Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag år helt och hållet förekommen af Friherre Cederström, i afseende på hvad jag ämnat anföra; men anhåller likväl, att få för Höglofligé Ridderskapet och Adeln upp låsa några få ord utur citerade 54 §, Riksdags Ordningen, der det heter: ’’Vilja Riksens Ständer heilre, ån att tillsätta flera Utskott, remittera sådane mlå, som till visst Utskott icke höra, antingen till Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottet, eller till något af de öfriga förut tillsatta Utskott j vare samma Utskott pligtigt, i enlighet med erhållen remiss, inkomma, ” och så vidare* Jag förmodar, att Herr Hjertås anmärkning kan förfalla, i följd af hvad nu blifvit anfördt.
Herr Cederschjöld, Pehr Gustafi Då Kongl. Maj;ts
Nådiga skrifvelse endast innefattar en underråttelse till Riksens Ständer, att Kongl. Maj;t ej har något emot om Riksens
Ständer skulle önska offentlighet vid sina öfver läggningar; så förenar jag mig med Herr Grefve Mörner deruti, att den Nådiga skrifvelsen icke bör remitteras, utan endast läggas till handlingarne.
Detta hindrar likväl ej att den motion, som i anledning af samma skrifvelse blifvit väckt, skulle kunna till Utskott remitteras, ehuru påkostande det ån skall blifva för mig att, såsom det skedde vid sistlidm Riksdag, se Höglofligé .Ridder-'
Skåpet och Adeln nödgas å nyo fatta beslut i Den |3 Maji e. m, ett amne i livarolxi Ståndet vid denna Riksdag redan beslutati Herr Grefven och LandtMarskalken ariförde* att då han icke vill borttaga Ridderskapets och Adelns dyrbara tid med någon vidlyftig framställning af dess enskillda öfvertjrgelse i k ansåg Herr Grefven och LandtMarskalken sig endast hufvudsakligen böra instämma i de af Friherre Cederström samt Herrarne Rosenblad och Lefrén yttrade åsigter, under tillkannagifvande för öfrigt att då 44 §. i Riksdagsordningen ovilkorligen stadgade, att Kongl. Maj:ts Propositioner icke få i Riksens Ständers Plena till omedelbarligt afgörande upptagas, utan skola öfverlemnas till utredande af behörige
Utskott^ hvilkas utlåtanden böra föregå Riksens Ständers beslut, samt Ridderskapet och Adeln tillförene, Herr LandtMarskalken vetterligén icke gjort någon skillnad emellan Kongl. Majits propositioner och skrifvelser; fann Herr Grefven och LandtMarskalken det vara dess skyldighet, attgenorii proposition på remiss af Kongl. Majits nu förevarande Nådiga skrifvelse, till vederbörligt Utskott befordra densamma till en Grundlagsenlig behandling; och då icke allenast flere Ledamöter under discussionen föreslagit att skrifvelsen måtte till Lagutskottet förvisas, utan ock vid den i går hällne TalmansConference, det ansetts lämpligt att remittera den till Lagutskottet, i afseende på uppgörandet af ett fullständigt förslag till straff-lag, samt till OeconomieUtskottet, i afseende till författande af erforderlig© regie - Den 25 Maji t m.
S29 reglemenfariska föreskrifter, hvarförutan Ridder»kapel och Adeln ägde öppet, alf när målet från bemälte Utskott återkommit, derutinnan höra Riddarhus-Utskottet, innan beslut fattades; trodde Herr Grejven och Landtmarskal ken sig böra hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln behagade tillåta, att Högstberörde skrifvelse nu finge till Lag- och Oeconomie-Utskotten remitteras; med anmodan till Lag-Utskottet att uppgöra ett fullständigt förslag, så väl till en Lag för ordningens bibehållande bland de främmande Åhörare, hvilka kunde komma att öfverläggningarne bivista, som till bestämmande af det ansvar, hvarmed öfvertradelser deraf borde beläar . - - Ö gas, samt till Oeconomie-Utskottet att författa de reglementariska föreskrifter, hvilka för offentlighetens verkställighet blifva nödige, och sorn ej mindre med Lagstiftningen i allmänhet, än hvarje Medborgares rätt böra vara öfverensstämmande.
Ja, jemte några Nej. Herr Lefrén:
Jag underställer vördsamt Herr Grefvens och Landtmarskalkens bepröfvande, om det ej kunde tillåtas, att min motion lick remitteras till Utskotten, emedan det är en gifven följd, att om den Proposition Herr Grefven och Landtmarskalken i sådant afseende täcktes framställa, blef besvarad med ja, motionen kom att behandlas i ett sammanhang med Kongl, Maj;ts Nådiga skrifvelse.
Ridd. o. A cl t Prot, IV, Band, 54.
Dtn 23 Maji t, m.
Cederström förenade sig'med Herr Lefrén.
Ogerna ser jag, att hvad som rörer det reglementariska inom Riddarhuset, må underställas andras pröfning.
Likväl tillstyrker jag, att Ridderskapet och Adeln ville bifalla den af Herr Grefven och LandtMarskalken framställda proposition om remiss till OeconomieUtskottet.
Ridderskapet och Adeln har sin pröfningsrätt öppen och kan sedan lika fullt höra RiddarhusUtskottet.
Herr Rothlieb, Anel\
För min del får jag tillstyrka, att remiss måtte ske, på sått Herr Grefven och LandtMarskalken proponerat.
Detta hindrar ej, att ju Ridderskapet och Adeln har fullkomlig rättighet, att i sjelfva åmnet fatta hvad beslut
Ståndet godt synes, sedan Utskotten inkommit med deras Betänkande, Herr von Hartmansdorff 1
Om denna fråga anses vala af* allmän beskaffenhet, inser jag ej huru den skulle kunna remitteras både till RiddarhusUtskottet och till något af Riksens Ständers gemensamma Utskott.
I sådant fall borda den äfven remitteras till hvarje af de tre öfrige RiksStåndens enskilta Utskott.
Huru enhet i behandlingssättet då skulle kunna vinnas, år ej få lått att inse.
Att remittera frågan till OeconomieUtskottet, vore att göra det reglementariska deraf till önskningsmål; hvilket hvarken torde vara riktigt eller förraonligt.
Ben 23 Maji t. ml Herr Lefrén; Jag utber mig; att få blott thed några ord besvara Herr von Hartmansdorffs sednaste anmärkning. 34 §.
Riksdagsordningen upplyser nemligen* att mål kunna remitteras till hvilket Utskott som helst, Utan att Utskottens namri förändrat desse måls natur; Denna frågas remiss till OecönomieUtsköttet lägger således intet hinder i vägen för ämnets ändamålsenliga behandling.
Herr Grefven och Landt Marskalken tiltkännagaf, att, efter hvad han tyckt sig finna,' den af honom sist framställde proposition blifvit af Ridderskapets och Adelns pluralitet med Ja besvarad; och då någon Ledamot sedermera icke eller yrkat votering, ansåg Herr Grefven och LandtMarjkalkerl all vidare discussion rörande detta ämne vara Öfverflödig.
Beträffande åter Herr Lefréns motion, fingcéHerr Grefven och LandtMarkalken hemställa,|om icke densamma äfven kunde till Lag-Utskottet remiNteras.
Ropades Ja och Neji Herr Grefven och LandtMarJkalkeii frågade* om icke, sedan Kongl; Maj:ts skrifvelse^ hvilken innefattade enahanda fråga, som Herr , Lefréns motion, blifvit af Ridderskapet och Adeln remitterad, och Ståndet ågde öppet, att Vid målets återkomst från Utskotten vidtaga deri jrtterligare åtgärd, som kunde anses erforderlig; teffliss af Herr Lefréns motion således vore ö£- Den 23 Maji e, m. verflödig, saint om icke Herr Lefrén på denna grund behagade derifrån afstå.
Herr Lejrénl
Då jag sista gången yrkade remiss af min motion, skedde sådant endast för att undanrödja ail tvifvel, huruvida Kongl.
Maj;ts Nådiga Skrifvelse skulle komma att remitteras; men då nu, på sått Herr Grefven och LandtMarskalken anmärkt, skrifvelsen i alla fall blif— ver remitterad till Utskott, återkallar jag så mycket hellre motionen, sorn den blott gjordes för att bringa saken å bane* Friherre Cec srjtröin:
Gerna skulle jag med Herr Lefrén instämma i återkallandet af den utaf honom och mig väckte motionen, om icke just genom den en lucka blifvit fylld, som i afseende på sjelfva hufvudsaken uti Kongl. Maj;ts Nådiga Skrifvelse blifvit leornad öppen.
I anledning af den remiss som sker af denna sednare, få Riksens Ständer vål ett Reglemente och en Lag uppgjorde förden händelse , att åhörare komma att bevista RiksStåndens öfverlåggningar; men frågan om sjelfva denna offentlighets införande år icke bestämdt väckt.
Derigenom att Herr Lefréns och min motion äfven blifver remitterad, få Utskotten sig ålagdt, att afgifva ett Betänkande, som i ett sammanhang afhandlar ej blott frågan om publiciteten utan äfven om ett < reglemente för verkställigheten och en Lag emot de förbrytelser, som dervid af åhörare möjligen kunde begås.
Om den första frågan afslås förfalla de andra af sig sjelfve; antages åter den förra, så inåste åfveo de sednare stadfästas.
J)rn 2.1 Maji e, m.
Det år således angelägit att motionen varder till bägge Utskotten remitterad, jemte Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse.
Friherre Anckarsvärd'.
Jag kan ej förstå, på hvad grund Friherre Cederström och Herr Lefrén begära remiss af deras motioner, innan Ridderskapet och Adeln, genom beslut, förklarat om frågan anses vara af allmän beskaffenhet, hvarigenom Ridderskapet och Adeln skulle frånkänna sig rättigheten, att för sin del ensamt afgöra, huruvida offentlighet vid dess öfverlåggningar, skulle ega rum eller icke.
Åtminstone anser jag frågan ej kunna remitteras till något Ständernas gemensamma Utskott, utan vara hvarje Stånds enskildta angelägenhet.
Så vida Herr Grefven och LandtMarskaJken vidare framställer proposition om remiss, yrkar jag, att den må ske till RiddarhusUtsfcottet, men ej till något annat.
Herr Rosenblad'.
Den af Herr Lefrén våek-2 ta motion angår offentlighet, ej endast vid Ridderskapets och Adelns öfverläggningar, utan vid samtelige Riksens Ständers.
Då frågan således år af allmän beskaffenhet, lärer den komma att hvila pä bordet till nästa Plenum , innan remiss deraf kan äga rum.
Herr hej ren :
Om jag ej oriktigt fattat Herr Grefvens och LandtMarskaikens till mig gjorda framställning, var frågan om remiss redan bifallen, och jag trodde, att min motion afven helt och håliei. innefattades uti remissen *54 Z)$n *5 Maji e. m. af Kongl, Maj:ts Nådiga Skrifvelse, under förutsättning att Utskotten skulle vara pligtige upp-: taga ämnet i hela dess vidd.
Så vida likväl detta icke vore rätta förhållandet, nödgas jag härmedelst nu åter upptaga min motion, hvaruti jag tror mig handla conseqvent, då Herr Grefven och LandtMarskalken till mitt eget orapröfyande öfyerlemnade. att återkalla motionen pljer icke.
Herr Grefven och LandtMarftalken förklarade, att den af Ridders^apet och Adeln beslutade remiss endast angick Kongl, Majds högstberörde Nådiga Skrifvelse; och ehuru Hern Grefven och LandtMarf talken korrt efter dess första Proposition äfven ämnat framställa Proposition till remiss å Herr Lefréns motion, flade Herr Ho.ndtM.arf tvänne remisser af enahanda ämne till samma Utskott voro öfverflödige, samt af denna anledning hemställt, om icke Herr Lefrén behagade från vidare fullföljd af dess motion afstå.
Då likväl nu.Herr Lefrén åter önskat, att berörde motion mätte upptagas och behörigen handläggas, fann Herr Grefven och LandtMarskalken, för dess del, sådant ingalunda kunna Herr Lefrén förvägras.
Anckarsvärd:
Jag lärer något otydligt hafva uttryckt mig i mitt förra yttrande, om någon irring deraf kunnat uppstå, huruvida jag. förblandat behandlingen af Kongl. Maj:ts, Nådiga Skrifvelse, och af den enskilda motionen, .
Jag får derföre förklara, att jag anse?
Den 23 Maji c, mi remissen äf den förra afgjord; men att, i afseende på den enskilta motionen frågan ar, om Ridderskapet och Adeln förlorat rättigheten att få ämnet handlagdt af sitt eget Utskott, eller med andra ord om saken, som redan en gång vid denna Riksdag är afslagen, nu åter kan bringas å bane, derom blott RiddarhusUtskottet lär kunna yttra sig.
Jag tror att man afgör för mycket i förväg om motionen blefve remitterad till något annat än RiddarhusUtskottet, hvilket på sätt jag förut sökt ådagalägga, är det enda som bör få befattning med denna fråga.
Herr Lefrén.'.
Då jag gjorde motionen, uH tryckte jag klart ändamålet med densamma.
Jag begärde, att den måtte varda remitterad till vederbörligt Utskott.
Under discussionen har dertill blifvit föreslagne Lag-, Oeconomie-, Constitutions- och Riddarhus-Utskotten.
För min del har jag naturligtvis icke något emot, att motionen remitteras till samma Utskott, sorn Kongl.
Maj:ts Nådiga skrifvelse, emedan enhet i behandlingen derigenom vinnes.
Jag förmodar, att saken deraf ej förändras, att remissen icke sker till ett af mig bestämdt föreslaget Utskott, hvil. ket i alla fall torde kunna förstås under det af mig nyttjade uttryck: vederbörligt Utskott.^ Friherre Cederström:
Med verklig förundran finner jag, att man med flit ej vill göra skillnad emellan motion om offentlighet vid ett särskildt Riks-Stånds och vid samtelige Riksens Ständers öfverlåggningar.
Friherre Anckarsvärd befarar, att Ridderskapet och Adeln, genom re - Den 2.3 Maji e, m. miss sf Herr Lefréns och min motion, till något .Riksens Stånders gemensamma Utskott, skulle frånkänna sig rättigheten att enskildt för sig örn detta ämne förordna, men hvad har nu frågan om publicitet hos Ridderskapet och Adeln att göra med publiciteten hos alia RiksStånden tillsammans?
Kan det stå tillhopa rned den för sakernas behandling stadgade Ordning, att en fråga som angår samtliga RiksStånden, utarbetas af ett Stånds enskilta Utskott?
Af sådan egenskap år den af Herr Lefrén och mig väckte motion, och jag anhåller derföre, att den må varda remitterad till något Riksens Ständers Utskott, och ej till Riddarhus-Utskottet.
Jag kan icke, af hvad Friherre Cederström anfört, finna mig öfvertygad om något begånget misstag i mina förra yttranden.
Herr Friherren kunde hafva rätt, om Ridderskapets oell Adelns öfverlåggningar skedde i Plena Plenorum; men så långe vi rådpläga uti ett eget hus, anser jag frågan om offentlighet vid våra öfverlåggningar, icke lämpligen kunna behandlas af något annat ån vårt eget Utskott.
Emedan jag trod* de öfverläggningen vara slutad, hegärde jag ordet för att anmäls inin reservation mot beslutet, om remiss till Lag-och Oeconomie-Utskotten af Kongl Maj:ts ifrågavarande Nådiga skrifvelse, hvilken jag anser endast hafva bordt läggas till haudlingarne, af de skål, som redan J)en 23 Maji f m.
5^7 blifvit anförde af Grefvarne Mörner och von Schwerin samt äfven af mig sjelf.
Grefve von Schwerin:
För min del an ser jag remiss på frågan om offentlighet alldeles onödig.
Når de Lag-stadganden finnas, sorn anses nödvåndige för offentlighetens införande, må sedan hvarje
Stånd för sig få besluta, hvad dess local tillåter och Ståndet för godt finnér.
Men ej må frenne
Stånd tillvälla sig rättighet, att ålägga det fjerde, hvad som icke instämmer med dess önskan.
Af detta 'skål finner jag onö_ digt, att Ridderskapet och Adeln inlåter sig i någon pröfning om offentlighetens antagande , då den hos Ridderskapet och Adeln icke förr ån vid nästa Riksdag kän komma i fråga.
Det kan hända då, att Ridderskapet och Adeln så talrikt samlas, att fråga om Åhörares inlåtande aldrig kan uppstå.
För öfrigt får jag erinra, att Rikets Ständer åro Svenska Folkets representanter.
De allmänna årender, öfver hvilka de äga att gemensamt besluta, åro sådane årender, som röra Folket.
Hvad som icke rörer Folket, hvad som rörer ett
Stånd särskildt, eller dess medlemmar särskildt, deröfver tillhör det ej, hvarken andra Stånd eller dess medlemmar, att sig yttra och besluta.
Friherre Cederström,:
Frågan blir helt enkelt afgjord, om man blott tillser, huruvida Herr Lefréns motion år laglig, hvilket hvarken år bestridt eller med skål kan bestridas.
Når 538 Den 23 Maji t. m. detta år gifvet, år det också klart, att emedan alla motioner skola remitteras, denna ej eller kan, på sått Grefve von Schverin föreslagit, uppskjutas.
Annat vore förhållandet, or. saken pröfyades höra förfalla; men då den år rrkåndt laglig, så skulle jag ej förmoda, att Herr Grefven och LandtMarskalken vågrar proposition till remiss, Grefve von Schverin:
Jag anhåller att motionen må antingen förfalla eller ligga på bordet till nästa Plenum, Herr Montgomrnerie förenade sig med Grefve von Schverin.
Herr Grefven och LandtMarJkalken förklarade, att den af flere Ledamöter gjorde begäran, att Herr Lefréns jnotion måtte hvila på bordet till nästa Plenum, icke kunde, enligt 4g §. Riksdags-Ordningen, förvågras.
Justerades Pleni-Protocollen för den 5 och 7 i denna månad för- och eftermiddagarne.
Upplåstes och lades på bordet följande från nedannåmde Utskott inkomne Utlåtanden: Fran StatsUtskottet:
Af den 20 dennes t N;o i63.
I anledning af väckt motion om Ocn 83 Maji e. m, 559 ändring i foreskrifterne för Hammarakattens ut-s görande.
N:o i64.
I anledning af Kongl. • Majds Nådiga remiss uppå Lieutenanten Bergmarks underdåniga ansökning om prolongation å arren^ det af Klabböhle L^axfiske.
N:o i65.
I anledning af väckt motion, om utgörandet af de så kallade Dejne - penpin^ garne, N:o 166, I anledning af Kongl. Majrts
Nådiga skrifvelse, rörande föreslagen försäljning till skatte af Kungsgårdar och Officers - Boställen, N.:o 167.
Öfver fy°ngk Maj:ts Nådiga Remiss, i fråga om Statens ordinarie Räntors utgörande i Skåne och Blekinge samt Bobus Län.
Fran Stats- och BevillningsUtskotten: 4J den 16 dennes : N:o 168.
I anledning af väckt mation, angående särskilt anslag till Taxerings-kostnadens bestridande inom Norrbottens Län.
Fran Lag- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieTJtJkottcn
Jf den 26 sisth April N;o 5o.
I anledning af väckt motion, as - Den 23 Maji e, m. gående åläggande för Häradshöfdingarne, att visa redo för Häradets andel af saköres-medel.
N:o 51.
I anledning af väckt fråga, att Kgl.
LagComitéen måtte höras öfver alla Lagförslag, samt deraf föreslå redactionen.
Angående föreslagen jemkning i stängsel-skyldigheten bytesman emellan, då storskifte eller enskifte för sig gått.
I anledning af yrkad ändring wti nu gällande författningar, rörande skyldigheten att deltaga i stängseln omkring skog oell skogsmark.
