Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hvad nu delta memorial beträffar, så är det ett svar- på en åtei remiss från 3:ne Stånd å det förut framlagda förslaget till volcr:s-propos:r. T della meni. äro de anmärkntr iakttagna, som vid återremissen gjordes, och votei :s-propo*:n derefter rättad, så att jag förmodar att Pi o. Ad. ej kan hafva något emot att godkanna deli nu af Coust.Disk. framställda volerts-propos., hvarföre jag anhåller om bifall dertill.
Uppå derefter framställd propps, blef den föreslagna voter:s-propos:n af R, o. Ad. godkänd.
Jag anser temmeligen likgillligt, hurudan proposm och hurudant beslutet blir, men i kraft af min öfvertygelse i principfrågan, anser jag mig skyldig att reservera mig emot delta beslut.
Hr L i I j e n s t o I p e :
På enahanda grunder, som Frih. Boye sednast tillkännagifva, tager jag mig friheten att emot det nu fattade beslutet äfven anmäla min reservation.
N.'o 435, i ani. af erhållna återremisser å utlåt.
JN:o 354- 34t d e punkten.
StatsUtsk. harvid delta tillfälle anfört ett skäl, som jag ej kan ogilla, eller deremot framställa någon anmärkning, men Ulsk. har alslagit den propos. på 25,000 r:dr, som af Sloramiralsembelets tredje afdelning har blifvit tillstyrkt.
Grunderna dertill äro, att Utsk. ansett en och annan undersökning böra ske, eller rattare sagdt en större plan böra verkställas.
Jag medgifver fullkomligt det rikliga i denna åsigt, men jag får tillika tillkännagifva, det jag anser alt StatsUtsk. liar vid delta tillfälle ej känt de förhållanden, som localkännedom kan gifva vid handen, nemi. att uppgrundningen 1111 oupphörligt fortgår, och alt den uppgrundning, sorn nu dagligen sker vid hamnen, skall blifva allt kostsammare att afhjelpa, ju längre man dröjer att företaga den stora planens verkställande.
Det är af detta skäl, som jag anser alt man bör söka bibehålla hvad sorn finnes i det skick som det nu är, och då icke den blifvande planen på något sätt hindras genom utfö randet af det nu framställda projectet, så tror jag att det vore skäl att nu bifalla det af Storamiralsembelets tredje afdelning framställda förslag om ett anslag af 25,000 r:dr.
Jag anhåller att få för R. o. Ad. uppläsa en liten beiätlelse om förhållandet i delta afseende.
Posse anförde derefter skriftligen:
Den 39 Mar» f. m. 467 Redan vid 1818 års riksdag hafva, i anleda, af Landskrona borgerskaps då framställda begäran, R.
St. rör:de della ämne sig yttrat: att R.
St. ansågo Landskrona hamn berättigad till erhållande af statsbidrag, hvarför staden h ii n v isa des ali hos K. M. i 1111 derd. göra sig i sådant ändamål påmind.
Sedan under tiden flera undersökningar, förslag och calculer blifvit uppgjorda, alla afseende en större plan, dels för hamnens utvidgande, dels ock för öppnande af södra inloppet till hamnen, så har f. d. Storamiralsemhetets tredje afdelning i dess tind. betänk, den 4 Lee. 1833, med godkännande af Chefens för södra canaldistrietet den 29 September i83o afgilna betänk, förklarat, alt ett stort och omfattande arbete visserligen syntes blifva det bästa och lämpligaste vid Landskrona, och att planen dertill borde uppgöras i samråd med Fortificationsdeparteinentet; men till förekommande af den successiva uppgrundning, hvarför hamnen är blottställd, borde, medelst uppförande af en jetee eller peer utmed norra sidan af inloppet, förekommas indrifvande utaf sand, tång och andra nppgrundningsämnen i den egentliga hamnen.
Den kostnad, som härtill calculerades, uppförde f. d. afdelningen uti föl-berörde betänk. 1833 till 25,ooo rtdr.
Under loppet af 18 34 hafva derefter magistraten och borgerskapet i Landskrona hos K
M. sökt anslag af allmänna medel till anskaffande af en ändamålsenlig muddermachin för alt undei hålla hamnen, som dagligen botås med förstöring, under ei bjudande att till en tredjedel i kostnaden deltaga på det sätt, att staden årligen skulle betala 5oo r:dr intilldess besagde tredjedel blifvit ersatt.
Storamiralsembelets tredje afdelning har, den 29 Maj 1835, öfver denna ansökning afgifvit infordradt utlåt., och, med vidhållande af hvad afdelningen förut yttrat, föreslagit att, då 'från vallencominunicationsfonden, i anseende till dess inskränkta belopp, för tillfallet icke kunde meddelas bidrag, sådant inålle ske från ytde linfvndtiteln till utförande af en peeivbyggnad, hvilken afdelningen ansåg bättre komma att motsvara ändamålet, nemi. hamnens framlida vidmakthållande, än ett muddringsrnachineri.
Då emedlertid tillgångarne på ytde hufvudtileln icke eller medgifvit att lill Landskrona hamns underhåll något bidrag kunnat anordnas, så har K. M. den 24 April 18 3ij anbefallt afdelningen att upptaga förenämnde arbete i det und. betänk, rörtde vatlencommunications-anläggningar, som före riksdagen borde till K. M. aflemnas, och har afdelningen, i anledn. deraf, än ytterligare föreslagit, att de calculerade 2Ö,ooo r:dr, till uppförande af en peei-hyggnad, finge utgå til Landskrona hamn, under villkor att staden, enligt dess förutnämnda erbjudande, genom årlig återbetalning ersätter J af koslnadssumman.
Så stodo sakerna då representanten inom BorgareSt. för Landskrona vid denna riksdag — med fört-speglande af de 4<?
Den ag M a r s f. m. stora vådor, sorn voro förenade med underlåtenheten att underhålla denna den enda på kusten från Warberg till Carlshamn befintliga krigsliamn,- samt med ådagaläggande att det vöre mindre af vigt för det enskildta samhället, att hamnen underhålles, emedan den alltid blir tillräcklig för den handel, som i Landskrona bedrifves, än för det allmänna, som på hamnens anläggande bekostat millioner och i en framtid icke utan högst betydliga kostnader kunde iståndsätta hamnen, om dess fullkomliga igenfyllande icke i tid förekommes, — föreslog, att åtminstone 25,ooo r:dr måtte, till uppförande af den utaf 3:dje afdelningen föreslagna peer-byggnad, för att hindra hamnens vidare uppgrundning, varda af R.
St. anslagna, under de villkor från communens sida, sora här förut äro nämnde.
StalsUtsk. har likväl i begge belänktna röride extra-statsreglertn, Niis 354 och 435, afstyrkt det sökta anslaget på den grund, att frågan om denna hamnanläggning ännu icke är tillfyllest utredd, eller kostnaden för det hela bestämd.
Då här icke är fråga om vidtagande af hamnarbetet efter den större plan, som kommit å bane, men kostnaden för den ifrågasatta stenbyggnaden icke vid ett utan flera tillfällen är efter calculer uppgjord till 9.5,000 ridr, synas dessa skäl så mycket mindre antagliga, som 3:dje afdelningen i dess betänk. i833 tydligen utmärker att peer-byggnaden kan anläggas, utan att hinder derigenom uppkomma för hamnarbetet i större scala, samt det i allt fall är påtagligt, att, hvilka större arbeten än i en framtid må komma i fråga, denna peerbyggnad blir oundgänglig för precist samma ändamål, sorn dermed för närvarande afses, eller förekommande af hamnens totala förstöring genom uppgrundningar.
Posse anhöll om uppläsning af de öfriga Ståndens beslut röride SlatsUtskis utlåt.
N:o 435, och att derefter återfå ordet.
