Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Då jag häi jemte antager, att SkärgårdsFlottornas, sa val vestra som ö*tra, blifvande stationer blifva med behörig landbefästning försedde och denna undeistödjes af den i hamnen stationerade del af flottan, är det ju omöjligt att,våra Escadrer genom anfall i de (långa vattnen blifva hindrade att debouchera ut på redden, [och sådant måste likväl meningen vara med det här upptagna inkastet] ty väre Eskadrer mäste, enligt hvad jag sökt bevisa, alltid hinna laga sin ordre de bataiile på redden, innan fiendtliga flottan kunpat
Inaka sig iiam genom isen, eller forcera landbefastningen och de för handen varande Skeppen.
Allt detta gäller för alia årstider.
Frågan återgår till lika förb ål land etne d hvarje annan känd militairisk Maripstätion; ty framfot i. varj» hamn ktipna visserligen den angi ipande mägtens Escadrer förekomma den angrepnes och bloqnera utloppet, Ulen derföre är icke hamnen intagen, och icke alltid den forekomne Escadern instängd, och dessutom, jag upprepar det, är ju detta ett förhållande, som gäller lika för alla hamnar, och som således icke kan med rätta användas mot det ifrågavarande begagnandet af Götha Canal och de vid dennes yttersta ändar till - i 056
Den 22 Juli J. m. ämnaåe stationshamnar.
Tvärtom, det är då våra Escadrer skola förenas genom enderas segling från Östersjön till Nordsjön, eller tvärtom, det är då, säger jag, föreningen kan och bor afen tidigt utlupen fiendtlig Fscadre förekommas, det är då faror och uppehåll kunna genom Elemettterna uppkomma, hvaremot en sådan förening, då den sket genom Canaleh, omöjligen kan hindras h,Varken af mepniskor eller naturen.
Etfc blidt ödes Skickelse, och ännu mer våra SjöOflicerares skicklighet ha vi att tacka, om något återstår af våra Canonslupar efter de äfvéntyrliga seglationer i öppna sjön de, tvärtemot sill byggnad och organisation, nödgats dessa sednare åren våga mellan Stockholm, iJmeå, Stralsund och Götheborg.
Att befria dem ifrån detta vågspel är en ytterligare förmån af Götha Canal, och skulle ock flottornas förening génom denna, mot all förmodan och sannolikhet* blifva en operation så svår och så långsam som dét stundom påstås, vöre den ändå säkrare och hastigare på detta sätt, än genom kringsegling af Södra Sverige.
Dessutom, kan det möjligen bestridas, att krigsförnödenheternas transport genom Canalen skall i krigstid åstadkomma stora fördelar för operationerna, betydlig lättnad för Landet och ansenlig besparing för KrigsCassan?
Jag V. 2.
Den 22 Juli f. m' to$7 Jag tror mig nu hafva sagt nog till bevisning i ett ämne, som i sin natur icke. är egnadt till en viss grad af publicitet i sin yttersta utveckling.
Med dessa åsigter förenar jag ännu en_ den af Nationens billiga egenkärlek.
Skulle denna ej alltför mycket lida genom öfvergifvandet af ett så länge påtänkt och omtaldt, samt nu påbegyndt och till så betydlig del verkstäldt arbete.
Under mina manga resor i nästan alla Europeiska land, dessa sednare åren, har jag kunnat inhämta hvad fördelaktigt begrepp detta . verks Utförande alstrat hos utlänningar pm Sveriges förmåga och resourcer, och kan derföre med så mycket mera visshet intyga, huru Förödmjukande motsatt verkan verkets öfverg!fvande skulle åstadkomma.
. Mine Herrar, hvad var Sverige 1809, och hvad är det'nu?
1809 hade vi likväl mod att besluta Götha Garni.Skola vi 1815 öfvergifva den, da Sverige hunnit till cn styrka och ett anseende, som ingen af oss 1809 ens vågade ana?
Grefve Lillj ener antz uppläste följande:
Till den af Höglofi.
