Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ständer, utgjorda af andra personer, sammankomma, annan esprit kommer at räda sä hos dem, som hos Styrelsen, man finner för sig et Län pä mycket betungande wilkor, det kan icke inbetalas, men man har garanterat Räntan, och Allmänheten ser icke annät, än et gränslöst lidande af en sä bestaf. fad operation.
I sädan ställning faller owil. jan för första Inrättningen pä personerne som innehafwa den obilliga beneficen, de betraktas som procentare, hwilka längre tid sugit musten ur Landet, man finner en efterräkning billig, Magten tar med begärlighet en pretept som smakar Folket, och hela garantien förklaras efter behofwct.
Om nägon will pästä, at detta just icke stall nödwändigt gä som nu är sagdt, sä har han ju rätt at icke warda motsagd, men han kai» 1164 Den TI Augusts. kan icke taga ur Capitalistens föreställning at det, efter all liflighet, stall sä ske, emedan denne calculerar följderna af planen, och denna calcul blir grunden för hans Beslut.
Jag tror at Förslaget, sädant det nu är fattadt och framlagdt, icke kan lyckas, emedan det är grundadt pä wilker, hwilka icke ens en ytterlig nöd kan gilla.
Den högsta Ränta en Stat manligen ger för Län med amortitzement är en procent mindre än Landets Lagliga.
Har Staten grundlagt förtroendet genom et exact upfyllande af sina förbindelser, och är rörelsecapitalet nägot förhöjdt, sä erhälles
Län för lägre Ränta.
Län pä witz tid, med fuccetzitz äterbetal. ning, lära således blifwa de enda antagliga.
Riksens Ständers garantie är wäl den högsta säkerhet som kan begäras, och spnes utesluta all fräga om Hypothek, desto mera, som detta ju disponeras i alla fall af denna högsta Magt, Hwilken, om det kunde för et ögonblick tänkas at dew kunde leka med sin garantie, ju äfwcn dä kunde göra sä med Hypoteket.
Men det är i hela upställningen af operationen, som längifwaren ser sin säkerhet, den han bedömmer efter den probabilitö han ser i sjelfwa det an. tagna systemet: detta innefattar icke allenast blotta länwilkoren, utan ock sjelfwa Amortitzernents-eller Sinking-Fondcn, och framlägger sä. lunda för speculanten at bedomina sin säkerhet för et til grande län af den i det hela bestickliga sannolikheten at planen är utförbar.
Den 21 Augusti. 110Z Jag will äfwentyra at upgifwa en operation, ställd och grundad pä en af de :efourcer, som förmodeligcn blifwa för närwarande at antaga.
Jorden är, utan twifwel, fä nära beskattad, at af den icke bör wäntas det betydligaste understödet för innewarande behof, men man torde likwäl fä antaga at, wid sökandet efter det nu nödwändiga, denna del icke kan gäs förbi.
Antagom derföre en extra ordinarie Newillning af all Rikets jJord sätom en päräknelig rcsouree, och försiagö wis til Femton Rd. om äret i Tio är.
Denna summa läter wäl nägot hög för den som icke hunnit fä i sit hufwud hwad 15 Rd. nu werkeligen äro, relatift til warornes wärde; men de utgöra imedlertid, för närwarande, representativct af, pä sin höjd, 2 Tunnor Säd.
Denna afgift gör dä för äret en Summa, efter Sweriges 65,28S-z Mantal, af Nd. 979,280.
Men Staten är icke beläten med denna succesift ingäende Bcwillning, emedan behofwen mäste fyllas genast, eller fortare än denna kan ingä.
Det decerteras derföre: at den Jordägare, som finner sig i ständ, och är hugad at pä en gäng afbörda sig denna tio ärs stätten, äger rättighet at göra det med afdrag af Fem procents-Ränta för hela förskottet hwilken Ränta dä blifwer.
För 2006
För första äret af Capital Rd. iso Ränta Rd. 7 24 S:dra äret resterande Capital __ izs -6 26 z:dje ________ iso __ 6 — 4:de —. — — lös — 5 12 ä-.te — — 90 — 4 24 6:te __ — 76 — 2 zs 7-.de 8che — — — 46 — 2 18 9:de — —, — 30 __ i 84 loide — — — 16 — - 36 Rd. 41 12
Den som pä detta sätt stolle afbörda sig hela afgiften, gjorde det säledes med en Summa af Rd. 108: 36 si. i ställe för Rd.
,6o pä io är.
Men samma rättighet, at för lika Capital tilköpa sig en sädan Stats-Fond, skulle wara för Allmänheten öppen, likwäl sedan Jordägaren fäkt begagna en options-rätt t l denna lösen, til hwilken han är framför nägon an, nan berättigad.
Hela Summan, som ester detta Förslag inflpter, förutsatt at den löses, bäve af Jordägare och andre, gär til Rd. 7,o99,7LO.
I alla sädana läne - operationer, hwilka hwila pä friheten at antaga de ärbudna wilkoren och den upgifna säkerheten, mäste sannolikheten at lpckas bedömmas efter grunder tågna ur sjelfum planens egna beskaffenhet.
Dä det är gifwet, at rörelse-Capitalet inom cn gansta kort tid är tredubbladt, sä är ock gifwet, at Den 21 Augusti 2007 at en stor dcl af denna säledes tilökade numeraire, den arbets - och waru-mängden icke kan anwända, mäste söka employ, och at derföre den kistlagda penningen erbjuder sig der den först finner förtjenst med antaglig säkerhet.
Denna sednare finnes i Läntagarens förmäga och wilja at upfylla wiktorén, och om bäda söker Längifwaren uplysning innan han ingar i entreprisen.
I förewarande fall spnes man icke äga nägon anledning at betwifla den förra eller förruägan, och man äger et grundadt hopp til stöd för wiljan.
Det är derföre en stark sannolikhet uti at reflectionerne i ämnet blifwa följande:
En innehafware af Jord, som har walet emellan Rd. 108: 36 H. pä en gäng, och Rd. 150 pä ro är, känner sin belägenhet och finner, at han icke äger, ock säledes icke kan prestera summan pä en gäng, hwarföre han stadnar wid at utgifwa Rd. 15 om äret, hwartil han ser för sig utwägen möjlig.
En annan finner, at han wäl kunde förskjuta hela summan och dermed spara sina 5 procent, men tror sig kunna winna en eller annan procent mera pä detta Capital, om han anwänder det sjelf i Jordbruk eller annan rörelse, och han stadnar säledes ocksä wid at betala pä 10 är.
Den tredje äger detta Capital och fin. ner ingen säkerhet större än sin egen , han frälser - 1103 Den 21 Augusti. ser derföre sit Hemman, med at pä en gäng utgifwa det och sär et qwitto för
Tio ärs afgiften.
Den fjerde äger et dubbelt Capital och finner säkerheten äfwen hos sin granne at pä 10 ar utgöra afgiftcn: han löser derföre bade sit Hemman, och ingär i Statens rätt til afgiften af sin grannes.
(Det bör nämnas at icke meningen är at han sjelf stall hafwa beswäret afupbörden, ritan at den pä manligt sätt infordras som all annan statt.)
Den femte, eller Capitalisten finner säkerketen god och gruvander desto häldre et större Capital i denna länewäg, som han wet at, om han under tiden behöfwer en del deraf, han finner andra, hwilka hafwa en penning liggande och derföre, med samma öfwertygelse om säkerhet och anwändbarhet af Länedoeumentet, taga det som Hppothek eller köpa det.
Til desia sannolikheter kommer man i detta ämne i förwag, och aldrig längre: en icke läng tid fordras at fä dem realiserade til full sanning, och hade lyckan sä fogat, at wärt
Finance-systeme för tre mänader sedan kommit under behandling, sä hade man, efter all anledning, redan haft resultatet, och dertil sparat sig den synnerliga olyckan at hafwa ännu nägra millioner af tilstapadt pappersmynt, hwar«f tilwerkningen är lätt, men werkan bedröflig för den Den 21 Augustt.
1109 den Stat som t stäter sig en otilbörlig frihet r begagnande af sicka resoureer.
Man ffulle, kanske, kunna wäga sig förutse en sannolikhet til i delta ämne:
Summan är bestämd, och de til utgifwande
Doeumenlerne således af et gifwet antal, hwilket icke kan förökas.
Projectet til desia Document torde upplysa närmare hwad man häruti kan wänta och det förestås derföre sälunda: N:o i.>
Pä den ertraordinaira Vewitlning af Rikets Jord, (wilken, enligt Riksens Högloft.
Ständers Beslut af den 1809 kommer at iltgä i Tio pä hwarandra följande är, och (wilken oafkortad ärligen ingar til Riksens Ständers Banaue, har innehafware» häraf, genom insättning af den fastställda Summan Etthundrade Atta Riksd, 56 skill, tillöst sig Tio ärs afgiften för et Mantal Femton Riksd, hwilka 16 Riksd. Specie Banquens Commisiarier äga at, ifrän början af hwart af följande
Tio är, til innehaftvaren ivid upwisandet utbetala.
Stockholm den Efter Riksens Högloft.
Ständers särskilda förordnande. N. N. N. N. Riksens Ständers Banque d. N. N. N. N. Femton Riksd.
Specie förfallne til betalning i början af ären 1320,1319,18I8,1317,1816, 1815, 1814, I8lo, 181S, 1811.
Eller LL10 Den 21 Augusti.
Eller kunde transaetianen göras lättare genom deposition i Banque» emöt en sä lydande Attest och förbindelse.
För Stats-Contoirets räkning har innehaswaren häraf insutt en Summa af Etthundrade Atta Riksd.
.5n still, och dermed tillost sig
Tio ärs afgiften af et Mantal, enligt Riksens Högloft.
Ständers Plan och Beslut af den 1809, och kommer han Medes, i början af är i8i i samt de päföljande
Nio ären at, wid upwisandet häraf, i Banquen erhålla Femton Riksd.
Spe ie, hwilket intygas och reverseras.
Stockholm den NN. NN. Femton Riksdal.
Spene förfallne til betalning är 1820, 1819, 1818, 1817, 1L16, 181Z, 1814, 1815, 1842, 1812.
(Afklippningen af ärtalet är qvitto, hwarföre Banquen äger at controllera denna handling pä det nogaste).
Af deste föreftagna sätten synes det sednare fördelaktigare i anseende til mera lätthet och mindre omgäng wid hela transactionen.
Man kan icke neka at ju denne Sedel är discontable i hwarje private mans hand för sit fulla wärde af in Riksd. för hwarje obetalt är, och dä antalet är bestämt sä, at det icke kan öfwerstridas, hwilket är af en absolut nödwändighet, sä är det mycken sannolikhet uti, at de stola blifwa begärliga och brukbara i den större rörelsen, och möjeligen til den grad, at de sökas med uppgäld.
Intet Dcn 21 August?.
Soli Intet Dmcument bör ställas pä mindre Summa, an den nu föreslagna; men wäl flera sädana Summor sammanstagna i et.
En paralel af detta uppgifna medlet, med det förestagna af et Funding Systeme, grnndadt pä Sju Procents Ranta och obestämd återbetalning af Capitalet, torde ännu närmare uplpfa ämnet.
Om man förutsätter at det more blott genom Iord-statten som en Summa skulle resas pä de fl a twä satt sä blir da forhällandet sä dan t:
Med en afgift af För at resa enSumRitsd. om äret i ro är ma afRrisd 8.000,000 af hwarje Mantal, re- efter et Funding - Syser jag en Summa af steine pä - Procents RänRiksd.
7,099,780 pä en ta, ätgär af Staten elgäng, etter lät, det wa- ler samma Jord ärligen ra tagit i en rund Sum- til Ränta R^d. 56o,ooo ma - - - R d. 8,000,000 etter pä io är Riksdaler bertil ätgär en Sunnna 5,9oo,ooo. til
Ränta och Amortifle- Men efter ments-Fond pä io är af defle 10 ärS R:d 9,792,800 och der- förlopp stär med upbör afgiften, eme- ännu Capidan dä bäde Ränta och talet obetalt 8,000,000.
Capital aro betalte.
Af denna gjorda jämförelse synes säledes, at <§ taten pä Funding - Systemet med 7 ProoentS Ränta förlorat Riksd. 3,8,07,200 pä 1.0 är och statt i samma förhättande ouphörligen förlora.
Deflutom stal en stor del af et sädant
Län stadna i utländske händer, ty med en sädan Ränta, och någorlunda förhoppning at förbindelsen honoreras för ätminstone nägre är, stola mycket mer» 1112 Der 2l Augusti. mera penningar utifrän inströmma, äir Riket kan förmä betala Ränta pä.
Nog är det en möjlighet, at en hop allmänna medel, hwilka äga, til grund för sin tilkomst, det wilkoret at blotta afkästningen stal anwändas, rusa til at åtkomma benna oformliga Ränta, emedan disponenterne ock aldrig kunna önsta at äterfä
Capita et sä lange det ger en fä hederlig profit; men en känbar skakning i hela förhällandet med penninge transactionerne i Landet ställe blifwa en följd deraf i anseende til upfägning af en stor del utlänte Capitaler.
Det är mycken liklighet uti at Amorkistements-länet af i-r Riksd. om äret skulle til en stor del fyllas af Jord-äqarne kjelfwe, hwilka böra äga en tid af ätminstone tre mänader at begagna sin options - och företrädesrätt, i synnerhet som narwarande höga pris pä landets producter sätta dem i ständ at, med en mindre portion deraf, köpa sit Hemman fritt nu, än längre fram, da en nödig indragning af den öfwerdrifna^ numerairen äterger penningen en del al sit förlorade wärde Troligen stola desto och Statens fordrings ägare lemna icke sä stor del qwar af den förestagna Summan ät Capitalisten.
Det har warit alt för liten tid, för et sä wigtigt ämne som det nu förewarande, at deruti upgifwa det nödwändiga: hwad nu är sagdt, innefattar imedlertid bäde en wördsam anmärkning och ek alternativ i ämnet, bäda af den natur at böra underkastas wederbörlig pröfning.
Jag anhäller derför ödmjukast, at det anförda Den 21 AuguM L11Z mä, i fall dct anses förtjena upmärksamhet, warda remitteradt til Högloft.
Stats-Utskottet, som är närmast i ständ at bedömma hwad afseende derä mä kunna göras.
Herr Le 6 ers te ci:, )on, detta Memoria! synes böra tryckas.
Herr 8ckut2ericrLn!l2, ^obzi, IksrmLN, anförde til Protocollet följande: Wid Riksens Ständers Stats-Utskotts Protocolls-Utdrag af den 14 innewarande, torde mig tillätas, fä aflemna mina tankar i der förekommande ämnen.
Hwad först angär Statens fordrings-ägares förnöjande, sä inhemtaö af Kongl. Majlis allmänna Nädiga proposition til Stats-Utskottet och Tabellen D, det krigsffulden den so Maij utgorde til Leveranteurer z,Lis,439 Rd. si st. 3 rst.
Banco, och hwilka nu allenast torde komma i fräga at böra undfä Stats - Contoirets inwisningar med Riksgälds.
Contoirets accept, emedan Armeens och Flottornes asiönkngs-fordringar samt deas et til annat Werk förffutne Medel, ej lärer pä annat sätt än med Contant kunna afliquideras.
Som nu Leveranteurer för sine fordringar bära enligt det föresiagne sättet liquideras til Julik mänads utgäng, sä torde i anseende dertil at mycket redan är liquideradt pä detta äret, deras fordringar til det högsta in alles upgä til 4 millioner Rd. Banco (kanske vch mycket mindre) hwaraf et ärs
Ränta a -) procent utgör soo.ooO Rd. Lev Ändra Landet. i4o, 141. 1114 Dcn 21 2lugusts.
Lcvcrantcurer böra pä et ömt satt behandlas, tp fiercs förtjenst består allenast i arbetslöner, hwartil äfwen kommer, det en stor del af dem hwilka i är levererat redan undfätt r Contant sin betalning; hwarföre stola de som förledne äret aflemnat waror än ytterligare wara utsatte för förluster; derutinan synes obillighet äga rum, och hwad stall det steg som nu tages at dem förnöja, icke wärka uppä Waru-pliserne för Kronan, för hwad än widare i är och nästa är nu oundwikeligen mäste anskaffas.
Jag fär säledes förestä 2 ne allternativcr, at antingen betala dem med Contant eller ock med säda ne inwisningar hw arä minsta möjcliga förlust, kan äga rum.
Hwad det förstnämde angär, sä torde strapt de inkast göras, hwarifrän stola penningar tagas.
Sedelstocken är redan större än den borde wara, det upjagar Wmupriserne m. m.
Jag är wisiei ligen ej i ständ at upgifwa mättstocken för den Sedelstock Landets behof nu ärfordrar, men det inser jag at ten bör wara någorlunda stor, i synnerhet strapt efter et krig sä wida de större Bewillningar som upkomma mä kunna inflyta och Näringarne ej för mycket lida.
At tilffapa et nytt Sedelmynt anser jag betänkeligt, til och med wädligt, men at för sä stor del som til Leverantcurcrs betalning för framflutna tiden ärfordras, utgifwa lika beffaffade Riksgälds-sedlar som ännu, (s-dan förra - Den 21 Augusti.
1H5 ra kriget) äro i omlopp med det derä redan faftstälte agio, tror jag ej blifwa afnägonstad. lig följd.
Til deste Sedlars amortiHement bor. de dä som en Fond anfläs de enligt Stats-Ut. stöttets Betänkande föreflagne 5 prdcents
Ränta och den ^:dels ärliga afbetalning efter 6 ärs förlopp af primitiva Capitalet.
CaleUlen utfölle dä sälunda at de i och för detta behof utgifne Riksgälds - sedlar wero pä iL ärs tid ater indragne.
Destutom want Kronan et helt ärs
Ränta för förflutne tiden, som , annars nu komme at utbetalas.
Hwab senare alternativet, eller Inwisnm. gars meddelande, hwarä minsta möjeUga förlust kan äga rum, widkommcr, sä tror jag at om de ställas med 6 procent ärlig
Ränta i stallet för 5 och kunna i Riks-Disconten belänas til sä stok Summa som deras egenskap kan tillät?, betta sätt wara dertil det mest bedragarne.
Hwad äter sättet til Jnwismngarnes ut. gifwande beträffar, sä häller jag före, dct we« derbörande Werk lemnade til Kongl. Stats.
Contorret understrifne Förteckningar pä Levr. anteurernas namn, Summan samt tiden hovar, ifrän Räntan bör beräknas för hwarje af deras ägande rättmätiga fordran, som för belop. pet deraf dä anordnade pä krigs - fonden til hwarje Werk säsom Contant behörige Jnwisningar med Riksgälds - Contoirets accept , och torde detta sätt wara mest öfverensstämmande med Räkenstaps-ordningen.
Det skulle annars kun - 1116
Den 21 Augnst?. na hända at
Leveranteurerne pä undfangne blotta betyger ej wille quittera sina rakningar, och om de än af dem quitterades, sa erhöllo wederborande ej behörige Uppbörds Anordningar a desie i räkenskaperne afförde Summor.
Med det föresiagna Länet pä RiksgäldsContoirets Obligationer pä 6 är emot 5- Procents ärlig Ranta m. m. instämmer jag aldeles.
Hwad fluteligen bokförda
Län eller pormamentL inuiter beträffar, sä är detta slags
Län et ibland de ypperligaste, men Räntan deraf synes mig böra nedsättas til 6 Procent, r synnerhet dcff derwid det wilkor ar förenadt at ingen Bewillning eller beffattning deraf utgär, hwaremot den aterstäende eller ?:de
Procenten bunde tjena til amortisiements eller säkallad Sinkings Fond.
Den utsatte Termin af en mänad, innom hwilken Länet bör wara tecknadt, anser jag wara nog korrt och borde minst wara zme mannder, l fall penningarne wid anteckningen genast stall inbetalas.
Jag fruktår ej det anteckningen blefwe för stor, om än utländske penningar under inhemsk rubrique derunder sig bestuckre.
Man blifwer ändä satt i den nödwändighet om detta medel stall swara emot ändamälet at prolongera Terminen.
Jag tror mig inse ordsaken med 7 Procents Ränta wara den, at sä mycket lättare kunna erhälla penningar, men deremot bör äfwen komma i starskadände at höga Räntor äro mycket sugande, med de flere olägenheter som förhöjde Nenninge räntor för Landet, i allmänhet kan medföra Herr Den 21 Augusti. 1117 Heik 8 ^vi n b ukvucl, Larl l^rombolä, IIP, läste följande Memorial: AL i Swerige söka Län för Staten hos penningemän, synes blifwa osäkert, änffönt äfwen den för Stats-län sä betungande Ranta af 6 Procent skulle bewiljas.
I fall det suponerades möjeligt at emot sä hög Ränta kunna undandraga Näringarne och andra gäl dbundne ägendoms innehafware en Summa af 5 Millioner Riksdr, sä blefwe ärliga Räntan deraf 7>oo,ovo Riksd., sammanbragt genom Contributioner för de skattskyldige känbar, at utöfwer de hittills wanlige utskylder erlägga, men derigenom ej den minsta afbetalning pä det ständige Intresse frätande Capital wore beräknadt, eller funderadt.
I stället för nu nämde, och man wäga-r säga inpracticable Läne-Systeme förefläs det sätt som nyligen i detta Land med framgäng nyttjats, nemligen at läta samtelige Statens Jnnebygaare utan Ränta blifwa dess omärkelige Crcditorer, pä det sätt at nyssnämde Summa singe efter hand til Statens Debitorers förnöj, ande genom Riksgälds Contoiret uti dess hittils wanlige Sedlar utfärdas utöfwer den Summa som detta Contoir ännu hafwer utelöpande, som för deras ostörde omlopp utan uppehäll borde med nya emot gamla förflitne fä utbytas.
Man föreser nogsamt de mänga inkast som häremot göres, som troligen wid foglig granskning skulle til största delen förswinna, om nägon stunds tälmodig discours öfwer detta ämne, och derwid gjorde inkast finge utredas och beftvaras.
Ibland IL 18 Den 21 Augustt.
Ibland de förnämsta inkast som wäntas blifwer ofelbart be förre ooedningar RiksgäldsSedlarne i wärt Penninge-werk ordsakat.
Det hade warit lil önskandes at de aldrig behöfts, eller nu tarfwades:
Ehuru det gifwes dem som pästä at en i Swerige sä ohörd Bewillning, forn den Riksens Ständer 1789 ärs Riksdag ätogo sig, aldrig utom dem kunnat utgä, samt at deras olägenheter blifwit fullkomligen uppwägde genom et owanligt lif, de satt i Rikets Näringar, och Landets synbara bättre cultiverande sedan deras period börjades, som äfwen will beivisas i synnerhet af Landtmannens sedan den tiden til en stor del tillagande förmögenhet och walständ; Det är wisterligen en olägenhet för en Stat at wara i behof, af owanlige mojenger til dest Financers bestridande, och at närwi rande Slägte skall nödgas anticipera pä tilkommandes arbets flit, men swärligen kunna sä store och owanlige utgifter, som krig förordsaka. pä annat sätt bestridas, man borde wid sä olyckelige händelser efter görligheten söka undwika, lemna efterkommande et sä olyckeligt arf, som store Statsffulder med ständigt frätande höga Räntor. Sweriges Inbyggares inskränkta RörelseCapital uti werkeligt mynt, har gjort det möjeligt sorn hela Werldens Financierer skulle anse som et fenomen, at detta Land nägon tid kunnat som mynt begagna sine i och för et olyckligt krig utgifne skuldsedlar, hwilka derstädes som penningar blifwit satte i omlopp samt i 20 ar warit i dest Handel gängse; Tiläfwentyrs torde sädant bewisa at detta Lands Inbyggares Rörelse-Capital, i jämförelse til dest widd. härda Llimat och kostbara Näringars bedrifvande ditintils warit otilräckeligt.
Til Den 2l Augusti. 1119 Til RiksgäldsContoirets rembourserande och /Zrstärkande borde genom en ärlig inbetalmng eller amortisiering antingen med rrnga eller ingen Ränta, ersältas det Län som Contoiret til kriget emot Stats-Contoirets Obligationer förskjutit, och föreffäs 5 ^ 400,000 Riksd.
Baneo desiutom nästan en lika Summa som amortisiemenls-fond för de nu projecterade 5 Millioner Niksd. svin genom Bewillning öfwer den förra af menigheten tilffjutes och för hwilken ärligen frän Riksgälds-Contoiret til Banquen aflemnad
Summa den ffulle fortfara at ärligen realisera pä sseende Requisitioner §00,000 R:dlr i den mon sädant tarfwades.
För at underhjelpa Riksgälds-Sedlarne, dels omlopp, dels draga dem .utur rörelsen efter görligheten, borde innehafw^rena ensamt hafwa den frihet at emot,Z Procents Ränta fä insätta större och mindre Capital deraf, dock ej mindre än 100 Riksdaler ock deröfwer i jemna Tiotal, för at pa enahanda sätt efter sine behof genom afffrifninqssedlar pä förra sättet disponera, hwariaenom et ej obetydligt Capital emot en ringa Ränta ständigt blefwe inneliggande.
Deremot borde Rcksgälds - Contoiret äga frihet at emot Aetier och gcha rörliga Hnvotbeguer, p^ korrt tid eller en mänads uppsägning utlåna sädane Summor som de sjelfwe stundom kunde umbära.
Riksgälds-Sedlarne borde owilkorligen antagas i Tullclareringen och all annan Upbörd, af den dct ästundade til halfwa beloppet emot Banw med tillägg af det nu warayde agio.
Om uti en framtid den oförmodade händelse ffulle inträffa at Riksgälds-Sedlarne antin - lisö Den Li Augusti. lingen uti allmänna opinionen eller genom a, giotering ffulle falla emot dest nu warande wär^ te, och Banco-mynt blifwa sällsyntare, sä at brist deraf wid liquidationen yppades, sä borde innehafwarena til sine Banco-liquiders full. görande fä uti Riksgälds-Contoiret insätta den Summa som tarfwades och deröfwer taga be. länings-attcst som uti Riks-Disconten emot man. lig Ränta til Adelar emot numerairen finge belänas, dock ej pä mindre tid än 6 mänader.
Statens - Creditorer för sä stor Summa som of. wannämnde ä millioner Rd. sedan deras for. dringar blifwit pröfwade och faststälde samt nu. mererade pä wiste terminer, för exempel hwar annan mänad crhälla af hwar deras for, tran, sä at bela Summan succestive inom L:ne är wore betalt; dä om någre häldre wille pä en gäng nödwändigt hafwa fin betalning, sädant kunde bewiljas emot 6 procent afdrag
xer annum.
Herr kgorZenstolpe, ^nöers, tet är re. dan sä mycket taladt i detta ämne, at det kun. de anses förmätit af mig at deröfwer yttra mig.
Likwäl torde det tillätas mig at wäcka Högloft.
Ridderffapet och Adelns upmärksamhet pä et och annat ämne, som dermed har gemenskap, och ber jag derföre fä upläsa följande mi. na författade tankar: