Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den il April 1860.
Preste-Slåndct den 13 — — Borgare-Ståndet den 14 — — Bonde-Ståndet den 14 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse o/n anslående af hyresersåttning till Länsmännen i Frosta härads östra samt
Färs härads Norra och Södra distrikt i Malmöhus län, m. m. (Stats-Utsk:s Utlåtande N:o 82.) S. A. K. Af E. K. Maj:Is den 3 sistlidne Februari i nedan omförmälda hänseende till Rikets Ständer aflåtna nådiga Proposition balva Rikels Ständer inhemta!, alt sedan E. K. Maj.Is Befallningshafvande i Malmöhus län med underdånigt memorial den 21 November 1859 lill E. K. Maj:t insändt en af Länsmännen i Frosta härads östra samt
Färs härads norra och södra distrikler J.
Krook, M. E. Feuk och G.
Friberg gjord underdånig ansökning, att, emot afslående till Statsverket af dem anslagna obetydliga boplatser, gatehusen N:o 12 Norrton om 3 kappland inrösningsjord i Lyby socken af Frosta härad.
N:o 25 Frenninge om 4t|- kappland åker i Frenninge socken af Färs härad samt N:o 31 Ramsåsa 1 kappland hustomt i Ramsåsa socken af sistnämnde härad, komma i åtnjutande af den hyres-ersättning, 150 R.dr R:mt årligen, hvilken vid scdnaste riksdag beviljades sådane Länsmän, som ej hade sig boställen anslagna: samt E. K. Maj:ts Befallningshafvande, på anförda skäl, denna underdåniga ansökning förordat; sä hafva, jemte förmälan alt hvartdera af berörde gatuhus, de der icke voro så bebygde alt deras innehafvare der kunde hafva hostad, fått sig påförd en Kronan behållen ränta af 38 öre, hvilken icke blifvit uti de före år 1858 gällande stater anmärkt, men i det årets stat, ulan omnämnande af någon gatuhusens afkastning, in beräknad uti deri för hvardera länsmannen utförda lön af 700 R:dr R:mt, Kammar - Expeditions-Utskottets Förslag till anderd.
Skrifvelse J\:o 54.
99 kollegium och Slals-konloret i in ford rädt underdånigt utlåtande anfört, alt, enär Rikets Ständer i underdånig skrifvelse den 6 Februari 1858 medgifvit, det innehalVarne af sex i samina skrifvelse uppräknade särdeles svaga länsmansboställs-lägenheter finge, derest dessa till Kronan alstodos, komma i åtnjutande af sådan hyres-ersältning, som den, hvarom nu är fråga, och E. K. Majit i nådig Proposition den 27 Oktober sistlidet år föreslagit att sistberörda, numera afträdda lägenheter, såsom allt för obetydliga alt bibehållas för Statens räkning, måtte få försäljas, funno, vid sådant förhållande, hvilket egde full tillämplighet å nu förevarande tre länsmanstjenster, Kammar-kollegium och Stats-konloret sig höra i underdånighet tillstyrka, att för hvardera af sökanderne måtte, pä de af dem erbjudna vilkor, anslås i hushyres-ersättning 150 R:dr R.int jemte ett belopp, motsvarande ofvannämnda i deras löner inberäknade ränta af 38 öre, hvilken derefter blefve Kronan behållen, äfvensom att gatuhusen Norrton, Frenninge och Ramsåsa måtte försäljas.
I enlighet med hvad sålunda blifvit i underdånighet hemstäldt, har E. K.
Majit nu behagat föreslå Rikets Ständer, dels att, emot det omförmälda bostadslägenheter, jemte tillhörande räntor, 38 öre för hvardera, till Statsverket aflräddes, för deras innehafvare finge å stal uppföras ej mindre hjres-ersätlning lill enahanda belopp, eller 150 R:dr Runt, som för andra, med boställen icke försedda länsmän, än äfven en lönefyllnad, motsvarande berörde räntor, dels ock att lägenheterna, såsom allt för obetydliga alt bibehållas för Kronans räkning, malle få försäljas; och hafva Rikets Ständer funnit skäligt alt till denna E. K.
Maj:ts nådiga framställning lemna bifall.
Hvilket beslut Rikets Ständer skolat, till svar i ämnet, härhos underdånigst anmäla; framhärdande Rikets Ständer med djupaste vördnad etc.
Stockholm den 14 April 1860. 100 Expedilions-UIskottels Förslag till //nilert/.
Skrifvelse N:o 55.
IV o 55.
Uppläst oell godkänd! hos Ridd. och Adeln den il April 1860.
1’reslc-Slåndet den 15 -— — Borgare-Slåndet den 14 — — Bonde-Slåndcl den 14 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af Kongl. Maf.ts nådiga Proposition om ett stycke marks öfverlåtande från Eskilstuna kung s-ladugård till Th.
(Stats-Utskottels Utlåtande N:o 83.) S. A. K. Jemte nådig Proposition af den 27 nästlidne Januari har E. K. Majit till Rikets Ständer öfverlemna! en af egaren utaf Eskilstuna mekaniska verkstad, Direktören Theofron Munktell, till E. K.
Majit ingifven skrift, deruti han i underdånighet anfört, atl det slycke mark af 3 tunnlands 27 kapplands vidd, sorn från del s. k.
Norrhagsgärdet under Eskilstuna kungs-ladugård med Rikets Ständers vid sistförflutna riksdag lemnade bifall, för alltid, emot årlig afgäld, upplåtits åt Munktell och hans rätts innehafvare, numera vore använd ej blott till utvidgande af hans mekaniska verkstad och anläggning af hamn-brygga, ulan ock, så långt utrymmet medgifvit, till plats lör arbetarebostäder, men alt dessa, tillsammans med de förut varande, endast kunde rymma ett jemförelsevis ringa antal af den stora personal, som vid verkstaden sysselsattes och årligen ökades.
I anseende hvartill och dä den inom manufaktur-staden länge öfverklagade brist på dylika bostäder gjorde nödvändigt att för arbetare vid verkstaden uppföra flera boningshus med uthus, dertill tjenliga tomter saknades å den till Eskilstuna fristad år 1829 upplåtna jord, Direktören Munktell anhållit, att en ytterligare jordrymd af 1 tunnland 19 kappland, hufvudsakligen bestående af bergig och stenig betesmark, till hvars afträdande kungs-ladugårdens arrendator lemnat samtycke, mätte från of - Expeditions-U/.ilodels Förslag till anderd.
Skrifvelse N:o 56.
101 van omförmäld» Norrhagsgärde å kungs-ladugårdens egor få afsöndras oell ål Munktell, till byggnads-lomt lior arbetare-bostäder vid bans mekaniska verkstad, emot algald oell för alltid, upplåtas; varande i anledning af denna ansökning, hvilken såväl Kammar-kollegium, som Landshöfdinge-embetet i länet samt Kronofogden och Häradsskrifvaren i orten, tillstyrkt, afE. K. Majit i nåder föreslaget, ali afNorrhags-gärdet å Eskilstuna kungs-ladugårds egor en jordrymd af 1 tunnland 19 kappland, å en al Kommissions-landtmälaren A. J. Hörnström år 1859 upprättad karta upptagen inom bokstäfverna A. B.
F. och G., måtte för alltid fät till byggnadstomt för arbetarebostäder vid ofvannämnde mekaniska verkstad, afsöndras, eiri o t utgörande till Kronan al årlig afgäld, i öfverensstämmelse med föreskriften i 2 Kap. 4 § af Kongl. Förordningen den 19 December 1827.
Rikets Ständer, som tagit detta ärende i öfvervägande, hafva dervid funnit skäligt att till ifrågavarande nådiga framställning lemna bifall; hvilket Rikets
Ständer få härmedelst i underdånighet anmäla och framhärda etc.
H[:o 5«.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 21 April lafin.
Presle-Ståndet den 21 -— — Borgare-Ståndet den 21 — — Bonde-Ståndet den 25 — — Rikets Stunders underdåniga Skrifvelse, angående förändrade föreskrifter om förvaltningen och utlåningen af Statslånefondens medel.
(Banko-Utskottets Utlåtande N:o 18.) S. A. K.
Sedan, med anledning af E. K.
Majds den 17 November sistlidet år till Rikets Ständer aflåtna nådiga Proposition om anskaffande af medel för fortsättning af Statens jernvägsbyggnader, Rikets Ständer, såsom i underdånighet blifvit särskildt anmäldt, beslutit, bland annat. 102 Exp e ditio n s-Lils kotte Is Förslag lill underd.
Skrifvelse N:o 56. alt till Stålens jernvägsbvggnaders fortsättande under åren 1860—1863, må, emot Svenska å utländskt mynt utfärdade stats-obligationer, upplånas en summa, motsvarande 25,000,000 Riksdaler Riksmynt, med tillägg af de med upplåningens verkställighet förenade kostnader : att af de medel, som utom Riket varda emot nyssberörde statsobligationer upplånade, ett belopp, motsvarande den återstående ännu obetalda delen, eller 9,000,000 R:dr, utaf det till underlättande af penninge-ställningen och rörelsen inom landet vid sednasle riksdag beslutade och i början af år 1858 i Hamburg för Svenska Statens räkning upptagna lån å 12,000,000 Riksdaler, må användas till omförmälda återstående lånesummas liqviderande ä de, enligt alslutadt kontrakt, derför bestämda tider; att, i stället för de sålunda till sistnämnda statslåns återbetalning anslagna medel, ett deremot svarande belopp af den s. k. statslåne-fondens behållningar och inbetalningarne å samma fonds fordringar må anvisas såsom tillgång för bedrifvande af Statens jernvägsarbeten; samt att räntevinsten å statslånelonden, sedan den utländska skuld, som motsvarar densamma, blifvit liqviderad, kommer att tillfalla Riksgälds-kontoret, hvaremot också möjligen härå uppkommande förluster, i öfverensstämmelse med hvad i detta hänseende redan är bestämdt, skola ersättas af samma Verk, så att någon minskning i det belopp, som för jernvägsarbetena derifrån påräknas, icke kommer att ega rum; så hafva Rikets Ständer jemväl tagit i öfvervägande hvad högslberörda nådiga Proposition innehåller rörande förvaltningen och utlåningen af statslåne-fondens medel, dervid Rikets Ständer funnit återbetalningen af ofvan omförmälda 9,000,000 Riksdaler, hvilken, enligt den nådiga Propositionen, skulle, i mån af behof och öfriga omständigheter, fördelas på åren 1860—1863, lämpligen böra verkställas under åren 1860, 1861 och 1862 med en tredjedel eller 3,000,000 Riksdaler årligen; och hafva Rikets Ständer, med hufvudsakligt bibehållande af hvad för öfrigt finnes i Ranko-reglementets 30 § stadgadt och med tillägg af en särskild föreskrift, angående revision af slatslånelondens förvaltning vid de särskilda Diskontverken, beslulit: l:o) att förvaltningen af slats-lånelondens medel kommer ali fortfarande besörjas af Rikets Ständers Bank, i hvars räkenskaper denna fond, såsom hittills, bör särskildt upptagas och redovisas; 2:o) att ifrågavarande medel må, efter sig företeende omständigheter och behof, af Banko-fullmägtige fördelas mellan Bankens olika lånedistrikter till utlåning genom de särskilda Diskontverken : 3:o) att vid denna utlåning må,
intill 1860 års slut, erläggas ränta och provision i enlighet med hvad som i 30 § 2 mom. af 1858 års Banko-reglemente finnes stadgadt, hvaremot, från och med 1861 års början, berörde provision kommer att upphöra och för försträckningar från stats-lånefonden att beräknas sex procent ränta, som i förskott afdrages; 4:o) alt utlåningen i öfrigt må, under Banko-fullmägtiges tillsyn och kontroll samt enligt af dem meddelade föreskrifter, af vederbörande
Diskont-direktioner verkställas utan hinder af de bestämmelser, som äro gällande för andra delar af Bankens lånerörelse, likväl med iakttagande deraf, att lån företrädesvis lemnäs mot säkerheter, som antingen grunda sig på inteckning i fast egendom eller utgöras af förskrifningar, utfärdade af föreningar med solidarisk eller på annat tillförlitligt sätt garanterad gemensam ansvarighet, eller ock bestå af sådana, i säkert förvar nedsatta varor, som antingen äro inom landet producerade, dock med undantag af spirituösa drycker, eller utgöra råämnen för den inhemska varuförädlingen, äfvensom sallupplag; Expeditions-U Iskoticls Förslag lill anderd.
Skrifvelse ISi\o 57.
103 5:o) alt Banko-lullmägtige berättigas anvisa de arfvoden och öfriga förvaltnings* ulgifler, som i följd af ifrågavarande ulläningsrörelse blifva af nöden ; 6:0) all de stals-lånefonden tillhörande medel till nu återstående belopp af 9,000,000 11:dr, i den ordning, sorn af Banko-fullmäglige närmare bestämmes, skola indragas, för att till Riksgälds-kontoret levereras med 3,000,000 R:dr vid början af Juni månad 1860 samt med en lika summa under hvartdera året 1861 och 1862 sålunda, alt 750,000 R:dr, allt Riksmynt, under sistnämnde två år lill Riksgälds-kontoret aflemnas vid slutet af hvar tredje månad; dock med rättighet för Banko-fullmägtige att kunna med Fullmägtige i Riksgälds-kontoret öfverenskomma 0111 de för hvarje år bestämda inbetalningarnes verkställande äfven å andra än lörenämnda terminer, ifall sådant skulle linnas vara för båda Verken mera fördelaktigt; allt emellertid under förutsättning deraf, ali Riksgälds-kontoret på de i kontraktet föreskrilna lörfallolider tillhandahåller Banko-fullmägtige nödig valuta för fullgörande af de utländska liqviderna, hvilka, enligt E. K. Maj:ts nådiga Bref den 9 Februari 1858, skola af sistbemälde Fullmägtige besörjas; och 7:o) att stals-lånefondens räkenskaper och förvaltning vid de särskilda
Diskontverken skola granskas af samma Revisorer, sorn årligen utses till granskning af den vanliga diskont-utlåningen.
NT:o 57.
Uppläst och godkändl hos Ridd. och Adelil den 28 April 18G0.
Preslc-Ståndel den 28 — — Borgare-Ståndet den 28 — — Bonde-Ståndet deri 28 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, angående anslag till förberedande arbeten ä Statens jernvägsbyggnader.
(Stats-Ulsk.s Utlåtande N:o 86.) S. A. K. 1 anledning af E. K.
Maj:ts, uti dess nådiga Proposition till Rikets Ständer af den 17 November nästlidet år, angående Statens jernvägsbyggnader, gjorda lill - 104 Expeditions- Vtsk otte ts Förslag till anderd.
Skrifvelse N:o 58. kännagifvande, det Chefen för dessa byggnader tili underdånigt memorial af den 12 i ofvanberörde månad hos E. K.
Majit anmält behofvet alt, för vidtagande af förberedande åtgärder i och för de jernvägsarbeten, som kunde komma att af Rikets nu församlade Ständer beslutas, redan under innevarande års första qvartal, derest Rikets Ständers beslut i ämnet hunne så tidigt fattas, ega tillgång till en summa af 600,000 R:dr Runt, hafva Rikets Ständer, i afräkning å det anslag, som för innevarande år varder för vestra stambanan beviljad!, funnit godt anvisa nyssnämnde belopp ali, för omförmälda ändamål, till E. K. Majlis disposition från Riksgälds-konloret utgå; hvilket Rikets Ständer härmed få i underdånighet anmäla, och framhärda etc.
Ifco 58.
Uppläst och godkändi hos Ridd. och Adeln den SS April 1860.
Preste-Slåndet den 28 — — Borgare-Ståndet deri 28 — — Bonde-Ståndet den 28 — — Rikets Stånders underdåniga Skrifvelse om upphäfvande af den enskilda skådespelare och konstidkare m. fl. ålagda skyldighet att för sina representationer erlägga af gifter till Kongl. Theaterns och Hofkapellets pensionskassor.
(Allm. Besv.- och Ekon.-Utskottets Betänkande N:o 49.) S. A. K. Rikets Ständers uppmärksamhet har blifvit fästad på det betungande och obilliga af den beskattning, som kringresande skådespelare-trupper, taskspelare, lindansare, förevisare af vaxkabinetter, djurdans, skuggspel m. fl. dylika konster äro, genom Kongl. Bref af den 14 Maj 1/89, den 5 Mars 180/ och den 30 Juli 1831, underkastade, och som numera ingår till pensionskassorna vid E. K.
Majlis Theater och Hofkapell.
Och Expedilions-Utskoltets Förslag till underd.
Skrifvelse N:o 59. 105 Och som ifrågavarande enskilde skådespelare och förevisare af konster äro, i likhet med utöfvare af andra näringar och yrken, enligt gällande Bevillnings-förordning, underkastade skatt lill Staten samt dessutom erlägga viss afgift för hvarje representation, anse Rikets Ständer ej vara med billighet och rättvisa öfverensstämmande, att desse skådespels- och konst-idkare betungas ytterligare med afgifter till pensionskassor för andra konstnärer, och i hvilka kassor de sjelive icke ega del.
Rikets Ständer få derföre i underdånighet anhålla, det de Kongl.
Brefven al den 14 Maj 1789, den 5 Mars 1807 och den 30 Juli 1831 måtte i nåder varda till all kraft och verkan upphäfda.
Slockholm den 28 April 1860.
Uppläst och godkändt hos Ridd. och Adeln den 28 April 1860.
Presle-Ståndct den 28 — — Borgare-Sländct den 28 — — Bonde-Ståndet den 28 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse om anslående af ett mantal Låstad Jägaregården jemte TV mantal Grönetomt till boställe åt Kronofogden i Södra Wadsbo fögderi af Skaraborgs län. (Stats-Utsk:s Utlåtande N:o 23.) S. A. K.
Uti en den 27 Oktober sistlidet år aflåten nådig Proposition har E. K.
Majit täckts meddela Rikets Ständer hurusom E. K. Maj:ts Befallningshafvande i Skaraborgs län i skrifvelse den 10:de Juni 1857 underdånigst anfört, att, då anlaget blifvit, det Bill. till R.
Prat. 1859 & 1860. 10 Sami. 1 Afd. 14 10G Expeditions-l]tskottets Förslag till underd, Skrijvehe N:o 59.
Kronofogdarne, så vidt möjligt vore, borde vara försedde med boställen, E. K. Maj:(s Befallningshafvande anset! sig pligtig att tillse huruvida tjenligt boställe kunde beredas för Kronofogden i det nybildade södra Wadsbo fögderi och dervid funnit en för sådant behof passande lägenhet vara all tillgå uti del till Statsverket indragna f. d.
Ilofsmedsboslället vid Westgöthe regemente Låstad Jägaregården, 1 mantal i Låstad socken, beläget invid allmänna landsvägen emellan städerna Mariestad och Skara, på två mils afstånd från förstnämnde stad, hvilket boställe nu vore, mot en afgäld af nio tunnor spanmål ärligen, utarrenderadt på obestämd tid och således kunde, efter det nuvarande arrendatorn åtnjutit laga fardag, blifva för omlörmälda ändamål användbart; hemställande, med afseende härå, E. K. Maj:ts Befallningshafvande, att förenämnda hemman mätte anvisas lill boställe åt förrbemälde Kronofogde; och sedan Kammarkollegium samt Slats-kontoret, uti häröfver afgilvet underdånigt yttrande, tillstyrkt bifall till ifrågavarande hemställan, i hvilket yttrande Krigs-koliegium jemväl instämt, har, med anledning af hvad sålunda förekommit, E. K.
Maj:t nådigst föreslagit Rikets Ständer att till boställe åt Kronofogden i Södra Wadsbo fögderi malte anslås ofvannämnda hemman ett mantal Låstad Jägaregården, jemte dermed förenade mantal Grönetomt, emot indragning af den till bemälde Kronofogde nu utgående byresersättning samt afdrag från hans kontanta lön af det belopp, som motsvarade ställets afkastning, bestämd efter de grunder, hvilka för uppskattning af landtstatens boställen nu vore eller framdeles kunde varda stadgade.
