Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Maj:ts disposition ställdes en summa af 15,000 rdr, och Utsk:t har, på grund af enskilda motionärers framställningar, höjt detta belopp till 20,000 rdr.
Nu har här blifvit yrkadt, att den af Kongl. Majit äskade summan måtte fördubblas, på det alt medel måtte linnas, för den händelse att några nya, ännu icke kända skolor skulle uppstå.
Jag anser det vara skäl att vänta med att anslå medel till dessa obefintliga skolor, till dess de blifvit inrättade.
Vi hafva icke så godt om penningar, att det är skäl att på förhand anvisa mede! til! icke kända behof, och jag får derföre anhålla om bifall till Utskits hemställan i afseende å anslagets storlek.
Mot borttagande af det utaf Utsk:t föreslagna vilkor för medlens användande har jag icke något att anmärka.
Serdeles gerna skulle jag för ett så ömmande ändamål, som det, hvarom vi nu tala, vilja instämma med Hr Olivecrona i hans yrkande om beviljande af 30,000 rdr ; ty, om också icke det närvarande behofvet hos redan anlagda skolor skulle sträcka sig betydligt utöfver den summa, Utslet föreslagit, vore det dock i hög grad önskligt, alt, för afhjelpande af de i landet till ett betydligt och växande antal befintliga döfstummas olyckliga belägenhet, uppmuntran kunde gifvas till upprättande af nya s. k. »lysta skolor», i den mån verkliga behofvet sådant visar sig kräfva.
Men med afseende å de många olika föremål, för hvilka bidrag af statsmedel erfordras, tror jag dock, under närvarande finansiella förhållanden, att man med tacksamhet bör mottaga Utsk:ts förslag.
Hvad åter angår det af lTtsk:t föreslagna vilkor för medlens användande, är jag af lika åsigt med Frih. af Ugglas och Hr Huss, att detta hör ur beslutet utelemnas; och jag får tillägga, att jag af fullt tillförlitliga personer inom Preste-St:t erfarit, att detta vårt Med-Stånd bifallit Utsk:ts hemställan, med uteslutande af berörde vilkor.
Jag får således på de skäl, som af föregående talare blifvit bättre anförde, iustämma i det af Frih. af Ugglas framställda yrkande.
Hr Fåhraeus, Edvard:
Jag anser mig böra upplysa, att den uppgift å antalet af döfstumma barn inom undervisningsåldern, som förekommer i R.
Sl:rs skrifvelse vid 1862—63 årens riksdag, grundar sig på presterskapet suppgifter till Stat.
Centralbyrån vid 1855 års utgång.
Sedan dess hafva källorna för rikets statistik förbättrats, så att fullständigare uppgifter kunna lemnäs.
Gpnom personalförteckningarne öfver rikets samtlige innevånare år 1860 visade det sig, att antalet döfstumme under 15 år utgjorde 408 gossar och 281 flickor, eller tillhopa 689 barn.
Den 28 April e. m 643
Då nu antalet innevånare i hela riket yngre än 15 år utgör 1,293,000 och af dessa 605,000 befinna sig i en ålder af 8—15 år, måste således, med beräkning af proc.-förhållandena, antalet döfstumma i samma ålder utgöra omkring 320.
Siffran 400 är således ej obetydligt för hög.
Emedlertid torde dock antalet elever i de »tysta skolorna» komma att något öfverstiga 320, ty undantagsvis mottagas der äfven barn öfver 15 år gamla.
Då jag för denna upplysnings meddelande begärt ordet, ber jag blott att få tillägga att jag i sjelfva saken instämmer med Frih. af Ugglas och Hr Huss. Gr. Posse:
Jag kan verkligen icke se någon anledning att betvifla rigtigheten af den uppgift, som blifvit inför K.
M:t i Statsrådet lemnad, å antalet döfstumma barn inom riket.
Enl. denna uppgår deras antal till 400.
