag vill blott i anledning af den uppgiftsom här skett, att nemligen en ansökning, undertecknad af [7,000 Innevånare från Jemtlands Län, skal! blifvit i detta ämne till Kongl. Maj:t ingi i ven, hafva äran upplysa, att en sådan ansökning åtminstone icke till Kammar-Expeditionen inkommitäfvensom jag tviflar, att den till någon annan Expedition af Konun - Den *•) N o v e rn b er e, rn« 645 gens Ganzli blifvit inlemnad, emedan den då säkert tili Kammar-Expeditionen, dit den hörer, blifvit öfversänd.
— I afseende åter på frågan örn Herjeådalens åtterläggande till Geflebor gs Län, bade Utskotten i deras förra Betänkande, såsom skäl för tillstyrkandet af en närmare undersökning oell Landels Innevånares hörande i ämnet, anfört att desse skulle vara nödsakade flere gånger 0111 året besöka de i Gefleborgs
Län befintlige Städer och inträffande Marknader, dels för afyttrandet af sine egne producter, dels för inköpet af erforderlige lifsförnödenheter, och att det sålunda för dem vore en väsentlig fördel, örn på samma ort, dit de för visse oéconomiska förhållanden äro nödsakade att sig begifva, de tillika ägde tillfälle att anmäla och bevaka sine rätts-angelägenheter.
— Utskotten hafva nu i 3 rgder besvarat de anmärkningar, som mot detta tillstyrkande och de derföre anförde skäl gjordes, då Betänkandet förra gången här till öfverläggning försvar, och här förbiifvit vid sin då yttrade mening. —- Jag utbeder mig att få uppläsa, hvad jag då lill vederläggning häraf anförde, så lydande: ”Det är icke blott i Härjeådalen, utan på ”flere andra orter i Riket, som en del af ”Länens Innevånare, för afyttrandet af sine ”och uppköp af andras vaior, besöka Stä”derne i nästgränsande Län,utan att någon ”väsendtlig olägenhet för dem uppkommer ”déraf, att de ej tillhöra samma
Län, eller ”sådant må leda till deras förening dermed.
”Deremot befinnes det, att ifrån Gefle till Iler - 6i6 Dea 27 November e. rm . ”jeådalens gräns är 20 mil, öch vidare till ”Provinsens gräns mot Norrige nära en li”ka sträcka, då åter från Östersund till ”Härjeådalen blott är ungefär 8, och till ”motsvarande gräns åt Stora Kopparbergs ”Län omkring 14 mil.
Det är således uppenbart, att Härjeådalens Innevånare bå”de på närmare håll kunna anlita Styrelsen i Östersund, och denne lemna dem ”skyndsammare handräckning, och bättre ”vaka för deras bästa, än den i Gefle.
Ett ”högst vigtigt skäl för Härjeådalens fortfarande förening med Jemtland är äf”veu lör det närvarande det, att Afvittrings - Verket oförtöfvat kommer att ”der sättas i gång, i sammanhang med det ”i Jemtland, i hvilket afseende det lör en ”ähdamålseoligare och skyndsammare framgång af denna nyttiga förrättning, likasom ”för besparing i kostnaden, är angeläget, ”att densamma fortgår; under enahanda å”sigter, samt en och samma Styrelse, som är i ”tillfälle att på nära håll följa detsamma, ”och besörja de anstalter, som i förening ”dermed böra för landets odling och befolkning vidtagas, en befattning och en ”omsorg, som hvarken skäligen af den aflägsna Läne-Styrelsen i Gefle kan förvän”tas, eller lämpeligen vid det anförde föf”hållandet bör densamma tillhöra.”
I öfrigt skall jag be, att såsom ett ytterligare skäl mot Utskottens tillstyrkan i denna del, få tillägga , att Innevånarne i YtterHogdahls
Socken, hvilken är belägen i Gefleborgs
Län utmed hela gränsen mot Härjeådalen, Den 37 November e. m. 647 nyligen till Utskotten inkommit med en ansökning att blifva skiljde från Gefleborgs Län, samt lagde till Härjeådalen och Jemtlands Lä«.
Då desse, hvilka redan tillböra Gefleborgs Län, och ligga närmare Gefle än Härjeådalen, såsom för sig nyttigt och beqvämligt önska att förläggas till Jemtlands Län, måtte det icke litet bevisa mot lämpligheten att afsöndra Härjeådalen till Gefleborgs Län.
Jag tillstyrker således , alt Utskottens Betänkande rörande Jemtland, bifa lies, men att samma Betänkande, i afseende på den föreslagne undersökningen om Härjeådalens återläggande till Gefleborgs Län må afslås, hälst jag anser, att en sådan undersökning ej kan leda till något resultat, emedan Regeringen och Riksens Ständer säkrast böra kunna inse, under hvilken Läne-Styrelse en provins bör ligga, eller ej.
Här äro tvänne frågor. ■—.
Den ena om Jemtlands Län bor återförenas med Wester-Norrlands, torde redan vara besvarad af flere Talare.
I afseende på denna fråga ställer jag mig i samma catbegori med de 1 r,ooo, som ej skola förstå bedomina denna sak.
— För min del är jag dock benägen alt tro, det en särskild Styrelse här är fördelaktig; och att, om samma Styrelse icke varit svarande mot ändamålet, en annan kunde förordnas, som öfversåe och rättade det felaktiga.
— Den andra frågan är mycket Yigligare, och den beslår deruti, 648 Den 57 November e, tä-i huruvida Riksens
Ständer höra grunda sitt beslut på en enskild Skrifvelse till Kongl. Maj:t, undertecknad af 3o personer, .eller på en Riksdagsmans motion, understödd af Eiectorers ytlrande, valde vid allmänna Sockne — stämmor.
