Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vexlar i och för densamma har således försvunnit; — Exporten af Jern och andra articlar kan årligen per medium antagas motsvara ej mindre än Sex millioner R:dr Banco Sedlar, eller fidei af dess nya Sedelstock; — det allmänna bruket af utländska, öfverflöds-articlar har under de sednare åren hos större delen af landets inner Bihang till Riks. St.
Prot, c-.tt Sami. 3i6 Banco-Vttkottent Betänkande. vånare aftagit, dels genom en af behofvet plIcallad sparsammare hushållning, dels genom en tilltagande skicklighet uti mariga tillverknings-gre« nar; — många hitintills, dels med inskränkt tillverkning bedrifne, dels okände Fabriker, äro under de sednare åren anlagde och utvidgade ända derhän, att deras tillverkningar icke allenast äro tillräcklige för det inrikes behofvet, utan äfven nu mera utgöra föremål för export; — Rikets försvars styrka, ökad genom föreningen med Korrige, gifver hopp om en fortfarande fred och ett fortfarande oberoende af Europas tvister, och vårt Constitutionella Regerings-sätt sammanhåller och utvidgar denna styrka.
Uppgör man jernförelsen, i synnerhet i de första hänseenderrta, eller hvad den ökado sädes- productionen och friheten från utländsk skuld angar, med hvad som befanns år 1776, då sista Silfver-Realisationerl verkstäldcs, skall man finna vårt närvarande tillstånd vida förmånligare, och man erinrar sig der. vid, såsom en grund för sitt hopp och sin tillfredsställelse, att, ehuru flera svåra missväxter icke långt efter realisationen, eller under åren 1781 till och med 1784. inträffade, och fordrade en import af Spannmål, till högre värde än som motsvarades af hela jern exporten, samt un der det dryg ränta för en under längre tid åsamkad utländsk Stats skuld mäste betalas, och i öfrigt bekymrande förhållanden beständigt ornvexlade, visade dock realisationen dess välgörande verkningar till bibehållande af en jemn Cours; så att årliga medel coursen, ifrån och med år 1777 till och med v 1788, aldrig uppgick till 48 sk. Banco-Vtskottets Betänkttnien. j i y pn Hamburg, utom under åren 1784 och 85, i följd af då varande import af omkring 1 miU lion tunnor säd årligen, och äfven då endast 3 å 4 sk. högre; —1 att medel-coursen äfven sedan, till och med 1805, sällan steg öfver 50 sk, med undantag af sjelfva krigs åren, och intet år öfver 55 sk., saint det endast för ett år, oaktadt Riksgälds •
Sedlarne 1789 tillkommo; att den äfven derefter, ända till och med år 1808, oaktadt dåvarande förödande krigstillstånd, icke åter Upphann sistnämnde höjd, förrän Riksens Ständer år 1809 funno sig bragte i den olyckliga nödvändighet, att, genom krigs skuldens öfverflyttande, rubba alla dessa en längre lid stadigvarande förhållanden, hvarefter Coursen icke allenast, som allmänt är kändt, någon gång stigit till nära lika förhållande, som under den olyckliga epok, hvilken föregick 1776 års Realisation, utan ock, genom dess våldsamma ombytlighet och dess medverkan till myntvärdets vacklande, på det högsta hindrat och skadat, ej blott handeln med Utlänningen, utan äfven alla afharidlingar och förhållanden Svenska medborgare emellan, och den förkofran i näringarne, som dermed förenar idkarens trefnad och välstånd.
Denna jemförelse af landets ställning, bör nästan försäkra en hvar, att något afskräekande hinder ifrån denna sida nu icke möter, men äfven under medgifvande, och med en nästan allmänt delad öfvertygelse, att en Rialisation utgör den enda fasta grund för medborgerligt välstånd och en stigande allmän förkofran, anser man Banquens soliditet, eller des» réela fond, icke genast kunna bringa» till aådåti g:§ Banco Uttkottets Bciänkandtn„ Styrka, att realisationen! framgång, med den säkerhet, sorn detta för Rikets hela väl vigtiga ändamål ovilkorligen fordrar, skulle kunna ernås; och inan vill således befria sig från denna farhåga igenom ett fortsatt bemödande, att efter hand låta Banquen utan fremmande biträde utveckla sin egen styrka.
Det bör medgifvas, att om tnan, under en sådan successiv myntförbättring, kunde göra sig hopp om Rikets allmänna hushållnings förkofran, det vill säga, dess innevånares stigande i kraft och välstånd, under en fri utveckling af landets näringskraft, hvarifrån all realisation både till framgång och bestånd hufvudsakligen feder sitt upphof och sin styrka, borde man på detta.
Sätt söka ändamålet; vnen> då en sådan efter hand skeende förvandling af Banquens vinst uti reel fond icke synes försäkra om denna verkan, ehuru den blott utgör en mindre betydlig del af hvad man bör söka, och dessutom är utstäld för okända händelsers inflytelse under en lång tidrymd, torde fördelarne hufvudsakligen vara att vänta af Realisationens snara verkställighet.
Man återkalie i sitt minne ställningen före 1776 års Realisation, eller före Ständernes Beslut derom 1772, och man skall snart finna, att, under ett fortsatt bemödande till näringars uppkomst och förkofran, under jemt omvexlande anstalter till lånebi* träden i ombytta förmer: under ett jemt stigande rörelse-capital utaf ständigt omvexlande, mynt-värde: — med penningebrist under öfverflöd af penningar, — med fåfänga försök, Baneo-Uttiotta» Betäniandiri jig att, genom Cours-operationer och sedel.stockens bestämmande, än till ett högre, än till ett lägre belopp, bibehålla mynt-värdet, —— med älven det i god afsigt vidtagne försök, att, genom jernprisets bestämmande i silfver, skydda denna Rikets hufvud-export ifrån de olyckll. ga följderna af ett vacklande myntvärde; ge* nom en indragning af det Rörelse Capital man ansåg för vida utsträckt utöfver förhållandet till reelt mynt värde, men, utan att afse Nä» ringarnes behof, och den brist på medel, som tryckte dess idkare; genom försöket, att 176a söka upprätta detta värde endast medelst stadgandet, att icke vidare meddela några lån l» från Banquen, och således på en gång öfver» gå, ifrån ett verkögt slöseri i denna väg, till ett totalt upphörande rned utlåning; genomett år 1766 fortsatt bemödande i samma åsigt, då Riksens Ständer förordnade, att 4 proc.
Gapitalafbetalning, jemte 4 procents ränta , årligen borde inflyta på alla Banco-Lån, intilldess sedelstocken blefve återstäld till ett stadigt förhål, hållande emot det verkliga mynt-värdet, oell ändtligen, genom Coursens bestämda, och tili sina följder så våldsamma, fällning med 4 mark om året, eller på nio år från 72 till 36 mark; — med allt detta förlägenheten i omvexlad skepnad alltid tilltog, och slutligen finnes hafva stigit ända derhän, att en mängd förtjenstfulle, och för Näringirnes uppkomst verksamt arbetande, medborgares välfärd uppoffrades, och att man, först genom dessa medborgerliga vådor och olyckor, lillyannt sig den Baneo.Utskottets BttSnkanåtn. dyrköpt» öfvertygelsen, att det syftande till ernående af ett stadgadt myntvärde, sorn un. der 25 år ledt alla de vidtagne fruktlösa for. ■öken, icke kunnat uppfylla andamålet, oell att det icke kunde vinnas annorlunda, än derigenom, att det redbara myntet gjordes i Riket gängse, med den minsta omgång, som vore möj ig, och utan några sådana föregående an* ■taller, sorn skulle ankomma på tid, och hvilkas verkan först, ther flere år, skulle blifva ■ynlig och kännbar.
Banco Deputerade viii 1772 år*
Riksdag voro af erfarenheten ledde 'till dessa åsigter, och de ansågo, enligt hvad detas Betänkande innefattar, att vidtagne Författningar , att göra Banquens Sedlar$ inlösen med mynt möjlig vid någon förutsagd, antingen determinerad, eller ndeterrninerad tid, icke svarat emot förväntan i och att orsaken dertill mera kundsökas och igenf tinas i uppskofvet af den genom Förfaltningarne af sidda realisationen, Un uti någon hufvudsaklig dessa Författningars felaktighet, helst, såsom orden i deras utlåtande lyda, all medborgerlig Credit och Rörelse under en sådan period måste afstadna, samt tillika uppväcka inoch utrikes speculationer, att vinna på sjelfva myntet, i och för sig sjelft, såsom mera lönande, än sjelfva handeln.
Man jetnföre denna tid rned den närvarande, och man skall icke utan fruk* tan finna, att lika äfventyrliga följder äfven nu kunna vara att förvänta; och att man redan tagit många steg på den osäkra vägen, titan att annorlunda, än genom ett fast, och i alla dess delar till orubblig verkställighet Banco-Uttkattttt Bttänkandtn.
321 bringadt beslut om ett stadgadt myntvärde, Jeunna försäkra sig mot de vådor , sorn uppå densamma än vidare äro att »nöta.
Man Ilar, vid de föregående Riksdagarne, med hänsigt till allmänt och enskildt val, sökt ratta Sedelstocken, eller livad margi brist af reelt mynt, mäste lin* namn af Rörelse-Capita!, efter nä. ringarnes behof; man har. med det minsta möjliga äfventyr, för Bar.quens egen ställning, sökt göra den nyttig för det allmänna; men man har dock funnit, att detta bemödande icke varit tillfyllestgörande; att, under en tilltagande näringsflit, och en öfver all förmodan ökad sädes-produetion, förlägenheten tilltagit och pen* ninge-brist öfverklagas, under samma tid, sorn en betydlig del af den Sedel * stock, hvilken varit bestämd till landels Rörelse Capital, äf* ven i Banquen legat obegagnad.
Desse, som det vill synas, emot hvarannan stridande förhSl'anden , ega otvifvelaktigt sin grund uti Sedelmyntets, eller värde mätarens, ostadiga och osäkra förhållande till det redbara myntet; der är genom återförandet deraf, som säkerhet i alla amira värden, vare sig Fastigheter, Capitaler, Bruks rörelse, Handels- och amira Nä* rings-företag, skall vinnas, och Närings - fliten finna en säker grund för sina beräkningar.
— Sådan är åtminstone den erfarenhet, som man man bör taga af 177b års realisation, hvilken ©tvifvelaktigt gaf en länge saknad styrka åt den enskilda och allmänna Crediten; och 1 773 5rs Riksdagsbeslut innefattar det skönaste be* vis, huru Svenska Folket erkände och infös 3*i Äm^d Vttioitit» Ettäniandtn - sin Konung, med den största förtjusning, uttryckte sin erkänsla för de välsignade följderna deraf. •— Närings-idkarne vunno, genom tiäringarnes fasta och säkrare gång; capitalisten, den ende, sorn kanske egde anledning att klaga, fann sig. dock ersatt genom det bestämda värdet af sin förmögenhet; märkvärdigt är det ock. att, oansedt all den rubbning, sorn före denna mynt-bestämning befanns uti personliga Credit - förhållanden , desamma snart återfördes ; och det synes nästan ostridigt, att det icke sä mycket var brist på personligt förtroende, som på ett stadigt myntvärde, som orsakat, att förtroendet man och man emellan förut nästan försvunnit; det återkallades af sig sjelft, utan någon förändring eller .-strängara former af de exeeutiva lagarne, hvilkas kraft aldrig behöfver så strängt ålitas, då Börel se».
Capitalet verkar ifrän de rätta ståridpuncterne af en ökad production , en tilltagande näringskraft och ett stigande välstånd; Låne-tillgän-garne biefvo ful komligt till räck lige, och dea inrättade Generai-Disconten behofde icke hålla sitt Capital rörligt, utan gjorde till och med utlåningar emot inteckning af Fastigheter; Rörelse Capitalet ökades dock icke; men det verkade under ett skyndsammare omlopp , med obehindrad förflyttning ifrån den ena verksamma handen till den andra; tillgång uppå stående län saknades sällan, och de publika Cassorne, ehuru med nedsatt ränte-be räkning, voro icke strängt älitade, u an förtroendet fortgick tili dgu höjd, att äfven iåne-biträde af Banco-Uttioittt$ Btthnianåtrt.
33$ enskilde personer stod att vinna emot mindre an laglig rama.
Man anser 1776 ars Realisa tions framgång, till stor del, egasin grund uti fördelat ne af sillfisket och fragi handel n under Amerikanska kriget; nen härvid måste man anmärka, att Svenska fragthandeln icke vidtog förr än 1780; att Realisationen fortgått ifrån’ 1776 års början; och att någon rubbning efter 4 års förlopp icke deruti kunde vara att befara; saint att fragtvinsten till största delen, eller till den verkan, som deri anses hafva medfört på det reela myntet, medtogs af den betydliga Spannmåls import, som 1783 till 178.4 ars missväxter vallade.
De ssa strödda anmärkningar synas leda tilt den slutföljd, både att Landets närvarande tillstånd är mera fördeiagtigt än tillförene för verkställigheten af en realisation, saint att den allmänna nytta, sorn de-af ostridigt följer, icke behofver aflagsnas, i fall man kan göra sig försäkrad, att den uppoffring, sorn måste blifva en följd af en skyndsam tillökning uti Banquens réela Fond, icke öfverstiger de tillgångar man har att påiäkna; äfvensom att den bfifver tillräcklig för att lemna osvikelig trygghet och säkerhet om framgången.
Den uppgift uppå Banquens tillgångar och skulder, sorn af Utskotten är bilagd dess Betänkande, innefattar en säker grund för detta bedömmande, och visar Banquens förmåga att, efter en realisationsgrund af 128 sk. eller 2 B:dr 32 sk. uti Banco-Sedlar för hvarje Riksdaler uti Silfver, infria de utelöpande Banco* peli Riksgälds-Sedlarne, afskrifva Riksgäld*-Goa-; 326 Bance-Uisiottets Bctänkandén. toirefs öfriga Bokförda skuld till Banquen, circa 3 millioner R:dr Banco, och likväl lemna ett öfverskott af 5,537,202 R:dr 41 sk. 4 rst., fullt motsvarande, Banqtiens fordran af Statsverket, sorn utgör 5,223,026
R:dr 38 sk. ro rst.
Den egenteliga frågan består således deruti, huruvida desse tillgångar, till den del, sorn de icke innefatta* uti den réela Fonden, kunna vara att använda, för att genast våga bereda sig en så stor förstärkning deraf, sorn kan anses uppfylla behofvet för realisationen.
— Detta behof torde ock hafva sin säkraste ledning af erfarenheten; —■ Sverige, som på en vid landsträcka är glest heliod t, hvars inre communication icke kan vara så liflig, som andra länders, skall alltid uti rörelsen behöfva använda deri största summan uti Sedelmynt, hvilket icke utan stor olägenhet kan saknas; och då man finner, att i de länder, der Creditmyntet alltid kan förvexlas emot reelt mynt, Silfvermyntets förhållande till Banco-Sedlarne aldrig varit högre än som 1 till 2, och ofta sorn 1 till 4, hvilket förhållande icke eller motsäges utaf 1776 års realisations fortgång; då, med en Sedelstock af 8^- millioner vid nämnde års början, de forsta åren icke mer än 2 millioner ufvexlades, och öfver 6 millioner i Sedlar nästan alltid funnos utelöpande.
Den realisationsplan, som härvid bilägges, bevisar, att i fall den reela Fonden icke eller nu skulle högre ålitas, och hvilket visserligen ej är att förmoda, då, under ökad production, Förlagsbehofvet är vida större och Banquen genom sina utlåningar, dels i Discont va g, dels uppå exporter, alltid eger tillfälle, Banco Uttkotteti Betänkanden. 315 att öfver hela Riket sprida sin Sedelstock, realisationen icke behöfver längre fördröjas; äfvensom att den förstärkning Banquens réela Fond fordrar, •tvifvelaktigt torde kunna beredas, genom upptagande af ett inländskt
Lån till högst 2 millioner R:dr i Silfver mot 5 procents Ränta och 10 procents Capital - afbetalning hvarje år, och hvartill tillgång utfinrtes uti Banquen* årliga Ränte-vinst af R:dr 600,000, äfven med uppskjuten Capital - afbetalning, men deremot godtgörande af a procent årlig ränta I Statsverket» skuld till Banquen; men, om ock föi ändamålet ett utländskt
Lån skulle behöfva upptagas, torde »ådant icke eller vara svårt att erhålla, och för* delarne af en skyndsam myntbestaritning, ehuru de icke arithinetiskt kunna beräknas, skola otvifvelaktigt, 1 i kasaväj nu som 1776, uppväga den uppoffring man derigenom befarar, och en, genom ett stadigt myntvärde, fonskyrulad näringskraft fullt ut återgälda både Capital och Räntekostnad.
— Såsom en följd af ofvanstående, skulle dock alla nu bestämda årliga anslag ifrån Banquen, intill nästa Riksdag, utgå i Stats - Obligationer med 3 procents Ränta, att. på sätt FinaneeReredningen föreslagit, vid anfordran infrias.
Den allmänna Opinionen synes dock icke för det närvarande gifva något hopp, att Riksens Ständer skola besluta genast verkställa en realisation, eller att bestämma dess företagande inom kort tid; man söker således, genom dessa ofullkomliga frarnstälhiingar, icke annat ändamål, än ett öppet erkännande af en enskild öfvertygelse, under det att man lifligt och med sann medbor - 5*5 Ean*<►»TJttlotUt* Bttkn&andttu gerlig värma önskar, att samma fördelar af en framtida, mera aflägsen, mynt-bestämning måtte kunna vara att förvänta, och att en kommande tid icke må hindra Riksens Ständer att fullborda det för Fäderneslandets förkofran och välstånd högst vigtiga ändamålet.
Likalydande med det sf Herr Lagmin Noreas, Herr Commerce - Rid et Santeson och Herr Grosshandlaren Win* berg, samfä dt underteckaade anförande, hvilket, tillika med en b lagd Realisations -l*lan , kommer stt ti11 Rikets Stander åtfölja Stats- och Banco-Utskottens Betänkande N:o 20& iutygar Ex officio Höglofi.
Beredningen hnr föreslagit, att "bestämda anslagen till allmänna Iran- anstalter icke må öfverstiga högsta beloppet af det representativa myntet, enligt 1821 års Räkenskaper, utgörande i Riksgälds- och Bineo-Sedlar tillhopa omkring 30 millioner R:dr Banco; hvarutöfver Sedelstocken ej finge ökas annorlunda, än emot inlemnad valuta i myntbara Metaller, eller genom försträcknirigar i varor och Publike papper.
Mig synes deremot att de nödige befundne Creditiv anslagen på Banquen, forst böra bestämmas, och att deras sammanräknande måste utgöra det belopp af representativt mynt, sona kan i allmänna rörelsen utgå; derest man icke för den Arithmetiska bestämdheten af Sedelstocken, vill uppoffra den nödvändiga friheten, att bibehålla, öka eller minska de nuvarande Creditiver å Banken, hvilken följd skulle uppkomma af Höglofl.
Beredningens förslag.
Sp tat - Bane o- UtsXoittfS Betilnkandtn - 3«7 Sedelstocken utgör sammanlagd vid 1823 ars slut . . . 29,292,873: .31. 6- Derifrån efter Bedningens förslag bör afgå de deruti nu inbegripne
Lånen på Guld och Silfver, äldre och nyare LäneBanco Capitaler, samt öfverskottet af det vanliga beloppet utaf Lån på Jern och Metaller tillhopa 8 33-3 5 7: 14- — återstår 28,459,516: 20. 6.
Hvartill lägges hvad som vid 1822 års slut var outtaget af de Creditiver, som Beredningen bibehållit till Jern -Contoiret, Commerce - Collegium, och Stockholms Stads Brandförsäkrings-Gassa . » 454-° 5 3 5 17* Tillhopa 29,9* 3»5®9 : 37- 7- Discont Creditivet är bestämdt till 8,500,000; deraf beräknas endast vid l8?-3 års slut 5,225,781:
B:dr 35 sk. 4 rst.
Skillnaden söm skall hål» Jas Disconten till handa, och kan for nästa år öka Sedelstocken, gör . . 3,274,218 s 12- —» Summa 32,187,788: 5.
— Då det måste antagas, åtminstone som en ja 8 Eanco-Unkottels Betånkanden. möjlighet, att alla beviljade Creditiver på ert gång aro begagnade, hvilket beror på de vilkor, sorn dervid fastas; så synes det icke görligt, att efter ofvanstående, förhållande alltid qvarhålla Sedelstocken vid den fixa planeten af 30 millioner, såvida icke en indragning sker uti den nuvarande Sedelstocken ;,f < 1 e överskjutande 2ine millioner; hvilket ej måtte vara lämpeligt, isynnerhet da ett enda Creditiv på Bmquen, nemi. det till Allmänna Spamiemåls Directionen, hvaröfver Hoglofl.
Beredningen ännu icke yttrat sig, och derå 1.887,61 1 R:dr 31 sk. g r«t vid 18??
års slut fråga att till jemkningens verkställ,inde indragas på Akerbrukc-ts bekostn.rd, till hvars understöd detta anslag nr-prungelieen Varit äninadt. tinder bestridande således af Sedelstockens beståmtnande annorlunda, än efter de Creditiver å Banque 11, sorn Riksens Hoglofl Ständer vid denna Riksdag fastställa, uther jag mig tillåtelse, att framställa min åsigt rörande grunderne för Rörelse Gapitalets bestämmande.
U, der loppet af Iren 1808, 180g och 1810 utgåfvos Banco Sedi r till ett ökadt belopp af circa 14 millioner R:dr Banco, hvilka, i förening med ständigt växande
Discont - papper, verksele in alldeles ny epoqtte, i synnerhet uti de sadesproelitceratide provinccrne.
Åkerbruket tilltog markbart , rörelsen var liflig, fastigheternas varde steg i samma mån, sorn deras afkastning, och genom den latta tillgången på penningar gick Egendoms-handel ända till öfverdrift, i beräkning på fortfarandet af en ställning, hvilken, så* Banco-Utikotttt» Bttänkandtn. 3*9 Sorn onaturlig, ej kunde racka länge.
Perioden af Disconternas fall år 1817 utgjorde öfvergarn gen från detta skenbart lyckliga, tillstånd, och dc-n påskyndade intinfningen af Disconternas för* dringar verkade i betydlig mån den pennin?,eoreda och den Credit brist, hvaröfver man nu allmänt klagar.
Riksdag fbljdes den grundsats, att Sedelstocken skulle bilx hållas vid des» dåvarande belopp, med fastadt afseende å d. n andel i representativa myntet, som Discont papperen då intogo.
Dessa utgjorde, tillika med li nert och Riksgälds - Sedlarne, vid 1817 års slut circa 33 millioner R:di Banco, utom hvad sam i Gotha Canal Bolags Discont innestod på Afskrifning* Rakning , till ett belopp af 1' million.
Ehuru Rörelse Capitalet i Riket i sjelfva verket minskat sig, från 1817 till 1821 års slut, med nära 4 inillionc-r Rulr Banco, kan sådant likväl icke tillskrifva* den hufvudprincip, sorn 1818 års Stander följde för Sedelstockens bestämning; ty den var rättvis och lampad efter det dåvarande tillståndet.
