Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Med anteckning förstås den åtgärd, hvarigenom en Adelsmans begäran cm inträde å Riddarhuset såsom Riksdags» man varder, i grund af denna Riddarhusordning Geneslogiska Tabeller och andra tillförlitliga handlingar pröfvad: hans namn och värdighet, derest något hinder icke möter, införd i e:i för sådant ändamål på alla lefvande atter inrättad uppropslista* samt honom tillställd en med Riddarhusets sigill påtryckt Pollet, med påskrift af ättens nummer och namn, med den afteckna des förnamn, samt nummer på den, hank, der hans ställe är honora anordnadt» Skulle emellan de personer hvilka anteckningen hålunda förrätta, olika meningar uppstå Otn en söicandes rätt att IntiädesPoHet erhålla, afgöres frågan genom fleste rösterne, hvarvid, i händelse åf ett lika antal, LandtMarskalkea äge den afgörande, §. 12..
— Se fortsåttniar gen af 14 §- Sådane anteckningar^ hvarvid det åliggerRiddarhusSecreteraren, RiddarhusFiskalen och Riddarhusets tvenne ordinarie GanzHsteratt alltid vara tillstädes, för att lemna upplysningar
Och biträde, böra vara tvenne och förrättas hvardera med e:ne upprop, som af RiddarbusFtskalea verkställas, skoiaades {önsta anteck - Den 3 Junit: 57 aingens tvenne upprop ske på sarskilcJfe dagar men efter hvarandra, så framt ej helgedag inträffar, då det sednare uppropet blifver nästa Söcknedag derefter- Andra anteckningens begge upprop ske på en dag, hvilken bör vara den närmast föregående helgfria innan Konungen i nåder kallar Ständerna på RiksSslen.
Vid sednare uppropet af denna anteckning utlemnas Polletter åt Ättemän och Fullmägtige, hvilka sådant ej vid den första kunnat beviljas. §• 13. ?e 15 §, Sedan må icke någon anteckning tillåtas förr, än RiddarhusUtskottet är förordnadt, hvilket genast ske bör, så snart Electorerne äro valde.
Detta Utskott bör och sedermera endast för anteckningar sammanträda en half timme för hvarje utsatt plenum.
Ej må någon af PJddaihusBetjeningen utan RiddarhusUtskottets samtycke, till någon, eho det vara må, Pollet utgifva vid ansvar efter Ståndets bepröfvandej bärandes i öfrigt noga tillses, att den som Pollet ordentligen erhåller, äfven genast och' ofelbart varder i uppropslistan antecknad.
Ej må någon till anteckning anmälas, som sig vid Riksdagen icke personligen infua-r. »it, eller Pollet för honom utgifvas. §. 14.
Se 6 §. klafver Ättemän i, behörig ordning antecknad blifvit, äge i sådant fall hufvudman rät—, tighet, att i grund af behörig ful Irna g t
Säta 15$ 58 Den 3 Junti, annan ätt intaga.
Har hufvudman fullmagt uN gifvit vare han för den Riksdagen skiljd från utöfningen af sin Riksdagsmannarätt, utom i den händelse, att Fullmägtig sin rätt förlorat, eller och utrikes rest, eller sin Pollet till RiddarhusUtskottet återlemnat
Dör under påstående Riksdag hufvudman, som Fullmagt utgifvit, lemne Fullmägtig det Säte han på grund deraf ionehaft.
Blifver under påstående Riksdag Fullmägtig genom hutvudraannens afgång sjelf hufvudman., intage han säte för sin egen ätt, utan att skiljas från egenskap af Eiector9 Utskotts eller Mäinnds ledamot, §• 15* — Stf 16 §.
Den, hvilken första gången såsom Riks-* dagsman sig anmäler, åligge, att om sin ålder, ifåll sådant äskås, uppte bevis genom utdrag af Kyrkoboken, ifrån d^n församling der han född är.
Finnes ej Kyrkobok, galle då bevis, af någon Konungens Embetsman i orten.
