Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Posses tydning af voteringen på f. m. och linner lika som den siste värde talaren, att Ståndet på intet vis betagit sig pröfnrsrättigheten i afseende på Constit.Utsk:s betänk.
Detta har ej Varit föremålet för voteringen; frågan var endast, huruvida Hr Gr. o.
Landtm, skulle eller icke skulle göra propos. på återremiss af då förevar, betänkm.
Posse har äfven misstagit sig, då han yttrat, att jag deltagit med Gr.
Cronhjelm i något yrkande derom, att en und. skrifvelse i öfverensstämmelse med 107 § måtte beslutas.
Jag har icke yrkat det, men har trott, att med den anledning, som af Frih.
Cederström blifvit uppgifven, en propos. derom kunde Framställas, och jag har icke satt i fråga, att den kunde komma att besvaras med annat än nej; men på det sätt, som Frih.
Cederström uppgifvit, har
Ståndet likväl åt sig bevarat beslutanderätten, hvilket jag tror vara i öfverensstämmelse med grundlagen.
Jag beklagar blott, att Ståndet ej fått någon ledning för sitt beslut genom Utsk:s yttrande; men då Utsk. icke lemnat någon utredning, nödgas Ståndet Den 3o Jani e. m.
4i9 på egen liand fatta beslutet.
Jag qvarstår vid min anhållan, utt Hr Gr. o.
Landtm, malte göra propos. till det ena helanius läggande till handlingarna samt afslag å det andra, och derefter, huruvida 11. o. Ad. anser Rikets väl kräfva, att någon und. skrifvelse till K. M. afgår, angående entledigande af den Statssecret., sorn undertecknat det sednare K. brefvet i detta ämne.
I anledn. af de betänk:n, som äro föremål för öfverläggningen, vill jag ej yttra mig.
Jag känner ej ifrågavar. ämne mer, än genom hvad dessa bctänkln innehålla, Jag liar hvarken varit i tillfälle ntt genom undersökning af Statsrådets prot. inhemta eller i sqvallerväg erhållit underrättelse derom.
Det är endast i anledn. af Hr Cedersehjölds nu väckta motion samt derföre, att Hr Dalman begärt, att den må läggas på bordet, som jag begärt ordet.
För mig synes, att om den kommer att blifva lagd på bordet, har den redan vunnit en handläggning, sorn ej bör lemnäs andra motioner än de, som kunna upptagas, och jag anser Hr Cedersehjölds motion ej kunna upptagas.
Tryckfr:sförordn:s 3 § innehåller: ”Att prot., hållna "hos Konungen i ministeriella ärender och commandomål, ”eller Statsrådets prot. och handlingar, eller RiksSt:s eller hempiga Utsk:s eller Constit.Utsk:s rör:de Statsrådet, ”eller Banco- och Riksg:sverkcn, eller Banco- och Stats”Utskrns, eller Revisorers öfver Banco- och Riksg:sverken, ”röride samma verks hemliga ärender, icke kunna till tryckning fordras,”
Det svnes mig således, att om Constit.Dtsk:s prot. i de ärender, hvilka nu äro i fråga, skulle till trycket befordras, vore det samma sak, som att annullera denna §, och jag skulle tro, att tryckfriheten ej lemnar rättigheten dertill.
Jag anser således denna motion icke kunna upptagas och följaktligen ej heller kunna bordläggas.
Jag har såsom min enskilda mening endast velat yttra dessa ord, öfverlemnande till Hr Gr. o. Landtm, att i ämnet besluta.
Hvad först angår det oparlamentariska i denna öfverläggning, var jag sjelf den förste, som bade den äran att göra denna anmärkning, då jag först beträdde denna oparlamentariska bana under förevarande discussion, och jag har uppgifvit, att med ett Constit.Utsk., som anser sig befogad! alt efter godtycke meddela R.
