Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men skulle Nidderffapet och Adeln inga uti npa upoffringar af stna i Regerings-Formen befäste Privilegier, utom dem wi conditionaliter redan affagt ost, och bifalla Friherre Zjlfvei-xcboicis Memorial at i krigstider ätaqa sig ffjutsning och inqvartering för Rä - och Rörs hemman, som pä mänga ställen äro sämre än Torp, böra wi, mine Herrar alldrik - 926
Den 28 Junti. drig underkasta ost Krono - Betjeningen^ åtgärd härwid pä annat sätt, än at wista deputerade af ost sjeifwa i hwarje Härad utses, svin med Landshöfdingen oswerenskomma efter hemmanens mer och mindre godhet och aflägsenhet om det biträde de i krigstider kunna göra
Lil lättnad för alla oprivilegierade hemman, utan att betunga de af märt Ständ, hwars wilker med stor famllle äro sä knappa, at de icke kunna pä ben hemmansdel de besitta, hälla dräng -och häst til skjutsning eller mottaga inqvartering.
—-Destutom faller alltid tpngden af desta ssjutsningar och inqvarteringar pä de hemman som ligga närmast stora allmänna wägar och der kriget fores, dä andre hemmans, genom deras aflägsenhet derifrän, mäste befrias, hwarigenom en jämnlikhct wid Vesta onera icke är wunnen.
Jag tror och är öfwertpgad derom at allmogen och det Hederwärda BondeStändet ffulle för sig och sine hemmawarande wara tilfredsställde om 1:0
De finge Kronoskjuts betald med 8 st.
Banco — 2:0
Befriades frän hällskjutsen, som af Gästgifware och närmaste hemman utgjordes lätt genom päökning af skjutslega» til 12 st.
Banco, och tom redan i Jönköping 'med flere Län uphört — och ^:o
At allmogen wid inqvarteringar blefwe betalte för bwad de lemna soldaten ti! förtäring efter markegängspris, förhöjdt med 5o procent, eller efter ortens allmänna pris, — samt 4 0 At KroneBctjeningen bleswe älagd at wid Kprkorne liqvidera allmogen och taga deras qvitto, som kunde dä för dem tjena til verifikation pä hwad de utbetalt.
Den 28 Iunir. 927 Skulle Ridderstapet och Adeln finna detta project antageligt, eller något häraf tjena sorn tillagg wid Friherre LiIivJrskionis Memorial, wid wci kställigheten af ffjntSningar i krigstider för Rä och Rörs och Insockne hemman, sä kunde wiste deputerade af Ständet utses, som bättre och tydeligare utförde mina i korthet
Utträde tankar.
Upläsningen af detta diet nnen hade blifwit afbruten af en deputation ifrån det Hederwärda Bonde-Ständet, anfgrd af Riksdagsmannen ^.ncl^rs Danielson frän Elfsborgs Län, hwilken upläste och öfwerlewnade följande.- Utdrag af Protocollet, hällit hos Bonde Ständet den 27 Junii S.
D Bonde - Ständet, som i dag inför Kongl.
Maj t haft underdänigt företräde, och derwid, pä det mest tilfredsställande sätt, sätt röna ytterligare wedermäle af Kongl. Masits Nädiga omsorg för Swensta Allmogens bästa, har under dctllyckliga bestydd, som l följd häraf, Bonde Ständet alltid kan med fast undersätlig trygghet päräkna, längre icke dragit i betänkande at med understrift af Ständets Taleman, under de förbehåll och nnmartnrngar som ä Stanbets sida förut denna Riksdag gjorde äro, täta den antagna Grundlagen befästas.
Detta Bonde-Ständcts inför Konungen och pä
Hans nädiga föreställning tagne beslut har grundat sig pä Kongl.
Maj ts allernädigste försäkran at wid de upkomne frägor om jämnkninq äf 928 Den 28 Hunn, af privilegier och ffpldigheter, i hwilka de öfrige Stånden förklarat sig wilja gä Bsnde-Ständet til mötes, anwända desi hoga bemedling uno all den åtgärd och kraft >om lagar och ömsesidig billighet medgifwa; hwarjamte Bonde-Ständet blifwit förwlsiadt om full och öppen rättighet, at wid nästa Rcksdag a mg!) wacka samt fä afgjordt alla frågor rörande samma amne, '.om under innewarande
Riksmöte man icke skulle medhinna at fluteligen och fullkomligen afgöra.
Med äberopande afdetProtocoll, som inför Konungen blifwit fördt wid Bonde-Ständets ofwannämde underdäniga företräde, har Bonde» Ständet ansett sig böra jensin Protöeolls Utdrag de öfrige respective Ständen härom wänligen Underrätta, ve suprZ.. Ux protocollo, L. ^ZLrclb. Sedan Herr Grefwen och Landtmarffalken försäkrat, at Riddcrffapet och Adeln gerna ginge det hederwärda Bonde Ständet til mötes i hwad med billighet, möjlighet och laglighet kunde förenas, afträdde Deputationen, pä öfligt sätt beledsagad.
Efter afhörande af berörde Protocolls-ULdrag och sedan Ridderskapet och Adeln blifwit underrättade at följande ord under de fZrdedäll och anmärkningar som ä Ståndets sida förut denna Riksdag gjorde äro' befunnos wara sedermera i ProtocollsckUdraget införda, hwilka ord anmärktes innebära en stridighet, emot hwad (vklnält blifwit af Bonde-Ständets Taleman un - Den28I"nik. 929 dertecknad utan förbchäll, wäcktes hos Ridderffapet och Adeln nog allmänt den önskan at i detta mäl erhälla reda och ljus.
Ätffillige önskade, at om möjligt more erhålla eommunieation af det hos Hans Maj:t Konungen hällna Protokoll wid Regerillgs .
Formens undertecknande af Bonde-Ståndets Taleman.
HerrGreftven och Landtmarffalken förmälte sig hafwa fätc löfte at erhälla detta Protokoll.
Andre äter önskade ät efter den nu gjorda uptäckt af de i BondeSrandets Protocölls Utdrag efterät införda ord, och medan sammanhanget härmed ännu war 0- bekandt, den nu hos Nidderffapet och Adeln pädegynda deliberationen för i, dag mätte hwila; men uppä Herr Grefwens och Landtmarffalkens hemställan, om det icke more Nidderffapet och Adeln wärdigare, at i sakens närwarande skick med förewarände frägas afgörande icke upffjuta klef öfwerläggningen ä nyo uptagen, och Friherre /XcUUvglU fortfor til flut med upl a sandel af sitt Diktamen.
Friherre ituZdeell, ^lexsnäei-, upläste Lil Protokollet följande:
Sä mänga nya och olika propositioner om inskränkningar uti Ridderskapets och Adelns rättigheter, torde snart förtjena desi upmärkfamhet, sä framt alla fyra RiksStändens tillagde och stadfästade Privilegier ffola kunna fredas frän en allmän uplösning, och pä det at icke misiräknade upoffringar mätte medföra allmänna och framtida förluster.
Jag framställer lil tänkarens mogna bemödande om Nidderffapet och Adeln sa tidigt bör beswära det Hederwärda Bende Ståndet nied nya upoffringar, dä detta Ständs hittils sä dyrbara angelägenheter icke ännu kunnat med Ii?, M.8. ' gifwa 950 Den 28 Innit. gifwa et skyldigt swaromäl pä de förut gjorda conditonella cestioner, hwilket ickwäl 2.ne wära Med-Ständer ordentcligen upfylt, Wi tyckas börja dcr wi borde stuta, ehuru flutet gemenligen plägar ställas uti et relatiwt ' för: atlande til början och fortsättningen.
Utan ar wi ännu känna hwad afseende wära förut afglfne afsägelse:' förtjent hos Bonde-Ståndet, skynda wi ändä med ej allenast stora, men äfwen snabba steg til at icke allenast brådstörta ost stelfwa, utan äfwen den-, sonr pa god tro och i förtröstan pa Privilegiers helgd, dyrköpt tilhandlat sig Säteri jord.
Dä almatina säkerheten förtjenar et säkert stöd af Riksens Ständer, sä synes billigt at de franwarandeö ägendomsratt winner dest skygd och förswar.
Ju mera den almänna och cnstilta säkerheten blifwer störd: ju starre vsäkerbet för Rikets sjelfständighet.
- Ju flera tilgängar som franiltällas, ju flerfaldigare bllfwa behofwcn.
— Pa desta anledningar 5nffar jag at Säterierna afstä alla Propositioner om ätagandet af all stags ffiu-snings beswar, mer, deremot endast under knasuder för dem förbinda sig til inquarteringsjkyldighet i likhet med Skattehemmanen. 2:0) Anskar jag såsom en billighet at Haglöfs, Ridderssapet och Adeln behagar för frälsehemmanet: medgifwa et med Skattehemmanen lika Kronffjutsningsbeswär, dock endast : krigstider; men til hälften i fredstider, samt för det 5:dje) At Rä - och Rörs och Insockne hemman allenast under krigstider fullaöra Kronost':utsmngar til hälften emot Skattehemmanen, i synner - Den 88 Iunik. 93i i synnerhet som största delen af Ra - och Rörsbemmanen kunna i godhet knapt til hälften jämföras' med Skattehemmanen.
Friherre I.i 1 i encrantr, sobrn Mjkl^im, anförde til Prvtocollet:
Förliden gärdag wagade jag ödmjukeligen föreflä, at det Lil i dag utstalde vent lationS-ämne icke skulle företagas, innan det hederwärda Bonde-Ständet sjelf, igenom Deputation tilkännagifwit, at Constitutionen more af StändetS Taleman utan förbehåll undertecknad.
— Mit syftemål rvar likwällängt ifrån at wilja ogilla eller afstyrka den böjelse för nya upoffringar, som Högloft.
Ridderffapet och Adeln sa ädelmodigt yttrade.
Jag önffade endast, at Högloft.
Ridderffapet och Adeln genom et lugnt och stg wardigt afbidande af manlige formaliteter wille ädagalägga, at eftergifter, som fruktan och imoosttion aldrig kunnat aftvinga detta första Riks-Stand, lika litet böra blifwa glädjebetyg i ögonblicket af en uphörd schisme eller en tingad belöning för en upfyld med-borgerlig pligt.
Defte upoffringar äro, de böra endast synas och wara uttrycket af det tankesätt, af de patriotiske känslor, som i sekler utmärkt SwerigeS Adel, utan at af någon tilfällig omständighet wara provocerade
Och om nägon eftergift ifrägasattes, som icke more pätänkt och besluten inom mig sjelf, som icke warit wäckt och gillad af Ridderffapet och Adeln i allmänhet, allt ifrän början af detta Riksmöte, sä skulle jag witzerligen omvända all den ringa förmäga jag äger ttl afböjande deraf.
Men mine Herrar! ibland otz lärer ingen finnas, som ej opämind 9Z2 Den 28 Junit. delat de bördor förlidet är medförde, som icke ämnat, at til beslut förwandla det friwilliga deltagande wi da lemnade.
Jag äger i följe deraf det säkra hopp at ^ Högloft.
Ridderffapet och Adeln nu ätaga sig: 1:0 AL i krigstider för Rä-och Rörs samt insockne hemman deltaga i Kronoffjutsen til hälften emot skatte - och Frälsehemman. 2:0 At wid sine Säterier, Rä och Rörs, Frälse samt in-och utsockne hemman i krigstider emottaga inqvartering, likasom öfriga hemman i Riket. Z-o At under krig Ridderffapets och Ädelns Ledamöter, som äro husägare, underkasta sig inqvartering i städerna lika med husägare af Ofrälse Ständ, som icke njuta Borgare-Privilegier.
Dä ffjutsnings-ffyldigbeten för Säterier skulle blifwa, dels i wcrkställigheten omöjlig-, dels pä et ojämnförligt sätt för Ridderffapet och Adeln betungande, om densamma fäfom Lag stadgades, wägar jag ödmjukeligen föreflä, at fråga derom ald-ig mä kunna upsta.
Det hindrar icke, at öwar och en, i den män möjligheten medgifwer wid trängande behof lärer wara sine Häradsboer behjelplig, i Krorroffjutser under krigstider, pä sätt jäg och mänga andra redan gjort.
Jag bör också icke obemärkt lemna, at Sätericrnes deltagande i Krvnoffjntser icke för Rikets - Den 28 Dunir.
9Z0 tets allmoge skulle medföra sa stor lättnad, som mangen tycktes förmoda, och icke hafina et allmänt inflytande till Bonde-Ständets fördel, dä uti flere Provincer icke finnes et enda mantal Säteri. Herr ?äblmkn, Otto ^reäric, Uplästö ek
Dictamen sä lydande:
Da jag i gär hörde allmänna rösten instämma för en saks hastiga afgörande, hwilkcn likwäl för Högloft.
Ridderstapet och Adela kan anses wara af för stor wigk at genom et i ögonblicket fattadt beslut kunna bestammas, kan jag ej neka, at detta något wäckte min förundran. sltan at pä mindsta sätt wilja bestrida de ifägawarande stjuts - och inqvartcringars atagande, hwaraf jag i synnerhet finner det sistnämnde öfwerensstämma med högsta billighet; torde det benäget tillätas mig at för en moment fästa Högloft Riddcrstapets och Adelns upmärksamhet pä deri brådska, hwarmed flere wigtigs ärender under detta Riksmöte blifwit afgjörde.
Jag känner ej om sädant är enligt förra Riksdagars praxis.
Men om ock sä skulle wara, tycker jag ätmindstone, at det ej öfwerensstämmer med den för kloka och mogna beslut sä nödrvändiga köld, hwarmed alla afgörande steg mäste ätföljas, om Resultatet stall mot ändamalek ti! alla delar blifwa swarands.
Med största förundran bär jag äfwen wid flere tilfällen funnit, as beflut, som ananimt blifwit fattade, fä dagar derefter icke allenast kunnat uptagas til ändring utan äfwen af en stor pluralitet häruti blifwit understödde.
Bewisar icke allt detta, at de beflut, som med en allmän acelamation r ögon - 984 Ven 23 Irrnik. ögonblicket blifwit susi gälda, stundom genom den sa hedrande enthousiasmen för alla goda sakers päffyndande, likwäl hindrat den mognade wisdomens kloka och grundade anmärkningar at framtränga, innan sjelfwa saken redan warit afgjord.
Endast af nu nämnde anledningar kan jag förklara, at mänga för hwars nplpsta urskiljning jag hyser det största förtroende, warit af den tanka, at den för kort tid sedan pä detta rum högtidligen enhälligt antagne
Constitutionen skulle genast kunna sönderstyckas eller förändras, oagtadt beslut war fattadt, at den til alla dest puncter til obrottslig efterlefnad skulle gälla, intil dest Hans Maj:L
Konungen gemensamt med Riksens Högloft.
Ständer wid nästa Riksmöte förgodt finna, at densamma i nägre dest delar förändra; och ehu, ru denna Constitution sä af Militairen som Civile Ämbetsmän oeb Betjente redan war beswuren.
Til denna Grundlagens hastiga för.
Hndring trodde mangen sig hafwa stäk uti det Hederwärda Bonde-Standets med ständaktighet gjorde pästäenden.
För min del har jag alldrig kunnat fatta dests skäl.
Jag bar förtroende til det Hederwärda Bonde - Ständer och rnycken agtniug för dest medlemmar.
Deste redelige Dannemän, hwars Förfäder sä mängen gäng gött Ridderskapet och Adeln til mötes, för at kufwa en förmäten fiendes öfwcrmod och sönderbryta en tyrannisk jernspira; men derföre anser jag dem hwarken bära eller kunna föreffrifwa sfi Lagar.
Allt trög at deste ärs de Dcn 23 Junit. ^Z-? de ende Bönder i Europa, som äga de i sakernas natur och med den största billighet öf. werensstammande fri - och rättrgher, at sjelfwe deltaga i de lagars utgörande hwarefter
Riket stall styras: at gemensamt med deöfrige Ständer: upgöra sin beskattning och jämwäl wid Lagstiftningen delta med sine röster.
Likaså upriktigt, som jag önskar at deras rätt härtil ma blifwa dem heligt förwarad, likasäöfwertygad är jag at den aldrig bor kunna utsträckas längre.
Om Staten behöfwer Böndernes krafter sä til jordens upbrukande och odling som til Rikets försvar, sä lärer wäl ingen kunna neka at den har lika nödwändigt behof af de öfrige Medborgares, genom olika upfosträn och werkningsförmäga rvundna högre kännedom och uplysning.
— Den förbaskade tanke, at den närande Clasen af Medborgare äro de som endast egentligen utgöra et Rikes styrka synes mig wid minsta närmare qranstn:ng böra förfalla.
Försvaga blott en enda länk i den starkaste kedja och man stall snart finna den tyngd nedfallen, som förut med säkerhet uppehölls.
I de delar, som Högloft.
Nidderstapet och Adeln widare för godt finner, at af sine Privilegier afstä; wägar jag underställa om icke til grund bör tagas öfwertygelsen, at sädant är enligt med rättvisa och billighet och ej til stäl mä utsättas, at det ster för at wisa det Heder - SZ6
Den 28 Iunli. Hcderwärda Bondc-Ständet wär wälwilja.
Ännu mindre såsom en följd af at Bonde-Ständet tillåtit sin Taleman underteckna Constitntionen,, hvilket man med skäl af dem längesedan kunnat wänta.
De stafwa således derigenonr ej gifwit osi nägon anledning til wälwilja.
Men rättwi sa och med billighet öfwercnsstämmande tänkesätt böra de alltid af detta första Ständet, utan afseende pä förgäende händelser, kunna förwänta, Lätom osi ej undcrhälla nägot ogräs i.
Staten, som genom sine almänt kända tänkesätt och handlingar gifwit skälig anledning til misitroende.
Lätom osi widare genom öppet för> troende, genom yttranden, som alldrig pä flera sätt kunna uttydas, undanrödja de misi-, tankar, som annars möjligtwis kunde upstä om wära redeliga afsigtcr, och snart skola wi uti det Hederwärda Bonde-Gtändet igenkänna de gamle Götherncs wärdige afkomlingar.
Mine Herrar k Jag fär flnteligen anställa,, at i händelse desie mine yttrade meningar flulle af mig hlifwit origtigt fattade detta mitt wördnadsfulla
Dictamen dä ej ma komma at belasta Högloft, Niddcrssapets och Adelns Prototocoller.
Herr c blader, yttrade M strifteligen til Protocolls som följer:
Den 28 Junit. 937 Sedan Högloft.
Ridderskapet och Adeln den ^ i denne manad med enhälligt, och solent bifall antagit den af Constitutions-Utskottet projecterade npa Regeringsform til desi hela innehåll, anser jag säsom en ostridig följd, at äftnen deg 114 pnncten af samma Constitution, som försäkrar samtelige Riksens Ständer om deras privilegiers widmagthällande och framtida bestånd,, är til Ständens säkerhet bewarad och antagen; hwadan all förändring eller jämnkning nu mera wid denna Riksdag sä mycket mindre hyr sättas i fräga, eller wara tilläten, som all säkerhet uti redan tagne beslut derigenom komme at uphöra, Af detta ffal och med Åberopande af hwad jag uti mitt Memorial af den zo
Maji i samma fräga redan anfort, kan jag för ingen del antaga eller samtycka til nägon ytterligare eftergift af de fä rättigheter, som Ridderskapet och Adeln ännu har öfrige.
Jag anhäller alt derföre, at Herr Grefwen och Landtmarskalken, fäsom wäktare och förswarare af Ridderskapets och Adelns rättigheter, behagade gifwa Ständer proposition til fullt afflag uppä det Hederwärda Bonde - Ständets ä nyo nu gorde fordringar.
Skulle emot förmodan märkas skiljaktighet i mcmngarne, begärer jag at
Ständets tankar mätte igenom votering utrönas, ifrän hwilken rätt jag för ingen del afsiär.
Herr - 9Zs
Den 28 Juni». von 51 e hulsenheim, lDrevicl'
Jag har redan för nägra dagar sedan yttrat mina tankar til Protocollet om et hjelpsamt biträde i krigstider af hwarjehanda flags frälse-ägendomar til Kronoffjutsens utgörande, hwarifrän jag önflade at icke heller Säterier undantogvs; och kunna mine principer i thy mäl nu icke wara mindre populaire, Säteri-ägare åtnjuta twänne flags Privilegier; det ena utgör jördens Skattfribet, nemligen, at undslippa Kronotionde och afradserläggande; den andra sörundta rättigheten är likasom accesioire eller personel, i hwars hand ock Sätesgården wara mä, at nemligen wara befriad ifrän all flags skjutsning, det ware sig Kungs-, Krono-, eller Hållskjuts, säsom ock at icke beswäras af inquarteringar.
Äfwensä ätföljer grundffatten egcnteligen Krono- och Krono-Skattejorden;meu dcremet har fljutsnings beswärct med jordens ärliga ränta eller afkastning ingen gemenskap.
Jag medgifwcr at all flags skjuts- och inquarteringsfrihet är, förutan eget begifwande, lika orubbelig, som alla andra Privilegii - mäl; men medborgerlighctcn torde förmä Höalofl.
Ridderffapet och Ädeln, at godwilligt afläta någon del af Säteri-besittningen ätföljande förmoner, såsom at i nödeus tid räcka til allmänt wärn en hjelpsam hand, och säledes wid durchtäg samt krigsförnödeyhcters transportering deltaga uti skjutsen, sch -swen biträda med manffapets inquartering.
Flere Den 23 Juni». Y>?9 Flere warde
Ledamöter b a sira med wälgrundave skäl andragit, at i wista Höfdingcdömen inga Säterier funnos, och säledeö af , deste ägendomars deltagande i Kronoffjutsen ingen lindring derstädes för allmogen wunnes: at annorstädes Säteri-mantalen wörö af en sä inskränkt rpmd i aker - och äng, at de föga swarade emot et halft eller fjerdedel Mantal Skatte-jord: at wista Nä- och Rörs-Hemman blott wörö at anses som Torp: at Nä - och Rörs-Hemman föga eller alldeles icke funnos i Upland, Westmanland, Nerike och de norra provincerne, och at sä kallade insocknehemman allenast gäfwos i de mest södra Höfdingedömen.
— Til följe af en sadan olikhet i frälsejordens beskaffenhet, sä wäl som i anledning af de ffiljaktige meningar wid det r fraga warande biträdet uti Kronoffjutsens förrättande, antingen in natura eller med ersättning efter den warande hällskjutslegan, önskade jag at, i likstämmighet med Friherrarne , ^1rlnnerbeim8 och 8iUver8llöl(l8 tilstprkan, wälet til en billig jämnknin.gs minnande samt til undvikande af mannamon och ogörlighet i werk> stalligheten wid höga Mantals belopp mä beredas af en särskild ComitL eller Utskott bestäende af flera Provincers Postestionater, som med det första inkommer med sitt Betänkande om Det möjeligaste werkställighets - sättet eller om det sa kallade guo mostowäl öfwertpgad at Utflaget eller det bewiljade biträdet blifwer ffä ligt - 940.
Den 23 Junit. ligt samt HöglosU Nidderffapet och Adeln wärVigt.
Härwid ropades alternativs starka
Nej och Ja. Grefwe Oobn», i stn ordning upropad, förmstlte sig endast hafwa onffat fa tala, i afseende pä sin tilförene gjorda reservation rörande 114 §. af Regerings - Formen.
I gär hade wi fatt weta, at Regerings-Formen wore pnderffrifwen utan förbehäll: i dag twärtom.
Under et sädant saminanhang begär och yrkar jag, at saken ej nu matte företagas til stuteligt afgörande, utan hwila.
Ja och Nej, Herr Grefwen och Landtmarskalk en:
Dä Ridderskapet och Adeln uptagit närwarande öfwerläggningsämne, ingalrinda i anledning af nägon Bonde - Ständets fordran, utan helt och hältet i anledning af en sin egen Ledamots^ Friherre gilivLrsKjöta,-; redan den L Jynii gjorda motion, och dä det är Ridderskapets och Adelns eget besatt, at densamma i dag skulle företagas, lärer Riddderskapet och Adeln finna gt den nu bör fortfara.
Desiutom fär jag försäkra, at jag s elf sedt Regerings-Formen unycrffrifwcn, och at wid Bonde-Ständets Talemans namn icke nggot ferhehäll finnes an;ellkngdt. Grefwe Den 28 Junii. 941 Grefwe volina.- Kanske har jag ej nog förklarat min tanke.
Den bade afseende pä det Hederwärda Bonde-Ständets begärda öpna talan med sina frågor wid nästa Riksdag, som uran ej wet huru med den saken skall slutas.
Herr Grefwen och Landtmarskalken uprepade i kor t hel bwad han nytz anfört, tilläggandes det han förlcdne gårdag hade bort företagandet as närwarande sientilations-ämne, wara nästan hela menighetens önskan.
Gkcswe lck llplä ste til Protokollet följande:
Redan uti gärdagens
Plenum hade jag den äran at bedja Högloft.
Ridderskapet och Adeln, i afseende pä min wälmening, ursäkta mine insigrers ofuakomlighet
Sädan är och blir altid min tanka och min önskan, dä jag har den strän tala rnför detta uplysta samfund.
Men om jaa skule se urina ödmjuka anföranden wäcka Miftförständ, mäste jag begagna och förbehälla mig urin rätt at förklara min mening.
Ingen bär mera än jag aktning för pluralitetens omdöme, men ingen kan ocksä wara mera öfwertpgad om Högloft.
Riddorftapets och Adelns rättwrsada frägan kunde wara at beskydda hwarje enffrlts ratt och frihet.
Icke här det kunnat wara min tanka, Mycket mindre min förmodan, at igenom mitt yttrande - 942 Den 23 Iunn. trande bestämma widdén af Högloft.
Ridderssapcts och Adelns rrpoffrin-;ar.
Jag har endast trott.- at uti alt/ sc-m e» rubbar agaude muren, sonr > t lnnesaieae näg->n o-.öiUghet i Iverkställigbetcn wore billigt at ingät i jän:nkn:ng i afseende pä oförmodade behof.
Jag har pä denna grund och med den af mig listigt kända öfwertygelsen, at et fritt och pä princip grundadt begifwande förekommer framtida upoffringar, wägat föreslä at Säterier under krigstid äfwen skulle deltaga i skjutsning-- beswaret.
Jag har trodt at en proportion skulle kunna utfinnas, hwarigenom detta deltagande skulle blifwa drägeligt för Säteri - ägaren och afwända upmärksamhetcn ifrån denna stags förmögenhets större friheter; men om jag häruti bedrager mig är det något, som jag med det öfriga helt och hälligt hemställer til allmän pröfning.
Min endaste önskan, icke för min enskildta del, menför det
Stånds anseende, bwaraf jag har den äran wara en medlem, inskränker sig dcrwid, at Högloft.
Riddcrstapet och Adeln ej mätte synas, under förändrade omständigheter, hafwa gjordt mindre, än bwad allmänheten under en nyst föregängen crisis trodt sig kunna wänta.
Hwad äter den frägan angar, at en stor de!
Frälse och Säteri jord ar uti ofrälse mans hand, at wi derföre ej skulle om densamma kunna besluta, kan iag ej för min del inse rättmätigheten af denna allt för laugt sträckta granlagenhet.
De som köpt Säteri- och Frälse jord kunna ej besitta den med bättre rätt än wi, och de pälagor, wi derföre ost ätage, blifwa för dem ej mera tryckande.
Sä länge denva clast af Med - Der» 28 I un ii 943 Medborgare icke har nägml andel i representationen mäste ingen wara närmare an wi, at besluta om hwad som för dem och och utgör et och samma intcrrcsie.
Den som ät en ofrälse man sä>dt frälse-jord har wäl bordt afstä den med alla densamma da ätföljande förmäner, men har icke kunnat garantera des öde för framtiden.
At nägot begifwande i anseende til Säterijordens friheter skutte rubba ägande rätten, kan jag ej inse, da det är friwilligt, da det infkränk. s til utomordenteli.ga tilfäll.ir, dä det ej förändrar jordens natur eller minssar nägchn luifwtidsakelig del af desi wärde.