Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Vid nuvarande höga Skjutslega torde en sådan inrättning ganska väl bära sig; och jag är öfvertygad, att de Skjutsskyldige gerna med hö och hatr* skulle vilja bidraga till dess underhållande, hellst de ej mera behöfva frukta att i brådaste andtiden få spänna hästarne från sädeslasset för den Resandes vagn, och derigenom ofta förspilla 20 gånger mer än skjutspenningen, så dryg den ock kan synas, inbringar, jag afstyrker således Utskottets förslag att bibe-t hålla Hållskjutsen, och hemställer för min del, att en allmän Forvagns- inrättning öfver hela Svea Land måtte genom Kongl. Maj:t3 Nadin ga omsorg varda till fullbordan bragt.
V Hans Excellence, Herr Grefven och Landt - Marskalken förklarade, att sedan Allmänna Besvärs- och Oeconomi-UtskotH tets Betänkande i detta ämne redan bliivit bifallit, justerades nu Expeditionen, vid hvilw ket tillfälle något tillägg eller förändring, i afseende å beslutet, icke kunde äga rum, och blef derefter, uppå af Hans Excellence , Herr Grefven och Landt - Mar.«kal*en gjord Proposition , Expeditions - Utskottets lord Ben 25 Maji. slag lill den underdåniga Skrifvelsen af Ridderskapet och Adeln godkändt.
Vid föredragning af Grefve Spenss, Carl
U st den 23 dennes på bordet lagda Motion, ina w nde hemställan, att BeviliningsUtskottets
Bet kande med förslag till Bevillningsstadga sv - e förblifva hvilande, intilldess, i sammanhang med FinanceRegleringen, blefve afgjordt, orr ågra utvägar till undvikande af en ökad R-evillmngssumtna kunde finnas, tillkänna; i-lans cellence, Herr Grefven och LandtM ’ ‘ BevillningsUtskottets förslag till ijc »tadga, som nu första gån gen inkommit, oligen, i anledning af åtskilliga deremot led
;n inlemnade anmärkningar, blefve åttsrremitteradt, men att Stats- och BancoUtskottens äfven på bordet liggande Betänkan-' de om Allm inna FinanceRegkringen, som för andr» gången förekomme, borde slutligen af, göras, hvadan Hans Excellence hemställde, c/m icke, enär Grefve Spens’s önskan, att Fi. / nanceRegleringens slutliga pröfning måtte före; gå Bevillnings stadgans fastställande, fullkomligt kunde vinnas, derest BevillningsUtskottets förslag till RevillningsFörordning finge, så fort omständigheterna medgåfvo, till granskning och derpå följande åt<. rremiss företagas, Grefve Spens behagade ifrån sin ofvanbetörde Motion afstå, samt tillåta, att BevillningsUtskottets Betänkande - Sen 25 Maij.
209 tänkande malte med allraförsta och före Fi-i nanceRegleringen, sorn erfordrade en vidlyfti. gare discussion och pröfning, fa företaga?* Gref us Spens, Carl
Då samma ändamål vinnes, vill jag visserligen afstå ifrån det, som kan tydas till att uppehålla Ridder-J skåpets och Adelns tid, och anhåller endast, att Hans Excellence, Herr Grefven och Landt-i Marskalken täcktes vidtala de öfriga Herrar Talemännen, att låta Bevillningsfrågan hvila tills Financefrågan blifvit afgjord, så framt man der ej, likasom här, har anledning att förese en blifvande återremiss.
Upplästes och lades på bordet följande ifrån nedannämnde Utskott inkomna Memog rial och Betänkanden: Från StatsUtskottet:
Af den 20 dennes: no Angående Kronoskogarnes användande j deruti Utskottet hufvudsakligen tillstyrkt, att alla Kronans disponible Skogar och Allmänningar, med undantag af de för Flottorne eller andra behof nödiga, må å öppen Auction till den mästbjudande under Skattemannarätt försäljas, samt de inflytande Skatte-köpeskillingarne uti RiksgäldsContoiret insättas, och Ridd, 0.
Afd. 27, 23.
21® Den 25 Maji. intill nästa Riksdag hållas Kongl.
Maj t till* handa , att för Flottornas behof användas 2:0 Angående RecognitionsSkogarne; och har Utskottet dels tilLtyrkt, att hos Kongl. Majit underdånig anhållan måtte göras, om verksamma anstalters vidtagande, så att den för Staten afsedda förmån vid ilrågavarande -disposition af RecognitionsSkogarne kunde vinnas, dels ock tillika föreslagit, att en tid af 6 månader efter det Bruksägarnes rätt, i afseende på dess RecOgnitionsSkog, genom laga kraft vunnit Utslag blifvit fastställd, måtte varda bestämd, inom hvilken anmälan om Skatteköp borde i KammarCollegium göras; varande några Ledamöters i Utskottet afgifna särskildta tankar genom ProtocollsUtdrag bi* fogade. 3:0 Rörande en förbättrad hushållning med EkeSkogarne ; hemställande Utskottet , att underdånig anhållan hos Kongl. Maj:t måttegöras, det de mått och steg varda vidtagne, sorn närmast befordra ändamålet. 4:0 Angående anslag af Kostnadssumman till en minnesvård öfver Högstsalig Hans Kongl.
Höghet KronPrinsen Carl August; tillstyrkande Utskottet, att, till bestridande af nämnde kostnad, en summa af 10,000 R;dr må anslås af öfverskotterne på StatsVtrkets Intrader för sistlidet år. 5:0 I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Dm 25 Maji. 211 Remiss, angående tiilökt Vaktbetjening vid Götheborgs Läns Fängelse ; deruti Utskottet hemställt, att till aflöning för en Vaktmästare och en Vaktkarl vid det uppförde nya Krono* Fängelset i Götheborg, matie på Stat uppföras ett saminanräknadt belopp af 175
R;dr med derunder inbegripna 18 tunnor Spannmål.
Af den 16 dennes : I anledning af Herr Presidenten D. von Schulzenheims, såsom medlem af Utskotten, väckta förslag, rörande försäljning af Kungsh gårdar, RecognitionsSkogar och)OfficersBoställen m. m.; deruti Utskotten hufvudsakligen till.; styrkt, att Riksens Ständer måtte hos Kongl.
Majit anmäla deras underdåniga önskan, det täcktes Kongl. Majrt öfver dessa vigtiga ämnen af vederbörande infordra alla nödiga upp. lysningar, på det Riksens Ständer vid deras nästa Sammankomst kunde blifva i tillfälle att ifrågavarande förslag tili närmare öfvervägana de upptaga, och var en Ledamots i Utskott ten särskilta tanka, genom ProtocollsUtdrag, bifogad.
Fran Bevillnings Utskottet:
I anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets den 1 dennes afgifna Betänkande, 212 Den 25 Maji. angående Postinrättningen, och de deraf till Statsverket inflytande inkomster; anmälande Utskottet sig af de framställda anmärkningarne icke hafva funnit någon anledning, att frånträda dess förut yttrade mening i ämnet.
Frän Expeditions Utsluttet: \df den 20 dennes: 1:0 Innehållande förfrågan hos Riksens Ständer, huruvida icke, til! besparande af betydlig kostnad för Statsverket, utdrag afRiksgäldsContoirets räkenskaper för åren 1HI5 och 1816, samt Tabellerna öfver StatsVerkets inkomster och utgifter åren 1812, 18 13» »814 och 1815, kunde, såsom redan vid Riksdagens början tryckte och i RiksStånden utdelte, från särskild tryckning i Bihanget uteslutas. 2:0 Innefattande hemställan, att till rät? telse vid författande af sista §. i RiksdagsBeslutet, hvilken, enligt Grundlagens föreskrift, borde innehålla kallelse till nästa Riksdag, Riksens Ständer täcktes bestämma dagen, som i denna Riksdagskallelse bör införas, samt af det derom blifvande Beslut lemna Utskottet del.
