Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med hwad jag nyst yttrade har jag egenteligen menat atk om jag warit ledamot k Magazins Directionen, skulle jag haswa begärt räkenskapernas tryckning. Zerr Landt - Marskalken gjotde härefter proposition till bifall pä Slats-Utskotkets Utlätande, hwilken med Ja beswarades. ^ 3so
Den i8 Julii Ä nyo föredrogs Stats-Utstoktets i sista pleno pä bordet lagda betänkande om nödwändigheten af en stuteri »nrättning uii Skäne, samt Flyinge och Dahlby Kungsgärdars amvändande dertill.
Härjemte upläsics elt frän Preste-ständet ankommit P.otocolls-utdrag af denna dag, hwaruti tiiitannagifwes, att Ständet berörde betänkande bifallit med tillagd underdånig önskan att Hans Kongl. Mai:t täcktes i nader ät Hans Kongl. Höghet Kron Prinsen updraga styrelsen och wärdén af berörde inrättning, och att denna inrättning i framtiden likaledes mä af någon af be Kongl. Prinsarne styras och wärdas : uti hwilket tillägg de öfrige Ständen inbmdas atc sig med Preste ständet förena.
Ereflve
Os ia 6arclie, ^sacob:
Utan att ön, ska näg^n audnng utt Stats-Utskottets nyst uplä, sta Secänkande rörande stuteri inrättningens bibehållande wid Dahlby och Flyinge, hwilket jag finner pä de sannaste och bästa flät grundat, och jag destnlvm wid 1809 ars Riksdag af werkelig öfwer! ygesie ifrade härföre samt altid skall finna af en oundwckeiig nödwandighet sä framt Cavallen Regementet i Skäne 'stola bibehållas och hästafweln derstädes, ej till lanonnans betydeliga skada förnärmas; men jag wägar tro
Utskottet ej ägt till» räckcliga uplysningar rörande naturen och skilnaden af de vagswerken som derwid anwändas; det torde tillätas mig derföre fä nämna att de äro af rine högst stiljagtiqe stag, de ena utgöras enligt vrdentelige contracrer och äro för de dagswerk skyldige en owilkorlig pligt, de andra hwilka egen teligen anwändas wid hö bergningen urgöraS af 6 eller Den is Juli;. 3sr eller 7 hela häraders Kronoallmoge; ulan att med wisthet känna lidepuncten ifrän hwilken betra arbete börjats, fär jag likwäl nämna, att jag altid hört i orten, det denna nu ansedde skyldighet, j början härrört af denna härabernes underdänigaönskan, akt roija sin lillgifwenhet för dä wgrande Hans Kongl» Höghet Kron-Prinscn; i följe häraf tror jag en werkelig billighet 0 d marcher om bibehållandet af hwar mans ratt, alt.
Ständer i underdänighel hos Kongl.
Maj;k anhälla, det Landshöfdingen j orten undersöker och sedan med underdånig berättelse inkommer rörande wcrkeliga förhällandet med deste sednare dagsverken, pä del Kongl. Majit sedan mä se sig i tillstånd amingen bibehålla eler befria wederbörande i den mohn hmar och en till, kommer.
För öfrigt wägak jag förnya min förut gjorde anhällan om bifall till stuteriets bibehållande och u öfwande, pä sätt Msioltek det föreslagit, säsom af den wäsenreligaste nytta fä >väl för landtmannen i allmänhet som remonteringen af erfordelige hästar för Carabinier som Husar Regementen i Rikets södra provmcer.
Grefwe hamilton, ^xel:
Jag fär den ärran förklar», alt jag fullkomligen instämmer i Gref. we ve la ösräieS tillstyrkande, och endast anmärka att, som jag hört, utgörandet af de nämnde dagswerkena ej lärer haft sin uprinnelse frän killgifwenheken för Konung ^stolpk, xrestric.utan frän fruktan för Kkonobetieningen Herr LandttNarskalken:
Riddetstapet och Adeln Andra Del. N:s si.
Den 18 Julli.
Adeln forde, r änledning af G.efwe Oe la 6arZr e8 gjorde anmärkning anse älkerremist af belautan,'
Ler nödig. Zerl' ak KliutoborA, ^Viiliofm, ansäg för sin del bdlinkandei lanna visailao cir^r mäle! såsom tfweilämnadt ki!
Kongl. Ma;:?, i alla fall lomme ali närmare granstad.
Grefwe Dr' la täsrstio:
Dä della endast ar en til.ggmng, nien pa imer wis en förändring, an mindre e>t ogillande af 1'tstoktets deränkanve, wägar jag ödmiu ast hennlälla om en äterremih likafullt är nödwandig.
Endast kill lidens minnande vnstäde jag den kunde undn-ikas.
Herr Landl Marskalken förmälle, att emot lydelsen af 5k> tz. as Regerrngs formen kunde icke ett betänkande törsta gängen inkommit, med tillsatser anragas, hwarefrer och sedan den asHerr LandtMarfkalkcn »u gjorde sräga, om den gjorde anmärkningen anfägö hindra delän ande 6 amag ande blifmik med Ja beswarmd, detsamma blef af Ridderikapet o Aoetn lill Stais U kottet förustsadt, dä Grefwe ve la 6arstie8 yiuaave ftu lie detsamma äifölia.
Gro we bkamilton, och afwen mitt.
Grefwe I-övvonkselm, 6ustak:
Jag förenar mig Mcl Gcrsae ^amilton, r desi nu gjorde yrkande.
De- lunde ju blinva af de mäst beran keliga följder för staren och för allmänna opinionen om någon enda lamre af wära prolocoller möjligen kunde a> G eswe Oe la 6ar6ie5 yttrande förledas lill den förbarsweliga wilfarelien all 7 Härader r Skä - Den 18 Iulii - 32Z Skäne hyst w stwilja-för Högstsalig Konung ^restric Glorwyrdigst i åminnelse Företogs tilt afgörande SlatS-Utstotte's för-' ledne gärdag pä bordet lagde blänkande öflver Grefwe stövvenl^elms memorial att antingen de reoucerade offidrrarne wkd Lif Gardel ti l
Häst och stid. Swensta Gardes Regementet mätte, lika med Officerarne wid s. d.
Östgötha Cavallerie Regemente och Adelsfanan, fä bibehålla sina lönings förMänes pä lifstid, eller ock desse sednare inom någon wist tid indragas, i li het med hwad för de före ra blifwit bestämdt.
Grefwe ^övvenfstelm, 6uksst- Annan Högloflige Sials-Utstokjeks betänkande-lstStäUdetshandläggning öfwerlemnas, anhatter jag, att fä förklara, hwad jag i Utjkotket redan antörk, att nemligen jag fullkomligen förenar mig med U stöttets tanka j anseende till sednare delen af det af mig i mitt Memorial i detta ämne framstafva alkernatif rörande reducerade Officerarns wid Lif Gardet till Hast och f. d. Swensta Gärdet.
Jag ät lika öfwerlygad som Utffottel, sä om statens oförmögenhet till deras lönings förmäners förlängande pä lifstid, som om den granlagenhet i desse Officerares tänkesätt, hwiiken ofelbart ställe hindra vem att emottaga en sadan förmän, om den 0 t erbjöds dem.
Dä jag detta oaktadt sramstalde detta aliemakif, war min afsigt blott, att derigenom läna ölad styrka och werksammare framställning ät det argument, hwarpä min tanke i detta mål hufwudsakelrgen hrviiar: art olika behandling uti lika fall omöjligen kan wara rättmisst Vppä Den 18 Julli.
Uppå gjord proposition bies härefter StatsU:siotteks betänkande bifallit.
Ä nyo föredrogos och bisöllos <L taks-Utskottets, den 17 sistledne Julu, pä bordet legde Betänkanden. dek ena angående Cvnroirs ffrifwaren 6.
Lsnsiabls genom Herrar Fullmäktige i RiksgälvSComorret anmälde ansökning, akt såsom > ensson fä rwbära de etthundrade Riksdaler han pä RiksgäldsEontoirets exspectance star innehar; ber andra angående gamla o>d söndriga Bmco- och Riksgaldssedlars emotrag mde i uvböroen.
Föredrogs ä nyo Staks-1chs?o"ets, ten 17 sistledne Iulii, pä bordet lagda Betänkande, angående gjord anhållan om ett län r 40 a 50,000 R:dr Banco till upbyggande as C stern och siall i siaden Malmö för der inqvarttrave z Esquadroner af Mörnerska Hnstare R gemeniet. Zerl-' st' XlirUc-beri;, Wilhelm, kii.siyrkte bifall ä Stats-UlsiottecS kil>styclande emedan Malmö mera än mänga af inqv-rkciing beswärade städer, more af detta äne biträde i behof.
Grefwe ve la 6srclis instämde med Herr Llimcbartz, h äst ingvar ertNgeu uti Malinö i be sednare arén blifwit ökad med hustarer och andra troppar.
Slats-Ulffottets betänkande blef härefter pä gjord proposiiivn bifallit.
Föredrogs ä nyo Staks-Utskottets, i gärdags plenum pä bordet lagde uttalande, angående en försatt - Den i8 Julii.
3-5 fattning som tydeligen antingen tissaler esser förbjuder
Discont werkens in vis, ingars emottagande i upbS,den. friherre Ltael vcm llollstem: frägan om Discon ema är, vin jaa rart minnes redan före Le na afg,o-d, men deta
Sra s-Ukstottets memvriak wilnr likväl olägenheterna af hwad jag b faral, enar det pä ätfkilliga or er ar sä äng'kommit, at: sädane discont a§ign>.kioner i rörelsen uttränga det ratta Riksmynter.
Ja anhäller nu allenast om tillstånd akt särkildt fä trycka det nu upmsta memorial frän Stats-Ulstottet.
UppL gjord proposition blefwo sä wäl memorialet som tryckningen bifallne.
Stats-Utstottets, förledne gärdag pä bordet sagde memorial om befrielse för Tackjerns Bergslagerne för io:de tackjerns afgiftens erläggande, företogs till afgörande.
Arv bla iskon lkö III, Oottlok: Högloft.
Scats U^^kor^et6 tillstyrkande, det Tackiernsidkare hädanefler stulle tillatas, att utan auction sä lösa deras tionde jern efter der pris, som af Kongl.
Kammar- och Bergs-Collegierne samt Kongl.
Stats Conloiret ärligen utsattes, befarar jag icke utan anledning, kunna medföra förlust för Kongl. Majit och Kronan, äfwen som flera swarigheter i den för bruksägare nödige tillgäng pä tackjern, för deras smiden.
Hittills hafwa bemätte Kongl.
Collegicr och Stats-Contoir, i anledning af de frän wcderbörande ingängne underrättelser om de allmänna tackjerns prisen, Den 18 Iulii. prisen, endast utsatt den summa hvarunder ett skeppund, i den ena och andra bergslagen icke sick säljas.
Wid de pä Kronans tionde jern Utchste auctioner, säkre, akt concurreneen as köpare stull" upprifva prisen sä högt derutöfwer, som hwarje jernsorls godhet och consuncturen i a^n inher, kunde medgifva.
Efter i frägawarande förslag, blifwa Kongl.
Collegierna och Stais-Conloiret satte i nödwändighet, att till bewakande af Kronans rakt och bästa, utsatta den högsta lösnings summan, hwartill, .
Bergmästarnes upgifter om de i orterne 'varande priser, kiinira föranleda, B if-ver dä, som ofiast torde inträffa, lösnings priset satt högre, än jernes man och man emellan betalas, sä iniöses icke Kronans jern af tionde gifwarena, Utan osäldl!ig« ger Kronan till last.
Bstfwer priset äter lägre, än de allmänna äro, sä löses det as tionde gifwarye och Kronan förlorar hivad det derutöfwer bort gälla.
I bade sa ten upstä betydande smärigheker för alla bruksägare, hwilkas bruks egendomar äro mera aflägsne ifrän bergslags orterne, dä de icke mera pä Kronans manliga tionde jerns anc ioner, finna en päräknad tillgäng för deras behof, om endast ill qvantiketen, utan ock för behofwet af olika tackjerns forker, genom hwilkas blandning ett gods stängjern kan erhällas.
Kronans tionde jern borde ifrån början vwillkorligen in natura astemnas i Kronans dertill inrättade bodar.
I sednare tider hafwa de stkattffyldige erhållit den rättigheten, att jemte bruksägare och handlande borgerffapet, göra anbud dera ibid au - Den 18 IuM - 3-7 Lurrioierna, och utbjudes i följd deraf, hwarje hytte ags tionde jern särstill, sä snart jordb uka,ne ! örtlära sig hugade akt sje swe inropa det hwarwid de alsid äga den winst framkör andre köpare, att i piifÄ räkna lindring, genom betpard kostnad för jerners asiesvererande i tionde boden, som eljest borde arras Kongl. Maj:t och Kronans rätt är ostridigt den, a t för en intrad som i en persedel stall er. läggrs, söka den högsta beta ning svar derföre kan erhallas.
Gen.m de wanliga tionde jerns aur io» nenie, »sinnes detta ändamål säkrast, uran att wederoörande embetsman usta tas för nasta» oundmikelige mist ig, wio prisets utsättande; en kand och i törfattningar grundad ordning bibehälles för de pa köpe lack,e n anlagde bruk, akt förjkafsa det ersoroerlige strecken,ek kill sa ival qvantitet lvm qvalitet; och tionde gifva,ne sjsiswe ryckas icke wara berättigade list större förmohn, an att >ga den rattigheren art ester eget godtfinnande sa afbörda sin statk anringen med sin liilwe kade wara, elter tö» sa dea med penningar efter de ,värde, som den pä elr bestämdt säck sinnes aga.
— I handelst Hö lofl.
Ridder kapel och Adeln stärner det anförde sörrjenr der afseende, att Sticks-ältskotiers beränk ude bör äierremit eras, torde afven Höglosi.
Urstottet wrd granstlsingen deras för Kronans höaa rätt anse satrast, att bibrhasta ett genom erfarenheten god andt behandlings,'sif med dest tionde jerus sönalttiing, hälst den med ändringen äsyftade lindring för bergsmännen lchvmodeligen ^ideles ukebsiswer, sä ir unt Kongl. Collegierne och Slats^Conroiret icke tillika Z-8 Den i8 Iulii - fä den förestrifl, akt lösningspriset bör sättas mer eller mindre under, hwad kackjernst eljest gäller. äcrrLandl Marsknlkengiorde i anledning häraf propojltton >r- asstag ä SlmsUtstottess memorial.
Ropades Nej Den häreNer gjorde proposition lill äkerremisi blef häruppå bifa!ler>.
Efter upläsning andra gängen as Srats - Ut» stokters i förjedne gällvags plenum pä bordet lagda be-ändanden, del ena om indragning lill Kronan af Ädelfors,G storverk m. m., och det anora om ff stkeköp a Ohlsiorps kronosäteri i Skaraborgs lin, bleflvo desi bagge hetänkanden af Rioderflape! och Adeln bisauna, Föredrogs ä nyo och bifölls StatöUtstotteks, den 6 dennes pä bordel lagda betänkande i anledning af Commerce-Räder Z-rnteslons memorial om anflag af stats-m-del att anwändas kill tvinnande af säker kännedom af Swe! iges Statistik.
Likaledes wid förnyad föredragning, biföll Ridderskapet och Adeln allmänna Besivärs- och Oeco» nonna - vlstotkets utlåtande öfwer /ixoi 6adrie!
Lilv^rstolpies memorial angående medlen lill sol» lets och landets förbättring.
Företogs till afgörande Lag-Utskottets förledne gärdag pä bordet lagda memorial, rörande en allmän författning emot omätteligt bruk af starka drycker och deras vlofllga urmimucring, tillika med Ut stol tets project kill en sävan författning.
Efter upläsning af projeclels r §-, af innehall - Den i?
IuliH. Zry hall, akt den, som antingen synbarligen af starka drycker är öfwerlastad, eller genom bruket deraf kommit i en uprbrd och oredig sinnesförfattning, blifwer till answar för fylleri stylvig ansedd, yttrade sig Herr Ikam, ?ekr, akt han ansäg denna punct något obestämd och tyckte att obestämdheten stu ie afhie pas, om man stadgade, att den som ragkar cch är under 50 är blifwer till answar för fylleri stnldiq.
Ä stilliqe önstade att projecket mätte i hela sin widd uplasas och anmärkningar derwid efteråt, af den som sig dertill funne befogad, göras.
Betänkandet blef derefter uoläst till stut.
Grefwe Irlörnor, /lciolpk Loran:
Jag inser fullkomligen den priswärda omsorgen af Lagutskottet, alr kill hämmande af fylleri, Utarbeta och sammanfatta det förslag som nu blifwit för Rid» derstapet och Adeln »plast.
Men jag tror, att bet. ra förslag innefattar mycket som blott och allenast bör tillhöra policebefattning, och h-vad de egente» li a lagstadganden beträffar, synes mig art da en Lag Corniche blifwit förordnad rist att omarbeta Lagwerkers allmänna grunder, böra Riksens Ständer tills widare akta sig att förestå mänga förändringar i Lagens detaitter; och fäledes skulle jag, hwad närwarande fräga angär, häldre projectera att Nivderstapet och Adeln, lika som i afseende vä wista omständigheter rörande bränwinsbränningen, bchagade förena sia att till Konungen öfverlemna att widtaga och utfärda de kill fyllerieis hämmande och bestraffning nödige författningar, och i följd deraf nu afsiä det upläste projectet.
Mänga ropade hämll Ja- Herr 332 Den l 8 Julii - Herr Gothlieb, Larl breäric,' instämde med Grefwe körner. Zerr hlan.norstam, polian:
Den dest lilien som Herr Haan, upgifoist, pa en lör lysleri straffwärd person, nr laconick, men jag kwiflar, alt den ar uti en allmän sörfall,ina an.vändbar.
L-o Ucfkottet har, lika med Herr G we ^lörnLr, nnmik och alwen i sikt betänkande yttrat, at! de förseelse', för hw ka jiragar,arande författning skulle stadga bestraffang, egeMeligen »göra amre tor en policestadg . t o.o list sivar pä Herr Grefwens anmärkning i veira fall, lär jag, för ati lcke ivara widlvslig, åberopa nytznämnde helan ande.
I ig kan icke i jj numa uki Herr G.efmens tanke, ttt en chrfattning lill hämmande as det omätliga hrn ^ af bränwin. som mer och mer ibland allm^ > -wn tinta er, bör i nägst afseende lenin a ti L gComi^ l.
Om den bör, pa sätt Herr G enen sj-lf vrfat, ai sos såsom en pvlice-vrvnnig. lärer L^g-Comi s n aldeles icke dermed taga nägon befattning.
D?b»'oni war dek, enlig! de remisser Lag-Vtchottet i detta mai etha it, el'omil-orligt äliggande lör samma sitchot ak upgif.va st-flag till en ny författning emot dryckenskap, och att föijakteligen ulsatka oe pä?ö!>oer, hwilka Uttkottel ansetr tjenlige förekomma hamma och straffa osidighet i verta fa'!.
I öfrig' är >ag äfven af ren ian'an, att de löre.rister som kil! minnande af de"a ändamäl böra lemnäs, likasom de ansta! er hwilka i det fallet böra widragas, egenteliaen tillhöra Regeringens omsorg; men jag bör derwis eriadra, ari LagNkffortet ansett det tillhöra den Lagstiftande mag - Den 18 Juli!. ren att bestämma påföljder dä de äro af en swärare egenstap såsom kroppsstraff, söt lust af embete eller tjenst, Grefwe körner yttrade sig det han icke hade trott, ait hans anförande skulle upkaqas såsom ett klander vä Lag-Mstottels handläggning wid detta mål, Han hade allenast föreslagit huru han ansäge nyttigast att detsamma nu af Ri sens Ständer behandlades.
Likwäl tillstode han arr irisiapuncter hade förefallit honom något besynnerliga såsom till exempel den, att den som dör af fylleri bör i tysthet bcgrafwas, Herr ^lsnnerstam utbad sig i anledning af Kerr Gres,oens anmärkning om dek förestagna särskilta begrafningsfäktet, fä tillkännagiswa, alt detta momeiit blifwit as Presteständets ledamöter i Utskottet fhrestagit såsom ert medel, i deras tanka werksamr pä allmänna opinionen, emot fylleri.
Likwäl, ehuru detta icke more en ny upfmning af Lag-Utskottet, efter som en tyst begrafning omralas och fyrestrifwes i Kyrkolagen, more han öfwertygad, att detta moment kunde utan saknad ur den ifrägawarande författningen försvinna.
Herr von Lclrultronkeim, Oavist, ansäg betänkeligt, art bifalla Utskottets sörstag, afiven i oeconomistt afseende, emedan, dä bonde eller torpare, som kunde wara den enda mannen uti huset, blek för dryckenskap satt pä tucklhus eller fängelse för westor, mannder och är, hwem skulle wal da stöta hemmanet elter torpe ?
Ha» ansäg derföre tienligast, ait malek matte hänstjutas til!
Hans Majtt för akt öfrmrlemnas ät Lag-Comi:Len. ZZ2 Den i8 Julli. Zerr L^ndt Narstalken erinrade, att Lag* Utstvkrel wisterligen borol msända detta proeot, emedan mälet ivar till vest handläggning hanwifadt; men han hmm lde nu, örn icke Ridderlkapek och Adeln, Utan ark lemna bifall till projeetet, stulle behaga, säfo.n ttoar pä den Kongl, proposition, hwilken dertill gifwit anledning, i underdånighet ät Hans Maj:r öfverlemna, at utfärda de författningar som til! andamälel kunde finnas tjenligaste.
Ropades Ja-!
Föredrogos a nyo och biföllos twanne betan-, kanden ifrån Oeconomiä-Ulstoktet, hwilka förlcdne gårdag bliftvit första gängen upl-ste, det ena rö> rande ukwägen till fabrikcrnes uphjclpande i Rider m. m., och det andra om återställandet af enjkiften r Skaraborgs län.
Föredrogos i sammanhang twanne frän Riddarhus-ttkstvltel i'-komne memorial, det ena lagt pä bordet den 22 Junii, angående priset för prenumcranterne pä Ridderflapet och AdelnS prorocoll wid Nlksdagen i Stockh' m ären 1829 och 18 lo, samt tryckningen af registret till densamma; det andra lagt pä bordet den 17 Julii, rörande priset pä ofwninämnde protokoll efter hopläagning af den del Riddarhus-Castan förlagt med den som är Bokhandlaren Magister ^Viborg tillhörig.
Uppä gjord proposition blefwo desta bäda memorialer af Ridderstapet och Aoeln bifallne.
Föredrogs ä nyo Riddarhus-Utflottets den sr Junii Den i8 Julli. zzz Junii pä bordet lagdc memorial, angående repara-ion af Riddarhuset i Slockholm samt afgiftens bestridande dertill genom en a hwarje mantalsffrifwen Adelsman lagd i fem ärs lid warande ärlig afgift af 24 st Friherre 8>!kverfckölck, yttrade sig wid detta Rrddarhus-Ntstvtts betänkande wilja gö» ra samma anmärkning som han gjort, da flögan om capikativn till tryckning af prvtocollerne förewcir, nemligen a t de Adelsmän hwilka ej betala någon afgift för förmögenhet eller som ej njuta någon lön, matte befrias frän erläggandet af den förestagne afgiften.
Hanö Epcellence Herr Grefwe Lric, hemsta de om ej benna statt borde utgöraö genom en afgift pä hwarje frälsehemman.
Grefwe körner, ^äolpk Loran, anscg en sädan mwäg icke lämpelig enär säoane hemman nu mera kunna wara uti hwarje mans hand och älsturige ledamöter af de öfrige Ri s
Ständen pä denna grund stulle komma ait deruti deltaga. Zerr Landt Marffalken gjorde proposition lill bifall a Rldvalhus-Ntjkouets meniorial med de af Friherre Llikverlckölä gjorde tiuagg, hwilken proposition blef med Ja beswarod.
Justerades följande fran Expeditions.vkstotteL inkomne underdäniga strifwelser tili Kongl.MajU: i:v Om statlelöjen af Ollestads säteri. 2:0
Om granstningen af boupkeckningar. 3:0 Om Riksgälds Tonloirers ulländsta gäld.
4:0 334 Dell 18 Jul». 4:0.
Om förbättring i ärendernes behandling i Ruels styrelse werk. 5:0
Om pastcvolancen.
Uplästes och lades pä bordet följande ifraN ätsti 'ige Utstött inkomne beränkandeN. 1.0
Ett ifrän Lag- samt allmännaBeswärs-och
Oe onomiä-Utflotten inkommit memorial, af den 17 Julli, angående borttagande elier rubbning af wattenwerk, svin göra stada ä andras agor, i hwilkek memorial, hwaruti upgifwas de medel till alls manna hushållningens uphjelpande, hwilka Utstotlet, wid wattenwerks borttagande anser kunna stä tinsalpmans med säkerheten för ägande rätten.
Ett ifrän allmänna Beswärs- och Oeconomiä-Ut. kottek inkommit memorial, af den! 1 Julli, i anledning af gjorde motioner af Prosten Doctor kästreus och Handelsmannen LeZerZastl angående spannemälö-magaziners anläggande pä Gottland; anseendes Utskottet sig icke härtill kunna tillstyrka Ri sens Ständer att lemna annat bisall, än att för Kongl.
Majtt den önskan nedlägges, att i händelse af mistwäxt pä
Oen och tillika inträffande hinderlig communication emellan denna ork och fasta landet, Kongl.
Majtt nädigst täckes lemna Gottlands imvänare det understöd genom allmänna magazins-inrättningen, hwartill inträffande behof kan efter inkomna underrättelser föranleda, samt updraga Dest befallningshafwande, all genom lienlige föreställningar upmuntra öens imvänare, att anlägga sä kallade sockne-magaziner.
Ett memorial frän Lag- samt Allmänna Be - Den i3 Julli - 3aZ Besvärs och Oeconomiä-Utskorten, af den 17 Julil, Med Mlamnde öfwer ett af Herr CommerceRaoek Zantesson ingifwit m Moria!, angående fläroning i st effer sör lurendrägeri och kul!?örsni!lning, i anledning hwaras Utskottet inoifwit förflag till de l
Utskot eks mening cjenligaste medel. 4:0.
Ett ifrän allmänna Beswärs- och Oeconomi :-äU!kokkel inkomnu' memorial, af den 11 Julii, rörande en af Friherre linena wäckt fräga om nödwändigheien af Jagtförfatk.iing >rnes öfwerseende; anseences Ulskortet ^g icke kunna tillstyrka annat bifall ill Friherre Ikjertas yrkande, an hivad som pä handhafwantzet af samma nädiga stadgan» den beror. 5:0.
Elt uklätande frän Oeconomia - U kottet af den i» Julli i anledning af Doctor Uakrei memorial om rättighet för Gottlands inwänare att till jkrömminasfijke begagna däckade fartyg, öfwer h vilke' memorial Utskottet anlett -g icke kunna meddela något särskilt utlåtande, enar Kongl. Mastt redan tillag:
Gottlands inwänare en sadan förmän, pä sätt Commerce - Cnlegii Kungörelse af ven 2 sistledne Junti innehåller, och Herr Doctor ULKreus i följd deras afsagt sig ytterligare yrkande härom. 6:0.
Ett utlåtande af samma dag frän bemäl» te Utskott rörande De-ccor balarel memorial om näringsfrihet för staden Wisby; tillstnrkanves Utskottet en underdånig önskan, att Hans Kongl. Majtt täckes fästa
Dest nådiga upmärkfamoet pä hwad Riksens Stander i 42 mom. af gg utaf Riksdagsbeslutet veu s Maji 1810 i veila afften Le tillstycktt ZZ6 Den 19 Iulii. 7:0.
Ett betänkande frän samma Utskott i anledning af Friherre VVrangels memorial, angående förändring mi förfaktningarne vm Landlmälares arfmoden, uti hwi>'et betänkande ti lstyrkes, att det af Friherre ^Vrangel ingifne Project till ny taxa för Land nitare matte list Kongl. Maru anmälas, med underdånig anhållan, det täcktes Kongl.
Majtt decöfwer i noder infordra wederbörandes Utlåtande, och cm förflagek till del hela eller i betydlig matto finnes wer st rllbart, dä i näver läka upratta taxa rör Landtmätare med grund deraf, som i anseende pä ersättningen eller arfwodet, är förenlig med bade förrattninasmännens och jordägares bätnåd. 8:0 och 9:0.
Twanne memorial, af d. 18 Julii, frän betril pasievolance frägans beredande nedsatte särskilta Utskott, rörande twänne genom Constitutions-vkffottct till ofwanberörde Utskott remitterade, af Friherre Stael von klollllain och Herr von kickstostt wakta frägor, ä hwilka Utskottet uppå anförde skäl anfelt sig ej kunna tillstyrka bifall.