Företer sig anledning att inlemnadt betyg är otigtigt, blifve inlemnaren genast tilltalad i laga ordning och erbålle ej inuädespollet innan han sig inför Domstol rättfärdigat, och må han t händelse betyget finnes faUkt, hafva förlorat för den då påstående Riksdagen ali rätt till Säte och Stämma bland Ridderskapet och Adeln.
Innehålla de i Riddarhuset befintlige genealogier fullständig underrättelse om den sökandes ålder med dag och dato, är ej- annat Sevis sf nöden; mea påstår den sökands, at| genealogiens uppgifter äro origdge, hvile fråi Den 3 Junti, % gan om pollets erhållande till dess han anskaf}ar bevis.
Anmäla sig på en gång flere, sorn göra anspråk på hu.fvudmannarätt, för samma ätt, eller på närmare ättemapnarätt, eller klagar någor öfver utlemnad Ppllet, i grund af påstådd origtig genealogi^, då blifve, eller fortfare att vare antecknad den, sorn enligt genealogien är närmast berättigad, till dess den andra sin bättre rätt med antaglig* bevis inför vederbörlig
Domstol styrkt. §. j6. — Se 17 §•
Ej må någon Fullraagt för gällande anses och antagas, sorn icke ättens verkliga hufvudman, eller den dertill efter depnq Riddar} JiusOrdning, berättigad är, blifvit utgifven.
Börandes Fullmagten, antingen irjed utgifvarens stil öfver allt, skrifven och underskrifva, eller lagligen bestyrkt, ovilkorligen vara författad efter följande formulair.
Till den Lagtima (Urtima) Riksdag, som i N. skall hållas och tager sin början den (dag och år) befullmägtigas härmed (caracter och namn) att för GrefveJigs .
Friherrlig» Commendeurs Adeliga intaga Säte och Stämma på Riddarhuset^ hvarvid han ovilkorligen förpligtas. att ställa Ätten N- N., N:o oo^
Den 3 Juniii Big till efterrättelse den af Kongl. Majit och Riksens Ständer antagne och besvurne Rege» ringsForm af den 6 junii 1609, jemte Riksdagsordningen af den 10 Februarii 1810 och Öfrige gällande Grundlagar, Qrt och datum» Namn.
Ca racler, 17. _» Se 18 §.
Uppvisas vid en och samma anteckning tvenne eller flere
Fulhnagter för en och sarn^ taa ätt, varde de alle, ehuru af behörig man utgifne, ogillade.
Anmälas sådaqe Fullinagter vid olika anteckningar, galle den sorn först uppvisad blifvit.
Den sot» med obehörigt utgifvaede af en eller flere Fullmagter beträdes, komtner för ett sådant förhållande, hvilket uti RiddarhusUtskottet, uppå RiddarhusFiskalens anmälan upptagas och undersökas bör, att anses Säle och Slämma på Riddarhuset för längre eller kort*re tid förlustig, allt efter hvad Ridderskapet och Adeln iu Rieno derom kaa lättvist pröfva. §• is- —, Ny §.
Den hvars anhållan ora InträdesPollet ansetts icke kunna beviljas, äge när afslaget ho-- nom tillkännagifves, äska förhållandets anmälande af Ordföranden hos Ridderskapet och Ben 3 Junii.
Ådein in Plena, på hvars slutelig® afgörande ftågan kommer att bero, utan att likväl det beslut, som af sådan anledning i Ståndet fattas, må såsom prejudicat anses eller framdeles kunna i sådan egenskap åberopas.
Såsom allmän grundsatts gäller, att den, hvilken enligt denna Riddarhusordning blifvit ansedd oberättigad aft sjelf intaga Säte och Stämma på Riddarhuset, under samma tid ej eller får Fuiliuagt utgifva, BilagoP till PleniProto collet för den 6 Juni!, förmiddagen, N:o i« Grefve Hard, Carl Guftajfi Vore fråga hår otti en inrättning, som icke iedan existerade, skulle jag troligen afstyrka NummerLotteriets införande, men ett olika förhållande kan vara, att inrätta något nytt
Och att afskaffa »ågot gammalt, NummerLotteriet har för det mästa lemnat
Staten ess betydlig behållning.
