Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Da emellertid den sistan förda inkomstkällan numera vore lii! största delen medtagen, och dessutom de' i Mynt kabinettet ännu befintliga dupletter kunde med större fördel för samlingarne användas till myntbyten, samt anslaget till resekostnader m. m. under sednaste åren icke lemual något för samlingarne användbar! öfverskott, ansåg Akademien annan utväg icke återstå, om samlingarne fortfarande skulle kunna ökas elter samma måttstock, som hittills, än alt ett förhöj dt anslag till del nu begärda belopp ställdes till Akademiens disposition.
Med anledning af hvad sålunda blifvit upplyst, anser sig
Utskottet ega skäl tillstyrka den af Kongl.
Muj:t äskade tillökning af 2,000 R:dr R:ml i anslaget för ökande af Akademiens samlingar. 57:o Vidare och då, lill följd af den stora tillvext, sorn statens i Akademiens vård anförtrodda samlingar numera vunnit, en ökad personal erfordrades för deras ordnande och värd, har Kongl.
Maj:l föreslagit, att ett belopp af 3,050 R:dr R:ml må å stat uppföras, för all, uppå Akademiens lörslag, af Kongl. Maj:t disponeras med 2,500 R:dr till biträden åt Riks-autiqvarien vid samliugarnes vårdande och ined 550 R:dr till vaklbetjening.
I detta ämne innehåller Akademiens ofvanberörde skrifvelse, att invenlarii-nummern, som år 1803, vid samlingarnes öfverlemnande tili Riks-anliqvarieu Hallenberg, uppgick till 374, och år 1837, dä de af nuvarande värdare öfvertogos, till 755, hade vid 1855 års slut vext till 2,207, hvilken sednare inventarii-nummer dock icke på långt när lemnade fullständigt begrepp om samliugarnes verkliga tillvext, enär hvarje särskildt fynd, likasom hvarje större inköp, ofta innehållande flera hundra föremål, endast erhölte eli nummer i inventarium; såsom exempel hvarpå anfördes, alt 7 större privat-samiingar, sorn elter museets flyttning år 1845 blifvit inköpta, ensamt innehöllo 6,901 nummer.
För biträde åt dessa samlingars värdare och Akademiens Sekreterare funnes för närvarande anställd en Amanuens, med en lön af 500 R:dr banko.
För en dylik lön kunde
Akademien icke numera påräkna att erhålla ett dugligt biträde, som borde ega studier af vidsträcktare omfång, än de, som berättigade lili motsvarande
Ij ens te.g ra der inom Kongl. Maj:ts Kansli och öfriga civila embetsverk.
Genom samlingarnas stora tillvext och deras offentliga förevisande hade dessutom arbetet så betydligt ökats, att deras vårdare behöfde biträde af icke blott en, ulan flere personer, som deråt odeladt egnade sin lid.
Akademien borde äfven sältas i tillfälle att uppsöka och bilda yngre vetenskapsmän, med anlag för de special-studier, sorn erfordrades på det, vid inträffande ledighet, tjenlig» personer mätte linnas, som kunde öfvertaga värden af samlingarne.
För dessa ändamål hade Akademien begärt eli årligt anslag af 2,500 R:dr, att af Akademien kunna disponeras ät biträdande personer, till en början ulan fast anställning, till dess Akademien lyckades finna Ijenliga ämnen, hvilka kunde hos Kongl. Maj:! föreslås lil! ordinarie tjenstemän, med reservation af någon mindre del af anslaget, alt ytterligare användas till uppmuntran åt extr* arbetare.
Akademiens vaktmästare hade å stal en lönendast af 100 R:dr banko, hvartill komme en löneförbättring af 33 R:dr 16 samma mynt, som Akademien lemnade af egna medel.
Sedan Stats-Utskottets Utlåtande l\r:o 448. 81 Sertan museum numera en dag i hvarje vecka hålles för allmänheten tillgänglig!, harte vaktmästaren äfven lätt ökad tjenslgöringsskyldigiiel, sorn icke var afscdd, när ofvannämnrte lön bestämdes.
Akademien hade derföre till lön för en vaktmästare och ett behölligt biträde, föreslagit 550 R:dr R:mt.
Vid de af Akademien upplyste förhållanden anser Utskottet behofvet af löneförhöjningarne icke kunna förnekas; men dä frän det af Kongl. Majit äskade belopp af 3,050 R:rtr R:mt bör alga dels 750 R:dr lön till nuvarande Amanuens, dels ock J 50 R:dr lön till vaktmästaren, hvilka löner redan äro på stat. uppförda, anser sig Utskottet endast böra på del sätt tillstyrka bifall lill Kongl. Majits proposition, att återstående beloppet 2,150 R-.dr R:mt ina ä stat ytterligare uppföras.
A k a de ///1 en J ii r d e fr i a ko n s t. c r n a. 58:» Sedan Akademiens styrelse uti underdånig skrifvelse den 23 Februari 1850 fastat Kongl. Majlis
Nådiga uppmärksamhet derpå, att, de löner och arfvode», som genom fastställd stat al den 15 Juni 1841 finnas anslagna för Ijenstemanna- och lärare-personalen vid bemälde Akademi, voro i allmänhet otillräckliga, och de med Akademiens läroanstalter förknippade materiela bchofven kostsammare att uppfvlla; alt Akademiens undervisningsanstalter, synnerligen med hänsigt lill bildande af skicklige målare, mäste utvidgas om
Akademien skulle kunna motsvara sitt ändamål och i någon om an ringa mån följa den utveckling af konstbildningsverksamheten, sorn i andra länder egde rum; samt slutligen att. dess samlingar i vidsträcktare mån än hittills borde förökas, äfvensom renoveras till den del deraf, om begagnades för tekningsundervisningen, har Kongl. Majit, med öfverlemnande af ett utaf Akademien tillika uppgjordt förslag till nv stat, deruti lönetillökningar, anslag lill emerililöner och arfvode upptagits till Ridr Runt 5,225; anslaget lill belöningstipendier och medaljer till ,, ,, 225 och anslaget till betjening och expenser, jemte 1,100 R:dr lill samlingar nes förökande, lill ,, „ 2,350 Hulr R:mt 7,800, hvarifrån likväl borde afdragas nu på stat uppförd! arfvode för en ornamenls-bildhuggare som Akademien föreslagit till indragning ......
,, 300: så att ett belopp af R:dr R:mt 7,500: såsom tillökning i Akademiens anslagssumma erfordrades, i berörde hänseende gjort framställning, alt Akademiens stat måtte med nyssnämnde summa 7,500 R:dr R:ml förhöjas.
Oe af Akademien uppgifna behof måste så mycket hellre erkännas vara giltiga, som, efter hvad upplyst blifvit, Akademien redan mäst med arfvoden af sina enskilda medel vedergälla den ökade tjenstgöring, som fordrats af vissa bland lärare-personalen och vaklbetjeningen, samt beläcka den brist, som å del nuvarande statsanslaget uppstått för fyllande af de materiela behofven.
Akademiens inkomster, hvilka, sedan mer än 53.000
R:dr banko af hennes kapital blifvit, jemte de af Staten för samma ändamål auslagne 30,000 R:dr nämnde mynt, använde på Akademiegendomens om- och tillbyggnad, numera uppgå till endast 2,200 Riksdaler banko årligen, hafva också till en icke obetydlig del medtagits af dessa utgifter och icke lomnat eljest påräknad tillgång lill åtskilliga för fastighetens försättande i fullständigt skick ännu återstående åtgärder.
Och då angeläget är alt.
Akademien, af brist pä medel, icke hindras i utöfningen af sin bildande och förädlande verksamhet, får Utskottet tillstyrka, Bih. till B.
Brot. 4856 & 4851. i Sami 1 Afl. 3 Band. 2.
