Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sådant har vid denna Riksdag varit omöjligt, och skall alltid blifva fruktlösa försök, sä länge man icke begränsar
Disconternas utlåningsrätt genom de mest fullständiga föreskrifter.
Den gr Juli e. m.
För några månader sedan, då Götha CanalBolag begärte fördubblad
Disconträtt i Banken, stod det knappt i Riksens Ständers magt att densamma vägra, emedan en mängd Medborgare och till och med, sorn jag da af trovärdiga män hörde påstås, hela Provinsers olycka skulle blifvit .följden af Fuksens Ständers afslag.
Detta torde vara ett tillräckligen upplysande exempel på det mägtiga inflytande, „ Diseontförvaltningarne hafva på Rikets allmänna penningeställning, och .om BaricöUtskottets för», slag för Götha CanalDiscont vinner bifall, skall det i framtiden blifva ännu svårare, om icke alldeles omöjligt alt lossa de band, hvarunder jag anser vanhedrande för fria Svenska män att fjättras.
På dessa skäl kan jag icke annat än högtidligen protestera ein.
.t hvarje tillställning att föröka ett välde, det jag redan tillförene bevisat vara Riksfördeifligt, och hvilket ingalunda kan förenäs med de af oss -''besvurna grundlagar, sorn tillägga Konungen ensamt den verkställande, och Riksens Ständer den Lagstiftande Magten.
Kan någon neka att
Discontrörelsen mycket bidragit till försämring af BancoSedeimyntet, genom den mängd Assignationer och 3 ProCentsSedlar, sorn autoriserade att galla lika med BancoSedlar öfversvämmat
Landet?
Kan någon bestrida att de lätta tillgångar af Lån, sorn Disconterna beredt, haft betydligaste del i den '548 Den 31 Juli e. m. öfvervigt handeln nied utländska öfverflödsvaror tagit öfver de inhemska nyttiga näringarna, att de mycket bidragit till de uppstegrade priserna å egendomar samt äfven till de alldeles orimligt uppjagade accorder för Statens Embeten och Tjenster?
Och slutligen må jag väl billigt fråga om någon kan vederlägga, att icke Discontutlåningarne i en hög grad förorsakat det yppiga och vekliga lefnadssätt, sorn är lika skadligt för det allmänna, som oförenligt med den redbarhet och tarfiiga lefnad, som fordom utgjorde en prydnad hos Nordens kraftfulla och härdade Söner?
Dessa skäl emot utvidgade
Discontrörelser torde icke vara så lätta att omkullkasta.
Men likväl hör jag framställas den tanka, att nu icke är rätta tiden att börja förmindska Discontutlåningarna.
När skall då denna lyckliga tidpunkt inträffa?
I min tanka är den nu för handen, sedan Riksens Ständer under detta Riksmöte heredt betydliga tillgångar för erhållande af stående Dan, hvaraf de producerande inhemska näringarne kunna draga verkeliga fördelar, då
Discontlånen för de samma endast kunna betraktas såsom tärande kräftsår.
— 1 öfrigt får jag nu blott åberopa hvad jag förut vördsamt haft äran framställa, och med anledning deraf vördnadsfullt anhålla örn återremiss af BancoUtskoltets Betänkande.
Den 5l Juli e• m• *5* 9 Herr Manner stam, Johan:
Då jag föreställer mig, att de redan gjorda anmärkningarne föranleda till återremiss, torde jag äfven dervid få tillägga några erinringar.
Påhlman har likväl så fullständigt och grundligt framställt de skäl, som äro talande emot antagandet af BancoUtskottets Betänkande om Discontregleringen, alt jag för det hufvudsakliga instämmer uti de flesta af honom yttrade tankar.
Platen har anfört såsom skäl emot mindskning uti Disconternas utlåningssumma, att lånetillgångar derigenom skulle inskränkas uti en tid, dä antalet af lånsökande är i tilltagande.
Jag hyser i detta fall en motsatt tanka, grundad på allmän erfarenhet om förhållandet före den tiden då Pisconterna och i synnerhet Götha CanalDiscont inrättades och det som nu har inträffat.
