Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kaiälrelemy, pä Kongl. Naj:ts l^ädiga Ilekallning. i anledning llärak den e> duni 18^2 akgikvil, oell llvilkei i akskrikl kikogas, skola Kikets 8tän«Ier inllemia, ej mindre skillnaden emellan den olokliga slakliandel, Ilvarom de ak klilmts 8iänder älreropade 3?ractaler oell förordningar Ilandla, oell elen pä ön 8t.
Lartlrelem^ sami andra siällen ännu Iledntliga likegenskapen, som äkven laenämiies med ordei slakveri, än oek kullständiga >>ps>I^sningai> rörande lleskakkenlreien ak della sednare körlrällande, anlaiel ak de personer, som äro delsamnia underkastade oell den utväg lill slutligt akskakkande dera k, som anses med räli visa oell dilliglret ökverenstämmande. firuru de ak
Ouvernören meddelade upplysningar visserligen ådagalägga, ali pä ön 8l Kartlrelem^ slakvarnes tillsland, genom sednare köreskrikler, lill deras törnron väsendtligen kdikvil körliäiiradi, linnas likväl iner än till - 1 2 /Krd/gs 7V/o 62. räebliga sbäl sou Kongl. Naj:l att dela bibels 8ländors önsbningar kor slakveriels sb^ndsamma ujijabörando.
Kör vinnande ak della mäl, ulan körnärmande ak slakegarnes lagligen körsäbrade rätt, oell ulan att äkvenl^ra eoloniens bela besländ, anser Kongl. Naj:l annan utväg ej vara kor bauden, än tion ak Ouvernören ujajagikna, livilben jemväl blikvil vidlagen kor slakvarnes krigikvande i Knglands eoloiiier, eller, att lilldsla slakvarnes egare en sbälig, om oebsä iebe koll, ersäll>iing fo,- dem kränbännes, oell lemna de krigikno i llörjan något unilerslöd lill korsörjning oell ujipkoslran.
l^Isn ela eolo>lien3 inbomsler iebe lemna erkorderliga tillgängar dertill, älerslär endast all lill bibels bländers bebjerlande ökverlemna, Ilnruvicla nägra medel mä vara kor sädanl ändamål all anväiida.
lVIed antagande ak den värdsringsgrund, Ouvernören köreslagil, sbrdls llärlill erkordra8 cz^.äao 8jaansba biaslrar.
Knligt sednasle kolbräbniugen jlä 8l.
Larllielem^ vid 8lulel ak är i8/jz, är väl ulrondl, all del ak Ouvernören beräbnads antalet ak 5c)5 slakvar dä nedgäll lill 531, b varigenom en nedsättning i den nyssnämnda ersällningssumman u^slliommil kor 8lakvar, inen dä i denna förslagssumma iebe något blikvil aUsdl kör oundgängligt under8löd äl ds minderärige oell oibeslose krigikne, genast ekler krigikvandel, lords del bebökliga ersättnings- oell boslnadsbelojajiel kör en omedelbar krigikning ak alla slakvarne ändoeli liunna sballas till okvannämnds 8umina.
Oni della boloma 8läIIe8 lill Kongl. Naj:ls disjaosilion emol redovisning, lviklar Kongl. Naj:l ej, all del Ls^klade ändamälel sball jaä en gäng bunna vinna8.
Utom okvannämnde utväg lill slakveriets aksbalkanile bar Ouvernören joä 8l. barlbelem^ 8edermera lill Kongl. l>laj:t 1 underdänigbol inbommil med ell annal korslag, bvilbet Kon^I.
Iilaj:l äkven velal i ljäder meddela lill bibels 8länders bännedom. -— Knligt della korslag, bvilbel naera långsamt leder lill del äsvklade ändamälel, sbulle slakvarne kör allmän räbniug inböjaas oeb krigöras blott ekler liand, i den mon körsäljniag eller lillkällen lill inlösen ak slakvar till lägre jaris sig ^j)jaa. lläidgeuom sbulle tilläkvenl^rs balkva boslnaden bunna besjaaras oeb ulgikvandel dora k kurdelas jaä kleve är.
