Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riksdagar ansett sig böra i önskningsväg, men icke såsom förslag till Lagförändringar, framställa de ändringar, hvarom de varit ense i afseende å en mängd föreskrifter, hvilka, likasom stadgandet om Skattemanna-skogarne, finnas intagne iByggningaBalken, enär man ej kunnat undgå att erkänna, det denna del af Civillagen till största delen innefattar bestämmelser, som tillhöra den Ekonomiska Lagstiftningen.
Jag kan således ej finna, att någon åtgärd af Lagutskottet nu, mera än förr, är af nöden.
Hvad Friherre Anckarswärd sagt om kostnaderne för Ekeplantering, vill jag in - 204 Den i5 Junii e. m. galunda bestrida.
All skogsplantering, ställd på vinst, först i en aflägsen framtid, är förenad med betydliga kostnader, och detta galleri synnerhet om Ekeplantering.
Just derföre är det efter min mening angelägit, aLt Styrelsen mellankommer; ty sällan har den enskildte håg och styrka, att nedlägga stora förlag på en sak, som i allmänhet fordrar 5o å 60 år, och hvad Ekeskogen beträffar, ända till 200 år, innan den gifver afkastning.
Detta skäl har stadgat min öfvertygelse om nyttan af Styrelsens mellankomst; och jag tror ej, att det kan kallas fÖrhastadt, om man nu skulle komma till något resultat, efter 70 års meditationer; ty under så lång tid har frågan varit föremål för både Styrelsens och representationens omtanka, ehuru den nu först blifvit bragt å bane, på ett sätt, som tyckes leda till målet.
Jag är för öfrigt ej bland dem, som skulle vilja rösta för ett anslag af i5o,ooo R:dr, om det skulle utkräfvas genom skatter för något annat ändamål; men då jag är öfvertygad, att aldrig någon så kär skatt blifvit affordrad Svenska Folket, som den föreslagne för rättigheten att fritt disponera Ekeskogen, och då härmed ett så stort ändamål är åsyftadt, har jag ej tvekat, att för min del gilla förslaget.
Om detta förslag nu skulle af Ständerne bifallas och af Konungen godkännas, tror jag dock, att, innan verkställigheten, detaljerne torde fordra en närmare granskning, Den i5 Ju ni i e. m. ao5 hvilken för närvarande, jag upprepar det ännu en gång emot Herr Hjerta, är af föga vigt, emedan den verkställes vida tillförlitligare från Styrelsens sida, än af representationen.
Jag har ofta här hört, huru man klandrat, att Styrelsen ej uppgör detaljerade förslag; nu synes man deremot vilja utgå från en motsatt åsigt.
— Jag kan ej frångå min mening, att Utlåtandet bör bifallas, såsom ledande till ett stort och önskvärd t ändamål.
Herr Printzenskjöld_, Axel: Närvarande i BondeSlåndets Plenum, då ifrågavarande
Utlåtande der var under öfverläggning, hade jag tillfälle att inhämta, det Ståndet med värma omfattade sjelfva hufvudfrågan, men att olika begrepp uppstodo om den föreslagne skattelösen.
Detta anser jag likväl endast böra tillräknas en otydlig redaction af Utlåtandet.
Ty om man läser detsamma, utan att med noggran eftertanka följa hela förslaget, skall man lätt tro, att Utskotten pag. 21 och 22 tillstyrkt lösen, såsom en ovilkorlig skyldighet; men vid den calcul, som längre fram blifvit uppställd, öfver de summor, som denna lösen skulle inbringa, yttra sig Utskotten i början sålunda: ”Till upplysning om beloppet af den inkomst, h vil— ”ken, genom allmänt begagnande af den ”Skattehemmansägare medgifna lösningsrätt^ ”möjligen skulle komma att Ekeplanterings - 20Ö ' Den i5 Junii e. m. "fonden tillflyta, få Utskotten vördsamt uppgifva &c” Här synes det således, att Utskotten betraktat lösen endast såsom enhällighet, hvilken möjligtvis ej allmänt skulle begagnas.
Skulle förslaget innebära en skyldighet till lösen, erkänner1 jag, att det är orättvist, men jag tror icke, att detta varit Utskottens mening, ehuru deri rälta blifvit ofullständigt ultryckt.
För öfrigt äger jag ej nog sakkännedom, för att vidlyftigare utlåta mig i ämnet; men jag bekänner, att det hittills gällande forbudet mot huggande af Ekar på Kronoskattehemman, synes mig så förhatligt, att den föreslagne fria dispositionsrätten öfver Ekeskogen framställer sig för mig, såsom ensamt utgörande full anledning till bifall af Utlåtandet.
Friherre Sprengtporten:
I anledning af en värd Talares lill mig ställda uppmaning, med önskan att skickligare personer måtte utses till Jägeribeslällningar, får jag blott förklara, att jag icke kan gå hans önskan till mötes, emedan jag icke har någon befattning med dessa tjensters tillsättande.
Jag beklagar, att jag ännu längre nödgas uppehålla Ridderskapet och Adeln med förklaringen om mitt sätt att uppfatta Utskottens Utlåtande.
Herr Printzenskjöld har trott, att
Utskotten icke åsyftat någon ovilkorlig skyldighet till skattelösen.
Jag tror det ej el - Den i5 Junii e. m. 207 t ler, ty det vore orimligt; men der denna lösen icke erlägges, der blir ej eller, enligt Utskottens förslag, dispositionen fri för framtiden, om än inga Ekar för närvarande finnas, och det är delta, som jag anser orätt.
Det gifves trakter inom de af Utskotten omnämnde Län, till ex. i Örebro Län, der Ekar aldrig vuxit, och der det knappt är möjligt att de någonsin skola växa.
Att ägaren af ett sådant hemman skulle erlägga lösen, kan således ej komma i fråga, men då står ock förbudet qvar, i händelse
Eken der i en aflägsen framtid skulle kunna trifvas.
Jag billigar fullkomligt, alt lösen erlägges, der Ek nu finnes, emedan det utgör enda säkerheten för den fria dispositionen, men jag önskade, att stadgandet inskränktes endast till de hemman, der Ek nu finnes; emedan jag anser obilligt, att nödgas lösa sig till en framtida frihet, hvaraf fördelen är så osäker, att rättigheten gerna kunde skänkas af Staten.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg de emot SLats- och EkonomiUtskottens ifrågavarande
Ja och Nej. Hvarefter Hans Excellence hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade bifalla berörde Utlåtande. / 208 Den i5 Jun i i e. m.
Ja blandade med Nej.
Friherre Anckarswärd begärde votering.
Under det VoteringsPropositionen uppsattes, begärdes ordet å nyo af Friherre Anckarswärcl, som yttrade:
I anseende till en vigtig upplysning, som jag just nu erhållit, torde det tillåtas mig försöka, om icke meddelandet deraf kunde föranleda Ridderskapet och Adeln, att mera bestämdt förena sig om återremiss af Utlåtandet.
Det har af en sakkunnig person blifvit mig sagdt, att det hittills gällaude förbudet mot fri disposition af skattemannaskogen gäller ej blott Eketräd, utan äfven Bok och Storverksträd.
Jag tror, att Utskotten hade bordt vidröra äfven denna inskränkning i äganderätten och att uraktlåtenheten deraf bör vara ett nytt skäl till återremiss.
I anledning af den siste värde Talarens yttrande, får jag upplysa, att något förbud mot den fria dispositionen af Bok å Skattehemman för närvarande ej äger rum; och hvad Masteträd beträffar, hafva Utskotten uti ett serskildt
Betänkande tillstyrkt afskaffande af den nu föreskrifne hembudsskyldigheten, hvilket Betänkande redan är justeradt och med det snaraste lärer inkomma till RiksStånden.
Herr Den i5 Junii e. ift. 309 Herr Hjerta:
Jag anhåller endast att i korthet få upplysa, att i3 Cap.. 1 §.
ByggningaBalken visserligen innehåller förbud ej allenast i afseende på Ek och Bok, utan och i afseende på Apel och Oxel; men efter den Lagstiftningsprincip, som nu synes göra sig allt mera gällande, och äfven följes vid Universiteterne, lärer det ena stadgandet ej mer än det andra i hela denna del af Lagboken tillhöra vår CivilLag.
Ekonomiska Författningar ändra den.
Jag skulle likväl tro, att en sådan princip ej bör gälla såsom grund för ett Rikets Ständers beslut, och att det ännu bestående lagrummet således måste ändras af Konung och Ständer gemensamt; till följd hvaraf jag fortfarande tror, att en återremiss är af nöden, för att öfverlemna frågan till behandling äfven af Lagutskottet.
Jag vill endast gå Herr Hjerta tillhanda med den upplysning, att den af honom äskade förändring af 13 Cap. i §.
ByggningaBalken redan skett i afseende på Apel, Oxel och Bok genom 1788 års Förordning och i8o5 års Skogsordning, så att deraf för närvarande endast återstår förbudet, rörande Ekskogen.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalden föreslog derefter följande Voteringsproposition: 28 H. *4 210 Den i5 Junii e. m.
Den som bifaller Stats- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskotlens Utlåtande, i anledning af Kongl. Majrts Nådiga Proposition i afseende på Ekeskogarne i Riket, jemte flere i detta ämne väckte enskilte Motioner, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Yinner Nej, anses berörde Utlåtande böra, på grund af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskotten återremitteras.
Sedan 41» 42» 4^ och 44 §§• i Rid darhusOrdningen blifvit uppläste, börjades voteringen klockan half till g om aftonen; och befunnos, vid voteringens slut, klockan ^ till io e. m., sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige Voteringssedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit sålunda:
Ja — g6.
I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen serskilt förde Protocoll blifvit uppläst, Hans Ex cellen ce Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att Stats-samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottens
Den 16 Junii. au ifrågavarande Utlåtande blifvit af Ridder O skåpet oell Adeln bifallit.
Uppläste
BevillningsUtskottets den 33 sistlidne Maji undev N:o 28 afgifne Utlåtande öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o 7 förut meddeldte Betänkande om Grunderna för den blifvande allmänna Bevillningen, och för värdering af fastigheter; samt BancoUtskottets den jo dennes under N:o 4ö afgifne Berättelse om den af Utskottet förrättade granskning af BancoVerkets Räkenskaper samt Styrelse och Förvaltning efter sista Riksdag.
Tisdagen den 16 Junii 1829.
Sedan 69 §.
RegeringsFormen, 3o §. 3 Morn.
Riksdagsordningen, samt 4g 42t 4^ 14* 213 Den 16 Junii. och 44 §§•
RiddarliusOrdningen blifvit uppläste, företog Riddersknpet och Adeln val af 21 Ordinarie Ledamöter och 6 Suppleanter i Förstärkta SlatsUtskoltet.
Valet fortsattes, hvarunder Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken klockan half till 2 eftermiddagen aflemnade Klubban till Grefve Gyldenstolpe * Anton Gabriel* samt bortgick.
Efter valförrättningens slut och sedan valsedlarne blifvit öppnade, befunnos följande
Herrar genom de fleste rösterne hafva blifvit utsedde till Ordinarie Ledamöter: röster N:o aa.
Bane'r, Johan Gustaf 213. ■— 53. — Leijonsköld; Fullm.
Herr Tham Wolrath i48. —- 5g.
— Rålamb, Claes,. . . 149* — i4o.
— Leuhusen, Wilhelm Reinh.,genom Lottning med N:o 1867, IierrStenfelt; Fullmägtig Grefve von Rosen, Axel, . . . 145. — 199. — Wrangel af Adinal, Henning 213. — 236.
— Stjerneld, Algernon, 146. — 246. — Manderström; Full mägtig Herr Franc Sparre, Bengt Erland, i49.
Den 16 Junii. ai3 röster 275.
Friherre Sprentporten, Jacob Wilhelm,. . 214. 829.
— Adlerbeth, Jacob, 147. 377. — Reuterskjöld, Axel, l^g. 771.
Herr Starenflyckt; Full mägtig Herr Törnebladh, Gustaf, ao4- 834- — Stael till Wapnö, Mathias, l5o. io33.
— Hammarhjelm, C. Fredrik, 2i3. io53. *— Hammarberg; Full mägtig Herr K.uylenst jerna, Erik Magnus, 147. 119».
— Ankarloo, David Gustaf, 147. 1917. —•
Berg von Linde, Johan Albert, . . 2o5. 1985.
— Nordenankar, Gustaf, 146. 2151, ■— Liljenstolpe, Carl Otto 147. 2160.
— Munck af Rosen sköld, Eberhard, 2i4« 2245. — von Hedenbergh, Carl August,. . . 148. 2298. — af Billberg, Joli.
Peter, 147- Suppleanter: 1867.
Herr Stenfelt; Fullm.
Grefve von Rosen, 214 Den 16 Junii.
Axel, genom Lottning med N:o 140 Friherre Leuhusen, Wilhelm Reinhold i45.
N:o Gustaf, 142.
Rääf i Småland ; Fullm.
Herr Ribbing, Arvid, . . . i38. af Ekenstam, Israel, i38.
Hegardt, Christian Bernhard , . . . . 187. af Schmidt , Georg Lars i36.
Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan 6 Eftermiddagen.
Fredagen den 19 Junii 1829.
Plenum klockan 9 Förmiddagen. — 189. —• 2220. — 2262. —- 2236.
Hans Excellence Herr Grefven ock LandtMar skalken tillkännagaf, att sedan Grefve Lagerberg, Claes, under Riksdagens Den ig Juni! f. m. ai5 lopp aflidit, samt åtskillige bland Ridder skapets och Adelns Herrar Bänkmän, i anledning af bortresa från Riksdagen, afsagt sig deras befattning, voro för närvarande flere Bänkmansplatser lediga, nemligens I 2 Bänkmans-Af delningen: Efter N:o y5.
Grefve Lagerberg, Claes. 1 6 Bänkmans-Afdelningen : Efter N:o i.
Friherre Oxenstjerna af Eka, Carl Gabriel.
I 12 Bänkmans-Afdelningen:
Efter N:o 3o5.
Friherre von Lingen; Fullm.
Grefve Mörner, Gustaf. I 14 Bänkmans-Af delningen:
Efter N:o 366.
Friherre Ehrenborgh, Casper Wilhelm.
I 16 Bänkmans-Afdelningen:
Efter N:o ii. Herr Bonde, Knut.
I 18 Bänkmans-Afdelningen:
Efter N:o 137.
Herr Eketrä; Fullm.
Grefve De la Gardie, Axel.
I 24 Bänkmans-Afdelningen:
Efter N:o 8i4* Herr Gyllenhaal, Lars Herman.
I 33 Bänkmans-Afdelningen:
Efter N:o 1662.
Herr Nordenfelt, Olof - 3l6 Sen ig Junii f. m Och tillkännagaf Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken j att val till återbesättande af de lediga platserna inom ofvannämnde Bänkmansafdelningar komme, enligt sistlidne gårdag gjordt anslag, att i eftermiddag klockan 6 förrättas.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken anmodade Ridderskapets och Adelns Herrar Bänkman, att med första sammanträda till val af Electorer efter åtskiIlige, som dels blifvit invalde till Ledamöter af Förstärkta StatsUtskottet, dels afsagt sig deras befattning, i anledning af bortresa från Riksdagen; varande desse af. gångne Ridderskapets och Adelns Herrar Electorer, enligt nu uppläst förteckning, följande: N:o 42> Grefve Gyllenborg, Johan Hen ning. —■ 116.
Grefve Anckarsvärd; Fullm.Herr Tersmeden, Pehr Reinhold. —■ Friherre Adlerbeth, Jacob. — 1160.
Herr Hökenberg; Fullm.
Herr Åkerhjelm, Conrad. — 1^03.
Herr Blomcreutz; Fullm.
Herr af Geijerstam, Gustaf Emanuel. — 1867.
Grefve von Rosen, Axel. — 1877.2?
.Herr Carleson, Carl Fredrik. — 1906.
Herr Engelcrantz; Fullm.
Fri herre Ridderstolpe, Gustaf. — 2245, Herr von Hedenberg, Carl August.
Den 19 Jmnii f. rrr. i\j Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken anmälte vidare, att åtskilige Utskotts Ledamöter bland Ridderskapet och Adeln, till följd af bortresa från Riksdagen, afsagt sig deras befattning, nemligen / ConstitutionsUtskottet: N:o 3i52.
Herr af Uhr, Carl David.
I Lagutskottet: N:o 366.
I RiddarhusUtskottet: N:o 1.
Friherre Oxenstjerna af Eka, Carl Gabriel, och N:o 210.
Friherre Ehrencrona; Fullm.
Grefve Sparre, Carl.
Herr Rothlieb, Axelj uppläste följande:
Då den i de flesta Landsorter jämt fortfarande torkan, om också här och der afbruten genom fallit regn, äfvensom
Råga mes utseende i allmänhet, nu mera bådar en mindre gynnande, ja till och med klen skörd, bör det ej undfalla Representationens uppmärksamhet, hvad som kan bidraga, ej endast till förekommande af brist på bröd inom Landet af egna skördar, utan äfven till förhöjning af Spannemålspriserne öfver all höfva, som kan föranleda en ytterlighet, lika betänklig för ai8 Den 19 Junii f. ra. löparen, som den varit bekymmersam för säljaren de sist förflutne arne åren, då Spannemål i flere Landsorter ej till något pris kunnat föryttras.
Det är till förekommande ej endast af befarad brist på Spannemål, hvarigenom behof af införsel utifrån skulle uppstå af denna vahra, och kanske nedsättning af Tullen för utrikes ifrån kommande Spannemål, en åtgärd lika menlig och nedslående för jordbrukarne, som inverkande på beloppet af beräknade Statsinkomsten, utom det att bristen på penningar i Landet, redan alltför känbar, skulle hinna sin höjd, då Capitaler. vare sig i Contant eller Exportvaror, blefvo använde till inköp och införsel af utländsk Spannemål; jag vågar fästa Höglofl.
Ridderskapets oell Adelns uppmärksamhet på detta för Landet högst vigtiga ämne, samt vördnadsfullt föreslå, det underdånig skrifvelse måtte skyndsammast till Kongl.
Maj:t afgå , med underdånig anhållan, det Kongl. Maj:t läcktes, i anseende till den mindre gynnande utsigten till skörd förbjuda Bränvins-bränningens fortfarande under Julii, Augusti och September månader, helsiden nu hädanefter företagna Bränvinsbränningen egentligen fortsättes genom användande af Spannemål, och ej kan betraktas såsom husbehofsbränning.
Jag anhåller ödmjukast, att de Respective MedSlånden måtte genom ProtocollsUtdrag inbjudas, att uti ett lika beslut deltaga.
Den 19 Junii f. m. Herr Excellence Herr Grefve De la Gardiej Jacob:
Min tanka hade varit att framkomma meden dylik Motion, som den Herr Rothlieb nyss uppläst; men då den i allo öfverensstämmer med hvad jag ämnade hafva äran yttra, anser jag det öfverflödigt, och får blott förena mig med honom.
Friherre Anckar sw är d > Carl Henrik, begärde Herr Rolhliebs Motion på bordet; och härmed förenade sig Grefve Florn, Claes Fredrikj samt Friherre FVrangel j Henning.
Föredrogs ånyo Allmänna Besvärs- oell EkonomiUlskottets den 26 sisth Maji under N:o 122 afgifne, och den 4 dennes e. m. på bordet lagde, Utlåtande i anledning af väckt Motion om inrättande af MunicipalStyrelser i Orterne.
Friherre TVrangel, Henning:
Jag delar icke Grefve Hamiltons sätt att organisera Municipaliteter; men jag tror ändå, alt det vore lämpeligt, om Utskottet ville framlägga en mera ändamålsenlig plan dertill, än den ifrågavarande; emedan tillfälle dertill finnes i våra vanliga KyrkoRåd och Sockenstämmor.
Sålunda skulle man, utan att besvära Landshöfdingen, kunna erhålla dylika Municipaliteter.
Utskottet hade nemligen kunnat ge en större latitud åt KyrkoRådet.
Jag har icke hunnit genomläsa 320 Oen 19 Junii f. ro.
Utlåtandet, men om återremiss beviljas, förbinder jag mig att inkomma med ett skriftligt anförande, hvari jag skall lemna Utskottet all den upplysning jag kunnat inhemta uti ämnet.
Friherre Sprengtporten , Jacob Wilhelm:
Så vida Friherre Wrangels förslag ensamt åsyftar en förändrad organisation af Sockenstämmor och KyrkoRåd, får jag äran upplysa, att ett serskildt Betänkande i detta ämne inkommit till Ridderskapet och Adeln.
Det torde derföre vara lämpligare, alt Grefve Hamiltons Motion nu bifalles, emedan den egentligen åsyftar en förändrad organisation i förvaltningen af den ekonomiska delen af LandshöfdingeEmbetel.
Jag anhåller således om Proposition till bifall å Utlåtandet.
Friherre Wrangel:
Om det Betänkande, som Friherre Sprengtporten omförmält, har för afsigt att lemna en utvidgning af församlingarnes rätt i municipalväsendet, så är jag af samma tanka söm Friherren; men om det blott har för afsigt, att gora jemkningar i den författning om Sockenstämmor och KyrkoRåd, sorn nu finnes, då anhåller jag om återremiss af förevarande Utlåtande, emedan jag tror, att man ganska väl kan förena hvad Grefve Hamilton åsyftar, och hvad som tillhörer Kyrkoledet.
Den 19 Junii f. m. 321 Herr Tham, Wolrath:
Då Motionen egentligen icke angår KyrkoRådet, utan innefattar ett helt nytt förslag, att organisera en MunicipalStyrelse under Landshöfdingens ledning, hemställer jag, om det förslag Friherre Wrangel framställt kan ens hänföras till detta Utlåtande.
Deremot kan Friherrens förslag om utvidgning af KyrkoRådels makt passa, när EkonomiUtskottets Betänkande om KyrkoRådet förekommer.
Jag anhåller derföre, att förevarande Utlåtande måtte bifallas.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg de vid EkonomiUtskottets Utlåtande gjorde anmärkningar böra föranleda till dess återremitterande.
I anledning hvaraf Hans Excellence gjorde proposition till bifall af berörde Utlåtande; hvilken proposition med Ja besvarades.
Föredrogs ånyo StatsUtskottets den 3o sistl.
Maji under N:o 122 afgifne, och den 4 dennes e. rn. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af Kamereraren G. A. af Sillens underdåniga ansökning om förhöjning i lön.
Herr af Sillén, Georg Axel, hade inlemnat ett skriftligt anförande, hvaraf 292 Den 19 Junii f. m. uppläsningen börjades, men afbröts genom ankomsten af HofCanzleren och Commendeuren af Kongl. Nordstjerne-Orden Herr D. von Schulzenheim; hvilken, å Kongl.
Ma j:ls Ilöga vägnar, aflémnade Kongl.
Maj:ts Nådiga Skrifvelse till Rikets Ständer af sistlidne gårdag, angående vidtagne åtgärder, i följd af nuvarande utsigter för årsväxten.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken anmodade Herr HofCanzleren, att till Kongl. Maj:t framföra Ridderskapets och Adelns underdåniga vördnad, jemte försäkran, att Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse skulle med första blifva till handläggning företagen.
Sedan Herr HofCanzleren blifvit på vanligt sätt utbeledsagad, fortsattes läsningen till slut utaf Herr af Sille'ns påbörjade ofvannämnde anförande, som lydde sålunda :
Det är icke utan med något obehag jag uppträder för att orda i egen sak, eller öfver Högh Stats-Utskottets Utlåtande N:o 122, angående min Ansökning om så kallad lönförhöjning; men då Kongl. Majrt, efter inherntande af Kongl. StatsContorets underdåniga .Utlåtande i ämnet, till StatsUtskottet remitterat omförmälte Ansökning, och Utskottet, utan att pröfva balten af de uti StatsContorets
Utlåtande anförde skäl, Den 19 Junii f. m. 21Z deri instämt; så ser jag mig skyldig mig sjelf, sanningen och rättvisan, att fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på det oriktiga uti detta Utlåtande.
Först utbeder jag mig få erinra, att Rubriken på Utskottets Utlåtande är förvillande.
Det är icke någon lönförhöjning i'ag söker.
Det är en fyllnads-ersättning för lortmistad lön.
Det är något, som jag egt och förlorat, sorn jag söker att återvinna.
Hvad beträffar tilldragelserna, när min Revisorstjenst indrogs, så är förhållandet dermed följande.
Då, i anledning af Kongl.
Brefvet den s5 Februarii 1818 till MagazinsDirectionen, med nådig befallning, att inkomma med underdånigt Förslag till tjenstcrnas reglerande vid Verket, det förmodades, att någre indragningar deraf skulle ske, ingaf jag, efter föregånget aftal med Verkets Ordförande, sommartiden samma år, till Directionen en skrift, deri jag förklarade mig nöjd att derifrån afgå, med det uttryckliga förbehåll, så vida det skedde med bibehållande af min innehafvande lön, men alldeles icke sökte jag då att blifva RevisionsCommissarie; ty den tjensten fanns då icke vid Verket, utan tillkom först genom Kongl. Brefvet af d. 23 Jan. 1819.
Men då uti delta Bref Kongl. Maj:t, i anledning af Directionens hemställan om indragning 234 Den 19 Jun i i f. m. af min Revisorstjenst, utan att förklara, det jag borde afgå, endast förordnade, att då det skedde, jag icke finge bibehålla min lön, sökte jag icke afsked, som skall synas af StalsContorets Utlåtande, utan jag sökte endast att blifva förordnad till RevisionsCommissarie, emedan af de 4 Revisorerne en borde indragas, och således här var tillfälle att få honom employerad.
Detta afslog Directionen, hufvudsakligen ur det skäl, att jag var Contorsförman i Kongl. KrigsCollegium, och icke skulle kunna tillika vara det vid Directionen.
Till RevisionsCommissarie antog
Directionen en fremmande, en som var och någon tid derefter förblef Kamererare vid den upplösta KrigsGommitte^ns slut-redogörelse, och tillika var och ännu är Revisor i KammarRätten.
Jag anförde underdåniga Besvär, dels öfver mig nekad befordran till RevisionsCommissarie, dels öfver mitt uteslutande från Revisorstjensten.
Majrt gillade
Di rectionens beslut i förra afseendet; men återförviste till Directionen att pröfva, hvilkendera af de 4 Revisorerne borde afgå.
Directionen pröfvade, att det skulle vara jag, som anmält mig till indragning, ehuru vilkoret derföre icke kunde uppfyllas.
Mina nya Besvär öfver utslaget af denna prof - Den 19 Juni i f. m. 225 ning föranledde till det uti StatsContorets
Utlåtande omförmälte Kongl. Bref af år 1821, hvarigenom mig i nåder förunnades en extra lön af 200 R:dr årligen att utgå retroactift ifrån det min tjenst indrogs.
StatsContoret foar grundat sitt afstyrkandé af bifall till min underdåniga Ansökning, på de förmenta skäl, att den mig tillagde lön-ersättning icke är någon Expectancelön, utan en extra lön af gunst och nåd tillkommen för bortrnistade löneinkomster, samt att andra förhållanden egde rum, då min tjenst indrogs, hvadan till mig, som många är förut reducerades, icke skulle kunna lämpas Rikets Ständers beslut år 1823, att alla, som vid MagazinsDirectionen indrogos, skulle få bibehålla sina löner.
Meri jag öfveriemnar till Ridderskapets och Adelns upplj^sts pröfning, om uti distinctionen emellan Exoectanceoch Extra lön ligger negon väsendtlighet.
Den, som icke låtar förvilla sig af grundlösa ordställningar, utan håller sig till sakens grund, finner säkert* att elen blir densamma, och att, ehvad det heter Expectance eller Extra, är det en ersättning för förlorad lön.
Hvilka de förhållanden äro, som Kongl.