Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hwad ?ub'icikSt af köp angar försnar jag mig med Herr ZWckerkkölä och sär gLnom et exempel uplysa nödwändigheten deras; man kan bo L Skäne, wara antingen sjelf Bördeman eller Förmyndare för kupilkrfem Z28 . »>22 hafwa rätt til sig lösa genom börd försäld egendom uti Finland, un Carelen til äfwentyrs, huru stall den som bor sa wibt isrän erhålla kunvstap derom, som agde någon kand eller fullmägtig, hwilken gaf wid handen ac en eg ndom wore sald, hwartil han ager Bördsrätt.
Detta kundgörande kunde ju derföre lattast ste genom ^nnonce u i Tidningarna, pä lika satt som alla (.'oneours inål för allmänheten göras bekanta för hwar och en at bewaka sin rätt.
Hans Lxccllencs Herr G relm en och Landr-Marst alken hemställde om Ribbe,stopet och Adeln behagade bifalla Lag-Uistottets Betänkande.
Hartil ropades
Ja och Nej. Herr Llper, <^ar1 Ulric, instämde uti Herr Lijernsläs yttrande.
Herr ll^snäskslk, ^äolpll.
Med antagande af den princips, at lagaständstiden af natt och är fran tredje upbudet, hwilken hitintils i allmänna lagen warit stadgad, borde försvinna, om det i Kongl. Majtts
Nädiga kropolltion til Lagfartens förkortande äsyftade ändamål stall ernäs, har LagIl. stöttet tilstyrkt, at kmalis-tiden för en Bördeman, eller den, som et lagfarit köh klandra wille, stulle bestämmas til flutet af tredje Tinget i de Orter, der trenne elter twanne Ting om äret hällas, pä det
Domaren i fall något klander icke inom denna tid anmältes, wore i ständ at wid Tingets flut, meddela Köparen fastebref pä egendomen, och han, saker om desi Besittning, tidigare kunna inga i nyttiga företag til fastighetens förbättring.
— Men som i Börd, klander aldrig gäller utan med penningar, sä har U stöttet ansett Bördemannens owilkorliga skyldighet wara, at inom berörde tid nedsatta Börde stlllingen - ' ' z-9 flillingen i Ratten med penningar, eller gilltiga Berris, om han sin Bördetalan förwara wille; och da Domstolen wid hwarfe Tings sint pä sidsia dagen merändels ar sa öfwerhopad af mänga andra mät och ärender, at en, eller flera, ofta nog betydeliga och inweklade bördes twister, icke hinna til afgörande företagas, har Utskottet til besia och andra olägenheters afböjande, ätskilll förbindelfen för Bördemannen, at instämma sin wederdeloman, frän skyldigheten at undsätta Bördejkillingen och lemnat den förre rådrum med stamningen til nästpäföftande Ting frän Tredje Upbudet, emedan han ofta icke utan äfwentyr af sina kataliers förlust, skulle hinna at til tredje Tinget i laga tid uttaga och tilställa Köparen , Stämningen, men deremot äga nägot längre tid at ' inom samma Tings flut fullgöra äepolirionen, hwil ken til börde-klandrets bibehällande more oundwikelig; hwaremot stämningens försummande, icke kunde göra Bördemannen förlustig af desi talan.
Blisiva nu
Bördemännens katalisr at klandra köpet utsträckta til fjerde Tinget frän första Upbudtt, fäsom nägre af Höglofl.
Ridderflapets och Adelns warda medlemmar ästundat, sä upkommer deraf frän ^ sidsta Upbudet en lagaständstid längre eller korrtare, allt efter det terminen til päföljande Ting af Domaren utsattes, hwilken Lag-Utskottet welat i jämnlikhet med Konungens Nådiga kroxolition förekomma.
Frägan om Lagfartens kundgörande i allmänna Tidningarna, har äfwen warit wäckt i Utskottet och der ventilera^, men dä Tidningarna eller deras bihang, genom besia kundgörelser blefwo ganska widlöstiga och af större delen i synnerhet ibland allmogen icke läsas, lärer Höglofl.
