Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majus Näviga Förklarande i delta ämne äftven biifwic upläst, Högloft.
Ridderskapet och Adeln log detsamma, uti behörigt öfwsrwägande, och bestöt at bifalla jörberörda Betänkande i hela dest widd, imil dest Kongl,.
Mytt och Riksens.Ständer annorlunda öfwerensko N? i4;s « ma; och skulle de öfriga Kels-aÄiva Skänden, genom u drag af krotocollet, wänligen undfå del af delta beslut, bät lu^ra.
Den Ztte Junik. S. D. Beslöt Högloflige Ridverskayet ^ch Adeln, i likhet m d hwav de öfriga kelfleLlivL Ständen redan widtazit, de Sexton T annor Guld U rikeS Gäld, hwarmed Stats - Werket warit behäftabt, pä Riksgälds-Werket lil betalning transxortera; hwilket, genom u drag af Lrotocollet, flulle de 6.elxeÄivL
Med - Ständen tilkannagijwas. lät kuxra.
Den z:te Innu. S. D. Oeconomia-U skottets Betänkande af den lotdeMfll, angående en förbättrad författning vin Stängfeljkyldigheien, h-vilket jämte de derwid fogade särskilda yttranden, blifvit ben z.
I inii pä bordet laggdt, förekom nu til åtgörande; pwarwid LxtraÄa Lrotocolli frän det Högvördiga P^efleSlandet och det Htderwärda Bonoe-Stänaeä L samma ämne uplafles; och beflöt Höaloflige
Rid» derstapet och Adeln at bifalla vetta Betänkande, vch at detsamma, jämte sa wäk ofwanberörda flirMida yttranden, som de af en Ledamot gjorda an» märkningar, til Kongl. Maj.tts Nådiga ompröfning i underdänighet öfverlemna; härom skulle U.orag af krorocollet til de öfriga !<elj)Läiiva Siänden exxeäisras. lät luxra.
Den yrde Annik. S. D. NplifteS ä nyo Lanco> Utskottets blxtraÄum krotocolli af den-g.
Jnnii, hwilket ben 7. derpå följde blifvit laggdt pä bordet, rörande dek Hederwärda Bonde-Sundets yttrade åstundan, at härefter fa deltaga uti förwaltningen af Riksens Siänders Lanc^uw.
Ridderstapet och Adeln, som wid öft-nerwägande af de ta ärende rädlrägat mera sin höielse at lemna det Hedenvärda Bonde-Ståndet et »varaktigt »vedermäle af Sin »vänstap, aktning och wälwillja, an htvad so»>» lunde »vara Bonde - Ständets rättighet, har bifallit Bonde-Ständets intagande i Lanc^uon sä wäl til Fnllmäatiga, som til Revisorer, utan at erlägga den af lännco-Utskottet föreslagna afgisten; nien at inga anora, än sädana, som af Boude-Standet kunna »väljas til Riksdagsman, bertil nises; och at, i händelse inom Lankinen eller »vid ft,evilionsr saint wid Riksdagarna Uti Lanco U stöttet »vid omröstningarna twä Ständ stadna emot twä Ständ, den mening, de twä äldre ZarantLranäe Ständen äro utaf, blifwer bestulet; och at Bonde - Ständet med all sin egendom Aaranter^ kanciuon, pä sätt kanco - u stoltets Betänkande förejrrijlver.
Och skulle detta Ridderstapeks och Adelns beslut, genom krotoLolls -U drag, »ned de andra IftoUiva Ständen »vänligen communlceras.
Illt Lupnrr.
Dm rörde Jinui. S. D. Bestöt H^gloHige Ridderffapet och Adeln, i likhet »ned det WUlostiga Borgare-Standet, at den pä tvenne är ställda gärd, sorn under namn af Bröllops - gärd hittils af Riket utgått, mätte ännu i sex är fortfara och anstäs til ersättning af de kostnader, som sä »väl til wär nuwarande Allernäoigsta Konungs och Hennes Maj-.tS .'>4^2 Drottningens Kröning, som Högstsal.
Hans Konung 6u8i.-vrr ili:s Begrafning algatt; hamm jämte,, af samma giro, en summa af Ethundradeknsende Riksdaler skulle, sälom en underdånig Gifva, ti!
Hennes Maj:.'
Drottningen, och en lik: summa til H ms Kongl. Höghet Kron-P.-insen, i underdänigher tfwcrsandao: och ställe de ta Ridderstapets och A-e!>; beslut de öttiaa UelpeÄiva Stånden, genom Utdrag as ?rotoc«11et, wanligen meddelas.
Den io:de Junii. S. D. Tilkännagaf Hans Uxcelleuce Herr G esvea och Landt - Ntarstalken, del han hos K nagl.
Maili i underdånighet anmält Uanco-Ui-- ff.-mets , genom krotoLolls - Utdrag, som förlidna g .dag uplästes, gjorda hemställan, at Utstottet nntie i nästkommande Februarii manad fä i Stockholm sammanträda; och hade Hans Kongl. Maj:t deruppå lemuat der Nådiga svar, at som Kongl. Mr.stt stnner en slags pormanLnca af öanco-Utskottet e,tes Riksdagens slut, och förflyttande iil en annan ort och tid, icke öfverensstämma med det - u varande Regeringssättet, sä kan Konungen icke bisätta den af Lango-Urstottet -föreslagna uttvag; sä mocke- nuna-c, som det alwen skutte fordras en annan Org-auiiaciou -af n stöttet, sedan Bonde - Stätt-^ det saa inträde i Lanstuetr, om icke det nuwarande U.stottct, i den egen stäp det är, härstädes ast smtar de Utskottet äligganoe göromål; kil - följe hmaraf Kongl. Maj:t föruväntar i Näder at U -- skotter de ta sulgör: och skulle detta Kongl. Ma>:ts N idiga svar", genorn Utdrag af Lrolocolloch LaucoU stortet meddelas.
Dt luxrr».
Dea Den iorde Jnnii. S. D. Företogs til algörande Hemliga Uti fkvtlets Betänkande af den 8- Junii igoo, angående grunderna til beräkningen för den afgift, som til en Uea1ilation8 - konci i följe af den antagna känance - planen erfordras: och blef detsamma med följande tilläggningar, förändringar och anmärkningar af Höglosiige Ridderstapet och Adeln bifallit. §. r.
Efter öfwerwägande af upkomna frågor öm de Jordägare, som cj inom något Riks-Ständ aga idepretentanter i icke äfwen borde fä utse Ledamöter til de föreslagna stlpstattnings - Lommurcerj eller om desta Lommitteer ej borde likasom wanliga Taxerings - Lommixsionsr ä Landet bestå endast af irenne Stånds Ledamöter; bifölls endast för denna gängen den af Hemliga N stat et förestagna faa - mansättningen af desta Lommitreeri unver förbehåll , at densamma ej matte i framliden tjena til sirmsiackicat. Wid 2. Z. bestöts: at i stallet för lil och med 50 Hemman, införas de orden 50 Hemman och derunder; at Lommitteraäe ifräll Socknarna böra wara bofaste
Män och Jordägare^ samt at walet ster efter oförmedlad Hemmantal. §. g. bifölls. Wid 4. §. bestöts, at borrttagas stulle, hwäb uti sidsta Momentet förestrifwes, Lt Borgare-Standets Ledamöter ej belastas med langa och kostsamma refor.
U i 8- Z. tillägges, at Landshöfdingen ej har röst uti Upstattnings - LommittLerna och at de 180 I4Z4 - - sammanträda i hwart Härad, Tingslag eller Skeppslag. §. §. 6. och 7. biföllos. g. bifölls med den förändring, Mt af orden laga förfall det förra mätte ulga, och at i §. utsäites at förrättningen för sig gär, ehuru Ordföranden eller någon af Ledamöterna skulle wara fräuwarande. §. §. 9. och ro. biföllos. §. ra. Wid de orden: och äger hwarje person som beskattas bör, at antingen personligen tilstädes komma, ansags nödigt at tilläggas: eller genom ombud; afwemväl, at dä den person som beskattas bör sig ei infinner, äger Konungens at ofördröjligen inkomma med förklaring. §. §. 12. och ig. biföllos med den förändring i iz. §., at de deruti utsatta graäsr, hwarefter wärdet af Bruksfmidet och förädlingsrättigheten för hwarje fteppund Hammarskatt skulle beräknas, böra förswinna, och Taxeringsmännen fä efter wanliga grunder wärderingen förrätta. §. §. 14., iZ. och 16. biföllos. Wid 17. ?. anmärktes, at under Skolor, som här undantagas frän skyldigheten at erlägga sörmögenhets-afgift, ^.calleinier och icke böra innebegripas. §. §. 13. och 19. biföllos. §.
2o. bifölls med den utwidgning, at hwar och en, af hwad Ständ svin häldst, mä kunna ä - läggas, at med Ed styrka upgiften af sm förmözenhet. §. §. 21-, 22., 2Z. och 24. biföllos. §.
25° bifölls med tillägg, at den som har egendom ä flera orter får sticka Fnllmägtig för at aflemna uplysmngar.
- ' Wid 26. §. anmärktes, at förfall ej behöfwev lagligen styrkas och at personlig inställelse endast kan fordras inom den ort der man är stat-ftrifwen.
Wid 27. §. tillädes, at de förstglade anteckningarna upbrännas i Lommittöens och nägra contribnabrlLS närwaro. Wid 2g.
§. bestöts, at under lckolstimlLr, sorn r InAreZfen nunnas, I^aretNer äfwen mätte förstas; at i irsta Noinentet införes uttrpckeligen Bruks - Inventarier; at 2tdra öckonaentet mä alldeles utgå och i zrdje Momentet Kyrkor äfwen tydeligen nämnas, gide klomentet bifölls endast med den förändring, at indragna och pä wiff tid reäneeraäe
Boställen icke fran upffattniriZ och beräkning befrias. §. §. 29. och Zo. biföllos.
Sluteligen anfäg Högloflige Ridderstapet och Adeln nödigt göra det tillägg, at Riddarhus - vireölionen med Fullmägtiga i Lanco- och Riksgälds - Werlen böra sammanträda för at )ämte dem, och under lika answarighet som dem åligger, til Kongl. Majrt ingifwa utlätande öfwer beloppet af den xroLent, som af förmögenhet bör utgå, och at Oexnter-räe af Kammar-Lolle^ium och StatsLlontoiret wid sammanträdet med försnämnda Fullmägtiga icke äga röst; hwarjämte beflöts, at förrän sörsta procenteri ifrän hela Riket ingått, den an4 dra procenten icke mä lefwereras.
Om hwilket allt Le öfriga Keipeötiva Ständen genom Utdrag, as krotocoUet skutte manligen underrättas. lttt kupra.
Den ritte Junii. S, D. Ester upläsningen af Hemliga Utskottets Betänkande afven loche sidstlidna, angående förbättrad rc^lsrinZ as Salpetter-tilwerkningen i Riket, företogs detta ämne lil afgörande, och etter behörig öfwerläggning härom bifölls det af H mlig r
U stöttet härutinnan upgifna förslag, med, den tilläggning, at de Hemmansägare, som äro nödsakade at köpa Salpetter, fä tilständ, at densamma i närmaste Sjöstad astefwerera: om hwilket betlrtt de ösiiga kol pock i va Ständen genom krotopolls-Utdrag skulle undsä wänlig del. lttc kapra.
Den utte Junii. S. D.
Uplästes Hemliga Utskottets krots, poUs-Utdrag af den ro. sidstlidna, angående Styrelsen och Färwaltningen sä wäl af Riksens Ständers UancsuL som Riksgälds - Werket; hwarefter detta ämne företygs til afgörande; och bestöt Höglofligs Ridderstapet och Adeln , at antaga, hwad Hemliga Utstottet derutinnan förestagit; men med följande förändringar, anmärkningar och tillägg: irsta lckomontet.
Widkommande antalet af Fullmägtiga uti karwo- och Riksgälds - Werken, biföll Högloflige Ridderstapet och Adeln hwad Hemliga bk kottet upgifwit; men beflöt för sin del, at mellan Riksdagarna en af Ridderstapets och Adelns Fullmägtiga i hwardera Werket wid hwar Uovillor^ ymbyte-s, i den ordning/ at wid hwarje af de första 2:ne UevilioueruÄ efter är izoi utgår en Fullmngtig genom tottnmg, men wic> hwarje päföljande Revition den äldste; hwarwid äfwen iakktagas borde/ at en utgäenoe Fallmägtig kan för en enda gäng äter inwuljas, otdra lilo nr e n t e t antogs med den anmärkning/ at Lauoo-Fullm igstge ensamme äga ä^cistoa i allt hwad läaucineu angar, och at Rrksg ws^ontoirets'
Fnllmägtige dermed ej tag r befattning, Ztdje No MSN t st bifölls/ at ULviiionerna i Laaco- och Riksgalds-Werken förrättas af samma Revisorer, med förbehåll / at de ste särstilldt med Lancken och srrstilldt med Riksgälds-Loutoiret; och at för Zanc^ucn afgifwes särstilld berättelse / hwilken pa manligt sätt sörwaras i Riddarhuset/ för at sedermera til Riksens Stander öfwerlemnas; och beflöts, at dä ural af den beskaffenhet, sorn uti detta kloment förekomma, til HofRättens pröfning öfverlämnäs, bör den Division af wälbemälta Domstol, som dermed tager befattning , sitta under Tysthets Ed: och skulle de öfriga Uelpoökiva Ständen genom Utdrag af krotOLoIlet manligen härom underrättas, Dr luxra.
Den rotte Junii. S. D, HoS Högloflige Ridderstapet och Adeln, kom i ätanka, huruledes Lapitainen och Riddaren: af Kongl. Swärds Oräen Wällcrn.!
Herr ^6an^ LtLUrammar, tlnder den tid af fjorton ar han ägtz Ridderstapets och Adelns förtroende at wara Lar^ oo-Fullmägtig, med utmärkt skicklighet detta förtroende upfylli, och utorn det han wid alla tilfäh - sen ädagalaggk sin sorgfällighet om Kanco-Werkets bästa i allmänhet, äfwen nied synnerlig
Nit och Drift bestndt föwaltningcn af det under hans inseende ställda, Lancju-ur tilhöriga, Tumba P-.ppersBruk, hwilket lrl en jior del genom hans omsorg blifwit försatt i det goda tilständ, hwaruti Let nu befinnes.
I anledning hwaraf, och för at pä en gäng giftva benn lie Lapitaiire et wedermale af dest hugkomst, och Zanco-Werkets förmän dermed förbinda, bestöt Högloft.
Ridderskapet och Adeln, at Herr Lapitaiuo Lrälliammar wid förinaltningen af Tumba Papper---Bruk bibehälla, emot et arfwvde af Fyrahundrade Riksdaler om äret.
Likm tt, och dä et sädant Ridderffapets och Adelns Beftut icke utan de andra K-elpoickiva, Ständeus instämmande kan i Werket sättas; stnlle detsamma med dem commumcsrLs r under wänlig begäran, det mätte de l^slpeÄiva Ständen pä bemalte Lapitaine8 sörtjenster mot Lauco-Werket göra et aftcendc, lika med det, hwartil Ridderskapet och Adeln ansett sig Le fullkomligaste anledningar aga. kär supra.
Den i2tte Jun». S. D. Företogs til öfwerläggning och afgörande det, jämte Bewillnings-Utstottcts Betänkande af den io. sidstlidna ätföljande krojeök til Bewillttingens fördelning; och bcflöt Höglofllge Ridderstapet och Adeln at detsarnma antaga med följande förändringar och undantag: Wid 2.
Art. n. §. beflöts, at göra det tillägg, at de Hemmans och Jordägare i Finland, som genom fiendens härjande under sidsta kriget med Rcstland blifwit lidande, mätte undantagas och njuta
Tio ärs befrielse för Bewillningens ut - »4;? görande, i likhet med den allmoge, som i berörde H. nämnes, och de Städers Jnnewänare, som uti föregående 4. §. omförmälas. Wid 6:te Artikeln r. §. anmärktes, at Taxeringsman endast mätte föreflrifwas, at icke utan förfall undandraga sig Taxerings-Förrättningen; kommandes således ordet Laga at utgå.
H r arjämte wid upkommen ftäga, at ej för Taxeringar draga in til Städerna de närmast belägna Socknar, beflöts, at dermed lata förblifwa, som förr wanligt warit.
För öfrigt beflöt Högloflige Ridderftapet och Adeln, at den antagna Be.villningen oafkortad och oförändrad til sina bestämda äudamäl utgår tils nästa Riksdag, med samma Reservationer af Ridderstapets och Adelns rätt, at bestämma tid och summa, som wid 1739 och 1792 arens Riksdagar blifwit gjorda; samt at,i fall de öfriga Standen göra nägra afdrag i Bewillningens reparation,^ i lika proportion mä asdragas ä Ridderstapets och Adelns andel; och Bewillnings - Ulflottet äläggas, at wid Rxpeäitionen sadant noga iakttaga; om hwilket allt de öfriga Relpsökiva Ständen genom Utdrag af Urotocollet, tvänligen flulle underrättas.
Ull kupra.
De» i2:te Junii. S. D. Uti ?rorocoIIs-Utdrag af den rotde t benna manad, förmäler Riksens Ständers Hemliga Utskott, at det bork hos Riksens Ständer anmäls nödwändtgheken deraf, at Riksgälds-Lonryirerr ll^a med Stats-Werkets pennjnge-inkomfler ifrån näst r ärs början erläggas och inflyta med Tiva tredjedels I440 ^-^-7?-; j Lanco §pseis och
En tredjedel i Riksdaler dMrsnr, derest l^s-tiilLstonen ester förmodan da kart för sig ga,' men i annat fall utgöras med (lreästSedlar ester den dem asatta stevalvaiion.
Widare förmäles, ar riri Hemliga Utskottets af Riksens Ständer enhälligt bifallna krorvcolls - Utdrag, om sätter lil Lreäu-Srdlamas IkLalilaiiun, har U skottek upgi^tvit, ar Riksgälds-Loncoirek endast wid et säkert och stadgadt
Mynts warde bliswer belätet mes den för desi behof deruti upgifua kansten: och dä Riksgälds-Ooruo1re>r, likasom Statens bade inkomster och utgifter aro bestämda i minik, och Ldsöii Sedlarna nu mera, jamnlikt Riksens Ständers Beslut, undlait en sixsrriä betydelse i mynt, hwarefter de »ned mynt komma ac inlösas; sa förmodar Utskottet, det icke lära undfalla Riksens Ständer, at förenämnda betalningssätt as Ickskyldcrna är en lika sa naturlig följd deraf, som, i anseende ril behofwen, oumgängLligk.
Ester, behörigt ösMerwagande häraf och dä Ridderffapct och Adeln ansett nödigt, det matte Ulffylderna pa hiktils wänligk satt innan reslilarionen utgöras, har Ridderffapet och Adeln lil hmad Hemliga Uistoktet salunda förestagit, icke kunnat lemna sst bifall.
Til hwad Utskottet widare föreslagit om godtgörande as Lanva^ - CommisfLriLteks irakade Gäld, kil et belopp as zoo,oOo R:dr., saint sältet til utgörande af den Summa, som til denna EaldS betalande erfordras; fann Högloft.
NldbcrsVapel och Adeln sig böra sst bifall lemna.
Beträffande fluteliqen hwad Hemliga Utskottet korände 8e sa kallade Koppar-Polletterna hemställt, änsäg Ridderskapet och Adeln för sin del nyttigast wara§ 6t »44» ak desamma mä utginvas inkildcsi den kilörnade realisgnanLli är wcrkställd, hwarester de småningom indragas böra, och manligt ffrvjemynk af Riksens Slän» ders tt-mcju? urgifwas; Om hwilkct ålit de ö riga Ii-:. sp-Ltiva Stäk!den, genom Utdrag af keococestle,, flulle wänligen uilderrärras. lckc lagra.
Den S. D. Etter behörigt öfwcrwägande af en dm sg. sisiiidlia Maji wäckt och nu ä nyo nptagen finga, huruwida det kundx anses tlikomma Fullmagliga i Lavco- och Riksgälds-Werke» ar lemna uröfningen af sinn Fullmägtigskap för ac hemula Riksdag j st«rdnade Högloflig?
Ridderi^apek och Adeli, i det Beflut, ar, om Riksdag inträffar utom Stockholm, blott en af Ridderstopers och Adelns Fullmägkiga för hwarde, ra Wsrket, hwilkens narwaro för uplysninqars ffull erfordras, kan dervid wara tilstädes och sin Riksdagsmannarätt uwswa; men at när Riksdag i Stockholm infaller, äga alle Ridder fika pers och AdelnS Fullmägrjge denna rättighet utöswa: likwal m?d det dcrwid fästade och tvid alla Riksdagar gällande wilkor, at Fullmägrige wid Ridde-ffapelS och Aoelns ofwellaggningar om sadana ämnen, som röra kanLc» - och Riksgälds-Werten, icke annorlunda, än kil uplysnmgars meddelande, kunna wara narwarande; och fful>e detta Ridderffapets och ?ldelns Bcflur de öfriga Id«- s^LÄivs Stånden wänligen eommunicsras.
Ickc ku-- ^13.
Den l4:de fzunik.
Af den anledning , at Toska Kyrkan i Norrköping warit Högloft.
Niddcrlkapek och A' 13' 1442 deln til sina Sammankomsters kallande uplZten, bestöts, det stake af Riddarhus - Castan en Summa af ZZZ R:dr i6 st. 6aneo-My»t, såsom ei aäfwa til berörda Kyrka, m. urinera'!, hwilka zzz R:dr. 16 st:r Höglofl.
Ridderstaper och Adrin ansäg böra utgöra en stående st-nä, hwaraf den arliga Räntan kommer at t,I unde: stöd för Fattiga af Tyska Församlingen i Norrköping anstcs; och skulle Utdrag af krolvcollsc härom til Riddarhus»Oire6ionsus efterrättelse ex^sstiLras. lavira. »44; Riksens Ständers Lxpeöitioner.
SLvrmägtigstr Allemadigste Konung!
Riksens Storde»' räkna för en af deras dyraste pligkcr, ak wara omraligc för ali?, sani kan röra Ko. »unaeus helgade P.-rson, hwarmcd Rtkelö bade säkcrhcr och rätt äro förenade.
Ai sadan egenstap anse Riksens Ständer hwad dem förekommit om lagens mindre fullständighet uti det som angar waidsgerning ä Rikers Konunga, Hus. Swensta Folke?, ädelt alwen un sin lagstiftning, synes icke ens hasina nickat ta >ka möjligheten af et brott, lika grusiigt kil sin art, kom förstörande til sina följder', och derföre med mindre omhugsan, än hwad i anseende til stämplrngar ak förräderi, uti Allmänna iö, gen blinvlt stadgadt, bestämt de följder en sadan illgerning för alla medbrottslig-? bör -medföra; me» ta e» bedrofwelig erfarenhet, den Riksens Ständer, om möjligt more, halast öustade kunna urminnet kö-lora, »visar, hwilken nrrrrlighet uri förwilielse menniska» ar uäderkaftad; fa stulie Rirsei-.s, Ständer stia emot den wördnad de alltid burit för sin Öfverhet, och den trygghet Riksens Ständer böra söka ac gifwa et lagligt Regemente, om Riksens Ständer kemnade de tilsakst-n, da Riksens Ständer kunde yrka, hwad bada af dem önska.
Stander anhZsta derföre underdanigst om Eders Kongl. Majus Nödiga rustand, a? fä öfwerfe IV.
Lrp. M-tzgernings-
Balken un hwad der stadgas angående waidsgerning ä Rikets Konung och Herre, Droltur-g eller dc>..c> Bara, samt inkomma med de - 1444 ras underdänjqa Förflag til et närmare bestämmande
Oj straff, c för sadana brottsliga nci säiskiUda förhållanden» Om Eders Kongs. Majit härutinnan wärLes i° genkänna den trohet och den tilgifwenhet för Konrmga.
Huset, som ilian S've»i?a
Män aro offikljakliga; sa äga ock Riksens
Slä dcr den tilfrcdcfkällelst', at för hela wellde,! ja ådagalägga, at de icke wansiägfaS fran deras fädcrö tänkesätt för ara och dygd, jamt at ten öfiveilngckse ar hos Nirsers Ständer grundgästad, cg pä ordning hw'lar styrka, erch pa lydnad wargktlg» heren af alla S.unhaiienö bestånd. NlksenS Ständer framhärda m. m.
Slsrmägligste Aäeruädigste Konung!
Dä efter Kongs. Mains Nädlga förcrdd.ande, et U-.j?orr af Riksens S änd r kommer ar öfn-erse Gästg'ftvare-O'-dningen och fl-xa Hashälle.Författningar, Haiwa Rlstnö Stander alwen funnit, ar de himls wldkagna anstallccr ii!
Fanaars sorlffaffands torde rarfwa någon ändring och jvrbättring.
Ständer stafwa fördenskull ansett det icke wara. emot Kongs.' MastkS Nådiga afsigcer strj- ' bande, om detta H.ishallnings-Utskott tillika skulle sä sig uodraget at sör.sia er stut, at uran Kronans kost. nåd, genom i luvarje härad fog de anstallier, samt verkst stol da lamma,iffokt, ^ förfa för FangarnaS fortskassande, u.au at Aämogen derw.v wore särstkilldr be. tungrd.
Detta unde-ställa Riksens Stander Eders Kongl. Mestis widare Nådiga omprofwaude, och framhärda, med undersättig möre nåd och trohet m. m. 1445 !!ppä Rong!. fsrajcks ^ro^luwn angående ä-ldring af hwad XVI. Cav. 15 §. sIorda Balken stadgar, ar kZp briter.Legostämma . är detta Riksens Ständers rmberdaniga stvar aflernnadt wrd Riksdagen i d^orrröping den 15.
Iunii iZvo.
W!d chswerlaggniugen öm denna Kongl. Majus
Nöd!
,a ?ro^<chkion, har det icke undfallit Riksens Släuder hwad wige och inflytelse densamma nä Rikets Jordbruk och allmänna Laudthushäilning innebär.
Ständer erkänna derföre med underdånig tacksamhet den Nådiga omsorg Kong!.
Mahr aLagalaggt för beredandet assadana grunder, uxpö. hwit. ka dek Allmännas wäl i denna del ka 11 1: ed klygghrt befrämjas; och hofwa således med glädje omfattat. det »ädigst lemnade tilfälle, ar för doras underdånig, de! til er sa storr ändamål bidraga, samt utiKougl.
Majus Nådiga assigter instämma.
Am i airdra Länder, der Jordbruket hunnit er, högd och förkofran, kom ännu inom Swerige mäste fokas, det länge blchvtt räknadt för et af demLseudce» ligaste medel h ertil, ak Egendomar kunna med säker hrr innehaswaö och besuras af ^rronärmrcr, eller, som de i Lagen kallas, Landrboer; sa har S oeusta Lagen derrmoc icke allenast laggt hinder r wägen för de!ta nredels aiuvandandc genom osäkerheten för de cm .^rrenäen uprätkade Lonrrsäsrs bestånd, utan jannväl lemnar Jordägare sadana rättigheter, som rwd lagligen gjorda aftal icke aro förenliga; nien dä dosta hinder stola undanrödja-, hofwa Riksens Stan. der ansett upmärksamhelcn böra fästas och afseende gä - ras sa ival a den Oeconomis?a nytta, sm härmed äsyftas, som hwad Lage» stadgat och godkändt uti alla frågor, som anga Jord, hwilken pa olsta fäkt och med sarjkillda wilker komnuc uci ägarens hand.
Wid betraktande af der förra hor d?t förekommit Riksens Stander, ac .4rren 6e-rältlghereus owilrorliga utwidgande kil alldeles obestämd lid kunde wara he» tänkelig i afseende pa de förändringar, forn mp t och warors wärdén uti kilkommande tider krona wara underkastade och möjligheten hwaraf förflutna tider ofta wisat.
— Riksens Ständer hafwa derföre i stat, ak den lid af Femtio ar, som Kongl. Mast i Nåder proponorar, ar, efter allmänt erlända gru' der, med afseende pa wart Lands särskilda vn.ständigheter wisligen jämnkad.
Nar fragan aker mandes pa dek olika förhållande och ve sä ost stid a sang, samt denne,.' förenade willor, under hwilka Jord ka» innehafwaS, besittas och ägas; sa hofwa'
Riksens Ständer funnit, ak rättigheten kil
Afdandlingars asstnrande för ^erensten om sadan Jord bör afmätas efter Jnnehofwarens större eller mindre Oi^pustlions-rätt, pa de grunder lagen « allmänhet utstakat.
Ar wika härifrån, wore ak ändra sagen i mänga arbra händelser, hwilka härmed stä uri sammanhang och som nu blifwit ställda under granssning.
Et lika föihällande knträfsm med Borgenärers rakt, St utur en pank sälg?
,i swen och in tecknad fastighet söka betalning.
Denna rättighet bör icke underkastas äfweutnr, sa länge den intccknade jorden innchafweS sf gairemrkli m^d samma ägande och clikjx-liiionstärt, som den lid Jmkck»i:igrn bewilljadcs.
Deremot -447 kan deras förman, hwilka söka och erhälla Inteckningar, sedan Jordägaren genom er lagligen asflutadk och imecknadk ^rrenöe-OntreA inskränkt desi Oispolilions-rärt, icke bliswa sa beskaffad, ar den bör werka lil /Vrreiiäslorens försäng, eller leda kil LnnkraNsrs eller /Vrrenciers »Hörande; och mindst bör et kilfälle öp nas för Jordägaren ar med lika påföljd, som förut genom köp kunnat nyttjas, pä et annat sätt, genom werkeliga eller tilställda skulder, kunna lil intet göra den assiutade Afhandlingen, kil ena Lontrskenrsns ffada och förfäi'g.
Pä sadana grunder, och med undantag af de url Kongl.
Ma:ts Näviga kropoliunn omrörda Egendo» mar, hwilka ej fa säljas eiler sorpankas, och hwarä Innehafware» sjelf blott njuter wiikorlig