Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ulffoltek, der desie satset sä länge, sä filligk och noggrant blifwit pröfwace, huru kunna wi wänta akt wära hemmawarande Landsmän föö hwilka Förordningen är no och främmande, stola kunna tillämpa.henne rätteligen och utan Misitsg, sä framt icke.Formlstaiken till uppgiften wid Taxe» ringen blifwa af den beskaffenhet, akt de förekomma alla aswikelsee som kunna begäs af misitag om Förordningens rätta mening.
I annat fall mäste oreda och twifweismäl allestädes försörjas/ och det stulle någorstädes kunna hända att ben ena ib» ke tilltror sig att tätta ben andra.
Jag ftugtae för möjligheten häraf, misinöjen och fökrbräellek af osi sjelfwe och äfwen af andre blifwa öä KikttS Ridd.
Sch ÄS. post. 5 V. flM 4Z - Z46
Dsn 5 Jarmar». frugter af wär tröttsamma och bekpmmerfulla ätta mänaders arbete; blott för det att wi underlåtit att till Förordningen toga fullt uppllsande UppZiftS-Formulairer- Och hwad ännu wärre ar, Allmänheten ställe kunna ledas tn pä den tankan, alt felet kill alltsammans wvre ej sä mocket r de gifne Formuiairen som icke fast mer i >,eliwa Bewilluingsgrunden, hwaraf möjeligen skall följa alt densamma ehuru bulig och rätlwis, framdeles blefwr ogillad till uppenbar stada, särdeles för deri ringare Classen at Medborgare.
Blott rwanne exempel utbeder jag mig fä anföra till bewis derpä att man lälieltgen kan misstaga sig om Förordningens rätta tillämpning, ulan att kunna bestyliaö för wärdölöshet i eftertankan, sä wida man ej har för ögonen ett Forvulmre fom är underwifande, hae en Person, som har att sördra flere ärs innestäende
Lön, han menar att denna hans fordran, fäsom ännu olldrig inhändigad ej bör upp örås ibland behållen inkomst, och att för den iamma ej bör betalas Bewilning, ehuru det etter mitt begrepp» om
Förordningens innehäll är en stridighet af den grund, att Vet är hans egna fel att han icke urkraft densamma sä snart tjcnsteäret tillänkalupit, i likhet med dwad i akttagaö bör i anseende till förfallne men ännu icke uppburne Interesse», för hwilka Bewillning uppbäras bör.
Atwensä wängen redlig man, fom sjelf brukar Egendom eller Boställe, och sem wid ärets flut ej har i behäll nägot, sedan han tillika med de sina njutit tarfwelig bergning, wängen fädan kan lätteligen tro att honom ej äligger att of fädan sin Egendom uppgiswa nägon behällen Inkomst, ehuru Förordningen förräder tvdeligen nog att behällen Inkomst kallas ej blott det fom är öfrigt sedan han framlelwat silk är, utan äfwen det, som han har att leswa 6f Den 5 Ianuarki.
Z47 af under äret, det allt är behållen inkomst af Landsgärd eller Jord, jon, öfrigt finnes sedan han afdragic de i och tor Egendomens beräkning anwände u!gifttr ti>l utsäde till skatter för Gärden, till under» hail afÄ?cr, Kjörredskap, afDragare,samtaf Byggnader, äl-wmsom de erforderlige utgiiterne titt uppehälle och lön för dtt tjenste- och legofolk, som fordrats ti!!
Egendomens skötsel.
Häraf föijer ester min kanka, akt Formulairet till uppgiften wid Taxeringen af sädan Egendom borde jnnehälla i:o hela beloppet af desi afkastning för äret specificerad! i Partle-Summor, utwisande afkaftningen, af Laduaärden, af Skogen, af Fisket, af Akrén med flere dylika förmäner. 2:0 Specifikation pä de afdrag lvm ästundas.
Pä detta satt skulle UppgiftSFormulairet kunna tjena till rättelse och anwisning för en hwar, som önskar ott uppgöra en rigtig förteckning tili Berednings-Commrtteen.
