Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hans Excellence Herr Grefven och LandtM ar skalken yttrade, att sedan Ridderskapet och Adeln vid dess, i afseende å 6:te Punkten af i:sta HufvudTiteln den 21 sistlidne September e. m. fattade beslut angående Kongl. HofStallets utfodring, fogat det tillägg, ”att ehuru berörde utfodring ”torde kunna med det i sådant afseende ”bestämde Statsanslag besorjas, dock hvad ”derutöfver möjligen kunde erfordras, skulle utbetalas af RiksgäldsContoiret, dit den ”blifvande farsellönen deremot komme att 35o Den 16 October f. m. ”ingå; äfvensom, att då prisen på hö, halm ”och hafra voro föränderlige, hvarigenom ”besparing det ena året, och brist ett an”nat, uti anslaget troligen skulle uppkom”ma, de ett år skeende besparingar på ifrågavarande förslags-anslag borde lill ett an”nat år reserveras, till betäckande af den ”brist, som deruti kunde äga rum;” sä hade StatsUtskottet uti förevarande Memorial förklarat, det Ridderskapet och Adeln icke såsom ett vilkor för beviljandet af den föreslagne tillökningen gjort ofvanberörde tillägg, samt derföre ansett frågan om ett dylikt tilläggs förenande med den beviljade tillökningen ingen åtgärd påkalla; och finge Hans Excellence hu hemställa, huruvida Ridderskapet och Adeln behagade förblifva vid dess, i afseende å ifrågavarande tillägg, redan fattade beslut, eller godkänna Utskottets nyssberörde yttrande.
Som jag anser det af Ridderskapet och Adeln beslutade tillägg väl grundadt, kan jag ej instämma i hvad StatsUtskottet anfört.
Stånd hafva i denna fråga instämt i hufvudsakligen enahanda beslut, men då ett
Stånd vid beslutet fästat ett vilkor, faller det af sig sjelf, att den frågan genom Nämnd skall afgöras, och StatsUtskottet har haft orätt uti att ej upptaga den saken.
Utskottet hade bort uppgöra en Yoterings-proposition för den händelse, att Ridderskapet och Adeln ej frånträder sitt beslut.
Den 16 October f. m. 35i Friherre Palmstjerna, Carl Otto:
Jag kan ej påminna mig, att Ridderskapet och Adeln vid det anslag, som nu är i fråga, fästade ett bestämdt vilkor.
StatsUtskottet har äfven förklarat, att Ståndet ej fattat sitt beslut såsom ett vilkor.
Jag anser likväl för min del, att det tillägg, Ridderskapet och Adeln beslöt, bor äga rum lika vid denna, som vid den föregående Riksdagen.
Det var af sådan anledning jag tog mig friheten föreslå detta tillägg, och det var på detta skäl Ridderskapet och Adeln dertill lemnade sitt bifall.
När nu intet af de öfriga Stånden fattat ett dylikt beslut, finner jag mig uppmanad att föreslå inbjudning till de öfriga Stånden, att förena sig i Ridderskapets och Adelns beslut, såsom öfverensstämmande med det anslag, som 1823 beviljades för utfodringen af Hästarne vid Kongl. Hofstallet.
Grefve Brahe: Förekommen af Friherre Palmstjerna, förenar jag mig med honom.
Då jag begärde ordet, var det för att bestrida den princip Friherre Cederström framställt, att ett enda Stånds vilkor bör föranleda till votering i Nämnd.
Jag skulle gerna vid denna Riksdag gå in derpå, emedan BondeStåndets vilkor då lätt skulle göra sig gällande, men jag anser det stridande emot Grundlagen, som lemnar afgörandet i sådana ämnen till 352 Den 16 October f. in. tre Stånd.
Hvad åter saken beträffar, så förenar jag mig i den åsigt, att icke något annat sätt för Ridderskapet och Adeln finnes, än att inbjuda de öfrige RiksStånden, att förena sig med Ridderskapet och Adelil, ty då kunna kanske åtminstone två Stånd komma att stanna emot två, i hvilket fall saken kommer att hänskjutas till Nämnd.
Jag vill ej lägga något hinder emot denna åtgärd, men den fordrar sin tid, och jag underställer, om den är af behofvet påkallad, när god hushållning iakttages, och reservation från det ena året till det andra sker.
Först får jag tillkännagifva, att jag misstog mig, då jag trodde, att Ridderskapets och Adelns beslut innefattade ett vilkor; det var ej något vilkor, utan ett tillägg.
Derigenom förfaller jemväl hvad jag yttrat om StatsUtskottets pligt, och det måste äfven gälla till svar å hvad Herr Hjerta nyss yttrat, i hvilket jag ej kan instämma.
Jag hemställer, om icke Ridderskapet och Adeln täcktes inbjuda de öfrige RiksStånden alt instämma uti ifrågavarande tillägg.
Jag har begärt ordet för att besvara Herr Hjertås yttrande i afseende derpå, att hushållningen vid Hofstallet kunde så ställas, att tillägget icke blef nödvändigt.
Sedan Rikets Ständer anslagit - Den 16 October f. m. 353 slagit en viss summa till Hofstallets underhåll, tror jag ej, att det vore med Rikets Sländers värdighet öfverensstämmande, att Kongl. Maj:t skulle behöfva bestämma hästarnes antal efter foderbrist, eller ymnigare tillgång.
— Hästarnes antal är en gång för alla bestämdt efter den Stat Rikets Ständer uppgjort, och kan icke bero på fouragepriser vid hamnarne.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalk en hemställde, om Ridderskapet och Adeln, under förblifvande vid dess, i afseende å 6:te Punkten af Första HufvudTiteln angående Kongl. HofStallets utfodring, stadgade ofvanberörde tillägg, fann för godt inbjuda de öfrige RiksStånden att deruti med Ridderskapet och Adeln sig förena.
Ropades Ja. 2:dra HufvudTiteln.
På sätt jag redan haft äran nämna, tror jag väl, att Ridderskapet och Adeln gör bäst att förblifva vid sina beslut, men jag tillstår, att jag blifvit ganska tveksam, då jag finner de af StatsUtskottet uppgjorde Voterings-propositioner ganska besynnerliga.
I hela detta förslag är nemligen det besynnerliga förhållande, att de, sorn rösta Nej, gifva större bidrag, och bevilja högre summor.
Jag tror, att 45 H. a3 354 Den ifi Octo ber f. m. ett sådant sätt, att uppgöra jemkningsförslag kail välla stora förvillelser bland meliighéter, som skola rösta.
Nämnden tror ej, då den röstar
Nej, alt den gifver mera.
Ett besynnerligt förhållande är det äfven, att Utskottet, i afseende på det Galvaniska Apparatet, uppgjort Voterings-proposilion, ehuru blott ett Stånd derom beslutat.
I denna fråga anser jag en inbjudning böra ske, på det åtminstone två Stånd måtte stanna emot två, ty förr kan saken ej dragas lill Nämnd.
Ett enda Stånds beslut kan ej föranleda omröstning i Nämnd, utom i Bevillningsfrågor.
Jag tar mig friheten, föreslå den utväg, att Herr Grefven och LandtMarskalken måtte till Ridderskapet och Adeln framställa proposition, huruvida Ståndet förblifver vid sina redan fattade beslut; men, hvad redactionen angår, anhåller jag att, jemte inbjudning till de öfriga Stånden ått förena sig med Ridderskapet och Adeln i frågan om ett Galvanisk!
Apparat, Ridderskapet och Adeln måtte återförvisa Memorialet till Utskottet, så att Volerings-propositionerne må blifva uppställde på sådant sätt, att den, som röstar
Ja, ger det största, och den, som röstar
Nej, det lägsta anslaget.
StatsUtskottet har tagit för afgjordt, att, då Ridderskapet oell Adeln i lön och taffelpenningar fördelat det underhåll, som
Den 16 O c t obe r f. m. 355 blifvit anslaget åt StatsRåden och StalsSecreterarne, Ridderskapéts och Adelns mejling äfven varit att på samma sätt fördela hvad sorn blifvit anslaget At de båda StatsMinistrarne, ehuru sådant icke står i Protocollsutdraget.
Utskottet har ej föreslagit några propositioner i den frågan; de hade blifvit 8 eller <) lill antalet.
Utskottet har trott, alt det först borde inhämta Ridderskapets och Adelns tanka, huruvida den var, alt inga taffelpenningar skulle beräknas.
Hvad det beträffar, att BondeStåndets tanka ej blifvit i Voteringspropositionen införd, så har Utskottet trott, att då 3 Stånd beviljat tillökning, borde detta beslut antagas såsom grund för propositionen; vid propositionernas uppställande har Utskottet trott sig böra utgå från den lägsta summan, såsom närmast den, som af Utskottet blifvit föreslagen; så har tillgått i alla tider.
Då i öfrigt Memorialet blir tryckt, innan votering företages, är väl att förmoda, att hvad
Nej betyder, och Ja betyder, på den tiden må kunna inläras.
Jag underställer, om icke Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes inhämta Ridderskapets och Adelns tanka, huruvida den är: att en del af StatsMinistrarnes underhåll må anses såsom taffelpenningar.
Hvad Galvaniska Apparatet angår, så fordras, för att upptaga det, tre Stånds beslut.
BondeStåndet bar afslagit allt.
Jag förmodar att, då an45 H. 2.3 *' 356
Den i6 Octo ber f. m. slaget står under SundhetsCollegii inspection, hvad som yrkas, kommer att ske, derest Collegiurn skulle finna, att det går an. —•
Trenne framställningar till Ståndet torde erfordras, nemligen rörande taffelpenningarne, rörande Galvaniska frågan, och rörande uppställningen af Memorialet.
Jag är hufvudsakligen förekommen af Grefve von Schwerin, och tror, att man vid denna Riksdag voterat så ofta, att man vet skilnaden emellan Nej och Ja; man har vant sig vid alla möjliga former af propositioner.
Jag ser således ej deruti något hinder, att antaga Utskottets förslag, och tror ej, att någon återremiss i det fallet behöfver komma i fråga.
Beträffande anslaget af 600 R:dr till SundhetsCollegium, samt Ridderskapets och Adelns beslut, alt det skall användas äfven till ett Galvaniskt Apparat, så vill jag påminna mig, att detta användande var ett absolut vilkor fästadt vid sjelfva anslaget.
Utskottet har således ej kunnat förfara annorlunda, än upptaga detta beslut på sätt som skett, ty, så vidt jag erinrar mig Ridderskapets och Adelns beslut, skulle, så vida vilkoret ej uppfylles, anslaget icke beviljas.
Följakteligen, om Ridderskapet och Adeln ej frångår sitt beslut i denna del, lär det vara nödvändigt, att votering anställes; så vida Ridderskapet och Adeln ej vill inbjuda de öfriga Stånden att i Ridderska - Den i6 Oetober f. rn. pets och Adelns beslut sig förena.
Beträffande taffelpenningarne för StatsMinistrarne, instämmer jag i Grefve von Schwerins yttrande, och tror, att Ridderskapets och Adelns beslut i afseende på löneanslagen icke är af den beskaffenhet, att det lagger hinder i vägen för en förklaring.
Hvad angår taffelpenningarne, anser jag 5ooo R:dr böra vara den norm, som skall utgöra lön, och resten taffelpenningar, Hvarföre jag föreslår lika norm för båda StatsMinistrarne, är, att sedan de tagit afsked, kunna de ej vara i större behof att representera, den ena, än den andra.
Derföre, ehuru Ministrarne haft olika inkomster under tjenstetiden, kan 5ooo R:dr vara nog för begge efter dess slut.
På det vi, så fort som möjligt, må kunna fortgå till detta måls afgörande, önskar jag, i likhet med hvad Herr Hjerta först yrkat, att Ridderskapet och Adeln i allmänhet måtte förblifva vid sina fattade beslut; ty skola vi nu åter börja att votera om jemkningar och inbjudningar, samt hvar och en åter upprepa sina skäl, för och emot; så skulle vi komma att kanske i 3 veckor öfverlägga och rösta öfver hvad det Förstärkta StatsUtskottet kan afgöra på 3 dagar.
Ridderskapet och Adeln har redan kommit så långt efter de öfrige Stånden, att ytterligare tids - 358 Den 16 October f. ra. utdrägt i detta fall
Lör undvikas.
Om Ridderskapet och Adeln beslutar, såsom Herr Hjerta och Grefve Brahe yrkat, återstod endast att pröfva de frågor, i hvilka intet beslut blifvit fattadt, hvilket snart kunde vara gjordt.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken yttrade, att innan framställning gjordes, huruvida Ridderskapet och Adeln ville förblifva vid dess angående Andra HufvudTiteln red an fattade beslut, syntes ordningen fordra, att särskildte propositioner framställdes på Utskottets gjorda hemställanden, dels om fördelningen af de till begge StatsMinistrarne beviljade Löneanslag, och dels i afseende å Ridderskapels och Adelns beslut om inköp och underhåll af ett Galvaniskt Apparat i förening med det till underhållandet af en Electricitetsmachin beviljade anslag; och hemställde Hans Excellence alltså, om Ridderskapet och Adeln biföll, att Lönerne för JustitiseStatsMinistern och StatsMinistern för Utrikes Ärenderne bestämdes till 5ooo R:dr B:co för hvardera, samt Taffelpenningarne, för den förre till 3ooo, och för den senare lill 4ooo R:dr B:co.
Ropades Ja. Hans Excellence hemställde vidare, om Ridderskapet och Adeln, under förblifvande vid dess, i afseende å iarte Punkten, 3:dje Momentet af Andra IIufvudTiteln, angående Den 16 O c t o b c r f. m. 35g en Electricitetsmachin, ilen 3o sistl.
September f. m. fattade beslut, att af den lill delta ändamål anslagne
Summa 6oo R:dr B:co tillgång äfven skulle beredas till inköp, användande och underhåll af ett Galvaniskt Apparat, fann för godt inbjuda de öfrige RiksStånden, att uti berörde beslutinstämma.
Friherre Anckar swärd t Carl Henrik:
Jag tillstyrker, att vi måtte frångå vårt tillägg, så att vi kunde undgå dermed besvära de öfrige Stånden.
Jag linner ej något särdeles vigtigt i detta tillägg, och anhåller om Herr Grefvens och LandtMarskalkens proposition å uteslutandet deraf.
Då jag för min del anser det tillägg Ridderskapet och Adeln fästat vid anslaget, böra bibehållas, emedan ett Galvaniskt Apparat i vettenskapligt afseende kan vara nyttigt, skulle jag tro att de öfrige Stånden, då de finna, att Ridderskapet och Adelil deruppå fästat sin uppmärksamhet, deruti instämma, hvarföre jag anhåller, att de måtte dertill inbjudas. Herr Hjerta:
Jag underställer om icke, såsom Grefve von Schwerin föreslagit, den saken kunde få bero på SundhetsCollegiurn.
Det kan sätta den ena maschinen bredvid den andra.
Jag vill blott erinra, att anslaget af 6oo R:dr är beräk - 3öo Den 16 October f. m. nadt för att sätta Electricitets-maschinen i rörelse.
Det kunde hända, att ett Galvaniskt Apparat ledde till ökad kostnad.
Den kan undvikas, om Ridderskapet och Adeln frånträdde sitt beslut i denna del.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade förblifva vid dess i afseende å detta ämne redan fattade beslut.
I anledning hvaraf Hans Excellence gjorde proposition, att Ridderskapet och Adeln måtte frånträda samma beslut.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde derefter, om Ridderskapet och Adeln fann för godt förblifva vid alla i öfrigt, i afseende å 2:dra IIufvudTiteln, af Ridderskapet och Adeln fattade beslut.
