Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ehuru härom stadgas i Riksdag Mrdningen, synas d/sta wal i RiodarehuSOrdningen likwäl böra fä ett rum. 4:0 Wal till Rewisorer öfver SlatsWerker, Banco- och RrksgäldsWerken. 5:0 Huru förhällas stall wid Wal rist Leda» möter i TryckfrihetsComi'Len; 108 Z i Regeringsformen gifwer anledning att det stall ste genom sär» flildte Electorer. 6:0 RiddarehusDirecstonen:
M huru manga Ledamöter den stall bestä, samt om RiddarehusBetjeningen.
H irom bör enligt min ranke o.vedersä» geligen i RiddarehusOrdninqen stadgas.
Dä en Jnstruction stall för nämnde Direction utfärdas, mäste wäl denna Direction förut wara till dest existence stadgad.
— Detta hör icke till Jnstruckionen. 7:0 Huru Ledamöter l NiddarehusDircrtLonen: stola wäljas och Betjeningen riusätlas» Zjerde Band- 81, 8s° stro Som 642 Den n Ncvember» 8:v Som åtskilliga Kongl. Bref och sidst af d. n Januarii 1820 dels pä Ridde'skåpet och Adelns, dels pä RiddarehusDirccrionenS hemställan, blifwit utfärdade fom stadga ait den som i Grefwelig, Friherrlig eler Adelig wärdighet blifwit upphöjd, icke sär föra Titel af den högre wärdigheten eller nyttja namn och wapen förrän han erhållit Jnrroduction, och att om Introductivn icke inom twennc är frän utnämningen tages, ar han sin wärdighet förlustig, fä wida Kongl.
M.rjtt cj ätergifwer honom en sä^eLes försutten tid, anser jag desse författiitngar i RiddarhusOrdningen böra ktti ett sammanhang införas och Kongl. Maj: s Nådiga stadfästelse "derä sökas r
Desiutom får jag ödmjukast föreflä, att i Riddarhusordningen pä fäkt tjenligt kan pröfwas, intages hwad uti rwenne Kongl.
Bref af den io Aug. 1762 samt den rz Julii 1765 med flere stadgas, nemligen all endast Adelsmän fä nyttja Sköldemärke och öppen hjelm, hwilket andra wid högt Wite ar förbudet; Att andra icke fa nyttja adeligt namn, såsom äfwen hwad wapnen beträffar ledande till oordning och möjligen obehagliga händelser för en Adelsman; akt Ryttare, Soldater och Båtsmän icke fä gifwas adeligt namn samt Ridderstapet och Adelns Titulatur.
Dcfla förestrifler innefatta nu mera Swensta Ridderstapets enda särskildta sä kallade företrädes rättigheter.
, Kongl.
Mahl lärer derföre icke wägra sin Nådiga stadfästelse ä Författningar som till sin kraft och werkan ännu äro fullkomligt gällande, och som endast genom hwad jag wägat föreflä, blefwo pä ett ställe till efterlefnad stadgade och intagne, och hwarigensm nägra nya förmäner icke blefwo Ridder» sta - Den n November. stapet och Adeln tillagde; Man torde inwända att besia Författningar kunna inbegripas under wära sä kallade Privilegier; Men dels arv de af sädan beskaffenhet akt de icke förtjena namn af Privilegier, dels grunda de sig pä särskildta Kg!, tillärelser, som af RiksensS änder icke äro sanctionerade och behöfi we icke eller denna sanction och dels äro wara Pri« vilegier sä stympade och skingrade, att Ridderskap^ och Adeln med fullkomlig säkerhet kunna säga:
W» hafwa icke nägra privilegier:
Och hwar stola dä desia Författuuigar i ert sammanhang införas om icke i RwdarhusLroningen?
Uti'Konungens Nädi. ga stadfästelse ä RiddarhusOcdningen kunna de fä ett tjenligt rum och jag finner icke nägra Betänkligheter förekomma med mindre man hos Kgl. Mafir derom gör underdånig anhällan.
Herr liljeström:
Nalcom Oanckvarstt Uppläste följande: Wid den nu mera under granskning warande RiddarehusOrdningen sär jag wördsammeligen underställa de mera sakkunnige och upplystes.,-berömmande de sä anmärkningar jag tager mig ökn 'friheten att göra. - . §. 9.
Om Concourser.
Skulle ej med skäl böra tilläggas: den som twrnne gänger gör eller redan har gjort Ccsiion, utan att hafwa till fullo gvdlgjort fine Lreditorer, ware för fin lifstid beröfwad allt sä e och stämma pä Rid» Sarehuset/ och är den samme en Ätrs huswudman, tille 644 Den n November. höre Fullmagts meddelande wid Riksdag den nar? mäste Ätteläggen scm till myndige är kommen ar. ir. §.
Olli CommcndeursÄlter.
Om de förflyttas brede wid den Nr o de haft ifran början, men med särffildt säte och stämma fä kunde med rätta In rvductiono Numerus bibehä.lande tilläggas Z, z. ^ xtc. el er A. B.
C. ochs/widare. — Hwit ket torde särskild- fordra Kong!.
Maj:ts Sanciion, fäsom en ändring af en L, uti Ordens Smluterne. 2 5. Z.
Om Ordförande i Utskotten.
Were det ej lä kast afgjordt om Ridderffapet sch Adeln, som moro walde uti ett Utskott, sammanträdde hwarje gäng en ny Ordförande skulle mäkjas, en half timme förrän de öfrige Scändens Ledamöter moro kallade och dä förrättade detta wal, sä fram: det ej ar stridande emot den nya blis,vande RiksdagsOrdningen. 35- §.
Om anslag till Plena eller Utffot'.
Da ett Plenum eller Utskott sammanträder pä eftermiddagen skulle ej anslag innan kl. i e. m. wara tillräckelig lid förbehållen att derom hafwa kunjkap för hwar medlem eller Ledamot. friherre Leclerllröm.
Jag fär hemställa
VM icke alla wal, utom till Utskott; mä af dertill särskildt förordnade Electorer eller af Ständet samfäldt förrättas.
Grefwe Dolma, ^ruzutt, instämde häri.
Gref - Den n November» 645 Ärvfivr körner, ä^ckolpb Loran, utbad ftg än ytterligme fä y ^ra del förslag, an i afseende pL möjliga oordningar och Verö utlat e straff ett särskildt Reglemente »örsattades, som i RivdarehusOrdninge-r allenast åberopades, hvari enom det störande af xabudne Bö-er m. m. förswunne. Zrlherre I^illgencrantL
Sä framt under Rid» darhupOrdniiigens uppläsande icke någor undfallit mig, anser jag förhållande' med NiiddareClasten icke wara sa bestämd? som Snccesironen lill Greflig eller Friherrlig -värdighet, jag ivägar derföre yrka att sädanr iner omstindeligt och noga stadgas sä att mänga stammor för en och samma faw.ille förekommas, fä ividt vet utan oratt.visa läker flg werkstalla. Zerr Kotftlwb- U bad sig wid detta tillfälle fä upplysa, att de personer som efter förut gällande stadgar blifwit uppflyttade i andra Clatzen alltid ansets formera nya Ätter, om än flere personer af samma namn tid ester annan blifwit Uppflyttade.
Dä deras ef erkommande, som blifwit uppflyttade, äro Uldöde, förswi.nner Ätten utan att kunna upplifwas.
Herr Grefwen och LandtNarskalken proponerave oerefter alt som wio det nu upplästa första» get till RiddarehusOrdning ätskiliige anmärkningar blifwit gjcroe, detsamma atföljdt af deffa anmärkningar mätte till RiddarhusUtstotlet älerremitteras.
Bifölls - S4S De» rr November.
Utdrag af Protocollet hallit L Högloft» Ridderffapet och Adelns Plenum den i r November 1809. S. E. Föredrogs ä nyo det af Constitutions Utftottet uppgifna den 12 Ottober upplästa och pä Bordet lagda förslag till Swea KonungaFörfäkran, och sedan derwid den anmärkning blifwit gjord, det »nätte i dess slutmening samma ordalag införas, som i den för Swea KronPrins faststälda försäkran arv intagne nemligen:
Gä kärt det ost wara mä, att Swea )>ikes Ständer och Inbyggare stola wara pligtige att deras Tro och Huldhetsed emot ost efterkomma och fullgöra/ beftöcs, det skulle detta förftag, ätfölgdt af derörde anmärkning till ConstitutionsUrffottet äter remitteras; hwarom de öfrige Resp. Ständen genom Utdrag af Protocollet wänligen ffulle underrättas.
S. D. Gillades och bifölls till alla delar ConstitutionsU ffotlets den 12 October uppläste och pä bordet lagde Förftag till Hans Kongl. Höghets
Prins (christian ö.uAust af Schleswig, Hollstein, Gondenburg, Augustenburg försäkran till Swea Rikes Ständer säsom KronPrins:
Och ffulle de öfrige Resp. Ständen, genom Utdrag af Protocollet härom manligen underrättas.
S. D. I Den n November. 647 S. D. I anledning af Hanö Majlis Konungens i dag till Riksens Högloft.
Stander aflätna Nädiga strinvelse rörande Riksdagens förlängande, beftöt Ridve-skapet och Adckn ät Herr Grefwen och LandtMrrstalfen uppdraga, hardfwer i underdänighet förklara Ridderffapet och Adelns tacksamma tänkesätt:
Och skulle de öfrige Resp. Gränden genom Udrag af Prorocollet härom wänligen underrättas-, Ut supra.
S. D. I anledning af S ats Utskottets i dag Upplästa ProtocollöUtdr ig af den 8 nstl. besiöt Rodderska ek och Adeln att med erkännande af Herr GerieralLieutenanten ^älercrentL'» stora förtjenster af Fäderneslandet, och va SiatöWerkets utvlotlade till-, ständ ej tillåter att erbjuda honom en deremot siva. rande belöning, dock till någon ersa tning för hwad Herr GeneralLieukenan.en genom Ri ets förlust af Finnland, hwarest han förut warit bosatt, förlorat, till bemalte GmeralLieukenant ^cklercreutr, dest Frrr och Arfwingar pä femi io ärs tid upplära och förläna Leckö Kongsgård pä de wilkor som ofwanäbcropade ProtocollsUtvrag utförligare uppgifwet.
Och skulle de öfrige Resp. Skänden genom U drag af Prokocollet härom wänligen underrättas.
Ridderffapet och Adeln det af ConstitutionsUtskottet den 18 October ingisna Förslag till cn SuccesiionsOrdnjng, hwarefler den Högborne Furste, Swea Rikes utkorade KronPrinS, -Hans Kongl. Höghet Prins Otirjliian ^ugulls af Schleis, E>4k
Den rr November. Schleiswig, Hollstein, Sondenburg, Auglistenburg manliga B-östarfwingar stola öga ratt till den Kgl° swensta Thronen samt at Svea Rikes styrelse lill» träda, med de ändringar Constuutionslltstottet i anledning af den stedde äterremisten genom Memorial af den ro sistl. förestagit, samt med der til. ägg,, att den förändring som i den Z H blifwik gjord äfven i den r Z mätte blifwa införd; Och stulle gen m Utdrag af Protocollet underrättelse derom de öinge Res,.
Scänden meddelas.
S. D. Föredrogs BancoUtstottetS Prolocolls» Utdrag af den 6 sistl. hivari Utstottet i anledning af ett hos Wallofl.
BorgareStändel af Herr Rädman ^.näsrs kreckin ingifwit Memorial, tikkstylker, det RiksDisconten ej matte af Privata mot erläggande af g P oCenks ränta fä upptaga län, men deremot Lill Riksens Ständers pröfning hemställer, det mät.
Le berörde DiicomWerk förunnas att fä ätnjma 600000 Riksdaler eller derutöfwer, till högst ^del af Banquens hela biträdes summa emot g P.eCenks ränta, dä det för de öfriga twä tredjedelarne wore förbundet att betala Z PrcCem; Och blef detta Ban. coUtstottets utlåtande af Höglost.
Ridderstapet och Aoeln till alla delar gilladt och bifallit; hwarom underrättelse genom Utdrag af Protokollet de öfrige Resp. Sländen manligen meddelas stulle.
Herr Grefwe" och LandtMarffalken an. malte ari han enligt Höglost.
Ridderstapet och Adrlns Bestnt, till Hrns Kongl. Maj:t framfört RidLerstapet och AdelnS tacksamhet i afseende pä Riks» dagens Den n November. 649 dagens förlängande.
Hans Mmestät hade synts myekek tillfrivsstäld häröfver och hade up dragit Herr LandtMarjkalken att sädant fö- Ridderskapel och Adeln förklara, och försäkra att Hins enva afsigt more befordrande af allmänt wäl, hwar^ill hans Majestät trodde Riksdagens snara asflmande till en stor del bidraga, samt önskade all de wigtigaste malen derföre genast lill afgörande företogos:
Hans Majestät hade för öfrigt alagt Herr L!and:MarIkalkcn att för. säkra, det han alltid med synnerlig
Nåd wille omfatta Riddelstapet och Adeln.
Ridderskapct och Adeln äkstitjdes kl. 7 om aftonen.
In Liäem krotocollo Q.
Upplästes ett ifrån ConstituiionöUtskottet inkommit sä lydande: Wördsamt Memorial.
Till ConstitutionsUtskottet har Profesioren och Ledamaken af Nordstjerne Orden Herr 8van Wikman casxersion ingifwit ett flrifteligt, ankrande af det hufwudsakeliga innehall, att dä ArkeStiftet ej r>Z»
Den 14 November. ej kunde annat anses an wanlottadt, genom den wid ÄrkeBistopps ival hittills nyttjade röstberäkning, en igt hwilken hela U sala SllflsPlura^ilet gäller li^a med Consistorii blott för en enda röst. mätte dä ÄrkeBistoppen egenteligen ar act betrakta såsom Oppsala StiftsBistopp, antingen de öfriga Consistoriel» nes röster hädanefter beräknas per Capita till Stiftets Presterskaps, eller ock nägot annat förslag till jemkning widtaaas, och sa medelst, en likhet i rättigheter lika Medborgare emellan ärerställas.
Ukstottet har a ena sidan ej lämnat utan upp, märksamhet, att ÄrkeBistoppen är en högt represen, terande person, såsom Chef lör hela Prestcrskapet och fjelfstrifwen Taleman tvid Riksdagar, att det ansten, de han ager inom alla Stift bör ej mindre komma i betragtande, än det förtroende han njuter inom ett enda och akt nägon gäng den ar tjenligast till Förman, hwilken minst har intima relationer till dem han stall styra, och derigenom ar i tillfälle att wara strängast owäldig.
Ä andra sidan mäste äter Utstoltet, för /in del, medgifwa det Upsala Stift i frägan om ArkeBistoppswal wrde framför alla andra böra höras ock, om ej decidera, Åtminstone dertvid nägorlunda inflyta, för att ej twärcemot sin ön-' stan förses med en Styresman, som det lör hända ej kanner och som med misinöje skulle emotlagas.
Efter noggran jemförelse och granskning af all' det ta, och för att i nägon män narma Upsala S.ists rätt till de öfriges, ät hwilka deras fria wal ar förbehållit, fär Ukstoktet wördsamt föreslä följande tillagg i Regeringsformens 29 § för att wio näst kom - Den i4 November. 65r kvrnmande Riksdag af Konung och S änder pröf« mas, att ester orden: efter förra manligheten ma intöras: dock sä att Upsala Stifts röst vid ÄrkeBrstoppöwal mä beräknas lika med fem Lo-nststorierS- slockholm den 28 Oct. 1829.
Pä ConstitutionsUtstottets magnar: u. ktrmnerkeim.
Larl v. Rosenstein 6. 6i»kn. ^8vn klickert v. Valerius.
Uidrag af Riksens Högloft.
Con« stitutionsUrffottsProtocoll den 2g Oktober 1829.
S. D. Frän ConstitutionsUkstottets Beflut i frägan om e i utmidgad rösträttighet för Upsala Stift, war Herr Bistoppen och Commendeuren Doctor Norstin i sä matto skiljaktig, att i händelse det gamla voieringssätte'', kunde och borde förändras, more i Herr Biftoppens tanka Upsala Slifts röst högst att beräkna emot Irenne Consistoricrs.
Ut supra. klx krotocollo ^s. O. Walerius.
Afskrift. ödmjukaste Memorial l
Hos Högwördige PresteStändet. hafma mine Herrar MedDeputcrade frän Upsala Ärkestift wäckt ftägs 6Zs Den !4 November. fräga Mot samma S ifts wanlöktande wid Ä'keBistoppswal; Aken som detca anfägs som en Coosti utions sak, och således icke kan in Plena upptagas, sär sä wat ä egne som deras magnar jag härmed wända mig till Högloft.
ConstitttkionsUkstotte , med ödmjukaste anhållan om dest Betänkandes afgifmande i wälet, för att nästa Riksdag komma till Rik« sens Högloft.
Ständers afgörande.
Det ar wist icke misinöje med de Herrar Styresmän som i sednare tider hos off b-cklädt detta wigtiga Embete, hwilkei föranledt till denna Ärkestisteks, genom ost deras Fullmagtige sramstalde petition aldrarninst med wär nu varande ArkcBistopp, som wid sist hällne ÄrkeBskoppswal, blef äfwen genom Upsala Skifts Presterstaps nästan enhglliga ival, kallad till det höga Embete, han ej allenast med sä mycken wärdighet, utan deruröfwer med hela Skiftets Allmänna bäde förtroende, högaktning och manskap
Nll allas glädje förwaltar.
Men detta ingär ej i frägan om Stiftets rättighet wid ÄrkeBistopnkswal.
Enligt nu brukeliga motsatt, beräknas hwarje Cönsistorii plu-alitet för en röst, och bela Upsala S^fts äfmen blott för en enda röst.
Fwmodebgen hänleder sig detta frän den tid, dä de öfnaa H-war Bistoppa- Subordinerade under U »sala §jrktBkstopp.
Ehuru ÄrkeBistopven bäde som Taleman i Hdgwördige Ståndet och Ä>-keBistopp i Up s ka ar primus Episcoporum, ar dock farén nu af helt annan be staf.
Dm !4 November- 652 ftafsenhet, dä desi systia egentligen ar att wara Upsala Skifs Bistopp.
Ala andra Sist malja _sin egen Bistopp genom uppförande af trenne pä Försiag utan att nägon annan än hwarje Slifts Presierstap bestämmer efter sitt förtroende de Herrar^ och Män, som dertill förestås, da deremot Upsala Slisk är beröfwadt nästan allt wärde af sin walrättighek för att kunna framställa bein af Herrar Bistoppar eller slidre pä förstag hwilka bäst känna Stiftet och desi P esterstap, och således kunna pä denna plats i sä manga asjeenden wara nyttigast.
Att anföra ett exempel, sä rttaöra 4 eller 6 Herrar Pastores pä Landet i Gothland dä de inkallas ti l Cow storii hällande genom sin pluralitet wid ÄrkiBistoppsivals anställande lika mycket i röllberäkning till detta förstag som mor 402 med Ordinarie sysila tjenande och Voterande P ester i Upsala Stift, hwars Bistorp han dock är, och likasä de öfriga Conststorierne.
H vårföre stall detta sörsta Stift emM alla andra wara sä wanlottadt?
Jag förmodar sjelswa billigheten rala för mine hemmawcnands Medbröders begäran att Åtminstone i det närmaste fä njuta samma rättigheter och förmäner, dä de i nit och bedömmande efter
Es och samwete icke eftergiswa Rikets öfriga Pcesbrstap.
Att ÄrkeBistoppen är Arademiens P-cC.rnceller altererar ej saken.
Äoo, da dtt hörde uruder Swensta Kronan, och ännu i Lund fbrhäner det sig pä samma sätt, ehuru desie S ift utan andras deltagande sielfwe presentera sine BistoppS. förstag.
Dst 654 Den 14 November.
Det är mig sagt, att kring 1772 stall det
För» slag till ändring härutinnan warit hos irenne Ständ af dct innehall, att sedan samtelige Conststorierne i Riket voterat, skulle voterings Protocollen fran dem lill Upsala DomCapitel insändas, i sin ordning med Stiftets frän Prostcrierne inkomne »val protocoller S-.pnas och deras röster beräknas per Capita till Stiftets Presterskap.
I afseende ä ÄrkeBistoppens äkgärd till de öfriga Conststorierne och desi styrelse som Viffopp i Upsala Stift stälde relativt till hwar. andrs, tror jag detta innehälla en mer an tillräckekig proportion wid röstberäkningen för Conststorierne och i den händelse ej Årke Stiftets Presterskap skulle fa ä erställas i samma förhällaude som andre Stift för det deras Bistopp är Taleman »vid Riksdagarne som icke ingär i Stiftets interesie, och hwarföre det ej bör lida i sin rättighet, anhäkler jag aldra öd. mjukast att äkminstone antingen detta förslag till jemkning i desi rösträttighet mätte widtagas, eller och något annat säsom att merberörde Stift mä galla ätminstone hälften mot Conststorierne och äga decis» stons, ält inter xarin vota, eller hwad häldst Högt.
ConstitutionsU,stöttet enligt härrned, täckes till Riksens Högloft.
Ständers Plena föreslä, hwarigcnvm en likhet i rättigheter lika Medborgare emellan ater, ställes och winnes.
18^9.
Lven Wikman Lison.
Med Originalet lika lydande intygar I. v.
Walerius
Den - Den 74 November- 6zz Den af Constitulior sUtskotket uti dest efwan in« tagne Memorial gjorde hemställan skulle enligt Regeringsformen till afgörande wid nästkommande Riksdag hwila.
Herr Grefwe» och LandtNarfkalken tillkanuagaf, att dä i den lemge sedan justerade WalAcken förekomme besia ord:
"Wi tillagge afwen HansKgl. -"Höghets akta manliga bröstarswingar rättighet att ^efler Hans Kongl. Höghet intaga den Kgl. Saoen"sta Tp>rvnen, i den ordning och pä det satt den "af Ost under den LfwerenS' "komne och fastställde SuccestionSOrdmng bok"stafweligen innehåller och stadgar/' hwilka sednare oro ej kunde wara lärnpeligc, enar SucceöstoneOrdningen blifwit justerad och antagen långt sednare an det datum berörde WalÄct borde undfä.
I anledning häraf wiste Herr G.efwen och LandtMarskalken, i likhet med hwad bliswit öfwercnskommit emellan Honom och Talemännen atr hwar h s sitt Ständ proponera, nu förestå Högloft.
Ridder skåpet 'och Adeln att denna olampelmhet kunde afhjelpaS genom insättande af följande ord i de förut u prepades ställe: " - - - - i den ordning och pä der "sa:t L en af Dsi under detta Riksmöte öfwer"enSkommen och ^aftstäld SuccetzionSVrdning "bokstäfwel gen innchällaS och stadgaö stall."
Äswenwal hemställde Aerr Grefwe» och LanbI» Nkarstalkeir, om dä Thrvrtföljarewalet icte pa en och 6Z6
Dm r 4 November. och samma dag i alla Sländen försiggadt, ej svek WalActe» pä en och samma dag justerad, och datum pä denna Act. lik.väl ej kunde blisch» mer ätt ett, densamma icke borde fä ert sednare datum, såsom till exempel af den dag dä walet högtidligen pL Rikssalen gass Hans Kongl. Maj:t tillkänna.
UprMes eli af Zerr Grefwe 6y!Iendor§z Jokran tkennin§, inlämnavt Drckamen sa lydande:
Da i sammanhang med den Jnstructicm BancoFullmagrige kommer att meddelas, ett stadgande pa tiden för detta Fullmagkigskap aschen blifwer nödigt, sa torde det tilläkas mig att denna omständighet till Högloft.
Ridderstapels och Adelns utlåtande ödmjukeligen anmäla.
Sedan sill förflutne Riksdag, hafwa wäl under owisihet om tiden för en infallande Riksdag Ridderskapet och Adelns Fullmägkige bade i Banque» och RiksdagsContoirek warit ambu.akorlsts pä det satt att wid hwarje Revichn en af Högloft.
Ridderskapet och Adelns Fullmagtige, fa wäl i Banque» som RiksgäldsCoMoiret ifrän denna befattning chgätt, men enar tiden för Riksmöten, nu genom Regeringsformen är bestämd, torde ombyte af Fullmagrige emellan den för Riksdagar faststälde tid icke anses nödig; skulle likwäl Högloft.
Ridderstapec och Adeln anse inskränkning i denna tid böra äga rum, sä sär jag ödmjukeligen förestå, om icke wid hwarje sörcskrifwen Revision, wal till Fullmägtig afRiddsrstavek och Adeln sä wäl i Banque» som Riksgälds - Den r4 November. 657 ZäldsConkoiret, mä werkställas med rättighet för Fullmägtige att wid twenne Revisioner ater kunna inwäl, as, och att dcrmid iakltages oen förändring i watsättet, att -e i Revisionen deltagande Ledamöter af Ridderffapet och Adeln äswen mage deltaga i besia wal >emte RiddarehusDirectionen i likhet med det wal, som lill nya Revisorer' i de afgäendes ställe förrättas, och det sa mycket häldre som Revisorerne genom deras befattning allena äro i tillfälle att med säkerhet bedömma, huruwida Fullmägtige gjort siz förtjente af sitt Ständs fortfarande förtroende LadeS pä Bordet. friherre bjerta, ^xel, utbad sig fä, i följd af det honom uppdragne förtroende att wara Ridderftapet och Adelns ombud wid uppteckningen af f.
Konungens egendom, uppläsa följande:
Mu torde det tillätas mig att för Högloflig^ Ridderffapet och Adeln, ödmjukast, fä uppläsa och öfwerlämna, det mig tillstälda Transumtet, af Bouppteckningen öfwer för detta Konungens, samt Drottningens, jemte öfriga Famillens Egendom; Hwaraf Högloft.
Ridderffapet och Adeln kan inhämta beloppet, af den uppgifna förmögenheten; För widlöstigt blefwe del att här uppgifna, alla de frägor jag under loppet af denna förrättning tilltrott mig kunna göra, utan att förwandla eaenffapen af den mig uppdragna befattning, eller utsträcka begreppet af den mig gifna instruktion, utöfwer den förstning, som wid alla Bouppteckningar bör ägs Zjerde Band- 8z, 84- rum.
6ö8 Den 14 November» rum, de åtgärder jag ansett nödiga, finnas antecknade i Protokollet, lill det generela och specifiqva Boupp» teckningsInstrumentet, hmilkei upptager alla Artic. lar, till fina mängfaldiga Namn öfwer de cffecter fim funnits, sä wäl harpa Slottet i Stockholm, som pä de öfriga Kungsgardarne der Förrättningsmän. »erna funnit sin närwaro nödig, warandes desse persedlar, hwar för lia, redligt namngisne, och lil sin beflaffenhet samt Valeur utmärkte, och fär jag här, wid äran tillägga, att af detta stora specifica BouppteckningsJnventarium har jag för Högloft.
Ridder, kavet och Adelns räkning infordrat ett exemplar, att hos Högloft.
Ridderffapct och Adeln förwaras, till förekommande af obehagliga twister i en framtid; och förmodar jag att det innan Riksdagens flut, blifwer till Högl.
Ridderskap^ och Adeln inlämnadt.
Transumt af Bouppteckningen hällen efter Kongl. Majtts Nädiga Förordnande, öfwer f. d. Konungens, Hans Gemäls f. d.
Drottningens och Prins Lulials enskildt» tillhörigheter.
Wid denna uppteckning, har till Urskiljande af det, som Riket bör tillkomma, nödiga upplysningar Llifwik inhämtade af den Bouppteckning, som, efter Höastsaliq
Konung 6ukal
III är 1792 är mordén förrättad.
Summa Inventarii i denna Bouppteckning, bestiaer sig till 502.715 Riksdaler 24 ss. 7 runsk Specie; Och sedan uppgifne skulder blifmit afvragne; har f. d.
Konungen deraf sig til ägnat 281,200 Den i4 Nddenrbev. 659 2 8 r,200 Riksdaler 42 A 7 runst., samt lill Riket äsftätt 170,29 k Riksdaler- 25 tz. 5 runst. och är ti lila beskrifwit, hwav som under hwarje summa, ef. ter Bvuppleckningens innehall, borde begripas.
Dest. utom har, sa wikt sig hilli,ls göra lätit, blifwit efterfrägadt och undersökt, huruwida det, som sedermera tillkommit,erhållits i presenter, eller ock blifwit inköpts antingen af f. d. Konungens enskilda medel, eller ock Kronans, i hwilken senare händelse, ersättning derföre borde lemnäs, eller ock sädane persedlar anses, säsbm en Kronans tillhörighet; hwarwid, sä. som ock rörande tillgängar, hwilka i denna Bouppteckning borde upptagas, dels Riksens Högl.