Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Riddcrstapet och Adcln nn sä mycket heldre medgifwa och bifalla en proposition,, som ej kail blifwa graverande för Slaten, men kanske tilldela en sä wärdig
Medborgare en liten fördel.
Grefwe O e ! a 6 sräis, sscok: Friherre
IstemsiinZ förtjcnstcr ärv för stora och för mänga för att winna af nägons loford, han har gjort sä mycket till samlande af upplysning i afseende pä en säker kännedom af wärt eget land, akt jag ej twekar att tillstyrka bifall till den gjorda propositionen, och skyndar att nu gifwa det för min enskilda del.
- Marsk alken erindradc att Friherre Zk Wetterstedt sjelf yttrat den önskan att hans Memorial mätte till Stats, Utskottet blifwa remittcradt.
Friherre kstzmilton, Carl: Grefwe ^xel kstslnilton har »redan längesedan inlemnat ett Memorial, som i det närmaste rörcr samma ämne som det förewarande, och till Economie - Utskottet blifwit remitteradt.
Det är en följd af Friherre kstermelins modesti, att han säsom Ledamot af Utskottet sjelf afböjt att det Memorial till pröfning skulle upptagas.
Om nu detta Friherre VVetterstecits Memorial till Stats - Utskottet remitteras, fär jag hemställa om icke det omnämnda af Grefwe ^xei kstämilton med detsamma till berörde Utstött kunde fä hänwisas.
Herr Grefwen och Land t-Marstal k en proponerade att Friherre sk Wettersteöts upp - 4216 Den i6 October. upplästa Memorial till Stak--Utskottet mätte rcmitteraS, dit äfwcn Grefwe hamiltons i samma ämne ingifna, men till Allmänna Deswärs- och Economie-Utssottet förut remitterade Memorial, borde fä hänwisaS.
Biföll-, Herr Greswen och Landi-Ma r« skalken tillkännagaf att de af ConstitutionS - Utskottet tillstyrkta förändringarne uti fbrflagct till en Riksdags Ordning nu worc genom Trycket utgifna, i anledning hwaraf han anmodade Riddcrssapet och Adeln akt sjclfwc utsätta tiden när denna grundlag till jluteligt afgörande finge företagas.
G r e f we Ovig Ogrstie, ^scolr: Som Instructionm för Riksens Ständers Justitiä Ombudsman, och dct nya Förflaget till en Riddarhus-Ordning r) kunnat här företagas och afgöra-, innan RiksdagsOrdningen blifwit antagen, fär jag till Högloft.
Riddcrssapet och Adeln hemställa, om icke ventilationen öfwer RiksdagS-Ordningen med det första kunde företagas, hälst sedan be föreslagna förordningarna äro tryckte, dct ej lärer fordra- läng tid innan hwar och rn StändetS Ledamot om dem kan inhämta cn tillräcklig kunskap.
Efter nägon korrt öfwerliiggning härom bcstötS akt ventilationen rörande Riksdags-Ordningen nästk.
Onsdag skulle begynna-, och granskningen deraf pun» ctewis företagas.
Före - Den 16 October. 4217 Föredrogs ä npo Riddarhus»Utskottets i kisinum den 12 upplästa Protocolls - Utdrag med ätföl» jande Förflag huru Riddcrskapet och Adelns Deputerade wid MarkegängS--TaxanS sättande mäge utse-.
Herr Lroneborg, v., hade i an» ledning häraf inlemnat ett memorial, hwUket upplä» stes, sä lppande: Ödmjukt Memorial.
Enligt 75 § af Regerings»Formen d. 6 ststl.
Juni! komma de ärliga Markcgängs - Taxorne att upp» rättar genom Deputerade af alla Riks-Ständer,, nämnde pä det sätt hwarje Ständ särskildt söreskrlfwer.
Med anledning häraf och som utwäljandet af dessa Deputerade antingen Under nu warande Riksmöte, sä» som ständige till nästa Riksdag, eller cscnom anställa»» de ärliga Wal inom hwarje Län, skulle efter min tanka uti werkställighcten medföra mängfalldiga vförukscd» de hinder och beswärligheter, sä torde mig tillätas ödmjukeligen hemställa, om icke bcmälte Deputerade kun» de förutses i likstämmighet med Kongl. Resolutionen pä AbelnS Beswär 17ZI» LandShöfbinge Instruktion I7Z4, samt Kongl.