Ropades Ja. Hans Excellence hemställde vidare, om Ridderskapet och Adelli ansåg den af en Ledamot gjorde anmärkning, emot de af StatsUtskottet föreslagne voterings-propositioner, böra föranleda till återremiss af SlatsUtskottets ifrågavarande Memorial.
Den 16 October f. m. 36i I anledning hvaraf Hans Excellence framställde proposition på godkännande af berörde voterings - propositioner; hvilken proposition med Ja besvarades.
Upplästes till justering och godkändes följande från ExpeditionsUtskottet inkomne förslag till Rikets Ständers underdåniga Skrifve 1 s e r till Kongl. Maj:t: N:o 181.
Angående VexelControlleursbefattningarne, samt om derföre erforderlige kostnader.
N:o 182.
I anledning af Kongl. Maj:ts Kådiga Remiss rörande den forsel-ersättning, som till StatsVerket bör erläggas af de räntegifvare, hvilka blifvit befriade från skyldigheten att in natura lefverera hö och halm till Hofstallet.
Angående BevillningsStadgans tillämpning för år 1824 och påföljande år vid hemmansvärdets nedsättning i vissa Län.
N:o 184- I anledning af Kongl. Najrts Nådiga Proposition, rörande förmånsrätt för Upsala Akademi hos dess Uppbördsman, i afseende å medel, som af dem för Akademiens räkning blifvit uppburne eller förvaUade, m. m. N:o 185.
Angående föreslaget stadgande i afseende på Auctioners förrättande å landet på dagar näst före Söndag eller Helgedag.
Angående rättighet för Krouohetnmaus- och Nybygges-Åboer i de N01- 302 Den 16 Octo b er f. m. ra Provinserne, att till tjärubränning använda stubbar ocb rötter, m. m. N:o 187.
Med förslag till förändrad lydelse af ett stadgande i 1814 M’s Kongl. Jernvräker i Förord ning.
]N:o 188.
Om åtgärders vidtagande till befordrande af den inhemska häsl-culturen, samt till lättnad vid remonterings-skyldighetens fullgörande, N;q 189.
Med anhållan om en lagförklaring i afseende på sådane Bankens lån, för hvilka gäldenärerne icke aflemna skuldförbindelse.
N:o 190, Angående förändring uti hittills gällande författningar om föryttrande af Bankens fastighetspanter genom Bancoauction, N;o 191, Angående vidtagen jemkning uti gällande stadgar för Rikets DiscontVerk, i anseende till den för än Gottland tidtals hämmade postgång, N:o 192, Angående ändring af slutet i Kongl. Förklaringen den 14 Maji i8o5, rörande lagfart å fast egendom.
N:o 198, Med förslag till förändrad, redaction af 31 Cap, RättegångsBalken, Grefve Gyldenstolpej Anton Gabriel:
Den form, under hvilken ExpeditionsUtskottets förslag till underdåniga skrivelser till Ståndet inkomma, anser jag hvarken öfverensstämmande med den ordning, som der - Den 16 October f. m. 363 vid bör iakttagas, ej eller innefattande den juridiska garanti, som är oundgänglig för handlingar af stundom högst vigtig egenskap.
Förslagen inkomma nemligen utan att vara försedde med någon underskrift, och man saknar således allt bevis på att de öfverensstämma med Utskottets, på grund af Ständernes beslut, uppgjorde Conceptförslag.
Då Utskottet består af Ledamöter från alla 4 RiksStånden, anser jag, att det ej vore för mycket, om på hvarje Stånds vägnar en Ledamot underskref förslagen, innan de till justering inlemnades.
Jag får i anledning deraf anhålla, att Ridderskapet och Adeln läcktes anmoda ExpeditionsUtskoltet, att vid alla förslag, som derifrån hädanefter inlemnas, iakttaga samma form, som vid alla andra Utskotts skrifna Betänkanden och Förslager följes, att nemligen de undertecknas af en Ledamot af hvarje RiksStänd.
För att få Grefve Gyldenstolpes nu väckte motion ventilerad under större frequence än nu, anhåller jag att den må få hvila på bordet, Höglofl.
Lagerheim. 364 Den 16 October e. m.
Fredagen den 16 October 1829.
Plenum klockan half Lill 6 Eftermiddagen.
Herr Munck af Rosenschöld, Eberhard: Tryggad vid Herr Gustaf Hjertås förslag, att, i frågan om ett Galvaniskt apparat, Ridderskapet och Adeln skulle förblifva vid sitt förra heslut, aflagsnade jag mig i förmiddagens Plenum för angelägna göromål, då ämnet förekom.
Under min frånvaro frångick Ridderskapet och Adeln sitt förra beslut i denna omständighet, oaktadt det icke angick en tillökning i anslag, utan endast dess användande.
SundhetsColIegium har ej, såsom en Ledamot yttrat, rätt att använda något af anslaget till Gal vaniskt Apparat, då Ständerne bestämt det helt och hållit för Electriciteten.
Jag får derföre för min del reservera mig lill Protocollet emot det senare beslutet.
Herr Dalman, Lars Johan, hade inlemnat ett anförande, som upplästes, så lydande:
Då den vigtigaste af Riksmötets öfverläggni ngar, nemligen Statsregleringen, efter ii månader, omsider definitift till afgörande här förekom, hade jag äran utsäga min rotfasta opinion vara den, att, i närvarande epok, inga löneförhöjningar, ännu min - Den 16 October e. m. 305 dre ökad personal på slat, Lorde beviljas, utöfver i8a3 års reglering, med endast undanlag af högre löner för de, i min tro, vigtigaste Statens tjenare, nemligen åe fyra medborgare, som utarbeta och hos Kongl. Maj:t äga att föredraga alla administrativa ärenden och NB. med den kraft kunna göra deras patriotiska tänkesätt gällande, att de, enligt Grundlagen, få neka deras contrasignation.
Sådane personer böra väl ovedersägligen sättas uti oberoende af lefnadsomsorger och considerationer.
Alla andra Embetsmän, särdeles de militaire, äro deremot i afgjordt beroende af Styrelsen, om de ej tillfälligtvis äga annat näringsfång.
— En af Tjenstemän till det mesta sammansatt Kammare, som vår för närvarande är, kunde ej förmodas hylla denna besparings-grundsatts.
Jagar dock tillfredsställd, då 1829 års Statsreglering, med så många hundrade tusende R:drs lönförhöjningar, här nu är decreterad, att få begagna min constitutionela rätt, att inför Nationen å nyo kunna rättfärdiga mig genom en offentlig reservation emot alla beslut, som äro i strid emot mitt här ofvan uppgifna system antagna, och nommement emot de uti 14» och 17 punkterne af Tredje HufvudTiteln fattade, hvaröfver de Ledamöter, med hvilka jag gör mig en heder, att tänka lika, ansågo en votering ändamålslös.
Pluralitets-massorne i denna Kammare äro nemligen numera i hela landet 366
Den 16 October e. m. kända.
Det är egentligen den 17 punkten, som för mig varit motbjudande.
— Jag har trodt och tror ännu enfaldeligen, att Konungens Eget Värfvade Regemente ej kunnat, enligt Grundlagen, upplösas.
Jag känner enskilt de många stora förluster, sorn uppkommit för flere af dem, hvilka likväl innehafva icke blott Kongl, fuilmagt på deras grad och lön, utan jemväl emottagit deras fullmagter, under förutsättning af i fredstider bestående localförhållanden.
En upplösning, som, i strid härmed, blifvit til 1— vägabragt, synes kunna anses som en slags landsflygt; Staten kan ej gerna ersätta alla deraf uppkommande lidanden; åtgärden torde ock redan af Styrelsen önskas vara ogjord.
