Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utlåtande böra, i anledning af de utaf Friherre Cederström dervid gjorde anmärk-: ningar, till Utskottet återremitteras.
I anledning hvaraf Herr Grejven och Landti Mankatken gjorde proposition till bifall af Stats - Den 25 April/, m, 53g Utskottets berörde Utlåtande, hvilken proposition med Ja besvarades.
Företogs till pröfning Stats-Utskottets den ig dennes under N:o 1 524 afgifne, samt den 522 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde utlåtande, i anledning af väckt fråga om upplysningars infordrande, hvilka och huru många byggnader Kronan äger m. m.
Jag har icke någon anmärkning att göra vid innehållet af det nu upplästa Betänkandet från Högloflige StatsUtskottet; men då jag deraf erfarit, att ett beslut, som Riksens Ständer vid en föregående Riksdag fattat, icke blifvit expedieradt, utbeder jag mig, att, sedan jag kunnat inhämta närmare underrättelse om, huru detta tillgått, få framställa en motion om det sätt, hvarigenom en lika händelse må kunna för framtiden förekommas.
Uppå derefter af Herr Grejven och LandtMarjhalken gjord proposition, blef StatsUtskottets ifrågavarande Utlåtande af Ridderskapet och Adeln gilladt.
Föredrogs å nyo Grefve Spens’s, Carl Gustaf, d. 22 dennes eftermiddagen på bordet lagde Memorial, om anstalters vidtagande till beredande af 54» Den 20 April f, m. tidigare tillgång till en tryckt uppgift på livi— lande Grundlags-ändrings-förslag vid kommande Riksdagar.
Lika med Grefve Spens, tror jag att det vore af vigt och nytta, att tryckta exemplar af en uppgift å hvilande Grundlags-frågor, blefvo vid hvarje Riksdags början ibland Ståndens Ledamöter utdelade.
För detta ändamål vore det dock nödigt, att tryckniugen af berörde uppgift blef genom någon auctoritets föranstaltande före Riksdagens begynnelse verkställd.
Jag inser väl icke något hinder för Riddarhus - Directionen, att, på sätt Grefve Spens föreslagit, genom RiddarhusCanzIiet sådant ombesörja- men hemställer dock, om det icke vore nödigt att ConstitutionsUtskottet, vid slutet af hvarje Riksdag först skrifteligen uppgjorde redactionen af de Grundlagsfrågor, hvilka till nästa Riksmöte förblifva hvilande.
Det måste alltid vara lättare för ConstitutionsUtskottet, som sjelf behandlat dessa ämnen, än för RiddarhusDirectionen, att utur en mängd spridda Memorial samla materialerne till omförmälda Redaction.
Om den i senare fallet blef i någon del ofullständig, vore hela tryckningen förgäfves.
Men i händelse ConstitutionsUtskottet, vid slutet af hvarje Riksdag inkom med en uppgift af lika beskaffenhet med den, Isom vid innevarande Riksmöte blifvit utdelad, och denna uppgift af Ständerne godkändes, skulle åtgärden att densamma trycka, både med lätthet och säkerhet sedermera kunna af RiddarhusDirectionen verkställas.
Vid den af Grefve Spens framställda motion, har jag blott ett tillägg att göra, det nemligen, att de tryckta exemplaren af uppgiften å Grundlagsfrågorne, borde, så tidigt som möjligt efter Riksdagens slut, blifva de Allmänna Tidningarne följ. aktiga, på det en allmän opinion om nämnde frågor måtte binna blifva stadgad, innan nästa Riksmöte inträffade.
Jag förmodar, att meningen med dröjsmålet vid dylika frågors afgörande och föreskriften, att de skola från Riksdag till Riksdag hvila, måste vara just den, att en opinion i detta hänseende må kunna vinna stadga; och jag ser ej någon möjlighet, att nådetta mål, om icke de föreslagne Grundlags- förändring garne i tid meddelas Allmänheten.
