Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Förr än någon tanke på tryckning af R. o. Adis i Riddarli.Arkivet förvarade genealogiska tabeller bör kunna ifrågakomma; anser jag nemi. såsom ett nödvändigt och oundvikligt förarbete böra verkställas deras noggranna och omsorgsfulla granskning, ej blott i afseende på fullständigande af de, särdeles för äldre tider deri befintliga många luckor, så väl af biografiska data, som bristande ätteleduingar, likasom rättande af de mångå väsendtliga misstag i biografiska och genealogiska upgifter, hvilka ännu för 1 Tide och t
Side århundradena förefinnas, utan äfven med hänsyn tillsamma genealogiers förändrade redaktion, så att de, särdeles genom Riddarh.Direktören och slutligen Just.Rådet Marcks von Wiirtembergs, under hans 40-åriga handläggning och bearbetning af dessa attartaflor, tillkomne anmärkmr och subjektiva omdömen, komme att ur genealogierne uteslutas, och deri sålunda endast bibehållas, jemte ätteledningnrne, de historiska data, som antingen icke vore något tvifvel underkastade, eller ock genom offentliga eller andra tillförlitliga handlingar bestämdbara.
Härigenom skulle således dessa dyrbara historiska källor kunna komma i det skick att, om fråga derom sedermera upstode, de kunde i tryck offentliggöras, samt tillika lemna fullt tillförlitliga och fullständiga uplysningar i mångfaldiga frågor, dar äganderätt och andra vigtiga föremål för juridisk eller administrativ undersökning, stundom för mången torde vara af den aldrastörsta vigt och betydelse.
På grund af hvad jag nu haft äran anföra, får jag vördsamt föreslå, att R. o. Ad. ville utse några dertill skickliga personer, som hade tid, håg och förmåga att egna åt ett sådant här förut af mig antydt genealogiskt arbete, hvarför kostnaden icke torde blifva större än den som R. o. Ad. vid sisth Riksdag sig åtagit för lifgifvande af Riksdagsprot:ne från 1627—1714, men hvilket sednare arbete, ehuru visserligen för den historiska forskningen af stort värde, likväl synes mig vara af den mera allmänna art, att detsamma snarare borde af Statens allmänna, än af R. o. Ad:s enskilda medel bekostas; hvaremot R. o. Ad;s Ättartaflors fullständi - 200 Den 14 Mars. gande, beriktigande och bringande i ett mer systemastiskt skick, är mer än K. o. Ad:s enskilda angelägenhet.
Ej blott ur synpunkten af dessa värderika samlingars ändamålsenligare ordnande, utan äfven för den stora nytta, som deraf i många hänseenden kunde påräknas, anser jag det nu af mig antydda företag vara en företrädesvis, mera maktpåliggande angelägenhet, som vore på det högsta önskvärd att få på ett tillfredsställande sätt utförd.
Om remiss till Itiddarli.Utsk. af detta mitt anförande anhåller jag vördsammast.
Hvar och en som känner ofullständighcten af de genealogiska tabellerna torde erkänna, att tryckningen af dem i nuvande skick icke kunde medföra annat resultat, än att allmänheten för desamma förlorade en del af det förtroende, som bör komma dem till del.
Dessa handlingar äro emedlertid af stor vigt, och skola kompletterade äga ännu större värde både i historiskt och juridiskt afseende.
En sådan undersökning af dessa tabeller, som Frih.
Stjernstedt föreslagit, vore således af stor nytta, antingen tabellarna derefter fordras till trycket eller icke, och jag får derföre, för min del, tilltyrka afseende på den motion Frih.
Stjernstedt här väckt.
Afven jag anhåller att fl in stämma i Frih.
Stjernstedts motion eller, kanske rättare benämndt, amendement till Hr Anreps nyligen återremitterade motion.
Vid sistnämnde ärendes handläggning inom Ståndet visade sig å ena sidan en sympatlii och ett intresse för förslaget, så till vida öfvervägande, att Utsk:s afstvrkande hemställan icke blef bifallen, utan ärendet återremitteradt: men å den andra sidan tycktes förslaget ej heller äga så afgjordt värde i dess närvar:de skick, inför B. o. Ad:s bedömande, att Ståndet ville deråt gifva ett obetingadt bifall, hvilket eljest vid samma tillfälle torde hafva lemnats.
Utan att nu vilja ingå i någon pröfning af den ena eller andra åsigtens företräde i dess framtida definitiva tillämpning, utbeder jag mig endast att få hos Höglofl. Riddarh.Utsk., till hvilket remiss af Frih.
Stjernstedts nyss afgifne förslag, jemte dervid anförda yttranden, torde få äga rum, uttala min öfvertygelse att, derest utgifningen af våra genealogiska tabeller må bekostas, blifva både gagneligheten och afsältningslrolighelen deraf betydligt ökade,'om innehållet förut undergår den granskning och de erforderliga rättelser, hvartill Hr Anrep trott utgifningen böra förmodas framdeles gifva anledning: men som naturligtvis då först blefve i en sednare uplaga synlige; och hvem vet dock om en förnyad uplaga, under »uvande förhållanden, kornme i fråga?
I alla händelser (.ror jag Frih.
Stjernstedts hemställan leda till en ändamålsenlig utveckling af frågan om de, för Adelns existens så vigtiga, genealogiska tabellernas vård, kännedom och bevarande; hvadan Höglofl.
Utslc. säkerligen lärer egna Frih.
Stjernstedts idé all förtjent upmärksamhet, samt all den omsorgsfulla pröfning Utsk., vida bättre än Ståndets enskilda ledamöter, Den 14 Mars.
201 nu vid förslagets väckande, är i tillfälle alt deråt, efter uplyst och moget öfvervägande af innehållet och syftningen, benäget egna.
Eemitterades till Riddarh.TJtsk. Ilr Bråkenhjelm, Pehr Eeinhold:
Det är med anledn. af de förestående valen som jag nu, mine Hrr, tager Er tid för några ögonblick i anspråk.
Det är icke utan skäl jag vågar hoppas, emedan så äfven blifvit mig sagdt, att en och annan af mina vänner skulle äfven nu, för femte gången, komma ihåg mig vid valet till Fullmäktige i Eiksg:sKont., hvaraf följden ovilkorligen blefve den, att valet splittrades, och möjligen kunde derigenom inträffa, att till • fullmäktig valdes den, som majoriteten ej önskat.
Jag hoppas att ej behöfva blifva boende här under tiden till nästa Eiksdag; och jag vågar fästa mina vänners upmärksamhet på nödvändigheten af kontinuitet och konseqvens i Riksg:sKont:s styrelse, i synnerhet nu med afseende å de vigtiga frågor, som mäste förekomma till behandling under denna statsregleringsperiod.
För mig återstår endast att med tacksamhet för Slåndets mig så mångå gånger visade förtroende ännu en gång upmana till enighet vid det förestående vigtiga valet.
DA alla fyra RiksStm vid innevar:de Eiksdag bifallit det från förra Eiksdagen hvilande förslaget till ändring i 46 § Eiksd:sOrdn:n, rörande gemensamma öfverläggningar inom Stånden på ett rum, till hvilket beslut K.
M. skyndat meddela Sin Nåd. sanktion, har man anledning antaga, att ett bland de hufvudsakliga skälen till detta beslut afsåg ändamålet att ömsesidigt kunna, Stånden emellan, utbyta uplysningar i frågor af större vigt, i hvilka en större sakkunskap kan påräknas inom det ena Ståndet än inom ett annat.
Med Ståndens nuvar:de organisation är det påtagligt att detta förhållande skall inträffa i många frågor af stor vigt.
Exempelvis vill jag nämna Coust.Utslcs Betänk, med förslag till ändringar i grundlagarne och det s. k. DechargeBetänk., StatsUtsk:s Betänk, öfver statsregleringen rörande de flesta af linfvudTitlarne, Bevilln:sUtsk:s förslag till tull-lagstiftning samt till lagstiftning för tillverkning och försäljning af bränvin, jernvagsfrågan, religionsfrihets-frågan m. fl. I alla dessa och dylika frågor erfordras en speciel detaljkunskap för att kunna fatta kloka och väl öfverlögda beslut; och det kan ej nekas att en sådan kunskap besittes i högre mått af det ena eller andra Ståndet, i hvar oell en af dessa frågor.
StatsUtsk:s Betänk, öfver regleringen af de 3:ne första HufvudTitlarne äro nu inkomne i Stånden och bordläggas förmodligen i dag.
Det är af denna anledning, och på grund af de skäl jag haft äran anföra, som jag nu får föreslå att gemensamma öfverläggningar må hållas öfver dessa Betänkm.
Derifrån undantar jag likväl
Betänk, öfver regleringen af Esta HufvudTiteln, emedan i de ämnen, som denna HufvudTitel alhandlar, den sakkunskap, som erfordras till deras bedömande, bör kunna antagas 202 JDen 1-1 Mars. vara lika fullständig hos hvart och ett af alla fyra Stånden.
Jag anhåller derföre om Hr Gr:s o. Landtnäs propos. på detta förslag:
Att It. o. Ad. må, för sin del, besluta att gemensamma öfverläggningar skola äga rum, enl. 46 § Riksd.- Ordnm, öfver StatsUtsk:s Betänk.
N:s 42 och 43, rörande regleringen af thdra oell 3:dje HufvudTitlarne.
Detta förslag begärdes på bordet, Företog R. o. Ad. val till Ordfde i Riddarh.Direktm och dess Suppleant; och befunnos, vid valförrättningens slut, hafva blifvit utsedde till Ordförande : F. d.
StatsRådet, Gr. Baltzar von Platen, med 59 röster.
ÖfverStåthållaren m. m., Gr. Jacob Essen Hamilton, med 131 röster.
Företogs val af Ledamöter och Suppleanter i Riddarh.Direkt:n; och befunnos, vid valförrättningens slut," hafva blifvit utsedde till Ordinarie Ledamöter: Frih.
Posse, Johan August, Aktuarie i K.
RiksArkivet, med 15 0 röster.
Bennet, Carl Stephan, Kammarherre, med 150 röster.'
Frih. Cederström, Rudolf, Kammarherre, med 70 röster.
Hr Leyonancker, Fredrik "Wilhelm Erik Carl, Major, med 150 röster.
Hr Tornerhjelm, Johan Abraham, OfversteLöjtnant, med 150 röster.
Hr Björnstjerna, Oscar Magnus, Kammarherre, med 146 röster.
Suppleanter : Gr. Lewenhaupt, Adam Casimir Ludvig, Kammarherre, med 87 röster.
Hr Adlercreutz, Asel, Assessor, med 66 röster.
Hr von Printzencreutz, Bernhard Wilhelm, Expeditionssekreterare, med 63 röster.
Föredrogs och remitterades till sammansatta Banko- och Lag Utsk. Gr. Frölichs, David, d. 11 dennes på bordet lagda anförande, innefattande närmare utveckling af en utaf honom väckt, d. 4 sisth Dec. till samma Utsk. remitterad motion om förändring i lagstiftningen för enskilda banker.
Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Utsk:u in komne Utlåtm och Betänkin, nemi. från SlatsUtskottet:
N:o 40, ang:de regleringen af utgifterne under RiksStatens Första LIufvudTitel; Den 18 Mars. 203 N:o 42, ang:de regleringen af utgifterne under RiksStatens 2:dra HufvudTitel; N:o 43, ang:de regleringen af utgifterne under RiksStatens 3:dje HufvudTitel; Bevilln.
Utskottet : N:o 5, ang:de ifrågaställde förändringar i föreskrifterne om Allmänna Bevillningens utgörande; N:o C, i ani. af K. M:s Nåd.
Skrifvelse med förslag till förnyad Förordn., ang:de Sveriges och Norrige» ömsesidiga handel och sjöfart; samt N:o 7, i ani. af liiksdagsfullmäktigen Anders Jonssons från Wermlands län motion, ang:de förtullning af varor, som från Norrige införas. H. K. o.
Onsdagen (leii 18 Mars 1857.
Justerades 4 prot.-utdr. för d. 14 dennes.
Företog R. o. Ad. val af Fullmäktige i R.
St:rs Bank; och befunnos, vid valförrättningens slut, dertill hafva blifvit utsedde: Gr. Lagerbjelke, Gustaf, R. K. N. O., med 182 röster.