Sädant som det Summariska här antagne och gillade, rättar icke denna redelige Mannens irriga begrepp om Förordningen.
Det förorsakar den felaktig? och för Staten stadeliga uppgiften alt hanö bchällne inkomst af Egendomen är ingen. 2:0
Det är äfwen angeläget för Beredningsoch Taxerings-Cvmnitkleerne att hafwa sig för ögonen ej blott ett Summariskt utan äfwen ett nägot mera Specificerande Formulaire af bl hällen inkomst.
Det af Högloft.
Utstottet nu gtllade är blott Summariskt, och det i den gr.d, ott den stattstyldiges Egendom, Näring och Rörelse mk wara alldrig sä mängsaftdig, afasldrig sä olika art, och pä aildria sä olika orter belägen, upptagsö ändock den behällna Inkomsten af densamma pä en enda rad i en enda Summa.
Jag ftägor härwid: männe af en sadan Cummarlfl uppgift nä gon - Z4b Den 5 Januarik. zon Csmmittee utan största swärighet, Utan mödosammaste forskande och läng tidsipillan kan utröna huruwida en sädan Uppgift öfioerensstämmer med werkeliga förhällandet af dcn Skatiskyidiges hehällne inkomst.
Om debällne inkomsten män liv särstildta källar ware sig antingen Bruk, Landrzärdar, Hus i Städer eller Löner, om, säger si g, hehällne inkomsten of dem alla uppgifvas i en enda summa, sä mäste nödwändigr blifwi hardt pära omöjligt för en Taxerings - Esmmlttee akt pröfwa huruwida en sädan uppgift kan wara sann; deremot om behällna inkomsten af en hwar afdröja särstildta inkomst-tillgängar särskildt uppgifweö; sä stulle pä längt när ej blifwa sä sivärt att utröna hwad sant wore t den prefeniercde uppgiften.
Det Högloft.
Utskottet har dock behagat antaga ett Formularre as det mäst iummariska innehäll.
Hwad mäste följden af detta blifwa annat än det, att Berednings- och Tarerings-Eommitteerne antingen stola blindt tro den anmälte uppgiften, eller ock msstro densamma» utan att kunna säga skäl till sin mening och beslut.
I förra fallet, och om den Skattstyldiges uppgift wärst origtig, stall hända att Staten sär af honom antingen en större eker mindre Bewillning än den bordt fä, hwilset stall stöda antingen honom eller ock Staten, och hwilket hwarken bordt stje och ej lätteligen ssjedt om Formulairet kill Taxeringen warit mer vmständejigt än det nu antagne, emedan det i thy fall hade warit lättare att finna huruwida Uppgiften warit sann eller icke, och med anledning deraf söra dess Författare till sinnes de twifwelsmäl som hade uppställ innom Committeen var Uppgiftens rättskaffenhet.
I dtt sednare fallet nemligen om Lommltteen misstror den Skatlsklstdiges uppgift, sä älMr det Emmftttrli slk taxera boum - Den 5 Januarii. Z4Y nom högre an som hans uppgift gifwit anledning kill Utom det att ett sädant Commnteenö sökhällande fvrrädcr mifltreende, som nägvn gäng tvide förolämpa, kommer det äfwen den Skottstoldige bäre pä beswär och omkostnad för att winna rättelse wid Compromitz Rätten, hwlikct hade kunnät lörckommaS i de fleste fallen om Formulairen till Taxeringen ej warit sä gansta summarlste.
Det är ju en af alla hederligt sinnade menmstor erkand gruodsttts.
Man bör förekomma alla fel, häldre och med mer sorgfällighet an framhålla, anklaga och stross; den lvm felat?
Ännu ert stäk emot en sä summanst uppgift till Berednings och och Taxerings - Eommitteeme, som den antagne och nu gillade.