Jag år äfven Öfvertygad om nödvändigheten deraf, att föreslagne Grundlagsförändringar må i god tid blifva för Allmänheten bekanta; men jag kan dock ingalunda ingå i den mening, att tryckningen af uppgifter på samma förändringar skulle uppdragas ensamt åt RiddarhusDirectionen.
Denna handling angår alla fyra RiksStånden, och det synes mig således nödigt, attuppsigten öfver berörde tryckning lemnäs åt personer af alla Stånden.
Jag skulle verkligen tro, att utom ifrågavarande åtgärd, flere andra förberedande finnas, som borde före hvarje Riksdags början vidtagas, såsom det synes mig af någon Comitté, sammansatt af Ledamöter utaf alla RiksStånd.
Ibland flere sådana år till exempel frågan om rums anskaffande för Utskot - 542 Den 25 April /. m. ten och deras Canzlier; ty vi håfve ju sett Utskott våljas innan man ännu vetat hvar de skulle komma ihop.
I följd häraf hemställer jag om icke man borde vara betänkt på utväg, att genom en sammansatt Comitto besörja om dylika och öfriga Riksens Ständer rörande oeeonomica, och anhåller att detta mitt förslag må få till vederbörligt Utskott åtfölja Grefve Spens’» motion.
Undertecknad RiddarhusSecreferaret
Jag högaktar visserligen den princip, ; Herr Grefve von Platen framställt, att, då redactionen af Grundlagsfrågorne rörer Nationens Ombud i allmänhet, och dessa utgöras af fyra Stånd, den ifrågavarande tryckningen äfven bör ombesörjas af en Comitté, sammansatt af personer ifrån alla RiksStånden.
I afseende på tryckningen, skilld ifrån andra pneliminaira Riksdagsanstalter, tar fjäg mig dock friheten vördsamt hemställa, om icke densamma kunde anförtros åt Riksens Ständers Comitterade till tryckfrihetens vård, hälst det synes mig icke vara olämpligt, att de personer, hvilka, enligt Riksens Ständers vid denna Riksdag fattade beslut, skola vaka öfver Grundlagarnes felfria lifgifvande af trycket,däfven' anmodas, att ombesörja tryckningen af de hvilande förslagen till ändringar af samma Grundlagar.
Herr Grefven och LandtMarJkalken föreslog, att så väl Grefve Spens’s ofvannämnde Memorial, som de af Grefve yon Platen och Den a 5 April f, r»; 54^ Herr Cederschjöld, rörande samma ämne,’ nu afgifne yttranden, måtte till Constitufions- och StatsUtskotten remitteras 3 hvilket bifölls.
Upplästes och lades på bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Betänkanden:
Fran Banco-Utjkottet:
Af den 18 dennes: N:o 6; i anledning af väckte motioner, rörande ytterligare allmänna anstalter för sedelvexling i Landsorterna jemte dem, som redan finnas vidtagne.
N:o 3a«$ om förbud för Ledamöter i HofRått att sig emellan byta lottade mål.
Af den i4 dennes:
N:o 3o; angående Husesyner ä ÖfverOffi-J eersBostållen.
N:o 3i- om rättighet för Syskonebarn samt med hvarandra pä sidan i svågerlag varande personer, att ingå äktenskap, utan att bej höfva söka Konungens tillstånd. 544 Den s5 April f. m.
N:o 35; angående påskyndande af LngComittéens arbete och granskning deraf.
Företogs till pröfning StatsUtskottets den 12 dennes aflåtne, samt den 22 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde Memorial N:o 112, angående beräkningen af StatsVerkets inkomster intill nästa Riksdag.
Om jag ej origtigt fattat meningen af 62 §.
RegeringsFormen, har jag tyckt mig finna; att StatsUtskottet bör uti en Df.n 2 5 A pr i i c. m. 545 en summa uppgifva det behof nf Bevillning, som skall fyllas, men ej inga i detaillerne huru denna skall utgöras, emedan detta af Riksens Ständer skall uppgouas, och att enligt 6o §.
RegeringsFormen, Sjö- och LsndtTulls- samtAceisafgifterne, Postmedlen , CbartaeSigillatae-afgiften och Husbehofsbrännerimedlen äfven äro hörande till Bevillningen.
Jag har väl intet att anmärka emot de af StatsUfskottet i detta afseende framställde summor om de blott förslagsvis äro uppgjorde, men om meningen är att genom bifall till detta Betänkande, äfven skulla bestämmas att de, efter hvad StatsUtskottet uppgifvit, bestämdt skola utgå, så hemställer jag huruvida ett sådant beslut kan anses lämpligt, innan grundernc för dessa medels utgörande, från BevillningsUtskottet, till Riksens Ständer inkommit.
Visserligen hade BevillningsUiskottet redan med Betänkande i dessa ämnen kunnat inkomma, om man velat följa samma grunder sorn förra Riksdag blifvit iakttagne; men då många klagomål deröfver till Utskottet inkommit; äfven uti den sist förflutna veckan, skulle Utskottet visserligen hafva felat om det icke sökt att uppgöra några bättre.
I afseende å summorne tror jag säkerligen, att om Riksens Ständer fastställa de grunder BevillningsUtskottet kominer att föreslå, skall den sumtnan som af Tullen beräknas, utgå och kanske betydligen öfverstiga den här beräknade.
Likaså tror jag ej den af Postmedlen beräknade summa vara för högt upptagen; mea i beräkningen på inkomsten af Postmedlen för Ridd, o. Ad, Prot, o Band. 55. 546
Den 25 April e, ni. 1820, åro utom 165,785 R:dr xi sk. 1 rist. $ hvilka utgöra verklig behållning, åfven upptagne 52,218 R:dr 29 sk. 5 r:st., hvilka blifvit afskrifne, och dessa båda summor åro såsom gemensam inkomst utförde. £fvad denna afskrifning vill betyda, kan ej af Utskottets Betänkande inhämtas.
För 1821 står, att den vanliga inkomsten för Statsverket varit l6o,o56 R;dr 42 sk. 5 r:st., och att till Posthusets i Stockholm reparation åtgått 23,333 R:dr 16 sk, ; hvilka båda summor utföras med 191,370 R:dr 10 6k. 3 r:st.
Häruti måste vara en misskrifning, eller en miss-summering, ty då dessa båda summor sammanläggas, utgöra de ej mera ån 183,570 R;dr 10 sk, 5 r:st.
Äfven den i afseende på dessa medel af Utskottet föreslagne summa, anser jag visserligen komma att utgå om BevillningsUtshottets förslag blifva antagne; men jag tror likväl att sådant ej i förhand kan bestämmas.
Åfven den inkomst, som af ChartaSigillata blifvit beräknad med 200,000 R:dr, torde kunna utgå, men den har likväl icke utgjort 3821 mer ån 23i,75i R:dr 16 sk. 8 rist,, oell ehuru råkenskaperne för 1822 ännu ej åro afslutade, är det anledning förmoda, att inkomsten för detta år ej uppgår till 25o,ooo R;dr; men efter de nya förslag, som af Utskottet, rörande detta ämne, skol* framläggas för Riksens Ständer, torde åfven denna brist kunna fyllas; det beror likväl ännu allt på Riksens Ständers pröfning.
Brännvinsbrännings-afgiften blifvit upptagen till 425,ooo R;dr, fruktar ja« år ett misstag; ty jag tror ej, att denna summa kati gå uté
Den har ej mer ån ett år, nemligen år jban 5 5 April c. ni. 1821, uppgått till ett sådant belopp.
1817 ga£ den ej iner än 5g5,5o6 R:dr 42 sk. 11 rist.J 1818, 4p5,2l3 R:dr 29 sk. 10 rist.; 1819* 095,907 R:dr 06 sk* 5 r:st. och 1820, 410,187 R:dr 1 sk. 7 rist.
Dessutom aro hår tinder denna Riksdag, flere Memorial inkbmne angående jemkningar och förändringar i denna skatt* och dess belopp kommer väl mycket att berd på huruvida de bifallas eller afslås.
Jag fruktar således, att den häraf påräknade summari icke går un
Af dessa anledningar anhåller jag, att mait fej måtte fastställa de summor som skola utgå* förr ån BevillningsUtskottet med sina förslag till Riksens Ständer inkommit; ty* om nU suramorne fastställdes* hade Riksens
Ständer bandit hånderne på sig i afseende på pröfningerl af de grunder, efter hvilka dessa delar af Beyillningen skola Utgörasi
En annan anmärkning anhåller jag äfven att få göra, vid sista meningen i Utskottets Betänkande.
Der står, att till förekommande af brist, då inkomsterne blifvit högre ärt förr beräknade och på det KongL Majit ej för sådan orsak* måtte nödgas att sammankalla Urtima Riksdag, föreslår Utskottet* att Riksens Ständer måtte förklara det* i händelse någon brist Uti InkomstVitlarnes sammanslagna belopp skulle inträffa* nödige medel till dess betäckande* Utaf RiksgåldsContöiret * må Stats^ ”Verket tillhandahålla.
Det är kanske något fel af min uppfattning af denna sak* men jag haf? ej kunnat finna, livilka fonder i detta afseendö blifvit anslagne; och jag vet ej om det gåt1 afl 543 Deri 2j 4fr il e, m. att assignera, utan att äga någon fond att assignera på.
Jag anhåller således att Betänkandet måtte återremitteras; eller åtminstone att summorne ej måtte iaststållas, innan förslag till grunderne för de särskildta Bevillningsartiklarne från BevillningsUtskottet inkommit.
Detta Utskott har, jag försäkrar det, ej försummat sina arbeten någon dag, men det har ansett riktigare, att inkomma med något helt och fullständigt arbete, om ock det skulle draga på tiden, än att inkomma med brådskade, men mindre väl beredde förslag.
De upptagne summorne för Tullmedlen, Poslmedlen, ChartasSigilUtae-afgiften och Husbehofsbrånnvinsbrånningen, äro ej annat ån förslagsvis uppgifne och kunna ej annorlunda upptagas , emedan de bero på de grunder, som af Riksens Ständer fastställas. Hvad angår Herr Thams anmärkning, rörande de bland Postmedlen, såsom afskrifne upptagne, 32,218 R:dr 2g sk. 5 r:3t., får jag upplysa, att dessa i Postverkets räkenskaper äro npptagne, men att Utskottet ännu ej medhunnit granska böckerne och således ej ännu kan bestämdt uppgifva hvaruti de bestå; men troligen härröra de af extra utgifter inom Postverket.
I afseende på den anmärkte inisskrifhingen, kan jag ej yttra annat, ån att den år ganska möjlig i ett så långt Betänkande, och jag vill Den iS April e. rn. den således icke bestrida.
I afseende på Brånnvinsbrånnings-afgiftens upplagande tili samma summa som förut, har Utskottet funnit ledning dertill af StatsContoirets till Kongl. Maj:t afgifne underdåniga berättelse, hvaruti säges, att det år anledning förmoda, att denna summa kan fortfatta att utgå, så vida de grunder blifva orubbade, hvilka för Brännvinsbränningsafgiften nu åro faststållde.
Sålunda år detta beroende på de grunder hvilka stadgas; och summan måste således derefter råttas.
Slutligen år an-*, märkning gjord deremot, att Utskottet, till förekommande af Riksdag, föreslagit att RiksgåldsContoiret må äga rått, att lemna StatsContoiret de medel, sorn kunna erfordras till bristens fyllande.
Det torde likväl vara nödvändigt, att når man sätter upp inkomstberäkningen, man äfven inser möjligheten deraf, att någon artikel går under de.i calculerade summan; och att man då uppgifver medel till förekommande af den förlägenhet, som derigenom skulle uppkomma.
Det år visserligen *sannt, att
RiksgäldsContciret icke åger några fonder hvilka man kan anlita, men då det ena året öfverskott måtte uppkomma, och dessa inflyta till RiksgåldsCentoiret, tror jag det icke vara farligt, om något år brist uppstår, att då tillita de medel, som sålunda till RiksgåldsContoiret influtit, hålst bristen ej kan blifva särdeles betydlig.
Friherre Cederström, Jacob: Med Herr Tham instämmer jag deruti, att vissa summor ej kunna bestämmas förr, ån af Riksens Sfån - Den 25 April c. ml der derom blifvit heslutadt: sådane åro Tulk medlen, Postmedlen; Chartge Sigillatae-afgiften, Qvarntullen med flere.
Det år angelåget, att ej i förvåg besluta ett bestämdt bifall till Betänkandet, innan man vet om de summor, sorn deruti åro upptagne, komma att undergå förhöjning eller förminskning.
Om ett öfverskott skulle uppstå, år det af mindre betydenhet, men pm brist skulle yppas, år det mera farligt; och jag anser Herr Thams anmärkning, rörande det föreslagne creditivet på RiksgåldsContoiret, vara ganska grundad, ty om något skall gifvas, skall det gifvas der det finnes, oph således måste antingen RiksgåldsContoirets credjtif pa Banken ökas, eller nya sedlar, utan fond af RiksgåldsContoiret, utgifvas.
Jag anser således, att man bör uppskjuta med afgörandet af detta Betänkande, hvilket ej nödvändigt behöfver påskyndas, ty StatsRegleringen kan i alla fall pra.; yisoriskt uppgöras.
Att bifalla det, afsfyrker jag; och i fall Ridderskapct och Adeln ej vill att det skall hvila, anhåller jag örn dess återremitterande.
Herr von Qvanten, Carl: Ehuru Ledamot af BevillningsUtskottet, kan jag ej dela samma åsigt som Herr Tham, StatsUtskottets Betänkande är grundadt på föregående årens räkenskaper, och kan således ej lägga något hinder i vågen för Besluten rörande Bevillnings-grunderne.
En anmärkning anhåller jag likväl att få göra vid Utskottets Betänkande.
Så vål från Ridderskapet och Adeln, som från de andra Ståndet^ hafva förslug blifvit gjorde, dels att qvitta Den 15 April e, m. 551 RiksgåldsContoirets skuld med Banken, dels att använda någon del af Bankens räntor till Statsbehofvens fyllande.
Jag saknar detta ämne i Utskottets Betänkande, och anhåller derföre att Stats- och BancoUtskotten gemensamt måtte inkomma med yttrande, huruvida det kan vara låmpeligt, att detta helt och hållet, eller till någon del, verkstålles.
Jag medgifver att denna fråga har nära gemenskap med finance-planen, i händelse silfver skall uppköpas för Bankens räntor; rnen i alla fall torde någon del deraf kunna användas till StatsYerket, och sålunda den summa minskas, som genom Bevillning annars skulle utgå.
Hvad sorn ej åtgår till inköpande af silfver, bör tillfalla StatsVerket, och hvad Götha Canal och Strömrensningar med flera dylika behof kräfva, böra anses som Stats-utgifter och från StatsVerket utgå.
I denna del anhåller jag osa återremiss af Utskottets Betänkande, samt att Stats- och Banco-Utskotten gemensamt och i sammanhang med detta Betänkande må besva. ra deri frågan, om någon del af Bankens räntor skulle till Statsbehofvens fyllande kunna användas, eller om bevillningen skall fylla hela den blifvande bristen.
Om det ginge an, att afgöä randet kunde uppskjutas, vore jag ej deremot, men då jag icke tror att detta går an, får jag iterera min anhållan om återremiss; ty om Betänkandet bifalles, hafva Riksens Ständer bundit hånderne på sig, i afseende å afgörandet af grunderne för Bevillningens särskilta delar.
Kunde Betänkandet afgöras vilkorligt, hade jag yis* Den 25 April c. m. serligen ej något deremot att invända.
Hvad Herr von Qvanten yttrat, rörer ej denna fråga; om det förslag, hvarom han talat, skulle bilallas, var det i synnerhet fråga om minskning i den summa, sorn genom allmänna Beviilningen skall utgå och icke behöfde i alla fall afgå på de Bevillnings-titlar, hvilka Utskottet nu upptagit.
Den uppkomne discussionen har hårrört deraf, att man ansett aaken vara annan ån den år.
Detta Betänkande år blott en provisorisk redogörelse, öfver hvad man kan beräkna såsom inkomst för Staten.
Grunderne för denna beräkning måste fastställas innan StatsUtskottet kan företaga någon ordentlig reglering af utgifterne.
Detta Betänkande mäste således först afgöraa.
Jag tror ej med Friherre Cederström, att man kan provisoriskt uppgöra Statsregleringen, innan inkomsterne åra någorlunda bestämde.
Jag anser således att sälten ej bör så behandlas, som Friherre Cederström föreslagit, att nemligen Betänkandet skulle hvila, tills grunderne för Bevillninge- arti klarnes utgörande, blifvit sfgjorde, samt anhåller derföre, att det antingen måtte antagas eller återremitteras.
Hvad sjelfva saken angår, får jag lika med Friherre af Nordin, fästa uppmärksamheten deruppå, att allt hvad som röyer Bevillnings - artiklar, är blott provisionel uppgjort, endast efter de summor, som för de föregående åren influtit.
Så har StatsUtskottet handlat vid alla föregående Riksdagar, allt sedan 1809.
Som StatsUtskottet läknat deruppå, att de blifvande grunderne för Bevillnings-pos - Den 2a April e, m. 555 slernes utgörande snarare skola gifva anledning lill ökning an minskning i de af Utskottets provisionelt upptagne summor, har Utskottet i detta afseende ej trott sig handla orätt.
Det är en gifven sik, att om BevillningsUtskottet ändrar grunderne, måste beräkningen derefter rättas; om till exempel BevillningsUtskottet skulle förklara, att eli Chartae Sigillatae-afgift skall upphöra, måste den i beräkning härpå upptagne summa försvinna, men då måste BevillningsUtskottet uppgifva någon annan grund, hvarigenom den deraf uppkommande brist kan fyllas.
För öfrigt lärer, i afseende på RiksStatens uppgörande, alltid hafva tillgått på samma sått, sorn nu, och jag har icke funnit att målet hittills blifvit annorlunda behandladt.
Inkomst-regleringen har nemligen så fort som möjligt kommit in, på det att utgifts-regleringen sedan derefter måtte kunna rättas, I anledning af hvad Herr von Qvanten yttrat, att här borde upp. tagits frågan om StatsVerkets skuld till Banken, får jag erinra, att detta ämne ej vid inkomstregleringen kan behandlas, utan trertom vid utgifts-regleringen.
Den nu ifrågavarande inkomstreglering åger alldeles icke något sammanhang med finance-planen, och om ån så vore, lärer man väl ej billigen kunna råkna på någon vinst af Banken, innan den först uppfyllt sina förbindelser mot Allmänheten.
Jag vet ej nier“ån ett fel, som kunde vara föranledande till återremiss, nemligen den felaktiga additionen på ett ställe i Betänkandet.
Jag år likväl öfvertygad, att det blott år ett skrif-fel, som genast faller i ögonen, och leam ar till Ridderskapet och Adeln Den 25 April e. m, att bedömma, om detta fel är af den egenskap^ att återremiss bör deraf vara en följd, och onj. icke det kan vara tillåtit, att blott anse det som en obetydlighet.
Jag anhåller derföre om proposition till bifall af Utskottets Betänkande.
Grefve Löwenhjelm^ Carl Axel\
Instämmande hufvudsakligen med Friherre Cederström, får jag öppet bekänna, att jag ej med mig sjelf kunnat uppgöra, hvad rätta ändamålet skall vara med antagande af Stats-Utskottets ifrågavarande Memorial.
Enligt de upplysningar sorn här blifvit Jemnade, äro hvarken grunderne så fullkomligt bestämde, att beräkningar derefter kunna göras, eller ziffrorne så poga upptagne, att de kunna anses som tillförlitlige.
Enär nu grunderne icke äro fastställde, när flere ändringar uti dem torde förestå, och nar således suni. mome ännu ej kunna bestämmas, hemställer jag hvad nytta man egentligen kan hafva af detta Betänkandes antagande.
Det är ej min afsigt att misskänna Utskottets nit och arbetsamhet, och jag vet, att Utskottet nu handlat i enlighet med den praxis, som hittills varit följd; men jag tror, att det hade varit tillräckligt, om detta blifvit gjordt blott som ett preparatariskt arbete för Utskottets egen efterrättelse, hvilket icke behöft hvarken ännu öfverlemnas till Riksens Ständer eller erhålla deras sanctjon.
Stånden äro i aila fall ej i tillfälle att närmare granska uppgifternas riktighet; deras beslut vore blott ett godkänn ands af summorne, hvilket jag för mia del alltför gerna ger; men som jag ej ser hvartill det skulle gagna, då suuuuonto^ej k mm a beg / .
Den a5 April e, m, 555 v gtämdt uppgifvas på ziffran.
Jag hemställer således, om icke Ridderskapet och Adeln ville besluta, att tills vidare icke yttra sig öfver ämnet, Utan låta det blifva hvilande tills bevillningsgrunderne blifvit reglerade.
En anmärkning anhåller jag äfven att få göra, i afseende på ett särskildt ämne uti Betänkandet.
Jag har nemligen funnit att krutförsäljnings-medel ärc upptagne bland de ordinarie inkomstcrne.
Det är visserligen sannt, att allt som försäljesj bör rara till Kronans förmon, men en tillfällig försäljning torde icke kunna upptagas som någon årligj inkomst eller beskattnings-titel, snarare endast såsom en besparing.
Af denna orsak anhåller jag pm återremiss af Utskottets Memorial, Friherre Cederftrom:
Den egentliga grunden för Utskottets beräkningar i afseende på Jordeboks-räntorne, nemligen markegångspriset, i stället för det förut antagne Stats-priset, är ganska riktig, och kan gerna antagas; men af det skäl, att grunderne för de öfrige beräkningarne ej kunna af StatsUtskottet bestämmas, och att de sorn StatsUtskottet nu uppgjort, äro grundade på Ständeimes förra beslut, hvilka icke kunna tjena till ledning, anser jag Betänkandet jcke böra godkännas.
Den anmärkningen, att StatsUtskottet skulle vara hindradt vid regleringen af utgifts-artiklarne, om ej inkomst-regleringen vore bestämd, lemnar jag uti sitt värde.
Det beror ej på StatsUtskottet att afslå eller be. vilja utgifter, ty de ordinarie utgifterne äro förut bestämde, och om några nya beslutas, sker det af Stäodcrne.
Efter denna ledning skalf 556
Den 25 April e, m. utgifts-summan bestämma?, och det vore nog tid att reglera det belopp, som genom allman bevillning skall fyllas, om ock inkomst-regleringen icke inkoin förr, än i samma stund, som grunderne för utgörandet af Bevillningen, hvar,! ibland Tull-medlen, Post-medlen, Chartae Sigil, latae-medlen samt
Husbehofs-brånnvinsbrånningsmedlen blifvit afgjorde, och således någon möjlig beräkning kan göras, rörande de summor som af dein kunna inflyta.
Detta år orsaken hvarföre jag anser att snmmorne, så obestämda «om de nu blifvit uppgifne, icke kunna antagas såsom någon grund för utgifts-beråkningen.
Då Herr Hjerta sagt, att de uti sednare delen af Betänkandet upptagne summor, blott åro provisoriskt uppgifna, skulle jag ej hafva gjort någon anmärkning, om Utskottet! inskränkt sitt yttrande till de ordinarie råntorne, och ej omnämnt de summor, hvilka höra till Bevillningen.
Hvad åter angar yttrandet, att Bankens räntor böra upptagas vid utgift»-beräkningen, kan jag ej ändra min öfvertygelse, att de tillhöra inkorosterne.