Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Herr Grefven och Län dt-Marsh al k c n yttrade , att det visserligen ankorame på Ridderskåpet och Adeln att afgöra, huruvida Ridderskapet och Adeln önskade att antingen, på sätt Herr Landt-Marskalken hemställt, dela Utskottens Betänkande i 2:ne delar, samt föjst afgöra den oeconomiska, och sedan den juridiska delen, eller ock, såsom Herr von Hartmansdorff föreslagit, företaga Betänkandet i hela dess vidd på en gång tiil pröfning; men dervid, i anseende till de flere särskilte meningar, först votera om Contra.propositionens beskaffenhet , innan den slutliga pröfningen kunde förekomma.
Herr Grefven och Landt-Marskalken vore likväl för dess del öfvertygad, att sistnämnde behandling af målet, såsom mera invecklad, oundvikeligen skulle föranleda till minst 2:ne särskildte voteringar; då deremot den af Herr Landt-Marskalken föreslagne åtgärd både vore mera enkel, och äfven , efter hvad Herr Landt Marskalken vågade hoppas, tilläfventyrs torde bereda den följd, att sedan den oecconomiska delen blifvit afgjord, pröfningen af den juridiska skulle kunna utan votering verkställas.
Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde således å nyo, om icke Ridderskapet och Adeln behagade gilla den af Herr Landt-Marskalken sist gjorde Voteringsproposition, Bifölls.
Sedan 43, 44, 4? och 46 §. §. i Ridderhus.
Ordningen blifvit uppläste, börjades vote rin3 - Den 1S December f. m. 785 ringen klockan | till 3 eftermiddagen, och befunnos vid voteringens slut, sedan en Voteringssedel blifvit undantagen oell förseglad, samt de öfrige Voterings-sedlarne öppnade, rösternc hafva utfallit, som följer : Ja — 40.
I följd hvaraf, och sedan det öfver Voteringen särskilt förde Protocoll blifvit uppläst, Herr Grefven, och Lanclt-Mavskalken förkla rade , det Utskottens yttrande, att fast egendoms försäljning å Lotteri må anses skadelig, och således böra hos Kongl. Maj;t i underdånighet afstyrkas, blifvit af Ridderskapet och Adeln bifallet.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan £ till 4 eftermiddagen.
In Fidem Protocolli O. J. Lagerheim.
Band. 50 786 Måndagen den 15 December. .r.\ '■ ; ■ ' ''.
V ’, Plenum klockan y eftermiddagen.
Fortsattes den i förmiddags - Plenum började pröfning af Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens den 5 dennes under N;o 248 afgifne, samt den 8 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande angående last egendoms försäljning genom Lotteri.
Herr Grefven och Landt-Marskallen yttrade, att sedan den Oeconomiska delen af Utskottens ifrågavarande Betänkande blifvit uti förmiddagens Plenum afgjord, finge Herr Landt-Marskalken nu först framställa proposition till bifall af det utaf Utskotten, i afseende å fast egendoms försäljning å Lotteri, uppgjorde Lagförslag.
Ropades J a och Nej. Hvarefter Herr Grefven och Lanilt-Marskalken hemställde, om Ridderskapet och Adelo, sonr redan godkänt Utskottens yttrande, att fast egendoms försäljning å Lotteri borde anses skadlig , och således hos Kongl Majit i underdånighet afstyrkas, behagade, i följd deraf, det af Utskotten, i afseende å en slik försäljniog , uppgjorde Lag-förslag afslå.
Ropades J a. Den 1S December e. m. 787 Herr von Hartmansdorff\
Sedan Ridderskapet och Adeln nu alslagit det i detta ämne till Ståndens bedröfvande sfgi/ne Lag-förslag i afseende på fast egendoms försäljning å Lotteri, hemställer jäg, om Ridderskapet och Adeln icke skulle behaga inbjuda de öfrige trenne Riks-Stånden, att instämma i detta beslut.
Grefve Possej Arvid'.
Jag kan icke förena mig med den siste värde Talaren.
Jag tror det icke vara lämpeligt, att till de öfrige RiksStånden öfverlemna en inbjudning i ett ämne , deruti de redan fattat sine beslut.
Friherre Cederström), Jacob: I händelse Riksens Ständers beslut i frågan ännu icke hade varit fullkomligen faestämdt , hade intet varit att invända emot den af Herr von Hartmansdorff gjorde framställning om inbjudning ; men då, genom 3 Stånds fattade beslut, Riksens Siänders tanka redan är afgjord , återstår för Ridderskapet och Adeln ingen annan åtgärd, än att afskicka Protocolis LJtdrag till ExpeditionsUtskottet för efterrättelse vid den underdåniga Skiifvelsens uppsättande.
Det är med mycken ledsnad jag nödgas instämma i den siste värde Talarens yttrande.
Jag tror dessutom, att de trenne öfiige Stånden af en icke länge sedan utfärdad inbjudning från Ridderskapet och Adeln hämtat stor anledning, att icke vidare förena sig i någon sådan. 788 Den 15 December c. m.
Herr -von Hartmansdorff':
Jag trodde, stt det lika vä! sKulle gå an att besluta en inbjudning i dag pä eftermiddagen, sorn i morgons bittida.
Men då Herr von Hohenhausen motsagt min framställning derom med ett skäl, som är så beklagligen sannt, nödgas jag afstå från min begäran.
Herr RibbingArvid:
Jag tror mig tem ligen noga känna, att de frenne öfrige Ståndens beslat ännu icke äro så bestämda, att ju någon jemkning deruti kan göras, enär den ifrågavarande inbjudningen egenteligen icke rörer den oeconomiska delen af ämnet, utan Lagförslaget.
Bonde-Ståndet har yttrat, att ämnet borde, så vidt det vore att\betrakta såsom Oeconomie-mål, öfverlemnas till Kongl. Maj:ts Nådiga pröfning och afgörande, samt gillat Lagförslaget3 Preste-Ståndet synes önska, att allsicke någon bortspelning af fast egendom må komma att äga rum.
Jag tror således, att en jemkning gerna kunde göras, så mycket hellre, som vi ej sakne exempel förut under denna Riksdag , att de andre Stånden på Ridderskapets och Adelns inbjudning frångått beslut, hvilka de redan en gång förut ändrat.
Jag kan icke rätt fatta hvad den siste värde Ledamoten menar med bestämdt, och icke bestämdt.
Det förevarande ämnet innefattar tvenne frågor , uti hvilka vi af de i förmiddags upplästa Protocolls-Utdragen inhämtat de frenne Ståndens beslut, hvarigenom Betänkandet utan vilkor, således efter mitt omd,g - Den 1S December e. m. 789 ine bestämdtblifvit bifallet.
Jag hemställer då , huruvida det är lämpeligt, att genom en inbjudning vilja rubba detta beslut.
Herr Lagerhjelm Pehr:
Då det beslut de andra Riks-Stånden fsttat, synes innebära en motsägelse, tycker jag, attén inbjudning så mycket mer är lämplig.
Det förefaller mig besynnerligt , att på en gång besluta ett alstyrkandg af hufvudsaken, och tillstyrkande af Lagförslaget; Och då Ridderskapets och Adelns beslut endast till en del strider emot de öfrige Ståndens, mäste en jemkning i desse senares beslut icke vara omöjlig.
Jag är egenteligen före kommen af den sista värde Talaren.
Det måste vara conseqvent, att, då man icke vill hufvudsaken , icke heller föreslå ett medel till dess verkställande.
Bonde-Ståndet li3r väl tillstyrkt Lotteri på fast egendom ; men när Ståndet nu får del af Ridderskapets och Adelns inbjudning , som är ganska formel, är det mer än troligt, att Ståndet frångår sitt beslut.
Jag linner derföre icke skäl, hvarföre de värde TaJarne på motsidan så starkt bestrida Herr von Hartmnnsdorffs framställning.
Herr CederschjöldPehr Gustaf'.
Denna fråga är af en egen och särdeles beskaffenhet, derigenom att den ena delen deraf blifvit af 3:ne Ständ afslagen, och den andra delen af 3 andra Stånd, eller en helt olika pluralitet, bifallen, Jag anser derföre en inbjudning till de 79° Den 15 December e. rn. öfrige Stånden billig, på det beslutet må blifva conseqvent i de begge olika delarne af ämnet.
Det är visserligen en beklaglig följd af Riksens Ständers nu varande organisation i fyra Kamrar, att en olika pluralitet af Stånden kan i olikartade delar af samma ämnen uppkomma.
Sädant har vid flere tillfällen inträffat.
Men så länge den Lagen gäller, att 3 Stånds pluralitet skall utgöra Riksens Ständers beslut, lärer ingen annan åtgärd vid detta mål vara öfrig, än att expedierat den underdåniga skrilvelsen till Kongl. Maj;t« Herr von Hohenhausen:
Det var egente ligen på Bonde-Ståndet!, som Herr Ribbing lärer ha syftat med sin framställning.
Men jag hemställer, huruvida en jemkning hos detta
Stånd blifver möjlig, när det gatt ännu längre, än de öfrige, och tcke ens velat hos Kongl. Majt göra någon underdånig framställning emot hufvudsaken.
Till Preste-Ståndet deremot tror jag icke nu mera någon inbjudning vara lämpslig.
Herr Grefven och Landt-Marskalken yttrade, att då det blifvit yrkadt, att de öfrige Riks-Stånden måtte inbjudas, att uti Ridderskapets och Adelns nyss fattade beslut instämma, ansåg Herr Lindt-Marskalken sig böra inhämta Ridderskapets och Adelns tank3, huruvida Ridderskapet och Adeln fann för godt, att en slik inbjudning besluta.
Ropades N ej.
Den 15 December e, m 79* Föredrogos § nyo och gillades följande Riddarhus-Utskottets den 9 dennes aflåtne, samt den 14 derpåföljde på bordet lagde, 3:ne Me« mor i al: 1:0
I anledning af väckt motion om tillökning i Riddarhus-Secreterarens Löne-vilkor. 2:0 I anledning af Riddarhus-Directionens Memorial, om uppförande af en brygga och strandmur vid Riddarhusets Tomt åt Sjösidan. 11 3:0
I anledning af Herr Cederschjöld®, Pehr Gustaf, Motion om tillgång till de å Riddarhuset förvarade handlingar, i ändamål att desamma allmängöra.
Upplästes till justering och godkändes följande Expeditions-Utskottets insände förslag till Riksens Ständers underdånige Skrifvelser till Kongl, Maj:t:
N:o 408- Angående utvidgad Handelsfrihet.
N;o 409.
Den 18 October. 4317 borde tagar, hwarföre han önskade, att de som begärt densamma pä bordet derifrän mätte afstä.
Arkades än widare att ben mätte hwitå pä bordet. Grefwe Oe la 6 gr sirs, ^scod: §- harn -ag fullkomligen gillar hwad Herr kesgkmoa fö>csiagit, nbdgas jag dock för prcjndicatct skull hem» ställa, om icke när flere Ledamöter begärt hans motion pä bordet, det bör derwid komma att bero.
Äter hörder flera ropa pä bordet.
Hans Excellence Herr Grefwe Kuut K, kria, instämde till alla delar med Grefwe l)e !a 6arstie, men dä han tunne den af Herr Lsi^kMi«n gjorde motion gansta rigtig och af mycken wigk, Hemstälde han, om icke det kunde beslutas, att den i nästa kienum, om mbjeligt more i morgon, stall till afgörande förekomma.
Härmed conformerade sig Herr 8tlerr.estcl, lamuel och Grefwe Oolrna, hugult.
Herr Grefwe» och Landt-Marsk alken förklarade att han deröfwrr icke nu kunde sig yttra.
Upplästes ett ifrän Constrtutionk - Ulskottet rn» krimiadt wördsamt
Till Riksens Hbglefl.
Ständers p>öfning ölwerlemna- härmed wdrdsammeligcn ett af Consiitu.
Tredje Band. 204. kions - 45 l 8 Den 13 .Octoher. tions - Uksiottet fbrfattadt Förslag till Successions» Ordning.
Stockholm d. .17 October LZ09.
Pä Constitucions - UtffottclS Wägnar.
I.. ^Ignnerkeim.'
Larl l-l -, ten stam. vsnisl Aberstein. 7Xnster5.
H^ekerr.
Is. O. V/äj- tius.
Derefter uppläftcs följande:
Successions - Ordning, hwarefter den Högborn e Furstes, Swea RikcS utkoradc Kron - Prins Huns Kongl. Höghet Prins /^vovs^s af Schleswig, Hollstein, Sonderburg Augustenburg, manliga Brbstarfwingar skola äga rätt till den Kongl. Slvenska Thronen samt atk Swea Rikes styrelse tillträda, af Konung och Riksens Ständer gjord och faststäld pä Riksdagen i Stockholm ben är 1809.
Wi eftcrskrifne Swea Rikes Ständer som nu här i Stockholm till Allmän Riksdag församlade äro, gbre witterligt: att sedan Wi pä de ffäl den af Oh, under den 12 Maji detta är, uporättade och med tvärr namn och SigillS undersättande bekräftade Riks - Ack förmär och in ebäller, enhälligt förklarat Wär för detta wMande Krnu'g IV och hans Äröst ' arfwingar, sä födde som ofödde för nu och Den 18 October. 4319 och ewärdclkga tider förlustige Swerigcs Krona och Regering; Wi äfwcn under ben 5 Junii detta är till Swerigcs Konung utkorat Wär nu Regerande Allernädigste Konung och Herre LRkck. Xlii, samt Wi ytter-- ligare, i anseende dertill, akt Högstbcmälte Hans Kongl. Maj:ts ägtenskap med deh högt älskeliga Eemäl Hennes Kongl. Majrt Drottningen, UlLOVlO
MUst ej är med nägon nu lefwan de Bröst-arfwinge wälsignadt, genom under den - - 1809 upprättade förening och Wal - act utkorat den Högtborne Furste Prins af Schles wig, Hollstein, Sonderburg, Augustenburg till Swea Rikes Kron-Prins, att pä de »vilkor, sä wäl nyjjnämnde Wal-act som ock Högbcmälte
Furstes till afgifwande af Otz föreskrjfna försäkran förmä och innchäila Hans Kongl. Maj:t Wär nu Regerande Allcrnädigste Konung och Herre XIII efter
Dctz dödliga fränfälle (hwar med den högste Eudén Nädeligcn länge fördröjc) i Regeringen öfwer Swea
Rike samt det samma underliggande länder efterträda, till Swerigcs Konung KrbnaS och hyllas samt Riket styra; alltsä hafwe Wi för Hans Kongl. Höghet Prins LriniSri/c^ af Schleswig, Hollstein, Sonderburg j Augustenburg, ägta manliga Bröst - arfwingar, härmed welat upprätta och fastställa denna ordning för Successionen kill Swerigcs Krona och Regering pä sätt och med willkor här Nedanföre uttryckcligen stadgas. 1. Z.
Warder det ägkenffap Hans Kongl. Höghet Kron - Prins LrikUs-riäN med Hans Kongl.
Majtts höga wcttskap och samtycke ingär, och hwarwid Riksens Ständer ulkryckeligen sig förbehälla att Eemäl ej mä tagaS af Swensk Ätt, med manliga Bröst - arfwingar »välsignadt, dä skall efterträda Hans Kongl.
Höghet i Regeringen, Hans Kongl. Höghets 4Z20 Den 13 October. förstfödde
Son, och efter honom dennescnares manligL efterkommande, i dm ordning dc Hans Kongl.
Höghet Kron, Prins Llinis-rr^Kl ?rv6vsn, Mm Ättms hufwudman, i rätt nedstigande led närmast äro.
Gär den förstfödde Sonens linia pä M-rnsidan ut, tillfallo dä Regeringen Hans Kongl. HöghetS andre Sou k ordningen, med Successions - rätt för hans manliga efterkommande, i samma ordning, som för dew förstfödde stadgad är, nemligen allt efter som de i rätö nedstigande led Ättens hufwudman närmast äro.
Utgör äfwen den andra Sonens linia pä Manstdan, gängc Successions - rätten lill den z:djc och sä widare lill de öfrige Hans Kongl. Höghets
Söner i samma ordning och rätt nedstigande led, efter förstfödstorätt, som här ofwanföre för dm förstföddes ätt förestrifwit är. 2. Z.
Dör Konung i Swerige utan att lemna manliga Bröst - arfwingar, men hans cftcrlcmnade Drottning sig i wälsignadt tillständ befinner, före Stats - Rädet Regeringen med Kongl. Magt och myndighet pä sätt och med wilkor 41 och yz §§ af Regerings - Formen förcskrifwa, till dess Riksens Ständer ä den tid Regerings - Formen utstakar, hunnit sammankomma, dä dem tillhör att om Regeringens förande sjclfwe förordna.
Blifwcr
Drottningens lifsfrukt af Mankön, fbrordne dä Riksens Ständer förmyndare för den nyfödde Konungen pä sätt i 94 F af Regerings - Formen stadgadt är. Blifwcr
Drottningens lifsfrukt af Qwinnokön, träde den af Ätten, som cflcr förstfödstorätt den aflidne Konungen i arffbljden, pä sätt 1 Z utstakar, närmast är, säsom Konung, till Regeringen. z. §.
De af Kongl. Husek af Qwinnokön och deras efterkommande, ändock dc af Mankön äro, hofwa ingen rätt till Swerige) Krona och Regering. 4- Den 18 Ocdober. 4521 4. H.
Säsom Regerings, FormcnS 2 H uttryckeligen stadgar, att Konung alltid stall wara af den rena Evangeliska Läran, sädan som den uti den oförändrade Augsburgista bekännelsen samt Upsala Mötes beslut af är isyz antagen och förklarad är, allt» sä stola ock Prinsar af det Kongl. Huset uppfödas i samma lära och inom Riket.
Den af Kongl. Famillen, som e) sig af samma lära bekänner, ware frän all Successions - rätt utesluten. s. Z.
Prins af det Kongl.
Huset mä ej gifta sig utan Konungens wettskap och samtycke.
Sker det ändock, hasme han förwärkat arfsrätt till Riket för sig, barn och efterkommande.
Lag samma ware om han med eller utan Konungens wettstap och samtycke täger Gemäl af Swensk ätt.
Dock ware honom ej förment att med Konungens wettstap och samtycke ta» ga Gemäl af Swensta Konunga Huset, inom i Swensk Lag ej förbudna leder. 6. §.
Prinsessor af det Kongl. Huset mä ej träda i gifte utan Konungens wettstap och samtycke.
Ej eller mä det aägonstn tillätas med Swensk man titon» det Kongl. Huset. 7. §.
Prinsar och Prinsessor af det Kongl. Swensta Huset mä ej anträda resa utrikes utan Ko» nungens wettstap och samtycke. 8. §.
Prins af Kongl. Swensta Huset mä ej utan Konungens och Riksens Ständers samtycke blifwa regerande Furste af Utlänst Stat, ware sig genom wal, arf eller gifte.
Sker annorlunda ware han och hans efterkommande ej berättigade att' succedera till Swensta Thronen. y. F 4Z22 Den ?8 October. y. §.
Skulle ben olycka tima att hela Konunga-Huset, inom hwilket Arfs-rätten till Riket räknas, antingen pä manliga sidan utginge eller genom uturaktlätande af hwad denna Succ ssions - ordning uttryckcligcn fö> eskrifwcr, förlorat Successionsrätt, ware Thronen ledig till nytt wal och utkore Pä Riksens Ständer ett nytt Konunga-Hus.
Till yttermera wiho att Wi allt detta sörcskrifua sä öelefwat och beslutat, hofwa Wi s'mtclige Swea Rikes Ständer detta undcrskrifwit och beseglat, som skedde i Stockholm den , ^ - dagen i , - - - Manad är efter Christi börd - - Begärdes pä bordet.
Herr Grcfwen ochLandt-Marsk alken tillkännagaf att Constitutions - Utffottet äfwen inkommit med ett Memorial rörande rbstberäkningen inom Banco - Utskottet wid inträffande p>Llia Vota, hwilket nu skulle uppläsas.
, Friherre klannerkeim, I^srs e^ugusi, hemstälde om det icke singe företagas i sammanhang med den Z8 § i Riksdags- ordningen, hwilken efter det beslut i denna fräga fattas, kommer att undcrgä en ny redaction.
Hans Excellence Herr Grefwe k u u t k> trodde, att dä detta Memorial i alla fall kompie att ywika pä bordet, kunde det äfwen nu uppläsas, hwarcftcr Herr Grefwcn och Landt - Marskalken lät uppläsa följande: wärd - Den i3 October. 4Z2Z wördsamt Memorial.
Sedan, med bifall till Banco-UkffoltetS infordrade yttrande, Högloft.
Ridderffapet och Adeln samt Högwördiga Preste - Ständer under den 10 limcwarande mänad och Wällofl.
Borgare - Ständer under den Zo sistl.
September bewiljat den af Hcderwarda Bonde - Ständet yrkade oinskränkta och jemlika rösträttighet för sistnämnde Ständs Ledamöter i BancoWcrkcn, och samtelige Rcspective Riks - Ständen i följd häraf öfwcrlemnat ät Constitutions - Utskottet, att i sammanhang med Riksdags - Ordningen förcstä ett sädant voteringssätt, hwarigenom olägenheten och owcrksamhet i sakernas gäng wid inträffande likhet i rösternes antal mätte kunna förekomma-, har Utskottet detta ämne till öfwcrläggning förehaft och fär deröfwer wördsamt afgifwa följande ullätande:
Dä de mäl som inom Banco - Werkct behandlas, äro dels Berednings - Ärender, hwilka uti kieim afgöras, dels äter sädana, hwarä bestuk utan föregängen underställning omedelbarligen följer, har inom Utskottet den fräga blifrvit wäckt huruwida öfwer de förra borde i likhet med Hwad för Utskotten i allmänhet är föreslagit, röstas per Oopiea, och öfwer de senare, 'till Ständs - Formens bibchällande, efter Ständ.
Dä likwäl emellan beha genom DeciffonS - sättet skilda ärender ingen tydelig gräns - linie finnes i Banco - Jnstructionen uppdragen, och nägon sädan ej eller lärer kunna med witzhct sökas i sjelfwa mälens beflaffcnhct, särdeles som tillfälligheter nägon gäng fordra yppandet af financiella hemligheternc hwaribland torde med skäl räknas
Bmisuens nu senast kända ätgärdcr i afseende pä fLrfföit till Kronan, anser Utskottet sig böra för Banco - Utskottet och Fullmägtige utan undantag tillstyrka nyttjandet af Dotering psr Lspita. 4324 Den 18 October.
Vidkommande dernäst sättet att wid inträffan, de VotL unbwika innÄivi 6, har Utskottet för st - del funnit lämpligast att i analogie med hwad för Riksgälds - Contoiret hittills warit iagttagit, Ordföranden sä wäl i Banco - Utskottet som bland Banco, Fullmägtige mä i ofwannäninde fall ega afgörande röst, sa ofta mälet är af ben beskaffenhet att omedelbar decision fordras.
Ett sädant afgörande Votum skall i Utskottets tanka närmast leda till ändamälet, utan att medföra nägvn olägenhet, hälst i ett Werk, der länat mindre än i Riksgälds - Contoiret, npa och för Werkets sammansättning främmande operationer kunna förekomma.
Wd de tillfällen äter, dä ett mäl, efter undergängen beredning, bör till kienorum afgörande hän skjutas, anser Ut,kottet tjenligast att det allmännelig?, stadgandet följes, och att, äfwen frän BancaUlffottct, bäda meningarna säsom alternativer upp» gifwaS.
Slutetigen och i anledning af hwad ofwan anfördt är, fär Utskottet wördsamt föreflä följande för» ändrade rcdaction af sista punkten i Riksdags - Ordningens Z8 Z.
Gäfle äfwen detta stadgande för Ban» co-tttffottet i understa stnmcrS-fragor; men i de fall da Utftottet med Rlkfens Ständers rätt best ikar, äge Ordföranden afgörande röst— Samt att i stället för sista punkten i 6s § mä införas ett lika stadgande med det som i 66 §§:ncs fluk befinnes. ? ... Stockholm b. 17 October 1809°.
Pä EonstitutionS - Utskottets wägnar: I. trtgiinerkeim.
Esri von Rosenstein.
D.niei Aberstein. ^.nci. f:son lst^cliert. O. Valerius.
Den 18 October.
Begärdes pä bordet 4Z2Z Föredrogs ä npo Stats - Utskottets d. 16 Ockober upplästa och pä bordet laggda Protocolls-Utdrag af d. s Oetobcr, rörande redowisnir.gcn för Allmänna medlen sedan är iZoo.
' H e r r 'k Z si l m a n, Otto k^restric, anhöll, att Stats - Utskottets Protocolls-Utdrag af d.
7 Äng. rörande samma ämne älwen mätte fä uppläsas; hwilkct af Herr Grcfwcn och Landt - Marskalken mcdgafS, och genast skedde.
Herr Grefwe» och Landt-Mar» sk alken föreställde, att Preste- och Borgarc-St.ändkN hade sig förenat att till Kongl. Maj:t uppdraga nedsättandet af en Revision öfwer de allmänna medlens förwaltning, men att Bonde«Ständet beslutat att denna Revision genast af Riksens Ständers Vepukerade skulle begynnas, och sedan under uppsigt af Fullmägtige i Banken och Riksgälds - Contoirct fortsättas; Herr Landt - Marskalken hemstälde till Ridderskapct och A, delns pröfning hwilkendera meningen dem bäst syntes.
Herr LerA kmsn, Ambrosius l^LZnus, anhöll att Herr Grcfwcn och Landt - Marskalken läcktes göra proposition pä Bonde - Ständets förslag.
Herr Grefwe» och Landt-Marskalken erinrade att om detsamma bisdUcS, skulle twä
Ständ stadna emot twä och wälet fölunda antin, gen blifwa »afgjordt eller behöfwa undergä jcinkning.
Ätskilligc hördes yttra, dels att en sädan jemkning ej wore 4526
Den 16 Gclober. work sä swär, dels all de anförda omständigheterna ej borde werka pä Ständcts bcsiUt.
Stael von hollstein, Lorsitr: l^ustvir;:
Oä Preste- och Borgare-Ständen alldeles icke satt i fräga, att det är Ständers rätt att sjelfwe revidera räkenskaperna, hafwa de ej gjort annat än cedcrat stna rättigheter.
Jag hemställer der, före om det icke wote rättast att wi förenade osi i det beslut Bonde - Ständct fattat, och söka att bibchälla de rättigheter wi äga.
Regerings - Formen utstakar i den 69 H.huru förhällas bör när twä
Ständ stadna emot twä, och jag tror det är bäst att icke derifrån afwika.
Jag anhällcr derföre om proposition ttll bifall pä Bonde - Ständets förslag.
Herr Grefwcn 0 c h L a n d t - M a r« skalk en gjorde derefter proposition pä det rcdogbrelse-sätt Bonde-Ständet föreslagit, hwilkct bestvara, deS med Herr ?
LkIman, Otto ?rselric, yrkade det tillägg, att för de Revisorer Riksens-Ständer förordna en instruktion mätte fastställas till deras efter, rättelse tvid förrättningen.
Herr Grefwen ochLandt-Marska lken, som hemstälde om icke författandet af en sädan instruktion borde tillhöra Utskottet, gjorde, sedan Ridderjkapet och Ldcln tycktes häri instämma, proposition, att för de Revisorer som till denna förrättning af Riksens Ständer förordnaS, en instruktion mötte utfärdas och af Stats - Utskottet författas, samt Riksens Ständers pröfning underställas.
Bi - Den >8 October. 4327 Bifölls. Herr Grefwcn och L a n d t - M a rskalken tillkännagaf, att enligt Riddc, stapel och Adelns beslut Riksdags - Ordningen nu till pröfning skulle förctägaS.
Herr 8 i I v sr f t 0 I p e, l^rastric, upp» läste sölande strifteliga anförande:
Ett af de wigtigaste ärcndcr har Ridderstapet och Adeln i dag att besluta: det att stadga dcn författning, som stall utgöra cn af Sweriges Rikes grundlagar
Mätte det ste med den kunskap, dcn klokhet, dcn enighet, svin ofta, äfwen i farans stunder, bäde wid detta och flere framfarne Riksmöten tcknat Ridderstapet och AdelnS wördnad för Majestätet, kärlek till Fosterlandet, med mbjclig förstning i framtida händelser, sädona som stola afböja wädaki, stärka lugnet och och bereda allmänt wäl.
När mina önskningar af själ och hjerta äro sädana och det erid grafwens brädd, sä kan jag ej misstaga mig om Ridderstapct och Adelns ädla afsigt i denna delen ej eller om deras tälamoh
Med bet jag dristar föreställa.