Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Stämpeln utvisar egenteligen endast tillverkningsstället, ty då vid en Bergsmanshytta ofta finnas 20 eller flere serskildte Intressenter, och desse merendels blåsa i flere hvarf, och hafva olika Malmrede under en och samma blåsning, är det väl icke tänkbart, att likartadt Tackjern deraf skall erhållas, ehuru alltsammans kan vara till Stångjernssmide ganska godt.
I följd af hvad jag nu haft äran anföra, vågar jag tro det böra bero af Gju teriägarne sjelfva, att genom serskildte aftal förskaffa sig sådant tackjern, sorn do behöfva.
Om nu gällande JernvräkeriFörordning, såsom jag tror Motionairen hafva yttrat, icke noggrant eflerlefves, lärer väl sådant bero af de Tjenstemän, hvilkas åliggande det är att handhafva densamma, men icke böra leda till sådane förändringar deruti, att man icke billigtvis kunde fordra deras efterlefnad.
De af Motionairen föreslagne förändringar eller tillägg afstyrker jag för min del, och anhåller vördsammast, att desse an* Den 29 December e. m. a4g märkningar få åtfölja Herr Lagerlieims motion till vederbörligt Utskott, Herr Lagerhjelm, Pehr:
Detta ämne har ännu icke förekommit hos Commitléen för öfverseendet af BergsFörfattningarne, hvarmed det likväl synes äga sammanhang.
Innan någonting derutinnan afgöres, torde likväl en slik Embetsmanna-liandläggning af ärendet böra förutgå, och jag tillstyrker derföre, att pröfningen deraf må intill dess hvila.
Hvad sjelfva saken beträffar, så är det ostridigt, att en controll bör linnas så väl å tackjerns godhet och tjenlighet för vissa behof, som å annat jern; och för min del skulle jag tro, att, derest noga hand hölles öfver sådan controll, tillverkningssättet skulle uppdrifvas derhän, att contracter emellan tillverkaren och afnämaren på ett tackjern af visst slag skulle kunna afslutas och lagligen bringas till verkställighet.
Hvarefter
Hr Lagerlieims ofvanberörde Motion, jemte de af Herrarne Tham och Lagerhjelm nu afgifne yttranden, till AUmännn Besvärs- och Ekonomiutskottet remitterades.
Ånyo föredrogs Herr Rothliebs, Carl Fredrik, den i5:de dennes e. m. på hordet lagde Motion, att Stämpelafgifteil å Tidningar må varda afskaffad, Den 29 December e. m. Herr Crusenstolpe> Magnus Jacob:
Tiden är redan långt liden på aftonen.
Jag skall derföre vara korrt i min framställning.
Då mina åsigter äro i strid mot Motionärens, har jag trott mig böra yttra sådant.
Del förefaller mig underligt, alt 2:ne Ledamöter, hvaraf den ene sjelf är TidningsRedacteur, och den andra en RiksgäldsContoirets Tjensteman, till hvars befattning
Tidningsstämplingen hör, kunnat motionera upphörandet af Ståmpelafgiftens erläggande för periodiska skrifter.
Jag anser detta Tidningslitteraturen vidhäftade onus på intet sätt obilligt.
En Tidning måste vara bra illa författad, om den ej, äfven med bibehållande af denna afgift, skall bära sig och gifva betydlig afkasta liing.
Jag anhåller således, att Utskottet ej måtte fästa något afseende på dessa motioner.
Uppå derefter af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjord Proposition, remitterades Hr Rothliebs ifrågavarande Motion, jemte Hr Crusenstolpes i anledning deraf afgifne yttrande, till BevillningsUtskottet.
Föredrogos ånyo, och remitterades lill StatsUtskottet: 1:0 Hr Hjertås, Gustaf, den i5 dennes f. m. på bordet lagde Motion, att Stats - Den 29 December e. m.
Utskottet måtte anmodas upplysa, huruvida Rikets Ständers beslut angående vården och förvaltningen af Kyrkornes Fastigheter och medel, samt granskning af redogörelsen derföre, blifvit i verket stäldt, m. in. 2:0 Hr Hjertås, Gustaf, den i5 dennes f. m. på bordet lagde Motion, angående upplysning, huruvida Rikets Ständers vid sista Riksdag beslutade underdåniga Skrifvelse till Kongl. Majrt, angående ändring af Kongl.
Förordningen den 23 Julii i8o3, om Tionde- och Räntegifvare^ samt Räntetagares ömsesidiga rättigheter och skyldigheter, föranledt någon Regeringens Kungörelse. 3:o Hr Hjertås, Gustaf, den i5 dennes f. m. på bordet lagde Motion, att SlatsUtskottet mätte undersöka, huruvida indragningen af det så kallade AfräkningsContoiret kunnat föranleda till mindre fullständighet i Controllen å Räntekammaren, samt i sådant fall vidtaga nödige åtgärder till en dylik Controlls återinförande. 4:o Hr Hjertås, Gustaf, den i5 dennes f 111. på bordet lagde Motion, angående uppställningen af de så kallade Inkomstoch Utgifts-Betänkanderne. 5:o Herr von Ilartmansdorffs, August, den i5 dennes e. m. på bordet lagde
Mo - 252 Den 29 December e. m. tion, angående granskning af de så kallade Lappmarks Eklesiastik-medels förvaltning. 6:0 Herr von Hartmansdorffs, August, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion , agående Controll å StatsContoirets assignering på Banken och RiksgäldsContoiret. 7:0 Herr von HartmansdorfFs, August, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion, att Rikets Ständers Statsutskott och Revisorer måtte hädanefter inventera Rikets Regalier och efterse, huru de af vederbörande vårdas. 8:0 Herr Netlierwoods, Wilhelm, den i5 dennes e. m. på hordet lagde Motion, om publikt understöd för Författaren till Svenska Folkets Historia under Konungarne af Wasa-Ätten. 9:0 Herr Durietz, Carl, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion, om löner för Docenterne vid Rikets Universiteter. 10:0 Grefve Gyllenborgs, Johan Henning, den i5 dennes, e. m. på bordet lagde Motion, att löner och pensioner vid alla förvaltande Inrättningar, såsom Tulloch PostVerken m. fl. må anordnas efter Stat ifrån StatsContoiret. 11:0
Hr Kuylenstjernas, Otto, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion om Löneförhöjning för Stallmästaren Ehrengranat.
Den 29 December e. m. a55 13:0 Herr von Sclieeles, Franz, dea i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion om ett anslag af 5o,ooo R:dr B:co till en Båtleds öppnande från Philipstad till Sjöändans Lastageplats. i3:o Herr Törneblads, Carl, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Memorial, angående så väl Lagmans- och Häradshöfdingeräntans utgörande i Wermeland, som ock framställda anmärkningar mot Förslaget, att den del af berörde ränta, som under namn af Tings-Gästningspenningar erlägges, skulle till StatsYerket ingå. i4:o Herr af Forsells, Carl, den r5 dennes e. m., på bordet lagde Motion, angående reparation å General-LandtmäteriContorets hus. i5:o Herr Klingstedts, Gustaf Fredrik, den i5 dennes e. m., på bordet lagde Motion, att lön på stat till ett belopp af 2Öo R:dr Banco målte anslås för en LandsFiskal i hvarje Län.
Stats- och BancoUtskotten. ito Herr Thams, Wollrath, den i5 dennes f. m. på bordet lagde Motion, innefattande vissa liufvudgrunder i afseende på en blifvande financereglering. 2:0 Herr Gripenstedts, Jacob, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Memorial, 254 Den 29 December e. m. om inrättande af en tillräcklig Lånefond för Landtman.
Stats-j Banco- samt Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskotten:
Herr Rotliliebs, Axel, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion angående låns .meddelande å Spannemål.
Stats- och BevillningsUtskotten: Grefve von Rosens, Carl Axel, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Memorial, angående åtskillige åtgärder till befordrande af en Bergslags inrättande i Norrbottens Län.
Stats- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskotten : Herr Hjertås, Gustaf, den i5 dennes f. m. på bordet lagde Motion angående Skogshushållningen i Riket.
Stats- och ExpeditionsUtskotten : Herr von Harmansdorff, August, den j5 dennes e. m. på bordet lagde Motion, att Rikets Ständers vid sista Riksdag fattade beslut i afseende å Kongl. CanzliStyrelsens liandcassa måtte varda till Kongl. Maj:t samt Rikets Ständers Fullmägtige i RiksgäldsContoret behörigen expedieradt.
BancoUtskottet:
Herr Thams, Wolrath, den i5 dennes Den 29 December e. m. 255 f. m. på bordet lagde Motion, angående belåningsrätt i Banken för Kobolt.
Lagutskottet: 1:0 Grefve Hamiltons, Jacob, den i5 dennes f. m. på bordet lagde Motion, att den, som första gången begår en stöld, samt inom 2:ne dygn derefter sjelf anmäler stölden och återlemnar det tillgripna godset, må befrias från uppenbar kyrkoplikt. 2:0 Herr Hjertås, Gustaf, den r5 dennes f. m. på bordet lagde Motion, angående offentlighet vid UnderDomstolar och Policekamrar i Städerne. 3:o Herr Montgommeries, Gustaf, den i5 dennes f. m. på bordet lagde Motion, angående FörlikningsDomstolars inrättande. 4:o Grefve von Rosens, Carl Axel, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion angående ett Lagförslag, som af hjelper de, genom tidsutdrägten med alla Lagfarts- och inteckningsmål, i visse Landsorter, hvarest blott ett Ting årligen hålles, inträffande olägenheter. 5:o Grefve Gyllenborgs, Johan Henning, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion, angående vissa ändringar uti den i allmänna Lagen stadgade rättegångsordning i civila mål. 9.56
Den 29 December e. m. Gro Grefve Gyllenborgs, Johan Henning, den i5 dennes e. ni. på bordet lagde Motion, att i alla de mål, der ChartaeSigillatte-afgift icke fordras, Utslagslösen icke eller må tiga rum. 7:0 Grefve Gyllenborgs, Johan Henning, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion om rättighet för hvar och en, att emellan Riksdagarne få inkomma med förslag till ändring i Författningar. 8:0 Grefve Gyllenborgs, Johan Henning, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion om sökt företräde för jordägare till säkerhet i hemmansbrukares lösa egendom. 9:0 Herr Roos, Bo Christian, den i5 dennes e. in. på bordet lagde Motion om ansvar å den, hvilken, efter att hafva uppnått myndige år, men sedermera ställd under förmyndare, under omyndighetstillståndet sig skuldsätter.
Lag- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskotten: lio Herr von Hartmansdorff^, August, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion, angående KammarRättens rättighet, att i vissa fall fullfölja gjorde anmärkningar. 2:0 Friherre Åkerhjelms, Gustaf Fredrik, den i5 dennes e. m. på bordet lagde - Den 29 December e. m. 257 de Memorial, angående Tjenstehjonssladgans tillämpande på Fabriksnäringarnes och Handtverkerieriies arbetsfolk.
AllmånnaBesvärs- och Ekonomi-Utskottet: 1:0 Herr Hjertås, Gustaf, den i5 dennes f. rn. på bordet lagde Motion öm en underdånig anhållan hos Kongl. Maj:t, att Ekonomiska författningar, som blifva utfärdade, först efter en viss tid måtte sättas i verkställighet. 2:0 Herr Hjertås, Gustaf, den i 5 dennes f. m. på bordet lagde Motion angående rättighet för extra roteringsskyldige, att för sine Nummer anställda legning inom Beväringsåldern. 3:o Herr Hjertås, Gustaf, den i5 dennes f. m. på bordet lagde Motion, att alla de Författningar, hvilka angå séglationeh så väl i Rikets större insjöar, som längs kusterne, målte undersökas m. m. 4:o Herr Anckarswärds, August , den i5 dennes f. m. på bordet lagde Motion om förändring i Presterskapets aflöningssätt. 5:o Herr af Robsons, Carl Magnus, den i5 dennes f. m. på bordet lagde Memoria!, angående de förhållanden emellan Lappar-7, och Nybyggare i Luleå Lappmark, som föranleda till afvittringars skyndsamma verkH. 8 17 a58 Den 2,9 December e. m,' ställande m. m. derstädes, jemte de af Herrarne af Schmidt, Georg Lars, och Boy, Johan Fredrik, i anledning deraf sistnämnde dag afgifne yttranden. 6:0 Grefve Cronlijelms, Otto August, den i5 dennes f. m. på bordet lagde Motion om skyldighet, att vid Prest- och Philosophias CandidatExamen hädanefter jemväl ådagalägga prof af insigter i Vexelundervisningsmethoden; jemte Hans Excellence Herr Grefve Flemings, Clas, i anledning deraf sistnämnde dag afgifne yttrande. <7:0 Grefve Cronlijelms, Otto August, den i5 dennes f. m. på bordet lagde Motion, om närmare bestämmande af de ärenden, hvilka utgöra föremål för Sockenstämmors och KyrkoRåds behandling. 8:0 Grefve Gyllenborgs, Johan Henning, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion, alt Kongl.
Maj:ts Befallningshafvande måtte anses pligtige, att till JustitiseCancelleren och Justitieombudsmannen insända ett exemplar af de kungörelser, som af dem utfärdas m. m. 9:0 Herr von Schinckels, Johan Fredrik, den i5 dennes e. m. på bordet lag, de Motion om förekommande af Skogarnes utödande genom unga träds och näfvers användande till taktäckning.
x0:0 Friherre Wrangels, Henning, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion, Den 29 December e. m, 25g om behof för Landtmannen, att idka vissa binäringar. ij:o Friherre Wrangels, Henning, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion angående Forvagnars inrättande.
Upplästes ett från RiddarhusUlskottet inkommit så lydande Hörsamste Memorial:
Genom ProtocolIsUtdrag af den ! i denna månad har HÖglofl.
Ridderskapet oell Adeln behagat till RiddarhusUtskottet återremittera Utskottets den 24 förulgångné November afgifne Memorial, innefattande utlåtande öfver BevillningsUlskottets anhållan, att till Sessions- och arbetsrum få under innevarande Riksdag begagna den så kallade SecretaUtskottsSalen å Riddarhuset.
De anmärkningar, som föranledt återremissen, gå egentligen derpå ut, att hyra för upplåtandet af ifrågavarande rum må tagas; och har Utskottet, i betraktande af RiddarhusCassans behof, samt dess för Reparationen utaf klädesöfverdraget å Bänkarne uti nämnde rum, jemte anskaffningen af dertill uödige meubler, nyligen halda utgifter, funnit sig böra, med frånträdande af Utskottets förra beslut, en sådan byra tillstyrka; i hvilket afseende RiddarhusUt - 260 Den 29 December e. m. skottet, vid jemförelse af de hyresafgifterT som utaf flera andra Utskott betalas, anser det af RiddarhusKamereraren till 66 R:dr 3a sk.
B:co i månaden föreslagna belopp vara den billiga ersättning, som för rummens begagnande, jemte bruket af derstädes befintlige meubler, samt nödig ved till eldning torde böra af BevillningsUtskottet erläggas: dock med vilkor, att, i anseende till angelägenbeten af eldens behöriga vårdande, eldningen varder besörjd af någon vid Riddarhuset anställd, och, i sådant ändamål, af BevillningsUtskottet antagen Vaktmästare.
Hvilket dock allt till Högloft.
Ridderskapets och Adelns vidare ompröfuing vördsamt öfverlemnas; jemte bifogande af fyra Ledamöters serskilda mening.
Stockholm den 16 December 1828.
På RiddarhusUtskoltets vägnar Cart.
Mörner. TV. F. Dalman.
Utdrag af Protocollet, hållet bos Höglofl.
RiddarhusUtskottet vid Lagtima Riksdagen i Stockholm den 16
December 1828. S. D. Föredrogs ett från Höglofl.
Ridderskapet och Adeln ankommet ProtocollsUtdrag af den 1 dennes, hvarigenom Rid - Den 29 December e. m. 261 derskapet och Adeln behagat till RiddarhusUtskottet återremittera Utskottets den 34 sisth November afgifne Memorial, innefattande Utlåtande öfver BevillningsUtskottets anhållan, att till Sessions- och Arbetsrum få under innevarande Riksdag begagna den så kallade SecretaUtskottsSalen å Riddarhuset.
Efter öfvervägande af de vid Utskottets ofvannämnde Memorial gjorda anmärkningar, hvilka åsyftade, att hyra för ifrågavarande rum måtagas, ansågo Utskottets fleste Herrar Ledamöter, Herrar af Ekenstam, Bruncrona, Bråkenhjelm, Kuylenstjerna, Printzenskjöld, Friherre Stael von Holstein och Grefve Sparre, sig böra föreslå en sådan byra till belopp af 66 R:dr 32 sk.
B:co i månaden, ersättningen för bruket af der befintlige meubler, samt ved deri inberäknad; äfvensom det vilkor dervid borde fästas, alt BevillningsUtskottet till eldningens besörjande antoge en vid Riddarhuset anställd Yaktbetjent.
(Se vidare Betänkandet.)
Hvaremot Herr Riben, Friherre Oxenstjerna samt Grefvarne Snoilsky och Mörner förklarade, att de väl icke ansågo de mot Utskottets Memorial gjorda anmärkningar föranleda till ändring af deras vid 262 Den 29 December e. m. förra tillfället i ämnet yttrade mening; men då de fleste bland Ridderskapets och Adelns medlemmar, som i frågan sig utlåtit, syntes vara af den tanka, att hyra för ifrågavarande rum kunde af Ridderskapet och Adeln fordras; så förenade sig jemväl desse Utskottets Ledamöter derom, att hyresbeloppet, på sätt pluraliteten tillstyrkt, måtte bestämmas till 66 R:dr 32 sk.
B:co i månaden.
Och komme, i enlighet med Pluralitetens tanka, utlåtande att till Ridderskapet och Adeln expedieras; hvarjemte Minoritetens serskilda mening skulle utlåtandet åtfölja.
Ex Protocollo, W. F. Dalman.
Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan 10 om aftonen.
Den 3o December f. m. 263 Tisdagen den 3o December.
Plenum klockan jo förmiddagen.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, f. m. den 29 December 1828. S. D. Remitterades till RiddarhusUtskottet:
Herr Rothliebs, Carl Fredric, den 12 dennes e. m. på bordet lagde Memorial , angående inköp af framlidne CommendeurCapitainen Friherre af Klerckers Genalogiska samling.
Justerades 4 ProtocollsUtdrag, innehållande Ridderskapets och Adelns i Plenum den 29 dennes f. m. i öfrigt fattade beslut.
Justerades tvenne ProtocollsUtdrag, innehållande Ridderskapets och Adelns i Plenum den 29 dennes e. m. fattade beslut.
Herr Cederschjöld, Pehr Gustaf j anförde skrifteligen:
Af det arbete, som Hans ExcelI.
Herr Grefve Fleming i sin i går förmiddagen till 264 Den 3o.December f. m.
StatsUtskottet remitterade motion, angående aldre Riksdagshandlingars ytgifvande, omförmäler, nemligen Riksdagen i Stockholm år 171g med Bihang, utbeder jag mig att få aflemna ett Exemplar, med vördsam anhållan, att det mätte få åtfölja Motionen till Utskottet.
Hvarjemte Herr Cederschjöld till Prolocollet aflemnade ofvanberörde tryckta arbete, Remitterades till StatsUtskottet.
Föredrogs å nyo Herr von Hartmansdorff^, August, den i5 dennes e. m. på bordet lagde Motion, angående Tull för inhemska jordproducter, samt att så höga Tullafgifter måtte läggas på införseln af sådane varor, hvilka kunna i Riket tillverkas, och sådane BeslagsFörfattningar emot deras införande och försäljning vidtagas, att den inhemske slöjdeidkaren må vara tillräckligt skyddad och uppmuntrad att tillverka dem och att utvidga sin rörelse.
Herr von Harmansdorff\
J ugust:
Det torde nu tillåtas mig, att fortsätta uppläsningen af det anförande, hvilket den i5 dennes e. m. icke blef fulländadt.
Hvarefter Herr von Hartmansdorff förde skrifteligen: 2:0 Näringar, hvilkas rdkareförtära landtb mannens varorj utan att sjelfve arbeta pä
Den 3o December f. m. deras framalstring j äro, inom värt land förnämligast Bergsliandteringen och slöjderna eller Stadsmanna-näringarne i allmänhet.
Bergsmän och Bruksägare hafva likväl under de år, då säden gälde mer, och jernet mindre, uppodlat sin jord, så att nu, då dessa varors pris stå i omvändt förhållande, taga Bergslagen och Bruken förhållsvis mindre spannemål än tillförene från de egenteligen åkerbrukande orterna.
Jerntillyerkningen kan ej heller så som hon för närvarande bedrifves, betydligen utvidgas; ty om hon än vore obegränsad af privilegier: så är hon dock begränsad genom den aftagande tillgången på skog och kol.
Endast i de Bergslag och vid de Bruk, som kunna bildas omkring de rika malmbergen i ^Norrbotten, lärer en större fortfarande sädesafsättning kunna påräknas; hvadan dessa anläggningar äro för det öfriga riket vigtiga äfven i detta fall, så vida de i andra hänseenden kunna drifvas.
Men troligtvis förflyta ännu många år, innan dessa orters talrikare befolkande kan göra någon betydlig verkan på afsättningen i de sädesgifyande landskapen.
På Städernas förbrukning af säd och andra landtmannavaror måste följagteligen den väsendteligaste och närmaste beräkningen göras.
Likasom det första afgörande 266
Den 3o December f. m. steget till ett folks välstånd och odling är åkerbruk: så är bildandet af betydliga städer, det andra.
Hos oss ville man, under frihetstiden omvända den naturliga ordningen, och uppdrifva städerna, innan man hade ett tillräckligt åkerbruk.
Det kunde ej annat än misslyckas, emedan lifsmedlen först måste finnas tillräckligen och till billigt pris, innan någon vidsträcktare varuförädling kunde blifva lönande i ett så beläget land, som vårt.
Nu är man ändteligen kommen derhän, att Sverige i stället för att köpa säd, behöfver afsätta den.
De bemödanden, som tillförene användes i otid, för att uppdrifva städerna, äro nu på sitt ställe; och man har således orätt, att, i närvarande ögonblick, anse förkastligt, hvad som förr kunde så vara.
Märkeligt är det således, att man, utan afseende på denna förändring i sjelfva grunden af våra verkliga förhållanden, just började våra städers förringelse genom ett friare handels-system, i det ögonblick tiden var inne till deras förkofran, genom lika, eller större, uppmuntringar än dittills.
Det var först vid Riksdagen 1823, som man ansåg sig kunna vara utan all farhoga för sädesbrist; och då var det äfven man hufvudsakligen beslöt, dels att upphäfva de förra införselsförbuden, dels att nedsätta tullen å utrikes tillverkningar in. fl. relaxerande åtgärder, hvilka sedermera fortfarit.
Mången anser fortgåendet på denna bana vara rigtigt, och Ben 3o December f. m. 267 Kongl. Maj:t synes, i berättelsen om hvad sig i Rikets Styrelse tilldragit sedan sista Riksdag, icke otydligen gilla detta system.
Något annat skäl dertill än de ökade Tullmedel, det inbringat, har jag ej kunnat finna; och tror mig kunna visa att just detta käraste ändamål för ifrågavarande åtgärder, penningevinst åt statscassan, snart nog skall förfelas, genom den begärlighet, hvarmed det sökes.
Om ej lån eller något annat än afsättning kan förskaffa landtmannen medel alt lefva och betala skatt: och denna afsättning icke kan tillräckligen vinnas, hvarken utrikes, eller vid Bergsbruken, eller i städerna, under deras närvarande skick: så måste Kronans skatt af jordbruket förringas, derest icke afsättning åt jordbrukaren i större och förmögnare städer beredes.
Men städerna kunna ej förkofra sig, och göra bättre arbeten eller köpa mera landtmannavaror, om de ej få en större eller åtminstone mera lönande afsättning på sina tillverkningar.
Sådant är ej möjligt, derest utländningar, som äga större förlag, och skicklighet i arbete och i machiners användande, få tälla med våra fattiga stadsboar och betaga dem afsättningen.
I samma mon, dessa, derigenom utarmas, förlora de naturligtvis förmågan både alt köpa landtmannavaror och alt betala skatt.
Enär de ordinarie inkomsterne således förminskas både ifrån landet och städerna: så förlorar Kronan ofelbart mera,Jjän hvad lion a68 Den 3o December f. ra. eljest kunnat vinna på skillnaden i Tullinkomst, under det fria framför det stränga Tullsystemet.
Detta förfarande är således lika förderfligt för landet, städerna och Stats-inkomsterna, sorn det är obilligt mot stadsboarne särskildt , då landtmän och bergsmän varit och ännu äro gynnade med införselsförbud å bränvin och jern, samt höga tullafgifter å spanriemål.
Imedlertid är begäret efter boga tull-intägter hos Styrelsen, och efter utländska varor hos enskildta, så mycket farligare för det allmännas välstånd, som det för ögonblicket förleder både Styrelsen och andra medborgare än dem, som sjelfva drifva stadsmannanäringar, att till en början förena sig om åtgärder, som vålla städernas undergång, intill dess alt denna medförer samteliges obestånd och nödgar till omvändelse.
Men Fabrikörerna hafva då cederat, eller nedlagt sin rörelse.
Machinerna äro försålda eller förfallna, arbetarne utvandrade, eller öfvergångna till andra yrken, eller herbergerade på fattighusen.
Långa tider skola åter erfordras för att med möda och omsorg återställa hvad man förhastadt och skyndsamt omstörtat; ty minnet af den stora förstörelse, som öfvergått den inhemska varuförädlingen , skall naturligtvis väcka tvifvelsmål om allvaret och stadgan i de magtägandes åtgärder, samt afskräcka dem, som äga skicklighet och capitaler att våga dem under så vacklande författningar.
Den 3o December f. m» 269 De, som i dessa hänseenden hysa andra tänkesätt än jag, skola ofelbart pasta att mina farhågor äro ogrundade eller öfverdrifue.
Verkliga förhållanden måste derföre uppvisas till bekräftelse.
Dessa kunna ej gerna, utan i brist på annat, tagas från tillverkningarnes värden, 1 an- - seende till det olika mynt, vi haft under lika benämning, och derföre att belåningsrätten för åtskilliga varor kan föranleda till deras öfverdrifva värderande, likasom man sett landtegendomar värderas öfverdrifvet, för att kunna derpå erhålla så mycket större lån.
Endast från tillverkningarnes belopp, och arbetarnes antal, så vida de äro bekanta, torde man således böra draga sina slutsatser.
Af uppgifter, som jag erhållit från Kongl. CommerceCollegium inhemtas, att &Y/eraFabrikerna år 1780 tillverkade 367,060 alnar, men 1825 blott 153,439» 1826 endast i34,34G. och 1827 icke mera än 116,96c).
Under vårt närvarande Handelssysteme, hafva de således förminskat sina tillverkningar med 18 till 20,000 alnar om året.
1806 funnos vid Sidenfabrikerne i326 arbetare.