Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Det ej eller ma wara förbndit för en Medborgare, at lara nyttja sig til Tolk emellan Fienden och der inkräktade Landets Innebyggare, eller at uträtta andra wärf a Landet, sa wida han under sin befattning icke sä förbryrer sig, som uti ofwanberörde 7 §. omförmales. §. ic>.
Om den som stjäl eller röfwar, dä Fienden tränger eller äkommer, stiljs uti 42 Lsp. 2 tz. och 21 ; §.
Mitzgernings-Balken; begär man an» nät mindre brott emot allmänt lugn, ligqe i lweböte hwad Lagen för dylik förbrytelse eljest i allmänhet stadgar.
Beträffande fluteligen fednaste delen af öckemorislet; sa synes mig, at de Innebyggare, hwilka uran eget förwällande, antingen för Fosterlandets ^förswar förlorat deras egendom, eller ock genom Fiendens framträngande blifwit i nöd och armod bragte, böra af Fosterlandets mera lycklige Jnnewanare eller ock af Staten njuta någon ersättning, wara sa oemotsägeligt, at nägon bewisning härom icke behöfwes; dock finner jag derjemte, ar en sadan wedergällning icke kan tilkomma dem, hwilka genom oklok gensträfwighet eller oiillateliga och försateliga samt af Ofwerhecrn eller af Befalhafwaren pa ställer hwarken Den 8 Mars. 405 hwarken befalte eller gillade företag och stämplingar sjelfwe ädragir sig deras olycka; och dem, hwilka wäl förlorat något, men ändock hafwa tilrackelig förmögenhet för sig sjelfwe och dem, hwilka rarfwa veras omwardnad; äswensom de, hwilka warit rike och förlorat alt, likwal icke böra fä större ersättning, an som kan swara emor deras werkeliga behof, o-ch ve äter hwilka warit förut fattige icke kunna erhålla mera, an som de förlorat.
Och pä det en saker mättstock mä winnås ril bestämmande af ersättnings^ulnw.orne, synes mig det lämpeligast wara, at efter Fredens flur i sädane olyckelige Landsorter Konungens Befallningshafwande läker genom Krono^Fogden och omie Nämdemän ä Landet, samt genom wanlige Warderings- och Hxe>-inZ8-Män i Sräderne beflrifwa och wärdera den lidne stadan, och hwad förmögenhet hwar och en af de sökande kan hafwa i behåll, samt Synings- och Wärderings-lnstrumeutLt ingifwa ril Domaren ä Landet och Magistraten i Sräderne, som inkallar wederbörande ersättnings-chökander, ar deras upgifter beediga, och derefter bestämmer den ersättning hwar och en bör utkomma; hwarefter kiotoLoiler och Utslaget mäste til widare granstning och fastställelse eller rättelse insändas til Konungens Befallningshaswande, säsom förur om ersättning för Brandstador är stadgadt.
Wederlags-8umm:ui mä sedermera godtgöras antingen af Statens medel, sä wida nägot deraf kan umbäras, eiler ock genom friwillige sammanstotter och insamlande Stamboksmedel öfwer hela Riket, och åläggande särstild Bewillning ä hwar och en, i män efter ben Bewillning, hwartil han förut finnes upförd. Witz 426 Den 8 Mars. Wid Vesta mina tankar, hwilka blott såsom et utkast jag hasteligen tecknat, förbehåller jag mig at framdeles, enar ämnet til pröfning och ventilation uti Lag-Utstottet föredrages, fa göra Ve tillagg eller afdrag, hwartjl jag kan finna mig befogad , efter inhämtad kännedom af mine warde Medlemmars yttranden och uplyste råd i denna wigkiga. sak.
Stockholm ben 2:drg November 1829.
Larj 6u8t.
U. von k^auLNVollk.
Enligheten med HufwuHstrifterr bewittnar )oh.
I^olmber^5on, Uplastes et ifrån Stats - Utstotket inglftvit N lydande: Wördfamt Memorial.
Stander besiutit, atz den nogaste granstning öfw^er förwaltningen af alla Rikets medel sedan 1800Hrs
Riksdag stall behörigen werkstallas: och de stespeckive Riks-Standen, uti meddelte j^otocolls - Utdrag af den 15 och ar Julii förlidet Ar, renMtsrat betta ärende ril StatsUrstottel, at inkomma med utlåtande rörande sätter ril alla nödige uplyfningars inhämtande, samt at derjemte tilkännagifwa, huruwida Stats-Utstottet til denna granstnings förrättande funne sig behöfwa et ökadt antal af Ledamöter, hwarefter widare afgöras kunde, hwilka ytterligare matt och steg ril andamalets minnande matte finnas nödige; samt til Riksens Högloft.
Ständer Stals-Utstottet yli kiotocolls-Utdrag af den ?:de Augusti och 5 October Den 8 Mats. 4^7 October förlidet Nr haröfwer afgifwit desi yttrande; sa hafwa uti til Srats-Urstottet aftatne krotoLoIi8 Utdrag af den 19 och :o sistlidne Februarii samtelige U.esp Lkivs Rikö-Sränden förklarat, at som Riksens Högloft.
Stanvers Lxpsciitio^sUtffott anmält, at i frägan om sattet, huru den af Riksens Stander bestulne Revision öfwer siörwaltningen af alla Rikets Medel sedan 1802 Nrs Riksdag, 2 Stand stadnat emot 2; sa borde denna fräaa, pä satt Regeringsformens 69 och ?z §.§. i Riksdags-Ordningen förestrifwa, af Stats-Utskottet förstärkt til det deruti utstakade amal Ledamöter, med Riksens Ständers rätt afgöra.
Dl följe häraf,, har det af Riksens Högloft.
Ständer walde förökade antal Ledamöter med Srats-Ucstoctet i dag sammancrädt; och sedan enligt 69 §. i Regeringsformen en blifwit utlottad; sä hafwa de öfrige 119 för sig latit uplasa de lil detta ämne hörande handlingar, hwarefter följande Votering.
Uropositiou blifwit framställd:
"Den som wil, at, til ^verkställande af dm "utaf Riksens Högloft Stander beslutade Revision "öfwer ^förwaltningen af alla Rikets medel sedan "1800 Ärs Riksdag, hos Kongl. Majit af Riksens ''Ständer i underdånighet anhälles, det en Lom"mkö matte af allmänt agrade vjäfwige män tiljarnäs, och til densamma den specielle utredningen af "utgifterne updragas, sirmt med wilkor, ar denna "(^ommite stall, i samma män dest Revision fram"strider, förelägga Riksens Högloft.
Om'bud resultarerne af dest pröfning och grunderne "dertil, strifwer Ja; den det ej wil strifwrr l77ej.
"Winner tNcj, sä kommer Denna Kevislou, at under - chvtz Den 8 Mars, "der nu päftäende
Riksdag ofördröjeligen börjasi "och fortsattas af Riksens Ständers egna Medlem"mar, utsedde til et witzt antal inom hwarje Ständ, "samt at hwad derwio innan Riksdagens flut icke "hinner undergå granffning, ma öftverlemnaS lil Nik"sens Ständers Fullmägtige i L-u^usn och Riks» "gäldö-Lontoiret, at sedermera fullbordas".
Sedan denna kropo8ition blifwit bifallen och vote>m§8 - sedlar derefter Utdelte; sa har efter deras uphamtande och öppnande, votering funnits salunda utfallen, at 44 röster medelst
Mej förklarat sig för denna kevisiong anställande nu genast af Riksens Ständers egne Medlemmar under nu påstående Riksdag, och 7; dito medelst
Ja yttrat den ranka, at hos Kongl. Maj:t mätte i underdånighet anhallas, der en särffildt Lommitts mätte härtil i Räder utses och förordnas, Och som Ja altsa wunnit, fa lära Riksens -Högloft.
Stander tackas, at hos Kongl. Mastt i underdänighet detta anmäla, med underdänig anhällan tillika, det Kongl.
Maj:t i Räder räcktes en sadan commi.re förordna; ankommande pä Riksens Högloft.
Ständers egir bepröfwande, huruwida, enligt Stats-Urflorcets hemställan under den 5 ststlidne October, In!>trEion för denna K.evi8ior>8-Lommtts ma af Riksens Högloft.
Ständer utfärdas och wederbörande til efterrättelse meddelas.
Stockholm den 6 Mars 1810.
Pä Högwördige Prästeych Adelns Ledamöters Ständets Ledamöters magnar wägnar Llaes HILMMA. 1mZ3tZäiu8.
Den 8 Mars. 429 Pä Wällofl.
Borgare» Pä Hederwarda Bon Ständets Ledamöters Ye-Sländets Ledamöters magnar wägnar skräll.
Lngel. ^näera blit880n. bl. Lröclelius.
Uplästes et ril Präste-Ständet ingifwit och med deft tilstand med de öfrige Standen communiceraät OiÄLmen, sä lydande: Wid upläsandet af Högloft.
Stats-Utffottets sednast ingifne Linance-Plan af den 2:dra Febru» aril i8io, 4:de LuEena flurmening:
"At om genom "Inrikes
Län någon tilgäng blifwer at påräkna öf"wer hwad som bör anwändas til infriande af de "Parrioriffa Lanen; bör sädant inga i Langlie» > för "ar begagnas för Lekveranteurernes godtgörande", har jag trodk mig finna skälig anledning at göra följande erindran och anmärkningar: i:o. Ar Stats-Utffottet aldeles icke pätänkt nä» gon utwäg til de Patrioliffa Länens indrifwande, i händelse det föreflagne Inrikes Stars-Länet ej skulle hafwa framgång. 2:0.
I sädan händelse och om ingen betalning för närvarande är at lilga, borde det genom nä» got beslut fastställas: at de Patrioliffa Langifwa» renas undfängne Obligationer skola fä omsättas pä nägon witz betalningstid; ty sädanr är i detza Obligationer uttryckeligen urlofwadt ffola ske genom när» warande Riksens Högloft.
Ständers försorg; och urom Den 8 Mars mom et sadant löftes upfyllande, stola desta fordrim gar blifwa sa mycket sämre, som de dessförutan hwarken hos privata eller i pukiiqua Lassor kunna hlifwa lanbara. z:o. Skulle äter det projeAsraäe Inrikes StatsLänet winna en onstad framgång, ja borde genom Kungörelse averteras, at til en onödig omgångs förebyggande, det mätte tiilätas de Patriotista Längifwarena, at genast fa ombyta deras innehafwande obestämda Tidö Srats-Obiioatioucr, emot andra, i anseende til det föresiagne Inrikes Länet, utfärdande Obligationer pä
Sep är med Fem procent, eller ock om Längjswarena sa synes, i sa kallade ^nnuiteter ä SjU procent, Och anhaller jag om tilstand, at detta mitt yttrande fa medela de öfrige Hög-respeckive Dtänden. L. Almgvist.
Uplastes ifrån Lonxtitutions-Utstottet im gifwit sa lydande: Wördsamt Memorial?
Ständer hafwa til Oonst!- tutions-Ntstottet remitterat Kongl. Majus Nådiga proposition af den 7'.de i denna manad, hwarutl Kongl. Maj:t, som i Nader antagit den til Dest Bifall och >anck on j underdånighet öfwerlemnade Riksdags-Ordning, likwal ansett sig böra, tilwinpande af en ytterligare fullständighet i denna Grundlag, derwid göra nagra anmärkningar, at, efter en Den 8 Mars. 4N ra Laglig beredning under denna Riksdag, witz hen nästföljande ril pröfning företagas.
Med den pä en lycklig erfarenhet grundade öst werrygelsen om Kongl. Majus wälwiliarde asagter, och dä de af Kongl. Maj:t Nadigst jrmn^ällde päminnelser, ulan at werka någon rMwmng i LonstitutjonenL wäsenteligare delar, endast ästsios bestämdare uttryck af bibehallne föreffristcr .ll.r ock ZeAlcmentLrjste förändringar, ledande tili.lsdag :- ärendernes lugnare och ordenteligare gang, kan Utffottet ej draga i betänkande, at med tilstyrkan af Riksens Sränders underdäniga bifall til högst» berörde Nädiga ^opogition, pä det sätt här nedanföre närmare upgifwes, wördsammeligen söresiä i Riksdags-Ordningen följande tillägg och ändringar, at wid nästkommande Riksdag ai Kongl, Waj:t och Riksens Ständer genrensamt afgöras, I 17 §. utgä orden:
"med tillämpning af-ue capirlet 4:de §.
Straff-Balken, kropps-pligten swarande emot Tjugufem til och med Sextio Dalers böter," och meningen siyliseras salunda:
Utan sträft fes med fängelse wid watton oä) bröd ifrån Atta til Sexton dagar efter omständigheterne:. 19 §.