Detta är en allmän för - 62 Den 6 Juni i f. m. moa, och frågan är då att undersöka orri detina förmon öiverväges af någon deraf härflytand« allmän skada.
Man säger att Staten uppmuntrar till HazardSpei och derigenom felat mot sin egen värdighet och moral-lagens fordringar.
Jag inser ej hvad undt är deruti, ati Staten lemnar étt tillfälle till speculatioaer på lyckans gunst och drar en vinst af missräkningen, då det, efter ingen rättsgrund, kan förbjudas den enskilde, Och då genom denna allmänna inrättning itian är garanterad möt svek öch bedrägeri, hvars lättare användande vid enskilda HazardSpei föranledt förbudet mot detri.
Vilkoren ärö bestairide och de uppfyllas noggrant.
Det beror af hvar och en att deruti ingå eller icke.
Man kan icke med skäl säga, att Staten uppmuntrar till misshushållning, orri någön beröfVar sin Famille ett nödigt underhåll, för att göra en insatts i Lotteriet.
Icke heller att Staten uppmuntrar till Lagbrott, om någon genom olofliga utvägar 6öker lörskaffa sig rriedlen härtill, lika litet som i allmänhet
Staten kan gifvas skuld för de oordningar och brott, som menskligt passioner åstadkomma.
Icke heller här ritan sett mångå famillers undergång beredd genom Lotteriet, eller många förbrytelser derigenom föranledde, utan kan titan taga nästan för afgjordt att de menliga verkningar, som någon gång tillskrifvas denna inrättning, äfven utom densamma icke uteblifvit.
Man må da anse Statens Vinst af Lotteriet, såsom en beskattning på misshushållningen, och den synes mig icke mera omoralisk, än den, 60tn oklandradt ägeif Den 6 Junii j. m, 63 stum på fåfängan och luxen, eller på idogheten och industrien.
Jag tillstyrker i följd häraf? bifall till Stats* Utskottets Betänkande, N:o i» Herr Rothlieb, Axeli I en tidpunkt, då både jordbruk, näringar och snart sagdt allt sorti kan tåla beskattning ej saknar en ålagd bevillning, och då det bevillningsbelopp, som nu inflyter från Num^ merLotteriet skulle försvinna, om inrättningen upphörde, hvarigenom en ökad flinga uppkom för dem, som i bevillningsväg måste uppfylla bristen, så anser jag betänkligt upphäfva den.: na inrättning, och med lemnad rättvisa åt de värde talare, söm påstått NumnaerLötteriets upphäfvande, får jag likväl på deh grund jag anmält, yrka dess fortfarande, jag tror dessutom att ingen bevillning till Staten utgår lättare eller med mera höje, än den sorn härflyter från NummerLotteriet. jag tillstyrker der^ före bifall å StatsUtskottets Betänkande.
(Srefve
Hård, Carl Guftaf:
Åft den af gammalt bibehållna grunden för 64 t)en 6 Janii f. ml stängfelskyldighetens utgörande, hemmantal och ägorymd samt egenskapen af odalägor elier utmark, upphört att vara lämpelig, har man efta erfarit, serdeles derj genom skifte eller odling, hemmanagrämor och ägors beskaffen* het undergått förändring; och det torde varå öfverflödigt att anföra de mångå fall der til» lämpningen af vår nu gällande stängselförordning blir orättvis, hinderlig för jördens frid begagnande och ledande till tvister.
Att hemmantalet tagits till grund för skyldighetens bestämmande j härör naturligtvis deraf, att större hemmantal supponerats medföra större ägorymd; men om än detta förhållande alltid inträffade äf dock grunden i sig sjelf icke rigtig.
Der hemmanen möta eller i sjelfva skill» naden, är den angränsande linien af hvarderas ägor lika och derefter bör deras deltagande i hägnaden bestämmas lika.
Om ett större hemmans eller flere hemmans ägorymd möter, hör sådant icke komma i beräkning ty gränslinien ar den^ söm af grannarne gemensamt skall fredas* och hvad derinom ligger, tillhör hvar och en för isig, att efter behag afskilja i större eller mindro afdelningar.
Att den skillnad i deltagande, som grundar sig på jordens olika egenskap af från ålder odlad eller icke odlad bör försvinna, faller af sig sjelft. jag anser aiitså stänga SslFörfattningen bora efter d<?sga grunder ändras och det ju förr desto heldre.
Denna fråga kan serskildt behandlas, utan sammanhang^ed grudderne för lagstiftningen i allmänhet och ju förr man kommer till det resultat, att stäng selskyl*.
Den 6 Juni i f, m. 63 selskyldigheten blefve oföränderlig, ju bättre vore detj emedan hägnadsdelningar, som nu icke kunna fastställas, derföre kunna när som hälst förnyas.
* Det stadgande anser jag böra i allmänhet bibehållas, att den äger vitsord, som stänga vill, men jag anser dess tillämpning inom byelag böra närmare bestämmas- 1 en by, der skifte ägt rum och möjligen blifvit fastställdt, men likväl flere ägoskiften bibehållits än Författningame tillåta, skulle det föranleda till oredor och orimlig kostnad, om hvar och en skulle kunna tvinga grannarne att stänga för hvarje serskildt skifte. jag hemställer, på grund af det anförda, att detta Betänkande måtte till Besvärs- och EconomiUtskottet återremitteras.
Bilagor till PLeniProtocollet för den 6 Junti, eftermiddagen.
Herr Stjernjlam, Ludvig:
Sedan Lag- och StatsUtskottens i sammanBil. till Ridd, o. Ad.
Pr. V Band. $ 66 Den 6 Junii t, m, hang med frågan om den för Skåne och Blekingen inrättade Hofrätt, afgifne utlåtande äfven rörande den AdvocatFiscalen i Götha HofRätt tillagde ersättning för sakoad af sportler, för 2;ne Plenidagar sedan föredrogs, har jag haft tillfälle förskaffa mig bilagde handlingar i sistberörde ämne, hvilka jag ödmjukast anhåller måtte förenämnde Utskott till upplysning meddelas.
För min enskildta del anser jag högst orättvist att vilja fråntaga AdvocatFiscalen, hvad Kongl. Maj:t efter inhämtad kännedom, om ej mindre den obestrideliga förlust i påaäknade lagliga inkomster AdvocatFiscalen genom ofvannämnde Provincers söndrande från Götha HofRätts juridiction fått vidkännas, än om Herr Lagmannen och AdvocatFiscalen Hedenstjernas utmärkta skicklighet och drift i den honom anförtrodde trägna tjenst, funnit i Nåder för godt, att såsom ersättning honom tillerkänna; och iag vågar tro det vara lika stridande emot Höglofl.
Ridderskapets och Adelns ädla tänkesätt, som emot den rätt, hvarvid Kongl. Maj:ts för Herr Lagmannen och AdvocatFiscalen utfärdade
Nådiga fullmagt honom betryggar, att någonsin anse AdvocatFiscalen förbunden, att, utan en sådan ersättning, frånträda de inkomster, hvilka genom den Nådiga Fullrriagten blifvit honom försäkrade.
Det torde vara öfverflödigt erindra, att den ifrågasatte ersättningen är personel, men till Högloflige Ridderskapets och Adelns behjertande öfverlemnar jag huruvida det vore Den 6 Junii e. m. förenligt, å ena sidan med det anspråk på en aldrig hvilande tjenstekraft, det allmänna kräfver, och å den andra med tjenstemannens lika billiga fordran på en oberoende bergning, om man nu skulle fråntaga denne hvad han för egen hustrus och 7 uppväxande barns utkomst och uppfostran icke kan sakna* Afskrift, ProMemoria.
Till Hans Excellence Justitia StatsMinistern m. m.
Herr Grefve Gyllenborg, den 31 Julii 1820.
Det är en känd sanning, att AdvocatFiscalens göromål ökas i lika förhållande sorn HofRätlens.
Af denna anledning och sedan Rättegångsärendernas mängd fordrade, att Götha HofRätts arbete blef fördeladt på 2 Divisioner, tillsattes derstädes, för omkring 80 år sedan, en vice AdvocatFiscal, sOm skulle vara ordinarien behjelplig att bestrida göromålen vid Contoiret.
Ända till år 1800, då jag befordrades till mitt innehafvande Embete, sköttes det af bemälte 2 personer gemensamt.
Från den tiden och ehuru ärendernes myckenhet så tilltagit, att HofRätten sedan år 1802 arbetat på Tre, och efter år 1815 på Fyra samt sedan början af år iS2o på Fena 68 Den 5 Juniie. m.
Divisioner, har jag likväl enfam bestridt alla till Embetet hörande göromål, utan att någonsin påfordra eller nyttja biträde af vice AdvocatFiscalen , hvaraf följden blifvit att denne tjensteman, i stället att sysslosättas inom AdvocatFiscalsContoiret, varit allt jämt oförhindrad att tuorvis med HofRättsFiscalerne föredraga brottmål, och förlatta dertill hörande expeditioner m. m.
Ända till år 1809 njöt jag allenast 250
R:drs lön, som fleste åren utgick i Riksgäldsmynt } berörde år ÖK.ades den till 3337 R:dr.
Detta oagtadt och fastän AdvocatFiscalen i Svea HofRätt, hvars jurisdiction lärer varit ftdel mindre än Götha HofRätts, uppbar 400 R drs lön, blef jag ändå förbigången då Kongl. Maj:t år 1812 gaf öfrige HofRättbetjeningen 50 procents förhöjning i dess vigtigaste inkomster nemligen Expedtior.slösen, jemte en förr saknad rättighet till insinuationsafgift och lösen för communicationsResolutioner.
Likaledes förglömdes jag år 1813, då Kongl. Majit behagade i Nåder tilldela HofRättens Ledamöter och Betjening 35 procents förhöjning å ordinarie lönerne.
Med desse, mig öfvergångne missöden pl Embetsmannabanan, har omsider förenat sig det hårdaste af alla, att nemligen större delen af mine sportlar gått förlorade, genom stift— ningen af en ny HofRätt i Skåne.
Jag har tillförene aldrig beklagat mig; men Den 6 Junit e. ni. jag gör det nu med upprörd känsla, efter sorn jag finner den belägenhet förkrossande, att » stället för uppmuntran och belöningar, som blifvit andre tilldelade, mista omkring hälben af de inkomster, som åtföljde mitt Embete den tid jag derå erhöll Kongl. Maj.ts Nådiga Full magt; och detta slag har träffat mig då jag redan inträd t på ålderdomens gibiet och sedan jag genom öfverspända ansträngningar i Statens tjenst förlorat hälften (Lit. A.), och försummat allt hvad som tillhört vården af min enskilta hushållning.
Jag har, må hända, icke uppfyllt hela vidden af de pligter, som åligga m'g; men mitt samvete säger mig, att jag gjort allt hvad jag förmått; och i öfrigt vågar jag åberopa de vittnesbörd som ej mindre Kongl HofRätten (Lit. B.), än äfven Hans Excellence f. d.
JustitiaeCanzleren m. m.
Herr Grefve Trolle Wachtmeister behagat meddela (Lit. C ).
Jag dristar och hoppas, att nu tjenstgörande JustitiaeCmzleren, om han tillfrågas, täcktes lemna intygande, sorn icke motsäger, att jag, på uppsåtets sida, äger någon förtjenst.
Enligt allmän
Lag och serskildte Författningar, njuter AdvocatFiscalen |:de 1 af Treskiftes samt hälften af Tvåskiftes och Er.saksbö ter, som falla i HofRätten.
Hosfogade utdrag af Saköreslistan för de sist framflutna 6 åren visar, att min anpart uti Sakören från Skåne, Bie - 70 Den 6 Junti e. m. kingen och Halland *), bestigit sig öfver hufvud räknadt till 426 R:dr i 6k. 6 r. Banco årligen.
Härförutån har AdvocatFiscalen från urmianestider varit berättigad att uppbära en annan redan den 21 December i 675 af Kongl. Majit i Nåder authoriserad inkomst under namn af Dombokspenningar, dem Lagmän, Häradshöfdingar och Städernes Domstolar erlägga såsom ersättning och vedergällning för AdvocatFiscalens omsorg att emottaga, transporter låta inbinda och i ordninghålla handlingar, Protocoiler och Domböcker, som från nämnde Embetsmyndigheter insändas.
Det tillhör mitt oblida öde, att nu icke kunna uppgifva beloppet af denna inkomst för flere år, emedan jag, sorn icke trott mig komma i behof deraf förlagt anteckningarne derom.
Jag har dock händelsevis återfunnit sådane för åren 18'5 och 1816.
Dessa sammandragne under Lit.
E. upplysa att
Dombokspenningarne från berörde Provincernas 41 serskilte
Domsäten uppgå till 330 å 360 R:dr årligen, eller öfverhufvud till 345 Rldr Banco.
Då jag nu redligen uppgifvit min årliga förlust, sorn efter lägsta beräkning 6tiger till
Då detta s"kreis i Julii Månad 1820, gick rykte, att äfven Halland skulle skiljas från Götha Holft ätt, Den 6 Junii e. m. 7\ 771 R:dr Banco, skulle jag misskänna Kongl. Maj:ts
Nåd och rättvisa, om jag tillät mig tvifla att få den ersatt.
Maj:ts ädelmodiga hjerta kan icke medgifva, attén man, som genom uppoffringar af kropps- och själskrafter under loppet af 20 år besparat åt Staten en Tjensteman *), skulle vid gränsen af 6in bana se sig frånryckt utan ersättning de fördelar, om hvilkas bibehållande han genom sin Konuogs Fullmagt vunnit den mäst högtideliga försäkran.
Klyfningenaf
HofRättens jurisdiktion minskar väl mine göromål; men jag vågar hoppas, att icke sådant lånas såsom skäl till afsiag å min ansökning, enär jag hvaiken beklagat mig öfver göromålens mängd eller afsagt mig bestridandet deraf.
Fördelen af ett minskadt arbete är utan värde för den som sällan smakat hvila och sorn måste önska att få arbeta för att skaffa bergning åt sig sjelf och en talrik Famille.
Jönköping den 31 Julii 1820.
O- Hedenstjerna. *) Jag liar troell mig kunna nyttja detta uttryck, emedan, i fall jag likasom mina företrädare, sysslosatt vice AdvocatFiscalen i AdvocatFiscaJs-Contoiret, en annan tjensteman måste halva förordnats och aflönats till brottmålens föredragning. 73 Den 6 Junii e, m. Afskrift.
Lit. A.
Lagmannen Välborne Herr O- Hedenstjerna har genom stillasittande och trägit arbete ådragit sig åtskillige svåra hemorroidilplågor, som länge hotat med fistulösa åkommor i sätet och alla dermed förenade plågsamma följder.
Som förändrad regime, diet, btunsdrickning och jämn rörelse äro enda vilkoren för desse, för lif och helsa vådeliga åkommors botande eller lindring, anser jag Herr Lagmannen vara i största behof af en längre tids tjenstledighet, för att under ingående sommar få tillfälle iagttaga och begagna de föreskrifter» jag, såsom dess Läkare, i detta afseende lemnat och hvilka omöjeligen kunna verkställas under utöfningen af Herr Lagmannens mödosamma Embetsbefattning.
Detta varder härigenom på aflagd EmbetsEd intygadt.
Så sannt mig Gud hjelpe till lif och själ- Jönköping den 12 Maji 1820.
Frans Eneroth. M D. Chir.
Prov. och HofRätts Medicus.
(Sigill).
Lit. B. Kongl.
Maj;ts cch Rikets Götha HofRätt
Den 6 Jun ii e, rn. gör vetterligt, att AdvocatFiscalen i denna Kongl. HofRätt, Herr Lagmannen Välborne O. Hedenstjerna begärt vittnesbörd om sitt förhållande såsom tjensteman under loppet af den tid han AdvocatFiscalsEmbetet innehaft} och får Kongl. HofRätten i anledning häraf meddela, att Herr Lagmannen sedan inträdet på tjenstebanan härstädes den i November 1800, oafbrutet ådagalagt en på säkra kunskaper, ljus urskilning, rättsinnighet, nit och mångårig öfning grundad Embetsmanna skicklighet, och såmedelst ej allenast fullkomligen uppfyllt allt hvad Kongl.
HofRätten i afseende på AdvocatFiscals-Embetets värdiga förvaltning kunnat önska, utan ock derunder tillvunnit sig den uppmärksamhet, hvilken, oskiljaktig från ali sann förtjenst med dubbel rätt ägnas åt den anspråkslösa öfverlägsenhetenj och är det med särdeles nöje Kongl.
HofRätten omfattat tillfället att lemna Herr Lagmannen Hedenstjerna, denna offentliga gärd af sin välvilja och agtning.
Jönköping den 18 Julii 1820.
HofRätten# vägnar, (Ledamöternes underskrifter). L. S. Adrian.
Afskrift, Lit.
C. Af den anledning att Herr Lagmannen O.
Hedenstjerna begärt att af mig erhålla betyg Den 6 Junii e. rn. öfver dess förhållande i utöfningen af det honom anförtrodde AdvocatFiscals Embete i Kongl.
Maj:ts och Rikets Götha HofRätt, varder härigenom bemälte Herr Lagman det välförtjente vittnesbörd lemnadt, att under den tid jag JustitiaeCanzlersEmbetet innehaft, jag alltid funnit Herr Lagman Hedenstjerna uti uppfyllandet af sina pligter hafva ådagalagt det oförställda nit och den utmärkta skicklighet, sorn tillhöra en värdig Embetsman och hvarigenom rättighet vinnes till förmärs agtning och förtroende.
Hvilket jag med särdeles tillfredsställelse nu finner ett tillfälle att härmedelst intyga.
Årup den 15 Mars 1820.
\ Trolle Wachtmeister.
(Sigill.
Originaierne till ofvanstående afskriften jemte Bilagorne Lit.
D. och E., lära finnas ibland handlingarne till det ConseilleProtocoll, som fördes, då Kongl.
Maj;t i Nåder beviljade den sökta sportelersättningen med 500 R:dr Banco.
Otto Hedenstjerna, N:o 2.
Herr Cederfchjöld, Per Gu/laf: Sedan BancoUtskottet upplyst, att föregående Riksdagars EancoUtskott på eget be - Den 6 Junii c. m. 75 vig och utan Riksens Ständers vettskap, vidtagit serskilta dispositioner af Bankens silfverfond får jag vördsammast föreslå, att ingen sådan disposition må af nuvarande BancoUtskott äga rum, utan Riksens Ständers vettskap och samtycke.
Gr*fve Gyllenborg, Johan Henning'.
Då under en flygtig läsning af Oeconomie- och Besvärs Utskottets Betänkande, i anledning af flere Bonde-Ståndets Ledamöters motioner om inrättande af BeklädnadsDirectioner vid Indeldte Cavallerierne, jag trodt mig finna att med ledning af förhållandet af BeklädnadsDirections inrättningar vid indeldte Infanterieme, Utskottet tillstyrkt enahanda inrättning, vid indeldte Cavallerierne, får jag i egenskap af både Rust- och Rotehållare anmärka , att förhållanderne i desse afseenden äro af ganska skiljagtig beskaffenhet.
Vid indeldte Jnfanterierne, äro årliga bidrag af Rotarne, till Soldats beklädnad, i grund af Författningar bestämde, både till belopp och tid för deras utgörande, och då förbindelserne i desse afseenden, äro för alla Rotar lika, äfvensom behofven, och Kronan, genom BeklädnadsDirectionen, besörjer beklädnaden, saknas icke för desse BeklädnadsDirectioner hvarken penningar att använda eller anledningar till disposition deraf.
Deremot vid indeldte Cavalleriet, åt - 7 6 Den 6 Junii e. m. minstone vid UfRegementets HussarCorps, där jag är