Haft. 11 82 Stats-Utskottets Utlåtande N:o -14 8. ali Akademiens stat må ökas med del af Kongl. Maj:! föreslagna belopp af 7,500 Kalr K:n:t. 59:o.
För instundande slalsreglerings-period har Kongl. .Maj:t föreslagit atl, i likhet med hvad under nu gällande stats-reglering egt runi, matte anvisas ett belopp af 3,000 R:dr årligen eller för 3 år 9,000 R:dr R:mt till Kongl.
Majlis disposition, alt användas till inköp af Svenska, i fäderneslandet bosatta, konstnärers arbeten.
1 sammanhang härmed har Utskottet ansett sig böra behandla följande inom Ridderskapet och Adela samt Preste- och Borgare-stånden väckta och till Utskottet remitterade motioner, nemligen : af Friherre Sprengtporten och Biskop Fahlcrants, med hvilken sednare Doktor Guinw/ius och Prosten Söderberg instämt, hvilka, dä det med ofvanberörde anslag utsedda ändamål, att på en gång uppmuntra konsten och att åt fäderneslandet bevara de Yppersta skapelserna af dess idkares snillen, endast ofullständigt kunde uppnås med det af Kongl. Maj:t föreslagna belopp, isynnerhet om detsamma skulle tagas i anspråk för upprätthållandet inom fäderneslandet af de högre koiistgrenarne, hvilka för utförandet fordrade djupa studier, mycken skicklighet och erfarenhet, samt, hvad staty-hildhuggeriet angår, så stora kostnader, alt dess produkter icke kunde, ulan förlust för konstnären, afyttra* tili andra än höga priser, yrkat att, på satt Akademien begärt, en summa af 6,000 R:dr Banko årligen måtte varda å Riks-staten uppförd till inköp af utmärkte Svenske konstnärers arbeten, i ändamål så väl att uppställas i de allmänna samlingarne, som alt pryda kyrkor samt andra allmänna byggnader och samlingsrum: af Herr Montgomery, Gust., sorn föreslagit, att för Statens räkning mätte uppköpas några af våra inhemska mästares och konstsnillens utmärktasle arbeten, som af sakkunnige personer borde utväljas för att inrymmas i det under byggnad varande Riks-museum ; af Herr Sparre, Sigge, hvilken, under erinran, hurusom större delen af sednare tiders utmärktare inhemska konstverk, till följd af elen njugga uppmuntran inom landet, icke qvarstannade i konstnärens fädernesland, utan i stället funnit en tillfjygt i utländska museer och konst-samlingar, fästat Rikets Ständers uppmärksamhet på angelägenheten deraf, att behöflig tillgäng bereddes att för del snart färdiga Nalional-museum tillegna sig utmärktare konstverk af Svenska och Norska konstnärer; för hvilket ändamål motionären föreslagit atl för nästa siats-reglering måtte till Kongl. Maj:ts disposition ställas en summa af 10,000 R:dr Banko årligen; af Herr Gust.
Lallerstedt, som begärt att det af Kongl. Majit till inköp af inhemska målares och bildhuggares arbeten äskade anslag mätte förhöjas till 10.000 R:dr Runt årligen, vid hvilket inköp, som fortfarande kunde ske genom de Fria Konsternas Akademi, afseende icke borde lästas vid den omständigheten, huruvida konstnären vore bosatt inom eller utom riket, enär hufvudsakcn vore all de bästa Svenska arbeten köptes, och dessa ofta nog mäste sökas bos Svenska artister, sorn bosatt sig i utlandet, men derföre icke göra fosterlandet mindre heder: samt af Herr Björkman, J. F, som, då ett af de kraftigaste medlen till uppmuntran af skön konst i motionärens tanke vore, om konstnärens arbeten, då de voro utmärkta, erhölle afsättning, föreslagit, att en summa af minst 16,000 R:dr Banko eller 24,000 R:dr Runt mätte af Rikets Ständer anslås för nästa slatsreglerings-period alt, på sätt Kongl. Majit funne lämpligast, användas tili uppköp för Statens räkning af utmärkte Svenske konstnärers arbeten; i sammanhang med hvilka motioner Utskottet fått del af åtskilliga vid deras remitterande inom Stånden al gil na yttranden.