Meningen frän och med "och äligge Lands-Höfdingen" til och med "afgäende post öft wersända" erhåller följande fullständigare eecluökion:
Och äligge Landshöfdingen, at Vesta beswär och lilhörande handlingar, jemte egen och wederbörandes af honom, med den ffyndsambet, som äfwen förestrifwen är, infordrade förklaringar, med den ester desses inhändigande först afgäende post öfwersänva, ^ 2z 412 Dcn 8 Mars. 2z §.
Uti den punK, som börjas med "Un der Vet Borgare- och Bonde-Skänden samlas" införes i stället för orden: Hufwudstadens första fullmägtig
"Den främste bland ^ufwud-Sta dens Magistrats fullmägcige, samt i stallet för" af den narwarande Ledamot, som de flästa Riksmöten bewistar "Ricodags-Fullmägtigen ifrån ^abs ^ärad i Upsala L.än." 46 §.
Den sista puEen erhåller följande Lydelse: Landtmarskalken eller Taleman bäfwe ej magr at utan Standeco samtycke afbryta etc plenum, fa wida ej derstädes ett med afbrott af orolighet förenadt (konstitutions - stridigt förhållande skulle upkomma, i hwilket fall Landt, marftalken eller Talemannen ma kunna til nästa söknedag plenum åtskilja. 57 §- Förändras i dest början sälunda:
De allmänna bestut, som ett Stand fattar, äfwen som hwad ert särkildt Ständ i egenskap af Riksens Stand bcslutit re. 8i §.
Framför orden: fulländad är, sätter "innom rätt tid."
Pä con8utut!on8.Utffotrets Magnar D. ^lannerkeim.
Lael von Rosenstein.
Danie!
Lberstein. ^son jonsson. ch O. Valerius.
Detta Den 8 Mars. 4rZ Detta ^lemorlgl stulle, enligt Grundlagarna, ligga pä bordet, för at wid nästa Riksdag uptagas och afgöras.
Uplastes ett af constitmions-Utstottet ingiswit sa lydande Wördsamt lVlemoriol.
Uti strifreliga anföranden, ingifne til Lonstitutions Utssottet, hafwa nedannanmde Herrar Ledamöter af Högloft.
Ridderstapet och Adeln pros Asätstillige ändringar, förklaringar eller tittagg i Regerings-Formen.
Ibland dejsa förslag får enligt 8 l §ms förestrift, Urfforrer aram til Riksens Högloft.
Stander hemställa följande, såsom i Utstöttets tanka nyttiga och werkställbara, för at genom Konungs och Ständers Beslut wid nästkommande Riksdag, i wederbörlig ordning afgöras.
Med anledning af Herr Riddarhus-terets, raecn m. m. di!vei8to!ps8 anmärkning, tilstyrker Utstotlet ar i z? §:ns flut ma tilläggas:
Adlande Zenoin ^cloptioa eller dlacu!it!i8:Nion under utdöde eller lefwande
Ätters namn eller nummer ware hädanefter ej tillåtit.
Wid öswerwägande och jemnförande af hwad bemalte Herr Riddarhus-Secreterare, samt Herr Kammarherren m. m.
Grefwe -ulostll Oörsu Xiörnor, hwar för sig anförr, rörande angelägenheten ar i wista delar närmare bestämma ;6 §:s mening, har Utfforcet funnir tilräckelige och öfwertygande stal, ar förestå en sadan förklaring af nämnde 4i4 Den 8 Mars. <tt efter orden:-"Göres derwid i Standens kioM sadane anmärkningar, som "ma tilläggas: Gtandek pröfwar, ac i stället för dessa "anmärkningar" in» fores: fa wal dessa, som öfriga anmärkningarsamt i stället för orden: "da aga de magt at:"
"da stola de."
A likhet med hwad Herr OapULins-vieutenanren m. m.
Grefwe ve Ik o^rclis erinrar, och fafont 3n-lloL;t med hwad i Riksdags » Ordningen wiv särstildte tilfällen, til iagttagande pabjudes, får Urstottet tilstyrka, at stadgandet i Regerings-Fors mens 69, 71, 97 och isz §. §., om utlottning ma aldeles utgå, och i dest ställe det, om en vowrMZssedels aflaggande intagas.
