Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sjölagen är civil; men aldrig har jag hört annat än att jagtstadgan är af ekonomisk art, hvarom äfven sjelfva titeln bär vittne, ty den kallas för »stadga» och det gör aldrig en civil-lag.
Om den form iakttages, som jag föreslagit och som R.
St:r vid föregående tillfällen begagnat, så riskeras ingenting, ty då ärendet förekommer hos K. M., ligger det på Statsrådets ansvar att ingen ändring företages i de delar, som kunna vara af civillags natur, hvaremot om R.
St:r följa Utskits förslag, skulle R.
St:r icke allenast begå ett formfel, utan följden skulle dessutom blifva, såsom jag förut haft äran anföra, att K.
M. möjligen skulle kunna anse sig förhindrad att antaga stadgan, om några mindre ändringar ansåges nödige.
Och då det i dylika fall är säkrast
Den 5 Augusti. 17 säkrast att följa en gång antagen praxis, får jag fortfarande anhålla om bifall till mitt förslag.
En föreg:de talare, med hvilken jag öfverensstämmer, har upptagit de anmärkningar Gr.
Sparre framställt.
Wrede har äfven fästat uppmärksamhet på, att som i denna stadga förekommer ämnen af dels civil och dels ekonomisk natur, men de civila äro långt öfvervägande, så borde hela stadgan behandlas såsom vore den af civil-Iags beskaffenhet.
Jag ber äfven att få erinra derom att både vid bevärings- och legostadgan, i hvilkas behandling Ekonomi-Utsk:t deltagit, har man begagnat samma ordalag, som Utsk:t här föreslagit, eller att »H.
St:r för sin del besluta.»
Det faller för öfrigt af sig sjelf, att denna form icke kan förhindra K.
M. att i de delar, som äro af ekonomisk natur, göra de ändringar, som kunna vara af nöden.
M:s lagstiftningsrätt är i Grundlagarne utstakad och kan ingalunda vara beroende af de ordalag, i hvilka R.
St:rs skrifvelser äro affattade.
Jag anhåller således att R. o. Ad. ville bifalla Utsk:ts förslag.
Hvad beväringslagen angår, så har den ända från dess första tillkomst alltid behandlats af K. M. och R.
St:r gemensamt, och aldrig såsom en ekonomisk fråga, hvadan det som här blifvit anfördt rörande denna lag, är ett stöd för min åsigt, att man bör följa gammal praxis.
Hvad legostadgan åter vidkommer, så betviflar jag att den har den form att R.
St:r derom besluta.
Jag tror icke att förhållandet är sådant.
Men hvad jag deremot med mycken säkerhet erinrar mig, är att 1\.
St:rs sista beslut i fråga om legostadgan icke följdes af K. M., som derifrån afvek i många delar.
Min önskan är just den, att R.
St:r icke skola tillvälla sig en slags lagstiftande rätt, som K.
M. kan finna sig belogad att underkänna.
De båda andra talarne hafva dessutom erkänt att de ojemnförligt flesta stadganden äro af ekonomisk natur; och på grund af alla dessa förhållanden vågar jag fortfarande yrka på propos. i den syftning jag framställt.
Hr Nordenfalk:
Just den omständigheten, att R.
St:r vid legostadgan begagnade den form, som nu blifvit föreslagen, och att K.
M. detta oaktadt ansåg sig kunna göra ändringar deri, är ett skäl till för att K. M. — om R.
St:r aflåta en skrifvelse i samma form — icke bör anse sig deraf förhindrad att besluta de förändringar, han kan finna för godt; hvadan också den anmärkning är ogrundad, att K.
M. vid sådant förhållande icke skulle kunna vidtaga de ändringar han kan finna af behofvet påkallade.
Jag anhåller fortfarande om bifall. H. VI. 2 18 Den 5 Augusti.
Om föreg:de R.
St:r i en fråga af en ekonomisk natur ingått lill K.
M. med skrifvelse i den form, som brukas i frågor af civillags natur, och K.
M. delta oaktadt ansett sig oförhindrad att i K.
Stms beslut uti ett sådant ekonomiskt ärende göra de ändringar, han fann vara af behofvet påkallade och dem grundlagen medgaf honom att i sådant fall göra, så kan jag deruti icke finna ett skäl att vi nu skulle begå samma formvidrighet.
Tvärtom synes mig att man i en fråga, som är af ekonomisk beskaffenhet, bör nyttja den form, som har häfden för sig, och som dessutom har den fördelen att den aldrig kan föranleda dertill att K. M., genom sjelfva sin behandling af frågan, visar sig anse att R.
St:r misstagit sig om sin mer eller mindre befogenhet, och således, att jag så må säga, ger R.
St:r en tillrättavisning.
Jag anhåller om afslag å Utsk:ts förslag, och bifall till Gr.
Sparres.
Sedan öfverläggningen förklarats fulländad, yttrade Hr Gr. o. Landtm., att i afseende å Utsk:ts förev:de hemställan hade yrkats dels bifall till densamma och dels af Gr.
Sparre, att R. o. Ad., med afslag derå, måtte besluta, watt R.
St:r i underd. skrifvelse till K. M., med anmälan att, vid granskning af berörda nådigst meddelade förslag till jagtstadga, anmärkningar i vissa delar förekommit, hemställa att åt samma stadga måtte gifvas det innehåll, härhos bifogade förslag utvisar; samt att i sammanhang dermed 23:dje kap.
Bvggninga-halken och hvad för öfrigt i ämnet finnes förordadt, må upphäfvas.» Härefter framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på bifall till Utsk:ts ifrågav:de hemställan, hvartill svarades ja och nej i blandning, samt sedermera propos. på afslag derå och antagande af ofvanomförmälde förslag, då svaren likaledes utföllo med blandade ja och nej; hvarefter propos. på bifall till Utsk:ts merberörde hemställan förnyades samt besvarades med många ja blandade med nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande.
Uppsattes och justerades följ:de votens-propos.: »Den som bifaller Sammansatta Stats-, Lag- samt Allm.
Besv. o. Ekon.-Utsk:ts i Betänk.
N:o 34 å sid.
15 gjorda hemställan under punkten l:o, röstar
Ja; den det ej vill, röstar Nej; Vinner nej, afslår R. o. Ad, denna hemställan och beslutar, »att R.
St;r, i underd. skrifvelse till K. M., med anmälan att vid
Den 5 Augusti. 19 granskning af berörde nådigst meddelade förslag till jagtstadga, anmärkningar i vissa delar förekommit, hemställa, alt åt samma stadga måtte gifvas det innehåll, härhos bifogade förslag utvisar, samt att i sammanhang dermed 23:dje kap.
Byggningabalken och hvad för öfrigt i ämnet finnes förordnadt, må upphäfvas.
» Sedermera företogs voteringen, och befunnos rösterna vid dess slut hafva utfallit sålunda:
Ja — 25.
Hermelin, Garl Samuel:
Jag hemställer vörd samt, om icke för större tydlighets skull orden »staten tillhöriga» måtte insättas framför jagtkassor.
Det finnes nemi. flera enskilda sådana inom länen, och det kan väl icke vara statens mening att vilja disponera öfver dessa, utan tillkommer det delegarne att derom besluta.
Med denna ändring anhåller jag om bifall till punkten.
Så vidt jag af den siste värde talarens yttrande kunde erfara, gick hans förslag ut på att man framför ordet »jagtkassor» skulle tilläga orden »staten tillhörige.»
Men, så vidt jag vet, finnas inga staten tillhöriga jagtkassor.
Således skulle detta tillägg vara alldeles orätt.
Jag får derföre hemställa att punkten oförändrad antages.
Jag tror icke att förhållandet är allde les så sorn Gr.
Sparre yttrat.
Jag tror nemi. att såväl länen som enskilda korporationer ega dylika jagtkassor.
Sedan öfverläggningen ansetts härmed slutad samt Hr Gr. o. Landtm, upptagit de derunder gjorda yrkanden å dels bifall till ötsk:ts hemställan oförändrad och dels bifall till densamma med införande af orden: »och staten tillhöriga» framför ordet jagtkassor; framställde Hr Gr. o. Landtm, propos. på bifall till Utsk:ts hemställan utan förändring och, då dervid svarades flere ja jemte ett eller annat nej, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande.
Föredrogs ånyo och bifölls Lag-Utsk:ts den 29 sisth Juli och 1 dennes på bordet lagde Betänk.
N:o 43, i ani. af vackt motion ang:de sättet för stämnings delgifvande åt byalag. 20 Den 5 Augusti.
Föredrogs, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet.
Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts den 1 dennes bordlagde Mern.
Nio 124, i ani. af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utsk-.ts Betänk.
N:o 55, rörande väckt förslag om upphäfvande af hittills gällande reglementen för vården af sockenmagasiner samt öfverlemnande åt kommunalstyrelserna att öfver samma magasiner förfoga.
Föredrogs och bifölls Riddarh.-Utskits den 1 dennes bordlagde Utlåt.
Anmäldes och bordlädes Banko-Utsk:ts Mein. och Betänk.:
N:o 44, med förslag till förändring af åtskilliga föreskrifter i lista, 2:dra och 3:dje artiklarne af bankoreglementet; N:o 45, med förslag till förändrad uppställning af föreskrifterna ang:de bankens metalliska kassa m. m.; N:o 46, angående 17lista §:n i nu gällande bankoreglemente; samt N:o 47, ang:de föreskrifterna i lista artikeln af bankoreglementet.
Sedan Hr Gr. o. Landtm, hemställt, att som hela föredragningslistan blifvit genomgången, det till fortsättning af plenum å e. m. utfärdade anslag måtte få nedtagas, samt R. o. Ad. härtill samtyckt; åtskiljdes Ståndet kl. £ 2 e. m.
Den S Augusti.
II Lördagen den 8 Augusti 1863.
Justerades 3 prot.-utdrag för den 5 dennes samt pleniprot:t för den 2 sistl.
Anmäldes och inbeledsagades på vanligt sätt Hr Stats-Rådet och Chefen för Civil-Dep:tet Henrik Gerhard Lagerstråle, hvilken öfverlemnade följande K. M:s Nåd.
St:r, nemligen: i:o ang:de pension å allmänna Indragningsstaten åt aflidne Navigations-skole-inspektören m. m. C. A.
Petterssons enka, Hilda Amanda Catharina Lundberg; 2:o om anvisande af anslag till betäckande af kostnaderne för Sveriges deltagande dels i 1862 års allmänna industri- och konst-exposition i London, dels ock i den för landtbruksalster och redskap innevarande sommar anordnade internationella utställning i Hamburg; 3:o ang:de anvisande af medel till betäckande af kostnaden för iståndsättandet af åtskilliga broar å den s. k. Carl Johans vägen i Jemtland, m. m.; samt 4:o ang:de afsöndring af jord från majorsbostället Hammar vid Wermlands regemente till begrafningsplats åt Hammarö församling i Wermlands län.
Hr Stats-Rådet utbeledsagats, blefvo de öfverlemnade Nåd.
Proposme föredragne och bordlagde.
Då flere afsägelser skett ibland Bevilln.-Utsk:ts Hrr ledamöter och jag har mig bekant att åtskilliga ledamöter af R. o. Ad., som blifvit utsedda till ledamöter eller suppleanter i förstärkta Bevilln.-Utsk:t, ämna i dessa dagar från hufvudstaden afresa, får jag vördsamligen anhålla att det Höglofl.
Ståndet ville utse ytterligare 10 suppleanter i förstärkta Bevilln.-Utsk:t.
Hr Gr. o. Landtm, förmälte, att Gr. af Ugglas hade föreslagit, att R. o. Ad. skulle utse 10 ytterligare suppleanter i för - 22 Den 8 Augusti. stärkta Bevilln.-Utsk:t, samt hemställde, huruvida R. o. Ad. behagade till detta förslag lemna sitt bifall.
