Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Propos. blifvit föreslagne, dels ock antagande af följande indelning och tullsatser: torra, osaltade . . . . . . 1 f J sk. 4 r:st. » saltade 1 » 1 » — » våtsaltade och andra slag . . . 1 » — » 8 » Sedan först propos. till bifall å Utsk:s förslag blifvit framställd och besvarad med blandade
Ja och Nej, hemställde Hr Gr. o. Landtm., om R. o. Ad. behagade bifalla den indelning och de tullsatser, som i K. M:s Nåd.
Propos. blifvit föreslagne, och ropades härvid starka
Efter härvid gjord begäran om votering, uplästes till justering och godkändes följande votens-propos.:
Den, som bifaller, att, i öfverensstämmelse med K. M:s Nåd.
Propos. för artikeln Hudar och Skinn, oberedde, antagas följande indelning och tullsatser: torra 1 & 1 sk. 10 nst. våtsaltade 1 » — » 8 » andra slag - . 1 » 1 » — » röstar Ja} den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, antages för nämnde artikel följande indelning och lullsatser: torra: osaltade 1 ^ 1 sk. 4 r:st. » saltade 1 » 1 » — » våtsaltade och andra slag. . . 1 » — » 8 »
Vid voteringens slut befunnos rösterna hafva utfallit som följer: Ja — 36.
Fortsättningen af förevar:de Betänk:s pröfning upskjöts till nästa plenum, och H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. J lill 11 på aftonen.
In fidem protocolli; Albert Munck. 62 Den 5 Maj.
Fredagen den 5 Maj 1854.
JVs 3, ang:de Tullbevillningen; och förekommo härvid nedannämnde artiklar:
Hudar och Skinn, beredde eller Läder och Pelsverk, Humle samt Häcklor, Hyskor och Hakar.
Utsk:s i fråga om dessa artiklar afgifne förslag biföllos.
Inslrumenler.
I fråga om denna artikel företogs först till afgörande Utsk:s förslag, att Fältskärs-, Mathematiska, Optiska, Fysiska och Navigationsinstrumenter, med eller utan fodral, må indelas i Cirklar, Passare och Cirkelbestick, Glasögon och Lorgnetter med 24 sk. samt alla andra slag monterade Optiska Glas och Instrumenter, ej specifierade, men 10 sk:s införsels-tull pr ti, och yrkades härvid af 2:ne talare den förändring i Utsk:s förslag, att införsels-tullen å Cirklar, Passare och Cirkelbestick skulle nedsättas till 12 sk. pr ti, hvilket yrkande dock af dem frånträddes med instämmande i ett sedermera framstäldt förslag, att Cirklar, Passare och Cirkelbestick måtte förtullas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de hufvudsakligen bestå.
Propos. till bifall å Utsk:s berörde förslag biet sedermera framställd, men besvarad med Nej, hvarefter B. o. Ad. biföll detsamma med den förändring, att endast Glasögon och Lorgnetter skulle åsättas en införsels-tull af 24 sk. pr ti, men Cirklar, Passare och Cirkelbestick förtullas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de hufvudsakligen bestå.
Derefter föreslogs, att den i Taxe-förslaget vid slutet af artikeln Instrumenter intagna anmärkn.: ”serskildt inkommande tillbehör förtullas efter 15 proc. af värdet” måtte erhålla följande lydelse: ”serskildt inkommande delar eller tillbehör, ej specifierade, förtullas lika med det ämne, arbetadt, hvaraf de hufvudsakligen bestå”; hvartill R. o. Ad., efter någon discussion, lemnade sitt bifall. Inventarier, Skepps Pröfningen af Utskrs förslag blef, uppå en ledamots hemställan, upskjuten tills R. o. Ad. fattat sitt beslut i fråga om artikeln Fartyg.