Redan uti underdånig skrifvelse den 18 Maj 1853 hade Akademien för de fria konsterna fästat Kongl. Maj:ts uppmärksamhet på det betänkliga förhållande, som aili - Sia Is - Utskottets Utlåtande N:o 168. 83 mera toge öfverhand, att yngre konstnärer och jemväl flere bland deni, som på Statens bekostnad utrikes fullbordat sina studier, icke mera återvände till fosterlandet, utan stannade utomlands, der de kunde finna sysselsättning.
Detta inträffade, till men för hemlandet, förnämligast med ulmärktare konstnärer och synnerligen med idkare af de högre konstgrenarne, på hvilka en konst-skola hufvudsakligen mäste vara stödd och förutan hvilka den aldrig kunde uppnå den fasthet och betydelse, som erfordrades lör att inlaga och värdigt fylla sin upphöjda plats bland nationens bildningsmedel.
Oaktadt således Sverige aldrig på en gäng bland sina söner räknat ett så stort antal utmärkta konstnärer, som för närvarande, vore dock den inora landet arbetande konslnärs-skolau. hvad historie-målare och bild-huggare beträffade, fåtalig, beslående till större delen af fört jente, men numera föråldrade konstnärer, eiler yngre konstidkare, sorn ännu beluune sig i de första sladierne af sin utbildning.
Sjelfva Akademiens verksamhet hade icke undgått att känna den skadliga inflytelsen häraf, då hon nödgats umbära biträdet af sina yngre förtjenstfullaste medlemmar oell saknade lämpliga ämnen tili professorer och lärare vid sitt undervisnings-verk.
Della missgynnande förhållande kunde endast hjelpas genom Statens mellankomst.
Konstnärerne behöfde, synnerligen i början af sin bana i hemmet och innan de hunnit der förvärfva sig namn och anseende, erhålla sysselsättning och dymedelst en betryggad ekonomisk ställning i samhället samt vinna säker afsättning för sådana konstalster af större monumental omfattning och upphöjdare art, som sällan finna afnämare bland enskilde samlare, och hvilka, så angelägna lör konstens framgång och blomstring de än voro, knappast förvärfvades af andra än monarker, stater elier större korporationer.
Hos ulmärktare inhemska, i fäderneslandet bosatte, konstnärer borde deriöre beställas konstalster, så väl lill uppställande i de allmänna samlingarne, som till prydnad i kyrkor, stadshus samt andra allmänna byggnader och församlingsrum, elter al menighelerna gjorda anmälanden och Kongl.
Majds pröfning.
För detta ändamål begärde Akademien ett ärligt anslag af 6,000 R-.dr Banko.
Ständer beviljade emellertid, i öfverensstämmelse med Kongl. Majds framställning, endast 2,000 U:dr nämnde mynt årligen.
Då detta belopp under tiden visat, sig otillräckligt, har Akademien nu, i underdånig skrifvelse den 8 .luli 1856, förnyat sin begäran om ett årligt anslag af 6,000 R:dr Banko.
Med ett sä ringa anslag sorn 2,000 Kalr kunde nemligen, efter hvad erfarenheten visat, antingen blott efter länga mellanskof, hvarunder anslaget sparades, ett eller annat konstarbete af högre art och större värde förvärfvas, eller ock, med alla större konstalsters uteslutande, flera mindre arbeten inköpas, som till lägre priser försåldes och hvilka icke alldeles saknade afnämare bland enskilde samlare.
Akademien, som lör det hittills disponibla beloppet sett sig nödsakad följa det sednare alternativet, ansåge inköp af statyer, utan de öfriga konst-grenarnes skada och förbiseende, sällan eller aldrig med detta anslag kunna ifrågasättas.