' Upplästes Preste- och BorgareSttns beslut i denna flaga, innehållande: PresteStrs —att Ståndet, med ogillande af hvad Utsk. yttrat i afseende å Landskrona hamn, beslutat att för samma hamns iståndsättande anvisa 25,000 r:dr, hvaraf eller 16,666 r:dr 32 sk., af det allmänna bekostas, och ^ eller 8,333 R:dr >6 sk. af staden, sorn sistnämnda summa återgäldar med 5oo r:dr b:co för året; och BorgareStts —att Ståndet beslutat ett statsanslag, till Landskrona hamns iståndsättande, af 25,000 r:dr med villkor, att nämnde stad deraf återgäldar till statsverket 8,333 r:dr 16 sk. genom en årlig inbetalning af 5oo r:dr. Gr. Posse:
Betänk, är således i denna punkt of två Stånd bifallet.
Jag tror mig ej behöfva ytterligare utveckla de skäl, hvilka jag anser tala för nödvändigheten of denna harnns bibehållande.
Den är, såsom jag i den upplästa berättelsen haft äran nämna, den enda hamn, der krigsfartyg \
Den ap Mars f. m. möjligen kunna inlöpa, sedan nu anslaget till Höganäs är afslagel.
För den lilla obetydliga handel (jag nödgas medgifva del), som Landskrona sjelf drifver, är hamnen visserligen tillräcklig.
Det är således ej för della samhälle, som jag begär ifrågavarande anslag, utan derföre, att jag anser denna hamn vara högst nödvändig för Staten.
Det är äfven ur denna synpunkt, som jag tillstyrker antagandet af samma beslut, som de två andra Stånden fattat, nemi. ett anslag af 25,ooo r:dr till utbetalning af statsverket med 6,5oo r:dr 0111 året i 4 år.
Det är äfven ur denna synpunkt jag anser, att då man har något, som är i sig sjelf verkligen brukbart och godt, så bör man ej genom underlätet underhållande deraf låta det förderfvas.
Hvar och en, som är något bekant med ifrågavar. kust, känner alltför väl, alt hvarje år en mängd lippgrundningar ske, och att således denna hamn med hvarje år blifver svårare att iståndsätta.
Det är således, för att förekomma ett framtida behof af ett större anslag för detta ändamål, som jag tillstyrkt, att ett föregående arbete till vidare uppgrundningars förekommande borde göras.
Jag tillstyrker således, alt R. o. Ad. ville förena sig lili hvad Preste- och BorgareSlm hafva beslutat.
Posse instämmer jag visserligen deiuli, att det ej blott för Landskrona handel, utan äfven för Staten i allmänhet, synnerligen med afseende på att hafva en djup örlogshamn på södra kusten, är af vigt, att Landskrona hamn bibehålies vid det djup, som den förut har haft, då man vet att de mest djupgående krigsfartyg kunnat löpa in i denna hamn, hvilken är den enda för närvarande tillgängliga på en ganska stor sträcka af Sveriges södra kust; men jag kan deremot icke i sjelfva lmfvudsaken instämma i beviljandet af något anslag, sådant som här är föreslaget, för uppförandet af en peer eller jete'e, till förekommande af hamnens uppgrundning af sand.
Det är visserligen sannt, alt Storamiralsembelets tredje afdelning lärer hafva tillstyrkt detta anslag, men jag Ilar mycken anledning till den förmodan, hvilken jag fattat under den conference, som ulgiftsafdelningen haft med Capitaine Sydow i egenskap af chef för dessa arbeten, att det lärer vara ganska osäkert, om ändamålet att förekomma hamnens uppgrundning på detta sätt vinnes, och om den ifrågavarande jeteen är nödvändig, såvida en annan plan för Landskrona hamn företages, nemi. att upprensa det södra utloppet.
Denna plau skulle (jag erkänner del) vara betydligt kostsammare, men endast derigenom lärer hamnens uppgrundning på ett varaktigt sätt kunna förekomma.?.
Det är äfven en annan consideralion, som jag ej kan undgå att taga i betraktande, nemi. att
Landskrona stad verkligen lärer vara en ibland dem, som äro minst betungade af municipala afgifter.
Jag skulle nästan vara böjd för att tro, och Gr. 4:o D c n 3g Mar) f. m.
Posse torde vara i tillfälle att kunna upplysa derom, att det ej finnes någon enda municipalafgift i Landskrona.
Borgeiskåpet liar ifiöjligen någon liandcassa till bestridande al nödvändiga förekommande utgifter; men om så är, så lära afgifterna till densamma vara högst obetydliga, oell om den uppgift, jag tror mig hafva af trovärdiga personer erhållit, är riktig, så skulle nian visserligen kunna vänta från borgerskapets sida något kraftigare bidrag, för att underhålla denna hamn vid dess nuvar. djup, än som synes vara beräknadt, då det endast är fråga om, att staden skall bidraga med en tredjedel.
Förhållandet lärer vara, att staden verkligen liar betydliga domäner, och att dessa förvaltas mycket väl, hvarigenom staden har så ansenliga inkomster, att den nästan helt och hållet, 0111 ej fullkomligt, är befriad ifrån alla stadsutgifter.
Under sådana förhållanden saknas måhända icke tillfälle för staden att sjelf göra något i denna del, likasom det icke saknas rättighet för nuetoriteterna, sorn äga att vaka öfver alt städerna använda sina inkomster på ett sätt, sorn motsvarar ändamålet, att tillse, om staden möjligen kunde gå det allmännas billiga anspråk till mötes för deras eget intresse på ett sätt, som mera länder till ändamålet, än hvad som hittills skett.
Dessa uppgifter äro mig meddelade af personer, sorn jag enskildt anser vara trovärdiga, men skulle deruti något misstag äga rum, så ber jag Gr.
Posse rätta detsamma.
Denna hamn är ej ensamt för staden, den är tillika den enda lämpliga örlogshamn i Sundet.
Det vore önskligt alt anlednme till de skedda successiva uppgrundningarna hade varit långt för della undanröjda.
Dessa anledn:r äro hufvudsakligen ett eller par nedsjunkna skeppsskrof, hvilka förorsaka att den anlöpande sanden samlas oell uppgrundar hamnen i en verkligen förfärande scala; men der finnes en annan lika besynnerlig och måhända hufvudsaklig anledn. lill denna uppgrundning, som är det södra inloppets grunda tillstånd, hvarigenom den fordna starka strömningen, som gick denna väg, har försvunnit, och således äfven den rensningsåtgärd, som naturen sjelf hade inrättat för denna krökta hamn, som är smal och lång.
Det är upptagningen af det södra inloppet, som nu åsyftas, mindre med afseende på dess begagnande, såsom ut- och inlopp — ehuru det äfven såsom sådant kan blifva nyttigt, — än fiir att gifva den gamla slrömsältningen sitt rätta Topp.
Sprengtporten har således, efter mitt förmenande, ganska riktigt uppfattat frågan, men det hindrar ej, att icke det anslag af 25,000 r:dr, som nu är i fråga att bifallas, och som tvänne Stånd redan bifallit, vore ett högst nyttigt och nödigt anslag till förekommande af hamnens vidare förstöring, under den tid som förlöper innan man hinner vidtaga det vidsträcktare arbete, som måste komma i fråga, Den 29 Mars f. ra. 47» såvida icke liela denna goda hamn skall förstöras.
Om ej della föregående arbete företages, så skulle måhända det sednare, det egentligen stola arbetet blifva dubbelt dyrare och gå lill vida större kostnader, an dessa 25,000 r;dr, sorn nu yrkas.