DåDisconter icke funnos, då Sedelstöcken och Summan af Rikets gångbara mynt icke på långt när utgjorde hälften af dess nuvarande belopp, saknades icke lånetillgångar för hvarje man med god credit och vsderhäftighet, och stående lån emot inteckning uti Fastighet kunde af enskilda erhållas.
Nu åter, med en mångdubblad summa af myntrepresentativer, kunna lån svårligen upptagas annorlunda än uti Diseonterna eller ock på hypotheker, hvilka lemna långifvaren full säkerhet att vid anfordran eller förfallotid på dagen å - Den 3 I Juli e, m. ter fä sina penningar.
Med uppmärksamhet på de beslut, som Riksens Ständer efter BancoUtskottets förslag redan fattat om Ri knis penningeväsende, torde den yttersta varsamhet böra iakttagas, då nian gar afl förordna om de åtgärder, hvilka i fmanrieSt afseende änny för Riksens Ständer återstå.
Sedan nian beslutit att Rörelsf Cjpitalet eller rättare Banco- och RiksgäldsSedélstocken intill nästa Riksda» • r*» ej skall mindskas, sedan man borttagit den för Riksgäldssedlarna anslagna a- * mortissementsfonden, sedan Riksens Ständers pluralitet, afslagit den ifråga^tällda Bankens publicitet och sedan slutligen den föreskrift är lemnad, att Banken till stående lån skall utgifva större delen af sina behållna inkomster, med skyldighet att till Götha Canal ined flera utgifter lemna det öfriga, så lärer knappt något för Banco sedlarnes Credit mera vådligt beslut kunna vidtagas än den Discontreglering, som BancoUtskottet nu föreslagit, om man icke ville tillägga att Banken skulle fortfara att ytterligare utgifva nya Sedlar.
Då imellertid genom ofvannämnda redan stadgade föreskrifter utsigterna och möjligheten att verkställa en realisation betydligt äro aflägsnade, är vådan så mycket större att utsträcka
Discontrörelsen till lika belopp sorn den hittills utgjort.
Att Gotha CanalBolagsDiscont ökar sin rörelse, då Octroven för Götheborgs Discont Den 31 Juli e, m• upphör, blir en otvifvelaktig följd, men att samma Bolag tillika skulle öfvertaga Malmö Discontrörelse och såmedelst få en rörelse, lika stor amin den alla 5:ne dessa Dis* conter, till en del emot Reglementer, under dessa sednare åren tili Bankens och Allmänna Creditens skada ägt, är ett tillstyrkande, hvilket i hög grad nu sker, men jag vågar tro med af manga delad förundran.
Om Banken icke vill bestrida Malmö Discontrörelse, såsom ett LaneContoir under den blifvande RiksBancoDisconten, hvilket så vidt jag kan finna pitan o lägenhet kunde ske, sä anser jag den utvägen vara bättre att låta denna
Discont fortfara intill nästa Riksdag, under de vilkor som Herr Påhlman föreslagit och med de föreskrifter emot de af denna
Discont utöFvade missbruk, som i öfrigt kunna lemnäs.
Att Götha Canal Discont skulle få behålla det ökade Creditivet bestrider jag pi det högsta, likasom att 5 ProCents insättningar skola fortfara åtmindstone till det obestämda och stora belopp som hittills.
Genom de for Götha Canal redan bevilljade stora bidrag har orsaken upphört, som förmådde Riksens Ständer att hjelpa Götha CanalDiscont ifrån den ytterlighet, hvarigenom den i följd af en för mycket utsträckt
Discontrörelse kommit.
De med skäl så mycket öfverklagade 5 ProCents insättningarne, som gynna enöast Köpmannen och bidraga till Capitalernas ledande utur Jord - 1552 Den 31 Juli e. m. brukarens oell den för Inhemska produclionen nyttiga Näringsidkare os. händer, kunde bäst,om icke afskaffa®,åtjM-indiStnije inskränkas.
Jag föreslår derföre,; att' Gotha Canal Discont endast ina bibehållas vid sitt förra Creditiv eller 800,000 Rid. och icke äga rätt att pä andra ställen din sitt Contoir uti Götheborg emottaga 5 ProC^nts insättningar på affkrifningsräkning, men icke rättighet att utgifva hvarken löpande sedlar eller bevis derom, ställde på vissman uti Stockholm.
Banken kunde emottaga 3 ProCentsinsättningar och BancoDiscontrörelsen dermed ökas, hvilket är vida fördelaktigare för Banken än aft ett penningeverk finnes tillhörigt en säl skildt Corporation med de vidsträckta rättigheter, som nu blifvit föreslagna.
— Banken kan ock derigenom mindska behofvet att utgifva egna sedlar.
Jag anhåller sluteligen att ater fä fästa Ridderskapets och Adelns eftersinnande på de för Landet och i synnerhet en del af dess Innevånare skadliga följderna af de financeoperationer, hvilka 180g och sedermera blifvit vidtagna och hvilka må hän* da mera än alla andra omständigheter bidragit till den oreda och förlägenhet uti Inhemska rörelsen, hvarom så manga röster sammanstämt, och man loide icke misstaga sig 1 det omdömet, att ifrågavarande
Disconter hufvudsak ligas*: medverkat till dessa olägenhetar.
Om V, 2.
Den 51 Juli e. m. 1553
Om en gång den lyckliga händelsen inträffar, att
BancoSedlarne få ett stadgade värde eller att något verkeligt mynt finnes uti Landet, då kunna Disconter, dels genom, privata insättningar, dels grundade på as» signationsrält, med mindre våda inrättas.
Men sa länge Bankens Sedlar icke äro annat än Creditmynt med ett obestämdt och vecklande värde, bör man så mycket möjligt är undvika alla andra GreditSedlar, hvilka ci roul era jemte Bankens coll öka desifis menvärde.
Man bör besinna, ätt då den stilla Medborgaren , utan tillfälle elier förmåga att med lönande speculationer följa Conjuncturen, sedan 180g, genom Finan» oe och Discont-operationer, förlorat halfva sin uti penningar bestående förmögenhet och penningelöntagaren likaledes hälften af stna redan förut med knapphet beräknade inkomster, bör Staten, sorn icke nu försäIirät dem att återvihna något af hvad da Förlorat, åttnindstöne icke utsätta dem för faran och osäkerheten att ännu utan eget Förvållande ytterligare förlora sin Egendom oller deras inkomst mindskas.
Jag hemställer otn iöké Betänkandet må till BancoUtskottet återremitteras.
Ridel, 0. Åd.
Froh 195. 196. *551 Den 31 Juli e. m.
D5».ötipi}}åi *f Kerff> LfiaidtMarskalken gjor4 pröposj(;i<in, flåddferskqpeb och Adelö ansåg dessa anmärkningar 'hinrica antagan-* det af Utskottets Betänkande, hlef detsamnia tili RancoU.tgjkottet återförvisadt.. jfjjiifcJk doo -eansi i) 1110 ebrisiånctaS slet r>.
'.irug(} in>1 fi v&Öelljj'!
Lades till handlingarna Bevillning'- UtfSKöttefs 3eh!'rö‘Sl '‘Bihr $8Elfhfdet lagda Mefttririal; i aniedöT Ag1'‘åf'9Jå9i marlimhéar, som blifvit gjorda vid Utskottets al, angående Sjötullens förhöjning. --irfiH imsÄ ■ ; W1 igffbyr énfiH eoIeBfqf-qljF
Vid förnyad föredragnifrgltrifÄllSgAljéi manna Besvärs- och Oecono<afifeUrsWotttitS den 27 Juli på Bordet lagda ftétätrkaj*déi, > i anledning afväekt fråga örbr återiippiifräA* de af 1754 Åra llandelslteglemeutev toba/. 3onelBJad gnetig» A nyo föredrogs oell bifölls étatsUtskottets, sedan den 17 Juli på Bordet ^vilande, Betänkande, i anledning Mattts Nådiga Proposition, ajh^^rtdétthhetalningen af de, efter Högstsalig Hennes Maj:t EnleDrottningen, för detta Kongl» Familier* i ar£ tillfallna summor.
Den 51 Juli e. m. *555 Lades till handlingarna följande tvänne den 29 Juli på Bordet lagda Memorial från OeconomieUtskottet: licK
Angående återremissen af Utskottets Betänkande om Gränse- och LandtTullsBevakningen. 2:0 Angående återremissen af Utskottens, .Betänkande, om förbud emot löpande ÄSöignationer.
Upplästes Hans Kongl.
Maj:tssamt Hans Kongl. Höghet Kronprinsens Nådiga svar till den Deputation, hvilken denna dag Uppvaktat Hans Maj:t samt Hans Kongl. Höghet, för att frambära Riksens Ständers Underdåniga tacksamhet för den utländska gäldens betalande.
Hans Majit Konungens Svar.
Välborne, Ädle och Välbördige, Ärevördige, Vördige, Vällärde, Äreborne, Förståndige, Valaktade, Hedervärde och Redelige Gode Herrar och Svenske
Det är med en alltid rättfärdigad tillfredsställelse» som Jag emottager hvarje *55® Den Juli ■£. jy.
Vld I^^&SSSfoajRI%; ?$%*jM f1 M> iPMb»
xé i -iv wfev å? psh J m 4 wys^&i mg ett herida j
Vi e J ffir ffe a tfi?fefth <*\ 0 lf* inefln n o epr skilda
P% lig förmon fprtl.^de^pp,sjflqd^, Sv$p3ft£ stödjande häruti Älina yä^}(jfm,df hav Min Son Rfyefl .gara^vataigfttJt^j^ Fäderneslandet, trygga dess framtida sjelfständighet, fästa nya ]agrarr.yi^ p^-^eger. vana Baner och bereda det främmande pen* mngebiträden, utom hvilk?’J^g^y.fhg (ej emottaga den gärd af tacksamhet J Mig ägnen.
Den skall utgöra i\jji^ ^o^ht ÄJj^ Sons dyrbaraste heläa^&fö* bemödanden. lfc£ b„h£0 ■»^rtavd Zpföj ra. m s^e.'/ edit bi n Batia Jag förblifver Eder, Gode Harrar och.
Svenske
Män, med all Kongl. Nåd och Ynnest Välbevågen.
Hans Kongl. Höghet KronPrinsehi^Svan. öOj^oirtr najjorTJiU .neil an Öfversättning af Hans Kongl.
Höghet {Cron*, i * Prinsens taL ■ r T . .-r * t rn.tsBmnB seiofg ib gmnHghic t j,tJu£ Den Tacksägelse, sorn’ Efiksens.
Stan* der uppdragit Eder, Mine Herrar, att i Den Juif'e. nu: ~^ 1557 Dera* nätnh Äftjlé'
Kbtmngen eidt Mtgdi^yVfllefliH^kVfd^^rdév^-,0 dém Vi, idter ‘sistå' lIfi'fesiéfe^él^^slåH för *M ig k gg jv,ycl; dé vm§£ éVigbh i åf;''iéRcr d en be etvA-liVÉ"di-h ■'Vidika;1 jifgr\tfltid' fr^st, 6m iNafiufitln^ käÄ^lbff**3 f8? sKtiHn^g^i B Sbh° för Mig!’ 'Dv? at diiifetVfitKt' att belga Sinäkraf tfeiG dc^h inöådp &>° MmimkWt' ,‘^oik.
EVflÄi ge tfé,r>P(1 ttäÄ?®'Vpm, We d r 5 H f) s l e r, l^äWdr[ieyiabdéV/\1 Jina M&ci$ör|åie^’ kärlek öch ti'llgifV‘énh!bE1 -3r. ni tunni ?.?.?,b (igirriJ .“ibnsl-an-ioh.' .79g3Upjy^frife^ai^é,-1HcfiX"J6 hKrrfsVéni'*feäfva ‘Iféh Vé^aftima lhärafiftrt¥‘® söm Harti M8j:t »f¥ kHfflfifF^Pbära för Läniftt/^?f°öch V?°fi $m ättfkré vleif métfPtf llf^te^fiffida lÄ&Äflh'! Jöfee§W^k?dfngf/p dem J nu håfven yttrat.
Måtte Himlen höra dem, 6ch utgjuta sina rika välsignelser öfver Sveriges Jnbyä&Wbli* ®hoO ,1'oäl ts vi tid ^01 ^Bl dao nfi/I .IgacJi 11b Loui ,tieM '»#"*«!
Upplästes och lades på Bordet följan» 3e från Utskotten inkomne handlingar; 1:0 Fran StatsUtskottet, af den 28 Juli, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets Betänkande om allmänna Medels anslående för Svenska Theatern.
Med besvarande af de gjorda anmärkningarna anser Utskottet, uppå anförda skäl, >553 Den 31 Jall e. m. ingen annan utväg i detta hänseende återstå, än att Riksens Ständer i underdånighet hemställa, det täcktes Kongl,' Maj:t, af Hvad medel heldst i Nader kan finnas lämpligt och hvilka ej äro för beftämda utgifter påräknade, utan kunna härtill vara att tillgå, låta anordna hvad sorn pröfvas för Theaterns bibehållande och behof er.fordet> ; "j!;. 1 um fij f;J<; >1/ AZuoX lirf 2:0 Från Förstärkta StatsUtskoUfAjuft den 30 Juli, hvarigenom tillkäpnagifve.a^tt genom anställd votering heslvtot hlifyji^.ait extra Cihartae Sigillatas stämpling7 holm må afskaffas, j" t . 3:0 Från Förstärkta Stat?Ut«kottet, af den 30 Juli, hvarigenom Utskottet tillkännagifver resultaten af de inom det Försjärfcta Utskottet anställda voteringar öfver dk till Utskottets afgörande hänskjulna Revillnings». frågor, 4:0 Fran Särskildta Utskottet, af den 28 Juli, innehållande Förslag till jemknin, gar uti de af Utskottet beredda mål, hvarom de Respectiva RiksStånden stadnat uti olika meningar* 5:0 Från OeeonamieUtskottet, af den 28 Juli, innehållande svar, utan nåjjon förändring i Utskottets Betänkande, å den DtnxZl JM *•
m - • 559 hos Ridderskap^ • oth' jådtiln. ^jtwda aninärkniop/vjd UtsksfMeliö
Betänkande angående jHMUjtfchReser vakjuts enir ,b1Ik]?uj*,5 Sgilqr^c^ Från OecpnmniéUts^Ö"^^. if den J'$il JuJi,KÅlY^ehde Cfiartofs 'upprättande öf*wt11 H^dfbdandn1 ni, Riket. ^tffskhftet anser sig icke kunna ingå uti någon närmare delaf! öFver delfa ’ ämne, titan bifögär till upplysning härvid i afskrift ett Memorial till Kongl. Majrt, som Chefen för Landtmäterfel 1 Riket, den 13 April 1807, härom i pdderajihighet ihgifvit, samt vördykihlxgkÄ tillWyfker Riksens Ständer, att injöt Kongl. Maj:t framlägga deras underdåniga önskan, att, så fort möjligheten medgifver, nödiga uppgifter och underrättelser piil Rikets hemman och Jordlägenheter, grundade ipke på gissningar utan på Geogrä^hiska mätnitigar och uträkningar, mat'te V^rdåJui\aVbetade, och att, Sedan Kongl. Itfajttlr^cn^ikbts'
KammarCollegium Jemte ÖfverDirecteuren för Landtmäteriet blifvit hörde, angående lämpligaste sättet härföre beh de erförderliga oumgäpgeliga kostnaderna, Kongl.
Maj:t täcktes iåla vidtaga dö å totalt er ifeötfgl.
Maj: t pröfvar till ända xrfhAa bidraga.
»±Jt:' le .
UpplärStes och ladep, pa Bordet följande från PrestStåndet inkomna ProtocollsUtdrag af den 27 Juli, innehållande: 15^° Den 5» Jall ri. . aii(:o/Un^Tiiir'I1*,/H'-W*™ »orhie-såhit Särskildta Utskotten? ^r%kUdAi^ och Siats- samt OeconamieU^kpttens gq-• mensamma Bétankånden, angående Allmän-, sia Spanhruåls Magazins ,I»rä^|)ii»gtin i Ri , ,j ,.'vattlin »t•> Blö1b°rh i • i »» J" rf1 * ’ **v a , t- , j bb.tldfeä 3fi«V etUUifi 2:0 Bifall till BevillningsUtskottetir Memorial, rörande Bränvi»^J3äo.ning§T. oell Coösuttftlönsafgiftemas utgörande iimed.
,a»-. tagande, i följe deraf, alt Städernas- rättig Bertill Bräavinstillverkning/.uppä. -a»f»rdi skal, anim bör förblifva sådan, .,spjp $9*1 ifi. af Riksens Ständer jämställdes, af-d^j alternativ uti ofvanberörd.9 ,+pteui»^sal>! so^c af å«tta beslut beror. «gA , (ivdil aJ^’\1'R'V; ... n t. vint 6’fil sebsdi/1 t i ,0 Lil Jiuv ■« .090 -P2 leJertgn.n' ■)< *»ju 1 Irsba.rt Vidare upplästes och Indes pa por de b fedja nid e>från Bfc»gareStåndet ■ inkornfie
Frm iwolisUtdrag: fr ■*, &j sjIj/X ^ äi» n
Pf w iso Af dea 27. Xviii, angående bj^faU tilfe^StatsUtskoUefs Betänkande, i anledning '•(v-/Hägra utaf Berrår 6 JK^vtsorer år 1Ö15 väckta frigot, rövande redovisningen lör StatsVerkets medel; Jemte förklarande a£ rldttn s^rtYieiligä erkänsla, "hvartill StaUdgt * kända förblmdet emöt t-férVä-r Revlsöre^ föril deras nofirgvanna cidh \it>pmärfc's?.mttM* T el \K - C I5 i:/Tm Ren 51 Juli e, n^. granskning, hvarigenom blifvit föranledt inrätfcmdet af deri RiksBok öfver Rikets inkomster och utgifter ni, nr,, hvilken mari nu niea säkerhöt bör hoppad att snart se fullbordad, och hvilken oféjbayt vid Statsverket och deröfver ItlifVånde Revisioner skall medföra en ordning och ledning, som hittills varit saknad, iijaiibite* JJ tt* * ® 4[ - U','.- i‘302få^f‘Ä¥ fdien1^7< juul,' innehållamfe bifffll t^L StatsUtskoftets Betänkande, a ngåendö-iap*lagJ‘af medel till Allmänna Arbetsoell dorTecftohshus, saint, att Ståndet ansett att tKongl.
Majit i underdånighet inl frahit^ta^dfeh aphållan, att ehuru anslag på Stät '■i liö1dttäu ändamål icke skett, Kongl, Majit likväl i Nåder täcktes innan nästa Riksdag låta någon dylik inrättning företaga'* och, sä vidt tid och omständigheter medgifva, till fullbordan bringas utaf de jriedel Knjpgl.
Majit i Nåder förskottsvis kan utse, emot ersättning af Statsverket vid nästkommande Riksdag ni. m. 3*0 Af den 29 Juli, angående tryckning af den allmänna så kallade Pensions-, Benådning*- och Indragnings-St&ien, d * f \ ql,flra M-o ' ^:o Af den 29 Juli, innehållande att Ståndet, i.afseende på Stats- samt OeconajnieUtskottens Betänkande, rörande den Allmänna Spannmåls - Magasins Inrättningen, Den 51 Juli e.,m. samt Utskottats,j, sannia ämne tå f«fi 1 jF^Md«bf8ie,4i8i|i%9ii3 *f&nåfålié0lt tets anala^. j(pcb • för deRmodiga dppnnm4l>i upphan/fji^gpj), j||$dsi|n j£grk;latjaft,4,ef nvak^ bonde julieia ' %javid-4 tjlt.ftSngb ^^.‘^.sÄ^SffflfWWA^nii^mllA
Hoo -2mlnniq3 iptyiljileaä nalbom ?feeJeh’i EfimglijkS irnea ,. tm 'MJgp 39k med antagande ,af Särskildta} ternativ ant Nederlag på \vtlän^lsV i}$A> §J5fl* xtomie- samt Särskildta Utskottens Betänkande, angående frågan om den vissa Städer bevilljade oinskränkta Nederlagsfrihet, blifvit af BorgareStåndet för öfrigt bifallet, endast med den förändring, åtbhfl iéstituKåtd^ af Tull på från Mta&u bch förtulladé Varor, sSL<rörh~ Högst "Vådlig för Kronans intrader, af Ståndet alldeles afslås, , ki8 nio.neg: tl iir,-i/jfaad .«f&&actS o:r 6:0
Af den 29 Juri, irinehållande StånUets beslut att då, oaktadt skédda ahmårkbiVigar vid 1809 och 1810 års Riksdagar, iden allmänna Arbetshusfonden ännit Hélhstas fned 700 R:d. ärlig utgift till HtisHyféxnedel, som blifv it åt Biskoppen i Götheborg, JFöfctorén m. ml Vingåfd ^»eVsbnlfg^n an*llagne, Riksens Ståndet genott! énlröktVftIg nu bort hös Kongl.
Majsf i tffidetdiädighet *4erom anhålla, att genast* éller^ fjél-t iÄfrjligen ske kan, denna utgift borde pål tftflmänna Pensions- och IndragningsSLaten Den 31 Juli e. m. öfver flyttas, pa det att Arbetshnsfondens medel mätte, i det hela, hädänefteV till sitt •
- ' J f rätta ändamål användas och bibefiallas; värandes i anledning häraf SbatsUtskottets Berättelse’, rörande den öfver Manufactur-, Spinnhus- och Allmänna Arbetshusfonderna samt Eskilstuna Fristads medlen anställda revision, återremitterad, med förklarande derjemte, ätt Ståndet för öfrigt bifallit hvåd StatsUtfikottets Betänkande innehåller. igen upplästes och lades på Borået följande tvänne från BondeStåndet inkomna ProtocolisUtdrag af den ö^ide Juli, angående: ,ö| t:o Ståndets beslut att frågan om Städernas. rättighet till Bränvinstillverkning skulle afgöras genom Stora Nämnden; samt i öfrigt bifall till Bevillningsutskottets Betänkande, angående BränvinsBränningsoch Coqasumtionsafgifternas utgörande.
,.2:o Bifall till BancoUtskottets Memorial om förhöjning i Banco Fullmägtiges nrfvoden; med det tillägg, att den föreslagjna, tillökningen bör från denna månad» bfirjaa beräknas-..- : ’* <*v n«ii ■aoJfltB*. nir 3STt»al d - s»?3? n t c
,«tt ^en 31 Juli c, m. i .
JuAtÄ&,(3eSi«föjj$n<|e: ■ i.iv)-, ■ • aiquc' JH Utdrag af Protocollet, ballet i Hög, imrtfl fejfioSiUsiÉ^fca^eesiiBcii ASfelrfs Pie» annab 8?Bl*n>£d«ai»gnalsillaaga^.
Btv rG3cn« 3Zéa Ö2 nsb do IeuoxiisI/x fibgsl Jobioft £<| -.iQS^u ^agnYiäig^rnisbadjf. ffixedri^ttlål91^ defiaaögta^iatmesi^a Bttbåef Vigfkh dPfttft&k ä 6 Ö h &£gbSre$letide råap3 dftt ift«t Hapiafearo&iraÉI sottplRvt* sens Ständers Fullmägfcigpjä Mks$ä*dKGB#i toiret uppbäxa, blef nämnde Betänkande af rf&iddertskapet ack AdelnUBslaget. ^hcs^RjitJiflhiäs sannsh rmb gJaJJoxIaiUaJBtS -niij9å abg&I JabioS Sq ebriBjloltaBir V1 n9^ i9Jls?^lP; Föredrag* -8 nyoVägah afcilög* Rd^Oql^k.otteis tkn öfl'' dennes! bf^ifökBcli fö^ip^ud.äg på lior det l&gdå Bfitshiarfdey. angående förhöjda arfvode»iqfett’ Bankens' Fullxnagtiga.
Ut Supra. S. D.k;.föredrogs å nyo terades, i anledning af gJafd^raijj^rkryj*j gar, StatsUtsfeottets den 27 dennes på' bor» det.
Ja^dl^ Betänkande af den 24 i denna månåd, angående aflöningen vid RiksgäldsContoiret. U|Supra. S. D. Föredrogs å nyo och bifölls Allmänna Besvärs och OeconomieUtskottets den 24 dennes afgifne och den 27 sistlid» ne pä Bordet lagde Betänkande» om åter»
Den 31 m. 1565 uppHFvande af i7^ 'Sis Pl?f!llIdf^|l emen* te.
Ut Supra. gall i jylfÉtf ..loIIoaoJo-tl Ib gBihJU »3ici &5.i3A fl, a medmtig ■ ialf 1 g j o Bl d anmärkningar vid geftcoIirjtdk(>tte«s;LdéfiPi?8 dennes på Bordet lagda Memorial af den 26 pästfjjregjködtf» haxmfcå draka; i artgferfngerff af^Diseisp itai/Äfeetjssedah Pidvä§#<föf8|*å£ «Ws OpiefeyefirtoBänddgåö;, Blef ^tetSalittikSaf Mfåglpftoa RxrddaEälMpdt?
Och Adeln ätéitféSupsägarnlfn'5 ^TöhncJb ana? 3b e bijEjiiiKJaS ab irman laid ,en;d.qqii l9~iot J3gts$å'iiP«l9vÅ, n^O’ Éäi-«drogs och fltöterfsf StatsUtskottets den 15 dennes aflåtW^dk den 17 nästföljande pä Bordet lagde Betän» ksofbk dngåenda »ttbeötJfimgfen af'derefter Mög^Såligg (Hermes bM&j:P; Enke DnötttnfB^h^ ^«Mif,|5öiigfi Fkesiilon’t axf£ tillfallna éhUfUtfMioslft Älpr«abov'b;.i fibkhhöf afanaåaa» .fi-iqu3 3<J
„Eg itgel» Un'i *^r«Wdfe#fpéF8cfi ÅlPeÉfÉulées ilpc».
Tb aniabsTffB t -*iod sq a9nri9b ys nab aiaJiojlaJÖ-JBl?. «‘t8g »cm cunsfc i j,2 n*b .«o3abl«g2jIiB bly aagnioöltB abrmfigrxs ,t>6n a. g. sllöfid rfoo oyxs » aaoTbaiö'? -O .3 ol9lJodalU9imoHCDjO Boo atBvaaS cr nöfpUA bihih rr n»b ilo o sn" tgl onexh i<i Protocoll kallna lans Höglofligé Riddefskapet och Adeln vid Urtima Riksdagen i Stockholn* Ar 1815- Sjette Delen.
STOCKHOLM, Tryékta hes A.
C assnius, alij.
Tisdagen den I Augusti, Plenum kl. f eftermiddagen.
Utdrag af Protocollet, hållet i Höglofh Ridderskapet och Adelns Plenum den 31 Juli I8I5- Tu, en den 29 dennes af Herr Flath., Carl, gjord motion — att då billigheten fordrade det Administrationen af Götha Canalverket vidtoge sådana åtgärder, hvarigenom de af Riksens Ständer till fortsättande af Canalarbetet anslagne medel återgå till Landets invånare och ej hopa sig i vissa kuststäder, till vinning för några få enskilda på det allmännas bekostnad, Götha CanalDirectionen måtte förbindas att, vid årliga upphandlingar af spannmål, bränvins, victualier och andra förnödenheter, uppköpa dessa förråd af den inhämska productionen, utom vid de tillfällen då prisen, genom missväxt eller rustningar, blifvit inom landet alltför högt uppdrifne .— lemnade Höglofl.
Ridderskapet och Adeln na Middi 0.
Prat. 6:te Del. N:a I. 2.
4 Den i Augusti. sitt bifall, med tilläggning att detsamma skulle de öfriga respectiva Stånden vänligen meddelas.