Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Regagnas de icke, så skall rörelsen och industrien i landet lunge befinna sig på samma låga ståndpunkt, och de fördelar naturen hos oss nedlagt sent kunna utvecklas.
Producternes lättare omsättning genom förbättrade communicationer ar det första och säkraste medlet att väcka omtanken hos den enskilda, och att lifva industrien, hvarigenom endast enskild och allmän välmåga kan uppkomma, och då blir det lätt för en och hvar att utgöra sina onera till Staten, hvilka i sin ordning kunna ökas, i samma mån som produetion tilltager.
Jemte begäran om återremiss å nu förevar, betänk., får jag tillika vördsamt anhålla om R. o. Ad:s benägna förord, att H. StatsUtsk. särskildt måtte behandla frågan om hamnbyggnaden vid Höganäs, samt anvisa den för behofvet föreslagna summan, och på det arbetet utan afbrott må kunna verkställas, på den möjligen kortaste tid, vågar jag äfven anhålla om StatsUtskts (öreskrift samt R.
St:s bifall, att den för ändamålet beviljade summan icke må bestämmas till något visst belopp om året, utan vara tillgänglig att få lyfta i mån som arbetet fortgår och de förut lyftade medel blifvit behörigen redovisade.
Sedan, genom Hr af Uhrs yttrande, jag till en stor del är förekommen rörrde det ämne, hvarom jag ville tala, nemi. örn Höganäs hamnbyggnad; så vill jag icke åter upptaga R. o. A:ds tid med att upprepa alla de anledningar, hvarföre jag anser denna hamnbyggnad både nyttig och nödig.
Jag är icke man af yrket och kan icke bedomina hamnens mer eller mindre lämplighet, men jag kan bedomina de stora fördelar, sorn denna hamns anläggande skulle tillföra landet.
Jag kan icke annat än på det högsta tillstyrka, att detta måtte blifva beviljadt, isynnerhet då jag tror, att vära tillgångar för det närvar, kunna medgifva en sådan utgift.
Jag känner specielt, att icke inom Utsk. den tanken varit allmän, att afslå det anslag, som blifvit af Storainirals-embetets tredje afdelning föreslaget.
Jag tror alt en ganska liten majoritet har gifvit delta afslag, och jag anhåller derföre om återremiss af betänk, i denna del.
Ett annat ämne, i afseende hvarpå jag anhåller om detsamma, är anslaget till väganläggningar, och i frågan derom conformera!' jag mig med hvad Frih.
Utsk. har bifallit 5o,ooo r:dr.
Äfven jag önskar alt detta anslag måtte fördubblas.
Jag kan göra det med så mycket mera skäl, som jag säkert i detta hänseende talar för en ort, der detta behof är aldra störst.
Jag får likväl säga, att jag i detta betänk., efter återremissen , önskade en liten förändring, emedan anslaget der tillstyrkes ”för omläggning
Den a5 November e. m. 365 och förbättring nf backiga eller eljest mindre tjenliga delar af de allmänna landsvägarna.’’
Jag önskar att i stället utsattes 'alla dåliga vägar,” ty en väg, sorn är så djup att deri ej kan begagnas, måste äfven så väl som den backiga vägen påfordra statsanslag, hvartill de stora kostnaderna mäste vara en anledning.
Jag anhåller således om återrennss i denna del, och alt summan matte fördubblas.
Deremot önskar jag att bifall måtte lemnäs lill förslaget om ett lån till "Ystads hamnbyggnad.
Då i5:de punkten angtde Strömsholms canal och slussverk förevar i StatsUtsk., lyckades jag icke att göra min åsigt gällande, att Utsk. skulle tillstyrka anslag för denna canal.
Utsk. har likväl vitsordat behofvet och nödvändigheten af alt den icke må förfalla, men har dock afstyrkt anslag till följe af åtskilliga outredda förhållanden.
Jag kan icke neka, att Utsk. hade något skäl för afslaget derföre att canalholagel då ännu icke hade inkommit till Utsk. eller K.
M. med förslag i hvad mån detsamma ville deltaga uti canalhyggnaden.
Tersmeden nu upplyst, är ett sådant förslag inlemnadt, enligt hvilket bolaget alternativt erbjudit sig att antingen åtaga sig byggnaden, emot erhållande af ett bestämdt statsanslag, eller också öfverlemna canalen till statsverket.
Jag skulle derföre tro, att den största anledn., som Utsk. hade för sin vägran, numera är hälven, och att intet hinder återstår för anslagets beviljande, isynnerhet som Öfverstelieutenant Edström lemnat en fullständig plan för arbetets utförande.
Jag är i tillfälle att närmare känna förhållandet vid denna canal och dess nuvar. helt och hållet förfallna skick.
Der äro flera slussar, som knappast kunna passeras, och om anslag icke beviljas förr än vid nästa riksdag, så är jag öfvertygad att canalen blir fullkomligt ofarbar, hvarigenom en stor del af Westmanlands och
Dalarnes innevånare betagas det hittills varande tillfället att föra sina ganska talrika och betydligt värde ägande produeter till afsättningsorterna.
Jag förenar mig med dem som yika återremiss af betänkandet.
Jag får blott anföra några ord i afseende på i^ide punkten, litt.
C., om farledens förbättrande vid Almare Stäk och Eriksund i Mälaren.
Genom en noggrann undersökning af Capitaine-mecanicus Modig är upplyst, att den häftiga strömsättningen vid Almare Stäk, som vanligen fördröjer segelledens begagnande emellan Stockholm och Upsala en månad om våren, och äfven tidigt om hösten, afbryter denna vigtiga sjöcommunicalion, skulle förminskas om segelrännorna upprensades och ett nytt aflopp anlades, hvarför kostnaden, på det nogaste beräknad, är upptagen, jemte stensprängning vid Eriksund, till n,68o r:dr.
StatsUtsk. liar härtill endast anslagit 8000 366
Dcu a5 November e. m. r:dr, under förutsättning alt vederbör., sorn af företaget hafva nytta, förbinda sig alt erlägga återstoden.
Denna pri troi p är väl riktig, der inan bestämdt kan förutsäga hvilka dessa vederbörande aro, såsom vid en hamnanläggning m. m.
Men här är förhållandet mera svårt att utröna; ty livar och en som t. ex. i Upsala tager sina förnödenheter från .Stockholm, äfvensom de, hvilka afyttra dem i sistnämnda stad, äro häri intresserade, så ock den studerande ungdomen, som färdas till och frun academien, äfvensom en mängd resande och alla egendomsinnehafvare utåt den långa segelleden genom denna del af Mälaren.
Personer, som hafva intresse i denna åsyftade förbättring, saknas således visserligen icke, men för den auctoritet, som skall tillvägabringa öfverenskommelse om bidragen, uppstår stora svårigheter.
Jag hoppas således, i anseende till sakens verkliga vigt och summans obetydlighet, att hela beloppet eller ytterligare 3,68o r:dr blifva härtill anslagna ; men om detta icke låter sig göra, förklarar jag min dock, för min del, tacksam äfven för det ringare anslaget, eller 8000 r:dr b:eo. O 0 7 Frih.
Cederström, Jacob: K.
M. har begärt till lättade communicationer och andra allmänna arbeten ett anslag af 100.000 r:dr årligen i 5 år.
Ulsk. har sedermera refererat dessa allmänna arbeten under districter inom
Riket oell upptagit i norra districtet rensningen af elfvar och forsar etc. och deribland äfven Södra Stäket, Almare Stak och Erikssund.
Utsk. har sedan dist i-ict efter dist rict gått fram och utminuterat anslaget, så att Utsk. prutat af den K. proposm och beräknat sina anslag på 3 år i stället för 5 år, såsom i föreg:de betänk.
Den första anmärkn. jag härvid gör, är således, att anslaget mätte komma att utgå årligen till nästa riksdag och lill det belopp, sorn K. M. begärt.
Vidare får jag anmärka, att det förbehåll, som Utsk. på sina ställen gjort om enskildes bidrag till vissa belopp, möjligen kan motverka det ändamål, som sökes, och tillintetgöra sjelfva saken.
Bland Utsk:s yttranden förekommer:
J’I afseende på föreslagna rensningar uti Indalselfven , har Storamirals-embetets tredje afdelning yttrat, att timmerflottning på nämnda eif från äldre tider tillbaka varit idkad mera allmänt, än vid något annat af vattendragen i Norrland, hvilket förhållande haft sin grund uti elfvens (ärbarhet för båtar och större flottor genom Medelpad, 8 mil uppåt landet, men att, sedan skogarne derstädes börjat något aftaga, rörelsen flyttat sig längre uppåt elfven lill de vidsträckta och bättre behållna skogstrakterna i Jemtland, och då de forsar, som funnos längre upp i elfven, lade hinder i vägen härför, blefve en strömrensning af nöden, för att underlätta communicationen; att kostnadsförslag blifvit af nu mera aflidne Öfverstelieutenant Hällström år 1824 upprättadt, enligt Den a5 November e. ra. 'hvilket, för de hufvudsakligaste hindrens undanrödjande, erfordrades ett belopp af 2Ö,ooo r:dr, men att, oaktadt afdelningen tillstyrkt, att ett anslag af 6,5oo r:dr måtte få utgå för upprensning af den del af elfven, som genomlöper Lits socken, medel icke blifvit tillgängliga för utförandet, i följd hvaraf afdelningen nu tillstyrker, att de a5,ooo i:dr, som blifvit beräknade för liela företaget, hvartill ortens innevånare förklarat sig vklja bidraga med 2 ä 3 kostnadsfria dagsverken per rök, måtte, då tillgångarne, som nu, det medgifva, få successivt af vattencommunicationsfonden utgå.’’ Derefter omnämnes en i BondeSt. väckt motion af Erik Nilsson från Jemtlands län, som yrkat att, utan afseende på hvad rör.de vattencommunicationer i allmänhet blefve besluladt, ett belopp af 6,5oo r:dr måtte anslås till upprensning af Lils elfven, Amran och Långan; varande vid motionen bilagdt ett af Andie landtmätaren Erik Johan Stagnell upprättädt kostnadsförslag å 6,5o8 r:dr 21 sk. b:co.
Sedermera innehåller betänk.: ”Utsk. har, vid pröfning af dessa förslag, ansett det ifrågaställa strömrensningsarbetet, både i anseende till företagets vidd och värdet af de skogseffecter, som derigenom kunna göras afsätlliga, vara af en stor och allmän vigt; men då arbetet derjemte, enligt hvad Storamirals-embetets tredje afdelning antagit, lämpligast torde böra successivt verkställas, hemställer Utsk., alt för närvar, endast 4.000 r:dr årligen under 3 år, eller tillsammans 12,000 r:dr, mätte af R.
St. beviljas till Indals-elfvens upprensning.”
Det är i sanning ganska bedröfligt, att när ett Utsk. erkänner den stora behöfligheten och nyttan af ett så vidsträckt och allmänt gagnande företag som delta, så, derföre att det kan ske suceessivt, såsom alla slags arbeten lära kunna ske, men med förlust, tillstyrker Utsk., i stället för att ingå på hvad K.
M. begärt och anvisa de begärda 20,000 r:dr, hvarigenom arbetet snart skulle komma till fullbordan, endast 4.000 r:dr om året eller på 3 år 12,000 r:dr, d. v. s. icke fullt hälften af hvad K. M. äskat.
Sedermera förekommer, i afseende på Södra Stäket, att Utsk. yttrar aldrig ett ord om Konungens propos. om anslag till upprensning af Södra Stäket, men upptager under N:o i3 en motion af Frih. Anders Cederström sålunda: ”Uti en inom R. o. Ad. väckt, lill Utsk. remitterad motion, har Frih. Cederström, A., yrkat, att för uppmuddring af farleden emellan Dalarö och Stockholm genom Södra Stäket, på en sträcka af 4^ rad, måtte af R.
St. beviljas ett låneunderstöd af 100,000 r:dr till ett bolag, som förband sig att inom viss bestämd tid hafva verkställt muddringsarbetet till 10 fots djup, mot rättighet att få uppbära någon viss lämplig afgäld af fartyg, som derigenom passerade.
Genom motionen finnes emedlertid icke i ringaste måtto utredt, hvarken huru stor kostnad för arbetets utförande skulle komma att erfordras, att detsamma är med fördel verkställbart, eller 368 Den a5 November e. m. att något bolag är villigt att verkställigheten sig åtaga, vid hvilket förhållande Utsk, hemställler, att det väckta förslaget icke niå till någon åtgärd föranleda.”
Om nu ifrågavar. motion i afseende på bildandet af ett enskildt bolag af Utsk. afstyrktes, derföre alt icke något sådant bolag anmält sig till låneunderstöds erhållande, så hade likväl Utsk. bort, såsom mig synes, taga Konungens propos. i öfvervägande, efter der äfven upptages Södra Stäket; och Utsk. har verkligen af de handlingar, Utsk. fått sig meddelade från Storamirals-cmbetet, haft tillfälle att se det betydliga mätningar och afvägningar derstädes äro verkställda.
I sådant ändamål får jag till Utsk. nu afienrna en karta, författad af en Hr Kolthoff med profiler för den muddring, som erfordras för att uppr ensa ifrågavar. farled, icke en muddring på 4^ mil, utan en muddring på några hundra alnar, med sprängning på ett enda ställe under hela farleden.
Derigenom kunde vinnas en betydlig genväg för hvarje seglande fartyg, som kommer- söder ifrån till hufvudstnden och icke är mera djupgående än detta farvatten kunde blifva , hvilket kunde ledas ända lill 24 fot.
Jag hoppas att, efter inhemtande af förhållandet, och om Utsk. tillika skaffar sig de kostnadsförslag, som jag vet finnas i stadens archiver, så skall intet tvifvel uppstå om nyttan och nödvändigheten af ifrågavar. arbete.
Man boide finna det olämpliga af alt vilja ingå i speciella och detaljerade fördelningar af den summa, som till Styrelsens disposition för allmänna arbeten anslås, väl vetande att då Styrelsen får hvad den begärt, nemi.
100,000 r:dr om året att redovisa, så kunna dessa medel användas antingen i massa på ett ställe eller fördelade i större poster på några arbeten, som derigenom kunna blifva fullbordade på en gång, och derigenom förekommas att, genom sönderplockning af några 1000 eller möjligen 100 r:dr till en otalig mängd arbeten, ingen väsendtlig nytta vinnes utan penningarna förskingras.
Jag anhåller om återremiss af betänk., och att K.
M:s nåd. propos. om ett anslag af 100,000 om året till nästa riksdag måtte blifva bifallen.
I hvad jag ämnat hafva äran anföra till förmån för Strömsholms canal är jag väsendtligen förekommen af Hrr:ne Tersmeden, och får endast tillägga, att jag hoppas det man icke måtte anse min förbön för denna canal åsyfta endast enskild nytta för den provins jag bebor, nemi. Westmanland.
Denna canal är af så allmän nytta, att endast stångjernstransporten på densamma uppgår till mer än 60,000 Skaf årligen, således femtedelen af allt det jern, som vågföres bär i Stockholm.
Må man icke heller tro, att den är en partiel canal.
Den är en länk af det farvatten, som skall sammanbinda Norrska gränsen med Mä - Deu i5 November e. tu.
Mälaren och hafvet, och hvartill skulle alla de sutntnor , sorn blifvit utkastade på Gråda-canalen, tjena, om icke Strömsholms canal bibeliölles i farbart skick?
På grund af allt hvad de föreg:de talafue anfört saint jag nu haft äran tillägga, anhåller jag om återremiss, och önskar att Utsk. måtte behjerta detta förhållande.
Hr af Ekenstam, Israel, uppläste följande: 1:0
Till en början yttrar sig Utsk. i denna del af betänk. om K. M:s nåd. propos., röride behofvet af en särskild styrelse för allmänna arbeten och medlen för dess organisation, i sammanhang med Hr von Troils, Emil, motion i samma ämne.
Sid. 3g instämmer Utsk. fullkomligt i K.
M.s uttryckta åsigler rör.-de vidden och omfattningen af den föreslagna styrelsens förva/tningsbestyr; men när det kommer till sjelfva det begärda anslaget derför, så nedsätter Utsk. ej allenast detsamma med 2,433 r-.dr 16 sk., alldeles omotiveradt, eller, sorn man säger, på höft, utan ställer derjemte hela den tillämnade styrelsen i luften, ulan uppföring på stat, ehuru Utsk. bland de provisionelt anvisade medlen inräknar sådana, sorn tillförene utgått på stat för enahanda ändamål.
För mig är det tydligt, att K. M. , vid begäran af medel till nämnda organisation, nedgått till det lägsta, just för att gifva Ständerna ett uttryck af sin beredvillighet att åstadkomma ändamålet med största hushållning.
Vid sådant förhållande synes mig vara mycket oklokt , om R.
St. härvid skulle möta K.
M. med en prutning, hvartill de ej ens sjelfve kunna uppfinna någon grund att anföra. 2:0
Dessutom synes den procedur icke väl conseqvent eller för ändamålet tillämplig, att nedrifva ett ordinarieembetsverk, inrättande ett annat, under erkändi behof af dess större omfattning, oell att då gifva detta sednare endast en tillfällig till\*arelse, och densamma ändock ej långvarigare än under fyra år. 3:o
En verklig ofullständighet synes mig hafva tillkommit vid uppställningen af den föreslagna organisationen af styrelsen för allmänna arbeten, just derigenom, att K.
M. velat i möjligaste måtto inskränka behofven.
Jag saknar nemi. en afdelnings-chef på stat, som handhafver alla förekommande vägärenden.
Utan en sådan, tror jag ej att ett vederbörligt sammanhang kan åstadkommas i statistiskt, topografiskt och militäriskt afseende, emellan de skiljda delarna af landets communicationer.
Det behöfves ett fortsatt studium af locala egenheter och en nära bekantskap med landets ekonomiska behof, äfvensom ett stadgadt begrepp om försvarets fordringar, för att sammankedja och ordna communicatiouerna till sin fulla användbarhet.
Detta stora ändamål kan ofta vinnas, med jemförelsevis ringa kostnad, om 17 H. 47 Den a5 November t. m. alla dessa intressen äro klart insedda af den person, hvaraf ärendet i sin grundläggning beror.
Enär det nu torde kunna antagas såsom afgjordt, att genom tillfälliga commenderingar svårligen, om någonsin, kan anträffas den insigt och erfarenhet, som härvid sökes; så lärer äfven varn klart, att en afdelnings-chef på stat erfoidras i detta afseende. 4m
En ännu ytterligare omständighet påkallar tillvaro af en sådan ständig afdelnings-chef inom styrelsen.
Utan att en sådan finnes, saknar detta maktpåliggande faell den representant, som ensam genom framställningar, grundade på sakkännedom , kan upprätthålla intresset för ärendet och förskaffa detsamma den uppmärksamhet , sorn det förtjena!'.
Erfarenheten har fullkomligen besannat denna mening.
Instructionen för Storamirafs-embetets tredje afdelning upptager, om jag ej bedrager mig, äfven v ä g a d m i n i s t r ationen, med afseende på den ledning deraf, som sjö’- och landtcommunicalioner i sin sammanverkan erfordra.
Så länge organisatören af detta embete, Gr.
Platen, lefde, sorn, mycket väl insåg landets behof af denna gemensamhet, så utgjorde landtcommunicationerne ett vigtigt ärende i styrelsen; roen så snart han dog, li fl viii lade sig vattencommunicationerne ensamme allt afseende, blott derföre att iliden speciel organ fanns för det andra fachet.
Denna ensidighet har trängt sig ända in uti vårt nuvar.
StatsUtsk., äfven derföre, att den hufvudsakliga organ, hvaraf Utsk. hemtat sina upplysningar i denna del, har sin utgångspunkt från samma f. d.
Storamirals-embetets personal.
Inflytelsen häraf visar sig genast vid ett ögonkast på sidorna 5 och 7 af det ifiågavar. betänk., der vattencommunicationerna med deras tillbehör ensamme blifvit föreslagne att tilldelas den betydliga summan af 443)820 rtdr b:co, uti anslag och lån tillsammans.
Min mening är ingalunda, att dessa fördelar äro i sig sjelfva alltför stora för det sannerligen vigtiga ändamålet, men att anslaget för landtcommunicationernes allmänna förbättring är jemförelsevis alltför ringa, då dertill icke blifvit föreslaget mera än 5o,ooo r:dr för hela Riket, oberäknadt det experiment med chaussee, som är lillämnadt.
På den utvecklingspunkt, som landel sig ännu befinner, är vägnätet öfver hela Riket otvifvelaktigt det mest begagnade bimedel för allmän trefnad och förkofran.
Det oaktadt har den ensidighet i förutnämnda afseende blifvit af Utsk. uttalad, vid angifvandet af de olika föremålens vigt och anspråk på allmänt deltagande, (slutet af sid. 20), alt Utsk. såsom företag, hvilka afse fördelar för hela Riket, anser ej allenast vattencommunicationerna äga anspråk på förmånsrätt, utan classificerar derjemte uppgifna odlingsföretag, till afseende frammanför hela Rikets landtcommunicalioner, under föregifvande att denna allmänna angelägenhet är af mera enskild natur och derföre bör lemnäs till sist.
— Den a5 November e. tu.
Närmaste följden af en sådan argumentation blir också den, alt kärrodlingsföretag på Gottland tillerkännes ett låneunderstöd af lika belopp med anslaget till förbättringen af hela Rikets /ii mit comni anica t i oncr.
Dessa alla anomalier livar för sig, och ännu mera sammanförda, ådagalägga otvifvelaktig! nödvändigheten att landteonimunicationerue fii en särskild och ständig representant inom styrelsen för dUiiianna. arbeten, — hvilket skulle bevisas.
Vid den förnyade öfverläggning i Ulsk., som jag förmodar kommer att äga runi på grund af återreiniss, anhåller jag alt Utsk. ville omkasta den nyssnämnda ordningen, sorn för frågornas vigt blifvit uppställd.
Hvad specielt beträffar min mening om anslagets förhöjande till vägarnes förbättring, så förekommer den längre ned, i den ordning, som i betänk, följes. 5:o Uti detta förevar, utlåt., sid. 4^, erkänner sig StatsUtsk. hafva , uti remitterad motion , emottagit det förslag af Hr Dalman, W. F. , ”att en lag borde stiftas ang.-de de villkor, hvarunder jordägare skola vara skyldige afträda den mark, som fordras för nya väganläggningar.'’ Emedlertid väntar man förgäfves, i det följande af samma utlåt., någon vidare uppmärksamhet leninad åt samina förslag.
Sedan nu Ulsk. bestämt sig att föreslå omläggande af Rikets allmänna vägar, der de sådant tarfva, och så långt tillgängliga medel förslå , så blir nämnda förslag af stor betydenhet i dea del som jag bär nedan skall hafva äran nämna, och jag begär derföre, att StatsUtsk., i gemensamhet med LagUtsk., ville inkomma lill R.
St. med specielt förslag i samma afseende.
Under förmodan att allm. lagens stadgande i Byggn.-b:ns 25 cap. i § torde göra tillfyllest för bestämmandet af de jordersättningar, som föiekomma vid anläggning eller omläggning af allmän som ilia i va g, anser jag dock samma lagrum mycket ofullständigt derigenom, att allmän vinterväg der icke är nämnd, ehuru andra påbud, rörtde vintervägarna , innehållas i de följande §§:na af samma capitel.
Väl finnas domare, som förklarat, att orden allmän väg, som i i §:n förekomma, innefatta begge cathegorierua, eller både sommarväg och vinterväg; men deremot hafva andre domare velat anse, alt samma paragraf icke är tillämplig vid bestämmandet af jordersällningar för vinterväga ines behof.
Af sådan anledn. föreslår jag, at i §:n af 25 cap. i Ryggn.-b:n måtte förtydligas medelst tillägg af följande ord, vid slutet af §:n, nemi.: lag samma galle för vinterväg.
Såsom ytterligare motiv för ett sådant förslag, får jag vördsamt erinra, alt vintervägarne aro de inre näringarnes naturligaste stråt, ej allenast derigenom, att större tyngder kunna framföras på släda än hjul med samma dragningskraft, ulan jemväl derföre, alt de topografiska hindren kun - Den ä5 Nere m b e r c. m. na vintertiden nästan helt och hållet undvikas, om vägarna för denna årstid ändamålsenligt förläggas.
Denna fördel motverkas ofta i hög grad af jordägares obenägenhet alt upplåta mark för vintervägarna.
Förhållandet i sådant afseende upplyses närmare genom mitt anförande d. 18 Mars d. å., tryckt i 4-'de haft., sid. 3o5—3io, af II. o. Ad:S prot. för denna riksdag , hvarför jag samma anförande bilägger, med anhållan att det måtte vid målets föredragning tagas i betraktande, helst vintervägarne uro, på den ojemförligt större delen af Piikets areal, ej allenast de mest b egag n a de, utan på många ställen de enda, som finnas. 6:0
Uti det föregående tror jag mig tillräckligen hafva erinrat om det vigtiga rum, sorn vägarne intaga bland medlen till allmän förkofran.
Detta bör dessutom få antagas att vara så allmänt kändt, att någon bevisning derom vidare icke erfordras.
Äfvenledes skulle jag tro, alt vägarnes felaktiga läge, skiftevis, öfver höjder och genom dä Ider, också är lika kändt som erkändt.
Emedlertid anser Utsk. denria fråga ännu vara så litet utredd, alt detsamma ej vill för delta vigtiga ärende föreslå mera än inalles 5o,ooo r:dr kring hela Riket, eller mindre äu tredjedelen af hvad som blifvit föreslaget att lemnäs till slussbyggnad vid Forsshaga och Dejeforss tillsammans med anslaget för hamnbyggnad vid Wisby, som inalles utgör i54,ooo r:dr.
Ej allenast på grund af denna jemförelse , utan jemväl med afseende på det förutnämnda olämpliga förhållandet relativt till kärrodling på Gottland, får jag vördsamt föreslå, att minst 5o,ooo r:dr årligen, intill nästa riksdags slut, mätte anslås till förbättring af vägarnes läge öfver hela Riket.
För dem, som anse denna summa alltför hög, får jag erinra, att vägarnes otjenliga läge ofta tillkommit derigenom alt man velat undvika inägor, och att derföre man måste vara beredd att liqvidera jordersättningar af samma anslag, som för vägarnes omläggning blir anvisadt. 7:0
Då en sådan summa i före nämnda afseende ställes till K.
M:s disposition, anser jag äfven, att användandet deraf bör ske der K.
M. linner sådant vara af beholvet mest påkalladt, äfvensom alt K.
M. skulle äga afl förordna i hvad mån menighelerna på särskilda localer böra i utgifterna deltaga.