Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Af sadan anledning har jag, i samråd med flere af Ridderssapests och Adelns Ledamöter, författat ett förslag, innefattande ätskilliga förändringar och tillägg, hwilket jag Protocollet bilägger.
Under skäligt Mitztroende till min egen Urskillningsgafwa, Utbeder jag Mig af Ridderskapet och Adeln den ynnest att se till Uppsåtet, och hemställer ödmjukeligen om ej Riddarhus-Utskottet skulle anmodas, att inkomma med yttrande HUruwida det finner förslaget till större eller mindre del antagligt; samt sjelf anser sig äga anlednilp gar till'föreslående afän ytterligare förändringar.
Friherre tci-wnerlleim aflemnade härefter sitt förslag till förändringar i RiddarhUs-Ordningen, hwilket till RiddarhUs-Utskottet remitterades.
Upplästes Stats-Utskottets Memorial af den 17 September, innefattande yttrande öfwer Utskottens Ordförandens förslag till Riks, dags-wedergällningar för Utskottens Secreterare, Cantzlier och Wagtbetjening.
Upplä - ;g2 Den i8 September.
Upplästes ett ifrån Oeconomi»;-Utskottet inkommit
Memorial af den 8 September, hwaruti Utskottet, i anledning af Remist. af en utaf
Herr bolmer wäckt fräga, rörande Gesällers ställande under Tjenstehjonsstadgan, yttrar sig wid narwarande. omständigheter battna funnit i flere afseenden betänkligt, att densamma nu skulle till afgörande upptagas, och bemstätter det samma fraga matte tils widare nypffjutas.
Ytterligare upplästes ett Memorial frän Allmänna Beswärs och Oeconomigs-Utskottet af Veil 10 September, innefattande utlätands öfwer Konungens Nädiga Proposition om ffyldigheten för alla att deltaga i wärdén af fattiga.
Herr Baron och Landt-Marskalken erinrade att Ridderskapet och Adeln i sista plenum remitterat till Bewillnings-Utffottet Konungens Nädiga Proposition om bränwinsbränningen för Carlscrona Stad; och hemställde nu om icke, enär detta mäl äfwen syntes wara af Oeconomisk beskaffenhet, berörde Kongl.
Proposition likaledes mätte till Allmänna Beswärsoch Oeconomi»;-Utskottet hänwisas.
Uppå gjord Proposition af Herr Baron och Landt-Marffalken, bcflöt Ridderskapet och Adeln, att nästkommande Torsdag, den 20 dennes, förmiddagen anställa wal af Banco-Fullmägtige; och eftermiddagen wal af Riddarhus-Dirtcteurer.
Justerades följande underdäniga skrifwelser till Kongl. Maj:t:
Om Den 18 September. 19Z Om Stats-Werkets afbetalningar ä de af Banquen till Staten gjorda försträekningar.
Om de hinder och swärigheter som mött wid werkställigheten af den nya Chart«-Sigillat-L - Förordningen.
Om arrende-wilkoren för Eldgarns-O.
Äfwenwäl justerades Riksens StänderS Constitutorialer för Justitia-Ombudsmannen, Dest Supläant och Ledamöterna af TrpckfriHets-Committeen.
Ridderstapets och Adelns Protocoll, wid Urtima Riksdagen i Orebro, den 14 September 1810. S. D.
Bifölls Stats-Utffottets, uti Memorial af den 5 dennes, afgifne tillstyrkande, angående en ärlig pension pä Riksgälds-Contoirets Stat för Hofjägmästarcn Friherre Orip6N8ljern»8 Dotter, Fröken iVlariLNL L^rolill» 6ripen8kj6rng. / dte 8uprs.
Ridderffapet och Adeln, i anledning af Stats-Utffottets Memorial, ten ii dennes, det böra Hyreskostnaderne för Ständens Klubbar af Stats-WerketS medel bestridas, och ibland öfrige Rttsdagskostnader inbegripas.
S. D. Bifölls och gillades till alla delar Bewillnings-Utstottets, i Memorial af den 6 dennes, afgifne utlätande öfwer Konungens Nädiga Proposition, angäende förekomne hinder och swärigheter wid werkställigheten af den nya Charta-Sigillatoe - Förordningen. Lidd. och Ad. prst. tTr.o S5, »L.
Utdrag 194 Den 18 September.
Ridderstapets cch Adelns Protocoll, wid Urtima Riksdagen i Orebro, den 18 September iZio. S. D. Föredrogs ä nyo och bifölls Statsutskottets, den 7 sistledne September, pä bordet lagda Memorial, i anledning af Kongl. Mattts Nådiga Proposition, angående de medel och utwägar till godtgörande af de oförutsedde utgifter, som de, i följd af Swensta Hamnarms stängning för Engelska Krigs- och Handels-Fartyg^samt till lugnets återställande imm Hnfwudstaden, widtagne anstalter, Stats-Werret äbragt. S. D.
Föredrogs Constitutions-Utskottets Memorial af den September, innehallande berörde Utstötts utlåtande, i anledning af dest förrättade granstnmg af Stats-Rädets Protocoll; och dä, i anledning deraf, Stats-Rädets Ledamöter, Föredragande och Konungens Rädgifware i Commando-mal äro all answariglet för sina Embetens utöfning, intill den dag innewarande Riksdag börjades, Heftöts att Epmditions-Utstottet stulle anmodas, att denna frikallelse i Riksdags-beslutet införa.
' S. D.
Föredrogs a nyo det ifrån det särskilda Utstött, Riksens Ständer, i afseende pä medlen till Riksdagens förkortande,. nedsatt, inkcmne och, den ii dennes, pä bordet laq'de Memorial, innefattande utlåtande öfwer Riksdagsmannen Oxelberg till Utstottct remitterade motion i samma ändamål; hwilket utlätande Högloss.
Ridderstapet och Adeln till alla delar gillade.
S. D. Före - Den 13 September. 19g S. D. Föredrogos ä nyo Banco-Utflottets, den 30 Augusti, pä bordet lagda Memorial af den 29 i samma manad, samt Stats-Utflottets Memorial af^ den Z September; hwilket, den 7 i samma manad, lades pä bordet, bägge rörande Stats-Werkets liquider med Banguen af Ränta- och Capital-afbetalning för Bgnquens gjorda förflott till Staten; och beflöt Högloft.
Ridderflapet och Adeln, efter noga pröfning af frägan, och de, i anledning deraf infordrade Handlingar, att till Statsutskottets, rörande ligmdations-sattet häraf afgifna, och af Banco-Utskottet äfwen gillade förslag, till alla delar sitt bifall lemna.
Herr Lilliefelt, kkinric gollin, uppläste till Protokollet ett sä lydande Wärdsamt
Dä nu Högloflige Ridderflapet och Adeln har afgjvrt den wigtiga fräga, som föranledt dest kallelse till denna Urtima Riksdag, och tiden säledes tyckes tilläta andra måls företagande, sä har jag ansett mig ej böra längre uppskjuta att framställa ett ämne, som, ehuru det ej rörer mängden af medborgare, likwäl har ett afgjordt inflytande pä fleres wäl, och torde utur en sädan synpunct sä mycket häldre förtjena afseende, som det owilkorligen finnes förenligt med begreppen om rättwisa och billighet.
Den olyckliga Handelsställning sorn de senare ären warit wär lott — ty olycklig kallar jag den, dä wära export-waror äro qwarliggande, och Landet deremot öfwerswämmas af utländska Producter — har förmodligen mest bidragit att uppjaga wär wexel - cours.
Ifrån * * ' de§ 196
Den 18 September. desi stigande härleder sig twifwelsutan Herrar Banco-Fullmägtiges widtagna besiut, alt ej annorlunda, än som ffer, inlösa Banquens utelöpande Transportsedlar.
Om detta besiut har warit nödvändigt sör Banquens beständ, sä tyckes dock det ej wara med rättvisan öfwerensstämmande, att sträcka detsamma sä längt, att icke Banquen ätei betalar till private Personer det silfwer, scm Banquen af dem emottagit mot wista willor, hwilka icke blifwit uppfyllda, eller kunnat uppfyllas.
Äbo Discont med nädig tillåtelse Octroyerades, erhöllts, som kunnigt är och Reglementet tydligen föresirifwer, delagtighet deruti endast pä det wilker, att werksilfwer uti Banquen mäste insättas för den subscriberade summan.
Detta ffedde under ett dopp, grunbadt i erfarenheten af de andra Disconterna, att för denna deposition erhälla en motswarande winst.
Men detta hopp har genom allmänt kända olyckliga omständigheter förfelats, och pä en owist utgäng beror ännu, om och huru mycket af det tecknade Capitalet kan äterfäs, och skulle ocksä Capitalet äterbekommas, är dock temmeligen säkert att
Räntan under de förlidna ären gär förlorad.
Om nu Riksens Ständers Banque ej Julle widkännas skyldigheten att till Acti^-Agarne äterbetala det af dem inlemnade silfwer, eller i dest egit Spccie-mynt, hwad som ActiasCapitalet kan komma att äterfäs, skulle ensamt ActiN-ägare erfara förlusten af Discont-werkets vlyckliga öde, men Banquen deremot, till och med njuta fördel deraf; ty Banquen har förbundit - Den l8 September. 197 bundit sig, att, mot ätnjutande af ofwanförmälte deposition i silfwer, försträcka Acti-«-ägare ett län af (om jag ej bedrager mig) 150,000 N.dr, emot Z procents ärlig ränta, och pä lika läng tid, som Octroyrn warade, ifrän bwilket ätagande Banquen nu mera genom Werkets upplösning blifwit befriad.
Acti-v-ägare äro lika litet wällande, som Banquen, till de omständigheter, hwilka werkat Difcont-Werkcts upphörande, och just derföre bör äfwen det beslutna förhällandet ätergä, det will säga, att Acti^-ägarne äterbekomma sitt silfwer, mot den derföre i stället undfängna Sedelmatzan.
Men härtill fordras ett bestämt Riksens Ständers förklarande, hwilket sä mycket säkrare bör kunna päräknas, som desie Atti---ägare redan undergätt ett lidande, som enskilt drabbar dem, och hwilket ännu mera ökades om denna billiga begäran skulle mötas med afflag.
Jag anhäller derföre wördfammast att fä detta Memorial med de öfriga Riks-Ständen communiceradt, och derjemte remitteradt till behörigt Utskott, för att inkomma med sitt utlätands derom.
Upplästes Protocolls-Mdrag frän det Högwördige Preste-Ständet af den 12 September, innefattande:
Beslut att med afgsrandet af Stats-Utskottets betänkande, angående medel till godtgörande af de Stats-Werket äbragte oförutsedde utgifter, skulle hafwas anstånd till desi alla de flera otomordentliga behof, som under denna Riksdag kunde komma i fräga, hunnit blifwa kände.
Bifall 198 Den 18 September.
Bifall titt Stats-Utskottets utlätande, rörande arrendet af Eldaarns-O.
Dito,-af den iz September, innefattande:
Bifall titt tats-Utskotlets Memorial, om pensien för Fröken Anmodan titt Eppeditions-Utskottet. att uppsätta Constilutorialer för Riksens Ständers Justitia-Ombudsman och desi Supleant.
B-fall till Bcwillnings-Utffottets yttrande öfwer K-nungcns Nädiga Proposition, r afseende pä Charta-SigillatD-Förordningen.
Gittande af Banco-Mskottets utlätande i afseende pä Banco-ärcndcrwas wärd, utan hin> der af twanne Bonde-Ständets Fullmägtiges begagnade Riksdagsmanna- rätt.
Bifall till Stats-Utffotters utlätande om Hyres-ko stnaderne för Sländens Klubbar.
Bifall till det färskUda Utskottets yttrande om utwägar till Riksdagens skyndsamma afflutande.
Dito, af den i r September, innefattande:
Remisi till Stats-Utssottct af Konungens Nädiga Proposition om pensioner för smärt blesierade Officerare och Under-Officerare; samt titt Allmänna Bekwärs- och Oeconomi-Utskottet af Konungens Nädiga Propositioner, angäende Brännwins-bränningen för Carlscrona Stad; samt om Allmänna Magazins-inrättningen.
Upplästes Protocolls-Utdrag frän det Wallcfl. Borgare-Ständet af den ii September, innefattande:
Beslut om anständ med afgörandet af Statsutskottets Memorial, rörande de oförutsedde utgifterna.
Visäll
Den 18 September. -99 Bifall ä tillstyrkandet om pension för Fröken (ttipenstjernL.
Bifall till Stais.Utskottets utlätande om arrende-wilkoren för Eldgarn s.-O. B fall till Ståts-Utskottets Memorial, rörande Riksdaqs-wedergällnUrgar för ^tandens Secreterare, Canzlier chch Wagtbetjening; jemte förklaring att fördelningen af de för BonLe-Stäl'. dels Notarier förcflagne arfwoden borde pä detta Stånds egen pröfning ankomma.
Bifall till Stars- och Banco-Utskottens sammanstämmande utlätande», rörande liquidations-sättet för Banquens försträckningar ät Stats- 26erket.
Gtllaicke af Banco-Utskottets utlätande af den 29 Augusti, rörande Banco-ärendernas wärd, utan hinder af twänne Bonde-Ständets Fullmägtiqes begagnade Riksdagsmanna-rätt, med den uppä ffedd äterremist af Utskottet meddelade förklaring, att, i händelse något Ständs Fullmägtige skulle af oförmodadt laga förfall hmdras att sig till sammanträdet infinna, sådana mäl, som ej tälde uppskof, icke dest mindre borde kunna af ätta närwarande Ledamöter afgöras.
Dito, af den 12 September, innefattande: Gillande af Bewillnings Utskottets yttran- . de, rörande swärigheterna wid werkställigheten af Chartss-SigillatD- Förordningen.
Upplästes Protocolls-Utdrag frän det Hederwärda Vonde-Ständet af den 7 September, innefattande: Remist af Konungens Nädiga Propositcn, angäende FörwaUningen af Kungs- och Kumgs Ladu - Lov Den 18 September.
Ladugärdarne, samt af Riksdagsmännen Oxelb>LiZ8 och vVe88inZ8 ingifna Memorialer.
Rcmisi till Lag-Utskottet af ^nller8- son8 fran Elfsborgs Län Memorial, angäende Landtmätare- arfwodc; och ^»ac-18 ttnt8xoi>8 fran Carlstads Län motion, att, wid arfffiftcn, för minderårige barn,ma af bo offifto afsättas hwad Domaren pröfwar sparande emot kostnaden, sorn ä de äldres uppfostran wore anwänd.
Remisi till Lag-Utffottet af LenZt I>tic1s8- 8on8 frän Bohus Län Memorial, om answar och päföljd för Landtmätare, som försummar, att till Province- och Landtmäteri-Contoiren insända concept- och renoverade Charter öfwer förrättade matningar, eller att jordägaren desi Charta-Exemplar tillställa.
Dito, af den iZ September, innefattande' Remisi till Stats-Utfkottct af Kongl. Maj:ts Nädiga Proposition om pensioner för blesierade Officerare och Under-Officerare; samt till Oeconomi^ - Utskottet af propositionerna om Brännwins-bränningen i Carlscrona, samt om Magazins - Inrättningen.
UppA gjord motion af Grefwe borner, samt proposition af Herr Baron och Landt-Marffalken, bcfiöts att till undwikande af en widlöftig uppläsning, ffulle i likhet med bwad wid sednaste Riksmöte warit östligt, en Lista af korta rubriguer pä innehället af Standen§ ankommande Protocolls-Utdrag författas, Den 20 September.
201 och i stället för sjelfwa Protocolls-Utdragen, i Rlenr uppläsas.
Ridderstapet och Adeln ätssiljdes kl. tre qwart till 2.
In llllem krotocolli, 6. 8ilverstolye.
Onsdagen den 20 September. kjenum klockan 9 förmiddagen.
Herr Baron och Landt-Marskalken uppläste en nyligen till honom ankommen bittet, lfrän Haus Excellence Stats-Ministern Friherre von Lögeström, hwaruti tiltkännagafs att genom en förliden gärdagsafton frän Stats-Rädet Friherre lagerbjelke ankommen Estafette af den 5 dennes, den tidning inlupit att Cabinetts-Courieren Oronlanll anländt titt Paris d. z, samt Grefwarne Rosen och körner den 4; att Grefwe Rosen förmodligen den 6 skulle hafwa sitt företräde hos Kejsaren, samt att Cabinetts-Courieren genast derefter skulle ätersändas.
Baron lagerbjelke war öfwertygad, att med honom, sä wäl ett tillfredsställande swar frän Kejsaren, som den utkorade Thronföljarens antagande af Swensta Folkets anbud, (öfwer hwilket dan warit lifligen rörd) otwifwelaktigt stulle följa.
Justerades Rlenl-Protocollet för den ir September.
Ankom och emottogs Hof-Eanzleren Friherre Lt ^Vettergteät, som ä Kongl. Majtts wägnar aflemnade en Kongl. Maj:Ls Nödiga Proposition.
Sedan 2O2 Den 20 September.
Sedan Hof-Canzleren pä öfligt sätt utbe? ledsagad afträdt, upplästes Kongl. Majus Nädiga Proposition titt Riksens Ständer, af d. iz September, angäende nägra underdäniga ansökningar om eftergift af Bewillning.
Remitterades till Bewillnings-Utskottet.
Derpä företogs kl. half 10 wal till Fullmägtige i Riksens Ständers Banque, hwilket wal kl. half 11 war fulländadt, och, befunnss följande Herrar dertill hafwa erhållit flesta rösterna : Grefwe tHyttenKorA, follen.
Kammarherre - 83.
Friherre Oeäerström, ,l°lcob, Major - - - - 79.
Herr l-ÄZerKrin§,L3,i-l, Stats-Secreterare - 6Z.
Föredrogs ä nyo Allmänna Beswärs- och Oeconomi»;-Utffottets, den is dennes, pä bordet lagda Memorial, innefattande utlåtande öfwer Kongl. Majus Nädiga Proposition öm skyldigheten för alla att deltaga i wärdén af fattige, m. m.; hwilket, efter gjord Proposition Bifölls.
Föredrogs ä nyo Allmänna Beswärs- och Oeconomi^-Utskottets, den 18 dennes, pä bordet lagda Memorial , i afseende pä en af Herr bolmer gjord motion om Gesällers ställande > under Tjenstehjoys - Stadgan.
Herr Baron och Landt-Marskalken hemställde om Rioderffapet och Adeln anfäge wid delia utlätanoe nägon erinran nödig.
Wid förnyad föredragning af Stats-Utfkottets i sista ulenum uppläste Memorial, rörande Rrkstags-wedergällningar för Utskottens Canzli - Den 20 September. soZ Canzlier, blef detsamma af Högloft.
Ridderstapel och Adeln Bifallit.
Uppå gjord proposition blef till Banco-Utstottet remitteradt Herr m. P, t sista lllenum pä bordet lagda Memorial, om ActiL-ägarnes i Äbo
Discont utbekommande af sitt i Bnnquen deponerade silfwer.
Herr UälltiriÄN, Orrö b'reclrjc, erhöll ordet och uppläste till Protokollet följande:
Medborgare i allmänhet, och särdeles Lagstiftaren uppfyller sina bade för hjertat och inbillningen mest tillfredsställande pligter, genom, iagttagande af hwarje tillfälle att bereda eller i sin mon medwerka till Samhällets eller desi medlemmars bästa.
Kännedom af egen ofullkomlighet kan likwäl ofta bjuda tystnad, och hindra mangen nyttig och pä goda stal uttänkt framställning att i dagen framtränga; men alla betänkligheter böra dock fluteligen wtka för öfwertygelsen om det som är det rätta, och uppriktig önffan att se dest fullbordan.
— Dä jag ak sädan anledning i dag wägar pröfwa Högloft.
Ridderffapets och Adelns tålamod, ffer det uti den säkra förhoppning att ingen af Eder mine Herrar stall anse den tid förlorad som anwändes för att bereda ett blidare öde för aktningswärde Medborgare, som under uppfyllande af sina lika ärofulla som mödosamma plikter mot Samhället, utan egit förwällande blifwit försatte uti en bekymmersam belägenhet.
Detta inträffar med en del af f. d. Finsta Ar-, möens Officerare, hwilka oagtadt dem kemnade fördelqgtiga wilker om de qwarstannat inom ^ .
Peras / 204 Den 20 September. deras inkräktade fosterbygd, heldre med Sweriges sällhet fästat sine förhoppningar och besiutadt att säsom frie Swenstar lefwa och dö.
Ständer, som under senast förflutna Riksmöte utc sine mänga wigtiga företag alltid med bekymmer möttes af Rikets medtagne tillgängar,, sträckte äfwen en öm, och Riksens Ständer wärdig omtanka till återstoden af f. d. Finsta Armeen.
De uppmanades härtill af Kongl.
Maj:ts Nädiga Proposition om underhäll för Befäl och Tjenstemän wid i fräga warande
Armöe, af de för densamma allmänt rädande tänkesätt, af en klok PoliUque för kommande tider och af den gärd erkänstan ägde att fordra af medborgligheten.
En kort beskrifning huru detta ärende blifwit, under senaste Riksmöte, behandladt och afgjordt, stall derät gifwa mera ljus; och huruwida följderna af Riksens Ständers ätgärd i detta ämne swarat emot dermed äsyftadt ändamäl, torde jag ock närmare böra utweckla.
Konungens Nädiga Proposition blef till Stats-Utstottets närmare handläggning remitterad.
Detta Utstött, härwid som mänga andra tillfällen, inskränkt inom den tränga gräns emellan mänga behof och fä tillgängar, kunde icke följa sin böjelse att föreflä en tillräcklig underhälls-summa, war derföre nödsakadt att wid uppgörande af ett project till EppcctanceStat, mer hafwa afseende pä Stats-Werkets utblottade tillständ än pä hwars och ens nödwändiga behof.
Utstottets afgifna Memorial, i afseende pä underhäll för Finsta Armven, blef fäsom för knappt och otillräckligt beräknadt,af samte - Den 20 September. 205 samtelige Respective Riks-Ständen äterremitteradt, och Utstottet anmodades att afgifwa ett, förnyadt utlåtande, samt utse medel till Eppectance-löner, närmare lämpade efter hwars och ens nödwändiga behof.
Dä emedlertid genom freden med Frankrike, Pommern äter blifwit en Swensk besittning, erhölls derigenom en förut opäräkrnw tillgäng, af hwad för Pommerska Regementeknas Stat, frän Swensta Stats-Werket utgätt.
Stats-Wcrket begagnade denna synbara apparcnce om tillgäng, och föreslog med anledning af Ständernas gemensamt yttrade önskan, nägon förhöjning till de förut projccterade Expectancelönerne.
Utstottet som an säg omöjligt att alla skulle kunna lemnäs lika stora löneförmäner som de i Finland förut innehaft, trodde sig säfom den första grundprincip böra antaga att hwar och en forn önskade att i Swensk tjenst qwarstanna, borde i förening med innehafwande wärdighet fä uppbära sä stor lön, att dermed blefwe möjligt förskaffa sig en tarflig utkomst.
Säfom en följd af detta föremäl grundade Stats-Utskottet sitt senare förslag till fördelning af Eppectance-lönerne, icke pä de löne-förmäner som förut innehafwits, utan pä hwad öwar och en här högst nödwändigt skulle behöfwa.
Af sädan orsak uppfördes pä en Stabs-Capitaine 200 och för Osficerare af Subaltern-graden 150 R:dr i ärlig Exvectancelön, oagtadt de af wärfwade Regementer och Corpser förut endast sätt uppbära säfom lön pä Stät 7S, 8« högst rov R:dr.
Med ^Ö6
Den 20 September.
Med antagande att det werkeligen utgjorde R.ksens Ständers enstan att i Swensk tjenst bibehälla största delen af Finsta Armens Befäl, syntes denna princip wara sä mycket nödwändigare att följa, som det är lätt att inse, att Officerare som aflägsnat sig frän Anhöri- ' ge, som efterlcmnat sin eller Föräldrars egendom under Jnkräktarnes wälbebag, icke i allmänhet kunna rncdföra egen förmögenhet ritt Soutien; och fastan de i Finland, der warupriserne warit mindre högt uppjagade, pä sin hemort, med tillhjelp af egna medel, kunnat fylla bristerna af en ensam otillräckelig lön; sä är icke samma förhållande dä de säsom främlingar stola uppehålla sig i Swerige.
Stats-Utffottets ofwannämde senare Memorial, jemte dermed bifogadt project till Eppectance-löner, blef af de Respective RiksStänden pä följande sätt bifallit.
Hos Ridderffapet och Adeln gjordes anmärkning mot den fördelning Swts-Utskottet föreslagit, och Ständet beflöt med anledning deraf det tillägg, i afseende pä beloppet af Expectance-lönerne, "Att dä Riksens Ständer bewiljat att den af "Stats-Utskottet föreflagne summa af 6u,Zog
"R.dr mä till detta ändamäl anwändas; i underdånighet till Hans Kongl. Majtt stulle öfwer"'lemnas att werkställa fördelningen, dock med "förbehåll att den fördelning e: kats-Utskottet ."förestagit, mätte blifwa ett bestämdt Minimum "för hwad ät Officerare i hwarje grad tilldelas."
Det Wällvflige Borgare-Ständet biföll till alla delar och utan nägot tillägg eller' förändring hwad Stats-Utffottet föreslagit.
"Hög - Den 20 September.- LO7 "Högwördige Preste- och Hederwärda BoN"de-Ständen, som afwcn bewiljat summan, an"sägo fördelningen deraf böra till Kongs. Mants "Nädiga pröfning öfwerlemnas."
Desia Ständens beslut jemförda med hwarandra, utwisa att deraf icke uppkommit något resultat hwad fördelningen beträffar; emedan 2:ne Ständ beslutat densamma till Kongl. Maj-.ts Nädiga profning öfwerlemna, men enligt de öfrige Iwännes beslut borde hwar och en af Forsta Armeen ätminftone erhälla sä mycket i ärlig Eppectancelön, som Stats-Utstottet för bwarje grad föreslagit.
Sädant oagtadt har Riksdagsbeslutet blifwit i följande ordalag författadt: "ck 12.
Dä Finska Armeen genom "sitt tappra förhällande, sina uppoffringar och "sitt bemödande till ett gemensamt Fosterlands "förswar, gjort sig berättigad till Nationens "tacksamhet, hasme Wi titt nägon ersättning "för Officerare, Under-Officerare och Soldater "af denna Armse, som antingen redan hit öf"werkommit, eller ock sist inom den irsta nästkommande Junii sig här till tjenstgöring in"ställa, anslagit en summa af 64,505 R:dr, "med öfwerlemnande titt Kongl. Majst, att "efter
Nädig pröfning berörde summa till §p, "pectance-löner fördela och, i underdänig förhoppning att de Finsta Officerare , som önsta "atti Swensk tjenst qmarstanna, blifwa i män "af yppade ledigheter, till Stats-Werkets lätt"nad af Kongl. Maj:t hwar i sin grad, inom "Armeen befordrade."
I enlighet med detta Riksens Ständers beslut har Kongl. Majck i Räder sörordnat cn Com - Lv8 Den 20 September.
Committé att uppgöra underdånigt project till Eppectance-Stat för Officerare och Tjenstemän af f. d.
Finsta Armöen; samt under den ?:de sistledne Augusti detsamma stadfästat.
Denna Stat uppgär inalles till 36,752 R.dr 32 st.r, säledes icke mycket öfwer hälften af ywad Ständerna till detta ändama! ansett behöfligt.
Efter denna Eppcclance-Stat kommer lrkwäl alla af högre grad än Capitains, att åtnjuta nägot mer än hwad Stats-Ulstottet förefiagit: denna tillökning synes dock wara gansta billig, helst tillgångarne sädant medgifwa.
Men deremot hafwa för Srabs-Capitalner och Subaltern-Officerare Eppectance-lönerne blifwit mycket förminskade emot hwad de af Stats-Utstottet wörö upptagne till, nemligen för nagra fä till 100 R:br, de öfrige till 8316, 82 och 75 R:dr.
— Det är otillräckligheten af denna lön för dem som icke hafwa annat att. päräkna till mat, hushyror, kläder, m. m. jag will underställa Ridderstapets och Adelns upplysta berömmande, och den swära belägenhet hwaruti desta Officerare bärigenem blifwit försatte, som jag önstar att Ständerne wid detta Riksmöte matte afhjelpa.