Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Derföre att skolan är en enskild läroanstalt, är det icke sagdt, alt den icke kan vara af stor nytta för det allmänna och deruti ligger således intet bevis på obehöfligheten af statsanslag för skolans utveckling till högre fullkomlighet.
Man har ytterligare påpekat den omständighet, att skolan egentligen skulle vara nyttig för Stockholms stad allena och fästat sig vid de personers födelseort, som af skolundervisningen sig begagnat.
Jag tror att delta sätt att se saken icke är riktigt, utan att man fastheldre bör tillse, hvarthän de personer, som erhållit undervisningen, sedermera begifvit sig för att utöfva den konstfärdighet de förvärfva!.- Man påräknar i allmänhet, alt från Stockholm få skickliga arbetare, och således är det till hela rikets gagn och nytta, om en stor slöjdskicklighet utvecklar sig härstädes.
Jag anser mig ej böra vara vidlyftigare, ulan slutar med alt förnya min i början gjorda anhållan, alt R. o. Ad. mätte medgifva den begärda återremissen af denna punkt.
Ingen lärer väl kunna bestrida, alt ju icke upfostringsanstalter uti ifrågavar:de hänseende äro särdeles nyttiga, samt att man allmänt hyser den önskan, alt förse dylika anstalter med erforderliga anslag.
I afseende å hvad slöjdföreningens skola här i staden för sin utveckling kunde behöfva, hafva visserligen här blifvit afgifna mångå ganska vackra yttranden, men man får, i min tanke, vid denna frågas bedömande icke förbise, att K.
M. uti Propos. om Statsverkets tillstånd och behof endast begärt, att slöjdskolans statsanslag skulle bibehållas vid det nuvar:de beloppet af 4,000 R:dr b:ko.
Detta oaktadt har StatsUtsk. föreslagit, att summan skulle förökas till 6,000 R:dr, och man torde vid sådant förhållande icke kunna med skäl påstå, att Utsk. varit ogynnsamt stämdt emot skolan, hvarföre jag äfven anser, att de, som ifra för densamma, kunna bifalla Utsk:s hemställan.
Men för 250 Den 20 April. den händelse att R. o. Ad. skulle bevilja en återremiss af denna punkt, anser jag mig böra fästa upmärksamhelen deruppå, att ehuruväl ganska värderika nplysningar ofta uti enskitdla motioner lemnäs, kan likväl, isynnerhet då det är fråga om anslags beviljande, en viss ensidighet lätteligen insmyga sig uti en motionärs framställning af ämnet, hvarföre jag för min del anser, att rätta vägen uti ifrågavande fall varit, att skolans styresmän vändt sig till K. M., med anhållan, att K. M. täcktes till R.
Propos. om anslående af erforderliga medel till skolans underhåll.
I fall K. SI. funnit en sådan anhållan förtjena afseende, hade R.
St. fått emottaga en fullständig och opartisk utredning af frågan, icke allenast med afseende å Stockholms slöjdskola, utan äfven andra dermed likartade läroanstalter, och då hade R.
St. blifvit försatta i tillfälle att pröfva saken i dess helhet och tillse, huru mycket Ständerna för befordrande af sådana undervisningsanstalter kunde af allmänna medel anslå.
Rjörnstjerna, Carl Magnus: ”Sorn Svenska Slöjdföreningens skola i hufvudstaden obestridligen haft och har ett verksamt inflytande på den inhemska slöjdskicklighetens utveckling och förkofran, samt, efter hvad uplyst är, densammas tillgångar äro otillräcklige lill bestridande af dess utgifter, sedan skolan, allt mer och mer anlitad, behöft i samma mån utvidgas”, — så börjas StatsUtsk:s yttrande öfver Gr. von Plåtens motion, deruti han föreslår, att skolans årliga statsanslag måtte höjas lill 14,000 R:dr b:ko, att 6,000 R:dr mätte anslås till upköp af instrumenter, samt att det belopp af 125,000 Rtdr måtte anvisas till upförande af en för skolans utvidgade skick lämplig byggnad.
Sedan man läst nyssnämnde vackla ingress, blifver man i sanning ganska förvånad, ät det resultat, hvartill Utsk. kommit att tillstyrka en förhöjning i anslaget af — 2,000 Rtdr b:ko.
Flera talare hafva redan före mig och skickligare ån jag förmår, framhållit det stora gagn, som skolan redan medfört, och i ännu större grad kommer att medföra genom att lyfta på de lunga bojor, som bristande undervisning lägger på arbetarens verksamhet; då jag dessutom finner, huru långt liden redan är framskriden, tror jag mig göra den af mig så högt värderade skolan den största tjensten om jag inskränker mig till anhållan om återremiss, på del att StatsUtsk. måtte, utan afseende A Frih.
Cederströms hotande uttryck, tillse, huruvida icke Gr. von Plåtens motion kunde bifallas.
Hr Rildt, Didrik Gillis:
Under loppet af denna öfverläggning hafva flera talare yrkat punktens återremitterande, på det att anslaget till ifrågavande skola mätte förhöjas, så att en läroanstalt skulle kunna bildas, der unga qvinnor i Stockholm kunde erhålla undervisning i handarbeten.
Att en sådan anstalt vore ganska nyttig, har hvarken jag eller någon annan af StatsUtsk:s ledamöter bestridt, men jag bestrider, att det tillkommer StatsUtsk. att afgifva förslag, ang:de en sådan undervisningsanstalts organisation.
Motionärerne hafva väl begärt penningar för denna läroanstalts inrättande, men huru dessa penningar skola på det ändamålsenligaste sätt Den 20 April. användas, derom har StatsUtsk. icke fåll någon uplysning.
Ty sorn sådan kan väl ej kallas det att molionäreine antydt, huru de tycka, att saken borde åstadkommas.
Vid sådant förhållande kan man väl ej begära, alt StatsUtsk. skulle organisera den ifrågasatta flickskolan och inrätta den på ett sätt, som vore gagnelig! för Stockholms kommun.
Sedan man får anslaget till den ifrågavar:de slöjdskolan förhöjdt, anser jag, att man bör göra sig förvissad derom, att medlen blifva väl använda, och derföre bör, enl. min lanke, anslaget ställas till K.
M:s dispos. för att på det mest ändamålsenligaste sätt användas, och icke öfverlemnas ät skolans direktion, hvilken, om den än f. n. består af personer, för hvilka man hyser förtroende, om några är kan utgöras af andra ledamöter, till hvilka roan icke har samma förtroende.
Skolan står som jag förut nämndl under Commerce-Colbii tillsyn, men det är icke något fast organisationsband emellan skolan och nämnde embetsverk. K. M. har icke någon rättighet alt meddela föreskrifter i afseende å lärokursen och undervisningens gång m. m., och jag tror icke, att något annat af Slaten understödt undervisningsverk står på en så oberoende fot, som ifrågavande slöjdskola.
Jag skulle derföre önska, att om R. o. Ad. beviljar återremiss, Ståndet jemväl lemnar StatsUtsk. någon ledning i afseende å syftemålet dermed, samt huru mycket Ståndet anser, alt skolan bör af statsmedel åtnjuta, ty att endast öka anslaget utan att veta, huru mycket skolan verkligen behöfver, det är ett sätt att handhafva Statens medel, sorn jag för min del icke kan gilla.
Gr. von Platen har väl upgifvit åtskilliga siffror, dem han anser vara de rätta, men huruvida dessa siffror kunna tåla någon jemkning eller måhända 8ro för ändamålet otillräckliga, detta är en sak, som aldeles icke är pröfvad, och jag tror ej, att R.o. Ad. kan pålägga StatsUtsk. en sådan pröfning.
Man har klandrat Ulsk. för det att Utsk. skall hafva brukat vackra ord, men kommit till ett lumpel resultat i sjelfva saken.
Samma slag af klander torde måhända icke vara aldeles obefogadt emot de Hrr, som påyrka återremiss.
De hafva visserligen afgifvit långa och vackra anföranden, men hvad de i sak önska, derom har jag åtminstone icke kunnat vinna någon bestämd uplysning, och jag får derföre ännu en gång upmana dessa
Hrr, att lemna StatsUtsk. någon ledning för dess blifvande tillgörande i denna fråga.
Jag ber att få på förhand tillkännagifva, att min mening icke är att utsträcka milt yttrande lill någon längd.
Det är endast Frih.
Akerhjelms yttrande, att en återremiss af denna fråga ej skulle medföra någon verkan, som föranleder mig alt säga, det jag hoppas, alt den värde ledamotens förutsägelse ej skall inträffa, så vida StatsUtsk. besinnar, att äfven qvinnan bidrager till statsbehofvens fyllande, och att det derföre jemväl är
Statens skyldighet att mera än hittills skänka henne sin omvårdnad, hvartill beviljandet af ifrågavande ringa anslag blefve nära nog första steget.
Hvad den siste värde talaren yttrade, är visserligen ganska tänkvärdt, men jag befarar att StatsUtsk. ej heller 252 Den 20 April. deruti kan finna någon ledning för den behandling af frågan, hvartill punktens återremitterande skulle föranleda.
För öfrigt är jag förekommen af Hr Bildt och får i hans sista yttrande till alla delar instämma.
Jag anser mig endast böra förklara, attoni StalsUtsk. skulle anse, att någon annan auktoritet än CommerceColkm borde hafva inseende öfver slöjdskolan, sä tiar jag för min del ingenting deremot.
Jag finner det äfven vara ganska riktigt, att SlatsUtsk. för medlens beviljande upsl äller sådana vilkor, som gifva Stalén säkerhet derför, att medlen på ett ändamålsenligt sätt komma att användas.
Äfvenledes torde det kunna medgifvas, att det varit en försumlighet af skoldirektionen att icke i denna sak först vända sig lill K. JM., men just det förhållande, alt skolan icke är något Statens undervisningsverk, torde böra något mildra den stränga dom, som eljest skulle drabba direkt:n.
För öfrigt anser jag mig böra fästa upmärksamheten derå, att den omständighet, det K.
M. icke föreslagit någon förhöjning af anslaget till slöjdskolan,-icke kan antagas såsom bevis, att skolans anslag är tillräckligt, ty K.
M. har, enl. min lanke, i detta, likasom i många andra fall, väl kunnat finna ett förhöjdl anslag vara önskvärdt, men ändock ej ansett Sig böra,till R.
St. derom framställa propos.
Hr Bildt har fordrat, att man skulle närmare bestämma beloppet af det äskade anslaget.
Jag tror att min motion i detta afseende innehåller ganska noggranna bestämmelser.
Till den afdelning af StalsUtsk., som förberedt frågan, hafva äfven uplysningar blifvit lemnade och jag tror alt saken redan fått all den utredning, som torde vara erforderlig, men om StatsUtsk. skulle anse sig böra infordra ytterligare uplysningar, skola de säkerligen blifva Utsk. med största beredvillighet meddelade. o Frih.
Åtskilliga ledamöter hafva yttrat miss nöje deröfver, att jag förmält mig vid frågans förnyade behandling af StatsUtsk. ämna påyrka anslagets nedsättande till del af K.
M. föreslagna belopp, och Frih. Klinkowström har, med anledn. häraf, vädjat till min rättskänsla, samt ansett densamma böra förbjuda mig att följa elt sådant handlingssätt.
Det förefaller mig såsom skulle de Hrr, livilka i sådan syftning sig yttrat, anse sig ensamme representera R. o. Ad.; men jag ber ätt få erinra, för det första, att jag tills vidare ej finner dem representera annat än sina egna åsigter, samt för det andra, att inom detta Stånd finnes en mängd ledamöter, hvilka icke älska att begära ordet, men dock hafva fullt ut lika bestämda åsigter. som de, hvilka öfver frågorna sig yttra.
Jag har ansett mig böra erinra delta, emedan anledn. till milt klandrade yttrande just var, att åtskilliga ledamöter under öfverläggningens gång enskildt till mig yllral, att det vore väl om återrerniss komme att ega rum, ty då blefve man i tillfälie att nedsätta anslaget till det belopp, hvarmed K. M. ansett Sig böra utgå.
Det ligger således ingenting förgripligt i mitt förra yttrande, och som det vid frågans återremitterande till Utsk. är brukligt, alt flera Den 20 April. 253 olika meningar öfverlemnas till Utsk:s pröfning, fortfar jag i milt förmenande, det StatsUlsk. derest dess nn förevarule hemställan ej bifalles, torde böra taga i öfvervägande, huruvida icke det vore skäl att bestämma slöjdskolans anslag i öfverensstämmelse med K. M:s Propos.
Propos. till bifall å förevande punkt blef härefter framstäld och besvarad med starka
Landtm, hemstälde om R. o. Ad. ansåge de emot denna punkt gjorde anmärkn:r föranleda till densammas återremitterande, samt efter denna propos:ns besvarande med starka
Pröfningen af de återstående punkterne i förevande utlåt, upskjöts till morgondagens plenum och H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 12 på natten.
In (idem protocolli, silbert Munck.
Fredagen den 21 April 1854.
Upläsles' till justering och godkändes nedannämnde från Exped.- Utsk. inkomne förslag till R.
St:rs underd. skrivelser lill K. M.: A? 43, ang:de Markaryds församling för Kyrkobyggnad beviljadl lån ; JU 44, ang:de försäljning af det s. k. material-huset i Kalmar ; JV° 45, ang:de förpiedling för lägenheten å förra kronoparken Strandskogen pä Oland; J\° 46, ang:de utbyte af indragne Pukslagare-boslället Hvetlanda emot Häradshöfdinge-bostället Repperda Drakegården i Jönköpings län; och JU 47, ang:de utbyte af ett Häradshofde i Öfre Fryksdals m. fl. tingslagers
Domsaga pä lön anslaget qvarnställe.
Äfvenledes uplästes till justering och godkändes Exped.Utsk:s nedannämnde förslag till iuledning och § i Riksdagsbeslutet:
JV2 1, innefattande inledningen till Riksdagsbeslutet; 254 Den 21 April.
JVf 2, ang:de en anderd, adress i ani. af H. K. H. Hertigens af Södermanland dödliga frånfälle; M 3, ang:de en underd. adress, i anledn. af neutralitetsförklaringen; M 4, ang:de omröstning öfver Högsta Domstolens ledamöter; J\l 5, ang:de val af Just.-Ombudsman, dess Suppleant samt Komiterade lill tryckfrihetens vård; samt M 6, ang:de dag för nästa Lagtima Riksdags början.
Hr Gyllenram, Henrik:
Som jag under en längre tid är \ förhindrad att deltaga i Riksdagsförhandlingarna, anhåller jag om entledigande från min befattning såsom ledamot i Bevilln.Utsk. med bibehållande af min riksdagsmannarätt. R. o. Ad. lemnade härtill sitt bifall, hvarefter Hr Gr. o.
Landtm, anmodade Hrr Elektorer att utse en ledamot i Bevillu.Ulsk. efter Hr Gyllenram.
JV5 71, angtde regleringen af nlgifterne under Riks-Slalens Sjette Ilufvudtitel; hvarvid nu förekom: 24:de punkten, ang:de anslag dels till inrättande af nya, dels lill utvidgande af redan bildade slöjdskolor.
Ifrågavande punkt innefattar, i serskilda underafdelningar, de till Utsk. aflåtne förslag om nya skolors inrälltande och om de redan befintliges utvidgande.
Jag hemställer derför, alt punkten måtte i ett sammanhang föredragas, emedan Utsk. dels afslyrkt och dels tillstyrkt bifall till dessa förslag, och det torde vara svårt för Ståndet alt dessförutan bedöma, hvilketdera af dem är tjenligast. r, Frih.
Jag vill icke motsätta mig det af den siste talaren föreslagna föredragningssätt, men anhåller att för hvarje punkt serskildt beslut måtte fattas.
Del är just det jag yrkar, att Ståndet icke måtte göra, utan återremittera punkten i sin helhet, och att lill Konungen öfverlemna användandet af de medel R.
St. anslå för den eller de skolor Konungen anser lämpliga.
Med den rätt Riksd.Ordn. mig tillägger, jag tror i den 44 §:n, yrkar jag, alt R. o. Ad. måtte fatta beslut öfver hvarje punkt serskildt, men jag vill medgifva alt discussionen må omfatta alla punkterne.
Åkerhjelm yrkar att hvarje punkt skall serskildt till beslut föredragas, så kan jag emot stadgandet i Riksd.Ordn. icke bestrida det.
Men om Frihms mening vinner Ståndets bifall, bör öfverläggningen inskränkas till hvarje punkt serskildt, och beslut deröfver fallas. Den 21 April.
255 Sedan härefter ifrågavartde punkt blifvit i dess helhet npläst, anförde Hr von Hartmansdorff:
Af hvad som nu blifvit npläst, finner Ståndet, att Utsk. tillstyrkt ät den Chalmerska slöjdskolan i Götheborg 2000 R:dr, ål en ny tecknisk skola i Örebro 5000 R:dr och åt den redan befintliga tekniska läroanstalten i Norrköping 5000 R:dr eller tillsammans 12,000 R:dr; men att Disk. deremot afstyrkt anslag för dylika skolors anläggning i städerne Carlshamn, Upsala, Christianstad och Eskilstuna.
Jag vill ingalunda bestrida förenämnde 12,000 R:drs
I beviljande för dermed afsedda ändamål, men jag tror, alt R.
St. icke äga nog kännedom om de serskildta förhållanden, hvilka böra lagas i betraktande, serdeles då fråga är om sådana skolors nybildning.
Dertill fordras Regeringens pröfning af vederbörandes framställningar och ett från henne tili' R.
St. afgifvet förslag, förutan hvilket man kan misstaga sig om rälta sättet att gå tillväga.
Enl. min tanka är en slöjdskola ingenstädes mera behöflig, än i Eskilstuna.
Icke destomindre har Utsk. afstyrkt anslag för della behofs afhjelpande.
Jag anhåller, att denna punkt måtte i sin helhet återremitteras, på det att, om anslag beviljas till tekniska skolor i de nu af mig omnämnde släder, medlen sedermera må ställas lill Konungens förfogande.
SlatsUtsk. har tillstyrkt anslag till tekniska läroanstalter, der det fått emottaga mera fullständig utredning.
Det har varit fallet med de anstalter, ät hvilka anslag blifvit af Utsk. förordade.
Jag skulle icke motsätta mig en ålerremiss i det syfte Hr von Hartmansdorff begärt, såvida, enl. hvad man sagt mig, icke 3 Ståud bifallit anslagen till Chalmerska slöjdskolan och skolorna i Örebro och Norrköping, och R.
St:s beslut således i delta hänseende vunnits.
Jag hemställer alltså, hvartill en återremiss skall tjena, ty den kommer icke att hafva någon påföljd i fråga om dessa punkter.
De af SlatsUtsk. här föreslagna 12,000 R:dr afse 2:ne olika föremål nemi. 10,000 R:dr för inrättande af nya tekniska elementar-skolor och 2000 R:dr lill utvidgande af redan befintliga såsom Chalmerska slöjdskolan i Götheborg.
I fråga om inrättande af nya sådana skolor förenar jag mig med Hr von Hartmansdorff och tror, att den i detta hänseende föreslagna summa bordt ställas lill K.
M:s disposition, men deremot tror jag, alt R.
St. kunna och böra besluta om de 2000 R:dr Utsk. föreslagit till Chalmerska slöjdskolan; och dä hvar och en har sig bekant den stora nytta denna skola tillskyndat vårt Iand och de mänga skickliga näringsidkare sorn derifrån utgått, måste jag, under förhoppning alt R. o. Ad. icke vägrar det lilla tillskott här är i fråga, anhålla om bifall till denna del af punkten.
Hr von Hartmansdorff har yttrat sin förundran deröfver, att Utsk. kunnat tillstyrka sådana skolor för Örebro och Norrköping, men icke för Eskilstuna.
I anledn. häraf får jag erinra, att det är tvenne olika skolor som i dessa städer blifvit ifrågastälde.
Hvad de tekniska elementarskolorna i Örebro och Norrköping beträffa, så äro dessa icke några nya skolor; 256 Den 21 April. en sådan finnes redan inrättad i Malmö.
Man har alltså en sådan att gå efter.
Ingen kan bestrida den stora nytta inrättandet af en slöjdskola i Eskilstuna skulle medföra; men då denna skola skulle blifva den första i sitt slag, om jag så får uttrycka mig, och de handlingar, som varit för Etsk. tillgänglige, icke innehållit fullständiga uplysningar om den blifvande organisationen af densamma, har det för Utsk. varit omöjligt att för denna skola tillstyrka något anslag.
Jag uprepar ännu en gång alt, hvad angår anslagen till inrättande af skolor i Örebro oell Norrköping, rättast hade varit att ställa en viss summa lill K.
M;s disposition, för alt användas, der K.
M. finnér lämpligast; hvarföre jag i detta fall delar Hr von Ilarlmansdorffs åsigt.
Skulle, såsom Frih. Åkerhjelm upgifvit, tre
Ståfid redan hafva bifallit denna punkt, så erkänner jag all en ålerremiss icke kan hafva någon, påföljd.
Hufvudsumman af hvad jag lin haft åran anföra är, att jag önskar bifall till den del af punkten som rör Chalmerska slöjdskolan i Götheborg, öfverlemnande lill R. o. Ad. alt bestämma, huruvida det öfriga af punkten bör bifallas eller återremitteras.
Till största delen förekommen af Hr von Troil, anhåller jag endast att få fästa upmärksamheten på den väsendlliga skillnad som förefinnes emellan anslagen till Chalmerska slöjdskolan i Götheborg och de öfrige här ifrågavar:de skolor.
Den förra skolan har egentligen mera namn af slöjdskola än deu i sjelfva verket är en sådan, om man nemligen dermed menar en lägre tecknisk bildningsanstalt, emedan hon är en bildningsanstalt af första ordningen.
Denna skola är, den af alla teckniska skolor i riket, som visat de vackraste resultater.
Då man flere gånger nödgats omorganisera Tecknologiska institutet i Stockholm, har deremot Chalmerska slöjdskolan ständigt fortgått efter den plan hon blifvit anlagd och visat sig fullt motsvara sitt ändamål.
Denna skola har mellan 60 å 70 elever hvarje år, och mer än 700 hafva från denna skola utgått, som blifvit använde i åtskillige industrigrenar.
Hon har dessutom upfyllt eit ändamål, som i högsta målto är af behofvet påkalladt, när fråga är om anläggande af teckniska undervisningsanstalter, nemi. det alt kunna bilda lärare.
Största hindret för anläggande af dylika skolor är just bristen på lärare.
Allt hvad man kan göra för alt uplyfta dessa högre teckniska skolor, är derföre af den aldra största nytta,, emedan man först då kan tänka sig möjligheten af alt kunna bilda lägre teckniska läroanstalter.
På grund af dessa skäl anser jag bifall till hvad Utsk. föreslagit för Chalmerska skolan vara nödvändigt.
Jag instämmer derjemte i Hr von Hartmansdorffs åsigt i hvad som rör de nya skolorna, och jag framställde äfven densamma inom Utsk., men den vann der icke mycken sympathi.
Skulle således här blifva fråga om en ålerremiss, hemställer jag, huruvida icke det vore skäl alt inskränka densamma till anslagen för de lägre teckniska läroanstalterna och bevilja anslaget lill Chalmerska slöjdskolan.
Ty lika med Frih.
Åkerhjelm tror jag, att en ålerremiss icke tjenar till något, emedan jag vet, att tre Stånd Den 21 April. 257 Stånd redan hafva bifallit de fleste Momme i denna punkt; och hvarom Riddarh.-Sekrelm torde knniia lemna uplysning.
R i d d.-Se k re t. haft äran uplysa all PresleSt:s i amuel fattade b«sint icke ännu blifvit R. o. Ad. meddeladl, men att proh-utdrag ankommit, som utvisade alt BorgareSl. bifallit den ifrägavande 24 punkten med undantag af Mornenterne a och c, hvilka blifvit återremitterade, samt alt BondeSl. bifallit samma punkt i dess helhet, yttrade Hr von Hartmansdorff:
Efter de underrättelser Frill.
Åkerhjelm och Riddarh.-Sekrelm meddelat, är det alltså fruktlöst att återremittera den del af punkten, hvari anslag tillstyrkas ät slöjdskolorna i Götheborg, Orebro och Norrköping; men dä BorgareSt. återremitterat Momme a och c, hvilka angå anslag för skolor i städerna Carlshamn och Christianstad, anhåller jag all åtminstone på dem fä fästa upmärksamheten.
Hvad nu beträffar skolan i Carlshamn, lärer R. o.
Ad. finna, att der näringsfliten är sä liflig sorn i Carlshamn, bör man icke underlåta att understödja den genom inrättande af en slöjdskola.
Beträffande åter staden Christianstad sä är förhållandet att, enl. mig enskildt lemnade underrättelser, alla dervarande officerare visat den nybildade skolan den beredvillighet att de i henne meddelat undervisning och således gqdtgjort bristen på lärare såvidt sig göra låter.
När nu enskildte män sä förfara emot en nyanlagd läroanstalt, skola då R.
St. vara mindre nitiske, skola de vara likgiltiga för sådana läroanstalters uprältande?
Jag åtminstone tror det icke, och anhåller alt R. o. Ad. måtte återremittera denna punkt; man får sedan se, om StatsUtsk. har för dessa skolor några medel att anslå.
Cederström, [{lidolf:
Derest alla Mom. uti före var:de punkt icke vore af öfrige Stånden afgjorde, kunde Hr von Hartmansdorffs framställning hafva mycket skäl för sig.
I likhet med Hr Bildt bar äfven jag inom Utsk. sökt åvägabringa eli dylikt resultat.
Då vi nu emellertid vela alt, med undanlag af Momme a och c, punkten i öfrigt blifvit bifallen af de öfrige Stånden, och anslagssummor således äro beviljade för tre olika skolor, synes mig, som om det af motionären Hr Ekenman, åsyftade ändamål vore till en viss grad vunnet.
Jag tror alltså, att det är skäl alt bifalla ifrägavande punkt i dess helhet, så myckel heldre som, dä två Stånd bifallit denna punkt, StatsUtsk., enl. anlagen praxis, svårligen frångår sitt tillstyrkande.
Visserligen har från PiesteSt. ännu icke ankommit officiell underrättelse om dess beslut i ämnet; men om man får sätta tro till en tidning, sä har jag af den tidning Hr Bildt håller i handen och jag nyss innehade, verkligen inhämtat alt äfven PresteSt. bifallit förevar:de punkt.
Hvad åter angår skolan i Christianstad och hvarom Hr von Hartmansdorff ordat, så får jag bekänna alt, då en sådan skola redan blifvit organiserad i Malmö, jag icke anser vägen dit från Norra Skäne vara så lång, att ju icke de kring Christianstad boende lämpligen kunna inhämta undervisning i Malmö.
Dessulom synes be6 H. 17 258 Den 21 April. loppet, 1,300 R:dr vara så ringa, alt man snart finge öka summan till jag vet icke huru ,mycket.