Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
När det sedan upplystes, att detta ej skedde på beling, blef Gjörvell uppkallad, och då befanns att det blott var kakelugnars uppsättande med mera dylikt arbete, sorn skolat ske på biting, emedan det öfrige arbetet ej sålunda kunde verkställas
Sluteligen efter en lång tid begärde Professor Gjörvell, att till ritningen få tillägga hvad förändringar, som kunde erfordras, och det bifölls.
Således ännu en liten tid innan byggnaden inställdes, var ritningen under arbete.
Ett sådant förhållande måste medföra oberäkneliga kostnader; och detta har inledt Fullmägtige uti godkännande af reparatiooer och byggnader, utan att beräkna felaktigheten af dem-
Det är denna egenteliga anmärkning jag af handliagame funnit skäl att göra emot Fullmägtige.
Jag har vid det hastiga uppläsandet ej kunnat så specielt fatta allt , att jag kan garantera att icke flera anmärkningar af större vigt kunna finnas; men om återreiniss beviljas, tror jag att
Utskottet i alla fall kan häraf hafva den ledning, sorn kan sätta förhållandet i lull dag, Herr Tham, Wollrath-.
Så väl af BancoUtskottets berättelse, som af de anmärkningar Friherre Cederström frams.äldt, lärer man tärn - 84 Deri i Au%iistii c, nt. me li gen finna , att Tid dann* stora byggnad, lika som ofta vid andra byggnader, betydeliga missräkningar skett.
Detta är ganska illa, men fråga är nu, om de kunna Isda till ansvar.
Ea ännu angelägnare fråga vöre , om d*t är utrönt att byggnaden svarar emot ändamålet.
När man nu skall företaga saken, delar den sig uti två delar: den första oin någon anmärkning kan äga rum mot Fullmägtige sorn bör leda till ansvar; dea andra om något ansvar kan pattås mot dem, som verkstält byggnaden eller dervid haft närmaste tillsyn.
Hvad den första frågan angår, synes det mig genom Utskottets Betänkande tillräckeligen upplyst, att inga sådana anmärkningar emot Fullmägtige kunna äga rum som leda till ansvar.
Således hemställer jag, huruvida i det fallet, återremiss kan behöfva®.
Jag tror ej att den bör beslutas» utan tillstyrker att decharge måtte bifallas, ty, i afseende på den andra frågan, om af de underordnade någre fel blifvit begångrfe, lärer det icke kunna förmås de blifvande
Fullmägtige att hålla dem till rätta och skaffa ersättning, om det kan eller bör ske.
Då Fullmägtige icke kunna ställes till ansvar för dem, som verkställt byggnaden och dervid haft tillsyn, ej står i sammanhang med dechargen, hemställer jag om en återremiss, i afseende på Fullmägtige, kan gagna, eller bör komma i fråga.
Jag önskar, att saken nu måtte blifva afgjord, och tillstyrker bifall å Utskottets Betänkande.
Ja8 Dea i Augustii e, m.
H år helt och hållet förekommen af Herr Tham, och förenar mig i dess yttrande.
Jag tror att dechargen, sådan Utskottet tillstyrkt den, bör af Ridderskapet och Adeln kunna bifallas.
Herr Grefven och Landt Mar [kalk en frågade om Ridderskapet och Adeln ansåg Banco-Utskottets Utlåtande, angående de för Bankens räk* ning verkställde byggnader, böra, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskott tet återremitteras.
I anledning hvaraf Herr Grefven och LandtMarskalken gjorde proposition tili bifall af BancoUtskottets berörde Utlåtande, hvilken proposition med Ja besvarades.
Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde derefter, om Ridderskapet och Adeln behagade gilla BancoUtskottets Utlåtande, rörån* de decharge för Herrar Banco Fullmägtige, i afseende på deras, efter sista Riksdag, öfver Banco-Verket förde styrelse.