Jag är likväl af den tanken, att nian ej borde bifalla det begärda anslaget för det ändamål, som dessa Ivaline Stånd egntligeu afsell, nemi. den s. k. peer-byggnadeu; ej derföre att icke någon peer-byggnad möjligen bör k nunna i fråga, hvarom jag ej vill fälla något omdöme, emedan jag ej ar van vid sådana arbeten, men derföre att jag tror, att en del af dessa 25,000 r!dr skulle lämpligare kunna användas till åtskilliga andra åtgärder, hvilka nu borde vidtagas, för att förekomma hamnens fortgående försämrande, och för att således underhålla hamnen i sitt nuvar. skick neli någorlunda förbättra den, intilldess det stora arbetet kunde blifva påbörjadt.
Jag vågar således tillstyrka, att R. o. Ad. täcktes bifalla det af Preste- och BorgareSltn bifallna anslag af 25,000 rtdr, men icke bestämdt stadga, att det skall användas endast till vien s. k. peer-byggnaden, som möjligen kan blifva mer eller mindre angelägen, såsom Frih.
Sprengtporten antydt.
Äfven jag delar den öfvertygelsen, att R. o. Ad. bör bifalla anslaget, all utgå till -J af communen och § af Staten, under följande villkor, nemi. ali dessa medel skola användas till de arbeten, sorn äro nödvändiga till förekommande afbamnens ytterligare uppgrundning, intilldess den stora hamnanläggningen kan komma i fråga.
Då hade R. o. Ad. försäkrat sig om att anslaget ej blir onödigtvis anvandt till en peer-byggnad, eller alldeles icke disponerad! i händelse hamnupprensningen ej skulle fordra denna summa, och peer-byggnaden af deni, som hafva alt göra nied hamnbyggnaderna, skulle anses obehöflig.
Jag tror ej, att de öfriga Stånden, hvilka bifallit anslaget i sin helhet, skola göra några svårigheter vid att instämma med R, o. Ad. ronde det tillägg, som jag nu föreslagit.
Jag får vördsamt anhålla om ilr Frih. o. Landtnäs propos. härå.
Hr Frih. o. Landtm, lät, för att förekomma det misstag, som möjligen kunde äga rum ronde innehållet af Presteoch BorgareSLns beslut, ånyo uppläsa desamma.
För min del finner jag det vara högst angeläget, att Slaten bidrager till alt försäkra den enda of naturen danade goda hamn, som finnes på Skånska kusten, emot framlida förstörelse.
Jag skulle förmoda, alt anledriin, hvarför SlotsUlsk. ej mera omfattat denna vigtiga sak, var de stora anslag, sorn Ulsk. funnit skäl alt bevilja lill andra hamnar, belägna på den Skånska kusten i grannskapet af den ifrågavarande.
När nu det förändrade förhållandet inliäffat, genom R.
St:s beslut, alt tre
Stånd alslagit anslaget för hamnen vid Höganäs, så har derigenom en betydlig besparing å det - 4; a Den 29 Mars f. ra. ta anslag uppstått, nemi. icke mindre än ig3,ooo r:dr.
Då synes det vara allt skäl, att R.
St. genom anslag befrämja underhållet af en verkligen god hamn, såsom PresteSt. beslutat, enligt det för R. o.
Ad. nyss upplästa prot.utdr., hvaraf tydligen synes, att det ej fastat sig vid peer-byggnaden eller någon annan viss del af det arbete, som göras skall, ulan att således livad som kommer att göras bör blifva öfverlemnadt åt styrelsen att efter noggranna undersökningar bestämma.
Jag skulle således tro, att intet binder möter för R. o. Ad. att bifalla hvad PresteSt. bar beslutat, och att man derigenom ej på något vis bar blifvit förhindrad att afse hvad som af Hr Lefreåi blifvit föreslaget.
Jag för min del tillstyrker det ifrågavar. anslaget, och ber alt särskildt få nämna en sak i afseende på hamnens skyddande emot sand, som jag lärt känna vid Ystad.
Dess hamn är ännu mycket besvärad af uppgrundning genom drifsand.
Detta härrör myeket deraf, att en naturlig peerhyggtiad, som fanns på en utskjutande udde, nemi. ett stenref, blifvit borttaget, för att derigenom trygga hamnen vid Ystad.
Sedan dessa stenar blifvit borltagne, så har sanden blifvit drifven inåt hamnen.
Jag nämner detta förhållande, endast för att visa att en peer-byggnad, för förhindrandet af hamnens uppgrundning genom sand, här är af största vigt.
Då emedlertid genom PresteStis beslut fria bänder äro lerrinade åt Styrelsen att använda medlen på det sätt, sorn t jenligast är, för bevarande af denna goda hamn, som under alla våra krig, åren 1808, 180g, 1S10, 1812 och i8i3, alltid var och förmodligen vid sådana tillfällen alltid kommer att förblifva en god station för vår flotta, så synes mig lämpligast att R. o. Ad. deruti instämmer.
Jag får för det första besvara den anmaning, som Frih.
Sprengtporten till mig gjort.
Jag medgifver belt och hållet, att de municipala algifter, hvilka utgå af Landskrona, äro ganska obetydliga, ehuru de verkligen finnas.
Det skulle således synas, sorn man borde af Staten kunna fordra mera för detta ändamål, men då man betraktar, alt Landskrona stad består af ett ganska litet antal handlande, att deremot den personal , som i Landskrona finnes, utgöres af andra personer, som af hamnen hafva alldeles ingen fördel så torde det vara ganska svårt att genomdrifva deras ingående på användandet af den afkastning Landskrona af sin jord åtnjuter, för att iståndsätta hamnen.
Jag tror att då denna lilla stad, som endast har 171 1 innevånare, erbjuder sig att till ^ deltaga i kostnaden, så är detta allt hvad man af densamma kan fordra.
Det är ej allenast för staden särskildt, som denna hamn behöfves, hvilket Frih.
Sprengtporten äfven redan har medgifvit, utan dess nytta vid inträdande krig skulle äfven blifva ganska stor.
JDenna hamn är säle »I Den 2y Mars f. m.
4;3 således äfven för Staten af högsta nödvändighet.
Den siola skada, sorn under tiden kan inträffa genom uppgrundningar, gör delta statsanslag högligen af behofvet påkalladt.
Jag är visserligen icke nian af yrket, och förstår icke rätt, huru della skall verkställas, men jag instämmer helt och hållet i llr Letrons yttrande om de 25,ooo ltdr, hvilka jag anhåller på de villkor, som han nämnt, må slällas lill K.
M:s nådiga disposition, för att, efter undersökningar på stället, användas på sätt tjenIigast befinnes till förekommande af hamnens uppgrundning.
Detta är hvad PresteSt. redan beslutat, och jag får således endast anhålla, ali R. o. Ad. ville med delta Stånd sig förena.
Det hade visserligen icke undfallit mig, alt så val PresteSt., som BorgareSt., hade i allmännare termer gifvit sitt bifall lill detla anslag; men då Gr.
Posse, sorn öppade discussionen, särskildt yrkade den peer-ardäggning, som af tredje afdelningen blifvit föreslagen, så'fruktade jag, alt, om R. o. Ad. skulle på grund deraf motivera sitt beslut, Exped.Utsk. möjligen kunde deraf och af betänk, i allmänhet taga sig ariledn. alt, i den underd. skrifvelsen till K. M., motivera anslagets bifallande i och för peerbyggnaden.
Derföre yrkade jag, att R. o. Ad. skulle antaga de allmännare grunderna, och sedan Gr.
Posse nu äfven har yttrat, att han ej heller har yrkat, att delta anslag skall bestämmas specielt för peer-byggnaden, utan att det, såsom Preste- och BorgareSttn beslutat, blott bör i allmänna termer uttryckas, alt anslaget skall användas till förekommande af hamnens vidare uppgrundning, så önskar jag, att anslaget måtte i sådana termer beviljas, och hoppas att Exped.Utsk. aktar sig för alt i skrifvelsen till K.
M. inlaga termen peer-byggnad.
Jag instämmer fullkomligt uti hvad Hr Lefren yttrat, men får tillkännagifva, att då jag anhöll om anslag till en peer-byggnad, så var det, såsom jag nyss nämnde, till följe af tredje afdelningens förslag, men att jag i och med detsamma slutade med den anhållan, att R. o. Ad. måtte förena sig med PresteSt,, hvars beslut innehållet' det project, som nu blifvit tillstyrkt af dem bland Ståndets ledamöter, hvilka yttrat sig i denna fråga.
Jag anser mig äfven skyldig att rälla en uppgift, hvilken ej synes öfverensstämma med det verkliga förhållandet, nemi. den uppgiften, alt Landskrona personal utgör 1700 personer.
De skattdragande äro 1700, men personalen uppgår ända lill 3ooo personer.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla StalsUlskts förslag i 34 punkten.
Ropades nej. 22 H.
Go 474 Den 29 Mars f. m, Hr Landtm, hemställde, 0111 R. o. Ad. behagade bifalla Gr.
Posses förslag, att till iståndsätlande af Landskrona hamn skall beviljas 25,000 r:dr, hvaraf staden återbetalar en tredjedel med 5oo r;dr btco om året.
Jag är ej fullkomligt säker om Gr.
Posses förslag iir alldeles öfverensstämmande med Preste- och BorgareSttns beslut, men om så är, så lemnar jag min röst dertill.
Jag har läst Preste- och BorgareStrns beslut, och med det tillägg, som Hr Lefren nu föreslagit, tvekar jag ej att lemna mitt bifall dertill. Hr Lefre'n: Jag skulle önska, att propos. blefve bifall till PresteSt:s beslut, så att man icke inom Utsk. kunde möjligen föranledas att tro, att någon olikhet ägde rum emellan vårt beslut och PresteStåndets.
Posse instämde med Hr Lefren.
Jag har visserligen intet emot detta förslag, ehuru jag bekänner, att det tillägg, som Hr Lefre'n i sitt första yttrande framställde, i min tanke bör inflyta i beslutet, hvarom jag således hos Hr Frih. o. Landtm, vördsamligen anhåller.
Uppå derefter framställd propos. beslöt R. o. Ad. att instämma i PresteSt:s beslut: att, med ogillande af hvad Utsk. yttrat i afseende å Landskrona hamn, för densammas iståndsätlande anvisas 25,000 r:dr, hvaraf §, eller t6,666 r:dr 32 sk., af det allmänna bekostas och eller 8333 r:dr 16 sk. af staden, som sistnämnda summa återgäldar med 5oo r:dr b:co för året. 3 5 punkten.
Denna punkt befanns icke erfordra annan åtgärd, än att läggas till handlingarna. 36, 37 och 38 punkterna.
Dessa tre punkter biföllos. 39 punkten.
Frih. Nauckhoff, Joh. Otto: Såsom H. R. o.
Ad. har hört, så har Utsk. i sitt sednare betänk, åberopat det förra, som tillstyrker ett lån af 10,000 r:dr, att till Ronneby köping utgå.
Det hade varit väl, om Utsk., vid handläggningen af denna fråga, fäst sig litet mera vid företagets nytta och förmågan hos den folkmängd, på hvilket lånets återbetalande kommer att falla.
Jag får i delta afseende äran för Ståndet upplysa, att kostnaden, som i betänk.
N:o 354 uppgifves att utgöra 27,534 r:dr, kommer att drabba köpingen Ronneby, hvilken, ehuru den visserligen så tillvida står på en lycklig punkt, alt man bestämdt kan säga, Den 29 Mar* f. m. alt den nr 1' tilltagande, likväl ännu saknar den styrka, som erfordras att på egen liand verkställa della förelag.
I afseende på ifrlgavar. afgift, får jag upplysa att Ronneby köpings innevånare icke allenast komma alt draga fördel utaf företaget, ulan en slör del af den kringliggande ortens innevånare, dels inom lane!, och dels ifrån Kronobergs län, hvilka alla hafva direct fördel af hamnens uppniuddring och förseende med nödiga anläggningar lill förekommande af fortfarande nppgrundningar.