Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den 8 Juni. i6t gar undergått, och alltid med ett värdigt tålamod bar dem, gjort, om jag så får uttrycka mig, moraliskt berättigad att ej försättas i nöd af den Stat, der den förtroliga och förståndiga vänskapens tröst var högstbemälte Person behöflig; vidare äfven ett, sjelf genom sina aktningsvärda egenskaper mycket utmärkt Fruntimmer, hvars Fader, vördad för sin upplysta och fasta medborgerlighet, dessutom för flera sekler illustrerat Nationen, såsom en af de tvänne första verkliga Skalder, sorni detta land uppstått; och ännu en person, hvars utmärkt älskvärda och aktningsvärda förhållande, vare sig såsom Enskilt man, Hofman, Militairisk Embetsman, handledare för en Prins, eller högste Bevakare af ett Universitet, synes böra i minnet förbindas med den särskildta åtankan af hans adia handlings-sätt, då han, utan kränkning af det förtroende han af Konungen åtnjöt, och under frivillig uppoffring af alla de förmåner han i detta Land innehade, för 26 år sedan uppträdde på detta rum såsom sitt
Stånds och frihetens gemensamma försvarare; sorn, sedan han med ali sin förmåga uppfyllt detta kall, gick, belönad blott af sitt lyckliga medvetande, att pa andra sidan hafvet söka oberoende och lugn ; och som, af ren erkänsla för en aktningsfull kallelse, återgick att för lifstiden uppoffra dessa till tjenst åt den höga Person, hvars visserligen icke så snart förmodliga bortgång orsakat den nu uppkomna fråga.
HögloflRidderskap och Adel!
Skulle det böra kunna.
Prof. N:o 21, t 6.3 Hen g Simi. e. m. sägas, att ibland oss denne 75.‘årige värdige
Alan »edan ingått i den förgätna generationen?
Talande, och kan hända inycket talande, skäl skulle kunna särskildt anföras för ännu flera, men jag bör éj nu dermed upptaga Höglofl.
Ridderskapet och Adelns tid, utan anhåller allenast vördsamligen om Ridderskapet och Adelns bifall till den af mig föreslagna återförvisning.
Efter hvad som nu i detta ämne blifvit af Herr Kammarherren Silverstolpe så ganska väl framstäldt, kunde det vara öfverflödigt, att jag något tillägger, då jag egentligen icke har annat att säga, än att jag med honom hufvudsakligen" instämmer.
Men jag kan ej låta undgå Aletta tillfälle att något närmare utveckla anledningarne till det Konungens nådiga beslut, hvilket vid min föredragning biet" i detta fall taget.
Någon reglering af en afliden Kongl.
Persons HofStat hade sedan 1809 icke ägt rum.
De föreskrifter, som StatsUtskottet anfört, hade afseende på Indragnings- samt Beneficie- och BenådningsStaterna och en reglering af förut gifna Pensioner; de angingo icke ett tillfälle, då genom en Kongl. Persons frånfälle
Staten gjorde en oväntad besparing, men flere enskildte med detsamma blefvo i saknad af ej obetydliga fördelar.
Likväl lemnade äfven de omförmäldte föreskrifterne
Konungen en viss latitude att göra undantag , dels 1 afseende på särskilta förtjenster, dels i afseea - Den 8 Junie. m. 163 de på andra förhållanden af torftighet och behof.
Det var då naturligt, att Konungen, med uppmärksamheten pä de af Riksens Ständer gitne anledningar, skulle förena den, på de personers särskilta belägenhet, som vid detta tillfälle komma i fråga och på hvad som förr i dylika fall blifvit iakttaget.
Det befanns vid trn lersöknirigarne om detta sednare, att dådet nästan allod varit vanligt, att de som hade Löner på Stat tält behålla dem, hade d-s.sutom vid särskildta tillfällen vissa personer fått större pensioner i förhållande till deras behof eller förtjenster samt de förmåner de förlorat.
I följe af dessa säl• des förenade afs :enden, blef den principen vidtagen3 att i allmänhet endast bibehålla hvar och en vid den honom på Stat anslagna
Lön, och att göra undantagen så få Sorn möjligt.
I enlighet härmed blef ibland Mankönet Hans Éxcellénce Qrefve IVnchtmeiiter den enda af Hoffolket, söm utöfver sin lön fick ersättning för andra förlörade fördelar, såsom equipage, m. m.
De öfrige, hvilka ert Sådan förmån tillädes, ärö Fruntimmer, hvaraf de flesta äro medellösa Behofvet hös dessa , förtjensten hos den förstnämnda synes fullkomligen rättvisa dessa undantag.
Det är svårt att säga något mer, efter hvad sorn nyss förut orri Hans Excellence Herr Grefve C. A.
Wachtmeister s förtjenster blifvit sä väl arifördt; Mert hvar och en som läst 1789 års RiksdagsProtocoll och påminner sig de uppoffringar Hans Excellence Grefve Wachtmeister då gjorde, skall lättligen finna, att örn då blifvit fråga otrt hans pension, hade, i stället att indraga 164 Den 8 Juni. den, den allmänna önskan säkerligen varit att den blifvit fördubblad.
Jag anhåller derföre, att StatsUtskottets Betänkande, i afseende på Pensions staten, efter Högstsalig Hennes Majit EnkeDrottningen , måtte blifva till omarbetning remitteradt, oell att de till förbättring i förtjenta och behöfvande p rsoners vilkor anslagna summor matte blifva beviljade.
Friherre Stael von Hollstein:
Jag skulle visserligen icke tveka att hastigt bifalla, om Sverige vore ett rikt
Land; men då man hör en allmän klagan öfver penninge-nöd, och vet att Contributionerna på manga ställen genom utmätning måste uttagas, samt många Medborgare redan, Och än flera hädanefter, genom den oordning, hvaruti vårt penninge verk kommit, måste gripa till tiggarestafven, bör icke någon penning-utgift blifva ett hastverk, utan noga öfvervägas.
Det är icke likväl den obetydliga besparingen af 4000 R dr, som jag ifrar för:
Considerationer kunna äga rum
Men i anledning af Riksdagsmannen Anders Joachims, sens Memorial, får jag conformera mig med honom i den delen som rener de personer, hvilka af Hennes Majrt EnkeDrottningens HandGassa njutit pensioner.
Gifmildhet är visserligen en af de största samhälls.dygder; men dä bör ädelmodet utöfvas på egen bekostnad, och icke på andras.
Då nu Hennes Maj:t EnkeDrottningen lemnat en betydlig qvarlåtenskap, så vöre väl icke olämpligt att så Den 8 Juni. stort Capital afsattes, att rentan deraf svarade emot pensionerna.
Med Herr Silverstolpe förenar jag mig äfven deruti, att StatsUtskottet mätte föreslå ett Reglemente huru vidt en Konungs och Kongl. Persons rättighet att meddela pensioner, som sedan öfverflyttades på Staten, må sträcka sig; i annat fall skulle Ständernas beskattningsrätt lida ett stort intrång: en Konung skulle kunna tilldela pen sioner tili flera hundrade tusende Riksdalers belopp, hvilka, om de af Staten skola honoreras, kunde slutligen öfverstiga folkets förmåga. att utgöra dein.
Jag instämmer så mycket hellre i det af Herr Kammarherren Silverstolpe gjorde anförande att, jemte åter-remiss till StatsUtskottet af dess nu upplästa Betänkande, med de deremot gjorda anmärkningar, Utskottet äfven måtte uppdragas att inkomma med ett Förslag, till en framtida Pensions stat för de vid de Kongl, och Furstliga Hofven anställda personer, som jag icke anser att den i allmänhet följda regel, vid bestämmande af pensioner, till samma belopp sorn den åtnjutna ordinarie lönen, är med full rättvisa tillämplig på Hof embeten och sysslor.
Gemenligen åtnjuta deras innehafvare ringare Löne-förmåner, än deras vederlikar i Statens tjenst, förnämligast af det skäl, att dt t bristande i Lönen ersättes genom andra fördelar, åtföljande tjenstgöringen, såsom husrum och kost m- m.
Om dessa förmåner, då de upphöra, icke, vid pensioners 166
Den § Juni, bestämmande , komma i någon slags beräkning, så skaile innehafvare af Hof-sysslor blifva j tnförelsevis mera lidande än andra, i Rikets tj
Jag tror således, att en ny reglering i detta afseende är både nyttig och nödvändig, och örn den göres, att likväl icke, på sätt den värde Ledamoten, som sist talade , förmodat, Kongl. Maj.t skulle kunna öka sin PensionsStat , utan någon gräns, till flera hundrade tusende Riksdaler, emedan på detta sätt an-lags-summan på Första HufvudTiteln möjligen skulle ensamt i detta ändamål åtgå, och fråga om Pension ej kan uppstå förr än lön varit åtnjuten.
Efter det värdiga sätt, hvarmed Herr Kammarherren Silverstolpe utmärkt trenne af de personer vid Högstsalig Hennes
EnkeDrottningens Hof, som, gehom bifall tili SratsUtskottets Betänkande skulle blifvit lidande, borde allt tillägg å min sida vara öfverflödigt} men jag kan ej neka mig sjelf den tillfredsställelsen, att lästa Höglofl.
Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på den uppoffring af tid, af enskildta heqväfnligheter, sorn Fru Ehrengranat gjort genom dess, under en lång följd af år, fortsatta uppvaktning hos framledna EnkeDrottni.igen.
Det torde ock äfven med skäl invändas, att Staten ej är förbunden att ersätta denna enskildta uppoffring} men jag tror mig kunna med säkerhet yttra den ölvertygeLen, att de egenskaper s Den 8 Juiii. 167 som utmärka Fru Ehrengranat och det förtroende hon åtnjutit, hafva, i förening med ett lika aktningsvärdt Fruntimmers bemödande , om hvilket nu likväl icke är fråga, vid vissa märkliga tillfällen varit af en stor, ja äfven af en allmän nytta.
Samma rätt till Höglofl.
Ridderskapets och Adelns afseende, äger äfven KammarFröken Gyllenborg.
Det namn hon bär har länge varit frejdadt i Sveriges häfder och upprätthålles ännu i dag af värdiga ättläggar till aktade fäder} men det vann af hennes far en glans i Svenska Vitterhetei, som skall erkännas nu och i kommande tider af hvarje man, sora läser, talar och skrifver Svenska, som följer och granskar epokerna af Språkets förädling, och ser, huru det af Gurtaf Fredrk Gtjlleuborg erhöll lyftning och bilder och anda och kraft.
I afseende på Hans Éxcellence Grefve Sarl Adam Wachtmeister, tror jag mig endast behöfva underställa Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, huruvida, om vid 1789 års Riksdag, dä den dåvarande Baron Carl Adam Wachtmeister uppträdde inom dessa murar som försvarare af Svenska Folkets rättigheter, efter att sjelfvilligt hafva frånsagt sig alla de förmåner, han af Staten eller vid Konungens
Hof åtnjöt, någon hade frågat Ridderskapet och Adeln: kan Ståndet förmoda, att 26 år härefter, Riksens Ständer vilja fråntaga denne Man, med ökade anspråk pä medborgares tillgifvenhet och erkänsla, en redan åtnjuten löne förmån? icke Ridderskapet *ch Adeln i68 Den S Juni. hade ropat
Nej för sina efterkommande?
Må, således, Mine Herrar, minnet al den fordna förtjensten hos oss väcka samma intryck, som känslan af den närvarande.
Jag anhåller om propos'tion till återremiss af StatsUtskottets Betänkande.
Grefve von Lantingshausen conformerade sig med Friherre aj Wetterstedt.
J anledning af nu gjorda anmärkningar , blef StatsUtskottets Betänkande, uppå gjord proposition, återremitieradt.
Vidare föredrogs å nyo StatsUtskottets Betänkanden af den 26 Maj, hvilka den 29 derpåföljande blifvit lagda på bordet, rörande, det ena, RiksStatens Andra HufvudTitel, eller Civil- och LandsStaterna, och det andra rörande RiksStatens Sjette HufvudTitel; hvilka båda Betänkanden blefvo, uppå särskildta propositioner, bifallna.
Upplästes å nyo StatsUtskottets Betänkande, rörande RiksStatens Åttonde HufvudTitel, eller Allmänna och Extra UtgiftsStaterna.
Det af StåtsUtskottet projecterade ökade anslag för Spinnhuset är utan tvifvel nödvändigt; jag får likväl härvid erinra, att förvaltningen af med* Den § Juni. len torde icke vara sådan, som den varit åsyftad.
Det torde vara en Riksdagsmans rätt, att äfven utaf lösa rykten hämta anledning till upplysnings begärande; således anhåller jag att af Herrar Revisorer vid 1S13 års Revision, eller ock af deras Protocoll måtte inhämtas säker upplysning, om det rykte äger grund, som det året var allmänt, attafSpinnbusFonden voro 400*
R:dr anslagna till hushyra för en viss högre Embetsman af Andeliga Ståndet, äfvensom att af ManufacturFonden 800 R dr blifvit anslagna till Taffelpenningar åt en hög Embetsman, samt andra 800 R:dr till Lön åt en i ett af Collegierna tillkommen Embetsman.
Grerve Mörner, Adelf Göran Ehuru nyss inkommen, har jag likväl, utaf hvad jag hört, fått tillräcklig anledning att lemna några upplysningar i förevarande ämne.
Hvad Herr Friherre Stael behagat nämna om ett anslag af 800 R:dr för en viss Embetsman, lärer angå en dylik summa, hvilken framledne Presidenten Herr Friherre Lagerheim, för dess med ManufacturDiscontens förvaltning länge hafda möda, fått sig tillagdi Men detta hade skett långt innan närvarande Finance-reglering hade ägt rum , och summan utgeck af Manufäctur-DiscontFondens besparingar, således af en Fond, hvilken uppkommit igenom sjelfva förvaltnings-sättet af de låne-biträden Banken lemnat, till ManufacturDisconten, och öfver hvilka Konungen 17® Den 8 Juni. alltid agt att disponera.
Hvad den andra sum* nian angår, som af samma talare blifvit omnämnd, kanner jag den icke, och vet endast, att ibland de mål, jag haft den nåden föredraga, om någon ting sådant icke varit fråga
För öfrigt är allt hvad som kan sägas om disposition af ManufacturDisconten en helt annan fråga än den, som nu är före, angående ett ökadt anslag för Spinnhusens underhåll
Detta anslag utgår af en helt annan Fond; uppå denna är icke fråga, att använda något deraf till andra ändamål, men att lag» så, att den blir tillräcklig för det behof, hvartill den är ärnad.
Det är ådagalagdt, att dess närvarande belopp är otiiltäekligt.
Det är också säkert, att
Spinnhuset i Norrköping är under styrelse af en Man, sorn förtjenar allmän aktning, och som gjort det till en modell för sådana inrättningar.
Det härvarande är redan till sin inrättning, mycket, förbättradt, och man har skäl, att under närvarande styrelse vänta, att det skall blifva det ännu mera.
Det är för att lemna möjligheten härtill, genom beredande af ourngtThgliga tillgångar, och af en för localen nödig utvidgning, som de nu i frågavarande tillskott begäras.
Då de hafva afseende på ett föremål, som i det närmaste rörer den allmänna ordningens bibehållande och en del menniskors förbättring, anhåller jag att de af StatsUtskottet härtill föreslagna summor måtte blifva beviljade.
Stael von Hollstein: Herr Grefven har vidlyftigt sökt upplysa saken; jag får der - Den 8 Juni, T7I emot helt kort begära från vederbörande riktig uppgift huru dessa medel blifvit disponerade, och om de uppgifna facta äio grundade.
Hnns Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken upplyste Friherre Stael 3 att Revisorernes berättelse öfver detta ämne blifvit redan i början af Riksdagen hos Ridderskapet och Adeln uppläst och sedermera hos StatsUtskottet förevarit.
Uppå härefter af Hans Excellence gjord proposition blef StatsUtskottets Betänkande bifallet.
Herr Grefven och Landt Marskalken föreslog till Riddgrskapets och Adelns bifall, att nästkommande Måndag företaga de, sedan de t renn 4 gista Riksdagarna h vilande, Grundlagsfrågorna.
Ropades tfa.
Härefter upplästes och lades på bordet följande Constitutionsötskottets vid nyssnämnda Riksdagar afgifna Betänkanden j:p Af den 9 Augusti 1809 (se Ridderskapets och Adelns Protocoll 1809 och 1810 juli, sidan 1163.) 2:0
Af den 23 Augusti 1809 (.Dito September sidan ig7)- 3:0
Af den 23 Augusti 1809, (Dito September, sidan 530).
Den 8 Juni. 4:0
Af den 28 October 1809 (se Ridderskapets och Adelns protocoll iS°9 och 181® November, sidan 649.) 5:0
Af den 29 November 1809 (Dito Decem. ber, sidan 1422).
Justerades följande.* Utdrag af Protocollet, hållet i Höglofl.
Ridderskapets och Adelns Plenum, den 8 Juni /815- S. D. StatsIJtskottets följande Betänkanden af den 16
Maj, hvilka den 29 i sam ma månad blifvit på bordet lagda, blefvo nu å nyo till afgörande föredragna: 1:0 I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition om StatsVerkets tillstånd och behof, under RiksStatens Föista HufvudTitel} hvilket till Utskottet återförvisades. 2:0
I anledning af samma Nådiga Proposition, uti hvad som rörer RiksStatens Andra HufvudTitel eller Civil och LandStaterna5 3:0
I anledning af samma Nådiga Proposition, uti hvad som rörer RiksStatens Sjette HufvudTitel} 4:0
I anledning af samma Nådiga Proposition, uti hvad som rörer RiksStatens Åttonde Den 8 Juni. 173 HufvudTitel, eller Allmänna och Extra UtgiftsStaterna, och btefvo dessa ^tne sednare Betänkande af Höglofl.
Ridderskapet och- Adeln bifallna.
Föredrogos å nyo och biföllos Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets den 24 Maj afgifna och den 29 Maj och 3 Juni på bordet lagda Betänkanden: 1:0
I anledning af en yrkad beqvämligare Postinrättning å landet} 2:0 Angående Allmänna Skogshushållningen i Riket, samt väckt fråga om SkogsBetjeningens och JägeriStatens indragning.
Ridderskapet och Adeln åtskilldes klockan 3 till 3.
In fidem.
Protocolli yl- (l. Silu er stolpe.
Plenum klockan 4 eftermiddagen. y f*. *■ - Upplästes «ch lades på bordet följande, sedan de s;ne sistförflutna Riksdagar på bor - 174 toell 8 •tulli. i. m. det hvilande ConstitutionsUtskottets Betali* kanden 3 Angående förslag till förändringar uti Re geringsFormen : 1:0
Af den 2 Februari 1810* (Se Ridderska* pets och Adelns Protocoll för 1809 och 18to.
Mars, sid. 4*3)- 2:o
Af den 5 Mars 18lo.
(Dito Mars, sidan 1078. 3:0
Af den 21 Mars 18to.
(Dito Mars, sidan 1241). 4:0
Af den 4 April 18 to. (Dito April, sidan 230). 5:0
Af den 12 October 18 to. (Särskildt tryrkt under titel:
CoöstitutionsUlskottef* vid Urtima Riksdagen i Örebro år 18to af* gifna Betänkanden öfver föreslagna förän* dringar i Grundlagarna,} 6;o Af den 12 Augusti r8>2.
(Se Bihanget till RiksStåndens Protocoll t8>2, 3 Delen, sidan 1644).
Angående förslag till förändringar uti Riksdagsordningen: 1:0
Af den 11 December 1809.
(Se Ridderskapets och Adelns Protocoll, December, sid, 789 JemkningsUtskottets Memorial,) Den 8 Jnni. e, m, 175 2:0
Af den 8 Mars, 1810.
(Se Ridderskapeta och Adelns Protocoll, Mars, sid. 410. 3:0
Af den 21 Mars 1810.
(Dito Mars, sid. 1241.) 4:0
Af den 4 April 1810.
(Dito April, sidan 23°i* 5:0
Af den 27 April 18to.
(Dito April, sid. 1016.) 6:0
Af den 12 October 1810.
(Särskildt tryckt.'
Se ofvanföre.) 7:0
Af den 13 Augusti 1812.
(Se Bihanget 1812, 3 Delen, sidan 1671.) 8:0
Af den 17 Augusti 1 § 12.
(Se Bihanget 1812, 4 Delen, sidan 2692.}
Angående Förslag till förändring i Tryck» <* frihetsFörordningen :
Den delen af Memorialet, af den 20 Ju. ni 1812, hvaruti föreslås en Jury till afdötnande al Tryckfrihets mål.
(Se Bihanget 1812, 2 Delen , sidan 769.)
Herr Landt Marskalken tillkägnagaf, att, se* dan Riksdagen 1809 och 1810, hvilade på bordet ett ConsututionsUtskottets
Betänkande angående förändringar i NationalRepresenta* tionen, hvilket, jemte några Ledamöters der. vid bilagda enskildta förslag, vore särskildt tryckt.
Det innehölle icke något af Utskottet godkändt och beredt förslag, i följe hvaraf väl discussion, men ingen proposition till an* 176 Den g Juni. e. m. tagande eller förkastande deröfver kunde äga rum.
Herr LandtMarskalken hemställde, om icke dessa handlingar, som utgjorde en särskild bok, utan att nu uppläsas, kunde vara att tillgå i RiddarhusCanzliet.
Bifölls, Föredrogos å nyo och biföbos följande LagUtskotfets sedan den 3 Juni på bordet hvilande Handlingar: 1:0 Tvänne Memorial, angående 14.
Momentet uti Kongl FörlagsOrdiiingen den .24 Februari 1748. 2:0 Ett Memorial om förlängning af tiden, inom hvilken en Part bör tillkännagifva det han vill söka att Konungen må pröfva HofRätts
Dom och Utslag.
Friherre Cederström, Anders, hade inlemnät följande, sorn upplästes, så lydande:
I anledning af de utaf Herr Friherre Henning Wrangel gjorde anmärkningar rövde jag, blott för att ej hafva lemnat någon al de rill ämnet hörande synpunkter obetraktad, böra •rinra:
Att den af Friherre Wrangel föreslagna rättighet för Låntagaren att på skuld, i Egendom - 1
IV* Den § Junu é.
tHi m dom afdraga Revillnings-beloppet, för att ef* ter en lika fördelning af Långifvaren utgöras, synes hafva emot sig: att, med suppo* sition af de mest grannlaga grundsatser för Långifvare , skulle dock de samma, ledde a£ fruktan för Bevillnings-afdraget, i allmänhet hellre välja att hafva sina penningar instuckfte i andra Rörelser, der de ej till afgift kunde åtkommas, än i Jordbruket.
Deras egenskap af försträckare för detsamma skulle derigenom upphöra, och således den brist ytterligare uppkomma, till hvars afhjelpande en del till och med ansett inrättningen af Allmänna jordbruksDisconter böra införas.
Rörande antalet af SockertComitéens Ledamöter, såsom för talrikt, torde denna anmärkning i synnerhet böra lämpas till Socknar af första storleken j men häremot kunde sägas, att till desses fullkomliga kännedom och beskrifning ett större antal personer synes erfordras, an till de mindres.
Socknens Kyrkoherde tyckes, i följd af dess många och dagliga göromål, böra från Protocolls-besväret undantagas.
Då Ståndsskilnads-begreppet utan skada synts mig från Beskattnings-frägor kunna afsöndras; har jag blott uti RiksComitéen föreslagit val efter Stånd, helst denna, såsom ÖfverDomstol, föreställer Riksens Ständers Fullmägtige.
Hvad rörer tryckningen af sistnämnde C3- mités arbeten, torde, under erkännande af saRidd. 0, Ad.
Prat, N:® 2j. 24* Den 8 Juni. e. m. kens nytta, blott böra sättas i frågi, hurn^ vida voluraen af dessa arbeten kan detsamma tillåta.
Vid Friherre Wrangels exempel, rörande den på hvarje Be villningsdel fallande afgifteftex supponerad Bevillnings-summa till 1,000,000, har utföits 2 R:dr.
Ehuru detta blott exem-* pel vis anlöres, torde jag dock cj böra lemna oanmärkt, att den, enligt mitt förslag, efter en lika proportion å hvarje del belöpande afgift uppgår till 3 R;dr 34 sk. 9 rst.
Denna afgift är emellertid uppgjord efter 1 $ 12 års värdering, hvilken jag redan anfört ej af mig såsom den rättaste uppgifves.
Dock torde knappast kunna förmodas, att afgiften å hvarje
Bevillningsdel skulle efter något annat värderingssätt kunna förmindskas ända till 2 Riksdaler.
Remitterades till Bevillningsutskottet, i sammanhang med Friherre Cederstiöms och Fri. herre Wrangels i FörmiddagsPlenum remitterade anföranden.
Å nyo föredrogos och biföllos följande LagUtskottcts, den 3 Juni på bordet lagda, Memorial: jt;o Om yrkad rättighet att till Collegier, Rätter och andra Embetsverk få med Pöstes insända Fatalit-handlingar, m. m* Den 3 Juni. e. m. a:o Om rättighet, att före den dag, då Fatalietid utlöper, få inlemna de skrifter och handlingar, hvarigenom vad fullföljas. 3:0
Om allmängörande af upphäfvandet af 13 §. i 1723 års Kongl. Resolution på Krigsbefälets Besvär, samt 23 §. i 1734 års Resolution på Allmogens Besvär. 4:0
Om yrkad rättighet att föra andras talan för dem som åtfölja Häradshöfdingar på Ting. 5:0
Om stadgande, att personer, hvilka hållas i häkte, antingen för undergående af straff eller under afvaktan af ÖfverRätts Utslag, rnå , efter det de erhållit dom vid StadsRätt, genast varda fr^n Stadens häkte till närmaste Kronohäkte förflyttade och der på publik kostnad underhållne och vårdade.
RiddarhusUtskottets sedan sistledne Pleni-' dag på bordet hvilande utlåtande öfver RiddarhusDirectionens Embetsberättelse företoge punktvis till afgörande, samt bifölls3 och beslöts, i anledning af 6 §., att ett underdånig skrifvelse från Riddörskapet och Adeln till Kongl. Maj:t skulle afgå, för att hos Hans Maj:t anhålla, det Introductions-afgifterne, för hvarje af de tre Adliga värdigheterna, kunde bestämmas till en lika och jemn summa af Den 8 Juni. e. in. ioo R:dr till Adeliga CadettSkolan, Och so# R;dr till Riddarhuscassan.
Upplästes och lades på bordet ett Memorial från det Särskildta Utskottet, af den 5 Juni, angående förslag till förnyadt Reglemente för härvarande Judar.
Ett från OeconomieUtskottet inkommet Memorial, a£ den 6 Juni, hvaruti Utskottet anhåller, att tvänne af dess Canzlister måtte få njuta Notarie-tractamente, samt att en Canzlist till måtte få antagas, blef nu uppläst och lagdt på bordet.
Likaledes upplästes och lades på bordet ett Betänkande från OeconomieUtskottet, af den 1 Juni, rörande yrkad inskränkning uti den åt invånarne i en viss trakt af Elfsborgs
Län förunnade rättighet att idka Gårdfarihandel.
Hant Excellence Herr Grefven och LandtMarshaiken anmälte, att Herr Pålman anhållit att på egen kostnad få låta till trycket befordra det Särskildta Utskottets för någon stund sedan upplästa Betänkande, rörande JudeReglementet, osti hemställde om Ridderska - Dea 8 Juni. e. tn. 181 pet och Adeln skulle behaga härtill lemna sitt samtycke.
Upplästes och lades på bordet följande Memorial och Betänkanden från Oeconomi#* Utskottet, af uen 1 Juni: 1:0
Om yrkad befrielse för Veddö Socknemän frän skyldigheten att forsla Posten saint resande öfver Alands haf.
Öfver hvilken fråga Utskottet, uppå anförda skäl, har ansett sig icke kunna hufvudsakligt utlåtande aflemna. 2:0