Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Hr Gr:n sade nemligen, att förr än diskussions protokollen inkommit, kunde Utsk. ej veta R. o. Ad:ns afsigt med återremissen.
PresteSt:t har beslutat anmoda Utsk. att inkomma med ett nytt förslag i ämnet: R. o.
Ad:n har deremot afslagit K. M:s Prop. Om, vid sådant förhållande, R. o. Ad:n nu icke antager PresteStåndets inbjudning, så förefaller det mig såsom skulle ett afslag derå kunna tvdas såsom en önskan af R. o.
Ad:n, att frågan icke skulle ånyo förekomma.
Fördenskull och då saken nu en gång blifvit väckt, tror jag, att man ej kan göra annat än antaga inbjudningen, och anhåller således om propos. derå.
Jag tror i sanning icke, att det skall finnas I) en 16 No vember.
491 någon enda ledamot af Riddarhuset, med undantag af den siste värde talaren sjelf, som kommer att tolka R. o. Ad:ns afslag å inbjudningen så som skulle Ståndet icke vilja den sak, som med återremissen åsyftades.
Jag åtminstone kan ej tänka mig en sådan tolkning och till R. o. Adin i allmänhet hemställer jag, huruvida det kan vara lämpligt, att sedan R. o. Adin efter en långvarig discussion beslutat en återremiss i en fråga samt att vederbörande Utsk. skulle erhålla del af discussions-prctokollet, innehållande en mängd olika förslag af Ståndets ledamöter, R. och Adm sedermera beslutar uprnana samma Utsk. att inkomma med ett nytt förslag i frågan!
Jag hemställer, huruvida icke ett sådant beslut skulle uphäfva eller tillintetgöra all verkan af det förra beslutet!
Då ett Betänk, återremitteras, beslutas ingenting annat än att Utsk. skall ånyo taga frågan under pröfning, och om R. o. Adm nu skulle antaga inbjudningen, vore ett sådant beslut, i min tanke, ej öfverensstämmande med Grundlagen.
Raab måtte i sanning icke hafva tagit kännedom af LagUtskis
Betänk, uti ifrågav:de ämne, då han kan säga, att ett afslag å PresteStrts inbjudning skulle vara detsamma som att R. o.
Adm icke ville höra talas om något åtgörande i religionsfrihetsfrågan.
Utsk. har nemligen efter sitt afstvrkande af K.
M:s Propos. upställt åtskilliga förslag, hvilkas antagande af R.
St:r Utsk. tillstyrkt.
Dessa särskilda förslag blefvo hos R. o.
Adm diskuterade och några af dem återremitterade
Denna återremiss måtte väl afse ändring i de gjorda förslagen, men kan, i min tanke, icke tydas såsom en anmodan till Utsk. att upgöra en ny författning, på sätt PresteSt:ts inbjudning åsyftar.
Jag kan således icke finna annat, än att Gr.
Sparre har rätt i sin åsigt, att det vore alldeles olämpligt att antaga inbjudningen.
Hr Cederschjöld, Gustaf:
Det sätt, hvarpå en del ta lare upfattat frågan, eller såsom skulle man genom inbjudningens antagande ändra beslutet om återremissen, är, i min tanke, icke det rätta.
Jag tror, att motiverne för återremissen qvarstå alldeles oförändrade, men jag tror derjemte, att LagUtsk. ganska väl behöfver en påminnelse, en påstötning, för att komma i rörelse.
Jag fruktar, att denna fråga är afsedd att begrafvas, på sätt Utsk. gjort med flera andra frågor under de sednare Riksdagarne, och för att i min mån söka förekomma detta, yrkar jag bifall till inbjudningen.
Jag skulle visserligen kunna till vederläggning uptaga hvad
Hr Printzensköld här anfört, men jag vill dermed icke uptaga tiden, utan inskränker mig till att begära prop. på det beslut, att R. o. Ad:n, efter de uplysningar LagUtsk:s Ordf. meddelat, lägger inbjudningen till handlingarne.
Jag skulle gerna ingå på Frih. Raabs 492 Den 16 November. förslag, såvida LagUtsk:s Ordf:de derjemte vill utlofva, att sedan Utsk. fattat definitift beslut i frågan, Betänk, derom äfven kommer K.
