Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sedan Friherre 8tae1 »plast denna §. och deraf begynt bewisa motionens obehörighet, blef han af nä« gon bland Ridderstapet och Adeln upkommen oro, afbruten.
Friherre klsnnerkeim anfört fär jag den äran förklara att Utskottet ej trott sig kunna anse såsom en hufwud tit - nOv Den 22 Zebruarir. titel, ett anslag som ej hade en bestämd Fond, utan genom besparingar skulle upkomma.
Skulle sädana besparingar kunna äga rum, tror jag för min del att det Förslag
Utskottet gjort om deras anwändande till Riks-skuldens afbekalande är bäve säkrare och nyttigare.
Friherre blauner!,eina.
Stats-Utjkottet sä wäl som andra Utskott har sig updragik att bereda malen och göra Förslag, men det är Riks-Ständens rätt att deröfwer besluta.
Dä Riksens Ständer till wista killar anslagit wista Summor kan äfwen ingenting hindra au Riksens Ständer äfwen förefkrifwa, huru, i fall besparingar skulle wara möjliga, de medel böra anwändas som salunda samlas, och om det Riksens Ständer sä godt synes kunna de wrsterligen afwika ifrän Utskottets förslag och såsom föremal för desta medels amvändande, bestämma en ny hnfwud-tilel.
Grefwe körner, ^äolpk 6orsn.
Dä jag warit af olika rankar med den wärda Medbroder i Utskottet, som nyst öfwer detta ämne sig yttrar, torde det tillätas mig, att nägot närmare fä förklara min mening. 65 §. i Regerings-Formen innehåller endast, att medlen ej fä anwändas annorlunda än som faststält blifwit, att Stats-Rädels Ledamöter äro derföre answarige och skyldige att bewaka hwad Riksens Ständer i denna del förordnat. 02 Z. säger, att Riksens Ständer äga alt fastställa huru särskilda Summor skola till särskilta ändamäl anwändas och deste Summor under bestämda hufwud-titlar uti Riks-Staten anslä.
Den förstnämnda Z. finner jag ej innehålla någor bestämmande som förbjuder Riksens Stan - Den 22 Abruarii. nor Ekander att fastställa sä mänga hufwud-trllar de behaga.
Hwad som äter uti den senare anbcfaltes, blir igenom Baron kckannersteims sörflag iagttagit.
Orsaken hwarföre jag inom lä stoltet ej lockades att öswertyga om riktigheten af en nära dylik framställning jag dar gjorde, läg utan rwiswel deri, att jag för den i fräsa warande nya titeln försummade akk förestå en witz summa och att dest antagande sätcdeS hade medfört »agot obestämdt för totalitekcn af aila utgifkerne.
Nu är delta förekommit och formaliteten igenom Baron k.lanneicheim8 framställning iagttagen.
Regerings-Formens stadgande är således äfwen uppfyldt.
Dä laglighet» medgiswcs, lär fördelen af ett sädant bestämmande ej wara lwifwelagtig»
Derigenom minnes det dubbla ändamälet alt uppmuntra till besparingar och alt försäkra om deras amvändande kill ett nyttigt föremal.
En wälwiljanLe och wcrksam Regering, som sage sig förhindrad, att till werktig fördel för det allmänna anmanda hwad den kunde bespara, skulle också snart
Nog derigenom afhäilas iftän sädana indragningar, som alltid fordra möda och omtanka, som merendels göra rr.iflnöjen hos nägra Jndiwiduer och so'.n ingen agde rakt att fordra, dä endast den sustiman blcswe anwand, som more lill behofwet bestämd.
Samhället skulle förlora derpä äfwcn om en besparing giordes och den blefwe liggande ofruttbar för framtida möjliga men aflägsna behof, ty Statshushållningen bestär ej blott uli att minsta Utgifkerne, men alt öka Nalional-styrkan och wälmägan, och i detta afseende är det oskare igenom llokt gjorda förstokter än igenom merendels vtillräck - Z-Le Band. s.dra Usd- 72- stiga HO2 Den 2 2 Zebruarii. liga besparingar som tillgångar beredas för framt?
da behof.
Hvad angar akt utaf Indragnings - Skalen ar redan något wistt anslagit nll ökande af Finsta Armeens Ex, ectance-Stat, sä hindrar det ena ej det andra.
Det will endast säga, att utaf besparingarne blir en wist summa till ett wistt behof anstagett och att tillgängen för den nya Titelns fyllande blir sä mycket mera inskränkt elter inträffar sä mycket senare.
Herr kälstman.
Den underrättelse wi nyst erhöllo» att Ridderstapel och Adeln äger rätt alt afgöra saker, utan afseende pä de förslag Stats- Utskottet förut, uppgiordt, war för mig alldeles icke NY.
Hwad angär det Finsta Artilleric-Regementer, är det icke blott Uksto tets förslag jag i afseende derpä kan åberopa, utan det är Nidderstapets och Adelns eget beslut, hwarigenom medel till dest aflönande bliswit anffagne.
Jag hade föreställt mig, art något afseende borde göras pä ett sädant beslut.
De besparingar som genom den allmänna Indragnings Staten kunde päräknas, haswa äfwen till sina ändamäl blifwit bestämda och indragningar pä Collegier torde hwarken wara att förwänta eller utan warsamhet böra yrkas.
I alla fal! synes mig ett sädant anwändande af besparings-medel wara en flyttning emellan tillarne och om den killätes wel^jag ingen ting som hindrar, att i framtiden en Konung med Mindre wälwilja och ömhet för landets wäl, än tvär nu Regerande Nädige Konung skulle kun > na
Den 22 Hebruanu r toz na reducera nägra Regementet och bygga ett Ope» råhus.
Grefwt Norner ^ ^göljrti 6örsa; erindrade, att ett sävant anwändande af besparings-mevel, just genom de inskränkningar Friherre Nannerkeim i sist motion förestagir, wore omöjligt.
Hans Epeellence Herr Ärefwe jkumst förenade stg med Grefwe förner oäi Friherre
Nannerkeitn att tillstyrka den sörestagne ywe hufwud-titeln.
Dest ändamäl, Landets upphsklpande, wore fa wigtigt, att Hans Ercellence trodde ingeli redlig
Man kllnnä annat an dertill lemna sitt bifall.
Hans Excellens wille allenast namna att twä flags besparingar wörö möiliga^
Den ena pä någon af hufwlld-titlarne i fall
Mindre penningar skulle behöfwas an pä någon af dem af Riksens Ständer bliswit anslagit.
Den andra besparingen skulle kunna Uppkomma af Bewillningen i fall ester dö nya Bewillnings. grundertra en större sumMa inflö e, än man päräknat.
I döt sednate fallet hade det warit Stals - MstottcrS förstag- att de öfwörstjutande Medlen flulle till Stats-stuldens betalande anwändas.
Friherre 8tael vdn iko!5tein.
Nantrerkieim8 försiag ar sa patriotiskt, art det Utan twifwel winner hwar god Medborgares bifall, mell da till den deri uppgifne y:de titeln all fond saknas och Medlen skola genom besparingar samlas, lärer den lange nog beklagligen blifwa ibland kia stesiststMi Destutom enär desta Medel skola tagas af Möjliga besparingar- kan jag ej infe hwar man H04 Deri 22 Zebruanr. möjligkwis sedan stilie kunna finna en Fond till ersättning för de Finska Officerarne och förhöjning i Civile Embetsmäns Löner, hwilka bägge föremal jag för min del anser af högsta wigt.
Grefwe Llörner, ^clolpfi Loran utbad sig f« Upplysa, att Srats - Utskottet öfwer bägge desie ämnen stadgat sina tankar och att besia genom ett Betänkande skulle Rllsins Stander meddelas, hwarigenom man skulle se an Stats-Utstkotlee till Lesia bägge behof,-paraknat sarstrlta tillgångar.
Stael von wolstein inwände, att besia Betäntanden annu icke moro ankomne, och att man borde känna dem, innan något öfwer förewarande anine kunde bcsiutas.