Hr Printzensköld, Carl, Prot.Sekret., R. K. N. O., med 101 röster.
Hr Bildt, Didrik Gillis, OfversteLöjtnant, med 97 röster.
Företogs val af Fullmäktige i R.
St:rs Riksg:sKont.; och befunnos vid valförrättningens slut, dertill hafva blifvit utsedde: H.
Exc. Hr Gr. Sparre, Gustaf Adolph, President, R. o. C. af K. M. O., med 178 röster.
Hr af Geijerstam, Carl, Major, med 170 röster.
Hr Åkerman, Fredrik, President, C. af' K. N. O., med 176 röster.
•204 Den 18 Mars.
Vidare företogos val af Suppleanter till Fullmäktige i E. St:rs Bank; och befunnos, vid valförrättningens slut, dertill hafva blifvit utsedde:
Hr Nordensvan, Otto, ÖfversteLöjtnant, E. S. O., med 126 röster.
Hr Lilljehöök, Carl Berthild, KommendörKapiten, E. S. O., med 99 röster; och Gr. Liljencrantz, Gustaf Fredrik, Landsh., C. N. O., B. S. O., med 87 röster.
Sedermera anställdes val af Suppleanter till Fullmäktige i R.
Stms Biksg:sKont.; och befunnos vid valförrättningens slut, dertill hafva blifvit utsedde: Gr. Wirsén, Axel Emil, Major, med 104 röster.
Hr Edelstam, Fabian, Lagman, R. N. O., R. W. O., med 102 röster.
Alströmer, Carl Jonas Oscar, Exped.Sekret., med 96 röster.
Slutligen företogs val af Direktörer och Suppleanter vid LåneKontrn i Götheborg, Malmö och Wisby; och befunnos vid valförrättningens slut, hafva blifvit utsedde till:
Direktör vid LåneKont. i Götheborg.
Hr Mörner, Carl Otto Stellan, Kapiten, med 91 röster.
Suppleant derstädes: Hr af Petersén, Johan August, Kapiten, E. af K. S. O., med 10 9 röster.
Direktör vid LåneKont. i Malmö:
Frih. Bennet, Wilhelm, Major, B. S. O., med 104 röster.
Suppleant derstädes:
Hr Toll, Johan Christopher, Phil. Mag., med 110 röster.
Direktör vid LåneKont. i Wisby:
Hr Bildt, Knut, ÖfversteLöjtnant, E. af K. S. O., med 110 röster.
Suppleant derstädes :
Hr von Strussenfelt, Adolf Ludvig, Iläradsh., med 110 röster.
Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter StatsUtsk:s d. 11 dennes e. m. på bordet lagda Utlåt.
N:o 41, i en med statsregleringen gemenskap egande fråga.
Hr Hjärnes, Harald, d. 14 dennes på bordet lagda förslag att E. o. Ad. må, för sin del, besluta att gemensamma öfverläggningar skola äga rum, enl. 46 § Biksd.Ordmn, öfver StatsUtsk:s Betänk:n N:s 42 och 43, rörande regleringen af 2:dra och 3:dje HufvudTitlarne.
Det är rätt obehagligt att första gången ett förslag om gemensamma sammanträden af alla Den 18 Mars. 205 4 Stånden blifvit frarastålldt, detsamma skall vara så föga omfattande, att det utesluter både princip-betänkandet och l:sta HufvudTiteln.
Då jag således nu icke kan lemna mitt bifall till motionen i dess närvande form, får jag hemställa, huruvida man icke finge utsträcka densamma i första rummet till StatsUtsk:s Betänk.
N:o 41, och sedan äfven till l:sta HufvudTiteln, i hvilket fall jag skulle vilja förorda densamma.
Hr von Knorring, Eric Oscar:
Eör den händelse att motionen icke blifver ånyo bordlagd, enär jag hört att man ropat »på bordet», så att discussion deröfver får äga rum, tager jag mig friheten anhålla att It. o. Ad. ville besluta afslag af densamma.
Skälen för denna min begäran skulle jag vilja närmare utveckla, men då tiden är så långt framskriden och jag som sagdt, icke vet huruvida motionen är bordlagd eller icke, så inskränker jag mig till att på motionen yrka afslag, emedan jag anser att
Riksdagen genom ett bifall till densamma skulle onödigtvis förlängas.
Jag vågar härmed hos Hr Gr. o. Landim. anhålla om uplysning, huruvida icke i redan hållen Talmans-konferens beslut blifvit fattadt om förslag ang:de utsättande af någon viss dag, då Betänk:na öfver statsregleringen skulle af Stånden företagas till behandling.
Hr Gr. o. Landtm, yttrade: I ani. af Gr.
Lagerbjelkes förfrågan får jag tillkännagifva, att vid den Talmans-öfverläggning, som i förrgår ägde rum, väcktes frågan när Talmännen kunde till samtidigt afgörande inom RiksSt:n föredraga de nu på RiksSt:ns bord hvilande Utlåt:n ang:de statsregleringen.
Jag uplyste då, att på R. o. Ad:s bord livilade en motion af Hr Hjärne, åsyftande för RiksSt:n gemensamma öfverläggningar öfver 2:ne af dessa Utlåt:n.
Talmännen hade sig bekant, att en sådan fråga var väckt, men de trodde sig, på grund af den kännedom, de ägde om tankarne i deras Stånd, icke deraf hafva anledn. till upskof, utan ansågo sig böra hemställa att ifrågav:de Utlåt:n må förekomma. till afgörande nästa Lördag, hvaremot jag, för min del, icke kunde göra det annat än under förutsättning, att motionen blefve afslagen; men, derest motionen afslås, kommer jag att göra samma hemställan som de öfrige Talmännen.
Ståndet behagade, efter det tillkännagifvande Hr Gr. o.
Landtm, nu gjort, finna att det är utan ändamål att lemna bifall till det nu föredragna förslaget, och jag får således anhålla att detsamma måtte afslås.
En bland de mest erkände bristerna i vår representation torde vara den, att icke RiksStånden sammanträda och öfverlägga på ett rum.
Det är således med särdeles nöje jag sett den af R.
St:r beslutade förändringen i 2 mom. 46 g Riksd.Ordmn af K. M. bifallen.
I öfverensstämmelse 206 Den 18 Mars. härmed anser jag det vara fullkomligt i sin ordning att man, då ämne till dylik öfverläggning sig erbjuder, man deraf begagnar sig.
Deremot kan jag icke gilla den inskränkning som Hr Hjärne i sitt förslag gjort.
Jag anser nemi. lika med en föregående talare att StatsUtskis Utlåt.
N:o 41 äfvensom Usta HufvudTiteln äro af egenskap att likaväl böra utgöra föremål för gemensam öfverläggning.
Jag liar nyss 'hört Hr Gr. o. Jjandtm. redogöra för det beslut som blifvit fattadt i Talmanskonferensen.
Jag kan icke anse detta beslut vara af natur.att förhindra den ifrågasatta sammankomsten, ty dels har Hr Gr. o. Landtm, mot detsamma reserverat sig, dels skulle detta besluts giltighet vara stridande emot B. o. Adis grundlagsenlig^ rätt att för sin del besluta ett sådant sammanträde oell dertill inbjuda de öfriga Stånden.
Jag får således påyrka en sådan gemensam öfverläggning, äfvensom att föremålet derföre må utsträckas till StatsUtskis Utlåt.
N:o 41 samt till regleringen af Usta HufvudTiteln.
Jag instämmer i Hr Stjernsvärds ytt rande och vill icke ytterligare förlänga discussionen.
Om motionen icke får den begärda utsträckningen, så anser jag att man hvarken kan eller bör understödja densamma.
Jag anhåller vördsamt att Hr Eiddarh.Sekretm måtte uplysa, huruvida de andra Stånden beslutat att företaga frågan om statsregleringen nästa Lördag; ty i sådant fall lärer motionen komma att förfalla.
I ani. häraf uplyste undert.
Eiddarh.Sekret., att underrättelse om något hos öfrige KiksStånd fattadt beslut rörande tiden då ifrågavide
Utlåtm angde statsregleringen borde förekomma till pröfning, icke blifvit B. o.
Ad. meddelad.
Jag fortfar i alla fall med min anhållan om afslag; ty jag anser det beslut som blifvit fattadt i Talmanskonferensen dertill utgöra en tillräcklig anledn.
Som bekant är, föreskrifver grundlagen att alla frågor skola, såvidt möjligt är, af Stånden samtidigt företagas, och i följd deraf är det vanligt, att i vigtigare frågor Talmans-konferensen föreslår den dag, då de skola hos Stånden föredragas.
Jag hade förra Biksdagen den äran att vara ledamot af Talmanskonferensen, och jag bar mig således väl bekant huru åtminstone vid den Biksdagen konferensens förslag till föredragningsdagar alltid af Stånden antogos; och inträffade undantag någon gång, så var sådant åtminstone ytterst sällsynt.
Då nu, på sätt Hr Gr. o. Landtm, tillkännagifvit, de öfriga Ståndens Talmän och ledamöter i Talmans-konferensen, utan att fästa sig vid Hr Hjärnes förslag, föreslagit att statsregleringsfrågan skulle förekomma nästa Lördag, så är det icke troligt, att de resp.
Stånden skola förkasta detta förslag.
Yi veta visserligen icke hvad dessa Stånd i frågan Deri 18 Mars. 207 beslutat, men man bär, som sagdt är, all anledn. att förmoda, det de 3 öfriga Stånden redan utsatt Lördagen i ill ofvanmde frågors företagande.
Jag hemställer- huruvida under sådana förhållanden det må vara möjligt att åvägabringa ett gemensamt sammanträde innan statsregleringen förekommer til! behandling, då en inbjudning till de öfriga Stånden icke kan medhinnas förrän det redan är för sent.
Man behöfver icke ingå i någon pröfning huruvida motionen almera eller mindre tjenlig, utan får jag på nu anförda skäl anhålla om afslag å densamma.
Hvad den siste värde talaren yttrade, må gälla hvad det kan, och möjligen utgör det en förklaringsgrund för det sätt, på hvilket han ämnar gå till väga, men min åsigt har i ingen mån deraf blifvit förändrad.
Uti grundlagen finnes icke bestämdt huru lång tid på förhand en motion om gemensamt sammanträde skall väckas.
Har den närv:de motionen blifvit väckt för sent, så drabbar felet Coust,.Utsk.
Man kan väl icke fordra att en person, som ämnar väcka en dylik motion, skall på förhand i Utsk:s kansli efterhöra när det eller det Betänka kan väntas.
Det enda han har att rätta sig efter är bordslistan; och motionen har nu blifvit väckt innan HufvudTitlarne blifvit bordlagda eller ens in kommit till Ståndet.
Om K. o. Ad. afslår mitt yrkande, så blir jag icke förvånad, men jag anhåller i alla fall om propos. på bifall dertill.
Jag får upriktigt erkänna att jag icke rätt kan fatta den siste värde talarens sätt att argumentera.
Jag har. icke ingått i någon undersökning huruvida Hr Hjärnes motion i och för sig vore nyttig eller icke, men jag har sökt visa att i sakernas nuvande ställning motionen icke kan leda till något resultat, den må nu vara så förträfflig som helst.
Hr Stjernsvärd har sagt att motionen blifvit väckt så tidigt sorn någon kunnat begära.
Jag vill icke heller ingå i någon pröfning häraf, men hvad som är säkert är, att all sannolikhet förefinnes att de öfriga trenne
Stånden i detta ögonblick redan beslutat, att statsregleringen skall företagas i nästa Lördags plenum.
Det är väl möjligt att de öfriga Ståndens Talmän och ledamöter i Talmans-konferensen bort fästa mera afseende på motionen än de gjort, men faktiskt är att de icke velat upskjuta frågan om statsregleringen, utan beslutat i Stånden föreslå denna frågas företagande nästa Lördag, och det är med anledn. af dessa förhållanden som jag framställt min vördsamma anhållan om afslag å Hr Hjärnes förslag.
Då nu öfverläggningen förklarades vara fulländad, yttrade Hr Gr. o. Landtm., att han, sedan ingen direkt yrkat bifall till Hr Hjärnes motion, men Gr.
Anckarsvärd och Hr Stjernsvärd yrkat bifall till densamma med utsträckning af förslaget äfven till StatsUtsk:s Utlåt:n N:o 40 och 41, ansåg sig, på det icke ett afslag å Hr
Hjärnes motion må kunna tolkas såsom afslag å densamma med berörde utsträckning, böra först framställa propos. till bifall å mo - 208 Den 18 Mars. tionen med sagde utsträckning; hvarjemte Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. behagade bifalla Hr Hjärnes förslag med den af Gr.
Anckarsvärd och Hr Stjernsvärd yrkade utsträckning.
Denna propos. besvarades med starka Nej, jemte åtskilliga Ja, hvarefter propos. till afslag å samma motion med förenämnde utsträckning blef framställd och efter det svaren härvid utfallit med starka
Propos. till afslag å Hr
Hjärnes motion blef sedermera framställd och med Ja besvarad.
På det att samma skäl som nu blifvit anfördt emot det ifrågasatta allmänna sammanträdet, nemi : »att förslag härom blifvit för sent väckt», får jag nu vördsamt föreslå, att E. o. Ad. måtte besluta att allmänt sammanträde, i enlighet med 2:a mom. 46 § Itiksd.Ordmn må äga rum, med hänseende till ordnandet af utgifterne på EiksStatens 4:de, 5:te och 9:de Hufvudtitlar, så snart StatsUtsfcs Utlåtm i sagde ämnen till RiksStånden inkommit och af dem för 2:a gången blifvit bordlagde.
Detta förslag' begärdes på bordet.
Pöredrogos och bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, nedannämnde d. 14 dennes på bordet Iagde Utlåtrn och Betänk:n, nemi. frän SlalsUlskollel: N:o 40, ang:de regleringen af utgifterne under EiksStatens l:sta HufvudTitel; N:o 42, ang:de regleringen af utgifterne under EiksStatens 2:dra HufvudTitel; N:o 43, ang:de regleringen af utgifterne under EiksStatens 3:dje HufvudTitel; Bevilln.Ulskollel: N:o 5, ang:de ifrågaställde förändringar i föreskrifterne om Allmänna Bevillningens utgörande; N:o 6, i ani. af K. M:s Nåd.
Skrifvelse med förslag till förnyad Förordning, ang;de Sveriges och Norriges ömsesidiga handel och sjöfart; samt N:o 7, i ani. af Eiksdagsfullmäktigen Anders Jonssons från Wermlands län motion, ang:de förtullning af varor, som från Norrige införas.
Då nu, i anledn. af den öfverenskommelse, som vid Talmansöfverläggningen blifvit träffad, Hr Gr. o. Landtm, hemställde om E. o. Ad., efter det numera hinder för E. o. Ad:s beslut om tiden för pröfningen af de i fråga om statsregleringen inkomne Utlåt:n icke förekom, behagade besluta att nästa Lördag till afgörande företaga StatsUtsk:s Utlåtrn N:s 40, 41, 42 och 43, så vidt de kunde medhinnas, lemnade E. o. Ad. dertill sitt bifall.
Frih. Den ]8 Mars. 20!) Frill.
Tersmeden, Willi. Fredr..- Sedan Ståndet beslutat, att i nästkommande Lördags-plenum företaga statsregleringen äfvensom de Betänk.-n, som dermed hafva sammanhang, så får jag föreslå att Betänk:t N:o 40, ang:de Irsta HufvudTiteln. sättes först på föredragningslistan, och sedan Betänk:t
Nro 41 angrde vissa vilkor, som StatsUtsk. föreslagit att gälla med afseende på de öfriga HufvudTitlarne.
Betta Betänk, har icke med första HufvudTiteln att skaffa, och derföre torde denna ordning, hvilken äfven StatsUtsk. följt vid behandlingen af denna fråga, vara den lämpligaste.
Uppå i ani. häraf af Hr Gr. o. Landtm, framställd prnpos. beslöts att det nu å föredragningslistan näst efter StatsUtskrs Utlåt.
Nro 41, uptagna Utlåt, från samma Utskott, N:o40, angrde regleringen af utgifterne under ItiksStatens Irsta HufvudTitel, skulle upföras friimst å föredragnings-listan för nästa Lördag.