Såsom en följd häraf, komme nedannämnde tz. §. ar säiunda förändras
I 69 §:n inflyta i stället för orden:
' Sedan en af detta särskildta Utstötts samtliga Ledamöter blifwit utlottad, röste de öfrige samfällt," rc. Detta särskildta Ucstotts samteliga Ledamöter ros fte sedermera samfällt rc. Wid §:ns flut tillägges:
Til undwikando af Mria vom stall wid Smröstmr-gen, förrän sedlar» ne upräknas, en ibland dem uttagas och förseglad astäggas.
Besinnes wid de öfriges uppsummerande rösterna lika delade, ma denna sedel öpnas och gifva äecmion.
Ar kluralito!: redan wunnen, bör den aflagde sedeln oupbrtt» ten genast förstöras.
I 97 §- I stället för orden:
"Sedan ibland desse LlcÄowr en genom lottning mgact, stola de Den 8 Mars- 415 öfriga samfält" rc.
Med iagttagande af hwad 69 Z. ril rika rösters förekommande stadgar, stola dessa LIeötoier samfällt rc. I iQZ §.
Utgä orden "En af samtelige Ledamöterne utlotta? först, hwarefter de öfrige röste man för man"
rc. och i deras stalie införes:
I den ordning 69 och 97 §. §- föreskrifwa, röste famtclige Ledamöterne, man för man rc. Herr Grefwe» och LLpitLine-Iäcutengnten har likaledes yrkar, det i 70 §. matte tydligen utsattas, at Bcwillnings-Urssottec aligger genast upgöra grunVerne för Bewillningen, fastan ock BewillningsLumm3n «j hunnit af Stats-Utskottet upgifwas.
Med ffyldigt afseende hara, och dä erfarenheten under innewarande Riksdag bestyrkt den möjliga nödwandigheten af en sadan anstalts widtagande, anser sig Utskottet böra hemställa följande förändrade stylisering af Regerings-Formens 70 §.
Riksens Ständers walda Bewillningo -ckltstott alrgge, at opåmint wid hwarje Riksdag upgifwa de allmänna grunderne för den dlifwande Bewillningens fördelning; hwarcfter, och sedan summans belopp blifwit faststäldt, iltstotret updrages ar, me- tillämpning af dessa grunder, författa färstag tll Bewillningens Utgörande; Skolandes allt, i den man det Medhinnes, Riksens Ständers llleus underställas.
Stockholm den 2 Februarii 1812.
Pa Lonsiitucions-Utskottets Wägnar R. /i. lVlgnnorbeim.
Lsrl von stosenstein Daniel bibi-rstLin.
Jon Ionsson. I.
Ö. Vglerius.
Det - 416 Dett 8 Mars» Detta kleman»! stulle äfwen, enligt Grundlagarna, ligga pa bordel, för at wid nästa Riksdag uplagas och afgöras.
Uplastes ett i Bonde-Ständer ingifwit och oMed detz tilständ med de öfrige Standen communiceraät sä lydande Wördsamt klemori»!. Sedan wara hembyggds Jnnewänare, efter Fienden lemnade plundrade kojor, samt förtrampade Akrar och Angar, ingen utsigt hade för deras lifnäring, halst sedan Boikapen, det hufwudsakligaste näringsfång, war förlorad; Sa tilhörde det ost, Orrens Riksdags-Fullmägtige, at denna värdighet för Högloft.
Riksens Stander anmäla.
Och wart bemödande förfelades icke:
Ett Penninge-Lan, da ämnadr i synnerhet til inköp af Bostap, blef til 50,000 R:d. bewiljadt.
Denna 8umm» är utbekommen, och med de wilkor Högloft.
Ständer beflutir, stall den uti 2:ne ar wara becalningsfri, och sedan efter z:ne ar inbetalas.
En ömhet af Högloft.
Riksens Ständer, som förbinder ost til styldigste tacksamhet; och der är den enda Gard wi kunna frambära.
Detta penningelan stulle, såsom omrördt är, i synnerhet gagnas til inköp af Bostap; men sedan årstiden sadanr ändamäl motsade, utom det, ar Den 8 ^7ars. 417 der Fienden med deras Hastar förtrampat Aker och Angar och nedbränt stangflen derom, fants icke foder til Boskaps skötsel; hwarföre man anfag rädligast ar begagna dessa l-äma medel til upköp af Spanmäl, med full öfwertygelse, at derigenom, för det närvarande, bast kunna undsätta de behöfwande; men med den basta afsigt har detta ändamål i sa matto förfelats, at, i afseende pa den swara storm, som förleden höst inträffade, har icke allenast et Fartyg med nara iOvo:de Tunnor totalt förlorats, utan ock 2:ne med nära 2ooo:de Tunnor, efter en Uthärdad swar storm, mast äterwända til Oregrund, af hwilken Spanmäl en del wil skämmas, och med mycken kostnad stall den nu deraf behällna cEsrvt-ras.
Det har i alla tider warit öflig!, at da mitzwaxt försatt Westerbottens Jnwanare uti brist af lifsmedel, sa har Kongl. Maj:t och Kronan och Orren afsandr Spanmäl, den allmänheten dä sätt erhålla och i wissa Terminer betalt.
Förleden Sommar war wal ingen mitzwaxt; men mange hade icke Hästar at plöja sin aker, icke eller Frökornet til utsäde, och en stor del ater sick se allt förtrampas, allt plundras och ruineras sä ar emellan misiwaxt och sädane öfwergängne öden är ingen jemnförelse.
Brist pä
Föda i Orten gör, arén Tunna Spanmäl, nämligen Rägen, nppgär til 18 ä 2o R:d., ac Indelnings- eller Afräds-Säden betalas med berörde pris.
Och huru lange stall Allmogen, i den belägenhet han nu der i Orten befinnes, kunna uthärda.
Af - 4» 8 Den 8 Mars.
Afsigten med detta l^k-moi lal är ingen annan, än ar bedja om pioIönZauon pä inbetalningstiden af de pä
Län erhallne medel/ sedan nara et är löper fruktlöst innan Spannemälen erhälles, en del förstämd, och en del totalt förlorad.
Denna förlängning i länings-tiden begäreS blott at fem är finge räknas uran inbetalning/ och sedan inbetales Summan pä 2:ne är.
Dä wi hoppas winna Högloft.
Ständers bifall häruti/ mihräkna wi vh icke; ty vm Kongl. Maj:t och Kronan affändt Spannemälen, säfom det förr stedt och naturligen bör ste, och olycka / i likhet med hwad nu omrördt är / da inträffar, sä hade fädant blifwit en Statens förlust.
Wi hafwa icke med fredade famweten kunnat förtiga denna omständighet; och ingalunda äberopa wi förgäfwes Eder wära Ständs medbröder om förord i denna del/ twiflandes icke eller pä de Kespc-Qive Med-Ständers redan wäl kände ömhet/ och anhälle derföre, at delta wärt ivremoiial warder til deras Ullätande r^mitceraur.
Stockholm den 27:de FebrNarii iZio. ^nclers /^näersson ^berZ ifrän Södra Westerbotten, Jöns »ekmansson för Norra delen af Westerbotten.
Ridderstapet och Adeln instämde i den af Bonde-Ständer dera bewiljade kemiss lil Banco, och Stats-Utstotten.
Up - Den 8 Mars. 419 Uplästes följande lil Preste-Stander ingifna och med dest Ulftand med de öfrige Skänden com municeiaäe OiÄ^men.
I anledning af Stats-Utffottets nu upläste förklaring öfwer anmarkningarne wid Stats-Anflugen, samt de, wid flutet af denna förklaring, förekommande ej nog bestämda yttranden, angäende Kongl. Majus rättighet ar fritt ctiLpEia om Stats-Anslagen, inom hwarje Hufwud-Titel, anhäller jag, i ödmjukhet at fa anmäla följande min oförgripeliga mening.
Om Fäderneslandet altid blefwe regeradt af sa milda och wisa Furstar, som war nu regerande allernädigste Konung och hans Kongl. Höghet Kronprinsen, samt ^6mm;8tration6n altid förblefwe sa uplyst och patriotiff, som den närmarande, sä stulle jag anse alla xiecgnUcmsi- eller tillägg til Stats-Utffottets nn np'asta Förslag, ej allenast öfwerflödiga, uran ock
Men dä allt här i werlden^har stna ffisten, och säledes äfwen den bästa, förträffeligaste Regering och minislrution har sin tid, och derefter lenmas rum at något mindre förrraffeligt, sä anser jag det wara en samwets-pligt at yrka:
At, ehuru Sweriges Konung mä äga at, efter sin wishet och wälwilia för Fäderneslandets bästa, ä^ponera om de besparingsmedel, som kunna inom en Llass eller Hufwud - Titel upkomma, förtjenre Tjenstemän likwäl inom samma ciu83 mä framför andra, genom nägot tilffott ä deras Lönewilkor af sädan upkommen besparing fä hoppas blifwa hugnade, afwensom at Tjenstemän i allmänhet, sä länge de sin 420 Den 9 Mars sin tjenst oförwiteligen förrätta, mätte oafkortad!, sa til godo njuta de dem pä
Stat ansiagne löner och förmäner.