Den välgörande afsigten med hela denna anstalt kunde pä sådant sätt, endast ofullkomligt ernås, och den lyftning och uppmuntran af deri Svenska konsten, som dermed vore påräknad, endast till en del vinnas.
Utskottet delar de af Akademien och motionärerne uttryckta åsigter om nödvändigheten att i vidsträcktare mån än hittills understödja och uppmuntra de inhemska konstnärerne.
Den som skall verka något utmärkt, inom konstens verld, kan aldrig vinna den härtill nödiga utveckling inom riket, ulan mäste i fremmande länder, hvilka gynnas af en äldre och mångsidigare konst-bildning, ett mera allmänt ulveckladt sinne lör konstens skapelser och rikare tillgångar att tillfredsställa smaken derför, utbilda sina anlag.
De utmärktaste konstnärerne föredraga också gerna vistelsen å utrikesort. 84 Stats-Utskottets Utlåtande N:o lik. hvarest (le lättare vinna hade rykte och inkomster, framför fosterbygden, der ulsigterna i detta hänseende merändels äro mindre gynnande: och fäderneslandet går derigenom i mistning icke allenast af deras arbeten utan äfven af den betydande och kraftiga inverkan på den allmänna konstbildningen, som af konstnärernes personlighet, talanger och erfarenhet eljest kunnat påräknas.
Såvida det derföre skall blifva möjligt för våra rngre konslidkare att göra framsteg på konstens bana, och om vära bästa och förnämligaste konstnärer icke rskola tvingas att i fremmande länder söka sin utkomst, måste, e:digt Utskottets tanke, Staten kraftigare än hittills uppmuntra och understödja deni.
Detta kan visserligen ske på flera sätt; men om Staten, pä samma gång den genom inköp af konstnärens arbete, bereder honom medel till den för honom nödvändiga utveckling och gör ulsigterna för hans lifs bergning mindre mörka, älven sjelf derigenom förskaffar en värdefull tillökning i sina samlingar, synes i sjelfva verket tväune goda ändamål dermed kunna ernås, dervid Statens fördel ofta icke torde blifva den minsta.
Utskottet, sorn således anser sig ega full anledning tillstyrka, att det till inköp af Svenska konstnärers arbeten hittills beviljade anslag ökas, har likväl föreställt sig, att ändamålet med berörde statsbidrag bäst skulle kunna Irämjas om i förbindelse härmed någon åtgärd ledande till täflan mellan konstens idkare vidloges.
Utan alt i detta afseende vilja uppgifva något bestämdt förslag, har det dock synts Utskottet, som skulle sådant lämpligen kunna beredas dels derigenom att de arbeten, hvilka befinnas ega högsta konstvärde och al sådan anledning för Statens räkning inköpas, såsom bevis på största utmärkelse och belöning, uppställas i en derför särsk i dt bestämd afdelning i nalional-museum, dels på det sätt att sådana konstalster, hvilka, utan att ega detta höga värde, likväl anses lörljente all för Statens medel anskaffas, blifva använda till prydnader i kyrkor, embetsrum, skolor och andra offentliga samlingsrum.
Om derjemte förordnades, att hvarje sådant uppköp för Statens räkning skulle ombesörjas af dertill utsedde kommitlerade, bestående af ledamöter från fria konsternas akademi, konstnärer oell konstälskare, torde dylika anordningar i icke obetydlig man komma alt bidraga lill konstens uppmuntran och utveckling.
Pä grund af hvad sålunda blifvit an tordt, och dä Utskottet anser de medel, som Rikets Ständer för sagde ändamål nu komma att bevilja, böra ä ordinarie stal upptagas, hemställer Utskottet, att, i stället för det ä extra stat hittills beviljade ärliga anslag 3.000
R:dr, ä ordinarie
Riks-slalen ina uppföras ett belopp af 6.000 R:dr Riksmynt ärligen alt, stäldt till Kongl. Majds disposition, användas -till inköp af Svenska i fäderneslandet bosatta konstnärers arbeten. 00:o 1 sammanhang härmed får Utskottet upptaga den uti dess Utlåtande A:o iS, § 50, uppskjutna fråga, rörande anslaget för nämnda Akademi.
Rikets Ständers ar 1855 församlade revisorer hade nemligen, i afseende å den uti berörde anslag ingående, förslagsvis beräknade summa af 2,000 R:dr Hamb.-banko, efter 128 sk. kurs, anvisad till stipendier ät konstnärer för företagande af utrikes resor, förklarat, att, dä vid den stadga, myntvärdet vunnit, kursdifferensen icke kunde blifva af någon betydenhet, det syntes revisorerne lämpligare, om i blifvande Riks-stat nämnde summas förslagsegenskap borttoges och hela anslaget för Akademien i Svenskt mynt utfördes.
Dä förslags anslag, när sådant utan olägenhet kan ske, böra undvikas, instämmer Utskottet i revisorernes mening och föreslår, att ifrågavarande förslags-summa må, på sätt å den öfver Hufvudtileln upprättade tabell är iakttaget, med ett bestämdt belopp al 8.000 R:dr
Riksmynt i staten såsom reservations-anslag uppföras.
Stals- Utskottets Utlåtande N.-o iiS. 85 M u s i k a l i s k a A k a d c m i e n.
Giro För beredande al' förhöjning i anslaget ät musikaliska Akademien hafva motioner blifvit väckta lins Ridderskapet och Adeln af Friherre von Linsén, E. C., inom Preste-stäudet af Prosten Lagergren, med hvilken Biskop Annerstedt samt Prostarnc 8 fider bery, Schram och // åhlander sig förenat, och i Borgare-ståndet af Herr ('. J. Stolpe, med hvilken Herrar Ii. A. Ahngren neli Frits Björkman instämt.
L t i dessa motioner är hufvudsakligen anfördt, att, sedan Rikets sednast församlade Ständer med 5,000 R:dr ökat anslaget för nämnde Akademi, sä alt detsamma nu utgjorde 0,000 R:dr Banko, förslag lii! nya statuter jemte instruktion för Akademiens styrelse, embetsman och lärare, äfvensom nytt reglemente för detta undervisningsverk blifvit uppgjorde.
Enligt berörde förslag skulle Akademiens angelägenheter handha fras af en direktion, bestående af 12 inrikes ledamöter, jemte en inspektor, oell indelas i 2:ne afdelningar. i den lägre afdelningen skulle undervisning meddelas i harmoni, kanlors-sång samt orgel- och piano-spelning, hvaremot den högre afdelningen koinme att innefatta, utom förenämuda läroämnen, äfven läroklasser för elior- och solosäng, violin- och violoncelispelning, för bläsinstrumenters behandling, partitur-läsning, komposition, instrumentation samt musikens historia och estbelik.
1 bada afdeiningarne, der elever »f båda konen mottagas, borde sedermera dessa bildas för kyrkans eller skolans tjenst, för theatern, mililär-rnusiken, lill musik-lärare och högre konstnärer.
Åled de ökade li!lgångnrne hade visserligen Akademiens verksamhet lill någon del redan kunnat utvidgas, enär genom beviljade löneförhöjningar ät nuvarande G lärare med sammanlagdi 1,400 R:dr det blifvit möjligt, öka lektionstimmarnas antal frän 34 lill 84 i veckan, hvarjemte 1 klass i violoncell-spelning inrättats.
Alen mycket återstod ännu innan denna läroanstalt kunde bringas i del skick, sorn åsyftades med nämnde förslag, hvilket afsäg att utsträcka undervisningen till 135 timmar i hvarje vecka.
Härtill fordrades i (rämsta rummet anställande af A nya lärare, en i figural- och solosång, en för meddelande af undervisning i behandlingen af blåsinstrumenter, en i komposition, instrumentering och partiturläsning, samt en för musikens historia och esthetik, för hvilkas äflönande beräknats en ytterligare årlig utgift af 3,200 R:dr.
