Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskottet vederlägger riktigheten af det bilagcle Sammandraget, eller i annat fall upplyser Rikets Ständer om dess öfverensstämmelse med verkliga förhållandet, såsom bidrag till ett oförvilladt 44 Den 21 M a j i f. m. begrepp om orsakerne till närvarande betänkliga förhållanden med FörsvarsVerkets Materiel, äfvensom om nödvändigheten att en gång för alla gifva myntvärdet den säkerhet, som fäderneslandets sanna intresse i alia afseenden så högt påkallar, och hvarförutan nya yrkanden på anslag alltid skola blifva Rikets Ständer af en uppmärksam Styrelse gjorda.
Anslag till FörsvarsVerket. lr 18 10 • 1,000,000. •— - ,, i8n . . . \ 1,000,000. — - » 1812 1,000,000, - Till Capotter för Extra Ro teringsManskapet q6,ooo. — - o r __ 1,096,000.
År i8i3 1,000,000. — - }?. 1814 1,000,000.
— - Ofverskottcr och besparingar för åren *810, 1811 ,°Ch ‘8ia i,45o,95i: 29- 9- a,4,r;n.^i: 3g.9.
Ar i8i5 1,000,000.— - Ofverskottcr och hesparingar förar ,8x3 . . . ,,355,066:3gJ. a,355>o66; 3g ,4, År 1816 1,000,000.— - Ofverskottcr och besparingar förar 1814.. 368,334:4o*~
Af dea 1816 års öfverskotter anslagne 200,000 R:dr, sedan skillnaden emellan Stats- och Hiks-Markegångspriset å Spannemålen linder Civile PenningeEö
Ber afgått .131,259:30.6. r , ,, » _489,594: 12.6. l 489 594:,a 6 Transport jo,39i,6i2'. 33. 7. Den 21 Maji f. m. 45 Transport 10,391,6x2:33.7.
År 1817 1,000,000.
— - Öfverskotter och besparingar för år i8i5 . . . i,5o4>22i:24«3.
Af de å 1817 års öfverskotter anslagne 200.000 K: Jr 65,373: 8.2. ,^ 5^, 32- 5- 2,569,594: 32.5.
Afgå de till liqviden med f. J.
Familjen afsatta 400,000. 2>16g,504: 32. 5.
Ar 1818 . . » . . . . 1,000,000.— - Besparingar för är 1816 .. 26,7i3: 4. 6.
Af de å 1818 års öfverskotter anslagne 200.000 R:dr 55,123:3o.io. 8l>836:35. 4. ^ ^ ^ ^ Summa R:dr i3,643,o44: 5. 4* Medium häraf utgör för året l\:dr i,5x5,893: 37. 10.
År 1819 l,3oo,ooo.— - Besparingar för är iSi7 . 462:24. - ,.w/[^. ^ .
År 1820 i,3oo,ooo. — - Besparingar för är iSi8 . 125.
^ År 1821 i,3oo,ooo.— - Lyftning af Mindre Cre ditivet 3oo,ooo — - Besparingar för år 1819 . 6.090:46.3. ^06,090: 46.3.
År 1822 i,3oo,ooo- Lyftning af Mindre Crc ditivet 100,000. / 1,4.00,000.
— - År 1823 i,3oo,ooo. — - ,, 1824* Tredje HufvudTi teln 780000. — - Tionde Dito . . 585,ooo. i,365,ooo. — - ,* 1820.
Dito i,365,ooo. ,, 1826.
Dito ........ i,365,ooo. „ 1827.
Dito i,365,ooo. — - „ 1828.
Dito i,365,ooo. — - Summa IV.dr 13,731,678:22.3.
Medium häraf utgör för året R:dr 1,373,167: 4°- 8. 46
Den 21 Maji f. m.
Maj:t äskade, uti Nådig Proposition till Rikets Ständer af den 29 November 18 f 7, att den för Försvarsverket anslagna
En million R:dr måtte från och med påföljande året utgå på det sätt, att den årligen förhöjdes med ett belopp, svarande emot skillnaden emellan den cours i Hamburger Banco, som noterades, då densamma år 1809 af Kongl. Maj:t först begärdes, och ett medium af den gällande.
Tages denna skillnad emellan coursen den 5 Julii 1809, sorn var 62 sk., och den 29 November 1817, som var io4 sk., så blifver den 4^ sk-, och förorsakar en ökning i millionen af 875,000 R:dr årligen; så att från och med år 1819, då nya Statsregleringen vidtog, lill och med år 1828, eller för 10 år, anslaget bordt utgå med R:dr 18,750,000: —.
—• men de utgångne utgöra endast ofvanstående 13,731,678: 22.3. hvadan en brist af R:dr 5,oi8,32i: 25.9.
Tages åter skillnaden emellan 62 sk. och den årliga medel-coursen, som för år 1819 var 123 sk., och således skillnaden 61 sk. 1820 99 13 r sk. 99 99 69 sk. 1821 99 122 sk. 99 99 60 sk. 1822 99 1 24 sk. 99 99 62 sk. 1823 99 125 sk. 99 99 63 sk. 1824 99 128 sk. 99 99 66 sk. 1825 99 I25sk. 99 99 63 sk.
Den 21 Maji f. m. 47 1826 var i3osk., och således skillnaden 68sk. 1827 „ 137 sk. „ „ 75 sk. 1828 „ 127 sk. „ ,, 65 sk. 'tillsammans 65ask. så blifver tillökningen för alla tio åren. . . . i3,583,333: 16. - och efter tillägg af ordinarie anslaget . . . 10,000,000. — - utgör Summan , som i detta fall för dessa år bordt utgå 23,583,333: 16. - hvadan, efter afdrag af de utgångne 13,731,678: 22. 3.
Bristen uppgår till R:dr 9,881,654: 41* 9* Grefve Brahes Magnus s uppläste följande:
Oaktadt jag är öfvertygad, att Högloflige StatsUtskottet vid utarbetningen af förslagen för Reglerandet af hvad med 3:dje Hufvudtiteln och Armeens angelägenheter gemenskap eger, varit lifvadt af sannaste nit, och önskan att åstadkomma det rätta, och arbetet äfven, enligt min öfvertygelse, åsyftar att tillvägabringa hvad som för framtiden bör förekomma oordningar samt klagan, kan jag ändock ej underlåta att, begagnande min Riksdagsmannarätt, till Ridderskapets och Adelns upplysta pröfning söka göra gällande de åsigter, hvarföre jag anser nödigt samt vördsamt begär ålerre - 48 Den 21 Maji f. m. miss af clet nu till öfverläggning föredragne Utlåtandet.
Hvad Utskottet först hemställt, rörande Generalitetets aflönande, sjmes mig ej motsvara hvad man bort förvänta.
Kongl. Maj:t har i Sin Nådiga Proposition säkerligen föreslagit det minsta antal af Generalsgraden, som är förenligt med möjligheten för tjenstens ändamålsenliga och verksamma gång.
1696 års
Stat upptager af endast Caval leriet och Infanteriet 8 Generalsplatser, således 2:ne mer än hvad nu är föreslaget, ehuru Armeen genom Beväringsmanskapets tillkomst vunnit så stor tillökning; och hvad är väl billigare än att högsta värdigheten inom Militär-hierarchien af Staten njuter sådane löningsförmåner, att med vissheten om anständig utkomst för dem sjelfva och familj, äfven kan förenas möjligheten att uppfylla det för en Chef så nödvändiga åliggandet af tillbörlig representationsskyldigliet förenadt med tillfredsställelsen att åt en och annan underhafvande, som ej förut eger ett hemvist, kunna erbjuda ett sådant.
Utskottet har troligen föreslagit minskning i de för Generalitetet i Nåder projecterade löningsförmåner, under förmodan, att deras tjenstebefattning skulle inskränkas till hvad som åligger nuvarande Inspecteurer och BrigadGeneraler, men afsigten är, att desse
Den 21 Maji f. m. 49 desse båda befattningar skola förenäs, och åt desse
Embetsman således lemnäs en betydligt vidsträcktare verkningskrets an hittills varit bestämd, förenande med Befälet öfver alla inom Districtet förlagda Regementer och Corpser äfven högsta ansvaret för de inom Provinserne belägne Fästningar, Förråder eller Militair-e'tablissementer.
När i sådant afseende Generalspersonen är nödsakad ho troligen i någon Stad, i centern af de Trupper och Fästningar m. m., som blifvit åt dess öfverinseende anförtrodde, samt af sin lön bekosta alla resor inom dess till arealen vidsträckta Generalbefäl, så må väl de äskade lönevillkoren ej anses öfverdrifne.
— I fråga om fouragerings-penningarne framter sig väl ett olika förhållande, mot hvad Utskottet förment, för dem som äro pligtige inspectera 3 å 4 Regementer och derutöfver, ofta af olika vapen, under dessas alla vapenöfningar, mot dem som det åligger blott exercera ett nära dess hem stationeradt Regemente.
— Jag vågar således tro, att hvad Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition i denna del innehåller, förtjenar Utskottets närmare pröfning, och ej tål nedsättning.
Af hvad jag nyss haft äran nämna, lärer hvarje opartisk lätteligen inse, att de hos Generalerne anställde Adjutanter, serdeles till så inskränkt antal Utskottet hem25 H, 4 5o Den 21 Maji f. m. ställt, icke komma att sakna trägen sysselsättning, hvadan jag ej kan undgå att fasta uppmärksamheten på det ringa arfvode, sora serdeles åt första Adjutanten är projecteradt.
Att i stället för hvad Konungen äskat, nemligen att alla 9 Generalerne, vid upphunnen hög ålder och viss tjenstetid , skulle komma i åtnjutande af pension, blott 2:ne förunnas denna förmon, synes mig så mycket mindre rättvist, som denna framställning grundades på hvad samtlige Landshöfdingarne vid sista Riksdag tillerkändes, och för hvilka ej gjordes sådant undantag som det ifrågasatte.
Vid sakens närmare eftersinnande torde man finna billigheten af, att de fatiguer och ansträngningar, som vanligen åtfölja militärtjensten, åtminstone erhålla lika belöning som hvarje annan tjenst i samma förhållande.
— Det minskade antalet pensioner skuMe dessutom ofördelaktigt äfven inverka på lägre grader af Armeens befäl, derigenom att befordringar eller transporter blefvo vida trögare än hittills. — Örn RegementsCheferne för närvarande ej äro väl lönte, så hafva de åtminstone utsigten att medelst någon utaf de 24 Generalsplatserne erhålla framtida bergning, äfvensom ytterligare uppmuntran i tjensten.
När nu deremot antalet af dessa sednare tjenster, utan pensionsförmon för dem alla, och utan Den 2i Maj! f. m. 5i att RegeraentsChefernas vilkor ökas till hvad de voro innan 1813 och 1816 årens organisation, synes tydligen, att Regements- och Bataljons-Chefernes belägenhet» efter hvad Utskottet hemställt, skulle blifva vida mindre fördelaktig än hvad den hittills varit och nu är, så väl i fråga om befordran, sora i ekonomiskt hänseende.
Gardes-Regementerne.
StatsUtskottet upptager i 14 och i5 pnnkterne af dess Utlåtande rörande anslagen för Svea och Andra LifGardesRegementerne, en tillökning för UnderBefälets lönereglering af 8179 R:dr 8 sk. för hvardera Regementet, hvilken summa är öfverensstämmande med hvad Kongl. Majrt i och för detta ändamål äskat; men ehuru
Utskottet rnedgifvit nödvändigheten af nämnde lönereglering, på sätt Utlåtandet innehåller, föreslår likväl Utskottet för detta behof ett ökadt anslag af endast 4000
R:dr, med besparing af 307 tunnor spannmål, som förut utgått såsom douceur till Fältväblar, Batailjons-Adjutanter och Corporaler, och tror, att tillgång för förbättrandet af UnderBefälets löner skulle vinnas i de besparingar som uppkommo, om minskning i Compagniernes antal kunde ega rum.
Då Konungen ensam eger att bestämma militära fördelarne af Regementernes organisation på t. ex. 8 i stället för 10 Com 4* - 5a Den a i Maji (. m. pagnier, sä är derom nu ej nägot annat att yttra, än att uti en Hufvudstad, med en, i förhållande till Stadens omfång, så ringa garnison, måste man ej allenast proportionera Befälets antal efter hvad tjenstgöringen inom Regementet och Compagnierne fordrar, utan äfven efter hvad som behöfves till vakter och andra tillfälliga comruenderingar inom Hufvudstaden; skulle nu n:ne Compagniers befäl indragas, så blefve SubalternOfficerarnes antal efter 8 Compagnier och 2 Officerare på hvarje Compagnie endast 16; en tredjedel af dessa är berättigad till semestre; till tjenstgöringen återstodo då ej mer än 10 å 11; antages vidare alt genom sjuke, beständiga veckhafvande, och commenderade ytterligare afgå 3 å 4, så skulle till den vanliga vaktgöringen jemte tjenstgöringen inom Compagnierne återstå ej mer än 6 å 7 SubalternOfficerare.
På vakt äro hvarannan dag commenderade af hvardera Regementet 3 SubalternOfficerare, och skulle sålunda Officerarne komma att gå på vakt med endast 3 nätters frihet — det orimliga deri lärer förmodligen en hvar lätt inse, och svårligen någon underkasta sig det besvärliga af en sådan tjenstgöring.
Med Underofficerare och Corporaler skulle genom indragningen uppstå i det närmaste enahanda förhållande; och då i händelse af Compagniernes förminskande till 8, 4 Den 21 Maji f. fn. 53 samma numeraire af detta Befäl, i och för vaktgöringens bestridande, ändå måste bibehållas, skulle någon besparing deraf icke uppkomma.
Om Konungen åter funne för godt att göra någon förändring i Regementernes organisation på det sätt, att Majorerne icke hade några Compagnier, så skulle i stället för deras Capitaines-löner, som nu ingå i deras Majors-löner, anslås verklige Majors-löner jemte ersättning för förlusten af Compagnierne, hvarigenom ej allenast ingen besparing, utan tvärtom förökade utgifter skulle drabba StatsVerket.
Skulle åter Majorerne bibehålla sine Compagnier, så borde de indragne Compagniernes accords-ersättningar utgå, och besparingarne blefve i detta fall obetydlige, om ej inga, och medförde, åtminstone i början, förlust för StatsVerket.
Den af Utskottet åsyftade förminskning i Compagniernes antal skulle således på intet sätt befrämja den besparing af öfver 4ooo R:dr, som felas för den föreslagne löneregleringens verkställande.
Återstoden af den summa Kongl. Maj:t för dessa Regementen äskat, utgörande 1846 R:dr 33 sk. bar Utskottet under benämning af lönetillökning för det högre Befälet alldeles afstyrkt; häVaf utgöra likväl 84o R:dr egentligen icke lönetillökning, utan rationseller fouragerings-penningar för de Office - 54 Den 21 Maji f. m. rare, hvilka i och för sine tjenstebefattning gar ovilkorligen skola hafva hästar, beräknadt å 120 R:dr per ration.
Det äskade anslaget härtill grundar sig på den öfriga Armeens löningsförmåner.
Officerarne vid Cavallerie- och ArtillerieRegementerue hafva fouragerings-penningar, äfvensom de Officerare af Indeldta Armeen, sorn skola hafva hästar, äro ti 11 d eld te löner med afseende å denna drygare kostnad.
Adjutanterne vid GardesRegementerne deremot hafva ingen högre lön än för deras grad; 2:dra Adjutanten är lika lönt med Fändrikarne, och den irsta lika med Lieutenanterne; RegementsQvarlermäslaren har endasL 100 Rrdr mer än StabsCapilainerne; 2:dra Majoren endast 100 Rrdr och irsta Majoren blott 400 Rrdr mer än Capitainer; alla dessa personers lönevilkor blifva således med hänsigt till oundviklige öka. de utgifter försämrade, då de erhålla transport eller befordran till de uppräknade platserne, hvilket påtagligen strider emot all militärorganisation.
För dessa beställningar är endast beräknad tillökning för hvad en hästs utfodring om året kostar, och äfven, med erhållande af denna ringa och billiga ersättning, återstår dock alltid en dryg kostnad för hästens inköp, sadelmundering m. m.
Jag kan således icke underlåta den hem - Den 3i Maji f. m. 55 ställan att Kongl. Maj:ts Propositioner äfven i hvad de röra GardesRegementernes anslag måtte blifva oförändrade.
Lif-Gardet till Häst.
För LifGardet till Häst har StatsUtskottet förminskat det begärda anslaget af y4>34° R:dr io sk. 6 rst. till 67,374* 5- 6., utom fourageringsanslaget, derigenom att Utskottet ej kunnat tillstyrka den för
Befälet uppförde lönetillökning af 3,25o R:dr, och nedsatt den för Underbefälet äskade lönetillökningen från 6,829 R:dr 16 sk. till 3,2i3 R:dr n sk.; förmodande att, hvad Befälet beträffar, genom någon minskning i dess personal, tillgång kunde beredas för de qvarblifvandes löneförbättring.
Denna löneförhöjning, sorn nu är projecterad att uppföras på ordinarie Stat, grundar sig på den år 1823 af Kongl.
Maj:t i Nåder beslutade reglering af LifGardets till häst Öfver- och Underbefäls (jemte vederlikars af Ci vilStaterne) löner, i likhet med hvad åt GardesRegementerne till fot sedan 1816 varit anslaget.
Ehuru mycket emot denna nedsättning i det framställda behofvet vore att anföra, serskildt med hänseende till LifGardet till häst, torde jag likväl böra inskränka mig, att endast hänvisa till de för GardesRegementerne till fot bär ofvan gjorde anmärkningar, så vidt de å LifGardet till häst kunna tillämpas.
Jag kan ej underlåta, att ser - 56 Den ai Maji f. m. skildt fästa Utskottets uppmärksamhet på Underbefälets vid värfvade Regementerne i allmänhet vilkor, serdeles å en så dyr ort som Stockholm.
Desse, Staten tjenande, äro sannerligen högst vanlottade; och jag anhåller, samt vördsamt förväntar noga undersökning af denna angelägenhet, öfvertygad att Representationen skall finna anledning till sakens behjertande.
K r o n - P r i n s e n s Husarer.
Den för Kronprinsens HusarRegemente föreslagne tillökning af 974 R:dr 23 sk. har StatsUtskottet ansett vara af behofvet mindre påkallad, enär dermed endast åsyftas en löneförbättring för det högre Befälet, hvadan Utskottet icke kunnat tillstyrka densammas beviljande; det torde likväl tillåtas mig lemna den upplysning, att ifrågavarande 974 R-’dr a3 sk. icke utgöra någon egentlig tillökning i det högre Befälets löner, utan hufvudsakligen en ersättning till de Regementsofficerare, som, enligt Chefens uppgjorde och af Kongl.
Majit i Nåder gillade förslag, till StabsRyttmästare skola afstå sina Esquadroner.
Af sådan orsak torde äfven StatsUtskottet finna billigt, att ifrågavarande tillökning tillstyrka.
Sedan StatsUtskottet ifrån de för Svea, Götha och Wendes ArlilleriRegementen föreslagne Stater, tillsammans utgörande 327,937 R:dr 34 sk. 6 rst., afdragitde, genom deruti ingående silfver-beräkning, uppkomne Den si Maji f. m. 5? ojemna tillökningar emot Banco, liar Utskottet, efter uppgjorde Stater, tillstyrkt, att för dessa Regementer nu skulle å Stat upptagas 324,70-7: 34.6., hvaraf, sedan förra ArlilleriStaterne, 247,194: 3. 6, och för Konungens Eget Värfvade Regemente 49>53o: i4-> derifrån afgålt, återstoden skulle såsom tillökadt anslag uppföras med 27,983: 17.
Detta tillökade anslag synes visserligen till siffran öfverstiga den af Kongl. Maj:t för Artilleriet äskade tillökning af 22,3i8: 17.; men då den genom Konungens Eget Yärfvade Regementes indragninguppkomne, och såsom tillgång till förminskning i Artilleriets anslag af Kgl.
Maj:t upptagne, besparing af 1,979 t:r spanmål, i penningar utförde till 9,895 R:dr, icke, efter hvad StatsUlskotlet förmäler, såsom någon sådan tillgång blir att anses, enär samma spanmåls-besparing är för andra behof inom 3:dje IIufvudTiteln af Utskottet påräknad, så uppstår emellan det af Kongl. Maj:t i Dess Nådiga Proposition anmälde behof, och det anslag SlatsUtskottet tillstyrkt, en brist af 3,23o R:dr,i sorn jag hemställer att StatsUtskottet, genom anvisande tillgångar, måtte afhjelpa.
Den af Kongl. Maj:t äskade tillökning i Allmänna GarnisonsSjukhusets Statssumma, har StatsUtskottet icke kunnat tillstyrka, utan ansett det för en sjuknummer af 160 man beräknade förra anslag 3i,3i9: 9.
4* kunna blifva för behofvet tillräckligt, llärvid må det tillåtas mig göra den erin - 58 Den 21 Maji f, m. rån, att det i calculen beräknade sjukantal af 200 man per medium dagligen, eller 4° man mera, än som vid förra Statens uppgörande påräknades, icke bör anses för liögt tilltaget, då under ett halft års tid, eller från och med den i October 1828 till och med den sista Mars detta år, sjuknummern per medium utgjort 2iy man dagligen, oberäknadt det antal lindrigare sjuke, som vårdats i Regementernes Casernér.
Tages 1111 derjemte i beräkning, alt desse sednares medicamenter äfven bekostats af GarnisonsSjukhus-fonden; alt sjukligheten bland Garnisonen någon gång varit så stor, att ÖfverCom mend anten för bristande antal sängar å Sjukhuset nödgats förbjuda de sjukas dittransporterande • att vid inträffad större sjuklighet inom Hufvudstadens eller granskapets Militär, eller genom Garnisonens förökande, eller genom Arbels-commenderingars hitbeordrande, en betydligare sjuknummer uppkommer, samt slutligen behofvet vid ett inträffande krig, så torde lätteligen inses, att det till 200 man dagligen uppförde sjukantalet icke i beräkningen kan eller bör förminskas, och följaktligen icke eller den calculerade kostnaden, 3y,5oo R:dr, nedsättas.
Den högre kostnad, som vid jemnförelsen emellan SerafimerLazarettet och Allmänna Garnisonssjukhuset visat sig å sjuksäng vid det sednare emot det förra, här - Den 21 Maji f. m. 59 leder sig ej allenast derifrån, att åtgångssura mome till grund för calculerne äro tagne på ett år, då Garnisonssjukhuset hade nödgals vidkännas högst betydliga utgifter för upphandling af
In ventarii-persedlar af olika slag, utan äfven från den skiljaktighet, som emellan dessa begge inrättningar nödvändigt måste uppstå, och af efterföljande kan inhemtas, Å Serafimer-Lazarettet intages circa i44 personer, deraf minst en tredjedel qvinnor; hälften af detta sjukantal kan troligen anses sängliggande.
Qvinnorne nyttja lika ofta sina egna, som Sjukhusets persedlar.
De sjuka vårdas i circa 27 rum, och eldslädernes antal är omkring 47- a Underläkare bo på stället. 6 tjenstgörande
Läkare hafva ingen aflöning, utan biträda endast för sin undervisning.
A Allmänna Garnisonssjukhuset hafva varit intagne ända till 283 personer dagligen, deraf endast karlar.
Af detta antal anses tvåtredjedelar kunna gå uppe, äta full portion, inberäknad frukost, som ej bestås på Lazarettet, och slita Sjukhusets kläder.
De sjuka vårdas i omkring 5o å 60 rum, och de hegagnade eldstädernes antal har varit 91.
8 Underläkare och 6 Medicinal drängar hafva aflöning, Medicamenter för de utom Sjukhuset skötte Militärer hafva år 1828 ensamt uppgått till i,836 R:dr 20 sk.
Beträffande fourageringen för värfvade 6o
Deo 11 Maji f. m.
Cavalleriets oell Artilleriets 1,289 hästar, så har Kongl.
Maj:t i Nåder uppgifvit behofvet dertill erfordra 142,692 R:dr 23 sk. 4 rst., hvaremot StatsUtskoltet icke tillstyrkt större anslag, än 118,873 R:dr.
Utskottet har, hvad Kronprinsens HusarRegemente beträffar, icke ansett något ökadt anslag för detta Regementes fouragering erfordras, enär EsquadronsCheferne icke uppsagt de med dem år 1815 ingångne PassevolanceContract.
För LifGardet till häst har likaledes ingen tillökning i fourageringsanslaget ansetts af nöden, i den förmodan, att det för hvarje häst i Staten uppförde fourageringspris vore, med iakttagande af noga hushållning, tillräckligt.
Artilleriet har deremot erhållit en tillökning för dess förut egande 2Ö2 hästar, och äfven för dess tillökta 100 hästar, till lika pris som LifGardets till häst.
Likväl torde af Utskottets Utlåtande svårligen kunna utfinnas skälen, hvarföre ej Kgl. Majrts Nåd.
Proposition, sådan den blifvit framställd, kunde bifallas; ty icke kunna de uppgifne erforderlige qvantiteterne hö, bafra och halm anses för högt beräknade, och icke eller kunna prisen derå sägas vara öfver de gångbare.
Skulle dessutom något år det beräknade rationspriset af iooR:dr vara tillräck - Den 3i Maji f. ro. 61 ligt, så inträffa mot ett sådant år flere af motsatt förhållande, och derigenom blir ingen besparing att förvänta.
Att EsquadronsCheferne vid Kronprinsens HusarRegemente finna sig belåtne med den passevolance, som år i8i5 med dem ingicks, bevisar blott den olikhet, som företer sig i underhållet för ett Regemente, stationeradt i Hufvudstaden, eller i en af Landets bördigaste Provincer.
Svårigheten, förenad med kostnaden, att under missväxtår framföda Regementernes hästar, har här under sednare åren icke otydligt visat sig.
Då man, vid bristande tillgång af fourage, sökt att emot betalning få dem utställde på landet, bar ej någon i sådant fall anmält sig.
Har man genom auction sökt försälja hästarne, hafva få eller inga köpare infunnit sig, och om hästarne ändtligen blifvit försålda, bar priset, i anseende till foderbristen, blifvit högst ringa emot det, som vid större tillgång å fourage man nödgats betala, då hästar skolat återköpas.
Af dessa skäl, och till förekommande af den förlust, som af ett dylikt förfarande måste blifva en följd, hoppas jag, att
Statsutskottet finner tillräcklig anledning att det äskade anslaget utan nedsättning tillstyrka.
Maj:t har i Nåder föreslagit, att uppföras följande årliga summor för Krigs - 62 Den 21 Maji f. ro.
Collegii Departementer till Försvarsverkets materieia behof, nemligen:
För ArlilleriDepartementet . io3,ooo, „
Utrednings Dito . . . 509,000.
Fortifications Dito . . . 5o,ooo. eller tillsammans R:dr 662,000. hvaraf Utskottet inalles tillstyrkt 626,000 R:dr, deruti inberäknadt 34,000 R:dr för kostnaden af krut-tillverkningen i Riket.
Utskottet bar, efter eget yttrande, väl fått emottaga speciella uträkningar öfver de såsom behof uppgifne summor, men det oaktadt icke ingått i någon närmare profning af de till ämnet börande mindre detaljer.
Huruvida ett sådant förfarande varit för Utskottet upplysande, eller kunnat bibringa Utskottet öfvertygelsen om angelägenheten af att anvisa medel till de uppgifne behofven, lemnar jag derhän; men den öfvertygelse vågar jag hysa, att inhemtad kännedom af de till ämnet hörande så kallade mindre detaljerne säkerligen medfört ett annat resultat, än den föreslagne nedsättningen i anslags-summan.
Vid närmare pröfning af dessa mindre detaljer hade Utskottet skolat finna nödvändigheten af materiellens iståndsättande, completterande samt årliga underhållande; och hade nödvändigheten en gång funnits, hvem vill då Den 21 Maji f. m. 63 säga mig, att, i sådant fall som detta, skyldigheten ej skolat erkänna hvad den förra fordrat.