Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Åkerhjelm har sagt, alt om ConstitutionsUtskottets förslag i denna del skulle ogillas, så vore detta ett undantag från principen, att icke andra åtgärder vid *■ en Urtima Riksdag skulle företagas, än i anledning af Konungens propositioner; och Friherren bar af detta skäl icke kunnat gilla min anmärkning.
Men just de afFrilierren försvarade val till Fullmägtige äro ett undantag ifrån denna princip, och när man kan gilla det ena undantaget, så vet jag ej, hvarföre man icke skulle kunna gilla det andra.
Jag tror ock, att ConstitutionsUtskottet skulle kunna medhinna den ifrågavarande granskningen, och att ingen tid derigenom förloras, ty det är egenteligen motionsrätten, som åstadkommer de långvariga Riksdagarne, och när denna är vid Urtima Riksdagarne borttagen, så tror jag, att det åsyftade ändamålet är vunnet.
Herr Rosenschöld har sagt, alt man bör göra denna concession, emedan Konungens Rådgifvare annars blifva mindre benägna att lill - Den g Mars f. m. styrka Urtima Riksdagar, änskönt sådana skulle behöfvas.
Jag tror icke, att Konungen väljer sådane Rådgifvare, sorn uppoffra det allmännas väl för sitt enskilta interesse , och är för min del öfvertygad, att de i allt, hvad på dem ankommer, skola söka förekomma alla möjliga skäl till anmärkningar, och att således tillägget för dem äfven skulle vara oskadligt.
Ett annat tillägg är i afseende på ExpeditionsUlskottet.
Detta Utskott är skyldigt att expediera alla mål, samt vidtaga åtgärder för redactionen af hillänget till RiksStåndens protocoll och uppgörandet af Riksdagsbeslutet.
Meri då äro redan Konungens propositioner afgjorda, och det är således nödigt att ett undantag äfven, i likhet med hvad jag yrkat för ConstitutionsUtskottet, göres för ExpeditionsUtskottet.
Jag anhåller sålunda, på dessa skäl, att Ridderskapet och Adeln måtte, såsom sin gemensamma tanka, antaga, att Constitutions- och ExpeditionsUtskotten vid Urtima Riksdagar skola vara i full verksamhet, med det undantag blott, att
ConstitutionsUtskottet ej får befatta sig med frågor om Grundlagsförändringar.
Ehuru jag önskade att Utskottets förslag måtte hlifva godkändttill grundlagsenlig behandling, så förmodar jag dock, att, sedan så många anmärkningar deremot blifvit gjorde, förslaget kommer att återremitteras, och jag anhåller då, att Ståndet äfven ville såsom sin gemensamma tanka för - Den g Mars f. m.
Ii lara, att 109 § Regeringsformen bör erhålla följande lydelse:
Då en Lagtima Riksdag fortfarit sex månader, räknade från den dag, då Konungen låtit om StatsVerkets tillstånd och behof Riksens Ständer eller deras Statsutskott underrätta, må Konungen äga rättighet, att, när hanför godt finnér.
Riksdagen afsluta.
Äfven anhåller jag, att 80 § Riksdagsordningen måtte sålunda redigeras: irsta punkten lika med ofvanstående; derefter: Upplöser Konungen Riksdagen innan Riksens Ständer staten reglerat, eller någon ny bevillning till bestämdt belopp sig åtagit, då fortfare den förra, bevillningen intill nästa Riksdag.
Är åter bevil/ningens hela belopp bestämdt &c. (lika med Utskottets förslag).
Hvad för öfrigt angår de mot förslaget af Herr Hjerta gjorde anmärkningar, så skall jag endast i korthet upplaga hufvudpunkterne deraf.
Herr Hjerta har först sagt, alt Urtima Riksdag vanligen sammanträder under för Styrelsen kinkiga omständigheter och på lider, då man kan vänta concessioner af densamma.
