Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Föredrogs Dett 19 Martin föredrogs å nyo StatsUtskottets, den 4 deniies afgifne, samt den 14. i samma månad pa bordet lagde Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts nådiga proposition om medels anslående till kostnaderne vid en förbättrad Fångforsliag och bevakning.
Grefve M6fnéft Carl Stellan, anhöll att detta Utlåtande mätte intill nästa Plenum- få ytterligare hvila på bordet, hvilket, då Hers Ledamöter häruti hördes instämma, af Ridder-* skåpet och Adeln bifölls* Företogs till pröfning BaneoUfskottets dell lo dennes afgifne, samt den 17 i samma
Må$ liad eftermiddagen på bordet lagde Betänkande, - angående förändring uti de innom Banco* Verket gällands Befordringsgrunder, enligt hvilka tredjedelen af Barquens Commissarier vid yppande ledigheter tillsattes endast af Frälsemän* Friherre Stael von Holstein, Corfitz Linh fig:
Detta Betänkande af BancoUtskottet bestrid der jag dels af det skäl, att ärendet icke är allmänt, dels emedan det är en inskränkning i Ridderskapefs och Adelns rätt, som grundar sig på en frivillig och laga kraft ägande öfverenskommelse emellan de trtf Stånden,, A*r deln, Preste- samt BorgareStånden*
Det kan ej vara okändt ätt då i äldre tider, till Banquens Credits upprätthållande/ Ridd, 0. Ad, Prof, IV. B. II, Afd, 37, 3$, 29®
Den 19 Martti. ett tillskott af Penningar gjordes af dessa tre Stånd, hvilka derjemte garanterade Banquen, vagrade BondeStåndet deltaga häri 3 dess egna ord voro: att de med Banco icke ville hafva någon befattning-
Dessa tre Stånd hafva deretter gemensamt stadgat grunderna för Banquens Styrelse och ibland annat fastställt lika antal af Fullmägtige samt BancoCommissarier af hvarje Stånd j ingenting var väl också naturligare, än att, då deras biträde och förbin» delse var enahanda, deras rättigheter borde vara i samma förhållande.
Det var först vid r8®o års Riksdag, som BondeStåndet fick del i Banco-Styrelsen , i grund af de tre Ståndens frivilliga medgifvande , som , för att lemna ett bevis åt BondeStåndet af sin beredvillighet, icke gjorde afseende på deras förra undandrag inde, då fråga var om förbindelsers åtagande ; dock skedde detta med det af BondeStåndet sjelf erbudna vilkor , att derigenom ingen rubbning skulle ske i förra Författningar och grunder för Sty: reisen ; det var således icke att vänta , det just denna fråga, som inskränker rättigheter, skulle komma från det Hedervärda BondeStåndet, som blifvit, icke af laglig rätt, utan af god v lja, utaf de andra Stånden upptaget till deltagande i BancoStyrelsen, dock vilkorligtvis.
Då Ridderskapet och Adeln, genom de mångfaldiga concessioner af sina rättigheter, äro i det närmaste jemlikade med de andra Deii 19 Martti, Stånden, serdeles hvad Rikets Embeten angår, sorn fordomdags Var Svenska Adelns förnämsta ressource , och då dessa concessioner förnämligast blifvit gjorda, för att få det förderfliga Ståndshafet och afunden ätt försvinna , Så bör Ridderskapet och Adelr, med skäl kunna vänta, att icke ytterligare offer begäras, utan att concessionerna nu hunnit sin gräns Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus:
Jag för min del bestrider , att den på rigtig principe
Och uppå ett långvarigt bruk grunda* de befordrings lag innom Banquen må ändras
Om dert omständighet nu mera an förr skulle inträfFa , att BancoStyrelsen , vid Valet af Adeliga Commissarier, kommer i villrådig-, het så torde detta vittna, att mati nu, mindre än förr, är noga i pröfningen af den Ungdoms kunskaper och skicklighet,söm i Banquens tjenst äntages , eller också försummas den eftersyn, som vara bör.
Skulle det hända, att det tryter skickliga ämnen till BancoCommissarier ibland de innom Verket tjenande Adelig® , så må man hellre tills vidare söka dem utom Banquen, men ej bör en rättighet bortgifva, sorn grundar sig på vårt
RepresentationsSysteme och på sjelfva den högre BancoStyrelfiens organisation.
Friherre Cederström, Jacob: Då Ratt quens förvaltning för närvarande är uppdra: gen åt Commissaricrne , anser jag denna , in - 292 Den 19 Martil. om BancoVerket befinteliga högsta Tjenstebs? fattning vara af serdeles vigt, och äfven erfordra skicklighet.
Den latitude, i afseende på dessa tjensters tillsättande, Herrar Fuilmägtige enligt Reglementet äga , att nemligen endast göra afseende på skicklighet och förtjenst, anser jag för min del ganska billig , och äfven, på sätt Utskottet hemställt, böra utsträckas dertill, att Frälsemän icke endast på grund af deras börd, utan äfven i mån af deras skicklighet, må anses berättigade till Commissarietjensters erhållande, hellst om Commissarierne, på sätt nu finnes stadgadt, nödvändigt skola utgöras till en tredjedel af Frälse och två tredjedelar af Ofrälse Personer; men sökande innom BancoVerket med erforderlig skicklighet af FrälseStåndet icke funnes, Banquen derigenom möjeligen skulle komma att sakna den på insigter grundade Styrelse, som för dess bestånd är ovilkorligen nödig.
Äfven jag bestrider den föreslagna förändringen.
Det må ej heller förglömmas, att man pröfvat nödigt, såsom Grundlag bestämma, det både i Högsta Domstolen och i allmänna Beredningen skola finnas Adelige och icke Adelige 'Medlemmar till lika antal.
Så länge denna Den 19 Martil.
291 principe gäller på andra ställen, bör den ock följas innom BancoCommissariatet.
Stånds beslut gör tillfyllest att frånkänna Ridderskapet och Adeln en rättighet, som är enlig med Esprit’n af vår Representation och hvaraf den länge vant i besittning ; men jag tycker mig kunna förutse, att om Ridderskapet och Adeln, hänförde af en falsk libcralitets-känsla, skulle samtycka till förändringen, så skulle innan kort hända att aldrig mer någon Adelig blefve till BancoCommissarie befordrad.
Herr Grefven och DandtMarskalken hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln ansåg BancoUfskottets Betänkande böra, i anledning af de dervid nu gjorda anmärkningar, till Utskottet återremitteras. Bifölls.
Ehuru detta ämne icke egentligen innefattar någon Pri? vilegii-fråga, är det likväl såsom ett emellan alla fyra RiksStånden ingånget Contract att anse, och kan således icke, enligt min öfvertygelse, emot ett
Stånds bestridande, geJ norn de öfrige trenne Ståndens beslut afgöras.
294 Den 19 Martil.
Herr Lagerbjelke , Jolian, anmärkte, aft de uti BancoUtskottet varande Ledamöter af Ridderskapet och Adeln ansett frågan ensamt tillhöra Ridderskapets och Adelns pröfning.
H varemot Utskotteis Ledamöter af de andra Stånden väl hemställt , att de Irenne Ofrälse Siånden måtte uppskjuta frågans afgörande intilldess Ridderskapet och Adeln fattat sitt beslut, men tillika ansett frågans handläggning tillkomma icke enskildt Ridderskapet och Adeln , utan RiksStånden samlällt.
Friherre Cederström; Sedan BancoUtskottets Betänkande redan blifvit återremitteradt, anser jag ali vidare öfverläggning i ämnet , för närvarande öfverflödig.
Jag kan icke finna , att de öfrige RiksStånden kunna afgöra denna fråga, eller inskränka en Ridderskapets och Adelns ägande rättighet, utan detta RiksStånds eget begifvande.
Då Betänkandet blifvit återremitteradt, anhåller jag att min tanka i ämnet måtte få till Utskottet medfölja.
Jag anser att Höglofl.
Ridderskapet och Adeln icke bör eftergifva ifrågavarande, på behörig öfverenskommelse, Stånden emellan grundade befordringsrätt; ty, såsom Friherre Stael redan anfört, synes mig att Hedervärda BondeStåndet icke behörigen kan fordra mer, än hvad som medgafs då detta Riksstånd beviljades deltagande i Banco-Styrelsen, och då var ingen fråga om att Commissarierne till en fjerdedel skulle utgöras af Bondesöner.
Men jag fäster
295 för öfrigt långt mindre vigt dervid, om Ridderskapet och Adeln finner för godt att besluta eller medgifva någon förändring i proportionen, som bör följas vid Commissariernes utnämnande, än medgifvande det sådant kunde genom de öfriga frenne Ståndens pluralitet afgöras.
Man kunde då äfven påstå, att defc berodde af tvänne Stånds beslut att afgöra, huruvida det fjerde hädanefter borde få deltaga i BancoStyrelsen; om t- ex. det skulle be* finras, att Barquen icke haft särdeles förmån af BondeStåndets deltagande i dess förvaltning, skulle det då bero af de öfriga frenne Ståndens sammanstämmande beslut, att utesluta detta aktningsvärda Ståndets Medlemmar från vidare deltagande i Banquens angelägenheter och förvaltning?
I öfrigt och då Ridderskapet och Adeln vid 1809 och 1810 årens Riksdag gjort betyda liga concessioner af sina Privilegier och enskilda ta Stånds-förmåner, utan att de öfrige RiksStånden under de senare förflutna 9 åren visat någon benägenhet, att följa Ridderskapets och Adelns efterdöme, och BondeStåndet äfven under denna Riksdag afslagit Representations rät-i tigheten för dess egna medbroder, hvilkainne-' hafva Frälse eller SäteriHemman, så tror jag icke att Högloflige Ridderskapet och Adeln har särdeles stor anledning att nu göraafseen - 29*> Den 19 Martii, de på de fordringar, som från en eller annan Ledamot a!
BonCeStåndet blifvit gjorda, och att alltså Ridderskapet och Adein, utan att skäligen kunna beskyKas iör i 1 i i t- bra 1 itet, bor gfsSå BancoUtskoteis Betänkande.
Åtskillig® yttrade härtill deras bifall.
Vid förnyad föredragning af BancoUtskottets den 10 dennes afgifne, samt den J7 isamma månad eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande tili upplysning, angående de sedan r S 15 års Riksdag vidtagne åtgärder, i anledning af då väckt fråga om en ny Mynt-ordning, fann Högloflige Ridderskapet och Adeln, att samma
Ut ätande endast borde läggas till Hand* lingarne - Föredrogs å nyo StatsUtskottets den 4 dennes aflåtne samt den 14 i samma månad på bordet lagde Memorial, innefattande anmälan att Hans Maj t Konungen, genom nådig Skrifvelse till S'a(*Utskottet af den 23 sistledne Fcbruarii , återtagit dess Högstsalige Herr Faders till Utskottet under den 23 December nästledit år aflåtne nådiga Proposition 0111 bestämananie af 600,oao Francs i metalliskt mynt för den årliga ersättnings-summa af 200,000 R.dr Svenskt Banco Mynt, som vid 1815 års Riksdag blifvit Kongl. Majit och dess Efter, trädaie på Svenska Thronet» tillslagen.
I sani; Den 19 Martii, 297 manhang hvarmed upplästes ett från PresteS. åndet ankommit ProtocollsUtdrag af den 17 denn s, innehållande att PresteStåndet > som, i detta förnyade prof på Kongl. Maj:ts nådiga välvilja och ömhet, funnit ökade anledningar tiil undersåtlig vördnad och tacksamhet, för sin del bcslutit, det måtte Riksens Ständer, genom en underdånig Skrifvelse till Kongl. Majit, betyga deras underdåniga tacksamhet för Kongl. Majtts nådiga åtgärd härutinnan samt ExpeditionsUtskottet anmodas, att med Förslag till en sådan underdånig TacksägelseAdresse till Riksens Ständer inkomma; uti hvilket Beslut de öfrige Respective Stånden blifvit inbjudne att sig med PresteStåndet förena.
Herr Grefven och LandtMarskcilken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade uti PresteStåndets Beslut instämma; hvilket bifölls.
Vid förnyad föredragning af så väl Bevill. ningsUtskottets den 16 dennes afgifne samt den 17 i samma månad eftermiddagen på bors det lagde Utlåtande öfver de innom RiksStån* den gjorde Anmärkningar emot Utskottets dett 23 sistledne Januarii meddelte yttrande, angå» ende grunderne för den Allmänna Bevillnin, gen, som ock af Allmänna Besvärs- och OeconomiaeUtskottet6 den 21 sistledne
Februarii afgifne samt den 17 dennes eftermiddagen på. bordet lagde Betänkande, öfver föreslagne äru 298 Dea 19 Mar/ii. dringar uti Författnin^arne rörande HusbehofsBrån vinsBränningen och dermed gemenskap ägande ämnen; hemställde Hr Grefven och LandtMarskalken, om icke, enär berörde tvänne
BancoUtskottets den 10 dennes afgifne samt den 17. i samma månad eftermiddagen på bordet lagde Betänkande, i anledning af väckt fråga om tillåtelse för en och hvar, att, emot Svenskt SpecieMynt, i Banquen tillbyta sig omyntadt Guld och Silfver.
Herr Cederskjöld, Pehr Gustaf: Herr Örnbergs Motion , om tillåtelse att i Bai quen få utbyta Svenskt Guld^ och Silfvermynt mot omyntad metall, är så mycket mer billig och välgrundad, samt förtjent af bifall, som eljest intet lagligt sätt finnes att begagna detta Mynt så länge det ej är gångbart i allmänna Rörelsen.
Låna ut SpecieMynt kan man ej våga, i osäkerhet om hvad mynt man i återbetalning kan erhålla, hellst det, förmodligen till följe af Lagarnas obestämdhet i detta ämne, ännu tyckes bero på Domarens skön och godtycke, •m en skuldförskrifven summa i Silfver skall Den 19 Martn.
299 med metall eller papper liqvideras.
Att nedsmälta
Speciemyntet Och förarbeta det till käril o s. v., är af Lagarne strängeligen förbjudit; äfvensom att utföra det och hos Utländningen d rföre tillbyta 6ig varor.
Det finnes således för det närvarande ingen möjlighet att kunna begagna d t Guld och Silfver, sorn bär Svensk.
Mytrprägel; hvarföre jag anser högst nödvändigt att i Banquen öppna en utväg att kunna utbyta Svenskt Speciemynt mot opräglad och oanvändbar metall.
Jag får derföre ödmjukast anhålla, att Höglofl BancoUtskottets Betänkande må återremitteras.
Herr Grefven och LandtMarskalken hemStällde, om Ridderskapet och Adeln ansåg de af Herr Cederskjöld} gjorda Anmärkningar hindra antagandet af Utskottets Betänkande, samt på sådan grund behagade detsamma, jemte Anmärkningarne, till Utskottet återremittera.
Herr Heykenskjöld, Detlof:
Det synes mig vara ganska billigt, att när man äger rättighet att för massift Silfver bekomma Speciemynt, man också på samma grund bör emot sådant
Mynt kunnai Banquen erhålla Omyntadt Silfver, hellst, på sätt Herr Cederskjöld ganska rigtigt anmärkt, det i annat fall skulle blifva nästan omöjligt att kunna begagna Speciemynt.
Uppå derefter af Herr Grefven och LandtMarskalken förnyad Proposition, blef Banco - Den 19 Martil Utskottets Betänkande, tillika med de dervid gjorde Anmärkningar, till Utskottet återremit* teradto Föredrogs å nyo BancoUtskottefs den ro. sistledne Mars afgifne, samt den 1 7. i samma månad eftermiddagen på bordet lagde förnyade Betänkande, i anledning af Aterremiss utaf frågan om förlängning i Praescriptionstiden för Låns omsättning i BancoDiscontVerket.
Herr Strussenfelt, Michael, och Herr Munch af Rosenschöld, Ebérhard, jemte andre Herrar Ledamöter, aphöilo att Betänkandet måtte yt-i terligare få hvila på bordet till nästa Plenum; hvilket, uppå gjord Proposition, af Ridder. skåpet och Adeln bifölls.
Föredrogs å nyo ConstitutionsUtskottets den 5 dennes aflåtne samt den 17 i samma månad eftermiddagen på bordet lagde Memorial, innefattande svar på Ridderskapets och Adelns Aterremiss af Utskottets den 30 sisledne Januarii meddelte yttrande, angående Represen* tationsfrågans närvarande skick.
Jag anhåller blott att få till Protocollet anmäla min i ConstitutionsUtskottet afgifne Reserva; tion , enligt hvilken jag icke ansett Konstitutionsutskottet vara bundit af Riksens Ständers Den 19 Martu. 301 'vid sista Riksdag fattade beslut om nödvändigheten af Statistiska upplysningars infordra», de, innan Representationsfrågan kunde till någon vidare handläggning förekomma ; ty då skulle ConstitutionsUtskottet äfven vara bundit af Styrelsens välbehag, i anseende till dessa upplysningens förskaffande, och således vara i sina Lagstiftande arbeten beroende af executiva Magten.
Jag tror utomdess att för utarbetande af en plan till en ny Representation icke behöfvas så i detaillen fullständiga Statistiska upplysningar, utan anser att tor detta arbete äro de upplysningar tillräckliga, som vi redan äga.
Herr Grefven och LandtMurshalken hem.1 ställde, om icke, sedan de öfrige trenne Respeelive RiksStånden vid Utskottets den 30 sist-; ledne Januarii meddelta första yttrande i äm net redan låtit bero, Ridderskapet och Adeln behagade, äfven för sin del, uti enahanda bei slut nu mera instämma.
Herr Grefven och LandtMarskalken öfverlemnade klubban till Grefve Lewenhaupt, Gu* staf, samt bortgeck.
Vid förnyad föredragning af Statsutskott tets den 4 dennes afgifne samt den 14 i saini 302 Den 19 Martil. ma månad på Bordet Jaede Utlåtande , ofver gjorde Motioner angående Mede*s beviljande åt Herr BergsRådet Friherre Hermelin 3 blef samma Utlåtande, uppå derom af Herr Grefven och Ordföranden fr un lålid proposition, af Ridderskapet och Adeln giliadt.
Jag får anhålla, icke allenast att Ridderskapet och Adeln täcktes till ConstituiionsUtskottet remittera några af mig till ändring i Grundlagarne uppgifne Förslag, hvilka jag uti ett försegla dt Convolut härhos torde till Protocollet få aflemna, utan ock, att ConstitutionsUtskottet måtte anmodas att, så fort sig göra later, till RlksStånden inkomma med Utlåtanden öfver de flera från samtelige RiksStånden till Utskottet remitterade AnmärkmngsMåJ, på det de åtgärder, hvilka ConstitutionsUtskottet, i afseende på RiksRätt, eller Riksens Ständer i öfrigt kunde finna nödige i anledning deraf vidtaga , måtte kunna , innan Riksens Ständer åtskiljas, till verkställighet befordran Friherre Cederström, Jacob:
1 Regeringsformen få icke frågor om ändring uti Grundlagarne uti Ståndens Flena väckas, utan böra hos Riksens Ständers vid hvarje Riksdag valda ConstitutionsUtskott anmälas, och kunna således icke eller några Förslag till Grundlags-förändringar, med undantag afKongl. Majhs derom aflåtne Nådiga Proposition, fråit Den 19 Martti. 3®3 Ridderskapet och Adeln till nämnde Utskott remitteras.
Jag känner visserligen 81. §. i Regeringsformen, men kan icke linna det nämnde §. förbjuder ett RiksStånd att genom ProtocollsUtdrag till Constitutions^ Utskottet öfverlemna Förslag till ändring i Grundlagarne, som af någon dess Ledamotanmäles, fastän samma Förslag icke innom Ståndet uppläses.
