Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hans Excellence Herr Grefwcn vch Ordförandens' Sedan deN proposition jag gjort blifwit med Ja och Nej beswarad, och äfwcn votering blifwit omtalt, är 'dek >uin ffyldighet att fb» resta en contra - proposition:
Och dä, r anseende till Holde Z Regerings - Formen^ den som blifwit förestå» gen icke lärer kunna antagas, kan jag ej göra någon annan än till bifall pä z:je Momentet utan all tilläggning.
Grefwe dornar:
Det är ej blott pä förmodan eller gissningar jag grundat min mening.
Jag har uppläst sjelfwa Regerings - FormcnS § och dot är i följe deraf jag trott det wara emot Coiistitulionen att tilläta en enskilt Ledamot af Constitutions-Uksköttet, att sedan det ej funnit skäl lill anklagelse, fäson, sin enskilta mening göra en deremot stridande anmälan i Ständet.
Det är blott som en moiwigt emot en sädan rättighet, som jag peka, en säban person- answarighet.
Grcftve Oe In Onrstre; Jag kan alldrig förmoda att Regerings»Formen skulle hafwa 2:ne W snörrätt stridande mot hwarandra.
Gref. 4423 Den 19 October.
Derom är ingen fräga; men skulle den io7:de Z fä den tilläggning som här yrkaS, sä förändrar sädant förhällandek.
Herr Lllverstolpe, 6ustak Om CderS Cxcellcnee ej tror sig kunna göra en proposition emot dcn iio:de § Regerings-Formen, sä hemställer jag ock ödmjukeligen om dcn kan göras emot
Len lo/tde.
Herr Ib am:
Torde hända kan en förening här äga rum.
Den iio:de § som är sednare än den I07:de, till hwilkcn en tilläggning här förefläS, stadgar uttryckeligcn att ingen Riksdagsman kan under tilltal ställas utan genom ett uttryckligt beslut, hwaruti fem sjektcdclar af Ständet deltagit.
Om nägon answars-skyldighet stall inryckas i contra - propositionen till votering, sä skulle jag proponera att samma princip om fem" sjetkcdelar äfwen för den answarande Utskotts-Ledamoten blefwe följd, och -säledes ! contra-propositionen intagas de orden: answar likmätigt Grefwe lVl örner uppläste norde §, hwarefter han tilläde:
Om det blir ett wilkor att den stall answara, som gär med en serskilt anklagelse ifrän Constitutions-Utskottet till klena, sä blir detta ett förut fattadt beslut af Ständet, som pä intet ivis strider emot norde Z.
Men för att undwika alla frägor om Constitutionens lydelse, skulle jag häldre önsta, att intet answar, men ock ingen fräga om tilläggning till Rcgcripgs - Formen komme att äga rum.
Friherre ^äeltvärcl:
Mig synes akt man i sörcwarande ämne med lätthet kan i allt lyda Regerings - Den 19 Oktober. 4429 gcrings'
Formens föreskrifter.
Efter iO7:de § äge wi ju rättighet att till Eonstitutions - Utikottet förwi^ sa frägor om Stats - Rädets answarighc!; hwar och en Ledamot af Ständct kan ju enligt densamma, wäckr sädana frägor i klena.
När desta till.
Eonstitutions» Utskottet sörwisas, och dest utlätande inkommer, sä kunna ju derifrän, lika som frän andra Utskott, en Ledamots scrlkilta tanka utlärandet medtolsa:
Och om det samma skulle befinnas obehörigt, sä stadgar norde H.
Uttryckligen huru i sädant fall. kan förfaras. -.
Grefwe Nökner: Ware det längt rfrän m!g att icke medgifwa det alla StändenS Ledamöter äga rättighet att i klena wäcka frägor om de högst» Embetsmäns förhäl^nde.
Men Vesta frägor börg enligt Cvnstitutiotten underkastas Utskottets pröfning
Sedan det yttrat sig, tror jag ej en dest Ledamot äger rätt att öfwer samma ämne inkomma med serskildt yttrande» Herr Liiverttolxe, 6uksk ^brs^ kram:
I g förklarade rekan i gär, det jag trodde hwar Ledamot äga rätt att i sitt Ständ anmäla hwad hart behagade.