Vid förnyad föredragning, biföllos följande från nedannämnde Utskott inkomne, samt dett 16 och 19 dennes på bordet lagda Betänkanden: - Den 25 Maji, 213 v/ • ■ . * '*'•
1 ■ # Fran Stats Utskottet:
Af den 12 dennes'. v / . 1:0 I anledning af Kongl.
Majrts Nådiga Remiss, angående en del af Kongl. HofSta^ tens öfvertagande på Rikets Allmänna Indrag* ningsStat. c:o Angående bidrag af Staten för ElementarScholan i Askersund. 3:0 I anledning af Kongl. Maj ts Nådiga Remiss, angående Reglering af Postverkets AflöningsStat.
Från Allmanna Besvärs- och OeconomiceUtskottet:
Af deri 16 sistlidne April: 1:0
I anledning af väckt Motion, rörande den af Kongl. Maj:t i Nåder anbefallda delning af Ölands AllmänningsMarker.
Af den 24 i samma manad: 2:0
Om, TabellFormulairer för Herrar Landshöfdingars Berättelser om Årsväxten m. ra.
StatsUtskottets den 12 dennes aflåtna Utlåtande, i anledning af Kongl.' Maj:ts Nådiga Skrifvelse, rörande Öfverste - 214 Den 2 5 Maji.'
Indelningens vid f. d. Östgötha CavalleriRegemente användande till aflöning för en Fältmarskalk eller General.
Hans Excellence, Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade gilla StatsUtskottets ifrågavarande Utlåtande, Ropades Ja och Nej.
StatsUtskottet har tillstyrkt, att en viss tid, lämpad efter billigheten, borde föreskrifvas, då de Boställen vid förra Östgötha Regemente borde till Staten ovilkorligen återgå, som nu innehafvas af reducerade Officerare; men jag ber ödmjukast att få erinra, det fall gifvas, och kan hända äro de alla sådana, der ingen sådan tids antagande aågonsin kan förenas med billigheten.
Jag känner att ett Ryttmästare - Boställe in. nehafves af Grefve Stenbock, som erhållit försäkran att behålla det till dess han får, på den Militaira Tjenstebanari, något bättre.
Att nu föreskrifva en viss tid, då Bostället skall honom frångå, är att antingen föreskrifva Konungen , att innom samma tid gifva Grefve Stenbock befordran, eller ock att säga, det Grefve Stenbock ej får lefva längre , än till en viss tid.
Obilligt torde åtminstone det sednare vara, och jag begär alltså återremiss.
Jemte det jag instämmer uti hvad Friherre Boye nu an - Dm 25 Maji.
215 fört om olämpligheten af, att utsätta en viss tid lör besirtningen af de till indragning bestämda Milit iieBoställen, får jag tillika, i afseende pä förevarande mål, tillägga ett annat skäl, det nemligen: att då dessa Boställen ställdes på Indragning, existerade ej de Författningar om sådana Boställens indragning eller expectancelöners upphörande, som sedermera blifvit vidtagne och nu äro gällande, hvilka Författningar väl icke böra hafva någon retroactiv verkan.
Jag kan dessutom ej underlåta att fästa Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet derpå , att då Kongl. Maj:t aflåtit Nådig Proposition örn nödvändigheten af ifrågavarande Boställes anslående till lön åt en FältMarskaik eller General, för att derigenom belöna en piöfvad Militairs förtjenster: då Kongl.
Maj:t ansett denna anstalt vara af största nytta för Arméen, och då Kongl. Maj."t sjelf gjort så stora uppoffringar af egna medel till befrämjande af Mditaiiens bättre organisationså har StatrUtskottet likväl icke i denna sak gått Kongl. Majas
Nådiga önskan till mötes.
Jag tror likväl Kongl.
Majit haft skäl vänta det, och det är derföre jag äfven för min del anhåller, att Betänkandet måt.e varda till Utskottet återremitteradt.
Uppå af Ilans Excellence, Herr Grefven och Landt Mars lälken derefter gjord hemställan, huruvida Ridderskapet och Adeln ansåge de nu framställda Anmärkningar böra föranleda till Den 25 Maji.
Sterremiss af Utskottets Utlåtande* blef samma Proposition med Ja besvarad.
Föredrogs å nyo StatsUtskottets den 12 dennes aflåtne Utlåtande, i anledning af Kongl. Majtts Nådiga Remiss angående Svenska Theaierns underhäll.
Grefve Löwenhjelm #
På sätt StatsUtskottet uti det nu upplästa Betänkandet tillkännagifva, har jag till Utskottet aflemnat tvänne Memorial * det ena om understöd för Theatern , och det andra innehållande ett provisoriskt förslag till aflöning för Theaterns Sus jetter under detta år.
Då detta senare Memorial är det enda , hvaröfver Utskottet sig utlåtit, då sjelfva saken eller Theaterns vidanagthåilande dermed icke är hulpen , och då jag tror, att Theatern kan underhållas utan Statens betungande j anhåller jag att få uppläsa följande:
Det är ej om nyttan och nödvändigheten af enNationalTheaters underhållande, jag nu går att tala.
Alltför ofta har redan jag, och många jemte mig, sökt bevisa både den förra och den sednare.
Ny bevisning vore blott att med andra ord upprepa kända tankar.
Dessutom, då jag ännu så Ofta hörer oblida omdömen i detta Mål, då jag ännu hörer det framställas, såsom ej värdigt Riksens Ständers om, Den 25 Maji. 217 vårdnad, har jag kommit på den förmodan, att kanske erfarenheten allena förmår ställa saken i sin rätta dager.
Kanske fordras dertill, att vi först få handgripeligen erfara följderna af Theaterns Reductjon, erfara den för. lust Odlingen , Språket och Litteraturen dervid skola lida, erfara den blifvande eficcten på sederna, dä, i en Hufvudstad, der', i anseende till climatet och till den långa väg utländska Konstnärer hafva att tillryggalägga, för att besöka oss, allmänna nöjen äro så lå, då säger jag, i en så beskaffad Hufvudstad, man fråntager Folket det enda ädlare nöjet, som allena förmådde draga de fleste Classerne ifrån den grofva sinnlighet, hvilken nu allestädes synes blifva allt mer och mer radande.
Kanske också måste vi först genom erfarenhet mota den förlust fria Konsterna skola lida, och synnerligast Musiken (denna Konst, hvars andeli vår bildning och hvars adla natur bäst bevisas deraf, att ingen gerna vill erkänna sig känslolös för dess kraft), denna Konst, säger jag, som korrt efter Theaterns Reduction skall ofelbart alldeles försvinna i Sverige, kanske måste vi först erfara den förödmjukelse vår Nationsl-känsla förestår,då ensamme bland civiliserade Nationer vi stå qvar utsn en NationalTheater, då vi likväl ägt och äga så ypperliga inhemska talanger, ksnske måste vi först erfara omöjligheten, att utan HofCapell värdigt begå en enda af våra nationella högtidligheter och först erfara den ytterligare förödmjukelsen, att i den delen nödgas låta vårt
Hof sakna hvad de ringaste Furstar äga, ■ ' ■ . ' / • 2 18
Den 2 5 J/aji. sedan vi likväl ägt ett HofCapell , hvilket, sorn det nu varande, kan mäta sig med de första i Europa, och utgör en få vacker Natio nalprydnad.
Om sä är, om Theatern verkli gen hos oss är bland de ting, hvars värde ej kan uppskattas, förr än man en gång saknat det, vore det ju en fåfäng moda, att längre motarbeta dess öde. jag skyndar derföre till egentliga föremålen för min framställning i dag, och se här dessa föremål:
Helgd dt Svensk tro och lofven , och i ske Undersåtare!} frälsning frän oförtjent förderf.
Tvänne Memorialer har jag, under denna Riksdag, i detta Mål till Höglofl.
StatsUtskot» tet inlemna!.
Uti det lörsta yrkade j3g Theaterns understödjande, om ej för alltid, åtmin» stone för den tid, som fordrades, att utan någons lidande successive reducera dem.
1 det sednare, 1 öran fedt af min farhåga för tidsutdrägt med hufvud frågans afgörande, anhöll jag om provisoriskt anslag till underhåll för detta år.
Endast detta sednare har Utskottet tillstyrkt, men huru skall det väl gå vid årets slut, om detta tillstyrkande antages ?
En stor Theater kan ej förvaltas för da; gen.
Tjenste-fötbindelserna måste afslutas på längre tid.
Detta har ock skett vid vår Theater, men huru skall jag förmå honorera de många Uontracter, som icke utlöpa innom detta år, om med dess slut 30,500 R:dr afdrages å det anslag, hvarom Theatern blifvit försäk»
Den 25 Maji, * 219 råd, och på hvilket jag vid Contracternas afslutande, varit berättigad att bygga mina beräkningar?
Följden af ett rådan! afdrag blir dessutom, att Recetterne minskas med en lika Summa, ty det är solklart, att med en minkad och incomplett personal, och med inskränkt förmåga till lysande Spectaclers åstadkommande , kunna Recetterna ej blifva så gifvande, som de varit.
An mer, i grund af de beräkningar, hvartill de 1815 beviljade anslag föranlåtit mig, och till följe af nyss framställde grundsats, att en klok TheaterFörvaltning måste arbeta för framtiden, har TheaterCassan utlagt flera dryga förskotter, nemligen: 1:0
Större arbeten hafva blifvit beredda, Och dertill har åtgått utöfver 6000 R dr, så till honorerande af Författare och Compost eu rer, som till anskaffande af materiella behof. 2:0 EleveSkolor hafva blifvit anlagde, för att med tiden göra oss så oberoende af utländska talanger, som möjligt, och det är Allmänheten bekant, huru mycket hopp dessa anstalter lemna.
De hafva redan kostat circa 7,000 R:dr, 3:0
Löneförskott till ett belopp af 9,000 R:dr har måst lemnäs till Sujetter, som träffats af olyckor.
Detta (jemte en i The3terns olyckligaste tider oerhörd regelmässighet i AflöningsTerminerne) har verkat, att Lagsöknin. gar, hvaraf Theatern förr så mycket lidit, blifvit nästan exempellösa och Theaterns Sujetter i allmänhet ganska rangerade, sig oeh Verket till stor nytta. 220 Den 2 5 Maji. 4:0
Till förening af besparing och lysande Effeeter , hafva förråder af alia slags Theaterbehof blifvit, utur första handen, och derföre till vida bättre köp, än förr, utifrån anskaffade, TheaterCassan och Allmänhetens nöje till lika förmån.
Ofta hafva ioo procent blifvit besparde genom sådan åtgärd, och nu utgöra dylika för handen varande Effe. eter ett värde af circa 17,000 R:dr.
Alla dessa förskott hade, i händelse af Theaterns fortgång, ej allenast åter influtit , utan äfven verkat väsendtligt gagn för Konsten, samt till och med vinst för Verket.
Men upplöses Theatern, blifva de beredde och påkostade större arbeten icke spelte, och förloras de deraf påräknade Recetter, blifva ElevSkolorna upplöste, innan Eleverne hunnit göra gagn för hvad de kostatj mista Sujetterna sina löner och med dem all möjlighet att gälda erhållna förskotter ; få de upplagde förråder icke användas, uppkommer ju oundvikligt i Cassan en brist, lika stor med de summor, här blifvit specificerade , tillsammans .39,000 R:dr.
Då dertill lägges ofvannämnde minskning i an slagen, uppkommer (oberäknadt den säkra blifvande förlusten å Recatterna) således genast vid årets slut en brist af nära 70,000 R:dr, och på hvem faller denna brist?
På nära 300 Sujetter , af hvars Löner, Hustrur, Barn och Föräldrar, tillsammans minst 6 å 700, således nära inalles iooo:de Personer, jemte dem, lefva.
När nu, såsom en oundviklig påföljd af ett så svårt och oväntadt lidande , Tbeaterns
Sujetter befinna sig utur stånd att fornö - Den 25 Maji. 221 ja sina Creditorer, när de blifva instämda till BorgRätten, och i sin börd samt med all sköns fog instämma Directiönen, hvad skall jag inför
Domstolen svara?