Härvid förekom först Utsk:s hemställan, att nu stadgade inoch utförsels-förbud å ”Tack- och Barlast-jern”, äfvensom utförsels-förbuden å de likartade artiklarne ”Kanoner, Stycken, Nickhakar och Mörsare, ostämplade och oborrade,” samt å ”Hällar Den 5 Maj. 63 öfver 1J tums tjocklek samt Lod och Lödjor öfver 1 SkU vigt stycket” må uphäfvas och en tillsats af 1 R:dr pr SkU st.-v. i förbudens ställe antagas; och beslöts, efter någon discussion, att nu den del af denna hemställan, som afsåg Tack- och Barlastjern, skulle blifva föremål för serskild öfverläggning, samt att vid denna öfverläggnings slut propos. först skulle framställas i fråga om utförsels-förbudet.
Under den sedermera företagna öfverläggningen om Tackoch Barlast-jern yttrades skiljaktiga meningar, såväl i fråga om in- och utförsels-förbudens uphäfvande eller bibehållande, som i afseende på tullsatsernas belopp, samt yrkades såsom utförselstull dels 1 R:dr 24 sk., dels 1 R:dr, och såsom införsels-tull dels 1 R:dr, dels 32 sk., hvarjemte en ledamot föreslog, att, i händelse ifrågavar:de förbud bibehöllos, tullsatserna eventuelt måtte bestämmas vid utförsel till 2 R:dr och vid införsel till 1 R:dr, allt pr M st.-v.; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, hemställde om R. o. Ad. bifölle, att nu stadgade utförsels-förbud å Tack- och Barlast-jern må uphäfvas, samt sedan denna propos. blifvit besvarad med starka
Ja, blandade med många Nej, förklarade det lian trott sig finna, att Ja varit öfvervägande.
Sedan härvid votering blifvit begärd, uplästes till justering och godkändes följande votens-propos.:
Den, sora bifaller, att nu stadgade utförsels-förbud å Tackocli Barlast-jern må uphäfvas,^ röstar vinner Nej, anser R. o.
Ad. berörde utförsels-förbud böra bibehållas.
Härefter bortgick
Landtm, och emottogs Landtmarskalks-klubban af främste närvar:de ledamoten, Fullmägtigen för Grefliga ätten 8 Oxenstjerna, Frih. Åkerhjelm, Carl, och vid voteringens slut befunnos rösterna hafva utfallit som följer:
Hr Frih. o. Ordf:n hemställde sedermera om R. o. Ad. behagade bifalla, att utförsels-tullen å Tack- och Barlast-jern bestämdes till 1 R:dr 24 sk. pr SkU st.-v., samt förklarade, efter denna propos:s besvarande med starka
Nej, att han funnit Ja öfvervägande.
Ordf:n, först i fråga om införselsförbudets uphäfvande och sedan i afseende på beloppet af införsels-tullen å Tack- och Barlast-jern, hemställde om R. o. Ad. behagade bifalla Utsk:s förslag, utföllo svaren med starka
Ja jemte några Nej, samt förklarade Hr Frih. o. Ordf:n att han äfven härvid funnit
Ja öfvervägande. den det ej vill, röstar Ja — 52.
Nej — 41. 64 Den 6 Maj f. m.
Fortsättningen af detta måls pröfning upskjöts till nästa plenum.
Af enskilda angelägenheter tvungen att på någon tid ifrån Riksdagen afresa, anhåller jag att, med bibehållande af min riksdagsmannarättt, få afsäga mig den plats jag uti Allm.
Besv. o. Ekon.Utsk. hittills innehaft. R. o. Ad. lemnade härtill sitt bifall.
Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Utsk:n inkomne Betänk:n, nemi. från Bevillnings-Utskottet: M 4, ang:de grunderne för den blifvande allmänna Bevillningen samt föreskrifterna för deras tillämpning.
JVs 27, anledn. af väckt motion om uphäfvande af de stadganden, som förbjuda Kronans Upbördsmän och Landtmätare att föra annans talan inför rätta; och 28, i anledn. af väckt motion om förändring af hvad i lag stadgas ang:de
Domarens rätt till vadepenningar och till andel i vissa böter. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. ^ till 12 på natten.
Lördagen den 6 Maj 1854.
Otto, inlemnadt sålydande Mern.:
I anseende till afresa från Riksdagen nödgas jag från och med d. 9:de dennes afsäga mig den plats inom H. Allm.
