Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Denna tolag har nemi. blifvit vissa städer förunnad för underhållande af deras hamnar och broar m. m., men erfarenheten har visat, att tolagen i stället blifvit använd till underhåll af dessa städers fattige, och då hamnarne och broarne förfalla, begäres hos K.
St:r anslag till återupbyggande af dessa hamnar och broar.
Då Komitén för utredande af städernes beskattning nedsättes, befarades således, icke utan skäl, att dessa allt mer växande oordningar slutligen skulle föranleda en räfst och derefter möjligen en reduction af förmåner, hvilka så oblygt missbrukats.
Då nu emellertid det ifrågav:de förslaget skulle, efter min öfvertygelse, omintetgöra fortsättningen af den behöfliga undersök ningen i ofvannämnda hänseende och dermed undanrödjandet af de öfverklagade missbruken, måste jag fortfarande påyrka afslag å denna del af Betänk.
Sedan öfverläggningen härmed ansetts fulländad framställde Hr Gr. o.
Landtm., hurusom i afs. på förev:de punkt blifvit yrkadt, dels af Hr Printzensköld och Hr Flach afslag, och dels af Frih. af Ugglas och Gr.
Lagerbjelke m. fl. ledamöter bifall med den förändring i afs. på vissa städers godtgörelse för förlorade tolagsumgälder att tillökning eller minskning i den af Utsk. föreslagna ersättning skall beräknas endast för jemna 500 Rdr, hvarmed tullupbörden i hvarje stad öfver- eller understiger det af Utsk. an tagna belopp.
De härefter först till bifall och sedan till afslag å förevide punkt framställde proposme besvarades med starka
Nej, blandade med Ja; hvarefter Hr Gr. o.
Landtm, hemställde om R. o. Ad. behagade bifalla denna punkt med den af Frih. af Ugglas och Gr.
Lagerbjelke föreslagna förändring, samt sedan svaren härvid utfallit med starka
Ja jemte åtskilliga Nej, förklarade det han ansåg
Hr Printzensköld och Hr Flach begärde votering. m Den 29 Juli e. m.
Uplästes till justering oell godkändes en så lydanda voter.- propos.:
Den som bifaller Bevilln:sUtsk:s uti Betänk.
N:o 10 framställda förslag i afs. på afgiften till Handels- och Sjöfartsfonden samt tolagen, med den förändring i afs. på vissa städers godtgörelse för förlorade tolagsumgälder, att tillökning eller minskning i den af Utsk. föreslagna ersättning skall beräknas endast för jemna 500 Rdr, hvarmed tullupbörden i hvarje stad öfver- eller understiger det af Utsk. antagna belopp, röstar Ja; den det ej vill röstar Nej; vinner Nej, afslår R. o. Ad.
Bevilln.Utskrs ofvanberörde förslag.
Ja — 39.
Hr flach:
Jag reserverar mig emot det fattade beslutet, derföre att jag finner detsamma vara början till den väg, hvarpå man kommer derhän, att hela Rikets tullinkomst slutligen kan dragas från K. M. till städerne.
Afven jag reserverar mig emot R. o. Ad:s beslut hufvudsakligen på den grund, att R. o. Ad., tvertemot den åsigt jag hyllar, minskat en tillgång för K.
M. som kunnat användas oberoende af hvad R.
St:r i bevillningsväg anslå till K.
M:s disposition, äfvensom att genom detta beslut en afgift indrages till Staten som icke tillhör den. fortsättningen af förev:de Betänk:s pröfning upskjöts till eftermidd:s plenum och det Högloft.
Ståndet åtskiljdes kl. | på 3 e. m.
Plenum kl. 6 e. m. fortsattes pröfningen af Bevilln:sUtsk:s Betänk.
N:o 10, ang:de Tull-bevillningen och dermed sammanhang egande ämnen; och förekom nu 3:dje punkten, ang:de förändringar i tulltaxans upställning, medelst de vid införsel tullfria varornas uptaqande i sjelfva taxan Den 22 J n 11 e. m. *75 samt tullvärdcs-holumncns uteslutande ur taxan jemte förändrad grund för beräkningen af böter i konfiskalionsmål.
