Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottens Beredning röjer vidare en oursägtelig okunnighet, då den sammanblandar Rust- och Rotehållares olika förhållanden, och, i grund af beslut 1812, anser Rusthållare äfven nu böra vara till passevolance förfallne lika med Rotehållare, då likväl för Rusthållare icke någon passevolance blifvit vid något Riksmöte föreskrifven, och till bevisning hvaraf jag endast behöfver åberopa min egen erfarenhet såsom Rusthållare vid de kostsamma LifRegementets Husarer, i afseende på hvilka någon passevolance hvarken 1812 eller sedermera blifvit stäld i fråga vid något Riksmöte; och har jag aldrig i någon passevolance ingått, utan alltid, äfven detta år, uppfylt de i contracten föreskrifne förbindelser till husarers och hästars underhåll.
Desse contracter kunna väl brytas af mngten, men icke af rättvisan; förmodande jag , att ingrepp i Rusthållares enskilte rättigheter icke må ställas i fråga, utan, som hittills, få bero på enski Ue öfv eren sk om me Iser, Kronan och Rusthållare emellan, i afseende på karlars och >4 Den 26 O c t o b e r f. na. hästars underhåll under möten m. m.
Hvad åter angår, passevolancen för det indeldta Infanteriet, så har Utskottens Beredning, äfven på sanningens bekostnad, framslält skäl för sitt beslut, att rotehållare skulle passevolance-afgift åläggas, då den förklarar, att rotehållare nu mera ingått i åtagande, att, utan särskild ersättning af soldaten, bekosta malsäck och drickspengar vid möten m. m.
Alt detta är Öfverensstämmande med sanning, bestrider jag, af erfarenhet, såsom rotehållare vid trenne Regementer, och om jag hvarken fordrat, eller ärnat fordra någon ersättning af soldaten, bar det skett af fri vilja, icke efter något åtagande, eller eftergifvande af rättighet.
Det förekommer anmärkningsvärd!, att Beredningens protocoll icke upptager motionens innehåll, och vederlägger hvad den icke godkänner; och hade jag förmodat, att den åtminstone skulle besvara påståendet, att passevolancen icke vore ett allmänt ärende, utan enskilt contract‘emellan en del medborgare och Kronan, som skulle otvifvelaktigt få juridice bedömmas, om det icke vore egennyttan, som på rättvisans bekostnad dömde om andras rättigheter och andras betungande med utgifter, hvaruti man sjelf icke deltager.
Man erkänner nu, att knektehållet icke är jordens eller hemmanens förbindelse, såsom grundskatt; och man känner af knektecontracten, att det tillkommit genom vilkorlige con - Den 26 Oelober f. m. 1 5 tracter med Kronan, såsom utbyte emot skyldigheten lill conscription eller utskrifning.
Under förra regeringssätten hafva vilkoren å ömse sidor blifvit uppfylda , men, sedan conscriptionen åter blifvit införd, oell villkoret å statens sida icke uppfylles, borde naturligtvis villkoret å hemmansägares sida falla, och knektehållet upphöra att vara en hemmansskyldighet, och det så mycket häldre* som hemmansägaren nu på tvenne olika sätt deltager i nationalförsvaret* nemligen i conscription lika med andre medborgare, och, för sin förmögenhet, i underhållande af knektehållet, hvaruti motsvarighet saknas af den öfriga nationalförmögenheten, hvilken, på samma billighetsgrund som hemmansägaren medgifver bibehållande af förbindelsen till knektehåll, borde i nationalförsvaret forsin förmögenhet deltaga.
Vid detta förhållande, då hemmansägaren medgifver ett större deltagande i nationalförsvaret, än öfrige medborgare, hade man icke bordt förmoda, att under det så kallade constilutionella regeringssättet påståenden, på bekostnad af sanning och rätt, skulle emot hemmansägarne framställas af Utskottens Beredning, som man under envåldsregeringen, då man önskade undanrödja anledningar till oro och missnöjen, icke ens vågade ställa i fråga.
Berednings protocoll vittnar likväl om* alt man ansett den noggranna pröfniugen af hvarje om - i6
Den 26 October f. ra. ständigbet öfverflödig, med föresats att hemta skäl för beslut, blott ifrån förhållanden i detta ämne vid 1812 års Riksdag, oell att sträcka hemmansägarnes betungande längre, än sorn då beslutades.
Utskottens pleni-protoeoll förtjenar äfven uppmärksamhet.
Det innehåller, utan att upptaga något namn på närvarande Ledamöter, någon annan discussion, än blott om ordningen, hvaruti hemställanden i Betänkandet borde pröfvas, att nemligen votering anstäldes, om Beredningens förslag till Betänkande skulle i sin helhet antagas eller punkte vis pröfvas, ehuru flere Ledamöter, efter berättelse, anmält sig att tala, som väl icke upptagas i protocollet, men styrkes deraf, att, sedan voteringen bifallit antagande af Beredningens förslag i sin helhet, femton Ledamöter deremot sig reserverat, hvilkas namn endast finnas i protocollet, och för öfrigt inga.
Jag har väl under förra regeringssätt måst underkasta mig såkallade coups d’authorite, sorn likväl emanerat ifrån högsta myndigheten, men jag har icke trott att i vårt constitutionella samhällsskick det skulle vara en underordnad myndighet, ett
Utskott tillåtit att genom votering hindra pröfningen af så stor angelägenhet, som ifrågavarande, hvartill hvar och en äger rätt, och som ärendets beskaffenhet samt allmän och enskilt rätt påkallat.
Förgäfves skui - Den 26 Ottober f. m. skulle jag nu yrka Rotehållares befrielse ifrån Passevolance-afgift, då den rådande meningen icke dermed instämmer, men en betydelig nedsättning, tili hälften af hvad blifvit föreslagit, saknar jag icke anledning påstå, då det endast är kostnaderna för Regementens möten och öfningar inom Regementens stånd, som rotehållare skulle kunna anses böra betala, och de, jemlikt räkenskaper, uppgå till omkring halfva passevolancesumman för ett Regemente, eller emellan 4 och 5ooo R:dr; hvaremot det vore orättvist, att af samlade passevolancemedel, på rotehållares bekostnad, bestrida kostnaden för större öfningsläger utom Regementernes stånd, hvilka af allmänna Statsmedel böra godtgöras; i öfverensstämmelse hvarmed föreslås, att hälften af den föreslagne årsafgiften, tre och en half R:dr, må af -rotarne erläggas till mötes-och mönstringskostnader, likväl endast de år, du Regementsmöten hållas, hvilket förbehåll är så mycket angelägnare, som, i annat fall, det torde hända, hvilket hittills skedt, att soldaterne nästan årligen skickas till canalaibeten, och passevolancecassan vinner en obehörig inkomst för möten, som icke existera, och det på rotehållares bekostnad; börande af Statsmedel anslås hvad som efter behof pröfvas nödigt till kostnad för större öfningsläger.
Med afseende på hvad jag nu anfört, anhåller jag, att Utskottens 47 H, Den 26 October f. in.
Betänkande, som i Utskottens plenum jemlikt protocollet icke undergått någon pröfning, malte dit, jemte desse anmärkningar, återremitteras.
Utdrag af Protocollet, hållet uti Rikets Höglofl.
Ständers Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskotts Beredning följande dagar år 1829.
Den n Augusti. §• 4- S. D. Sedan de af Höglofl.
Utskotten under den 12 sistförflutne
Maji inbegärda uppgifter öfver Möteskostnadernes belopp för vissa uppgifna år, genom Herr HofCancelleren blifvit i skrifvelse den 7 dennes öfverlemnade, upplästes nu Kongl.
Ma j:ts under den sisllidne Februari till Rikets Ständer aflålna nådiga proposition, angående den så kallade Mötespassevolancen för indelta Infanteriet och Cavalleriet, hvarefter fortsattes till Fol. 3?. med läsning af de i berörde ämne från de respective RiksStånden ankomne motioner och scrskildte yttranden.
Den 12 Augusti. §• 2- S. D. Fortsattes och slutades läsningen af de, i !\ §. af protocollet för den 11 dennes, nämnde handlingar, angående mö - Den 26 O c t o b e r f. m.
T9 tespnssevolance-afgiften; hvarefter Beredningen , i anseende till utsatt pleni-sammankomst för StalsUtskottet, åtskiljdes.
Den i5 Augusti. S. D. I anseende till Secieterarens sjukdom, fördes Protocollet af Notarien Roos. §. 2.
Sedan, på sätt föregående protocoll utvisa, Beredningen genomläst ej mindre den till Beredningens behandling öfverlemnade Kongl, propositionen, rörande Passevolance-afgiften , än ock de i anledning deraf inom RiksStånden gjorde anföranden och hemställanden, deraf allt Beredningen tagit en noggrann kännedom, och funnit sig under åtskilliga få puncter kunna sammanföra livad uti förevarande ämne förekommit; så öfverlades 1:0 Huruvida Staten kan anses äga förbindelse, att någonsin under fred vid årliga möten och mönstringar underhålla indelte Ryttaren och hans häst, eller om ej detta måste åligga Rusthållaren, samt på samma grund Rotehållare!! tillkomma underhållsskyldighet af Soldaten, eller lim livida skillnad äger rum mellan Rust- och Rotehållare, med afseende å de med dem afslutade olika öfverenskommelse!-: och om
Slaten icke kan anses äga en så beskaffad förbindelse, uppå hvilken grund och utan 47 H. 2* ao Den 26 Oclöher f. m. förnärmande af öfrige medborgares rätt, sorn icke deltaga i Rustnings-och Roteringsbesväret, Möteskostnaden skalle kunna uppföras alt utgå af Allmänna Bevillningen ?
Beredningen ansåg Rusthållarens skyldighet, att vid ifrågavarande tillfällen underhålla karl och häst, vara uti gällande Författningar bestämd och tydeligen uttryckt, så att tvifvel derom skäligen icke bordt uppstå; och hvad anginge Rolehållarens berörde skyldighet att underhålla soldaten, företedde sig väl dervid elen olikhet, all det lillkomme Soldaten, efter knekteeonlraclet, att sig sjelf vid sådana tillfällen underhålla, på det sätt, att RötebålJaren borde förskjuta matsäck och öfrige kostnader dertill, mot rättighet att af Soldatens lön och öfrige af Roten beroende förmåner göra sig betald; men, då Rotarnes numera ingångna åtaganden att, utan serskild ersättning af Soldaten, bekosta matsäck och drickspenningar vid möten samt skjuts dit och derifrån, i annan väg kommit Holarne till godo, nemligen derigenom, att Soldaterne erhållits för mindre lega och lindrigare andra vilkor, än som måst erläggas, i händelse soldaten skolat ersätta hvad Roten förskjutit till matsäck och i drickspenningar vid berörde tillfällen, ansågs Rotehållet, lika med Rusthållet, onekligen skyldigt att besörja Soldatens underhåll vid mölen; och någon ändring
Den a6 October f. nt. * ai häri genom öfverflyttning af denna skyldighet på samtelige medborgareklasser, trodde Beredningen icke rättsén lig t kunna äga rum. 2:0 Huruvida Beredningen anser sig böra tillstyrka bifall till den Kongl.
Propositionen i hela dess vidd eller om några modificationer deruti kunna begäras?
Sedan, i anledning af yppade olika meningar bland Beredningens Ledamöter, huruvida Passevolance-äfgiften än ytterligare kunde nedsättas lill 6 R:dr, votering derom försiggått, hvilken utföll med 7
Ja mot 6 JYejj till bifall å det af Kongl, M-• j:t föreslagna belopp af 7 R:di; beslöt Beredningen, som fullkomligen erkände fördelen af ifrågavarande underbålissätt, att tillstyrka bifall till den Kongl.
Propositionen, under vilkor: att
Passevolance-medlen under inga vilkor få användas till andra föremål än Årméens underhåll och sjukvård under marcher vid mönstringar och exercicemöten; alt granskningsrätt af räkenskaperne öfver Passevolance-medlen och tillsynen öfver dess rälta användande tillkommer Riksens Ständer och deras Revisorer; att om krig, under de femton år Passevolancen fortfar, inträffar, upphör Passevoiaucen med det år kriget börjar, och vidtager åter med året näst efter det då kriget slutar; 32 Deri 26 October f. m. alt räntan af alla de besparingar, som å dessa medel konna äga rum, bör, efter Passevolance-tidens slut, användas till nedsättning i då blifvande bestämning för ny Passevolance.
Emot beslutet om bestämmandet af Passevolance-afgiften till 7 R:dr, reserverade sig Lars Persson från Westerås och Jan Andersson från Upsala Län. 3:o Huruvida det beslut Rikets Ständer i detta ämne kunna fatta, medför någon ovillkorlig skyldighet förRust-och Rotehållare att Passevolancen under dessa i5 år utgöra?
Beredningen ansåg att hvad Rikets Höglod.
Ständer härutinnan komme att besluta och Kongl. Maj:t i Nåder fastställa, bör blifva ett för hela landet gällande beslut; och att antagandet eller förkastandet deraf nu icke bör, lika litet, som vid 1812 års Riksdag skett, öfverlemnas till Rust-och Rotehållarnes fria val.
Emot detta beslut reserverade sig CornmerceRådet Hemberg. 4:o Huruvida Passevolance-afgiften bör eftergifvas Rust-och Roteliållarne de år, då mötet varder instäldt, eller Regementet till allmänt arbete commenderadt?
Genom votering, sorn utföll med 7
Ja emot 4 Neij blef afslag härtill beslutadt, på grund att Beredningen ansåg den besparing, som, genom å eu eller annan ort instäldle möten, kan uppkomma, hafva Den 26 O c to ber f. ni. 23 ingått i beräkning och gjort för Kongl.
Maj:t möjligt ntt nedsätta beloppet af Passevolance-afgiften till 7 R:dr. 5:o Huruvida, pä sätt blifvit yrkadt, Passevolance-afgiften blott till halfva beloppet må erläggas de år, då missväxt eller allmänna farsoter inträffa.
Hvilket Beredningen ansåg sig icke kunna tillstyrka, enär Armeen behöfver öfvas till tjenstbarhet, likaväl vid sådane tillfallen som eljest, och dyrhelen på lifsmedel, serdeles då, gör någon nedsättning i den årliga afgiften omöjlig. 6:0 Huruvida, enligt hvad blifvit föreslagit, kostnaden för större läger, utom hvarje Regementes stånd, må afBevillningen utgöras?
Då Konungen ensamt äger bedömma för hvarje serskildt tillfälle, om Regemenlerne böra exerceras Regemenlsvis eller samlade i läger, och Konungen icke begärt något serskildt anslag för stora läger, borde, enligt Beredningens tanka, all fråga derom förfalla, 7:0 Huruvida proviantering och fouragering å Passevolänce-inrättningens bekostnad må vidtaga med den dag, Ryttaren och Soldaten lill Compagniesamling ankommer, eller om Ryttaren, såsom hittills, bör dit medföra 3 dagars fourage?
Ansåg Beredningen böra förblifva vid hvad hittills varit brukligt, så att Kronan öfverlager så väl manskapets sorn hä - 24 Den 26 O c t o b e r f. m. starnes underhåll på Compagnie-mötesplatserne, reen Rusthållnrne åligga att dit medföra 3:ne dagars fourage för hästens bort- och hemfärd. 8:0 Huruvida Passevolance må utgöras blott i penningar eller få afbördas med natura presta tioner efter Rust- och Rotehållarens eget val?
Beslöt Beredningen, att Passevolanceafgiften för manskapets underhåll skulle utgöras endast i penningar, reen få bero på öfverenskommelse, att till hästens underhåll praestera fouragepersedlar in natura eller ersättning derföre i contant efter fastställde priser. g:o Huruvida Passevolance-afgiften må bland tillgångarne å RiksStaten upptagas och en motsvarande summa uppå samma
Stat anvisas till möteskostnadernes bestridande?
Beredningen ansåg denna afgift, hädanefter som hittills, serskildt böra uppbäras och redovisas under det beslutade förbehållet, att redogörelsen varder Rikets Ständer och deras Revisorer till granskning förelagd. 10:0 Huruvida Trossens Transporterande till och från Regementsmöten vid indelta Infanteriet bör af Mölespassevolance-fonden jemväl bekostas?
Beredningen icke kunde tillstyrka, utan ansåg Rotehållare!), enligt Den 26 Octo ber f. na.
aS härom gällande författningar, pligtig att serskildt fullgöra detta åliggande. 11:0
Huruvida närvarande fråga kan föranleda till undersökning af Båtsmansliållets skyldigheter och uppfordringsbesvär uti skjuts och matsäck för Båtsmännen vid inträffande kommenderingar, samt
Båtsmansliållet må komma i åtnjutande af enahanda lindring, genom dessa prestationers öfverflyttande på Allmänna Bevillningen?
I anledning af hvilken hemställan, såsom icke ägande ringaste sammanhang med förevarande ämne, Beredningen trodde sig icke kunna tillstyrka någon åtgärd. 12:0 & i3:o.
Huruvida Rikets Ständer kunna begära eller ingå i någon undersökning af hushållningen med den nuvarande PassevolanceCassan, eller den deruti tilläfventyrs befintlige behållning?
Hvarom slutliga behandlingen uppskjöts till nästblifvande sammankomst.
Deri 28 Augusti.
I anseende till Sekretérarens fortfarande sjukdom, fördes Protokollet, jemväl denna dag, af Notarien Roos. §.
S. D. Förekom i sammanhang med den sisllidne sammankomst förehafde öfverlägg - 26 Den 30 October f. m. ning, angående Passevolancen, till slutligt afgörande huruvida Rikets Ständer kunna begära eller ingå i någon undersökning af bushållningen med den nuvarande PassevolanceCassan eller den deruti tilläfventyrs befintlige behållning?
Beredningen ansåg sig icke kunna fordra någon redogörelse för den möjligen varande behållningen å nu tilländalupne Passevolance, såsom grundad på enskildt Contract emellan Kongl. Majit å ena, samt Rust- och Rotehållare å andra sidan, då Contractet å Kongl. Majitssida, genom Soldatens sjukvård ocdi underhåll, blifvit ful Ig jordt; och trodde Beredningen sig således icke kunna ifrån KrigsCollegiurn infordra uppgift på Cassans belopp och förvaltningen deraf.
Beredningen ansåg för öfrigt Rikets Höglofl.
Ständer böra i delta afseende kunna trygga sig vid Kongl. Majlts i den Nådiga Skrifvelsen om Passe volancens fortfarande g i fina försäkran, att Dess omsorg för Rustoch Rotehåilarnes val skall oförändrad fortfara.
Den 8 September, §. 2. S. D. Uppläste underteck.nad Sekreterare till justering det under den j5 och 28 sistförflutne Augusti af Beredningen beslutade Betänkande i anledning af Kongl. Den 26 Octo ber f. m. tij Maj:ts Nådiga Proposition om Möt>s-passevolancens återförnyande, samt de, anledning deraf, inom de respective RksStånden gjorda erinringar; och som, i anseende till det med samtlige Riksstånd» 1 1 dag utsatte plenum plenorum på RiksSaien, tiden nu icke medgaf berörde Betan indes uppläsning längre än till och med d moment, som besvarar den väckta frågan, huruvida Mölespassevolance-medlen blifvit under föregående år för Beväringsmanskapets vapenöfningar använde; beslöts, alt med läsningen af det återstående af Betänkandet skulle till nästa sammankomst uppskjutas.
Den i5 September. §• 2- S. D. Den vid Beredningens sisla sammankomst började läsning af det. uppsatta Betänkandet, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga proposition om den så kallade
Mötes-passevolancens förnyande för en ytterligare tid af femton år, fortsattes och slutades, dervid samma Betänkande, efter några mindre deruti beslutade och genast införde förändringar, godkändes.
Ex Protocollo , Carl D. Forsberg, D e n 26 O c t o b e r f. m. .* /.
1 ♦ . ' ’ Jtdrag af Protocollet, hållet i Rikets Höglofl.
Ständers Stats- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskott vid sammanträden in ple110 följande dagar år 182g.
Den i5 September. §• 2. S. D.
Upplästes Beredningens förslag till Betänkande i anledning af Kongl.
Ma j:ts till Rikets Ständer aflåtna Nådiga Proposition om förnyande af dea så kallade
Mötespassevolancen för en tid af ytterligare i5 år, tillika med (lere i detta ämne väckte enskildte motioner; och Begärdes derefter på bordet af RiksdagsFullmägtigen Nils Månsson från Malmöhus Län.
Den 18 September. §■ 3- S. D.
Beredningens uppå bordet hvilande förslag lill Betänkande, i anledning af Kongl.
Maj:ts lill Rikets Ständer aflåtna Nådiga Proposition om förnyande uppå ytterligare i5 år af den så kallade Mötespassevolaneen, företogs å nyo till pröfning och upplästes, hvarefter, och sedan RiksdagsFullmägtigen från Malmöhus Län Nils Månsson uppläst ett skriftligt anförande, hufvudsakligen innefattande tillstyrkande för StatsRådets alternatift framlagda förslag, alt af Allmänna Bevillningen bestrida de Den 26 Octo ber f. m. med Regenxenternes årliga vapenöf ;r förenade kostnader, samt någon dis< , a derefter uppstått i fråga om den orö d hvaruti de i Betänkandet innefattade nmr;- ställanden borde föredragas och ef f isk otten profvas; anställsjes votering öfver en bifa!, n så lydande Propositi on:
Den, som i sin helhet bifaller Beredningens förslag till Betänkande, voterar Ja; den det ej vill, voterar Nej; vinner Nej, anses Utskotten hafva beslutat , att Betänkandet skall punktvis tijl ny pröfning föredragas.
Och som vid voteringssedlarnes öppnande och sammanräknande, proposilionen hefanns besvarad med 43 Ja och 26 JVejj som följd hvaraf det föreslagna Betänkandet blifvit af Utskotten gilladt, skulle detsamma i vanlig ordning till Rikets Höglofl.
Emot pluralitetens sålunda fattade beslut reserverade sig Herr CommerceBådet Santesson, med hvilken Herr Grosshandlaren Eckerman sig förenade; samt RiksdagsFullmägtige Carl Bergman från Gefleborgs Län, Anders Nilsson från Wermelands Län och .Nils Månsson från Malmöhus
Län, med hvilken sistnämnde förklarade sig instämma nedannämnde Ledamöter af det Hedervärda BondeSlåndet, nemligen Johan Andersson från Up - Den 36 O c tobe r f. m. såla Län, Nils Håkansson frän Kronobergs
Län, Pehr Pehrsson från Örebro Bän, Andreas Håkansson från Elfsborgs llän, Anders Nilsson från Malmöhus Län, Pehr Pehrsson från Christianstads Län, Olof Nilsson från Carlstads Län, Jonas Johansson från Jönköpings Län och Anders Eriksson från Jemtlands Län.
Friherre Anckarswärds Carl Henrik„
Medan ifrån långliga tider tillbaka har frågan om införandet af en allmän Passevolance-inrättning, i stället för Soldatens underhåll vid Exercitiemöten , medelst egen, eller från Roten medförd kost, lenmat anledning lill delade tankeyttringar inom detta rum.
De oförgätlige män, hvilka, då Passevolence-frågan 1786 med så mycken värma behandlades, bestredo införandet af denna inrättning, kunde näppeligen föreställa sig, att deras meningar, genom en eftertids missbruk af Passevolance-inrältningen, skulle blifva mera rättfärdigade, än genom de skäl, hvilka såsom hinder emot bifall till inrättningens införande vid den tiden anfördes.
Folkens öfvergång ifrån ett länge frånträdt deltagande uti sambälls-angelägenhelernas styrelse och förvaltning till en åter - Ex Ptotocollo, Carl D. Forsberg.
Den 26 Octo ber f. ni. eröfrad fri het, åstadkommer gemenligen, till en början, en tid af lugnt oell förtröstansfullt förtroende
Lill den sjelflédning, hvaråt de allmänna äreudernas gång ej sällan blifvit lemnad, efter de kraftansträngningar, hvilkas natur måtte påkalla en slags politisk dvala, emedan historien så ofta visar den hafva varit närmaste följeslagaren af nationernes ansträngningar, då de afskuddat något ok, för att återvinna frihet.
Ibland andra fenomener af denna art, torde 1812 års Riksdag, med dess förhandlingar, intaga ett bland de mest Ögönskenliga rum; och jag finner åtminstone icke någon annan utväg, att förklara hvarken de grunder, hvarefter Passevolance-inrältningen vid denna Riksdag af Riksens Ständer infördes; eller det sätt, hvarå dessa grunders tillämpning gjordes gällande.
Innan jag ingår i behandling af den till öfverläggning förekommande del af frågan, utbeder jag mig få förklara, det jag fullkomligen delar den mening, att det gamla sättet för Soldatens kosthållande vid exercitiemöten, genom till desse ifrån Roten medförde proviant-persedlar, är det minst ändamålsenliga af alla, hvadan jag också anser af högsta vigt, att ändring derutinnan åstadkommes; men jag lon härvid aldrig dela den åsigt, ätt den bättre ordningens införande bör grundas å ett omisskänneligt förbiseende af deras rätt, på hvilkas bekostnad man söker införa den. 33 Den 26 October f. m.
Då Rikets Ständer 1812 antogo det förslag till en allmän Passevolance-inrättriing, hvarigenom för Roten stadgades en årlig afgift af 8 R:dr B:co för karlen, och för hästen 25 L© hårdvallshö, som likväl i vigt borde utgöra 3r L® 5 ffi; 1 Tunna Hafra, samt 5 L© Långhalm; förbisågs alldeles tiden för den underhållsskyldighet vid de årliga exercitiemöten, hvartill Rotehållaren, Soldaten eller Rusthållaren, genom knecktecontrakt, eller efter förra vanligheten voro förbundne.
Utan att, till försvar för Rust-och Rotehållares rättigheter, till en början vilja söka deras åligganden längre ifrån äldre stadganden, åtnÖjer jag mig att hämta dem ifrån det sednaste sammandrag af Författningar, rörande Förvaltningen vid Krigsväsendet till Lands; och man finner genast uti Kongl. Brefvet af den 21 November 1766, att Regementsmötet bör på stället påstå i i5 dagar, utom fram- och återm ar ehen, samt att fördenskull icke mer än ett Compagnicmöte om året bör hällas , och att, till följe af Kongl.
Resolutionen den i5 September 167)3, Compagniemötet skall påstå endast 2:ne dagar, fram- och återmarchen oberäknad.
Utaf Kongl. Brefven af den 28 Januari 1 ^32, - den 11 Februari i^35 och 21 Mars 1774» inhämtas äfven, att Compagnimötetmä med Regementsmötet sammanslås , dä Den 26' O c t ober f. m. 33 då Kongl. Majit så för godt finnér; hvadan Regementsmötet, efter gällande stadgar och Indelningsverkets grunder, icke på Rotens bekostnad kan komma att bestå längre tid än 17 dygn, fram- och ålermarchen oberäknad.