Stats- och I’*ancol t-kotten sammansatta Beredning, hvar* Huld. 0. Ad.
Fröt. 155 154. io58 Den 22 Juli }. m. uti jag haele den äran att vara Ordförande, hlef af mig inlemnadt ett förslag till Betän* kande, som till betydlig del är af Högloft.
Utskotten antaget, och hvilket på begäran af några Ledamöter, som sig dermed för* enat, fått såsom särskildt yttrande till Riksens Höglofl.
Ständer medfölja
Utskottens samfäldta utlåtande.
Jag anser mig derföre pligtig, att inför Eders Excellence, Högvälborne Herr Grefven och LandtMarskalken samt Höglofl.
Ridderskapet och Adeln vördsamligen anmäla anledningarna till den opinion jag fattat.
Ehuru öfvertygad jag vid 1809 års Riksdag var, att ingen tidepunkt kunde finnas mindre lämplig till anläggande af Götha Canal, samt att de medel, som då vidtogos till detta stora företags befordrande, ofelbart och i betydlig mån skulle medverka till den oreda i Rikets myntväsende, som af andra, vid samma tillfälle fattade beslut oundvikligen måste uppkomma; ehuru öppet jag vid berörde Riksmöte yttrade denna min ännu oförändrade och af erfarenheten besannade öfvertygelse, ansåg jag mig vid Beredningens sammanträde, utan all onödig betraktelse öfver det framfarna, endast böra fästa mia uppmärksamhet vid ben 22 Juli /. nt. föjij amhefc 1 dess närvarande skick, och fullkomligen fördomsfritt granska: iio Örn det redan så långt framskrida tia arbetet borde fortsättas, elier utan alimänt understöd åt ödet öfverlemnass éiö Huru Canalens full bördande Skulle beredas med hänsigt till de förenade föremålen af plaiiens säkra verkställighet géhom itiöjiighet för Rolaget att åtaga sig ytterligare tillskott, Statens tniridsta betungande, Och ittdtagähdet af de privilegier, fcörri dels hafva medfört skadliga följder för samhället, dels kunna lägga hinder för feh gagnande reglering af Sedelstocken och Discontrörelsen. tn noga undersökning, Vid Beredningens åtskilliga sammanträden, leinnadé både mig och medbroder Stadgad öfvertygelse, att Carial-arbetets fortsättning borde tillstyrkas, ej allenast i alseende å de uppoffringar Staten allaredan gjort, samt den stora och ovilkorliga fördel, soni Canalen i framtiden skall fertina Riket, i politisk, Unlitairisk öch mercantil åsigt, utan öck framför allt i stöd af den Hörinetir puhbc, sorn hos eri fri nation bör Vara heligare än sjelfva Lagen, emedan den är grunden till alla samhällslagar och vilkoret för deras bestånd. »o6© Den 22 Juli /. m.
I Betänkandet hufva Höglo!!.
Utah o t tea m ed någorlunda utförlighet upptagit orsakerna, hvarföre rle gillat denna opinion, samt hvarföre de nied Beredningen och mig godkännt Canalarbetets påbörjande å hela linien, och likaledes tillstyrkt, att fortsättningen å enahanda sätt med möjligaste skyndsamhet må vidtagas.
Utan förundran, att de af Ståndets medlemmar, hvilka icke haft tillfälle att åt ämnet lemna lika uppmärksamhet, kunna äga den tvekan, som endast genom onekliga facta hos mig kunnat öfvervinnas, skall jag, färdig att då det yrkas närmare utveckla alla motiv och förhållanden, icke trötta med onödig vidlyftighet, utan vid den egentliga qurestio-an, endast tillägga den vigtiga anmärkning, att om det betydliga bidrag, som af Riksens Ständer nu begäres, varit en oväntad följd af oförsedda händelser och misscalcul i första kostjiadsfcrslaget, hafva dessa orsaker medfört lika bekymrande följder för Bolaget, som allaredan erlagt större inbetalning än den som var paräknad att inalles utgå, och Som, dä mer än tvänrie millioner ännu boxa inbetalas, ser sig nedsatt till -jtdel af den vinst Bola den få njuta.
■ Sedan jag, pä sätt nu vördsamligen hr anfördt, inom mig stadgat den öfvertygelse , get ägde hopp att i framti - Den 22 Juli f. m. ^ ’ 1061 att C malens fullbordande skulle till tyrkås, antog jag för afgjordt, att någon half mesur e icke ens borda komma i fråga, och således ini^a -anbud göras, som voro o örenlige med rimlig förmodan, att
Aclieägarne skulle verkställa inbetalning af de ännu återstående 60 ProCent af teckningssumman, hvartill de så mycket mindre kunde tvingas, som Actierna äro ställde på innehafvaren, och när sorn heldst kunna förstöras.
Jag föreslog derföre, och itererar ännu samma förslag, nämligen att den brist, som yppas i det sist uppgjorda kostnadsförslag, fullkomligen matte fyllas, och att, sedan Actieägarnes årliga inbetalning å 10
Pa 'oGent de 6 första byggnadsåren utgått, framför alla Statens biträden, Aclieägarne skulle göras lika säkre, att icke förlora det betydande Capitalet och 5 ProCents årlig renta derå, sorn Staten i min tanka borde fö rv issas, att dessa uppoffringar medförde ett ofelbart ändamål, och utan misshushållning användes på det sätt, som jag förbehöll Riksens Ständers BancoFullmägtige, att till efterrättelse få föreskrifva.
Oaktadt allt nit för Canalens fullbordan, och de tänkesätt af opartisk billighet sorn jag förmenar mig hafva ådagalagt, ånsag Ja§ mig omöjligen kunna föreslå något biträdes utgörande för* längre tid än Pen 22 Juli f, m, till ma Riksdag infaller, Jag upprepar icke mina skill härtill.
Gillade af lieredningen och tvänne Stand inom Höglofl.
Utskotten, linnas de, med den af mig uppgifna Reda* ption, i Betänkandet intagne, Jag nämner endast oryggfigheten af ruin öfvertygelse, att Riksens Ständer icke böra ingåiåtagan* den för ep lång osäker framtid, För mig återstår ännu att uppgifna mina motiv till det genom votering för* kastade projectet, att såsom vilkor för alla bidrag af Staten äska återställandet af Ros-.
Jagets privilegier å ep Discont, emot full ersättning af Ranken, som jag ansett, efter nu octroyerade FiliabDisconters upphö* rande, böra ensamt erhålla Rikets hela Dis* cont-rö reise, Mina motiv till detta förslag, son\
Jag for flera månader sedan väckt, genom en uti Höglofl.
BancoUtskottet gjord mo* tion, äro; r:a Öfvertygelsenj att återställan* det af SedelMyntets värde, och håfvan* det af den öfverklagade förlägenhet i allmänna rörelsen icke kaH vinnas, Qtn ic* ke Bancostyrelsen sättes i tillfälle att ensam och utan hinder reglera hela Rikets Discontrörelse och Sedelstocken, enligt blifvande conjuncturer, och utan annan turv* Den 21 Juli f. m. »065 sigt än Rikets sanna fördel i förening med Bankens Credit och bestånd. .2:0 Önskan att
Discontrentan skulla kunna nedsättas till 5 ProCent, som jag i flera afseenden ansett vara af angelägen och för näringarna välgörande nödvändighet.
Jag bör likvälicke obemäldt lemna, att min fattade plan allaredan är i flera delar förfelad genom åtskilliga tagna beslut, såsom: 1:0
Den bibehållna skadliga hemlighet, som nekar uppgifvandet af Banco Sedelstockens nuvarande belopp, samt årliga af- eller tilltagande, 2:0
Det i min tanka vådeliga stadgandet, att Sedelstocken intill nästa Riksdag icke får mindskas. 5:0 BancoUtskottets deruppå grundade anbud af Fastighetslån till bestämda summor, och samma Utskotts fixerande af lika oförmindskeligamaximi-summor för Disconterna.
Jemväl bör jag anmärka, att om Riksén Ständer bifalla det af Höglofl.
Utsko ten framställda äskande,, att Götha Cana Den 22 Juli j. m.
Bolag hör underkasta sig Bancostyrelsens föreskrifter rir hela Rikets Di scoutrörelse, och rlc pä sådan gi p ml af .
Banc.oUtSkottet projecteråde regi em en lar iska förordnanden antaga*', så höfvas till betydlig del de skadliga resultat af Götha Canals Discont, som jag befar ät.
I ett sådant sakernas skick, oell då någon ändring i redan fattade beslut- så • mycket mindre lärer vara att vänta, sorn Riksdagens nära föreslående slut icke dertill lemnar rådrum, tror jag mig, utan att i allrfiroindsta måtto vackla i min grundman*, ieke vidare böra yrka återköpandet af Göth i CapalBolags
Discontprivilcgier för närvarande minut; men jag tillstyrker dpsto nieij att anslag och -coucessioner icJte måtte göras för längre lid än till nästa lagtima Riksdag, eller år 1820, på det ett. tillfälle måtte beredas, att då, emot ett fortsatt biträde åt Bolaget, kunna erhålla de vilkor, som för Rikets väl äro nöd-, vändiga.
Munteligen tilläde Grefie lulljencrantz,; Då jag varit den, sorn först yrkat, att återbetalningsterminer för de biträden, sorn för Götha CanalBolag nu beslutas, icke skulle regleras förr än vid nästa Lagtima Riksdag, och jag dermed ingalunda åsyftat någon sådan osäkerhet for Actie ägare 5 Den 22 Juli J. m. hvarigenom de kunde sättas i den oviss nr het, att de icke vågade det återstående af ActieGapitalct inbetala, så får ]ag för min del tillstyrka, att fråga om Capitals- och rente-betalning för berörda biträden icke må äga rum förr, än Actieägare oafkortadt åtnjutit 5 FroCents årlig renta å deras verkliga inbetalning ä ActieCapitalet.
Stael von Fl ali stein, Corfitz I.udvi^:
Sedan så väl Herr Generalen Gref ve Ankarsvärd, Som flera värde Ledamöter sä grundligen framlagt det rätta uti detta ämne, skulle jag anse det blott leda till föi spillande af den knappa, och för öfriga Riksdagsärendernas afgörande nödvändiga tiden, om jag blott ville upprepa hvad redan blifvit sagdt; jag inskränker derföre mitt vttiande endast till några reflexioner, sorn jag förmärkt undfallit andra; den första, att man anser
Slaten vara satt i någon förbindelse att understödja och fortsätta Canalaibetet, derföre att nyttan af detta verk skall blifvit af Konung och Ständer så väl som allmänheten erkänd.
Jag lemna!" derhän, hvad stort gagn den kunnat tillskynda Staten, om den efter första planen blifvit fullbordad; flere med mig hafva dock betviflat denna sak från första början; nu förmodar jag större delen af allmänheen gör det samma; om denna Canal kun - io6S Den 22 Juli /. m, nät medföra någon nytta i oeconomiskt afseende, genom iindvikande af landtransporter m. in., om den kunnat, enligt första förslaget med 1-| IVXiliions kostnad klifva verkställd, få förfaller hela nyttan, och en verklig skada och förlust uppstår, om den kommer att kosta flera millioner; hvad 6om således ansågs nyttigt 1809, kan anses skadligt 1815; när härtill kommer, att man i förlitande pa den, här för djupa insigter och kunskaper så mycket prisade mans upprättade förslag och bedömande af saken, ansåg allt tvifvelsmål för enskild ovillja, men nu likväl är uppdagadt, att han gjort misstag, och äfven för framtiden ingen säkrare beräkning äger rum, så har saken fått ett helt annat utseende, och finnes intet skäl, att, derföre alt man begått en oförsigtighet och utannogare och säkrare undersökning bifallit denna sak, man skall ytterligare, efser den upplysning man nu äger, envisas att dermed foitfara.
Den andra är garantien för Actieägare, att i en framtid åtmindstone få renta för sina insatta penningar, i fall Canalverket icke skulle lemna dem en sådan revenue.
Hvad säkerhet skulle väl Actieägare hafva i en sådan garantie, då man vet att kommande Ständer kunna upphäfva hvad de förra gjort, och då man har exempel derpå att gjorda skulder under Ständernas garantie icke blifvit honorerade; en sådan garantie vore i min tanka blott att förleda dem till mind - Den 22 Juli f. m. re försigtighet.
Den tredje åter består deruti, att man nog allmänt är af den tankan, att Urtima Riksdags Ständer icke äga lika magt med Lagtima Ständer, hvarföre man tar beslut till nästa Lagtima Riksdag; men ingenstädes finnes en sådan distinction i Grundlagen, och erfarenheten visar detsamma; med hvad rättighet hade man då vid denna så val sorn de bägge föregående Urtima Riksdagarna i Örebro kunnat göra så manga ändringar i besluten vid Lagtima Riksdagen 1809 och 1810; det rätta är således, att endast besluta till nästa Riksdag, Herr von Heyne, Georg:
Nyttan af Götha Canal är af ganska manga betvifiad, möjligheten att med Sveriges tillgångar fullborda den, är det ännu mera.
Jag dispenserar mitt omdöme i dessa ämnen; men i händelse Betänkandet återremitteras, anhåller jag få anmärka, att olägenheterna just för de Provinser, sorn omgifva Canalbnien, åra förhöjda dagspenningar och Dranglöner, då genom Soldaternas täta bortvandringar många nödgas hålla drängar bela året, då inga, Soldater kunna få begagnas under bergningstiden, äfvensom det onereusa af inquarteringar och förplägning för alla de troppar, som fram- och återtåg® till Canalen, drabba dessa Provinser. u>50
Den 22 Juli /'.fm.jJI Nyttan af Götha Canal
Discont var, alt elen i Rikets setelia Provinser hastigt i början spridde penningar, befordrade egendomshandel af ,ver!<sanima jordbrukare, förenad med odlingshåg och förmåga, så länge handelsspeculationer med utländska öfverflöds- och luxe-varor icke lupit öfver sin gräns.
Men nyttan och skadan var, att sedan luxehandlaren insatt stora Capital mot 3 ProCent, som ökat sä ofantligt
Discontfonden, uppsades dessa penningar, och procenteri och vexelvingleri uppkomino.
Skulle Staten till Canalen något bidraga, måste ju första vilkoret bli, alt CanalBolaget förlorar den octroyerade rättigheten att emottaga i sin
Discontrörelse penningar af privata emot 5 ProCent eller under hvad vilkor som heldst.
De må ef kunna åberopa sig sin i DiscontReglementet, på föreskrifven tid gifna rätt, ty då Bolaget tillkännagifvit, att det ej kan uppfylla sina förbindelser, måtte det väl medgifva, att dess rättigheter äfven upphöra vid ett nytt Contract om nya understöd, och att båda skola å nyo bestämmas.
Det är just insatts-rättigheten af enskildas penningar i Götha Canal Discont, som vållat just de provinsers penninge- och Credit-brist, sorn omgifva Canålen, då den lätta tillgången inlockat menniskor att låna penningar, som icke förut vetat hvad en Discont betydde, och hvars jord skall falla uti de lyckliga
Den 22 Juli f. m. speculanters händer, som någon tid funnit importhandeln så lönande, om ej snar hjelp mellankommer, som gör umbärligt det förtroende, fordna liders redlige handlande haft för hvarandra, då de hos hvarannan deponerat penningar för en kort tid, innan det allmänna förtroendet man och man imellan gick att genom dessa insättningar förlora sig i Götha Canal.
Jag kan således icke för min del lemna mitt bifall till någotStatens understöd för Götha Canal utan med vilkor: 1:0 att låninsättningar af enskildai Gotha Canal
Discont under intet vilkor få ske; 2:0 att den underkastas samma Reglor och Revision sorn RiksDiscönten; 3:0 att intet understöd bevill jas på längre tid, än till nästa Riksdag eller på 5 år.
Då Pierr Grefve Ankarsvärd oell Herr af Sillen så grundeligen och väl yttrat hvad i detta amne kan vara alt anföra, vore ^et öfverflödigt att jag deröfver vidlyftigt framställde min mening.
Jag vill allenast nämna den öfvertygelse jag har, att Götha Canal endast då kan blifva nyttig, när Landet sjelf kan om dt nsamma bestyra, men sådant ar för det närvarande omöjligt, och pa sadan grund ön.-kar jag afslag å Betänkandet.
Herr Fald man, Otto Fredrih; Sorn jag delta gil i granskningen af Götha io7o t)en 22 Juli f, m. Canal
Directions underdåniga berättelse Och. »agra dess Ledamöters förslag örn ytterligare allmänt understöd för Götha C.artal-arbetes fortsättning, Utbeder jag mig den ärart fä vördsamt underställa Ridderskapet och Adeln sä val de skäl, sorn gl'undlagt min öfvertygelse i de delar, der jag förenat mig med hvad de Högtofl. sammansatta Utsköt» ten föreslagit, sorn äfven de orsaker, söni föranledt mig atti Vissa delar vara af skiljaktig mening med pluraliteten.
"Lill en det innefattas detta uti det äf Herr Grefve Lilljencrantz till Riksens Ständer aflåtna särskildta yttrande, i hvilket jag helt och hållet instämt, äfvensom samma värde Talare i det mesta nu förekommit mig t hvad annarps jag skulle haft äran framställa, Att beslutet om Götha Canalarbete varit i högsta grad förhastadt och snarare visade, hvad Riksens Ständer önskade ätt göra, än resultatet af mogen öfverläggning, har varit, är och förblifver min verkliga öfvertygelse, hvilken jag ej heller fördöljde vid I809 ärs Riksdag.
Man var rätt lycklig, om man da slapp undan blott med att anses inskränkt, derföre alt man icke fann förslaget till Götha Canals öppnande sä nödvändigt och Riksgagneligt som det afmålades; ty det hörde till den tidens så kallade liberala tänkesätt, att med de svartaste färgor måla de medborgare, som icke ar,Sago förträffligt allt hvad sorn understöddes af ett då rådande parti?. f Den il Juli }■ m. 1071 Lyckligtvis har tiden afsvalnat sinnena, så att man, utan farhåga att anses villja blifva Ryss, nu kan våga säga sin tayka om detta märkvärdiga företag.
Det beslöts i en tid, då, efter en nyligen inträffad Regementsförändring, sinnena så lätt öppnas för allt hvad som kan benämnas stort, och då enthousiastens ifver ej iemnade rådrum till en föregående nödvändig pröfning.
Om något bevisar sanningen af detta mitt påstående, ar det hvad Herr StatsRådet Grefve Platen nu sjelf lillkännagifvit, att Herr Majoren och Riddaren Bagge endast hade 14 dagars tid att uppgöra kostnadsförslaget öfver ett så vidsträckt arbete.
Jag lemnar dock gerna å sidö alla dessa reflexioner, för att blott kunna se och bedöma ämnet ur dess närvarande skick.
Då iedes min önskan,så väl af nationlig stolthet sorn skyldig aktning för hvad föregående Ständer besluLat, till att medverka för Götha Canals fullbordande.
Det förtroende jag hyser till deras omdöme, som bestämdt förklarat, att Götha Canal, en dag fullbordad, skall i militäriskt hänseende medföra oberäknelig nytta, är tillräckligt skäl för mia att icke bestrida ett sådant påstående.
Men jag kart aldrig medgifva, att detta företag är af den vigt, att allt annat för ness fullbordande bör åsidosättas. Jag tror ej, att Den 22 Juli f. m. 107a Sveriges sjelfständighet löper mindsta fara, Antingen Gotha Canal blifver färdig några år förr eller sednare.
Pä dessa skål både har jag bestridt och bestrider ännu att hevillja de orimliga pretentioner, som frän en och annan Götha Canal Directeur blifvit å Bolagets vägnar framställde.
Enligt min öfvertygelse, kan Gotha Ganalarbete äfven sä väl bedrifvas med airecta Statsanslag eller län frän Banken, som genom
Discontvinst; och då man erfarit de stora olägenheter, Discontinrättningarne i Riket i flera afseenden medfört, tror j;ig att Riksens Ständer böra begagna denna tidepnnkt, under hvilken Götha CanalBolas; erhåller ganska betydiiga summor emot hvari föregående Ständer dem löfval, för att pä samma gång befria sig från de band, söm för Riksens Ständer alltid skola blifva hinderliga att reglera Rikets- myntväsende.
Icke längesedan voro Riksens Ständer så godt som nödsakade, att bevilijr fördubblade Creditiv i Banken för Götha Canal Discont.
På sådant sätt söm dä skedde, skall man säkert alltid första att gifva vigt åt sin begäran, derigenom att en mängd medborgares och hela Provinsens nödvändiga undsättning tages till grund.
För att bovf-a Aclieägarne alt man ej velat bereda deni några föiluster, för att försäkra sig 0111 fortsatt inbetalning pä de tecknade Actierna, hafva V- 2> Den 22 Juli /. nu hafva vi, som tillstyrkt att skilja Bolaget ifrån sin Disconträtt, äfven föreslagit att försäkra dem om 5 ProCents renta ä deras inbetalda penningar, samt att när Canalen är fullbordad, Staten skulle blifva skyldig densamma öfvertaga mot återbetalning på 10 års tid af hvad Actieägarne utbetalt.
Detta sednare blifver i alla fall nödvändigt, om icke Actieägarne skola få vidkännas betydliga förluster eller ock Bolaget erhålla de orimligaste Discont-privilegier; ty Canalrevenuen kan efter de sannolikaste beräkningar aldrig uppgå till 2 ProCent a£ iivad Canalen kostat.
Det högsta man möjligen kan hoppas, vore att inkomsten af farten på Götha Canal skulle svara emot' underhållskostnaden.
I öfrigt anser jag ingen uppoffring a£ Staten till Götha Canals fortgång så stor som fortsättning och utvidgande af Bolagets beviiljade Discontprivilegier.
Flera anmärkningar häfva så väl här sorn inom tle sammansätta Höglofl.
Utskotten blifvit gjorda mot den Controllskyldighet för Bancostyrelsen, som i Betänkandet föreslås.
För min del skulle jag ej anse mig hah n fullgjort min skyldighet, om, då jag Ridd. o. Ad.
Vuoti 135. 156, J074 Hen 22 Juli }. nt. tillstyrker betydliga årligen utgående summor från Staten, jag icke tillika föreslog någon controll för deras rigtiga användande.
Att inan så mycket befarar denna Controll, torde mer än allt annat tala för dess behöflighet.
Den föreskrift, att Bancostyrelsen bör till rättelse anmärka allt hvad den finner amnärkningsvårdt, anser jag så mycket vigtigare, som det är alldeles omöjligt att kunna förutse alla de händelser hvaruti missbruk blifva nu.jlige.
Directionen åt én eller flera af sina egna medlemmar upplåter anskaffandet af alla de förnödenheter, som för Canalarbetet erfordras, derföre bevilljar betydlig provision, så ltan på sådant sätt stor misshushållning uppkomma.
Om derjemte samma Directeitr eller Leveranteur tillåter sig drifva handel med de för Canalarbetets behof på åtskilliga ställen upplagda, från utrikes orter införskrifna varor, till exempel Bränvin, Rumm m. m., så kan väl en sådan handelsoperation blifva lönande
För honom sjelf, men ganska skadlig för det allmänna.