Det kan vara ganska ovisst, huruvida R. o. Ad:s på f. m. fattade beslut, att tolagen skall inbegripas i tullen, kommer att blifva It.
St:rs. Blifver detta icke fallet, så följer deraf, att tullvärdes-koluranen måste i tulltaxan bibehållas.
Jag anhåller således, att denna punkt, för så vidt den rörer tullvärdet, måtte till BevillmsUtsk. återremitteras, på det att Utsk., sedan sig visat huruvida tolagen kommer att försvinna eller fortfara, måtte tillse, huruvida tullvärdes-kolumnen bör bibehållas i eller borttagas ur tulltaxan.
Saken är öfver hufvud likgiltig, ty om R. o. Ad. eller R.
St:r skulle utesluta tullvärdes-kolumnen ur tulltaxan, men tolagen blefve bibehållen, finnes ändock tullvärdet utsatt i 1854 års taxa och detta tullvärde kail framdeles tjena till grund för tolagens beräknande.
Jag anser emellertid, att denna fråga bör hvila, intilldess frågan om tolagen, af hvars utgång den nu förev:de saken beror, blifver slutligen afgjord.
Gr. af Ugglas, Carl Fredr.
Af den utgång som frågan om tolagen hos tvänne andra Stånd fått, har Hr Printzensköld tagit sig anledn. att föreslå 11. o. Ad. att återremittera denna punkt.
Jag deremot tror, att det är lämpligt att R. o. Ad. fattar sitt beslut i denna fråga uti öfverensstämmelse med R. o. Ad:s beslut ang:de tolagen.
Det kan visserligen vara möjligt, att R. o. Ad. kommer att finna skäligt att återremittera en annan del af detta Betänk., i anseende dertill, att man är i ovisshet ang:de tolagsfrågans slutliga utgång, men att icke afgöra utan frånskilja den nu förev:de punkten, sorn står i ett så nära sammanhang med den af R o. Ad. på f. m. bifallna, det torde icke vara konseqvent eller lämpligt.
Jag anhåller således om bifall till punkten.
Hr Gr:s och Landtm-.s härefter till bifall å förev:de punkt framställda propos. besvarades med starka Ja, jemte några Nej, hvarpå Hr Gr. o.
Landtm, förklarade det han funnit
Jag nämnde nyss, att det möjligen skulle blifva lämpligt att upskjuta pröfningen af de uti införsels- och utförsels-tarifferna uptagna särskildta tullsatserna, hvarom R. o. Ad. nu skulle gå att besluta, emedan, för den händelse att R.
St:rs beslut i afs. å konvoj- och tolags-afgifternas innefattande i tullsatserna icke skulle blifva öfverensstämmande med Bevilln:sUtsk:s derom gjorda samt af R, o. Ad. godkända hemställan, hela den i detta Betänk, föreslagna tull-tariff måste omarbetas.
Blefve R.
St:rs beslut af nyssnämnda beskaffenhet och hade R. o. Ad. dessförinnan pröfvat och fastställt särskildta tullsatser, så blefve följden deraf, att R. o. Ad. måste frångå sitt derom fattade beslut och företaga hela tulltaxan till ny pröfning, så att R. o.
Ad. finge en dubbel öfverläggning om tullbestämmelserna.
För att söka förekomma 476
Den 22 Juli e. m. detta, får jag nu vördsamt föreslå, att R. o. Ad. måtte återremittera den nästföljande delen af Betänk, oell öfvergå till behandling af dess sista del, eller tull-taxe-underrältelserna, hvilken icke står i något omedelbart sammanhang med den föregide.
Då jag nyss anhöll om återremiss af den sist föredragna punkten, förklarade Gr. af Ugglas, att den stod i ett så nära sammanhang med It. o.
Adis i fråga om tolagens ingående i tullupbörden fattade beslut, att den måste definitift afgöras, och den ädle Grin afstyrkte derföre den af mig begärda återremissen.
