Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Collander ett kapital af Tretusen Riksdaler Banko till löneförbättring för frenne Kolleger vid Götheborgs trivialskola, hvilka skulle äga att emellan sig lika fördela den af kapitalet fallande ärliga räntan.
Sedan Rikets Ständer uti underdånig skrifvelse den 25 Oktober 1854 hos Kongl.
Maj:t anmält att, enär inberäknandet af nämnde donationsmedel i de af Staten anslagna lönerna befunnits stridande mot testators uttryckliga föreskrift, Rikets
Ständer med anledning af hos dem gjord framställning anvisat ett mot omförmälde räntemedel, efter bevillnings-afdrag, svarande belopp.
Etthundrasjutioen Riksdaler, att från och med början af dä instundande statsreglerings-period, såsom ersättning, till Göteborgs eleinentar-läroverk årligen utgå, förordnade Kongl. Majit, den 16 November samma är, att merberörde räntemedel skulle vederbörande lärare tilldelas utan att. ä deras i stat uppförda löner afräknas.
Af den Hvitfeltska stipendie-fonden, stiftad af fru Margaretha Hvitfelt medelst testamente d. 22 Januari 1664, hvarigenom egendomarne Sundby och Åby med tillhörande lägenheter anslogos till underhäll för studerande af Bohus läns landskap vid Gymnasium i Götheborg, utgå enligt Kongl.
Brefvet den 11 Oktober 1836 till läraren i musik och sång vid högre elementar-läroverket i nämnde stad, Etthundrafemtio Riksdaler Riksmynt, och till läraren i teckning Etthundra Tjugufem Riksdaler samma mynt årligen, hvilka belopp afräknas å de för samma lärare å stat uppförde arfvode».
28:o lägre eleiueiitar-läreverket 1 Marberg.
Till lärare vid detta läroverk hafva tvänne donationer blifvit gjorda, nemligen : l:o af Assessor en C. F. von Döbeln, som den 26
Mars 1762 skänkte ett kapital af Trehundra Daler Silfvermynt, hvaraf årliga räntan skulle, ”efter bästa vett ”och samvete utdelas till skolans Docenter”.
Kapitalet utgör nu Sjutiofem Riksdaler Riksmynt, och räntan delas lika mellan Rektor och förste Kollega; 2:o af Rektor ./.
Grimbergs enka, A. C. Strömner, hvilken, i öfverensstämmelse med sin mans uttryckta vilja, den 2
Maj 1744 äfvenledes testamenterade ett belopp af Trehundra Daler Silfvermynt med föreskrift, att årliga räntan skall tillfalla skolans Rektor, derest han är af gifvarinnans eller Rektor Grimbergs slägt, men i annat fall delas lika mellan Rektor och de torftigaste diseiplarne.
Denna ränta, sorn i början utgjorde Aderton Daler Silfvermynt, utgår nu med Tre Riksdaler Sextio öre, hvaraf Rektor erhåller den ena hälften och lärjungarne den andra.
Derjemte har en af skolans lärare åtnjutit någon andel i den af Per Sevcrentson och hans hustru den 24 Mars 1619 stiftade donation å Ett tusen »blanka Bih. till R.
Prot. 1859 & 1860. 1 Sami. 1 Afd. 2 Band. 5 Haft. 3 18 Kongl.
Skrifvelse JVS 77.
Riksdaler», hvaraf räntan enligt Testators föreskrift skulle med en tredjedel utgå till medellösa lärjungar i Warbergs skola och med återstoden efter uppgifven fördelning till de fattige i Warbergs stad samt i Walla och Slebs socknar, äfvensom till sistnämnde sockens kyrka.
Sedan kapitalet någon tid varit utlånadt, emottogos i utbyte mot detsamma några frälsehemman, som sedermera äter utbyttes mot andra.
Afkastningen af dessa hemman har under olika är varit olika, men sedan den stigit till öfver Nittio Riksdaler Silfvermynt, höjde Magistraten i Warberg, såsom exsecutor af testamentet, skolans andel med Sexton Riksdaler, hvaraf lärjungarne finge Tio och Kollega, ”i anseende till sina små löneinkomster”, Sex Riksdaler.
I 1818 års räkenskaper är Kollegas andel upptagen till Tio Riksdaler: 1790 utgjorde den En Riksdaler Tretiotvå skillingar
Banko, och åren 1808—1812 En Riksdaler k em skillingar
Tyra runstycken samma mynt.
Skolans inkomst hade från år 1785 till år 1813 icke uppgått till mera än Fem Riksdaler Banko jemte så kallad öfverränta Två Riksdaler Tretiotvå skillingar Banko ärligen: men genom Kongl.
Maj:ts förlikningsdom af den 5 Oktober sistnämnde år mellan Serafimer-Ordens-gillet och Konsistorium i Göteborg beträffande räntan af den Severentsonska donationen, bestämdes skolans andel deri till fyra tunnor råg, fyra tunnor korn och fyra. tunnor hafre, som lösas efter länets markegång, och hvaraf delar enligt mångårigt bruk, men utan att något stöd derför står att finna i testamentet, tillfallit Kollega.
Nämnde donationsmedel äro med Tjugutvä Riksdaler Åttatioätta öre upptagne bland statens lönetillgängar för Warbergs elementar-läroverk. fnoni Cnlmur stift: 29:o högre elementar-lärorerket i Calmar.
Den 19 Mars 1787 öfverlemnade Exsecutorerna af Tullförvaltaren A. Ekmans testamente till Calmar Konsistorium, af bemälde Tullförvaltares qvarlåtenskap, Etthundra Riksdaler Species, för att användas ”såsom början till någon lön för Adanctus Gymnasii” (som på den tiden var lönlös) ”hvilken eger handleda Gymnasii ungdom uti den privata information, som af honom, äskas”.
Kapitalet utgör Etthundrafemtio Riksdaler Riksmynt, och årliga räntan, Åtta Riksdaler Femtiofem öre, ingår såsom anvisad stats-tillgäng i en af läroverkets adjunktslöner. inom Carlstnds stift: 30:o högre elementar-läroverket i Carlstad.
Sedan Bruksegaren C. F. Geijer genom gåfvobref den 12
Maj 1792 donerat Ett tusen Sexhundra Sextiosex Riksdaler Tretiotvå skillingar Specie, med föreskrift, ^ att räntan deraf skulle tillfalla Gymnasii-adjunkten i Carlstad, mot skyldighet för denne att två till fyra gånger i veckan åt såväl skolungdomen som äfven personer utom skolan meddela undervisning i botanik, mineralogi, dietetik och veterinär-medicin, ökade gifvaren den 29 Januari 1795 sin donation med ytterligare Ett tusen Etthundraelfva Riksdaler fem skillingar fyra runstycken, samt förordnade Kongl. Majlis Nåd.
As 77. jy dervid, att med räntan af båda kapitalerna en särskild Lektor i ekonomi, physik och naturalhistoria skulle aflönas, hvilket förordnande af Kongl.
Maj:t stadfästades den 10 September samma år.
Den förste Lektor i berörde vetenskaper vid Carlstads Gymnasium blef af donator sjelf utnämnd, och hade ända till år 1803 ingen annan lön än afkastningen af den Geijerska donations-fonden.
Men uppå af Domkapitlet derom gjord ansökning, förordnade Kongl. Maj:t sistnämnde år, att samtlige lektors-lönerna vid berörde
Gymnasium skulle vara ambulatoriska och tillträdas efter ålder i tjensten.
Fonden egde vid sednaste bokslut ett kapital af Tre tusen Femhundratjugusju Riksdaler Sjutioåtta öre, hvaraf räntan, Tvåhundraen Riksdaler Nio öre, är enligt gällande stat inberäknad i den ordinarie lönen för en af läroverkets Lektorer.
In omi ifemösttnds stift: 3l:o högre elementar-läroverket i Hernösand.
Genom testamente af A. B.
Miller, den 12 Januari 1831, erhöll läroverket till förbättrande af de lägre skollärarnes dä nog knappa löner, Femhundra Riksdaler Banko, hvaraf räntan, Tretiosju Riksdaler Femtio öre, är såsom stats-tillgång inberäknad i fyra adjunktslöner. 32:o högre elementar-läroverket i östersand.
Af J. W.
Burman skänktes den 12 Mars 1838 till Frösö skola Tvåtusen Riksdaler Banko, med föreskrift, att Rektor, i samråd med Inspektor och andra för lärosätet intresserade personer, eger att besluta om och hvilka behof påkalla att af donationen afhjelpas; varande af gifvaren förslagsvis hemstäldt, att dermed mätte grundläggas en femte klass, sä att ynglingar kunde derifrån direkt dimitteras till ^Universitetet.
Fonden utgjorde den 31
December 1858 Fyra tusen Två hundra Åttatiofyra Riksdaler Tjugufem öre, och har icke varit bland Statens tillgångar för elementar-Iäroverken upptagen. 33:o lägre elementar-läroverket i Sundsvall.
Eldigt ett protokoll, hållet vid visitation och inventering vid Sundsvall skola den 11 November 1818, hade Rådmannen H.
Olivenbaum genom gåfvobref den 11 Juli 1780 skänkt till skolan sin qvarlåtenskap, hvilken, sedan testators hustru återkallat sin för samma ändamål gjorda donation, bort utgå med den förres behållna andel i boet, Etthundra Åttatiofyra Riksdaler Fern skillingar
Sju runstycken^ Banko, men i anseende till Olivenbaumska gärdens och trädgårdens förfallna tillstånd och förminskade värde, enligt Rädstufvu-rättens bepröfvande den 3 Februari 1787, bestämdes till Etthundra Tretiotre Riksdaler Sexton skillingar Banko.
Sjelfva donationsbrefvet har gått förloradt, men lärer hafva innehållit, att den testamenterade summan skulle användas till inrättande af en ny klass i skolan.
Genom Kongl. Brefvet den 3 Maj 1820 förordnades, uppå Domkapitlets derom gjorda framställning, att den Olivenbaumska fonden, sorn då utgjorde Tvåhundra Fyratio Riksdaler Banko, skulle förblifva ett orubbad! kapital, hvaraf andre Läraren vid Sundsvalls 20 Kongl.
Skrifvelse Ni 77. skola egde att till förbättring i sin svaga lön tillgodonjuta ärliga räntan Tolf Riksdaler Banko, hvilket belopp är i bemälde Lärares lön inbegripet. inom Wisby stift.
,'!4:o högre elementar-lärorerket i Wisby.
Af stadens kassa har sedan äldre tider utgått ett. årligt anslag af Fyratiofeni Riksdaler Banko till Rektor och tvänne Kolleger.
Några handlingar, hvarpå denna donation grundar sig, lära icke finnas.
Inom Stockholms stad i .‘15.0
Jakobs församlings lägre elemrntar-läroverk.
Ar 1709 testamenterade Gördelmakaren J. F.
Berntz ett kapital af Sjuhundra Riksdaler Riksgälds-sedlar nied föreskrift, att årliga räntan skulle användas "till en liten påökning till Jacobi och Johannis skoleprester.”
Denna ränta, utgörande Tretionio Riksdaler Nittioett öre, delas för närvarande lika mellan Rektor och de tvänne äldste Kollegerna vid Jakobs elementar-läroverk samt en lärare vid församlingens fri- och fattigskola, och afräknas frän de lönebelopp, förstnämnde frenne lärare skulle ega att enligt stat åtnjuta. 36:o Adolf Fredriks församlings lägre elementar-läroverk.
Sedan Enkefru A.
M. von Balthazar med varm hand skänkt Adolf Fredriks församling Fyratusen Riksdaler
Banko för inköpande af en till lokal för kyrko-skolan och boställe för lärarne afsedd gärd, testamenterade bemälde gifvarinna den 7 Juni 1822, dels tili liqviderande af den återstående köpeskillingen för nämnde gård Sjutusen Femhundra Riksdaler Banko, dels till skol-lokalens ytterligare utvidgande, pä det genom vexelundervisnings-metodens införande de lägre samhälls-klassernas bildning måtte i möjligaste mån befrämjas, Sextusen Riksdaler Banko: dels till löneförbättring för lärarinnan i församlingens flickskola
Ett tusen Riksdaler Banko, samt dels Fyratusen Riksdaler Banko, hvaraf räntan skulle tillfalla kyrkoskolans lärare, med förbehåll att, derest vexelundervisnings-metoden endast i första klassen blefve antagen, nämnde löneförbättring skulle uteslutande tillkomma läraren i denna klass jemte församlingens kantor, om någon löneförhöjning för denne pröfvades skälig, och med det uttryckliga vilkor, att, han inöfvar skolans lärjungar till färdighet i kyrkosång uti särkilda stämmor; ankommande på pröfning af Direktionen för Stockholms stads undervisningsverk huruvida, sedan Bell-Lancasterska läro-metoden blifvit i skolans båda klasser införd, läraren i den högre klassen äfven må erhålla någon del af förberörde löneförhöjningsmedel.
Vid testamentets upprättande egde församlingen icke någon annan folkskola för gossar än förenämnde^ kyrkoskola; men äfven sedan särskild folkskola blifvit i öfverensstämmelse med nådiga stadgan den 18 Juni 1842 af församlingen inrättad, har räntan af omförmälde Fyratusen Riksdaler Banko fortfarande tillkommit Adolf Fredriks elementar-läroverk. och sålunda fördelats, att Rektor erhållit en tredjedel deraf, eiler Etthundrafyra Riksdaler Femtio öre.
Kollega hälften eller Etthundra - Kongl.
Skrifvelse Ni 77. 21 Femtiosex Riksdaler Sjutiofem öre, och Kantor en sjettedel, Femtiotvå Riksdaler Tjugufem öre, hvilka belopp äro i nämnde lärares ordinarie löner inberäknade.
Stockholm af Kongl. Ecklesiastik-departementets Afdelning för Undervisnings-ärenden den 23 December 1859. A. L.
Utdrag af Protokollet öfver Ecklesiastik-Ärenden, hållet inför Hans 'Maj:t Konungen i Ståts-Rådet på Stockholms Slott den 30
Hans Excellens, Herr Justitie-Stats-ministern, Friherre De Geer Hans Excellens, Herr Stats-ministern för Utrikes Ärendena, Friherre Manderström, Stats-råden: Wallensteen, Almqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna och Malmsten.
Departements-chefen hemställde i underdånighet, att, som Rikets Ständer i skrifvelse den 25 Februari sistlidet år underdånigst anhållit, det en utredning mätte företagas rörande de af kommuner och enskilda personer till gymnasier och skolor i allmänhet gjorda donationer, samt resultatet af en sådan utredning Rikets Ständer delgifvas; och Kongl. Maj:t, efter det vederbörande Konsistorier, på nådig befallning, inkommit med upplysningar i ämnet, låtit inom den i Ecklesiastik-departementet bildade afdelning för handläggning af ärenden rörande allmänna uppfostran och undervisningen, verkställa den utredning af ärendet, hvartill berörda upplysningar kunnat föranleda: denna utredning måtte Rikets Ständer till kännedom meddelas; och uppläste
Departements-chefen ett förslag till nådig skrifvelse rörande densammas öfverlemnande.
Majit täcktes, på Stats-rådets underdåniga tillstyrkan, berörda hemställan bifalla, samt, med gillande af det upplästa förslaget, förordna att nådig skrifvelse, sadan den finnes protokollet bilagd, skulle till Rikets Ständer afgå.
Fix protocollo F. A.
Bih. tild B.
Prot. 1859 & 1860. 1 Sami. 1 A/d. 2 Band, 5 Häft, 4 #
STOCKHOLM, TRYCKT HOS A. L. NORMAN, 1860.
Kongl- Majus Nåd.
Proposition N:o 78. 1 \:o 1», Ank. till Exp.-Utsk. den 19 Jan. 1800, kl. 11? midd. KONGL. MAJiTS Nådiga Proposition till Rikets Ständer, angående ifrågastäldt föränd rädt sutt för amortering af Landshöfdinge-ackorden; Gifven Stockholms Slott den 23 December 1859.
Till inlösen af de vid landshöfdinge-tjensterna i 15 län fästade ackord rnedgåfvo
Rikets åren 1840 och 1841 församlade Ständer, uppå Kongl. Maj:ts nådiga förslag, att från Riksgälds-kontoret finge utgifvas ett lån af 154,957 R:dr 26 sk. 4 rst.
B:ko, för hvars återbetalning tillgång borde beredas derigenom att vid hvarje landshöfdingepost, hvarvid ackord då var fästadt, af lönen skulle innehållas sex procent årligen å ackordsbeloppet, hvaraf först godtgjordes ränta, å fyra procent för året, å det vid hvarje betalningstermin återstående kapitalbelopp och återstoden utgjorde amortering; och borde denna årliga innehållning af sex procent å ackords-beloppet fortfara intilldess detsamma blifvit på förenämnde sätt till kapital och ränta liqvideradt.
Majit i nåder uppdragit åt Stats-kontoret verkställigheten af berörde ackords-inlösen efter de af Rikets Ständer bestämda och af Kongl. Majit gillade grunder, samt amorteringen i enlighet dermed fortgått utan annan förändring än de jemkningar deruti, som, uppå Kongl. Majits nådiga framställning, vid 1847—1848 års samt 1853 —1854 års Riksdagar medgäfvos till förmån för Landshöfdingarne i Wermlands och Kalmar län, anhöllo, uti en den 3 No Uih. lill II.
Prol. 1859 $ 1860.
I Sami.
I Afd. 2 Band. 6 Haft. 1 2 Kongl. Maj:ls Nåd.
Proposition N:o 7S. vember 1856 till Kongl.
Majit i underdånighet ingifven skrift, Landshöfdingarne i åtskilliga af ifrågavarande lån, att sorn, ehuru den af Rikets Ständer vidtagna och af Kongl. Maj:t gillade åtgärd i afseende å amorteringen af landshöfdingen ackorden medfört befrielse för vederbörande Landshöfdingar från erläggande af ett landshöfdinge-ackordet motsvarande kapital, det likväl vore uppenbart, att desse Landshöfdingar finge återgälda hvad deras företrädare uppburit och användt, samt rättvisan syntes fordra att tungan af amorteringen blefve fördelad på flere personer än dem, som innehade landshöfdingc-tjensterna under tiden närmast efter den, då ackords-regleringen tillväirabragtes, helst för vissa Landshöfdingar löneförmånerna blifvit genom Kongl. Brefvet den 24 Februari 1837 betydligt nedsatta och för dem alla en stegring i lefnadskostnaderna tillkommit, Kongl.
Majit mätte till Rikets Ständer aflåta nådig Proposition derom att amortering från och med år 1858 finge, i stadgad ordning för öfrigt, ske å endast den del af primitiva ackords-summan, som, sedan inbetalningen för år 1857 egt rum, komme att såsom skuld qvarstå.
Efter det Kongl. Majit och Rikets Stats-kontor uti häröfver infordradt, underdånigt utlåtande afstyrkt nådigt bifall å ansökningen, dels emedan den ifrågaställa rubbningen i de fastställda grunderna för ackords-amorteringen skulle utöfver den primitivt afsedda tiden fördröja slutliqviden för amorteringslånet, dels ock enär aflöningen för Landshöfdingarne i de 15 ifrågavarande länen, med undantag af Jemtlands, till största delen utgjordes af boställen och indelta räntor, samt följaktligen genom de under de sednare åren stegrade prisen å landtinanna-produkter och hög markegång vunnit en icke obetydlig förhöjning, fann Kongl. Majit, vid underdånig föredragning af detta ärende den 23
Maj 1857, då den pågående riksdagen redan långt framskridit, ofvanberörde ansökning icke bora till någon åtgärd föranleda.
Uti en sedermera, under den 7 sistlidne September till Kongl. Majit ingifven skrift hafva elfva bland ifrågavarande Landshöfdingar på förut framställda grunder och dä det förhållande, som Stats-kontoret åberopat till skäl för sitt af-, styrkande eller att beskaffenheten af Landshöfdingarnas löneförmåner beredde desse embetsmän ej obetydliga fördelar under de år då höga pris å Iandtmannavaror förefunnes, nu ej vidare egde rum och sannolikt under den närmaste framtiden icke mera komme att inträffa, i underdånighet anhållit, att Kongl. Majit täcktes till Rikets Ständer göra nådig Proposition derom att, räknadt från och med år 1861, amortering af landshöfdinge-ackorden finge i stadgad ordning verkställas endast å den del af primitiva ackords-summan, som vid 1860 års slut funnes såsom skuld återstå, anförande sökanderne, att genom bifall härtill någon annan olägenhet icke vedcrfores Stats-verket, än att, på sätt en vid ansökningen fogad uträkning ådagalade, det förskjutna kapital-beloppet, som efter nu stadgade grunder skulle blifvit till fullo återbetaldt under loppet af år 1869, Konyl.
Propötilion N:o 78. 3 koimne att först under år 1888 varda slutligen liqvideradt, hvaremot de nu tjenande Landshöfdingar, af hvilka flere under deras tjenstetid redan inbetalt hälften eller mera af den ursprungliga ackords-summan, tillskyndades den förmån, att liqviden af återstoden blefve fördelad på en längre tidrymd och således mindre betungande.
Nedanstående af Stats-konforet meddelade uppgift utvisar iandshöfdinge-ackordens ursprungliga belopp, hvad deraf bör vid 1860 års slut vara afbetaldt, samt de då återstående kapital-beloppen:
Ursprungliga kapital-skulder Kapital-afbetal- ningar.
Vid 1800 års slut återstående kapital-skulder.
Upsala län ....
Runt R:dr 14,250 7,820 54 6,429 46 Stockholms län .
» 9,750 — 5,410 72 4,339 28 Södermanlands län . n 16,000 — 8,984 01 7,015 99 Kalmar län .... >3 25,500 19,090 28 6,409 72 Jönköpings län . 1) 16,000 8,626 10 7,373 90 Christianstads län . r> 6,935 39 3,674 28 3,261 11 Malmöhus län » 19,500 10.949 26 8,550 74 Hallands län 10,500 5,895 7 6 4,604 24 Göteborgs län » 12,688 03 10*851 26 1,836 77 Elfsborgs län 9,000 — 5,053 51 3,946 49 Wermlands län . 1) 30,000 — 9,362 95 20,637 05 Gefleborgs län . 16,875 — 9,323 85 7,55 1 15 Wester-Norrlands län .
Ii 18,300 — 10,191 93 8.108 07 Jemtlands län 5,250 — 2,922 08 2,327 92 Westerbottens län . 21,850 — 12,268 80 9,581 20 Med afseende å hvad i nu förevarande underdåniga ansökning blifvit anfördt vill Kongl. Majit, efter att i ämnet hafva inhemtat Stats-kontorets förnyade utlåtande, härmed i nåder föreslå Rikets Ständer, att medgifva den förändring i grunden för amorteringen af devid landshöfdinge-beställningarne i Upsala, Stockholms, Södermanlands, Kalmar, Jönköpings, Christianstads, Malmöhus, Hallands, Göteborgs och Bohus, Elfsborgs, Wermlands, Gefleborgs, Wester-Norrlands, Jemtlands och Westerbottens län, fästade ackord, att från och med 1861 års början amorteringen måtte, under fortfarande beräkning af fyra procent såsom årlig ränta å det vid hvarje liqvid återstående kapitalbelopp, få verkställas medelst årlig inbetalning i stadgad ordning af sex procent endast å den del af primitiva ackords-summan, som vid hvarje af nämnde landshöfdinge-embeten finnes vid 1860 års slut såsom skuld återstå.
4 Kongl. Maj:ls Nåd. f roposition N:o 78.
De till detta mål hörande handlingar skeda vederbörande Utskott tillhandahållas.
Maj:t förblifver Rikets Ständer nied all Kongl, nåd och ynnest städse välbevågen.
Ludv. Almqvist. 1 ranssumt af Protokollet lifver Civil-År en den, hållet inför Hans Maj:t Hörningen i Slals-Rådel å Stockholms Slott den 25 December '1859.
Hans Excellens, Herr Justitie-Stats-ministern, Friherre De Geer, Hans Exc., Herr Stats-ministern för Utrikes-Ärendena, Frih. Manderström, Stats-råden: Wallensteen, Gripenstedt, Almqvist, Ehnemark, Herr Grefve Hamilton, Lagerstråle, Björnstjerna, och M almsten.
Sedan protokollen öfver Civil-Ärcnden för den 16 och 20 dennes blifvit justerade, föredrog Departements-chcfen Stats-rådet Almqvist. 20:o En den 7 sistlidnc September af Landshöfdingarne i Stockholms, Jönköpings, Wester-Norrlands, Malmöhus, Kalmar, Gefleborgs, Westerbottens, Söder - Kongl. Maj:ls Nåd.
Proposition N:o 78. 5 manlands, Christianstads, Hallands och Elfsborgs län i underdånighet ingifven skrift, hvaruti — — — — — — — — — — — — — bemälde Landshöfdingar nu i underdånighet anhållit att — — — — — Kongl. Majit — — — — — — — — — — — — — täcktes till Rikets Ständer aflåta nådig Proposition derom, att en så beskaffad förändring finge vidtagas i afseende å den vid 1840—1841 årens riksdag be slutade och af Kongl. Majit gillade grund för amortering af de inom vissa län tid efter annan uppkomne landshöfdinge-ackord, att, räknadt från och med år 1861, amortering i stadgad ordning eller med 4 procents ränta och 2 procents afbetalning, skulle verkställas endast å den del af primitiva ackords-summan, som vid 1860 års slut funnes såsom skuld återstå — — — — — — — Uti häröfver under den 24 nästlidne November afgifvet utlåtande hade Statskontoret hufvudsakligen anfört — — — — — — — — — — Med afseende å hvad i den underdåniga ansökningen blifvit anfördt, hemställde föredragande Deparlements-chefen, det Kongl. Majit täcktes föreslå Rikets Ständer att medgifva den förändring i grunden för amorteringen af de vid landshöfdinge-beställningarne i Upsala, Stockholms, Södermanlands, Kalmar, Jönköpings, Christianstads, Malmöhus, Hallands, Göteborgs och Bohus, Elfsborgs, Wermlands, Gefleborgs, Wester-Norrlands, Jemtlands och Westerbottens län fästade ackord, att från och med 1861 års början amorteringen måtte under fortfarande beräkning af fyra procent såsom årlig ränta å det vid hvarje liqvid återstående kapital-belopp, få verkställas medelst årlig inbetalning i stadgad ordning af sex procent endast å den del af primitiva ackords-summan, som vid hvarje af nämnde landshöfdinge-eulbeten funnes vid 1860 års slut såsom skuld återstå.
Denna af Stats-Rådets öfrige ledamöter biträdda hemställan täcktes Kongl. Majit i nåder gilla samt befallde att nådig Proposition i ämnet, af den lydelse bilagan till detta protokoll utvisar, skulle till Rikets Ständer afgå.
Ex protokollo Rudolf Adelgren.
Majus Kå<l.
Proposition A:o 79. iT:o 79.
Ank. till Exp.-Utsk. den 19 Jan. 1860, kl. 12 mldd.
KONGL. MAJ:TS Nådiga Proposition till Rikets Ständer om anvisande såsom boställe åt länsmannen i södra distriktet af Faurås härad i Hallands länt af det till Kronan indragna f. d. förste landtmätare-bostället, % mantal N:o 3 Kärreberg Sven Andersgård i Alfshögs socken af nämnde härad, i stället för nuvarande länsmansbostället % mantal N:o b Thorsjö Henrik i Gunnarps socken; Gifven Stockholms Slott den 5 Januari 1860.
Uti en den 24 sistlidne Augusti till Kongl. Maj:t ingifven skrift har numera aflidne länsmannen i Södra distriktet af Faurås härad i Hallands län, F.
Ringblom, i underdånighet anhållit, att det berörde länsmanstjenst på lön anslagna boställe, mantal N:o 1 Thorsjö Henrik, i Gunnarps socken af samma härad, måtte, enär hemmanet hade en särdeles obeqväm belägenhet i nordöstra än'dan af det långa distriktet och derför icke kunde af länsmannen bebos, få utbytas mot det till Kronan indragna f. d. förste landtmätare-bostället, f mantal N:o B, Kärreberg Sven Andersgård, i Alfshögs socken af nämnde härad.
Till följd af härå aflåten nådig remiss hafva Kongl.
Maj:ts och Rikets Kammar-kollegium och Stats-kontor under den 14 sistlidne Oktober afgifvit underdå - Kongl. Majds Nåd.