Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Kronobetjenten kan således — derom är jag förvissad — uträtta lika mycket i detta fall, som den s. k. sakkunniga personen.
Kungörelsen d. 17 Juli 1847, ang:de bestämmande af minimi- och maximibelopp af arrende-afgifter samt arrendatorers optionsrätt, utfärdades, ansåg Kammar-Coll. till en början densamma endast böra tillämpas å jordlägenheter — en åsigt, hvilken jag fortfarande omfattar såsom den rätta; men på Den 17 Jnni c. m. 241 pä förekomna anledningar gjorde Coll. likväl år 1848 en underd. framställning i ämnet till K. M. Svaret derå, gifvet medelst K.
Brefvet d. 4 Febr. sistnämnda år, innehöll endast att åberopade författning rörde kronolägenheter samt att någon ytterligare förklaring icke vore behöflig.
Deraf har följden blifvit, att Coll. icke kunnat underlåta att å en del kronofisken tillämpa författningen; men sådant har dock endast egt rum för betydligare fisken, och en mängd mindre hafva på tillförene öfligt sätt utarrenderats till den högstbjudande. 1 betraktande häraf innehåller ock Kammar-Colhii, af K. M., medelst ifrågav:de Nåd.
Propos., gillade förslag följide stadgande: »För kronofiske, qvarn, bro eller annan dylik lägenhet, till hvilken jord icke hörer, men hvarå denna författning tillämpas, må kronobetjent ensam upprätta förslag till minimi- och maximi-arrendebelopp» etc.
Om denna ordalydelse bibehålles, kan Coll. och lokala embetsmyndigheterna framgent tillvägagå såsom hittills; men ändras den till hvad Utsk:t föreslagit, uppstå kostnader för en del fiskens utarrenderande, hvilka icke ens af kronans sammanlagda inkomst utaf fisket under hela arrendetiden blifva ersatta.
Men Utsk:t synes antingen hafva saknat kännedom härom eller ock hafva lemnat denna vigtiga omständighet utan tillbörligt afseende.
Antalet af de kronofisken, hvilka särskildt utarrenderas, uppgår endast till några och 30 st.
Deraf inbringa 8—10 st. något betydligare arrende; men de öfriga lemna högst ringa, såsom 2, 6, 36 och 50 öre, 3, 5, 10 och 15 rdr o. s. v. Jag hemställer, huruvida det kail anses förnuftigt att utfärda en författning, som bjuder att för sådana fiskens utarrenderande sakkunnig person skall tillkallas och de kostsamma åtgärderna för minimi- och maximi-arrendens bestämmande vidtagas.
På dessa skäl yrkar jag bifall till K. M:s Propos., hvilken grundar sig på utlåtande af det embetsverk, som måste ega största sakkännedom uti hithörande ämnen.
Efter den fullständiga utredning af ämnet, hvilken nu blifvit af den siste talaren lemnad, instämmer jag till alla delar uti den af honom uttalade åsigt — en åsigt, som jag redan i IJtsk:t omfattat, ehuru jag icke reserverat mig mot det , der fattade beslut.
Efter härmed slutad öfverläggning, framställdes först propos. på bifall till Utlåtit, hvartill svarades nej, och sedermera propos. på afslag derå samt antagande af K. M:s Nåd.
Propos., hvartill svarades ja.
Jag anhåller att R. o. Ad. måtte till de öfriga Stånden aflåta en inbjudning att, med afslag å StatsUtskits hemställan uti Utlåtit N:o 105, antaga hvad K. M. uti sin Nåd.
Propos. i ämnet föreslagit.
H. Y. 16 242 Den 17 Juni e. m.
Frih. Cederström, Rudolf, begärde detta förslag på bordet.
Föredrogs ånyo Stats-Utsk:ts d. 3 och 13 d:s bordlagda Utlåt.
N:o 106, i ani. af dels K. M:s Nåd.
Propos. ane:de förändring och tillbyggnad af kronans egendom N:o 4 å Riddarholmen, lör inrymmande derstädes af Riksarkivets samlingar m. m., dels väckta motioner om anslag tili en nybyggnad för Riksarkivet och K. Biblioteket.