Nu är det min ordning att protestera emot den af Gr. af Ugglas sjelf begärda återremissen utaf tulltaxan.
För min del skulle jag tro, att om frågan ang:de tullvärdes kolumnens bibehållande i tulltaxan står i ett nära sammanhang med frågan om tolagens ingående i tullupbörden, så stå likväl sjelfva tullsatserna i ännu närmare sammanhang med sistnämnde fråga.
För den af Hr Grin så ifrigt förordade konseqvensens skull är det derföre alldeles nödvändigt att R. o. Ad. jemväl ingår i pröfning af tulltariffen och deröfver fattar sitt beslut.
Det är visserligen möjligt, att om R. 8t:rs beslut ang:de tolagen blifver stridande emot det som R. o. Ad. på f. m. fattat, så kommer R. o.
Ad:s beslut ang:de såväl tullvärdes-kolumnens borttagande som ock sjelfva tullsatserna att få vidkännas åtskilliga förändringar, men lika litet som det för en stund sedan var följdriktigt att upskjuta pröfningen af frågan om tullvärdes-kolumnens uteslutande ur tulltaxan i afvaktan på R.
Stms beslut ang:de tolagen, lika litet är det nu följdriktigt att för sådan orsaks skull upskjuta pröfningen af tulltarifferna.
Jag vill gerna, så vidt jag förmår, handla konseqvent.
Nu har jag lärt mig detta utaf Gr. af Ugglas och jag hoppas, att R. o. Ad. fått samma lärdom samt derföre företager tulltariffen till pröfning.
Hr F1 a c h, J o h.
Jag kan icke föreställa mig, att R. o. Ad. fattat sitt beslut ang:de tolagen under annan förutsättning än att detta beslut äfven skulle blifva R.
Stms.
I annat fall inser jag icke, huru det nyss fattade beslutet kunde vara riktigt konseqvent, och när dertill kommer, att R. o. Ad. före behandlingen af tolagsfrågan beslöt, att Betänk, skulle punktvis föredragas, så kan jag för min del ej finna annat än att detta beslut måste lända till efterrättelse och att vi således måste öfvergå till och besluta om tulltariffen, allt under samma förutsättning, eller att R. o. Ad:s beslut blifver R.
St:rs. Blifver förhållandet icke sådant, hvilket ganska lätt kan inträffa, helst jag har hört berättas, att BondeSt. afslagit Ut.sk:s hemställan ang:de tolagen och med några få undantag bibehållit den nu gällande tulltaxan, så blifver åter följden deraf den, att man måste i förstärkt Bevilln.Utsk. votera om nästan hvarje tullsats i tariffen.
Detta blifver naturligtvis besvärligt och tidsödande, men att R. o. Ad., under förutsättning af en sådan utgång, nu icke skulle genomgå tulltariffen utan återremittera densamma utan att hafva pröfvat en enda punkt deri, det kan jag för min del icke finna vara formenligt och jag an - Den 22 J u li e. m. 477 håller derföre, att R. o Ad. måtte företaga Betänk, till fortsatt behandling.
Jag kan icke rätt fatla meningen med Gr. af Ugglas’ förslag, att R. o. Ad. skulle återremittera hela tulltariffen utan att ingå i någon pröfning deraf, och genast öfvergå till tulltaxe-underrättelserna, eller förslaget oin hvad vid tulltaxans verkställighet iakttagas bör.
Man kan väl icke besluta om hvad som bör iakttagas vid tulltaxans verkställighet, innan man beslutat om sjelfva denna tulltaxa.
Det är visserligen möjligt att det skulle vara lämpligare att upskjuta pröfning af tulltaxan än att nu derom besluta, men då ett sådant förfarande står i uppenbar strid med R. o. Adis förut fattade beslut om Betänk:s företagande punktvis, måste jag för min del förena mig i de föreg:de talarnes anhållan, att föredragningen måtte fortsättas.