Jag är öfwmygad om, at en mild och uplyst Konung Sjelf, nägon gang conclescenclergr at tänka sig, äfwen isina undersätares belägenhet, och sannerligen! han torde dä ej finna Tjenstemäns belägenhet nog tryggad, om deras löner ej genom fastställd
Stat och reglering äro bestämde, utan fast iner owissa och närmande egenskapen afssä kallade arfwoden, clouceurer eller grstialer.
Åtminstone stola gode, wise Negenter, ej utan deltagande, kanske ej utan oro, förese en framtid, dä möjligen, rinder en annan regering och en annan ^clmmiLtrstion, en förtjent Embetsmanna-corps behofde något stöd af Lagarne til tryggande för missa löneförmåners bestämda bibehållande, för at ej aldeles öfwerlemnas är en plägande osäkerhet, huru deras Tjenster, en annan Lid, stola anses och belönas.
Och anhaller om Högwördige Preste-Ständers Ulftand at fä meddela dessa mina wälmenta tankar til de öfriga respeQivo Medständen.
L. Almguist.
Nidderstaper och Adeln ätstiljdes kl. 2 til §.
In näem krotocolli 6.
Lil vers tolpe.
Fre - Den 9 Mars. 421 Fredagen den 9:de Mars.
Genuin klockan 4 9 förmiddagen.
Företogs lil ^usterinZ följande:
Utdrag af protocollst, hållet i Högloft.
Ridderssapers och Adelns klenum den 8 Mars iZio.
S- D. Företogs til afgörande Allmanna Beswärs- och Osconowise-Utstottets den 28 Februarii pä bordet lagde ?i-otocolls-Utdrag, innefattande Utffottets yttrande öfwer den til detsamma äter förwista fragan om Wargeringens indragning; och stadnade Ridderffapet och Adeln, under åberopande af den rättighet 82 H.
Regeringsformen, i afseende pä Rorerings-frägor, tilerkänner Riksens Ständer, för sin del i det bestut, at Wargeringen bör uphöra, hwarom Utdrag af protocollc-t ffulle de^pectlVL Med-Standen wänligen meddelas, Dt 8u^rg.
Ester upläfningen häraf yppade sig hos atffillige af Nidderssapets och Adelns Ledamöter skiljaktiga meningar:
Friherre 8tae! von I4ol8tein, Lorfits I.u6viZ, jemte ätstillige andre, anfago rigtigt ar 8a §.
Regeringsformen ensam citeraä^, såsom ägande afseende pa Roteringsifrägor, ochasdetstäl, ar de anfago Wargeringsstnrättningen derunder kunna inbegripas.
Grefwe De la Oaröis, ^acob, och Grefwe L^llenborZ, klsnnin§, hegärde, ak 42- Den 9 Mars. at 73 §.
Regeringsformen angående utstrifningar af Manskap, afwen matte i krotocollg-Urdrager anföras.
Oäer-sti-öm och undertecknad Ljlverstolpe, ^.xel Qabriel, ansagv 7Z §. sa mycket mindre kunna i ?>orocoIl8-Utdraget ciIei-N8, som icke densamma, Utan endast 80 wid sjelfwa bcsturets fattande blifwit aberopad.
Herr Notkil eb yttrade sig:
Som 8o §.
Regeringsformen handlar om Rotering och IndelningsWerk, och Wargeringen med Roteringen ar i närmaste samband, ansäg Ridderstapet och Adeln wid fattandet af sitt beslut, rörande Wargeringens uphörande, denna §. böra tjena til grund, hwarföre hwarken upstod eller kunde upsta fragg om åberopande af 7g eller någon annan §. i Regeringsformen.
^ 7Z §. talar om palagor och utstrifningar i allmänhet: emellan Utskrifning och Wargering är samma skilnad som emellan Landwärn och Wargering.