De fleste af Allmogen komma elter cll sannolikhet att erlägga Bewilimnq, icke al behållen inkomst efter Tabellen N:o i, utan för silk Skydd efter Tabellen N:o 2 När detta Ständs Taxrringsmän t sin beskedliga enfald finna huruledes de med sina wederilkar bliswa taprade efter ziffran l ben clafl som deras Egendom eiler Hemman dliswit uppiördt; men deremot när de bltftva wärst huruledes ds alla som äga »vidlyftiga Egendomar, Narmgar och Löner af flere stag, och pä olika orter dlstwa taxerade, föga annorlunda än pä en gchnmg efter deras egen uppgift om den behällna inkomsten, huru latt stola icke dehe aktningswärde Medborgare falla pä denna för den inbördes förtrolig!,eken Medborgare emellan, sä stadeliga tolikan: icke diiswa Wi stonte ,iu för tiden mera an tillförene, men den rike, men den wäldige, han har satt sig i säkerhet sök Bewillningen bättre än Wi — fe! hans uppgift kan ingen controllera. Slur?Iigen om j sofid af allt detta, den väräknade Bewillningen ej skulle kkhäiias, om nödagudrZheten stuile fordra rn lötz Z50 Den 5 Januari!. tidig Riksens Ständers sammankallelse, hwad ilia har man handlat, om man uragrlätit näaor som kunnat förekomma en sädan beswarstg och för hela Landel kostsam anstalts Jag Irugkar för möjligheten deras, wigt icke l a seende till Bewittningsgrunden som alind warit och annu är efter mm lulla öfwertygelle den billigaste, d n rattrvisaste och söftogteljgen för hwarje ärftgr sinnad medborgare den angenämaste: ej eller srugtar >ag denna bewistnings Mistiyckade försök i anseende till werkstästjghrteu, vm allenast man troget lagttoge alia de hjelpemedel som tillbjuda sig för ändanalcrs winnande, och som dertill tjena, och som tid efter annan warit under ösweNäggmng i Högloft.
Uftkottel.
Det sörsta of detza är Skyddsalgifteu 06) Mmimi Tabellen, som lyckstgen wunnit Riksens Högloft Ständers lusta bifall; det andra h/elpemediet är Cornprvnnflcn.
— Detta kraftiga stöd lör den goda saken, har mängen upplyst och tänkande sökc att rycka undan-
Ännu äger det bestämd.
Jag önskar ock det af ett alfwarligt nit för Bewistnmas-Förvrdnmge s tillbörliga och nödiga Handhaswande.
Redan har Högloft
Utskottet funnit stät att ändra det i dest tryckta project pag. 6 yttrade Beslut: 'om den händelsen skulle inträffa, att inflytande "Bewillningen ej utgjorde den anftagne Summan; "sä skulle Fullmägtige i Banquen och Rtks.gälds"Contoiret äga akt bestämma till hwad procent "uträknad efter bristen i dehofwet hwar och ens "Debets belopp bör förhöjas."
Jag nämner icke delia lör att klandra ett b-stut det jag ej emotsade dä allmänna rosten innom Högloftige U-ffollet stadgade det samma, utan Hg nämner detta, för att dermed wisa huruledes det blir lä mycket mer angeläget att onwända alla öfrige till BewillningsFörordningens werlställdarher tjenande hjelpmedel, Dm 5 Januarit- Z5l del, till hwilka jag räknar äfwen det att Formulairen till Berednings, och Trerings-Lommitteerne dlif-va fä detailierade som de kunna bliswa, utan att te derföre stola föranleda till nägon mennifkaS olycka.
Msn påminner emot mig, att en något mer Specificerande uppgift af bchäilna inkomsten stulle för mycket blotta den Skattskyldigas tillständ, antingen förstöra hanö Credit, om han warit olycklig i sina offairer eller ock wäcka afund, om han i betydlig matto awancerat. Zag fwarar härtill med ett innom Höglofl.
Uistottet redan i lommars bifallit anförande af en dest driftigaste och werksämmaste Ledamot Orden ly^a sä: "den Skatlssyldiges uppgift rödjer blott hwad han det äret förtjent, och hwilket "om det antingen är mycket eller litet, ej kan blif"iva någon säker grund, för att deraf stuta till jamima Persons Fattigdom eller Rikedom, emedan "hwarje tänkande wet att den, fom sitter i HanHö eller Fabriks - eller ock i annan rörelse, "kan det ena äret förtjena mängfalldigg gänger mer "an ett anaatz äfwensä att en med litet Capital kan "pä ett gansta lofligt sätt förtjena en större Sum"ma än mangen annan med en ansenstg förmögen"het, dea antingen conjunclur eller andre omständigheter gjordt olyckjam för äret.'
