Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag tror ej, att proposition behöfyer göras på det anslag, som i den ursprungliga Kongl, propositionen finnes uppfördt, hvilket vackt missförstånd öfver saken.
Det är, såsom nu och förut är upplyst, grundadt på öfverföringar från det ena Regementet till det andra, och derigenom skulle ett mindre resultat uppkomma; men då Utskottet hyllat den idee, att det vore att rubba Indelningsverket, att taga från det ena Regementet och gifva åt det andra, samt detta blifvit godkändt af Regeringens organer i Krigsärender, så tror jag-, att proposition ej bör göras på Konungens förslag, utan på en rund summa af 66,000 R:dr.
Det be hofver då visserligen knappas in här och der, men det bör ock kunna verkställas.
Derigenom undvika älven Ständerne, att ingå uti den speciellare plöjningen.
Jag anhåller således, att endast den runda summan af 66,000 R:dr må införas i contra-propositionen.
Jag finner mig hafva ägt fullt fog till den anmärkning jag gjorde, och får erinra, det jag framställt, att här verkeligen befinnes ett öfverskott, och att jag yttrat mig för att få det upplyst; men jag ingår äfven på hvad Herr Rosenblad yrkat; ty här är ett stort behof att undvika confusion, då jag får uppriktigt bekänna, att jag ej känner planen för löneregleringen, och således saknar all grund IÖ2 Den 5 October e. rn. för mitt omdöme och min röst, hvarföre det ock gerna må blifva vid det förslag Herr Rosenblad afgifvit, alt man må bestämma en rund summa af 66,000 R:dr, samt detaillerna öfverlemnas till.Kongl. Maj:ts bepröfvande.
Men jag vili tillika yttra den mening, att jag, åtminstone för min del, i det tillägg, sorn af Grefve Brahe blifvit föreslagit, om återförande till Indelningsverket så vidt möjligt är, icke fattat meningen så, att Indelningsverket, sådant det sig nu befinner, under särskilta benämningar, skulle blifva bibehållit, ty jag tror, att det i väsendtlig mohn skulle blifva misshushållning, om en sådan mening skulle fattas, men att egenteligen IndelningsVerkets hufvudgrunder, särdeles ChefsBefälet, skulle bibehållas, dock så att det visserligen icke skulle lägga några hinder i vägen för Konungen att disponera, om Konungen finnér lönerne för Cavalleriet blifva öfverflödiga, och använda dem på något annat ställe, eller om Han funne sådana disproportioner, som äga rum i löner till Profosser, Trumpetare, Barberare, m. fl., böra undergå förändring.
I reservations väg vill jag hafva anmärkt, att jag så uppfattat Ridderskapets och Adelns mening, att fria händer i delta afseende äro kemnade.
För öfrigt, då pluraliteten är så gifven, hvilken mening skall blifva den gällande, skulla det vara en onödig tidsutdrägt att tvista om summan, hvarföre jag fogar mig efter Den 5 O c t o b e r e. in. iS3 Herr Rosenblads förslag, att den i Contrapropositionen må upptagas till 66,000 R:dr.
Jag har begärt ordet, för alt lill alla delar förena mig i hvad Friherre Anckarswärd nu yttrat.
Jag tror, att det blir det säkraste sättet att uppfylla det ändamål Kongl. Maj:t åsyftar.
Enligt hvad jag fattat af Herr Friherrens framställning, är det nödvändigt, att Konungen lemnäs fria händer, hvad Indelningarnes fördelning och Lönernes jemnkning inom hvarje Corps, vidkommer.
Min tanka har varit, att lönebeloppet skall så mycket möjligt är vara lika inom hvarje Corps, men icke att Konungen på något vis skulle vara hunden, hvad verkställigheten beträffar.
Då två Ledamöter önskat, att den summa, jag uppgifvit, måtte förändras till 18,000 R:dr, och skilnaden blott utgör 357 R:dr 24 sk., vill jag ej vara skiljaktig, utah låter för min del gerna dervid bero.