St. upplysningar, nödgas den enskilda riksdagsmannen från andra håll skaffa sig de upplysningar, han från Constit.Utsk. bordo erhålla; och jag får förklara, att då Constit.Utsk. i de betänk:n ang:de anmärkn:sanledningar, som ännu icke blifvit föredragna, i stället för att nämna Statsrådets ledamöter, sagt, att tvenne eller trenne bland dem tillstyrkt de ifrågakomna åtgärderna, har jag ansett för min pligt att på den enda återstående vägen, eller sqval förvägen , få upplyst, hvilka dessa tva och hvilka dessa tre ledamöter varit, på det alt hemlighets - Den 3o Juni e. m. slöjan ma blifva upplyftad.
Jag medger, alt det är högst oparlamentariskt; men i valet emellan att antingen begå något oparlamentariskt, eller skära öfver en bank dem, som handlat rätt, och dem, sorn handlat orätt, har jag ej varit tveksam.
Posse har sagt, att det vore obegripligt, huru jag kunde känna dessa facta.
Jag åter får förklara, att det är för mig obegripligt, att Hr Gr. ej känner dem.
Pröfningsrätten af Constit.
CJtskrs betänk:n har, såsom Frih.
Boye riktigt anmärkt, visserligen icke blifvit Ståndet betagen genom förmiddagens votering.
Jag tror således, att om, hvad Frih.
Cederström uppgifvit, går an, Ståndet har sin pröfningsrätt öppen.
Jag vill blott visa, huru det går, när man per analogiam och genom 3 å 4
SS-s sammanställande tolkade grundlagen.
De värda Hrr, som göra tolkningen, komma till slut sjelfva icke öfverens.
Nu hafva Gr.
Posse och Frih.
Cederström stadnat tvärtemot hvarandra.
Uppriktigt sagdt var detta just hvad jag önskade till bevis uppå, att dessa värda personers principer i denna fråga ej tilläto consequens.
Ståndet hafva sin rätt öppen att göra, hvad det behagar; och då nu någon åtgärd ej kan komma i fråga, må man gerna hafva den hila rolighet att se den af Frih.
Cederström framställda fråga afklippt genom en vägrad propos.
Jag ber derföre att få förena mig med Frih.
Horn i begäran om Hr Gr. o. Landtm:s propos., huruvida Ståndet anser Rikets väl kräfva, att anmälan om Statssecret. för krigsärenderna göres enligt 107 §.
Horn förklarar jag, att jag, om propositionen blir framställd, voterar nej; men det är för formens skull, som jag begär denna propos., och Gr.
Posse har dessutom med någon bestämdhet lofvat mig, att jag kommer att stadna i den största minoritet, d. v. s. att jag endast får en rösts majoritet emot mig, och således kan utslaget ej blifva så tvifvelaktigt, som vid voteringen i förmiddags, hvarvid jag hade tvenne rösters pluralitet emot mig.
I afseende på Hr Cederschjölds motion tror jag, att den ej är grundlagsvidrig, om den framställes rätt.
Den saken har förut varit ventilerad vid flera riksdagar, och i denna sak har Frih.
Cederström visat sig conseqvent.
Hr Frih. har alltid bestridt R.
St:s rättighet att besluta i denna fråga.
Vid 1815 års riksdag förklarade Landtm., att lian ej kunde medgifva Ståndet någon beslutande-rätt om inbekommande från Constit.Utsk. af handlingar i anmärkntsfrågor; men uppå anhållan af afl. Gr. v. Schwerin, att Landtm, måtte till R. o. Ad. framställa propos., huruvida Ståndet ville gifva Constit.Utsk. tillkänna sin önskan att erhålla de och de handlingarna, trodde Landtm, sig kunna göra denna propos.
, och den biträdde äfven Ståndet.
Genom ett beslut, att sådana handlingar skola Ståndet meddelas, skulle Tryckfrtslagen trädas för nära, och derå tror jag ej, att någon Talman kan meddela propos.
Men på det sätt motionen af Hr D c ii 3o J u n i e. m.
Cederschjöld blifvit framställd, är den grundlagsenlig; och jag anhåller, att den, äfvensom discussionen derom, må få hvila på bordet, på det vi ej mätte få ännu en tredje formfråga under denna discussion.
Oaktadt min motion blifvit begärd på bordet, anser jag mig likväl böra nämna några ord till dess försvar, då tvenne värda ledamöter bestridt densamma.