Alt hittils den warda Ledamotens egne ord.
Hwad angär alt någons swaga offairer pä detta fäkt, ester ket of mig yrkade mer drtaillerade Forwulairet tili Tax-rmgen, stulle blifwa blottade, och att detz Credit allsä sttstle gä förlorad, är att märka, atk bwarken det as Herr Bokhållaren EZk ingisne och ej eller det af mig yrkade prvjectet till FomulM är Ipecificerande, i anseende till rän ta - Z52 Den 5 Annani. ta pä skulder.
Det kun nu sä mycket mindre wars min me ir a, som det hörde tilt Högloft, Utskottets sörlia Beftut att rj specificera skulder, ehuru det ester min lunka wore nyttigt i anseende ull Controllen sä ival af Gäldenars som Borgenärs gjorde uppgifter.
Ogärna har iaq beswärat med ett sä widlyft tigt anförande, men as srugtan att tillätelsen of sä summariske rippaister till Tapertnos-Committecn pä hehällen inkoinst, som den af Högloft Utskottet nu anragne skall kunna medföra flere elaka följder sälom jag här sökt att wisa, har jag stadnat j det besluter alt reserwera mia utan allt anspråk att blifwa krodd eller hörd; warande rätt nöjd, om jag med tiden befinnes haswa haft en onödig fruatan lör det, som icke inträffat.
Slockholm den z i December 1809.
Leib ^Vall^vill.
Utt supra. Ux protocollc) kl. 6.
Utdrag of Protocollet, hällit uti Riksens Högloflige Ständers BewtllningsUlssdtt wid Riksdagen i Stockholm deri g l
Efter jlifteringen of Utskottets iwar och uklätande, v wer de frän Respectiwe Ständeri inkomne anmärkningar, wid Ukffottets förra prv, jeelttllBewilirimgö-Skadgan, inlämnade HerrGreft hantz - Dm 5 Januarit - Z5Z handlaren Santeson, efter under öfwerläagningen gjorde förbehåll följande serstildta andragande:
Ulstottet uti betz nu ofgstwande swar pä famteliga Respettiwe Riks-Skändens anmärkningar wid Utstoilets d-n 25 siftl.
September öfwerlämnade
Först rg till BewillningsFörfattning, dels icke glvrt der afseende pä ätfkillige af detze anmärkningar, som jerg för mitt del mägar tro dem förtjena, och dels i wiste omständigheter utan dertill frän Res*ect-ve Smnderi erhällnc anledningar, widtagit flere sä- e-ne tillägg och förändringar, fom, enligt mltt omdöme, leda till rubbning af de saststälde grundsrne, förringa deras billighet och rättwisa, samt åstadkomma betydliga fwärigheter t utöfmngen, hwar-genom den lagde hufwudplanen, som med nog allmänt bifall tyckes halma blifwit omfattad. snart stuile kunna falla i misstroende och ogillande; sä har jag ansett mig äfwen denna gäng döra begagna Höglvfl.
Ukstottels lemnade tillärelse akt med dest betänkande lära följa mine karstilte tankar, dem jag dock löe att ej för mycket trötta Neipeclive Ständens käramod, eller förorsaka tidsutdrägt genom granstningeri deraf, instränkes till de hufwudsakligaste ämnen:
Ak dem tror jag i sörsta rummet böra nämnas, att Utstoltet alldeles upphafwit betz förra yttrande om uppdraget till Fullmäktige i Banken och Niksgäids-Contoiret, att wid möjligtwis inträffande brist eller öfwerstott i den af Riksens Högloft.
Ständer anstaane BewillningsSumma, dä efter erhällen och allmänneligen kungjord underrättelfs till hwad belopp Taxermgarn? stigit, förordna om tillökning eller afflag i Tarifferne och de stattstyl - diges afgister. ^tdd- och Ad.
Prst. 5 B. 42 » Sia - Z54 Den 5 Januarlt.
Statens säkerhet att med ofelbar wiflhet er< hälla hela den pacäknede BewillningsSumman, hwilkct utgjort egentliga ögonmärke^ lör delta stadgande , har Utskottet nu deremot trott kunna förrvaras, om afglfrrrne fä utlättoö och fördelas till 166,666 R:dr z r tz.
Banko utöfwer den Summa, som Riksens Ständer eljest skulle i Bewillning sig ätaga, och lälunda, om denna beräknas till 500,000 R:dr mer än de twa Millioner, hwarefter Toristerne för närwarande äro uppgjorde, de samma dä borde förhöjas kill en tredjedel t stallet för en fjerdedel; meri jemte det, akt med delta tillägg
Staten för erhällandet af sitt behof, ända icke äger aldeles 0- swlklig tillförlitlighet, kan jag ej annat än finna högst betänkeligt, att, uti be redan förut ganska tryckande statler, ålägga Rikets inmänare den i frägawarande ytterligare t-llökning innan det wisat sig, att den är aldeles nödwandig., Den blifwer twärtom bade wädlig för de antagne grundernes beställd i en framtid, och motstrider genast deras goda ändamål, emedan, dä beskattningen drifwes öfwer all billighet och till det, yttersta, wängen i förwäg afffrackeö för methoden och stall göra allt sitt bemödande att söka undandölja sin inkomst och förmöseahet, hwarof han annars icke ogerna lemnade Staten en mätttig anpart.
N Skulle Riksens Höglost.
Stander icke detzmmdre lika med Utskottet anse of vannämde tillökning såsom ett lämpligt och tjenligt försigtighttsmält, torde dock Åtminstone den förändring af Utskottets nu fattade beslut böra äga rum, att om till exempel Bewillningen pä 2 är inflyter til! en fjerdedel eller en tredjedel utöfwer den Summa, som warit päräknad och anslagen, Fullmägtige i Banken och RiksgäldEontoirrt dä mä wara älagk, att föranstalta om en i män deraf lampad nedsättning t BewlliningsUtstyldrrna för Le följande ärr»! z:o Den 5 Januari Z55
Om kander sär oafbrukit njuta Fred och Handelsfrihet, fvrstonaS frän mitzwäptär, och andre swära olyckor, är det wifterligen mer troligt, att del nya Taperingssattet st -ll inbringa wida öfwer än under hwad som bliswit Staten bestämdt, och i förra händelsen wore ingalunda rättwtst att C^ntubutions-utlagorne för dem, hwilkas willkor e; täta Maximi-asgift, lika betungande fortfara, samt ett insamlat önverstott af B-willningen fruktlöst i Banken tili nästa Riksdag förwandlades- Och den fruktan som Utstottet för öttigt yttrat, att om nedsättning ett är inträffade, sturle det hos Allmänheten göra obehaglig werkan, derest ett lika förhällande icke iakttages äswen för de efterföljande ären, lärer wid närmare vfwerwägande finnas sa mycket mindre grundad, fom, innan nägon ätgärd os nedsättning finge widtagas, föregäende ärens öswerstott stall förut bestiga sig till ben Summa och fond, hwarmed esker ali sannolikhet c
Urul den möjligen blifwande mmstnmgen för äterstäende ärcn borde fyllas.
Wid den upprättade Inkomst-Tariffen hofwa uti Wallof!- Borgare-Ständet twennr anmärkningar blifwit framstälde, och hwilka, sedan de uti Högloft.
Utssottet, ehuru der förnyade, icke wunnit nägot godkännande, jag föranlätes widare fullfölja; den ena bestär deri, att efter mitt begrepp wore det för en mer jemn och rätkwis fördelning i beställningen för de minst bemedlade angeläget, att iL mellan-clatzer utsattes, frän och med den z:dje till och med den i5:de, h varigenom clatzernes anta!, om sä eljest ansägeS nödigt, komma att utgöra 60.
Det förra faller säkerligen gansta obilligt att en med knapp inkomst af z66 R dr Z2 H. stall betala r i R:dr i stället för 8 N.dr zv fi. om Z56
Den 5 Januarki. hans revenue bestiger sig till en stilling mindre, och akt en med 450 R:drs inkomst stall starta z
R dr r6 st. mer än den jom har 449 R:drö inkomst och sä widare.
Högloft, wstottet bär ej fäkt eller k) st tillgäng pä sädane upplysningar, som vwedersägeligen bestyrka de olika Fockclafiernas personal^och förmögenhet, hwilken Ucstottek ilrän första början endast beräknat !ä lägc, att den sannolikt ej kunde wara Mindre; Och om derföre da till exempel, 12000 personer i i o clasten diifwit caixulerade med 200 R drs inkomst i ställer anta, ges en tredjedel med denna, en tredjedel med l87, M;dr och en tr;dsedei med 2i64 R drs inkomst, sä förfelas icke dermed, pä lätt Högloft.
Ukstotter förment den härwid äberopade pästtlighst i cattufen.
Snarare stall
Summan utgå än mer säkert t samma man som hwar skattskyldig ser sig beskattas närmast i förhällande till si..e omständigheter, och stall ick- finna sig frestad att göra en för. ringa rrppM as sine killgängar, dä skilnaden i clcsterne bl>flwer än mindre kännbar.
Till ädagalaggande, att <n fädan förändring icke kan bliswa skadlig eller göra minskning uti den väräknade Summan koger jag mig ock friheten bifoga ett i jadanl afseende författat nytt projekt till Inkomst-tariff.
Den andra omständigheten äter, som emot Len af Urstotttt godkänds Maximi-ttariff jag icke trott mig kunna förbigå, ar att de 5 »örsta cmfter, hwilka finnas utförde tor mindre inkomst än ivo
R dr borde alldeles sörswinna, !a wida ingen kan lifnära sig gärna under denna summa och säiedes böra förskonas eller älmmstone ej pcisöraö annat än Mimmi-afgift.
SädE synes ock instämma med ingrchen as den projecteraye Förordningen, hwarest nämneS att hustmr, dam och tjenstefolk, Den 5 Januari!. Z57 samt ladans blott med sia arbetssörmäga sig först rjande personer, hvilka ej kalwa särskild inkomst, e> bära hänför'-6 till Mapnni-ta iffen och hwars första 5 grader följaktligen ej kunna tillämpas för andre än vmyädige, men hwilka, dä de el Kalwa ivo R dr revenue, synas jämwal böra lörstonas.
Alguren ä dem.- nied ringare inkomst, kan dessurom ej dlilwa särdeles indrägtig, och dä de hittills warit frie trän all Bewlaning,fom deras taxerande bädeskulle innefatta werkllg härdhe:foch icke heller stä wäl tillstmmans med det nya tillägg af Höaloft Utskottet t Författningens i Art. g ss- l Mom- Alt privates tjenare om de ej haswa inkomst öfwer R.dr stola wara fritagne l»rän en dylik Bewillmng, lä vck om desse sednare Liwen äläggas ortala inkomstasgift, enär deras inkomst gär öfwer ioo N:dr, hwilket jag, säsom i min tanka billig!, pä bet högsta yrkar, stall Kongl Maj t och Kronan witzerltgen derigenom undfå fullkomlig ersättning, för den Irl mig tillstyrkte mmstnlng för de förra, och hemställes alltsä ödmjukast, om icke alla de ställen j Förordningen der io§ R:drs inkomst anses med afgift etter Tariffen N:v l ma förändras ttll rov R dr.
Sä framt detta winner Höggunstigt bifall, kunde enligt den nva Tariff jag uppglswit, äfwenledes 12 of de i förra Tariffe r utsatte classerne utgå, och i stället för dem göras en allmän före, skrift lika som för ännu högre Jnkomst-afgifter finnes stadgat, samt Tariffen derigenom inskränkas till 40 c'ass r, hwarmed en påtaglig lättnad befordras för sa wä!
Räkenskapernas förande och redowisning, stm för inrättandet af de dertill hörande längder och formulairer.
— Dä hos Riksens Högloft.
Stäkder ingen anmärkning kill men för Stä - Z58 Den 5 Iatmarii, bernes Borgerstap blifwit gjord wid Författningens i Ark 2 §. 5 Mom. af Högloft. BewllltMigsUrstottekS förra project, hwaruki förestogs, alt Slydos-afgift endast ssulle aläggas de tus l Staderne lvm icke äges of Borgare eller någon Skådene och örkene Embetsman z sä tyckeö man i allmänhet redan harwa medgifrvlt, ait icke någon javan ojaisr, hwav Borgare berröffar kan komma i fräga, utan lamma m d skäl aniee inbegripa uti den
Dkydds otgnt de för sin näring mäste erlägga.
Uti Borgare-Sländet gjordes a andra sidan den alimärknnig alt Husägare af alla ständ bora njuta lika rätt akk utan särskild SkyddS-algifl äga kak ö'wer hustr-udet, der skulle högeltgen oroa mia, om fädanc os Borgare-Skändet yttrade billiga ränkesätl icke al enast förfelade ändamälet, uran till och med »verkade en ytterligare beskattning pä Borgerffapet, forn wltzerstgen more fallet, derest det alternativet uti Ulskorlets project som bestämmer Minimi-atgifk för alla privake hus l Skäderne, stulle antagas.
Mine skäl hwarföre icke en sadan afgift bör mer komma i fräga för hus i Sladerne än för dem pä landet, ärv följande: i:o Mäste, som lagdt, Skydds-asgiften för Skädernes inwänares hus, wara iiwedegripen uti den Minimi-afglf^ hwartill de för sin näring eller yrke anses, af lika skäl som den lör Londtbon inberäknas uti hans afgift för svidén och icke för dest hus särskildt erläggas. 2:v
Hus i Stad kan icke anses wara mera redbart än pä Landet, hälst ekt sädank uti de fleste taber sällan gttwer mer afkastning.
Revenuen c.t hus pä ena eiler andra stället komma l alla fall ott anses elter Inkomst-tariffen och undgär säledes icke en tilibötlig bestallning, och z o Att Den 5 Ja,mani-, Z5Y g:o Att Skyddsafgift skulle endast drabba en sakligare Medborgare, som i alla soll icke kunna komma i fräga att betala efter Inkomst,tariffen.
Jag kan icke undgä här tillika upprepa säfom mäst l ögon fallande, den olika princip Uistottet söftdt, dä pä ena sta let belydlige och dyrdare Abyggnader ä landet, jagas ej fä komma i berak, ning kil!
Skyddsafgift, men ä ett annot, att alla hus, sälcdes ä»wen de ustaste kojor i Städer stola uppskattas. Widare, art Ulstoltet t Författningens i §. af i Art. anser hwar och en frän sine ärlige inkomster böra fä afdraga utbetald Hushyra, hwtlket förutsätter att man bör äga tak öfwer hust wud utan särskild afgift, men i 2 s). äligger den som sjelf äger detta tak betalning derföre.
Slutligen torde äfwen böra ihägkommas att utom den swärjghet tvid Egendomars uppskattning, som onekeligen blir der bryösammaste af hela Taxeringen 1 Städerne och der skulle mängdubbla den tid för Taxerings förrättningen i sila fall fordras, är ock uppgilne normen, Brandförsäkrings,wärd. t sä mycket olämpligare, som gansta mänga exempel torde gifwas, pä lä wäl mycket under, som wida öfwer werkliga warder försäkrade Fastigheter.
Dä i följd af skedde anmärkningar inom gme af de Nelpective Gränden frägan om dem af Högloft.
Utskottet förra gängen ä Cwakcerer »Natte afgift ä nyo förekommit, har söttopvek Veras inträffat sädant Högloff Utskottets sivar innerattari och allenast ett Stånds pluralitet godkändt, och äter ett annat ogillat asgisten ä Caracterrr, samt Ledamöterne af de bäda öfrige refpecrtwe
Ständen stadnat emellan sig t paris vors.
Med z6o Den 5 Ja,mani.