Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag har hittills sökt att akta mig för personligheter och skall veta att göra det icke mindre hädanefter, så framt jag icke sjelf blir anfallen; men jag skall hädanefter som hittills öppet och ärligt angripa hvad jag nödgas kalla ett parti, äfven om jag till min smärta skulle i första ledet finna personer, dem jag ifrån barndomen älskat och högaktat.
Sparre, Sixten, hade inlemnat ett så lydande anförande:
Då fråga uppstår om representationsförändring, uti hvilken idee äfven jag instämmer, särdeles om den åsyftar snarare och egentligen förbättring än förändring; så vill jag dock till en början förklara, det jag under närvara nde tid icke lemnar min röst till de förslag, som innefatta en efterhärmning af främmande länders representationssätt, på en eller två kamrar.
Den representationsförbättring, som i Sverige nu vore af nöden, är: 1:0 att alla medborgareclasser må blifva representerade, och 2:0 att hvarje representant måtte, i anseende till sin person och ställning i samhället, kunna äga anspråk på allmänt förtroende, såsom medlem af den lagstiftande och controllerande makten.
Hvad den första punkten angår, så har början blifvit gjord, genom vettenskapsmäns och bruksägares intagande i representationen; nu återstår att deruti lemna inträde åt sådana egendomsherrar
Den 21 October c. m. 107 oell capitalister på landet och i städerna, sorn hittills icke ägt någon representationsrätt, och torde ej heller vara ur vägen, om, såsom upplysande och redogörande, äfven Statsrådets alla ledamöter, i och för deras embeten, jemte vissa embetsman från krigsmakten, domaremakten och collegierna, samt landtstaterna och andra embetsverk, finge inträde i representationen.
Att ett minimiförmögenhetsbelopp föp hvarje så beskaffad representant bör bestämmas, lärer icke bestridas.
Uti hvilka RiksSt. desse nya representanter böra få inträde, äfvensom hvad vidare rörer det reglementariska och utvecklingen af denna förbättring, lemnar jag till dem alt föreslå och i detalj utarbeta, sorn vid denna riksdag uppgjort de åtskilliga representationsförslagen; och ville jag här inskränka framställningen af mina öfriga åsigter till blott hvad som rörer vårt Riddarhus; och som de'förbättringar, jag der nu åsyftar, äro af den beskaffenhet, att de kunna frambringas endast genom en förändrad ståndsordning och således bero blott utaf Ståndets beslut med Konungenssanction, så hafva de ej den ringaste gemenskap med, eller inverkan på de öfriga Ståndens förändringar eller förbättringar.
Hvad egentligen nu R. o. Ad. beträffar, så är det visserligen långt mer än behöfiigen representeradt, i anseende till talrikheten af dess representanter, men derföre ändå icke just på det bästa sättel, under närvar, förhållanden.
All caput inom hvarje slägt är född representant, passar numera icke, der nästan inga majorater finnas och ofta allsingen förmögenhet; likaledes att ingen conlribution till Staten erfordras, inga lärdomsprof, icke ens någon närings- eller embetsmannapraktik behöfves, och, med uteslutande af allt delta, är lätt alt föreställa sig sammansättningen af sådana representanter.
Den första angelägna reformen inom Riddarhuset torde emedlertid vara, att så mycket som möjligt inskränka den stora personalen, och hvilket beror af R. o. Ad. att verkställa, och som lätt kan ske, både utan orättvisa och mannamån, och så, att ingen lefvande introducerad slägt fråntages dess representationsrätt.
Utom att R. o. Ad. äger ett betydligt större antal representanter än lefvande slägter, genom deras fördelande uti Grefvar, Friherrar, Adels- och Commendeursätter, — ja ännu mera, — tvänne bröder och deras afkomlingar, som väl äro de närmast förenade inom samma slägt, hafva dock nu ofta tvänne och flera representanter; så, för alt låta synas denna oformlighet ännu större, liar Riddarhuset bibehållit en oafbruten fullföljd nummerordning för familjerna, allt sedan år i6s5, intill närvar, stund, alltså med bibehållande af alla utdöda slägter, hvilka aldrig, utom af Gustaf II Adolph sjelf, blifvit afförda, hvarigenom Grefliga familjer synas vara i/jt.
Friherrliga dto d:o 3go.