St:r någorlunda i tid till handa, och att detsammas expedierande ej upskjutes, för att kunna uti motiverna inflicka en massa med fraser, som till ingenting tjena.
Jag skulle vilja till Utsk:s studium rekommendera 1828—1830 årens LagUtsk:s Betänk., så att Utsk. må lära sig, huru ett Betänk, bör skrifvas, utan att R.
St:r behöfva öfversvämmas af en störlflod mer eller mindre lyckliga fraser, sorn icke äga någon egentlig inverkan på sjelfva frågan.
Det finnes ett gammalt ordspråk, som säger, att hvar och en fågel sjunger efter sin näbb, och jag ämnar icke i anledn. af den siste värde talarens yttrande, med honom tvista.
Denna tystnad må han tyda efter sitt eget behag.
Jag vill endast lugna den oro han tyckes hysa derför, att några af honom väckta motioner ännu icke blifvit af LagUtsk. besvarade, med det tillkännagifvande, atti Utsk. funnit dem helt och hållet oantagliga.
Vill han derpå hafva svart på hvitt, så skall han få det i sinom tid.
Jag är viss derom att R.
St:r skola finna dem lika oantagliga som Utsk. dem ansett.
Slutligen vill jag ännu en gång förklara, att jag icke kan annat än med tystnad bemöta det språk talaren här lörer.
Då jag i förra plenum yrkade bifall till PresteSPs inbjudning, skulle jag äfven göra det i dag, om jag icke, efter de af Gr.
Sparre meddelade uplysningar, funnit dem vara sådana, att de böra föranleda bifall till det af Frih.
Raab framställda förslag till beslut.
Hr Cederschiöld: Gr. Sparre tyckes tro, att jag hyser en stor oro deröfver, att jag ännu icke fått besvarade någon motioner, dem Hr Gr:n funnit alldeles oantagliga.
Om min oro icke är större än motionernas oantaglighet, så kan jag nog uthärda dermed, och jag anser mig böra tillkännagifva, att Hr Gr:n sjelf i ett enskildt samtal med mig förklarat, att han, som icke var närv:de vid det sammanträde, då Utsk. beslöt afstyrka den ena motionen, var mycket tacksam, huruvida han ej borde mot detta beslut sig reservera.
Men oafsedt mina motioner finnas många andra ganska vigtiga, såsom Hr Hasselroths ang:de antagandet af en ny författning rörande brott emot person, hvilka Utsk. har lagt under bordet, ett sätt att behandla motioner sorn LagUtsk. under de sednare Riksdagsrne ganska flitigt begagnadt.
Jag tror att Utsk. lör ett sådant emot R.
St:r vanvördigt förfarande förtjenar en tillrättavisning, och att R.
Stur, af aktning för sig sjelfva, icke vidare böra lemna en sådan missaktning och egenmäktighet oanmärkt.
Jag hade trott, att den aktning för sig sjelf, hvarom den siste värde talaren ordat, hade bordt afhålla honom från att upträda på det sätt han här gjort och hvilket jag, såsom jag förut tillkännagifvit, icke kan bemöta med annat än tystnad.
Oen l'fi November. 493 Ett vill jag dock nämna, oell det är, att kans upgift om det yttrande jag skulle under ett enskildt samtal med honom hafva fällt, ieke är med sanningen öfverensstämmande.
Hvad som yttras emellan fyra ögon kan naturligtvis icke ledas i bevis, men jag får, icke blott på min Riddersmanna-ära utan äfven såsom hederlig karl, försäkra, att min nyss gjorda upgift är med sanningen öfverensstämmande.
Då nu först propos. till antagande af PresteSt:S inbjudning framstäldes, ropades Nej och uppå sedermera framstäld propos. beslöt R. o. Ad. att med afs:de på de uplysningar LagUtsbs
Ordf:de nu meddelat, endast lägga förev:de prot.-utdrag till handlingarne.
Föredrogs men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, Yällotl.
BorgareSt:s den 14 dennes på bordet lagda prot.-utdrag N:o 415, innehållande inbjudning till instämmande i BorgareStis vid föredragningen af Stats- samt Allm. Besv.- och Ékon.Utsk.-s Mern.
N:o 35 fattade beslut rörande en ifrågastäld fyranläggning vid Brämöu.
Föredrogs Konst.Utsk:s den 14 dennésjpå bordet lagda Mern.
N:o 55, med Utlåt, om K.
Propos., ang:de ändring af 5:te och C:te §§ i Reg:sF:n, i afs:de å StatsRådets sammansättning.
Detta Meni. begärdes af flere ledamöter ånyo på bordet, hvarefter yttrades af Hr Carleson, Edv. Henr.:
Sedan Konst.Utsk. afgifvit sitt å föredragningslistan upförde mern.
N:o 55, hvilket innefattar afstyrkande af K. M:s Nåd.
Propos. ang:de ändring i 5 och (i §§ Reg:sF:n, har Utsk. beslutat att i särskildt Mern. till R.
St:r afgifva ett förslag till ändring af samma stadganden i Grundlagen.
Jag tror att det för ärendets behandling vore gagnelig!, att R.
St:r hemtade kännedom om det sednare snart inkommande mem:t innan det förra afgjordes, och får för sådant ändamål föreslå, att Konst.- Utsk:s Mern.
N:o 55 måtte å föredragningslistan nedflyttas under LagUtsk:s Betänk.
Uppå i anledn. häraf framstäld propos. beslöts alt Konst.Utsk:s nu ånyo bordlagda Mern.
N:o 55, skulle å föredragningslistan nedflyttas och upföras näst efter JLagUtskis derå nu sist uptagna Utlåt.
Föredrogos men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter nedannämnde den 14 dennes på bordet lagda Mern. och Utlåt, nemi. från Den 16 November.
N:o 53, med förslag till ändring uti 46 § 2 morn.
Riksd:sOrdn:n ang:de Ordfide vid RiksSt:ns gemensamma sammanträden; StalsUlskoltel: N:o 149, med förslag till sammanjemkning eller voter:spropos:r, i anledn. af RiksSt:ns skiljaktiga beslut rörande åtskilliga till statsregleringen hörande frågor; N:o 148, ang:de regleringen af utgifterne under RiksStateus Åttonde Hnfvudtitel; Sammansatta Slals-, Bevilln.- samt Allm. Best).- o. Ekon.Ulskotlet: N:o 33, i anledn. af RiksStms skiljaktiga beslut i frågor dels om ordnandet af folkskole-väsendet dels ock om anvisande af derför erforderliga medel; N:o 34, i anledn. af RiksSt. skiljaktiga beslut rörande Utsk:s Utlåt.
N:o 20, öfver väekt motion om beviljande af pension åt Gr.
Torsten Rudenschöld; Sammansatta Slals- och BanltoUlskollel: N:o 35, i anledn. af RiksShns beslut öfver Utsk:s Utlåt.
N:o 29, i fråga om förhöjning af det åt Fullm. i Banken och Riksg:sKont. anvisade honorarium; Lag Utskottet: N:o 48, i anledn. af gjorde anmärkmr vid Utsk:s Betänk.
Propos. ang:de straffarbetes och fängelsestraffs verkställande i enrum; samt N:o 51, i anledn. af väckt fråga om stiftande af en lag, ang:de ordningen och vilkoren förj utländsk mans uptagande till Svensk medborgare.
Slutligen anmäldes och lades på bordet nedannämnde från Utsk:n inkomne Utlåt, och Betänk., nemi. från Sammansatta Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon.Utskotlel: N:o 39, i anledn. af återremiss af Utsk:s Betänk.
N:o 35, rörande väckt motion om förändradt sätt för utfärdande af sådane författningar, hvarigenom förut gällande lagstiftning i en eller flere delar förändras; N:o 40, i anledn. af återremiss af Utsk:s Betänk.
N:o 14, rörande ändring och tillägg till 4 kap. 2 g samt 6 kap. 2 och 3 §§ ByggningaBalken; N:o 41, i anledn. af återremiss af Utskrs Betänk.
N:o 5,ang:de ändring i gällande stadganden i fråga om skyldighet att bygga och underhålla vägar.
D«n 18 November. 495 Allm. Besv.- och Ekon.Utskottet.
N:o 122, i anledn. af väckt motion om uphäfvande af den tvungna tackjerns-blåsningen inom Eikets bergslagar, eller beviljande af frihet att från jorden skilja hyttedelarne; N:o 123, i anledn. af väckte motioner rörande Kungs- och kronoskjutsen; N:o 124, i anledn. af väckte motioner rörande dels medgifvande af frihet att tillverka bergssprängnings-krut, dels kronoskjutsskyldiges befrielse från krut-transporter; N:o 125, i anledn. af väckt motion om skyldighet för bergsfrälse-jorden inom Stora Kopparbergs län att deltaga i skjuts; samt N:o 126, i anledn. af väckte motioner rörande
Nämndemans befrielse från utgörande af reservskjuts. H. K. o.
Ad. åtskiljdes kl. 4 e. m.
Onsdagen den 18 November 1857.
Justerades 2:ne prot.utdrag för den 16 dennes och pleni-prot. för den 16 sisth September f. m.
Pöretog Höglofl. E. o. Ad. val af Ordfide i EiddarhusDirektionen och dess Suppleant; och befunnos, vid valförrättningens slut, hafva blifvit utsedde till Ordförande : Ofverste-Kammarjunkaren, Gr. Erik Lewenhaupt med 33 röster.
Suppleant : E. d.
Just.Eådet, Kommendören af Kongl.
Nordstjerneorden, Gr.
Nils Snoilsky, med 30 röster.
Främst på listan är upförd en 406 Deri 18 November. inbjudning från BorgareSt., men då B. o.
Ad. sjelf angxle samma ämne aflåtit en inbjudning till de öfriga Stånden, så lär det väl icke gå an att nu företaga BorgareStis inbjudning, utan får jag föreslå K. o.
Ad. att företaga densamma uti första plenum efter det man erhållit underrättelse om hvad beslut de öfriga Stånden fattat med afs:de på K. o.
Adis inbjudning.
Uppå i anledn. häraf frarnstäld propös. beslöts, att BorgareStis prot.-utdrag Nio 415, med inbjudning rörande ilrågastäld fyranläggning vid Bråinön, icke skulle ytterligare föredragas förrän i först inträffande plenum efter det underrättelse ankommit om de beslut, som i anledn. af B. o. Adis i samma ämne gjorda inbjudning blifvit fattade af de öfrige BiksStm.
Föredrogs ånyo Konst.Utsk:s den 14 och 1 fi dennes på bordet lagda Mera.
Nio 53, med förslag till ändring uti « § 2 mom.
BiksdisOrdnm, ang:de Ordfide vid BiksStms gemensamma sammanträden.
Ifrågavide Gruhdlags-ändringsförslag lemnades utan anmärkt)., i anledn. hvaraf Hr. Gr. o.
Landtm, framstälde att B. o. Ad. torde finna att detsamma, såvidt på B. o. Ad. berodde komme att hvila till grundlagsenlig behandling vid mista Biksdag.
Bopades Ja.
Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande StatsUtskis den 14 och 16 dennes på bordet lagda Mern.
Nio 149, med förslag till sammanjemkning ellef votensproposir i anledn. af RiksSt:ns skiljaktiga beslut rörande åtskilliga till statsregleringen hörande frågor. -t :sla lill och med 12:le punklerne.
De i dessa punkter föreslagne votensproposir godkändes. 13:de punkten.
Utsk. har här icke fästat sig hvarken vid R. o. Adis eller vid BondeStis beslut, utan antagit som gifvet att den medlersta summan skulle vara beviljad.
Jag bekänner att jag icke kan gilla detta förfarande lika litet som den grundsats StatsUtsk. i allmänhet. följt vid upsättandet af votensproposir, nemi. att, då BiksStm anslagit tre olika belopp till ett och samma ändamål, icke göra afs:de på den lägsta summan.
Exempelvis; då två Stånd anslagit 3,000, ett Stånd 5,000 oell det fjerde 1,000, så har StatsUtsk. antagit, att åtminstone 2,000 vore beviljade och på denna grund icke ansett sig behöfva taga den lägsta summan i betraktande.
Det skulle likväl kunna inträffa att om de tvänne
Stånd som anslagit den högsta summan vore fullkomligt öfvertygade att det åsyftade ändamålet på intet vis kunde upnås genom 2,000 i Den 18 November. 4'J7 2,000 samt att dessa 2,000 sålunda skulle blifva helt och hållet bortkastade, dessa Stånd, då de icke hyste någon förhoppning att se det högsta anslaget beviljadt; hellre skulle votera den lägsta summan än den medlersta, för att åtminstone förspilla så litet penningar som möjligt — eller oek: om de två Stånd som voterat högsta summan vore alldeles förvissade att detta ändamål omöjligen med 2,000 kunde upnås under innev:de statsreglering, skulle de, om man nu hade ondt om medel, hellre inbespara en del af detta anslag för att användas till angelägnare företag, under förhoppning att man vid början af nästa statsreglering kunde hafva större tillgångar oell följaktligen äfven i detta fall votera för den högsta summan.
— Slutligen anser jag icke ifrågav:de upställningssätt af voter:spropos:r vara öfverensstämmande med Grundlagens föreskrift.
Den nuvule ordalydelsen af 09 § Reg:sF:n är nemi. följande: — — — — Förena sig icke minst tre
Stånd »uti sammanstämmande »beslut; då skall StatsUtsk förökas» etc.
— Det torde vara svårt att påstå det tre Stånd förenat sig uti sammanstämmande beslut då två voterat 3,000 ett 2,000 och ett 1,000.
StatsUtsk. har också ej förmått göra sin grundsats gällande då det arbetat tillsammans med andra Utsk., hvilket visar sig uti Sammansatta Slats-, Bevilln. och Ekon.Utsk.-ns Mern.
N:o 34, der det är fråga om pension åt Gr.
Thorsten Rudenschöld.
Alla dessa anmärn:r äro väl icke uteslutande föranledda af den nu föredragne punkten, men då de likväl dermed ega sammanhang har jag på en gång velat anföra dem.
— Ehuru jag således, såsom sagdt är, anser deu ofvannämnde grundsatsen oriktig, vill jag dock icke nu yrka återremiss, så vida ej flere medlemmar af R. o. Ad. deri skulle instämma, utan åtnöjer mig med att i prot. nedlägga min protest emot det sätt hvarpå StatsUtsk. ansett sig kunna tillämpa Grundlagen.
Redan under en lång följd af Riksdagar har StatsUtsk. upställt sina voter:spropos:r enligt samma grunder, som blifvit följda i detta Betänk.
Om man kan bevisa, att Utsk:s sätt att se saken är bestämdt stridande mot Grundlagen, så bör man naturligtvis frånträda detsamma, men om Grundlagens mening verkligen är tvetydig, om Utsk:s åsigt kan hafva lika mycket skäl som den motsatta, så är det oklokt att frångå nu gällande praxis, hvilken vunnit långvarig häfd.
Den värde talaren har anfallit icke allenast Utsk:s förfarande i denna punkt, utan hela systemet, och jag anhåller derföre att med några ord få för R. o. Ad. utveckla Utsk:s sätt att gå tillväga.
Utsk. har under en lång följd af Riksdagar ansett, att då R.
St:r beviljat anslag till ett visst ändamål, och 2 Stånd anslagit ett högsta belopp, ett Stånd ett medelbelopp, samt ett Stånd ett minsta belopp eller afslagit allt anslag så var genom 3 Stånds beslut afgjordt att R.
St:r ville lemna minst medelbeloppet och derföre har votering blifvit anstäld endast emellan det högsta beloppet och medelbeloppet.
På samma sätt då 2
Stånd anslagit ett minsta belopp, ett Stånd ett högsta belopp IX IL 32 498 Den 18 November. och ett Stånd ett medelbelopp, så ansåg Utsk. det vara genom 3 Stånds beslut afgjordt att anslaget icke tick blifva högre än medelbeloppet och således har voter. blifvit anstäld endast emellan medelbeloppet och det minsta beloppet.
Om slutligen ett Stånd gifvit ett högsta belopp, två Stånd ett medelbelopp och ett Stånd ett minsta belopp så ansåg man det vara afgjordt genom 3 Stånds beslut att anslaget icke fick blifva mindre än medelbeloppet, samt likaledes genom 3 Stånd att anslaget icke fick blifva större än medelbeloppet; hoc est att medelbeloppet vore B.
Strrs beslut.
Man må säga hvad man vill om denna tolkning, men conseqvent, är den utförd och gammal häfd har den för sig.
Jag vill blott anmärka att Grundlagen med afsale på denna fråga, vid innevrde
Riksdag fått en något förändrad lydelse, och dess nuv:de lydelse synes mig gifva anledn. till frånträdande från den praxis som förut blifvit iakttagen vid upställande af voter:spropos:r. Gr.
Lagerbjelke; Den af den siste värde talaren omnämnda Grundlags-förändringen består deri att Stånden erhållit rätt att antaga StatsUtsk:s förslag, med ändringar, utan att för sådant ändamål behöfva återremittera detsamma.
Men denna Grundlags-förändring har alldeles icke omändrat hvad som finnes föreskrifvit angide de tillfällen då voteras skall inom de förstärkta Utskm.
Landtm, hemstälde om E. o. Ad. enär ifrågav:de punkt icke blifvit framstäld såsom föremål för beslut utan endast innefattade en anmälan, ansåge densamma icke föranleda till annan åtgärd än att läggas till handlingarne, blef denna propos. med Ja besvarad. 1 i:de till och med 2S:le punklerne.
De i dessa punkter föreslagne voter:spropos:r godkändes. 2G-.le punkten.
Denna punkt bifölls. 27:de lill och med iO:de punklerne.
De i dessa punkter föreslagne voter:spropos:r godkändes. it:sta punkten.
Hr Liljehöök, Carl Berthild; Jag anhåller vördsamt, att E. o, Ad. ville med afslag å Utsk:s hemställan i denna punkt, godkänna de af Utsk. upstälda voter:spropos:na.
Uppå härefter framstäld propos. fann E. o. Ad. för godt att med vidblifvande af sitt förut i ämnet fattade beslut, godkänna de i förev;de punkt föreslagne voter:spropos:r i)én 18 November. 495» 4S:dra punkten.
Den i denna punkt föreslagna voler:spropos:n godkändes.
A3:dje punkten.
Denna punkt ansågs icke föranleda till annan åtgärd än att läggas till handlingarne.
A4:de punkten.
Den i denna punkt föreslagna voter:spropos:n godkändes.
Hr Gr. o. Landtm, framstälde, att de af E. o. Ad. nu godkände voter;spropos:ne sannolikt i dag äfven blefvo föremål för de öfriga EiksSt.-ns pröfning, och att således voter. i förstärkt StatsUtsk. måhända nästa vecka kunde ega rum; men att antalet, af E. o.
Ad:s ordinarie ledamöter och suppleanter i detta Utsk. dels i följd af afsägelser och dels genom tillfällig frånvaro, blifvit så förminskadt, att endast det ordinarie antalet af 21 personer återstod, såsom i staden närv:de; hvadan Hr Gr. o. Landtm, finge hemställa om E. o. Ad. vid början af nästa plenum behagade anställa val af ytterligare C suppleanter i förstärkta StatsUtsk., hvilket bifölls.
Anmäldes och lades på bordet från Utsk:n inkomne Mera., nemi. från SlalsUlskollel: N:o 162, ang:de en rättelse i StatsUtskis Utlåt.
N:o 148; BevillningsUtskotlet: N:o 28, i anledn. af verkstälda omröstningar ang;de ifrågastälda förändringar i föreskrifterne om tull-bevillningen.
Höglofl. E. o. Ad. åtskiljdes kl. 12 på dagen.
In fidem protocolli, Albert Hlunck.
500 Den 20 November f. m.
Fredagen den 20 November 1857.
Justerades tvenne prot.-utdrag för den 18 dennes samt pleniprot. för den 16 sisth September e. m.
Anmäldes oell lades på bordet nedannämnde från Utskrn inkomne Mein. och Utlåt., nemligen från Konstitutionsutskottet:
N:o 54, med förslag till ändring i 5 och C gg Keg:sF:n, ang:de ett nytt StatsDepart.; och Sammansatta Lag- samt Allm. Besv.- o.
Elcon.Utskotlel : N:o 38, i anledn. af dels K. M:s Nåd.
Propos. med förslag till förordning om egors fredande mot skada af annans hemdjur och om stängsel-skyldighet, dels ock i ämnet väckta enskilde motioner.
Pöretog E. o. Ad. val af ytterligare Sex suppleanter i förstärkta StatsUtsk.; och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: N:o 279.''
Frih. Wrangel af Sausis fullm.
Cederström, Eudolf, med 22 röster.
N:o 1600.
Ilr Braunerhjelm, Ferdinand, med 22 röster.
N:o 39 6.
Gyllenhaal, fullm.
Taube, Henning Edvard, med 22 röster.
Hr Björnstjerna, Oscar Magnus, med 21 röster.
Hr Aminoff, Johan Fredrik, med 21 röster.
N:o 2,144.
Hr Eosensvärd, Johan Henrik, med 21 röster.
Sedan genom särskilda lottningar mellan dem, som erhållit lika antal röster, blifvit bestämdt uti hvilken ordning de borde uti Utsk. inträda.
Denna valförrättning hade blifvit afbruten genom ankomsten af en Deputation från Hederv. BondeSt., anförd af vice Talmannen Anders Andersson i Walla, som framförde det Hederv.
Ståndets inbjudning till instämmande i dess enligt prot.-utdrag N:o 452, Den 20 November f. m.
501 sorn härvid nplästes och aflemnades, fattade beslut i fråga om StatsUtsk:s Mern.
N:o 149, med förslag till sammanjemkning eller voter:spropos:r i anledn. af RiksSt:ns skiljaktiga beslut rörande åtskilliga till statsregleringen hörande frågor; och sedan Deputationen nfträdt samt valförrättningen blifvit afslutad, blef berörde prot.- utdrag föredragit och hegardt på bordet.
Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande StatsUtsk:s den 14 och 10 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 148, ang:de regleringen af utgifterne under RiksStatens Åttonde Hufvudtitel. l:sfa punkten, ang:de aflönivgen för Depart.Chefen; och 2:dra punkten, ang:de ifrågasläld hyres-ersällning för Depart.Chefen; Dessa punkter bilöllos. 3:dje punkten, ang:de Deparl.-tsExpedilion.
Härvid förekom först och bifölls Utsk:s hemställan ang:de aflöningarne för en ny"
Afdelningschef och hans tjenstebiträde samt för en ny Vaktmästare-beställning.
Beträffande sedermera Utsk:s förslag rörande aflönings-staten i öfrigt yttrade: Gr.
Då E. o. Ad. bestämt lönerna för Exped.Sekret:ne inom de öfriga Depart.me till 4,500 Rdr fordrar väl konseqvensen, att lönerne för Exped.Sckreterarne inom EcclesiastikDepart. bestämmes till lika belopp.
Jag hemställer alltså, att E. o. Ad., med godkännande af punkten i öfrigt, måtte bestämma ifrågav:de löner till nämnde belopp.
Efter först till bifall å Utsk:s ifrågav:de förslag utan förändring framstäld propos., som besvarades med starka
Nej jemte ett eller annat
Ja, blef detta förslag bifallet med den förändring att aflöningen för Exped.Sekretme bestämdes till 4,500 Rdr
Rmt för hvardera.
Då vidare förekom Utsk:s hemställan, ang:de den erforderliga anslags-förhöjningen för Depart:tets Expedition, blef denna hemställan, i följd af R. o. Ad:s rörande Exped.Sekretmes aflöning fattade beslut, bifallen, med den förändring att den tillökade anslagssumman uptogs till 20,263 Rdr Rmt. 4:de punkten, ang:de RiltsArchivel.
Då härvid först förekom Utsk:s tillstyrkande ang:de löneförhöjning för EiksArchivarien, yttrade: Gr. Sparre, Erik:
Jag måste förklara, att den inskränk ning Utsk. gjort i K. M.
Propos. förefaller mig något småaktig.
Det är bekant att nuv:de EiksArchivarien inkallades från Finland, att han der lemnat en indrägtig befattning, och att han icke kunnat göra denna upoffring om icke ett högre anslag beviljats honom.
502 Den 20 November f• m.
Hans förtjenst såsom historiker och stora skicklighet i de många ämnen, hvarmed han sysselsatt sig synas mig fordra, att R.