Jag anhåller vördsarnligen, mine Herrar, att J ett ögonblick värdes tänka
Eder in i detta förhållande, som ofelbart och ej Senare än i nästa Januarii månad inträffar, derest Utskottets Betänkande antages.
Blotta ordet Contraptsbrott gör ofelbart ett vidrigt intryck på hvarje Riksdagsman, och än vidrigare skall detta intryck blifva, då jag * fått framställa alla de ömmande serskilta för. hållanden sig här förete.
Med undantag af magra få Personer, gifves ingen vid Acteurs-, Ballette- och ChorStaten, som först vid den ålder, då man äger urskilning att med sak-kännedom och kännedom af sig sjelf, välja sitt framtida yrke, af fritt val ägnat eig åt Theatern.
De hafva nä3 stan alla af Föräldrar och Anhöriga blifvit dertill bestämda vid den späda ålder, då deras eget val och deras vilja ej kunnat rådfrågasDå de nu uppoffrat sig för Allmänhetens tjenst, och dervid försummat den tid, då de kunnat göra sig competente till andra yrken, då det dessutom är beklagligen ganska säkert, att äfven de, som äro det, blott skulle öka antalet af de olycklige Sökande, sorn, i brist af ledi. ga lägenheter, ej kunna hjelpas 9 då de således, i händelse af indragning, äro dömde till brist och nöd med Hustrur och Barn för sin öfriga tid, frågas om det är rätt, att ej allenast utan 232 Den 2 5 Maji billig omrorg för deras fjärma te framtid , utan äfven, förutan afseende på deras nu ägande Contracter, genast skilja deln vid all utväg till bergning.
Än mer ! hvar skulle jag göra af 5o till 6o nu varande Elever, alia barn af to tili 14 års ålder, hvars Föräldrar dels icke mera finnas , dels icke äro i författning att åter emottaga barn , för hvars framtid de trodde sig hatva sörjt ?
Hvad skall jag säga till ålderstegria Personer , sorn tjern under fyra Konungars tid, och hvaraf åtskiliige, under 30 å 40 års trägen tjenstgöring, ej hunnit öfver 4 å 500 Rtdrs lön?
Af de senare finnas flere, och synnerligen i Capellet.
Der finnas ock Utlåna ningar, sorn blifvit hitlockade medelst Contracter, som nu skulle brytas.
Hvad skall jag säga till dessa?
Det är alldeles omöjligt, mine Herrar! att ett sådant förhållande, som jag nu utan öfverdrift och blott i sammandrag haft äran fram ställa ; det är alldeles omöjligt, säger jag, att det ej går Eder, mine Herrar! till sinnes.
Kanske svaras mig: ”Riksens
Ständer hafva ej tagit någon befattning med Theaterns organisation, och behojva således ej ingå i 4e bekymmer ni jr amst äller.''1
Men nej t detta svaras mig icke, ty skulle än så vara, hviU ket jag dock vågar bestrida, att Riksens Ständer ingen del hafva i Målets närvarande skick, kan 1 000 Svenska Undersåtares ofärd ej vara Svenska Stånden likgiltig , Och lika litet kunna Riksens Ständer förblifva likgiltige, då Den 25 Maji. 223 frågan är
Om el £ så högtidligt efterdöme af Co rit raci sbrott.
Det kan d . ssutöm ej med billighet sägas, att Riksens Ständer icke äga del i beviljandet af de anslag, hvarpå jag, nied full rätt dertill , fotat mina förvaltnings åtgärder.
Intill 1815 års Riksdag hade Theatern säg anvist (allt i runda Summor; på RiksStat 4,500 R:dr, och 200 famnar ved, på hofstat 6,500 R:dr$ såsom ett gammalt anslag åt IdofCapellet 8,500 R:dr, sorn Kongl. Maj.t är 18 10 i nåder åtog sig, att till Decorationer m. m. gifva Theatern, emot det att till Civil - listan i underdånighet hembjöds 266,666 R:dr 32 sk. 4 r st. och 3,000 R;dr, sorn Kongl.
Maj t yt- • terligare till Löneförbättringar 1811 beviljade, tillsammans circa 22,600 R:dr 1 anseende till denna Summas påtagliga otillräcklighet, anhöll jäg år 1815 om ökadt anslag.
Ständer framförde då till Kongl.
Maj:t den underdåniga önskan, att ett sådant måtte af de till
Dess höga disposition stående extraordinaire Allmänna medel beviljas. på denna anledning beslöt Kongl. Maj:t, att de 30,500 R:dr, hvarom nu är fråga, skulle af St.
Barthelemy- medlen till Theatern anslås.
Vid sådant förhållande, skulle väl en enskilt man inför
Domstol kanske kunna frisäga sig för allt deltagande i påföljderna, men ett sådant påstående å Rikets Ständers sida vore visst icke förenligt med deras höga ståndpunct.
Nu stå vi likväl, Mine Herrar! erne!!-:-! d n uppenbara omöjligheten å ena sidan, att af Ben 2 5 Majt.
Civil—listan kunna vänta betäckandet af ifrågavarande anslag, ty Konungen kan icke med dessa 30,5c® R:dr ytterligare betunga HofCassan, utan att öfrige grenar af Hofhållningen komma att sakna hvad de behöfva.
A andra sidan se vi icootde Svenska Undersåtare nära förestående förderf och 2 å 300 Contracters olaga brytande.
I en sådan belägenhet lönar det mödan, att söka medel, att komma derutur.
Jag tror, att Problemet har en upplösning, och jag går nu att föreslå den Jag föreslår: i:o
Att enligt den för nyttjande af Öfverflöd antagne principe, enligt enahanda frivilliga uppgiftsmethod , under enahanda ansvar och controll , samt med enahanda uppbördssätt, som för denna beskattning antagen är, en Bevillning påbjudes för dem, som vilja begagna Spectacler. 2:0
Att detta sker med en Classification, enligt hvilken de, som anmäla sig att begagna första platserne, betala om året 4 Riksdaler, och de, som uppgifva sig till de ringare platserne, 1 Riksdaler. 3:0
Att det lemnäs hvar och en öppet, att af fri vilja anteckna sig å DebetSedeln till högre afgift. 4‘,o Att denna afgift, endast för Stocky holms Ben 25 Maji. 2 25 holms Innevånare, men icke för Rikets öfrige Innevånare blir ansvar och Controll underkastade.
Men, som det är nödvändigt attTheaterDirectionen kan påräkna bestämde anslag, föreslår jag: 5:0
Att förstnämnde Öfverflöds-skatt på Vin, andra tillåtna Utländske drycker , Caffe och The, Siden och dyrbara Meubler, Kortspel, Tobak och Ur, förhöjes med 5 procent, undantagandes å Allmogen. 6:0
Att den summa å circa 15,000 R:r B:o denna förhöjning producerar icke tillfaller Theatern, de år då förstnämde SpectacleBevillning producerar 35,000 Rsdr eller deröfver. 7:0
Att hvad, så af förstnämnde Spectaclebevillning, som af sistnämnde förhöjning öfverblifver, innehålles för att användas till ny Byggnad af Theater-husen då eldsvåda eller andra händelser sådant fordra, till större reparationer, till Festiviteter vid högtidliga tillfällen m. m. dylikt.
8io
Att sådan Författning tages,hvarigenom.
TheaterCassan får uppbära qvartaliter den anslagna Summan, emedan Förvaltningens behof omöjligen medgifver annan betalnings-methode. 9:0 Att Theatern måtte äga frihet att all,' Ridd. e. Ad.
Prat. VI. B. II.
Afd. 29, 30.
I 226 Den 25 Maji. deles tullfritt införa lämpliga Lamp-olja, Lamp:- glas och Magazins-behof till ett qvantum, svarande mot en Tull af 8000 R:dr årligen.
Härigenom frälses den ifrågavarande interessanta National-inrätining , som , i fall han nu förstöres , icke utan mångdubbel kostnad och otrolig möda, ja! kanske aldrig åter uppreses till hvad den nu är, och detta föremål vinnes, utan att Nationen kan sägas vara beskattad , ty ingen betalar dertill, annan än de, som antingen : 1:0