Föredrogs å nyo och bifölls Stafs-Utskottets den 9 sistledne julii under N;0 305 afgifne samt den 29 derpåföljde eftermiddagen 86 JÖrn i Auguila t. mi på bordat lagde Berättelse och Utlåtande om Riksgälds-Verkets tillstånd och förvaltning.
Vid förnyad föredragning af Förstärkta Stats-Utskottets den >24 sistledne Julii aflåine samt den 29 derpåföljde eltermiddagen på bor» det lagde tvenne Memorial: Nm 333.
Angående grunderce för den blifvande Bevillningen; och N;o 334.
Angående en utvidgad fribrefsrätt för Städernes Magistrater; fann Ridderska» pet och Adeln > att berörde Memorial borde till Bevillnicgs-Utskottet öfverlemaas, Då nu å nyo föredrogs Förstärkta Stafs* Utskottets den 24 sistledne Julii under N O 335 aflåtne samt den 29 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde Memorial, angående anslag till inköp af Astronomiska Instrumenter för Observatorium i Stockholmfann Ridderskapet och Adeln att samma Memorial borde till Stats-Utskottet öfverlemnas, Efen 1 jfugustii c. m, 87 Föredrogs å nyo och bifölls LagUtskottets den 8 sistledne Julii under N:o 120 afgifne samt den 19 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagda Betänkande, angående föreslagen ani dring i 9 Cap.
Utsöknings-Balken och 25 Cap, Rättegångs-Balken.
Företogs till pröfning Lag-Utskottets den 8 sistledne Julii under N:o 121 afgifne, samt den 19 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde Betänkande, angående yrkad befrielse från bysättning för löftesman, som ingått proprie-borgen, så länge sjelfva gäldenären är inom Riket tillgänglig.
Friherre Skjöldebrand, Pehr Eric:
Då intet land på jorden, utom Sverige, äger en så barbarisk lag, sorn den, att hvilken, af godhjertenhet, lättrogenhet, eller full anledning till förtroende på en löpande Skuld-Sedel lemnar, sin proprieborgen åt en vän eller slägting, kan, enär denne antingen af slarf eller igenom oförutsedda händelser sättes ur stånd att betala sin skuld, icke blott förlora hela sin fasta och lösa egendom, innan Gäldenärens tillgångar tillgripas, utan äfven behandlas hårdare än verkeliga brottslingar, hvilka efter 1 å 2 års Fästning sättas på fri fot, enär en borgensman , medan den rätta Gäldenären ännu åtnjuter sin personliga frihet, kan på obestämd tid inneslutas i bäckte i och då det är allmänt Den i Augustii e, m, kändt, att, utom den a» mig åberopade händelse i Nykoping, mångfalidige dylika i vårt land inträffat, synes mig att Lagutskottet haft orätt i att afstyrka den af mig föreslagne Lagförändring; och det skäl hvarpå Utskottet grundar detta afstyrkande, anser jag icke antagligt.
Ty att säga:
Lagen bör icke ändras, för det att bemärkelsen af proprieborgen hittills varit sådan, är icke rätt, emedan just det felaktige i denna bemärkelse är hvad som bör ändras, och då en Borgenär bibehålies vid rättigheten att företrädesvis hålla sig tili Borgensa mannens fasta och lösa egendom och äfven vid att i häckte inmana Cautionisten, bör denna rättighet likväl icke kunna utöfvas, förr än rätta Gäldenären icke är tillgänglig inom Riket, och således icke kan med sin egen personliga frihets förlust umgälla den förlust, bäti idragit sine borgenärer.
Att icke önska afskaffandet af en så grym och orättvis, hittills gällande tydning af ansvaret för proprieborgen, synes mig vara stridande mot, så väl hela Svenska Folkets, sorn Ridderskapets och Adslns värdighet och ädelmod, och då jag, till vinnande häraf, yrkar å~ tetremiss af Betänkandet, underställer jag Ridderskspets och Adelns upplysta pröfning, dessa mina nu anförda skäl till yrkande af en Lagförändring, påkallad af både mensklighet och rättvisa.
