Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag kan således icke medgifva, att någon pärtie Opinion, såsom en annan värd talare behagat yttra 6ig, hvarken i detta mål, eller tillförene ingått i Utskottets åsigtcr, vid handläggningen af de till detsamma remitterade ärendet- Utskottet har i synnerhet såsom grund 17®
Den 7 Jnlii. för sitt beslut, att icke tillstyrka Götha Canal Acti r Disconträ t, fast sig vid det vigtiga af BancoFuIlmä-gtige anförde skäl, att deras värde berodde deraf, om innehafvarne fortforo att verkställa insättningar derå, om ^ådant försummas, upphöra Actierne att äga den säker, het. som p: räknas, o. b Discontverket kunde derigenom , om u så om.
Hypothek blifvit antagne, 'stadna utan sitt förvållande uti en betydlig förlust
Dessutom är dessa Actiers större eller mindre värde icke afgjordt, förrän Götha Canal hunnit blifva färdig-
Då det således torde finnas, att
Actierne omöjligt kunna såsom säkerhet för lån antagas, och tillgångeo på lån af den till ett visst belopp inskränkte BancoDiscontens utlåningssumma skulle, genom en sådan belåningsrätt, för andre lånbehöfvande minskasj tillstyrker jag bifall å Betänkandet, hälst en återremiss deraf, då Riksdagen är så nära sitt slut, icke skulle tjena till annat, än att uppehålla tiden, utan att Utskottet lörmodligen kunde finna sig af de nu gjorde anmärkningar föranlåtit, att frångå dess förra yttrande.
Mpd ali aktning åt den sista talarens mening, tror jag på motsattsen deraf.
Då han sagt, att Utskottet ej föreslagit, att fråntaga dam någon rätt, har han ej besinnat, att Actierne ägt belåningsrätt i CanalDisconten; att sedan CanalDisconten upp-’ hort, och heja den allmänhet, sorn där ägt låncrätt, nu äger den i BancoDisconten, med Särskildt undantag af Actierne 3 hvilka således Den 7 Julli, I?
1 icke mera äga samma rätt ; och hvadan den är Actierne ifråntagen genom undantaget.
Mig synes detta klart.
Jag vet betänkligheten af, att på Riksdagens sista dagar återremittera; men jag älskar hellre att få intet svar, än att hafva underlåtit öfva rättvisa i en sak, som angår menniskors egendom.
Jag anhåller ödmjukast om återremiss.
Det är med åtankan af min pligt, »om vårdare af en betydlig egendom , af ett vigtigt nationalföretag af Svenska medborgares rätt, som jag någon gång har höjdt min röst, samt upptagit Ridderskapets och Adelns tid; och jag vågar tro denna pligt högre än andra afseenden å tidsutdrägt eller uppehåll.
Hvarken jag eller någon annan här kan bestämma, när Riksdagen skall slutas; detta beror på Konungen, men jag talar emedlertid efter öfvertygelse och förmåga; fy här är fråga om Medborgares egendorn och rättigheter.
Då jag likväl kanner, att intet tillägg får göras första gången vid ett Betänkande från Utskotten, nödgas jag begära återremiss, i följd af mina gjorda anmärkningar, om ock jag skulle kunna beskyllas, att vara orsak till Riksdagens förlängning, efter jag hellre, som Baron Boije yttrat i denna fråga, vill hafva intet svar , än underlåta hvad mig åligger.
En värd Ledamot har sagt, att CanalActfo erne ej kunna anses äga något värde, innan Canalen är fullbordad.
Eft^r denna slutkonst
Den i Julii. vet jag ej hvad värde andra CanalActier kunna få, ty då, sorn bekant är, en 8 milé lång oafbruten Segelled af de 18 mil, sorn utgöra Götha Canal, är segelbar, så är vid SöderTelje ännu intet öppnadt.
Friherre Cederström, Jacob: Götha Canal Bolags Actier hafva ägt belåningsrätt i Filial— Disconterne, och äfven ofta i förra RiksOiscon* ten till större eiler mindre belopp.
Att nu fråntaga Aciierne denna rätt, och hämta anledning deraf, att oin lane-rättigheten bifölls, den samma skulle minska iåntillgängarna i Disconren , finner jag besynnerligt ty det måste vara likgiltigt för ett Penningeverk, oin det är Pehr eller Pål som lånar, blott personen, som får lånet är säker och om någon anmäler sig till erhållande af lån mot Hypothek af Götha Canal Actier som äro goda, så måste den vara lika berättigad dertill, som en annan person med ett annat papper, hvilket icke är bättre.
Jag får derföre lorena mig med de hetrar, hvilka begärt återremiss af Betänkandet, och ehuru det har blifvit invändt att BancoUiskottet ej skulle hinna, att före Riksdagens slut svara på Remissen, så tror jag likväl, att fastän slutet är nära för handen, kan Utskottet dock äga fullkomlig tid , att dessförinnan med förnyadt Utlåtande inkomma.
Att ingå i något bedömmande af deni Rangordning SöderTelje och Götha Ganaler må äga sins emel: Den 7 Julli. 173 lan, är icke min maning.
Jag medger gerna, att det är en ofantlig skillnad emellan båda dessa företags vidd, men man kan ock icke undgå, att finna, att det är en lika ofantlig skilinad emellan de uppoffringar
Staten måst göra för den senare emot hvad den gjort för den föira.
Emellan dessa Canaler fötter sig ock den märkeliga skiljaktighet, att å Götha Canals Actier endast äro inbetalte 60 procent, då deremot å Sfi c! er Telje Canals icke blott hela det Capital, hvarå Achen lyder, blifvit erlagt, utan äfven 148 procent derutöfver.
Efter min tanke, mäste det jemväl vara en skillnad uti att fråntaga ett Bolag eller en Corporation en förut tillagd rättighet, eller att bifalla en begäran 0111 undfående af en förut ej innehafd förmån, hvilkens erhållande såsom vanligt, alltid fordras som rättighet, ej såsom ett uttryck af Riksens Ständers välvilja , att, så vidt omständigheterne kunna det medgifva, understödja och lätta Götha Canals fullbordan, de.
Ehvad beslut Riksens Ständer än må uti förevarande fråga fatta , skall jag aldrig medgifva, att Bolaget har någon rättighet att få belåna sina Actier i BancoDisconten, då sådant, enligt hvad en Ledamot af B ncoUtskottet under nätvarande öfverläggning upplyst, icke förut ägt rum.
Jag har sedermera hört en annan Ledamot Friherre Cederström förmäla, att en sådan lånetätt understundom i förra RiksDisconten blifvit begagnad.
Jag känner ej förhållandet härmed, men jag hade önskat, att det varit närmare utredt, på det man omsider kunnat få se, om Utskottet älven nu gjordt sig för - »74 Den 7 Juliu tjenf af den fina complimenten, att hafva begått våld o:h orättvisa, så snrrt det är fråga om Götha Canal, och något, som densamma ä6kar.
Jag vågar tro, för min del , att Utskottet haft fullkomligt skäl, att afstyrka belåningsrätten, och jag anhåller derföre det Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes göra proposition till bifall af Betänkandet.
Jag önskar visserligen, att värdet af Götha Canal måtte en gång blifva så stort, som man nu vill visa, att den redan ä* ger: men likasom en värd Ledamot för en stund sedan behagat säga, att han, utan afseende på de följder det kunde medföra , yttrade sin öfvertygelse , är det ock på enahanda grund, sora jag tror mig kunna yttra, att Götha Canal Actier nu äga ett ganska litet värde, åtminstone hafva for kort tid sedan, sånane papper blifvit mig erbjudne mot i o procent af den insatta summan.
