Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Sm Att i sista meningen af 11 §. orden: "Riksens Ständer fjelfwe flulle förtpdligas i enlighet med Preste - och Borgare-Stöndens sammanstämmande tanka, att det borde endast af hmart Ständ sjelf bero, huruwida de af detsamma tillsatte Fullmägtige, som genom dom ifrön förtroendet blifwit ffiljde, deri ä npo kunna insattas.
Lch ffulle de öfrige Rcspcctive Standen genom Utdrag af Protocollet härom manligen underrättas. lid suprs.
Utdrag af Protocollet, höllit r Högloft.
Nidderffapets och Adelns Plenum den 14 April I81O. S. D. Företogs a npo och afflogs Allmänna Beswärs - och Oeconomie Utflottets den 6 dennes pä bors det lagda Betänkande, angående sättet för werkställande af upphandlingar för Kronans behof samt försäljning af dest umbärliga persedlar, bil supra.
Ut - Lidö sch Ad.
Prst.
S:te Dan-d. mchr» Afd.
Nrs 34. 620
Den 16 April.
Rids derffapets och Adelns Plenum den 14 April 1810. S. D. Företogs till afgörande Allmänna Leswarsvch Oeconomie - Utffottes sedan den Z i denne
Mänah smilande utlåtande af den 10 Mars, angäende Jns rättningar för fattige barns upfökande, hwilket bifölls, med undantag af 7:de puncten deraf, hwilken blcf, säsom innefattande Åläggande af en Bewillnrng, af Högloft.
Ridderffapet och Adeln ogillad» Ht supra.
Nid» derffapets och Adelns Plenum den 14 April 18 tv. S. T).
Wid företagande till ftuteligt afgörande af Allmänna Beswärs- och Oeconomie - Utffottets den 1 September Uplaste och den 38 December äterförwiste Betänkande, augäende anstalter till Beneriffa smittanS hämmande, samt
Utskottet den Z dennes pä bordet lags ha utlätande öfwer inom RikssStänden gjorde anMankvingar; beflöt Högloft.
Ridderffapet och Adeln att rill oswanberörde Betänkande, med de i Utffottets sednare Utlätande föreflagne förändringar och tilläggningar, lemna till bifall; anseendes likwal Ridderffapet och A« deln nödigt, att i afseende pä bwad Utskottet i 8 puneten af sitt sednare Utlätande föreslagit, rörande Läkares betygs päffrifwande ä past för de till GärdfarihandelS Lrifwande Utsände ynglingar och tjenstedrängar, till Kongl.
Majit skulle, undcrdänighct hemställas det mätte en bestämd lindrig
Tara för sädane
Läkare - betygs äfecknande föreflrifwaS, pä det nämnde ynglingar och tjenstedrängar ille Mätte med en för känbar afgift för dplika intpganden kunna belastas.
Undertecknad Lilvsrsrolps, ^.xel 6sb>r1el, för» mälte ännu äterstä ett Protocolls » Utdrag att justera, neru» Den 16 April. 631 nemligen angående Ridderffapets och Adelns Beslut, att aldrig utan förutgängen hänwisning till Niddarhus-Ukffoktet afgöra om Medels utasignerande af Riddarhus-Casian.
Han hemstälde i anledning häraf om icke ett sädant besiut lätteligen lunde falla i förgätenhet, om ej tillika utmärktes ett ställe, hw ^rest detsamma beständigt more tillfinuandes, och föreslog altja, att r Prvtvcolls-Utdraget mätte fa tilläggas, att berörde beslut, mätte, säsom ett oeconomiftt ningen bjfogas i det exemplar deraf, som altid borde wara pä Landt-Marstalks bordet att tillgå.
Uppä gjord proposition af Herr Grefwe» och LandtMarstalken blef detta tillägg bifallit, hwarefter följande Protocolls-Utdrag justerades:
Utdrag af Protokollet, hällct i Högloss.
Riddcrflapets och Adelns Plenum den 14:de och I6lde April 1810. S. D. Z anledning af gjord hemställan af Friherre Rosenkrans, LckrsrknZ, Uti denna dag Upläst Memorial, biföll Högloft.
Ridderskapct och Adeln, att hädanefter aldrig öfwer frägor om utgifter af RiddarHus-Casian omedelbarligen fatta beslut, utan att flika frägor först, enär de wäckas, genast börNjtill Riddarhuss Utstottet remitteras: anseende Nidderstapet och Adeln detta salunda fattade beslut, för att ej kunna i glömska förfalla, böra, säsom ett orconmiftt stadgande, RiddarhusLrdningen bifogas i det Exemplar, som under RiksLagarne altid bör finnas pä Landt - Marstalks - bordet att tillgå. lie supra.
Justerades följande underdäniga flrifwelser till Konungen:
Ibland de Krono - Lägenheter, som hittills marit Ander Eder Kongl. Majus Egen Höga disposition, ärs Dm 16 April. ärs de sä kallade Hof-Stall Ängar, hwilka warit HofStallct till utfordring cmslagne; men sedan desamme nu blifwit till Riksens Ständers fria disposition i Räder öfwerlemnade, emot det att nödige anstalter till denna utsordrings besörjande widtagas; hafwa Nissens Stander, efter inhämtad närmare kännedom om deste Lägenheters beskaffenhet och förwaltning, ansett sig böra, för hushällingen med dem, witz nuwarande ArrendeContracts uphörande, stadga följande allmänna grunder : lo Att Kammar - Collegium hädanefter sär om hander alla hittills uti Hof-Stall-Contoirct förwarade Chartvr öfwer Kronb-Ängarne jenite Bcskrifningar och öfrige, Ängarne angående, Contract och Handlingar, samt tager lika befattning med wärdén öfwer desie Ängar, som Aammar-Collegitlm hittills haft öfwer Kongssch Kongs Ladugärdar samt Krono Domainer i allmänhet. 2w Att Kammar-Collegium läter fördela KronoÄngarne i wista Lotter af 6, 8 a 10 Tunneland hwardera och upläter desta Lotter, behörigen nitmererade, genom öppen Auction pä 30 ärs tid till dem som erbjuda det högsta uti Lispund Hö, hwaruppä Arrendet bör ställas med skyldighet för Arrendatsrerne att sjelfwe utan biträde af de Slotter» Raffe - och öke-Dagswerten, hwilka nuwarande Arrende Innehafware äga rättighet, att utan serskild betalning begagna, besörja bergningen och att till Kronan erlägga betalning för höet efter Länets arliga Markegäng; hwarwid likwäl i afseende pä Upsala KongS-Äng det undantag bör äga rum, att dä Landshöfdingen i Upsala, hwilken tillutfordring för sine Hästar har sig anflagne 70 last hö, som uti sednare för Länet utfärdade Stater äro uptagne till 10 Parmar, skäligen icke kan förbindas att ät nöjas - Den 16 April. nöjas med betalning för detta hö efter ärlig Marke» gäng, Arrendet till ett mot nyssnämde Löne->anflag af 10 Parmar hö swarande belopp bör in natura utgöras för wiste dertill undantagne Lotter.
Och som hwad dessutom Upsala Äng angär, bertrud förekommer, att ej allenast Upsala Stad med nägre Tusende Tunneland Åkerjord, utan ock de nära intill Ängen belägne Socknar med deras stora utsäden äga mpcket ringa höbord, i assiende hwarpä Imvänar» ne gerna torde inropa Ängslotter och dem till det högsta berak», hwarigenom äfwen Ortens Äkerbruk stulle winna en större afkastning, bör wid fördelningen af Upsala Kongs-Äng den minsta af ofwannämde gradationer iakttagas.
I afseende äter pä de öfrige Arono-Ä> garne hafwa Riksens Ständer, wid derom saknad speciel local kännedom, öfwerleMnat till Kommar-Collegium, att efter infordradt utlätande krän wederbörande Landshöf» dingar angäende desse Krono - Ängars fördelning ester någondera af förenämnde gradationer, eller derest sädant icke stulle kunna werkställas med äsystad beqwämlighct och fördel för Arrendatorcn ä ena , samt winst för Kongl. Maj:t och Kronan a den andra sidan, med afseende pa local och andre sig företeende omständigheter förordna. Z o Allt hwad Eldgarns
Äng serskildt beträffar, det ärliga Arrendet af 23 Parmar hö, som Innehafware» hittills erlagt med 17 R:dr för Parmen hädanefter mä utgä efter gästande Markegängspris. <4:o
Att da den kostnad Kongl. Mant och Kronan j kraft af de om Kongsgärdarne hittills uprättade Arrenden Mäst »vidkännas pa Höladors undcrhällande, warit 534 Den 16 April. warit ganska betydelig; och en äfwen hädanefter fortfarande lika förbindelse ä Kronans sida således skulle, utan motsvarande nytta, komma att medtaga en stor del af den inkomst, som af desse Arrenden skäligen bör kunna päraknas för Stats-,Werkct, desse Lador, efter söregängen wärdcring, wid Auetionen bortsäljas pä en gäng med Arrendets uvlätande af dän plars, hmara en sädan Lada bestnncs. 5m Hwad trängsel - skyldigheten angsir, bor dermed förhallas eirligt Allmänna Lagen och Kongl. Förordningen af den 9 Fcbrurii I.M2 ; dock att ArrendeInnehafware, sä i anseende kill beling som eljest, ej mä betagas att, sä framt de otdrntcligen betala sitt Arrende, efter godtfinnande anmanda den uplätne jorden, samt större eller mindre del deraf till Aker upodla.
Och som all
Hö lefwerering till Hof-Stallet kommer att Uphöra, dä ds blifwande nya Arrenden kaga deras borkan, hafma Riksens Ständer ansett såsom den minst kostsamma ukwäg till anskaffande af det för samma Stall erforderlige hö-qvantum, att beloppet af detta hö, och inan nuwarande Arrenden till ända löpa, sä mycket deraf, som utgör skillnaden deremellan och hwad in natura till Hos- Stallet lcfwereras , uphandlas genom Kammar - Collegii försorg ,. ä ärlig EntreprcnadAuction, med förbindelse för Entreveneuren, akt kostnadsfritt lcfrvcrera höet här i Stockholm, börandes sedermera den eller de, som ätagit denna lefwerering och wisat sig hafwa densamma behörigen fullgjort, fä upbära den betingade Entreprenad-Summan frän StatsEontoiret, dit Arrende - Medlen för samtelige KronoKngarne böra ingä.
< Sluteligen hafwa Riksens
Ständer ansett sig böra fästa sin upmärksamhet wid de Slotter - Raffe - och ^)ke-dagswerkcn, som Arrendatorerne af Krono - s'tngar hittills hast rättighet akt till höbergningcn begagna, och Den 16 April. 533 sch hwilka för Upsala Kongs»Äng ensam, ulga af «i mindre än 14 Kyrka - Socknar och omkring ZLO hela Mantal, samt efter ett för 10 är bcräknadt medium, utgjort 400 Slotter s , ZZZ Räfse -, och öke« Dagsloerken, dem Kronan, utan, ersättning af Arrende-Znnehafwaren , mast betala med 2 si.
L rst, Slotter- och 1 si. 6 rst.
Näfse- Dagswcrket, sanit för hö» körseln 4^ rst.
Lasict till Ladorne och 1 si, Lasiet tils Flötsund.
Och som Riksens
Stander inhämtat den uplysuing att desie sä kallade hjelpe-Dagswerkcn icke ingä i Hemmanens stattläggning, utan utgöra ett beswar, son, Allmogen vä de fleste orter icke widkännes, samt ! aldre tider tillkommit genom beting med Allmogen, forn ätagit sig dem, enrot en öfwerensksmmen betalning , smarande emot den lidens arbets - ocks warutvärde, men nu mera, genom desi förändring sä ringa, att den pä intet sätt kan ersätta sjelfva arbetet, mycket mindre den stora tids - spilla,,, som tlllflpndas den oftast pä flere mils afständ boende Allmogen, för hwars Åkerbruk de Medes mäste wara högst hinderlige; altja och dä, sedan ägarna hlifwa i mindre lotter fördelade, desie hjelpedagswerken hwarken lämpsligen kunna anwändas, eller wid hädanefter uprättande Arrenden komma, att i likhet med hwad hittills fledt begagnas af Arrendatorer»?, som sjelfwe och pä egen kostnad böra besörja Höberg,lingen, samt Kongl. Mant och.
Kro, rian sälcdeS under det huskMningen med Krono-Ängarne pä nu föreflrifne salt fortfar,, icke mera är as deni i behof, anse Riksens Ständer, i.lilstamwighet med hwad Kongl. Bref,vet till Kammar - Collegium af den 13 Zuni.i 1749 stadgar, Allmogen böra, sä fort de ny« Arrenden hinna »vidtaga, njuta befrielse frän ofwannämnde Dagswerken, likwäl under förbehåll, att derest en 556 !
Den 16 Tfprk!. en förändrad hushållning med Ängarne framdeles skulle pröfwas nödig, och densamma föranleda till Kronans behof af samma Dagswerkens anwändande, Allmogen da i likhet med hwad som stadgas i Kongl. Brefwet Len Zd Oclober 1766 wara skyldig till deras utgörande, emot en sädan betalning efter hwarje Läns Markegång, som fö>- Krono Dagswerken ätnjutes.
Riksens Ständer framhärda rc. Stormägtigste MerNädi.aste Konung!
Majus Nädiga Sanction och stadfästelse fä Riksens Ständer härhos i underdänighet öfwerlemnn den Answarighets-Lag som de för deras Fullmägtige i Banquen antagit.
Ständer framhärda rc. Answnrkoiöets - Lag fän Riksens Ständers Fullmägtige i Banquen. §- 1.
Underläta Fullmägtige, att ivid det tillfälle, dä, enligt Regeringsformens 50 §., Konungen i samräd med dem och med Fullmägtige i Riksgälds-Contoiret annan Riksdags , ort än Hufmudstaden utsätta, noga iakttaga och tillstyrka hwad de för det Allmänna finna mäst lämpeligt, och nyttigt, ankomme det pä de sammankommande Riksens Ständer, att pröfwa, huruwida Fullmägtige en eller flere gjort sig oförtjente af Riksens Ständers förtroende, eller böra under ransakning till Laga answar ställas. §. 2. Mom. 1.
Utbetala Fullmägtige den i 63 §. af Re - Den 16 April. Z37 Regeringsformen omnämnds mindre Gumma - anlina gen hcl och hällen eller till större eller mindre del, innan Konungen för dem förklarat, akt han de ästad» Medel oundwikeligen har af nöden, antingen till Rikets förswar eller andra högst wigkiga och angelägna andawäl, samt innan de derjemte undsätt del af hela Stats-Nädets dcröfwer inhämtade tankar, ware den eller dc, som till beslutet bidragit, förlustig sä »val Riksens StändcrS, som och annat allmänt Medborgerligt förtroende.
Brytcs Riksens Ständers förseglade anordning uppä, eller utbetala Fullmägtige, inan Riksdags-kallelsen blifwit i Hufwudstadens Kyrkor wedrrbörligen kungjord, den i 6Z §. af Regeringsformen sistomnämnde penninge-Summa, hwilken Konungen, sedan han Stats-Nädet in pleno hört, äger wid infallande krig att lyfta, ware ej allenast
Lag samma, utan stola och den eller de brottSlige dömas till fängelse ä Fästning i Twä ärs tid, dock utan arbete, samt answara med hwad de äga, eller framdeles ärfwa eller förwärfwa för de medel, hwilka genom deras fö rwallande blifwit inlemnade.
Är sädan Fullmugtig Embets-eller Tjenstcma/l stall han destutom stiljas frän Embetet eller Tjenste» utan att den eller annan publique befattning kunna äterfä. Mom. Z.
Till de i lista puncten af 2 Mom. stadgade straff ware äswen den eller de förfallne, hwilka i ettdera af föregäende fall ej emot pluralitetens beslut till Protokollet protest anfört, eller ock tillstyrkt
Creditif medels utbetalande emot tydelig föreskrift, ändock pluralitetens beslut sädant hindrat. §. 3.
Vetrades
Fullmägtige att af försummelse eller egen - 583 Den l6 April. egennytta hafwa underläkt, öfwerstridit eller afwikit ifrän de föreskrifter, som Banco-Utflottet, eller Revisorer ene ligt 72 §.
Regeringsformen och 70 §.
