Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
å 1,800 7,200: 8 l:ste Löjtnanter å 1,000 .... 8.000: 8 2:dre dito å 800 6,400: 8 Underlöjtnanter k 600 4.800: 8 Fanjunkare k 600 4,800: 12 Sergeanter k 400 4,800: 16 Fourirer å 300 4,800: 1,477,185: 30,800: 58,400:
Summa 89,200: ISO I) en 11 A pril f. m
När nu grillande normalstat för samma Regrte endast upgår till 52.500 sA skulle en tillökning erfordras af 36,7 00 eller cirka 7 0 proc. utöfver nuv:de Stal. Under förutsättning att, vid alla indelta regemitcr, den nya Staten skulle stå i lika förhållande till den för värfvade reg:ter nu gällande, skulle en på denna grund för hela indelta arméen verkställd lönereglering sålt-- des erfordra en ökad tillgång af 70 proc. ut - öfver den i 1843 Ars stat ber: kilade, eller af 1,034,029: h vilke n summa, li Ilagd nu gällande noi malstnt . 1.477,185: skulle utvisa den nya Slatens belopp
Låtom oss nu tillse huruvida den ökade tillgång af ] ,034,059 rdr, som erfordras till denna lönereglering, kan påräknas af de indelta arméen anslagna boställen samt hemmansräntor och kronotionde genom en ny upskattning af de förra till deras verkliga värde och genom de senares beräkning till ett högre värde ari hvartill de i 18 33 års stat äro beräknade.
Alla boställen äro nu upskattade till 570,44 1 rdr.
Att nu förutsäga en blifvande upskattnings resultat, är naturligtvis omöjligt; men mati kan, utan att befara en alltför låg beräkning af en ny upskattning, antaga densamma upgå till cirka 100 proc. utöfver nuv:de upskattningsvärde, och efter en så hög beräkning skulie af dessa boställen upkomma en tillgång af rdr rmt 1,140,882:
Alla arméens befäl anslagna hemmansräntor och kronotionde äro nu beräknade i kontant till rdr 574,67 2.
Denna summa tan antagas i verkligheten utfalla med något högre belopp, hvilket dock icke kan. i medeltal för år, upgå till mera än 25 proc. utöfver beräkningen i 1833 års stat, och skulle således, efter denna högre beräkning, lemm; en tillgång af rdr rmt .... 7 18.562:
Lägger man härtill det nu utgående.
Statsanslaget. . 332.072:
Så skulle »nu befintliga tillgångar», efter verkställd ny upskattning af boställena, upgå till en summa af . . 2,191,516: och således, till fyllnad i den nya aflönings-staten, såvida lönerna skulle förhöjas till någorlunda motsvarighet till såväl den värfvade arméens som civila tjenstelnäns nu förhöjda löner, en brist att fylla med Stats - anslag upstå af rdr rmt 3 19,6 98: och om derifrån afdrnges det provisionela anslag, som sedan sista riksdagen utgått till förbättring af det lägre befälets löner 100,000: så skulle ett nytt årligt anslag erfordras af ... . 219,698:
På detta sätt utfaller, Mine Hrr! den utredning af verkliga förhållandet, som man haft skäl att vänta af StatsUtsk:t, innan det, Den 11 April f. m. 181 såsom (let hufvildsakliga skälet för sitt afstyrkande af det af K, M. äskade anslaget, anfört ett påstående, som, efter granskning af officiela sifferupgifter, befinnes vara, minst sagdt, tvifvelaktigt, oell, i händelse den af mig upställda kalkylen icke kan jäfvas, fullkomligt oriktigt.
Det visar sig således att med de, här visserligen ganska högt beräknade, nu befintliga tillgångar, den erkändt behöfliga lönetillökningen, efter alla anbr, icke kan åstadkommas utan ett nytt Statsanslag af eirka 200.000 rdr; men denna summa skall säkerligen icke vägras af R.
St:r, d& vid sisth riksdag 280,000 rdr om året anslogs för samma ändamål till alla viirfvade Reg:ter, hvilka dock icke utgöra mera än */4 af hela arméen.
Hvad beträffar den af K.
M. uttalade grundsats: »att hvarje Reg:te skulle, vid en blifvande lönereglering, få bibehålla de hvarje Reg:te nu anslagne boställen och indelningsräntor», hvilken grundsats StatsUtskrt nu ogillar, så tycks Utsk:t, vid detta tillfälle, hafva glömt, att det var R.
St-.r, som vid 1828—30 års riksdag, såsom vilkor för den då föreslagna löneregleringen, föreskrefvo tillämpning af denna grundsats, t.vertemot K.
M:s förslag, sorn innehöll att alla indelningsräntor skulle ingå till Statskassan, samt att Embets- och Tjenstemärinen skulle aflönas med kontanta penningar.
Depart.- Chefens yttrande i detta afs:de kan således snarare anses såsom en eftergift för R.
Stms en gång uttalade åsigt, än såsom en egen åsigt om hvad som vore ändamålsenligast.
Om således, när sjelfva löneregleringsfrågan framdeles förekommer, R.
Sbr skulle frångå sin förr påyrkade grundsats, i öfverensstämmelse med den åsigt, StatsUtsk:t nu tycks hysa, sä torde man icke böra misströsta derom, att K.
M. gillar en grundsats, som Han redan för 30 år sedan gillat, ehuru den då icke vann R.
Men denna fråga har, såsom en reservant ganska riktigt anmärkt, intet direkt sammanhang med upskattningsfrågan, emedan, om den senare nu skulle göras beroende af den ifrågavide grundsatsens antagande, man med lika mycket skäl kunde fordra, att ett fullständigt löneregleringsförslag lernnades till R.
Shrs pröfning innan den nya upskattningen egde rum, — hvilket hvar och en borde finna vore icke blott utan ändamål, utan äfven omöjligt.
Att nu använda detta skäl till afstyrkande af ifrågav;de anslag, är således att anticipera på kommande Ständers beslut, hvars beskaffenhet ingen kan förutse.
Huruvida något eller några Reg:ter skulle i boställen och indelta räntor, efter verkställd ny upskattning af boställena och ökad aflönings-stat, erhålla större tillgångar än den nya Staten erfordrar, är icke möjligt att med någon tillförlitlighet på förhand utreda.
Man bör likväl icke dölja, att man, på grund af redan kända förhållanden, kan hafva skäl till den förmodan, att ett dylikt öfverskott vid ett eller annat Reg:te, ehuru ganska få, möjligen kan upkomma.
Men dessa öfverskott kunna, efter alla anhr, hvilka, såsom grundade på vidlyftiga och endast aproximativa beräkningar, vid detta tillfälle vore mindre lämpliga att framlägga, likväl icke blifva större, än att de till stor del medtagas till aflöning åt korporalen spel och andra löntagare, som icke tillhöra den egentligen militäriska personalen och som derföre icke blifvit uptagne 182 Den 11 April f. m. i ilen hnr ofvan föreslagna staten.
M. skulle fortfarande vidhålla den grundsats, att hvarje Reg:te skulle bibehålla sina nu anslagna indelta räntor, så kan visserligen inträffa, att ett eller annat Regite får tillgångar, sorn, ehuru obetydligt, öfverskjuta bebofvet enl. den nya staten; men det vore då icke stridande emot grundsatsen, om ett dylikt öfverskott, i stället att fördelas emellan löntagarne vid ett sådant Regite, användes till ökande af befälets personal, hvilket i alla fall blir en nödvändig följd af den årliga tillvexten i Beväringens antal.
Om de möjligen blifvande öfverskotta» blefve på detta sätt använda, skulle principen af alla löntagares likställighet i lönevilkor icke behöfva frånträdas, och det ökade Statsanslag utöfver det ofvan beräknade, som möjligen erfordrades för öfriga Regiter (som icke egde öfverskott), skulle således endast komma att fylla ett behof, som förr eller sednare i alla fall blir oafvisligt, i samma mån man fäster större vigt vid Beväringsidéens praktiska tillämpning.
Jag har ansett det vara af vigt, att genom en sådan sifferntredning, jag här framlagt, en gång för alla söka bevisa grundlösheten af det riksdag från riksdag återkommande påståendet, att en af bebofvet högeligen påkallad lönereglering för indelta arméens befäl kan åstadkommas med redan befintliga tillgångar, utan vidare bidrag från Statens sida.
Det kan ej nekas, att på det sätt, den nu gällande boställsupskattningeu verkställdes, den nödvändigt skulle föranleda utbildandet af den allmänna mening, som StatsUtsktt uttryckt och lagt till grund för sitt afstyrkande i den nu föredragna punkten, i synnerhet som de officiel» räkenskaperne från Reg:ternes lönings-direkttr, i den mån hvarje Reg:te kunnat fullständigt tilllämpa 1833 års lönings-stat, utvisa icke obetydliga öfverskott, hufvudsakligen till följe af den alltför låga boställsvärderingen vid de flesta Regiter.
Dessa öfverskott utgjorde likväl för 1854, enligt Depart.Chefens upgift vid sist!, riksdag, icke mera än 23l/2 proc. i medeltal för hela indelta arméen, och torde för år 1858 (det sista år för hvilket räkenskaper inkommit till KammarRätten), såvidt jag genom en hastig öfverblick kunnat erfara, icke öfverstiga några och 30 proc.
För ett Reg:te har öfverskottet upgått till 60 proc., men för endast 7 eller 8 till mera än 40, och detta oaktadt markegången för det året var ovanligt hög.
Sammanställer man alla dessa omständigheter, med hvilkas utredande jag, för det vigtiga ändamålets skull, vågat taga R. o. Adis upmärksamhet i anspråk, så torde de skäl, hvarpå StatsUtskit grundat sitt afstyrkande, få anses fullständigt vederlagde.
Jag hade, som jag i början af detta anförande nämnde, ämnat begära återremiss å denna punkt, ithy att jag är öfvertygad, det StatsUtskit icke skulle hafva kunnat undgå att taga i betraktande oell lemna svar å den utredning af frågan, jag tagit mig friheten nu framställa, sedan nemi. frågan sålunda blifvit ställd på den punkt, att man kan veta, hvad man har att stödja sig uppå.
På det sätt åter, som StatsUtskit behandlat denna sak, har det varit omöjligt ett initiera den stora mängden i frågan.
Numera, då densamma genom 3me
Stånds beslut blifvit afgjord, kan i afside Den 14 April f. m. 183 derå ingenting vid denna riksdag vinnas; men det ar dock —jag är derom förvissad — en fråga, som icke kan falla, ty en lönereglering för indelta arméen blir på längden omöjlig att undanskjuta, isynnerhet sedan all öfrig tjenstemannapersonal i Sverige — såväl civil som militär — erhållit förbättrade löneförmåner, ett förhållande, hvilket så mycket säkrare bör vara förvaradt i hvars och ens minne, som vid sistförflutne riksdag steget togs ut i berörde hänseende.
— Alltså och då jag hyser det varmaste intresse för denna saks framgång, emedan jag, som några och 30 år tjent vid indelta arméen, varit i tillfälle att se, med hvilka utkomstbekymmer åtminstone de lägre graderna af dess officerskorps hafva att kämpa, kan jag icke annat än känna mig tacksam derföre, att vid denna riksdag K.
M. framlagt för I!. 8t:r ett förslag i denna riktning.
— Jag hade verkligen vid början af denna riksdag trott, att man skulle, under loppet af densamma, komma att erhålla en tillfredsställande lösning deraf; men nu återstår endast att i detta afs:de hoppas på en blifvande riksdag, då jag är förvissad frågan kommer att återuptagas.
— Jag anser att man helt och hållet bör tillräkna StatsUtsk:t det beslut, som i denna fråga blifvit af de 3:ne öfriga Stånden fattadt; och jag vågar påstå detta, då jag känner, att äfven dessa Stånd äro lifvade af mycket intresse för indelta arméen, oaktadt man af omnämnde beslut kanske skulle kunna anse sig ega skäl att sluta till motsatsen
Dessutom anser jag mig icke begå något misstag, då jag yttrar den öfvertygelse, att, ifall frågan varit fullständigt utredd, äfven StatsUtsk:t fattat ett annat beslut.
I öfverensstämmelse med hvad jag nu yttrat, anhåller jag hos Hr Gr:n o. Landtm, om propos. på bifall till hvad K. M. i ämnet föreslagit.
Då indelta arméen är en perla i Sveriges försvarsverk, bör hvar och en, som älskar sitt fädernesland, egna sin synnerliga omsorg åt denna dyrbara institution.
Ar efter annat har här yrkats på omreglering af denna armée, af det s. k. indelningsverket.
Detta har skett af helt olika motiver.
En del har yrkat på en upskattning och total förändring, för alt sålunda komma i tillfälle att så småningom för Statens räkning tillskansa sig indelningsverket samt derefter sätta indelta alméen på kontanta löner.
Likväl får jag för min del förklara, det jag aldrig kommer att biträda en sådan åsigt.
En upskattning åter i den form, K.
M. föreslagit, skulle obestridligen medföra nytta, ithy att man sålunda komme till någon kännedom om ifrågav:de boställens storlek och verkliga värde m. m. — StatsUtsk:t har dock icke velat härför tillstyrka några medel.
Det har icke varit ledamöterna af Adeln o. PresteStåndet, som varit härtill vållande, utan de öfriga båda Ståndens Utskrs-ledamöter, hvilka icke funnit skäl att till det äskade anslaget lemna bifall.
Utsk:ts beslut är dock motiveradt med skäl, hvilka synas mig alldeles oriktiga.
Man har nemi. velat uttrycka den åsigt att indelningshafvaren sjelf bör be - Dan 14 April f ffi. fala dessa åtgärder; men, Mine Hrr, i adel iiingsh af va ren h varken kan eller Hör detta.
Då jag anser ganska ändamålsenligt, att, i enlighet med K. M:s Nåd. förslag i ämnet, denna utredning sker regementsvis, men dertill fordras penningar, så röstar jag för bifall till K. M:s Pro» pos. samt afslag å Utskds Utlåt, i denna punkt.
Jag har inora Utskrt yrkat detsamma och mig synes klart oeh tydligt, att hvar och en, som önskar denna undersökning, Här äfven bevilja det derför erforderliga anslag.
Adölf: SfatsUtskrt bar för dess afstyrkande af K.
Propos. i denna del egentligen hafs det skäl, att då Rikets sednast församlade Ständer uttalat den önskan att löneregleringen lör indelta arméen skulle blifva allmän oell omfattande, K.
M. likväl föreslagit att, på angifne skäl, denna reglering mätte ske regementsvis.
Sora jag nämnt, bar Utskrt.. vid detta förhållande funnit sig ieke böra tillstyrk» det af K. M. i och för de förberedande åtgärderne begärda årlig» anslag af 100,000 rdr, — ett belopp, hvilket dock — denna lönereglering må blifva allmän eller ske regementsvis — är oundgängligen för ändamålet af behofvet påkalladt.
— Det är nemi, för boställenas upmätniiig ocb upskattning som iipgifne anslag blifvit äskadt.
Här har visserligen af en värd talare blifvit anmärkt att det icke är farligt 0111 denna sak upskjutes någon tiel, ty — säger han — Staten förlorar ingenting, derpå, emedan skiftena alltjeront fortgå.
Men, — Mine Hirf låt osa ihågkomma, på' hvad sätt dessa kartor npkommn.
Hvem betalar dem? jo.!
State».
Vi känna att vid skiftena skall nemi.
Staten betala af arfvode»» till Landtmätaren' samt hela reseersättningen oell hela gode männens arfvode.
På alldeles lik» sätt kommer oek att förfaras, lör (leii händelse Staten anslår medel till K.
M:s disposition oeh K.
M. med dessa naedei låter verkställ» ifrågitvrde skiften, I saimnanliang härmed anaer jag mig äfven böra fäst» upMiärksanibeten vid ei» annan omständighet eller den i Utskits Utlåt. omnämnd», att kostnaden lör dessa förberedande åtgärder kan approximativt beräknas till äOtr.OOti rdr.
Denna beräkning har tillkommit på så sätt.att OfverDirektöre» vid Landtmäteriet inlordrat uplysnit.vg.ar från Förste
Landtmätaren i hvarje län rör:de kostnaden för anskaffande af kartor till de boställen. der sådana ej finnas.
Hvad nu beträffar kostnaden härför, är gifvet, att om dess» boställen skola genom skiften utbytas, så inåste man härvid löija deri af K. M. upgjorda Landtmäteri taxan.
Vidkommande kartor öfver enstaka bosta Henr, måste äfven Förste Landtmätaren upställa förslaget derför i enlighet med tax.a»; men den väsendtlig» skillnaden företer sig dock, att, då taxan föreskrifver, att ett visst belopp skall betalas för hvarje egofigur samt egorymd i förhållande till dess storlek oeh bär icke kan »fses annat än att endast uptagas bör, huru mycket åker, äng, skog etc. finnes, så ifrågakommer vid en sådan mätning endast de yttre konturerna för hvarje egoslag.
Följden häraf blir, att både mätningen kommer att gå for - Den 14 April f. m. ture fin vanlig skiftesmatning samt att kostnaden blir betydligt lindrigare för den förra än vid den sednare.
Med »Isrde. härå är jag ock öfvertygad att kostnaden kommer att icke obetydligt understiga det belopp af 400,000 rdr, som derför approximativt blifvit uptaget.
St:r medgifva riktigheten af den utaf Rikets sednast församlade Ständer uttalade åsigt ronde behöffighet.en af ei> lönereglering, och en sådan lönereglering onekligen ieke kan ske, förrän kartor blifvit anskaffade, samt boställenas utbrytning ieke ögonblickligen kan förrättas, utan först efter loppet, af flere år låter sig slutligen verkställas; så, och då K.
M. icke har medel att börja denna upmätning, torde det vara nödigt att E.
St:r bevilja det för ifrågavrde förberedande åtgärder erforderliga anslag.
Pä dessa skäl anser jag mig, då jag instämmer med dem, som önska att en lönereglering skall verkställas, äfven böra förena mig uti den här uttalade åsigt otti afslag å Utsk:ts förslag samt bifall till K. M:s Nåd.
Gr, Anckarsvärd, Carl Henrik:
Hå numera redan 3:ue Stånd fattat, beslut i denna fråga, synes det väl vara utan något egentligt ändamål atl upträda vare sig för eller emot Utskrts åsigt; och jag vill derföre endast helt kort uptaga It. o. Ad:s tid.
Min öfvertygelse är, att så önsklig en lönereglering är, blir den dock omöjlig att. verkställa, så länge icke boställena blifvit ordentligt upmätta samt pä så sätt till deras verkliga värde upskattade ; men, Mine Hrr! jag kan dock ej annat än förena mig uti StatsUtskits alstyr kande af det begärda anslaget; och har derför det skäl, att, jag föreställer mig, att ifrågavrde upskattning af boställena borde kunna låta verkställa sig för vida lindrigare kostnad än den, som landtmäteritaxan bestämmer.
Jag föreställer ndg, att om man ville denna sak frän styrelsens eller administrationens sida på fullt allvar, så skulle man kunna utfinna lämpligare medel för ändamålets vinnande.
En stor del af arméens unga officerare äro topografer, som utgått från KrigsAkademien samt derstädes inhemtat theorieu för ifrågavrde ämnen.
Om nu desse, under ledning af landtmätare, hvilka iiro skyldige att för Statens räkning verkställa arbeten till lindrigare pris lin landtmäteritaxan i allmänhet innehåller, förrättade dessa mätningar, så skulle de kunna försiggå utan att föranleda till den betydliga kostnad, som af det förevtde förslaget blelve en följd och för hvilken St.atsUtsk:t naturligtvis måste rygga tillbaka.
Hen gällande landtmäteritaxan är nemi. för den enskilde till den grad kännbar, att man derom sannerligen kan utsäga det omdöme, att. den i sin män är för landet i allmänhet rent af ruinerande, äfvensom att, den svårligen ens skulle kunna för ett arbete af sfi stor omfattning som det förev:de tillämpas.
Hå jag likväl icke kunnat förutsätta något direkt resultat af detta mitt yttrande, har jag endast dermed afse!t, att påpeka de möjligheter, som, efter mitt förmenande, förete sig. att kunna upnå det åsyftade målet.
Mina tankar i ämnet underställas derefter eu högre pröfning.
Den 14 April f. m.
I frilgans miville skick finner jag mig alltså nödsakad att yrka bifall till StatsUtskits Utlåt, i denna del; och kan icke annat, ehuru jag allvarligt önskar sakens framgång i enlighet med de af mig nu uttryckte åsigter.
Utan att vilja inlåta mig i något yttrande om sjelfva saken, anhåller jag dock, att, för den händelse R. o. Ad. skulle finna skäligt bifalla Utskits förslag i denna punkt, detta måtte ske i öfverensstämmelse med hvad Hr Lilliehöök nyss i ämnet anfört, så att Högloft.
Ståndet uttryckligen förklarar sig ogilla motiverna.
Dessa vittna nemi., efter min öfvertygelse, om allt annat än sakkännedom samt äro i öfrigt alldeles olämpliga.
Då skrifvelsen röride 4:de hufvudtiteln skall afgå, synes mig bäst, att R.
St.-r helt kort och godt förklara sig gilla Utsk:ts afstyrkande.
Beträffande åter motiverna, så och då jag sport att PresteStåndet redan skall hafva ogillat desamma, anhåller jag att jemväl R. o. Ad. måtte deruti instämma; och sålunda skulle äfven Exped.Utskit blifva befriadt från den obehagliga nödvändigheten att uti omberörde skrifvelse införa dessa motiver.
Exc. Hr Gr:n o. Landtm, yttrat, att derunder yrkats dels bifall till Utsk:ts ifrågavide hemställan, dels afslag derå och beviljande af det utaf K.
M. för ändamålet äskade anslag, samt dels slutligen, att
Utskits hemställan väl måtte bifallas, men motiveringen deraf ogillas; framställde H.
Exc. först’ propos. å bifall till Utskits hemställan, dervid svarades många nej, blandade med ja, och sedermera propos. om afslag derå och bifall till K.
M:s framställning i frågan, hvilken sednare propos. besvarades med starka ja samt åtskilliga nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande.
49:de punkten, angide anslag till Ridhus m. fl. byggnader för LifRegits HussarKorps, 50:de punkten, angide anslag till ersättning för utarbetande, i sammanhang med KrigsColliii bokslut, af upgifter öfver samtliga kostnaderna till de särskilda föremål, som tillhöra Colliii förvaltning, samt 5 lista och sista punkten, angide anslag till ersättning åt KrigsColl. för förskjutna kostnader i och för byggnads- och reparationsarbeten, som funnits nödiga till de i arméens utredningsförråd å Skeppsholmen förvarade persedlars skyddande mot eldfara.
Den i slutet af Utlåtit förekommande jemförelsetablå ansågs ej erfordra något beslut.
Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande StatsUtskits d. 31 sisth Mars och 4 dennes bordlagda Utlåt.
Nio 85, angide regleringen af utgifterne under RiksStatens femte hufvudtitel. luta punkten, SjöförsvarsDepartits Kansliexpedition, Den 14 April f. m. 187 iiora. litt n. Frih.
Jag anhåller att Hr Gr. o. Landtm, ville framställa propos. derå att denna ExpeditionsChefs lön måtte bestämmas till enahanda belopp, som vid de föregående HnfvudTitiarne blifvit för ExpeditionsChefs-befattningarne beviljadt, eller 5.500 rdr rmt, och hvartill denna lön finnes i nu gällande Riksstat uptagen; äfvensom att R. o. Ad. till följd häraf ville afslå Utsk:ts framställning i denna punkt.
Propos. å bifall till Utsk:ts hemställan blef först framställd, men med nej besvarad, hvarefter gjordes propos. om afslag å samma hemställan och bestämmande af Expeditionschefens aflöning till 5.500 rdr, dervid svarades ja.
Mom. litt. b. Erih. Åkerhjelm:
Då R. o. Ad. vid behandlingen af de föregående HufvudTitlarne bestämt ExpeditionsSekreterarnes löner till det belopp, som nu gällande RiksStat uptager, eller 4,500 rdr rmt, så hemställer jag att R. o. Ad. måtte, med afslag å StatsUtsk:ts förslag i ämnet, för sin del besluta att ExpeditionsSekreteraretis i SjölörsvarsDep:tet lön må utgå med enahanda belopp, eller 4,500 rdr.
Efter framställd, men med nej besvarad propos. å bifall till Utsk:ts hemställan i förevarande morn., gjordes propos. om afslag derå och bestämmande af lönen för ExpeditionsSekreternren till 4,500 rdr, dervid svarades ja.
Mom. litt. c. Utsk:ts hemställan bifölls. 2:dra punkten, Förvaltningen af Sjöärendena samt AflöningsStaterna vid Flottans Stationer i Carlskrona och Stockholm samt depot i Götheborg.
Mom. litt:s a, b och c. Utsk:ts hemställanden biföllos.
Mom. litt. d. Hr Lilliehöök, Bertil:
Uti det af StatsUtsk:t afgifne förslag i ämnet förekommer ordalagen: »i öfverensstämmelse med nu angifna grunder, dels ock att vid denna korps ledigblifvande tjenster, tills vidare och intilldess korpsens organisation blifvit slutligen bestämd, ej måtte återbesättas.»
Som dessa ord skulle kunna gifva anledning till den tolkning, att någon upflyttning från en grad 188 Den 14 April f. tn. till en annan och dermed följande löne-tillökning icke skulle kunna ega rum, hvilket naturligtvis vore högst orättvist och för tjensten ofördelaktigt, får jag vördsamt föreslå en något förändrad redaktion af ifrågav:de punkt: »att R.
St:r, jemte anmälan af de betänkligheter, som i ofvanuämnde hänseende förekommit emot godkännande af det nådigst framställda förslaget till förändrad organisation af Flottans Konstruktionskorps, i underd. anhålla, dels att vid nästkommande riksmöte få af K.
M:t härom mottaga föruyadt förslag, affattndt, såvidt sådant pröfvas lämpligt, i öfverensstämmelse med nu afgifna grunder, dels oek att, tillsvidare och intilldess korpsens organisation blifvit slutligen bestämd, inga nya officerare matte vid denna korps utnämnas; dock torde etc.» Om Hr Grins o. Landtm:s propos. å denna förändrade redaktion får jag vördsamt anhålla.
De. »åtskilliga betänkligheter», hvilka Utsk:t förmält sig hysa i afseende å K.
Mits Nåd. förslag i denna del, synas mig sa merligen icke vara af beskaffenhet, att något verkligt skäl mot antagandet af berörda förslag derigenom blifvit lörebragdt.
Först anmärker Ufsk:t, att, då personalens antal vid korpsen blifvit förminskadt, ytterligare indragning at de högre platserna borde i sammanhang dermed ega ruin.
Det är dock ett eget påstående, att de s. k. högre platsernas antal ovilkorligen måste rättas efter det större eller mindre antalet af de underordnade.
Af samma halt äro ock Utsk:ts öfriga betänkligheter.
Ehuru jag således helst önskat bifall till K.