Om vid reglerandet af den rättighet, sorn för dem äskades, i afseende på Hypothicering i Discomen, Utskottet hört de personer, och de aucioriteter, hvilka hafva Discontens förvaltning om händer, och hvilka äro skyldige, att bevaka dess rätt och säkerhet, och Utskottet derefter på de af dessa auctoriteter anförde goda skäl, afstyrkt den fram.» ställde begäran, kan jag ej finna, att Utskottet begått något vald, eller gjort någon orättvisa, eller befrämjat brytning af Contracter och dylikt mera, som man velat detsamma påbörda
På dessa skäl, hemställer jag, om icks Höglofl. Ridderskap t och Adeln sku^. behaga bifalla Betänkandet, Den 7 Julli. 175 Herr Manner stam, Johan:
I anledning af hvad en värd Ledamot nämnt om pligten, att iakttaga andras rätt, fåf jag förklara, det jag trott, att den högsta pligt man såsom Ledamot af Riksens Ständer i sådane fall har, lärer vara, att afse det helas rätt och väl, älven om detsamma vore i strid med enskiita personers eller Bolags interesse.
Jag har icke sagt, att de värda talare, hvilka yrkat återremiss af Be^i tänkandet, önskat bereda Riksdagens förlängning, eller att Götha Canal Actier voro utan värde.
Att d: ssa Actier, enligt nu gällande föreskrifter, förut icke ägt beläningsrätt i BancoDisconten, såsom samme värde Ledamot velat göra troligt, bevises efter min tanka älven deraf, att Herr Grefve von Platen sjelf vid denna Riksdag väckt den af BancoUtskottet nu besvarade motion om en sådan rättighets tillgodonjutande, hvilken motion varit öfverflödig, om samma rätt förut varit meddeld.
Jag lernnar derhän, om det för Disconten var nyttigt eller icke, att SöderTelje Canal Adier fått belåningsrätt, men man bör likväl ihågkomma den stora skillnad, som förefinnes emellan den för dessa Actier insatte summa, och den som för Götha Canal Actier blifvit inbetald , och att dessutom hela Actiebeloppet i SöderTelje CatnalBolag icke är betydligt, i jemförelse med df t andra, så att faran för förlust är vida mindre- Jag förnyar min anhållan om proposition till bifall å Beiänkandet, och bestrider i följd deraf all återremiss, emedan jag anser densamma utan ändamål, ty Betänkandet återkommer 176
Den 7 Jitlii. troligen i sådant fall i samma skick sorn det nu är.
I anledning af en Vard Ledamots yttrande, torde mig tillåtas förklara, att jag icke är intressent i Canal-Bolaget. jag har ingen Actie, och jag är icke skyldig i CanalDisonten, elier någon af Filial—
Disconternej samt har alltså ingen hvarken nytta eller skada af Canalens eller FilialDisconternes fall.
Jag har i alla ämnen, angående det ena eller andra, tält endast förden känsla af rätt och orätt, som skall följa alla mina handlingar.
Jag har likväl aldrig tillåtet mig maktspråk, och har aldrig hört ett sådant språk nyttjas af dem, hvilka talat för Canalen; men väl har jag hort dem orättvisligen beskyllas derföre Till de Herrar, som yttra önskan för Canalens fortgång och nytta, öfverlemnar jag , att sjelfva bedomina om den halt deras önskningar skall få, då de förenas med aljt hvad man kan göra, för att krossa Canal-företaget
Kan hända kommer en tid, då man vid åsynen af dessa gropar, dessa grushögar, som skola utgöra minnen af det nationallöretag, som man nu så lättsinnigt vill öfvergifva, skall ihågkomma namnen af de Riksdagsmän, som så ifrigt yrkat på öfvergifvandet, och som så skickligt finna alla medel dertill.
Kan hända skall opinionen då blifva motsattsen af hvad den nu är, och omdömet blifva så straffande, som något kan blifva.
Grefve Den 7 Julii. 17? Grefve Löfwenhjelm, Carl
Min afsigt är ej att mäta värdet emellan de två ifrågaställa Canalerne, ej eller att fatta partie för den ena eller andra af dem.