Af den 10 dennes: N:o 54.v
I anledning af yrkad förändring uti regleringen af snöskbftnings- besväret, samt ansvar för underlåten snö-plogning.
Af dén i4 dénnes: ■ N;o 55.
Angående yrkad-förklaring af Kgt.
Kungörelsen den 6 April 1810, rörande skyldigheten för Ledamöter af Ridderskapet och Adéln samt PrésteStåndet. att för deras jord, hus och tomter i Staderne, deltaga i allmänna åligganden.
I anledning af väckt motion, om upphäfvande af Kongl.
Stadgan om Jagt oell Dju rfång, af den 10 April 1808, så vidt det angår skallgång till rofdjurs utödande.
D?n 23 Maji e. tn.
Från Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottet:
Af den 2 dennes: N:o. 72.
I anledning af vackt fråga, om upphäfvande af den innevånarne i en viss trakt af Elfsborgs
Län förunnade rättighet att idka Gårdfari-lian del.
In fidem Protocolli O. fjf. Lagerheim*
Tisdagen den 27 Maji.
Plenum klockan 9 förmiddagen.
Utdrag af Protocollet hållet hos Högh Ridderskapet och Adeln vid Lagtima 54a B*n 27 Maji /. m.
Riksdagen i Stockholm, förmiddageri den a3 Maj 1820.
S. D. Remitterades till Siats- samt Allmänna Éesvärs- och Öecönomie- Utskotten: Herr Stjernstolpe^, Jonas'Magnus, Memorial, innefattande anmärkningar vid Friherre Björnstjerna®, Magnus, den i5 dennes förmiddagen till bemälte Utskott remitterade Anförande* i anledning af Herr Montgommeries, Gustaf, motion angående upplösning af Krigs-Äcademieri m. m.
Ut supra* S. D. Vid förnyad föredragning af StatsUtskottets den 10 dennes under N.-o i56 afgifne, samt den 21 derpå följde eftermiddagetl på bordet lagde Utlåtande, i anledning af dé hos Borgare- och BondeStånden gjorde anmärkningar vid Utskottets den 25 sistlidne Mars meddeldte Betänkande, rörande ifrågäställd förändrad disposition af räntan å "Werndands Landt. tärnsCassa; fann Ridderskapet och Adelil, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit den 1 sistlidne April af Ridderskapet och Adeln bifallet, Utskottets ifrågavarande Utlåtande borde' läggas till Handlingarne.
S. D, Föredrogos å nyo och gillades följande från nedsnnåmnde Utskott inkomne, samt den 21 dennes eftermiddagen på bordet lagde Utlåtanden:
Den 27 Maji /.' ni, 5*5 'Från 'Stats Utskottet:
Af den i3 dennes: N:o 157.
Angående inlösen af fyra styckert casserade RiksgåldsContoirets CreditSedlar.
N:o i5S.
Om utvidgad Låkare-vård inom Blekinge Lån.
N-o i5g.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om anslag å Slat för en sårskild ProvincialLåkare inom Hårjeådahlen. N:o 160.
I anledning af våckt fråga om åndring af de i Hallands
Lån hittills följde grunder för skattelösen af Kronohemman.
Om förändring i Mötes passevolance-afgifterts utgörande.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse angående granskningen af Tull^ Verkets råkenskaper, jemte åtskilige dermed gemenskap ågande motioner.
Fran Lagutskottet i Af den i4 siftledne April: N:o 48.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Riksens Stånder, om ån_> dring uti 5 Cap. 1 §.
Missgernings- Balken.
Ut Supra, 544 Den 27 Maji J. m. Utdrag af Protocollet hållit hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, eftermiddagen den 20 Maji 1820.
S. D. Föredrogos å nyo och gillades följande från Allmänna Besvärs-och OeconomieUtskottet inkomne samt den 21 dennes eftermiddagen på bordet lagde Betänkanden:
Af den 21 sistl.
N;o 62.
I anledning af väckt fråga om tillstånd för de Finnar, som bo i de såkallade Finnskogarne på Sveriges och Norriges^ grånsor att få upprätta sårskilte Kyrkpr och Församlingar.
Af deri 15 dennes: N:o 89.
I anledning af väckt fråga om förändring i Presträttigheternes utgörande.
Af den 20 dennes: N:o 90.
I anledning af väckt fråga att Norrska Skepp måtte i Svenska hamnar be handlas lika med Svenska Skepp.
Upplåstes till justering följande.
Utdrag af Protocollet, hållit hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vid Lag - Den 27 Maji J. m. Lagtima Riksdagen i Stockholm eftermiddagen den 20 Maji 1823.
Remitterades till Lag- samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskotten:
Mij:ts den 16 dennes aflåtne samt den 21 derpå följde förmiddagen på bordet lagde Nådiga Skritvelse till Riksens Ständer, angående offentlighet vid Ståndens öfveriåggningar, med anmodan till Utskotten att, icke allenast uppgöra ett fullständigt förslag till en Lag för ordningens bibehållande bland de främmande åhörare, hvilka kunna komma att Öfverläggningarne bevista samt till bestämmande af det ansvar hvarmed Öfvertrådelser deraf böra beläggas, utan ock författade reglemehtariska föreskrifter, som för offentlighetens verkställighet blifva nö^ dige och som ej mindre med lagstiftningen i allmänhet , än hvarje medborgares rått böra vara Öfverensstämmande.
Grefve von Schwerin, Fredric Bogislaus:
Jag vill erindra mig, att en särskild proposition blef af Herr Grefven och LandtMarskalken för hvarje sak framställd, så, att nemligen Lagutskottet skulle uppgöra förslag till en lag för förbrytelser, sorn begås af åhörare vid RiksStåndens Plena, samt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottet det feglementariska j men efter det nyss upplåste ProtocollsUtdragets lydelse, synes det som, om bägge Utskotten skulle gemensamt behandla målet.
Propositionen var Ridd. o. yld.
Pr. IV. Band. 55.
Ä4® JD«* 27 Maji f. m* ej sådan, och derföre böra äfven remisserna vara åtskiljde.
Herr Grefven och LandtMarfkalken yt» trade, att den af honom i Plenum den 25 denne» framställde samt af Ridderskapet oell Adeln bifallne proposition, innefattade hemställan om Remiss till Lag- oell Oeconomie-Utskoffen af Kongl. Maj:ts ifrågavarande Nådiga Skrifvelse med anmodan till Lagutskottet att uppgöra ett fullständigt förslag, så vål till en lag för ordningens bibehållande bland dc främmande åhörare, hvilka kunde komma att Öfverlåggningarne bevista , som till bestämmande af det ansvar, hvarmed öfvertrådr Iser deraf borde beläggas , samt till OeconomieUtskottet, att författa de reglernentariska föreskrifter, sorn för offentlighetens verkståtlighet blifva nödige; och som ej mindre med lagstiftningen i allmänhet, ån hvarje medborgares rätt böra vara öfverensstämmande • och hemställde Herr Grefven och Landt Marskalken, om icke alldeles enahanda ordalag kunde i ProtocollsUtdraget inflyta, hvarigenom äfven de befattningar, som blifvit Utskotten uppdragne, särskildt för hvardera Utskottet komma att utmärkas.
Jag får blott fråga, om då, efter hvad jag vill minnas, tvenne särskildte propositioner blilvit gjmde, det icke äfven bör vara tvenne serskilte remisser, och underställer detta blott Herr Grefven» och LandtÄlarskalken» ompröfvande.
Ven 8 7 Maji f. ne. 547 Friherre Ceder fl rom, Jacob:
Då ämnet, som af OeconomieUtskottet och Lagutskottet skall behandlas, nödvändigt måste communiceras med båda Utskotten, emedan annars det reglementariska kunde komma att strida emot lagförslaget, måste vål Utskotten sammanträda.
Deraf år dock icke någon följd att Oeconomie-' Utskottet skall befatta sig med Lag förslaget, utan blott att saken mellan Utskotten cornmuniceras.
Herr Montgcmmerie, Gvftaf: