Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Söndagen efter sedan han en sådan handling ifrån Landsh.-Emb. erhållit, lill påföljande Söndag, eller om giltigt hinder deremot förekommer, till den derpå nästföljande, Sockenstämma utlysa, på denna, handlingen upläsa, eller upläsa låta, samt den uti densamma förekommande fråga, lill öfverläggning och afgörande föredraga.
Rörande insändande af prot.- utdr. till svar å Landsh.-Embts remiss, gälle hvad 1 §:s 1 och 2 Mom. säga. 4 §•
Gillas det sålunda väckta förslaget i hufvudsak utaf minst ^ af inom Häradet varande Socknar, kalle Landsh.-Emb. Härads-Nämnd att sammanträda för att öfver förslaget utlåta sig, eller uli frågan fatta beslut, och meddela Nämnden de ifrån Socknarne insända prot:n. 5 §.
Rörer förslaget någon Länets allmänna angelägenhet, och Ilärads-Nämnd detsamma tillstyrkt, kalle Landsh.-Emb. öfrige HäradsNämnder uti länet att sammanträda till frågans granskning, och meddela dem alla lill frågan hörande handlingar. 6 §•
Har Härads-Nämnd af Landsh.-Emb. blifvit kallad att sammanträda vare Ordf:den uti Sockenstämman pligtig, att minst en Månad före den dag som till sammanträdet utsatt är Sockenstämma pålysa för att val af Deputerade förrätta, och skall uti pålysningen utsättas, så väl det antal Deputerade, som enl. 2 Art. 3 §, skall utses, som ock det ämne, hvilket blifver föremål för Nämndens öfverläggning. 7 §•
Öfverklagas valet, hvilket klagomål sednast inom 2:ne dagar efter valförrättningen bör ske, vare Ordf:den skyldig, att inom 24 timmar, af honom undertecknadt prot. öfver valet, till den klagande aflemna.
Denne äger sedan, att detta prot. jemte sina besvär, inom 8 dagars lid, till K.. Befhrde insända, hvilken inom kortaste möjliga tid förklaring skall infordra, och inom 2:ne dagar efter inhändigandet derutaf sitt utslag afkunna.
Öfver K.
Befhtdes utslag åge klagan ej rum. 8 §.
Afskrift utaf vid valet förd t prot. af Ordhden och 2:ne af Sockenstämmans ledamöter underskrifvet, skall hvar och en till Deputerad vald öfverlemnas, och vare denne skyldig, att -vid sitt inträde uti Nämnden detta prot. till Nämndens Ordf:de aflemna. 5* 68 Den 23 December e. in. 9 §.
Ingen lill
Deputerad vald må sig delta förtroende afsäga, så vida lian ej fyllt 60 år, eller laga hinder kan anföra, hvilkets giltighet Sockenstämman äger pröfva. 10 §.
Blifver någon utskyld, vare sig uti penningar eller natura prestationer al Härads-Nämnd Socken pålagd, ulan att Nämnden fördelning af denna utskyld fastställt, lillkomme sådan fördelning Sockenstämman.
Åge denne ock att afgift fastställa och pålägga i och för Socknen enskildt rörande angelägenhet.
Klagomål öfver pålagd utskyld, eller öfver dess fördelning, inlemnas uti vanlig ordning lill K. Beflude.
Andra Art.
Om Här ads-Nämnd. 1 §•
Dag till Härads-Nämnds sammanträde utsätles af Landshm. 2 g 1 mom.
Denna dag skall vara den nästföljande sedan näst efter kallelsen hållet Ordinarie Ting slntat sina förrättningar.
Ar Tinget utsatt att hållas inom kortare tid än 5 veckor ifrån den dag Landsh.Emb:s kallalse utgått, upskjntes Nämndens sammanträde till dagen efter det derpå följande Ting. 2 mom.
Skola på grund af stadganderna uti lista Art. 5 §, och 2:dra Art. 6 §, alla Härads-Nämnder uti Länet sammankallas, höra dessas sammanträden lill samma Tingslid utsättas, och galle med afseende på deras sammankallande hvad ofvan sagdt är. 3 §.
Härads-Nämnd skall bestå af 2:ne
Deputerade ifrån hvarje inom Häradet befintlig Socken. 4 §•
Ordfide för Härads-Nämnden vare Häradslun. 1 mom.
Härads-Nämnd åligge: att öfver till densammas yttrande eller beslut, allt efter dess art, öfverlemnad fråga, sådant afgifva eller fatta.
Åge Nämnden ock: alt upgöra och fastställa de stadganden och reglementariska föreskrifter, som i och för fattadt hesluts bringande till verkställighet, eller i och för Häradet gemensamt företag eller inrättning, erfordrats; alt bestämma de bidrag som för dessa af Häradets innebyggare böra utgå, samt grunderna för dessas fördelning, så vida Nämnden icke anser skäl förefinnas alt fördelningen åt Socknarne öfverlemna, uti hvilket fall endast bör fastställas det belopp som på hvarje Socken särskildt sig belöpa skall.
Den 23 December e. m. 2 mom.
Härads-Nämnds skyldighet vare äfven: att ibland inom Häradet bofaste, välfrejdade män, af minst 25 års ålder, utse 2:ne
Depulerade för atl, om Lands!), under det följande året LänsNämnd sammankallar, uti denna Nämnds sammanträden deltaga.
För detta vals hällande sammanträde Härads-Nämnd årligen dagen efter slutadt Höste-Ting. <> §•
Förslag rör:de någon Häradets enskildta eller någon Länets gemensammn ekonomiska angelägenhet, må äfven inom Häradsnämnd kunna väckas; åge dock nämnden ej, att öfver sålunda väckt fråga fatta beslut, utan öfverlemne blott, örn nämnden förslaget understödjer, detsamma till K.
Beflnde, hvilken, om förslaget rörer Häradet, detsamma till Sockenstämmans hörande försänder, och om det rörer Länet, öfrige HäradsNämnders utlåt, infordrar, hvarefter förslaget uti öfverensstämmelse med förut gifne stadganden behandlas. 7 §•
Ingen fråga af allmännare art får dragas under Nämndens öfverläggning.
Sker detta, vare ordfulen skyldig att med påminnelse och varning sådant söka förhindra, och att om varning fruktlöst aflöper, genast Nämndens sammanträde nplösa. 8 §. 1 mom.
Aro tankarne inom Nämnden vid besluts fattande stridige, och någon af dess ledamöter votering äskar, skall sådan ovägerligen ske.
Vid all votering allägges en sedel, för att, om rösterna finnas lika delade, öpnas och gifva utslaget. 2 mom.
Votering får ej ske, förr ån, på ordhdens framställning, öfverläggningen uti frågan förklarats slutad. 3 mom.
Sedan votering skett, må frågan ej åter af samma nämnd kunna uptagas. 4 mom.
Enkel röstplural itet sifver utslag. 5 mom.
Uti votering må ordhden ej deltaga. 9 §.
Innan Nämnden åtskiljes, skalf prot. öfver vid dess sammanträde fattade beslut och uttryckta önskningar upsältas, justeras och af ordhden samt tvänne dess Ledamöter underskrifvas, hvarefter ordhdens skyldighet vare, att det sålunda justerade prot. till K.
Befh:de, inom en vecka efter justeringen insända. 10 g. Till hvarje Socken inom Häradet, afsönde K.
Befhrde ett exemplar af det vid Nämndens sammanträde förda prot., hvilket prot., uti, vid emotlagandet derutaf utlyst Sockncstämma skall upläsas. 70 Den 23 December e. m. 11 §.
Besvär öfver af Nämnden faltadt beslut skall inom 14 dagar efler denna Sockenstämma till K.
Beflude insändas, hvilken så fort ske kan deröfver meddele sitt utslag.
Tredje Art. om Liins-Niitnnden. 1 §•
Hafva |:del af Länets samtliga Härads-Nämnder, i hufvudsak gillat till dem liänskjutet förslag, kalle Landsh.Emb.
Läns-nämnd alt sammanträda, och utställe dag för sammanträdet. 2 §.
Länsnämndens samlingsort vare länets residensstad, så vida icke annan mera uti midten af länet liggande stad, af Landsh.- Emb. dertill anses mera tjenlig. 3 §•
Läns-nämnd skall med det undantag 5 § stadgar, af tvänne Ledamöter ifrån hvarje inom länet varande Härad bestå. 4 §• 1 mom.
Ingen till
Deputerad vald, må sig detta förtroende afsäga, såvida lian ej uppnått 60 år, eller laga hinder kan förebära, och äge nämnden vid sitt sammanträde att besluta öfver dessa hinders giltighet. 2 mom.
Skjutsersättning och traktamente, så ock höler för förfallolöst uleblifvande, bestämmas af den inom länet första gängen sammanträdande Länsnämnd, och gälle sedan intill dess inom nämnd väckt förslag till ändring af den nästsammanträdande antages. 5 §. 1 mom.
Stad som räknar 5000 innevånare, eller derutöfver, skall såsom särskild, af Länsnämnden oberoende och ifrån delaktighet uti densamma skäljd kommun anses, så vida icke, genom emellan staden och nämnden träffad öfverenskommelse, annorlunda blifver beslutadt.
Beslut härom må ej fattas vid samma sammanträde, uti hvilket frågan blifvit väckt.
Till beslutets giltighet erfordras |:delar af Länsnämndens samtlige röster. 2 mom.
Har genom, enl. föreg:de mom. fattadt beslut, sta den erhållit rättighet, att uti Länsnämndens förhandlingar deltaga, äge den dertill tvänne Deputerade att utse. 3 mom.
Stad med mindre än 5000 innevånare, må endast en Deputerad till Länsnämndens sammanträde utse. 6 §.
Länsnämndens Ordf:de vare Landsh.
Förhindras han af sjukdom, eller annat laga hinder, att nämndens öfverläggningar bevista, äge han alt ibland nämndens Ledamöter Ordfcde utse.
Ben 23 December e. m. 71 7 §•
Länsnämnden äligge: att öfver hvarje till den hänskjuten fråga, beslut fatta.
Åge nämnden ock, att upgöra och fastställa stadganden och reglementariska föreskrifter, hvilka i och för fattadt besluts bringande uti verkställighet, eller i och för, för länet gemensamma företag eller inrättning, erfordras, att bestämma de bidrag, som i och för dessa af länets innevånare skola utgå, samt grunderna för dessas fördelning. 8 §.
Förslag rör:de någon länets ekonomiska angelägenhet, ändrande , uphäfvande eller stadgande af någon för länet gällande ekonomisk författning, må äfven, så väl af Landslun, som af någon nämndens ledamot kunna väckas, dock ege icke samma nämnd uti hvilken frågan blifvit väckt, att beslut öfver detsamma fatta. 9 §.
Oberoende utaf, hvad i och för Länsnämnds sammankallande uti denna författning finnes stadgadt, äge Landsh. sådan nämnd kalla, för att, öfver af honom upgjordt förslag öfverlägga och besluta.
Börande dock, om beslut af Nämnden skall kunna fattas, fullständig upgift uti kallelsen meddelas, rör:de den fråga, i och för hvilken Nämnden skall sammanträda.
Sammanträdet må ej utsättas förr än 6 veckor efter kallelsens datum. 10 §.
Ingen fråga af annan, än här ofvan föreskrifven, art, må under nämndens öfverläggningar dragas.
Sker annorlunda, galle hvad uti 2:dra art. 7 § stadgas. 11 §.
Äskas uti någon fråga votering, gäller hvad 2 art. 8 § säger. 12 §.
Fullständigt prot. skall hållas öfver Länsnänmdens handlingar och beslut, och skola dessa prot. till tryck befordras.
Ett exemplar utaf dem insändes till hvardera' Inrikes- och FinanceExpedme samt utdelas för öfrigt ett exemplar lill hvarje Länsstyrelse uti Riket och ett åt hvarje inom länet varande socken. 13 §.
Hinner af nämnden fattadt beslut ej under dess sammanvaro justeras, updrage nämnden åt dess Ordf:de och åt tvenne dess Ledamöter, att prot. justera och beslutet underskrifva. 14 §.
Beslut ronde för länet allmänna ekonomiska stadganden, äfvensom reglementariska bestämmanden, som med sådane hafva gemenskap, sä och de som åsyfta förändring uti af K.
M. nådigst Den 23 December e. m. fastställdl Reglemente, skola af Ordfcden samt tvänne utaf nämndens Ledamöter underskrifne, genom K.
Befh:de till vederbör:de StatsExped. insändas för att Konungens pröfning och vilja underställas. 15 §.
Nu häfver
Sitt beslut faltat och kungjort, meddele då Landsh.Emb. det uti utfärdad kungörelse. 16 §.
Att föra Nämndens prot. och ombesörja deras tryckning, beordre Landsh. eri Läns-notarie. 17 §•
Arfvode åt denne, af Läns-nämnden till dess belopp bestämdt, så och kostnad för protts tryckning, utbetalc K.
Befh:de af under hand varande medel. 18 §.
Besvär öfver af nämnden fattadt beslut, skall inom 14 dagar ifrån den, då förhandlingsprot. till Sockenstämmans Ordf:de anländt, till K.
Beflude insändas, hvilken, så fort ske kan deröfver meddele sitt Utslag. 19 §.
Öfver eflerlefvande och verkställighet utaf, af nämnden fattade och laga kraftvunne beslut, skall K.
Befh:de hand hålla. 20 §.
De bidrag som af nämnd enl. 7 § blifvit fastställde, upbäras och redovisas af, Kronobetjeningen.
Fril), af Rosén, Erik Gabriel, upläste följande motion:
Jag utbeder mig att på en kort stund få uptaga R. o. Ad:s upmärksamhet i ett ämne, som kanske af många anses vara af mindre vigt, men som i andra länder rönt mera understöd och upmuntran än hittills i vårt land.
Svenska Musikaliska Akademien, har sig tillagdt ett årligt anslag af endat 3000 R.dr b:ko.
Detta är nu mera otillräckligt för den större verksamhet, Akademien kunde och borde utöfva, om tillräckliga medel dertill erhölles.
Akademien har genom skicklige och nitiske lärare, i sednare åren vunnit ett ökadt förtroende, så att tilloppet af undervisnings sökander nu är större än Akademien i dess nuvarande undervisnings-lokal, och med nämnde kontanta anslag, kan emottaga, och hvaraf följden är, att en mängd ynglingar med musikaliska anlag, årligen mäste tillbakavisas, bland hvilka snillen torde funnits, som på sådant sätt gått förlorade för konsten och det allmänna.
Den 23 December e. m. 73 Musikaliska Akademiens verksamhet, med de tillgångar hon äger, har under sednast förflutne åren visat sig i landet genom en förbättrad kyrko-musik, så väl i orgelspelning som sång, äfvensom att flere elever från x\kademien utgått, hvilka ägt skicklighet alt befordras till Directores Musices vid Rikets Allmänna Läroverk, och Akademien hyser den förmodan, att inkallandet af utländningar för K.
Ilof-Kapellets och Militair-musikens behof, skulle kunna undvikas, och i dess ställe dertill använda landets infödingar från Akademiens läroverk, om dess verksamhet för sådant ändamål utvidgades, hvilket ock måste varit afsigten med dess stiftelse, fast den ännu icke upnålt sin fullbordan.
Läroverket består f. n. af en klass, uti hvilken hålles föreläsningar och undervisas i harmonie-läran; en för elementar- och flerstämmig sång; en för orgelspelning; en för fortepiano- och en för violinspelning.
Sålunda felas bland hufvudsakliga klasser 3:ne, nemi. en för figural- och solosång, en för violoncelle och en för bjås-instrumenter af alla slag, äfven sådane som uteslutande tillhöra Militair-musiken, hvarförutan undervisning i komposition, instrumentering, samt Musikens Historia och Estetik äfven borde kunna meddelas.
Den lokal Akademien nu begagnar och som H. M. Konungen nådigst uplåtit åt Akademien uti Kongl. Palatset vid Gustaf Adolfs torg, var fordom större, men har under sednare tider uptagits af den ditflyttade Kongl. Lif-Rust-Kammaren, så alt Akademiens utrymme nu utgöres af endast en större sal och ett mindre rum.
Salen uptages till en betydlig del af Akademiens musikaliska Bibliolhek och alla för undervisningen nödige instrumenter.
Uti samma sal mäste Akademiens sammankomster hällas, och undervisning meddelas, i alla Akademiens klasser.
Häraf kan inses, att om ock nu ifrågavar:de utvidgning af Akademiens verksamhet, medelst flera klassers inrättande skulle tillintetgöras, lokalen i alla fall är för inskränkt för Akademiens närvarande organisation och verksamhet, i thy att undervisningsrummet endast är ett, inom hvilket alla nuvarande klasser, under veckans dagar och dagens timmar, måste inskränkas och fördelas.
Huru mycket mera skulle icke kunna uträttas inom orgelverk- och piano-klasserne, om dessa klasser hade ett rum hvar för sig, och icke som 1111, behöfde undanjaga hvarandra då den utsatta slut- och börjningstimmen slår, och huru mycket skulle icke eleverne, synnerligast i orgelverk- och piano-klasserna, i skilda rum, blifva i tillfälle att på instrumenterne öfva sig, hvarifrån de nu genom mellantidernas uptagande af de andra klasserna hindras.
Ehvad utgång min framställning i öfrigt må röna, vore dock önskeligt, att Akademien erhölle en rymligare lokal uti något Kronans hus, eller ock anslag lill hyra af en sådan, ä annat lämpligt ställe.
Skulle förslaget om en vidsträcktare verksamhets utvidgning vinna framgång, finge utrymmet derefter lämpas.
På de skäl jag nu haft äran anföra, får jag föreslå en kalculerad tillökning af 7000 R:dr b:ko, i det förut beviljade anslaget, så alt Akademien erhölle en årlig tillgång af 10,000 R:dr b:ko, 74 Den 23 December e. i\i. livaraf dock komme att afräknas 1000 R:dr b:ko i händelse Akademien inrymdes i något Kronans hus.
Vunnes denna tillökning, hoppas jag att Akademien skulle för alltid vara hulpen, och de lyckligaste resultater deraf blifva en följd.
St. för några år sedan så frikostigt begåfvade de Fria Konslernes Akademi med anslag till dess byggnads utvidgande, utom andra förmåner, hvaraf den Akademien är i åtnjutande, vågar jag hoppas, att den Musikaliska konstens befordran af utveckling här i landet, i enlighet med hvad nutidens större fordringar kräfva, icke skall af R.
St. åsidosättas.
Jag anhåller om remiss till vederbörligt Utsk. af hvad jag nu haft äran föreslå.
Remitterades lill StatsUtsk.
HrafGeyerstam, Carl, upläste en motion af följande innehåll: R.
St. hafva, sedan år 1818, vid hvarje Riksdag medgifvit JernKont. ett kreditiv på R.
St:rs Bank, stort Sexhundra tusen R:dr, mot tre proc. ränta, under vilkor, dels att en större summa häraf årligen användes till bispringande af Jern-industrien vid någon af de större jernmarknaderne i riket, dels ock, att all den afkomst, kreditivets begagnande lämnar kreditivtagaren, skall användas lill rön och försök samt hvad mera till Jern-industriens framgång och förkofran kan lända.
Genom den Fullmägtig i R.
St:rs Bank, som årligen deltager i Revisionen öfver förvaltningen af detta kreditiv, äro R.
St. i tillfälle att förvissa sig derom, att de föreskrifne vilkoren upfyllas; och då det fortfarande visat sig att kreditivet är af verklig nytta så väl för Jernhandteringen i riket, som ock för R.
Bank genom den ränteinkomst det lemnar, så får jag .vördsamt föreslå:
Att förenämnde kreditiv för Jernkont. å R.
Stms Bank må, på vilkor såsom hittills, få begagnas intill och med nästkommande Riksdag.
Remitterades lill BankoUtsk.
Upläsles en af Frih. Tersmeden, Wilh. Fredr., inlemnad så lydande motion:
Uti Dess vid denna Riksdag'* aflåtna Nåd. propos.rom SlalsVerkets tillstånd och behof, har K. M. fästat R.
Stms upmärksamhet på den missgynnande ställning hvaruti Jernhandteringen för det närvarande sig befinner och på nödvändigheten att bereda lindring uti de skatter hvilka trycka ^denna handtering.
Då frågan härom efter vederbörlig beredning i StatsUtsk., återkommer till RiksStmis behandling skall jag icke underlåta,!att hos H. R. o.
Ad. meddela de uplysningar som i nämnde hänseende äro för mig tillgänglige.
För det närvarande är det min afsigt att framställa förslag icke om Den 23 December e. m. 75 nedsättning i dc skatter sora äro Jerntillverkarne såsom Näringsidkare ålagda, utan om borttagande af den bevillningsafgift, som hardt och obilligt drabbar en af dem stiftad och de fleste
Bruksegare i riket gemensamt tillhörig inrättning, nemligen Jernkont.
Vid riksdagen 1762, då utomordentliga skatter blefvo nödvändiga för betalning af en iråkad betydlig krigsskuld och till en s. k. fredshjelp, blef för första gången bevillning ålagd Jernkont.
En sådan atgift, ehuru vid Riksdagarne åren 1776 och 1789 bestämd till olika belopp, fortfor sedermera till och med 1808.
Uti de bevill ningsförordn:r, som efter 1809 och 1810 årens Riksdagar utfärdades, finnes icke någon dylik afgift påförd Jernkont., men år 1812 ålades kont. att årligen i bevillning erlägga 3000 R:dr b:ko, och denna Skatt har genom alla sedermera utkomna bevillningsförordningar blifvit bibehållen, ehuru någon bevillning numera i öfrigt ej existerar för andra bolag, associationer, societeter, verk, hypotheks- och andra allmänna inrättningar, än sådana, hvilka äro afsedda att gifva delegarne materiel vinst och hvarifrån utdelning till dem verkställes.
Då syftemålet med Jernkont., efter hvad jag här nedan skall visa, icke är af denna beskaffenhet, tillförser jag mig ock, att R.
St. efter erhållen uplysning derom, icke skola tveka att, i afseende på Jernkont., undanrödja ett stadgande, hvilket finnes sakna giltiga skäl.
Det är nti mer än ett sekel sedan Rikets Bruksegare, för befordrande af Jernhandteringens utveckling, funno angeläget att sig emellan bilda en förening, benämnd Jernkont., hvars verksamhet består, dels i att med lån understödja dess i behof af förlagskapitaler varande delägare och dels i att befordra handteringens utbildning i tekniskt hänseende.
Denna, utan alla bidrag från Statens sida, för befrämjande af ett bland dess vigligaste intressen stiftade inrättning har sedermera genom årliga tillskott af dess delägare blifvit bragt till den utsträckning, att den enl. bokslutet för nästlidne .år egde en behållning af mer än 2,300,000 R:dr.
Hvad häraf är disponibelt utlånas till bruksägarne och den derå inflytande räntan skulle således vara Jernkont:s årliga inkomst.
Denna inkomst, hvilken, efter hvad räkenskaperna gifva vid handen, icke utgör mer än omkring 3 proc. å kapitalet, utdelas dock ej emellan delägarne.
Jernkontrs räkenskaper, af hvilka tryckta sammandrag för de tre sednast förflutna åren bifogas, utvisa att behållningen, sedan alla utgifter, deribland den årliga bevillningen 3,000 R:dr b:ko, blifvit bestridda, utgjort år 1850 B:ko R:dr 10,308: 6. 9.
» 1851 » » 12,403: 20.
3. och » 1852 ....... » » 11,411: 24.
4. således för alla tre åren ....
B:ko R:dr 34,123: 3.
4. men då härjemte tages i beräkning att under samma år blifvit till afskrifning beslutade ....... » » 38,409: 11. 1. så bl ifver förhållandet att Jernkont. skulle under åren 1850—1852 hafva med 4,286 R:dr 7 sk. 9 rst. b:ko minskat sin förmögenhet, 76 Den 23 December e. m. derest ej kont:s medlemmar genom årliga inbetalningar dragit försorg om dess uprällliållande.
Skulle nu frågas hvaraf dessa utgifter bestå, lill hvilkas bestridande de influtna räntemedlen icke förslagit, så uplvsa räkenskaperna, att Jernkont. aflönar flere tjenslemannastater, af hvilka den talrikaste och högst aflönade är ÖfvermasmästeriStaten.
Cheferne å denna Stat, de s. k.
Öfvermasmästarne, äro icke egentligen BruksSocietetens utan det allmännas tjenstemän.
Ehuru de ifrån Jernkont. aflönas, tillsättas de ej af BruksSocieten eller dess Fullmäktige, utan de utnämnas af Kongl. BergsColhm, och deras åliggande är, såsom deras benämning äfven utmärker, att med råd och uplysningar tillhandagå icke Bruksägarne, af hvilka Jernkont. är stiftadt och underhålles, utan de Kont. icke tillhörande tackjcrnstillverkarne.
Tjenslemännen å Jernkont:s öfriga Stater äro väl företrädesvis pligtige att betjena kont:s delägare, men icke eller dem är förmenadt att biträda andra näringsidkare.
I öfrigt finnes, att Jernkont. lill hufvudsakligaste delen eller med ej mindre än 6,500 R:dr b:ko årligen, bidrager till Bergsskolan i Fahlun, samt ensam bekostar en BergselementarSkola, äfvensom ett Skogsinstitut, och detta utan att ifrågasätta att de, som vid dessa läroanstalter erhålla sin bildning, skola med sina der förvärfvade insigter vara BruksSocietetens ledamöter företrädesvis till gagn och biträde.
Hvad Skogsinstitutet särskilt beträffar, så lider det icke något tvifvel, att ju den genom detsamma spridda kännedomen om skogarnes rätta och fördelaktigaste behandling skall på många ställen mäktigt bidraga till införande af en bättre hushållning med denna dyrbara egendom, och således i sin mån afböja eller minska bristen af dess produkter.
Dessutom gifva dessa räkenskaper ett bevis på rättmätigheten af det vid mänga tillfällen lemnade erkännande å det allmännas sida, att de fäderneslandets utmärkta vetenskapsmän, hvilka egnat sig åt sådana kunskapsämnen, som stå i något sammanhang med Bergshandteringen, kunnat ifrån Jernkont. påräkna en välvillig upmuntran, vare sig med årliga pensioner eller anslag till lifgifvande af förtjenstfulla skrifter.
Den verksamhet, som sålunda blifvit för Jernkont. af dess principaler utstakad, förklarar lätteligen anledningen dertill, att kont:s betydliga kapitaler icke bereda någon tillvext i dess förmögenhet, och de upoffringar, hvilka BruksSocieteten såmedelst hvarje år med glädje gör för ändamål, hvilkas upnående i andra för Statens välbefinnande mindre vigtiga näringar Staten sjelf nödgas med betydliga utgifter ensam bekosta, synes det verkligen icke anstå Staten att på det sätt erkänna och vedergälla, att den, med afvikande från de grundsatser, som få lända andra mindre gagneliga inrättningar till godo utaf kont. årligen uttager en skatt, till Ilvars betäckande det ringa öfverskollet af inkomsterna icke förslår, under det kont:s delägare icke tveka alt utaf sina inskränkta tillgångar fortfarande hvarje år sammanskjuta omkring 30,000 R:dr b:ko, för att blifva i tillfälle att icke allenast betäcka bristen, ulan ock i en större mån kunna bidraga till stiftande och uprätthållande af inrättningar, hvilka äro för det allmänna af så stort gagn.
Den 23 December e. m. 77
Denna min motion om Jernkont:s befriande frän erläggande af all bevillning för framtiden anhåller jag måtte varda till Höglofl. llevilln.Utsk. remitterad.
Remitterades till Bev.Utsk.
Upläsles följande af Gr.
Sparre, Erik, inlemnade motion:
Vid sednaste Riksdag beslöto R.
St. för deras del och afläto till K.