Jag vill icke yttra mig om detta sätt att köpslå med Styrelsen om folkets rättigheter.
Jag vill blott anmärka, att de vigtigaste concessioner, som vid ett sådant tillfälle böra afses, icke äro sådana, som vid en Riksdag påhittas och möjligen genomdrifvas af ett intrigande parti, utan sådana, som af sjelfva Folket blifvit moget öfvervägde och lifligt önskade.
— En sådan opi - Den g Mars f. ra. nion kan omöjligen vara Styrelsen okänd,» hvarföre den lika lätt kan försöka vinna nationen genom en proposition i ämnet, som genom antagande af det af Ständerne framlagde> lagförslag.—Jag tror dessutom, att representanterne äga manga andra utvägar, än begagnandet af motions-rätten, för alt upplysa Styrelsen om folkets önskningar.
— Jag tror ej att umgänget mellan de båda Statsmagterne består endast i de nådige propositionerne och de underdånige skrifvelserne, utan är öfvertygad, att livar och en duglig
Styrelse äfven lemnar uppmärksamhet åt Ständérnes discussioner.
— Att derunder opinioner kunna uttryckas, som ej äga direkt gemenskap, med det föredragne ämnet, hade vi tillfälle erfara, då, för några dagar sedan, bestämmandet af räntan på ett genom Kongl, proposition föraniedt statslån, gaf anledning att discutera en Representationsförändring.
Herr Hjerta har funnit betänkligt, att Ständerna vid en Urtima Riksdag skola pröfva frågan om Budgeten, utan att någon granskning af StatsRådsprotocollerna förut blifvit företagen.
Jag anser likväl ej för vådligt, om denna granskning uppskjutes ett eller annat år, till Lagtima Riksdag inträffar.
— Folket bedömmer visserligen icke Styrelsen efter denne nästan i hemlighet, af någre deputerade, verkställde protocollsläsning.
Ett folk bedömmer sin Styrelse efter dess verk ni n - Den 9 Mars f. m. ig3 ningar, efter de förordningar den utfärdat, efter de mått och steg den vidtagit, efter den trefnad folket njuter inom landet, och anseende utoru detsamma.
Statsrådsprotocollernes granskning tjenar egentligen att upptäcka, hvilka medlemmar af Styrelsepersonalen äro de felaktige, och som derföre böra anmälas till endtledigande; mea denne opinionsyttring
Sr alldeles öfverflödig vid det tillfälle, Herr Hjerta omnämnt, då fråga är om budgetteus ökande, emedan representationen, om den är missnöjd med Minisléren, helt enkelt bör afslå de begärde anslagen, hvilket sannolikt kraftigare än något annat skall uttrycka det allmänna tänkesättet i landet.
Herr Hjerta har äfven befarat, att Styrelsen vid de Urtima Riksdagarne skulle genomdrifva lagförslag, hvars afskaffande sedermera förgäfves torde komma alt begäras vid 20 Lagtima Riksdagar.
Jag, sorn ej inser att motionsrätten gör en representant mera obenägen för styrelsen, ej heller hvarföre mera ministerielt sinnade Riksdagsmän skulle väljas till de Urtima, än till de Lagtima Riksdagarne, kan ej finna, hvarföre
Styrelsens förslag lättare skulle antagas vid de förre, än vid de senare.
Egentliga skillnaden synes mig blifva de Lagtimas vida större längd, sorn letnnar en ränkfull Minister vida mera lägenhet att bearbeta Riksdagsmännen, än vid de Ultima.
G5 H. i3 ig4 Den 9 Mars f. m.
Grefve Harn:
Det är med en synnerlig tillfredsställelse, som jag hört den siste värde talaren så kraftfullt vederlägga sina motståndare.
Jag vill dock i ett enda fall söka, om möjligt är, att tillrättavisa ett af honom begådt misstag, då den värde Talaren ansett granskningen af StatsRådsprotocollerne vara af mindre vigt.