Jag förenar mig med hvad Herr Hjerta i detta fall yttrat, och tror att man bör göra mera afseende å en Riksdagsmans framställning, sorn talar för flere Tusende personer, då han icke blifvit vederlaggd , än på 3o enskilde personers anförande i en skrift.
Jag är af den tänka, att Ridderskapet och Adeln väl ej skall understödja Mö*< tionairens begäran, men ock ej eller bifalla Utskottens Betänkande, i elen del der det grundar sig på så lå enskilde personers anförande, samt tillstyrker, att Ridderskapet och Adeln må endast helt enkelt afslå Betänkandet.
Jag kan ej förena mig i den af Herr Danckwardt yttrade mening, att en undersökning, i afseende på Härjeådalen^ återläggande till Gefleborgs Län , skulle vara skadlig.
— Jag tror deremot, att den är af dubbel vigt,sedan Ridderskapet och Adelil uti förra målet, eller angående Jemtlands Innevånares rättighet ätt tullfritt hemta salt från Rörås Koppar-Verk i Norrige, stadnat uti det beslut, att en aidan Den *7 Nevernber t, nJ» sådan fördel icke kunde Jemtlands Innebyggare beviljas. — Jag ber, att få fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet derpå» att i händelse Härjeådalen icke skulle blifva afskildt från Jemtlands Län och åteilaggdt till Gefleborgs, så skulle llurjeådals - Boerne nödgas hämta salt ifrån Gefle, samt resa till Askersund för att eler ingifva sine handlingar i mål, som skulle göras anhängige hos Konungens Befallningshafvande; men i händelse af Härjeådalen^ föi läggande till Gefleborgs Län, kunde Xrinevånarne så afpassa deras resa , att de på samma gång och å ett ställe kunde uträtta sine angelägenheter.
— Hvad det skäl åter angår, som Herr Danckwardt andragit, till stöd för dess påslående, att någon undersökning icke borde ega rum, ellet alt Ylterlloguahls Socknemän begärt alt få tyda under Jemtlands Läns-sly reise, så anser jag detta vara ett specielt fall, och icke kunna bevisa något i frågan om den fördel, som genom en förändring i Läns-Stvrelsen skulle tillskyndas Jemtlands Innebyggare, Jag finner derföre inga betänkligheter möta för bifall af Utskottens Utlåtande, i hvad det rörer Jemtland.
Herr Bergman, Ambrosius Magnus:
Det förundrar mig »tthöra, altman med så mycken nit försvarar Läns-fördel Ridd, o. Ad.j Proti i o B. 4, A f'd, Sg .65* Den 5*7 November e, ra, ningen åren i8/o och 1811, enär den redan då af så många klandrades och ännu klandras.
Men fann underligt, att Westerbottens
Län delades till tvänne,då man kände, att det styrdes val, och ej behöfde Landshöfdinge Säten så nära hvarandra; men ruan hade väl mera skäl tili klander, då Norrbottens , Län äfven delades till 2:ne, och då Jemtland ensamt ansågs för litet, samt Herjeådalen togs från Gefleborgs
Län och lades till Jemtlands.
Skulle nu Herjeådalen återläggas tili Gefleborgs Län, så står Jemtland ensamt qvar, och derföre tror jag att detta åter hör förenas med Wester-Norrlands
Län, på sätt det förut varit.
— Jag fruktar att Grefve von Platen misstagit sig, då han uppgifvit att föreningen emellan Sverige ooh Norrige var orsaken till LänsfÖrdélningen, enär denna förening båda Rikena emelian då icke var i fråga, ulan först inträffade tvänne år sednare.
•— Jag vill ej säga hvad jag vet vara orsaken till denna Läns-fördelning, emedan det ej pässar sig, då personella omständigheter dertill föranledt.
— Jag har nyss nämnt, att em Härjeådalen återlägges till Gefleborgs Län, hvartill är skäl, så hör Jemtland återföras lill Wester-Norrlands Län, emedan Landshöfgen i Hernösand lika väl derifrån kan befalla och styra, som ifrån Östersund, och det utan olägenhet för Innevunarne.
Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus; Om i en fråga af denna be - Den 57 Novem ber e, w ; 651 skaffenbet, huruvida Provinserna emellan Sjö-kusten och Norrska gransel) böra för sig sjelfva under en Styrelse administreras, eller icke, om deruti säger jag, olika tankar finnas, kommer det förmodeligen deraf, att den ena tänker sig, huru förhållandet skall lali Etthundrade år härefter, och den andra tror, att hans enskilta erfarenhet måste bli alla tiders.
Grefve von Platen har, efter min öfvertygelse, ganska rigtigt uppgifvit skälen för Lans-fördelningen.
— Om olika åsigter blifvit yttrade af Jemtlands Innebyggare, är det icke underligt, emedan de Norra Socknarne af Länet hafva större förmon och behof af en särskild Läne-Styrelse, än de Södra Socknarne.
— Jag anser Jemtland böra serskildt administreras, och det med ständigt fästadt afseende, så väl på sammansmältningen med norra Norrige, som på det gemensamma, försvaret.
Af detta skäl anser jag äfven Härjeådalen böra förblifva under samma Läns-styrelse. ■— Folkmängden är derstädes blott 4>00°; och skulle någon förändring uti den uu varande Läns-lördelningen ega rum, så fruktar jag,: att den påbörjade väg-anläggninningen skulle försvåras, hvilken likväl är af högsta angelägenhet. —■