Vid upställningen af detta Betänk, har BevillmsUtsk. onekligen begått ett misstag, då underlåtit att uti ett särskildt Betänk, på förhand till R.
St:rs pröfning hänskjuta frågan om Handels- och SjöfartsFonds-afgiftens och tolagens intagande i de allmänna tullsatserna.
Hade Utsk. sålunda förfarit, Så hade denna fråga redan varit afgjord och då hade det icke mött något hinder för bestämmandet af de särskildta tullsatserna.
Men då så icke skett och man i denna stund icke vet, huruvida afgiften till Handels- och SjöfartsFonden samt tolagen komma att fortfara såsom särskildta afgifter eller upgå uti den allmänna tullupbörden, så vet man icke heller, huru man i afs. å de särskildta tullsatserna bör besluta, eller, rättare sagt, derest R. o. Ad. fattar sitt beslut ang:de tulltariffen tinder förutsättning, att Ståndets beslut ang:de de nyssnämnde afgifterne blifver R.
St:rs, men detta icke blifver fallet, så kunna svåra förvecklingar komma att upstfi.
Ty om R. o. Ad. t. ex. bestämmer en tullsats af 10 Öre å en viss artikel, under förutsättning att afgiften till Handelsoch SjöfartsFonden samt tolagen deri skola ingå, samt de öfriga Stånden bestämma samma tullsats men t. ex. tvänne af dem bibehålla nämnde afgifter såsom särskildt utgående, och det sedermera icke folie sig bättre, än att R.
St:rs beslut blefve att afgiften till Handels- och SjöfartsFonden samt tolagen skulle qvarstå såsom särskilda afgifter bredvid tullafgiften, så vore af alla 4 Stånden beslutad en tullsats af 10
Ore å ifrågav;de artikel, oaktadt de nyssnämnde tilläggsafgifterne icke komme att i denna tullsats ingå utan komme att derutöfver drabba nämnde artikel, hvilket alldeles stridde emot hvad R. o. Ad. afsett, enär om R. o. Ad. deremot bestämt tullen för samma artikel sedan R. o. Ad. egt kännedom derom, att de särskildta tilläggsafgifterne komme att qvarstå, så skulle R. o. Ad. naturligtvis, om Ståndet ansåge 10 Ore, med inberäkning af tilläggsafgifterne, vara en lämplig tullsats, bestämt sjelfva den egentliga tullsatsen till ett belopp, som understege 10
Ore med så mycket som tilläggsafgifterne utgjorde, så att alla tre afgifterne tillsammans upginge till 10 Öre.
Det är således af vigt att R. o. 478 Den 22 Juli e. m.
Ad. har fria händer i afs. å tulltariffen, för den händelse, att tilläggsafgifterne icke skulle komma att upgå i tullsatserna.
Det enda medel, som för sådant ändamål finnes att tillgå, .är att återremittera förslaget om tullbestämmelserna och sålunda försätta frågan i det skick, hvaruti den hade varit, om BevillmsUtsk. först inkommit med sitt förslag i afs. å tilläggsafgifterne och icke till It.
St:r öfverlemnat sjelfva tulltaxan, förr än den derpå i så väsendtlig mån inverkande förra frågan blifvit definitift afgjord.
Jag nödgas derföre instämma uti den utaf Gr. af Ugglas begärda återremissen af tulltaxan.
Om jag än antager, att de förhållanden, som den siste värde talaren omnämnt, skulle komma att ega rum, så kan jag dock ej finna något hinder derför, att allt detta hjelpes genom votering i förstärkt BevillmsUtsk.
När en värd ledamot, till hvilken It. o Ad. utan tvifvel hyser större förtroende än till mig, nyligen har förklarat, att konseqvensen fordrade, att man fattade beslut ang:de den sist afgjorda punkten, derföre att man beslutat ang:de den nästföreg:de, så inser jag ej, hvarföre icke samma konseqvens fordrar att vi besluta ang:de sjelfva tulltaxan.
Den omständighet, att R. o. Ad. möjligen får frångå sitt beslut, torde ieke vara af någon öfvervägande vigt.
Om t. ex. afgiften till Handels- och SjöfartsFonden samt tolagen komma att särskildt bibehållas, så behöfver man ju blott subtrahera dessa afgifters belopp från de af R. o. Ad. bestämda tullsatserna, så är hela saken afhulpen, ty jag förutsätter, att 11. o.
Ad:s samtlige ledamöter tagit så mycken kännedom af den föreslagna tull-taxan, att de veta, huruvida de besluta om en tullsats, deri konvoj- och tolagsafgifterne liro inbegripna eller om en tullsats, derifrån dessa afgifter äro uteslutna.
Och skulle förhållandet icke vara sådant, utan man ifrån tullsatser, deri dessa afgifter icke äro inbegripna, ändock afdraga desammas belopp, så finge man ju ännu lägre tullsatser och dermed hade väl frihandelsmännen allt skäl att vara nöjda.
Jag kan således icke finna annat, än att R. o. Ad. handlar riktigast, om Ståndet ingår i pröfning af tulltariffen.
Vid hvarje del deraf skall jag, så vidt i min förmåga står, söka att framhålla de tullsatser jag anser lämpliga. * Gr. af Ugglas:
Hr Printzensköld har högeligen förvånat sig deröfver, att jag, som bestfidt hans begäran om återremiss af förra punkten ang.-de tullvärdes-kolumnens borttagande m. m., nu kan förorda återremiss af punkten om tulltariffen.
Mitt förfarande torde dock kunna ganska lätt både förklaras och försvaras, emedan ett bifall till förra punkten var ett korollarium, en gifven följd af det föregående beslutet om tolagens uphörande, ty icke kunde man bibehålla kolumnen för tullvärdet, hvarefter tolagen nu beräknas, sedan man uphäft sjelfva tolagen.
Hvad åter de särskildta tullsatsernas bestämmande angår, så är detta bestämmande ovilkorligen beroende af tolagsfrågans utgång hos de öfriga Stånden; ty man måste väl först veta ifrån hvilken premiss man utgår, innan man an - Den 22 Julie. m. 479 tager slutsatsen.
Lagerbjelke har redan anfört ett exempel, hvarthän ett annat förfaringssätt kunde leda; jag tillåter mig att anföra ett annat.
Vi veta, att BondeSt. afslagit förslagit om tolagens ingående i sjelfva tullsatserna, och med några få undantag bibehållit den nu gällande tulltaxan.
Om vi nu taga en artikel i den af Utsk. föreslagna tulltaxan, t. ex. salt, så finna vi att tullen, enl.
Utsk:s förslag derå, skulle blifva 10 öre per kubikfot.
Man kan nu tänka sig, att BondeSt. godkänner denna tullsats, ehuru Ståndet förkastat frågan om tolagens ingående deri, samt att alla de öfriga St:n äfvenledes godkänna samma tullsats, ehuru möjligen under olika förutsättningar i afs:de å tolagens ingående eller uteslutande, och om detta förhållande skulle inträffa, så hafva alla 4 Stånden förenat sig om en och samma siffra, hvarom således ingen votering i Förstärkt BevillmsUtsk. kunde ega riimi Om således frågan om tolagens ingående i tullsatserne förfaller, så har B. o. Ad., samt måhända något annat
Stånd bestämdt en tullsats å salt, som man endast antagit, under förutsättning att tolagen skulle deruti ingå, och måhända finner högst olämplig vid ett annat förhållande. utan att någon rättelse i beslutet sedermera genom votering i Förstärkt Utsk. kan ske.
Om åter It. o. Ad., samt måhända något annat Stånd antagit en tullsats, under förutsättning att tolagen skulle deri inbegripas, samt ett eller tvenne af de andra Stin antagit en annan tullsats utan en slik förutsättning, så komme visserligen dessa båda olika tullsatser under votering i Förstärkt Utsk., men om frågan, angide tolagens ingående uti tullsatsen kom att förfalla, så måste R. o. Ad. och det uti R. o. Adis beslut instämmande Ståndet välja emellan tvenne tullsatser, ehuru de ansågo båda två vara oriktiga, och den tullsats, som dessa Stånd skulle hafva bestämt, om de vetat att tolagen ej komme att deruti ingå, denna tullsats kommer aldrig under pröfning.
Ett sådant undertryckande af ett Stånds egentliga mening strider emot Grundlagens anda, ehuru måhända icke emot dess bokstaf, ty enligt Grundlagen skall i alla bevillningsfrågor hvarje Stånds särskildta mening ega rätt att uti Förstärkt BevillmsUtsk. göra sig gällande.
Det är på grund häraf som jag fortfarande anhåller om återremiss af Betänk, i allt som rörer tullsatserna.
Om BevillnisUtskis ordförande hade haft den godheten alt förutsätta alla de af honom nu omtalade händelser, då tulltaxan af Utskis behandlades, och då deraf dragit sina korollnrier, så hade vi troligtvis undvikit de af honom nu antydda ledsamma följderne deraf, att B. o. Ad. företager tullfrågan i den ordning, Utskis ordförande och pluralitet sjelfva föreslagit.
Men att nu, sedan R. o. Ad. afgjort tolagsfrågan just på det sätt, som Utsk. önskat, komma och säga: håll!
Det går icke an att fortsätta på det af oss föreslagna sättet, utan vi måste vänta med tulltaxans pröfning, till dess vi fått se, huru tolagsfrågans slutliga öde blifver; det är i sanning ett lika ovanligt, som emot Utskis eget förslag stridande sätt att tillvägagå.
Det är onekligen ganska beklagligt, att Utskis ledamöter hafva så litet förutseende, att de, när deras 4S0 Dell 22 Juli e. m.
Betänk, förekommer till pröfning, sjelfva nödgas motsätta sig den behandling deraf, som de sjelfva föreslagit.
Jag för min del har nvss af Utsk:s ordförande lärt mig, att konseqvensen fordrar, att Betänk, skall genomgås.
Denna lärdom vill jag tillgodogöra mig, helst R. o. Ad. äfven hyllat Hr Ordfms mening, oell derföre må det icke förundra någon, om jag nu fordrar detsamma, som jag förut yrkade, men Hr Ordfm bestridde, samt R. o. Ad. ogillade.
För öfrigt kan jag ieke finna, att om än R. o. Ad. nu fattar sina beslut angule tullsatserna, dessa beslut skulle förhindra R. o. Ad. att ingå i ny pröfning deraf, såvida den förutsättning, hvarunder de första besluten fattades, icke kommer att i verkligheten existera.
Ty det är ju alldeles tydligt och klart, att om 2 Stånd stanna emot 2 i tolagsfrågan, så förfaller densamma, samt i och med detsamma äfven de beslut, som ang:de tullsatserna blifvit fattade endast under förutsättning att förslaget om tolagens ingående i tullupbörden skulle vinna R.
Man måste då visserligen ånyo genomgå tulltaxan, men man hade åtminstone undangjort en betydlig sak; ty man hade hunnit att höja åtskilliga tullsatser, sorn äro af den beskaffenhet, att både tolagen samt konvoj-afgiften blifvit af Utsk. derifrån uteslutna, så att dessa tullsatser t. o, m. stå lägre än den nu gällande.
Jag förblifver vid min anhållan, att pröfningen af tulltaxan må försiggå.
Ehuru jag ogerna vill gifva nuledn. till någon tidsutdrägt under denna ändock nog långvariga Riksdag, så kan jag icke annat än förena mig med de talare, sorn föreslagit tulltariffens återremitterande
Man har sagt, att ett hinder emot en sådan åtgärd skulle ligga deruti, att sjelfva tariffen ej blifvit företagen till pröfning, och följaktligen några anmärkn. r ej blifvit gjorda emot innehållet deraf; men jag frågar om det icke är anmärkn. nog, som den siste värde talaren vidlyftigt omordat, att BevillmsUtsk. bordt hafva preliminärt inkommit med ett särskilt förslag ang:de konvoj- och tolags-afgifternes uptagande i tullsatserna innan förslag till taxan utarbetades.
Denna anmärkn. måste naturligtvis hafvaett högst väsendtligt inflytande på behandlingen af sjelfva tulltaxan.
Det är visserligen icke osannolikt, att nyssmde förslag kommer att vinna framgång, men det låter äfven tänka sig, att förslaget faller, och om så inträffar, är det klart, att BevillmsUtsk. måste omarbeta hela sitt förslag till tulltaxa.
Den siste värde talaren har anspelat derpå, att det Förstärkta BevillningsUtsk. icke skulle komma att med frågan taga befattning, emedan, derest 2 Stånd stannade emot 2, frågan komme att anses såsom förfallen.
Jag vill icke inlåta mig i något bedömande af denna åsigts riktighet eller oriktighet, men hvad jag anser vara klart, det är, att innan frågan om tullsatsernas bestämmande kan af R. o.
Ad. till pröfning företagas, måste det vara afgjordt, huruvida R. o. Ad:ns beslut ang:de tolagen m. m. eger bestånd eller icke.
Hvad Den 22 Jall e. m. 4SI Hvad angår den af den siste värde talaren så ifrigt åberopade konseqvensen, såsom stöd för sitt yrkande att föredragningen skulle fortgå, så får jag häremot erinra, att då man är öfverens derom, att frågan om Handels- och Sjöfartsfonden och tolagen bordt afskiljas från frågan om tulltariffens fastställande, så måtte väl konseqvensen äfven fordra, att man förfar på det nu föreslagna sättet.
Jag får således instämma uti Grefvarne af Ugglas’ och Lagerbjelkes förslag om tulltariffens återremitterande.
På Bevilln:sUtsk:s tull-afdelning väcktes verkligen fråga derom, att man först skulle afgöra tolagsfrågan, innan man behandlade tulltaxan, men detta förslag förföll, och den som yrkade frågornas behandling i ett sammanhang, var'just en ledamot i TullKomitén, nemi.
Hr Schwan.
Af hvad jag nu under öfverläggningen inhemtat, finner jag att ganska mycket talar för antagandet af Gr. af Ugglas’ förslag; ty att sitta här och besluta om en mängd tullsatser, som äro alldeles oriktiga, om tolagsfrågan faller, och hvilka beslut dessutom skulle kunna föranleda till många och svåra förvecklingar; det kan icke vara rätt eller ändamålsenligt.
Men detta oaktadt måste jag fortfåraude anse det vara något besynnerligt att återremittera en fråga, som aldrig varit företagen till pröfning, så att jag snarare skulle vilja att åtgärden finge ett annat namn, såsom att man upskjöt tulltariffens behandling intill dess tolagsfrågan blifvit afgjord.
Hvad jag deremot på intet sätt kan finna lämpligt, det är att företaga tulltaxe-qnderrättelserna innan man företagit sjelfva tulltaxan.
Till svar på hvad Pir Fåhraeus anfört, får jag till honom hemställa, huruvida han ej erinrar sig, att R. o. Ad. vid föreg:de tillfällen fattat beslut under förutsättning, att beslutet. skulle blifva R.
St:rs, samt med bestämdt förbehåll att om ej så inträffade, skulle R. o. Ad:s beslut vara till all kraft och verkan förfallet.
Jag åtminstone minnes bestämdt; att ett sådant förbehåll gjordes, då R. o.
Ad. beslutade en förändring i sammansättningen af deputerade för markegångstaxans uprättande.
Jag inser icke. hvarföre ej en slik behandling af tullfrågan nu skulle kunna ega rum.
Emellertid, sedan jag hört sfi många talare yttra sig för frågans upskjutande, vill jag visst icke drifva saken till votering, men jag har trott mig böra förfäkta min mening just till följd af Bevilln:sUtsk:s Ordförandes välvilliga upmaning att handla konseqvent, hvarigenom jag således endast följt de fotspår han före mig uptrampat.