Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag har höit, att jordbruk och andra näringar äro deraf i större behof, och jag vill således ej begära något mera för FabriksFonden, Härefter, uppå af Herr LandtMarskalkert gjord proposition, blef Betänkandet af Höglo!!.
Bidderskapet och Adeln bifallet.
Upplästes ett ProtocollsUtdrag från PrestStåndet, af den go Juli, hvaruti Ståndet förklarat, att sedan Höglofl.
BorgareStåndet nu förklarat, att bemäldte
Stånd icke funnit skäl att instämma uti det tillägg, hvilket PrestStåndet och Hedervärda BonUeStåndet fogat vid deras bifall till StatsUtskottets Betänkande, rörande tillökning uti de Kongliga och Furstliga Hofven» StatsSummor, beslöt PrestStåndet för sin del, att med frångående af ofvanberörda tillägg , förblifva vid dess i allt öfrigt lemnade bifall till Utskottets nämnda utlåtande.
Nu sedan 3 Stånd äro om beslutet ense, är intet hinder för godkännande af den Expe - Den £2 Juli. e. in, didon, som upplästes den 7 Juli, och hvarvid intet annat var att erinia, än att Prestsarnt BondeStånden dervid gjort tilläggningar.
Jag hemställer således, om icke Expeditionen får anses för justerad.
Vid förnyad föredragning bifölls OeconomieUtskottets den 20 Juli på Bordet lagda Betänkande angående en ny och allmän reglering af de uti Riket nu antagna särskilda Vigtsorter.
Till afgörande företogs StatsUtskottets, sedan den 20 Juli hvilande Betänkande, angående Utländska Gäldens indragande- och inlösen.
Herr Drufva, Thure, uppläste Följande; Sedan Riksens Högloft.
Ständer alltid med synbar glädje begagnat tillfället att i underdånighet nedlägga inför Hans Majit Konungen och Hans Kongl. Höghet
KronPriusen underdånig tacksägelse för Dera* Den 22 Juli. e. m* 1117 vidtagna kraftfulla steg för Fäderneslandets väl, smickrar jag mig med det glada hopp, att af detta Stånd med välbehag skall anses, när under loppet af denna Riksdag öss blifvit bekant, atfc den lyckliga händelsen inträffat, som säkert ingen af oss kunnat förutse, att den utländska skulden är betald, det jag vågar vördsamt hos Eders Excel* renee anhålla om proposition, att Höglofl.
Ridderskapet och Adeln må inbjuda de öfriga Stånden, att med en stor Deputation hos Hans Majit Konungen och Hans Kongl. Höghet
KronPrinsen aflägga underdåniga tacksägelser för denna nya åtgärd till Fäderneslandets väl, hvarigenom de sjelfve dessutom gjort en så betydlig enskild uppoffring.
Herr FandtNlar skalken tillkännagaf, att PrestStåndet, enligt ett ProtocollsUtdrag, hvilket nu företeddes, äfvensom BondeStåndet beslutit en sådan stor Deputation som Herr Drufva föreslagit, och gjorde nu proposition till fattande af enahanda beslut.
Jag får vördsamligen underställa Höglofl.
Ridderskapets och Adelns bepröfvande, om icke vid samma tillfälle det Bert 22 Juli e. 711. hopp mål(e uttryckas, som nationen hyser* att snait fullkomligen se dé 'refvor botade» söm gertom kriget de inhemska näriniarne fått vidkännas, samt om icke Ständernas underdåniga önskningar, i detta ainné) kunde vid samma tillfälle öfverlemnas; tjppå af Herr LandtMarskalken gjord proposition) blef hvad Grefve von Schwerin föreslagit, aF Höglofl.
Ridderskapet och Adeln för öfrigt bifallet) men Grefve Lowenhjelm, Gustof, ansåg detta vara ett alldeles nytt ämne, hvilket ej ägde gemenskap med det, i anledning hvaraf Deputalionen först blifvit beslut ten.
Grefve Lillj ener antz, Jöhan Wilhelmi I min tanka synas d‘e 2:ne föremålen varå äf natur, att icke med en enda Deputation kunna framföras.