Man har här visserl. påstått, att antalet skulle vara vida större, men icke kunnat åberopa några faktiska uppgifter såsom stöd derför.
Med antagande således att denna summa, 400, är rigtig, så återstå, då Allmänna Institutet kan emottaga 200 elever, endast 200, som skola undervisas vid småskolorna, och denna beräkning har Utsk:t lagt till grund för sitt förslag om ett årligt anslag af 20,000 rdr.
Jag tror denna summa vara fullt tillräcklig och bestrider derför yrkandet, att ett högre anslag, eller 30,000 rdr, skulle beviljas.
I Frih. af Ugglas’ förslag om borttagandet af det vilkor, Utsk:t fästat vid anslaget, instämmer jag deremot, ty det är ganska antagligt, att barnens underhåll på ena stället är dyrare än på det andra, och man bör då icke på förhand binda Ilegeringens händer, utan öfverlemna åt den att fördela anslaget så som den anser rättvisast.
(Yttrandet har icke af talaren blif vit återlemnadt).
Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad, yttrade Hr Gr. o. Landtm., att under densamma hade yrkats dels bifall till Utsk:ts förevarande hemställan oförändrad, dels af Frih. af Ugglas bifall till samma hemställan med uteslutande af den sista delen deraf, hvilken lydde sålunda: »med vilkor, att högre anslagsbelopp ej må någon anstalt tilläggas, än som motsvarar 100 rdr för hvarje å anstalten intaget barn;» och dels slutligen af Hr Olivecrona, att R. o.
Ad. skulle antaga merberörde hemställan med uteslutande af den ofvanomförmälda sista delen deraf samt anslagsbeloppets förhöjning från 20,000 rdr till 30,000 rdr.
Härefter framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Utsk:ts hemställan oförändrad, hvartill svarades nej, sedermera propos. på bifall dertill med den af Frih. af Ugglas föreslagna förändring, då svaren utföllo med många ja jemte ett 644 Den 28 April e. m. eller annat nej, och slutligen propos. på bifall till Hr Olivecronas yrkande, hvilken propos. besvarades med många nej jemte ett eller annat ja; hvarefter och sedan propos. pä bifall till Utsk:ts hemställan med den utaf Frih. af Ugglas föreslagna ändring förnyats samt med många ja jemte ett eller annat nej besvarats, Hr Gr. o. Landtm, förklarade sig nu hafva funnit ja öfvervägande. 93:dje, 94:de och 95:te punkterna.
Utsk:ts hemställande;! bifoilos, dock med det vid sistnämnda punkt gjorda förbehåll om iakttagande af de förändringar i afs. å Hufvudtitelns slutsumma och särskilda anslagsbelopp, som kunna komma ait föranledas utaf R. o. Ad:s från Utsktts förslag alvikande beslut. 96:te punkten.
För en så tillfällig utgift, som den ifråga varande, hvilken man hoppas snart skall upphöra, böra besparingarna å 8:de Hufvud-Titeln, hvilka pläga uppgå till ej obetydliga belopp, kunna användas, så att något särskildt anslag ej behöfde å Riksgälds-kontoret anvisas.
Hr Tornerhjelm, Carl Johan Abraham:
På de skäl, som finnas anförda i de K.
M:ts i ämnet afgifna nådiga Propos:r åtföljande Statsråds-protokoll, får jag anhålla om propos. på bifall till punkten.
Då denna utgift lör närv. obe stridligen är nödvändig och sjelfva befattningen upphör så snart löneregleringen är verkstäld, finnér jag intet skäl, hvarföre icke anslaget lika väl kan anvisas på Riksgälds-kontoret, som på hesparingarne.
Utgiften blir ju i alla händelser densamma.
Hr edelstam, Gustaf Jakob:
Några skäl mot verklig heten af det behof, till hvars fyllande K.
M:t äskat ifrågavarande anslag, torde icke kunna anföras.
Hvad beträlfar Gr.