Denna rätt upphör ej derföre ätt man blifwik Ledamot af Constitutions - Utskottet.
Ingen ting synes mig säledes hindra en Ledamot att emot plu-alitetens önskan i sitt Ständ göra eN anmälan och dcrr I07:de Z i Regerings - Formen föreskrifwer huru en sädan anmälan, efter sin beskaffenhet, i Sundet bör upptagas.
Allt widare stadgande i detta afseende sys Nes mig säledes, nu som förut, Lfwerflödigt.
Herr kaklmsn:
I anledning af Hwa6 Herr Grefwe käörnsr nyst behagade säga,- ätt sebart Constitutions - Utskottet utlätit sig, borde Lil Lnskilt Les Tredje B«nd.
N:o 211. öamM 44ZO Den 19 L>ctobcr. damok deraf ej öga rökt att öfwer samma ämne inkomma med serskilt yttrande, sär jag fräga om dct är möjligt att Coiistitiitions - Utskottet, som är sammansatt af sä upplyfta Ledamöter, kunnat wid Regerings - Formcns fdreftäendc äsyfta att tillägga ett Utskott en rättighet, som ej tillkomme Riksens Ständer? i Friherre Legerström: Hwad I norde ^ RcgcringS - Forracn ftadgas, finner jag ej wara ett hinder för den contra-proposition jag begärt, att sedan ett tillägg till Regerings - Formen yrkas om scrskilta UtskottS-Ledamöters rätt att, emot Utskottets Pluralitet, göra anmälan rörande Stats.
Rödcts förhälsande, Riddcrskapet och Adeln mätte genom ett-beslut bestämma sädana Lcdaminers answars - skyldighet.
Jag anhäller sälcdcs om en sädan contra, proposition, och tror ej att den kan med anledning af conftitutionen mig förwägras.
Herr kOtfilik b:
Oä fräga uppstött att ben af Hans Epccllence Herr Grefwe» och Ordföranden gjorda proposition skulle wara stridande emot Iv7:de Z i Regerings - Formen, för jag för min dct förklara, att jag dct icke kan medgifva: den är en följd af ic)6:te § Regerings, Formen, icke af den I07:dc, och kan ej annorlunda än som ett tillägg till ben förra betraktas.
Herr kksmmarlkölä understödde Fri, herre Lecierströws yttrande.
Hans Exccllence Herr Grefven och Ordföranden, hemställde om icke, för att bringa detta ämne till flut, han finge föreflä stadgande af answarrt i likhet med norde § Regerings, Formm.
Fri» Den 19 October. 4b - Friherre Leäk-rkrröni nekade härM, och yrkade ett uttryckligt besint, utan§:s citerande.
Friherre 6 eIsv arst b-gärte i sädank fall Dotering om delta Friherre LeciLrströms yrkande.
Häruti instämde äfwm Hans Exccllence Herr Grefwe Klluck. G r e f tv e l) e !n Gnrsiie ansäg rio § wara tydlig, och trodde ej att man lill i förhand kunde fatta ett sädanr knsint, utan §:n endast wara användbar serskilt wid hvarje fall, när det inträffar.
Grefwe dF örner begärte Prsposition om lagllghcten af den tilläggning att en enskilt Ledamot af Cvnstitntions - Utskottet sku5e kunna
Med sitt ytti rande gä till Ständet, sedan Ulstottct icke funnit skär till anmärkningar.
Härvid förmärktts NägöN öro.
Hans Exccllrnce Herr G ref west d t h O r d f ö r a n d e n :
Sedan en propostiion ät gjord, ka» den samma ej gerna gä alldeles tillbaka.
Grefwe kl örn er: vet kast weicke wara
Min tanke att neka en Ordfdrande gbra propositionen; men jag hade trott, att nät den uyplästcs, wore det till justering, och att när den blifvit bcswaråd Med Ja och Nej, man hade rättighet att göra anmärkningar» Herr 8!lvetsto!p6, kraejriöz yttrade stil sä hade wid alla Riksdagar tillgätt»
Ro - 4432 Den 19 Gctsber.
Ropades af nägra att justeringen wore gjord.
Laclerltröm bcsteidde att justeringen wore gjord: han more kängt ifrän att wiss, ja neka Ordföranden sin rättighet att fbrcslä propositionen; men rättigheten att justera läge hos Ständet, äfwensom den att föreflä contra-proposition.
I anled, ning häraf yrkade han, att om den upplästa proposi, iionen bleftvc gissad, den af honom föreslagne contraproposition mätte upptagas, att Riddcrskapct och A, deln, utan den norde Z:s anförande, stadgade answars-ssyldigheten nu en gäng för alla, och ej, säsom Herr Grefwe ve la 6urcsie nämnt, fcrffilt för hwarje inträffande händelse.
Herr -von Lakullen sisi m:
Ofta har händt att dä en proposition blifwit föreslagen, den samma blifwit pä flerchanda sätt ändrad, och man har ändock fluteligen kunnat träffa en öfwcrcnskommelse mellan de skiljaktiga tankarne.
Ogerna bulle jag se att man satte Regerings - Formen i fräga.
Jag menar att det wore i full öfwerenstämmelse med densamma, om wi stadgade, säsom jag redan haft den äran förcstä, att (konstitutions - Utskottet äladeS, att inom, om man sä behagade, nägra wcckor eller en mänad efter Riks Mötets början inkomma med ett generell betänkande öfwer Stats-Rädets förhällande, dä hwar och en som i Utskottet derom warit af skiljaktig tanke, finge läta densamma betänkandet ätföllja.
Grefwe vela 6 ar 6 is:
Jag blyges nästan att i detta ämne widare uppehälle; Högloft.
Ridderskapet och Adeln; men tankarne äro delade och dek beslut wi skole fatta är för framtiden wigtigt.
Jag ber att fä föreställa bet, efter min öfwertygelse, ben norde Den 19 October.
4433 § icke här kan tillämpas, ven stadgar att ingen Riksdagsman kan ställas under tilltal eller sin frihet beröfwas för sina yttranden eller gerningar inom Ständ eller Utskott, och längre fram fdreskrifwer den ett uttrycklint StändetS beslut öfwer en LedamotS fbrhällandc.
När sädant är Z:ns innehäll, torde Rid, derskapet och Adeln sjelfwe täckas besinna huru det skall blifwa möjligt att fatta ett sädant beslut vm stätlande under tilltal, innan gerningen eller yttrandet äro kände.
Lesterström:
Det lärer wäl ej kunna falla i nägons tanke att Slägga en Le, damot answar för hwad som c) skett.
Frägan derom kan ej uppkomma förrän han gjort anmälan i Ständet.
Grefwe Os In 6ar stier Ingen lä, rer kunna taga den mening ur mina ord, alt jag kun, de sätta i fräga answar för hwad som ej skett.
Jag tror allenast att jag ej misstagit mig dä jag fattat Z:s mening sä, att yttrandet borde först wara gifwit in, nan ett beslut derom borde kunnL fattas.
Men vm Ridderskapet och Adeln skulle stanna i det beslut (hwit, ket jag för min del alldrig kan finna öfwelensstämmandc hwarken med esprit eller ordalydelsen af io6:te, loyrde eller iio:de M af Regerings - Formen) alt den Constitutions - Utskotts Ledamot, som af minoritetens tanke i sitt Ständ anmäler sin skiljaktiga mening, skulle derföre stanna i laga answar, om den förmente felaktigt wid wederbörlig
Domstol om sitt fel ej öfwerbcwisaö kunde; fär jag till Högloft Ridderskapet och Adelns mogna och upplysta omprbfning hemställa om ej i motsatt fall, dä minoriteten af Utskottet eller öcken enda af betz Ledamöters misstänka, bcfinncs wid laglig undersökning wara grundad och den brottslige öfwerbc wislj - 44Z4 Den 19 Octobev, wist, bet icke dä worc en lika billighet att älägga Majoritttens Ledainöter ett lika straff, dä be antingen af rfterkätenhet eller af andra än brottsligare skäl ej angifwit ben felaktige och sämedelst möjligen mälla k millioners olycka, ja kan hända bercdt hela Rikets och sjelf» wa Styrelsens undergäng Heligt är för mig förwa» randel af hwarje Embetsmans heder, skygd och rättigheter, men ännu heligare anser jag mitt Fosterlands träl, mine Medborgares säkerhet; och hivar blcfive ben, om de högste Embetsmän, möjligen felaktige, änchä o<? tvillkorligen behölle sine Embeten, blott för det de äga en rösts Pluralitet i Eonstitutions-Utskottet; och kunna wäl Ständer till ett sitt Utskott uppdraga cn magt-,, som efter hwad här pktradt blifwit, man borde tro wara wädeligt lemna till och nied ät Ständer sjslswa., Friherre Leclerttröm; Jag nödgas till undwikande af allt mitzförständ, erludra, att det alldrig want min tanke att nägon Riksdagsman ffulle ställas till answar för yttranden inom Ständet.
Det Hr blott om cn Utskotts - Ledamot, som haft tillgäng till och som granskat Stats - Rädets Protoc-ollor, och ändä inkommer till Ständet med en falsk uppgift, det Hr blott om den, som jag tror nu kunna beslutas, att i händelse han gör en sädaa angifwelse, bör han kunna efter norde § RegeringS - Formen, behandlas.
Herr Silverstolpe, Lustnk ^bralmm» tillstyrkte antagandet af Herr von 8cl>u!2enlreims förslag, h wilke t han ansäg säsom det enda rätt Eonstitu,- tionella sätt att winna det ändamäl som med en tilläggning i Riksdags - Ordningen nu äspftadcS..
Friht r re kel L o e r k e i m I Regcgerings - Formen bcstäait hmarje Riksdagsmans rättighet, , Den 19 (vctober.
44Z5 hek, har den ock i norde § fredat honom.
Skulle nu hans rättighet utsträckas, synes mig ej hans skydd kunna wara deruti inbegripit.
Jag tror alltsä cj att det wore emot den 119 H stridande, aik äl.-qcm honom answar för en ny rättighet som han fbrwärfwar.
Hans Exccllenc e Herr Grefwe» och Ordföranden:
Som min första Propost, tion blifwit med Ja och Nej besivarad, och Dotering begärd, sä fär jag nu fdreflä Riddcrskapet och Adel» DoteringS Proposition.
Efter nägra korta discursrr, ledande till jämkningar ä ömse sidor föreslogs den samina som följer, utan norde Z:s anförande: Bifaller Högloft.
Riddcrskapet och Adeln zrdje Momentet af 29:de Z Riksdags» Ordningen, med den tilläggning, att det är hwarje enskilt Ledamots afConstitutionS« Utskottet rättighet och skyldighet, att hos sitt Ständ anmäla, om wid granskningen af SkatsRädeks Protocoller, han finner
Utffottet ej hafira gjort afseende pä de i detta Moment nämnde Embetsmäns fbrhällande, hwarcfter Ständct hänwisar den gjorde anmälan till Justitiä - Ombudsmannens handläggning, sedan Constitutions Utskottets utlätande dcröfwer blifwit infordradt.
Den det will skrifwer
Ja; den det ej will skrifwer Nej: winner Nej, blifwer den Ledamot af Constitutions Utskottet, som till ätal anmält en Stats, Rädeks Ledamot, underkastad answar och reconvcntion i fall den anklagade blifwer frikänd; blifwer han äter skyldig förklarad, ware Constitutions - UtskvttcrS Pluralitet, som til ätal icke flyckt, underkastad answar.
Herr 4456 Den 19 October.
Herr von 8 eban t 2, Ivar IHestric Gabriel:
Oä det är Herr käklmuns motion som utgör grunden till denna proposition, hemställer! jag till Honom sjelf, om ej meningen är att sedan en Ledamot of Constitmions - Utskottet gjort en anmälan i klena mot nägon medlem af Stats, Rädet, bör först öfwer benna anmälan (konstitutions - Utskottet höras, och Ständct derefter pröfwa om den gjorda anmälan bör Hänwisas till Justitiä , Ombudsmannens handläggning eller ej.
Herr kZKImnn yttrade sig fullkomligen gilla denna förklaring, och önskade att den mätte säban iakttagas i propositionen.
Grefwe iVlörner:
För min dek mäste jag reservera mig och till Protocollet anföra, akt jag anser bäde
Propositionen och contra - propositionen stridande mot Regerings - Formen.
Äfwcn fär jag anmärka, att rättighet och pligt ej kunna stä tillsammans pä en gäng för en och samma sak. Grefwe De ls. (Znrstie:
Jag tror att bäde rättighet och skyldighet böra för hivarje Medborgare i ett samhälle finnas, och att den illa uppfyller den sednare, som icke äger ben förra.
Grefwe kelörner:
Jag har endast sagt att rättighet och pligt cj pä en gäng för samma sak kunde stä tillsammans.
Men jag kan icke neka att de ju äro motswarigc, att den ena förutsätter ben andra.
Men just derföre kan jag ej om samma sak sägas hofwa bäde rättighet och pligt: tp jag kan läka bli alt göra det, hwartill jag har rättighet, och jag bör göra det, hwartill jag är pligtig.
Gref - Den 19 Octobcr. 4457 Grefwe 1^ 5 ev s n k> j e
I in, diarl:
Oen förestagna contra-propositionen innefattar twenne punkter: den ena om answar för den som gör ett ätal,dcn andra om answar för dem som frikänna för ätal.
I bet förra fallet tror jag answars - skyldigheten wara rättwis; men hnruwida den kan wara det i det sednare, det fär jag underställa Ridderskapet och Adelns besinnande, och om icke följden af desin bägge stadganden skulle blifwa, att man uti intetdera fallet kunde göra wäl.
Wänge hördes häruti instämma.
Herr käklman hemstälde i afseende pä ordet rättighet, om icke det kunde ur propositionen utgä, och blott ordet skyldighet bibehällas. / Friherre krlannerkei m:
Som sista delen af contra > propositionen, hwilken stadgar answar för Pluralitetcn, icke tyckes winna bifall, fär jag ben äran i stället förcsiä den modification, att den samma, i fall af ett obehörigt frikännande, skulle dccisift anses owärdig Ständcns förtroende.
Herr silverstolpe, kreclric Lamuel:
Dä den här föreslagna tilläggning till 29 § synes mig gä emot Regerings - FormenS afsigt, kan jag c) annat än anse den för Constitutions - widrig, och begär derföre att fä min reservation deremot i Protvcollct antecknad, Friherre Ltael von klollsteln, Lorst'2 ImiclviF:
Jag uther mig fä hemställa hwad följder det kunde hafwa om answar stadgades för den som anmäler nägot emot en Stats »Rädets-Ledamot.
Oen 44Z8 Den 19 October.
Den anmälande kln hofwa en god afsigt, och silken kan wid afgörande?
taga en helt annan wändtling: steg för steg kunde reconventioncn fluteligen gä ända till pä lif och ära.
Jag underställer således om icke Skäudct äkminstone först dör prdswa om det gjorda ä, talet bbr till bclfrande upptagas.
Herr 1 d 3 m:
Den af Friherre ös^nner koim gjorda motion tyckes kunna förena ost; men jag skulle för min del endast, willin tillägga, att en enskilt Ledamot af Constilutions - Utskottet som gör den omtalte anmälan, synes mig ej heller böra kunna härdare straffas.
Grefwe vöevenkfelm:
För min de! tror jag den sednare inodifioalioncn sä mycket mindre lämpelig, som den hwilken anmält till ätal gjort mer, än den som underlätit att dertill anmäla.
Den som orättwist anklagar bör swärarc straffas: den som underläter alt ätala synes mig nog straffad dä han förlorar förtroendet.
Grefwe ve Is 6srdie; Dä jag ej kan föreställa mjg nägot straff härdare än det att mista mitt Ständs förtroende, instämmer jag alldeles med Friherre ödsnnioröeim; Men kan ej annat än tillika gilla Herr vksms mening; enär jag ej anser för större brott att anklaga en oskyldig, än att frikänna en brottslig.
Herr di 0 c k , Lorsttr: kmdviA : 6o:de Cap. 2 § Mistgcrnings - Balken bestämmer tydligen straffet.
Läderström:
Den här fö, ktffagne tilläggning till 29 § innefattar ev ändring i Rego - Den rg PctHbep. 4439 Regerings - Formcn, bwarfö.e lag hc,isamma bestrider.
Mea majoriteten af Ridderffapet och Adeln tpck.s wara af den tanke, at denna tilläggning bör tillätas, Medan i flera timmar har jag föreslagit att j fall Utläggningen antages, answars - stylhighct mätte för dm angifwandc stadga-.
Jag sgr nu till Höglvfl.
Ridder?
, skåpet och Adeln hemställa ym de wilja antagä Momentet plan tillägg, eller pck polera om den fbrcstagne propositionen, Grefwe lel örner:
Jag har trott, att när pluralitctcn i ett Utskott, efter granskning af samma documcntcr, icke funnit skäl till de anmärkningar som en enskilt Ledamot will anföra, sä borde en sädan .
Ledamot ätminstone derföre answara, när dm tilläggning göres, att han fär gä med sitt yttrande till Ständet. A" Slägga majoriteten ett answar för det den ej ätalat, work i min tanke att göra minoriteten till herre öfwer majoriteten.
Dä minoriteten skulle afgb, ra ast en Embetsman bör anklagas för brott, bör ocksä den som gör en sädan ätasan, wara underkastad det straff, hwarföre han will utsätta en annan.
Herr Iksm:
Jag hör talas om brott och om bestraffning.
Jag tvet ej om härom kan wara fräga.
Olus är, ats om en Ledamot af Covstitutions - Utskottet finner att en Embetsman ej gjort sin skyldighet, är det hans pligt mot fäderncskandct, att röja, och brott mot samhället att icke röja, SäledcS bör anfwaret wara i bägge fallen lika.
Men häldst säge jag att bägge delarne utekcmnadcs.
Den första Propositionen tyckte jag war riktig:
Om densamma till -ifall eller afstag skulle jag hälst votera, Friherre 6 osterström:
Constitutioncs förssksifwcr tydligen huru förändringar i den samma Mä 4440 .
Den 19 October. mä kunna göra-, nemligen förslag dertill upptagas af Constitutions - Mskdttet, sam ^eröfwcr aflämnar sit utlätande att pröswas och afgöras ivid nästa Riksdag.
Oen föreskrift sam bär projcctcras som en tilläggning i Riksdags - Ordningeuj finner jag wara mot Grundlagen stridande.
Jag underställer om man ej lättast och rigligast skulle komma ifrän fåken, om propositionen klefwe den att winner
Ja, sä antages tilläggningcn, och winner Nej, sä hänwises den till (konstitutionsutskottet, och afgörandet uppskjutcs till nästa Riksdag.
Ropades allmänt, Ja.
Efter nägra jämkningar, hwarwid äfwcn ordet rättighet utgick ur propositionen; och med afseende pä den af Herr von 8cimnl2 gjorda erindran, blef DoteringS-Propositionen inrättad, uppläst och bifallen sädan som följer:
Den som bifaller, att ivid flutet af ben Lyrde § Z:dje Momentet det förcflagne tillägg göreS, att det är hwarje enskilt Ledamots af Constitutions - Utskottet skyldighet, att hos sitt Ständ anmäla, om wid granskningen af Stc ls - Rädets Protocdllcr, han finner Utskottet ej gjort afseende pä de i oetta Moment nämnde Embetsmäns förhällande, hwilkcn anmälan dock remitteras till Utskottets uklätande, hwareftcr och sedan det inkommit, Ständct mä pröfwa om ben gjorde anmälan bör hänwisas till Justltiä»Ombudsmannens handläggning, eller ej, skrifwcr Ia.
Oen des ej will, skrifwcr Nej, Win» Den rg October.j 444/ Winner Nej, hänwises frägan kill ConstitutionsMstottek, som äger att sig dcröfwer utläta och frägan stall ivid nasta Riksdag pröswas och afgöra-.
Derefter företogs genast voteringen, som slutades klockan s, och hwilkcn wid rösträkningen bcfans hafwa utfallit pä följande sätt: Ja Hs.
Nej 66.
Och utgjorde i anledning häraf propositionens förra al'ernatif Ridderstapct och AdclnS beslut wid Aldje Momentet af Ltzkdc ^ Riksdags - Ordningen.
In stäaiu krotocolli 6.
Thorödagen den i c/ October. klenum kl. s eftermiddagen.
Ordförande Hans Excellence Herr Grefwe LrLli 6, klaZnus kreöric.
Protocollet öfwer den i förmiddagplenum fbrpättade votering, l anledning hwo af Herr Silverstolpe, Lustak ^bra stram, yttrade, att sedan wid berörde votering, Ja-pro, positionen af RidderstapktS och Adeln- pluralitet blif wit - 4442 Den 19 Octobek. w!t bifallen, utbad harl sig att fä förklara, bet harr, enligt hivad han under ventilationen redan hade tillkäanagifwit, ansäg det kagNe btflurct stridande mot Regerings - Formen, och wille till Protokollet reservera sig, att hatt deri icke deltagit.
I benna reservation förenade sig Herrar k4sm^> msrlkölst, Korevroz Friherre ^Lnnerkeim, Kars August; Lr-ekell, Lust.
Antori; 8i!verstol^>s, ?rLstric; 8>!velsto!p6, Krasteic Lamuel; Friherre
La» charström, sacob; LUivellparre, H^ron llsac; och von Kotan, Krestin: ^ostun (^kristian, hwilken af Herr Lilverstolpe, Kresteic Lamuel anmäldes.
Nägon hördes siäga onl Herr von Kole» ef wore närwarande efter han sjelf icke h^rtS sig anmäla, HerrLilverlkolpe, Krestine:
Oä jag, som as Ridderskapet och Adeln ej kan wara misskänd, nämnde hans reservation, dä hans röst, säsom för swag ej kiiiidc framtränga, förmodar jag att ingen bör kunna misstänka upgiftens riktighet.
Friherre ^stellvärst prkade att ordningen fordrade det hwar Ledamot sjelf framförde si» na tankar.
Friherre L!echelttrom intygade atk Herr von Kolen sjelf förklarat sin reservation, men beklagade att det ej kunnat höras fram till Ve Herrar som behagade twifla derom.
Grefwe kel örner confornierade sig med dem som reserverat sig emot det genom ben sista voteringen tagna beflutet.
För öfrigt trodde han atk det Dcn 19 Octobcr. 4442 det mätte wara en Ledamot tillätligt att framfara en annans tanka, när det ster pä hans egen begäran.
Herr Kotklieb hördes yttra, det han trodde sädant ej wara enligt med praxis.
Herr Lilverstolpe, ssreciric Zsmue!-.
Jag ber akt Herr Gottilieb mätte yttra sig till Protokollet, ej bredewid.
Herr 0 t kIi a k: Hwad jag yttrade war enskildt, men dä det bcgäres till Protokollet har jag ingen ting deremot, utan anhällcr att till Protokollet tages att jag ansett stridande mot praxis att en Ledamot muntcligen befullmägtigar e» annan att anföra betz tankar till Protokollet.
Herr Lilverttolpe, IHstric Lamuel, trodde sig hafwa bcwisiat flera Riksdagar än Herr koll,liek, och säledcs bättre känna hwad svin warit brukligt.
Herr K 0 t kIieb:
Jag kan ej wara sä e, genkär att jag sätter det i fräga, men fruktar likwäl icke uprcpa hwad jag anfört, och sär derjemte förena mig med Friherre ^cleltvärä i detta afseende.
Härefter fortsätter ventilationerne om RikSdagsOrdningen och upplästes 29 §:S Pdc Moment.
Grefwe Oe la Oaräie: Wid detta Moment har jag endast en önskan att ordet äge förändra- till stall.
Hans Excel lence Herr Grcfwcn och Ordföranden gjorde proposition pä denna 4444 Den 19 October. förändring, ä4wensvm pä de förändringar ConstilutionsUtskottet föresiagit, i följe hwaraf hela s:te Momentet torde utgä.
Bifölls. Zo §.
F r i h e r r e ä e i k v ä r 6, blric 6öran:
Innan jag framför den anmärkning jag tvid denna § ärnar göra, fär jag avertera att jag ej är pä min plats, men orsaken är att jag bchöfwcr nalkas ljuset.
Den i fräga warandc § tror jag med nägra fä obekydeliga ändringar och tillägg kunna af Riddcrskapct och Adeln gillas.