Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
De utaf sistnämnde kreditiv lyftade summor hafva tillsammans utgjort: under år 1S51 R:dr 95,490:, — — under år 1852 j „ 46,960: — — och under innevarande år i „ 37,950: — — Den för de begagnade kreditivmedlen, efter 3 procent årligen, beräknade och Riksgälds-kontoret godtgjorda ränta har uppgått till följande belopp, nemligen: är 1851 till R:dr 1,224: 45. 8. och år 1852 till „ 1,241: 5. 5.
Utom den å kreditivet för Arméens ackordsreglering, i början af år 1851, verkställda och i sednast församlade Revisorers berättelse omförmälda återbetalning af — R:dr 4906: 32. — har å samma kreditiv, under sagde år, ytterligare återbetalts ett belopp af „ 6,741: 5.
4. hvaremot deraf sedermera lyftats: under år 1852 -i -—.. u 4,312: 24. — och under innevarande år - - n 4,333: 16. — utgörande det belopp, som utaf detta, vid 182S—1830 års riksdag bevil jade, räntefria kreditiv af högst 100,000 R:dr för närvarande är begagnadt R:dr 23,697: 37. 4.
Det särskilda, kreditiv, som vid sednaste riksdag, i sammanhang med beslutet angående postskjutslegans förhöjning. anvisades a Riksgälds-kontoret, för bestridande af den härigenom för postverket uppkommande kostnad, liar under innevarande år med hela sitt belopp, 13,000 R:dr, blifvit till Kongl .
General-post-sfyrélsens disposition utanordnadi. 75 — Sedan slutet af 1850 oell 1851 års riksdag, har Kongl. Stats-kontoret, efterförda réqvisitioner, utbekommit följande belopp utaf de till Riksgälds-kontoret öfverlemnade medel, som äro afsedda för undsättningar vid missväxter eller felslagna skördar, nemligen: under Oktober 1851 —* R:clr 100,000:
„ Januari 1852 „ 100,000: — — „
Mars „ „ 50,000: — — och under Maj „ _ ..
„ 55,000: — — eller tillsammans Kalr 0305,000:
Deremot har Riksgälds-kontoret utaf enahanda medel fått. från Kongl.
Statskontoret, emottaga: under år 1851 R:dr 150,000: — — „ ar 1852 . ; „ 42:3,679: 39. — och under innevarande är . : „ 363,641: 14. — och således tillsammans R:dr 937,321: 5.
— Härigenom har den, för ofvanomförmälda ändamål, i Riksgälds-kontoret innestående behållning, hvilken vid 1851 års början utgjorde „ 590,500: — — numera ökat sig till Rdr 1,222,821: 5.
— Under hufvudsakligt bibehållande af de i sednaste revisionsberättelse, sid. 65, uppgifna vilkor och bestämmelser i afseende på uppköpandet eller belånandet »/sådana obligationer, emot hvilka liiksgälds-kontorets kontanta behållning, i öfverensstämmelse med härom meddelade reglementariska stadganden, får tills vidare förränta#, hafva dylika uppköp, i den mån tillgångarne medgifvit och tillfälle härtill sig erbjudit, alltsedan 1852 års början, oafbrutet fortgått.
Härigenom hafva, under denna tid, följande belopp utaf liiksgälds-kontorets i Rikets »Ständers
Bank innestående medel utlemnats i allmänna rörelsen och blifvit för Riksgälds-kontoret räntebärande, nemligen: under år 1852, genom obligationers uppköpande - R:dr 1,279,250: — — och genom obligationers belånande „ 5,500: — — j 234 75Q. _ under innevarande års 3:ne första qvartaler, genom obligationers uppköpande R:dr 431,000: — — och genom dylika pappers belåning „ 90,000: — — ^ 521.000- — eller tillsammans lt:dr 1,805,750: — — hvarförutan, till godtgörande af alla å obligationerna, vid deras uppköpande, upplupna, fastän icke förfallna, räntor, utaf sagde medel utbetalts, under ar 1852 R:dr 10,437: 18. 1. och under ofvannänmde 3:ne qvartaler af innevarande år-- „ 694: 43. 4.
Efter afräkning af dessa, genom Riksgälds-kontoret förskottsvis verkställda, ränteliqviders belopp, har liiksgälds-kontorets ränte-inkomst af de till förräntande af detta verks kontanta medel uppköpta obligationer och utgifna lån, utgjort: under år 1851 _ i R:dr 59,535: 34. 8. „ år 1852 „ 125,407: 17. 11. och under Januari med September månader innevarande år „ 90,448:22. 8.
Summa R:dr 275,391: 27. 3.
För undsättningar i missväxtår afsedda och lill lliksgälds-kontoret öfverleiunade inedei.
Förräntandet af Itiksgälds■ kontorets kontanta behållning.
1 — 76 — Riksgäldskontoret tillhöriga räntebärande papper.
i De Riksgälds-kontoret tillhöriga obligationer, .sorn, efter 1851 ars början, antingen vid deras inköpande varit, eller sedermera iaf obligation.s-imiehafvarne;sjelfve blifvit uppsagda och vid förfallotiderna i stadgad ordning infriats, hafva motsvarat ett kapital-belopp af- - ------ ——r- --- R:dr 687,750: — — hvaraf de, under ar 1851, infriade obligationerna utgiort R:dr 175,000: — — de under ar 1852 „ 471,750: — — och de under innevarande ar „.
41,000: — — R:dr 687,750 — — A Riksgälds-kontorets sida, har deremot någon uppsägning eller försäljning af oftannämnde obligationer under de sednare aren icke iiragakommit.
Vid den af Revisorerne, den 7:de i denna manad, förrättade inventering af de för
Riksgälds-kontorets räkning uppköpta samt detta verk för närvarande tillhöriga obligationer, befunnos desamma utgöras al: 160 st.
Bruksägarnes
Hypothekskassan 4f procents obligationer, hvilka förfalla till inlösen efter 3 månaders föregången uppsägning, lydande a tillsammans R:dr 106,000: — — 50 B Skånska Hypotheksföreningens 5 procents obligationer, med 6 månader? uppsägningstid, å R:dr 50,000: 1,433 „ 'samma Hypotheksförenings 4J procents obligationer, med enahanda uppsägningstid, a g 1,355,000: ^ 1,405,000:— — 595 „ Östgötha Hypotheltsförenings 4Ji pro cents obligationer, med dito, ä’ tillsammans » 593,500: — — 4 „ Smålands och Hallands Hypotheksförenings 5 procents obligationer, med dito, a R:dr 4,000: 904 v samma Hypotheksförenings 4;j procents obligationer, med dito, a „ 732,550: _ 736,550: 323 „ Wermlands Hypotheksförenings 4^ procents obligationer, med dito, å „ 250,000: — — 100 „ Örebro läns• särskilda Hypotheksförenings 4f procents obligationer, med dito, å — „ 100,000: — — Transport: 3,191,050: — — — 77 — Transport: 3,191,050: — — och 27 „ Nya Trollhätte kanalbolags 5 procents obligationer, med dito, å „ 27,000: — — Tillsammans 3,596 st. obligationer ä — R:dr 3,218,050: — — Under ofvannämnde inventering, hvilken omfattade ej mindre nu uppräknade, än öfriga under Fullmäktiges värd förvarade obligationer och handlingar, hafva Revisorerne funnit alla dessa obligationer och handlingar omsorgsfullt ordnade och vårdade samt till antal och beskaffenhet noga öfverensstämmande med såväl den deröfver upprättade förteckning, som en på räkenskaperna grundad uppgift å de obligationer, hvilka då af Riksgälds-kontoret innehades; och befanns bland berörde handlingar jemväl det konvolut, som innehåller Rikets sednast församlade Ständers anordning å det så kallade stora kreditivet; å hvilket konvolutförseglingen var orubbad.
Med ledning af deröfver upprättade förteckningar, hafva Revisorerne inventerat de till Riksgälds-kontoret afgifna eller öfverlemnade samt under Kommissariatets vård befintliga skuld- och borgensförbindelser för beviljade och utbetalda byggnads - och vattenaftappnings-lån m. fl. dylika understöd, äfvensom de af Kongl. Maj:t i nåder godkända samt hos Riksgälds-kontorets Kommissariat likaledes förvarade säkerhetshandlingar för fullgörande af arbetsföretag, som blifvit med bidrag af allmänna medel understödda; och har härvid någon anledning till anmärkning icke förekommit.
Dessutom hafva Revisorerne, under denna inventering, jemväl genomgått de af Kommissariatet mottagna och förvarade borgensskrifter i afseende på utgörandet af bevillning för erhållna testamenten, och, i sammanhang dermed, granskat det öfver dessa borgensskrifter förda särskilda diarium; hvarvid ej heller något förekommit att anmärka.
Af den berättelse, Riksgälds-kontorets Ombudsman till Revisorerne afgifvit, angående nämnde verk rörande rättegångs- och utsöknings-äyenden, hafva Revisorerne erhållit upplysning om dessa ärenden samt deras handläggningssätt.
Så vidt Revisorerne af denna berättelse kunnat inhemta, synes RikSgälds-kontorets rätt och talan i afseende på der omförmälda mål och ärenden hafva vederbörligen iakttagits.
Vidkommande det af Rikets Ständer beslutade byggnadsarbete å den af Riksgälds-kontöret begagnade egendom, så anse Revisorerne sig böra omförmäla: att, sedan frågan om en föreslagen vilkorlig öfverlåtelse till Stockholms stad af en del utaf den med Riksgälds-kontorets hus förenade och mellan detta hus och Riddarholms-kanalen belägna tomt, i följd af Riksståndens skiljaktiga beslut, vid 1847 och 1848 års riksdag förfallit, ingingo Fullmäktige till Rikets sednast, församlade Ständer med hemställan, huruvida icke en kajmur af huggen sten med jernstaket finge, på Riksgälds-kontorets bekostnad, uppföras vid Riddarholms-kanalen långs efter nämnde tomt, hvilken mur, enligt deröfver uppgjordt förslag, skulle komma att kosta 8,600 R:dr, om den borde.bestå af huggen sten på den åt kanalen vettande sida, men om den finge göras af tuktad gråsten med betäckning af huggen granit, skulle kostnads - lnveutering af de under Fullmäktiges vård förvarade handlingar.
Inventering af de hos Kommissariatet förvarade, låneoch säkerhetshandlingar.
Riksgäldskontorets rättegångs- och utsökningsärenden.
Angående anläggningen af en strandgata och kajmur nedanför Riksgäldskontoret» lilis. - 78 — stimman endast komma att uppgå till 7,500 ll:dr, för hvilket belopp den Byggmästare, som uppgjort kostnadsförslaget, förbundit sig att i sådant fall verkställa ifrågavarande arbeten.
Emot det sålunda föreslagna och af Fullmäktige förordade sättet att inhägna den obebyggda platsen mellan Riksgälds-kontorets hus och meranämnde kanal förekonnno likväl hos tande, för Rikets Ständer anmälda betänkligheter; hvarföre Utskottet, i stället, på anförda skäl, understödde och tillstyrkte ett annat inom Utskottet väckt förslag, enligt hvilket en strandgata borde anläggas nedanför Riksgälds-kontorets tomt med en lägre kajmur invid kanalen, samt tomten å denna sida inhägnas medelst en mur långs efter strandgatan.
Med godkännande af hvad Stats-utskottet. uti ifrågavarande hänseende yttrat och tillstyrkt, meddelade Rikets Ständer följande, genom Stats-utskottets skrifvelse af den 30 Augusti 1851, Fullmäktige tillkännagifna beslut och föreskrifter: l:o Till landningsställe för båtar borde en strandgata af femton alnars bredd, med en lägre kajmur, anläggas långs efter Riksgälds-kontorets tomt invid Riddarholms-kanalen. 2:o Denna strandgata linge, under oförändradt bibehållande af Riksgälds-kontorets nuvarande ägande- och dispositions-ratt öfver den plats, der densamma klefve anlagd, tills vidare upplåtas till allmänt begagnande för ofvanomförmälda ändamål. 3:o Emellan samma gata och den öfriga delen af nämnde, tomt, borde, såsom stödjemur för jordvallen på gården samt till tomtens inhägnande pä denna sida, uppföras en mur af huggen gråsten, hvilken mur, på lämpligt ställe, borde genombrytas af en, med stängsel utaf jerngrindar försedd, nedgångstrappa fran gårdsplanen till strandgatan. 4:p Ifrågavarande tomt borde, genom ett jernstaket på lägre stenfot samt ett par grindar af jern, inhägnas på den obebyggda sida deraf, som gränsar till den öppna platsen vid Riddarholmsbron; och 5:o den sålunda inhägnade delen af tomten borde nara vågrätt utjemnäs samt ordnas och apteras för planteringar afträd och buskar, och skulle Fullmäktige äga att, under iakttagande af här ofvan meddelade bestämmelser, ofördröjligen gä iförfattning om alla dessa arbetens utförande på det sätt och i den ordning, Fullmäktige lämpligast funné.
För de sålunda föreskrifna arbetenas vederbörliga verkställande, lafö Fullmäktige dertill upprätta ett. detaljeradt och i April manad sistlidet år till FullmäktigeAngifvet förslag jemte kostnadsberäkning; hvarefter och med afseende å den ansenliga kostnad, öfvérstigamle 20,000 R:dr, sopi dessa arbeten skulle komma att medföra, samt vigten och angelägenheten deraf, att de blefve på ett i allo ändamålsenligt och Rikets Ständers, afsigt motsvarande sätt utförda, Fullmäktige beslöto inhemta Väg- och vattenbyggnadsstyrelsens yttrande öfver Särorna forshag.
Uti sitt i anledning häraf meddelade yttrande, tillkännagaf Styrelsen: att den föreslagna byggnadsplanen — enligt hvilken den nya strandgatan skulle skiljas från den öfriga delen af Riksgälds-kontorets tomt medelst en,- såsom stöd för jordvallen, till 6f alnars höjd uppförd mur af huggen gråsten samt anläggas i ungefärligen samma horizontella plan, sorn den mellan Riddarholnisbron och Riksgälds-kontorets tomt förut befintliga gata, — icke fullt öfverensstämde med Styrelsens åsigt om platsens ordnande i’ör att bereda tillfälle till framtida utsträckning af en ändamålsenlig strandgata på Riddarholmen, samt att Styrelsen derföre låtit upprätta en annan alternativ byggnadsplan.
Enligt denna, af Kapitenen F. W. Leijonancker uppgjorda samt af Väg- ock vattenbyggnads-styrelsen förordade, plan, bor - — ro - de strandgatan från Riddarholmsbron låggas i lika höjd med Riddarhustorget och brons begge andar, eller 81} fot öfver den vid nordvestra sidan af bron befintliga kaj, samt erhålla en sådan sänkning mot norr, att den vid Riksgälds-kontorets norra tointlinea komnie att äga fots höjd öfver samma kaj.
Härigenom skulle således kajmuren småningom få en för de lägre stränderna passande höjd och slutligen sättas i samband med kajen vid ångfartygsbryggan på andra sidan af Riddarholmen.
Dessutom borde, enligt näinnde plan, pä strandmurens yttre sida lemnäs en plats af 4 alnars bredd och samma höjd, som den förra strandmuren.
Från denna afsats skulle 2:ne trappor leila upp till gatan, nemligen en på Riksgälds-kontorets tomt och en nära Riddarholmsbron.
Vidare skulle mot jordmassan på Riksgälds-kontorets gårdsplan uppföras en mur, 2.} lot hög och stigande långs efter planens södra sida, sa att höjden deraf, på ett visst afstånd från hörnet af Riksgälds-kontorets hus, blefve lika med uppkörsvägen till huset förbi detta hörn.
Vid omförmälda 2:ne särskilda byggnadsplaners och förslags jemförande, funno Fullmäktige det sednare förslaget företrädesvis antagligt, helst det förra gåfve anledning till hufvudsakligen enahanda anmärkning, som hos Stats-utskottet förekom emot det till Utskottet af Fullmäktige inlemnade förslag till planeringen och inhägnaden af samma plats, eller att då frågan om och huruvida den del af Riksgälds-kontorets tomt, som gränsade intill Riddarholmskanalen, framdeles kunde erfordras för utförandet af en föreslagen broanläggning mellan staden och Norrmalm, 'ännu icke vore afgjord, syntes det mindre lämpligt att genom uppförandet af en kostsam mur försvara och motverka detta brobyggnadsföretag, hvarförutan det af Kapi ten en Leijonancker upprättade förslaget, hvad såväl ändamålsenlighet och varaktighet som prydlighet beträffade, syntes närmast motsvara Rikets Ständers syftemål med deras angående ofvanberörde arbeten meddelade beslut.
Deremot förklarade
Drätsel-kommissionen, hvars yttrande af Fullmäktige infordrades, angående utförandet, på stadens bekostnad, af de utaf detta förslag föranledda arbeten utanför sydöstra sidan af Riksgälds-kontorets tomt: att Kommissionen, i anseende til! de flerahanda svårigheter, hvilka skulle hindra verkställigheten af den arbetsplan, hvarpå samma förslag vore grundadt, ansåg sig böra gifva företräde åt det andra förslaget, efter iäktagandet af dervid hos Väg- och vattenbyggnads-styrelsen gjorda anmärkningar.
Sedan sistnämnde förslag härefter blifvit, i öfverensstämmelse med dessa anmärkningar, uti åtskilliga delar granskadt och ändradt, anmälde Fullmäktige i underdånighet begge förslagen samt dertill hörande ritningar hos Kongl. Majit, med underdånig anhållan, att det förslag, Kapitenen Leijonancker uppgjort, måtte, för att vid arbetenas utförande lända till efterrättelse, varda i nåder gilladt och antaget.
Härå meddelade Kongl. Majit, genom nådigt bref af den 11 Augusti sistl. ar, det svar: att Kongl.
Majit, pa de af Fullmäktige anförda skäl, funnit godt i nåder fastställa Kapitenen Leijonanckers förslag och ritning till efterrättelse vid ifrågavarande, pa Fullmäktiges utförande ankommande, arbeten.
Efter sålunda erhållen fastställelse af meranämnde förslag, beslöto Fullmäktige att låta, i enlighet med samma förslag och den för verkställandet deraf uppgjorda arbetsplan, företaga anläggningen af strandgatan och kajmuren långs efter Riksgälds-kontorets tomt, helt och hållet öberpende af de beslut och anordningar, som af Drätsel-kommissionen kunde varda vidtagna i afseende på den del af de föreslagna arbetena, hvars gemensamma utförande varit ifrågastäldt.
Sedan entreprenad-anbud ä de arbeten, som, till följd af detta beslut, koinme att för Riksgälds-kontorets räkning verkställas, blifvit i vanlig ordning infordrade, och Kapitenen Leijonancker, häröfver hörd, förklarat sig icke vilia öfvertaga samma arbetens utförande emot ersättning, i ett för allt, med det belopp eller 21,000 - so — Decharge. Zifferupp gifterna.
R:dr, som hans kostnadsförslag upptog, så hlef det erhållna lägsta anbudet, ehuru detsamma med 3,900 Rulr öfversteg sagde förslag, af Fullmäktige antaget; varande uti den sålunda betingade entreprenad-summan, likasom i kostnadsförslaget, äfven inbegripen kostnaden för tomtens planering, jemte några andra dermed gemenskap ägande arbeten.
För öfrigt anse sig Revisorerne böra tillägga den upplysning, att, enligt det med entreprenören afslutade kontrakt, skall hela arbetet sednast den 1 instundande
December vara färdigt.
Slutligen och enär Revisorerne funnit, att Fullmäktige, i Riksgälds-kontoret, vid alla sina åtgärder, med fullkomligt nit och ospard möda uppfyllt de af Rikets Ständer dem lemnade .föreskrifter, tillstyrka Revisorerne, att Fullmäktige må erhålla decharge för sina i protokollerna antecknade beslut och åtgärder under den tid, hvilken den nu fulländade granskningen af Riksgälds-kontorets förvaltning omfattat.
För alla i denna berättelse förekommande ziffer-uppgifter ansvarar den Sekreterare, som under granskningen af Riksgälds-kontorets förvaltning och räkenskaper varit hos Revisorerne anställd.
' , Stockholm den 15 November 1853. CARL ÅKERHJELM AUG. OLIVECRONA.
På Ridderskapet och Adelns vägnar: C. E. CEDERSTRÖM. C. A.
MANDERSTRÖM. J. A. TORNERHIELM. J. M.
BJÖRNSTJERNA.
CARL FR.
P. O. CARLANDER.
Pä Preste-ständets vägnar: JOHANNES ROTHLIEB. C. J. HOLM. A. F. SONDEN. JOHAN GAHNE. F. A. RINMAN. F. C. BILLBERG.
På Borgare-ståndets vägnar : C. G, ÅSBRINK. J. ÖHRSTRÖM. L. V. HENSCHEN. C. W. BAHRMAN.
ANDERS ERICSSON.
CARL THOLSSON.
På Bonde-ståndets vägnar: NILS PEHRSSON.
ANDERS JANSSON.
JONAS CHRISTOPHERSSON. C. tf*.
Bilaga, Litt. A., till Rikets Ständers, år 1853 församlade, Revisorers berättelse, angående granskningen af Riksgälds-verket.
Sammandrag ur Ril;sgäIds-konlorets räkenskaper för åren ISkil och liEa*2. utvisande detta verks Inkomster och Utgifter under nämnde år.
Allmän Bevillning . . Observations- medel Stämpelafgift för spelkort, - Dito för tidningar 2,017,297: 37. 6. 2,033,840: 13. 5. ler - — 321,493: 1. 6. 3,707: 4G. 11.
Afgift, till bestridande af /SIS års krigsrustningskostnader *.%arteAöjöe-skillingar:
Lösen för å skattejorden växande ekar
Kapital-a'.fbetalningar å för vissa föremål eller under längre tid beviljade lån Räntor å dessa län . -
Dito å kreditivet för befrämjande af ackordsregleringen inom Arméen - Dito å kreditivet för fårskötselns och ullproduktionens befrämjande
Godtgjord ränta för de å sistnämnde kreditiv lyftade medel - — -
Återbetalning af några för vettenaftappningsarbelen beviljade och] utbekomne an Besparing å anslaget till premier åt ägare af kreatur utaf utmärktare slag
Dito å anslaget till expenser för Lagbered ningen
Deponerade undsältningsmedel 150,000: 383,679: 39.
För försålda tryckta riksdags- och lagnerkshandlingar. „ den försålda qvarstående delen af ett plank på Riksgälds-kontorets gård Försäljningssumman för några från kolonien S:t Barthelemy hemsända gevär—
Utgifter utöfver Inkomster år 1852 185 fl. 1,954,983: 5,663: 34,139: 22,510: 321,493: 12,447: 1,702: 57,196: 41,666: 2,651: 11,647: 86,791: 1,022: 185,800: 67,790: 10 38. 9. 42. 42. 1. 5. 16. 10. 23. 37. 16. 9. 36. 6. 50: 30.— 800: 126 86: 851,559: 5,000: 14,000: 20,000: 700,000: 2: 150,000: 190: 20: 11 24. 8. 38. 44. 47. 6. fl »5*. 1,956,215: 7,800: 32,438 37,385: 3,707: 12,385: 1,32S: 63,025: 35.227: 57,568: 1,224: 476,250: 135,844: 4. 87: 1,093 352,101: 329: 14,000: 32. 45. 36. 20. 24 31. 21. 30,000: 4,953: 700,000: 383,679: 11. 5 582,029: SUMMA R:dr 4,549,354: 9. 4. 4,888,693: 3. 29. 38. 37. 46. 5. 10. 2. 37. 29. 39. 6. 11 19. 9.
Ut gifter:
Årligt ränte-anslag till Hans Majit, Konungen Anslag till statsbehofvens fyllande 1 - Ersatta utgifter, anvisade ä öfverskotten af 1S45 års statsinkomster, — — 1,024,267: 21. 3. — 1,518,530:
Under 1847 och 1848 års riksdag beviljade tillfälliga statsutgifter:
Skeppsbyggeri-institutet i Carlskrona — - - Hans Kongl. Höghet, Kronprinsens hofhållning tryckningen af Lagberedningens arbeten - - uppförande af fängelser efter cellsystemet Civil-ing eniar ers bildande vid Mariebergs läroverk1.. till för anläggning af nya samt förbättrande eller omläggning af backiga eller eljest mindre goda vägar ersättande af kolonien S:t Barthelemys förvaltningskostnader — Riksarkivets kompletterande med registratur från Kongl. Majds Kansli fortsättande af Nationalmusei-byggnaden inköp af boställe åt Kapellpredikanten i Lekvattnets församling i Wermland Serafimerlasarettets ersättande för minskad inkomst, genom tolag å Finska varor "
Drottninguppförande af en ny byggnad för anatomiska institutionen vid Lunds universitet, inköp af Magister ,/.
F. dito af femton årgångar af tidskriften: ”Läsning för folket” fortsättandet af Svenskt Diplomatarium Serafimer-lasarettets ersättande för minskad inkomst genom tolag å Finska „ utvidgning och förbättring af Wexiö hospital ... „ betäckande af bristen för hospitalsfondens utgifter år 1851 — - — „ ersättande af den för beväringen och båtsmännen inom Wester-norrlands län bildade pensionskassas förlust genom Landträntmästaren Harlins balans „ Majoren C.
Bennichs ersättning för indragna hästhemmansräntor - „ restitution till löntagare vid Kalmar, Uplands och Dal-regementena af för högt beräknad och erlagd lönebevillning — - - „ dito af 1836 och följande års bevillning utaf de från Konvoyhassan uppburne aflöningar och traktamenten m. m - ersättande af värdet å 3:ne af rotz, under skjutsning af posten, smittade hästar
Dito för de till Folkskolelärares bildande inrättade Seminarier
Dito till stipendier åt elever vid dessa Seminarier -
Ulldiskontens förstärkning „ dito för befrämjande af ackordsregleringen inom Arméen - Utaf deponerade undsättning smedel
För vattenaftappningar och odlings företag, utaf dertill under 1840 och 1841 års riksdag anvisade medel, ——— „ dito dito under 1850 och 1851 års riksdag dito „ hamnbyggnaden vid Götheborg _ „ nya kyrkors uppbyggande i staden Lidköping och Knäreds församling samt Wexiö domkyrkas reparerande — „ uppförande af en jernbro öfver Svartån å landsvägen mellan Linköping och gästgifvaregården Berg „ ny tomtreglering i staden Christianstad —— „ återuppbyggande af den år 1849 nedbrunna del af staden Lidköping till Stockholms Stora Barnhus
Tills vidare förräntade’, medel samt dervid förskottsvis godtgjorda räntor —
Kostnader för 1847 och 1848 års riksdag „ 1859 och 1851 års iriks 230,498: 26. 9.
För inköpta böcker åt
Riks dags arkiv et — _ Aflöning och expenser för Rikets Ständers Justitie-ombudsman och dess Expedition, jemte rese- och tryckningskostnader, — Lön för Sekreteraren hos Bonde-Ståndets Kansli-direktion — -
General-assistans-kontoret Taxering skostnad er inom Stockholms stad — — Kostnader för tidnings stämpling en derstädes — Dito för kort, stämpling en - '.."'7 Barnhusens m. fl. barmhertighetsinrättningars andelar i kortstämpelafgiften för åren 1851 och 1852 - - - - Anmärknings- och indvifnings-arfvoden till Kongl.
Kammar-Rättens betjening - Ytterligare kostnad för en'
Riksgälds-kontoret tillhörig, sedermera försåld, egendom i Wenersborg
Bilaga, Litt. B., till Rikets Ständers, år 1853 församlade, Revisorers berättelse angående granskningen af Riksgälds-verket.
Sammandrag* öfver de af Riksgäldskontoret bestridda omkostnader för 18d0 och i8ol års Riksdag*.
För Höglofl.
Ridderskapet och Adeln - „ Högvördiga Preste-ståndet __ „
Borgare-ståndet „ Hedervärda Bonde-ståndet * - ■> „ Konstitutions-utskottet „ Stats-utskottet _ „
Bevillnings-utskottet'
„ Banko-iltskottet, „ Lag-utskottet „ Allmänna Besvärs- och ekonomi utskottet „ Expeditions-utskottet Allmänna omkostnader ... hvaraf för skrifmaterialier - 16,646: 25.