Såsom tjensteman i Riksarkivet, är jag i tillfälle att uttala samma tjenstemannacorps’ tillfredsställelse öfver den af K.
M. föreslagna förflyttningen.
Ofver denna tillfredsställelse må ingen förundra sig, ty en hvar, som besöker arkivet, kan med sina egna ögon öfvertyga sig luiru den nuv:de byggnaden botar att stundeligen begrafva oss under sina ruiner.
Endast af detta skäl torde vara mindre lämpligt alt för ändamålet företaga en nybyggnad, med hvars fullbordande kan komma att dröja uti flera år.
För öfrigt torde beholvet särdeles påkalla att Riksarkivet förflyttas, så vidt möjligt är, nära intill Stats-expeditionerna.
Under villigt erkännande af de svårigheter, med hvilka denna fråga haft alt kämpa, enär R.
St:r vid flera föreg:de tillfällen alslagit de i ämnet gjorda framställningar, och ehuru jag medgifver att det nu förev:de förslaget har ett stort företräde framför det vid sista riksdagen afhandlade projektet ang:de Geijerska husets användande för ändamålet, kan jag dock icke finna mig tillfredsställd med detta Utsk:ts förslag.
Nu ifrågav:de hus ligger nemi. omgifvet af flera andra hus, deribland af K. boktryckeriet med dess ångapparat, hvilken kan blifva ett ganska farligt grannskap för dessa dyrbara samlingar.
Vidare skulle, i följd af detta förslag, 3:ne embetsverk få lemna sina lokaler.
Hvart skulle de flytta, och hvartill skulle kostnaden för deras förflyttning uppsa?
Detta har Utsk:t icke uppgifvit, hvilket dock varit önskligt att få veta.
Hvad man dock kan taga för gifvet, är att nämnde kostnad skall blifva ganska betydlig.
Kan väl nämnde kostnad betäckas genom försäljning af det spruckna och snart ramlande s. k.
Ridderstolpeska huset?
Ett stort misstag begås vanligen deruti, att man för nya ändamål vill aptera gamla hus.
Olämpligheten i byggnadssättet å dessa hus och ständiga förändringar derå vålla nemi. de största kostnader.
Nordenfalks motion torde derföre böra uppmärksammas.
Då biblioteket ytterligare erhåller ett exemplar al hvarje verk, torde allt utrymme, som kan erhållas, blilva behöfligt.
Redan lära från K. biblioteket åtskilliga tryckta arbeten, som man antager vara Den 17 Juni e. m. 2i3 af mindre värde, hafva blifvit förpassade till f. d. slaktarhuset, der de sålunda utgöra en begärlig spis för hungriga råttor, hvilka nu, i saknad af oxkött och dylikt godt, få åtnöja sig med de klistrade ryggarne på böckerna, hvilka ryggar till stor del utgöras af kalfskinn och följaktligen hafva en strykande åtgång.
Icke destoinindre har Utsk:t icke letnnat någon allvarlig uppmärksamhet åt nyssherörde motion eller åt frågan om anordnande af en ny lokal för ett K. bibliotek.
Den för Riksarkiv föreslagna lokal torde icke heller vara rätt lyckligt vald.
Onskligt anser jag nemi. vara, alt icke It.
St:r bifalla apterandet af ett gammalt och till sitt nuv:de bruk lämpligt hus för ett annat ändamål, och anhåller följaktligen om Aterremiss, på det alt Stats-Utsk:t måtte till en ny Riksarkiv-byggnad anordna en lämplig summa.
Med afseende å den större eldsfara, som kan blifva en följd deraf att Riksarkiv och Ribliolhek sammanbyggas under ett tak, då nemi. boksamlinearne kunna sålunda på en gång förstöras, gillar jag icke förslaget på sådant sätt kompliceradt, men anser att Frih.
Nordenfalks motion i öfrigt, eller anguie uppförande af en särskild nybyggnad för ett Riksarkiv, förtjenar allt afseende.
Oxenstjerna yttrade, bland annat, att det skulle vara så önskligt att Riksarkivet komme att blifva närbeläget intill Stats-Depma.
Rehofvet häraf tror jag dock vara mindre, än angelägenheten deraf att det förlägges på en fri och öppen plats, der eldsvådor icke så mycket äro att befara.
En anslagsfråga, tillhörande näst sista hufvudtiteln, har vanligen redan derigenom — åtminstone i den förberedande Utsk:s-behandlingen — ty värr inga stora utsigter till framgång, hvad än må i sak tala derför.
Också har, rörande nu föreliggande fråga, Stats-Utsk:ts behandling af de på kända sakförhållanden grundade skälen i de afstyrka förslagen varit knapphändigare, än man torde ega skäl begära, enär, såsom af Betänkt ses, de enskilda motionärernes grunder mera förbisetts, än vederlagts.
I det jag önskar påpeka vigten såväl af motionärernes utgångspunkter, som af de förhållanden, Frih.
Cederström nyss omnämnt, tillåter jag mig fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet på följande.
Förslaget om uppförande af en ny Riksarkiv-byggnad framställdes för R.
St:r redan 1857 i en K. M:s Propos.
Hvad beträffar nu föreliggande K.
Förslag, torde detsamma rättast kunna betraktas såsom endast ett det förras, meo voto, svagare alternativ.
Det är nemi. föga troligt, att om regeringen för 7 år sedan fann skäl föreslå nybyggnad af lokal till här ifrågav:de institution, sådant numera, med ininskadt utrymme i af kronan disponerade byggnader, skulle vara obehöfligt.
Skäl emot sjelfva nybyggnaden gåfvo ej ens Rikets dåvarande Ständer, utan förslaget stannade, såsom bekant, mot farhågan att den af Iv.
M. då 244 Den i7 Juni e. m. föreslagna platsen ej vore den lämpliga.
Häraf framgår, att motionärernes förslag hvarken är nytt eller obetänkt, utan i hufvudsaken rörande Riksarkivet sammanfaller med K. M:s ursprungliga.
Jag heder nemi. få anmärka, att frågan om Riksarkiv-byggnaden lika litet i motionerne, som i verk igheten, är nödvändigt sammanhängande med frågan om egen lokal för Riksbihlioteket.
Rörande nu föreliggande K.
Förslag, torde följande anmärkningar deremot vara de vigligaste.
Fastän byggnaden N:o 4 å Riddarholmen omöjligen kan genom ändring blifva lika ändamålsenlig, som en af K.
M. förut föreslagen, för Riksarkivet afsedd, ny byggnad, blir besparingen vid deri förras aptering ringa nog, då man beräknar ej blott de dryga omkostnaderna för om- oell tillbyggnaden, ulan äfven för de, i anledning af närbelägna eldfarliga inrättningar, mer än eljest behöfdes, vidlyftiga vatten-inledningar etc., samt för byrån till de 3:ne utdrifna embetsverken, för hvilka sednare ständiga utgifter kostnaden på goda skäl icke äro i det K.
Förslaget närmare uppgifna.
Och med alla dessa uppoffringar vore dock, sedan den nu föreslagna byggnaden blifvit fylld, lokalens utvidgning snart sagdt omöjlig.
Deremot liafva vi i Teknologiska palatset ett färskt bevis att kostnaderna för en storartad, till både läge och inredning ändamålsenlig ny byggnad ingalunda behöfver få »museiproportioner.
Af de många kassan är denna sannerligen ej en af de minst nödvändiga, då man betänker den utomordentliga vigten af att rikets oundgängliga arkiv pä möjligen ändamålsenligaste sätt förvaras.
Och just det ur hvarje synpunkt ändamålsenliga, icke blott det för ögonblicket billigaste, måste härvid så mycket heldre afses, som frågan om Riksarkivet ju nu är meningen bestämmas för ganska lång tiderymd.
