Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
— Hade de, med priwake personer akt skaffa, kunde be lagligen ursöka deras räkk, antingen execukiwe eller judicialiter; men nu äro desta ,vägar stängde, genom det Riksens Ständer omedelbarligen derom beflutit, och fämedelst lågt ett oöfwerwinnerljgt hinder j wägen för de lidande att, likmätigt hwad jag tror dem i annat fall hafiva ägt anledning till, hos Domare eller Execukorer, ja lill och med flutli, gen H06 Konungen, genom lagsökning, förmå de äm« hetsman nied hwilka de, om de gjorde lefwcrancerne och betalningen derföre,afhai»dlak, besörja förbindelser, neö fullgörande.
Mätte dock icke mitt anförande, as sistnämde förhållande med Lefweranteurcrne, blifwa anscdk, som skulle jag hafiva någon afsigt akt, H06 Högloft.
Ridderffeptt och ?ldeln fa denna staga under ytterligare vfwerläggning!
Ingalunda: utan olla de anförde hän« delstrne äro uppgifne, till ädagalägganve as den hst. tills warande anmärkningswärda ställningen, att nemligen, om o h enär Kongl. Majtt och Kronan ager någon pretention
Ho6 en undersåte, ware sig ester Contracicr eller i hwad annan wäg som hälst, sa mäste und affären fullgöra dess skyldigheter, eller blist wer han dertill, genom Lagens twang, lillhallen; men att deremot, a andra sidan, om undersåten har for« Den 5 Januari!- 151 bran hos Skaten, icke allenast dest ratt, att samma fordra» lagligen utkräsiva ifrån Staten utan ock derUtöswer Riksens Ständer anse Sig berättigade omedelbarligen pröfwa och förordna, huru och enar undersåten mä fa sin fordran godtgjord.
För min del känner jag ingen lag ester författning, som tillägger Staken ester Riksens Stander en sä beskaffad rättighet; men anser twert om Lagens påbud, om förbindelsers fullgörande och hwars mans rättighet, att ivid bristande ofhandlingars uppfyllande, söka och winna laglig handräckning dertill, owilkorligt och salunda innefattande en lika rätt för underfaten, emot Kronan ester Staten, som för Staten emot undersaten.
Men som denna Allmänna Lag bliswit underkastad kwetydighet, genom oswannämde händelser, sa mycket mer, som till bewisande af Ständers nu i fraga förordna, om icfwereranteurernes betalning, man äheropat förra Ständers har osman anförde förfarande och förordnande om godkgörelsen af Utrednings - Commiösions Remerser; sa haster jag före högst angeläget more, att upplösa och förklara en salunda tillkommen twetydighet, och det pa ett sa fullständigt sätt, som för den tillkommande tiden, antingen försäkrar den eller dem, som, i hwad wäg som hälst, med Kronan ester wederbörande Embetsman afhandla, om fullkomligt fullgörande as Kronans förbindelser, samt salunda stadgar rcciproque rättigheter och skyldigheter, emestan Staten och undersakarne, och med det samma utgör en förnyad grundwa! lill förtroende för Statens löften och förbindelser: eller ock ä en annan sida förgnlaker undcrsalarne, list den sörsigtighekö iagtta zan - Den 5 Januarii. gande, ivid tillgörande afhandlingar med Kranan esler Detz Embetsman, akt någon staga om pretention hoS Kronan, i anledning deras aldrig ma runna inträffa.
Redan för längre tid sedan. under denna Riks? dag, blef det föreffagit, att Kronodal skulle, pä rwenne särskilte sack upptagas: detta förslag w'ann jemwäl Höqiofl.
Nidderskapelö och Aoelus bifall; men någon rmrkställjghet dera har sedermera mig wetterligt icke föijdt.
Nu är a.nyo staga wäckt om Lang sökande, och troligen lära icke (Åkarens penninge behof annorledes kunna erlordeligen enias.
— M n jag wagar sraga, Hwad hopp bör man wä! kunna göra sig om önskad framgång, uti en dylik p uninge negociation, da jramfarne kiders händeker. med sa mycket skäl, föranleda till misstroende för Statens lö ten och förbindelser?
För min del är sag högst twiswelakcig om framgång — och j?g besaiar, akt allmänna opinionen de utinnan med mig instämmer.
Om fördenskull ifrägawarakNe ändamål skall möjeligen kunna winnås, är det, såsom törberört bliswit, ester min tanka, högst oumaängeligk, art förr ari ifrägawcrrande fane-negociarion börsås, nyss omförmälte misstroende eller kwtfwelsmal utur wägen rövseS; och dertill skal! hufwudsakeligeii och — jag kror — fulleligen blklwa bidragande om — hwister jag för min del ödmjukast tillstyrker — Riksens Höglost Ständer behaga för godt finna och stadga en oföränderlig Lag, hwakiqeuom rättighete»- och skyldigheter i staga om ashandlingar och förbindelser emellan Slaten och undersakarne, bltfwa reciproque, samt akt sölfakteligen, lika som Staken kan lagligen tillhälla undersåtar»?
fullgöra dest lö ten, denne sednare jemwäl ma äga stadgad wäq och rarktghct, att lagligen af Staken utsöka desi rätt; Den z Januarii. önskandes jag för öfrigt, att, såsom ett fördubblat medel för Statens Credits äterwknnande och befästande, Herr Majoren Friherre lckljsncrsm?, uli Dest Finance Plan, gjorde rättvisa sörsiag, till de sa kallade Lewerankeurernes fordringars konranca asligwi, derande, mätte ju förr dest häldre kunna komma lil! fullbordan.
Deste mina tankar undersiällcs likwäl i all öd» mjukhet, Högwälborne Herr Gr, swens och Landt, marstalkens, samt Högloft.
Ridderstape^s och Adelns högst uppu-sta deps öjwande; anhajjandes jag - fluteli, gen i lika ödmjukhet, icke allenast akt Högloft Log.
H;s?ottekS uciätande häröfwcr mätte warda intordrat, uran ock ack mig gunstigt matte tillsiädjas häraf läm, na de öfrige Respeckjwe Riks-Standen del.
Grefwe ^förner, Astolf Oörrrn. ^ag erkänner alldeles den rärtwifa assigtcn af den lag Herr Commerce, Rådet i^jmirlctiolol förcstagit, men jag hemställer huruwida en sadan lag är möjlig att för, fatta, och annu mera huru den skulle krmim hand, hufwas.
De exempel af Statens ofullkomligt upp. fyllda förbindelser emot enstlllte, som Herr Comitier, ce-Radet anfört, bewisa endast, att staren nild desta tillfällen ingått i förbindelser, som öswersiego dest till, gängar, och att den således i mer eller mindre män gjorde Banqucroute.
Det lärer icke wara Herr Com, merce- Rådet obekant, att fädant händer enskildta lä wäl som det allmänna , men ehuru lagar j afseende pa de förra äro gjorda, haswa de dock likwal ej kunnat förekomma att när tillgångar brustit, Ban, querouten mäste inträffa.
När fädanc hander med Riyp. och Ad.
Pror. 5 B. «n 20. 154 Den 5 Ianuarii. erskjldka, emot hwilka likiväl en corrcctiw ukwäg gifw, s, hen'stäiler jag huruwida »agon absolut, öryggelrq och kraftgällande
Lag kan supponeras möjlig i anande kill dec Allmänna?
Onekeligen är dec Statens Högsta interesie att uppfylla sina Hisna löften, emedan Skaten derigenom bereder sig nya tillgångar, men det är just uti wigren af detta incerehs som der band iiggcr , hwicket kraftigast kan förbinda till upp »lian, det af sadana löften, och när Staren nödgas bryta eller ofullkomligt uppfylla dem, är det en följd af någor nödrwang som genom lag swarligen lärer kunna ashjelpas.
Jag hemställer derföre huruwida en Lag as -a kinkig och grannlaga beskaffenhet, nu ivid Riks. dagens stur skall kunna kill Lag.
Utskottets handlägg' ving jörcsias, och pa hwad grunder
Lag utskottet kan den samma författa, da ingen twingande kraft emot
Stare» af enskilte kan supponcraS. jag wagade hos Ridderskapec dch Adrin göra ett förslag, skulle jag önska art hädanefter man wille assia ifrån akk göra nya Motioner.
Allmänna rösten är att Riksdagen matte slutas.
Det är den fraga som under min sranworo mott mig af alla jag träffat ; och det är i doita afseende jag skulle önska, alt Ridderskap?!: :och Adeln ej mindre an de andra Standen wille wider, a en messure tjenlig kill Riksdagens förkortande: hwad dec angar som Herr Commerce , Räder l rnu?> lLlml.j anfört om leftveranteurernes förnöjande kror jag att det kan bäst i sammanhang- med den öfriga Onance - Planen asgöras , och ve torde derföre till Slars, U.sköttel böra remitteras.
Herr krmtslablllcl yttrade sig att han ansett ma!'k of den wigt, alt det fönjente mycken uppmärksamhet; art hon endast begarr desi remitterande lisi Lag, Ukffollcr, hwilke: han trodl icke skulle kunna för - Den 5 Ianuarii. 155 förmenas; och att Högloft.
Nidderffapet och Adeln alud haoe ftn afgörande rakt öppen, nar Utskottets utlåtande inkomme.
Friherre kltaöl von Ickollstoin.
Som het ar tydligt ark se är Herr krinv-kicboltt-! berömlrga afsigt den, att återställa och widmatzkhalla förkroender emellan enskisida Medborgare och Staten, ehuru jag fruktår, esker händelsen wid t8oo arS Rlkadag, och ven kännedom man har om ben wibsträckla magt Rlkstns Stander äger, som icke alltid Lika utöfwas. betra försök, ehuru berömligt dock blifwer frugtiost. sa skalls likwäl om hwad Grefwe Noene, b-.hagat anföra antagas, alidrig någon möjlighet finnas att winna detta ändamål.
Jag för min del får achsa tillstyrka Re, mist as Herr UnMLlobölcks Diktamen.
Friherre Nannork iM.
Jag erkänner alldeles wigren of de anmärkningar Grefwe Nornor gjort, men meningen deraf lärer ej kunna wara att.göra en Lag in Cafu.
Enligt Regerings-Formen hofwa alla r>ya frågor hittills blifwit tili Utskott remitterade, och sa lange hoS Ridderjkapec och Adeln bet b flutet ef är fattat, att etter någon wist lid inga npa Motioner fa göras, kan det af Grefwe.
Norner gjorde förslag icke anwändas emot Herr kiimNcböIös nu uppläste Dictamen.
Jag hemställer derföre om icke Högloft.
Rjbderskapet och A.ech skalle behaga tillåta Remist af detta Dicramen till Lag» Ucskottel, hwar, esker den af Grefwe Nannor gjorda Motion sedan sälskildc kunde afgöras.
Uppå derom af Herr Grefwe» och fandkmarfkaiken gjord Proposition, biss Herr krinuLiokäläs
Dirkamen riä Log, Utstollst rMiireradl, och Förfar, ta - izä Den 5 Januari!. laren tillåtit att det samma med de öfrige Ständen kommunicera.
Friherre Rinck, Astolf, hade ingifwit ett Memorial, hwilket upplöstes, sä lydande: Wördsaml Memorial.
Da jag kommit i kännedom deraf akt mitt »vördsamma Memorial, som hos Högloft Nidderstaper och Adeln under den y^de sstlsdne Augusti blifwit upvläst, rörande Mistbruk wid indelra Armeenö Rotering, intet ännu kommit under handläggning, får jag följande wördsammelrgsn tillägga.
Contracter wid Cawallsrierns med de Rustande, sa en Fo'.me upprättade, som wid indelta Infanteriet, torde-mai saknas, men tid efter annan utkomne Kongl. Reglementen ocl, Stadgar innebära lika bindande kråik, da de Rustande innehafwa denna med Rustning b-lastade Jord »stoft beräknad wid köpe.afhcmd, lingar och alfstiste» ester och pä defta wilkor, och styrkes detta förhastande deraf akt betydliga ändringar intet blttwit ve Rustande deruröfwer paiagde, ulan deras hörande och dcras bifall, ehuru dek som ostast. ätkommitö pä de i mitt Memorial alstörde obehöriga salt.
Ganska wisligen har den första Wisa Stiftaren af Indelnings- och Noterings'
Werket ansett nödigt att dela de Militairiska och Occonomilk» detaisterne emellan twänne höga EmbekSmäns åtgärder: det förra öfwerlämnadt Regements-Chefen och del sednare Landshöfdingen , hwiiket ock wid R crurerings Möten hör ragttagas, sa att gvromalen intet bjifwa blanda, Den 5 Iänuai u. 157 Lade.
Och da chsweisten ar närwarande; synes wid närmare granskning af saken, 06) i jämförelse med hwad uri mitt aberopade Memorial sinnes andragit rörande Compagnie- Befälhaswarncs inflytelse pa Contrackerne med Soldaten, Rttrutcns uppwisande för Compaqnie Chefsn, innan han wid Rttrgterings - mötet bliswit antagen, böra undwikas.
L) wersten åligger det akt lillie dck en dugelig Karl som R cruk an, tages; dugeiigheten söresi?rismer F-ormtt' ingar.
— Aldren och Karleus frägd dewittnas af Pr-st bewisek ; --- Halsa och Kropps felfrihet jnkygas af en edswu, ren Fältskär.
— Längden bör utrönas genom ekt mai försedt med Waktenpatz; — Kroppsstyrka eller spävlemhet af ^siversten sjelf.
Bswisenö gi righet pröf, mas af den flstnämde gemensamt med Landshöfding''», och dä jag anser Utom all fraga att icke -0'wersten kan pröswa allt hwad pä honom i t-chi p^jar ankommer , utan att bchöswa någre särskilta upplysningar as Officerare, synes mig ganska tydelig?» alt C«mpagnie-BesälhafwarenS närwaro wid erc Recruterings, Möre, är utan allt nyttigt ändamål, men a> hwad öfwen anfort är, kan wara skadeligt för Rust' och Rothallaren, af hwilken Orficerarcn endast har alt emottaga den antagna Recruien för a?k exercera ho. nom uran annan befattning med Rust - eiler Rothållare» än act endast j laglig wäg anmäla den fammeö försummelser hos Landshöfdingen som ager att rälta de samma medelst widtagande laglig åtgärd.
Derutom undwiker Compagnie, Besälhafwa!ne en oftast dryg kostnad med resor tig merendels täta Recruterings, Mören, som de äro nödsakade att widkännas uran minsta nytta för Regementet, da Rugorna öf, wer de wacance Numrorne kunna af en enda Perjon för -58 Den 5 Januarii för hela Regemente! wid förrättningen af någon der, lill Cvmmcnderad, presenteras.
Oftast händer det att Recmrsrings-Möten uksat. tes pa ett stalie med hesa Regementet, svin förorsa, kar för Rust- och Rothållare en den drygaste kostnad, och da de aro hindrade ark företaga en längre resa, äro de ästven betagns art sjelfws bcwaka sina rättigheter, sä torde det böra föreskrifwas nägst i berra falt. sä art desto Rast- och Rothääare u:i mözeligoste matto kunde undwika onödige kostnader och tidspillan, som derigenom torde winnås om desto Recruttrings, Maten hallas Compagniewis elier ock »agra Eompag, Ni'er sammanstaö pä etc ställe rättar efter Compagnie»-» naS lage, sä att ert »visst dckermineradt miltal mätts i Förrättningen »ftsäktaS, hwarutöfwer ingen Rust, eller Rot-hägare mätte förpiigkaS arr med resa till Rkcrukennas.
Mötet beswäras, mod sa mycke»» mera billighet öswerensstämmande som mera afseende bör göras pä en talrikare »uvckenhet af Skattdragande Medborgares tidsspillan och kostnad än de fä Rcrur terings-MötclS förrättnings mans beqmämlightt.
Manskapers längd ^ sä wid Cawalleriet sam In. fankerlek har uti bm-delig matto werkar pä en Re, cruiS Lega, och Fo> fattningar hastva tid efter annan warit ganska ombytlige i delina del.
Jag sar således underställa, om intet deimal omständighet bör nu när, mars' regleras tili undwikande af de dryga utgifter, som Rust » och Rokchäsjare oftast sätt widkannaS ge. nom anbefaljr öswerdrifwen kroppslängd, afwensom ' en uttryckelig föreskrift mätte gifwaö, der intet afseende bär göras pä Karleus mer eller mindre sagra ut, fteude, utan endast pä dest kroppsstyrka.
. Uri Den s Januari», 159 Uti nämde Memorial har jag ival förflagswiS medgiswit möjligheten af Knekte Contraccerncs förändrande tili någon del pa derstädes intagne grunder, och äfwen uppgjfrvit sättet, men får ytterligare tillägga nödwändjgheten deraf, att wid de sammankomster, som i sädant ämne utlysas, bör Propositionen i hela dest widd hwarje gang kungöras till undwikande af mist» tydning och öfwerraskningar, och hwarigenom
Fullmägtige kunna äga tillfälle att i hsmorren först höra sine Principaler, utom hwilket deste intet kunna uppfylls det förtroende de dem gistvik.
Esomoftast hac der handt att so.ndshöfdingar kungjordt e» Stämma af Fullniägtlge för Rust - och Rot. hallar? utan att deste ens hofwa dek minsta begrepp om föremålet; detta är wisterligen intet öfverensstämmande med Författningar, men sadant har dock flerestädes handt, och dest?
Fullmägrige, oftast nog enfaldiga och i alla fall willrädiga hwad de ffulle göra eller lota, såsom okunnige om sina hcmmawarande Medbröders tänkesätt, hafwa de dcstukom med saknad styrka att emotstå de smara frestUssr pa samlingsstället mött, oftast bejakat saker som dem endast a en sida och i brådska blifmit föreställde, hwilket sätt att behandla saker som skulle grunda sig pa friwillig öfwerenskommelse, hatma medfört wadeliga pä'vljder för Rust, och Rot, hållare , och gifwer detta mig anledning kill att yrka pä hwad här stunrS onfördt, äfmsa som akt alfmorligen mätte förbjudas hwilken Embetsman som hälst det ock wara ma att göra någon proposition, som i mindsta de! kan leva tist ändring uti de Conkracfer 'wm med Rust- och Rot,hällarne arv ingång»?, som icke törut warit hos Konungen anmält och wunnll Dch Nådiga bifall.
Tom jag intet hast befallning med dek Notera ds - l6o Den 5 Januari! de BätsmanShället, och således saknar ben omstandeliga kännedom af de mist bruk som widläda denna RoteringS-ffyldighet, har jag uti mitt Memorial, som t anseende lili sakernas widsträckta beskaffenhet ty förutan blifwit ända nog widlyftigk, sörbigädt att widröra detta amne, men som jag har den säkra kännedom akt dcsta Båtsmans.Rokhällars afwen i manga delar äro, öfwer hwad Contracterne innehålla, bela» skade med mänga tryckande beswärligheker, sa får jag äfwen i sammanhang med detta wördsammesjgen underställa om intet en granskning derwid i förening med det förra matte företagas och anhaller akt detta afwen macke komma uti den ömmaste konsideration.
Jag har wäl uki mitt Memorial as ben gide sistledne Augusti underställt huruwida mine uti detta Memorial aniörde omständigheter b ott kunna anses säsom otc Regerings, Ärende, och det i ett fullt för, troende rist alla de wedcrböranves, som wiv denna sak komma att kaga befallning, fulla kännedom om sakens rätta beskaffenhet, och utan ark ett ögonblick tweka om ekr annar jörhästande, får jag dock yttra mina tankar harwid.
Dek kan ingen bestrida att icke TroupyenS Commenderande är blott ett RegeringSArende, salom ect werkeiiqt Commandomal, men derwid erindrag: att ali kunga, som faller pa Rote. rinas»Werket ucöfwer innehåller af de primitiwa Knekte Conrrockerne, hwilka äro af frarnledne Konungar och Riksens Ständer taststäldke, böra anses, enligt 57 och 7g § i Regerings - Formen såsom beskattning, ättven som hwad Jndelnings-Werker särskilt beträffar §, töreskrifwer: A>'t niia Rsteringen rörande Loncraccer och) I'0e!„r ,gs- lVerk rist Leras «r>ufwuo Ggltt-oer skola wara oruddade turist oess Loustugen och Riksens Ständer - Den 5 Iamrarif. r6t dop finna nydigr nägon änörinn dcrutlnnar, samfält arr görn, och dä i detta sammanhang all den kunga som Rust-- och Ror-holjars k ost) kgr Rorerings» Worket wtvlader, enligt Contractkrues lydelse , intet kai minsta förändring ulan Konung sch Stan» ders gemenstmma åtgärd, sä kan jag intet h> stek annat finna an att alt hwad jom in:et ak Konungar och Ständer bllswit saststäldk, intet nu bör anses smom gällande, och akt alt hwad som i detta ämne genom mitt Memoria! blifwir omrört bär handttras ester de principer som de nyss aderopade § § i Regerings, Formen söreffriswer, dock allt hwad som hörer list Trouppcns kommenderande, da det ster utan minsta ökad tyngd för Rust) och Rskhallare, är och förbi ismer ett Commandomä!, hwanmd Riksens Höglost.
Erander intet hofwa alt stg befatta.
Att detta matte blifma kill Oeconomi??, och Be, swärs-Ukstottet remittcradt anhallcs, äkweusom att det samma såsom etc tillägg kill det Memoria!, sonr^ blist wit communiceradf med de andra Refpcckiws Skan, den, malte Matos mig akt dem äsweu ja meddela. /ä. bunck.
Allmänna Beswärs- och OecoDomi« - Ucstottet.
Grefwe Alörror, ^6o!f Oöran, bcgärds proposition pä sin gjorda molien, angående upphöran, de med nya frågor.
Begärdes pa bordek.
Ridd och A. Pr or. 5 B.
Fri, LI - Den 5 Januarrk.
Friherre kunck, ^clolk, hade inlämnat ett Memorial hwilkec upplästes, sa lydande: Wördsamt Memorial.
De förre Riksdags ölme-, läggningar, sa wäl som Skaks , U stotters Betänkande om Strömsholms och Flyinge Kungsgårdars disponerande hafwa bade upplyst M!g, lom ock stadgar mina rankar
Ull en sak sem helt witzt annars undfallit min uppmärksamhet.
Wäl hade jag warit af den lankan, att t stallet för större Stuteriers bibehållande a deste twänne ställen, hade dec warit bättre att öswerallt j landet funnirs tillgång pä utwalr goda Hingstar kringspridde öfwer alic i Landsorterna hwarjgenom nyttan öfwer hela Riket närmare warit wunnen med besparing af den dryga kostnad, stm åtföljer underhållandet af Stallmästare och Stoll-Betjening, och hwilket gansta läkt genom kloka anstalter kunnat winnås; jag frångår inut denna min ölwerkygelse, utan önskar fast Mera att lill detta ändamals winnande lämpeligs ut» wagar mätte uttänkas och af Skälö Ulstorlet förestås ; men dä Högloft.
Ridderstopet och Aoel» redan saktat sm Brstul att Sturerierne wid Strömsholm och Flyinge stola bibehällaö, akerstar allenast regleringen om 'atlet lill dekra B st ts werkställanve, som blifwik rcmikteradl till nämde Ulstotis närmare utredande, k anledning hwaraf jag derwid får yttra mina tankar, grundade pa den principen: akt man bör hafwa tilli förrmäl ändamalers winnande, och det med största besparing för Kronan.
Hittills har, om jag intet mistlagrr mig, wid Strömsholm och Kungsöhr bilf, wik underhållit ett amal as TwähundradrFemtro HästKreatnr, bestående as Hingstar, Skven och Fohl, och pa Flyinge och Dahlby omkring
Etthundrade srycken och vetza Stuteriers underhållande pä detta sätt Dm 5 Jaimarit. i6z satt, har warit högst kostamt, ofelbart dessutom sö, ga uppfyllande sitt ändamål, åtminstone imer fwaran, de emot de derpå amvande kostnader, och n anne iont indragandet af underhältet för Stoén och Fohl skulle kunna werkställaS, arminstone utom der b hot af Stoén som fordras kill framfödande utaf H>ns<st F hi, nödige kill ersättning af de Hingstar som lid efter an, nan afga.
Man kan mret maf ecc Sw naiita mera an etc Fohl hwartannat ar och knappast kan man i afseende pä olyckshändelser wiv. födflrn päraknc denna afkomst, dessutom skall Fahler underhäs-os mi: si i em ar innan det kan räknas för ail wara en brukbar
Hast, och denna dryga kostnad för art kunna uppföda en Häst, wällar egenteligen akt be: ar u:om ali calcul att spis uppföda Hästar i allma hot fogt i alla länder, mm med wisshtt innom Swerige, och bewitt. naö sädant helt säkert of alla hushållare som befattat sig med häst astvelS idkande fäsom något närings äng.
Hwarje hushållare lärer deruti instämma, att fodret pä err mera lönande fatt i wart land kan aawändas än det skulle ske i denna wag, och således uti Oecoriomilkt föremal eller i afseende pa afkastning inga, lunda lönande.
Samma förhållande har warit och bsifwer dec alltid för Kronan, om den befattar sig med Stuteriers le wib denna inrättning göras pa en lönande inkomst.
Detta oagtat, talar jag intet emot alt Kronan underhåller Stuterier, ky en inrättning som i sig sjelf intet ar lönande för densamma kan dock wara nyttig för det Allmänna och Riket, hwarpä ett stort astern, de esker min kanka äfwen bör göras, och man bör således granska föremålen för en sadan inrättning för akt rätt kunna bedöma hwad matt harwid bör göra elier läka, Hufwudfakeliga nyttan as Stuterier haf, wa r64 Den s
Ja nu a rii. wa flera upplysta och warde Ledamöter innom Wart Stans uppchstvit wara : att kunna hafwa tiUgaug. r os iuhemff cchwel kill nödiga behofS fyllande ivid Kongl. Hot-Stallet cch remonteriug ivid Cawalic-rierne, samr stuteligen art medelst bttäckniug af Skven i Landsorten kunna bibehålla i Lander en bättre Häst-, race.
Hos Ska kleis förseende ifrån Sluterierne med Hästar flwicr jag intet affrende bör göras uppå, da fadane kunna oi Posstkstniaker innom Riket och alwen utrikes ifrån inköpas lör mycket bättre pris an Le som ärs fallne ivid egna Esucerier kesta, och ös.- iven är förhållandet såsom m-.d Cawollcrieraes
Re« montering ifrån Rckets Stuterier, oberäknat a>k d.sta till ett föga och högst obetydligt anka! derifrån kunna bekomr maö.
Men hwad ater Racernrö bibehållande innom Landet genom betäckning af Lands-Orkens Stoén, warg sig dem som ages af Passes stemmer, eiler aro Nunu mer-Scoen tvid Cawalierie - Regemenkerne, beträffar , fa ar förhållandet i synnerhet i Skane helt aunar, der ortens Häst a five! ar större och akt derpå bör göras rtt märkestgt afseende, och ehuru för Rikets Casta mindre nyttigt, torde niera afseende göras pa dea Nationella äu Kronans enstilte winst deraf.
Jag får således wördsanimsigen förestå att med undantag «s hwad osman anfort bljswkt, det inga Stoén witz Skukerierne matte underhällas, hwarigenom aswei, Underhållet för upvwäxande Föh! förswinner, men att ondast Hingstar pa Strömsholm och Flyinge till ett behöfweiigk anta! berstädcS underhålles, med oumbariig tillchn och fkjöcsel, bestaetide af en Hästkunniz Styresman och nödige Scallö-Drangar samt en Hofbagare.
Genom denna mindre kostsamma inrättning tror jag det huswudsakeligasie ändamalet wara wunnic tzch bä hwarje Otts Inne wäna re, som later betacka ett Den s Januarn.