Resolutionerne pä Allmogens Be, swär I7Z4 och 1762, hwilka förcskrifwa, att Herrar LanbShdfdingar utse och kalla Adelsmän, Borgare och Bönder, men Conststoricrne Prester, dock med iagtta» gande, att, hälften af Deputerade böra njuta in» delning eller Lön i Spannemäl och ben andra hälften utgöra Krono-Tionde eller AfradS - Spannemäl, samt att de ärligen ombptaS.
— Skulle delta utnämnande af Riksens Ständers
Deputerade till örliga MarkegängS - Taxornrs uprättande winna Högloft.
Ridderskapet och AdelnS bifall, hwarom jag ödmjukeligen anhäller att Högwälborne Herr Grcfwen Den l6 Sctober. och Landt - Marskalken täckteS göra proposition, wägak jag äfwen sörestä, att dr-öfrige Rtspcctive RikL-Siänörn deraf crhälla del, hwarcftcr detta möl i behörig ordning kunde hök Kongl.
Majtt i underdånighet anmälas, jemte underdånig auflällan, att Deputerade förpligtades, efter de ifrän wcderbbranke Magistrater och Kronofogdar infordrade uppgifter ä gängbara Tflomasmätzo-warupriscr, sä inrätta och jämka Markcgängcn, att ä ena sidan Kronans och Indelnings-haf» rvarcuS rätt niä blifwa bewarad och ä den andra Räntc-Gifwarnc ej emot skäl och billighet 'betunga-; äfwen som, att de uprättade Laxorne likmätigt Kongl Resolutionen pä Allmogens Bcswär I"s6, pä Kronanbekostnad tryckas och allmänneligen kungöras inom hwarje Län. 0. LronsborZ.
Grefwe O^llsnlaor^, josian lstcnnins;, hade afgifwik ett ffrifteligt anförande, sä lydande four följer.
Sedan i H i Regerings - Formen kommrt akt inflyta ett stadgande i afseende pä ärliga MarkegängS - Taxorncs upprättande, som under förflutna tider blifwit ansedk icke böra ibland Grundlagar upptagas, har wäl detta gifwit Riddarhus-Utssotket anled ning, uti Desi ProtocollS-Utdrag, förestä, hwad i anseende till Riddciffapct och Adelns deltagande i sädane förrättningar borde iägtkagaS, men man flade skäligen wäntat, att i grund af den hos Ridderffapct och Ädcln antagne princip att säsom medlemmar af detta Ständ icke underkasta sig twäng eller witen i de förrättningar de sig i k tan egcnstap ätaga, ett sädant stadgande som 8 § af defl i detta ämne-meddelte kör stag, iunehallcltt skulle ej der influtit sä lydande: "den "af Den r6 October. 4219 ^'af Ridderskapet och.Adcln wolde Ledamot undan"dra^e sig cj förrättningen eller utcblifwe utan "Laga förfall, wid 2O R:drs witt m. m. som Lands' hösdingen late utmäta."
Förrättningens mindre betydeliga beskaffenhet dä Ridderskapct och Adclns
Deputerade jemte de öfrige icke föreställa Riksens Ständer, upplyses af slutmeningen j förenämnde 7-s §, af innehöll, att ändring i hwad de fastställa, kan i behörig ordning sökaS och winnås, och att sälcdes pröfningcn af den ätgärd nu likasom tillförene, pä Kongl. Kammar - Collegium beror, i afseende pä hwilket förhällande, Utskottet förmodeligcn förklarat i 9 och io W det wore lika gällande, om Deputerade af Adeln klefwa walde eller af Landshöfdingen kallade till denna förrättning; men om ock denna skulle anses af mera betydelig beskaffenhet, kan jag dock icke för min del medgifwa det förcflagne wike för uppfyllande af hwad i förenämnde afseende är tillstyrkt.
Det wore att emotsäga den elfrit af frihet och oberoende Ridderskapct och Adeln sig förbehållit, att ulan föreläggande af twäng eller witen deltaga l öfwerläggningar pä Riksdagar, om deremot dem skulle äläggaS andre förbindelser utom RikSdagarne, enär Ridderskapct och AdclnS Ledamöter säsom Representanter för sitt ständ i allmänna förrättningar mäste deltaga.
Pä denna grund har Ridderskapct och Adeln alltid och sist wid lZoo ärS Riksdag, för dest Ständ, uteslutit, den i synnerhet i afseende pä dä framställt Uppskattnings Förslag, flerstädes förclagde förbindelse att förete Laga förfall, hwilket Ridderskapct och Adclns Protokollet' wid samma ..Riksdag närmare nvplysa, säsom lika obestämdt till desi mening.
Hwad dertill skäligen kunde hänföras, som oförenligt med Ridderskapct och Adclns urgamla frihet, att sä beskaffade Lwängs - Lagar sig underkasta, hwilka äfwen under en i allmänhet inffräuktare fri. H22O
Den 16 (vctober. frihet Riddcrskapct och Adeln funnit betänkeligt akt godkänna.
Mcd anledning af hwad nu är anfört, protestera,: jag emot twing och witen wid Riddcrskapct och Adelns diltagande i allmänna förrättningar utön» Riksdagar, enär sädanc wid Riksdagarne icke äga tum, och pekar att hwad nu i sädant afseende är fbrestagit mä ogillas, i öfrigt af erfarcnhetctt nogsamt förwitzad, akt wid allmänna förrättningar der Riddcrskapct och Adel» säsom Ständs-Representanter anmodas biträda, de sig icke undandraga, vin ej synnerliga hinder i wägen ligga, och hwartill ben allmänna nyttan i förr-- ning med ben enskilde deni uppmana.
Skulle med tilt sdrcstagne förändring, Riddarhus - Utskottets Project ! öfrigt gillas, fär jag wid den s Z göra den anmärkning, att om ibland de twänne pä en voterings-sedet nämnde Adelsmän blott den ena icke skulle anses behörig att wäljas, förringar betta icke giltigheten af Walet i anseende till ben andra, äfwcn som om pä ett Walscdel blott ett behörigt namn skulle wara uppfördt, denne icke derföre kan ogillas att ett namn derä saknas. kk. LzstlenbokS.
Herr klingspor, kerste, föreslog att Riddarhus-Utskottets för stag till berörde Utskott mätte ätersändas, ätföljdt af de af Grefwe Lilienborg gjorde anmärkningar.
Herr keck lin, östvik, förklarade det han ingen ting wille ik wända emot äterremitzett till Riddarhus - Utskottet, men hcmstälve huruwida nägot antal af Taxerings-männcn kunde bestämmas innan man känner dura mänga be andra Ständer» fört sia del ärna utnämna.
Herv
Den 16 October.
Herr Grefwen och Landt-Ma rskalk kn proponerade att förstaget till RiddarhusUlskottet mätte äterremitteras samt ätfbljas af be derwid gjorda anmärkningar, mcn förcstog att antalek af till wäljande Taxeringsmän för hwart Ständ nn mätte bestämmaS: säsom det syntes Herr Landt - Marskalken, wore twä för hwart Ständ lämpeligast.
Grefwe körner, Astolf Loran:
Dä Regerings»Formen tydligen säger, att hwart Ständ skall särskildt tillsätta sina Taxeringsmän, ser Zag ef annat än att TaxeringSmännen bbra blifwa lika mänga för hwart Ständ.
Om wi nu bestämma antalet till twä och de andra Ständen besluta ett annat antal, blifwer denna sak alltför oformlig.
Herr Grefwen och Land k-Marskalken, förnyade sitt förslag, att antalet mätte af Riddcrskapet och Adeln bestämmas till twä, eljest kunde TaxeringSmännen blifwa alltför mänga.
Herr käklmren, Otto kreörrc, ansäg troligt, att när Riddcrskapet och Adeln för sin del dctermineradc antalet till twä, torde be andra Ständcn äfwen jämka sig derefter. Grefwe Irl örner, ^stolk Loran, medgaf att sädant wore att fbrwänta, hwarfbre han äfwen till det förestagna antalet kemnade sitt bifall.
Herr Grefwen ochLandt-Marfkalken gjorde i enlighet härmed proposition, tilläggandes att Riddcrskapet och Adeln mätte inbjuda dandra Ständen alt ett lika antal för stg bestämma - Tredje Band.
