Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utsk. afgifvit, vara val grundade i alla punkter, i hvilka jag kunnat jemföra Hr von Hartmansdorlfs anmarknir med sjelfva skrifveisen.
.St. hafva beslutat och, om jag icke misstager mig, dertill i förstärkt SlatsTJtsk. bestämt sjelfva orri dagen i redactionen af den underd. skrifvelse, som R.
St. t>r.>h lin t afEitaj till K.
M. med afseende på försvarsverkets organisa i ion; så finner jag deraf klart böra följa, att något annat, än hvad R.
St. i detta afseende formligen antagit, jelte Liiu komma att till K.
M. framställas, i följd hvaraf afven den ingress, hvilken i många delar innefattar en redogörelse för Ulsk:s åsigter, icke kan komma att inflyta i Siändernes lind. skrifvelse, oell det så mycket mindre, som denna ingress i flera fall har ett nära sammanhang med sådana punkter i Utskts betänk., hvilka ansetts böra förfalla på den grund att Hne Stånd stannat emot 2, och h vilka följaktligen icke äro afgjorda; af hvilken anleda, jag fullkomligen billigar den anmärkn., som Hr von Hartmansdorff i detta afseende framställt.
— Uti iy:de punkten, i fråga om förläggande af en afdelning artilleri till Norrland, — eli förslag, sorn samtliga RiksStm bifallit, — har Exped.- Ulsk. äfven åberopat ingressen.
Jag tror, att detta åberopande af ingressen bör försvinna, likasom jag instämmer med Ur von Hartmansdorff, att i3:de punkten ang:de anslag för eser eis-sq vad ro ner na bör förändras och kunde iå följande lydelse: ”R.
St. hafva icke ansett sig äga skäl bevilja uppförandet å stat af det af E. K.
M. för exercis-sqvadronernes underhåll äskade anslag.”
Slutmeningen i framställningen till K.
M. skulle då möjligen kunna blifva af följande lydelse: 5”Sfot!igen få R.
St. af de skäl, som bär nedanefter finnas anförda, i underd. hos E. K. M. anhålla;” och sedermera efter den ordalydelse, som R.
St. genom votering i förstärkt StatsUtsk. antagit.
På dessa skäl förenar jag mig med Hr von Hartmansdorff i den af honom framställda begäran att detta betänk, mätte återremitteras till Utsk.; i det hopp att denna återremiss icke skall föranleda något särdeles långt dröjsmål i ärendets afgörande, och tror jag, lika med honom, att då R.
St. nu fattat beslut i passevolance-frågan, sedan detta förslag afgafs, deruti äfven kunde ingå de bestämmelser i afseende p>å passevolance-afgiften, som stå i öfverensstämmelse med R.
S:ts fattade beslut.
Hr Lil Ijenstol pe, Axel Fredr.:
Jag hade föresatt liiig att iakttaga tystnad vid uppläsningen af den nu ifråga - Den 12 December e. m. var. underd. skrifvelsen, och det af samma skäl, som förmådde mig alt inom Exped.Utsk. icke motsätta mig expedierandet af densamma i dess närvar, skick, ehuru jag visserligen icke i alla delar gillade det af Ulsk. uppsal!* förslag.
Men då ålerremiss redan är hegard, kan jag icke underlåta alt instämma i denna begäran och taga mig friheten dervid yttra några ord.
Hr Lillje nslolpe uppläste derefter följande:
Min enskilda öfvertygelse — hvilken jag ock inom TJtsk. uttalat och deruti äfven en och annan af de andra Ilrr ledamöter instämt — lör:de expedierandet af hufvudtitlarn i, har varit och är den, alt man borde hafva väntat dermed, intilldess alla punkter voro afgjord», och inan således kunde inkomma med titlarna lullfardiga och icke, såsom nu är föi hållandet, då åtskilliga luckor — enär utgörandet varit eller är beroende uppå förstärkta StalsTJ iste beslut — måste förefinnas, till hvilkas fyllande man nödgas ingå med särskilda und. skrifvelse!'; äfvensom total-snnunsim för titlarna ej kunnat utsättas, såsom förut varit bi lik lig», då nu de under linien upptagna indelningar och spaninål »a natura icke lill penningebeloppet kunnat bestämdt utföra*.
Denna min öfvertygelse har jag likväl ansett böra gifva vika för den allmänna löstens fordringar, att nemi.
E\ped Utsi. skyndsamligen, och så att med expedierandet till K.
M. medhunnes innan årets slut, skulle inkomma med förslag till mntl. skrifvelse!' rör:de hufvudlitlarua.
Jag har derföre, så soia jag haft äran förut tillkännagifva, icke inom Utsk. tagit mig emot expedierandet af de redan inkomna titlar, ehrust jag haft åtskilligt alt erinra vid så väl den i:a hufvudti— teln, som särdeles vid den nu ilrågavar. 3:dje.
Hvad denna sistnämnda beträffar, måste jag uppi ikligt bekänna, att, ehuru jag fullkomligen delat rese ivan t emes risigt, jag likväl biträdt ledaniöternes af Hederv, Bonde- och Ilögv.
PresleSt;ns mening, eller att låta skrifvelsen oförändrad afgå sådan densamma af Ulsk:s secreterare blifvit uppsatt, dels emedan StatsUlsk:s utaf samtl. RiksSltn ulan anmärkt!. godkända betänk, dervid med noggrannhet blifvit följd!, och dels derföre, alt denna hufvudlitel, ifall den skolat omredigeras, icke medhunnit att, så snart han önskade dcltj till Stånden inkomma.
Med undanlag af Hr Borgmästaren Bagge, som bestämdt lade sig deremot, var det Utsk:s enhälliga önskan, att denna hufvudlitel skulle sisth Thorsdag godkännas lill expedierande.
Detta gjorde att jag, äfvensom Hr Borgmästaren Graelius, icke finnas upptagna ibland reservanternas antal, ehuru vi fullkoml. gillade den af Hr Borgin.
Bagge tili nästpåföljande sammanträde skrift!, afgifna reservation.
Devi legenhet skulle då hafva inträffat, alt skrifvelsen, beslutad) med 5 röster mot 3, skolat blifva åtföljd af 5 reservationer..
Jag har velat förekomma delta; men vill derföre ej underlåta att lili Ståndet tillkännagifva min öfvertygelse, samt redogöra hvarföre jag trott mig kunna handla så olika inom Utsk., hvarest jag anser mig böra, så vidt möjligt är, söka uppfylla mitt Stånds önskningar, och uti Ståndet, der jag icke erkänner andra band än den min öfvertygelse pålägger mig.
Jag yrkar återremiss af den ifrågavar. und. skrifvelsen, på det att ingressen må kunna förändras i likhet med livad som blifvit föreslaget.
I allmänhet instämmande i de anmärkmr, som af de 2 första talarne blifvit gjorda, får äfven jag begära återremiss af detta förslag till und. skrifvelse, och tillstyrker jag Exped.Utsk., att vid alla de tillfällen, då det icke tydligen kan inses att RiksStm grundat sina beslut på de af Utsk:n framställda motiver, endast i korthet anmäla resultatet ungefärligen med de ordalagen: alt R.
St. icke funnit sig äga skäl att bevilja det och det anslaget, eller att R.
St. ansett sig böra bevilja det eller det anslaget; ty jag tror det skulle leda till alltför stora oformligheter, om, sedan man med mycket besvär lyckats alt genom votering komma till ett resultat i sjelfva saken, man skulle börja en ny strid om huru man skulle redigera eller motivera framställningen.
Exped.Utsk:s förslag N:o 167 återremitterades.
Likaledes upplästes till justering Expcd.Utsk:s förslag N:o 168 till R.
St:s und. skrifvelse till K. M., ang:de öfverflyttning å allm. indragn.slaten af de å Nummerlotteriets stat uppförda löner oell ständiga arfvoden m. m.
Vid slutet af denna skrifvelse, emot hvars innehåll |ag icke har någon invändning alt göra, säger disk. ”Slutligen böra R.
St. nu meddela föreskrifter ang:de dispositionen af Nummerlotteriets bus etc.”
Jag tror icke att det är ett sådant språk, som lämpligen bör af R.
St. föras till Konungen, isynnerhet i en fråga, der det väl icke är R.
St. allena, som äga att lemna föreskrifter, emedan inrättningen är en af dem, som bero af Konung och Ständer gemensamt.
Jag får fördenskull hemställa, 0111 man icke kunde genast göra en liten rättelse i afseende på ordalagen, utan att derföre uppehålla sjelfva expeditionens gång.
Om, i stället för att säga ”slutligen böra R.
St. nu meddela föreskrifter ang:de dispositionen af Nummerlotteriets lius” etc., nian yttrade: slutligen få R.
St. hos E. K. M. i und. anmäla de föreskrifter, hvilka R.
St. ansett nödiga i afseende på dispositionen afNummerlotteiiets hus etc., så torde både innehåll och form vara behörigen iakttagna.
Den 12 December e. m. Frill.
Jag anhåller att få instämma med den sista värda talaren.
Likasom de siste värde ta larne skulle jag tro, att den behöfliga rättelsen af den anmärkta punkten i förevar, skrifvelse ganska väl kan åstadkommas ulan återremiss; och jag skulle tro, att det rättaste Vore, att man antog följande ordalag:
Slutligen få R.
St. i und. anmäla, att de för sin drl beslutat så och så, Hr Lagerhjelm, Pehr:
Så önskvärdt det vore att kunna göra denna, i uppställningen ganska lätt verkställda formförändring utan återremiss, så skulle följden likväl blifva, att rättelsen i sådant lall icke kom att iakttagas af de öfriga Stånden, hvarföre jag vördsamt hemställer, om det icke är rättast alt vi återremittera skrifvelsen lill Exped.- LJlskottet.
Ridd.Secret upplyste, alt marschen med sådana und. skrifvelse!', som från Exped.Utsk. till justering hos RiksSttn insändas, vore den, att de först aflemnas till R. o. Ad.
Sedan de blifvit hos R. o. Ad. föredragna, sändas de, med påskrift om R. o. Ad:s beslut deröfver, till PiesteSt., hvilket sänder dem, på samma sätt påskrifna, till BorgareSt.
, hvarifrån de på samina sätt afgå till BondeStåndet.
Stånd erhölle således del af huru hvarje förslag blifvit behandladt hos de Stånd, hvilka hos sig förehaft skrifvelsen till justering.
Efter den upplysning, som Ridd.- Secret:n lemont, får jag afstå, och finner nu att rättelsen kan latt verkställas såsom af Hr von Hartmansdorff och andra ledamöter blifvit föreslaget.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att t vänne förslag lill redaclionsförändringar blifvit framställda, det ena af Hr von Hartmansdorff, det andia af Hr von Troil.
Jag skulle för min del sna rast önska, att den redaclion, som Hl' von Hartmansdorff först föreslog, måtte antagas, emedan den till ordalydelsen ligger närmare lill Utsk:s förslag, men det är visserligen sanni, att det kan vara likgiltigt hvilkendera förändringen antages. R. o. Ad. beslöt, att, på sätt Hr von Hartmansdorff föreslagit, den ifrågavar. meningen skulle erhålla följande förändrade redaclion:
St. hos E. K. M. i und, anmäla de föreskrifter, hvilka R.
St. ansett nödiga i afseende på dispositionen af Nummerlotteriets hus och öfriga o, s, v. i enlighet med Utsk:s förslag.
Justerades 2:ne prot.utdr. för denna dag f, m. och ( 18 H, 3t Den ia December e. m. prol.utdr. för denna dag e. m. angtde återrernissen af Exped,- Utskis förslag till und. skrifvelse iN:o 167.
Nto 3o, i anledn. af gjorda anmärkntr vid betänk.
JNto 21, ang:dc tullbevillningen.
Ingefära.
En ledamot yrkade bibehållande af föreskrifterna i i835 års tulltaxa; en annan yrkade bifall till Utsk:s förslag.
Instrumenten.
Under den diseussion, som rörtde denna artikel uppkom, yrkades dels att vid beslutets fattande de särskilda lill denna artikel hörande rubrikerna måtte skiljas; dels att 1B35 års taxa i afseende på denna artikel fortfarande måtte få gälla; dels att införselstullen å violer måtte förhöjas till 3 r:dr 16 sk. eller till 2 r:dr, med ett tullvärde af 10 r:dr; dels att införselstullen å guitarre!- och lutor måtte bestämmas till 3 r:dr 16 sk.; dels att införselstullen u taffel-fortepianos måtte höjas till 100 r:dr och å flygel till 200 ridt-; dels ock slutligen, att Utsk:s förslag måtte bifallas oförandradt.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att som det blifvit hegardt, alt särskild propos. måtte göras å hvarje rubrik under den nu föredragna artikeln, ville han på sådant sätt framställa den lill beslut.
Uppå derefter framställda särskilda propositioner, biföll R. o. Ad.
Ulskts förslag rörtde fältskärsinstrumenter samt mathemaliska, optiska, fysiska och navigations-instrumenter, ej specificerade.
Likaledes bifölls TJtskts förslag angtde Reuter, oboer och clarinetter, samt om guitarre!- och lutor.
Hr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Utskts förslag angtde violer.
Ad. ansåg att violer böra, på sätt som skett i i835 års taxa, sammanslås under samma rubrik med violonceiler och contrabaser.
Landtm, hemställde, om R. o.
Ad ansåg införselstullen för violer böra bestämmas till 3 rtdr 16 sk.
Uppå derefter framställd propos. bestämde R. o.
Ad. tullvärdet för violer till 10 rtdr och införselstullen till 2 rtdr.
Den 12 December e. m. 243 Uppå likaledes särskildt framställda propositioner, blef allt hvad
Ulsk. i öfrigt rör:de instrnmenter föreslagit af II. o. Ad. bifallet.
Inventarier, Skepps-; samt Ister.
Utslits förslag ronde dessa båda artiklar bi fö 11 os. Jern, gjutet:
Tack- och Barlast-.
Af några talare yrkades att tackjern måtte få utföras emot en tull af 4 rtdr 24 sk.; af andra att tackjern af bergmalm måtte skiljas från det af myr- och sjömalm, samt det förra vara förbjudet till utförsel, det sednare deremot tillåtet, emot en tull af ib sk. per skeppund, och med de controller, sorn af K.
M. förordnas; af en talare, att tackjern i allmänhet bör vara tillåtet till utförsel, men att, om det folie under ett visst pris, det då borde förbjudas; af andro, att, ehuru tackjernet borde förbjudas till utförsel, tull likväl derå borde bestämmas för den händelse alt K.
M funné för godt att tillåta dess utförande; och slutligen af andra bifall till Utslits förslag.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, del han ansåg sig böra framställa propos. på förslaget i Nto 3o, men då under discussionen fråga uppstått om olika beslut ang:de tackjern af bergmalm och tackjern af sjö- och myrmalm, hemställde Hr Landtm., om
Ståndet behagade förbehålla sig att särskildt besluta ronde tackjern af sjö- och myrmalm.
Uppå derefter framställd propos, blef Utskts förslag i Nto 3o bifallet, så vidt det rör tackjern af bergmalm. ill- Landtm, yttrade, att Utsk. under sitt allmänna förslag i utlåt.
Nto 3o äfven inbegripit tackjern af sjö- och myrmalm, och hemställde 0111 R. o. Ad. behagade bifalla hvad Utsk. sålunda derom föreslagit, eller att sådant tackjern borde vara förbjudet både till in- och utförsel.
Hr Landtm, yttrade, att vid Utskts förslag om förbud emot införseln af tackjern utaf sjö- oell myrmalm ingen anmärka. hade blifvit gjord.
Hr Landtm, hemställde alltså nu först, om R. o. Ad. behagade bifalla att sådant tackjern måtte vara till införsel förbjudet.
Ad., på sätt en ledamot föreslagit, behagade bifalla, att tackjern af sjö- och myrmalm må få utföras emot en tull af 16 sk. per skeppund st. v. och med de controller K.
M. finner för godt att förordna.
Landtm, hemställde, om R. o. Ad. be - a|4 Den 12 December c, m. hagade bifalla Utsk:s förslag, alt tackjern af sjö- och myr*» malen skall vara förbjudet lill utförsel.
Hopades starka ja, blandade med många nej.
Då Hr Landtm, förklarade, det lian trott sig finna att ja öfverrösta! nej, begärdes votering.
Upplästes til! justering och godkändes följande votenspropositinn:
Den som bifaller Utsk:s förslag, alt tackjern af sjö-och myrmalm skall vara förbjudet till utförsel, voterar ja; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, anser R. o. Ad,, alt utförseln af sådant tackjern skall vara tillåten emot en tull af 16 sk. per skeppund st. v. oell med de conlroiler K.
M. kan finna skäl att förordna.
JNej — 23.
Fortsättningen af detta måls pröfning uppskjuts till nästa plenum.
Lades på bordet nedannämnda från Utsk-.n inkomna ullatti), memorial och betänktn, nemi. från StatsU tskottet: N:o 386, i anledn. af erhållen återremiss å StatsTJtsk:s utlåt.
N:o 310; BevillningsUtskottet:
N:o 34) > anledn af RiksSltns olika beslut, ang:de grunderna för den blifvande allmänna bevillningen, samt föreskrifterna för tillämpningen deraf; RancoU tskottet: N:o i?,6, i anledn. af väckt fråga om nedsättning i lösen för vågattester å jern och andra vågförda effecter, sorn bos banken eller lånecontoret i Götheborg belånas samt afskaffande af s. k. förnyelsebevis. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl, 1 1 om aftonen.
Den 14 D c e e 111 b e r.
Måndagen den i4 December i84o.
N:o lo, i anledn. af gjorda anmärkmr vid betänk.
Wto 21, ung:de tullbevill ningen.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, alt R. o. Ad. i sista plenum slutat med bestämmande af föi bud lör in- och utförseln af tackjern; nu återstode att afgöra den då väckta frågan örn bestämmande af tull för denna vara, förden händelse att K.
M. icke skulle finna förbud böra äga rum.
Man hade då yrkat, att införselstullen skulle bestämmas i enlighet med förslaget i betänk, N:o 21, eller för tackjern af bergmalm lill 4 r:dr 24 sk., och för sådant jern af sjö— eiler myrmalm till 16 sk. per skeppund.
Under den discussion, som nu uppstod, yrkades för ifrågavar. händelse dels antagande af de i betänk.
N:o 21 föreslagna tullbestämrnelser; dels att utförselstullen för tackjern af bergmalm skulle bestämmas till g, och för tackjern af sjö- eller myrmalm till 8 r:dr per skeppund; dels ock att äfven för införseln en sådan eventuel tull måtte bestämmas, hvilken föreslogs att blifva lika med den Utsk. i betänk- Wto 21 föreslagit.
Eller särskildt framställda propositioner å de olika förslagen stannade R. o. Ad. vid det beslut, att, för den händelse alt K.
M. skulle finna förbud emot in- eller utförsel af denna vara icke böra äga rum, utförselstullen för tackoch barlastjern af bergmalm skall vara 4 r:dr 24 sk-, och af sjö- eller myrmalm 16 sk. samt införselslullen af den förra sorten 4 r;dr 24 sk. och af den sednare sorten 2 r:dr per skeppund st, v. Jern-, gjutet:
Bomber och Kulör, Kanoner, Stycken, Nick hakar och Mörsare samt finare och gröfre Lavetter, Utskottets förslag bifölls.
Jern-, gjutet:
Kanoner, Stycken, Nick lia kar och Mörsare, os tärn pia de och o borra de.
I motsats emot Utsk:s förslag, som flere talare ansågo böra bifallas, yrkades af andra att de till denna artikel hörande pieter borde få utföras emot en tull, föreslagen af en ledamot lill en r:dr, och af en annan till 4 >:dr 24 sk. per skeppund.
Uppå derefter framställd propos. blef CJtsk:s förslag bifallet.
Jern-, gjutet!
Hällar öfver i| tums tjocklek, Den 14 December. samt Lod och L ö d j o r öfver r skeppunds vigt stycke t.
Några ledamöter yrkade förhud emot utförsel af sådana piecer, med utsattande af den utaf Utsk. föreslagna tull å desamma, för den händelse att K.
M. icke skulle finna nämnda förbud bora äga runi; deremot yrkades af andra helt enkelt bifall å Utsk:s förslag. R. o. Ad. beslöt, att utförseln skulle vara förbjuden och antog i öfrigt Utskts förslag med det bestämmande, att äfven ulförselstullen skulle, i händelse K.
M. icke fann förbud böra äga rum, blifva sådan som Utsk. den föreslagit.
Jern, gjutet: Casse rade Kanoner och Bo ni la e r s a m t M orsa r e.
Af åtskilliga ledamöter yrkades, att utförseln borde vara fri från tull, hvilket af en ledamot bestreds under yrkande af bifall till Utskts förslag.
Uppå derefter framställd propos., blef utförselstullen borttagen och Utskts förslag i öfrigt bifallet.
Jern, gjutet:
Grytor och Kittlar, Hällar af i J tums tjocklek och derunder, Kakelugnar, Lod och Lödjor till vigter af till och med i s keppu n d s vigt stycket, Stolpar till Gallerverk och Ledstänger dertill samt Slussportar.
Utförseln ansågs af några ledamöter böra vara förbjuden; många andra yrkade bifall lill Utskts förslag.
Denna sednare mening blef också af B. o. Ad. antagen.
Jern, gjutet: allt annat gjutet a r b e t e t, ej s p ec i f i c e r a d t.
Jern, smidt eller v a I s a d t: Ankare.
Uti Utskottets förslag yrkades den förändring, alt tullvärdet måtte bestämmas till /fo r:dr och införselstullen till 4 rtdr per skeppund st. v.; hvilket af ft. o. Ad. bifölls, hvarjemte utförseln ansågs böra vara fri från tull.
Jern, smidt eller v a I s a d t: R e 11 i n g a r af större eller mindre tänkjerns-dia meter.
Emot Utskts förslag yrkades, att artikeln borde fördelas i tvänrie classer efter kettingarnes större eiler mindre dimensioner; att tullvärdet borde bestämmas till 4°; i stället för 5o rtdr; att införselstullen å kettingar af de mindre dimensionerna måtte bestämmas till 5 eller 4 rtdr och å de större dimensionerna lill 3 rtdr, 2 rtdr, 1 rtdr 24 sk. eller 1 rtdr, och att införseln af de större kettingarne mätte blifva fri från tull. R. o. Ad. stannade, efter flera framställda propositioner, Den i4 December. a4? i det beslut, att tullvärdet skulle vara 4° *':dr per skeppund st. v. och utförseln fri från tull; att artikeln skulle fördelas i tvänne classer, efter dimensionernas olikhet; och att införselstullen för de mindre dimensionerna skulle vara 4 r:dr och för de större i r:dr per skeppund st. v. Derjemte, och då någon tvetydighet uppstod 0111 rätta grunden för bestämmandet af gränsen emellan de olika dimensionerna, beslöt R. o. Ad. att åt Bevilln.Utsk. öfverlemna åtskiljandet af hvilka dimensioner som borde höra till den ena eller till den andra classen.
Jern, smidt eller v a Isa d t: Draggar, Armbultar, Hammare* Roder jern, Skepp sk nan och Sitted j e s t ä d.
Jern, smidt eller v a I s a d t:
S t’å n g-, plåt t-, turn tjockt och deröfver, under 12 tums bredd och öfver i tums fyrkant.
För denna vara yrkades dels tullfri utförsel, dels utförselstullens nedsättande till 16 sk. per skeppund, dels samma tulls bestämmande lili 32 sk. för det s. k.
Dannemora-jernet, men till 16 sk. för det öfriga, dels bifall till Utskts förslag, dels ock slutligen alt, jemte utförselstullens bestämmande till 16 sk., R. St., erkännande riktigheten af den grundsats att Rikets export-varor i allmänhet icke böra med tull belastas, till K. M. i und. mätte hemställa, att, derest tullinkomsterna uppgå till så mycket ökade belopp att statsverkets tillstånd sådant medgifver, K.
M. då täcktes ytterligare nedsätta utförselstullen på stångjern eller ock helt och hållet befria detsamma från ali utförselstull.
Ilr Frih. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Utskts sednaste förslag.
Hr Landtm, hemställde, 0111 R. o. Ad. ansåg att utförselstullen för det s. k.
Dannemora-jernet borde bestämmas till 32 sk. och för allt annat till denna^artikel hörande jern till 16 sk.
Hr Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla Utskts i betänk.
N:o 21 i afseende på denna artikel framställda förslag.
Hamilton, Hugo, anmälte sin reservation emot R. o. Adts beslut alt icke befria denna artikel från all utförselstull.
Hr Landtm, framställde derefter propos.
A förslaget
Deu 14 December. om und. hemställan lill K. M., angtde utförselstullens nedsättande för denna vara eller upphörande helt och hållet under vissa förhållanden.
Ropades starka ja. blandade med nej.
Då Hr Landtm, förklarade, det han trott sig finna att ja öfverrösta! nej, begärdes först votering, men den som begärt den, afstod sedan derifrån, i följe hvaraf förslaget ansågs vara förfallet.
Fortsättningen af detta måls pröfning tippskjöls till nästa plenum.
Lades på hordet nedannämnda från BancoUtsk. inkomna mein. och ullålln, nemi.C
N:o 127, till svar å de inom tvänne RiksSl. framställda anmärka:!' vid Ulskis under N:o 87 afgifna utlåt., ang;de dels-utsträckning af lånetiden och nedsättning af räntan för discontina, dels bestämmandet af någon viss andel af discont fonden till lån åt jordbrukare och bergsmän; N.'o 13o, öfver gjorda atimärknir vid Ulskis betänk.
Wto 97, i fråga om creditiv för directionen af armeens petlsionscassa. H. R. o.
Ad. åtskiljdes kl, 1 1 oro aftonen, In fidem protocolli, F. O. Si Ifver stolpe.
Tisdagen den i5 December i84o.
Företogs val af en Bänkman för hvardera af nedannämnda Bänkm.afdelningar; och befunnos, vid valförrättningens slut, dertill hafva blifvit utsedde, för 4jlde B ä n k m. a fd e I n.:
Frih. Lowisin, Garl, efter N:o to5.
Frih, Strömfeldt, Carl; 6:te B ä n k m. a fd e I n.:
JV:o 249.
Frih, Adelsvärd, Joh. Garl, genom lottning med W:o 28L Frih. Silfverskjöld, Wils Augnst; efter N:o 25y.
Klingspor, Mauritz; inte B ä n k m. a fd e I n.:
W:o 491- Hr Kalmherg, Hampus, efter N:o ii6.
Hr Anrrpp, fullm.
Gr. Sparre, Gustaf Adolph; 12: te Bankm.afdeln.: N:o 678.
Hr Bildt, Knut, efter N:o 814- Hr Gyllenhaal, Lars Herman; i6;de ben id December f. m. 24o i8:de B ii n k m. n fd e I n.:
N:o i5o2 B.
Frih. Cederström, Anders, efter N:o 1479- Hr Ulfhjelm, fullm.
Hr Geijerstam, Carl; iy:de Bä n k m.a f de I n.:
Hr Braunerhjelm, Ferdinand, efter N:o i5g4.
Hr von Heyne, Georg; i8:de Bä n k m. a fd e I n.:
N:o 1718.
Achates, efter N:o 1753.
Gr. Hamilton, Malcolm.
Justerades pleni-prot:n för den 2 och 4 sistL November.
Hr Lefre'n, J o h- Pehr!