Härefter hemställde Hr Gr. o. Landtm., att ifrågav:de val skulle anställas nästa Lördag d. 15 d:s; hvilket jemväl bifölls.
Föredrogs ånyo Allm. Resv.- o.
Ekon.-Utsk:ts den 1 och 5 dennes på bordet lagda Mern.
N:o 124, i ani. af Riks-Ståndens skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utslcts Betänk.
Då detta ärende sista gången förevar, afslog R. o. Ad.
Utsk:ts hemställan på den grund att man fruktade att ingrepp kunde ske i afseende på de rättigheter, åtskilliga hemman hafva, der dylika socknemagasiner voro grundade på donationer.
Imellertid hafva nu tvenne Stånd — Bonde-och Borgare-St:n — beslutat en underdånig skrifvelse af innehåll »att vederbörande kommunalstämma må ega att vidtaga de förändringar med distrikt-och sockenmagasiner, som af slämman nyttiga anses.» Preste-St:t deremot hade bifallit Utsk:ts förslag med den förändring, att sista meningen deri skulle komma att lyda: »samt en tillräcklig del af den influtna räntan fortfarande användas till samma ändamål, hvartill alkastningen från magasinet ursprungligen varit bestämd.»
Uti sammanjemkningsförslaget, som Utsk:t nu framställt, har det uteslutit detafPreste-St. beslutade tillägg, men detta lärslag är för öfrigt likalydande med förra delen såväl af Utsk:ts första hemställan som Preste-St:s beslut.
Genom intet af dessa förslag vinnes hvad R. o.
Ad. vid sitt förra beslut afsett, att om sockenmagasiner tillhörde enskilta personer, dessa skulle skyddas i sin rätt.
Det vore kanske derföre mest konseqvent, om R. o.
Ad. nu, med vidblifvande af sitt förra beslut, afslog Utsk:ts nu föredragna hemställan.
Men då ett sådant beslut icke skulle föranleda till någon påföljd, anhåller jag att R. o. Ad. måtte bifalla första delen af Utsk:ts hemställan, samt besluta att andra delen, till prekaverande af enskiltas rättigheter, skulle få följande'förändrade lydelse: »anses; dock att, derest på grund af donation eller annorledes särskild rätt i afseende å magasinet tillkommer vissa hemman eller medlemmar inom kommunen, sådan rätt oförkränkt bibehålles».
Hermelin, Carl Samuel: Alt, såsom Utsk:t föreslagit, gifva kommunalstämmorna dispositionsrätt öfver sockenmagasinerna, anser jag vara stridande mot lag och rätt.
Kommunerna skulle derigenom kunna tillegna sig dem, äfven der de Den 8 Augusti. 23 voro grundade genom donationer och tillhörde enskilta hemman.
Som emellertid ett rent afslag icke skulle medföra någon påföljd, förenar jag mig med Hr von Koch i det förslag, han framställt.
Inom Utsk:t gjorde sig den åsigt gällande att, ehvad det kapital, som tillhörde ett socknemagasin, representerades af kontanta penningar eller något annat, detsamma likväl borde oförminskadt bibehållas.
Delta är syftningen af Utsk:ts förslag, men om II. o. Ad. icke skulle anse det vara tillräckligt betryggande för tredje mans rätt, vill jag icke motsätta mig de af Hr von Koch deri påyrkade förändringar.
Jag anhåller om bifall till det af Hr von Koch framställda förslag.
Anckarsvärd, Garl Henrik:
Det vill synas som om Utsk:ts förslag verkligen skulle kunna vid åtskilliga tillfällen vara kränkande för tredje mans rätt.
Förändradt såsom Hr von Koch föreslagit, anser jag det deremot blifva fullt tillfredsställande, och instämmer derföre i det af honom framställda yrkande.
Hr Gr. o. Landtm, förmälte, att enär några ledamöter under den nu pågående öfverläggningen begärt propos. på andra förslag än det af Utsk:t framstälda, ansåge Hr Gr. o. Landtm, sig böra erinra derom, att (öremålet för öfverläggningen icke vore ett vanligt Utsk:s-Betänk., eller ett sådant, vid hvars behandling
Ståndet egde för sig öppet att i Utsk:ts förslag göra de förändringar, som kunde finnas nödiga, utan att det nu förevarande Mem:t innehölle ett sammanjemkningsförslag i en fråga, hvaröfver R. o. Ad. samt de öfriga Stånden redan en gång beslutat.
Det beslut, som R. o. Ad. för sin del i frågan fattat, bestod deruti, att R. o. Ad. förkastade det af Utsk:t i dess första Betänk, afgifva förslag, och detta beslut måste vara för
Ståndet bindande och kunde icke frånträdas annorledes än till följd af en inbjudning antingen från vederbörligt Utsk. eller från något af de andra Riks-Stånden.
Men då, på sätt nu inträffat, ett.
Riks-Stånd inbjödes att frångå ett redan fattadt beslut, måste
Ståndet vid det förra beslutets frånträdande biträda det förslag eller beslut, till hvars antaganda Ståndet blifvit inbjudet, och det kunde ingalunda vara Ståndet medgifvet att, sedan frågan, till följd af en inbjudning från annat Riks-Stånd eller Utsk., ånyo blifvit föremål för Ståndets behandling, upprifva sitt deri förut fattade beslut, för att antaga, icke det förslag, som inbjudningen afsåg, utan ett annat förslag, som någon af Ståndets enskilde ledamöter framställt.
Då följaktligen, enligt Hr Grins o. Landtmilis åsigt, ett RiksStånd icke lagligen kunde frångå ett redan fattadt beslut för att antaga ett förslag, afgifvet af en enskild Stånds-ledarriot, finge Hr Gr. o. Landtm, förklara, att han uti förev:de fråga funne 24 Den 8 Augusti. sig förhindrad att framställa propos. på några andra yrkanden än dem, som afsågo antingen vidblifvande af Ståndets förut fattade bestut och afslag å Utsk:ts inbjudning, eller ock frånträdande af det förra beslutet och antagande af Utsk:ts inbjudning.
Då Hr Grin o. Landtmin förklarat att han icke kan framställa propos. på det af mig gjorda yrkande, kommer det naturligtvis att dervid förblifva; men i anledning deraf får jag förklara att jag icke känner någon grundlags-§, som förbjuder en dylik propos., och således anser mig vara i mui goda rätt, då jag påyrkat densamma.
Med anledning af den förklaring Hr Gr. o.
Landtm, nyss afgifvit och då Hr von Köchs förslag således icke kan af R. o. Ad. bifallas, anhåller jag vördsamligen att det Höglofl.
Ståndet måtte antaga den af Utsk:t gjorda inbjudning.
Sedan öfverläggningen härefter förklarats fulländad, samt Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att utom de yrkanden, hvarå Hr Gr. o. Landtm, förklarat sig icke kunna framställa propos., hade begärts dels antagande af Utskits inbjudning och dels afslag derå samt det förra beslutets vidblifvande; framställde Hr Gr. o. Landtm, först propos. på inbjudningens antagande, hvartill svarades nej, samt sedermera propos. på afslag derå och det förra beslutets vidblifvande, hvilken propos. med ja besvarades.
Föredrogos, men begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, Banko-Utsk:ts den 5 dennes bordlagde Mern. och Betänk.:
N:o 44, med förslag till förändring af åtskilliga föreskrifter i lista, 2:dra och 3:dje artiklarne af Banko-reglementet; N:o 45, med förslag till förändrad uppställning af föreskrifterna ang:de Bankens metalliska kassa m. m.; N:o 46, ang:de 17lista §:n i nu gällande Banko-reglemente; samt N:o 47, ang:de föreskrifterna i lista artikeln af Bankoreglementet.
Anmäldes och bordlädes Banko-Utskits Utlåtin och Mern.:
Nio 48, i ani. af förre Handlanden J. A. Carlqvists ansökning om eftergift af upplupen ränta å en till Banko-diskontverket inbetald skuld; Nio 49, i fråga om ett af förre Apothekaren C. P. Lidmans hustru, Jenny Lidman, fodd Bentselstjerna, gjordt ackordsanbud; Nio 50, angide förskrifterna i 8:de artikeln af Banko-reglementet; samt Nio 51, i ani. af väckt motion, att granskningen afBankodiskontverkets räkenskaper och förvaltning hädanefter må verk - Den 12 Augusti f. m. 25 ställas af K. St:rs Revisorer öfver Stats-, Banko- och Riksgäldsverken.
Föredrogos två frän Hederv. Bonde-St. ankomna prot.-utdrag N:ris 370 och 371, innefattande ej mindre samma Riks-Stånds beslut öfver sammansatta Stats-, Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon.-Utsk:ts Betänk.
Propos. med förslag till ny jagtstadga, dels ock enskilda motioner i frågor rörande jagt, än äfven inbjudning till de öfriga RiksStånden att biträda de beslut, som Bonde-St. fattat rörande §§:na 1, 3, mom. 2., 9. mom. 2., 14 och 21. mom. 3, i förslaget till ny jagtstadga.
Begärdes på bordet. H. o. Ad. åtskiljdes kl. | 3 e. m.
Onsdagen den 12 Augusti 1863.
Justerades ett prot.-utdrag för den 8 dennes samt pleniproto:t för den 6 sistl.
Maj f. m.
Föredrogos och remitterades till Stats-Utsk:t K.
M:ts den 8 dennes bordlagde Nådiga Propos:r till R.
St:r: ang:de pension å allmänna Indragningsstaten åt aflidne Navigationsskole-inspektören m. m. G. A. Petterssons enka, Hilda Amanda Catharina Lundberg; om anvisande af anslag till betäckande af kostnaderne för Sveriges deltagande dels i 1862 års allmänna industri-och konstexposition i London, dels ock i den för landtbruksalster och red - 26
Den 12 Angneti f. m. skap under innev:de sommar anordnade internationella utställning i Hamburg; ang:de anvisande af medel till betäckande af kostnaden för iståndsättandet af åtskilliga broar å den s. k. Carl Johans vägen i Jemtland m. m.; samt ang:de afsöndring af jord från majors-bostället Hammar vid Wermlands regemente till begrafningsplats åt Hammarö församling i Wermlands län.
Föredrogos Hederv.
Bonde-St:s den 8 dennes bordlagda prot.-utdrag N:ris 370 och 371, innefattande ej mindre samma Riks-Stånds beslut öfver Sammansatta Stats-, Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts Betänk.
Propos. med förslag till ny jagtstadga, dels ock enskilda motioner i frågor rörande jagt, än äfven inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att biträda de beslut, som Bonde-St. fattat rörande §§:na 1, 3. mom. 2., 9. mom. 2., 14 och 21. mom.
3. i förslaget till ny jagtstadga.
Jag får vördsamt anhålla om upplysning ang:de Med-Ståndens beslut i afseende å de §§, hvilka alses i Bonde-Sl:s inbjudning.
1 ani. häraf tillkännagaf undertecknad, alt de delar af förslaget, hvarå Bonde-St:s inbjudning hade afseende, blifvit af R. o. Ad. samt Preste- och Borgare-St:n bifallna.
Vid sådant förhållande torde någon annan åtgärd i denna fråga ej kunna vidtagas, än att inbjudningen lägges till handlingarne.
Jag instämmer med Frih. af Ugglas.
Efter härmed slutad öfverläggning, framställdes propos. derå, att R. o. Ad. skulle förklara de ifrågav:de prot.-utdragen icke kunna föranleda till någon annan åtgärd än att läggas till handlingarne, hvartill svarades ja.
Föredrogs ett från Högv.
Preste-St. ankommet prot.-utdrag N:o 366, innehållande inbjudning till de öfriga Riks-Stånden att biträda de beslut, som Preste-St. fattat 1 afseende å 11 :te och 21:sta §§:na i Sammansatta Stats-, Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.-Utsk:ts i Betänk:t N:o 34 afgifna förslag till jagtstadga.
Den 12 Augusti f. m. 27 Föredrogs ånyo I5anko-Utsk:ts den 5 och 8 dennes på bordet lagde Mern.
N:o 44, med förslag till förändring af åtskilliga föreskrifter i lista, 2:dra och 3:dje artiklarne af banko-reglementet.
Sedan R. o. Ad., uppå Hr Gris o. Landtm:s hemställan, beslutat, alt detta Meni. skulle punktvis företagas till afgörande; anmälde sig och yttrade Hr Nordenfelt, Enar Wilhelm:
Då i detta Betänk, flere punkter förekomma, hvilka Utsk:t ansett böra oförändrade bibehållas, och då således desammas uppläsande och föredragning i vanlig ordning icke kan leda lill något annat än tidsförlust, får jag vördsamt anhålla, att R. o. Ad. ville besluta, att sådana punkter under föredragningen blott anmälas till bifall eller afslag.
Jag får tillika anhålla att, i händelse en eller annan punkt skulle blifva af R. o. Ad. återremitterad för att erhålla en annan redaktion, det då måtte blifva Utsk:t medgifvet att, derest, i anledning af de beslutade återremisserne, någon förändring i de redan af Ståndet bilällna §§ blelve nödvändig, desamma erforderliga ändringarne tillstyrka.
Hr Gr. o. Landtm, förmälte, att Hr Nordenfelt till en början hade föreslagit, att de punkter i Meni:t, som innehålla stadganden, alldeles lika med dem, som i nu gällande Banko-reglemente finnas intagna, icke skulle uppläsas, så vida det ej af någon ledamot särskildt äskades, utan vid föredragningen endast anmälas; hvarefter Hr Gr. o. Landtm, hemställde, huruvida R. o.
Ad. härtill lemnade bifall.
Sedermera yttrade Hr Gr. o. Landtm., att Hr Nordenfelt vidare hade föreslagit, att, för den händelse åtskilliga delar af Mem:t skulle, på grund af deremot gjorda anmärkningar till Utsk:t återremitteras, men andra åter bifallas, R. o. Ad. måtte lemna (Jtsk:t öppen rätt att vid frågans förnyade behandling föreslå sådana ändringar i de af R. o. Ad. godkända punkter, som antingen påkallades af blifvande förändringar i de återremitterade punkterna eller eljest betingades af sammanhanget med R. och Ad:s i ämnet fattade beslut; och biel' Hr Gr:s o.
Landtrrus härefter gjorda propos. på bifall till detta förslag jemväl med ja besvarad. l:sta punkten.
Det nu föredragna förslaget, så vidt det afser rättighet för fullrmge att utse verkställande direktörer utom sig, har en långt större och vigtigare betydelse än det vid första påseendet vill synas. 28 Den 12 Augusti f. tn.
Banko-kommissarierne äro förtroende-embetsmän i detta ords egentliga och rätta bemärkelse.
De hafva nemi. under sin värd alla rikets i banken befintliga tillhörigheter, för hvilkas värde de alla stå i solidarisk ansvarighet.
Enligt 32:dra §:n i bankoreglementet skola kommissarierne, i egenskap af understyrelse, besörja den egentliga förvaltningen af bankoverket, och genom denna deras kollegiala verksamhet äro de satte i paritet med ledamöterne inom öfrige (örvaltande verk.
Om nu det ifrågav:de förslaget skulle antagas, blefve i och med detsamma banko-kommissarierne skiljda från denna deras sjelfständiga verksamhet och försatta i en underordnad ställning till en verkställande direktör, hvilken plats kunde komma att intagas af hvilken som helst, den der vid valet lyckats förskaffa sig en rösts pluralitet inom bankofullmäktige.
Då nu härtill kommer att, enligt Utsk:ts förslag, någon erabetsexamen ej vidare skulle för vinnande af inträde i banken vara erforderlig, hvaraf följden naturligtvis blefve den att bankens tjenstemän kornme att utgöras af endast sådana personer som icke kunde vinna inträde inom något annat embetsverk, så skulle banko-kommissarierne h. o. h. förlora det anseende, som de hittills åtnjutit såsom likställda med ledamöterne inom andra förvaltande verk.