N:o 19S.
^ 4222 Den 16 October. EMS. Härunder hade Friherre kleming äterkommit med Deputationen, samt aflade nu redogörelse för stn bestickning.
Herr Oeflerttolpe, Lsr! ^uZuk:
Jag finner i Regerings - Formens 96 § omtalad en Riksens Ständer Justitie Ombudsman.
Denne stall iagtaga Riksens StänberS och hwar Medborgares rätt; med denna anledning och dä tryckta papper wisat huru rättwisan under ben förflutna tiden blifwit skipad, tror jag mig befogad fbrcstä att benna Riksens Ständers Justitie Ombudsman snart mätte tillförordnas, pä det StiksenS Ständer mätte i honom finna ett stöd för siva lagliga rättigheter.
Herr Grefwe» ochLanbt-Marskalken förestälbe, att det redan worc afgjordt, att Justitie Ombudsmannen ej kunde tillsätta-, innan Jnstructionen för ben samma först work gillad och antagen, hwilkcn äter icke kunde komma under pröfning innan Riksdagsordningen wunnit Riksens StänberS bifall.
Herr LeZerstolps förbehöll sig akterlast, att hans ord mätte i Protokollet blifwa uptagne.
Herr keck lin, sofian ^6o!k, utbad sig sä anmäla det han hört ett rpgte, att Banco-Utskottet beflutit, att e) till Riksens Ständer aflemna nägorr berättelse rörande sättet till Realisationens' werkställavDe.
Om sä werkeligen fdrhdlle sig wille han hemställa till Herr Grefwe» och Landt-Marskalken, om icke Hans Den i6 October. 422§ hans pä bo'det lagda Memorial nu kunde till afgö« rande sä upptagas.
Rdrande sakens rätta sdrhällande provocerade han de nä-warande Ledamöterna af Ban« co - Utffottct att meddela en pålitlig upplysning.
Herr Grefwe n och L a n d t - M a r, skalken eriud!-de att det more bestulit, att Herr ?ecklm8 Memorial ej förr skulle till afgörande upptagas, än sedan B i.aco - Utskottets yttrande rdrande Realisationen inkommit, och att detta ullätande ännu icke till Riksens Ständer blifwit lnlemnadt.
Herr Silverstolpe, 6ustsk ^br»- ksm, anhbll att fä upplysa, att det rygte Herr becklin hbrt wore falskt, och troligen bordrblandadt med nägon berättelse om hwad som wcrkeligen inom BancoUtskvtlet fbrefallit.
Utskottets pluralitet hade ncml., emot den mening Herr Silverstolpe och flere, men ! synnerhet Friherre Osterström yrkat, stadnat i dcraS beslut, att dell berättelse som till Riksens Ständer kommer att afgä, endast skall innefatta FullmägtigaS ätgärd ivid Realisationen, och alldeles icke widröra iZo^ ä's Revisorers, och de steg hwarigenom vefla inskränktes i utöfningm af sin laglige rätt.
Herr silverstolpe- uibad sig att nu fä leda Riddrrskapet och Adelns uppmärksamhet till ett ämne, dit ben af sig sjelf blifwit wänd, om Banco - Utskottets tillkommande berättelse blifwit fullständig.
Just i anledning af hwad som händt med R visorcrne wid i fräga warande ämne, hade Banco - Utskottet redan funnit nddwändig» heten af tvifla bestämda föreskrifter för tillkommande Revisorer.
En Jnstruction för Banco och RiksgäldSContoirS Revisorer wore äfwen omtalad i förstaget till Riksdags»Ordningen.
Herr Silverstolpe wille nu hemställa huru och af hwilkcn denna nu mera än förr nödig befunna instruktion skulle författa-.
Gref - 4224 Den 16 October Grefwe körner, ^cloipk Qöran, instämde till alla delar i den önskan att cn Jnstruction för Revisorerne af Riksens Ständers Werk mätte upprättas: men trodde sig tillika tvid detta tillfälle böra fästa Ridderskapet och Adelns uppmärksamhet derpä, huruwida Högloft.
Ridderskapet och Adeln blott i anledning af ett rygte skulle kunna ingä i öfwcrläggning öfwer ett ämne; han trodde akt ett sädant förfarande skulle kunna hafwa rftertänkeliga fölgder.