Da derjemte toges i betraktande, att Akademien, som hittills hyresfritt fält begagna lokal i Hertigliga palatset vid Gustaf Adolfs torg, derifrån nödgats afflytta och för ny lokal i ärlig livia utbetala 1,000 R:dr samt till inköp och underhäll al instrumenler, böcker och musikalier. lill prisbelöningar, nödige löneförbättringar ät sina tjenstemän och betjeningen samt för ved och lyshållning måste använda en icke obetvdlig del af sina tillgångar, visade sig klart, att ytterligare understöd för denna läroanstalt vöre af behofvet påkallad!; och hafva motionärerna, pä grund häraf och med bifogande al en för Akademien upprättad ny löningsstat, upptagande lärarne- antal till 10 och slutande pä en summa af 12,000 R:dr Banko, eller 18,000 R:dr Runt, begärt alt Rikets Ständer malle bevilja den i Akademiens anslag er forderliga tillökning, 9,000 R:dr, hvarigenom detsamma koinme att utgöra 18,000 R.-dr Riksmynt årligen
Delande den vid liera tillfällen uttalade, af Rikets Ständer jemväl gillade, åsigt, alt åtgärder böra vidtagas, hvaiigenom denna institution, hvilken har sig ombetrodt vården, utvecklingen och spridandet af tonkonsten inom fäderneslandet, må lyftas till dan ståndpunkt, att den, bättre än hittills, kan uppfylla sin bestämmelse, får Utskottet, då en fullständig och, som det vili synas, ändamålsenlig plan för Akademiens verksamhet 86 Slals-Utsholtcts Ullätande N:o 14-8. numera blifvit uppgjord, hvarigenom det kan blifva möjligt för der antagne elever alt inhemta grundliga insigter i tonkonstens så theoretiska sorn praktiska delar, tillstyrka, alt den af bemälde motionärer för befrämjande af undervisningen vid musikaliska Akademien begärda tillökning, 9,000 R:dr R-.mt ärligen, i Akademiens nuvarande anslagssumma må af Rikets Ständer beviljas.
Och anser sig Utskottet härigenom jemväl hafva besvarat Herr G. Lallerstedt!! uti dess vid flera till fällen omförmälda motion framställda yrkande, att, vid det ökade anslag, som denna Riksdag kunde komma att den musikaliska Akademien beviljas, det vilkor matie fästas, att Akademien, med bortläggande af alla akademiska attributer, skulle förändras till en skola, ställd under uppsigt af en direktör och försedd med tillräckligt antal lärare.
Naturhistoriska 11 i k smv. s aunt. 62:o
De til!
Naturhistoriska Riksmuseum för närvarande utgående årliga anslag till materielen, till inköp af sällsynta föremål samt till vetenskapligt biträde vid de naturhistoriska samllngarnes ordnande, utgörande för de tre zoologiska afdelningarne 2,250 R:dr, för botaniska afdelningen 450
R;dr och för den mineralogiska 600 R:dr årligen, eller tillsammans 3,300 R:dr Riksmynt, hafva af Vetenskaps-akadernien ansetts vara otillräckliga, derest denna vigtiga inrättning skulle kunna rätt uppfylla sin bestämmelse, helst en del al dessa anslag icke komrne sa tillingarne till godo, utan måste användas till bestridande al expenser för breflösen, ved och ljus m. m., hvarföre nämnde Akademi, under hvars värd detta museum är ställdt, hos Kongl. Maj:t gjort underdånig framställning om följande förhöjda anslag, nemligen: för Mun ni zon lo g is ka afdelning: till materiel och inköp R:dr 3,000. till biträde 1,500.
4,500. för den Botaniska afdelningen: till materiel och inköp R:dr 1,000. til! biträde 500.
1,500. och för den Mineralogiska afdelningen: iil materiel och inköp R:dr 2,400. tili biträde ,, 600.
3,000. eller tillsammans R:dr Runt 9.000.