Besv. o. Ekon.Utsk., hvarmed jag genom Hrr Elektorers förtroende varit hedrad; men då jag troligen längre fram under Riksdagens lopp hit återkommer, vågar jag vördsamt anhålla, det H. R. o. Ad., det oaktadt, behagade tillåta mig att få bibehålla min Riksdagsmanna-rätt. R. o. Ad.
Den 6 Maj f. m. 65 R. o. Ad. leranade härtill sitt bifall; hvarefter Ilr Gr. o.
Landtm, anmodade Hrr Elektorer att sammanträda till val af en ledamot i Allm.
Resv. o. Ekon.Utsk. efter Hr Silfverstolpe.
Fortsattes pröfningen af Bevilln:sUlsk:s Betänk.
JYs 3, ang:dc Tullbevillningen.
Härvid förekom först Utsk:s förslag, att utförsels-förhuden i artiklarne ”Kanoner, Stycken, Nickhakar och Mörsare, oslämplade och oborrade”, samt å ”Hällar öfver 1,} loms tjocklek samt Lod och Lödjor öfver 1 Sklt:s vigt stycket” må uphäfvas och en tullsats af 1 R:dr pr Skit st.-v. i förbudens ställe antagas; och yrkades uti detta förslag den förändring, att tullsatsen måtte förhöjas till 1 R:dr 24 sk.
Efter först till bifall å Utsk:s förslag framstäld, men med starka
Nej jemte ett eller annat Ja besvarad propos., bifölls Utsk:s förslag med den förändring, att ifrågavande tullsats förhöjdes till 1 R:dr 24 sk.
Vidare förekommo och biföllos såväl (Jtsk:s hemställan att införsels-afgiften må nedsättas för ”Bomber, Kulör, Champlonerade etc” från 8 till 6 R:dr; för Kanoner, Stycken, Nickhakar och Mörsare, ostämplade och oborrade” från 4 till 3 R:dr: för ”Grytor, Pannor etc.” från 6 till 4R:dr; för ”Hällar, Lod och Lödjor ”från 4 till 2 R:dr; samt för ”kasserade Kanoner, Bomber, Mörsare och Kulor” från 2 till 1 R:dr pr Skit st.-v., som ock Utsk:s förslag i afseende på den i införsels-tariffen, under gjutet Jern nu uptagna rubriken ”Gjutgods, allt annat, ej specificeradt”.
I fråga om den sedermera förekommande rubriken ”Jern, smidt eller valsadt,” företogs först Utsk:s förslag, att för ”Slångoch Plattjern, | tums tjockt och deröfver, under 12 tums bredd och öfver jj tums fyrkant,” införsels-förbudet måtte uphäfvas och införsels-tullen bestämmas till 2 R:dr 24 sk. pr Skit st.-v.; och yrkades deri den förändring, att tullsatsen måtte förhöjas till 3 R:dr 16 sk., hvarefter sedan propos. till bifall å Utsk:s förslag blifvit besvarad med Nej, 11. o. Ad. biföll samma förslag med den sålunda yrkade förändringen.
Beträffande derefter artikeln ”Ankare” yrkades dels bifall till Utslcs förslag, dels 5 R:dr och dels 4 R:drs införseltull pr Skit st.-v., och då efter med starka
Nej jemte åtskilliga Ja besvarad propos. å bifall till Utsk:s förslag, propos. framställdes å bifall till införsels-tullens bestämmande till 5 R:dr pr Skit st.-v., ropades starka
Landtm, förklarade, att han härvid funnit
Vidare förekommo artiklarne ”Kjettingar, med länkjernels diameter af 11 tum och derunder, Draggar, Armbultar, Hammare, Roderjern, Skeppsknän och Smedjestäd”. 7. II. 5 66 Den 6 Maj f. m.
Härvid upkom discussion endast i fråga om artikeln Skeppsknän, i afseende hvarpå yrkades dels bifall till Utsk:s förslag, dels nedsättning af tullvärdet till 33 R:dr 16 sk. och af införsels-tullen till 3 R:dr 16 sk. pr Slett st.-v.; hvarefter Utsk:s förslag, såvidt det angick de öfriga nu ifrågavande artiklarne, uppå derom serskildt framstäld propos., af R. o. Ad. bifölls.
Den sedermera till bifall å Utsk:s förslag rör:de artikeln Skeppsknän framställda propos:n besvarades med blandade
Landtm, hemställde om R. o. Ad. bifölle alt för denna artikel bestämdes ett tullvärde af 33 R:dr 16 sk. och en införselstull af 3 R:dr 16 sk. pr Skit st.-v., samt, efter denna propos:s besvarande med starka
Nej, förklarade alt han funnit
I fråga om den härefter förekommande artikeln ”Smältstycken” yrkades dels bifall till Otsk:s förslag, dels att införsels-tullen måtte förhöjas till 2 R:dr pr Skit st.-v., och efter det propos. å bifall till Utsk:s förslag blifvit framställd, men besvarad med starka
Nej, jemte ett eller annat Ja, biföll 11. o. Ad. berörde förhöjning af införsels-tullen.
Vidare förekommo artiklarne ”Band- oell Platt-jern, under | tums tjocklek, Bult- och Galler- samt Sänk-smide, rundt eller kantigt, knip- och, fyrkant- af | turn och derunder, skär- och klippjern”, och yrkades, att, med införsels-förbudets nphäfvande, tullsatsen å dessa artiklar måtte bestämmas till 3 R:dr 16 sk. pr Skit st.-v., hvilket yrkande efter först lill bifall å Utsk:s förslag framställd, men med Nej besvarad propos., af R. o. Ad. bifölls.
Beträffande sedermera artikeln ”Plåtar, oförtente,” yrkades dels bifall till Utsk:s förslag, dels att för denna artikel, med uteslutande af indelningen efter tjocklek, måtte bestämmas ett tullvärde af 30 R:dr och en införsels-tull af 5 R:dr Skit st.-v.; hvarefter propos. till bifall å Utsk:s förslag först framställdes och besvarades med starka Nej, blandade med Ja, samt Hr Gr. o. Landtm:s sedermera gjorda hemställan om R. o. Ad. bifölle att Plåtar, oförtente, med uteslutande af den föreslagna indelningen, påfördes ett tullvärde af 30
R:dr och en införsels-tull af 5 R:dr pr Skii st.-v., besvarades med starka Ja, jemte åtskilliga Nej, hvarpå Hr Gr. o.
Sedan härefter Utsk:s förslag ronde artikeln ”Plåtar, förtente,” förekommit och R. o. Ad. dertill letnnat sitt bifall, anmälde sig och yttrade Hr Hjerta, Lars:
Uti den af egare till macliinverkstäder upsatta promemoria, som jag förut omnämnt, omtalas äfven Jern-, messings- och kopparrör och säges alt de utgöra en oumbärlig
Maj f. ra. 67 artikel vid förfärdigande af ångpannor och för upsättningen af ångmachiner, samt många andra behof, hvarföre det begäres att de må få förtullas undantagsvis lika med det ämne, hvaraf de äro förfärdigade.
Då någon serskild fabrik för tillverkning af dragna jernrör ännu icke är anlagd här i landet, och således icke något skydd behöfves för denna artikel, så får jag framföra denna anhållan, som till en viss grad utgör en lifsfråga för vissa metallfabriker, och föreslår vördsamt att 15. o. Ad. täcktes besluta att låta i Tulltaxan införa samma tull för Rör af jern, gjutet eller smidt, som för det ämne, hvaraf de äro förfärdigade.
Detta öfverensstämmer också med hvad som redan många år egt rom i afseende på Rör af bly, hvilka få föras in, icke såsom arbetad vara, utan lika med Blytackor och Bly ij rullar, såsom serdeles nödvändiga för en mängd techniska fabrikers behof. Gr. von Rosen, Adolf Eugene; Jag instämmer med den siste värde talaren.
Här har blifvit af en ledamot anmäldt för R. o. Ad. att vissa fabrikanter gifvit tillkänna, att det vöre nödvändigt att insätta i Tulltaxan ett stadgande, hvarigenom stor lätthet åstadkommes att få införa i riket gjutna
Rör af jern ifrån utlandet.
Jag påminner mig visserligen att K.