Friherre Stael von Holstein, Corfitz Lud~ vig:
Jag förenar mig med Friherre Cederström uti den af honom gjorde anmärkning, att en Ledamot, som vill framställa Förslag till ändring uti Giundlagarne, bör sådant directe hos ConstitutionsUtskottet anmäla.
Men hvad angår Friherre Anckaisvärds hemställan,om en påminnelse till ConstitutionsUtskottet, anser jag Rid-i derskapet och Adeln både kunna och böra en slik erinran besluta.
I sammanhang härmed och då Stats- och OeconomiaeUtskotten, till hvil. ka frågan om Tullverkets Organisation blifvit remitterad, ännu icke deröfver afgifvit något Utlåtande, vågar jag äfven anhålla, att enär berörde fråga är af särdelas vigt, Ridderskapet och Adeln täcktes låta en påminnelse till nämnde Utskott afgå, att samma fråga med första till pröfning företaga och afgöra.
Herr Cederskjöld, Pehr Gustaf: Jag in stämmer fullkomligt med Herr Friherre Cederström deruti , att den begärta Remissen till 394 19 Martti.
Utskottet ej kan beviljas, hellsf 1 RegeringsFormen uttryckeligen stadgas, att frågor oin ändiing i Grundlagarne ej få i Ståndens Plena väckas, Enskilt Riksdagsman får vända sig directe till Constitutionsötskottet „ hvilket, om det gillar Motionen, äger att till j Stånden med Förslag till ändring i Grundlagarne inkomma; eller, i annat fall, svara den Riksdagsman, som frågan väckt.
— Herr Friherre Anckarsvärd måste således aflemna siö skrift omedelbarligen till Constitutionsötskottet.
Men deremot instämmer jag med Herr Friherre Staél i tillstyrkan af bifall till Herr Frihet, re Anckarsvärds anhållan, att
ConstitutionsUt6kottet måtte anmodas med det snaraste utlåta 6ig öfver de senare anmärkningsfrågorna.
Herr Grefven och Ordföranden lät uppläsa 81. §• i RegeringsFormen samt förklarade, det Friherre Anckarsvärd ägde att uti Constitutionsötskottet anmäla de af honom förut omnämnde Förslag till ändring i Grundlagarne j hvarjemte Herr Grefven och Ordföranden hemställde, om icke Ridderskapet och Adeln, med anledning af Friherre Anckarsvärds anhållan , behagade anmoda Constitutionsötskottet, att så fort sig göra låter till RiksStånden inkomma med Utlåtanden öfver de flere från samtelige RiksStånden till Ötskottet remitterade anmärk» ningsmål.
Grefve Mörner7 Carl Stellan; Tåg utbeder - Den 19 Martil. 30$ der mig få anmäla, att Allmänna Besvärs- och Oeconomiaeötskottet, hvarest jag har den äran Vara Ordförande, för närvarande mäst slutat sina arbeten, samt att af tvåhundrade till detta Utskott remitterade mål endast 2 eller 3 återstå.
Åtskillige Betänkanden, ehuru af Utskottet redan afgifne, hafva likväl ännu icke inkommit till RiksStånden, af den anledning, att de förmodligen icke hunnit blifva tryckte.
Jag har trott mig böra anmäla detta, så att det inträffade dröjsmålet icke må Oeconomiasötskottet tillskrifvas.
För min del fruktar jag, att genom Riksens Ständers Beslut, angående tryckning af Utskottens Betänkanden, innan de till RiksStånden ingifvas, mycken långsamhet och tidsutdrägt, samt måhända äfven Riksdagens förlängning torde uppkomma.
Stael von Holstein förnyade sitt förut gjorde anhållan , om en erindrart till Statsoch OecOnomifeUtskotten, att med första afgifva Utlåtande öfver deri till dem remitterade fråga angående TullVerkets Organisation.
I anledning af Frig herre Staél von Holsteins anhållan om en påminnelse till Stats- och OeconöoroeUtskottert om skyndsam pröfning af frågan, angående TullVerkets Organisation , forde jag få tillkännagifva , att detta Mål uti StatsUtskottets Inkomst-afdelning redan till handläggning förevarit, samt efter en eller tväune Sess oner lä^ rer blifva slutel gen i Afdelningen afgiordt.
II Afd- 394 40.
Friherre Stael von Holstein yttrade, det han, efter den nu ineddelta upplysning, angående det skick, hvari frågan om TullVerkets organisation sig för närvarande befinner, afstod från vidare fullföljd af sin begäran om påminnelse till Stats- och OeconomiasUtskotten, Upplästes och lades på bordet följande från Allmänna Besvärs . och OeconomiaeUtskottet den 25. sistledne Februarii allåine Be* tänkanden: 1:0
I anledning af Hans Excellence, Herr Grefve Lars von Engeströms Motion , om en fristad för sådana Personer, hvilka mindre af elakhet, än af tillfälliga omständigheter förlorat medmänniskors agtning ; deruti Utskottet hi mställt , att enär Kongl.
Maj:t genom Nådig Proposition föreslagit inrättande af Coryectionshus : Wadstena och Borgholm, samt det vore att förmoda, det ettdera af dessa, eller måhända bägge, varda så organiserade, så att de kunna blifva svarande mot det ändamål Hans Excellence Herr Grefve von Engeström fiamställt } ansåge Utskottet Resultater* ne af nyssnämnde anstalter böra afbidas, innan. några nya vidtagas ; dock hafva tvänne af Utskottets Ledamöter, Herrar Prostarne Rabe och Kolmodin , i denna fråga varit af skiljagnga meningar, samt tillstyrkt bifall å den gjorda Motionen. 2:0
I anledning af väckt fråga om för - Den 19 Martti. ändring i Mätnings-sättet af Säd och Halm j deruti Utskottet yttrat sig, af anförda skäl, icke kunna tillstyrka någon ändring i nu gällande mätnings-sätt eller Målkäril j men der* emot, i fråga om förändring af bestämmelsesättet vid lefvereringen af Plalm, ansett sig äga anledning föreslå att en vigt af tvänne L:p:d tor en torr Halmkärfva må antagas såsom rättesnöre vid alla till Kronan skeende Haimlefverartser , samt att Riksens Stander må hos Kongl. Majt i underdånighet hemställa denna nu föreslagna grund för en i detta ämne blifvande Författning. 3:0
I anledning af Riksdagsmannen Pehr Bengtsons från Halland uppgifna Förslag till jemnkning i BåtsmansRoteringen innom berörde
Län } deruti Uiskottet yttrat , att sorn Utskottet , uti dess under samma dag afgifnå serskilta Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj-ta Nådiga Proposition uti enahanda ämnen, hemställt att vprkställigheten af ifrågavarande
Ro* tejemnkning måtte i underdånighet öfverlemnas till Kongl. Majus eget Nådigste godtfin. nande j ansåge Utskottet deraf följa, att Pehr Bengtsons Förslag icke erfordrade någon åtgärd. 4:0 I anledning af Riksdagsmannen Lars 01sOn9 från Ca'mare Län Motion att, med undantag af Säterier, Boställen och PostHemman , alla andra Hemman böra deltaga uti KronoskjutstringS - Brefbärings- och KronOFjerdingsmans-besvärét e.ler andra dylika O nera, som Jord i allmänhet åtlöljaj hvilket 3®g
Den 19 Marlit.
Förslag
Utskottet ansett innefatta en Privilegiifråga, hvilken icke kunde upptagas eller ventileras. 5:0
I anledning af innom BondeStåndet gjord Motion, om nödvändigheten af Förklaiing i v’sca delar af Kongl. Maj:ts Nådiga Kungörelse den 3.
April 18 16 , angående överenskommelser rörande Presterättigheter ; deruti Utskottet hemställt, att Riksens Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet begära, att som uti Högstberörde
Kungörelse det icke är bestämdt föreskrifvit , att redan stadiästade Conventioner emellan Presterskapet och Fnrsamlingarne, rörande Presterättigheter, böra blifva orubbade och oförändradt bibehållna för den tid de blifvit ingångna, Kongl.