Ilan Ilar visserligen ganska rätt deruti, att folkets opinion mast bildar sig genom de åtgärder, de se Styrelsen vidtaga för Folkets trefnad, upplysning och välmåga, mera än af dess representanters granskning af StalsRådsprotocollerna, men om, till exempel, Kongl» Maj:t sammankallade Rikets Ständer till Urtima Riksdag i anledning af en gjord krigsförklaring, och Kongl. Maj:t ej allenast hade lyfta t Stora Creditivet, utan äfven äskade nya anslag till krigets utfärdande, och representationen med tämmelig säkerhet visste, att subsidier vörö erhål
Ine, ehuruväl de icke blifvit för Rikets Ständer omnämnde, så anser jag det vara af stor vigt * att genom StatsRådsprotocolleriia inhämta notorisk visshet om ett förhållande, sorn måäte äga ett afgörande inflytande på Ständernas åliggande alt genom krigsgärd fylla behofvert.
Dessutom föranleda åtskilliga händelser» åberopade i Regeringsformens 91, 92, 93 och §§. till Urtima Riksdag, då ingen torde bestrida nödvändigheten deraf, att Rikets Ständer genom StatsRådsprotocollernas granskning få fullständigt känna or - Den q
Mars f. m. saken till den Urtima Riksdagens sammankallande.
Jag finner således, i likhet med hvad Grefve Gyldenstolpe yrkat, att ConstitutionsUtskottet vid Urtima Riksdagar, så väL sorn vid Lagtima, bör vara i full verksamhet, livai jemte jag fullkomligt gillar Herr von Troils förslag till Redaction af iog § Regeringsformen och 80 § Riksdagsordningen; och jag anhåller ytterligare om proposition derpå, att Ridderskapet och Adeln, såsom sill gemensamma tanka, ville förklara Herr von Schulzenheims, Grefve Gyldenstolpes och Herr von Troils anmärkningar.
Jag anhåller att med några ord få utveckla den siste talarens mening, nemligen att han i förevarande redactionsförslag ville få noga här uttryckt skillnaden emellan sådana Urtima Riksdagar, som inträffa till följe af 4p § RegeringsFormen, och sådana, som inträffa i anledning af gr, Q2, g3 och g4 §§ Regeringsformen.
Jag anser för naturligt, att Utskottet ej haft för afsigt att föreslå förändring rörande de slags Urtima Riksdagar, som inträffa till följe af de senast nämnde §§, utan endast åsyftat ändring med de Urtima Riksdagar, som enligt 49 § inträffa, då Konungen önskar att om något vigtigt ämne med Rikets Ständer öfverlägga.
Jag anhåller blott om detta förtydligande, så alt något misstag icke måtte uppkomma der65 H. j3* Beri 9 Mars f. fö. igenom, att man tror samma förhållande existera för båda dessa olika slag af Urtima Riksdagar.
Jag tror derföre, att i denna § bör inflyta, straxt efter orden:
Urtima Riksdag, dessa ord: sorn är sammankallad till följe af 10g § Regeringsformen.
Genom detta förtydligande vore alla misstag omöjliga.
Herr Munck af Rosenschöld: Jag För* enar mig med den siste talaren om nöd* vändighéten att skilja mellan sådana Urtima Riksdagar, som i Grundlagen äro föreskrifne, samt icke kunna uteblifva, och sådana, som inträffa till följe af Konungens godtyckliga beslut.
Grefve Frölichs sista anmärkning, som jag fullkomligt gillar, bevisar tillräckligen förslagets förkastlighet; alldenstund man blir tvungen göra så många undantag, att knappast något af regeln återstår.
Jag anhåller derföre hos Herr Grefven och LandtMarskalken, att första propositionen måtte blifva, det Ridderskåpet och Adeln såsom sin gemensamma tanka yttrar den anmärkning, att de föreslagne ändringarne hvarken äro nödiga eller nyttiga.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, alt bland de flere anmärkningar, som mot ConstilutionsULskottels förevarande förslag blifvit gjorde, fann Ben g Mars f. m. *97 Hans Excellence den af Herr Rosenqvist framställde först böra särskilt pröfv-as och af~ göras, emedan, om densamma bifölls, i och ined detsamma alla de öfrige bade förfallit
I anledning hvaraf Hans Exeellcncc hemställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg den, af Herr Rosenqvist mot
ConstitutionsUtskottets förevarande förslag gjorde anmärkning böra såsom Ridderskapets och Adelns gemensamma tanka tillCönstitutionsUtskottet hänvisas.
Ja och Nej. Hans Excellence Herr Gref ven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln ansåg Herr Rosenqvists berörde anmärkning bör förfalla,.
Ja och Nej. Herr Rosenqvist begärde votering.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställde till justering följande voteringsproposition:
Den som anser, att till ConstitutionsUlskotlet bör, såsom Ridderskapets och Adelns gemensamma tanka, hän visas den anmärkning, att de af GonstilutionsUtskollet omförmälte grundlagsstadganden* uti hvilka TJtskotlet tillstyrkt vissa ändringar och tillägg, mätte oförändrade bibehållas, voterar Ja.
Den det ej vill voterar Nej. 198 Den 9 Mars f. ra.
Nej, kommer ofvanberörde anmärkning alt förfalla.
Hvilken voteringsproposition af Ridderskåpet och Adeln gillades samt derefter anslogs.
Voteringen började klockan 2 e. m., och befunnos efter dess slut klockan 3 e. m., sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voteringssedlarne blifvit öppnade, rösterna hafva utfallit som följer:
I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen förde särskilte protocoll blifvit uppläst, Hans Eoccellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, det Ridderskapet och Adelli ansett Herr Rosenqvists ofvanberörde anmärkning böra förfalla.
In fidem protocolli, O. J. Lagerheim, Tisdagen den 9 Mars i83o.
Fortsattes den i förmiddagsPlenutn bör - Den 9 Mars e. m. *99 jade pröfning af ConslilutionsUtskoltets dea 36 sistlidue November, under N:o 53 af», tåfne och den 4 derpåfö.ljde December e. ni. på bordet lagde Memorial, med förslag tilt Grundlagsbestämmelser om Lagtima Riksdagars återkomst hvart 5:.te år,, om Urtima Riksdagars föremål, och örn tiden, för Lagtima Riksdagars fortfarande..
Hans Excellence Herr Grefven och JLandtMar skalken hemställde, om Ridderskapet och Adelil ansåg de af Herr von.
Schulzenheim, David, emot Constitutions-.
Utskottets berörde Memorial och Förslag gjorda anmärkningar, jemte det af Grefve Gyldenstolpe, Anton Gabriel, dervid före-, slagna tillägg i slutet af 4p § RegeringsFörmen, böra, såsom Ridderskapets och Adelns gemensamma tanka, till Constittt». tionsUtskottet hänvisas?
Jä och Nej.
Jag anhåller att få förena mig i den på förmiddagen gjorda anmärkning, alt Rikets Ständer böra vid Urtima Riksdag äfven granska Justi liceOm budsm anneus samt Fullmägtiges i Banken och RiksgäldsGontoret Berättelser och förvaltning, samt förrätta de i 63, 66, 67 och 68 §§ af Riksdagsordningen föreskri fne val.
I öfverensstämmelse härmed, och enligt livad Grefve Gyldenstolpe i öfrigt föreslagit, skulle den nya redaclionen blifva följande:.
.... befatta sig med an - 200 Den 9 Mars e. m. dra åtgärder, än JustiticeOmbudsmansEmbetets, Bankens och RiksgäldsContoretsförvaltning, samt med de i 63, 66, 6y och 68 Riksdagsordningen föreskrifna valen, och Riks Ståndens enskildta angelägenheter.
Grefve Gyldenstolpe, vinton Gabriel:
Herr von Hartmansdorff har viii sagt sig instämma i mine anmärkningar mot ifrågavarande del af ConstitulionsUtskottets memorial, men derjemte framställt ett förslag, som är i verklig strid mot mitt.
Då Herr von Hartmansdorff på förmiddagen åstadkommit en votering genom det han satt sig emot mig, och följden deraf varit, att Ridderskapet och Adeln förklarat anroärkningarne böra förfalla, så vet jag ej huru det nya förslaget i samma syftning kan få något annat resultat.
Jag kan ej förena mig i Herr von Hartmansdorffs project, ty det afviker från den princip, Utskottet antagit och Ridderskapet och Adeln kan anses redan hafva gillat.
Granskningen af Bankens och RiksgäldsContorets förvaltning skulle föranleda många framställningar och så förlänga Urtima Riksdagarne, att de föga skulle skilja sig från de Lagtima.
Möjligen kunde jag gå in på att de omförmälde valen skulle äga rum vid Urtima Riksdag, men aldrig kan jag gilla, alt Bankens och RiksgäldsContorets förvaltning dervid skulle granskas.
Den 9 Mars e. ni. aot Grefve Frölich} David:
Det är aldeles rigligt, livad Grefve Gyldenstolpe anmärkt, att Herr von Hartmansdorff nu vill genomdrifva samma saker, som Ridderskapet och Adeln genom voteringen på förmiddagen ogillat.
Då var frågan, att Ståndet ej skulle göra några anmärkningar mot Utskottets förslag; och detta blef afslaget.
Nu återkommer Herr von Hartmansdorff med enahanda sak, men i annan form och med andra ordalag.
Jag hoppas, det Ridderskapet och Allein ej låter förleda sig att deri instämma; och jag anhåller om proposition på antagande af Herr von Schulzenheims anmärkningar med det af Grefve Gyldenstolpe föreslagne amendement.
Derefter återstår blott några smärre anmärkningar, hvaröfver Herr Grefven och LandtMarskalken behöfver inhämta Ståndets tanka.
Derigenom alt jag på förmiddagen tappat vid en votering, som jag ej eller sjelf begärt, tror jag mig ej hafva förlorat rättigheten att deltaga i öfverläggningen och besluten eftermiddagen.
Skillnaden mellan mitt förslag och det jag senast framställt, är den, alt jag då önskade förekomma all förändring, och nu, då förändring är beslutad, önskar att göra den mindre total, än mine motståndare åsyfta.
Derföre har jag föreslagit, att Bankens och RiksgäldsContorets förvaltning samt JustiliaeOmbudsnrannens åtgärder 202 Den 9 Mars e. in. skola granskas äfven vid Ultima Riksdag, och nya val af Fullmäglige och Revisorer äfvensom JusliliaeOmbudsman derefter ske..
Denna skillnad mellan det äldre och senare förslaget af mig, tyckes vara så tydlig, att den borde kunna fattas af mindre klyftiga personer, än de, hvilka nu uppträd t mot mig, visat sig vara i fråga om destinctioner.
Hans Excellence Herr Grefven och han dt Marskalk en framställde å nyo ofvanberörde proposition, b vilken, besvarades med starka Ja och några Nej, I anledning hvaraf Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken fork la-, rade, att som, enligt hvad Hans Excellence funnit, Ja öfve rros tal Nej, Herr von Sclmlzenheims omförmälde anmärkningar, jemte Grefve Gyldenstolpes dervid gjorda tillägg, kommeatt, såsom Ridderskapels och Adeina gemensamma tanka, till ConstjtutionsUtskot-. tet hänvisas.
I Friherre Åkerhjelm, Gustaf Fredrik:
Jag har från början ej kunnat instämma i de anmärkningar, som blifvit gjorde mot Utskottets förslag, hvarå jag med flere Ledamöter deremot yrkat bifall; och jag hemställer derföre om proposition på Förslagets antagande till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag.
Det synes vara onödigt alt, i anledning af Friherre Åker - I Den 9 Mars e. m. 2o3 hjelms senaste yttrande, inlåta sier i någon vidare discussion om bifall till Utskottets förslag, sedan Herr Grefven och LandtMarskalken redan förklarat sig hafva uppfattat
Ståndets mening så, att en del af de deremot gjorde anmärkningar blifvit antagne såsom Ridderskapets och Adelns gemensumma tankar;, men jag vill upplysa Friherren derom, att mitt förslag i principen öfverensstämmer med Utskollels och endast i afseende på redactionen är derifrån afvikande.
Så vida jag rigtigt fattat Herr Grefvens och LandtMarskalkens yttrande, har Herr Grefven så uppfattat
Ståndets svar på de framställde propositionerne, att gjorde anmärkningar blifvit af Ståndet antagne såsom dess gemensamma erinringar mot Utskottets förslag; och vid sådant förhållande skulle jag tro Friherre
Åkerbjelms framställning icke vidare kunna komma under pröfning.
Här har nu blifvit väckt en formfråga af kanske lika mycken vigt, som hufvudsaken, och den är, huruvida ej Ledamot äger att yttra sig i ett ämne, sedan LaudtMarskalken förklarat sig hafva uppfattat p 1 u ra I i tetens beslut.
Jag tror, att det icke behöfves mera än ett enda
Nej å en proposition, för att få ämnet under ny discussion och be - Den y Mars e. »n. rättiga till begäran af votering, som jo» likväl ingalunda vill begära i detta fall, ty jag instämmer i Herr von Schulzenheims och Grefve Gyldenstolpes anmärkningar.
Åkerhjälm:
Jag föreställer mig,, att alla de emot Utskottets Förslag gjorde anmärkningarne kunde framställas i en proposition.
Herr von Schulzenheim har anmärkt, att val af Fullmägtige, Revisorer och JustitiEeOmbudsman ej böra äga rum vid Urtima Riksdag.
Grefve Gyldenstolpe har instämt deri, med tillägg, att ConstitutionsUtskottet bör vid sädan Riksdag träda i verksamhet till granskning af Statsllådets protocoli.
Herr von IiartmansdorfFhar förenat sig med desse begge, men derjemte ansett revision af Bankens och RiksgäldsVerkets förvaltning äfven böra ske.
Herr von Troil har yrkat ändring i 109 § RegcringsFormen och 108 § Riksdagsordningen.
Alla dessa anmärkningar synas mig kunna sammanfattas i en proposition, och såsom motsatts kunde då framställas proposition om antagande af Utskottets förslag till grundlagsenlig behandling vid nästa Riksdag.
Om emedlertid Ridderskapet och Adeln nödvändigt vill hafva förslaget återremitteradt, så vill jag ej sälta mig deremot, ehuru jag tror svar från Utskottet ej kunna erhållas innan Riksdagens slut.
Jag kunde väl begära votering öfver nämnde propositioner; men då jag aldrig förr sålanda uppehållit
Den 9 Mars e. ni. 203 ärendernes gång när Rikets Ständer Raft mera godt om tid, vill jag ej elier göra det nm Herr von 'Hartmansdorff':
För att veta livad som återstår att göra, bör man känna livad sorn redan blifvit i saken åtgjord!-.
Derföre ber jag att få böra det redactionsiorslag, hvarpå proposition nyss blifvit fram» ställd-, och luiru Herr Grefven och Landt•Marskalken fattat Ståndets svar derå.
Jag anser proposition å anmärkningarne böra framställas i den ordning de anmärkte §§ förekomma, och ej efter den ordning anmärkningarne blifvit gjorde.
Jag förmodar likväl, att Ridderskapet oell Adelli anses redan hafva antagit Grefve Gyldenslolpes anmärkningsförslag; i annat fall skulle jag önska en annan ordning i proposilionernes framställning.
Hans Eoccellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att Grefve Gyldenstolpe emot ConstitutionsUtskottets ifrågavarande Memorial ytterligare gjort den anmärkning, alt uti 2 § Riksdagsordningen måtte tilläggas ett 2:dra Moment, så lydande: ”Alla i Grundlagen stadgade Utskott ”böra äfven vid Urtima Riksdag väljas.
De "skola dock, med undantag af Constitutions”och ExpeditionstJtskotten, ej sättas i verk"samhet, ulan så vidt det för handläggning "gen af Konungens propositioner blifver nödigt.
GonstitutioosUtskottet må dock icke Den 9 Mars e. m. ”befatta sif» med Grundlagsändringars föreslående.
Urtima Riksdag må af Konungen ”när som helst kunna upplösas och uppföre genast, om Lagtima Riksdag derunder inträffar.”
Och hemställde Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken, om Ridderskapet och Adeln instämde i denna anmärkning, så alt densamma borde, såsom Ridderskapets och Adelns gemensamma lanka, till ConslitutionsUtskottet hänskjutas.
I följd hvaraf Hans ExceUence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att, såsom Hans Fxcellence fattat Ridderskapets och Adelns svar å den sista propositionen, berörde anmärkning blifvit antagen , alt såsom Ridderskapets och Adelns gemensamma tanka, till ConstitutionsUtskottet öfverlemnas.
Sedan denna § blifvit i så väsendtlig måtto behandlad, hemställer jag, om icke proposition kunde göras å min på förmiddagen sist framställda anmärkning, den jag nu inskränker dertill, att i 49:c^e § införas ordet sådan mellan orden vid och Urtima Riksdag.
Jag tror detta vara nog för att utmärka, hvad slags Urtima Riksdag der förstås.
Uppå af Hans ExceUence Herr Grefven och LandtMarskalken framställd pro - Den 9 Mars e. m. 207 position blef Grefve Frölich» omförmälde anmärkning, såsom Ridderskapets och Adelns gemensamma tanka, till ConstilutionsUtskoltet remitterad.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mprskalkett yttrade, att Herr von Hartmansdorff äfven vid denna § anmärkt, att Utskottets förslag borde så förändras, att efter ordet åtgärder det borde heta: ”än ”JustitiaeOmbudsmansEmbetets, Bankens och ”RiksgäldsContorets förvaltning, samt med ”de i 63, 66, 67 och 68 §§ Riksd.agsOrd”ningen föreskrift)» valen, och RiksStåndens ”enskilta angelägenheter.
Alla i” &c. Grefve Gyldenstolpe:
Denna anmärkning är stridande mot hvad Ridderskapet och Adeln redan förklarat vara. dess gemen <1 samma (anka; jag hemställer derföre, om någon proposition derå kan till Ståndet framställas.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, det vara Hans Excellences pligt att då anmärkningar blifvit gjorde derå framställa proposition, tillkommande det Ridderskapet och Adeln sjelfve att pröfva och bedomina anmärkningens beskaffenhet samt att, i fall den är i strid mot föregående beslut, densamma förkasta.
I följd hvaraf Hans Excellence förnyade sin nyss gjorde hemställan, om Ridderskapet och Adeln ansåg Herr von Hartmans - ao8 Den 9 Mars e. m. dorffs Förenämnde anmärkning böra, såsom Ridderskapets och Adelns gemensamma tanka, till ConstitutionsUtskottet hänvisas.
Ja och Nej. Hans Excellence Herr Grefven och LanihMarskalken hemställde, att denna anmärkning måtte förfalla; hvilken proposition med starka
Ja och några Nej besvarades.
I anledning hvaraf Hans Excellence förklarade, alt, såsom Hans Excellence uppfattat Ridderskapets och Adelns svar å den senast framställde propositionen, ifrågavarande anmärkning förfallit.