Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Att låta lasarettet hädanefter komma i åtnjutande al fulla beloppet at den inkomst, som sålunda varit detsamma tillförsäkrad, syntes visserligen mest rättsenlig!, men då en dylik åtgärd måhända skulle stå i strid med de åsigler, hvilka i afseende å tullen i allmänhet kunde komma att göra sig gällande, halva motionärerne ansett lämpligast vara all antingen ett bestämdt ärligt anslag, motsvarande hvad en tull—afgift af 3 rst. å hvarje skålp. tili riket inkommande tobak nu skulle utgöra, å stat uppfördes, eller ock att, på sätt till förmån för allmänna barnhuset vore medgifvel, stämpel-afgiflen ä spelkort, vid sista riksdag fastställd till 12 sk.
B:ko eller 37J öre Runt, höjdes till 7.0 öre för hvarje kortlek, samt denna tillökning i afgifler anvisades åt lasarettet, sorn derigenom skulle kunna påräkna en inkomst af omkring 25,000 R:dr.
1 öfverensstämmelse härmed är föreslaget: l:o att, tdl fyllande af dea brist, som under åren 1854, 1855 och 1856, lill följd af stegrade varupris, uppkommit i Kongl. Serafimer-ordens-lasarettels hushållning och till godtgörande af den minskning dess kapital-fond derigenom mäst vidkännas, ett anslag för en gäng af 27,000 R:dr Runi måtte beviljas; 2:o att det anslag af 5,000 R:dr B:ko årligen, hvilket nämnda inrättning hittills åtnjutit såsom ersättning för den år 1781 beviljade afgift af 3 rst B:ko å hvarje skålpund lill riket inkommande tobak, mätte, lör ali, någorlunda lämpas efter nuvarande förhållanden, å stat uppföras till belopp al' 30,000 R:dr Runt; eller, om sistnämnde förslag icke vunne bifall, 94 Stats-Utskotlets Utlåtande N:o 148.
3:o atl stämpel-afgiften å spelkort matte höjas till 50 öre R:mt för hvarje kortlek och elen sålunda bestämda tillökningen af 12|- öre till lasarettets underhåll anslås. b) af Herr J. G. Schwan, som Yrkat, bland annat, hvarom nu ej är fråga, att Rikets Ständer, tili gäldande af den skuld lasarettet åsamkat sig för de 4 åren 1854— 1857, mätte bevilja 28,000 R:dr R:ko, atl med Udel eller 9,333 R:dr 10 sk. utgå tinder hvartdera åren 1858, 1859 och 1860, saint särskildt för lasarettets och sjukvårdens framtida uppehållande från och med 1858 anvisa 10,000 R:dr samma mynt utöfver det hittills såsom ersättning för tullen af tobak, för det indragna lotteriet och för Finska tolagen al’ statsmedlen lemnade bidrag till enahanda belopp.
Att Serafimer-ordens-lasarettet, antingen denna stiftelse betraktas såsom sjukvårds-inrätlning eller såsom praktisk undervisnings-anstalt för blifvande läkare, intager ett utmärkt, måhända det främsta rummet bland dylika inrättningar i Sverige, erfordrar ej bevisning.
Dess vigt, betydelse och oumbärlighet för landet torde icke heller ifrågasättas och frikostiga gåfvor samt Rikets Ständers välvilliga bidrag ådagalägga jemväl nogsamt del allmänna bemödandet för upprätthållandet af en institution, som städse utöfvat en vidsträckt och berömvärd välgörenhet.
Att äfven denna, likasom öfriga offentliga inrättningar, måst erfara verkan af den dyra tiden, samt att den betydliga prisstegringen, hufvudsakligen å iifsförnödenheter, åstadkommit rubbning i förhållandet emellan inkomster och utgifter, större i samma mån verkningskretsen varit vidsträckt, finner Utskottet naturligt, på samma gång Utskottet inser vigten och nödvändigheten deraf alt åtgärder vidtagas hvarigenom dylika missförhållanden för framliden, så vidt möjligt är, må förekommas.
Hvad nu angår här ofvan omförmälta förslag och beträffande först Kongl. Majrts
Nådiga framställning om uppförande å ordinarie stat af det under föregående riksdagar Kongl.
Serafimer-ordens-lasarettet beviljade extra anslag af 4,500 R:dr B:ko eiler 6,750 R:dr Runt i ersättning *<"•• förloradt bidrag af Finska tolagsmedlen, får Utskottet, med afseende å de lill stöd härför i den Nådiga Propositionen andragna skäl, tillstyrka, att berörda Nådiga framställning må af Rikets Ständer bifallas.
Vidkommande dernäst de i ofvannämnda motioner väckta förslag om ökadt statsbidrag till lasarettets underhåll, får Utskottet, jemte upplysning, att, utom nyssnämnda ersättning för Finska tolagen, 4,500 R:dr, lasarettet för närvarande al Statsverket åtnjuter å Riks-staten upptagne dels 5,000 R:dr, i stället för de till lasaretts-fonden anslagne 3 rst. för hvarje skålpund frän utrikes ort inkommande tobak, dels 500 R:dr tili ersättning för öfverlåtelse!) af dess lotteri-privilegium, eller tillsammans 10,000 R:dr, aiit R:ko, anföra, att, då af räkenskapen fullständigt är ådagalagdt, att denna summa, i förening med de inkomster lasarettet dessutom haft att påräkna, varit otillräcklig för bestridande af nödiga utgifter vid denna sjukvårds-anstalt, hvilken mer och mer anlitas, Utskottet anser en tillökning i Stats-anslaget lika mycket af behof som billighet påkallad.
Då emellertid Utskottet icke är i tillfälle att pröfva hvad för ändamålet verkligen erfordras, har Utskottet, helst
Stats-verkets tillgångar tagas i anspråk för så många vigtiga behof, funnit sig böra endast i så måtto tillstyrka Rikets Ständers bifall till motionärernes begäran, att ett Ståls-Utskottets Utlåtande N:o 148.
95 ytterligare årligt understöd af 9,000
R:dr må Serafimer-ordenslasarettet beviljas ^ att detta belopp må sammanföras med lasarettets nuvarande anslag 15,000
R;dr, samt att hela summan, 24,000 R:dr Runt, må under rubrik: ”till Serafimer-ordeus-lasareltets underhåir’ bland ordinarie anslagen å 8 IIufvud-Titeln uppföras; lärande, i händelse af bifall till denna Utskottets hemställan, förslaget om förhöjning i slämpel-afgiften för spelkort, till beredande af fyllnad i lasarettets tillgångar, få anses hafva förfallit.
Beträffande slutligen frågan om ett särskildt anslags anvisande tili ersättning för den under föregående år uppkomna brist i lasarettets årsinkomster, har Utskottet, i saknad af närmare utredning, huruvida icke de under lasaretts-direktionens förvaltning ställda fonder eller andra befintliga tillgångar möjligen kunna lagas i anspråk för betäckande af denna brist, ansell sig förhindradt att det i berörda hänseende gjorda yrkande understödja, ulan hemställer, att motionerne i denna del icke må föranleda till någon Rikets Ständers åtgärd.
Kyrkors underhäll. 72:o.
Då till de flesta församlingar i riket ett visst årligt anslag af kronotionde utgår under namn af vin- och byggnadssäd, har Kongl. Maj:t, i anledning af derom gjord underdånig ansökning, föreslagit, att Hotagens, från Fölinge församling i Jemtland nyligen afsöndrade kapellförsamling, hvilken vore i saknad af dylikt anslag, måtte af kronans behållna tionde i Fölinge socken få sig för berörde ändamål anvisade 5 tunnor att utgå in natura, eller, om tillgång härtill komme att saknas, i penningar efter länets uiedel-markegångspris ; och som, enligt det vid den Nådiga Propositionen fogade protokoll öfver Ecklesiastik-ärenden af den 30 Augusti nästlidue år, såväl Kongl.
Maj:ls Befallningshafvande i länet, sorn Kammar-kollegium och Stats-kontoret, öfver ansökningen hörde, till densamma tillstyrkt bifall, hemställer Utskottet, att Rikets Ständer må bevilja Hotagens församling ett anslag af 5 tunnor spanmål att, såsom vin- och byggnads-säd för dess kyrka, utgå pä sätt Kongl. Majit föreslagit. 73:o.
Uti en till Rikets Ständer särskildt aflåten, genom remiss till Utskottet ankommen, Nådig Proposition (N:o 94 uti 1 Sami. 1 Afd. af hillänget till Riks-ståndens protokoll) är af Kongl. Maj:t den framställning gjord, att Trosa stadsförsamling mätte för sin kyrka, såsom vin- och byggnads-säd, deraf församlingen hittills varit i saknad, erhålla ett årlig anslag, motsvarande 3 tunnor spanmål, hälften råg och hälften korn, att utgå i penningar efter länets årliga medel-markegångspris.
Som, enligt de ärendet rörande handlingar, af hvilka Utskottet fått del, vederbörande embetsverk och myndigheter, i ämnet hörde, förordat anslagets beviljande, tillstyrker Utskottet, 96 Stals-Utskottets Utlåtande N:o 14S, alt ät Trosa stadsförsamling ett ärligt anslag af 3 tunnor spanmål, såsom vin- och byggnads-säd, må anvisas att på föreslaget sätt utgå. 74:o. Genon! remiss från Preste-, Borgare- och Bonde-stånden har Utskottet jemväl lått tili behandling emottaga följande motioner, angående anslag till vin- oell byggnads-säd, nemligen: af Doktor Sandberg, hvilken begärt att Oscars annexförsamling i Kalmar stift, i anseende till behofvet af dess kyrkas ombyggnad, hvartill församlingens invånare börjat sammanskjuta medel, måtte, såsom vin- och byggnads-säd, af hvilken förmån församlingen hittills varit i saknad, erhålla ett årligt anslag af 3 tunnor kronotiondespanmäi; af Herr Hasselrot, hvilken anhållit, att Alingsås stadsförsamling, som hittills ej fått något anslag till vin- och byggnads-säd, må komma i åtnjutande af sådant anslag till belopp af 5 tunnor kronotionde-spanmål, att utgå in natura, eller, om tillgång dertill ej linnes, i penningar elter länets medel-markegångspris ; och af Magnus Månsson frän Östergöthlands län, hvilken begärt, att, då Qvarsebo församling i Strengnäs stift, som sedan längre tid tillbaka haft ett årligt anslag till kommunion-vin af endast 4 daler silfvermynt, måst för sin kyrkobyggnad åsamka sig en betydlig skuld, till hvars betäckande annan tillgång ej funnes än sammanskott af församlingsboer ne, Rikets Ständer måtte bevilja nämnde församling ett anslag af 3 tunnor vin- och byggnads-säd årligen.
Vid sistlidne riksdag väcktes åtskilliga dylika frågor, deribland äfven de nu framställda, rörande anslag till Oscars och Qvarsebo församlingar, men dåvarande Stats-Utskolt, hvars yttrande i ämnet ock af Rikets Ständer gillades, faun sig icke böra tillstyrka bifall till de gjorda framställningarne, emedan, innan vederbörlig undersökning föregått i afseende å de, tili stöd för desamma, åberopade förhållanden, Utskottet icke vore i tillfälle att fullt bedöma behofvet af de begärda anslagen, utan ansåg Utskottet lämpligast, att sådana frågor af församlingarne i underdånighet anmäldes hos Kongl. Maj:t, som sedermera, efter vederbörandes hörande, icke torde underlåta ali, derest slikt behof verkligen förefunnes, til! Rikets Ständer aflåta Nådig Proposition i ämnet.
Delande denna åsigt om formen för dylika frågors behandling, har jemväl nuvarande Stats-Utskott funnit sig böra hemställa, att ofvannämude Irenne motioner icke må till någon Rikets Ständers åtgärd föranleda.
R e s o - st ip e n d i e r s a m t L ä robo c kers o c h L ä rda V e r k s u Ig ifva n d e. 75:o.
Uti en hos Bonde-ståndet väckt och till Utskottet remitterad motion af Nils Svensson från Blekinge län är anfördt, hurusom, enligt särskilta Nådiga Bref, det för nämnde föremål å Riks-staten uppförda anslag, 10,000 R:dr B:ko årligen, blifvit sålunda - Slals-Uiskottefs Utlåtande JS:o 44-8. 97 lunda användt, alt 2,000 R:dr utgått till resestipendier för läkare-korpsen samt lika belopp till resestipendier för lärare vid bvartdera af de båda universiteten, eller tillsammans 6,000 R:dr, så att blott 4,000 R:dr återstått lill dylika stipendier ät andra personer saint lill läroböckers oell lärda verks digifvande.
Då emellertid, efter motionärens tanke, en sådan disposition ingalunda kunde vara öfverensstämmande med anslagets ändamål, hvilket mäste antagas hafva afsell hela samhällets fördel, men icke några enskilda korporationers, och dertill komme, alt anslaget understundom blifvit användt på ett i bog grud godtyckligt sätt och nästan öfvergfitt til! ett slags pensionsfond för mera gynnade personer, har motionären, till förekommande af missbruk i detta hänseende och då anslaget, till följd af folkmängdens tillvext, numera vore för ringa, föreslagit, dels att ifrågavarande anslag måtte ställas under vård och inseende af Fullmäktige i Rikets Ständers Riksgälds-kontor, för alt af dem, efter verkställd pröfning af inkommande ansökningar, årligen fördelas, dels att detsamma skulle ökas till 16,666 R:dr 32 sk.
B:ko, eller 25,000 R:dr Riksmynt, och såsom reservalions-anslag i Riksslaten upptagas.
Vid behandling af denna (råga har Utskottet af sednasle, af Kongl. Majit under den 7 sistlidne Februari till Kongl.
Stals-kontoret aflålna, Nådiga Bref, angående gjorda dispositioner å ofvannämnde anslag för innevarande år, funnit motionärens uppgifter i så matto bekräftade, att af detta anslag blifvit anvisade till resestipendier ät läkare 2,000 R:dr, tili dylika stipendier ät lärare vid Upsala Universitet 2,000 R:dr och vid Lunds Universitet 1,200 R:dr, till resestipendier åt andra personer 2,200 R:dr samt till läroböckers och lärda verks lifgifvande endast 1,200 R:dr.
Ehuru häraf visar sig, att af ifrågavarande anslag, såsom afsedt så väl lör resestipendiers som för läroböckers och lärda verks utgifvande, nog stor andel blifvit för del förra föremålet använd, saknar likväl Utskottet anledning alt derföre förorda en så beskaffad förändring af sältet för medlens handhafvande, som motionären föreslagit, liksom Utskottet, hvad beloppet af detta anslag angår, icke funnit skäl att nu, på enskild motionärs framställning, föreslå någon förhöjning deraf.
Beträffande åter frågan om anslagets förändring tili reservations-anslag, hvarom äfven Rikets Ständers år 1855 församlade revisorer hemställt, anser sig Utskottet ega skäl alt en sådan förändring tillstyrka.
Utskottet hemställer alltså, att, jemte del den väckta motionen i öfrigt lemnäs utan afseende, Rikets Ständer må låta nuvarande anslag lill resestipendier samt läroböckers och lärda verks utgifvande såsom reservations-anslag i Riks-staten uppföras. 76:o. I följd af Kongl. Maj:ls i sammanhang med frågan om löneförbättringar för rikets embets- och tjenstemän gjorda framställning, alt de hittills till dem utgående ljuspenningar skola försvinna, har Kongl.
Majit föreslagit, att 8:de Hufvud-titelns förslags-anslag för skrifmaterialier och expenser samt ved och ljus måtte minskas med Bih. lill H. St.
Prat. 185(j & 1857.
4 Sami. 1 Afd. 5 Band. 2 Haft. 13 98 Stats-Ulskotlels Utlåtande N:o i i8. det belopp, som hittills derifrån till ljuspenningar utgått, eller 1,960 R:dr R:mt; oell tillstyrker Utskottet, alt berörde förslags-anslag, nu utgörande 12,554 R:dr 42 sk. 6 r:st.
Banko, eller i Riksmynt 18,832 R:dr 34 öre, må med ofvannämnda 1,960 R:dr förminskas, samt det återstående beloppet, för jemnande af Hufvud-tilelns slutsumma, okas med 19 R:dr 81 öre. 77:o.
Uti öfriga lill 8:de Hufvud-titeln hörande anslag har någon förändring ej i Iråga k önun i t, hvadan desamma uti bilagde tabell öfver Hulvud-liteln upptagits till enahanda belopp, som vid sistiidne riksdag bestämdes, likväl med iakttagande deraf, dels ^att värdet å den indelta och oindelta spanmål, som i en del anslag ingår, blifvit, i enlighet med den af Rikets Ständer redan fastställda beräknings-grund, i tabellen utfördt efter ett pris å 2 R.dr R:mt per kubikfot, dels ock att förslagsvärdet å indelta räntorna under vissa anslag är vordet ökadt i den mån sådant måst blifva en följd af den utaf Rikets Ständer godkända beräkningen af indelta anparten utaf ordinarie räntan : likasom sådant blifvit af Utskottet iakttaget i afseende ä hammarskatts-jern, anslaget på lön åt pastor i Forsmark. 78:o. Slutligen, och enär Utskottet inhemtat, att nu gällande
Riks-stat upptager bland in deld spanmål jemväl sådan spanmål, som i Blekinge- samt Götheborgs- och Bobus län är anslagen åt presterskapet och kyrkorna, men för hvilken de skatiskyldige, på grund af äldre Nådiga Resolutioner, ega betala lösen efter bestämda låga priser, har Utskottet, sorn funnit nödig rättelse i Riks-staten böra härutinnan vidtagas, låtit uti tabellen öfver Hufvud-titeln å indelta spanmålen afdraga följande cjvantiteter, nem ligen : åt Clerecie-staten anvisade ... 94 T:r 16i k:pr. och åt kyrkorne ... 2,943 „ 20 „ och i stället ökat kontanta anslagen med beloppet af den lösen, som för berörde span målsqvantiteter erlägges, hvilken tillökning utgör å Clerecie-staten 204 R:dr 75 öre och å anslaget till kyrkors underhåll 6,500 „ 50 „ Börande, i följd häraf, den stadgade lösen för ifrågavarande spanmål hädanefter upptagas och redovisas bland Kronans behållna inkomster.
Stockholm, f. Maueus, 1857.
Slalt-Uliknllcls Utlåtande Jli lift.
[Fortsättn.) 1 Dessutom hafva för tillfälliga behof å denna Hufvud litel nedannämnda särskilda anslag, dels för en gång, dels för viss bestämd tid, blifvit äskade. 79:o. Af Kongl. Maj:l är hegardt, att, sedan ny byggnad för kemiska institutionen vid Upsala universitet nu mera blifvit uppförd, Rikets Ständer måtto för en gång anvisa lill laborationsrummens npterande för deras ändamål m. m. 13,500
R:dr och till första uppsättningen af erforderliga instrumentalier, 15,825 R:dr.
Till uppförande af nämnda byggnad anslogo Rikets Ständer vid 1850 och 1851 års Riksdag 66,666 R.dr 32 sk.
Ranko, eller 100,000 R:dr R:mt, med vilkor, alt, om det framdeles skulle visa sig, att berörda summa icke blefve tillräcklig till byggnads-företagets utförande, universitetet då borde af egna tillgångar vidkännas de utgifter, sorn derutöfver kunde erfordras. lifter hvad upplyst blifvit, är denna byggnad, som på Akademiens särskilda bekostnad utvidgats til! inrymmande äfven al den fy siska läi o-anstallen, nu mera fullbordad.
De eiforderliga kostnaderna lör de särskilda laborationsrummens, äfvensom för det gemensamma föreläsuingsrummets och ugrisrummels aplerandc till deras ändamål och förseende med fasta, på olika säll konstruerade ugnar, kapeller, pannor, bänkar, hyllor, skåp, laborutionsbord m. tn. dylikt, hafva blifvit beräknade att uppgå lill 9,000 R:dr för det allmänna kemiska laboratoriet, tillika med de för alla gemensamma undervis iiingsrummeu, lill 5,000 R:dr för del fysiologiskt kemiska laboratoriet och till 1,500 R:dr lör det mineralogiska laboratoriet, eller tillhopa 13,500 R:dr.
Utgifterna för anskaffandet af de erforderliga instrumentalierna, såsom vågar, platina-kärl, luftpumpar, gasometrar m. fl. dyrbarare instrumenler, äfvensom af porslins- och glaskärl och andra förnödenheter, som från utrikes orter måste anskaffas, deruti äfven inbegripna nödiga instrumenter för experimcnlaia föreläsningar, äro, i förhållande till medeltalet af laboranter i do särskilda laboratorierna, beräknade lill 27,075 R:dr, men, efter aldrag af 11,250 R:dr, hvilka för delta ändamål blifvit af Akademiens egna medel upplagda, utgör den behöfliga anslags-lyllnaden 15,825 R:dr.
Då ifrågavarande utgifter äro oundgängligen nödiga, så framt det med deri kemiska byggnadens uppförande afsedda ändamål skall vinnas, tillstyrker Utskottet, att Rikets Ständer måtte, för en gang, anvisa dels 13,500 R:dr R:mt till laborationsrummens i det nya kemiska rnstitutionshuset i U psala npterande för deras ändamål, dels 15,825
R:dr samina mynt lill första uppsättningen af der erforderliga instrumentalier. 80:o.
Till fyllande af de betydliga luckor, som förefinnas i Upsala universitet botaniska museum, har Kongl. Maj:t äskat ett anslag, för en gång, af 4,500 R:dr.
Enligt hvad i Statsråds-protokollel an föres, kari delta universitet i egentlig mening icke anses ega något botaniskt museum, ehuru detsamma har åtskilliga till en del dyrbara materialier til! bildande af ett sådant museum i enskilda samlingar, som blifvit till universitetet skänkta, Jhh. till It.
Fröt. 1856 & 1837. 4 Sami. 1 Afd.
3 Band. 3 Haft. 1 2 Slals-Ulskollels Ullålande JYs 148.
(Fortsättn.)
Enär ett fullständigt, väl ordnadt botaniskt museum är ett nödvändigt vilkor för beredande af en fullt ändamålsenlig undervisning uti hithörande läroämne, har Utskottet, i betraktande derjemte af tillfället att till musei kompletterande få begagna den botaniska institutionens nuvarande utmärkta föreståndare, funnit sig böra tillstyrka, att det till ifrågavarande föremål för en gång begärda anslag af 4,300 R:dr R:mt må af Rikets Ständer beviljas. 81:o.
Uti en hos Preste-ståndet väckt, till Utskottet remitterad motion af professor Carlson är anfördt, att, ehuru vid Upsala universitet en efter tidens fordringar inrättad observatorie-byggnad redan för nära 10 år tillbaka varit fulländad, några observationer likväl der icke kunnat utföras, i brist på härtill nödiga instrumenter, en brist, så mycket kännbarare, som vid observatorierna i Stockholm och i Lund så väl fullständiga instrumenter, som för ändamålet tjenliga byggnader saknades; hvarföre motionären, enär astronomien vore af allmänt erkänd vigt icke blott i rent vetenskapligt hänseende, utan äfven på grund af dess betydelse för sjömansyrket i ett land med den vidsträckta sjöfart, som Sverige eger, föreslagit, att, till inköp af en refraktor för observatorium i Upsala, en summa af 10,000 R:dr B:ko måtte anslås, eller om sådant ansåges medföra för stor utgift på en gång, ett belopp af 300 R:dr samma mynt årligen anvisas till förstärkande af observatorie-institulionens års-anslag.
Vid 1840 och 1841 års riksdag beviljade Rikets
Ständer till uppförande af nämnda observatorie-byggnad ett anslag af 23,000 R:dr B:ko, och, efter hvad Utskottet inhemta!, hafva utöfver denna summa härtill utgått af universitetets egna medel nära 22,000 R:dr, jemte de influtna försäljningsmedlen för den gamla observatorie-gården 10,000 R:dr, så att hela kostnads-beloppet bestigit sig till omkring 57,000 R:dr B:ko.
Denna byggnad skall ock af utmärkta vetenskapsmän i utlandet vara väl vitsordad för dess ändamålsenlighet, i afseende hvarå af Tysklands observatorier blott Berlins och Bonns lära kunna med densamma jemföras.
Det till observatorium i Upsala för närvarande, dels af statsmedel, dels af universitetets egna tillgångar, utgående årsanslag utgör 925 R:dr B:ko, deraf alla utgifter för observationerna samt för inköp af pendel-ur, kronometrar, meteorologiska och smärre astronomiska inslrumenter samt de äldres vidmakthållande måste bestridas.
Men de tvänne hufvudsakligaste instrumenten vid ett observatorium skola ännu felas, nemligen meridian-cirkel och refraktor.
Till anskaffande af det förra instrumentet, som ansetts kunna erhållas för en summa af 10,000 R:dr R:mt, lärer en af års— anslaget samlad tillgång förefinnas, hvaremot medel saknas för inköp af en refraktor, som beräknas kosta minst 15,000 R:dr samma mynt.
Varande detta behof äfven af universitets-slyrelsen hos Kongl. Majit i underdånighet anmäldt, ehuru någon framställning derom icke i Kongl. Majlis Nådiga proposition till Rikets Ständer förekommer.
Siats-Utskottets Ullålande JY3 148.
(Fortsättn.) 5
Ändamålet med uppförandet af den nya observatorie-byggnaden måste anses Lafva varit icke allenast att detsamma skulle tjena såsom undervisnings-anstalt för inhemtande af elementerna i astronomien, utan äfven att bereda lärarne derstädes tillfälle att deltaga i vetenskapens utveckling.
Det är följaktligen af vigt, att härtill nödiga instrument anskaffas, enär annars den åsyftade vetenskapliga verksamheten i väsentlig mån inskränkes och de å byggnaden nedlagda betydliga kostnader blifva ulan gagn.
Och då till sådana instrument räknas en refraklor, elier tub af större dimensioner, deraf Sverige bland civiliserade länder nästan ensamt lärer vara i saknad, samt, efter hvad upplyst är, universitetets tillgångar icke medgifva anskaffandet af ett dylikt instrument, torde det härför behöfliga anslag böra af statsmedlen anvisas.
Utskottet, som för öfrigt anser lämpligare, all de erforderliga medlen på en gång utgå, än att genom en mindro tillökning i institutionens års-anslag tillgång först framdeles beredes, får således tillstyrka, att, lill inköp af en refraktor för astronomiska observatorium i Upsala, ett anslag af 15,000 R:dr R:mt må för en gång af Rikets Ständer beviljas. 82:o.
Uti sin i föregående punkt omnämnda motion har professor Carlson äfven påkallat Rikets Ständers uppmärksamhet å behofvet af anslag till ombyggnad af vexthusen vid den botaniska institutionen i Upsala.
I detta afseende är af motionären anfördt, att de nya, med tak och väggar af glas försedda vexthus, som på sednare tider, till stor del på den framlidne prefektens enskilda bekostnad derstädes blifvit uppförda, hafva, i anseende till de ringa lillgångarne, måst uppföras af trä, successivt och utan synnerlig soliditet, så att dessa små byggnader, numera till antalet icke mindre än fem, samtliga äro i ett mindre godt skick.
Genom en undersökning, som anställts sedan Consistorium Academicum för Universitetets Kansler anmält de behof, som voro nödiga att för de vetenskapliga institutionernas förkofran fyllas, hade befunnits, att större delen af dessa vexthus blifvit af röta angripne, så att en del redan förliden vinter måst öfvergifvas och en del till instundande vinter blifver alldeles oduglig.