Herr Pubbingj Arvid: Friherre Anckarswärd har nyss yttrat, att han saknar grunder för sig att bestämma den summa, sorn behöfves för att fylla behofvet.
För min del vet jag ej, hvarföre icke vid detta tillfälle, likasom annars vanligen, Rikets Ständer skulle begagna de utvägar de hafva, och hafva haft, att höra sina Utskott.
Då 184 Den 5 O c tobei- e. m.
StatsUtskottet, med beräkning att löneregleringen skälle ske inom hvarje Regemente och Corps, funnit, att den skulle kunna verkställas med 48,000 R:dr, tror jag ej, att det är oss tiilständigt att bevilja mera, än nödvändigheten fordrar, särdeles som vi hört StatsUlskoltets Ordförande yttra, att StatsUtskottet ställt sig till efterrättelse Konungens önskan, att icke öka Bevillningen, och vi redan öfverskrida hvad Utskottet föreslagit, som kanske redan några ångrat.
Jag får derföre yrka, alt man icke så alldeles måtte förbigå StatsUtskottets förslag, och anhåller om proposition endast å 48,000 R:dr.
Jag vill blott göra en erindran till Herr Ribbing, att här ej varit fråga om någon concession å min sida.
Jag har blott talat öfver ämnet, öfver den motsatta meningens förslag i denna del, och min mening har sitt uttryck öppet i de 48,000 Rrdrne, sorn komma att utgöra Ja-propositionen vid detta tillfälle; men det är de 66,000 R:drne, som ingå i Nej-propositionen, i afseende hvarå aldrig något begifvande af mig finnes.
Jag har blott deltagit i öfverläggningen derom, förblifvande vid summan af 48,000 R:dr, för hvilken jag kommer att rösta.
Jag vill blott erinra derom, att hitintills intet annat blifvit be - Den 5 Octo ber e. in. i85 viljadt, än det, som är billigt, och att hela summan af redan beviljade tillökningar i anslagen, hvilka ej genom andra Stånds beslut äro afslagne, icke går till mera än i3,6‘oo R:dr, och då det finnes en post af 4ö,ooo R:dr sorn kan reduceras, måtte vi kunna bevilja detta anslag, utan att på något sätt rubba de grunder, som af StatsUtskottet blifvit antagne.
Jag får förnya min anhållan om proposition å 66,000 R:dr.
Hans Excellence Herr Grefven och LandlMarskalken framställde derefter ett förslag till Voterings-proposition, innehållande i Ja-propositionen bifall till den i Utskottets sednare Utlåtande tillstyrkte summa af 48,000 R:dr, och i Nej-propositionen bifall till Kongl. Maj:ts Proposition i denna del, under antagande af summan 66,357 R:dr 24 sk.
B:co, samt med tillägg i båda propositionerne af Grefve Brahes fram*' ställning.
Friherre af Tibell, Gustaf Willielm:
Enligt hvad Herr Grefve Brahe sjelf medgifvit, synes mig att det borde stå: för hvarje grad inom samma Regemente och Corps, i stället för inom hvarje grad inom Regementen och Corpser.
Det går ej an att flytta boställen och räntor från ett Regemente till ett annat.
Jag ber om förlåtelse , att jag anmärker vid Nej-propositionen 186 Den 5 October e. ni. ■* ' en ofullständighet.
Den gifver hänvisning till Konungens proposition, med hvilken den ej slår i någon gemenskap.
De 35^ R:dr sk. stå der äfven.
Jag anser, att endast jemna summan 66,000 R:dr bör stå, i stället för 48,000
R:dr, och att den föröfrigt bör vara alldeles lika med Ja-propositionen, utan att hänvisa till Konungens proposition.
I följd häraf synes mig, att
Nej-propositionen bör erhålla denna korrta lydelse:
Nej, antages Ja-propositionen med den förändring, alt summan, i stället för 48,ooo R:dr, bestämmes till 66,000 R:dr, Hans Eoccellence Herr Grefven och LandtMarskalken erindrade, att det vore ovanligt, att i en Nej-proposition säga, det man antager Ja-propositionen, Friherre Palmstjerna:
För att undvika den besynnerliga omständighet, Herr Grefven och LandtMarskalken omnämnt, får jag föreslå, att Nej-propositionen må lyda sålunda:
Vinner Nej, anses Ridderskapet och Adeln, till verkställande af ifrågavarande lönereglering, hafva beviljat 66,000 R:dr; hvarefter skulle följa Grefve Brahes fram-, ställning.
Hans Eoccellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställde derefter följande Voterings-proposition; Den, som bifaller det af SlatsUtskot - Den 5 Octo ber e. m. 187 tet tillstyrkte anslag af fyratioåtta tusende Riksdaler Banco, till reglering af löuerne för Indeldta Armeens Befäl, med förklarande derjemte, att underdånig anhållan bör göras hos Kongl.
Majit, det Kongl. Maj:t täcktes med de sålunda beviljade anslagen för Indeldta Arméens Befäl låta, på sätt Kongl. Majit lämpligast finnér, och i den mån anviste tillgångar dertill blifva disponible, verkställa en lönereglering med syftning lill återförande af Befälets löner, i öfverensstämmelse med Indelningsverket, och medförande den möjligaste likhet uti lönevilkor för hvarje grad inom samma Regemente och Corps, hvilken reglering vid nästa Riksdag må Rikets Ständer meddelas, för alt derefter till sine detailler å Stat uppföras, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, anses Ridderskapet och Adeln hafva, i och för löneregleringen för Indeldta Armeens Befäl bifallit ett anslag af Sextiosex tusende Riksdaler Banco, med förklarande derjemte, att underdånig anhållan bör göras hos Kongl. Majit, det Kongl. Majit täcktes, med de sålunda beviljade anslagen för Indeldta Arméens Befäl, låta, på sätt Kongl. Majit lämpligast finnér, och i den mån anviste tillgångar dertill - blifva disponibla, verkställa en lönereglering med i88 Den 5 Octo ber e. m. syftning till återförande af Befälets löner i öfverensstämmelse med Indelningsverket, och medförande den möjligaste likhet uti lönevilkor för hvarje Grad inom samma Regemente och Corps, hvilken reglering vid nästa Riksdag må Rikets Ständer meddelas, för alt derefter till sine detailier å Stat uppföras.
Hvilken Voterings-proposition af RidderskapetochAdeln godkändes, samt anslogs.
Innan jag går att nedlägga min voteringssedel till bifall af en sak, för hvilken jag nitälskar, anhåller jag få till protocollet anmäla, att det sker i den förutsättning, att denna sak ej kommer att bidraga till förökade accorder inom Armeen.
"Voteringen börjades klockan 7 e. ni., och befunnos vid voteringens slut klockan ett qvart till q e. m., sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit, som följer: Ja — 67.
Nej — u{g.
I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen särskilt förde protocoll blifvit uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att Ridderskapet och Adeln således bifallit hvad i Den 5 Octo ber e. in. ofvanberörde Nej-proposition blifvit upptagit. ingående StatsUtskottets i dess sednare Utlåtande gjorde hemställan, att Rikets Ständer måtte uti underdånig skrifvelse till Kongl. Maj:t angående löneregleringen för .Armeen uttrycka den öfvertygelse, att hvad af Utskottet nu föreslagit blifvit, borde för en längre följd af år fylla behofvet för denna gren af Statsförvaltningen, samt att ett större anslag för Armeens Befäl skulle öfverstiga Nationens förmåga.
Friherre Cederström, Jacob: Jag anser denna af Utskottet föreslagna anmälan olämplig; ty mati kan icke säga, att ett större anslag, än det af Utskottet tillstyrkta, skulle öfverstiga Nationens förmåga.