Då jag till alla de-s lar förenar mig med Friherre Skjöldebrand, JDen I Augustii «. m.
S9 fean jag ej bifalla Lagutskottets Betänkande, och anhåller få anmärka följande.
Lagar böra aldrig verka retroacift.
Det är en annan fråga, om denna lag6 upphäfvande kan värka på de Skuld-Sedlar, sorn varit skrifne innan denna lag utfärdas.
Detta lärer ej gå an, ty då skulle lagen vara retroactifj men det hindrar dock ej att besluta en lagförändring, på det sätt, att för alla Skuldsedlar, som äro ställde till viss man eller ordrss, och utgifne efter den nya hgens promulgerande, man ej får hålla sig till Cautionistens person så länge låntagaren finnes inom Riket.
Herr Fri herre Skjöldebrand och Herr Tham hafva förekommit mig och så fullständigt upptagit de anmärkningar jag emot förevarande Betänkande ämnat göra , att jag, med instämmande uti desse Herrars anförande och anhållan om återremiss, endast anser mig böra tillägga den upplysning, att jag under 42 års
Domarebefattning, haft ganska många tillfällen erfara huru* ledes nu varande stadgande om löftesmäns ansvarighet , boredt en mängd redelige medborgares ofärd och förstöring, då de, under välvillig enfald och i okunnighet om rätta betydelsen af det ansvar de sig åtagit, borgat för samvetslösa Gäldenärer.
Jag har äfven, lika med Herr Friherre Skjöldebrand, sett exempel derpå, att en vanartig och samvetslös
Son blottställt sin 70 års gamla moder för det härda ödet, att dö i by - go
Den i Au^ustii e. m. sättningsbäckte, om jag icke sjelf af christeligt medlidande ansett mig skyldig af egne medel på längre tid låna henne den summa, hvarföre hon af välvilja oförsigtigt borgat, men icke kunde så hastigt sorn fordrades betala och icke möjeligen kunnat i häckte förvärfva.
Det vore derföre till och med ochristeligt, om jag, vid frågan om den yrkade lagförändringen, skulle tiga och dölja desse upplysningar, som, jemte de gjorde anmärkningarne, torda få åtfölja återremissen.
Uppå derefter af Herr Grefvtii och LandtMarksalken gjord proposition, fann Riddergkapet och Adeln för godt, att LagUtskottets Betänkande, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återförvisa.
Föredrogs å nyo LagUtskottets den 8 sistledne Julii under N:o 122 afgifne samt den 19 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde Betänkande, angående yrkad ändring, dels uti Kongl- Brefvet den 6
Maj 1767, i afseen-. de på skyldigheten för sökander uti Utsökningsmål hos Kongl. Maj ts Befallningshafvande , att anmäla när sådane mål genom förlikning eller annorledes förfallit, dels uti Kongl.
Förordningen den 31 Julii 1815, så vidt den innehåller att vitén vid förklaringars infordxans
Den i Aususta e. m. 9' de uli förenämnde mål, skola förklarande parter iöreläggas.
Herr Ehrenborg, Casper'.
Emot det af Lagutskottet föreslagna undanrödjande af Kongl. Brefvet af den 6
Maj 1767, så vidt det angår vitets upphäfvande, har jag så mycket mindre att erinra, som jag tror att det i flere
Län icke blifvit så tiilämpadt ; men då Utskottet föreslagit att målen skulle, då de blifvit utställde till commuoication, efter 6 månader afskrifvas, derest inom samma tid förklaring icke inkom, eller sökanden företedde communications-bevis, kunde sådant innebära, att en sådan afskrifning ej finge äga rum, då målet vöre utstäldt til! påminnelser eller annan prejiminair åtgärd, och icke fullföljdes.
Derföre tror jag, att ett annat uttryck bör väljas, såsom till exempel, innan 6 månader ifrån dea dag, då Communications resolution eller annan åtgärd, hvarigenom förordnas om någondera partens eller annor mans hörande i målet, blifvit af Konungens Befallningshafvande meddelad- Hvad åter angår, att böterne skulle upphäfvas, för utebiifvet förklarande i skuldfordringsmål , och att ej annat äfventyr derå skulle följa, an målets pröfning på förhandan varande skäl, så skulle följden blifva, att alla gäldenärer, som vidkändes deras skuld, al-, drig gåfvo någon förklaring, för att undvika besväret och kostnaden till stämpladt papper samt möjligtvis vinna någon tids utdrägt.
Det kunde val och vara detsamma, emedan de i alla fall förpligtades till skuldens betalande, 9*
Den i sfugustii c. in. men dertill fordras dock fullständiga handlingar.
Konungens Befallningshafvande vore derföre nödsakad, att vid målets början så fullständigt anteckna saken, att den på grund af denna anteckning kunde afgcras, ty om ock nya handlingar vid slutpåståendet företes, gifve» ingen säkerhet derföre, att de äro do samin», som vid första ansökningen företeddes.
Jag tror således, att antingen det gamla vitet bör qvarstå tills en allmän Lagförändring inträffar eller ock att parten bör åläggas att inlemi na ansökningen in dupplo, då det ena exemplaret kan qvarstanna såsom grund för pröfningen, ifall förklaringen ej inkommer i rigtig tid, i hvilket sistnämnde fall det torde vara lämpeligt, att antaga Lag-Comittéens förslag till 2 Cap. 3 och 4 §• §■ Utsöknings-B*lken.
Herr Grejven och Landt-Marskalken hemställde , om Ridderskapet och Adeln ansåg Lag-Utskottets Betänkande böra, i anledning af Herr Ehrenborgs dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitteras.
Ropades Ja, Företogs till pröfning Lsg-Utskottets dea 8 sistledne Julii under N:o 123 afgifne samt den 19 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde Betänkande , angående yrkad företrädesrätt för jordägare till betalning af brukare* lösa egendom.
Dt’» i Augustii r, m. 93 Friherr© Ridderflolpe, Fredric, hade inlemnät följande, som upplästes: (Se Bilagan N:o 2.)
Jag finner väl att Lagutskottet haft anledning att ej til! hela deas vidd lemna bifall tili Grefve Gyllenborgs motion, men lika med Herr Ribbing, tror jag att ett bestämdt förordnande kunde gifvas att gröj da ej finge tagas i mät för annat än för arrende, af det skäl, att den naturligen är ämnad till arrendets utgörande; hvilket åter ej kan utgöra6, om dea användes till andra ändamål.
Jag går så långt att det i economiskt hänseende vore nyttigt, om aldrig gröda finge utmätas; derigenom råka egendomar i största vanmagt.
I öfrigt anhåller jag få fästa uppmärksamheten på en serskild omständighet.
I Adefiga privilegierne och uti ByggningaBalken är stadgadt, att Ridderskapet och Adeln sjelf äger rätt att hos sine underhafvande göra utmätning.
Detta förändrades vid 1809 års Riksdag i så måtto, att då frälseman föranlåta belägga med qvarstad sin underhafvandes egendom, så fick likväl utmätning först ske sedan vederbörande executor den anbefallt, efter sökt handräckning inom 14 dagar efter qvarstadens verkställande.
Genom denna qvarstadsrätt, är Ridderskapet och Adeln något betryggad, emedan man, dä man befarar obestånd, kan med qvarstad belägga egendomen.
Då likväl detta tillkommit genom ett Ridderskapet och Adeln förunnadt privilegium, och ej är utsträckt till jordägare i allmänhet? 94 Den l 4 u gu st ii e, m. men det synes billigt, att när Frälse-egendom kan af alla ägas, alla må äga den med lika rätt, så hemställer jag, om icke denna rätt, som Ridderskapet och Adeln enligt privilegierne äger, och till en del är bibehållen, må tilläggas hvar och en jordägare , att nemligen med qvarstad belägga sin underhafvandes egendom, medskyldighet, att inom 14 dagar saken anmäla hos vederbörande executor.
I annat fall skulle me. ningen af Författningen efter ordaförståndet vara den , att ofrälse
Säteriägare i detta fall ej skulle hafva samma rätt som frälse.
Jag tror alt detta äfven i sin mon skulla befordra det af Grefve Gyllenborg åsyftade ändamål, och således bör kunna ingå i besvaran. det af hans motion; men om ny motion i detta afseende skulle anses erforderlig, får jag denna min mening i sådan egenskap anmäla.
Herr von Francken, Auguft:
Jag delar full komligt samma tankar Herr Ehrenborg yttrat, och önskar följa kte 1 i gen åtcrremiss; men anhåller att få fästa Högloflige Ridderskapts och Adelns uppmärksamhet på den stora motsägel. se som visar sig i detta Betänkande, hvari Lagutskottet yttrar, att jordägaren förut haft den utväg öppen, att i ArrendeContractet förbehålla fådane vilkor, forn vid denna händelse gifva honom rätt till landbonder fliljuiide från arrendet , oaktadt samma Utskott i ett annat i förmiddag förehaft Betänkande, anfört, att slika förord i ArrendeContract äro utan verkan, äfven då Konungens Befallningshafvande deruppå gifyit sitt Utslag, Den I Augustii e, m, 95 så att besvärstiden i HofRätten forst mäste afbidag.
Denna motsägelse af Lagutskottet är för stor att förbigås, men lika öfvertygad jag är, att Utskottet icke velat råda jordägare till uppgörande af olagliga Contracter, lika säker är jag, att nämnde stora motsägelse , härleder 6ig från svårighet för Utskottet, att hitta pä det rätta, hvilket jag hoppas hädanefter blir hjelpt derigenom , att Utskottet lemnar mera uppmärksamhet åt ordalydelsen i de inkomne motionerne samt styliseringen i de från Utskottet utgående Betänkande!).
Då Herr Eh renborg och Herr von Francken upptagit de anmärkningar jag ansett nödiga emot förevarande Betänkande, får jag endast med dem instämma uti anhållan om återremiss.
Herr Grefven och LandtMar(kalken frågade, om Ridderskapet och Adeln ansåg LagUtskottets förevarande Betänkande böra, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitteras. Ropades Ja.
Föredrogs å nyo och remitterades tills Lag- Utskottetr Kongl.
Majrts den 14 sistledne Julii aflat - S6
Den i Åugustii e, m. ne, samt den 29 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Nådiga proposition till Riksens Ständer, angående upphäfvande af 8 §• i 1 Cap- UtsökningsBalken samt ändring af 4 §. i 45 Cap MissgerningsBalkcn och öfverskritten till samma Capite! och Balk.
Föredrogs å nyo Kong!.
Mapts den i4 sistledne julii aflåtne samt den 29 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Nådiga proposition till Riksens Ständer, med förslag till författning om fast egendoms försäljning å Lotteri.
Hery Ehrenborg, Casper:
Då denna propo sition nu till Lagutskottet remitteras , vigar jag framställa några tankar härom.
Jag har genomläst hsndlingarn®, och tyckt mig finna, af de deri upptagne yttrandes, att vederbörande (med undantag egenteligen af Herr JustitieRå— det Manneretam) mera uti juridiskt och oeconomiskt äa uti moraliskt afseende betraktat ämnet, och jag skulle derföre önska, att Lagutskottet mera ville fästa afseende på den moraliska delen.
Jag befarar att vinglerier och stora olägenheter uppkomma, då sjelfva fastig, heterne göras till föremål för spel och derigenom att speculationen drages från sådan omtanka och näringsflit, sorn långsamt men säkert bareder förkofran, till speculationen att utan moda hastigt rikta sig, och att det kan vara betan - Ifc.n i Aagusta e. m, 97 betäuköligt, huruvida Staten bär gifva anvisning å en utväg att bereda vinst åt ett färre, men förlust åt ett större antal medborgare, titan att likväl i förväg yttra mig om den oeco^ nomiska fördelen öfverväger den moraliska olägenheten eller ej, får jag blott yttra min öfvertygelse, att den oeconomiska fördelen skall vara mycket stor och den moraliska olägenhet ten mycket liten, om den förra bör förmå oss att öfverse med den sednare.
Skulle denna lag antages, så hemställer jag, om icke stadgandet blott bör vara temporairt, till afhjelpande af en tillfällig förPdgenhet, men icke såsom en ständig lag antagas.
Äfven får jag hemställ* till Lagutskottet, om icke det blir nödigt, i da fall, då Konungens Befallningshafvande sluteligen skola besörja om fördelningen af Lotterimedlen, att en föreskrift lemnäs om utfärdande af tidig kungörelse, hvarigenom alla vederbörande till en viss tid kallas, så att de få tillfälle att bevaka sin rätt.
Detta är så mycket angelägnare, som lagförslaget ej hindrar, att, sedan en egendom blifvit anmäld till bortspel-i ning , den genom köp eller på annat sätt kan öfvergå i annan mans ägo.
Likaledes har jag af erfarenheten funnit, attsådane enskifte liquiw dationer, betydeligen öka göromålen vid LandsCancellierne, och tror således att det vore lämpeligt, att LandsSecreterarne för sådane göromål, erhålla lika procent, som för fastigheters executiva försäljning.
Detta anförande anhål - Ridd o. Ad, Prot, Vll. Band.
Den i Augnstn t. ni, ler jag måtte få åtfölja remissen till Lagutskottet.
Herr Grefven och Landt Marskalken föreslog* att så väl Kongl. Maj:tg högstberörde Nådiga proposition, sorn Herr Ehrenborgs, i anledning deraf nu afgifne yttrande, måtte till Lagutskottet remitteras j hvilket biiölls.
Upplästes och lades pl bordet följande från nedannämndc Utskott inkomne Utlåtanden: Från Staisötskottet: AF den 35 sistledoe Julii: N:o 347.
I anledning af väckt motion om ändring i förvaltning af Strömsholms och Kungsöhrs Kungsgårdar.
I anledning af väckt motion, om förlängning i arrendetiden af Strömmingsfisken.
Af den 26 sistledne Juliil N:o 349.
Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets förut meddelte Betänkande om NummerLotterilnrättningen.
Af den 25 sistledne Julii i N:o 350.
Angående förrättid revision tf Postverkets räkenskaper.
N:o 35 * - Angående verkställd granskning af ChartaeSigillatcc-medels redogörelsen.
Af den 26 sistledne Juliii N:o 352.
I anledning af Vaktbetjeningens vid RiksgäldsContoiret ansökning, att f& tillgodonjuta så kallade Skopenningar.
Från Stats- ock Banco- Ut/kotten:
Af den 26 sistledne Julii: 353.
I anledning af gjorde antnärkningar vid Utskottens förut meddelte Betänkande , angående förre Handlanderne J. B. Kocks och Jonas Ståhles bysättning för skulder till Malmö f- d. Discont.
Från BevillningsUtskottet t
Af den 26 sistledne Juliu N^o 26.
Angående den af Städerne utgående Salu accisen och dess upphörande.
Från Allmänna Befvårt- och Economit Ut [kottet:
Af den 18 sistledne Julii:
N;o 152.
Om inrättning af Porto Franco samt åtföljande Nederlags-rättighet för Ön Gottland. / *00 D«i i .Jngttjtii e. hH Justerades följande: Utdrag af Protocollet, hållet hos Höglo?!.
Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Siockholm förmiddagen den i Augusti 1823. S. D. Vid förnyad föredragning af LagUtskottets den 8 sistledne Juli» under N:oi|9 afgifne samt den 15 derpåföljde förmiddagen på bordet iagde Betänkande öfver vackt motion, angående jordägares rättighet till arrendatorns afhysande, när arrende-contract ej uppfylles; blef samma Betänkande, i anledning af åtakillige Ledamöters dervid gjorde anmärka ningar, till Lagutskottet återremitterad!.
Ut Supra. S. D. Föredrogos å nyo och gillades föl - jande Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets den 8 sistledne Jul» afgifne samt den 15 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtanden: N:o 131.
I frågan om sättet af och tiden för Hammarskattsjernets utgörande.
N:o 132.
I frågan om yrkad vidsträcktare frihet, i anseende till Tackjernstillverkningen och Tackjernshandeln.
N:o 133.
Angående yrkad likhet i rättigheten tili nya Smidens anläggande så i sodra sorn norra ortcrne.
Deri i Allgusin e, m. 134.
I frågan om yrkad rättighet tillut. vidgande af Stångjerns och Ämnessmidet » Riket.
N o 135- Angående ett noggrannare fullgörande af tle med Bergsmansbemmans besittning förenade föreskrifter.
Ut Supra. S. D. Vid förnyad föredragning af ConstitutionsUtskottets den 8 sistledne Julii under N o 37 aflåtne samt den 19 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Memorial, innefattande förslag till uppbäfvande af ett tillägg i 6:te momentet 1 §.
Regeringsformen föreskrifver, godkänna.
Ut Supra. S. D. Föredrogos å nyo och biföllos följande StatsUtskottets den 9 och 16 sistledns Julii under N ris 306 och 309 afgifne samt den 19 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtanden: x) I anledning af väckt motion om undersökning rörande utgifterne vid GarnizonsSjukhusbyggnaden i Stockholm. 2) I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Remiss, uppå underdåniga ansökningar om nedsättning i arrendet för Högsta och Lunda hemman.
Ut Supra. S. t>.
Föredrogos å nyo och återremitte - Den r Au gust n c. m. rldes, på grund af dervid gjorde anmärkningar, följande StatsUtskottets den 16 och 2 8 gistledne Julli afgifne samt den 19 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Utlåtanden; No 308.
I anledning af Kongl
Maj fs Nådiga proposition, angående fastställande af årlig underhållssumma och Enkesäte för Hennes Kongl. Höghet Kronprinsessan, i händelse Hennes Kongl* Höghet blefve i Enkestånd försatt, N;0 310* I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga remiss, uppå Öfversten Carl Silfverekjölds underdåniga ansökning om ersättning för det af honom* vid Pommerns afträdande ? förlorade accord, m. m, Ut Supra* S.
D* Då nu å nyo föredrogs StatsUtskottets den 18 sistledne Julii, under No 311 afgifne samt den 19 derpå följde eftermiddagen p& bordet lagde Utlåtande, i anledning af väckt motion om ett årligt arfvodes anslående för ÖfverDirecteuren Schwartz; fann Ridderskapet och Adeln för godt bifalla det i Utskottets Utlåtande upptagne sednare akernatif, eller att Riksens Stäader borde hos Kongl. Majtt i underdånighet anhålla, att Kongl Majt måtte i Nåder låta af ManufacturFonden tilldela ÖfverDirecteuren Schwartz ett lämpligt ärligt arfvode, emot skyldighet å hans sida, att på vissa bestämda tider hålla Teehnologiska föreläsningar, Ut Supra.
Den i Augusti i e, m. D. S
Vid förnyad föredragning af Statssamt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Ut6kottens den 30 sistledne Junii under N
S- D, Remitterades till Riddarhus -Ut Jkoitet: Håres Excellence Herr Grefve De la Gardes, Jacob, motion, att de så kallade
Thamiske föreläsningarne hädanefter alltid må bållås i Secreta Utskotts-Salen å Riddarhuset; jemte de af åtskillige Ledamöter, i anledning deraf, denna dag afgifne yttranden.