För min del kan jag ej inse den öfvervägande vigten af att ifrågav:de byggnad förlägges i möjligaste närhet till StatsDep:n och en del af embetsverken, då dessas handlingar naturligtvis ej borde till Riksarkivet öfverlemnas förrän vid den tid, då de blott undantagsvis behöfde rådfrågas.
Deremot borde väl embetsverkens närhet till hvarannan heldre afses, än att dessa Hyttas åtskiljda.
Säkerheten för Riksarkivets handlingar, i förening med möjligheten att äfven i framtiden åstadkomma tillräckligt utrymme lör deras ordnande på ett ställe, bör väl i främsta rummet afses; vederbörande tjonstemäns besvär först sedermera.
Uti London ligga flere embetsverk i Westminster, men Stats-arkivet i City.
Utsk:ts enda skenbart vigtiga skäl: faran af uppskof i anseende till nuv:de lokals bristfällighet, så är jag fullkomligen ölvertygad alt, i händelse af beslut om nybyggnad, lämplig interims-utväg kan beredas för den korta tid, husets nybyggnad kan öfverskjuta deri föreslagna flygelns.
Att ej göra denna mellantid obehörigt lång, afstår jag från en tilltänkt begäran om att, med a Islag å Bctänk:t, R.
St:r måtte ingå med skrifvelse till K. M., att till nästkommande riksdag framlägga ett nytt, detaljeradt förslag i ungefärlig öfver - Den 17 Juni e. m. ensstämmelse med det ursprungliga, och förenar mig i stället med sednasle talaren i anhållan om återremiss, åsyftande bifall till K. M:s förra Propos. samt till de enskilda motionerne, endast att frågan om bestämmande af byggnadsplats öfverlåtes till K. M, efter sakkunnige mäns hörande, samt att för densammas inköp möjligen erforderliga medel må af Stats-kontoret linder förskoltstitel anordnas, att framdeles hos R.
St:r till ersättning anmälas.
Lika lätt, som det för några år sedan var för Riksarkivet att få, som man säger, tak öfver hufvudet, lika svårt synes det nu vara för samma embetsverk att komma undan den botande katastrofen, att samma tak skall ramla ner öfver detsamma.
Vår pligt torde dock vara att tillse det icke en slik händelse må ifrågakomma.
Fiir min del anser jag såväl förslaget om en byggnad för ändamålet å Carl Xllhs torg, som om användande af det s. k.
Geijerska huset, hafva varit lämpligare, men nämnde förslag äro förkastade; och då jag anser ett uppskof kunna under nuv:de förhållanden medföra ganska betänkliga följder, måste jag fästa mig vid hvad som nu kan fås.
Att nuv:de förslag icke strandat hos Stats-Utsk:t, är redan lyckligt nog, och jag hoppas att det äfven skall kunna oskadadt undgå de stötestenar, som Frih.
Cederström synes vilja mot detsamma uppställa.
Frih. har haft en verksam del deruti, att de vid 1853 och 1856 årens riksdagar framställda förslag omintetgjordes.
En sanning är, att den utaf honom påpekade eldsfara påtagligen varit mindre, om denna byggnad blifvit förlagd, vare sig på norra delen af Carl Xllhs torg eller uti Geijerska huset; men då dessa förslag nu icke vidare kunna ifrågakomma, anser jag förev-.de förslag för närv:de vara det, som bör antagas; och får fästa uppmärksamheten derå, att Olver-intendents-embetet, som granskat planen, funnit densamma till alla delar tjenlig, och förklarat huset säkert.
Det är visserligen sannt, att den, som förr i verlden, då huset N:o 4 å Riddarholmen icke h. o. h. upptogs af embetslokaler, kom i tillfälle att deltaga i de glada fester, som der då understundom firades, kan erinra sig huruledes der en eller annan kackelngn syntes darra på sina fötter; men den granskning, hvilken, efter hvad jag redan förut omnämnt, blifvit af Olver-intendents-embetet i afseende å denna lokal verkställd, torde dock kunna lugna äfven sådana betänksamma personers farhågor.