En skyldig delicatessö blifver säkerligen bäst iakttagen, ont eri Stor Deputation frambär den underdåniga tacksägelsen, -och en mindie Riksens Ständers underdåniga önskan.
Ilnns Excellencé, Herr Grefven och Landt
Marskalken^ gjorde härå proposition* hvilken bifölls.
Kan hända, att jag otydligt uttryckt ruin mening.
Jag bért 22 juli é. ih, *lX9 Hodde att det sätt jag föreslagit skulle vara det mest granlaga, då nämligen man uttrycker hvad som gör föremålet
För vårt hopp, med uttrycket af vår erkänsla.
I min tanka är det lämpligare, att aine särskilda Deputationer affärdas; men. jag medger, att delta i sig sjelf blott är en delicatessfråga, Det kommer an på huru hvar och en kanner.
Denna öfverläggning förföll för en stund, hvarefter lians Excéllence, Lier?'
Grefvérl och Landt Mar skalken, föreslog, i afseende på de tvänne Deputationerna, att de kunde till en Sammanslås, om den underdåniga Tack-sagelsen till Kongl Majit slutades i följande termer, hvilka förut ej varit nog bestämdt uttryckta, nämligen att, vid samma tillfälle, under åberopande af samma vishet och kraft, éom inom ett öfver all förmodan kort tidelopp beredt
Riket sjelfständighet och aktning, Riksens Ständer må vara tillåtet, inför Hans Majit yttra den förhoppning de hysa, att när ett nytt
Riksmöte samlar dem inför thrönen, de då måtte få betyga en lika varm och underdånig glädje att se Rikets inhemska näringar fullkomligen upprättade ifrån den mindre gynsamma belägenhet, i hvilken de, genom 11 so Den 22 Juli. e. tH, den förflutna tidens af händelserna oundvikligen påkallade politiska skiften, blifvit försatte: anhållandes att framdeles få Hans Maj:ts visa pröfning underställa de medel Riksens Ständer ansett kunna dertill bidraga.
Grefve Löwenhjelm yttrade sig förblifva vfjl sin förut fattade öfvertygelse, att tvänne särskilda
Deputationers affärdande vore lämpligast; yttrandes dock detta komma an på hvars och ens sätt att se och fatta.
Då tiden för Riksdagsärendernäs afgörande nu är knapp, vore det Verkligen en stor förmån att på en gång genom samma
Deputation få bägge ärenderna framförda.
Jag har förmärkt,, om jag icke i mitt omdöme misstager mig, att man anser det sednare ärendet såsom mindre behagligt, och derföre vill afsöndra det från det första, der bara glädje och tacksamhet skall uttryckas; men i min tanka ian det aldrig för en god Konung vara misshagligt, att se sitt folk med en förtröstansfull tillgifvenhet nalkas thronen, för att der framlägga sina önskningar om afhjelpandet af sin bekymmersamma ställning.
Herr V. 2. v Deti Juli c. m. 11 Zi Herr Finch, Carl, conformerade sig med Friherre Stael von Hollstein.
Jag instämmer med Friherre Staél von Hollstein deruti, att hvarje gång som Rikets Representanter visa sig för Konungen, finner Hans Maj:t ett nytt bevis på Riksens Ständers förtroende till Regeringen, och att i detta afseende den ifrågavarande
Deputationen icke hr olämplig.
Men jag tror, att de bägge ämnena böra särskildt framställas, och att bägge på det sättet göra bättre verkan.
1 annat fall är misstydning möjlig, men kan icke äga rum, om Depututionerna äro särskilda.
Herr Tigerschöld, Adolph Ludevig, conformeradé sig med Grefve Löwenhjelm.
Herr Grefven och LancltMnrshnlhen hemställde, om icke, pä det sätt Herr Grefve Schwerin föreslagit, termerna vöre så granlaga, att bägge ärenderna kunde af _en och samma Deputation framföras.
Bifölls. Upplästes och bifölls ÖecoftomieUtskottels den 20 dennes på Bordet lagda Ridd. o. Ad.
Prot. izj.1. i4~* 1122 Dea 22 Juli e. vt.
Memorial, i anledning af väckt fråga om en ny Landtmätare-Taxa.
Friherre Stjernstedt, Carl Gustaf, uppläste följande; Med tillfredsställelse och varm
Fosterlandskänsla har jag deltagit i de angelägna ärenden, sorn sysselsatt Höglofl.
Ridderskapet och Adeln tinder detta Riksmöte; jag liar vid alla de tillfällen, då frågor blifvit behandlade eller afgjorda till Rikets sanskyldiga väl, skal tat oss lyckliga, att äga en Constitution, i kraft hvaraf Koliungens omsorger möta nationens behof och önskningar, och som förenade utgöra ett gemensamt interesse.
I sådant förhållande har också Höglofl.
Särskildta Utskottet tillkommit, hvilket, sitt uppdrag likmätigt, väldigt uppfyllt Kongl. Majits och Riksens Ständers förtroende; och om liögbemäldte
Utskott å ena sidan utmärkt misstag i någon gren af Riksstyrelsen, har å den andra administrationen kommit i ti 11 fälle att till en tiel uppge orsakerna dertill, och att för framliden befordra önskade förändringar i handelsoch finance-operationer, hvilka operationer likväl, af allmänna behofvet påkallade, t)en 22 Juli e. vi. fordra så mycket skyndsammare åtgärder, som Landets invånare i allmänhet äro, genom stagnation i rörelsen, dryga utskvlder och penningebrist, bragte i förlägenhet att kunna reda sig, och många medbo! gare redan i fattigdom och elände försatte; hvarföre jag högt önskar, att Högloll.
Ridderskapet och Adeln, tillika med de öfriga Respectiva RiksStånden, mätte i underdånighet hos Kongl. Majit understödja, hvad Särskildta Utskottet, såsom medel till afbjelpande af den i så måtto öfverklagade förlägenhet, föreslagit, c rt Men vid Utskottets Betänkande utber
Jag mig icke desto mindre få göra en anmärkning i afseende derpå, att Höglofl, Utskottet förmodar det vara af nöden, att betydligt nederlag af utländsk Spannmål inom Lundel vore att tillgå; jag är för min del deremot öfvertygad, att i ett Land af den vidsträckta areal, som Sverige, med en flerestädes så bördig jordmån, och ymnighet på tjenlig» ämnen till jordblandning, hvilken befordrar ptoductioneh af Spannmål och jordfrukter, att ett sådant Land, säger jag, då, utom andra provinser, Skåne hunnit till en fullkomlig grad af Cultur, för framtiden behöfver att införskrifva Spannmål, anser jag för ogrundad farhåga eller inskränktare kännedom af våra tillgångar; tvärtom tror jag, att Sverige snart nog Den 22 Juli. e. m. skulle kunna komma i den belägenhet, att utskeppa Spannemal; jag håller före att en vis omtanka påkallar sådana försigtig* hetsmått, att Spannmålsupplag, till ett belopp af mindst 200,000 tnnnor, böra för oförsedda händelser vara att tillgå; men detta Spannmålsförråd bör i goda är af ymnigare skördar samlas; och j ig vågar hoppas* att öfver hela Riket beräknadt, Sädesärin» gen skall lemna det betydliga öfverskott » som fordras till Magazinernas fyllande, hvarom antingen af MagazinsDirectionen besörjes, eller på annat sätt kan regleras.
Deremot finner jag för Rikets sanna interesse oförenligt, att utländsk Spannmål till nederlag införskrifves, som antingen kunde blifva importeuren eller Svenska jordbrukaren till last och förderf, att förtiga Statens möjliga förluster dervid.
Vidt omfattande anstalter kunna visserligen klandras; men de äro goda i mån af att de äro gagnande, och då det är min pligt, att från delta rum fritt yttra min öfvertygelse, blir det hvarje mans yppersta belöning, att förr eller sednare få rätt.
Föredrogs å nyo orh bifölls Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets den So Juli pa Bordet lagda Utlåtande öfver Den 82 Juli. e. m~. 1125 de anmärkningar, som blifvit gjorda vid Utskottets Betänkande om Allmänna Statshushållningen.
Till afgörande föredrogs öeconomieUtskottets den 20 Juli på B ml et lagda Betänkande, rörande väckt fråga Om jemkning uti Extra Roteringsskyldigheten.
Herr von Heyne, Georg; Jag anhåller vördsamt, att få uppläsa irsta punkten u i OeconomieUtskolteis Betänkande af den 30 Mars 1810:
(Herr von Heyne uppläste här denna punkt.)
Af detta utlåtande, som antogs såsom Riksens Ständers beslut, syntes tydligen att alla åtgärder, sorn i verkställigheten skett, varit provisionella, och att Riksens Ständer förbehållit sig att närmare bestämma och besluta i detta ämne.
Jag tror således, att Kongl. Maj:ts Nådiga Instruction för Extra RoteringsCommissionen äfven måste anses för provisionel, och icke ligga i vägen för en rättvisare grund, än den som följes vid dessa provisionella indelningar.
Då jag först väckte frågan, har jag just utgått från den princip, att då Extra Roteringen är ett nytt onus på en del medborgare, utan att ett motsvarande ä - Den S2 Juli. e. m. lagts de andra, borde detta onus möjligast lindrigt och billigt bestämmas_det är dä naturligt, att jag icke ansett tänkbart, att de bättre hemman skulle härdare tryckas an de äro, men de svagare njuta lindring, och det lärer vara pä ganska få ställeD, der mera än 3 hemman utgöra en Soldat.
Det är icke utan den fullkomligaste anledning sorn
Herr von Heyne vickt den frågan, att andra grunder än de nu gällande borde stadgas för Extya Roteriugsskvldigheten, och ijag kan såsom Styresman i en af de Småländska Länen vitsorda, huru tryckande Roterin"en är tor den Landsorten, efter nu gällande forfattningar.
Detta ärende önskar jag således måtte fästa Ridderska* pets och Adelns uppmärksamhet, samt sådana beslut tagas, hvarigenom Roteringén blefve mera billigt fördelad.
Efter min tanka har likvisst OeconomieUtskottet föreslagit antagliga grunder, och sådana, hvilka otvifvelaktigt närmast leda till ändamålet; otn endast den omständigheten blifver dbkeiverad, att uti Betänkandet uttryckligen utredes, att hemmantalet på intet sätt bör bestämma antalet af de Extra Roteringskarlar som skola hållas, och att ‘Riksens Ständer underdånigast önska, det Ronungen i Nåder ville genast förordna om den nya RoteringsGommissionen, för Den 22 Juli. <?■ w. 1 j*7 att, i händelse af krig, ej Extra Roterings skyldige måtte sättas i nya olägenheter, tror jag intet bör eller kan anmärkas mot det Betänkande, hvarom lika hos Ridderskapet och Adeln blifvit öfverlagdt.
Iriherre.
Jag in Stammer i det mesta med Höglofl.
Utskottet uti de föreslagna grunderna för jemkningen af den provisionelt fördelda Rotelingen; men finnér den af Utskottet gjorda skilnad mellan denna Roteringi Skana och de öfriga af Landets provinser icke'vara grundad på rättvisa, eller förenlig med Ständernas föreskrifter i ämnet.
De £
Skåne ingångna Contracter om Roteringens permanence, böra efter min tanka endast kunna anses gällande för den som personligen dem ingått, icke för dem som sig ännu icke utlåtit.
Rörande jemkningen i denna Rotering i allmänhet, tror jag icke att säi-skilda provinsers gamla Rotering med billighet kan tagas til! grund för bestämmande af den nya; ty vi bafve Provinser som i forntiden fått strafFrotering; sådant är förhållandet i Småland: den oroterade jorden bör derföre'öfver hela Riket i lika Roteringsdelar indelas, hvarvid grunden bör tagas i afkastningen, icke efter hemmantal, hvilket jag önskade blefve af Utskottet Dsn Juli. c. m. bestämdt föreskri fvet; och får jag derföre förena mig med elem, sorn hegart iterremiss af Betänkandet.
Herr Tigerschöld, Adolph Ludvif > uppläste följande:
Ej utan verklig förlägenhet upptrader jag nu inför detta upplysta Samhälle, heldst som jag känner min oförmåga att nog värdigt yttra mig; men det ädelmod som utmärker detta Stånd, hvaraf jag är en Medlem, hoppas jag öfversel-mina fel, som härrörande af mindre rutin i Riksdagsärender men åtfölida af en verklig urgammal Svensk national* anda.
Som nu fråsan är om Extra Roteringen, vägar jag följande anmäla: för 3 år se* dan köpte jag en Egendom, för hvilken min fö* yeträdare, kanhända af mindre förutseende, ingått med Kongl. Maj;t och Kronan uti att under 5 års tid betala en viss summa som Vacanceafgift; detta har jag till och med för i år fullgjort.
Jag frågar ödmjuk* ligen, 6ör och skall jag nu äfven sedanRiket har fred detta utbetala? då alla Säterier, som haft karlar och hästar för sina Nummer, långt för detta vunnit befrielse, ehuru i sed* nare fallet, alla i min ort, som haft hästar för sina Nummer, aldrig utgått till tjenst» göring i fält, då jag, med flera i min bela» genhet, fullt ut fått med CJontanter pligta för vår oklokhet.
Di n 22 Juli e. rn - Jag anhåller om Eders Excelleuces och Hö glo fl. Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet i delta ämne, sorn annars, oiu det f j nu afhjelpes, nog hardt drabbar håde mig och flera som iråkat samma bela* genhet.
Jag instämmer uti Herr Grefve Mörners yttrande, att den ut» väg Höglofl.
OeconomieUtskottet föreslagit, k m uppfylla ändamålet— blott att Kongl. Majus Nådiga Bref i detta amne anses sorn provisionel! och icke läggande hinder för en hillig och jemn fördelning i hela Riket, utan att man bibehåller föreskriften, att Roteringen vid ansvar icke får öfverstiga det i hvarje provins för gamla Roteringen bestämda Hemmantal— en föreskrift sorn icke har någon grund i den af mig upplästa §. af OeconomieUtskottets Betänkande 1810.
Vid Friherre Cederströms yttrande, får jag anmärka, att hvad Skånska Frälsehemman angår, torde de åtgärder, som äro bestämdt vidtagne för deras Rotering,' innefatta billighet; men hvad Säterierna i Skåne beträffar, böra de visserligen med öfriga Säterier i Sverige njuta lika rätt och friheter.
För öfrigt instämmer jag med de Herrar, som yrkat återremiss af Betänkandet, ii3o Den 22 Juli. c. m. Herr Berghman, Ambrosius Magnus:
Då Riksens Högloft.
Ständer den 13 April 1810 uttryckligen förbehållit sig [hvartill de ock hade rå*tt] att framdeles yttra sig öfver den provision* lia Extra Ro ter i ogen, må t. te den val icke kunna vara detn belägen.
Alt hastverk vanligen äro ofullkomliga, bevisar denna provi,-ion* lia Rotering 1 aila provinser, äfven i Vermland, hvarest jag för min del väl ej liar skäl att klaga.
Men der hände, att ehuru landshöfdingen befallt sina Fogdar, att, vid uppgiften af oroterade Hemman, för hvarje sådant, i en särskild Column, upptaga det i Socknen belägna förr roterade Hemman, sorn i godhet dermed närmast kunde jemföra*, blef ett Mantal Säteri roteradt till i|- soldat, fast det i jemförelse uppförde Hemman, ehuru vida bättre, ej hade mera än jf af en Soldat.
PROTOCOLL, HÅLLNA HOS HÖGLOFLIGE M®a>iE«a!
Paa aaaair» VID /ctgtimd llihetntfifn i Åren 1853—1854.
Åttonde [löftet. —G) — - STOCKHOLM.
Hörbergska Boktryckeriet, 185 4.
Thorsdagen den 1 Juni 1854.
Plenum kl. 6 e. m. Justerades 3 prot.ufdr., deraf ett för d. 24, 26, 27 och 30 sisth Maj, samt 2:ne för gårdagens eftermiddags plenum.
Öpnades Hrr Elektorers listor vid val af Utsk:s ledamöter; och befunnos dertill utsedde i Constitutions-Utskottet: efter JU 369.
Frih. Lagerstråle, Fullm.
Cederström, Carl Emanuel; Jtä 2,145.
Bevillnings -Utskottet: efter JV2 702.
Hr Prytz, Lars Adolf; JU 1,016.
Hr Planting Berglood, Fullm.
Sparre, Johan Alexander Artemis; JU 1,033.
Hr Hammarhjelm, Carl, och JU 1741.
Hr Wolffelt, Mauritz Constantin; JU 283.
Silfverskjöld, Carl Otto.
JU 833.
JU 1,370.
Hr Stjernblad, Fullm.
Hr Ehrenborg, Henrik.
JU 2,077.
Banko-Utskottet: att inträda under den ordinarie ledamoten 2,082.
A. Hr Mannerskantz, Carl Axel, beviljade 14 dagars ledighet från och med denna dag räknad; JU 1,502.
Hr af Sillén, Abraham Wilhelm Allm.
Besvärs- och Ekonomi-Utskottet: efter Jtä 60.
Mörner, Carl; JU 77.
Rehbinder, Fredrik Wilhelm.
4 Den 1 Juni.
Serskildta Utskottet: efter M 126.
Gr. von Platen, Baltzar; M 331.
Adlercreutz, Carl Gustaf. Rid dar hus-Utskottet: efter JVe 60.
Mörner, Carl; JYs 370.
Frih. von Paijkull, Johan Gustaf. Öpnades jemväl Hrr Elektorers listor vid val af Suppleanter i Utsk:n; och hade dertill blifvit utsedde i Banko-Utskottet: efter M 2,010.
Hr af Geijerstam, Johan Henrik; M 1,502.
A- Hr von Utfall, Fullm.
Serskildta Utskottet: éfter JVa 1,149.
Hr Hjärne, Harald; JVs 655.
Hr von Francken, Georg Wolfgang, upläste en sålydande motion: I 37:de § Riddal h.-Ordn. stadgas alt R. o. Ad. vid hvarje Riksdag skall in pleno utse en af sju Ledamöter bestämd Riddarh.- Direkt. genom val serskildt till Ordf:de jemte Suppleant och serskildt lill öfrige Ledamöter jemte trenne Suppleanter; delta val sker i öfverensstämmelse med föreskriften i 33:dje §:n sålunda, att ena vallistan bör innehålla de 2:ne namnen på Direkt:ns Ordfide och dess Suppleant, och den andre sammanlagde antalet af ordinarie Ledamöter och deras Suppleanter.
Genom ett sådant valsätt kan lätt inträffa att personer, som de väljande önskar till Suppleanter i Direktm inträda i följd af ett högre röst-antal, möjligen ock efter lottning, antingen till Ordfönde eller ordinarie Ledamöter i samina Direkt., hvarigenom äldre, mera erfarne och till befattningen särdeles lämplige personer kunna derifrån blifva uteslutne eller flyttade bland Suppleaglerne.
Till förekommande af genom dylikt valsätt inträffande oformlighet, får jag härmed vördsammast föreslå, att vid val af Riddarh.- Direkt., det måste tillgå på det sätt, att nemi.
Direktms Ordför:de och dess Suppleant uptages hvar för sig på en lista, äfvensom att Direktms sex Ledamöter samt deras 3:ne Suppleanter jemväl upföras under serskilda benämningar å en val-lista, pä sätt det tillgår vid utväljande af Ledamöter och Suppleanter för Bankens lånekontor i landsorterne.
Då i följd af denna min framställning i fall den bifalles, en Den 1 Juni. 5 ändring är nödig i Riddarh.-Ordn. derå K. M:s Nåd. stadfästelse lä rer i underd:het böra sökas, anhåller jag att min na väckte motion mätte lill Riddarh.Ulsk:s handläggning blifva remitterad.
Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande Allra. Besv.- o. Ekon.Ulsk:s d. 13 och 17 sisth Maj på bordet lagda Betänk.
J\s 89, i anledn. af väckte motioner, rör:de skjutsningsbesväret.
Efter af Hr von Hartmansdorff, Äng., gjord förfrågan, huruvida de öfrige RiksStins beslut i ämnet blifvit R. o. Ad. meddelade, uplystes af undert., Riddarh.-Sekret., att BondeSt., enl. ankommet prot.-utdr. låtit bero vid Utsk:s yttrande, i anledn. af Nils Anderssons från Christianstads län i sammanhang med detta anine väckta motion om embetsmäns ersättning för resor i ernbetsärenden, samt i öfrigt till alla delar bifallit Ulsk:s Betänk., men att någon underrättelse om Preste- och BorgareStrns beslut ännu icke erhållits; hvarefter förekommo:
Irsta punkten, ang:de väckte motioner om jordbrukets fullkomliga befriande frän skjutsningsbesvär el; och 2:dra punkten, ang:de Hr Sandslrömers motion om skjutsens ställande på enir epenad, under vilkor att för ändamålet erforderliga kontanta bidrag skulle utgå länsvis. R. o. Ad. biföll hvad Utsk. i dessa punkter tillstyrkt och yttrat.
3:dje punkten, ang:de förhöjning i skjulslegan vid landtgdstgifverierna.
Mot det framställda förslaget, angrde skjutslegans förhöjning hafva inom
Utskrn reservationer blifvit afgifne dels af mig och dels af Hr Bergenstråle, Claes Gabriel, med hvilken sig förenat Frih. von Essen, Gustaf, Hrr Bråkenhjelm, Pehr Reinhold, och von Francken, Georg Wolfgang.
Då jag förmodar att R. o. Adrs ledamöter tagit kännedom om så väl desse, som öfrige i Betänk, befintliga reservationer, så vill jag icke yrka deras upläsande, så vida icke någon annan begär det, men på de uti desamma anförde skäl, hvilka hufvudsakligen hafva afseende derpå, all -genom skjutslegans förhöjning skulle det just derigenom åsyftade ändamålet', entreprenadernas införande, i st. f. att befrämjas, komma att motverkas, vågar jag anhålla om afslag eller ålerremiss af nu föredragna punkt.
Det har länge och med skäl blifvit öf verklagadt, att jordbruket i vårt land nedtynges af mångfaldiga och svåra bördor.
Om, till följd af omständigheternas kraf, en stor del af dessa bördor icke kunna lyftas från jordbruket, torde det vara så mycket mera skäl för lagstiftaren att, när det låter sig göra, lätta på desamma och i sådant afseende gå jordbrukarens önskan Den 1 Juni. till mötes.
Vi veta att jordbrukaren tryckes af väghållningsbestyret, hvilket icke skulle kunna utan alltför kännbara upoffringar och olägenheter för kommunerne lyftas från jordbruket, men vi veta äfven att försök blifvit gjorda att genom entreprenaderna lätla denna börda.
Resultaterna af K. M:s Förordn. ang:de hållskjulsens öfverlåtande på entreprenad hafva i allmänhet, om också olägenheter på flera ställen upstått för de resande, såsom alt de i början erhöllo dåliga hästar, likväl visat sig förmånliga i det afseende att allmogen blifvit befriad från skjutsningsskyldigheten.
På flere ställen har skjutsningslegan varit för entreprenörerna så tillräcklig att de skjulsningsskyldige endast med en måttlig afgift blifvit befriad från bestyret, och på många ställen upgår den afgift, som per hemman af de skjutsningsskyldige erlägges till entreprenören, till icke mer än 4, 5 å 6 R:dr b:ko.
Men då vi veta, att deremot på andra ställen entreprenad endast med svårighet kan åstadkommas, derföre att trafiken är så stor att entreprenören med största möda kan från de aflägsna hemmanen och byarne anskaffa ett så stort antal hästar, som erfordras utöfver dem han sjelf eger, och till följd häraf icke någon vågat åtaga sig entreprenad-skyldighet för sådana gästgifverier, så synes mig det icke vara obilligt^ att, pä sätt Utsk. föreslagit, skjulslegan höjes till 28 sk. b:ko.
Jag har icke höjt min röst vid första punkten af Betänk., deruti Utsk. afstyrker åtskilliga motionärers yrkanden, bland annat, att skjutsafgiften skulle höjas ända till dess att entreprenader kunde åstadkommas, ty jag vill icke att man skal! begära alltför mycket.