De hafva sagt, att den ej är grundlagsenlig, utan stridande mot tryckfrihetslagen; och Gr. v. Fersen har uppläst ett långt stycke ur Tryckfr.lorordn., der det står, bland annat, att Constit.Utsk:s prot., rör:de Statsrådet, icke kunna till tryckning fordras.
Der slöt den värde talaren läsningen, hvilken jag ber alt få fortsätta med de derefter följande orden:
"eller utan veder bör andes tillstånd utbekom mas.”
Jag har ej begärt, alt den må fordras, utan att R. o. Ad. måtte begära eller gifva tillkänna sin önskan, alt Constit.Utsk. ville utlemna dem till tryckning.
Om någon ville vara så casuistisk, att han gjorde skillnad emellan att utbekomma handlingarna och att trycka dem; så vill jag i afseende på en sådan distinction endast uppläsa några ord af den följande meningen: ”Utgifva? sådana ”handlingar af trycket, utan vederbörandes tillstånd, straf"fes utgifvaren etc."
Således få de utgifvas med vederbörandes tillstånd.
Min mening har aldrig varit annan, än att det skulle ske med Utsk:s begifvande.
Jag skulle blott önska, att Utsk. blefve satt på detta prof.
Jag är ledsen att behöfva ytterligare förlänga denna öfverläggning.
Men då Gr.
Cronhjelm tillkännagifva, att hans syfte endast varit att linna stridighet emellan Frih.
Cederströms och mina åsigter, får jag förklara, att han derföre icke hade behöft göra sig så mycket besvär; ty om jag i förmiddags hade hört Frih.
Cederströms yttrande, hade jag visserligen yttrat mig deremot.
Cederströms ifråga var. åsigt är diametraliter motsatt mina yttranden; tvärtom öfverensstämmer
Hr Frih:s tanke mera med den Gr.
Cronhjelm på förmiddagen yttrade, och då är tillfredsställelsen på min sida att finna dessa Hrr vara i strid.
I afseende på Hr Cederschjölds motion tror jag, att den utgör en egen fråga, och att den ej bör sammanblandas med den fråga, som nu utgör egentliga föremålet för öfverläggningen; men då Hr Cederschjöld försvarat sin motionsrätt, får jag fästa uppmärksamheten derpå, att det är stor skillnad emellan att utbekomma och att trycka ifrågavar. handlingar, och jag skulle tro, att om någon ulbekom Constit.- Ulsk:s prot., angående Statsrådet (icke ang:de grundlagsförändringar, ty det är stadgadt, att dessa både kunna begäras och till trycket befordras), och till trycket befordrade dessa prot., arig:de Statsrådet, skulle ingen jury-man draga i betänk, att fälla honom till ansvar.
Efter min öfverty - Deli 3o Juni e. m. geise torde ordningen för afgörande af delta mål vara, alt vi först få propos. på, att betänk.
N:o 7 må läggas till handlingarna, sedan propos. eller vägrad propos. till ogillande af betänk.
A:o r2, derefter Hr Gr. o. Landtnäs förklarande, huruvida propos. kan göras 0111 en underd. skrifvelse enligt 107 §, samt slutligen en framställning, huruvida Hr Cederschjölds motion kan upptagasi Här äro således. 4 proposjr i fråga.
I likhet med den siste värde talaren afstår jag för min del gerna för närvar, från vidare yttrande i den fråga, Hr Cederschjöld väckt; anhållande jag, att Hr Gr. o. Landtm, mätte göra propos. i det ämne, som nu är under öfverläggning, och skall jag sedan söka bemöta Hr Cederschjölds sista ytrande.
Jag instämmer deri, att hufvudfrågan först bör afgöras, oell att frågan, rör:de min motion, sedan må förekomma.
H. Ex. Ilr Gr. o. Landtm, föreslog, att Constit.Utskls memor.
]N:o 7 måtte läggas till handlingarna.
IL Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att då af åtskilliga ledamöter propos. blifvit begärd till ogillande af Constit. Utsk:s memor.
N:o 12, fann H. Ex. sig skyldig förklara, att då ett ogillande af memor. skulle förutsätta rättighet till hufvudsaklig pröfning af den uti detsamma omförmälda anmärkntsanledn.
, men en sådan pröfning, till följd af 107 § Iteg.F. och 29 § Riksd.Ordn.
, ej kunde äga rum i sådana fall som detta, då nemi.
Constit.Utsk. ej funnit skäl till anmärkning, ansåg H. Ex. sig af grundlagarna förhindrad att den begärda propos. framställa, utan hemställde, att Coastit.
TJtsk:s memor.
N:o 12 måtte läggas till handlingarna.
Ropades starka ja, blandade med nej. Gr. Cronhjelm:
För min del kan jag icke fatta, att ett ogillande af Utsk:s memor. innefattar någon pröfning af hufvudsaken, emedan vi deruti icke yttrat någon slags opinion, utan på sin höjd, att vi ogilla Utsk:s behandlingssätt af frågan.
Jag har på förmiddagen vidlyftigt 'utvecklat, och Frih.
Boye har tydligen ådagalagt, att pröfningsrätten ä‘r R.
St. förbehållen i dessa mål; men jäg vill icke derom tvista med Hr Gr. o. Landtm., när Hr Gr. o. Landtm, tror, att denna rättighet icke tillkommer R. o. Ad. och de öfriga Stånden.
Emedlertid hafva alla talare, som yttrat sig, åtminstone ordföranden i Constit.Utsk., varit ense derom, att memor. icke är fullkomligen riktigt uppstaldt; och det ur på denna grund, jag yrkat ogillande deraf.
Jag har i detta fall gjort bestämd distinction emellan afslag och ogiIlande.
Det förra är i närvar, fall icke på sitt ställe, emedan det förutsätter bifall.
Månne man icke kan lägga det Den 3o Juni e. m. 4u3 till handlingarna, under förklarande af sitt ogillande?
Jag tror det, och vågar derföre anhålla om propos. på memorialets ogillande, eller ock att, i stöd af 55 § Riksd.Ordn., få uppgift på grund lagsbudet, sorn hindrar att få behandla ett Constit.Utskrs memorial. Hr Cederschjöld:
Jag för min del anser ett betänk. t icke kunna förkastas första gången det förekommer; och jag kan således icke understödja den mening, som yrkat propos. derpå, utan tror, att memor. ovilkorligen bör återremitteras, såvida Ståndet icke kan godkänna detsamma; men jag reserverar mig emot de skäl, Hr Gr. o.
Landtm, behagat framställa för sin vägran af propos. dertill.
Hr Gr. o. Landtm, har nemi. såsom skäl för sin vägran anfört, att intet stadgande örn en sådan rättighet finnes uti 107 § Reg.F.; men der står icke heller något förbud deremot, och då der icke förekommer något stadgande i detta fall, måste följaktligen för behandlingen af dessa ämnen gälla, hvad som för arendernas behandling i allmänhet är föreskrifvet.
Posse: Hr Gr.
Cronhjelms distinction är visserligen ganska fin; men den betyder dock mindre i saken, ty här är fråga om gillande af memor. eller det resultat, hvartill Utsk. kommit, men icke om ogillande af Utsk:s sätt att behandla frågan, och det är i förra afseendet, eller rör:de sjelfva saken, sorn Hr Gr. o. Landtm, ansett Ståndet icke äga någon pröfningsrätt, när Constit.Utsk. ogillat anmärkningen.
Annat vöre förhållandet, om memor. innehållit ett raisonnement, huru Utsk. behandlat äinnet; ty då hade Ståndet kunnat förklara sitt ogillande af ett slikt behandlingssätt; men då memor. icke innehåller sådant, och Hr Gr. 0. Landtm, förklarat sin vägran äf propos. på återremiss, lärer för oss icke återstå annat, än alt få afgjordt, huruvida Ståndet yrkar, att propos. skall framställas, eller anser memor. böra läggas till handlingarna.
Jag vill icke drifva denna sak till Votering, emedan jag anser den mindre vigtig; men jag ber att få påminna Hr Cederschjöld derom, alt i händelse det är oriktigt att afslå ett betänk., första gången det förekommer, har R. o. Ad. begått många grundlagsvidrigheter vid denna riksdag, hvaribland jag vill nämna i sista plenum frågan om Gyllenstjernska kronofordran, Flera andra ämnen hafva äfven, första gängen de förevarit, blifvit afslagna, och det med rätta, enär grundlagen icke (einnar stöd för den motsatta åsigten, och R. o. Ad. kan således äfven afslå 1111 föredragna memor.; men jag har icke velat begära propos. på afslag, utan på ogillande af memor.
Som likväl
Hr Gr. o. Landtm, förklarat sig icke kunna framställa denna propos., ber jag att få reservera mig deremot, emedan det skulle innefatta en ytterligare inskränkning i Ståndets 4*4 33 c 11 3o J ii n i c. m. fria pröfningsrätt, dä man besinnar, att det gifves nästan ingen fråga, som icke är af natur att genom talmannen och en röst majoritet i Constit.Utsk. kunna undandragas Ståndets pröfningsrätt.
Jag skulle äfven tro, att det vore oformligt att ogilla ett memor. utan föregången återremiss, om icke möjligheten af återremiss vore afskuren genom Ilr Gr. o.
Landtm:s sätt att tolka grundlagen.
Att ogilla ett betänk. innefattar blott ett förklarande, att det icke är i den form framstäldt, att det kan antagas, och då bör det återremitteras.
Cronhjelm sagt, förkasta memor. anser jag vara orätt, emedan det förutsätter, alt det kunde bifallas.
Det återstår således icke annat, än att yrka ogillande af memor; men det är derföre icke sagdt, att man ogillar sättet att afgöra föredragningen af målet.
Det kunde vara till nöjes; men möjligtvis kan ett memor. vara så skrifvet, att, äfven med den åsigt Landtm, förklarat för sin, detsamma kunde förtjena att ogillas; och som detta är förhållandet med förevar, memor., måste jag reservera mig emot Hr Gr. o. Landtnäs förklaring att vägra propos., utan att jag dock yrkar, att propos. skall framställas.
Det är redan under förmiddagsdiscussionen fullständigt utredt, att Constit.TJtsk:s memor. i ämnen, sådana som det förevar., icke kunna hvarken afslås eller bifallas, emedan de blott innehålla en anmälan till Stånden, på hvilkas särskilda pröfning det beror, om
Rikets väl klafver någon underd. skrifvelse till K. M. i det ändamål, 107 § Reg.F. förutsätter, så att, om Constit.Utsk. framlägger ett memor., hvilket Stånden ogilla, Stånden följaktligen är obetaget att med memor:s läggande till handlingarna förklara sitt ogillande deraf.
Då det icke är mig möjligt att med mitt begrepp om grundlagens tydliga ordalydelse förena de skäl, Hr Gr o. Landtm, framställt för sin vägran af propos., nödgas jag reservera mig deremot, under tillkännagifvande, alt jag i grundlagarna icke kan finna något det ringaste hinder hvarken för att afslå eller ogilla ett Constit.Utsk:s memor.
, och att jag anser detta memor. böra ogillas.
Cronhjelm: Sedan Hr Gr. och Landtm, bestämdt förklarat sig icke kunna framställa propos. lill ogillande af memor., vågar jag begära en annan propos. af Hr Gr. o. Landtm., hvilken jag tror skall ådagalägga å ena sidan, att den icke är stridande mot grundlagarna, enär den sjutas med memocs läggande till handlingarna, och å andra sidan, att den innefattar de här uttalade skiljaktiga opinionerna.
Jag anhåller nemi., att R. o Ad. måtte besluta, att, med memor:s ogillande , detsamma må blifva lagdt till handlingarne.
Detta in - Den 3o Juni e. m. 4*5 Innebär elt bestämdt förklarande, att något beslut i sjelfva taken icke blifvit taget.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, anförde, att den tanke, H. Ex. sednast yttrat, vore frukten af den öfvertygelse, H. Ex. i många år hyst och förut från sin bänk yttrat.