Adels- och •Comuiendeurs-ätter dto d:o a.3i.h Summa a,845 io3 Den at October e. ta.
Häraf skulle kunna förmodas, att i v-årt länd funnes en adlig slägt på ungefärligen hvarje hundrade medborgare! förhållandet är dock helt annorlunda:
Grefliga familjer utdöda liro ...... g,, Friherrliga d:o d:o Adels- och Gominendeui sätter d:0 d:o i,/j65 — I Återstå lefvande familjer af alla fyra classerna i,»a3u M en då en eller flere medlemmar utaf en adlig ätt blifvit upphöjda till commendeurer, friherrar, grefvar eller furstar, (Hessenstein, Putbus,) så kunna de derigenom icke frångå att tillhöra samma slägt, då de äga en och samma stamfader; och sådana lefvande skigter, hvilka genom upphöjelse uti flera classen hafva fått olika och tillökta nummer, uppgå ända till 3rgj, hvilka, äfvenledes som afskiljda familjer, höra såsom representanter afräknas, hvarigenom återstå, lefvande adliga skigter eller atter att representera, endast . 8o4- och dessa hvarken böra, eller rimligen kunna fråntagas representationsrätt, så länge Svensk adel existerar.
Detta karr likvisst göra en skilnad af några nummer mer eller mindre, i förhållande till det beslut, som kommer att fattas i anseende lill vissa slägters bibehållande af flera re prest ntanteieller sammanslående till en nummer, såsom: Lewenhaupt och Leijonhufvud —, Sparre och Oxenstjerna—, Natt och Dag och Sture —, Ribbing och Ribbing!) —, Trolle och af Trolle, — Rudbeck och Rudebeck —, Hjerta och Gjerta, — Tersmeden och Cedercreutz —, Uggla och Ugglas —, Monrad gea d Osson och d’Osson —, Peyron och de Peyron —, Lefren och af Lefren —, Bruncrona och Rabenius m. fl. Hvad som nu beror af R. o. Ad., det är att sålunda minska dessa familjers representanter, genom sammanslående af hvarje sfägts olika elasser och nummer till en nummer, vidare att, i stället för caput-re presea tan t, hvarje slugts alla elasser samfäldt välja en representant, hvilken, så kvalificerad, som gamla Ridd.Ordn. föreskrifter dock med förändring till 3o års ålder i stället för 25, dessutom bör, enl, debetsedel, till K. M. och K ronnn för förmögenhet eller annan inkomst contribuera en viss minimiafgifl, t. ex. 5o r:dr btco.
Skulle någon slägt till någon riksdag icke äga någon så qvalificerad medlem, så må densamma vid den riksdagen blifva orepresenterad.
Dessutom må inga fullmakter äga rum, eller någon representera för annan slägt än den, hvars nummer han tillhör och af densamma blifvit vald.
Då, utom slägternas ålder sins emellan, hvilken följer tidens lopp och icke af menniskomakt kan förändras, ingen annan förmånsrätt numera tillkommer den gamla adeln fram - Den n October e. nv. föl' den nya, än att dess alla barn ärfva lika fadrens namn oell värdighet, då deremot den i sednare lider, på Engelska adeln modellerade inrättningen, att blott äldste sonen al den nya adeln älfver fadrens namn oell värdighet, är en uppfinning, hvilken nu bär ännu mindre passar, sedan fideicommissinrältningen upphört; så skulle jag tro, alt icke ringaste melin eller skada för hvarken landet eller ridderskapet kunde uppkomma, om man ville rälta detta förhållande, för den nya adeln, i likhet med den gamla.
Angide den nya nummerordningen, så, för att göra mitt förslag så mycket mera fatlligt, får jag göra alternativa uppställningar, då, uti den första, nummerordningen kommer att beräknas för hvarje familj ilian i6x5 års första inli oduclion, utan afseende på olika familjers samma upprinnelse eller stamfader.
Tersmeden och Cedercreutz 111. fl. , men dock så, alt de olika classerna inom samma namn, grefvar och fri— lierrar, sammanslås till en nummer.
Det andra alternativet sammanslår till en nummer äfven de familjer med olika namn, som utgå från samma stamfader, efter år i()25, Lewenhaupt och Leijonhufvud in. fl, Oell det tredje sammanslår till en nummer älven de familjer med olika namn, som utgå från samma stamfader, före denna tid, .Sparre och Oxenst jerna.
Hvilket af dessa alternativer som gillas, är mig likgillligt ; de tvänne sista minska dock representantantalet med tolf å femton nummer, hvarföre jag skulle anse det förmånligast.
De utdöda familjerna utgå alldeles ur all nummerräkning, och anser jag äfven deras vapenplåtar lämpligast, med Konungens nåd. tillstånd, kunna tillöka samlingen af monumenterna uti Riddarliolinsgrafehoret.
Då en slägt hädanefter utdör, uppflyttas nästa slägt uti dess nummer, och så vidare de efterföljande slag terna, så att ingen nummer må vara vacant.
Kär Konungen utnämner en ny adelsman , blir en ny nummer, men vid upphöjelse till friherre eller grefve blifva inga nya nummer.
Jag har ansett de år i6a5 introducerade förste grefvar och friherrar böra bibehålla nummerordningen framför den tidens adelsmän, lili hvilka sednares nummer ingå samma slägters friherrar oell grefvar, Fleming, Bonde, m. fl. 110 Deu 21 Octobere. m.
Nio t. | Gammal N:r. 2 2 Sliigter.
Tillhörande samina sliigter.
Adelsmän.
1 Fri herrar. 1 c -t fl) < fl: 1 Familjer. 1 Summa. 1 Representanter. 1 Summa. i 1 Gr.
Brahe 1 i 1 2 2 Gr. Lewenhaupt . . 1 1 i 3 3 Gr.
Le la Gardie . 1 i i 1 4 f rih. Oxenstjerna . ♦ ♦ ♦ ♦ ♦ ♦ ♦ ♦ ♦ i 8 4 ♦ ♦♦♦♦♦♦ Gr.
Oxenstjerna af Korsholm 1 2 i 02 5 Gr.
Horn af Åminne ♦ ♦ ♦ ♦ , 1 70 5 ♦ ♦♦♦♦..
Horn af Rantzien 1 2 i 3 6 Frih.
Gyllenstjerna i 1 i 29 7 Gr. Bjelke 1 1 i 1 8 HrLilljehök af Får- dala ........ i 61 8 Hr Lilljehölt af Gä- lared i 2 i 4 9 Hr Fleming i 17 9 Frih. Fleming af Liebelitz i 2 i 7 10 Hr Sparre af Rossvik i 11 10 »♦♦♦♦•♦. Frih.
Sparre i 66 10 Gr.
Sparre af Söf- deborg 1 3 i 9 11 Hr Ulfsparre. . . . i 367 11 Frih. Ulfsparre . . . i 2 i 10 12 Hr Soop i 1 i 11 13 Hr Bonde i 41 13 Gr.
Bonde till Björnö 1 20 13 .♦♦♦♦♦♦♦ Frih.
Boude i 3 i 13 14 Hr Natt och Dag . i 1 i 57 15 Frih. Posse af Säby i 51 15 Gr.
Posse 1 141 15 1 3 i 15 16 Hr Ribbing i 40 Frill.
Ribbing .... i 2 i Summa 28 16 Häraf synes huruledes 16 sliigter haft 28 representanter.
Den 21 Octo ber e. m. lii N:o 2. O so s B £3 ^5 % v- 2 Slägter.
Tillhörande samma slägter.
1 Adelsmän. T 3 | Grefvar.
Familjer.
1 Summa. t* fl 3 2 3 £■ k ^ o 1 1 Gr. Brahe i i i 2 2 Gr. Lewenhaupt . . ♦ ♦.♦♦♦♦♦ i 26 2 .
Leijonhufvud i 2 i 3 3 Gr.
De la Gardie i 1 i 1 4 Frih. Oxenstjerna . ♦ *♦♦♦♦.♦ i 8 4 Gr. Oxenstjerna af Korsholm i 2 i 92 5 Gr.
Horn af Åminne i 70 5 Gr.
Horn af Rantzien i 2 i 3 6 Frih.
Gyllenstjerna *♦♦♦♦♦♦♦ i 1 i 29 7 Gr. Bjelke i 1 i 1 8 Hr Lilljehök af Får- dala i 61 8 Hr Lilljehök af Gä- lared i 2 i 4 9 Hr Fleming i 17 9 ... ....
Fleming af Liebelitz 2 2 i 7 10 Hr Sparre af Rossvik » ♦ • « i 11 10 ..... ... Frih. Sparre .... 2 66 10 Gr.
Sparre af Söf- deborg i 3 i 9 11 Hr Ulfsparre . . . . i 367 11 ........
Frih. Ulfsparre . . 1 2 i 10 12 Hr Soop i 1 i 11 13 Hr Bonde i 41 13 *♦♦♦♦♦♦♦ Gr. BondetillBjörnö i 20 13 Frih.
Bonde 1 3 i 13 14 Hr Natt och Dag . ♦ ♦ ♦ i 187 14 »♦♦♦♦♦♦.
Sture 1 2 i 57 15 Frih. Posse af Säby ♦ ♦♦♦♦♦♦ 1 51 15 1 141 15 i 3 i 15 16 Hr Ribbing i 40 16 Frih.
Bibbingh . . . 1 216 16 1 3 i i Summa | 31| 16 16 slägter haft 31 representanter. na
Den 91 October e. m. N:o 3.
O Zl g 3 52 S 5ä Sliigter.
Tillhörande samma Slagler. > fD v. £4' rq % J Grefvar.
V. T B B B Jr £3 Cr r c B 2 m 1 1 Gr. Brahe ...... 1 1 1 2 2 Gr. Lewenhaupt . . i 26 2 .♦♦♦♦♦♦♦ Frih.
Leijonhufvud 1 2 1 3 3 Gr.
De la Gardie . 1 1 1 1 4 Frih. Oxenstjerna . ♦ . ♦ 1 7 4 Hr Sparre af Rossvik 1 11 4 Frih. Sparre . . . . 1 8 4 Gr.
Oxenstjerna al Korsholm ....
1 66 4 Gr. Sparre af Söfde- borg. 1 5 1 92 5 Gr. Horn af Åminne 1 70 5 Gr. Horn af Rantzien 1 2 1 3 6 Frih. Gyllenstjerna 1 1 1 29 7 Gr. Bjelke i 1 1 1 8 Hr Lilljehök af 1 61 8 Hr Lilljehök. af Gälared . ♦ ♦ . 1 2 1 4 9 Hr Fleming 1 17 9 Frih. Fleming al Liebelitz .... 1 2 1 9 10 Hr Ulfsparre .... 1 367 10 Frih* Ulfsparre ♦ . 1 2 1 10 11 1 1 1 11 12 Hr Bonde 1 41 12 ♦ *♦♦♦..
Bonde ti 11 Björnö i 20 12 Frih. Bonde ♦ . . 1 3 1 13 13 Hr Natt och Dag . 1 187 13 Frih. Sture ♦ . . 1 2 1 57 14 Frih. Posse af Saby . . . . . ♦ ♦ • i 51 14 G r. Posse .... i 141 14 . ♦ - ♦ ♦ ♦ ♦ ♦ Gr.
Posse . . ♦ . i 3 1 15 15 Hr Bibbing 1 40 15 Frih.
Ribbing ♦ . 1 216 15 Frih. Ribbing . . 1 3 1 16 16 Hr Boye af Gennäs 1 294 16 Fri h, Boy e a f G en n ä s 1 2 1 Summa | 33 16 elc. etc. 16 släkter haft 33 representanter, hvaribland en 5, Frih.
Den 21 October e. ra.
Då tiden så långt framskridit och tvifvelsutan flere ledamöter önska att yttra sig i denna fråga, hemställer jag, om ej öfverläggningen kunde uppskjutas till nästa plenum.
På derefter framställd propos. beslöt R. o. Ad, alt till nästa plenum uppskjuta fortsättningen af denna öfverläggning- H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. till 11 om aftonen.
F. O. Silfverstolpe.
Lördagen den 24 October 1840.
Justerades r prot.utdr. för den 21 dennes f. m. och 2:ne prot.utdr. för samma dag e. m.
Justerades pleni-prot. för den 7 dennes e. m.
St:s und. skrifvelse)' till K. AI.:
N-.o 123, i anledn. af arrendatorn af Edeby hemman på Lofö A.
Qdelbergs ansökning om prolongation af arrendet; N:o 124, i anledn. af arrendatorn af kronohemtnanen Söderby i Lofö socken M.
Runstedts ansökning om prolongation af arrendet; N:o 125, i anledn. af Kronofogden Assessoren C. J.
Lagercrantz^ ansökning om förlängdt arrende å Barkarby kronohemman eller skatteköp derå; N;o 126, aogrde åtskilliga ännu icke återställda förbindelser ronde Svenska Statens fordna utländska skuld; N.'o 127, ang-.de ersättning för åren 183g och 1840 till de dagsverksskyldige under Marieholms och Cathrinebergs landshöfdingeboställen; N:o 128, ang:de befrielse från rotering för Torps kyrkoherdeboställe å Dalsland.
Hr Frih. o. Landtm, tillkännagaf, att Gr. Wachtmeister, Axel Knut, ledamot i Ridd.Utsk., anmält sig vara nödsakad alt afresa från riksdagen, och att således afsäga sig sin befattning i Utsk., under anhållan att blifva vid sin riksdagsmannarätt bibehållen, och hemställde Hr Landtm., om R. o. Ad. till denna anhållan behagade lemna sitt bifall.
Ropades ja. i5 H. > i5 Den a4 Octobcr f. ra.
Hr Landtm, anmodade Ståndets electorer att vid deras nästa sammanträde väija en ledamot i Ridd.Utsk. efter Gr. Wachtmeister.
Fortsattes pröfningen af Const.Utskrs mern, N:o 38, ang:de Nationalrepresentationens oinbildning.
Mörner, Carl, uppläste följande:
Det är redan så mycket taladt i frågan om nationalrepresentationens ombildning, ej mindre i offentliga än i enskilda sammankomster, att jag förmodar en livar i det närmaste fattat sitt beslut i delta maktpåliggande ämne.
Innan vi skrida till frågans slutliga behandling ber jag kortligen få yttra äfven mina tankar, och gifva tillkänna min åsigt, föranledd till någon del af de discussioner, jag här uppmärksamt åhört.
Öfvergången till ett nytt, ett förändradt samhällsskick, fordrar otvifvelaktigt en allvarlig besinning, och är det ömtåligaste öfverläggningsämne vi under någon föreg:de riksdag förehaft.
Jag är öfvertygad, att ingen sjelfskrifven representant tvekar att afsäga sig sin häfdvunna rätt, sin andel i lagstiftningen, om han tror sig kunna derigenom bidraga till en bättre sakernas ordning, elter afhjelpa de olägenheter och brister, som nu anses vidlåda det närvar, representationssättet; men, mine herrar! då här är fråga om eftergift af ett al f från förfädren, om införandet af något bättre än det sjelfskrifna representantkallet, som dock åtminstone äger den förtjensten att sakna det så ofta klandrade inflytandet vid valen hos de 3:ne öfriga Stånden; då, säger jag, är det i sanning af mycken vigt att se sig vät före, innan man skrider till handling.
Närvarande vid fyra riksmöten som representant, har äfven jag haft tillfälle erfara många af de öfverklngade olägenheterna af vår fyrdelade representation, och stundom äfven af den sjelfskrifna rättigheten att deltaga i lagstiftningen.
Jag har också någon gång önskat att se förslag framlagda af verkliga statsmän och tänkare, som kunde tillfredsställa nationens gemensamma fordringar och förmenta behof af ett förbättradt statsskick.
Då jag, lika med många talare inom detta Hus, icke anser Coust.Utsk:s förslag uppfylla ändamålet, eller leda lill det gagn för fosterlandet, som en förändring i det bestående måste medföra, om den skall kunna af välsinnade Svenska män antagas; så önskar jag lifligt, att vi här må kunna förena oss om ett sådant förslag, att det må i grundlagsenlig ordning antagas vid nästa riksdag; men, mine herrar! jag bör icke heller undertrycka den lika uppriktiga önskan, alt R. o. Ad. nu beslutar så, att förslaget då icke afsiå< eller faller.
Det torde icke blifva så lätt alt uppgöra ett sådant
Den a4 October f. ra. s-om tillfredsställer allas intressen; men med förutsättning alt R. o. Ad:s majoritet erkänner företrädesvis principen af tvåk arn ina r-syst erne oell bibehåller ståndsfördelningen, hvilken sednare icke lärer kunna upphäfvas, så länge verkliga materiella fördelar tillhöra densamma; så torde de af Frih. Hamilton och Hr von Hartmansdorff här framställda förslag kunnat med nödiga modificationer sammanjemkas till ett sådant helt, hvilket leder till det mål, dit man temmeligen allmänt synes sträfva.
Jag inskränker mig för närvar, till delta generella omdöme öfver frågan, med tillkännagifvande, att min röst för eller emot denna reform kommer att bero af det sätt, hvarpå saken nu afgöres, äfven i åtskilliga af dess detaljer.
Hr Frih. o. Landtm, yttrade, att han nu, i anledn. af Frih.
Cederström* i sista plenum gjorda begäran, ville Såta uppläsa i §:n i CJtsk-s förslag.
Innan denna uppläsning hann alt börjas, anmälte sig Frih. Boye, Ludv., och yttrade:
Jag har trott, att, innan man går till specialiteterna, det generella bör vara discuteradt, och det är i afseende på det generella, som jag nu vill yttra mig; men om Hr Landtm, det önskar, så dröjer jag med mitt anförande.
Jag kan ingen anmärkn. hafva att framställa emot den begäran, som Frih.
Cederström i sista plenum gjorde, att i §:n, likasom alla de efterföljande, måtte uppläsas; men om med denna uppläsning åsyftas en föredragning af betänk, punkt- och momentvis, så tager jag mig friheten att fästa Hr Frih. o. Landtm:s Gamt Frih.
Cederströms uppmärksamhet derpå, huruvida det må anses till något gagnande att punkt- och momentvis föredraga ett betänk., som rönt så ringa sympathi inom RiksSt:n, och då är det lätt att förutse, att de gemensamma tankar, som R. o. Ad. skall besluta i detta ämne, ej kunna komma att erhålla någon den ringaste likhet med hvad Utsk. föreslagit.
Jag har ej kunnat föreställa mig någon annan föredrag!), af delta betänk., än att Coust.Utsk:s förslag eller dess åsigter betraktas i form af vissa allmänna satser, och att R. o. Ad:s gemensamma tankar rör:de dessa hufvudgrtinder för nationalrepresentationens ombildning må utgöra föremålet lör öfverläggningen.
Jag får i anledn. häraf bestrida all föredraga, punktvis af detta betänkande.
På alldeles samma skäl, som den siste värde talaren, nemi. att ingen sannolikhet finnes att betänkts grunder blifva antagna, är jag äfven af den lanken, alt ett föredragande punktvis till ingenting annat tjenar, än ali förnöta liden.
Under hopp att Hr Landtm, (einnar något afseende häråt, anhåller jag att få yttra mig ang:de grunderna, väl icke af sjelfva betänk., men af ett annat förslug , Den a4 Octo ber f. m. sorn blifvit framstäldt, och sora jag tror behöfver närmare skärskådas.
Landtm, afbröt Frih. Boye, som nu började ingå i pröfning af hufvudsaken, under begäran att han, då frågan om föredragningssältet ännu icke vore afgjord, ville dröja med sitt yttrande, tills sistnämnda fråga vore afgjord.
Min begäran om betänkrs föredragande punktvis står i öfverensstämmelse med grundlagarnes föreskrift rörtde hvilande grundlagsförslags behandling.
Enligt 56 §:n Reg.F:n äga R.
St. att, då Const.- Utsk. afgifvit ett förslag lill ändring uti grundlagarna, vid den riksdag sådant skett derom öfverlägga, och, om i afseende derpå R.
St. förena sig om gemensamma tankar, sådant Utsk. till efterrättelse meddela genom återremiss, och om ej de särskildta RiksSt:ns gemensamma tankar på annat sätt kunna sammanjemkas, så skall genom votering uti förstärkt Const.Ltsk. afgöras hvilket förslag, som bör hvila.
Härbar blifvit yttradt, alt det af Const.Ulsk. afgifna förslaget ej vunnit sympathi inom R. o. Ad., alt det af samtliga de talare, som hittills yttrat sig, med undantag af Utsk:s egna ledamöter, blifvit og i I luci t, och att alla de Utsk:s ledamöter, som sig derom yttrat, varit af skiljaktiga tankar, huruvida det hela vore antagligt eller ej.
Det blir således i min tanke, så framt grundlagen ej skall åsidosättas, nödvändigt alt vid förslagets föredragning punktvis framställa de rättelser uti särskilda §§ deraf, som genom Ståndets gemensamma tankar kunna blifva antagna att till Etsk. återgå, och jag anhåller nu, likasom uti sista plenum, att sedan denna fråga blifvit afgjord få yttra mig, Hr Lefre'n, Jo b.
Sprengtporten vågar jag förutsäga, att Coust Utskts förslag, sådant det nu är framlagdt, icke torde vinna R. o. Ad;s bifall att hvila lill nästa riksdag; men lika med Frih.
Cederström tror jag, att det ej går an att framställa detta förslag i sin helhet till antagande eller förkastande; ty om dä R. o. Ad., såsom jag förmodar, skulle detsamma förkasta och sedermera ej blifva ense om någon gemensam tanke lill anmärkn. emot detsamma, så skulle vi hafva inledt oss uti en olaglighet, emedan om Ståndet ej kan förena sig om någon gemensam tanke mot ett Coust.Utsk:s förslag till grundlagsförändring, som föranleder till återremiss deraf, så måste detsamma hvila i sin helhet, sådant det är, godt eller ondt.
Jag skulle derföre önska, att de ledamöter af Ståndet, som tänka lika med mig örn den sannolika utgången af frågan om detta förslags antagande, täcktes medgifva att någon del af betänk, upplästes, utan att derföre vilja slösa bort hela vår förmiddag med att uppläsa ett betänk., hvarom säkerligen en hvar af oss redan tagit noggrann kännedom.
Efter en sådan uppläs
Den 34 0 c 10 b e r f. m. * *7 ning utaf en del af betänk, stöde det hvar oell en af R. o. Ad:s ledamöter fritt att derom i anmärkningsväg yttra sig, och Hr Landtm, vore då i tillfälle att framställa någon eller några af de gjorda amnärknma till antagande eller förkastande såsom Ståndets gemensamma tanke.
Jag skulle visserligen finna Frill.
Cederströms begäran ganska öfvertygande för mig, om jag ej deruti saknade alla skal för den egentliga tvistefrågan, nemi. den, huruvida R. o. Ad. eller något RiksSt. i allmänhet är förbundet att punktvis eller momentvis granska och pröfva ett Const.Utsk:s betänk., som innefattade flera punkter och niomeriter.
Jag har ej funnit uti grundlagarna något stadgande, som hindrar R.
St. alt besluta hvilka anmärknir som helst, att utesluta hela paragrafer och momenter uti det förslag, som framställes, och i stället förena sig om andra åsigter.
Någon slags anledn., hvarför betänk, skulle föredragas punktvis, torde icke förefinnas uti grundlagen, och i sjelfva sakens natur har jag ej heller kunnat upptäcka någon sådan.
Det oaktadt, 0111 någon form kan tillfredsställas derigenom, att, på sätt Hr Lefre'n framställt, ett stycke i sender af betänk, uppläses; så har jag redan från början förklarat, att jag ej har någonting alt deremot invända.
Jag hade ämnat att vid detta tillfälle få yttra mig uti sjelfva saken, som nu är föredragen; men då jag af Hr Landtmts yttrande till Frill.
Roye finner, att det egentligen är frågan örn formen, sorn nu är å bane, anhåller jag äfven att endast få yttra mig derom.
Det är temmeligen tydligt för hvar och en, som känner representationsfrågans natur, och ännu mera tydligt för hvar och en, som känner dess historiska utveckling, och sorn afliört de på detta rum hållna debatter af alla fyra Ståndens ledamöter, äfvensom debatten uti sisth Onsdagsplenum, alt många särskilda meningar hos R. o. Ad. förefinnas, och att följaktligen många särskildta förslag till Ståndets gemensamma tankar kunna motses, likasom (lera sådana redan äro gjorda.
Ändamålet hur synes således framför allt vara , att icke genom gången af föredragningen någons mening blir tillbakasatt, utan att den föregrde volenn eller proposm, om den aflöper utan votering, alltid blir så ställd, att derigenom blott en sak i sender afgöres.
Uti dessa kinkiga formfrågor uppmanar jag eder, roine herrar! alt vi måtte biträ da hvarandra med att framställa, huru hvar och en i frågan tänker.
Det är högst angeläget att noga betänka denna sak.