På dessa skäl anhåller jag om bifall till första delen af Utsk:ts hemställan.
Hvad åter den sednare delen af Utsk:ts förslag, eller försäljningen af f. d.
Ridderstolpeska huset, vidkommer, anser jag att med ifrågav:de åtgärd ingalunda brådskar.
Riksarkivets flyttning kan säkerligen icke ega rum, lörrän R.
St:r åter sammanträda.
Att sälja detta lius, innan det blir disponibelt för 346
Den 17 Jani e. m. en köpare, tror jag icke ISter sig med fördel verkställa.
Derigenom skulle man väl, som man säger, kunna bortslumpa byggnaden, men icke erhälla livad skäligen derför bör fordras.
Slaten har många embetsverk, hvilka äro, så lill sägandes, husvilla, och af hvilka en del icke medföra sådana skrymmande vigter, som Riksarkivet.
För dessa kunde detta hus tilläfventyrs blifva ganska lämpligt.
Försäljningen är således alldeles icke af något oundgängligt behof påkallad.
Ett ytterligare skäl att med denna försäljning gå varligt tillväga, är att Utskrt föreslagit ett minimipris, hvilket, då det här offentligen proklameras, kan anses för ett inaximipris.
Vid sådant förhållande kan man tänka sig att vederbörande spekulanter, hellre än att skänka staten vinsten, vilja dela den sins emellan.
Den sednare delen af Utskrts förslag anser jag fördenskull böra afslås.
Frih. af Ugglas, Gustaf: Tillståndet med Riksarkivets nuv:de lokal är sådant, att faran att vistas der sannerligen är stundelig.
En hvar, som ser de spruckna murarne och huru golfven äro sluttande planer, kan föreställa sig huru rökfång och källare skola vara beskaffade. K. M. har redan tvenne gånger föreslagit R.
St:r att bygga Riksarkiv på andra ställen, hvilka jag, i likhet med Gr.
Mörner, anser hafva varit vida ändarnålsenligare än deri nu ifrågav:de platsen.
St:r hafva likväl icke ansett något af dessa byggnadsförslag böra antagas; och sålunda bar denna fråga, som allt sedan år 1855 stått på dagordningen, alltjemt blifvit undanskjuten.
Må vi fördenskull nu fatta ett definitivt beslut och låta det hittills så vanlottade Riksarkivet komma, så till sägandes, på säkra fötter.
Man har påstått, att Bibliothek och Riks-arkiv borde uti en loka! förenas.
Afven jag skulle i flera hänseenden icke ogerna se en sådan plan fullbordad; men den befogade anmärkning har blifvit framställd, att det skulle vara betänkligt att utsätta båda dessa samlingar för samma olycka af eldslära.
I öfrigt anser jag, att dessa anstalter kunna fordra i flera afseenden olika byggnadsåtgärder; och då en lokal för Riks-arkiv är företrädesvis af behof påkallad, anser jag klokast vara att bifalla första delen af Utslcts förevide hemställan.
Utförandet af planen i sin helhet må blifva en framtidsangelägenhet, i den mån medel dertill blifva tillgängliga.
Mot Utsk:ts förslag har Frih.
Cederström erinrat, att Utsk:t icke ingått i någon utredning af kostnaden för de 3:ne embetsverkens förflyttning.
Till en början anser jag det icke hafva varit Utsk:ts skyldighet att verkställa en sådan utredning; men tror i öfrigt att det är lättare att anskaffa lokaler för dessa 3:ne embetsverk, än att, på sätt bemälde Frih. föreslagit, iordning - Den 17 Juni e. m. 247 ställa en interimsloka! för Riks-arkivet.
I afseende på ifrågavale 3:ne embetsverks förflyttning, har dessutom verkligen blifvit föreslaget, att i Geijerska huset inrymma antingen Kommers-Colkm eller de båda öfriga embetsverken.
Beträffande kostnaden derför, har Utsk:t älven meddelat upplysning.
Man har ytterligare anmärkt, att den nu ifrågav:de lokalen skulle vara särdeles eldfarlig.
En sanning är, att den icke ligger alldeles lör sig sjelf; men vid det förhållande, att Riksarkivet bör läggas någorlunda centralt, och då R.
St:r förkastat de platser, som tillförene blifvit föreslagna, anser jag, att någon lämpligare lokal för närvtde icke kan erhållas. ])å R. o.
Ad. nu går alt afgöra denna fråga, torde R. o. Ad. icke förglömma, att det är oundgängligen nödigt att flytta Riks-arkivet, samt att man icke kari slå till svars lör att låta detsamma qvarblifva, så länge sådant kan bära sig, äfvensom att förflyttningen icke kan hastigt verkställas, utan att man dertill lår använda elt redan färdigt hus.
Med en återremiss anser jag ingenting kunna vinnas, ty tankarne inom Utsk:t voro eniga deruti, att man icke kunde gå längre än K. M. föreslagit.
Hvad försäljningen af s, k.
Ridderstolpeska huset beträffar, anser jag klokast vara att R.
St:r hos K. M. anhålla, det K.
M. måtte till Rikets näst sammanträdande Ständer aflåta en framställning orri användandet af nämnda hus.
Mörner, anser jag således, att den sednare delen af lltskrts förslag icke bör bilällas.
För hvarje folk är otvifvelaktig! af största vigt, att dess handlingar varda så säkert som möjligt förvarade.
För en sådan byggnad, som den ifrågav:de, fordras oundgängligen, att den är Iritt belägen och icke, på sätt här blifvit föreslaget, lörlägges i närheten af elt boktryckeri.
Likaledes torde vara högst nödvändigt, att den är särskildt byggd för ändamålet, samt att den icke, i likhet med Kommers-Colkii hus, saknar brandbottnar m. m.
Med sådana olägenheter är den nu ifrågaställa lokalen behäftad.
Inredningen derstädes är icke heller sådan, som behofvet påkallar.
En nybyggnad blir derföre oundgängligen nödig; oell i annat fall skola nya utgifter för Riks-arkivets iordningställande snart ifrågakomma.
Kostnaden endast för denna byggnads aptering uppgår till 100,000 rdr.
Dertill kommer utgiften för de 3:ne embetsver kens förflyttning, hvilken utgift endast för en lokal till ett af dessa embetsverk icke lärer kunna understiga 70,000 rdr.
Till hvad belopp kostnaden för de båda andra emhetsverkens förflyttning uppgår, är icke kändt, men torde dock icke blifva så obetydlig.
Huruvida sådane mått och steg låta förena sig med en klok hushållning och huruvida det icke är bättre att för en ända - 248 Den 17 Joni e. tn. målsenlig nybyggnad anslå en erforderlig summa, underställer jag Ståndets pröfning.
Man liar påstått, att det skulle vara olämpligt att sammanslå lokalerna lör Bibliothek och Riks-arkiv uti en byggnad, i anseende till våda för elden.
Såvidt möjligt är, torde dock säkerhet derför kunna dem beredas, äfven om de äro sammanbyggda, allenast byggnaden varder förlagd på elt fritt och öppet ställe; och deri jemväl omordade olika inredningen lärer älven ganska val kunna låta sig uti en byggnad verkställa.
På dessa skäl instämmer jag i yrkandet på återremiss; och får tillägga, att jag heldst skulle önska bifall till Frih.
Nordenfalks motion.
Riks-arkivets närv:de skick utgör visserligen ett rättmätigt föremål för deltagande.
Men hvem är till detta olyckliga förhållande i sjelfva verket vållande?
Icke R, 1 St:r allena, ly de, om än från början skyldige till att hafva gjort ett förhastad!, felaktigt val, hafva sedermera varit lemnade i saknad af antagligt förslag till nytt Riks-arkiv.
Ingalunda bör man föra R.
Skr till last, att de icke velat nedgräfva Riks-arkivet i ett kärr, ej heller förlägga det på en tomt, der det skulle stå i vägen för en önskvärd planering af Riddarholmskyrkans närmaste omgifningar.
Men att ställningen för närvtde är bekymmersam, det är en sanning.
Till afhjelpande af denna svårighet fordras dock mera, än att antaga ett förslag, det första, bästa, som för ögonblicket erbjudit sig.
Man bör väl tillse, om icke ett ännu bättre står att träffa.
Jag tror uppriktigt, att sådant skall låta sig göra, derest Stats-Utsk:t vill göra sig den mödan.
Frih. af Ugglas’ kända fyndighet, för den händelse sådant afbehofvet påkallas, torde äfven nu, derest en befogad återremiss beslutes af R. o. Ad., kunna vara att påräkna i följd af Hr Friluns nit för saken.
Det skulle icke undgå att för ärendet utöfva en helsosam verkan, och jag vågar derföre vördsamt taga detta Hr Friluns välvilliga bemödande i förnyadt anspråk.
För att nu icke, för egen del, blifva svaret skyldig, rörande lämpliga utvägar, vill jag hänvisa till det nyanlagda Teknologiska institutet.
Hvilken helgjuten, ädel stil i dess byggnad!
Hvilken förståndigt vald belägenhet, sorn äfven medgifver att, i fall af framtida behof, anbringa tillbyggnader å frånsidan, utan att störa harmonien i den storartade, enkla anblicken af fasaden!
En sådan plats, fri, välbeläglig, borde man välja jemväl för Riks-arkivet.
Genom det oss föreliggande förslag åter vill man inklämma byggnaden på en plats, hviken aldrig kan blifva rymligare, men väl ytterligare inskränkas, så vidt man torde vilja en dag ernå en ilrågaslälld och visserligen af behof påkallad kaj kring hela Riddarholmen.
Genom det oss föreliggande förslaget, långt ifrån att hafva lotsat det nödställda Riks-arkivet i en trygg hamn, utsätter man detsamma för det eldfarliga grannskapet af ett betydande boktryckeri, hvilket drifves af ångmachineri.
Det är Den 17 Juni e. m.
249 sådana olägenheter och vådligheter, från hvilka vi borde sorgfälligt bevara en ny och dyrbar anläggning.
Man har talat om svårigheten att anskaffa interimsbostad för ifrågav:de samlingar.
Jag medger att denna svårighet är för handen; men (örmodar, att t. ex. i K.
Slottet eller i dess hvalf någon tilltlygt kunde tills vidare beredas.
1 alla fall synes denna ölvergående svårighet vara af underordnad vigt, jemförd med obehaget af att för alltid hafva trätfat ett definitift mindre lyckadt val.
Af dessa betraktelser föranlåtes jag framhärda uti min anhållan örn återremiss.
Det skulle kanske leda alltför långtfrån ämnet alt ingå uti en närmare kritik öfver Frih.
Cederströms yttrande, rörande de af honom ifrågaställa lokaler för Riks-arkivet; och detta så mycket mer, som det nu icke är fråga om att på nämnda ställen uppföra någon sådan byggnad.
De siffror, som Betänk:t gifver vid handen, rörande kostnaden för Itiks-arkivets förflyttning, visa ett helt annat resultat än det, hvartill den värde Frilen uti sin poetiska flygt kommit.
Hamilton åter har ansett Kommers-Colhii nuv:de lokal nästan lika olämplig som f. d.
Ridderstolpeska huset.
Den förra hvilar dock på hälleberget, — en grund, hvilken vi redan af Bibeln känna är ganska god, —• och det sednare deremot hvilar på pålar, hvilka, jemlikt Betänka, äro af röta angripna och förstörda.
Att så är förhållandet kan ock på stället inhemtas.
Månne det väl kan vara rätt att släppa köttstycket för skuggan?
St:r hafva tilllörene afslagit byggnadens förläggande till Carl Xllhs torg, af anledning alt densamma sålunda skulle blifva förlagd alltför långt bort från embetsverken.
Ifrågasättes nu att förlägga densamma till Humlegården eller Bellevue, — blir ju afståndet ännu större.
.lag erinrar mig, huruledes Frih.