Denna öfvertygelse hade blifvit styrkt genom den vördnadsvärde mans förfarande, hvilken vid de tvenne sista riksdagarna innehaft landtm:sstoIen, och genom de beslut, R. o. Ad. då fattat.
H. Ex. ansåg sig således ej kunna annat än förnya dess nyss gjorda propos. om läggande till handlingarna af Constit.Utsk:s memor.
Hr Silfverhjelm,Carl
Denna fråga gäller icke mer och mindre, än att betaga Ståndet dess beslutande-rätt.
Det är att förklara Ståndet för noll och Talmannen och Constit.- Utsk. för suveräna.
Det är kanske den vigtigaste principfråga, sorn förekommer under riksdagen.
Jag kan icke afstå från att yrka den af Gr.
Cronhjelm framställda propos. , och anhåller, att Hr Gr. o. Landtm, ville inhemta Ståndets yttrande, huruvida Ståndet yrkar propos. eller icke.
Jag får vördsamt anmäla min reservation mot den slutsats, Hr Gr. o. Landtm, behagat draga från utgången af förmiddagsvoteringen, nemi. att R. o. Ad. derigenom skulle hafva erkänt den princip, att Constit.- Utsk:s memor. ang:de anmärkn:sanledningar i allmänhet icke kunde återremitteras.
Jag vill blott erinra om hvad Frih.
Roye redan sagt, att voteringen blott afsåg det föredragna memor., inen icke principen om så beskaffade memor. i allmänhet.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. yrkade propos. till ogillande af Constit.Utsk:s memor.
Ropades ja oell nej.
Hr Silfverhjelm begärde votering.
"Upplästes till justering följande voter:spropos:n: Den, som yrkar, att propos. till ogillande af Constit.- TJtsk:s memor.
N:o 12, ang:de StatsUtsk:s ytterligare anmärkn:sanledn. i fråga om gardesreg:ternas aflöningsstater, skall varda framställd, voterar ia; den det ej vdl, voterar nej; vinner nej, anses R. o.
Ad. ej yrka ofvannämnde propos., men lägga Constit.Utsk:s memor.
N:o 12 till handlingarna.
Mot denna voterispropos., huruvida R. o. Ad. yrkar, att propos. till memor:s ogillande skall framställas, reserverar jag mig, emedan ingen yrkade denna pro8 II. 54 426
Den 3o Juni e. m. pos., utan det var den af mig sist föreslagna propos., att, med metnorrs ogillande, detsamma mätte läggas till handlingarna, som föranledde begäran om votering; således böra orden: läggas till handlingarna, förekomma i både ja- och nej-propos:n, men i den förra gemensamt med framställning om memor:s ogillande.
Den i anledn. häraf förändrade voter:spropos:n upplästes härefter och antogs, så lydande:
Den, soin yrkar, att propos. skall varda framställd derå, att med ogillande af Constit Utsk:s memor.
N:o 12, ang:de StatsUtsk:s ytterligare nnmärknlsanledn. i fråga om gardesreg:ternas aflöningsstater, detsamma varder lagdt till handlingarna, voterar ia; den det ej vdl, voterar nej; vinner nej, anses It. o. Ad. ej yrka öfvannämnde propos., men lägga Constit.Utskrs memor.
N.o 12 till handlingarna.
Efter voteringens slut befunnos rösterna hafva utfallit, som följer: Ja — 74.
Nej — 65.
Ex. Hr Gr. o. Landtm, förklarade härefter, att, sedan R. o. Ad. nu yrkat den propos., H. Ex. redan, på anförda skäl, yttrat sig vara af grundlagarna förhindrad att meddela, II.
Ex. förklarade öfverläggningen hvilande; kommande målet att, jemlikt 55 § Riksd.Ordn., förvisas till Constit.Utsk. II.
Ex. hemställde derjemte, om Ståndet behagade ålägga sistnämnde Utsk. att, inom åtta dagar efter af målet erhållen del, med utlåt, i ämnet inkomma.
Ropades ja, men Gr.
Cronhjelm anmälde sig och yttrade:
I det skick, saken nu kommit, och då Constit.Utsk. skulle komma att döma i egen sak, fruktar jag, att Constit.- Utsk. är jäfvigt; och då detsamma beslår af flera jurister, befarar jag, att Utsk. skall jäfva sig, och att följaktligen den korta tid, Ilr Landtm, föreslagit, inom hvilken det borde inkomma med svar, icke är tillräcklig.
Jag ser med ledsnad, att en anmärkn. blifvit gjord, som möjligen kunde leda till upprifvande af allmänna ordningen.
Jag tror, att Constit.ULsk. hvarken kan eller bör jäfva sig.
Till ordföranden i Constit.Utsk. öfverlemnar jag att afgöra, huruvida han kan anse sig jäfvig på grund af den mer eller mindre del, han tagit i discussionen.
De öfriga Constit.Utsk:s ledamöter kunna icke anse sig jäfviga, om icke Hr Cederschjöld.
Jag anhåller således, att Hr Gr. o. Landtm., utan afseende på det gjorda inkastet, måtte vidblifva den framställda propos., hvartill jag svarar ja.
Den 3o Juni e. m. Frih.
Ehrenborgh: Frih.
Boyes till mig ställda fråga skall jag i Constit.TJtsk. behörigen besvara.
Jag erkänner visserligen, att jag åcke bestämdt känner, huruvida Constit.Utsk:s ledamöter borde jäfva sig eller icke; men då jag fruktar, att de möjligen göra det, anhåller jag, att Hr Gr. o. Landtm, täcktes utsätta 14 dagar för frågans besvarande.
Jag utber mig att för ordföranden i Constit. Utsk., Frih.
Ehrenborgh, få förtydliga, hvad jag nämnde.
Jag har icke jäfvat honom; men min grannlagenhet bjuder mig att lemna honom öppet att göra, huru han behagar.
Om jag vöre i hans belägenhet, jäfvade jag mig icke.
Jag får endast gifva R o. Ad. tillkänna, att tiden, inom hvilken Constit.TJtsk. borde inkomma med utlåt., huruvida en fråga, hvarå Landtm, vägrat propos., vöre i strid eller enlighet med grundlagen, hittills alltid blifvit bestämd till 8 dagar efter det Utsk. af handlingarna erhållit del, på sätt som Hr Gr. o. Landtm, föreslagit uti dess för R. o. Ad. nu framställda propos.
Uppå derefter af H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, förnyad propos. beslöt R. o. Ad. att ålägga Constit.Utsk. att, inom åtta dagar efter af detta mål erhållen del, med utlåt, i ämnet inkomma.
Efter den vändning, som discussionen före voteringen tagit, återstå ännu 2:ne frågor att afgöra.
Den ena afser den af åtskilliga ledamöter begärda propos., huruvida R. o. Ad. anser Rikets väl fordra någon und. skrifvelse till K.
M. med begäran om föredragandens entledigande från sin tjenst; och den andra frågan rörer Hr Cederschjölds motion om utfordrande af Constit.Utsk:s prot.
Hr Gr. o. Landtm, har ännu icke förklarat, huruvida motionen blir hvilande på bordet; och det torde vara nödigt att fa denna fråga afgjord, innan vi öfvergå till något annat ämne.
H. Ex. Hr Gr. o. Landt m. yttrade sig anse, att sedan öfverläggningen nu blifvit förklarad hvilande, kunde rör:de Constit.Utsk:s memor.
N:o 12 ingen vidare framställning för det närvar, äga rum.
Beträffande åter den af Hr Cederschjöld väckta motion örn utbekommande af Constit.- Utsk:s prot., rör:de granskningen af Statsrådets prot., hade denna motion blifvit begärd på bordet och kunde således ej heller för det närvar, föranleda till någon åtgärd.
Ånyo föredrogs Constit.Utsk:s d. 5 dennes e. m. på bordet lagda memor.
N:o 8, ang:de Riksd.fullm.
Bengt Gudmundssons anmärkms-anledn. vid rådgifvandeåtgärden till resolutionen på R.
St:s und. framställning, rör:de Halländska kyrkohemmanet!. 4aS Den 3o J u n i e. ra.