Rikets Ständer, som tagit kännedom af de till delta ärende hörande handlingar, hafva ej funnit skäl alt bifalla hvad E. K. Maj:t i förevarande hänseende täckts föreslå: hvilket Rikets Ständer, till svar i ämnet, härmed få i underdånighet anmäla.
Stockholm den 28 April 18G0.
Expedilions-Utskottels Förslag till underd.
Skrifvelse N.-o 60. 107 *:0 60.
Uppläst och goilkändt hos Ridd. och Adeln den 28 April 1860.
Prestc-Ståridet den 28 — — Borgare-Ståndet den 28 — — Bonde-Ståndet den 28 — — Rikets Sländers underdåniga Skrifvelse, i fråga om ändring utaf den för Westerbottens och Norrbottens län gällande skattläggning smethod.
(Stats-Utskottels Utlåtande N:o 87.) S. A. K.
Enär den för Westerbottens och Norrbottens län gällande skatlläggningsmethod af den 23 Augusti 1773 uti 12 § föreskrefve, att när ett hemman eger 8 tunnlands utsäde samt 50 ä 60 parmar eller vinterlass hö jemte mulbete, skog och fiskvatten till husbehof, detsamma skall anses för ett mantal, med beräkning af 20 daler silfverman t på mantalet och i förhållandet derefter, om ”räntan stiger högre eller mindre”; men, genom tillämpningen af detta stadgande, nyhemman inom dessa båda nordligaste län iinge vidkännas en hård beskattning, hade Rikets sednast församlade Ständer, i anledning af ett hos dem väckt förslag att, med ändring af berörde §, egorna och förmånerna för ett helt mantal måtte få tili 60 ä 80 daler silfvermynt beräknas, uti underdånig skrifvelse den 4 November 1857 anhållit, det E. K.
Majit täcktes i nåder föranstalta om behörig undersökning i omlörmäida ämne samt, om dervid skulle befinnas, att egorna och förmånerna för ett helt mantal inom nyssberörda båda län borde, med afseende på de för dessa län egendomliga förhållanden och vid jemförelse med skattläggningsmelhoderna för andra län, upplagas högre än 1773 års skaltläggningsmethod, nu bestämmer, meddela Rikets Ständer nådigt förslag till den förändring i nämnda method, som kunde finnas erforderlig.
1 anledning häraf och sedan Kammarkollegium uti infordradt underdånigt utlåtande den 28 Oktober 1859, med bifogande af 108 Expeditions-Utskottels Första" lill underd.
Skrifvelse N:o 60. såväl från E. K. Maj:ts Befallningshafvande i Westerbottens och Norrbottens län, som ock från vederbörande Kronofogdar och Häradsskrifvare samt Styresmännen för afvittringsverket inom de nämnda länen afgifne underdåniga yttranden, afstyrkt nådigt bifall till ofvannämnda förslag, helst den ifrågasatta förändringen skulle rubba de skattläggningsgrunder, hvilka ej mindre uti dessa än flere andra län varit från äldre tider antagne och fastställde, hvaremot och enär E. K. Maj:ts Befallningshafvande i Norrbottens län upplyst, att de flesta hemman inom detta län grundade sitt höbord på 3:dje klassens äng eller s. k. myrängar, hvilka i allmänhet ej kunde afbergas oftare än hvartannat år, samt då tillika kändt vore, hvad äfven E. K. Maj:ls Befallningshafvande i Westerbottens län vitsordat, att, i anseende till den utaf klimatet vållade nödvändigheten att under en längre tid af året föda kreaturen inom hus, en större qvantitet foder än i de Hesta andra orter af riket vore inom begge nyssnämnde län behöflig för kreaturens underhåll, af hvilket allt följde alt, emedan åkerjorden inom dessa län tillika vore af svag beskaffenhet och erfordrade stark gödning, en större höafkaslning utgjorde del hufvudsakliga vilkoret för hemmanens bestånd, Kollegium, på grund af dessa förhållanden, i underdånighet tillstyrkt den ändring i 4 § af 1773 års skattiäggningsmethod, att värdet å en parm hö inåtle beräknas: i första klassen (ill 6 öre, i andra klassen till 5 öre och i tredje klassen till 3 öre, genom hvilken förändring höafkastningen för ett hemman hädanefter kunde höjas utan att någon väsendtlig olikhet i beskattningen uppkomme emellan gamla och nya hemman; så har E. K. Maj:t uti nådig Proposition al den 26 nästlidne Januari gifvit Rikets Ständer tillkänna, det E. K. Maj:t, med fästadt afseende på hvad Kammar-Kollegium sålunda anfört, funnit någon annan ändring uti den för Westerbottens och Norrbottens län gällande skattiäggningsmethod icke böra, med anledning af Rikets Ständers i detta ämne gjorda framställning, ega rum, än att det uti 4 § af berörde method upptagna värde å en parm hö måtte beräknas: i första klassen till 6 öre i stället för 8, i andra klassen till 5 öre i stället för 6, och i tredje klassen till 3 öre i stället för 5 öre silfvermynt; hvilken ändring uti ofvannämnde författning nu blifvit till Rikets Ständers samtycke af E. K. Maj:t i nåder föreslagen.
Vid öfvervägande af detta ärende hafva Rikets Ständer, med hänsigt till hvad i detsamma förekommit, funnit skäligt bifalla hvad E. K.
Majit i ofvanberörde hänseende behagat föreslå.
Hvilket Rikets Ständer skolat till svar i ämnet underdånigst meddela: framhärdande Rikets Ständer etc.
Expedilions-Utskottets Förslag lill anderd.
Skrifvelse N:o 61. 109 tf:o 61.
Uppläst och godkändt hos Kidd. och Adeln den 28 April 1860.
Preste-Slåndet den 28 — — Borgare-Ståndet den 28 — — Bonde-Ståndet den 28 — — Rikets Ständers Förordnanden för Rihs-Antigvarien och Riddaren af Kongl.
Maj:ts Nordstjerne-Orden Bror Emil Hildebrand; Professoren och Riddaren af Kongl. Majds Nordstjerne-Orden Lars Magnus Enberg; Riks-Arhivarien och Kommendören af Kongl. Majds Nordstjerneorden Johan Jacob Nordström; Kongl. Bibliothekarien och Riddaren af Kongl. Majds Nordstjerneorden Johan Erik Rydgvist; Assessor en i Kongl.
Majds och Rikets Svea Jlof-rätt Friherre G ari Gustaf Carlsson Beijonhufvud; samt Prof essoren och Riddaren af Kongl. Nordstjerne-Orden Nils Hagvin Selander; att vara Ledamöter i Kommittéen för Tryckfrihetens värd. S. A. K. Wi efterskrifne Sveriges Rikets Ständer etc. etc. etc., gore veterligt, alt, sedan, enligt § 108 Regerings-Formen oell § 65 Riksdags-Ordningen, Wi genom utsedde Elektorer valt de män, som, jemte Wår Justilie-Ombudsman, böra vårda Tryckfriheten, och dertill i laglig ordning blifvit kallad N. N., vilje Wi, i kraft häraf, hafva förordnat honom N. N. alt vara ledamot i Kommidéen för Tryckfrihetens vård; och eger han att, i utöfningen af denna befattning, ställa sig Tryckfrihets-Förordningen samt Rikets öfriga Grundlagar till efterrättelse och för öfrigt noga iakttaga, hvad i öfverensstämmelse dermed befrämjar allmän upplysning, under bevarande af allmänt lugn.
Till yttermera visso hafva Wi detta Förordnande underskrifvit och med Wära Insegel bekräftat.
Slockholm den 28 April 1860. 110 Expeditions- Utskollels Förslag lill underd.
Skrifvelse N:o 62.
\:o 62.
Uppläst och godkändt hos Kidd. och Adeln den 9 Maj 1860.
Presle-Ståndet den 9 — — Borgare-Ståndet den 14 — — Bonde-Ståndet den 12 — — Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse, i anledning af motion om förändring i uppbär ds suttet af indelta räntor, anslagna till militäre tjenstemän.