Emedlertid har en besparing af 4q,53o R:dr B:co årligen derigenom uppkommit, och öfverflyttats på det vapnet, som jag visserligen företrädesvis älskar, att göra respectabelt, nemligen Artilleriet; men jag hemställer till mine comitenter, Svenska Folket, om ej denna ökning af nära 5o,ooo R:dr B:co skulle synas vara nog för denna Riksdag?
Hvem vet ej, att i Sverige, sådan representationen ännu är organiserad, om det ock vore en Vaktmästare, som uppföres på Stat, han får af Statsmedel underhållas, intiild ess Försynen låter honom dö, och att man alltid beslutar iner, men aldrig förminskar.
Är det då försvarligt, inför Svenska Folket, om ock en 100-årig fred skulle kunna bibehållas (hvilket i mitt omdöme Den i G O c t o b e r c. iri. är numera högst troligt, och det lättaste i verlden att hoppas, nemligen om Styrelsen uppriktigt vill hofva fred'), att Rikets Ständer ännu derutöfver redan detta samma Riksmöte till blott personal och årlig materiel (krut ändå ej inberäknade) för vårt Artilleri belasta den fattiga StatsCassan med en surplus af nära 28,000
R:dr årligen (säger summa ökning 78,oooRtdr B:co årligen).
Ökningen för hela Indelta Armeen (utgörande omkring 25,000 man), hvilken ökning dock så lätt genom annan organisation synes kunna hafva undvikits, är till och med mindre än för Artilleriet?
Oell hvem motser ej, att alla punkter nästa Riksdag (ylen Gud nådeligen af styre,, sådan som denna), blifva förhöjda, och de sanna Nationalbehofven aldrig afhulpne.
Jag frågar, under en upprörd känsla, Mine Herrar, i enstämmighet med en värd Patriot i BondeStåndet, hvilka resultater detta bevillningssätt och dessa beslut skola lemna?
Blir alfvar utaf, och Militairen skall gälda de immensa summor den i fred kostat, är det åtminstone mig en gåta (såvida den hushållning, nu i Sverige öfvas, skall fortfara), hvarest medel skola tagas till kraftigt försvar; och allmänna andan kan thy värr på delta sätt ej eller troligtvis påräknas.
En värd Ledamot Herr Crusenstolpe har önskat, att ingen lönförhöjning skulle komma i fråga, förrän Kongl. Maj:ts Nådiga 368 Den 16 October e. m.
Proposition om anslag på en gäng till förråden eller materielen vore afgjord, och jag
Ian ej, efter mitt bästa vett, annat än förena mig uti denna åsigt.
— StatsUtskottets i financekunskap så utmärkte Ordförande har öppet meddelat, att hvarken den så länge önskade myntbestämningen kan göras eller ökad bevillning undvikas, om Rikets Ständers pluralitet skulle fortgå på den af Riddarhuset så förtvifladt beträdda anslagsvägen.
Mitt hopp hvilar nu endast på Förstärkta StatsUtskottet.
De Ledamöter af denna representationens afdelning, som hafva den smickrande utmärkning, att med Rikets Ständers rätt besluta öfver så vigtiga ärenden, vågar jag på det högtidligaste göra uppmärksamma på den vördsamma anhållan, att, vid denna nu ifrågavarande decision, Nationens vigtigaste intressen ej må förrådas.
Uti 4 punkten af io HufvudTiteln har ock ett öfverraskadt beslut, efter hvad jag tror, blifvit tillvägabragt, i thy att Ridderskapet och Adeln lemnat Styrelsen den vidsträckta rätt, att emot 64 §.
RegeringsFormen disponera anslagen inom Titeln till personal eller materiel, efter godtfinnande, och således Rikets Ständers ändamål (obs. ändamål) ej behöfva afses.
Mot Ridderskapets och Adelns beslut, att f. d. Landshöfdingen
Järta skulle vidare få behålla sin så betydliga pension till belöning för det han Den t6 October e. m.
369 lian skaffat oss ett så allmänt klandradt Statsskick, vågar jag äfven offentligen protestera.