Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
M:s disposition ställa en extra anslags-summa af högst 15,000 Edr Ernt, för att efter Akademiens för de fria konsterna hörande, användas till inköp för Statens räkning af Svenska Artisters konstalster utaf utroärktare värde, dels ock afslag, blefvo propos:r i dessa yrkanden framstälde och besvarade med blandade Ja och Nej; hvarpå efter förnyad propos. till bifall å förev:de punkt, hvarvid svaren utföllo med starka
Nej jemte åtskilliga Ja, Hr Frih. o.
Ordfiden ånyo hemstälde om E. o. åd. behagade bifalla Frih. Cederströms förslag, samt efter denna propos:s besvarande med starka
Ja jemte många Nej, förklarade det han ansåg Jag nu hafva varit öfvervägande.
Uplästes till justering och godkändes en saly dande voter:spropos.
Den som bifaller det af Frih.
Cederström framstälda förslag att E. o.
Ad., med afslag å 117:de punkten å StatsUtskrs Utlåt.
N:o 148, måtte till K.
M:s disposition ställa en extra anslags-summa af högst 15,000 Edr Ernt, för att efter Akademiens för de fria konsterna hörande, användas till inköp för Statens räkning af Svenska Artisters konstalster utaf utmärktare värde, röstar Ja j den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, varder ofvannämnde förslag af E. o. Ad. afslaget.
Vid voteringens slut befunnos rösterne hafva utfallit sorn följer Ja — 21.
Nej — 24. l'18:d‘e punkten, angele anslag för ulgifvande af plancheverhcl »Fordna och närv:de Sverige.»
Denna punkt bifölls. 119:de punkten, ang.-de anslag till pris och resestipendier för inhemska förfaltare och konstnärer.
Det gläder mig, att Utsk. ej velat be strida det de af motionären föreslagna åtgärder skulle på ett verksamt och fruktbringande sätt befordra den inhemska konstens och litteraturens utveckling; men jag måste så mycket mera beklaga det slut hvaruti Utsk. stannat.
Orsaken till afstyrkandet upgifves vara, att så många och stora anslag redan blifvit af Utsk. för hufvudsakligen enahanda ändamål tillstyrkta.
Den nyss afgjorda vote - 730 Den 24 November e. m. ringen visar dock, att Utsk:s vänliga afsigter icke alltid vinna det afs:de, Utsk. ansett dem förtjena; oell i de nyss afslagna 15,000
Rdr visar sig alltså en oväntad tillgång utöfver hvad Utsk. beräknat.
Jag tror dock icke, att man, äfven med den lifligaste kärlek för vetenskap oell konst, bör alldeles obetingadt bifalla Hr Lalierstedts motion.
Han föreslår nemi.
23,000 lidi' att användas till pris och resestipendier.
Hvad de förra, eller pris för inhemska författare på skönlitteraturens område, angår så vill jag icke understödja delta förslag.
Genom sjelfva arbetenas försäljning i en mängd af exemplar torde dessa slags skrifställare vinna sin tillräckliga upmuntran.
Ater i fråga om resestipendier för utmärkta litteratörer, tror jag det vore R.
St:r värdigt att, dertill anslå en lämplig summa, ungefär till det belopp, motionären föreslagit; eller om man hellre så vill: 2,000.
Vi böra erinra oss, huruledes, t. ex. i Danmark, Staten genom meddelande af dylika stipendier åt män sådana som Oehlenschläger.
Andersen, Hanell m. fl., enl. hvad desse författare sjelfve medgifvit, i betydlig mån vidgat deras blick öfver lifvet, samt medverkat till den rika utveckling, den högre flygt, deras sångmö vunnit.
Till anslaget af 5,000 Rdr för inhemska målare, bildhuggare och architekter vågar jag, med åtanke af hvad i detta är vidgjort, icke yrka bifall; ehuru det måste medgifvas, att det icke just är i Stockholm, utan i Rom, Dusseldorff, Dresden, och flere sådana, genom rika konstskatter utmärkta städer, som hågen och sinnet för konstens utöfning skall kunna väckas, lifvas och underhållas.
Deremot vågar jag förorda det begärda anslaget af 5,000 Rdr för sångare och musici, då äfven de största i denria konstgren vanligen ej komma längre än att de kunna med möda lifnära sig.
Vid jemförelse af hvad i motionen blifvit föreslaget, och hvad jag nu yrkat, torde R. o. Ad. finna, att högst betydliga delar af densamma blifvit af mig lemnade ur sigte; men jag vågar hoppas, att R. o. Ad. destomindre skall neka sitt bifall till hvad jag nu begärt.
Innan discussionen förklaras slutad, och på det R. o. Ad. må kunna bedöma hvad denna punkt innebär, iår jag hos den siste värde talaren anhålla, att han ville ånyo särskildt framställa, på hvilka punkter af Ilr Lallerstedts motion lian begärde bifall. Drill.
Ingenting är billigare än den af Gr.
Lagerbjelke framstälda begäran.
Jag får då uplysa, att jag anhöll, det R. o. Ad. ville anslå 2.000
Rdr till utrikes resestipendier för inhemska författare, och 5,000 Rdr att användas till rese-understöd åt inhemska musici och tonsättare.
Jag får för min del anhålla om afslag på båda de af Frih.
Cederström nu begärda summorna.
Den 24 November e. m 751 Hr Printzensköld:
Utsk. tyckes mia; här hafva så väl motiverat sitt afslng, att knappt något vidare behöfde anföras; men för att ytterligare visa, det författares och tonsättares rätt att få anslag till resestipendier icke har skill för sig. vill jag anmärka, att här icke alls är utredt, om dessa skulle gifvas åt dylika personer med talang eller åt fuskare i sådana ämnen, och då jag icke tror Staten ega några medel för dylika ändamål, svnes mig vara blist att låta härvid bero; helst jag skulle tro, att Regeringen ej saknar tillgångar att åt verkligen förtjenta och utmärkta vetenskapsidkare och äfven konstnärer gifva understöd och stipendier, der så nödigt kan anses.
Jag instämmer med Hr Printzensköld; och vill blott tillägga i afs:de å anslag för sångare och musici, alt detta är alldeles nytt, och hörer icke hit.
Den punkt, der det borde förekomma, är redan af alla 4 Stånden afgjord.
Sedan ITr Frih. o. Ordfden härefter framställt att i afs:de på förev:de punkt blifvit yrkadt dels bifall och dels af Frih. Cederström att R. o. Ad. måtte bevilja 2.000 Itdr Rmt årligen till re* seunderstöd för inhemska författare af värde, och 5,000 Rdr
Rmt årligen till reseunderstöd för inhemska inusici och tonsättare, Lief propos. till bifall å Utsk:s i denna punkt gjorda hemställan framstäld och besvarad med Ja. 120:dé punkten, ang:de avslag såsom understöd för fortsall utvidgande af »Svenska språkets lagar.»
Denna punkt bifölls. 121 :sta punklen, ang;de anslag lill fortsättning af utgifvandcl af Svenskt Diplomatarium.
Jemte det jag anhåller om bifall till denna punkt., får jag hemställa, att Utsk:s förslag, det dessa exemplar skulle »till de särskilda kontraktsproste-arkiven utdelas för att, så»som en offentlig egendom, hållas allmänheten tillhanda» — måtte i så måtto förändras, att de i stället komma att utdelas på sätt K.
M. finner lämpligt.
Här förekommer nästan detsamma som en fa lare anmärkte vid 117:de punkten i fråga om inköp af en viss tafla, nemi. att man skulle köpa grisen i säcken.
Utsk. talar nemi. om »den förtjänstfulle utgifvaren», men förtiger helt och hållet, hvem denna utgifvare är; och det synes mig något besynnerligt, att begära anslag för ett tryckt arbete, utan att ens tala om, hvem sora ger ut detsamma.
Det synes således, sorn den stora mängd ärender, StatsUtsk. vid denna Riksdag haft att handlägga och äfven med berömvärd flit och ihärdighet handlaggt, hade vållat en och annan liten glömska.
Jag anser tillräcklig anledn. förefinnas att säga nej till detta anslag. 732 Den 24 November e. m.
Utgifvaren af ifrågav:de arbete är RiksAntiqvarien Hildebrand.
Inom Utsk. lemnades den uplysning, att detsamma, hvaruti samlas en mängd gamla handlingar och bref, vore af stor vigt i både historiskt, ekonomiskt och administratift hänseende, samt äfven kunde hafva stort inflytande på enskildas ekonomiska förhållanden, genom de uplysningar som derur kunna vinnas.
Utgifvarens namn torde ock vara en säker borgen för, att arbetet är värdt det af Utsk. här föreslagna understöd.
Vid detta tillfälle synes mig StatsUtsk. vara temligen oskyldigt till den af Hr Hjerta framstälda anmärka.
Det är nemi. ej till Hr Hildebrand personligen, som detta anslag skulle gifvas, utan till utgifvaren af »Svenskt Diplomatarium.» Utsk. ansåg detta arbetes värde vara tillräckligt kändt och erkändt, och trodde det äfven vara allmänt bekant, hvem dess nuv:de utgifvare är.
Deremot instämmer jag fullkomligt med Hr Lilljehöök, och tror att detta anslag bör ställas till K.
M:s disposition, utan den minutiösa föreskrift, som förekommer i slutet, och som är onödig, för att ej säga något värre.
Jag får således anhålla om bifall till punkten, med borttagande af de 3 sista raderna från orden »motsvarande det etc.
Jag är i det mesta förekommen af Hr Lilljehöök och Gr.
Lagerbjelke, samt tror att Utsk. ej förtjenar någon förebråelse för otydlighet; detta arbete har nemi. redan länge varit allmänt kändt, och flera delar äro deraf utkomna.
Frågan är af stor vigt, ty detta arbete innehåller grunden och materialierna för en mera kritisk behandling af den äldre Svenska Historien.
Man måste vid jemförelse med andra länder medgifva, att Sverige gjort alltför litet, för att bevara sina minnen från fordna tider, och må vi ej lemna detta tillfälle dertill obegagnadt.
I afs:de å redaktionen instämmer jag med Gr Lagerbjelke.
Jag ber om ursäkt, att jag måste bibehålla den åsigten att, då fråga är om utgifvande af ett historiskt arbete, man äfven bör få veta utgifvarens namn.
Det är nemi. ingalunda likgiltigt, åt hvem ett sådant updrag lemnäs, som att ordna historiska urkunder.
Då en sådan person är funnen i Hr Hildebrand, hvars skicklighet är käud och erkänd, vill jag ingalunda motsätta mig anslaget, men dock anmärka, att 2,000
Rdr årligen just ieke är någon äå alldeles obetydlig summa; och jag hoppas, att vid nästa Riksdag, om fortsatt understöd då kommer i fråga, det må visa sig, att man fått någon valuta för dessa utgifna medel.
Ordfulen framställt att i afs:de på förev:de punkt blifvit yrkadt, af Hr Lilljehöök och Frih. Klinkowström, att den deri förekommande slutmening »motsvarande det antal hvilket PresteSt. hittills inköpt, börande dessa sistnämnde exemplar till de särskilda Kontraktsproste-archiven utdelas för att såsom en offentlig egendom, hållas allmänheten tillhanda» skulle utbytas l)eii 24 November e. m. 733 emot orden »för att utdelas på sätt K.
M. lämpligast finner», och af Gr.
Lagerbjelke att förenämnde slutmening skulle helt och hållet uteslutas, förklarade Hr Lilljehöök och Frih.
Klinkowström sig instämma i Gr.
Lagerbjelkes förslag hvarpå förevide punkt efter först till bifall derå framstäld propis., som besvarades med Nej, bifölls med den af Gr.
122:dra punkten, ang-.de anslag till understöd för utgifvande af den återstående 3:dje delen utaf verket »Scriplorcs resam Svecicarum mc dii cevin; och 12 3: dj e punkten, sökande och aflecknande af i landel befintliga runstenar samt för ritningarnes utgifvande.
Hessa punkter biföllos. 124:de punkten, ang:de anslag lill inköp af exemplar utaf en af Gescliwornern A. Busch utarbetad handbok lill underlättande af jemförelsen emellan de gamla och nya måll-, mål- och vigtsystemen.
Utsk. har vid denna punkt insvept sig i hemlighetens slöja.
Jag har händelsevis något sysselsatt mig med mnemoniken, som här är i fråga, och vet således ungefär hvad dermed menas; men jag hemställer, om det kan vara rätt att gifva dessa 4,000 3?dr åt Hr Busch, innan hans arbete blifvit af vederbörande granskadt och befunnet fullt tjenligt för sitt ändamål.
Om det blir kändt, att B.
St:r vilja för ett dylikt arbete lemna en så betydlig vedergällning, föreställer jag mig att många vetenskapsmän skulle vilja derom ingå i täflan, som aldrig kunde blifva annat än helsosam.
Jag tycker frågan är för lätt behandlad, och yrkar afslag.
Jag vill visserligen icke mycket hålla på detta anslag, men vill dock nämna, att det ingalunda skulle gifvas åt
Hr Busch, utan till inköp af en af honom författad bok, att utdelas i Rikets folkskolor.
Alldeles utan granskning af arbetet är summan ej heller tillstyrkt, ty en af Utsk:s ledamöter, som af ämnet och boken hade närmare kännedom, afgaf derom ett högst fördelaktigt omdöme. * Hr Carlheim Gyllenskjöld, Henr.
Jag instämmer med Hr Lilljehöök, men går ändå något längre än han, ty jag fäster någon vigt vid att detta anslag bifalles.
Utgifvaren af ifrågav:de arbete har nemi. vid ett tillfälle visat, huru med minneskonstens tillhjelp förvandlingen från de gamla till de nya systemerna i mått, mål och vigt, med lätthet låter sig göra.
BondeSt:s ledamöter, som dervid voro närv:de, yttrade öfver detta mycken belåtenhet, och upmanade honom att sammanfatta Grundlagen af denna konst.
En motion afgafs om inköpande af arbetet, som 734 Den 24 November e. m. lemnades till granskning af åtskilliga StatsUtskis ledamöter, hvilka, efter derom inhämtad närmare kännedom, förklarade, att det till alla delar upfylde det dermed afsedda ändamål.
På detta sätt har frågan upkommit och blifvit behandlad.
Jag tror, att arbetet skulle medföra mycken lättnad för allmogen, och skulle så mycket mera beklaga om R. o. Ad. afsloge den begärda summan, som BondeSt. troligen skulle betrakta ett sådant anslag med mindre blida ögon.
Jag tror, att detta anslag icke bör af R. o. Ad. bifallas.
Hr Lilljehöök har anmärkt, att det icke skulle gifvas till Hr Busch; niea då Utsk. föreslår, att det skulle användas till inköp af ett af honom förfättadt arbete, sfi är klart, att det är honom detsamma skulle komma till godo, och att något annat arbete af annan författare, hvilket möjligen kunde befinnas mera tjenligt, ej kunde få af K.
M. för dessa medel anskaffas.
Man har förut talat om vådan af att »köpa grisen i säcken»; och detta uttryck kan så mycket mera tillämpas i detta fall, som arbetet ännu icke är utgifvet.
Dessutom finnes i alla boklådor tillgängligt ett annat arbete af Hr Ingeniören Helander, hvilket befunnits högst lämpligt för det ändamål, som med Hr Buschs bok afses.
Då tiden för det nya decimal-systemets tillämpning inträffar, lärer nog beliofvet af vägledning deri blifva tillräckligt stort, för att tillförsäkra afnämare åt det arbete, som finnes mest tjenligt, utan att Staten behöfver befatta sig dermed.
Jag unnar den af mig sedan flera år kända och aktade Hr Busch allt godt; men i detta fallet gäller endast princip, ej person, jag anser mig alltså här böra yrka afslag.
Ehuru ledamot af StatsUtsk., kan jag tyvärr icke af denna fråga lemna någon närmare utredning, emedan någon sådan ej inom Utsk. törekommit.
Här har blifvit yttradt, att det vore R. o. Ad. värdigt att bevilja summan, emedan den förut blifvit af BondeSt. enhälligt bifallen; och på samma gång yttrades äfven, att arbetet blifvit af fullt kompetenta personer granskadt och godkändt.
Om den värde talaren dermed menade BondeSt., så vågar jag, med all aktning lör dess ljusa och klara omdöme, dock tro, att ett mathematiskt arbete bör granskas af mathematiskt bildade personer.
Om det för öfrigt är så förträffligt, så måste det ju äfven utan R.
St:rs medverkan få en strykande afsättning.
Jag för min del tviflar på, att dylika mathematiska konstgrepp, de må vara aldrig så riktiga, någonsin katina komma att allmänt användas, utan man lärer väl komma att följa den vanliga, om också mindre snabba, dock mera lättfattliga räkne methoden; hvarföre jag anser, att Utsk:s framställning i denna punkt ej bör bifallas.
Hr v Troil: Inom Utsk. tillhörde jag i denna fråga mino riteten.
Om boken verkligen är så förträfflig, som man låtit påskina, så blir det ju en lyckad bokhandels-spekulation, utan att R.
St:r behöfva blanda sig deri.
Då StatsUtsk-.s egna leda - Den 24 November e. m. 735 möter tagit så föga kännedom af detta arbete, som jag dock bestämdt vet bar legat på Utsk:s arbetsbord, då frågan der förevar, ber jag att få nämna, att den granskning i afsule å den mathematiska noggrannheten, som man här talat, otn, verkligen blifvit af mathematiskt bildade personer verkställd.
De tabeller, efter hvilka evalvationerna verkställas, äro, långt ifrån att medföra ringaste svårighet, så enkla och lättfattliga, att de svårligen kunna af någon, som en gång fattat dem, förgätas.
Förev:de punkt blef, efter först till bifall derå framställd propos.
, som besvarades med starka Nej, jemte några Ja, af K. o. Ad. afslagen.
I25:te punkten, af en lagkal ekes; |26:te punkten, ang;de anslag lill inköp utaf Pehr Thnmassons arbete; »Lefnadslcckningar öfver våra ulniärkta bönder»; och 127;de punkten, ang;de anslag lill inrättande af s. k. sockenbibliolhek.
Dessa punkter biföllos. 128:de punkten, ang:de anslag lill inköp af en utaf Kyrkoherden U. Janzon förfärdigad astronomisk glob.
Oaktadt jag ingalunda vill förhindra spridandet af det astronomiska studiet, tror jag dock man kan tryggt påstå, att denna punkt, likasom en löreg:de, som nyss blifvit af lt. o. Ad. afslagen, är temligen outredd.
Ingenting i StatsUtskrs Utlåt. antyder, att den ifrågavule globen blifvit upvisad för VetenskapsAkadm, som är den enda kompetenta domaren deröfver, och jag anser det ej vara skäl för It.
St:r. att, utan ali ledning för sitt omdöme i denna fråga, anslå en så betydlig summa.
Jag vill i minnet återkalla, med hvilken varsamhet R.
St:r vid 1850—51 årens Riksdag meddelade ett anslag, sora af K. M. blifvit i Nåd.Propos. hegardt till inköp af Hr Scheutsds räknemachiu, som dock förut varit för VetenskapsAkadm upvisad och erhållit de mest ampla loford.
Det är denna machin, som sedan blifvit förevisad vid Pariser-expositionen och väckt den vetenskapliga verldens beundran; och i den nyss hitkpmna Annuaire des deux Mondes står, att Sverige genom denna räknemachin, hvars iipfinnare får de största loford, gjort sitt namn kändt och ryktbart i andra länder.
Då en så utmärkt man, först efter sådana intyg om beskaffenheten af sin machin, fått ett anslag af 5,000 Rdr, och detta äfven vilkorligt, synes det mig nog lättsinnigt, att för en så betydlig summa som 2,250 Rdr inköpa en enda himmelsglob, på hvars gagnelighet man icke eger något bevis.
Då den föreg-.de talaren ansett frågan om denna himmelsglobs värde vara outredd, får jag nämna, att mo - 736 Den 24 November e. m. tionen är väckt af Professor Agardh, samt blef inom Utsk. förordad af Professor Selander, och jag vet sannerligen icke hvar man inom Sverige skulle kunna finna någon mera kompetent auktoritet för dess bedömande.
Denna glob var dessutom inlemuad till expositionen af skolmaterialier för några år sedan, samt erhöll då mycket loford och jag tror t. o. m. någon belöning. — Jag raedgifver, att, som Prih.
Klinkowström anmärkt, lt.
St:r förforo med kanske allt för stor stränghet vid beviljandet af understöd åt Hr Scheutz; men hans räknemachin var då ännu icke fullt färdig, så att det var ej lätt att då bedöma densamma, och jag tror äfven, att det var först på Engelska vetenskapsmäns intyg, som den vann sitt stora rykte.
Vid förra Riksdagen beviljades åt Professor Nykander ersättning fölen voteringsmachin, som dock icke blef antagen, ty R.
St:r ansågo lämpligt att ersätta den kostnad upfinnaren derpå nedlagt, oaktadt den ej kom att medföra någon nytta.
Hr Janzon uplyste, då han i StatsUtsk. förevisade sin glob, att sådana kunde göras af mindre storlek och till lägre pris, hvadan de kunde allmännare upställas i skolorna; och att man derigenom får en åskådlig upfattning af en mängd fenomener, tror jag ingen, som sett globen, kan förneka.
Jag tror således, att dessa 2,250 Rdr skola vara rätt väl använda, och anhåller om bifall.
Det måste erkännas, att den förste talaren har rätt deri, att
VetenskapsAkadm bordt fä utlåta sig öfver värdet af den till inköp föreslagna globen; men den särskilda omständighet inträffar härvid, att motionen är väckt af en Astronomie Professor, och att ännu en annan sådan varit medlem af Utsk. vid denna motions behandling.
Men för att ej handla mot den princip, som Frih. Klinkowström framställt, och som jag anser vara fullt riktig, tror jag bäst vöre, att R.
St:r ställde den begärda summan till K.
M:s disposition, att efter VetenskapsAkad:ns hörande användas för berörde ändamål.
Om icke detta mitt förmedlings-förslag skulle vinna understöd af andra ledamöter, anser jag mig böra, för principens skull, rösta för afslag å punkten.
Jag hade just ämnat framkom ma med en sådan hemställan, som den Hr Bildt nu afgifvit, och understödjer hans åsigt med nöje.
Att StatsUtsk. framkommit med sitt förslag i denna form, kan dock fullkomligt förklaras på det sätt Hr Montgommerie redan gjort det.
Men här är fråga om en princip, som är af stor vigt; och det förundrar mig blott, att tlr Bildt cj ansåg denna princip lika vigtig, då det. var fråga om Hr Larssons tafla; ty det borde väl vara svårare för StatsUtsk:s ledamöter, att bedöma det estetiska värdet af en tafla, som de aldrig sett, än det praktiska gagnet af en glob, som till åskådning och kännedom blifvit dem särskildt förevisad.
Jag förenar mig emellertid med Hr Bildt, i det af honom framställda förmedlings-förslag.
Långt ifrån att motsätta mig sjelfva saken, Den 24 November e. m. ^aken, då den kan verkställas på ett mera förmånligt siitt, förenar jag mig gerna med Hr Bildt.
Om man ändtligen skall, på intyg af ett pär Sta(sUtsk:s ledamöter samt ett par vetenskapsmän, bifalla denna summa, vill jag åtminstone icke göra det på sätt som här blifvit föreslaget.
Det synes mig nemi., som vore summan tagen något hvad man kallar »på höft»; och att betala ett arbete, vare sig vetenskapligt eller tekniskt, utan att känna dess verkliga värde, anser jag ingalunda lämpligt.
Jag tror derföre, att summan bör beviljas i sådana ordalag, att det mä bero på K.
M. att, efter Ve tenskflpsAkndms hörande, af det gifna anslaget utbetala så stor del, som globen kan anses vara värd, samt anhåller om propos. å detta snitt förslag.
Ehuru jag icke deröfver kan lemna något officielt intyg, har jag anleda, antaga, att den begärda summan är ungefär hvad denna glob kostat sin upfinnare.
Om flera göras, så blir naturligtvis priset lägre, emedan det varit först efter mångfaldiga försök, som Hr Janzon lyckats få denna fulländad.
Jag instämmer gerna i Hr Bildts förslag.
För att i min mån bidraga till sammanjemkning af de olika meningarna, anhåller jag att få upläsa mitt förslag, med den modifikation, som kan föranledas af Ilr Printzensköldsyttrande.
Förslaget lyder sålunda: »att B, o. Ad. måtte besluta, att ställa en »summa af 2,250 Edr ltmt till K. M:s Nåd. disposition, för att. »efter VelenskapsAkadms hörande, använda det belopp af denna »summa, som K.
M. kan i Nåder finna lämpligt, till inköp af ifrå»gav:de glob.» Hr Carlheim Gyllenskjöld:
I afs:de å denna globs värde ber jag att få uplysa, det densamma i sjelfva verket kostat sin upfipnare mycket mera jin hvad han för densamma begärt; men denna summa är hvad han anser att han kunnat göra dea för, om han ej behöft anställa en mängd undersökningar oell experimenter, utan på förhand känt dessas resultater.
Jag hoppas, att K. M. ej må anse
Sig förhindrad, att för ändamålet använda hela summan, och tillstyrker bifall till Hr Bildfs förslag.
Hr Frih. o. Ordhden upläst Hr Bildts förslag, innehållande, att R. o. Ad. måtte besluta att ställa en summa af 2,250 Edr Ernt till K. M:s Nåd. disposition, för att, efter VetenskapsAkad:s hörande, använda det belopp af denna summa, som K.
M. kan i Nåder finna lämplig, till inköp af ifrågav:de glob, blef detta förslag, efter först till bifall å Utsk:s i förevnle punkt gjorda tillstyrkande framställd propos., som besvarades med Nej, af E. e. Ad. bifallet.
IX H. 4.7 73#
Den 24 November «. m. 129:de punkten, ang:de öfriga af Utsk., i sammanhang med den ordinarie statsregleringen, tillstyrkta extra anslagssummor.
Ad. sålunda genomgått StatsUtsk:s Utlåt.
N:o 148, beslöt R. o. Ad., uppå derom af Hr Frih. o.
Ordfiden gjord hemställan, att bifalla de detta Utlåt, bifogade tabeller, med förbehåll om iakttagande af de rättelser, som af li. o. Ad:s redan lättade beslut föranleddes.
Jag anhåller vördsamt, det R. o. Ad. måtte besluta, att inbjuda de öfriga EiksStrn att förena sig i det beslut, som R. o. Ad. i dag på f. m. fattat ang:de lönerna för Adjunkterna vid Carolinska Institutet, hvarom handlas i 46:te punkten af Utsk:s nu afgjorda Betänk.
Uppå i anledn. häraf framställd propos. biföll E. o. Ad., att de öfriga RiksStm skulle genom utdrag af prot. vänligen inbjudas att förena sig i det af R. o. Ad. fattade beslut, i fråga om mom. c af 4G:te punkten i StatsUtskrs Utlåt.
Då det i och för votering i För stärkt StatsUtsk. är af vigt, att E. o. Ad. så snart som möjligt fattar sitt beslut öfver BondeSt:s inbjudning angule åtskilliga voter:s-propos:r, får jag föreslå, att E. o.
Ad behagade besluta, att främst på föredragningslistan till nästa plenum uplöra detta BondeSt:s Prot.-utdrag.
I anledn. häraf hemställde Hr Frih. o.