Ribderskapet och Adeln uplyst finna, det den af Utskottet föreslagna uttväg til anslag ä Nättens dör, är lämpcligare och tilfyllestgörande, med tilläggning, at plikten as 22 Dal. 42 Smrt. jVr den, four et sadant anslag borttager eller sönderrifwer, hwilken i likhet med hioad vm Rittens offentliga anflag L 24. Gap. Z. §.
RUtegängs Balken förordnas, blifwit utsatt, mätte för at icke anses fäsom ensaks böter, gä lil trestiftes.
Herr Uoleriblaä, ^4 Lriri as.
Lag - Utskottets Betänkande bestar af åtskilliga delar; kanske lampeligast more, at uplasa hwarje iVlomenr sarskilldt.
Somliga kunde wilsta bifalla allt, somliga blott lii wista delar.
Herr von Lageström, lonas, föreslog Lrnpolirion pä Lag - Utskottets Betänkande med de af Herrar Lo/onstolpa, 8isäk och Läuäsrkckälä prvjeAsraäs förändringar.
Herr Grefwe» och randt - Marskalken gjorde häruppå Lropostlion; hwilken med Ja och Nej besvarades.
Anmaltes och infördes en Deputation, frän det Höawördiga Prcstcrskapet, anförd af Herr B-skopen DaÄor äVeiäemsn, som förmälte, at Ständet förenat sig med Ridderskapet och Adeln och Borgare Ständet at til Lanco-Ulskottets utlakande hänwisa Borgmästaren Ickzn>brLi med fleres ansökning om befrielse frän Mattning til Umgusn för bristande sJern a Söderhamns wäg.
Deputation beswarades och afträdde, beledsagad såsom wid ankomsten.
Derefter uplästes punKs-wis de af Lag-Utskottet föreslagna förändringar af åtskilliga Lagens rum.
Uppå aiord ?ropolirion bifölls den förändrade rista §. af 4» Cap. Jorda - Valk. endast med den af Herr —E- ?Zl lanäsfell förcstagna tilläggning at de baker, hwartil dea skyldig förklaras, som täger borrt Rattens anslag pa skedda Upbud, ansägoS bora ga lil treskiftes.
Förändringen af 2. §. i IV.
Jorda - Balke» bifölls.
Likaså i 5. §. af IV.
Cap. samma Balk.
Wid upläsningen af förändringen i irsta §. 5.
Jorda--Balken yttrade stg Grefwe 8rrämkslt, k>säris 6sor§, det han ansage lämpeligast at bördeskillingen nedsalteö wid der'Ting, lil hwiikrc stamning tages.
Herr von ingeström, stonas, instämde i billie,heten af denna anmärkning.
Hwsm skulle smara Bördemanncn för räntan af det Lavira!, han wid förutgående
Ting hade nedsatt?
Hans Lxeellonce Herr G ref iven och äandr-Marskalken ^roponsraäo bifall pa den »plasta §. med den af Grefwe Lcromkell ^rojscksraäs förändring.
Friherre vs Leer, 6sr1, trodde meningen wara den, at
Vördemannens talan skulle afgöraS ä dek Ting, til hwilket stämmes och Bördeskillingen wid sam» ina Ting nedsättas. Herr ve^onstolps, stonas 8amus!, anlag
Bördemän böra til godo »juta lika lang tid lil bordefkillings nedsättande, som lil Stämning.
Friherre Ho^s, klrls stab an ston.
Lag» INskottet har welat komma sä nara som möjeligt til afsigcen af Konungens Nådiga kroxvtilion, nämligen et ars minnande i den tid, svm nu fordras til fastas erhållande.
Ani Bördeskillingen finge nedsättas w-d Fscrde Tinget och endast klanders anmälande mid Tredje Tinget hindra fastan, sä skulle den sällan kunna meddelas mid detta Tings flur; ty för ot oroa en Köpare, skulle troligen ofta börd anmälas utan at forrföljas.
Köparen skulle i detta fall ej wara saker förr, än ivid fjerde Tinget.
Da sorum,dskas til en tredjedel den tid af et ar, som skulle minnas.
Om ater Stämning skulle tagaS och Bördeskilling nedsättas til Tredje Tinget, sa förlorade Bördeman den tid af Sex weckor, som fordrades til Stämnings uttagande före Tinget.
Lagutskottet har trott bada defia olägenheter bäst ashjclpas genom vet föreslagna sätter af Bördcskillingens nedsättan. de inom Tredje Tingets slut och Bördens fortsöljande mid det Fjerde.
Herr 8 rjerneIä, Lamuel.
Dä tag - Utskottet uti fit Betänkande, om Börd och lagaständsiid, gjort den skillnad, at pa de orter der Trenne Ting in. nom Ätta mannder, skulle bördeman inom flutet af dek Tredje Tinget da tredje upbudet bemilljas, äga rätt nedsätta i Rätten, der Egendomen är belägen, fulla köpeskillingen, som Säljaren efter hwilken bördas will, sig betingat med mera, och Bördemannen skulle sist, til det derpå följande»fjerde Tinget, fa a Köparen uttaga Stämning och fit Bördeklander fullfölja.
Uti de orter äter der rwänne
Ting hallas om aret, borde Lagastands. tiden wara lil Tredje Tinget, som är natt och ar efter det sörsta; samt der allenast et Ting om aret hålles, afwen »jutås således samma tidsrum.
Efter min tanka, sa förmodar jag, at lika undersåtare böra njuta enahanda förmaner och rättigheter, och jag inser^ icke eller nyttan deraf för en Bördeman, at uti kaiiske hela fyra manadcr isian Tredje Tinget, da han skall ned, sacra Bördesklllingen, til det derpå följande Fjerde Tinget, skal! pä denna tid wara i saknad af sina pens »ingar.
En Lag som är allman bör wäl derföre »veira lika för aila Undersåtare at efrerlefwa.
Efter mic degrep kan cj et lagligt Bördeklander ske, utan pennimgars ned- eller insättning, jämte stamning a »vederbörande; ty Stämning utan at insätta penningar, anser jag efter ivar gamla Lags rätta mening, wara något sadanl svin är af ingen betydelse.
Jag förenar mig derföre med hivad
Herr i^näsrstroläs lVIemorirl inne, haller, samt hwad Häradshöfdingen k-e^onstolps anio» r, at inom natt och ar ifrån första Upbudet, mätte bliswa den före»krifna lid as klander ä köp af jord ä landet; dä dera i sadant fall något klander ej anrörts, blijwer Lagständet, och Fasta bewilljas »vid Fjerde Tingek.
Grefwe koste, -Xrviä Lric.
Lag-Utskottet har haft lii ögnamarke, icke allenast at bibehålla Bördeman wid den i Lag honom förundta rätt, och at densamma icke mätte til Köpares olägenheter utwidgas, utan ockla, at i möjeligaste matto förkorrta Lagfarlsciden pä sadana köp, som icke äro klander underkastade.
Om Ridderskapec och Adeln nu förlänger tiden. för Bördemän med insättande af Bördeskilling, sa hemställer jag, hwad tid skall dä blifwa för Lagfarten pa de köp son» icke klandras?
Herr Grefwe» och Landt - Marskalken proxonerscls om Ridderskapec och Adeln behagade bifalla §. utan tilläggning?
Besvarades med Ja och Nej.
Herr 8 reät, polian Hxsl.
I grund af Fri. herre Lo^es yttrande sär jag anmärka, det han synts tro, at när Bördeskilling nedsättes wid Tredje Tinget, tiden för bördeötalan blefwe föga inskränkt, i jämnsörelse med den tid Lagen tilförene derföre utstakat.
Lagen har til fastas erhållande utsatt en tid af Et ar ester tredje ZZ4 Upbudet.
Jag sar den äran färesta ak lagaständstiden nu utsattas til
Et ar fran det färsta.
Lag-u>skottet har wislige» prostÄsrar en tid af »»»gefärligen Et ar i de orter, der Tiva eiler Et Ting hällas.
Jag kan ej begripa, hwarföre ej alls Tordeman skulle en lika lang tid kil godo njuta; och hemställer alitsa at, ehwad Tingen hällas En, Twa eller Tre gänger om äret, lagastandstiden alltid mätte blifwa ungefärligen Et är.
Grefwe kalks, vi 6 kl ris.
I de orter der Tre Ting hällas om äret, har LagfarlStiden alltid waru »astan halsten korrtare, än pä de ställen, der endast Twä eller Et Ting warit.
Lag-Utskottet har warit sorgfälligt at göra den fordrade Lagfärändringen enstammig med hw.-d Lagen i öfrigt föreskrifwer; och olikheten i färewarande ämne blifwer nu icke annan, än den sedan :7Z4 warit.
Friherre ko)S, kris Modins kori. D ä Lsg-Ucstottek föreslagit en längre tid för Bördesman i de orter som endast hafwa Twa eller Ec Ting ärligen, har det hast afseende pä den mindre folkmängd, mindre snar gemenskap och följakteligeu mindre tilgangar för en Bördesman, som bära kujoneras i de orter, som ej hafwa Tre Ting om äret.
Herr vvillebranst, krsäric.
A staga» om tidcst til Bördesklanders anställande, i de orter der Trcnne Ting ärligen hällas, har jag i Lag-Utskot» tet i sä matto warit af skilljaktig tanka, at jag ansett Bördcskillings nedsättande wid Tredje Tinget icke tjena til fortvarande af BördemanS rätt, sä wida icke laga stämning föregått.
— Til »vinnande af en närmare likhet «' Lagfartskidcn ä sarskillda orter, sinner jag mig uu äga anledning förena mig med de Ledamöter af Ridderskåpet ock» Adeln, som tilstyrkt den ändring i Lag-Utskottets Betänkande, at Värdemått, dep Trenne Ting om äret förrättas, skulle lemnäs rädrmn, at til nästpä - 4 föl,'ande Ting, efter det Tredje Upbudet meddelt blifwit, fä sin bördetalan, pä försängen stämning och nedsiitk bördcssttlling, i laga ordning utföra; och at således icke Fasta förrän wid Fjerde Tinget kunde utfärdas.
Detta instämmer med den särstillda tanka, Ledamöterne af det Hederwärda Bonde-Ståndet, i denna del, i Lag-Utstottet enhälligt afgifwit; hwarä jag tror mig böra göra sa mpcket mera afseende, som i synnerhet för .Medlemmarna af detta Stand, under en korrtare tid kil bördetalans bewakande, swärigheter kunde meta, at fullgöra hwad Lag harwid förestrifwer.
Grefwe? olks, Arviel Lric.
Jag har redan haft den äran nämna, ak det Lagens stadgande, som föreskrifwer, at klander i börd icke galler utan med penningar, är grunden til Lag - Urstottcts tilstyrkande.
Lagutskottet har derföre haft afseende derä, at Köparen matte hafwa sin säkerhet, dä han stammes; och ak Bördcmannen mäkte hafwa tid at wid nästa Ting ändä utföra sin talan, och at vklandrade köp icke desiomindre bleswo ansedda för lagsiandna wid Tredje' Tinget.
' Herr lbs^onllolpc, sonås Lamuel.
Hittils har alltid warit wanligt at först stämma och sedan äe-. pemer-, Bördestillingen.
En förändring häruti skulle åstadkomma en märkelig olikhet emot Lagens stadgande i dylika fall; och Lag-Utstottet hade wal sätt sig updraget at förkorrta Lagfarten, men ej at förändra rättegängssättet. ^ Herr Lauckorlkölck^ ?elir Olok, yltrade sig:
Änskönt tidernas nu förändrade stick wcrkat nödwändighcten, at utj ätstilliga delar af ivar, är 1734 antagna och gillade Lag, som röra Jordbruket och allmänna hushälluingen, göra en til nuwarande tidehwarf mera lampelig och för Rikets Jnnewänare mer z z6 - - gagnande ändring och förbättring; upstär liknål, efter min tanka, derutaf icke någon növwandighet, at wid stik förändrings företagande och stadgande åsido» sätta iden uti 1734 ars
Lag sä noga af da warande Lagstiftare, ej mindre än uti andra Rikens Lagar, följda grundsatts, at wid föreskriften af rättigheter och skyldigheter Rikets Jnnewänare emellan, tydeligen bestämma sä wäl bestaffenhct och innehållet af desamma, som tiden och sättet til deras iakttagande och fullgörande.
Det förra för at icke lemna de enfaldigare, hwilke icke känna Lagens bud, i en pä deras ratt för mycket werkande okunnoghet, och det sednare för at icke hos dem wäcka en willrädighet och owisihet om hwad de til sin rätts förwarande och utförande i laglig ordning böra iakttaga; stalén och anledningarna härtil aro i mit til Höglo lige Ridderstapets och Adelns krotoeoll aflemnade anförande ttpdragna, dem jag utan widare uprepande fär mig åberopa»
Jag har derigenom icke tankt at föra Högloflig?
RidderskaPet och Adeln, medelst den af mig föreslagna tid as natt och är ifrän första Upbudet för en Bördemans skyldigheters upfyllande, til et ifrän afiigten me'd Kongl. Majtts i denna omständighet gjorde proposition afwikande yttrande, det jag wid bestämmande af dag och tid för Bördeman, förmodat kunna med ändamälet', utan wäsentelig rubbning i det hufwudsakliga, Lagfartens förkorrtandc, kunna sta tilsammans; utan jag har härigenom welat bereda en närmare wisihet för Bördeman om hwad af honom i anseende til tiden för desi talans lagliga anställande och utförande icke borde försummas, och icke öfverlemna sädant allt til en stump ledande sig ifrän Lagfartens fortgång, som i en Domsaga bestäende af siera Härader kan, dä Lagen icke utsatt i hwad ordning Härads-Tingen i hwarje Härad bör begynnas, medelst desammas begynnande den ena gängen i det ena, den andra i et annat Harad, bidraga, antingen til för korrtande - korrtande ekler förlängande af kLtalisrtte för en Bördeman alltid betänkeligt och swärligen at förena med en Lag som uti stadgandet af rättigheter och skyldigheter, med iakttagande af wig tid ostiljakiigt sammanknippade fullbordande, bör wara tydelig, enkel och för hwarje utan all stags förtydning begripelig.
Men dä någre af Högloflig^ Ridderstapets och AdelnS Herrar Ledamöter fom nu i detta ämne talat, under yttrad åstundan at lika läng tid öfwer hela Riket för en Nordeman/ ehwad han bor i en ort der Ett, Twä eller Tre Härads - Ting om äret hallas, mätte stadgas, förestagit en tid för Bördeskillingens nedsättande och stämnings rittagande, til bestämningen af dagen, efter min tanka alldeles otilräckelig, för Bördemannen för mycken owisihet medförande, och om Tinget, hivarwid första Upbudet meddelas, det ena äret emellan den iz.-de och 2v:de Januarii begynnes, men det fjerde HäradS-Tinget, dä efter detta förstaBördeman til det samma bör hafwa stämt samt Bördeflillingen eller ock bewis öfwer nedsättningen i wederbörande Ränterie, inför Domstolen upwifa, utan öfwertradandc af Lagen ej tager sin början förr än den ig. eller 14.
Martii päföljande äret, blifwa ka> talierne inemot fjorton mänader; deremot om det forsta ej begynnes förr än den i4.-de Martii ena äret och det fjerde den 12. eller 14.
Januarii päföljande äret, blifwer desi klandertid endast 10 mänader, säkdes fyra mänader korrtare; en olikhet för mycket synbar för lika berättigade Jnnewanare, ankommande, utan något botemedel af Lagen pä
Döma ms åtgärd och godtfinirande, men framallstrande bäde osäkerhet för Bördeman i anseende til nödwändigheten at inom kaga tid förse sig med Bördesumman, och den antingen nedsätta eller upwifa, och ofta nagra mänaders förlust i Räntan pä bördeskilling, dä beräknandet deraf ej täger sin början förr än när mälet efter behörig instämning förekommer, och wid flere tilfällen, 4Z z;8 ----- dä fräga om större bördeskilling ar nog bekydelig.
Til motande af dylika oredor och olägenheter lärer ej blifwa mer päliteligt botemedel, än at wid det nuderdämga sivar, HLgloflige Ridderstapet och Adeln jämte de andre Riks-Ständen bör aflemna, i underdånighet foresta, en pä witz dag bestämd tid för detz styloigheters iakttagande med nedsättning af bördeskilling och stämnings uttagande, som blifwer alltid lika ehwad bördesklandret kommer at anställas i en ort der Ett, T.vä eller Tre Ting om aret hällas, och i de sidstnämnde endast kan ankomma pä En eller Twä mänaderö längre upstof i laga ständS.iden, men för Parterne werka säkerhet och trygghet; deremot der et Ting endast hälles, Bördcman äger tilräckeligt rådrum at inom natt och är upwisa för
Domstolen eller i Landt-Ränteriet nedsätta penningarne, stamningen til samma Ting uttaga och käromälet fullfölja; jag ar detzutom i underdånighet förwitzad at Kongl. Maj:t wid utfärdandet af Desi höga beslut, i anledning af hwad Riksens Högloflige Ständer i underdånighet tilstyrka, widtager de mätt och steg som med Kongl. Majrts höga afsigt och förwarandet af Detz trogna undersätares rätt bäst instämmer.
Hans Lxcellence Herr Grefwe» och Landt-Mar staike» proponeraäs bifall pä den upiästs §. med den ändring, at äspvlnion stulle ste wid det Ting til hwilkct stänrning tagcs.
Friherre vs 6ser, Larl.
Biföll för si» del Betänkandet och hyste der förtroende lil de Herrar, hwilka bliswir lörordnade ti! iedaniöter i Lag-Urstottet; at del de i detta ämne föreslagit, stulle wara det bästa.
Herr von Lögeström, stonas.
Hela fragan bestar deruti, om jag äger rättighet ak nedsätta Börde - — Z'5 stillingen wid samma Ting, som jag fullföljer min ralun.
Grefwe kols-, ^rviä klric.
Enar jag af steres anförda meningar inhämtar, der Högloflige Ridderstapels och Adeinö enda hinder ril bifallande af LagUrstoiletS Betänkairde i fragan om Lagfartstidens sörkorrtande, ar at insättningen af Bördestillingen wid Tredje och Stämning wid det Fjerde Tinget icke är lampelig, men jag
Mika för min del anser för högst nödwändigt, ac en witz korrrare lid an förr warit marce utsattas, inom hwilken oklandrade köp böra anses Lag. standne; sa får jag ödmjukeligen hemställa, om icke Eders Lxeellknce och Höglofllge Ridderstaper och Adeln stalie behaga bifalla Lag-Utskottets
Betänkande med den ändring, ak i de orter der Trenne Ting hallas om äret, ma Lagfartsriden anses andad och Fasta meddelas pa alla köp wid fjerde Tinget; wid hwars börja» Bördestillingen bör wara infart pä sätt föresteifwit är samt stamning ester Lagens stadgande detzförinnan urtagen och lagligen forrställd, sä framt något klander stal! äga rum och Fastebref icke meddelas.
Jag får .ifwe» tillägga, ar wid förra Riksdagar, om jag icke felar, wid början af 1750,-kalek; ar, i anledning as Allmogens gjorde ansökningar om Sommar-Tingens indragande i stera orter, as Kongl. Mast i Räder beslutar och af Riksens Ständer i underdånighet tilstyrkt, ak i de orter, der sadant astundaö mä denna indragning bifallas.
Under den tjenstetid, jag hast den äran wara Ordförande i Kongl. Mastts och Riksens Götha Hof-Räkk, aro flere sädane frågor »ppadc; med Kongl. MajtkS nådiga bifall har en flik ändring redan stedt i en Domsaga, och torde hända at snart densamma blir allmän; i ek sadant sall sörfwinner kan hända ti! större delen den sräga, som nu venrilsraz och den ästundade enigheten Md Lagfarten pä alla ställen crhälies. uran »ägo» föreskrift Z4» Herr Grefwe» och Landt-Marskalken gjorde ^ro^olilion pä §. med den cif Gceswe kolls fö» reslagne förändring, och blef den med Ja beswarad.
Widare uplästes förändringarne i g. §. 9.
Jorda-Balken och 4» §. 6.
Ursöknings, Balken, hwilka bifölloö.
Hans Lxcellsnce Herr Grefwe» och Landt - Marskalken tilkännagaf, at kwanne Ledamöter af VewillningS - Utskottet, Herr Laxirains krimrisnstrolä af Andra Clasen och Herr lVIzjor lisurerlckiölä af den Tredje, anmält sig för enskillte angelägenheter wara nödsakade, at borrtresa; i anledning hwaraf Herrar LleQorerns af Andra och Tre, Lje Clasterne anmodades, at » eftermiddag klockan
Fem sammanträda kil Ledamöters waljande i deras stallen.
Hwarjämte
Hans kxcsllence ^roponeraäo Riddcrskapct och Adeln, at i morgon klockan half Tia förmiddagen sammanträda til upbrytande af Herrar kleLLorernse Wallistor. ^ Widare anmälte Hans Lxcellsnce, at den Adelig» Attén kreclsrilkjsrna nyligen wore utgången; i anledning hwaraf dest Fullmägtig Friherre I^illjencrgnrr:, polian ^Vilkelm, wore ^skilld ifrän sit innehasde rum bade pa Riddarhuset och inom Riddarhus - Utskottet, och wille Hans LxcsIIsncs derföre anmoda Herrar LleAorerns at äfwenwäl förordna en annan Ledamot i hanö ställs inom bemälte Utskott.
Friherre 8ilkverfcftolä, Nils, fragade om den Lxpie;, som blifwit til Stockholm afsänd för at fran Riddarhus-^rcbivum nedhämta sa wäl de äldre Riddarhus-krorocollernee, som Hemliga Utskottets kraraeolls Utdrag af den L4',de Martis 1789 wore återkommen ? Z4» Hans Lxcellsnce Herr Grefwe» och jandr-Marskalken, swarade at densamma för nagra fa dagar sedan återkommit, och medfört de äskade Handlingar, samt at beträffande berörde LxlraÄum krorocolli» hade Hans Lxcellencs efter Friherre Lilkverklcoläs til Herr Landt - Marskalken yttrade åstundan, arnat laka detsamma i dag för Riddcrskapet och Adeln uplasa; men at sedan tiden nu more sa långt liden, önskade Hans LxcsIIence, at Friherre 8ilsverllLÖ!ci wille ifrån denna åstundan afstä, med wilkpr, at detta mål skulle blifwa dec sörsta, som tvid nästa kienum komme at företagas.
Lilkverkckälä samtyckte härtil, och Ridderjkapet och Adeln atskilldes klockan 2.
In krclem krotocolli 6.
Lilverliolxs.
Lördagm den ro.
Maji. klenum klockan hals iO. förmiddagen. l^pbrötoS Herrar LleKorsrnas af Andra och Tredsk Clasterne Listor öfwer sörledne gårdag hällne Wal och befunnoS mara förordnade: til Ledamöter i BewillningsUtskottet, inom Andra Clasen efter Herr krimrentlrjolä» N:o 14;.
Herr Lvinbutvuck af tzvLllisä, Full» magtig
Herr kersr lasutsngm wid Lif-Regementet, och inom Tredje Clasen efter Herr Ksurerlcbsolil, -V6am vieäricb, N:o 1189.
Hrrc Llix, Fullmagtig Friherre Hekbinäsr, polian Lric; samt lil Ledamot i Riddarhus « Ui>kottet inom Tredje Claren, efter Herr ^reäenlijernL, Fullmagtig Friherre lcklljencram?, hollan VViltisIm, N:o l9Zl, Herr Lekliesr, LILrs, La^uaine.
Högloflige Ridderjkapet och Adeln atskilldes klos, kan H til ro.
In 66em krotoeolli 6.
Silvsrliolxs; Frcdagm dcn 16.
Maji, klenum klockan 9 förmiddagen. företogs justering af krorocoller för den 9:de i Lenna manad.
AnmälteS och emvttogs en Deputnrion fran det Wallof!. Borgare Ständer, anförd af Riksdagsmannen fran Wexiö, Herr Borgmästaren ^Verlin, som rilkännagaf, at Stander förehaft Lag-Utskonels Beiänkanden öfwer de af Hans Maj:t i Nader frainställda Lagfragor, rörande Lagfartens sörkorrtande stimt klwLcripkions-tiden i skuldsordringsmal, och de samma aftgjorr såsom medföljande Lxirsöstä krotoenlli af den ZO.
April och g:de Maji innehölls, hwilka Herr Borg.
Mästaren nu aflämnade.
Depursrionsn befwarades och aftradde, beledsagad ester manligheten.
En Deputation fran det Hederwarda Bonde Standet, anförd af Riksdagsmannen I-ars Ololslon i Groröd, som förmälte, at nyst ofwanberörde Lagfragor hos Bonde - Ståndet blifwit afgjorde enligt innehållet af medföljande LxirsLkr krorocolli.
Likaledes hade Bonde.