I bill bibels bländer vilja föredraga della allernaliv, bvarigenoin slakvarnes kriböjaands ändoeb sannolibl sbulle bunna i del närmasle verbslällas ^ä kem är, borde en summa ak 10,000 bjaansba biaslrar ärligen under dessa kem är ansläs, med rälligbel all använda ena ärels besparing under ell jaäköljande är; oeb sbulle sersbild redovisning kör medlens användande ak Onvernoren jaä stället ärligen aklemnas oeb bibels bländer eller deras Revisorer meddelas.
Doeb vill Kongl.
Naj:l kasta bibels bländers ujajamärbsambsl dera, all i bändelse ön 8l.
Lartbslem^ sbulle, i anledning ak bvad Xc>/?A/. ^.-o 62. 3 Kongl.
Ulajtts sersbilllta
Näiliga /'ro^osilion af 6enna clag innelallar, värela lill t'rän>m:lnlle lllagl alli älill, innan slafvarnes cinanei^aUon blifvit knllboillall, beliolvet af anslag kor sällan l än6a,näl bomme all umbära eller minsbas i so> liällancle lill lie villbor, som vicl okverlätanllet bunna blifva belingalle. lionel.
Naj:l finl)lifver Ilibels 8tänller mell all Kongl.
NZ6 oeb ynnest slällse välbevägen.
Dalum ul su^ra. o 8 e ^ k. 0)//e„/,lll,/. ///e,,^ /'ee/eee//e/ o/bee /,^^,//M-/)6/)„e/e,,re,r^-,/,e,,l/e„, /m//et r„/be //„» Ml/:r Ko„„„AL,r , //,ll/e^ l/e,) , Oe ^e/>ee Närvaranlie: Ilans Dxcellenee luslili-e^tats-IVIinistern Herr Driberre 6)//e,r/mcr/ Hans Dxcellenee 8lats-!>lini8l6in för Dlribes ärenäena Herr Driberre //lee, 8las-Hällen: /Melner, Driberre /)/ee/ e>6„ //o/^te„r, Mm it/re, D vill evre /e^eo», Diilierie /Veel/e«/ll//l, K//2,6,'Vtv//)6^ //lee,-, Dliberre </)V/e,l^el„llll!.
Ilans Kxcellence blerr Iuslilise-8tats-Ninist6rn anmälte i unclerllänigbet
Ilibels 8tän6ers unclercläniga sbrikvelse lien 3o ^pril >84i, bvaruti äe bos Kon"l. Mj:l i unllerllänigbet anbällit, alt som, oabtaclt 8verige, genom Iraelaler° meä Dnglanll al' 6en 6 November 1824 oeb meä Dranbribe ak äen 2l IVIaii 1836, slutit sig till clet körbuncl, som bemöäar sig all unäerlr^eba slakbanlleln, samt uli Kongl. lVlaj:ts Näcliga Köroräning clen 7 lannari l836 oeb 4 /vr/se, ^.-c> 62. dilliigged deidill den i Neji seniine er eli säden dendel Hr delegd med lifssdieff, densemme H Ii viii ii n n u liirer iddes pe ön 8d. lleidlielemv', Kongl. Nej:d inät.Le i ljäder lät.» dillne, liuru slefveriet pä ön 8d.
Lertde!em)5 m5 kunne «tskgffes, semd viddege elle dö utväger, som dör viiniende ef delte vigtige endemel kunne deredes or d tinnes lämplige; i enledning dveret Ouveinören pä 8d. Zertelemv dlifvit Iiurd o<I> i underdenigdet etgilvid förslug till efskelfende et slufveried pä nämnde ö.
Nej.t dedegede i Käder förklara, std, elmin de ak Ouvernören meddelade upplysningar visserligen ädegelecle, ett pä ön 8t.
Lerdlielem^ sletvernes dillsdänd genom sednere dores lii ider dill derus förmon väsendtligen dlifvit dördettredt, sunnäs likväl mer än tillräckliga skäl 5ö> Kongl. Nej:t udd delä Kikets 8dänders önskuii>ger för slefveriets skyndsamme uppdörende.
Kör vinnande ef dedde mel, uden förnärmande ef slefegernes lagligen sorsekiede rädd oell uden edd äfventyra coloniens lieie deständ ensäg Kongl. Nej:t enne,, utväg ej vere för danden, än den ef 6uvernören uppgit>ie, dvilken jemväl dlifvit viddegen för slefvernes digifvande i Knglends colonier, eller edd, äd sletvernes egere lemne en sliälig, om oeksä iolie tull ersättning för den redd, dem denkäncles, oed tilldele de frigifne i döljan nägod understöd dill försörjning oed uppfostran.
Nen dä eoloniens inliomster ieke lemneile erfoielerlige tillgånger dertill, återstod endast edd dill Ilikets 8denders dedjerdende öfveilemne, duruvide nägre medel mä vere tor sädend ändamål edd envände.
Ned endegende e!' den verderingsgrund, Ouvernören föreslagit, skulle dertill erkdrdres c)^>320 8penske Kiestrer.
Knligt sednesde folkräkningen pä 8d.
Lerddelem^ vid slutet ef er iL/je, vore väl utröndt, edd det ef tduvernören deräknede enteled ef 5o5 slefver dä nedgedd dill 33 l, Ilverigenom nedsättning i den nyssnämnde ersäddningssummen uppkommit för stefver; men dä i denne förslegssumme ieke något dlifvit edsedt för oundgängligt understöd äd de minderärige oed orkeslöse frigifne, genest efter frigifvended, torde ded dedödige ersättnings- oed liostnedsdeloppet för en omedelder frigifning gf elle sletverne ändock kunne skeddes till nämnde summe. ^o/rg/. ^ov/^rr/.>e, ^Vto 62.
Om detta belopp 8tällde8 tilt Kongl. Nuj:t8 di8po8ition emot redovisning, tvillaile Kongl I>llaj:t iebe, att cist ä8gstade ändamälet 5bolle pä en gäng bonna vinna8.
Naj:t an8äg docb bibet8 8tänder tilliba bora onderrättag om 6overnören8 8ednare sran>8tällda, till ändamälet inera läng°amt ledan-Ie, torkria-;, att 8lasvarne pä 8t. lbn tbelem v 8bnlle sör allmän liibning inböpa8 oeb lidgöra8, blott ester band, i <Ien mon lbi8äljning eller tillkallen till inlösen as halvar till lägre pri8 8ig vppade.
Härigenom bonde till äsvent^r8 liallva bo8tnaden be8para8 oell otgisten söideia8 pä liera är.
I sall Ilibet8 8tänder ville toredraga detta alternativ, livarigenom slasvarnea biböpande ändoeb 8annolibt 8bolle bolina i det närmare veib8tälla8 pä sem är, borde en 8>imma as 10,000 8par>8ba Iba-rtriir ärligen onder de88a sem är aii8lä8, med r.ättigbet att använda ena ä>et8 besparing onder ett päloljande är; oeb 8b>iIIs 86,8bild redovi8ning sör metllen8 anväodanile as Oovernören ärligen asgil'va8, 8amt Idibet8 8tänder eller dera8 bevi^orer meddelar deinväl borde Kibet8 8tänder8 oppmärb8ambet sä8ta8 derä, att, i bändel-e ön 8t.
Lartbelein^' 8bolle, i anledning as bvad Kongl. I>1aj:t8 8er8bilda
Mdiga bbmportion as denna dag innelattar, varda till lrämmande magt asträdd, innan 8lasvarne8 emaneipation blisvit tullbordad, bebosvet as an8lag sör 8ädant ändamäl bomme att oppböra eller win.8ba8, i söibällande till de villbor, 80w vid ösver1ätel8en bonna blitva betingade.
I lo^d bäral oell oppa 8tat8-Kädet8 onderdäniga till8t^rban, täcbte?
IVlai:t i ljäder sörordna, att i detta ärende kibolle till k»ibet8 8tänder alläta8 en, i ösveren8- 8tämmel86 med Kongl. l^Iaj:t8 IIög8tberörde argt, oppsatt 8brisvel86, 8ädan den 6nne8 detta protocoll bisogad.
Lx protocnllo 6 /V.-o 62.
6enom remi88 »k elen 21 8i'8tlillne Nars, Ilar Ullers XonAl.
Napt i lVäeler kellUAut inkoialra initt unller^aniAa utlåtande, i anleclnin^ ak Ilikets 8tänilers lien 3o körut^änKue ^j),il aklätna un^ercläniAa skrifvelse, lleiuti lie körinäla 8IZ ak men8kli»!let oell rättvisa uppkallade, lins Dders Xonr;!.
Naj:t i un-ierdänildiet ani,ulla, att soui, oaktadt 8veriZe Aenom 1'ractaterne med KinAlancl
.it den 6 lXo vemker 182/^ oell med frankrike ak den 21 Naj >836, slutit 81^ till döt körlnind, som I>emöclar si^ ritt undertrvcka slakilandeln, sanit hellom Rders Ixon»l.
Naj:ts lXädi^a DörordninA den ^ ianuari >836 oell tilIri^r^et dertill ak den 1 Na^ samma är, all sädan llaildel är IlelaAll med liksstrakk, densamina likväl ännu lärer idkas pä ön 8t.
Dartlielem^, Dders Kon^l. Napt mä täckas i ljäder tillse, lluru slakveriet pä ön 8t.
Lartllelem^ mä kunna »skritt:,8, samt vidiala alla de utvägar, som, kör vinnande ut'lietta viKtipn> ändamål, ma kunna beredas oell linnas lämplige. 3kiII nnderdaniA åtlydnad barak, äfvensom ak Dders Xon^l Napts serskibla befallning till mig att akgikva alla i sammanbang mecl lietta ämne stäende uppi^sniilgar, såsom angående slakvarnes pä 8t.
Lartlielem^y antal, bebanciliilg oell villkor, (ten approximativa sumin-i, 8vm kör deras krilösen skulle erkordras, invänarnes belägenbet att medverka till en sällan emancipation, oell inllvtandet deraf pä ön8 conlinereiella oell landtmanna-interessen, kai' jag underdänigst anlura:
Da kiders Kongl.
Naj:ts Koloni 8t.
Dartbelem^ idkas icke, oell Ilar icke illkat8, allt 8eelan lie ak
Dikets 8tänder äberopade vkvanvämnde Draetateine ak8lutacle.8, nägon 8ällan 8lakllanclel, som derigenom oell genom <le äfven äberopade
Dörordningarne, 8orn likväl äro ak är i83o, i 8tället kör «83g, akses oell körbjudes.
Deremot existerar lier, lik8oin pä alla Vestindiske öarne ak älller en 8lakpopulation, bvars individer kunna säljas oell Köpa8 antingen krie eller emellan öu8 invänare, i mon ak 8amma keliok oell om8tänlliolleker, 8om köranleela ett ökaclt eller m!n8kaclt antal tjen8telljon ll08 elen eua eller aiielra IlU8k>oill.len; men clenna kanllel, 8on> väl oeksä kan Kalla8 .8lakllaiille1, eliurn clen ingaluncla är Ilvael, 80m kör8tr°>8 mecl clet orclet, är all«Iel68 icke körllpiclen, livarken i meranämntle traktater oell
DörorllvinZar eller /ölUA/. ^V.o 62^ 7 IIUAON unnun llUncllinA, utun tvertom uttr^elcliAen clerutinnun uuetori8erucI; t)c clen uf cle88u 1"örorclilin^ur, sorn ur cluteruä elen ^ ^unuuri >83o, Iiui' en ser8lcilcl puruAruf eller' clen ylcls, som orclu^runt l^6er: "uttiu^en ielce luin"pus tili lien Iluncle>8e, utt 8ven8lc unclei8ute för ezet Ileilof lle^UFiiur 8llint i "8äclunt än-Iuniäl Icöper neli 8uljer 8lufvur, enclust inom lie!: lun6, <ler e^uilile"rritt öfver slufvur ur, elter lunclets ig-;, Aulluncle".
— Oen eoentlizu 8lullluncleln ("ta tiaits cis8 ni^res"
— ''Ure 8>uve Irucls")
Iivulniecl fu,'8tu8 Ilortförunclet uf negrer elisi' un«Iru uiennislior ifrän ^frilcu oell uililru cleru8 l>o»tucler, for litt AOill siem till 8lut'vur oell föremäl för llunclel, är nä^ontinA Ilett linnut, som Illifvit clru^et uncler politiken 8Uint ke^ei in^urnes uncle,- Iluncllineur oell Iruetuter, osli 80n, i koljcl Iiuruf Illifvit pä 8t Ilurtlielei»^ 8truno-6li»eil fö, llin-lrucl t, clä äereinot luFstiftninAen för reclun existeruncls 8lufvur llörer, likusonl ullu öfril^u suulllullsförllällun^en, till llvurje lund enskilclt, utun inlllunllniii-;, ätnlinstone ll>ttili8, frun ett frummuncle.
IIuriZenom förklurus, utt 8lufveriet, nien ej slulliun^eln, liunnut oell kun fortfuru pä 8t.
Lurtlielem^, liksoin unni, i cle iXuiuI-^cmelikunsku Oörentu 8tuterne, Orunsku, I^ollunclsku, 8punsku osli Dunall eolo,lierne i Vestinclieu (j^ sfven i cte I3ncrelsku, intill ilen i ^ui;u8ti >83lj, clä 8er:>8 slufvur einot coiltuilt ersättning trigjoicles pennin emlineiputions-ueten), ouktlult ullu clessu 8tuter, liksom Ungluncl, lungt förut foilljuclit osli ufskulkut slufliuncleln, en ätgurcl, 8om 8verige Icort efter Ullers Xongl lVIupts
Iletruliuncie uf cless jord vidtog.
Oennu clistinetion llgr cist vurit sä mösket ungelugnure utt till en llörjun geilust etuIlleru, 8onl genonu förbiseende cleruf Ilikets 8tlinder8 undeidunigu skrifvelse lcommit utt iunetlullu picemisser, llvdku skulle innefuttu sle sväruste tillvitel86r emot liäcle mig oell liders Ixongl. lVIuj:ts otrigu I^inletsm^ncliglieter pä ön, sä vidu <Ie ieke pätugligen llurrörds trän ett ini88kör8tän<I, en sumnlunIllun6nin^ uf tvunne 8liiljclu umnen, 80in enlesllertiel Irunnut A»n8liu oförtjent »ilvu untectnin^ till el^liliu tläile in- oell utrilie8. utt eontrollen inot elen otottiFU 8luflluni1eln vurit s>u 8t.
Huitlielein^ 8ä no^Fiunn, 80ni 1uA nlectr;ifvit osti ännu nuzot clerutofver, vit8or<Iu8 no^8un>t ut uncterrläniZu ru^orter oell ^refvextin^ur 8urnt elen inunAet uneler8ölininAur oell rutte»un^ur, in. m., som i unleelninA cleruf ex;t rum oell uf min toretruclures, susom I3cler8 Lionel» Nuj:t8 Lefullnin^Ilufvuncle pä 8tullet, ut°;urcl utt i cle utfurcluncle sjöpu88en föriljuclu ull furt pä ^frilcun8ll» Icu8ten ufven i tillätnu unilumul, för utt 8umeclel8t forelcommu
Iläcle fre8tel8en oell mi88tunlcun för ifruAuvuruncle lu^llrott sumt ullu collisloner mecl llevulcunäe lcr^88ure, m- m.
Utter äcluAuluAAgncle säluncla, som juA lcoppus, uf clen irriZU förestäfl - 8 -K->/"ve^c, 2t/o 62. ningen I bikets 8tänders skrikvelse, att det pä 8t.
Dartbelem^ sol' vissa ak dess invånare existerande slaktillständet vöre detsamma, svin den genom Iractater ocb Dörkattuingar köibjudna slakliandelii, torcle likväl lä antagas, att alven eletta tillstäiids uppbärande elier slakvaines emancipation oell icke allenast clessa d i !»ctati i s oell Durlättniugai s ektei leliiarl inmätt uti 8tändernes menniskoälskancle aksigter sami. loljaktligen utgör det verkliga köremälet tor elerus underdäniga aiiliällan, säsom lie ak I^ongl. !>laj:t i sainmanbang lierruelt inkordrade upzrl vsniiigiii ne älven anella.
Utan tvikvel börer ocksä lievna emancipation tili kullständigbeten ak lie äciia bemödanden, sonr äs^kla att ut liela menskligbeten utan rmclantag vinliieera lien korsta ak cles; naturliga rättiglieter, eiler lien personliga kribeten, oell mäste säkerligen en gäng cl^m blikva en koljci. ^k en kolkmängd pä ön 8t.
Dartbelein^-, som, enligt kolkräkningarne, är 1838 var 2,968 personer, ocb är 1840 lien sista December 2,^97, utgjorcie siakvarnes antal sistnämnlie dag 5y5 individer.
Deras beiägenbet ocb villkor pä 8t.
Lartlieleni^ är l)estänidt köi delaktigare, än pä någon ak lie Vestindbka öar, bvarom jag eger kunskap.
Arbetet är der lättare, bebandlingen niilllaie, skilliiaden emellan lii ocb slak i praxis minclre sträng, oclr pä iaullet, åtminstone i vanliga körbäilanden, nästan ingen.
I vissa bänseenllen ar slakvcns j>ä 8t. ikartbelem v tillstänrl bättre, än lie nvligen krigiknes pä
Dngelska öarne, ja till ocb med bättre, än krie aibetares i tlere Duro^>eiska länrlei.
Dä 8t.
Dartlielein^ linnas ej socker- ocb calle-plantatione>g liet lilla äkerbruk, som diilves, liknar inera trädgårdsskötsel; bske ocb busbällssvsslor äro derekter lierås körnämsta äligg,inden.
Dessa bindras äkven i moraliskt bänseende pä landet, derigenom att egaren sjelk ocb de bvite i allmänbet deltiiga i alla körelällande aibeten, bvaikore också dessa öns invånare allticl mera liknat lien Europeiska landtmannen, än den Vestindiska plantören.
Detta, som alltid varit bruk, är nu mera en > ödvändigbet, sedan genom populationens starka aktagande sä ak krie som slakvar, arbetsstvrkiiii blikvit mein otillräcklig kör bebokvet. ^ibetstiilen vid sä väl allmänna som enskilda aibeten i stallen är ak bruket bestämdt lika kör den krie dagsverk-aren ocb slalven, eller ikrän klockan 6 om morgonen till klockan ^ ektermiddagen, med en timmas lippeball kör krukesten, ocb man skulle näppeligen pä något villkor kunna lorina bvarke» den ena eller andra i angelägna kall ökverskiida denna vanliga tid.
Dä landet är a, betstimmarnes antal nästan enabanda, men lördelningen olika ekter olika local ocb olika slags arbe - ^curg/.
Tt^o 6?. 9 arleten.
Dörclugen, oelr i det ena distrielet uf ön äfven lulfva ledugen, ur siulven lulrelrullen till egen disposition, under villloi- utt lie »lereinot iner elie»' mindre föisörju sig sjelfva.
8öndagen ur öfverallt en lvilodug. 8lufvai', undantagande riem, som förrätta tjensteljons göromål inom lurs, förse sig merändels sjellve meri lläder, lvillet i det elimatet let^der loga; oelsä äro ole i uilmänlet irla viii lläclclu, som de fria ut arletsllussen.
Dödan lrestur ehrnen slafveri lian sitt eget lord, oel således ut' summu anrättning, som ur sunlt oel välsmulande, samt för det mesta utgöres aflärslt lvetelröd, inanioe oelr unclra joialfrulter, maismjöi, lisl samt salta varor', susom lläsl, lött, sitt, caleljou, malrill ete.
Os slufvar, som lora till spurten oe!> ej äro legagnude af sing egare susom domestiler, slaffa sig sjelfve inut samt tjenst eiler urlete emot lstalning, derut de atstä tili edgren antingen en daglig an(lei elier en afgift tor någon lungre termin, ej ötverstigande lältten at clerus förtjenst, llutva cie uk eluren lrlitvit Iruilns i lära ut' något lundtverl, ur ciennu förtjenst långt iträn olet^dlig, sumt slulle lätteligen sätta dem i stumt utt löpa sig frie. dag nödgas duel erlännu, utt clerus lilnöjcllet i ciettu utseemie ur liuvänunde, »eli elrnu m^elet cie uro lelutne med en sädan friare dissiosition ut sin tid oe!> sinu personer, sumt clerigenorn lafva lulllomlig erlärenlet uf en oleroende lefnad, föredraga cie i uilmänlet ögonllielets njutning oell sorgfri let, tramlii' l varje uppollring tor 1'rumtiden.
I ciennu eiuss erlaller ön sinu liesta arletare mot dagspenning, roddare, lärare, drängar, pigor, utminuterure uf lröcl, torra mut- ocic undra varor, lancltverlare susom timmerman, murare, malare, tunnlinclare, lallutrare, slomalare oel slräddure.
Iluslondens eiler egarens m^ncliglet utölvas med ali den lämpa, som man under ett essentielt arliträrt välde rimligen lian vänta sig.
8tprelsen lrur oelsä aldi ig ölversett med misslrul i detta utseende.
Dä ön lar, sä längt jag
Iran minnas, aldrig funnits cie i öfrige slalegancie eolonier ännu lrulliga pädritvare, som v a lill öfver siukvens arlete oell lestraffa dem efter godtpele. bestraffning med sä lallad "eartuirip"
Irar i mänga är varit ur lrul. lin mägtig garanti för slafvens goda lelandling ligger i egarens eget vältörstädda interesse oell lättleten, den förra eger att undandraga sig en lärd leiru odling genom rymning frun ön.
Dessutom irar allmänna tänlesättet oelr lrulet undergått en märllgr oelr lerömvärd förändring emot längre tider till Irala. 8ä väl egare», som siufven länner, att clerus lund laller pä att lossna oel genom domstolens i sednare tider lila tillämpning af straffen tor fria oel ofria lar den förut såsom lag i alseede pä slatvarne gällande rpltlara "(lodenoir "
D/ä. o'// 7Ö 8r 7'/ oO 1844, 1 öo»r/. 1 ^7d/. 12 //«//. 10 7V/o 62. allt mer oell mer förlorat sin liäfd.
Oeksä är det troligen, i följd afatt föredraga sin ställning pä 8t. llartlielem v, framför den lian anser sig kunna ernri annorstädes, som slafven, oiikladt alla lockelser af de fi igiine s>ä Engelska öarne oell andia speeulanter pä ai laetai e, sä sällan Ileg:ignar de lätta tillfällen Iian eger, att öfvergifva ön, clä liäteonimunieationsi ne med de nära liggande eolonierne äro dagliga, oell ingen effeetiv bevakning
Iian utöfvas tor att förekonima rymning.
Ilian är 1802 läll ur >8/,2, liatva emlast omkring 80 slafvar r^mt, alt, i proportion till de anelie öarne oell r^mningaine derifrän, ojemförligt ringa antal, ellurn derstädes vida verksammare föi'sigtiglletsmätt deremot kunna vidtagas.
8nmman af de förs förstnämnde ar atvikne slafvar är jag för närvarande ej i tillfälle att Ilestämdt utgifva, men tror, att den onder de nästföregående 20 arén ej ölverstiger 15o.
Nan Iean af allt detta sluta, att den ifrågavarande folk-klas^ens tillstånd slä 8t.
Lartlielemv pä längt när ej är sä ömunds eller tor mensklig!» känslan upprörande, som de lorliatliga llenäinningai ne "slaf' oell "slalveii" tor Iluropeiska oion antvrla.
Oeitill komma de I>etänkligl>eter, soin länge uppeliällit försöken med en uräldrig slalpopulations lnistiga irigifvande, utan föregäende moralisk oell ekonomisk ldrllättring, oell llvilka betänkligIleters rätta värde endast af noggrann loeal-kännedom kunna fullständigt uppfattas oell liär ej utan alltför stor vidlyltigliet skulle kunna äskädliggöras, äfvensom llvarje opai tiskt ögonvittnes liestämda erfarenliet af de stora olägenlieter oell skador, Isugelska slaf-emaneipationen, ätiliinstone för en längre ti>l, medfört, sä val för egaren, som den frigjorde slafveri. l^Ian kan vidare lläraf sluta, att en särlan förändring slä 8t, Hartlielem^ skulle djupt ingripa i öns Iläde inre oell vttre lif samt äfventyra mänga !if de gi under, llvarsiä dess af älder sladgrule bestäm!
Ilvilar.
Alen det äteistäi- likväl alltid tilli äckligen mänga anledningar för menniskovännen att för ändamalet väga det vttersta, soin är förenligt med rättvisa oell billigbet.
8lafven är, genom sriknadeil al rättiglleten att fl itt rälla öfver sig sjelf oell sina anlag, nedsatt till sitt menskliga värde, för alltid
Imnden till en viss ort oell vissa lelnadsvilkor, öfver livilka Iian ej ens kan att lioja sig, I>an är i sina naturligaste oell ömaste känslor beroenile af en annans godtveke, lian kan ej ingä giftermäl, utan sin egares formliga begif vainle, som sä sällan lemnäs, att endast tvänne sädane förekomiliit uilder ilen tid jag tjenstgjort siä ön, vare sig derföre att giftermäl för m^eket inskränker egarens disposition af slakvens person, eller derföre att negrernes seder oell vanor göra dem föga stämde för lagliga oell ordentliga äktenskap. /Vo 62. 11
Ve i eolonierne kottle oeb clii ankommande Vuropeer lemna ej eliel' i cielia akseende något godt köreclöine.
Veras lösliga körbindelser brytas merändels vict en akklyttning lill liemlanclet, mecl loga uppokkring.
^IVletbodistmissionärerne yrka i sina körsamlingar, sä väl ak ollie, 8om Il ie, giktermäl, livilka likväl kör cle locea endast gälla i religieust bänseencle oell medkora inga civila rättigbeter).
Vekvande således i eli tillstäncl ak eoneubinuge, kastan oktsst i busbäll, nian laglig» bvarken rättigbeter eller skyldiglieter i cleiia ak8eencle, kan slakven, ekter egarens godtyeke, skiljas kiän clen qvinna meck bvilken ilan 8ammanlekv6i' oell 80m ar lian8 barns modee.
Vit sädunt gocltyeke äc visserligen pä 8i.
Ilartbelemy oerbördt, men deremot är ej sä sällsynt, aii samma päloljd inträlkar genom utmätning ak 8lakveii8 s>eison kör egarens skuld.
Vä Lanima 8äii kan en 8lak blikva ryckt kvän alla Lina sociala oell liusliga körbällanclen oell llvtiad till andra colonier, cle,- miijligtvis en minell e mild lagstiltning oel, lagskipning räder, nian bopp att nägnnsin ater86 den jord, der lian blikvit kodd, der ilan lekvai oell dem Ilan kallar 8ina.
Veiia öde liander 80>n eii Vamoele8-8Värd olver Iian8 llukvnd.
Ö,i8 styrel86 tiar iill akbjelpande ilärak gätt 8ä längi den möjligen kunnat, dä den ej tillätii 8lakven8 bandgrip! iga eller okrivilliga expoitation lian ön, ellnru edarne anLeii Lina läitigbeter elei igenom körna rmacle.
Om ocksä cleiia oell ölidge