Jag anhåller derföre, att något afseende icke måtte göras på Utskottets ifrågavarande framställning, hvilken torde kunna läggas till handlingarne.
Till följd af Ridderskapels och Adelns redan fattade beslut angående verkställigheten af den ifrågavarande löneregleringen, finner jag, under åberopande af hvad jag i förmiddags hade äran i ämnet anföra, det af Utskottet föreslagna yttrande, om anslagets tillräcklighet för en längre tid af år, fullkomligt öfverflödigt, och anhåller att det icke måtte föranleda till någon åtgärd.
Den 5 October e. m. Herr Bibbing:
Jag forenar mig med Herr Nordenfalk så mycket hellre, sorn, enligt en rätt slutföljd af Utskottets Utlåtande, innehållet deraf måste blifva, att hvad nu är vordet beviljadt, öfverstiger hvad som erfordras.
Tians Excellence Herr Grefven och Lan iltMar skalken hemställde, att den af Utskottet föreslägue ifrågavarande underdåniga skrifvelse till Kongl. Majit kunde få förfalla.
Angående StqtsUtskottets yttrande rörande öfverjlödige Boställens utarrenderande.
Friherre af HördinCarl Johan:
Då jag mot Utskottets första Betänkande framställde de anmärkningar, hvilka Utskottet i dess sednare Utlåtande upptagit och sökt vederlägga, var anledningen dertill den öfvertygelse jag hyste, att Ridderskapet och Adeln, samt de öfriga RiksStånden^ skulle taga lill pröfning hvarje särskild fråga, som blifvit framställd.
Ridderskapet och Adeln har nu beslutat att öfverlemna regleringen till Kongl. Maj:t, för att först vid nästa Riksdag hos Rikets Ständer framläggas.
Jag skulle vid sådant förhållande tro det icke vara ändamålsenligt, att ingå i någon prasalabel pröfning af dessa omständigheter, utan Den 5 O c to ber e. in. '9' flit den framställning, sorn i afseende derå blifvit gjord, kunde förbigås och läggas lill handlingarne.
Uppå derefter framställd proposition, beslöt Ridderskapet och Adelil, ali Utskottets yttrande angående öfverflodige Boställens utarrenderande borde läggas till handlingarne.
Angående StatsUtskottets hemställan 0111 anvisning å nödigt förskott till jemkning af accorderne. Hvad Utskottet i afseende härå tillstyrkt, blef af Ridderskapet och Adeln bifallit.
Angående StatsUtskottets hemställan rörande Officerares vid Indeldta Armeen uppmuntrande att idka Landtmäteri.
Hvad Utskottet hemställt, blef af Ridderskapet och Adeln bifallit.
ExercitieEsr/vadronernes underhåll.
Denna punkt blef af Ridderskapet och Adeln bifallen.
Tolfte Punkten.
Lifgardet till Häst.
Herr Rosenqvist, Fredrik Leonhard, bade inlemnat ett så lydande anförande:
StatsUtskottet har föiblifvit vid sin förra tanka, att förhöjning i underhållssumman 192 Dun 5 O c to b er e. in. bör äga rum, och ett nytt anslag af ej mindre än 13,701 R:dr /jo sk.
B:co på Stat uppföras.
Jag deremot fortfar att bestrida det nya anslaget, och tror, att, om en Esqvadron indrages, kan löneförbättring vinnas, utan StalsVerkels betungande.
För öfrigt och hvad beträffar den af Utskottet gjorde hemställan, huruvida det må vara Rikets Ständer värdigt, att sätta i fråga någon besparing för Svenska StatsVerket på Brödrafolkets bekostnad; så tillstår jag uppriktigt, att jag icke förstår hvad Utskottets mening dermed kan vara, ty då Svenska StatsCassan bekostar flera hundrade tusende Riksdaler åt Konungens Lif- och Hus-troupper, torde det väl icke anses obilligt, om Brödrafolket bekostade 5o,ooo R:dr B:co; och ia g hemställer, om det skulle vara värdigt alt sätta i fråga, att
Brödrafolket skulle vilja undandraga sig en så ringa utgift, för den äran, att bland Konungens Lif- och Hus-troupper afven räkna ett litet antal Norrmän.
Grefve Brahe uppläste följande:
Af 3:dje HufvudTitelns besparingar, har, utom hvad 1823 års
Stat upptager, till detta Regemente utgått:
För Mathållningen B:co R:dr i,000: —•
Tillökning i anslaget för hästarnas skoning 622: 24- Transport 1,622: 24* Den 5 October e. ra. ig3 Transport 1,622: samt Lönelillökning för Öfver Befälet 3,25o: — hvilka 4>872: 24.
Maj:t önskat få å Stat uppförde, samt derjemte äskat en tillökning af 7>82g: 16. tillsammans 12,701: 4°.
Deraf har Utskottet antagit:
För Malhållningen 1,000: — Till Stallpersedlar 1,000: •— Hästarnes skoning 622: 24. men såsom lönetillökning för UnderBefälet 3,2i3: ir. eller tillsammans 5,835: 35.
Hvaremot den för Befälet äskade löneförhöjning icke kunnat beviljas.
— Utskottet har icke eller till uppförande å Stat kunnat tillstyrka de 3,25o R:dr, som å 3:dje HufvudTitelns besparingar hittills utgått, af det skäl att Utskottet ej anser någon lönetillökning för Befälet vid nämnde Regemente oundgängeligen nödvändig.
Utskottet har bestämt uttalat sin öfvertygelse; må det således tillåtas mig att, ehuru deremot stridande, äfven säga min.
Lönetillökningen för ÖfverBefälet vid LifGardet till Häst är verkeligen af behofvet påkallad.
— Kongl. Maj:t, som funnit 44 H- i3 >94 Den 5 October c. m.
Befälet vid delin Regemente böra Åtnjuta samina löneförmåner, som Befälet vid de öfrige GardesRegementerne, har, genom Nådigt bref den ig Februarii 1833, å 3:dje HufvudTitelns öfverskott an vist 3,200 R:dr, och frågan är således blott, om nämnde summa skal!
å Stat uppföras, eller, såsom hittills, från Titelns besparingar utgå.
Detta sednare lärer likväl svårligen kunna verkställas, om, efter hvad Utskottet å flera ställen i dess Utlåtanden låter påskina, besparingarne skola användas lill andra af Utskottet afsedde ändamål.
Att tillvägabringa löneförbättring för Befälet, medelst minskning i dess personal, låter påtagligen icke verkställa sig, i anseende till Regementets trägna tjenstgöring; och att förneka Befälet vid detta Regemente en tillökning i lönen, i likhet med Officerarne af Svea och aldra LifGardesRegementerne, synes väl orättvist; jag hemställer derföre, att Befälets lönetiilökning 3,a5o R:dr må enligt den Kongl, propositionen å Stat uppföras, samt det af Kongl. Maj:t äskade tillskott för UnderBefälets löneförbättring oafkortadt utgå.
Då Underbefälet vid de i Stockholm förlagde Regementer äro till löneinkomster bland de mest vanlottade inom hela Arméen, och derjemte förlagde å den dyraste ort i Riket, samt hafva högst trägen I Den 5 October e. m. tjenstgöring, så innefattar den begärta summan elt af behof och rättvisa påkalladt medel till förbättrande af deras villkor; och jag får tillägga, att inkomsterne för Underbefälet vid de i Hufvudstaden stationerade Regementer äro till den grad otillräcklige, att en Underofficer ofta, med Hustru och Barn, knappast kan lifnära sig, och således begagnar första tillfälle som yppas, för att söka inkomma på Linietrupperne, eller välja annat näringsfång.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marsk alken gjorde proposition lill bifall å i2:te Punkten.
Ja och Nej. Herr Nordenfalk:
Till hvad Grefve Brahe anfört har jag obetydligt att tillägga.
Jag anser mig likväl skyldig nämna, att om de 3a5o R:dr Kongl. Majrt 1823 beviljade Befälet vid LifGardet till
Häst, för alt komma till likhet i lönevilkor med Befälet vid de öfriga GardesRegementerna, icke skulle bifallas att blifva uppförde å Stat, så blir följden endast, att de hädanefter såsom hittills komma att utgå af Titelns besparingar, enär de icke mera lära kunna Befälet fråntagas.
Som det likväl bör till en ordentlig StatsReglering, att icke låta ständiga anslag utgå af besparingar, hvilka alltid äro ovissa till sitt be44 H. »3* ig6
Den 5 October e. m. lopp, får jag anhålla om proposition i likhet med hvad Grefve Brahe hemställt.
Friherre A nekar swärd:
Jag hade hoppats alt i denna fråga icke behöfva yttra mig, emedan det för oss, sorn önska nedsättning i Statsanslagen, nu mera blifvit ganska äfventyrligt att drifva denna satts, som till följd endast haft stegrade fordringar på andra sidan.
Jag hade trott, att man åtminstone vid något tillfälle skulle kunnat stanna vid Utskottets förslag; men jag finner alt detta är ogörligt, och att samma mening äfven nu yrkar högre anslag, än Utskottet, i följd af sina beräkningar om tillgångarna, kunnat medgifva.
Jag tviflar således icke, att denna mening äfven nu vinner, och ämnar icke upptaga tiden med en onyttig votering.
Om Befälet vid Gardet tili Häst har mindre löner, än det öfriga Befälet, så påkallar detta utan tvifvel ett jemnande; men jag tar mig frihet fästa uppmärksamheten på, hvilket förhållande skall uppstå om, såsom Herr StatsSecreteraren för Krigsärenderne yttrat sig, det skulle blifva nödvändigt, alt uppföra utgifter på Stat i alla de fall, der Styrelsen anvisat sådana af besparingarna.
Om nu Rikets Ständer stannade i det beslut, att låta uppföra dessa, utom den vanliga vägen beviljade, förhöjningar på Stat, hvart komma vi väl då?
Jag framställer blott den frågan; —• i händelse alla de besparingar, Den 5 O c to ber e. in. »97 som i följd af en god hushållning kunna uppstå, i alla lider komma alt så användas, alt intet deraf blir qvar, och detta blott för alt sedan kunna åberopas såsom ett maktspråk för nja Statsanslag.
Då Befälets Löner vid LifGardet lill Häst understiga Befälets vid de öfriga GarnisonsRegemen terna, tyckes det vara billigt, att detta Befäl, tjenstgörande vid ett CavalleriRegemenle, sättes i parité med de öfriga, och att den lönetillökning
Regementet redan åtnjuter icke vidare anvises å Titelns besparingar.
Majrt hittills icke använt några besparingar å materielen till löneförbättringar, torde bäst kunna inhemlas deraf, att af besparingarna på 3:dje HufvudTiteln betydliga anslag blifvit gjorda för Materielen.
Sålunda har användts t. ex. 20,000 R:dr B:co till en Stallbyggnad för Svea Arli11 eriRegemente; 27,000 R:dr lill Wanäs Fästningsbyggnad; hvarigenom tillfälle lemnades till arbete för en del af Westergölhlands population, som behöfde förtjena till lifsuppehälle efter missväxtåret 1826.
Dessutom hafva flere år från 9 till 10,000 R:dr blifvit använde lill Kungsholms Fästningsbyggnad.
Jag tror således icke, att ett klander är rättvist, som göres emot det användande, som ägt rum af besparingarne.
Att desse hädanefter blifva mindre än hittills, är en gifven sak, enär Kongl. Maj:t iqS Qen 5 October t. m. sjelf föreslagit, att anslaget till brödbaknings- och durcmarche-kostnaderne m. m. skall nedsättas ined a5,ooo Ridr; och örn Kongl.
Maj;ts Nådiga framställning, att begrafningshjelpen för Officerarne hädanefter får lemnäs till Armeens PensionsCassa. af Rikets Ständer bifalles, så gör delta äfven en afkortning af 16,000
R:dr, eller tillsammans 4i>ooo R;dr, som besparingarne komma att utgöra mindre än hittills, och som tydeligt visar det oriktiga, att på oftanämnde besparingar göra några anvisningar.
Friherre Sprengtporten t Jacob Wilhelm.
' Den anmärkning Friherre Anckarswärd gjort, att det kunde blifva ett farligt prejudicat tillåta Regeringen, att först anvisa lönetillökningar på besparingarne, på det de sedermera skola uppföras på Stat, liar sin fullkomliga rigtighet, om förhållandet vore, att de båda GardesRegementerne till fots, med hvilka LifGardet till Häst blifvit af Kongl. Majit ansedt böra åtnjuta lika löner, voro för högt aflönta; men då man påminner sig, alt Befälet vid dessa Regementen icke har särdeles större löner, än inom Armeen, så tror jag icke, att Friherre Anckarsvärds satts här har sin fulla tillämplighet.
Jag skall blott be alt få tillägga, att jag tror, det Kongl. Brefvet angående anvisningen på dessa be - Den 5 O c t o b e r e. m. »99 sparingar är dateradt i Februari år 1823, det vill säga midt under varande Riksdag, då det var fullkomligt öppet för Styrelsen, att aflemna proposition lill Rikets Ständer oin denna löneförhöjning; och jag tycker, att det sättet varit att föredraga framför, att egenmäktigt påföra besparingarna denna ulgift.
Således kommer detta ändock alltid att stå qvar, såsom ett prejudicat af äfventyrlig natur.
Men nu gör det ingenting till saken, utan Ridderskapet och Adeln fattar troligen sitt beslut till förmon för den mening, som yrkar anslaget.
Då återstår för mig endast att reservera mig, ty något annat hoppas jag ej kunna uträtta, hvarken i denna eller någon annan fråga.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förnyade den af honom nyss gjorda proposition till bifall å I2:tq Punkten, Ropades Ja och Nej. Hvarefter Hans Excellence hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade bifalla hvad Kongl. Maj:t i denna del föreslagit.
Det förefaller mig verkligen betänkligt, att i hvar enda punkt öka Utskottets förslag.
Jag förutser såsom följd häraf, att vid slulregleringen en så - 200 Den 5 October e. m. dan villervalla skall uppstå, att man då verkligen skulle önska sig kafva afslagit eu eller annan punkt.
Jag tyckte mig finna svaren på den framställda propositionen så delade, att jag nödgas anhålla om votering, emedan jag tror detta anslag vara af den natur, alt det åtminstone icke bör medgifvas, annorlunda än genom Ståndets uttryckta pluralitet.
I anledning hvaraf Hans ExceUence Herr Grefven och LandtMar skalken framställde följande volerings-proposition:
Den, som bifaller det af StatsUtskottet för Kongl. LifGardet till Häst tillstyrkte anslag af Fem Tusende Åtta Hundrade TrettioFem Riksdaler 35 sk.
Banko årligen, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, anses Ridderskapet och Adeln bifalla det af Kongl. Maj:t i Dess.
Nådiga proposition för nämnde Regemente ifrågaställde anslag af Tolf Tusende Sju HundradeEn Riksdaler \o sk.
Banko årligen.
Voteringen börjades klockan half till 10, och slöts klockan half till ii om af - Den 5 Octo b er e. m. 201 tonen; hvarvid, efter det en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne öppnade, rösterne Lefunnos hafva utfallit, som följer: Ja — 66.
I följd hvaraf, och sedan det
Öfver voteringen särskilt förde protocoll blifvit uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken förklarade, att Ridderskapet och Adeln således bifallit det af Kongl. Maj:t för LifGardet till Häst ifrågastäldte anslag af 12,701 R:dr 4° sk- Banko årligen.