M. för några år sedan beviljade serskild rättighet till införande af sådana rör och att sådana äfven till någon del i riket inkommit, men om jag icke misstager mig, så har samma fabrikant, som då lick tillstånd att införa de rören, sedan fått tillåtetse att här införa rudimaterien, d. v. s. för ändamålet passande tackjern, och derigenom är man satt i tillfälle att tillverka sådana rör lika väl i Sverige som i England.
Detta har fortfarit i flera år, ehuru jag tror att detta fabricat i England göres till billigare pris än i Sverige, och under sådant förhållande tror jag att det erfordras några andra bestämdare upgifter än dem, som nu äro afgifna, för att förmå Ståndet att fatta det beslut, som Hr Hjerta nyss yrkat.
I fall R. o. Ad., på grund af den anmärkn., som af den siste värde talaren blifvit gjord, icke skulle vilja ingå på min anhållan med afseende på artikeln ”gjutna rör” för att få dem förtullade på samma sätt som det ämne, hvaraf de äro arbetade, så anhåller jag dock på det högsta att detta måtte ske i afseende på smidda rör.
Hr Harmens har sagt, att det behöfves andra upgifter än dem jag framställt såsom skäl för ett sådant yrkande.
Det må vara, mert jag anhåller att få nämna, hvad en och annan bland R. o. Ad. ock torde känna, att smidda rör äro en angelägen artikel för ångpannor och att smidda rör icke tillverkas i större skala eller på det sätt som i England vid någon fabrik inom landet, samt att således ingen lider derpå att de få införas emot samma tull som för stångjern, eller 3 R:dr 16 sk.
SkVb. Jag förnyar min anhållan, att R. o.
Ad. ville bifalla detta förslag. 5* 68 Den 6 Maj f. m.
Lika med Hr Hjerta anser jag att denna fråga är af den vigt att den icke bör förbigås, utan i Tulltaxan serskildt omnämnas.
Här är föreslaget, alt Rör af jern, koppar, messing, tenn eller andra metaller skola beläggas med samma tull, som det råämne, hvaraf de äro tillverkade.
I afseende på koppar, messing och tenn, så instämmer jag med Hr Hjerta, ty vi hafva icke i Sverige några så beskaffade inrättningar, hvarvid sådana rör kunna tillverkas.
Vi veta äfven att i England dessa rör tillverkas genom valsning och att de äro för ångpannors behof mycket tjenligare och äfven till priset billigare, än de. som kunna förfärdigas i Sverige.
Hvad rör af jern angår, så är det ett helt annat förhållande.
Ilär är upgifvet, att rör af jern icke tillverkas i Sverige, men i detta afseende ber jag om ursäkt om jag nödgas meddela en deremot stridande upgift, åtminstone hvad beträffar gjutna rör.
När, det var fråga om en vattenledning till Carlskrona, hvartill sådana rör erfordrades, så erhöllos de gjutna inom landet till ett ganska betydligt parti, för hvilket betalningen upgick, om jag rätt minnes, till 40 å 50,000 R:dr.
Vattenledningen skulle kosta 80,000, men om nu ifrågavar:de rör serskildt omnämndes i taxan, så torde de böra draga samma tull sorn plåtar, med hvilka de kunna närmast jemföras.
Min mening är, efter den kännedom jag har i ämnet, nu uttalad.
Det var den vidsträckta tydning man kunde gifva åt Hr Hjertås förra anförande, som upkallade mig.
Efter hans sednare yttrande, så har jag . ingenting alt tillägga, emedan jag, likasom han, tror, att om frågan endast inskränker sig till smidda rör, så finnes ingen tillverkning i Sverige, som deraf kunde blifva lidande.
Mig synes som en del af dessa rör, som Hr Hjerta omnänt, skulle kunna hänföras under rubrik af Redskap, Machiner eller delar deraf.
Skulle Utsk:s förslag i denna del gå igenom, så blefve det först och främst en vida lägre tullsats än som här blifvit föreslagen, hvilken jag äfven tror ett annat Ständ hafva uptagit till 10 proc.
Om den af mig nu gjorda framställningen anloges, så skulle tullsatsen åtminstone blifva lägre för dem, som kunde nyttja sådana rör såsom machindelar.
Jag hemställer derföre om det icke vore bäst att upskjuta frågan om dessa rör intilldess frågan om tullen på machindelar blifvit afgjord.
Jag har ingenting emot den form för behandlingen, som den siste värde talaren föreslagit om den anses lämplig, men jag tror, att det är svårt att få in rören under benämning af machindelar om de icke serskildt nämnas bland sådana.
Jag vet åtminstone att förhållandet varit här, att machin-titlverkare införskrifvit smidda rör för att begagnas till ångpannor, och när de kommit till tullhuset, så fordrades att för dem skulle betalas 32 sk. pr U såsom för manufaktursmide, så att Den 6 Maj f. ra. 69 egaren mäste abandonera dem intilldess han fick K.
M:s serskildta tillstånd till införsel.
För så vidt Hr Hjertås anförande skulle hafva afseende äfven på Jernrör, som äro gjutna, befarar jag att R. o. Ad. är förhindrad alt derom besluta något serskildt, sedan IS. o.
Ad. redan afgjort frågan om den artikel, som i Ulsk:s förslag är utförd' under rubrik af Gjutna Jernarbeten, ej specificerade.
Hvad angår smidda Jernrör och rör af andra metaller, så har Hr Hjerta hemställt, att införsels-tullen, derå skulle bestämmas till lika belopp med tullen å det råämne, hvaraf de blifvit tillverkade, men råämnet för alla metaller är väl malm, och malm är hittills tullfri och blifver det väl hädanefter.
Jag förmodar alt detta icke varit Hr Hjertås mening, och då fordras väl en närmare förklaring.
Då det icke lärer gå väl an att vid första handläggningen bos R. o. Ad. behandla någon fråga, som icke något Utsk. förut specielt yttrat sig öfver, och denna fråga kan vara något invecklad samt erfordra uplysningar, sora kanske icke nu äro för handen, så hemställer jag om icke R. o. Ad. skulle finna lämpligt att denna fråga remitterades till Bevilln.- Utsk., så att Bevilln.Utsk. tager den under pröfning och afgifver deröfver förslag, som kan komma under II.
Stu-s behandling.
Jag ber blott bär att få anmärka att man icke må fästa sig vid denna benämning af smidda rör, ty de äro valsade och de valsas här i Sveriges med en äfvenledes här upfunnen och tillverkad machin.
Jag anhåller derföre att ordet smidda icke måtte begagnas.
Jag anhåller att få öfvergå till instämmande i det förslag, som af Frih.
Palmstjerna blifvit gjordt i fråga om äterremiss af denna punkt till Utsk.
Jag förenar mig i den hemställan så mycket heldre, som Utsk. derigenom får tillfälle att yttra sig om
Rör af koppar, messing, tenn eller andra metaller, som jag tog mig äran omnämna i mitt första anförande.
Uppå härefter af Hr Gr. o. Landtm, framställd propos. remitterades den nu väckta frågan om serskild tullbehandling för
Rör af jern eller annan metall till Bevilln.Utsk. I fråga om de slutligen under liufvudrubriken Jern uptagne artiklarne ”Spik af 2 tums längd och deröfver” och ”ali annan Spik samt allt annat Manufaktur-smide, ej specificeradl”, biföll R. o. Ad.
Utsk:s förslag, hvarefter Hr Hjerta yttrade Jag har ej velat begära ordet för att väcka en discussion i detta ämne, emedan jag ansett det fruktlöst, då Bevilln.Utsk. afstyrkt min motion och de öfriga RiksStm, såsom jag tror, bifallit Utsk:s förslag; men jag anhåller att få anföra min reservation ro Den 6 Maj f. m. emot Utsk:s afstyrkande, af den anledn., jag sökt göra för manufaktur och smides-artiklar af olika vigt, helst jag tror en sådan indelning vara en af de väsendligaste grunderne för en riktig förtullning af denna vara, och jag icke kan godkänna den betänklighet Utsk. haft i afseende på den mångfaldiga sortering, som dervid förekommer, emedan jag icke anser det vara svårare för en tullkammare att serskilja artiklar efter deras olika vigt, än att räkna trådarne i en linne- eller bomulls-väfnad.
Jag ber att i prot. få nedlägga denna reservation och vill vid en kommande Riksdag, om jag då lefver, förnya mitt förslag.
Vidare förekommo följande artiklar: Jernskrot samt Kardor och Nordinder. R. o. Ad. biföll hvad Utsk. i afseende på dessa artiklar föreslagit.
Pröfniugen af Ulsk:s härom afgifna förslag ansågs böra upskjutas tills R. o.
Ad. fattat sitt beslut i afseende på artikeln.
Knappar, Knif v år, Koppar, Kopparnickel och Kopparskrot.
Kopparstick, Eslamper samt Lillio grafiska arbeten.
I fråga om dessa artiklar, för hvilka tullfrihet varit medgifven, yrkades dels bifall och dels afslag å Utsk:s förslag, och blef detta förslag, efter först till bifall derå framställd men med Nej besvarad propos., af R. o. Ad. afslaget.
Korgar och Korgmakare-arb elen.
Sedan en talare yrkat, att för Korgar och Korgmakare-arbeteu af klofvet vide eller strå, rör och andra finare slag införsels-tullen måtte bestämmas till 16 sk. pr it, men en annan ledamot yrkat bifall till Utsk:s förslag, blef propos. till bifall å Ulsk:s förslag framställd och besvarad med starka
Ja jemte några Nej; hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade att han funnit Ja öfvervägande.
Fortsättningen af förevar:de ärendes pröfning upskjöts till eftermiddagens plenum.
Hr Gr. o. Landtm, anmodade Hrr Elektorer att utse en ledamot i Allm.
Besv. o. Ekon.Utsk. efter Frih. Raab, Carl Adam, som i gårdagens plenum afsagt sig sin plats i nämnde Utsk.
Anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Revilln.- Utsk. inkomne Betänk:n: J\s 11, ang:de den s. k.
Kurhus-afgiften; Den 6 Maj e. m. 71 JV2 12, ang:de stämpling af spelkort och afgiften derför; samt J\s 13, ang:de städernes Sala-accis. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. | till 3 e. m.
In fidem protocolli, Alberl Munek.
JV° 3, ang:de Tullbevillningen; och förekommo härvid nedannämnde artiklar: Kori, Spel I fråga om denna artikel yrkades dels bifall till Utsk:s förslag, dels bibehållande af nu gällande införsels-förbud; hvarjemte, i afseende på den i taxe-förslaget intagna anmärkn., innehållande föreskrift om kortens förseende med bevillnings-stämpel, föreslogs dels det tillägg, att dervid genom serskildta författningar fastställd afgift för spelkorts stämpling skulle erläggas, dels ock att, i st. f. denna anmärkn., vid sjelfva rubriken Spelkort måtte tilläggas : ”med vilkor att de vid införseln, lika med inhemska, ”undergå bevillnings-stämpling emot erläggande af stämpel-afgift”.
Frågan om införsels-förbudets uphäfvande och tullsatsens belopp företogs serskildt till afgörande; och då efter först lill bifall å Ulsk:s förslag, att, med förbudets uphäfvande införsels-tullen å Spelkort måtte bestämmas till 12 R:dr 24 sk. grossen, och sedermera till bifall å yrkandet att införsels-förbud för Spelkort måtte bibehållas, framställde, med blandade Ja och Nej besvarade propos:r, förnyad propos. till bifall å Utsk:s berörde förslag, framställdes, ropades starka Ja, blandade med många Nej; hvarpå Hr Gr. o. Landtm, förklarade att han ansåg
Den, som bifaller alt, med införsels-förbudets upliäfvande, införsels-tullen å Spelkort må bestämmas till 12 R:dr 24 sk. grossen, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner Nej, anser R. o. Ad. nuvar:de förbud emot införsel å Spelkort böra bibehållas.
Beträffande sedermera anmmärkn:r rör:de Kortens förseende med bevillnings-stämpel, blef, efter det yrkandet om tillägg uti densamma blifvit frånträdt, propos. framställd till bifall å Utsk:s förslag å denna del, men besvarad med starka