Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Men dä wi alla, mine Herrar, hofwa fullkomliga ffäl att wörda och högakta wär Ordförande, och mi under detta Riksmöte haft ordning och stick kitt föremål wid alla wära öfwerläggningar; sä mätte det wara önstanswärdt att sä mä fortfara wid dem som äterstä, och Ridderstapet och Adeln aldrig uturakr. lära befordra sädane tänkesätt, som alltid pasiat detta ständ samt salunda undgL hwad motstridigt är.
Sluteligen sär jag wid detta tillfälle anföra, art 48 §. af Riddarhus-Ordningen säger:
Tils befrämjande af nödig ordning avid Ridderskåpet och AdelnS Allmänna sammankomster, är särskildt stadgande utfärdadt, som i Stora RiodarehusGalen kommer att till efterrättelse ansiäS- Men uti detta stadgande, önstade >ag matte warda förordnadt, det Riddarehus
Fi calén skall wara skyldig uptaga ock anmäla, samt enligt Riddarhusordningens föreskrift i rät. ter ordning Återföra hwad som kan finnas stridande emot berörde Riddarhus ordnings bolstafliga sturehäll.
Det är och blir altid mycket oanaenämnt Den z Julli - för en ledamot, och jag har rönr dek i dag, att göra påminnelser einor en annan.
Friherre Losterlkröm. facod:
Dä nu fräga blifwit wäckt om uttagande ur Protvcollet af mine uttryck i plenum den 26 Junii, utber jag mig att för Ridderstapet och Adeln fä förklara stalén till mitt yttrarde.
Leäerliröm upläsie derefter följande; Del gifwes enligt wära grundlagar g:ne slags Allmänna frrchor, hamrnied enligt den i 44 §.
Ordningen gifne disinition förstas sädaue, som kunna elier böra komma under samtelige
Ri s^Skändens öf verläggning och pröfning.
Denne disinition Utwifar veras gemensamma kannemälke.
Hwilka aro de znre särstildle ch'gen? och hwari bestå stillnaderne dem emellan?
Ett stag ukgjöres enligt 49 §.
Rikdags
Ordningen af preliminaira hemställanden och förfrågningar frän Utstorten; Det andra, enligt 8i § Regerings-Formen, af frågor om förändringar i G undlagarne; och Del tredje/ enligt 56 Z.
Regerings.Formen, af alla andra Riksens-Sranders gemensamma öfwerwagande tillhörande frågor, det will säga fada» ue, hwilkas upkagande ej ar genom yo Z. i sam. ma Grundlag Niksens-Stander förbudit.
De kännemärken, som stilja deste Z.me stag ifrån hwarandra, aro hufwudsakeligen rme: stället/ hwarisrän de urgä, och tiden nar öfwer dem fär bestutas.
Preliminaira förfrägnjngarne urgä frän Utstotten och kunna enligt 49 Riksvags Ordningen - Dcn Z Julli. 9 gen sä imestiate i Rch'fens-Skanders plena afgjöras att de icke ens där behöfva hwitå, pä bordet.
Gmndlags frågor deremot utgå frän Konungen och Constitutions lil skottet, ej frän något annat Inskott och ej frän Riksens C k inders plena.
Dä de ulga ifrån Konungen stola de enligt 81 tz.
Regerings Formen genast, och utan akt derom k>lwerläaga af Riksens-Skänder remitteras till Consti utions Utstotrer.
I bagge fallen kunna de ej af Rikfens-S'> änders plena afgöras under nägon tid wid den Iiiksdag dä de blifwit wäckta, emedan 8i§.
Regerings-Formen bjuder owilkorligen attde mäste hwitå lill den nästa.
Alla öfrige Riksdags frågor utgå fran Rik. sens Ständers plena.
De kunna, enligt 56 §. Regerings-Formen, efter remisi kill Utskott, därefter bordläggning, däruppä möjligtwis ny remisi och ny bordläggning, ofelbart afgöras inom fä plena wid samma Riksdag, dä de blifwit wäckta.
Äro besia upgifter ur Grundlagarne rigtige, sä kunna wäl alla desie g:ne fla,ch allmänna frågor j öfrigt lika behandlas, nemligen äterförwifas, läggas en och kwa gänger pä bordet, antagas elier förkastas, emedan intet hinder kan wara emot anwändningen af lika principer för dem alla, i alla de fall bär Lagen ej sädant förbjuder?
men i afseende pä stället, hwarifran någondera stags frägan fär uigä och tiden dä den får afgöras, kan, efter min uppä de nysi anförde lagens stadgande,, grundahe öfvertygelse, ej ett lika, utan ett aldeles stiljaktigl behandlingssätt aga rum.
Häraf mäste äfwen följa, att om i ett och samma Ii> Den 3 Julli. samma betänkande förut hwilande GrundlagS-fragor aro med nywäkta sammanblandade, sä kan, i afseende pä den för hwardera flaget stadgade elika afgörinas lid ieke hela betänkandet wid en och samma Riksdag definikift behandlas; äfwensom af samma skjäl nemligen liden en redan beredd G undlags-fräga icke kan såsom andra allmänna frågor nied förändringar antagas, emedan förändringar innebära nya frägor, hwilka ej wid en föregäende Riksdag warir beredde.
Sä har jag förstått wära grundlagar, mine Herrar, denna förklaring, som synes mig winna ett stöd deraf, ait Ridderstaper och Adeln antog min pä besia principer grundade conira proposition, mä för min rakning stä antecknad i Högloft.
Ridderstapet ocb Adelns Prolocoä,' till bedömmande af framtiden: och da lagens helgd warit hela rättesnöret för mine afsigter, följer ock att jag underkastar mig hwad halst Ridderikapet och Adeln behagar om mig lagligen beftuta, men hwad jag sagt kommer akt förbliswa i Prv ocollet.
Grefwe körner, ^ciolpla Loran?: det ar med en d>uo könsta af bet granlaga af förewarande öfwerläggning, som jag anhäkler om Ridderska, pct och Adetns tålamod för hwad jag kan komma atr Yttra.
Jag känner det nit för Grundlagens helgd, som upplifivar
Baron cederström och jag är öfwcriygao, att det warit enda driffjädren för hans förhällande; men jag hyser icke desto mindre den, emot hans, stridande -sweriygelse att Herr Lanbt-Marskalken wid i frägawarande tillfälle, icke kunnat eller bordt handla annorlunda an han gjort.
Den 5 Julli. n
I afseende pä hwad som för det uarwarande kan blifva ett ämne för ätal, finner jag att enligt lagens föreskrift det är egentligen personliga sörolämpanden, men jag siutar af Baron Loclerkiroms yttrande, att han icke ärnat förolämpa Herr Landt'Marstalicn.
Sädan utlätelsen efier Protoeollet fallit, wittna orden inom ett Rik6 Ständ, a,t order advocatur, har afseende pä saken icke pä personen, enär redan flere ledamöter af Ridderskap pet och Adeln under öfwerläggmngen förklarat sig öfwer det onödiga af skillnaden emellan gamla och nya frågor.
Jag tror derföre akt
Hrr LandtMarskalkens wärdighet lika litet af Baron Lestorttröms yttrande kan anfrs förnärmad som Veu rättmätiga aktning wl för He>r Landr-Marskalken allmänt hysa, derutaf bliftva minskad; och om någre af Ridderskapet och Ade ns Ledamöter wid öfwerlaggningen, under en strängare synpunkt trott sig böra anse Baron Oclsrliröms yttrande, hoppas jag alt de nu mera benägee täckas icke derwid uppehätla sig uran tillåta att hela denna obehagliga fräga mätte förfalla.
Med hwad Hans Epcellcnce Herr Grefve kumla i den sednare delen af sitt yttrande anfört, rörande Riddarhus-Fiscalen, kan jag för min del icke förena mig.
Om det skulle blifva Riddarhus Fiscalen tillåtit, akt warna Rioderskapet och Adelns ledamöter, skulle pä sadant sätt uti en enda persons hand blifva lagd en makt som det hittils endast iMommit Lrndt Marskalken atr efter inhämtad!
Ridderskapet och Adelns beflut u öfwa.
Jag önskar derföre att icke någon tilläggning i velt» afseende mätte i ordnings-stadgan göras.
Grefwe 12 Den 3 Julli. Grefwe Dö la 6ar6io, sacob: Pligt, hederskänsla, jvrgfaiiiqhet om arlningen för Herr LandkMarskr!'ens embete och iagttagande af Ridderftape och Adelns wärdiqhet, föranleda mig att yttra, aik om friherre Lostorströms Uttryck, säsom jag hört dem, fallet såsom ett förolämpande emot Hcrr Linds-Marskalken, de icke borde kunna undgä att af Ridderskapet och Adeln beifras.
Nu sedan jag hört akt de arv förändrade i protocollet, sa atl Friherre Letterström yttrat det han ej trodde sig träffa Advocamr inom ett Riks-Stand, och de säledes ej kunde anses rigtade emot Herr Landt.
Marskalkens person, uphör wäl mitt beifrande i denne del; men ej att min tanke ar och förblifwer, att yurandet, om det warit sädant som jag det hört, bör enligt Riddarhus-Ordningen genom bestm af Ridderskaoe och Adeln högeligen ogillas.
För öfrigt instämmer jag uti Herr Grefwe
Nörners nu yttrade önskan, att hela denna obehagliga sräga mätte sörfalla.
Grefwe von 8cstverin, I^rettric Logistaus, förklarade sig tydeligcn hafwa hört Friherre Letterström nyttja ordalaget inom ett RikS-StändUndertecknad RiddarhuS-Secreterare Yttrade ,,g list Herr Grefwe va la 6arttie: som hwad Herr Grefwen uiläkil sig om Protocollet rörer inin tjenste-befattning, får jag härmed den aran förklara, att Protocollet icke är förändradt, utan atl säsom Friherre Letterströms uttryck daruti aro fattade, sä har jag hörk dem, och sä har Friherre Loderström erkäm desamma.
Grefwe De la Liarttie förklarade fin mening endast Den z
Julli. endast hafwa warit att han annorlunda hört Friherre Oäerströms u tryck. ZanS Excellence Zerr Grefwe Kuutst: af,ven ,ag har lika n,ed Herr Grefwe ve la 6arstie hörk samma uttryck annorlunda an de nu blif-vit uppläste.
I afseende pä Herr Grefwe Ickörner8 anmärkning wid hwad jag i anseende till RiddarHus-Fiscalcns skyldighet, föreflaqit, fär jag erinra a t Herr Grefwen origtigt fattat min mening, hmilken ej warit alt Riddarhus-Fiscalen stu le kun» na warna en ledamot, uran blott anmärka och hos Landt-Marffalken anmäla hans förhållande.
Herr Landt-Marskalken:
Jag får inför Ridderstapet och Adenn erkänna det jag under öfwerläggningen den 26 dennes icke lemnade särdeles uppmärksamher ät Friherre Österströms nu i fra. ga satte ukläkande.
Etk uttyyck i hastighet fäldt, kan i hastighet olika förstas; men af hwad protocollet nptager, finner jag nug ingalunda personligen förolämpad.
Jag tror mig säledes med den uprigtigaste erkänsta för Hans Excellence Herr Grefwe stuutsts och flera ledamöters ynnestfulla och deltagande yttranden böra anställa akt Ridderstapet och Adeln, pä stzäl som Grefwe körner redan anfört, och jag magar tillägga, af manskap för mig, täcktes läka ali widare öfwerlaggning i detta ämne upphöra.
Ropades Ig. ZanS Ercellence Arr Grefwe kuutst:Da det nu mera är utrönt art det susterade protocol» lek, i afseende pä Friherre Leäerströms Uttryck, icke instämmer med hwad jag, och flera med mig trott i4.
Den z Julli. trott osi hafwa hört, har jag för min del ej nägok atk widare erindra.
Men dä, hwad i afseende pä detta ämne blifwik ordadr, äfwen synes mig i följe af Ridderskapet och Adelns nu fattade beslut öfwerflödigt, torde jag fä hos Herr Landk-Marstalken anhätla om den proposition, atk heta denna discuston, och L sädant fall. äfwen mitt anförande mä utur denna dagens Protocoll aldeles sörfwinna.
Ropades Nej Grefwe lviörner, ^.ttolpk 6öran:
Jag skulle för öirigt gerna instämma uti det uteslutande ur protokollet, som Hans Excellence Herr Grefwe kuutki nu förestaglt, om icke wi derigenom förlorade det minnesmärke som deruti ligger förwaradt af Herr Landt-Marskatkens wärdiga och grannlaga förhållande.
Da jag nu utbeder mg akt derföre offenreligen la betyga Herr Landt Marskalken min djupa högaktning, min wördnadsfulla tacksamhet, torde jag fä tillägga den önskan akt prvtc» collet mätte i hela desi widd bibehällas, för att ät en efterwerld förwara ett lika sä gagnande som tillfredsställande bewis af det satt pä hwilket en sadan sak, under en sädan stallning blifwit behandlad.
Men dä jag nu ater kommik atk tala i detta ämne mäste jag anhålla, atk fä tillägga en förklaring öfwer mitt löregäende yttrande i afseende pä hufwud fräganS förhållande kill lagens föreskrifter.
Jag har med uppmärksamhet hörk Baron Letterström» deduction i detta afseende och jag skutte an,e han har aldeles rätt om det wore fräga om en Grundlags-stadgauden, som först ivid denna Den 3 Julli.' is denna Riksdag more föresiagne till förändring.
Men dä frägan angeck en författning i afseende pä hwillen förra Constitulions-Ntstotlet wid sistledne Riksväg redan yttrat: "att när Utstottet salunda "nu till RiksenS-Ständer, delta sikt förslag till äu« "dringar i Tryckfrihets lagensasiemnar, ster sädant "i den förtröstan, att wid en kommande Riksdag, "nar detsamma kommer under Riksens-Sränders "pröfning de förbättringar, som mev det föreflag^ne Svllemet stä i ett dä erkändt samman^'haug. kunna göraö, hwilka nu trll äfwcntyrS "ligga dolda för Ulstokieis med det noggrannaste "bemödande anstälde, torstningar,, har jag ej kunnat anse de tz. §. af Grundlagen, som Herr Baron Oäerliröm anfö-t såsom lämpelige till förewarande fraga.
Constiiutions
Utstotteks förstag hade kill föremål, i synnerhet en närmare con roll öfwer Dagblad ocb Periodista strister.
Konungens pro» position angeck det samma och innehöll icke en ny wäckt fräga men upgifk af ett annat salt att winna samma ändamål.
Min afsigt är icke nu ack yttra mig öfwer wärdet af förflager.
Men da 8 t §. af Regerings-Fvrmen endast handlar om huru Grundlags frågor kunna wackas, icke huru de kunna siuteligen afgöras, har jag till detta fall icke ansett den lämpelig; dä Constitutions Utstottet, uti sitt under den 16 October i8ro akgifns betänkande, sökt förekomma möjeligheten att Grundlags frägorne skulle siuteligen ester Z6 §. behandlas, har der med det samma medgifwit akt sädant för det närwarande genom ingen lag är förekommit, och dä Riksens-Ständer dels afsiagik delta Utstötte ts Den z
Julli. rets förslag, dels äter remitterat det med anmärkningar, kunde det samma icke för det närwarande tjena till rättesnöre
Den 44:de §. af Riksdags, Ordningen, som Herr Baron Lesterllröm anfört svnes snarare wittna emot än för hans påstående.
Nir en G undslags fräga, hwarom förslag tUl förändring förut är wäckt, kommer stmeligen till Riksens-Ständers afgörande, hör den säkerligen tul de allmänna frågor, som kunna eller böra komma under sanuelige Riks-Sländens öfverläggning eller pröfning, och åtminstone finnes här ingen bokstaflig för-skrift, som kunde föranlåta en LandtMarstalk att förklara ofverl äggningen hwilande.
Jag tror ej eller att under ett sädant mälets stick det giss någon föreskrift, som kunde berättiga ett Utskott eller en Ordförande alt bland ämnen, som stodo i est gemensamt sammanhang genom etk bestämdt urffijande af hwad som war nya eller gamla frågor inskränka Ständers pröfnings och afgörande räll.
Det enda af Constiiutions Utskottet kunnat fordras, hade warit, att det till ämnets bättre utredande wid hwarje särskildt stadgande upgifwir, hwad som ivar grundad! pä de förut förestagne förändringar, och hwad som war tillkommit i anledning af Konungens Nådiga Proposition eller i Skänden gjorde anmär ningar.
Men dä sä wäl den förra som de sednare wörö de respec:ive Rirs-Srändens ledamöter nogsamt kände, har Utskottets pluralitet ej ansett nödigt att annat än fummaristt upgifwa anledningarne till de förestagne stadganden.
Hvad som äler war Riks-Ständens rättighet war, att inom sig fä yttra sig, hu ruwida - Den z Julik. i? ruwida någon eller ingen del af de förestagne ftagorne borde anses som ny eller ej, och akt fluteli. gen genom pluralitetens beslut derom stadga sikt omdöme- Nidderstapet och Adelns öfwerläggising witknar om det förra, och den voterings prosition som blifwit Ridderskapet och Adeln framstäld( om det sednare.
Jag kan säledes icke finn» att under en sädan öfwerläggning ett annat förhållande hwarken af Grundlagen ar förestrifwit eller warit för del närw arande möjligt. Zerr I^aZerkeim, kekr, anhöll, akt honom mätte af Ridderjkapet och Adeln lemnäs tillstånd, att läta transsumera och pä sin kostnad till trycket särskilde befordra de delar af Protocollcrne för den 26 Junii och för denna dag, hwilka innefatta ds i anledning af tryckfrihets frägan föresallne öfwerläggningar.
Herr Landt-N-rffalken hemstälde till Hans Exceitence Herr Grefwe kuutks egit ompröfwauds huruwida hans uplasta anförande skulle derutur förswinna? Z-n6 Excellence -Herr
Grefwe ^uutk» yttrade sig, det icke widare begära sedan Ridverskapet och Adeln ansett öfwerläggningen böra r Protocollet qwarblifwa.
För bligt förenade han sig annu en gäng med Grefwe Osia (igrclie, deruti, att han ej hade hört Friherre Leäsrströms ord sä, som han nu funnit dem i Protocollet Grefwe kosge, Larl Llacs, efter förklarande af sin högackming för Herr Landt-Marstalken k afseende pä dest wardiga förhållande wid vetta till . falle, Andr- Del- N.o s. i8 Den z Julii fälle, yttrade sig ej wäl kunna erinra sig huru Friherre Le6erkröm8 ord fallit: att de warit utsagde med heika, dek hade han tyckt sig förmärka; »nen da han ej kunde det ringaste miflkänna Friherre ceäerllröms afsigter, krodde han att Friherre Osterström icke skulle göra någon swärighet wid an förklara, det han med sina ord icke ernat personligen sara Herr Landt-Marffalken.
Friherre Legerström, ^acob, som härefter anmälte sig, under det frän flere hall ropades att saken redan wvre afgjord, yttrade sig: jag fär »illkännagisiva, att min mening ej ar att rifwa upp ett kat adt beslut.
Jag will allenast i anledning af Grefve kosxeg yrtrande, lemna den uplysning att mina ord äro u!i Protokollet fullkomligen rigtigt uptagne, och hwad angär sielfwa meningen af de utaf mig nyttjade uttryck fär jag förklara att desie ej wörö riktade emot Herr Landt-Mar ftalkens person utan emot salen. Zerr Landt Marskalken: Högloft.
Ridderftapet och Adcln torde tackas erinra sig att
Len redan bestulit lata hela denna fräga förfalla, och således anse tjenligt, att all widare öswerlägg» ning härom mä uphöra.
Ropades ett starkt Ig Herr Landt - Marskalken siorde derefter hemställan huruwida Ridberstapet och Adeln behagade bifalla Herr L.s§erlijelm8 begäran rörande tryckning pä egen kostnad af de i anledning af tryckfriheten förefallne öfwerläggningar den 26 Junii och denna dag.
Ja blaadgdt med nägra Nej. Grefwe Den 3 Julli. ry Grefwe Löwenhjelm, 6ustak, Grefwe ko», se, Larl Lise», och Grefne Klääerstolpe, Larl, förklarade sig emot den begärte särffilta tryckningen.
Friherre af äVettersteät, 6ullsk. trodde art nar en ledamot begärde att ä egen kostnad fä trycka iransumter af Ridderstapet och Adelns Protocoller wore sädant en ^villkorlig rättighet, fom icke kunde förwägras, och ej eller tillförene någonsin blifwit af Ridderstapet och Adeln förwägrad. Grefwe Oe la 6aräie, instämde med Friherre af ^Vetterstedt. <crr Landt Marskalken giorde derefter proposition till bifall ä Herr Lagerhjelms begäran hwillen med Ja beswarades, och Grefwe Löwenhjelm, yttrade sig att efter den upplysning
Friherre af äVettersteät nu lemnat, instämde han likaledes i beslutet, men wille derjemte framställa den önskan till befordrande af tryckningen af Ridderstapet och Adelns Protocoller att hwar och en ledamot behagade utur dem utwalja elt favorit ämne för att särskildt befordra till trycket: en önskan hwaröfwer Herr Grefwen yltrade sig likwäl icke begära proposition.
Ridderstapet och Adeln uptog med munterhet detta Grefwe Löwenhjelm» yttrande.
Härefter fonfors till stut med justeringen af protokollet för den 26 Zunii.
Herr Den Z Julii. Zerr Landt-Narstalken Mkannagaf, att gansta mä»ga mät wme frän lklstotten inkomna, hwilkas uplasande icke denna förmiddag kunde m.d. hinnas, hwarföre han ernade täta göra anslag till nytt plenum kl. 4 i eftermiddag , dä blott upläsningar men icke någon fräga till afgörande stulle förekomma.
Anmaltes och infördes Konungens Hof-Cantzler Friherre af Wetterstedt som lill Ridderstapet vch Adeln öfwerlemnadc: K/igl.
Ma.-jks Nådiga Skrifvelse till Riksens' tänder, angående den ivid 1809-1810 arens Riksdag förestagne revision öfwer förwaltningen af alla Rikers medel, u >der de sednast framflukne aren l Gifven Orebro Slott den az.ne Iunii 1812. k,, evan Herr Hof-Cantzlerrn, äter aftradt yttrade sig Arr Landt-Marfkalken, det han icke torde b höi ra r», att del more den af Friherre 8laoI von kllollstein gjorda anmärkning i afseende pa redowisningen för förwaltningen af allmänna medlen ifrän 1800 til! och med 1809, som förmodeligen gifwit anledning till denna Kongl. Maj- s
Nådiga ff ifwelse, hwilken, jämte detderwid frgaoe prolocoll hällit i Stats-Radet, Herr LandtMar^alken nn utläste.
Lades pä Bordet - Uplästes det Högwördige Preste-Ständets Protoco 's-utdrag af den 26:ke Jnnii innefattande Preste.ständets anragandc af Constiiutions-UtstottelS nya redaction af de 4 första L- i tryckfrihets för - Den z Julli. 21 förordningen, med fem i berörde Prvtocvlls Utdrag före,lagné förändringar.
Widare uplästes samma Stånds ProtccollS Utdrag af den 2 7:de Junii, hwaruri förklaras, alt pä det de ändringar, med hwilka Preste-Ständet beledsagat siitt nästledne gärdaq qifne bifall til!
Constitmions
Utskol ets ofwannämnde redaction icke mä lägga hinder i wägen för Expedironen af tryckfrihets lagen, har Preste Ståndet, som ansett all äterremisi lill Constuukons Utskottet af detta förut äterförwiste ärende wara stridande emot Grundlagen, enhälligt trott sig böra, under åberopande af sitt lemnade bifall till berörde lag, förklara, att desi» Ståndets anmärkningar blifwir af Ständet de öfrige Ständen meddelle, för alt wid' expeditionen iakttagas, i händelse med-Sländen, hwilket P>este-Skändet skulle önskat, dertill accederade, samt alt i annan händelse och om sädant icks skedde, were Ständers tanka icke att derigenom hindra anragandet utaf förslaget, Utan att i fä fa ta omständigheter, samma anmärkningar mä befröa, säsom nu wäckta motioner till nästa Riksdag hwilandc.
Grefwe körner, ^äolpk Loran, yttrade sig, att om del Högwördige P.cste-Sländet stulle r sitt Pcotocol!s-U^draq hafwa fordrat en förändring i det af de öfrige Riks-Ständen fattade beslut öfwer tryckfrihets l igen, more sädant et prejudicak fä wädligt ait Herr G ef.ren icke kunde tillstyrka bifall ä Präste-Ständels begäran, men dä Scändek förklarat sine anmärkningar icke ligga i wägen för tryckfriheles lagens expedierande, i händelse de öf - rs Den Z Julli. rige
Ständen icke tillsamma anmärkningar accederade, sage Herr Grefwen ej något hinder för beslutets utfärdande och föresiog altsä att expedierandet af tryckfrihets-lagen mätte werksiällas enligt Constitukions Utskottets radackion, och Preste-Ständets anmärkningar anses, säsom nya motioner, böra hwitå till afgörande wid nästa Riksdag.
Herr Landt Marskalken gjorde proposi, tion till bifall ä Grefwe hörnes tillstyrkande, hwilken med Ja beswarades.
Uplästes ä nyo de twänne den 27 Junii pä bordet lagda Prorocolls-Utdrag frän det till utredande af upskjulna twistiga frågor emellan Bonde-Ständet och de öfrige Riks-Ständen förordnade särskilta Utstött, innefattande det ena anhållan om tillstånd att upkaga anré' hos Riks-Ständen redan förut behandlade frägor, och det andra ett tillkännagifwande, att Utskottet ansett sig icke tillhöra taga nägon befattning med en af en ledamot i BorgareStändetRädmannen kLManller wäckt fräga.
Härjemte uplästes twänne Prokocolls-Utdrag frän det Hederwärda Bonde.-Ständet af den 29 Junii, hwarmedelst Ständer bifallit den förstnemnde Urstottets begäran, samt autoriserat detsamma art med den sistnämnde frägan, ehuru frän Borgare-Srändet wäckt, sig befatta; uti hwilken sistnämnde autorisation Borgare - Ständer, medelst Prolocolls-Utdrag af den i:staJulii, hwilket nu uplästes, instämt.
Grefwe körner, ^liolxkr Loran tillstyrkte, att dä de i frägawarande ämnen hillils blifwit under Den 3 Julii. 23 under deras oeconomista synpunct behandlade, men det sarMa Utskottet ställe komma ark behandla dem under en helt annan, nemligen den af privilegii jemkningar, Ridderstapet och Adeln mätte, af de skäl, hwartill denna särskilta synpunct föranled» de, instämma uti den af Bonde- och Borgare-Smn» den redan bestulne au orisanon.
Oe la 6arclie, tilläde till hwad Gref» we lUörner sagt, att Utskottet trott sig böra begära Riksens-Sländers tillstånd ej blott as det stäk, atk desta frågor äsystade och såsom redan af Oeconomi - U stoktket behandlade privilegii jemkningar, utan ock derföre, att de tivänne sistnämnde redan warit under Riksens-Ständers afgjörande, och att den tredje, säsom icke warande en af Bonde-Ständel wäckt fräga synres icke tillhöra Utskottets befattning.
Grefwe klörner yttrade sig med Herr Grefwen inse äfwen desta skäl lill Utskottets begäran, men i alla fall förblifwa wid det af honom gjorda tillstyrkande.
Up- ä Arv Landt NarstalkenS proposition, blef derefter Grefwe törners tillstyrkande bifallit.
Friherre von Laisa, LclvarZ k^reclnc, hade imemnat ett sä lydande Memorial, som up» lästes Wördsamt Memorial!
' Uti ärhundraden har Swensta Bergwärken utgjort en af de förnämsta hufwudkällor till Sweriges wälständ; men den snart förestäende allmänna - 24 Den 3 Iulil. na stogsbristen stall innan kort satta bergsman, nen och den idoge bruks-idkaren ur ständ att ur klippans malm kunna frambringa den metall, som blott endast förmält hälla wär handels wag i jemwigt.