Riksdags-Ordningen meddelat, eller i gällande Banco-Ordningar til bestämd ätlydnad stadgade äro, mä nrälet genast hos Riksens Ständers Justitie Ombudsman anmälas, hwilken åligger att detsamma flyndsamt hos Konungens och Rikets Swea Hof-Ratt äklaga.
Hofs Rätten pröfwe da först om mälet är af sadan beffaffenhet, att den anklagade bör under Nättegangcn ifrän utökningen af den honom förtrodde Bans eo - Föi waltnnigen stiljas; och stulle, efter anstäld laga undersökning, hen anklagade besinnas brottslig fälles han, utom i de fall denna Lag serskildt upgifwer, till answar och ersättning efter omständigheterna, enligt i8Cap.
Han-o dels-Valkcn. 5 4.
Bckrades en eller flere af Fullmägtige, att i hwad till Banquens angelägenheter hörer, hafwa emottagit och äts lydt någon annan befallning elfer föreskrift ifrän eho det wara mä, an af Riksens Ständer, deras Bancy-Utstott, eller, med de i RiksdagssOrdningen och Jnsiructioner ut-> stakade willkor, af Riksens Ständers Revisorer, utan att deremot hafwa gjort alla de föreställningar och protester det af Banco-Utstottet wid denna Riksdag för Fullmägt, ge utfärdade Reglemente föreskrifwer, straffas han eller de, säsom ofwanföre i 1 Mom.
s §. sagdt ar.
Tillstpndas genom
Fullmägtiges förhällande härwid Banquen eller dest Credit nägot lidande, stola den eller de brottslige, jemte flade - ersättning dömas till
Fästning pä twä till högst fem är ester omständigheterna, dock utan arbete. §- §, Ssm Banco-Fullmagtige ej äga att öfwerlägga i närvaro af nägot Ombud frän Konungen eller Regeringen, och Den 16 April.
5Zg och det ar förcffrifwit, att, derest bemalte Ombud, efter derom gjord föreställning, wägrar att sig aflägsna, Fullmägtige dä böra upffjuta öfwerlaggningen och afflut« Sessionen; hafwe den eller de, som denne förestrift brutit, förwerkat Riksens Ständers företrocnde, och bör en sädan förseelse af nästkommande Revisorer genast anmälas hos Riksens Ständers Justitie
Ombudsman och dermed förs faras pä sätt i Z §- stadgadt ar, §. 6.
Undcrläta Fullmägtige att w!d nägon staga af wigt höra Commissariatet, hwars strifteliga utlätande derom bör Fullmägtigcs Protocoll bilaggas, eller åsidosätta Fullmägtige den noga tillsyn, som dem åligger, att BaneoWcrket efter Banco-Ordningarne och den antagne arbetsmcthodcn blifwer förwaltadt, förhällcs med deras answar rigbct i hwarje af dessa fall pä satt i §. Z omförmalcs. §. 7. Ncstr Fullmägtig bort utan behörig ffcdd anmälan hos Ordföranden, eller han eller Ordföranden utan med .öfrige Fullmägtige gjord öfwerenskommelse och derig.nom försummar sammanträde eller annorledes afhälla sig fran Fullmägtigcs sammankomster, utan att äga och tillkännagistna laggiltigt sörfall, ware han för hwarje försunmradt sammanträde förfallen till Tio NiksdalerS böter, fem af» dragas arfwodct och tillfalla Vanguens Armbösse medel. §. 8.
Fatta Fullmägtige beflut da icke twa tredjedelar af deras fulla antal är närwarande, eller utan att hwar och en till Protocollet kunnat pä sätt 66 §. af Niksdags-Ords vingen förcffrifwcr yttra sin mening, eller hindras nä" zon att w!d undcrdäniga Expeditioner till Kongl. Maj:1 biss - 540 Den 16 Aprik. bifoga sm serstilta mening, derest Banqnens hemligheter derigenom icke röjås, åge samma answar rum och förfares pn sätt i Z §. stadgadt ar; och stall i deste och alla andra sall dcn, som sig icke till Protocollet yttrat, anses hafwa bejakat pluraliretens beflut. §. 9- Förbryter Fullmagtig sig i något af förutnämnde fall, emellan Nevisioncrne eller dä Riksens Stander ej äro tillstädes, anmälts och bcifras sädant af Riksens Ständers Justitie Ombudsman. §- lo. Hfwcr Kongl- Swea Hor-Ratts Utslag i desta mäl kunna wstl hos Kongl. Maj:t underdåniga bcswär anföras; Lock mä den Fullu-agtig, som genom Hos - Nattens Dom blifwit stiljd frän befattning med Banco - Fö walrninzen, rhwad denne Dom andras eller ej, eller dcn klagande beriädas, icke i sin befattning ärer lunna insättas utan af Riks -Ständcn sjclfwc.
Herr Grefwen och Landt - Marskalken bad Höglost.
Niddcrstapct och Adeln ursäkta, det han i afseende pä sitt m-liga tillfristnande icke wägade längre birvisia Ridderstapets och Adelns Plenum, och anmodade äldste närwarande Grefwen, Herr Grefwe jjacob Os, la Oselie att i hanS ställe emottaga Klubban.
Herr OarleLon, kstvsrck, hade inlemnat ett ffrifteligt Yttrande till Prvtocollet, hwilket uplastes, sä lydande:
Det war owantadt, att ännu ett tillagg skulle göras, den widlöftiga Act, som bestrifwer, huru och pä hwad sätt' De>» 16 April. Z4r satt, en Bokhallare blcf pä belmglig lid uti RiksgäldsCvntoirct tillförordnad.
Ståls» Utjkottct hade antagit dct förledne pleni-Vag uplaste anförande såsom sitt. skulle dct wcrkeligcn förtrutit mig, men nu di detta arbete torde fa anses, som wore det Herr Uisieströms enffildta tankar, är det för m-g aldeles likgiltigt. L. Lsrleson.
Uplästes ctt frän Riddarhus - Utskottet inkommit Memorial, sä lydande:
Genom Remisi af dcn 6 inncwarande har HögloftRidderffapet och Adeln behagat aterförwisa till RiddarHns-Utffottet desi ingifne Memorial, rörande frägan om inrättande as Kakelugnar i Stora Riddarhus-Salen, hwartvid Högloft.
Ridderffapet och Adeln, femte meddelande af de anmärkningar, som samma dag dcrwid hos Ridderffapet och Adeln blifwit giordc, tillika anmodat Utskottet, att skyndesamt och under loppet af den päföljande weckan med förnyadt ntlatande till Ridderffapet och Adeln inkomma.
Till skyldigt efterkommande häraf, har Utskottet trodt sig böra först beswara de gjorde anmärkningarnc, och derefter framställa de förslag till Riddarhus-Salens upwarmande, hwilka Utffottet, efter en förnyad och noggrann öfwerläggning ansedt kunna blifwa mojlige ytt werkställa, ehuruwäl Utffottet i deste sednare fall nödgas Zberopa de betänkligbeter k afseende pä Riddarhus - Casimis för det närwarandc, till ännu sä obestämde och troligen högst betydlige omkostnad jnffränkte, och torde hända otillräckelige ti'gängar, Utffottet i sitt förra mlätande haft äran anföra.
Rörande den af Friherre Ollerström, fscob, gjerds anmärkning: det Utffottet ester hans tanka gjort bast, att » före - Dm 16 April. j forewarande fräga widtala en Kakelugnsmakare, som wäl ej torde förstätt sig pä Architccturcn, men deremot säkert pa Kakelugnar; för Utskottet förklara, att
Utskottet för sin del icke kunnat anse sig af ensamt en sadan Handtwerkarcs kunskaper winna tillräcklig uplysning till grund för fine orydönun och yttranden, om möjligheten af Kakelugnars inrättande i ett rum ast den owanliga storlek och höjd som -Riddarhus - Salen, hwilken dcrjcmje ä trcnne sidor omgifwes af yttre murar och har ett hwälft tak, som upfiiger änva till den öfwersta delen af hela Byggnadens takresning.
Under erkännande af de otillräckelige insigter ; Byggnads-konsten, som Utskottet med bekymmer hoö sig funnit, dä det blifwit alagdt, att yttra sig öfwer en fräga till beskaffenheten sä främmande som denna i jemnförelse med de ämnen, hwilka manligen blifwit till Utskottets pröfning anförtrodde, har Utskottet deremot ansett angelägit, att dä hufwudfrägan jemwäl förutsatte ett noga afseende sä wäl pä bibehållandet af den yttre och inre Architecturen, som pä möjligheten, att genom fönsterpelarne updraKa rör för eldstäder, deste rörs ledande öfwer ett högt hwalf, som gräntsar helt nära till det yttre taket, mädan att fullfölja dem igenom owanligt täta takstolar och bjelklag m. m., alla desta anförda omständigheter äfwen fordrade att nägvn skickligare Architeet, Byggmästare och Murmästare oumgängcligrn borde deröfwer höras och rädfrägas.
Det hai warit i sädant ändamål Utskottet med skäl päräknat att maina de säkraste och mast pälitliga upgif, ter, dä Utskottet anmodat Hufwudstadens Architeet, Herr Prvfestorn Osörvcll, att meddela sitt utlätande, hwaröfwer Herr Hof-ZntendentcN 8unclv»ll sedermera blifwit rädfragad och deruti till alla delar instämt, hwilkct Utffottetjemts sitt eget dcrpä grundade tlllstyrkande, förut haft den aran till Ridderskapct och Adeln inlemna.
Fri - Den 16 Aprik. 643 Friherre C-äer-tröms anmärkning, att den föreflagne Lambouren wid ingängen till Salen skulle stämma Architecturen, torde finnas uti sjelfwa förflaget tillräckeligen beswarad, dä detsanrma uplyser, att denna Tambour bor^ de görns flyttbar, för att under de kalla ärstidcrne kunna upställas och dessemellan wara beqwäm att undanflpt. ta, samt säledcs icke i Något afseende stadande för Archi» tecturen i öfra förstugan.
Hwad Friherre stleäetstiom widare anfört, rörande Riddarhus - Salens upwärmande genom immrör, hwilka förmodeligen stulle ledas under hela golfwet och frän del nedra rummen befintclige eldstader upcldas, tror Utstötte^ deremot blifwa till nyttan det fullkomligaste förslag, som till ändamälets befrämjande borde antagas, ehuruwäl
Ut» stöttet för det narwarande, i brist af nödige tillgängar till nplysning om kostnaden af en sädan mindre wänlig inrättning/ icke kunnat upgifwa någon beräkning.
Den af Herr Grefwe v- Is (tsillie wäckte fräga, om borttagande af stiljemurarne i de under Riddarhus-Salcn belägne rummen, synes i Utskottets tanka böra blifwa lika nyttig med den ofmannämnde eldningen genom immrör, men deremot troligen den minst kostsamma af alla deM, som i detta afseende kunna förestås.
Härwid möter dock den omständighet till betänkande, att de z:ne rum, som derigenom stulle blifwa sammanflagne till deras widd icke tillfullo innehälla lika storlek med Riddarhus-Salen och säledcs wid tillfälle af Nidderstapets och Adelns talrikare församlade ej eller lemna sä tillrackeligt utrymme.
Wid ett noggrant öfwerwägande af dessa Förslag och de större eller mindre betänkligheter, som i afseende pä deras Verkställande i mer och mindre män fig förete pH rmd«r ett sorgfälligt bemödande, attkunna utfinna det som wsre 644 Den 16 April. more till desi beskaffenhet mast t/enligt, att till Högloft.
Niddersiapets och Adelns gillande och antagande framställa, samt besinnande af den, innan Riksdagens snart inträffande uphörande, förmodeligen korta tid, som ej lämnar anledning, att Niddarhus-Utsiottet nied utförandet af någondera kan komma till befattning och stuteligcn afwen för att kunna tillstyrka i detta fall ett widtagande, sa litet vbestamdt, sym förutnämnde omständigheter det medgifwit, har Utsiottct ansett sig böra till Högloft.
Riddcrsiapets och Adelns uplystare ompröfwandc hemställa, att Högloft.
Ridderskapctoch Adeln wille täckas, efter föregången ompröfning, uti bestämda uttryck förelägga desi RiddarkusDircction, att med ett noggrant afseende, sä wäl ä Rid, darhus-Castans tillgångar, sorn ä bibehållandet af Architccturcns anseende sä utanpä sjelfwa Byggnaden som inuti sjelfwa Salen, samt grundmurarnes bestånd, öfwerlagga och undersöka, hwilketdera af ds förenämnde zme