Herr Silverstolpe, Lustaf , wille gerna medge Friherre Stael, alt det länge torde dröja innan besparingar bliswa möjliga och Medels anwandande enligt den y:de titelns föreskrift salunda lange blifwa ibland pia ckosiäeria; men detta more ej ett skäl att icke antaga deu föreflagne motion.
Det wore bättre alt det goda uträttades sent an aldrig. Hwad Herr l'Lt,!man8 inwandning beträffade att, genom denna kuels bestämmande, Medel skulle bortlagas, hivaraf eljest den Finska Armeens Officerare kunde godtgöras, trodde han att den grundade sig allenast i ett misiförständ.
Om Riksens Stander stadgade någon ersättning för Finska Armeen, hwilker han ansag wara bade en billighet och en stadighet, hörde anslaget dertill utan twifwel under cn af de af Utstvlttt förestagne 3 hus wud - Den 22 Zebruarii. rroF wud-tillar.
Och denna ersättning borde säledes utgL innan nägsn besparing kunde sägas äga runi.
Slutligen Utbad sig Herr 8i!vLrstoIps fa tillägga, akt han för sin del ingalunda knnde anse stadgaudec af en y hufwud.titel såsom stridande emot RegeringsFormcn.
Det wore Riksens Ständer
Mätit akt bestämma 9 hufwud-tiklar lika sä wäl som Z och när wid den 9-de hufwud. titeln uttryckligen wore stadgadt , att besparings, medlen till inga andra ändamål an som deri förcstrefwes, finge amvändas, wore heller ingen wada, att befara deraf att öfwerstotts-medlen ifrän de öfriga titlarne kunna flyttas till denna.
En föreskrift om en sädan flyttning kunde utan twifwel af Riksens Ständer göras, och denna flyttning derigenom blifwa laglig.
Det wore säledes intet hinder för bifall kill den af Friherre Nallnerksiln gjorda motion.
Herr kLblman.
Dek ar wiflt ingen twifwel att icke Friherre klannertroirn och flere Ridderjkapets och Adelns warda Ledamöter bättre första Regerings-Formen, an jag, men sa lange jaa har en annan öfwertygelse, kan jag för min de! ej medgifwa något som synes mig deremot stridande.
Den föreskrifwer tydligen akt Titlarne böra bestämmas.
Nar till den nu föreflagne y:de titeln ingen bestämd Fond blifwit uppgifwet,, kan efter min öfwertygelse, icke eller sielfwa titeln kallas bestämd, hälst Let skulle kunna handa att lill densamma aldrig nagra medel erhöllos.
Herr Lilverstolps, Lustaf Adralmm.
Man lärer wäl ej kunna pasta, att en titel bestämmes enoast derigenom, arr man till densamma anslär en rvisi penninge-summa.
Bestämningen lig - Den 22 ZebrugM. ger i ändamälel hwartill penningarne stola amvändas, ei i storleken af den summa, svin der,ill ansins.
Nav ryan säger, alt besparings - medlen, anda lill ktt belopp af ioc,c:OO R:dr, stola anwändas Under e'' 9 Me tjtel lill upphjelpande och understöd af Åkerbruk, Handel och istäringar, sä har man uppaifwit dels alt denna summa och icke derstlöfwer lill della ändamål stall anwändas; dels det bestämda ändamälek för den y:de titeln.
Mig synes således som intet twstwel mera kunde uppsta, att icke den as Friherre ^lsnnsrkeirn förestagne titeln, efter all simkonst är fullkomligen bestämd och dest bestämdhet för hwilken som hälst fästlig
Herr dknröenslolpo, g^näers-
Som mig icke marit möjligt akt höra huruwida en wärd Ledamot , Herr Bqron fjerta erhöll swar as Herr Grefwen och LandtMarstalken om till förewarqnde venkilatiyn icke hörer blott qntalet och benämningen af articlarne lill Statens hehofwer, sä, jemte det jag mig förenar med denna hans yttrade tanka, hwartill jag dä bi. saller , att de enligt Baron klanrmrkeims proposition mä blifwa nio, sär jag ock tili ika ödmjukeligen hemställa hys Ridderstapet och Adeln samt för egen del förklara, qtt de wjd hwarje article upplagne summor icke. anses hewiljade förr än hwar och en article af Ridderstapet och Adeln hlifwit enligt Reg^rings-Formen behörigen granstad.
Friherre fjerta, ^xei sqde sig hafwa frägak, M det nu stulle asgöras endast ym Titlarne eller Gven tillika om summorne för hwarje mel?
Herr Lock z Lorstt?
I^ustvib instämde i fam W stäga. ' - ^ - Herr DenZebruarii. n°7 6err Grefwen och LanVtmarf?alken swarade, alt frägan nu wore vm de ätta tillar StatsUlstoktet föreflaait, samt om den y.de hwilken af ' Friherre klauuerkeim blifwit proponerad, Friherre bjerta, ^xel.
Denna Friherre ^2Nnorsioimx motion ar wisterligen mycket wärdig, oH jag har aldrig förr hört omtalas nägon hjelp ät Äkerbruket, men nu önffade jag allenast fä fullkomligen utredt, om här kan wara sräga vm nägot annat än blotta titlarne.
Friherre ak VVetterstoät, Lustaf, Det ämne som nu utgör föremålet för Nidderstapets och Adelns öfwerläggmngar, är säkert ett af de wigligaste som näavnsin till desi ätgärd och patriotista tänkesätt blifvit öfwerlemnadt.
Det har redan af flere wärda Ledamöter blifwit pä ett sa upplysande salt utredt och behandladt, att jag, äfwen utan afseende pä min instränkm förmåga, anser alldeles öfverflödigt att ingä uti nägon widlöftig utveckling af de redan anförde stal till stöd för den af Friherre klamierkeim wäckla sräga, om ^n Nionde hufwud» titels tilläggande i Stals-regleringen till de 8 , redan af Skats-Utstottet föreflagne.
Jag tror att dä Lagstiftaren, wid utöfntngen af sitt granlaga kall, ej endast bör fästa sin uppmärksamhet wid det närwarande, men äfwen sträcka sin omtanka till kommande tider , dä derföre äfwen vestas fordringar böra för honom wara lika heliga som dest samtids, hwarje förslag som förenar detta dubbla ändamål för Lagstiftarens bestämmelse, bör af honom med wärma och wälwilja upptagas.
Jag tror likaledes, att ingen - rrp8 Den 22 Zebruam. gen Grat, i längden kan bibehålla sin tillvarelse § vm ben ej följer ds tidehwarfs upplysning och gör deraf en nödig tillämpning pä sig sjelf, hvarefter andra bänder och i synnerhet angränsande
Starer raira sine anstalter och bemödanden; att da rn fraNrskridande förädling utgör kännemärket pä en stigande Upplysning, nya förhållanden böra stadga nya grunder för Lagstiftningen; och an denna regel i synnerhet uti Oeconomiska författningar ar nödvändigWt synes pä talia en tillämpning deraf till wart fädernesland, som, i desi närvarande stallning, styckad! och förswagadt genom ett olyckligt krig, brafver en tidig omtanka och skyndsamma Medels wiblagande, att bereda, inom egna Landamären, ny er« sättning för lidna förluster, nytt hopp att en dag kunna åtminstone till e» del utplana de spar, dem olyckor och förödelser efterlemnat, Hvad kan väl pä ett kraftigare sätt leda till detta wigtiga resultat, <ln dä en wälwikjande
Regering ei möker nägca hinder för dest åtgärder i afseende pä Handelns, Nayingarn. es känner fullkomligen vigten af de warda Ledamöters Mt, som ansett en lill detta ändamål särskilt antagen Fond böra hellre antagas, an de nya föresingne befpgringarne pä de 8 hufwud-ritlarne, men dä denna Fond nu omöjligen kan erhällas, anser jag den i fräga varande utvägen fäsom den enda, hvilken pä en gäng kan förena Rikets framrida förhes med dest närvarande tillgångar.
Jag anhällex derföre L ödmjukhet om proposition pä hvad Hery FMtzrre WauperheZna andragit.
Ltaöl von fsioistein medgaf att den gtdv
Den 22 Zebruark- 110.9 y:de riteln wisierligen hade ett wärdigt ändamål, men han afstyrkce ver prejudicat, att göra en författning som stred emot Regerings-FormenS 62 Z.
Friherre Ltgernsteät, Larl Ouztak instämde till alla delar i detta Friherre Ltaels yttrande.
Jag Har Hört sägas att Riksens Ständer skulle särskilt pröfrva hwarje af de mindre titlarne och behofwet af de för dem föreslagne summor.
Jag får i anledning deraf hemställa, huruwida sädant star i Riksens Ständers förmåga, huruwida vet öfwerensstämmer med Konungens och Riksens Ständers rättigheter?
Det är i afseende pä Bewillningen som Riksens
Ständer äga att taga kunskap om beloppet af summorne för att derefter kunna rätta sirr omdöme om lokaliteten af behofwet.
De speciela Staterne ärv derföre lagde under Riksens Ständers ögon såsom kostnads-förflager, för att Riksens Ständer matte deraf kunna inhämta anledningarne till hufwudfummorne.
Defla speciela Stater hafwa till sitt personale och sina mindre detailler blifwit granffade af Riksens Ständers Skars - Utskott, men hwarken har det, eller lära Riksens Ständer kunna ingä uti granskningen af alla särskilta behof, förese de tillkommande eller uträkna huru de genom en möjligen inträffande bättre organisation ömsom kunna minskas eller förflyttas.
Allt sädant lär dels icke ligga uti Riksens Ständers förmaAa» dels icke wara deras rött.
Den dispositions-rätt öfwer Stars ° Medlen som 64 §. af Regerings »Formen förbehåller Konungen, blefwe i sädant fall en nullitet, om Riksens Stän» mo Den 22 Zebruarkr Stander skulle tro sig kunna, skulle anse sig böra för en tid af fem är förutse hwar e särstilt behof och bestämma Medlen dertill.
Ändamälet med de speciela Staternes granstning är således endast att uppgöra kostnads-förstaget, icke att besluta öfwer hwarje särskilt Stat.
Det ar blott öfwer de af beha sammamagne Special-Stater härrörande särskilta huswud-kitlar som Regerings-Formens 62 §. berättigar Riksens Ständer att besluta och det äro blott de summor som häraf uppkomma eller som för ytterligare behof anses nödwändiga, som Riksens Ständer äga att fastställa och hwilka inom hwarje hufvud titel ej fa öfwerskridas.
Denna magt är redan widsträcktare än den i nägor land warit Lagstiftande Magten tillagd, än den i Swerige någonsin hitintills af Riksens Ständer blifvit utöfwad.
Den Budget som af Fiuance-Ministern förelägges Parlamemet i England innehaller wida allmännare rubriker än de nu af Stats - Utskottet förestagne 8 huswud-titlar och dek är blott genom en Cömmiklee som Parlamentet tar kunskap om specialittterne hivilka aldrig btifwa ett föremäl för dest besiutande rätt.
Jfrgn 1720 till 1772 war det Sccreta Utskottet som under Tysthets-Ed granstads Stals-Werket och meddelade Riksens Ständer hwad det fann för godt.
Det bestämde behofwen och Riksens Ständer bewiljade.
Nu framlägges grunhxrne till anstagen för Riksens Stander.
De äga att pröfva dem och yttra sig deröfwer, men de böra icke besluta, icke fastställa annat än bufwudsummorne.
Dcstförutan göres Regerings - Formens sitlydngd omöjlig.
För akt den stall blifva nyttig j, fordras annu ytterligare att den 9:de hufwud-titel
Den 22 Zebruarn.. im
Friherre ^lannersieim föreslagit mätte antagas.
Det är enda mert t alt med klokhet begagna hwad möjligen kan besparas och dä Regerings-Formcn ingen ting stadgar om hufwud-titlarnes antal lärer det icke funna wara Riksens Stander mera förbudit att be. stamma dem till 9 an 8, och jag sär derföre anhälla om proposition pä alla y hufwud-titlarne med de wilken Friherre lVIannersieim förestagit.
Herr Lock. instämde med Grefwe körner, att dä Riksens Ständer kunde bestämma 8 tiilar, kunde de äfwen bestämma 9 , men dä detta more rakt stridande emot Regerings - Formen kunde han dertill icke gifwa sitt bifall.
Grefwe ^amilton, Axel trodde att man lättast lunde komma ifrän denna sak, genom underdänig hemställan derom till Kongl.
Maj:t, Harwid uppkom nägot sorl, Friherre Htael von wolstein.
Äro ej anflags» summorna till de ätta hufwud - titlarne sä precist uppgisng, att af dem ej ett runstycke kan afdragas ?
Om sä är, sä kunna derä inga besparingar göras.
Dä more det endost pä den summa Konungen till förswars-werket anstäs, som sädana kunde äga rum; och den äter har jag hört berättas wara till ett 0- tillräckligt belopp förestagen.
Serr Gpefwen och Landtmarffalken gjorde derefter följande proposition: bifaller Högloft Ridderskaper och Adeln de af Stats - Utstotlet före? stag.
IH2 Den 22 Zebruar!!. flagne atta hufwud-kitlar och ansiags-summor, rned tillagg, akt allt hwat) sä wäl pa allmänna Jndragnings-Skaken, (sedan först redan derpå anordnade anflag blifwit besörjde) som pä de ätta nystnämnde hufwud-tillarne län besparas, mä an.vandas, till ett belopp as 100,000 R:dr Banco ärligen, men icke derutöfver, till en nionde hufwud-titel, ämnad till Jordbrukets, Handelns och Näringarnes upphjelpande och underhäll, med förbehåll, att deraf inga Pensioner, Gratificalioner eller Benadningar mä utbetalas, eller särskilta summor deraf till nagla föremal begagnas, hwilka ej med Jordbruk, Handel och Näringar gemenskap äga, och att hwad uköfwer oswannämnde 100,000
R:dr i besparingar ingär, anwandes pä sätt Stals-Utskottet redan föreslagit.
Härtill ropades, starka Ja, blandade med nägra Nej; och Herr Lock, LorKtr l,u6vi^ begärds worering.
Derpä författades och upplästes till justering följande woterings-proposition:
Den som btifaller de af Stats - Utskottet föreflagne 8 hufwud»titlar och anstags-summor med tilllagg att alle hwad sa wäl pä allmänna IndragUings-Seaten (sedan först redan derpä anordnade anflag blifwit besörjde) som pä de ätta hufwud-titlar«e m. m. (se föregäende) skrifwer - 2»!
Den Den 22 Zebruarn. mg Den det ej will, strifwer Nej; Winner Nej, bifalles Utststteks Betänkande, Ropades äter starka Ja, blandade med Nej.
Herr Lock yttrade sig wilja afstä fran wotrang , vm det blefwe Ridderstapet och Adeln öppet akt öfverlägga vm särskilta Aniklar c>f Stais-regls^ rings försiagen, säsom Skånska Wargeringen m. fl. Härefter hördes blandade discurfer, som ej kunde fattas till Prokvcoller.
Herr kaklnma. förklarade sig ej kunna godkänna denna proposition, emedan den innefattade dea föreslagna y:ds hufwud-titeln ; men i händelse Riddcrstapet och Adeln denna proposition för öfrigt bifölls, förbehölle han att rättigheten till öfwerläggning om anslag till ve sörtjente Finsta Officerarnes underhäll icke derigenom mätte wara Ridderstapet och Adeln betagen.
Herr Lock och Friherre 8tae1 frägade om me» ningen wore att discutzion öfwer frägan om Skånsta Wargeringen skulle, oaktadt denna proposition Mages, wara Ständet obetagen, L, hrvilket fall han trodde sinnena latt kunna förenas.
Härtill ropades af mänga Ja, och Herr Landtmarstalken förklarade sig likaledes sa anse saken.
Fri. ni4 Den sr Zebruarii.
Dä Herr Grcfwen och Landtmarstalken medgifwit wär rättighet an ventilera om Skånsta Wargeringen, som Utgör en af Subdivisionstiklarne, sä följer ock. att wi fä ventilera om hwarje rinder Hufwud-tiklarne uptagen särstilt detailie-, och mot detta wilkor har jag ej nägoc emot propositionen att påminna.
Eli och annan yrkade att AnstagS.
Summorna för hwarje Hufwud-tikel icke mätte wara inbegripna i propositionen.
Grefwe ve la 6sr6ie.
Mängen torde kan hända tro, att om den nu förestagna voterings-proposi-- tionen godkändes, stuste det wara Ridderstapel och Adeln med detsamma betagit att öfwerlagga om Stats-regleringens detailler:
För min del kier jäg ej ait sadant med denna proposition äsyftas, utcm anser Ridderstapets och Adelns rakt i denna del fullkomligen öppen.
Men jag utber mig fä göra den anmärkning, akt propositionen, sadan den nyst uplästes, ar sa ställd, att antingen Ja eller Nej winner, bifalles Stats Utstoktets Betänkande.
Saoan kan förmodeligen ej meningen wara.
Jag önstade derföre en förändring deruti salunda, att om Ja winner, bifallet Hufwud-litlarna och de dem ätsöljaude AistagsSummor, men att om Nej winner, lemnäs öppet att distillera om Anstags-Summorna.
Efter nägoN jemnkning föreslog Herr Landtmarssalken Vokerings-propositionen med följande tillaggs ningar och förändringar:
Den Den 22 Zebruarii. mz Den som bifaller de af Stats.Utstottek föreflagne ätta Hufwud-titlar och Anflags-Summor, med tillägg, alt hwad sä ival pä Allmänna Indragnings'Staten (sedan först redan derpå anordnade, eller framdeles vill bifallande anstag blifwik besörjde) som pä de ätta m. m.
(Se första propositionen) strifwer
Ja; Den det ej will, skriswer Nej; Winner Nej bifallas blott de af Stals'Utskottet föreflagne Zufwud-titlarne. och lemnaS öppet att om AnflagS Summorna widare öft werlägga
Men denna proposition blef icke heller godkänd; hwaruppä föresiogs till Contra-proposilionen följande utläggning: Äfwensom öfwerläggning om Subdivlsions titlarna, ehwad Ja eller Nej winner, är öppen.
Hela propositionen jemte denna tilläggning, blef ä nyo upläst, men ännu icke lill antagande gillad, Utan en ytterligare jemnkning försöktes.
Slurcligen yttrade sig Grefwe ve la 6arllis.
Jag tycker mig efter de jemkningar som nn blifwit gjorda, kunna söiModa, att Ridderstapels och Adelns rankar öfwer delta SM' iii6
Den 22 Zebkuarii. amne skulle lätt stä att förena, och en wotering alldeles kunna rnrdwikas.
Jag för min del anser fullkomligen riktigt, och wägar ödmjukligen tillstyrka Högloft, Ridderstapet och Adeln att antaga sä wal de ätta as Utjkotter förestagne hufvud-titlar, som den y.de hwilken Friherre ^ärnnerkeim förestagit, och jag för min del säsom nyttig anser, tillika fast» stalla hufwud-summorna sädana de blifwit förestagna, samt öfverlemna till Kongl. Maj:t att inom be» rörde titlar, ester Stats - RädetS hörande och uppä dest answar, disponera om summorna i enlighet med hwarje hufwud-tirels ändamål: huru summorna till hwarje särskilt detaille stola anwändas, kunna, efter min sutta öfvertygelse, Riksens Ständer aldrig, utan Regeringm ensam, pröfwa.
Men om Ridderstapet och Adeln skulle behaga salunda besluta, kror jag deremot lika med ett stort antal Ledamöter, att en diseustion öfwer subdiwistonerna bör wara Ridderstapei och Adeln fullkomligen förbehållen; och efter hwad jaa trott mig finna, skulle jag förmoda att om Herr Grefven och Landtmarstalken täcktes stilja den jakande delen af den nu upplästa voterings-pro-- positionen frän den nekande, och till den förra foga förbehället om discusiion öfwer Subdivisions»kiklarne och deras Summor, sä torde densamma af Ridderstad och Aoeln gemensamt bifallas.
Mänge hördeS häruti instämma.