Jag önskar blott att Ridderskapet och Adeln måtte i sitt beslut iakttaga ail möjlig rättvisa.
Jag kan ej finna annat, än att om det förut varit tillåtit, att få belåna Actier i allmänhet i BancoDiscon.? ten, och om Götha CanalBolag haft sig efterlåta en sådan belåningsrätt i de andra Disconterna, hvilka nu mera upphört; så kan ej Ridderskapet och Adeln utan mannamån neka den nu begärta belåningsrätt för dessa Actier i BancoDisconten j detta vore att stämpla denna del af medborgares egendom med en nullitet, som man ej äger fog till.
Jag har ej med ett sådant yttrande velat säga, att belåningsrätten skulle silje till Actiernes nominal» värde, utan endast till det belopp, hvartill de kunna anses vara gällande, vare sig 10 procent, eller flere, eller mindre procent.
Utaa att derföre vilja ingå uti någon pröfning af Canalarbetets mer eller mindre nytta, eller huru långt detsamma kan hafva fortskridit, tillstyrker jag, att berörde Actier må belånas till det värde DiscontDirectionen kan finna dem äga, enligt det ansvar denna
Direction åligger, och jag förenar mig derföre med Friherre Cederström, och de flere Herrar, hvilka yrkat Betänkandets återremitterande.
Uti hvad den sista värda talaren behagat yttra i sine premisser instäm.
Prat, VIII. B, 13 178 Dm 7 Julie. iner jag fullkomligen.
Den värde Ledamoten säger, att om Actierne förut varit tillagde belåningsrätt, vore det nu orättvist att fråntaga dem den.
Jag är häruti aldeles ense med Herr Grefve Löwenhjelm, men det är i anledning af Herr Mannerstams förklarande, att någon sådan rättighet icke finnes någonsin vara berörde Actier tillagd , som jag tror densamma icke vara så alldeles gifven.
Jag håller före, att skillnad bör göras emellan att upphäfva en rättighet, som redan existerar, och att bevilja en, som förut ej ägt rum
Att denna rätt icke måste vara så ostridig, synes deraf, att Grefve Platen nu väckt motion om begagnande afen så beskaffad lånerätt, hvilket eljest icke lärer hafva varit behöfligt.
Man har sagt, då fråga varit om försvarandet af rättigheter, hvars fråntagande satts i fråga, att jag betjent mig af ordet våld- Jag vet ej, om jag hittills brukat det, men vet, att, då en rättighet är lagligen tillvunnen, bör den försvaras ej endast lör enskildt uran för allmän rättvisa skull, och jag skall ej upphöra fordra rättvisa, så länge jag är medlem af Svenska Folket, som äger en Constitution, enligt hvilken lagen bjoder öfver alla utan undantag.
Det är, sorn sådan jag förklarat , att lagligen tillvunnen rätt ej kan Svensk man fråntagas, då den ej är förverkad; och häröfver kan endast lagen afgöra efter laga ransakning och dom; och om annorledes 6ker, så förklarar jag nu det - Den i Julli. 17 9 ta efter tr.in öfvertygelse, för våldj af hvem sorn heist.
Hvad för öfrigt angår belåningsrätterl för Actierne, har jag ej begärt den serskildt uti BancoDisconten ; utan då en fullkomlig ändring föregått uti Discontrörelsen, tror jag detta böra vara en följd deraf.
Uti Reglementet för Götha CanalDiscont äro uttryckeligen nämnde som Hypotheker; Pex lar , ylet ier, hvaribland isynnerhet detta Bolags; när nu rättigheten, att åter utlåna öfverskottet af Götha CanalDiscont rörelse, är öfverflyttad till BancoDisconten, så bör, efter min tanka, rättigheten att där på enahanda grunder som förut få lån för Actier i Götha CanalDiscont åtfölja, Herr Cederschjöld, Pehr Gustafi Utan att ingå i pröfning, huruvida IntereSsenterna t Götha CanalBolag kunna anses lagligen berät. tigade, att i BancoDisconten få sina Actier belånta, vill jag blott erinra om den stora skillnåd i verkningarne på myntväsendet, emellan att belåna Actier i en FilialDiscont, och att belåna dem i BancoDisconten- Då Actierne belåntes i FilialDisconten, minskades förmodligen dess öfriga utlåningar i samma förhållande; och i alla fall ökades åtminstone derigenom ej BancoSedelstocken det ringaste: men om de skola i BancoDisconten belånas, så skulle i händelse, såsom jag tycker mig vilja minnas, ingen gräns är satt för utlåningen på så kallade publika papper, BancoDiscontens rörelse Capital, som senast blifvit uppgifvet till T)en y Julli. 6i Millioner, betydligen komma att förökas’ och Banco
Sedelstocken derigenom erhålla ers motsvarande tillväxt.
Hvad verkan Sedelstockens förökning skulle hafva på myntvärdet, bär jag ofta sökt visa : och har nu velat göra denna erinran, blott på det, att denna omständighet måtte, vid frågans afgörande, komma i betragtando.
Boije: jag anhåller om öfverseende för det jag ännu har ett ord att säga i detta ämne.
Jag anser för angeläget att göra distinction emellan hvad som egentligen är frågan, och hvad som ej är det.
Frågan är om Actierne skola äga Disconteringsrätt, eller ej; ty stället, hvar denna rätt äger rum , kan ej bli fråga om , då Sverige nu icke äger mera än en enda Discont.
I öfrigt anhåller jag, att innan »saken faller för orden, få påminna derom: i) att BancoDisconten tillkommit sedan sista Riksdag, och 2) att man vid sista Riksdag så mycket mindre ägde feg att förbehålla desse Actier Disconträtt der, som de icke voro i behof deraf, då CanalDisconten lemnade samma rätt, och man omöjligen då annu kunde förutse, att CanalDisconten skulle så hastigt Bolaget fråntagas
Jag anhåller att desse erindringar må få åtfölja återremissen.
Jag ber att ännu en gång få erinra, att rättigheten att för lån hy-i pothicera Canal-Actier var uti Bolagets egers Discont, och ej i BancoDisconten.
Efter mitt Iilla begrepp i .Logiken, tror jag, att Götha Canal Actiers belåningsrätt i CanalDiscouten icke kati utsträckas utöfver sjelfva Discontens egen tillvarelse.
Discont-rättigheten har blifvit ordentJ' ligen förverkad, ingalunda Bolaget fråntagen.
Jag önskar för min del lika med Grefve von Platen ingenting hellre, än att laglig undersökning i detta afseende anställdes.
När nu sjelfva
Disconträttigheten upphört, måste väl äfven Actiernes belåningsrätt hafva i och med detsamma försvunnit. jag kan åtmindstone icke begripa, att dessa Actier hafva någon laglig lånerättighet i BancoDiscon-ten.
Äro CaralBoIagets Interessenter härmed missnöjde, må de anmäla sig hos vederbörlig
Domstol, för att få ärendet behörigen och lagligen pröfvndt; men ingalunda kan jag förstå eller medgifva, att Riksens Ständer skola subordinera under CanalBolaget.
Götha Canal Actier hafva uti de för Bolaget utfärdade privilegier blifvit ti Hägde rättighet, att med förmånsrätt kunna belånas till Bolagets Discont, och såsom publika papper hafva de i alla de andre Disconterne, enligt författningarne, kunnat belånas.
När nu BancoDisconten skal! öfvertaga berörde
Disconters rörelse, kan jag alldeles icke fiona, hvarföre Götha Canal Actier icke skul-j le kunna erhålla lika belåningsrätt i BancoDisconten , som alla andra publika Verks och Inrättningars papper, hvilka der såsom hypothe» ker få emottagas, Såsom tillförene varandeJLedaj
Den 7 Julli. mot i RiksDiscontDirection har jag mig bekant, att lån der voro biviljade å Adier i Såp
Bruk och dylika privata anläggningar, hvilka aldrig varit kände s&6om ägande ett varaktigt värde Jag tror således, att det icke kan vara någon fara iör Banco-D scont- Verkets säkerhet, om belåning rätten för Götha Canal Actier får orubbadt fortfara, heLt det tillhör
Directionen i hvarje särskildt fal! pröfva så väl Låntagarens som Hypo'hekets mer eller mindre antaglighet.
Att åter utesluta sistnämnde Actier från all beläningsrätt, kan ej blifva annat än en bestämd orättvisa, och skulle endast tillkännagilva afsigten att, så vidt möjeligt är, bereda CanalBolagets undergång.
Hvad beträffar den anmärkningen, att röreise-capitaiet, derest belåningsrätten bifölls, skulle ökas, får jag upplysa, att Banco!:iscontens Fond är oföränderlig, intill dess Riksens Ständer behaga annorlunda förordna, och som jag vill påminna mig, liestämdes den samma vid sista Discont-regleringen till 6,500,000 Riksdaler, Grefve von Platen:
Med fara att synas komma något långt från ämnet, nödgas jag dock denna gång anmärka ett enskilt uttryck af en värd Ledamot, soin sagt, att man sökt subordinera Riksens Ständer under Götha Carni Flere gångor har man hört samma beskyllningar, samma" bevisningssätt; men jag hemställer med tillförsigt och lugn till Högloflig» RicMerskapet och Adeln om mitt framställningssätt kan så bedömas.
Jag har sökt, Dm 7 Julli. som medlem af Lagstiftningen, att tala för en sak af vidsträckt omfattning och betydlig vigt, sorn, utom att den varit mig anförtrodd, jag alltid har ansett och alltid skall, lika med Sveriges störste Konungar och Män, anse när» förknippad med Sveriges väl och i ytta.
Men jag har ej stannat endast vid denna framställning!, utan i synnerhet under de sist framutflns 9 åren både offentligen och i tysthet sysselsatt mig med att vinna en fullkomlig kännedom af ämnet- Huruvida jag häruti lyckats, eller tilläfventyrs mina motståndare mera än jag, må andra dömma.
Jag hemställer det gerna till samtid och efterverld; dock kan jag ej undgå önska, att en hvar, som talar i detta ämne, i sin mån måtte hafva gjort gigså mycket besvär, soni jag3 vi hade då kanske ej behöft tvista så mycket derom.
Man har sagt, att Götha Canal Bolag förverkat sin Discont-rätr; man har hört detta förr; men på hvad grund kan väl någon Svensk ingå uti, att, för det en enskild påstår en rättighet vara förlorad, icke yrka sina lagliga rättigheter?
Jag har intet emot, att lagligen och enligt med hvad Svenska Lagstiftningen föreskrifver, undersökning sker, och jag skall ej upphora låna mig till denna åtgärd; men intill dess hoppas jag, med Svensk mannarätt, att icke någo: kan anses vara förverkadt, och detta Stånd är för upplyst, att låta leda 6ig af en enskilds omdöme, ty då först kunde ordet subordinera komma » fråga.
Den 7 Julii.
Jag har ej anfört något , som jag icke kan försvara.
Jag har förklarat, att Götha Canals Disconträttighet blifvit förverkad.
I DiscontRegiementet står, att afvikelse derifrån medför
Discont-rättens förlust.
Jag frågar nu, om DiscontDirectionens åtgärd, att, på sätt som skett, till CanalArbetscassan utlåna en högst betydlig summa , hvilken bordt till annat ändamål användas, ej skäligen må anses såsom afvikelse från Discontreglementet.
Jag är åtminstone beredd bevisa det.
Också hafva Riksens
Ständer på denna grund ansett någon ersättning för Discontens upphörande icke kunna Car.alBolaget tillerkännas.
Det förundrar mig, att någon laglig undersökning rörande DiscontDirectionens nyssnämnde förhållande, ehuru af många önskad, dock ännu icke blifvit af Herr Grefve von flaten på behörigt sätt föranstaltad.
Sådant riade likväl varit vida lämpligare, än att, på gatt sorn flera gånger skett, förklara Ridderskåpets och Adelns beslut i afseende å Götha Canal vara stridande både mot Grundlagen och allmänna Lagen, hvilket yttrande jemväl blifvit pä Stats- och P,anco-Utskotten tillämpadt.
Jag vill ingalunda bestrida Herr Grefve von I platen, hvarken dess vidsträckta kunskaper, rörande Canalgräfningar, eller dess öfriga utmärkta förtjenster, men j3g anser mig icke böra blindt tro på dess uppgifter och försäkringar, eller förfäras af dess hotelser, samt vågar i öfrigt tryggt mäta mig med honom så väi i redbara afsigter, som i öppenhet och 03 Den 7 Julli. förskräckthet, att fritt både yttra och försvara min öfvertygelse.
Grefve Spent, Jacob Melcher:
Jag vill ej vidare trötta Ridderskapets och Adelns tålamod med några personaliteter.
Ridderskapet och Adeln har i dag hört tillräckligt sådana\ och då jag således icke arnar tala om andra, vill jag icke eller tala om mig sjelf, mina tänkesätt och afsigter.
Jag kan likväl ej underlåta, att för sakens skull söka försvara åtski 1 liga påståenden , hvilka förut härstädes blifvit framställde, äfven af mig, och sorn*jag nu hört så mycket klandras.
Jag har aldrig nekat, och kan visserligen ej eller neka, att Riksens Ständer utgöra en auctoritet, hvars beslutande rätt icke b$ror af någon a nu an, men jag upphör aldrig att tro, att äfven Riksens Ständers auctoritet är under lagarnes, och att, om Riksens Ständer besluta något, som förnärmar enskildes lagliga rättigheter, och således strider emot allmänna lagarne , dessa lagars beskydd, så länge de icke på ordentligt sätt blifvit förändrade, kan päkallas emot Riksens Ständers beslut, och verkställigheten af sådana beslut tillintetgöras och kullkastas genom laglig Domare-åtgärd.
Det måste ej vara klandervärdt, om man sätter orubbligheten af Riksens Ständers beslut i fråga.
Hvad vidare angår förverkandet af Discont privilegierna genom det banqueroute-tillstånd, hvari DiscontBolaget råkat, kanner jag för det första ej, att något Banqueroute-tillstånd, åtminstone ej ett sådant, som Vänligen menas med den ter - 186 Den 7 Julii. men, ännu inträffat; och för det andra, om det ock skulle ägt rum, lär väl förhållandet med ett privilegium på
Disconträtt ej kunna vara sä olika det med andra privilegier på näringsgrenar, att sjelfva privilegium förverkas genom det att den som äger det gör banqueroute.
Man har i alia tider sett flera Brukspatroner och andra Fabriksidkare cedera bonis , men aldrig bar någon derigenom ansetts förverka Smidesrättigheten, eller det privilegium på fab'iks-rörelse som han ägt, utan en sådan rättighet har blifvit ansedd och måste anses lika , som all annan egendom och såsom en tillgång uti det gäldbur.dna'boet, som med öflig* tillgångar öfvergår tili fordringsägarne.
Jag instämmer således ej blott i önskan, att denna sak måtte blifva genom laglig rättegång behandlad, utan tior till och med, att den al drig kan undgå att blifva det, och skall sjelf, om jag får tillfälle, att enskildt medverka dertill, ej försumma det.
Herr Manner slam’.
Jag får hemställa, om icke discussion gatt ifrån ämnet, och jag anhåller derföre hos Hans Exceilence Herr Grefven och LandtiVlarskalken , att den samma mätte till ämnet återföras.
Grefve von Platen; En värd Ledamot har fällt omdömen om mina uttryck.