Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
StätsUtskpttet har afslagit Memorialet af den grund , att icke i behörig ordning cir utredt huruvida Åkerström iakttagit den skyldighet, att inom fbreskrifven tid sig om utbekommande häraf å vederbörligt ställe anmäla, samt i hvad mon han verkligen får leret sin rättighet, hvilken ätmindstone ännu icke för 18 1 4 kan vara för silfen.
I anledning af de handlingar jag skall till Respective Utskottet öfverlemna, är det upplyst, att Åkerström, den 17 Juni 1812 , hos Konungens Befallningshafvande i Götheborgs och Bohus
Län ingifvit ansökning om utbekommande af sin lön för åren 1809 och 1810 samt Pension för 1811.
Ansökningen anmältes den 26 Augusti 1S12, som derpå den 24 December 1812 icke yttrat sig öfver Lönens utbekommande, utan, förmodligen för att i ett sammanhang sedermera kunna afgöra hela frågan,'anmodat LandshöfdingeEmbetet att låta LandsContoiret författa uträkning öfver beloppet af hela ifrågavarande Mantalsskrifvareprovision under 9 är, räknade ifrån 1302 ars början till slutet afår i8/o, och densamma insända.
Sedermera afgick ifrån LandshöfdingeEmbetet i Götheborg, under den 12 Mars 1814» ny reqvisition å provision för 1809 Och 1810 årens löner med behöriga uträkningar för dessa bägge åren; men denna ansökning.
Den 3 Juni, c. m. som ej var annat än ett iteratum af i S r 2 års anmälan, blef, under, åberopande af Kongl. Kungörelsen af den y December i 81 2, afslagen.
Hvad åter angår den af Kongl. StatsContoiret infordrade uträkning öfver beloppet af JVJantalsskrilvare provision under 9 år, hvilken uträkning skulle tjena till grund för bestämmandet af Åkerströms Pension, så har den aldrig ifrån LandsContoiret emanerat} hvadan då Pensionssumman dessförinnan icke kunde bestämmas, Åkerström icke förnyat ansökningen om utbekommande af i8li års Pension, icke heller för de följande åren annars än mundtligen yrkat på utbekommande af Pensionen, och i stillhet förväntat att LandsContoijret skulle medhinna en sådan uträkning.
Jag hoppas att af dessa förut för Respectiva Utskottet okända upplysningar, hvilka nyss kommit mig tillhanda, StatsUtskottet skall finna, att
Åkerström ingalunda underlåtit hvad i hans magt stått, för att bevaka sin rätt, och sig sjelft befogadt att tilldela honom det begärda anslaget, hvarföre jag äfven anhåller, att StatsUtskottets Betänkande må blifva återremitteradt.
Det är ömkansvärdt, att en mot 8o år gammal, blind och välförtjent
Embetsman skall behöfva så mycken omgång för att utbekomma en lumpen penning, af circa 8° R’dr om året- Annu sämre vore det, om Lagen skulle tvinga underhafvande att börja krig med sina Den 3 Juni. e. m. to? förman, som ofta af angelägnare göromål varit hindrade.
Med få ord må mig tillåtas relevera den i Bagges Memorial anmärkta skillnad af prqescriptionstiden i fordringsfrågor i StatsContoiret och i Bytesbrister, som redan i 135 år stört ägande rätten i Sverige och än skola göra det j 8 år till.
Jag frågar blott; är en dylik skillnad billig ?
Län ligger i en ända af Riket, Norrland i en annan.
Embetsmännen i det ena
Länet tyckas vara lika berättigade som i det andra, att erhålla ersättning för öfvergånget lidandej icke dess mindre har StatsUtskottet afsjagit Embetsmannens i Bohus Län och bifallit Embetsmännens i Norrland enahanda ansökningar.
Af alla dessa skäl yrkas återremiss af StatsUtskottets Betänkande.
I anledning af dessa anmärkningar blef Betänkandet till StatsUtskottet återförvisadt.
Vidare föredrogs å nyo StatsUtskottets, sistlidne Plenidag på hordet lagda, Betänkan, de om anslag af allmänna medel till understöd för Carlscrona Fattigvårds- och Arbetshus Inrättning.
Grefve Gyllenborg, Johan Henning, anförde; Den 3 Juul. e. ni.
Dn jag anser mig böra fasta uppmärksamhet vid Högloft.
StatsUtskottets tillstyrkande af 3000 R;dri Statsanslag årligen till nästa Riksdag för Fattigvården i Carlscrona, undfaller mig icke det obehagliga att med en erinran möta Utskotters välgörande afsigt, och derigenom möjligen lägga ett hinder i vägen för verkställigheten deraf; men vid närvarande förhållande, då Statsverkets utgifter böra inskränkas till det allranödvändigaste, och det nyttiga måste stå efter för det oundgängliga, anser jag den yttersta grannlagenhet böra iakttagas vid föreslående af Statsanslag, som jag önskade kunde till granskning alla i ett utredt sammanhang framställas, och, ehuru mycket jag örnar för den nödställde, anser jag likväl betänkligt tillstyrka ett prejudicat af anslag till andra orters fattigvård, hvarigenom, under ökade anslag och betungande utskylder, man kunde bereda ett allmänt behof af Fattigvårdsanslag i andra orter, som med lika rätt kunde fordras.
Hvad nu Carlscrona.
Fattigvård- och Arbetshusinrättning angår* så enär det är upplyst, att densamma, i grund af Kongl.
Majus nådiga föreskrift, årligen af Amiralitetscassan erhåller ett understöd af 1000 R:dr, och derifrån således har rättighet och utväg åtnjuta biträde; derjemte, med fästad uppmärksamhet derå, att de fattige, som understöd behöfva, äro afskedade krigsmän och deras enkor och barn, det icke är att förmoda att de sakna delaktighet i det understöd, sorn välgörandet så frikostigt meddelt åt sårade och afskedade krigsmän och deras efterlem - Den 3 Juni. e. m. nade enkor och barn; så synes hvarken behofvet eller rättighet påkalla ett Statsanslag i detta ändamål, som kunde blifva ett prejudicat för andra ansökningar i samma väg; och är jag nogsamt öfvertygad, att Kongl.
Maj ts hittills visade nådiga omsorg om Carlscrona Fattigvård lemnar den en trygghet om en ytterligare hjelp, om och enär det skulle visa sig att behotven för de fattiga i Carlscrona icke skulle, på sätt förenämndt är, i förening med Stadens skyldiga bidrag, kunna uppfyllas.
Jag hemställer vördsamligen, i anseende till hvad anfördt är, om icke detta Betänkande må afslås.
Friherre Ciderström, Rudolph:
Af hvad Herr Grefve Gyllenborg nu behagat anföra slutar jag, att han ej känner tillståndet i Carlscro* ra.
Antalet af behöfvande enkor och birn är der ganska betydligt, till hvilkas underhåll Amiralitetets och Stadens bidrag visserligen är ganska stort; ty det har stigit ända till 5000 R:dr.
Knappast lär någon ort finnas, som i samma mån undersfödt sina fattiga; och likväl är bidraget icke tillräckligt.
Ja‘g hemställer derföre, att den, i StatsUtskottets Betänkande, tilli biträde vid Fattigförsörjningen i Carlscrona, föreslagna summa måtte af Ridderskapet och Adelin bifallas.
Jag instämmer så mycket hellre med Herr Frihet, re Cederström, som de inflytande medlen s;å under Hans Kongl.
Höghet KronPrinsens dis - Ilo Deli 3 Juni. e. lii. position, och det icke så förhåller sig* sorti af Grefve Gyllenborg blifvit anmärkt.
De fattige i Carlscrona, sorn behöfva understöd, äro icke afskedade krigsmän samt deras enkor och barn, Utan äro afskedade civile tjenStmän, hörande till VartStaten, samt deras efterlemnade familjer, och kunna således icke komma till delaktighet af de understöd, sorn för afskedade krigsmän blifvit anslagna.
Denna omständighet ä£ ömande, och på sadan grund bifaller jag Utskottets Betänkande.
Uppå härefter af Herr LandtMärskalkert gjord proposition blef Utskottets Betänkande bifallet.
Föredrogs å-nyo och bifölls Statsutskottets, den 29 Maj på bordet lagda, Betänkande, angående ersättning af Löningsmedel, som vissa Tjenstemän i Norrbottens Län tillkommer.
Å nyo föredrogs StatsUtskottets, den 29 Maj på bordet lagda, Betänkande, angående anslag af medel för LänsLazaretten.
Grefve Gyllenborg, jjohan Henning, uppläste följande:
I anledning af Kongl. Maj.ts Nådiga Proposition om medels anslående till underhåll och vård af med veneriska sjukdomar behäftade personer, har Iiöglofl.
StaisUtskottet, med Den 3 Juni å.
Ml. lil föreslående af gooo R:dr, fördubblat det förut Varande Statsanslag, ö va 1 emot jag så mycket mindre har något att eiinra, som det synes mig Snarare vata alltför ringa emot beholven och angelägenheten af en skyndsam
Och kraftig hjelp, till förekommande af dessa sjukdomars utbredande och botande af de personer, som dermed blifvit behäftade j men Högloft Utskottet har med föregående tillstyrkande förenat ett annat, hvari jag för ingen del kan instätrima, det nemligen, att Länens invånare borde af Landshöfdingarne sammankallas, att sig yttra, om icke för hvarje mantalsskrifven person s sk. kunde i samma ändamål utgifvas, som jemte Kronoutskylderna kunde af vederbörande Uppbördsman uppbäras.
Till styr. ka för denna min mening får jag erinra, att vid Riksdagarna allena kunna penningafgifter b stämmas till utgörande af frånvarande medborgare^ att det vore ett vådlig osäkerhet, om vid andra sammankomster de frånvarande skulle kunna skattläggas af de närvarande, samt, i öfverensstämmelse dermed, att det vore utan ändamål att, till afgörande af sådana ämnen, till Landshöfdingesäten sammankalla Deputerade, som blefvo endast berättigade att svara för sig och för dem som meddelat bestämda uppdrag, men alldeles icke för andra, icke en gång för egna underhafvande och tjenstfolk.
Vid sådant förbiilande, och då man i flera provinser redan torde hafva fästat uppmärksamhet vid kostnad och besvär af de tätare sammankomsterna af Läns-Deputcrade vid Landshöfdingesäten, anser jag mig icke 112 Den 3 Juni. e. ttt. sakna skäl till den önskan, att sådane sammafi* komster icke måga föreslås, hvaraf således in. ga bestämda resultat kunna vara att förvänta ; hvaremot jag gerna skulle tillstyrka, att, med någon skillnad emellan husbönder och tjenare och fattigare mantalsskrifne personer, 2 sk. och deröfver kunde för hvar mantalsskrifven person af BevillningsUtsl;ottct bestämmas, och såsom Lazarettsfond å Debetsedlarna uppföras, till sådan fördelning behofvet påkallar, under förbehåll att, der de sjukes egne tillgångar icke medgifva - bidrag till deras behållande vid Lazaretten, detsamma må bestridas af allmänna medel, äfvensom att, vid så utsträckta biträden, de sjukes emottagande vid Lazaretten, under förebärande af saknadt utrymme, icke för längre tid må kunna vä* gras.
Jag anhåller vördsamligen, att, med föregående anmärkning, Betänkandet må till StatsUtskottet återremitteras.
Herr von Schulzenheim, Devid'.
Sundhets-Collegium och hos dess tillydande medlemmar saknas hvarken kunskap eller zéle; dock har vid all använd omsorg den olyckliga veneriska sjukdomen föga blifvit mindskad, ja tvärtom i några orter tilltagit
Då vid LärtsLazaretten både rum och medel try-, ta att emottaga alla de sjuka, som sig anmäla; och då på de ställen, hvarest sådana Lazarett tryta, provisnonella eller ainbulatoriska sjukhus skola inrättas, så sker sådant dels ofullkomligt, dels bestås åt de utfattiga endast IV.
Den 3 Juni. e. m. 113 fria Medicamenter och Läkarevård; men antingen mäste de sjuke sjelfve eller Församlinf gar genom Sockenstämmo-beslut anskaffa fö* da och sängkläder.
Då ock Höglofl.
StatsUtskottet, uppå min underställning, ej trott sig kunna föreslå ett bestämdt årligt sammanskott tjll denna leda sjukdomens utrotande, så lärer åtmindstone bifall blifva angeläget till det af välbemälte Utskott föreslagna, mert frivilliga, personliga biträdet.
Friherre Hierta, Lar.t:
Sällan torde ett ämne ät större vigt, i afseende på Menighetens välfärd, komma under Ridderskapets och Adelns ötverläggning.
Jag för min del tror, att, om det sökta ändamålet skall vinnas, att förekomma den Veneriska smittan, genom anstalter till de sjukas afskiljande
Och behöriga skötsel, lärer föga något annat medel finnas, ärt att, genom sammanträde med Länens invånare, söka förmå dem att härtill göra frivilliga tillskott.
Det vare långt ifrån mig att någonsin vilja understödja något, som Skulle medföra kränkning uti Nationens rätt att beskatta sig; men jag kan, efter min öfvertygelse, ej annat än förklara högtidligt, att, om detta medel icke skulle vidtagas, så inser jag icke möjligheten att vinna det åsyftade ändamålet; och jag finner mig alltså föranlåten att tillstyrka bifall till StatsUtskottets Betänkande Härefter, uppå af Herr (drefven och Landt.
Marskalken gjord proposition , blef StatsUtskqtRidd. o' Ad.
Prat. N:o i$. itj. 114 Den 3 Juni. e. ml tets Betänkande af Höglofl.
Ridderskapet ock Adeln bifallet.
Ridderskapets och Adelns Plenum, den 3 Juni 1815- S- D. I afseende på mängden af ännu oafgjorda ämnen, som syntes göra omöjligt, att Riksdags-göromålen kunde afslutas till den ié:de Juni, då s:ne månader äro förflutna ifrån den dag, å hvilken Kongl.
Majrts Nådiga Proposition om StatsVerkets tillstånd och be. hof till StatsUtskottet öfverlemnades, ansåg sig Ridderskapet och Adeln, efter ankommet och uppläst ProtocollsUtdrag af denna dag, från det Vällofl.
EorgareStåndet, böra med detsamma instämma uti dess, i kraft af 8o. §.
Riksdagsordningen, beslutna underdåniga an. hållan hos Kongl. Maj t om Riksdagens förlangning på en månads tid ifrån den 16 dennes.
Ridderskapets och Adelns Plenum, eftermiddagen den 3 Juni 1815- S. D. Återremitterades LagUtskottets , den I2:te
Maj afgifna och den 29:de på bordet lagda, Memorial angående lösens antecknande å Domar och Resolutioner, hvilka från Dea 3 Juni i. m, i 15 Konungens Hogsta Domstol och CancellieEkf peditioner utgifväs»
Ut supra» S» D. Bifollos, vid förnyad föredragning, följande StatsUtskottets, den 2ö:fe
Maj afgifna och den 29ide derpåföljande på Bor-r! det lagda Betänkanden; ilo I anledning af Kongl» Maj:ts Nådiga Pro^ position till Riksens Ständer, af den g:t® April, angående det åt Vester- Och Norr* bottens Läns innevånare meddelade Lån* ft:o Om en PeftsionsCassas inrättning för Civil* Staten» 3:0
Angående anslag äf ett årligt arfvode åt en Sjukvakterska vid Smedjegårdshäktets sjukrum» 4:0
Örn begärdt anslag till reparation å Calmare Domkyrka. 5:0 Angående gjord framställning örn gratification åt KronoBetjeningen på gränsen äf Elfsborgs och Bohus Län. 6:0
Angående väckt fråga öm inköp af Posthus och Boställen för Postmästare. ?:o
Öm uppreisande af en Minnesvård, på StM tens bekostnad $ åt framledne Hollmén-’ denten Sergel.
B:o Angående Doctor Fåhrei motion om utfodringen vid Kongl. Maj:ts Hofstall* sapt 116
Den 3 Juni, t, wj Kungsgårdarne , Ultuna och Rydas anslående till Hans Kongl.
Höghet KronPrinsens Hofstall. 9:0
Om medel till befordrande af större sund-J het i städerna. * ' ' ■' " • ..•* ’ *'
I lojo Angående kostnader till tryckning af en Kongl. Majrts Nådiga Proposition, jemte ett LagComitéens Betänkande. ii.*o
Öm anslag af allmänna medel till tinder stöd för Carlscrona Stads Fattigvårds-och Arbetshus-inrättning. 12:0 Angående ersättning af Löningsmedel , som vissa Tjenstemän i Norrbottens Län tillkommer. 13:0
Om anslag af medel för LänsLazaretter* na.
S. D. Föredrogos å nyo och biföllos följande BancoUtskottets, den r^de
Maj afgif na och den 29
Discont-rättighet i Banken m. m. 3:0 Om RiksDiscontens
Discon-rättighet def-, sammastädes.
Den 3 Juni. «. Ii? 4:0 Angående beviljande af ett BancoLån till återuppbyggande af Calmare Stads afbrända Gymnasii och Scholhus* Ut supra.
S. D. Biföllos följande LagUtskottets, den 9:de, I2:te och I7:de
Maj afgifna samt den 29:de derpå följande på bordet lagda, Memorial, nemligen: 1:0
Om befrielse från utlösande af vissa slags Handlingar vid HäradsRätterna. 2:0 Om Bouppteckningar och Arfskiften efter personer af Ridderskapet och Adeln 9 hvilka dels inom Städerna äga Burskap och Borgare-rätt, dels i egenskap af ContingentBorgare sig der nedsatt. 3:0
Om yrkadt afskaffande af Kongl. Förordningen den 27:de April 1810, om Utmätning, och förklaringen deröfver den 27:de Juli 1811.
Ut supra. * r S. D. I anledning af gjorda anmärkningar återremitterades följande StatsUtskottets den 2ö:te Maj upplästa och den 29-‘de derpåföljande på bordet lagda Betänkande, i anledning af Friherre Anders Céderströms Dictamen, innehållande förslag till ett förbättradt sätt till Bevillningens utgörande.
S. D. I anledning af gjorda anmärkningar, återremitterades följande StatsUtskottets, Den 3 Jttni. e. m. den 26:te
Maj uppläst* och den 29:de derpå följande på bordet lagda, Betänkanden'; l.'Q Om Lösens erläggande till Kronofogdar»9 för påskrifter å UtmätningsResolutioner, 3:0
I anledning af ett till Utskottet remitterädt Memorial, angående Bevillningen för Dannemora Bergslags Jerntillverkning, 3:0 Angående Riksdagsmannen Olof Gudmunds, son Bagges Memorial, rörande Bytesverket. '4:0 Angående bemälte Riksdagsmans Memorial, om ersättning åt förra Mantalsskrifvaren Åkerström, samt förlängning af den i Kongl.
Kungörelsen den 9:de Dccem. ber 1812 utstakade prescriptions-tid.
Upplästes och lades på bordet Allmänna Besvärs- och OecanomieUtskottets Betänkande, af den 24:de
Maj, angående väckta frå» gor om allmänna Skogshushållningen i Riket och SkogsBetjeningens samt JägeriStateos indragning; hafvandes Utskottet dels tijlstyrkt dels. afstryrkt hvad i dessa ämnen blifvit yrkadt; och var derjemte Utskottets Betänkande åtföljdt af s:ne Ledamöters särskilta meningar i ämnet.
Upplästes ett ProtocollsUtdrag från Con•titutionsUtskottet, af den 3o;de Maj , hvar - De» 3 Jttni. e. m. 119 uti Utskottet förmäler, att till dess åtgärd från Hedervärda BondeStåndet blifvit remitterade 3:ne Memorial: i:q om en jemnare fördelning af allmänna onera; 2:0 om indragning af JustitieOmbudsmansEmbetet; 3:00m Prestgårdsbyggnad och underhållande.
Anmälande Utskottet derjemte att, så vida i dessa Memorial något skulle anses höra till Utskottets åtgärd, sådant ej genom remiss ifrån något Stånd kan till Utskottet öfverlemnas; och att följaktligen Utskottet, i sakens nu varande skick, icke kan sig med dessa öfverlemnade Memorial befatta.
Detta ProtocollsUtdrag, såsom endast ad notitiam aflemnadt, lades till Handlingarna.
Upplästes och lades på bordet följande från Lagutskottet inkomna Memorial: 1:0
Af den 2o:de Maj, angående yrkadt föreslående af en Lag, som stadgar att personer, hvilka skola i häkte hållas, antingen för undergående af straff eller under afvaktan af ÖfverRätts Utslag, må, efter det de erhållit dom vid StadsRätt , genast varda från Stadens häkte till närmaste Krono-häkte förflyttade, och der på publik kostnad underhållna och vårdade; yttrandes sig Utskottet, uppå anförda grunder, icke anse sig äga anledning tillstyrka antagandet af berörde föreslagna$åtgärd. 120 Den 3 Jani. t. m. g:o Af den 2o:da Maj, angående en sådan'föp» klaring öfver 27.
Cap. 1. §.
Rättegång3- Balken, att det må vara kärande Parter öppet, att äfven före inställelse-dagen å vederbörlig ort inlemna de Skrifter och Handlingar, hvarigenom de mot UnderDomstolarnes Utslag och Domar erlagda vad fullföljas; tillstyrkandes Utskottet, uppå anförda skäl, att en sådan förklaring må varda meddelt. 3:0
Af den 17:de Maj, angående yrkadt ali, mängörande af det stadgande att, sorn de i 13 §- af 1723..års Kongl. Resolution på KrigsRefälets underdåniga besvär, Rusthållare tillagda förmoner, att vara närmast till lösen af en utom börd såld andel utj Kustnings-stammen , hvilket stadgande, enligt 23. §. af 1734 års Resolution på Allmogens besvär, varit utsträckt och lärn* padt till lika beskaffade frågor, rörande Båtsmanshållet i Calmare Län och Blekinge, icke kunde hänföras bland de stadgar, som, under nama af privilegier, ut, göra undantag från Allmänna Lagens bud, nyss åberopade §. §. af 1723“ och 1734 årens Resolutioner, meddelte innan Allmänna Lagen till efterlefnad påbjöds, jemlikt samma Lags förordnande och de flera sedermera utkomna Författningar om börd och lösnings-rätt samt hvad dermed gemenskap äger, böra anses till kraft och verkan upphörda; tillstyrkandes Utskot‘et, att Riksens Ständer anhålla, att Kongl. Den 3 Juni. e. nu 121 Majit täcktes till allmän kännedom lemna, det berörde Resolutioners gålland
Af den 2o:de Maj, angående väckt fråga om upphäfvande af det, genom Kongl. Brefvet den irsta Februari 1758, meddeha stadgande, att de som åtfölja Häradshöfdingarne på Tingen, icke må till Fullmägtige vid Tingen brukas; hafvande® Utskottet, uppå anförda skäl, ansett sig icke kunna tillstyrka förändring uti hvad i detta afseende redan finnes stadgadt. 3:0
Af den jorde Maj, i anledning åf en af Herr von Engeström , jYohan Daniel, gjord motion om rättighet att med posten till Öfver- och Under-Domstolar, Collegier , Executions-säten, Consistorier med flera Embetsverk, insända de Skrifter, -Förklaringar och Handlingar, som böra aflemnäs, och att Fatalier icke böra anses förlorade , om Handlingarne uti rätter tid blifvit till Embetsverken afskickade; hafvandes dock Utskottet, till hvad i detta afseende blifvit föreslaget, icke ansett sig kunna tillstyrka bifall 6:0
Af den i8-de Maj, angående väckt fråga om sådant tillägg vid i4:de Momentet uti Kongl.
FörlagsOrdningen den 24:de Februari 1748, att en Förläggare skall, för det förlag han gifver till Ståndspersoners jern- och andra bruk, njuta fä - 122 Den 3 Juni. e. ta. kerhet och förlagsrätt, icke allenast ut! inventarier och effecter, utan äfven uti alla fordringar som, enligt Bruks-bok , utestå hos sådana personer, hvilka i och för Bruksrörelsen undfått förskott och deröfver hafva räkning vid Bruket.
Utskottet yttrar sig, uppå anförda grunder, icke finna skäl att tillstyrka en så be» skaffad utvidgning af Förlagsgifvarens förmonsrätt, som blifvit i fråga ställd ; och var Utskottets Memorial åtföljdt af åtskilliga Ledamöters särskildta mening. ?:0
Af den 18 Maj, angående en yrkad ändring i de uti M:de Momentet af Kongl. ‘FörlagsOrdnmgen den 24 Februari 1748 innefattade stadganden, det en Förläggare till Jern- och MessingsBruk samt Köp. parhamrar , som vill njuta Förlagsrätt , må för sin säkerhet, om han sa vill, låta Förlags-afhandlingen uti BergsCollegio behörigen inteckna; äfvensom att, om Bruksägaren kommer af sig och hans egendom måste i mät gå, den ibland dem, som gifvit honom förlag, äger för. mån, som sitt förlag först inteckna låtit; anseendes sig Utskottet, uppå anförda skäl, icke äga anledning tillstyrka den förändring uti omförmälte Författning, som blifvit föreslagen.
Memörial var äfven åtföljdt af åtskilliga Ledamöters särskilta mening. 8:0
Af den 27:de
Maj, angående förlängning af den tid, sorn uti 30.
Cap» 1» §.
Rät?
Den 3 Juni. e. nt.
123 fegångsBalken är utstakad, inom hvilken den, som vill söka att Konungen må pröfva HofRätts
Dom och Utslag, som i hufvudsaken fallit, bör sådant i HofRätten skriftligen tillkännagifva.
Utskottet tillstyrker följande förändring uti första perioden af berörde Lagens rum: ”hvar ”sorn söka vill, att Konungen må pröfva HofRätts
Dom och Utslag, sorn i ”hufvudsaken fallit, gifve det skriftligen ”tillkänna i HofRätten innan klockan tolf **å trettonde dagen, den oräknad då Ut* ”slaget föll, eller, om denna dag infaller ”å böndag eller å annan Helgedag, å ”nästa Söcknedag derefter, och sätte der ”tillika in tuhundrade Daler, eller så ”mycket i Guld eller Silfver, som deremot svarar.”
Derjemte anser Utskottet oundgängligt, att den i Kongl. Förordningen den 2 4:de April 1 754 föreskrifna tid, inom hvilken, efter det llevisionseökandet blifvit af HofRätfen beviljadt , den sökande parten åligger, att gifva in penningar till lösen för Handlingarne och HofRättens Protocoll, jemte stämpladt papper till dessa, må inskränkas till åtta dagar, oberäknadt den dag då tillstånd till underdåniga ändrings-sökandet blifvit beviljadt.
Upplästes och lades på bordet ett Memorial från BancoUtskottet, af den 2 7:de
Maj , angående medel till att hädanefter åstadkom - 124 Den 3 Juni, e. m. ma en successif förökning och i möjligaste matto jemn fördelning af fonden för den utaf Riksens Ständer år 1812 bifallna nya utlåning af Banken på fast egendom, samt någon jemnhiiug af de uti Kongl.
Kungörelsen af den 31 Augusti 1814 föreskrifna villkor för så beskaffade låns erhållande.
Likaledes upplästes och lades på bordet ett RiddarhusUtskottets Memorial, af den 24 Maj, innehållande Utskottets utlåtande öfver RiddarhusDirectionens berättelse angående Riddarhusets förvaltning sedan sistförflutna Riksdag.
Högldfl.
Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan 11.
In fidem Protocolli t A. G.
Thorsdagen den 8 Juni* Plenum klockan 8 förmiddagen.
Upplästes och lades på bordet Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets Betänkande af den 26
Maj, rörande HusbehofsBrännvins* Den 8 Juni. 125 bränningen och dermed gemenskap ägande omständigheter; innefattande
Utskottets förslag så väl om ämnet och tiden för Brännvinsbränningen, som om redskapen och föryttrandet.
Upplästes ett af Friherre Cederström, An. derst iplemnadt
Dictamen, så lydande:
I anledning af de tankar jag uti vörd-: samt Memorial af den 11 Maj uppgifvit, rörande Sveriges sednare