Det befinnes ätt, då man till Sedelstocken vid 1832 års slut < . 38,923508: —.
— Lägger den outtagne fy11- naden i de Crediiiver sorn 1818 års Ständer medgifva nemi. till Commerce-Col* legium . - * lfi4,833: ~ — Till Magazins - Direction 112,388: — — Transport 3,920,789: — —• 330 Eenca-Ulskoiteti Bttänienderi; Transport 2,920,789: TiH Jern - Contoiret Till Banco - Disconten . . Till dito af Filial-Disconlernas Utredning .
Till Stockholms Stads Brandforss krings-Contoir Till Odlings Tarten samt till myntbara Metallers inköpande » Så hade Sedelstocken, utan rubbning af 1818 års Ständers Beslut, kunnat Vara vid 1822 ars slut . . 32.586,726: — — Hvartill äfven bör beräknas de för intagne Piastrar deponerade Banco-Sedlar 732,557 R:dr; meri misstag i Reglementariska föreskrifter synes hafva motverkat det afsedde ändamålet, då icke mindre än 2,327,000 R'.dr varit obegagnade vid 1822 års slut, af det sorn kunnat i Discont* rorelsp utgå, oansedt klagan ofver saknad penninge-tillgång var allmän i de fleste från Hufvudstaden aflagsne ptovincer.
Proportionen emellan des beviljade Tånebiträden till näringarne, synes ock i anseende till .siffran vara af 1818 års Ständer riktigt iakttagen; ty for Jordbruket beräknades Fastighets” Tarten 5,000,000: M agazins - Directionens Creditiv 2,000,000:
Och Odlings.Tåneri .... 600,000:
Tillhopa 7,600,000:
Till 272,552 : 1
För Jern. och Koppar-Tillverkningar 2,000,000.
För M anufacturerne . . . 1,300,000.
Till D iscont ■ Rörelsen i Riket 8, 00,000.
Harvid får jag dork; anmärka, att Banquens biträden med Lån på Landt- och Bruks.Egendomar, Odlings-Lånen inberäknade, utgjorde, vid 1822 års slut, endast 5.430,495 och således 169,505 R:dr Banco mindre -än 18 J 8 års Ständer påräknat.
Samma rättvisa, som '818 års Ständer ämnade att åstadkomma i fördelningen af Banquens Lane-biträden och i deraf följande fixerande af Sedelstocken, synes Landet, hvars stigande förlägenhet icke kan nekas, utan att gäcka dess allmänna klagan, med ökadt anspråk kunna fordra af de nu församlade Riksens Ständer, under tillägg^ af de rättelser i Reglementariske föreskrifter, sorn göra de åsyftade förmånerne för Naringarne fullkomligt användbara.
Den åsyftade myntbestämningen, om den ej skall vara orättvis, fordrar äfven, att de ahmanda penninge-tillgångar, hvilka vid 1818 års Riksdag medgåfvos, såsom öfverensstämmande med tillståndet vid öfvergångsperioden, böra äfven nu bibehållas, ty annars skulle den ena Classen af Medborgare ställas i för sto t beroende af den andra, och en mindre del af samhället göra sig en obillig vinst på det helas bekostnad.
Sedelstockens fixerande till 30 millioner R:dr Banco skulle äfven, med den åsigt jag framställt, kunna förenas, såvida deruti icke inberäk Bihang till Riks. St, Fröt. i$z3. o-.te Sami.
Banco.Utskottels Betänkande!*. nades, hvarken de enligt Höglofl.
Beredningen? förslag derifrån afdragne Lånen på Guld och Silfver samt äldre och nyare Låne - Capitaler, ej eller Lånen på Jern och exportabla Metal» ler, hvilkas egenskap att på obestämd suni» ma och kort tid vara begagnade, synes böra utesluta dem från beräkning i Rikets gemensamma Rörelse-Capital; och såvida Höglofl.