Mnrners förmenande, alt besparingarne på 8:de Hufvud-Titeln skulle dertill kunna användas, får jag erinra derom, att dessa besparingar redan äro ganska iiårdt anlitade och sannolikt fortfarande komma att blifva det.
Jag anhåller om bifall lill den nu föredragna punkten.
Posse: Af det K.
M:ts Propos. bilagda Statsråds-protokoll inhemtas, att de genom K. Kung. d. 11 Juli 1862 förordnade löneregleringsnämnder intill sisth Juli månads slut upprättat förslag till ordnande af presterskapets aflöning i 512 pastorater, och hade nämndernas arbete sedermera alltjemt fortgått, så att de numera i åt - Den 28 April e. ra. 645 skilliga län nalkades sitt afslutande.
Till Ecklesiastik-Depart:t hör nu den ganska besvärliga beredningen och föredragningen af dessa frågor, och då något sådant arbete ej afsetts vid tillsättandet af DeparUts tjenstemannapersonal, torde det äskade anslaget vara fullt berättigadt.
Erhålles ej det begärda biträdet, skulle möjl. dessa ärenders afgörande obehörigen fördröjas, .lag yrkar bifall till Utsk:ts förslag.
Jag tager mig friheten erinra, att Ecklesia stik-I)epart:t, genom de af R. o.
Ad. redan fattade beslut om de nya byråernas utvidgande, erhållit en betydlig förstärkning i arbetskrafter, och att således en lindring i arbetet alltid bör för tjensternännen i detta I)epart:t komma att inträda.
Med anledning af Hr Edelsfams anförande får jag upplysa, att, under den tid, jag var medlem af Konungens råd, brukade man anvisa åtskilliga utgifter, med hvilka man ansåg sig icke böra besvära R.
St:r, på besparingarne från Hufvud-Titlarne, ehuru dessa Titlar då hade vida mindre anslag än nu.
I)å härtill kommer, att någon permanent utgift icke kan på förband vara anvisad på besparingarne, har jag svårt att fatta, huru inan kan på förhand säga, att dessa äro starkt anlitade.
Då Gr, Mörners yrkande går ut på rent afslag, mäste jag motsätta mig detsamma.
M:t begärt 3000 rdr såsom alldeles nödvändiga, lär han icke kunna dertill använda ens besparingarne, såvida R.
St:r afslå hela anslaget.
Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad samt Hr Gr. och Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till Utsk:ts hemställan i förevarande punkt och dels afslag derå, framställde Hr Gr. och Landtm, först på propos. på bifall till samma hemställan, hvarvid svarades många ja jemte några nej, och sedermera propos. på afslag derå, då svaren utföllo med mångå nej och några ja; hvarefter och sedan propos. på bifall till merberörde hemställan förnyats samt med många ja och några nej besvarats, Hr Gr. o.
97:de punkten och i sammanhang dermed ett från Högv.
Preste-St:t ankommet Prot.-utdrag
N:o 185 för den 27 dennes, innehållanee inbjudning till R. o. Ad. att biträda det af PresteSt:t i afs. å denna punkt fattade beslut, hvarigenom Utskits hemställan blifvit bifallen, med anslagssummans förhöjning från 10,000 till 30,000 rdr rmt.
De tillgångar, som äro anslagna till Prester skapets aflöning, skulle ulan tvifvel vara fullt tillräckliga att på ett tillfredsställande sätt aflöna såväl innehafvarne af pastorater, som äfven komministrar, såvida man finge disponera dem på ett förståndigt sätt.
Detta får man dock icke, i följd af de bin - 646
Dea 28 April e. m. der Presterskapets privilegier lägga i vägen.
Vid sådant förhållande och då det är veterlig!, att Presterskapet icke vill afstå från dessa privilegier och medgifva en fullt rättvis lönereglering, tror jag det ej vara skäl att i denna fråga gå Preste-St:ts önskningar till mötes.
Det bör vara tillräckligt, om R. o. Ad. beviljar det anslag till löneförbättring, Stats-Utsk:t föreslagit, eller 10,000 rdr.
Jag anhåller således, att Preste-St:ts inbjudning måtte läggas till handlingarne och Utsk:ts hemställan bifallas.
Hr Tornerhjelm, Johan Garl Abraham:
Vid sistl. riksdag beviljade R.
St:r för innevarande statsregleringsperiod ett anslag af 30,000 rdr för ifrågavarande ändamål.
Motionärens mening var, att det skulle vara ett reservations-anslag, och således årligen utgå.
Så uppfattades det ock af dem. som röstade för anslaget.
Något formfel hade emellertid, jag känner ej huru dermed närmare hängde tillsammans, blifvit begånget; alltnog, när Exp.-Utsk:ts skrifvelse i ämnet föredrogs, befanns anslaget vara 30,000 rdr för en gång, eller blott 10,000 rdr årligen.
Med afseende på detta förhållande, yrkar jag vördsamt bifall till inbjudningen.
Jag skulle ej nu hafva förordat densamma, om jag ej, på sätt nämndt är, måste anse summan beviljad redan vid sistlidne riksdag.
Sedan öfverläggningen ansetts härmed slutad samt Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder hade yrkats dels af Gr. Posse, att R. o. Ad. skulle bifalla Utsk:ts hemställan samt lägga PresteSt:ts inbjudning lill handlingarne, och dels af Hr Tornerhjelm, att inbjudningen måtte af R. o. Ad. antagas; framställde Hr Gr. o. Landtm, propos. i enlighet med Gr.
Posses yrkande samt, då dervid svarades många ja jemte ett eller annat nej, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande. 98:de punkten.
Utsk:ts hemställan bifölls. 99:de punkten.
Hr Treffenberg, Curry:
De skäl, Utsk:t anfört lörsitt afstyrkande af K. M.ts Propos., kan jag för min del ej biträda.
Utsk:t säger först, att »genom de lättade kommunikationerna med hufvudstaden de personer, som särskildt sysselsätta sig med konsthistoriens studium, komma i tillfälle att i och för dessa sina studier begagna de samlingar i denna rigtning, som blifva i National-museum uppställda.» Jag fruktar, att Utsk:t, om än icke h. o. h. förbisett, dock icke egnat tillräcklig uppmärksamhet åt den omständighet att hufvudändamålet med det föreslagna konstkabinettet icke är att samlingarne skola utgöra ett åskådningsmateriel för dem som egnat sig åt konsthistoriens speciella stu - Den 28 April e, m. fi47 dium. utan att de skola vara till Ilands vid den första och ständigt återkommande undervisningen af professorn på auditoriet; och icke kan man begära, att professor och åhörare skola samtliga begifva sig till Slockholm.
Utsk:t har vidare förklarat sig befara, »att den föreslagna konstsamlingen, om den skulle utbildas till någon fullständighet, komme att för framtiden kräfva ytterligare och betydligt ökade anslag».
Sjelfva det begärda anslagets obetydliga belopp tyckes dock just böra häfva denna betänklighet, ty det visar att här icke är fråga om att erhålla något fullständigt estetiskt konstmuseum, och för öfrigt får jag meddela, att man vid åtskilliga Tyska universiteter, af samma omfång som det i Upsala, lyckats åstadkomma enahanda inrättningar för samma kostnad, som här föreslagits.
Så har jag från tillförlitligt håll erfarit, att man i Bonn anlagt ett dylikt konstkabinett för 4,000 Pr. Th. och i Göttingen för 3,000 s. m.
Dessutom upplystes det vid denna frågas handläggning i Consist.
Majus, att universitetets tillgångar medgåfvo att underhålla konstkahineltet, sedan det en gång kommit till stånd.
Vid sådant förhållande och då Utsk:t sjelft erkänt den lifvande inverkan en sådan inrättning skulle på det vetenskapliga studiet utöfva, får jag anhålla om afslag å Utsk:ts hemställan och bifall till K.
M:ts förslag.
Hr Fåhrajus, Edvard:
Det förslag, hvarom här är fråga, framställdes ursprungligen af en frejdad skald, hvars namn var en prydnad för Sverige och länge skall lefva i svenska konsthistorien.
Det adopterades sedermera af Cons. Acad. och Kanslers-Embetet, och K.
M:t har med anledning deraf, ehuru med nedsättning i afseende å beloppet, framlagt Propos. till K. Sl:r.
För min del skulle jag helst önskat, att ingen nedsättning egt rum, men jag vill dock tillstyrka bifall till hvad K. M:t begärt.
Stats-Utk:t har emellertid afstyrkt anslaget, och såsom skäl bland annat anfört, att den, som egnade sig åt konsthistoriens studium, kunde resa till Stockholm och taga kännedom om Nalional-musei samlingar.
Mot detta skäl får jag serskildt protestera, ty då jag vid denna riksdag tasit mig friheten väcka en motion om inrättandet af ett universitet i hufvudstaden, är det tydligt, att åtminstone jag icke anser, att man kan bo i Upsala och studera i Stochkolm.
För öfrigt är här fråga, ej om att erhålla ett fullständigt konstkabinett, utan alt anskaffa en åskådningsmateriel, som kan begagnas vid undervisningen ej blott i konsthistoria, utan i arkeologi, antiquiteter och icke minst i de klassiska språken m. fl.
Det begärda anslaget är dessutom ej stort och någon efterräkning torde, enl. hvad Hr T Tellenberg visat, ej ifrågakomma.
Då nu Preste-St, redan hilallit K.
M:ts Propos., hoppas jag att It. o. Ad. ville fatta samma beslut och derigenom höghjertad! bidraga att sätta i verket den älsklingstanke, som utgör det sista testamente till bildningens och konstens fromma af Angelikas alltför tidigt bortgångne skald.
648 Den 28 April e. Gr.
Posse: Stats-Utsk:t liar ingalunda förbisett n\ttan och vigten af en så beskaffad institution som den ifrågavarande, utan antagit att den otvifvelagtigt skulle komma att medföra ganska mycket gagn, men Utsk:t har icke funnit den af så trängande nödvändighet, att man just nu behöfde bevilja anslag lill densamma, då Statens tillgångar äro så hårdt anlitade.
Det är en vacker tanke, som, man bör hoppas det, snart blir realiserad; i många städer har den realiserats genom enskilda bidrag, och det är icke alldeles otänkbart, att så äfven kan inträffa i Upsala.
Skulle nu Staten genast träda emellan, blefve närmaste följden den, att Lunds universitet komme med samma anspråk.
Sedermera skulle utan tvifvel båda universiteten inkomma med begäran om större anslag, ty, som hvar och en kan finna, kunna 6,000 rdr icke förslå långt till bildande af ett konstkabinett.
Utsk:t torde således haft giltiga skäl att icke bifalla K. Mits Propos. i denna fråga, och anhåller jag derföre, att dess hemställan måtte af R. o. Ad. godkännas.
Man kan visserligen med Stats-Utsk:t erkänna, att det icke nu, då Statens tillgångar äro hårdt anlitade, är af trängande behof påkalladt att bevilja anslag till de här föreslagna samlingar, men det förefinnes dock ett ganska giltigt skäl att anslå medel just nu, det nemligen att dylika konstsamlingar skola nu inköpas för National-musei räkning och således, om inköpen för Upsala universitet verkställdes på samma gång, samlingarne skulle erhållas för bättre pris.
Af denna anledning yrkar jag bifall till K. Mits Propos.
IIr Tornérhielm, Johan Carl Abraham:
Jag ber att 18 förena mig med Hr Fåhraeus. II.
Jag anhåller lå förena mig med de talare, hvilka yrkat bifall till K. Mits Propos.
Enligt hvad här nyss blifvit omnämndt, har Preste-St. redan bifallit densamma, och jag tror det skulle vara R. o. Ad. värdigt att fatta samma beslut.
Man har befarat, att detta endast skulle vara första steget till en större statsutgift, emedan 6,000 rdr icke skulle kunna förslå långt till ett sådant ändamål, som det ifrågavarande, men, så vidt jag kan finna, kan icke något nytt större uppköp på länge ifrågakomma, enär utrymme saknas för förvarande af ett betydligare antal konstalster.
Man torde således, utan fara att sedermera behöfva lemna nya bidrag, kunna bevilja den nu äskade summan.
Utan att vilja ingå i bedömande af den nytta ifrågavarande anslag skulle kunna medföra, hemställer jag till R. o. Ad., huruvida frågan är af den vigt, att man just nu, då Statens tillgångar äro hårdt medtagna, bör bevilja den äskade summa.
Det gifves visserligen anslag, vid hvilka man ej bör lästa sig vid kostnaden, nemligen de sorn Deli 26 April e. m. 649 anga riksvigtiga frågor, men detta ärende torde deremot, utan att någon synnerlig skada kan anses vara skedd, kunna uppskjutas till nästa riksdag.
Jag yrkar således bifall till Utskits hemställan.
Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad samt Hr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till Utsk:ls hemställan i förevarande punkt, dels ock afslag derå samt bifall till K.
M:ts nådiga framställning i ämnet, gjordes först propos. på bifall till Utsk:ts hemställan, hvarvid svarades många ja och nej i blandning, samt sedermera propos. på afslag derå och antagande af K.
Mits framställning i ämnet, dä svaren likaledes utföllo med många såväl ja som nej; och förklarades ja nu halva varit öfvervägande.
Votering begärdes, hvarefter uppsattes och justerades följande voteringspropos: »Den som bifaller Stats-Utsk:ts hemställan i 99:de punkten af Utlåtit N:o 66, röstar Ja; Den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, afslår K. o.
Ad. denna hemställan samt beviljar det af K
Mit äskade anslag, 6,000 rdr, för bildande af ett konstmuseum vid Upsala universitet».
Nej - 34. lOOide punkten. mom. a, b, c och d. Utskits hemställanden bilöllos. mom. e.
Ehuru jag icke har någon anledning hoppas, att K. o.
Ad. äfven vid denna punkt skall bifalla hvad motionärerna begärt, så ber jag dock att få fästa uppmärksamheten derpå, att genom de anslag, som redan äro beviljade och ytterligare måste beviljas, Statens tillgångar betydligt medtagas.
Jag hemställer, om det icke är betänkligt, att anslå så stora summor, utan att göra sig reda för huru behofven skola fyllas; skall sådant ske genom upptagande af lån, kommer rikets kredit i en än brydsammare ställning än förut.
Då beliofvet af en ny läroverksbyggnad i Westervik icke synes mig så tvingande, att icke dermed kan anstå ett eller annat år, så tager jag mig friheten att yrka afslag å Utskits i denna punkt gjorda hemställan.
650 Den 28 April e. m.
Som af Betänk:t synes, hafva motionärerna begärt endast hälften af det för^ skolbyggnaden erforderlfga beloppet, hvilket Utsk:t ytterligare med 20,000 rdr nedprutat; och jag kan icke inse, hvarför Westervik, mindre än så många andra städer, skulle komma i åtnjutande af Statens hjelp för en sådan byggnads uppförande.
Då jag emellertid icke skulle vinna något med att begära den föreslagna summans förhöjning, så inskränker jag mig till att yrka bifall till Utsk:ts förslag.
Sedan en högre terminsafgift tor eleverna blifvit bestämd, är meningen alt derigenom bilda en kassa för uppförande och underhåll af skolhus; men denna kassa är ännu obetydlig, och då behof af större lokaler på flera ställen uppstått och utrymme ål eleverna måste anskaffas, vore det orättvist, om under denna öfvergångsperiod städerna sjelfva skulle bygga sina skolhus; det blir till följd häraf nödvändigt att Staten träder emellan och Iemnar bidrag.
På grund häraf får jag yrka bifall till Utsk:ts förslag.
Sedan öfverläggningen ansetts härmed slutad ssmt Hr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till Utsk:ts hemställan i förevarande mom. och dels afslag derå, framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till samma hemställan, hvarvid svarades många ja jemte några nej, och sedermera propos. på afslag derå, då svaren utföllo med många nej och några ja; hvarefter och sedan propos. på bifall till samma hemställan förnyats samt med många ja och några nej besvarats, Hr Gr. o. Landtm, förklarade sig nu hafva funnit ja öfvervägande. mom. f. Gr. Posse:
I den händelse R.
S:tr skulle bifalla denna punkt i dess oförändrade skick, är det mer än sannolikt, att det beviljade anslaget icke skulle kunna emottagas, då staden Skara icke lär kunna ikläda sig uppfyllandet af det i sista delen af punkten omförmälda vilkoret att tillskjuta hvad utöfver den till 75,000 rdr lör byggnadsföretaget beräknade kostnaden erfordras.
Skara är visserligen en stad med 2,000 innevånare, men välmågan der synes icke vara stor, då summan af bevillningen endast utgör 6,000 rdr, deruti inberäknade lärare-personalens samt aptekarens och modehandlerskans afgifter.
Då man således icke lär kunna antaga, att staden kan ikläda sig ofvannämnda ansvarighet, och då vi veta att
Skara länge haft ett beröindt lärosäte, der tilloppet af lärjungar är så stort att utrymme genom nybyggnad af skollokalen måste beredas, så anhåller jag att R. o.
Ad. ville bifalla Utsk:ls Betänk, i denna punkt, med uteslutande af de sista orden deruti: »samt att staden Skara tillskjuter hvad som utöfver sålunda för ifrågavarande byggnads - Den 28 April e. m. #51 företag till 75,000 rdr beräknade bidrag kan för ändamålet erfordras.»
.lag är förekommen af den föregående ärade talaren, hvars utsago jag vitsordar och i hvars yrkande jag instämmer.
Jag föreställer mig, att den summa som blifvit kalkylerad, äfven bör räcka till, och då äfventyrar staden icke något vid att ingå på det föresätta vilkoret, genom hvars borttagande man skulle uppmana till att göra byggnaden dyrare än som blifvit beräknadt.
Kan ej byggnaden utföras för det bestämda beloppet, må dermed anstå till nästa riksdag, då en bättre utredning kan hinna göras, än motionärerna åstadkommit; men att nu, under förmodan att staden icke vill åtaga sig ett vilkor, sorn i liknande fall blifvit faststäldt för alla andra städer, endast borttaga detta vilkor, finnér jag icke skäligt.
Jag vet icke hvaruppå de af Gr.
Bilagof tili Högloflig© Rkldcrskapets och Adelns Protocoll, vid Lagtima Riksdagen i Stockholm^ År 1823.
Åttonde Bandefo STOCKHOLM, Tryckte hos Ökdp Ghahw, i§s$j Bilagor till PleniProtocolIet för den i September, förmiddagen. iSTio i.
H«rr Lefrén, Johan Pehr:
Plenum pS eftermid^ dagen hade jag ej tillfälle deltaga i fortsättningen af öfverläggningarne rörande Näring»- frihetsfrågan. jag utbeder mig derföre att nu få anföra några, som jag tror, tjenlig» anmirkningar och att desse må de öfrige till Ekonomiutskottet åtfölja.
Sidan 98 2 §. står i slutet ”dock vare ej Gerningsman förbudet, att till J,likt biträde antaga Gefäller och Lärlingar Jorn i fådan egenjkap förut blifvit hot handtverkande Borgare antagne.”
Detta synes m'g otydligt.
eller att honom är förbudet att använda en Lärgosse som fått vederbörligt afsked från Mästare eller Gesäll som på Landsbyggden söker förtjenst?