Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Borgare-Ständer likwäl icke gilla det i sammanhang härmed gjorde Förslag, at 'isriLkerns matte höjas ucöfwer det, hwartii de uu finnes författade, eller at en tilökning dera af 25 modem anda kan anses innebära någon owilkorlig säkerhet för Kronan, utan möjeligen leda lil minskning i detz rän; hwaremot Wällofl.
Stander grundade sitt hopp, ac fulla behofwer skall utgå ester de upgjorde 'kabLlierne, pa förtroendet til Medborgares rättskaffenhet och wälwilja, samt til 'k-rxei-mZZ-Männens nic och waksamhet. Hederwarda Bonde-Stander: at wid Bewillningens fördelning af Utskottet i öfwerensstämmelse med de godkände grunderne, borde iakttagas, ar Le 500,000 R:d., hwilka wid pröfning af Höglofl.
Stars-Utskottets kluauce-Plan blifwit faststäldte utöfwer det belopp af 2 Millioner, hwarpä Utffottets DniLr lyda, matte läggas blott pa den sa kallade Inkomsts -, men ej pä Skydds - z hwaremot och da Hederwärda Bonde-Srandet hyste der säkra hopp, at 24 Millioner, fördelade ester förcffrifne grunder, skola, om wid Taxeringarne wederbörlig noggranher följes, til fullo indrin - Den 22 Mars. 9°9 bringas, Hederwarda Stander funnit betankeligt, ar updraga Fullmagtige i Lsnqu^n och Riksgäldsconroiret rättigheten, ar den befarade bristen genom ny fördelning uttaga, eller at oka den upgifne och fastställde 8UMM!M med 166,666 R:d. Z2 H.,hwarföre bäba desse slten,seiver af Hederwarda BondeStänbet blifwit afsiagnr.
Som Utffottet wore fatt utur tilfalle at kunna tilbörligen företaga och fullända sin med Bewillnings.
Fvrflaget återstående åtgärd, innan uti förenämnde stridiga meningar af Riksens Högloft.
Stander något bestämdt stm blifwit fattaöl, trodde Ulssotter sig altja böra derom wöcdfameligen anhålla, och da de för Bewillningen upgifne nya grunder ännu icke genom erfarenheten hos Allmänheten wunnit fullt förtroende, samt dec warit Utskottets hufwudföremäl, at undanrödja alia twist welsma! om säkerheten för Skaten,' ansa,g sig ast wen i följd af 71 tz. i Regerings-.Formen och zi H. i Riksdags-Ordningen aga anledning, at ti! afhjelpande af vfwanberörde ffiljaktigherer förestå, om icke ben medelwäg derutinnan kunde widtagas, at IsriLrns förblifwa oförändrade och första Taxeringen derefter upgöras, under ben förinovan, ar Bewillningen ända inflyter til 24 Millioner, men at om deri, efter det Bewillmngs-imi-säer för sörsta äret blifwit upburue och päräknade, ffulle befinnas någon brist, Fullmagtige i Lsngucn och Riksgälds-(-.'omoirm da tillaras öka cksi-isterno med sä manga x>roLi,nt, at ej allenast derefter ärligen erhalles i Bewillning 24 Millioner R:d.,utan ock en emot den wid första Taxeringen upkommen brist fuUkvmligen swarande ersättning, fördelas pä §rs Den 22 Mäcs. de följande
Axen imil nasta Riksdag; äfvensom bemälte Fullmägtige ager, at om, ester 2:ne ars erfarenhet, öfwerstoit i Bewillningen inträffar, densamma i proportion derefter nedsätta.
Och skulle denna wördsamma hemställan, jemte nägra Ledamöters särskilde yttrande härom, genom krotocolls-Utdrag til kespeÄlVL Standen expsriieras. bit supra.
Lx krotocollo. L. 6.
Utdrag af krotocollst. hallit hos Riksens Höglofl.
Ständers Bewillnings-Utstott wid Riksdagen i Stockholm den iznde Martil 1810.
S. D. 28id juiterinx; af det krotocolls - Utdrag, som ffulle afga kil Riksens Höglofl.
Ständer, i frägan huruwida Fuliinägtige i lÄn^ucn och Riksgälds-Lontoiret stola upiatas rättigheten, at i händelse af upkommande brist eller öfverskott i den fastställde Bewillningen, i mohn derefter öka eller minsta densamma, samt huruwida Isiiffkms böra förblifwa sädane de äro, eller nu genast med 2; proLent förhöjas; upläste och ingas Herr Borgmästaren VlÄorin ett sa lydande anförande:
Utan at pä nägol sätt wilja lägga hinder i wägen för eller werka einor de medel, som kunna upfinnas til biläggande af den bekydeliga skiljaktighet, som emelian Riks-Standen upstatt, angående - Den 22 Mars. §n ende Fullmagtiges uti Urmgusn och Riksgälds-t?ontoiret updrag, i händelse Bewillningen ej ffulle upgä lil 3,ZQO,ooO R:d., ökade gillade lacklLrne, anser jag min pligt wara ar anmäla, det jag icke kan dela lika tänkesätt med Högloft.
Utskottets kluralite, i afseende pa den i förenämnde omständighet föresiagne Förenings-proposition. 57 H. uri den af Konung och Stander antagne Regerings-Form bjuder: Swensta folkets rätt at sig bestalla, utöfwas af Riksens Ständer allena wid Allmän Riksdag.
Med helgden af detta stadgande anser jag oförenligt, at ät någre Inäiviclueo i Samhället updraga någon befattning med Beskattningen, af hwad namn eller under hwad wiikor sorn hälst.
Iloblemstifft synes mig ock, om lariLsrucs förhöjande med 2; proOnt kan. inbringa mokswarande förhöjning un Bewillning.
Såsom Ledamot uti Borgare-Ständer kan jag icke frångå der beslut, som detta Srand fatrar, och wagar hysa den lankan, at derest Bewillningen efter de upgjorde 1abellerne icke skulle inbringa 2- Millioner R:d., bristen torde kunna paräknas dels genom »plågande af sadaneLan, hwarom Riksens Högloft.
Ständer redan stadgar, dels ock genom besparingar a de anordnade Hufwud-Tirlarne, och särdeles ä anftaget til Förswars-Werket.
Om äfwen kZaognco skulle komma ak sakna något af dctz bestämda afbetalning för äret, är jag nog djerf, ar hyst den vfwertygelsen , at dctz bestånd derigenom icke äfwentyras.
Skulle äcer aila desse utwägar anses ocilrackelige, at fylla de trängande bchofwen, får jag för enskildt del förklara, ar jag, häldre an ar frånträda Regerings-Formens stadgande i dest ;? rilstyrker, atlunLroe nu genast erforderligen höjas.
Här - IIS Dm 22 Mars» Härmed förenade sig Herr prokelkoren voKor ?gxe, Herr Ofwer-Jntendenren och Riddaren Ikam» Herr Lapitaine kittin^doik och Herr Kammar-Skrift waren LenZerlem i sa matto, som de anfago betänkeligt, ät Fullmägtige uti kanguen och Riksgälds-Lontoiree uplaca en sadan rättighet, som .Ucjkottet nu föreslagit, men i stället tilstyrkce, at iLl-itwl-E genast sa ökas, at den fastställde Bewillnings» Summan ma til fulla belopper utgå. vt supra. vx krotocollo V. 6.
Lades pä bordek.
Grefwe ve la 6arclie anhöll, at detta mål sä fort ffe kunde och om möjligt wore i morgon matte företagas, pä det at Bewillningö-UtskottetS arbete mätte kunna fortskyndas.
Pa Herr Grefwens och Landtmarskalkens föreställning om wigren af detta mål, och af det stät Grefwe ve la 6ar6ie för des påskyndande framställt, samtyckte Nidderffaper och Adeln at detsamma i morgon skulle afgöras.
Uplastes ett fran Bewillnings-Utskottet inkommit Memorial, sä lydande: Wördfamr Memorial!
Under den af Riksens Högloft.
Ständer at Bewillnings-Utskottet, likmätigt 6o§. i Regerings Formen, Den 22 Mars. Zrz
Formen updragne granskning af Isxorne öfwer sä ival inkommande som utgäende Sjö.Tullen, har Utskottet, utom de särstildle förhöjningar, somblifwit, wid Bewillnings- samt Allmänna Beswärsoch Osconoinie Utskottens gemensamma krojeck om Land-Tullarnes afstaffande,paräknadetil ersättning för en witz del i Starens hirrils genom dem upburne inkomst, nu ansett sig lil ett dylikr bidragande ytterligare böra foresta lämpelig Sjö-Tull ä nägre ^rticlLr, som förut ej fatt införas, men dem Utskottet härmed tilstyrker matte af Riksens Högloft.
Ständer hos Kongl.
Maj:t i underdånighet anmälas blifwa tillame, säsom dels sadgne, ar degenom förändrade omständigheter finnas oumbärlige, och dels af den beskaffenhet, ar det hittils derföre gällande förbud icke swarar emot ändamalet, utan fastmera föranledt til Lurendrägeri.
Bland de waror, pä hwilka Swerige otwifwejakteliaen befinner sig i saknad efter förlusten af Finland, mäste räknas Saltpmer calcinerLä Pottaska, hwaras den förre är för Kronans behof högst nödwandig, men för Hemmans-Brukaren omöjlig ar anskaffa, om ej frihet lemnäs til detz införande frän Utrikes Orter, och den sednare ater lika oumbärlig för Swenste kskiiciuerne.
Dä Utskottet nu således prcfteQerar en inkommande Tull til lO still. Litzpunder a oraffinrrad
Sallpetter och til 8 still.
LitzpUNdet af cglcinoraäl Pottaska, torde finnas, ar äfwen en staligupmuntran för tilwerkaren af desse bchvfwer inom Landet blifwit asyftad och iakttagen.
Af §i4 DM 22 Mars.
Af de Waror, pa hwilka, ehuru förbudneändock warit tilgäng och con8unuion, faster Utffottet sin upmärksamher nu egenteligen wid arskilUge Winer, nemligen: LouiZosne, canaris, Osp, champagne, pontac, Italienske och Sicilianske.
Utskottet tror, wid nyst anförde förhållande, det öfverensstämma bade med en sund Lagstiftnings-Lrmcip och med Statens fördel, at desse Winer hädanefter frigifwas til införsel emot Wande T"lU för Lourgotznc, Jtalienffa och Sicilianska, i likhet med hwad för Rehnska betalas, 2; R.d. per Ahm, canaris-Winer lika med Portugisiska 12 R:d. per Ahm, men Oap cbampaZne och kontac ä Z2 H. Kannan.
Ehuru härförutan upstatt fråga, at afwen a de flere flags Winer, som hitrils warit tillarne, någon förhöjning i Tullafgiften borde äga rum, har dock Utskottet i betraktande deraf, at nuwarande laxa a dem redan är nog dryg, samt, under öfwertygelse om angelägenheten at ej belasta någon wara sa mycket, at derigenom ögonskenligen befordras och astadkommes Tullförsnillning, ansett sig denna gängen lata bero wid de hära förur stadgade afgister.
Hwaremot och sedan Riksens Högloft.
Ständer numera uplarit til Kongl- Maj:t rättigheten at emellan denna och nästa Riksdag, efter sig företeende omständigheter, fran en lil annan ^rticle jemnka och förflytta Sjö-Tullen, torde Winer i allmänhet snarast derwid böra komma i fråga, ar anses med högre Tull til motswarande fyllnad för de minskningar i Tullen, Kongl. Maj:t kan a andre Hrtislar pröfwa skälig? och nödige.
Sä Den 22 Mars. 9l§ Sa wäl utgäende som inkommande Sjö» TullsIsxLu rorve Med de sörm af Kongl.
Maj:r deri fastställde förändringar och dem som Riksens Högloft.
Ständer nu under denne
Riksdag beskuriti alla öfrige delar fa anses wara stadfästad, ej mindre än de genom särskildta Författningar päbjudne afgifter under namn af Licent-Tull» förhöjning, af Convoy-. afgift m. m., hwarwid sikwäl dett rättelse lärer böra ske, M den förhöjning ä wiste ^rticlar, som, efter Kongl. Majus Nådiga Förordnanden under sistledne Maji och September mannder, förut endast tiifallit Fattigwarden i Stockholm och Götheborg, ma ifrån och Med nästa ars början upbärcls och anwändas i hwarje StapelStad til dest fattige, sä framt nägon ordemelig anstalt til deras försörjande der finnes widtagen.
Vördsammeligen hemställes dock detta allt til Riksens Högloft.
Ständers närmare granskning och egna afgörande.
Stockholm den 21 Mars I8IO.
Nidderffapets Pä Högwördige Praoch Adelns Ledamöters ste-Ständets Ledamö wägnar ters wägnar äacol) Ds la (rsräis. l^/l.
LtenliLmmar.
Borgare- Pä -Hederwärda BonStänders Ledamöters de»Ständets Ledamö wägnar ters wägnar krsäm» ksbr Olsson. L. O. Ingman.
La - 9i6 Den 22 Mars.
Företogs lil afgörande Stats-Utskottets sedan den 8 dennes pa bordet hwilande ivlemoriJl, angående Lbartm ZiZillatse Stamplingen samt Lontrollen deröfwer.
Efter någon korrt öfverläggning öfwer detta amne, godkändes Stats-Utskottets utlåtande med den förändring, ar at Riksgälds-Lomoirets Fullmagtige ffulle updragas, al i samråd med Kongl. Kammar-Lollezmm widtaga nödiga marc och steg til Säkerhet och Lontroll wid Lksrtornss förseende med de föreskrifne swart och hwit Stämplar.
Upläftes ett ifrån Bewillnings-Utffottet inkommit sä lydande Wördsamt Memorial.
Kongl- Majns Nädiqa swar af den?:de i denne mänad uppå Riksens Högloft.
Ständers underdäniga ffrifwelse, den 20 förutgående Februarii, rörande Land-Tulls-Jnrattningen, har genom aflatne remisser fran liespeLve Standen blifwir öfwerlemnadt til Bewillnings-Utffottet, för at i detta ämne med sitt ytterligare Da Utssottet nu skyndar, at er sadanr desi aliggande fullgöra, inhämtas af Högstberörde ffrifwelse, huruledes Kongl.
Mast Nadigst bebagat gilla Riksens Ständers omsorg, ar undanrödja det för Inrikes Handeln och Rörelsen af Land-Tullar - Den 22 Mars. 917 ne förorsakade twäng, med förklarande derjemte, at som, enligt 60 §. i Negerings-Formen af den 6 Junii 1809, Land-Tulls-afgifternr räknas til den Bewillning Riksens Ständer äga at allena bestäm» ma, och der således beror af Riksens Ständer, at bibehålla eller afskaffa desse afgifter, i hwilket sednare fall äfwen anstalterne til deras upbörd såsom sävane böra förswinna, funne altsa Kongl. Maj:t der tilkomma Riksens Ständer, at i detta Bewillnings-mäl fatta et afgörande besiur; och da Kongl. Maju i följe häraf, utan at widtaga den författning Riksens Ständer endast såsom en underdånig önskan anmält, öfwerlemnade i Nader at Riksens Ständer, at derom sjelfwe förordna, förwäntade sig Kongl. Maj:r, at Riksens Ständer emottaga detta högtideligen gifna bewis af Kongl. Majus sorgfälliga ward om deras lagliga magt med underdånig erkänsla och en deraf ytterligare befästad föresarrs, at ä deras sida lika noggrant bewara GrundLagarnes helgd och iakttaga den gräns desse utstaka emellan Kongl. Majus och Riksens Ständers rättigheter; Hwarefrer Kongl.
Maju icke för at framställa någor hinder för det i allmänhet nyttiga beslut, som Riksens Ständer, i enlighet med deras revan yttrade tänkesätt, utan twifwel lära i förewarande fraga fatta, uran twärtom för at bereda detta beslut en ofelbar och waraktig ^verkställighet, ansett sig böra wända Riksens Sränders upmärksamhet pä omständigheter, de der, i fall Kongs. Maju funnit sig lagligen kunna företaga Riksens Ständers underdåniga anmälan i Verm mål, lil en afgörande pröfning, kommit hos Kongl Maju i et noggrant öfwerwäzaude.
Med Zlb Den 22 Mars.
Med djup underdånig wördnad för Kongl. Majus., i ofwanberörde afseende, utmärkta Nådiga ömhet om Sina undersätares wäl, jemte Dest höga rattwisa och granlagenhet om Grundlagens orubbeliga aktning, får Utstottek nu wid afgifwandet af sitt underdåniga yttrande uppå hivad Kongl, Majus Nådiga strifwelse widare innehåller, först uplysa, dek fragan om Landt-Tullarnes uphafwande, enligt Bervillnings- samt Allmänna Beswärsych Oe-conomie-Ilrffoltens gemensamma Betänkande, blifwir til Riksens Ständers pröfnings rätt och beflut hemställd!, och blott twänne omständigheter, nemligen angående Landt-Tulls-Betjeningens antagande wid S)ö- och Gränse-Tull-bewakningens förstärkning , samt rörande Sands, Salebos, Nordansjös och Lilla Edets Tullarrendens aterkallande til Kongl. Majus
Nädigq besörjande öfwerlemnade; hwarföpe lltffottet desto mindre anser någon åtgärd återstå wid sjelfwa beflutet om Landt-T"llarnes indragning, som be Ke-P-Äive Standen redan bifallit och antagic Utskottens nyhnämnbe Förflag derom.
Beträffande sedermera de betänkeligheter Kongl. Maju för Riksens Ständer upgifwit, och öfwer hwilka Utstottek bör meddela närmare utredande, fä bestå de egenteligen uti följande; r;o» Huruwida den inkomst til et förmodadk belopp af 71,529 R:d. 21 H., som stola erhallas genom Sjö-Tullens förhöjande pä ätffillige waror, hwaribland aro inkommande Uuchmawrjer, stäligen ma kunna beräknas uti ersättningen för Landt-Aulsafgifrerne, eller om den icke snarare borde anses såsom en tilgänz at fylla de brister uti den påräknade - Den 22 Mars. 919 de Sjö-Tulls-inkomsten, hwilka kunde inträffa genom förändrade handels-förhallanden, eller genom någon wid et eller annar tilfälle nödig nedsättning af afgifrerne pa wisse högst belastade liiwerkningar.
Men emedan en betydelig del af ofwanberörde LummL utgör och i sig innebegriper acci5er samt andre sädane medel, hwilka förur influric såsom Landt-Tull, och således nu endast aro anwiste hädanefter til upbörd wid Sjö-Tullen; ty och under betraktande af de dryga Bcwillningar, som Riksens Ständer i öfrigt wid denna Riksdag sig ataga, wägar ej Utfforrec ar, i ställer för den del af nämnde ^uinmL, som innefattar werkelig förhöjning a Sjö-Tullen, förestä särstild Bewillning, uran gör sig fast säkrare förwissadt, det en dylik förhöjning a Sjö-Tullen lärer uran all swarighet utgå, som dels den rättigheten nu mera til Kongl.
Maj:t blifwit öfwerlaren, ar emellan denne och nästa Riksdag efter förändrade förhallanden fran en Ariels til en annan öfwerflytta Sjö-Tullen, i den mon Kongl.
Maj:t skulle finna någon af dem dermed för högt betungad, och dels flere arriclar blifwit särskildt föresiagne, at med Tull beläggas, som förut icke warit til införsel tillatne; och kan altja urur förestående skäl Utffottet i denna del af förra Betänkandet icke tilstyrka någon ändring. 2:0.
At taga i beräkning den förhöjda kostnaden af en, efter Landt-Tullarnes afstaffande, högst angelägen och oundwikelig utwidgning af Sjö- och Gränse-Tulls- samt Kust-bewakningen, och ansta nödige medel dertil.
Ut - 92S Den 22 Mars.
Utstotttt kan wisserligen ej annat an medgifva, at denna kostnad oumgängeligen erfordras, och tror sig derföre böra föreflä, at de 66,000 N:d., hwilka för närvarande aro afsatte til Land-TullsBetjeningens aflöning, men som, efter hwad förut blifwit, wid Betjeningens afgång stulle indragas och komma Landet samt Städerne lil godo, matte afstäs lil Kongl. Majus
Nådiga clisxosition, at dermed bestrida de Utgifter, som stola anwändas til en förbättrad Sjö- och Gränse-Tullssamt Kustbewakning; och enar jemwäl ibland berörde 66,002 R:d., aro uptagne Landt-Tulls-Betjeningens i Finland Löner, hwilka gifwa genast en besparing, winnes efter Utstottets tanke, härigenom wisserligen de tilgangar, som för i fraga warande behof bäve blifwa anwändbare och tilräcklige. z:o.
At anmärka det icke alle frän Finland ankommande waror, utan endast detta Lands egenteliga alster äro, likmätigt den med Rydland sturne Freds-iraÄ-ttc-n, jfrän Sjö-Tulls-afgifrer för en witz lid befriade. Härwtt) fär Utstottet blott erindra, at uti det belopp as Sjö-Tullen, som för waror fran Finland blifwit päräknadt, icke innefattas annan Tull-afgift, än ä Finsta proäuäer, och hwilket afwen den härom wid flutet af sjelfwa Lalculen införde mening urwifar; men för mera tydelighet torde reclEion deraf böra ste, til en sädan lydelse: alla fran Linland inkommande Finsta xroäuÄer. 4W. At Den 2r Mars. 921 4:0.
At bestämdt afgöra, huru förhallas mä, i den möjeliga, ehuru icke förmodade händelsen, at General-Tull-ärrenäs-Societeten ej stulle, emot den ärbjudna ersättningen för Landt-Tullarnes behallne afkastning, wilja medgifwa deras afstaffande, eller de sarffildte /rrienclatorerne af Sands, Salebos och Nordansjös Bergs-Tullar, samt Lil. la Edets Landt-Tull icke kunna förmas ar deras Arrenäen friwilligt afstä.
Som General'Tull-^rren6e-8ociet6ten icke kan äga nägvt Utesiutande anspräk til /errenclet, enär dels Riksens Stander, genom Tull-medleus egenskap af Bewillning intradt i Kongl. Majus och Kronans rätt, och dels, enligt comr-Eet, det är Kongl.
Maju förbehållit, at wid sörefinnande giklige orsaker förändra Tull-afgifterne til Statens förmän, Utan at ^ri-enclarorerne deremot äga göra nägon päminnelse, tror Urstotter det wara Utan all fraga, at ^rrencliiloieine böra ätnöjas med bestulet vin Landt-Tullarnes uphäfwande, samt sa mycket häldre antaga den förestagne ersättningen, som den blifwit uträknad ester meclium af de ; sednare arén, hwilka under hela ärrenäs tiden högsta Tull-inkomsten inbringat, och någon förlust således för Tull-^rrcncls-Societeten, derest ^rrcnclct ända stulle fortfara, aldeles icke upkommer; äfwensvm all anledning är, at ätergang af ofwanbesagde särstildte Hrren6en Utan swärighet erhälles, hälst Trollhätte Slustwerks Bolag, som blott til förekommande af uppehåll i can^l-farten, förskaffat sig renäet af Lilla Edets Tull, derpå för sistförflutnr äret, enligt sin i Allmänna Tidningarne nyligen kungjorde berättelse, förlorar z6z R:d. 9 st. Zr:st., 924 Den 22 Mars. och ater Majoren Friherre kunck, som innehaft -^rrencjet af Sands / Saleboö och Nordansjös BergsTullar'/ numera med döden aftidit, samt Utskottet bliswit meddelad aldeles tilförlitelig underrättelse/ ae hans esterlefwande Enka och Arfwingar icke astunda ar ^rrencler widare begagna.
Utffotter finner derföre, hwarken det ena elier andra af hwad salunda förekommit, kunna werka hinder för werkstalligheten af Förslaget om LandtTullarnes afssaffande, men fär dock härmed wördsammaft underställa altsqmmans Riksens Högloft.
Ständers egen granskning och godtfinnande, Stockr holm ven 2i Marö i8io.
Nidderssapets Pa Högwördige Praoch Adelns Ledamöters ste-Standels Ledamy wagnar ters wägnar ^colr Oe la Osrciie, kol. 8tenbammar.
Borgare- Pä e^ederwärda BondeSrandets Ledamöters Ståndets Ledamöters wägnar wagnar Anä. kreälli. kebr Oisson. §ades pä border. 0- InZman.
Utdragas stiotocoilst, hållit uti BorgareStanders kstenum rvid Riksdagen i Stockholm den 22 Mars i8io. S.
D- Efter upläsandet af Riksens Högloft.
Ständers Bewillnings-Utskotts piotllcolis-Utdrag den Den 22 Mars. ->2z den 19 dennes, innehällande Förstag til jamnkning af Riks-Sländens stiljaktige meningar, angäende fragorne: i:o Om Riksens Ständers Fullmägtige i Lan^uen och Riksgälds-Lomoiret stola updragas, at, i händelse af inträffande brist eller öfwerston uti den af Riksens Ständer fastställde Bewillnings8umma, da i förhållande derefter öka eller minsta de Skattstylyiges Debet» belopp; och 2:do, huruwida Darilberne stola förblifwa sadane de för närwarande äro ställde a Twä tvlillioner Riksdaler, eller, sedan Bewillningen är antagen til 2,500,000 R:d. i samma man förhöjas, blef Utstottets För» stag til alla velar af Borgare-Srändet gilladt, dock med iakttagande deraf, ar innan Riksens Ständers ofwanbemälte Fullmägtige wid til äfwentyrs yppande behof af Bewillnings-Daritternes ökande eller nedsättande til någon ^verkställighet deraf strida, Fullmägtige lata genom trycket meddela Allmänheten kunskap om den efter samtelige 2axerinA8-tzängderne i Riker upgjorde LalLu! öfwer beloppet deraf, jemte sarstillre upgifter sä wal ä Summan hos hwarje Committé, som, ä de öfrige Poster, hwilka i egenstap af Bewillninq til Staten jnflurir, eller i sadant afseende beräknade blifwit.
Och skulle de Re»peckive Med-Standen wördsamr och wänligen härom underrättas.
Dt su^rs.
Dx krotocollo D, petersom 924 Den 22 Mars.
Ständers Lag-Utskotts Betänkande öfwer Kongl. Maj:rs
Nådiga proposition til Riksens Stander, angäende Ägtenskaps-Skillnader.
Hwad högstberörde proposition först innehåller angäende Fästnings-straff pä lifstid, stämpling, eller anställande af weckeligt försåt emot den andra Makans lif, samt z ärs oafbrmit fortfarande galenffap, hwilka, såsom skal til Agrenffaps-ffillnad, Domaren mä aga at uptaga, är hufwudsakeligen ofwerensstämmandemed Riksens Högloft.
Ständers, angäende sädane händelser, i enlighet med Utskocms förut gjorda tilstyrkan, afgifna underdäniga hemställan: och dä det härwid i Räder föreflagne rillägg om det afseende som i första fallet borde göras pä den skillnads-sökande Makans delaktighet i den andras brott vcksä instämmer med den af Utskottet den zr sistl October härom yttrade ranka, äfwensom tillägget angäende den ena Makans wällande til den andras galenskap, samt om Makarnes sammanflyttning och samlag efter den brottfliges bestraffning vcksä äro pä goda skäl grundade; kror Utskottet denna del af propositionen höra förändrad i underdänighet gillas.
Men wid del som om underdänigt skildnadssökande hos Kongl.
Maj:t är i Nader föreslagit, har Ut,kottet efter nogare öfwerwägande ansett sig böra följande anmärka. r:o. At Ägtenssaps-skillnad, pä grund af laga - Den 22 Mars. 925 ga kraft wunnen Dom, hwarigenom nägon blifvit til lifs eller arans förlust dömd, mä ankomma pa Konungens omedelbara pröfning, finner Lag-Utffottet wara fullkomligen grundade; men emedan de i Konungens Nådiga proportion föreskagne ordalag:
"Gasom när den andra Makan blrfwik genom Laga kraft wunnen Dom til Lifwets eller Ärans förlust stridig känd, men genom Bongi.
Mäd fatt förstoning frän dödsstraff eller äran återskänkt, möjeligen kunde synas icke innefatta alt hwad Kongl. Maj:t i Nader asyftat; skulle Utssottet wördsammeligen föreflä, ak, i stället för ordet "men" kunde införas orden "om ock", fäfom hwarigenom lil äfwenryrs annu tydligare tilkännagifwes, at denna wäg til ssillnad kunde wara öppen, afwen när äran icke blifwit genom Kongs. Nåd återskänkt, eller til döden dömd, men icke benådad, genom rymning undwikit dödsstraffet. 2:0.
Da Utssottet i deH förra Betänkande i detta ämne föreslog, hurusom hos Kongl. Mast skillnad i underdånighet skulle kunna fa sökas; war Utskottets upmärksamhet mera fästad pa Lag-progrunder och ändamäl, än pä der intryck, som de da föreflagne ordalagen ssuile uti en utfärdad
Förordning hos en mindre tänkande Allmänhet möjligen kunna bibringa.