Herr kahlman»
Qtto ^restric:
Man kan knappast tro att när Riksens Ständer uppdragit ett
Utskott att öfwer ett ämne aflemna sitt utlätandc eller ock blott en berättelse, Utskottet skulle till Ständerna kunna inkomma med nägot, som e) wore enligt med Ständernas beslut.
Pä denna grund tror Zag att den af Herr keckliu wäckta frägan nu icke kan upptagas.
' HerrGrefwcn och Landt-Marsk alken förklarade att all widare ventilation härLfwcr borde hwila till dest Banco - Utskottet inkommit med den af det samma infordrade berättelsen.
Föredrogs ä äyo det hederwärda Bonde - StänLetS d. 4 Oct. upplästa Protocolls - Utdrag af den 26 Sept. rörande deltagande för Säterier och Frälse,Hemman i all flags skjuts.
Herr kotklisb, (Darl kreäric, uppläste följande skrifteliga anförande:
Oä flera wärda Ledamöter af Höglofl.
Riddrrskapet och Adeln under detta märklvärdiga Riksmöte, Den 16 October. 4225 te, med sanningens och wälkalighetens spräk ädagalagt vlaglighctcn och obillighcten, att införa en lika beffattnjug ä all Swensk jord, är det öfwerflödigt att söka ytterligare bcwisa rättwisan deraf, att de Hemman i Riket som sätt namn af Säterier, böra bibehällas wid de förmäner, som genom tiden och alla lagliga formaliteter wunnit en helgd, en rättwisa i ätnjntandet, som endast genom Statens fullkomliga omstörtning, endast genom ing'cp i den heligaste ägande-rätt, kunna dem och deras ägare fränkännas.
Det är ock bf-- werflödigt att wisa huru dessa Hemmans fri och rättigheter leda sitt ursprung ifrän Konung kl^6dll Aaduläö stadga är 1285, att de ytterligare blifwit stadgade i Calmarc Recess 1474, Ridderffapct och AdclnS Recess 1562, Konung 8l6lLle1vdlI)8 försäkran 1594, Kongl. Skjuts-Ordningen 1617, Riksdagars och mötens Beslut samt Adeliga Privilegierna; att desse förmäncr blefwo respcclcrade af Sweriges första Despot, dä man nog ofta kemnade ringa afseende ät ben helgd ägande-rätten bör hafwa stg förbehällcn och att för 20 är sedan dä
Despotismen icke kunde uppresa stn Jernspira, utan pä deras bckostnäd, som förswarade friheten, man likwäl i detta afseende icke wäldfbrde den rättighet, som är borgen för Samhälls-lefnadenS bcständ.
Med billigt afseende pä delta förhållande har Ridderskapct och Adeln genom Prokocolls - Utdrag af d. is ststl.
Junii uppä Bonde-Ständets förut gjorda framställning tydligt och bestämdt lemnadt bet hederwärda Ständer underrättelse om stna tänkesätt i detta ämne, och genom ett senare Protocolls - Utdrag meddeladt de Respective med-Ständcn sitt beslut till hwad belopp Ridderffapet och Adeln för wissa Hemman wilja och kumm deltaga i Skjutsnirrgs, beswärrt och Ingwar - 4226 Den r6 October. qwarterings.styldighctcn, och derigenom, sä widt billig, het och rättwisa mcdgifwa, gält Bonde - Skändct till liiötcs uti de jemkningar af sä kallade Fri- och rättigheter, hvilkas uoyfhll^nde hindrade Skändct att tilläta sin Taleman uaderskeifwa Regerings - Formen.
Borde icke detta wara nog för det hedcrwärda StändctS efterrättelse?
Det bör säledcs wara med den största förundran man här äter finner ifrän det hcderwärda och sig sjelft l-mnadt alltid rättänkande Bonde - Ständer ett Protocolls Utdrag som innehällcr ett först.g hwarS ändamäl är att pälägga Säterier m. si.
Hemman onern, för hwilka de frän urniinncs tider, nästan frän deras tillwarel c säsom Hemman, warit befriade, och hwilka onar-i disil Hemman uti deras uuwarande stick alldrig kunae draga.
Ett förslag som ä Bonde « Ständc-ts fida innefattar desto större obillighet, som desin bördor till en stor del skulle drabba dem af deras Medborgare och Mcdbröder hwilka ännu icke hafwa nägra Fullmägtjqe wid wära Riksmöten, och hwilkas Utstplder stulle utgöras af jord, ben nägon af det he« derwärda Bonde - Ständets nu warande Ledamöter icke äger.
Desiutom innefattar detta förflag en sä w!dsträckt omfattning, att om sä behöfdes, fordrade det ä Författarens sida en närmare förklaring, dä det säges, att Bonde - Ständ,t ätagcr sig Krono-, Häll- och Restrve-Skjuts lör Säterier Rä och Rörs, Insockne, Utsockne och Frälse Hemman och all annan helt och häller eller till wisi dkt befriad jord, med wilkor att alla andra, som dylik jord innehafwa i enahanda förbindelse ingä.
Säl des stulle Boställen, Präste-och Klockare« Bohl, Skommar, Präbenden, Post- och Lotshemman med flera lika deltaga i Skjutsnings - beswä» ret, hela Post, och Lolsirlrältniligen kullkasta-, Indela vings - Den 16 October. 4227 nings - Werket pä wisst sätt rubbas och inom ett ögonblick en fullkomlig Revolution anställas inom CameralWerket, ett företag som nu är orimligt, omöjligt.
Oä Säterier nu af alla Medborgare fä besittas, kan Ridderffapct och Adeln dä de förswara betz» Hemmans förmäncr icke beskyllas för egennyttiga afsigtcr, de förswara icke sina Privilegier:
Ridderskapet och Adela har afstätt dem till sine öfriga Medborgares förmän:
M skydda hwar och en wid sin lagliga rätt, wi förekomma flera wära Medborgares undergäng, wi förswara ägande-rätten, och detta är tvär Medborgerliga, wär Ridderliga pligt; detta är ett af be stora föremäl för hwilka wi här äro församlade.
Om Bonde.
Ständet will ätaga sig hwad onus som hälst för de Säterier med flera Hemman, som redan äro eller kunna komma i deras ägo; sä mä det wara dem obetagit.
Ridderskapet och Adeln har under den 8 sistl.
Julli enhälligt fattat der beslut, att icke enS till nägyn del ingä i SkjutSnings - beswäret för Säterier Mä detta blifwa swar pä Bonde.StändetS o billiga pästäcnde, nägot annat kunna wi icke gifwar ett nyligen tagit beslut ka» icke upphäfwas, härpä vehöfwes icke nägon proposition, men ä den del af Bonde - Ständets ProtocollS - Utdrag, som äsyftar utsträckning af i fräga warande onus till alla andra Hemman, som i mer eller mindre mohn berifrän äro befriade, kunde proposition till afsiag göras, säsom innefattande en lika obillighet, lika omöjlighet att »verkställa.
Ett sädank beslut tror jag wara rätt och billigt och med detsamma Ridderffapct och Adeln »värdigt: Wi böra päminna Ost hwad wi hafwa warit, hwad wi äro, ett RikS-Ständ, och att wi i denna sjelf - 4228 Den 16 Oclober. sjelfständig» egenskap böra handin, icke blifwa en kastboll för andras ensidiga pch mislcdda önffningar.
Riddcrffapek och Adeln hörder härtill yktrs bifall.
H e r r Ziiverskvlpe, 6ustsk Abrabsw: Till hwad
Herr kotlstieb rörande detta ämne nu anfört finner jag allt för litet wara att tillägga.
Jag anhäller allenast att sä lemna en liten redogörelse för de beslut Ridderskapet och Adeln redan i afseende derpä fattat.
I det nu föredragna ProiocollSUtdraget äberopar fig Bonde-Ständer ett annat af iden 25 Juni!, hwarä Ständer ännu icke skulle hafwa rrhällit nägot swar.
Sädant är ock werkeliaen i wist afseende sakens förhällande, ehuru genom särskildta beslut, fattade af andra anledningar, Ridderskapet och Adela stadgat fina tankar öfwer dc flesta deri yrkade frägor, har dock detta Bonde - Ständets -ProtocollSUtdrag alldrig warit kill öfwcrläggning upptagit, och sälcdcS alldrig dcrä nägot swar blifwit aficmnadt.
Deri begäreS, att ander krigstider all privilegierad jord i Riket, af hwad natur och beskaffenhet den wara mä, singe widkännus de kriget manligen ätfdljande onerL Lom Skattehemman utgöra, och oroterade Hemman uppställa M. ask p efter Hemmantal; att i fredstid all jord mätte deltaga i wäghällning, byggnadsskyldighet, och till nägpn del i skjutsen.
För öfrigt förbehöll fig Bonde-Ständet öppen talan om all jords lika be skattning m. m. som blott rörde Preste- och BorgareSiänden.
I delta ProtocollS - Utdrag af d. 26 September, begäreS swar pä det förra, hwarjemte BondeS'ändct förklarar att det för sina ägande Säterier och Frälsehemman wille ätaga fig all flagS skjuts.
Oet huswudsakeligastk af peKa bäggr Protscolls»Utdrags iuvk - Den 16 Octsbck: 4229 jnnehäll Zr beswaradt genom Riddcrskapet och AdelnS Prot colls - Utdrag af d. 28 Juni,, hwarigenom Rid. derstupct och Adeln ätagit sig Krono - skjuts för Rä och Rörs samt Insockne Hemman till hälften emot skatte under krigstider samt för Utsockne och Frälse lika med Skatte,, men under frcdStidcr blott till hälften: inqvartering i krigstider för Säterier, Rä och Rörs samt In - och Utsockne Frälse.
Frägan om Rotering är i anledning af Herr kappes Memorial rörande confcnpllonen, remitterad till allmänna Bcswärsoch Ekonomie - Utskottet.
Allt detta är Bonde - Ständet bekant, ehuru ej i form af swar pä desi fhrotocolls.
Utdrag, utan i anledning af inom Stänbct wäckla motioner.
M Men dek beslut som dirccte rörcr den i dag tväckta frägan, har alldrig blifwit de öfrige Ständen meddcladt, emedan det ansägs wara ett Ständets enskilda förklarande af en förcsatks, söranlcdt genom en af Friherre ^stlerlvärst wäckt motion.
Det togs den 8 Julii, och bcftod deri alt Riddcrskapct och Adeln förklarade sig c) wilja ingä i nägon skjuts för Säterier.
Veste af Riddcrskapct och Adeln tagna beslut äro naturligtwis orubbliga, och derigenom allt hwad Bonde - Ständer efterfrägat redan i förhand beswaradt.
Det ätcrstär sälcdcs efter min tanka allenast, att till swar pä Bonde - Ständets bägge Protocvlls - Utdrag af den 25 Juni! och den 26 Septemb., äberopa de af Riddcrskapct och Adeln ivid serskilda tillfällen öfwer de deri innefattade ämnen tagna beslut och jemte förklaring att de ej kunna förändras äfwen tillägga, att dä Säterier ej mera äro i Riddcrskapct och AdelnS uteslutande ägo, tillhör ej Riöderskapct och Adeln, att derbfwcr ensamme nägok bestämma, men att de för sin del ej ingä för dem r nägon widare cession.
H er 42Z0 Den 16 Dctober.
Hkrr kä 0 r
L t k , Esri ^ xei, trodde Rid» berskapct och Adeln redan förut bestämdt hafwa förklarat att den ej ingär j nägra widare cchioner.
Grefwe l)e ! n (iLr 6 ie, sscoli:
Jag förmodar mig ej wara ensam i min förundran öfwer Bonde - Ständcts förnyade önskningar , öfwer betz äbcropanbe af löften som Riddei skåpet och Adcln säkert ärv öfwerlygade ej kunna wara gifna.
Wi gä utan twifwcl längt i bewiljande af hivad
Statens behof fordrar, i behjertande af wära undersökares mindre förmänliga wilker: men jag tycker att allt bör hafwa en gräns, och att wi ej kunna ingö i bifall till BondcStändeks orimliga önskningar. —.
Jag conformerar mig derföre med hwad Herr kolkliela sä grundcligt i detta ämne anfört, och anhällrr af Herr Ekefwcn och Landt - Marskalken om proposition, att wd ät BondeStändct tillkännagifwa wära förut fattade bcflut fäsom ett fullständigt swar pä betz Protocolls-Utdrag.
Herr Gyllenram, Larl ^6o!k, uppläste följande Littainen: