Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Man hade då inskränkt behofvet af handlingar, 60m Lånsökanden i och för lånet behöfde anskaffa, endast till värderingsacten, som icke kan undvikas, och gravationsbevisen, som han alla tider på året kan få; och jag upprepar ännu en gång, min öfvertygelse, att möjligheten af den säkerhet, som sökes för Cassör, ' ligger efter min tanka ytterst i concurrencen al Lånsökande, hvarigenom Directionen får att välja på; ju mer man ställ«r så till, att endast de lån kunna beviljas, som länge förut varit beredde, och hvarvid samråd med Embetsmännen inom Verket ofta varit ett behof, ju mer kan möjligen man risquera, att, oagtadt ständigt ökad försigtighet, se sina Ombud förda bakom ljuset och sina Författningar eluderade.
Att detta ej af mig befaras, då jag betraktar Riddarhusets närvarande Embetetsmanna personal, hoppas jag är tydligt, eftersom jag deltagit i granskningen af deras åtgärder; men principen är sann, och torde förtjena någon uppmärksamhet.
I ett serskildt fäll skulle jag vilja föreslå ett ytterligare correctiv, än Utskottet föreslagit.
Jag tror nemligen att i intet fall RiddarhusCassan borde belåna en fastighet till hö-.
Den 3 October e. m. 57 gr» belopp, än att gravationen med 3 årsrän; ta uppgick till 2u,ooo å 25,000 R:dr Banco.
Större egendomar falla i proportion lättare, och jag för min del anser en inteckning för 10,000 R:dr uti «n till 200,000 R:dr värderad egendom mycket sämre än en på samma summa i en fjerdedelen mindre egendom.
Herr Treffenberg; För min del kan jag icke instämma uti det stadgande Utskottet föreslagit i 4 § af ifrågavarande LånReglemente.
Jag anser detsamma i betydlig mohn för svåra, kanske omöjligt göra, erhållandet af Lån ur Riddarhusets Fonder, för Personer, hvilka till äfventyra icke hafva förbindelser i Stockholm eller det utsatta districtet deromkring; och detta fallet inträffar säkert med mångå särdeles med dem, hvilka bo i de från Hafvudstaden aflägsnare Provincerne.
Dessa personer kunna ofta hafva att erbjuda den i LåneReglementet föreskrifna fullgoda Fastighets säkerheten, och derjemte fullkomlig vederhäftig borgen för räntans rigtiga erläggande, men lör sådane vilkor som de i 4 §. föreslagne, Iro de urståndsatte att negociera ur dessa Cassör.
Det är sant, att Riddarhusets fonder icke äro anslagne i egenteligt ändamål att vara en publique Låneinrättning; de äro så til Isägan— des en Corporation» egna tillhörighet, hvilken således äger att föreskrifva de vilkor, sorn sy - 38 Den 3 Qc.tober e. m. nas den tjenligast, för att görs dessa medel fruktsamma och vinna nödig säkerhet för deras återfående; meo, det är Sveriges Ridderskap och Adel som är denna Corporation och hvars medlemmar, hvar och en för sig, kan anses hafva eller få sin röstandel om dessa medels förvaltning, hvarföre detisynes mig, orättvist, om de få Ledamöter af vårt stånd, hvilka såsom här närvarande nu äro i tillfälle anordna om RiddarhusFondernes utlåning, dervid göra sådant stadgande, sorn det hvaremot jag härmed reserverar mig, och hvarigenom det må hända för många af de frånvarande blir omöjligt att erhålla ifrågavarande
Lån, som likvist enligt en annan punkt i Reglementet företrädesvis borde lemnäs åt Ridders och Adalsmän.
Och skulle dessa serskildta meningar genom Protocollsutdrag åtfölja det Betänkande, som rörande den af Utskottet verkstälde granskning af omförmälte LånRegiemente kommes att till Höglofl- JRidderskapet och Adeln afgifvas- Ut supra Ex Protocollo N- Snoilsky.
LånR egt emen te för Läns beviljande frän de under RiddarhusDirectionens förvaltning stcillde fonder. l §.
RiddarhusDirectionen äger tillse, att de un^ Den 5 October e. m. 59 der dess inseende ställde fonder, så vidt tillgången det medgifver, må göras fruktbars och till den ändan tillåtas Directionen, att, emot pant af fast egendom och laglig ränta samt sex månaders uppsägning, lån meddela utur alla de Cassör och Fonder, der ej särskildta Testamenten annorlunda föreskrifva, dock aldrig öfver 10,000 R:dr Banco; hvarken tillen och samma person eller på en och samma pant.
2 Hypotheker hvarpå lån får göras äro:
I ;o.
Frälfe Säterier, till högst tvåtredjedelar af värdet. 2:0.
Frälfe, Frälfe [katte och Kronojkattehernnan till högst halfva värderingssumman. 3:0.
Försäkrade, väl underhåline och fördelaktigt belägne Stenhus i Stockholm, då BrandförsäkringsContoiret Fribref derå usgifvit till högst halfva Brandförsäkringsvärdet.
Sorn denna utlåningsproportion är dea högsta, som får komma i fråga, så böra assecurance- och värderingsinstrumenterne noga pröfvas.
De senare böra vara upprättade enligt Bancomethod, och äger Directionen, att äfven infordra uppgift på det värde hvartill panten blifvit till bevillning taxerad under de sist förflutne fem åren, samt sedan efter omständigheterne låaingssumman så jemka, att 4o Den 3 October c. m.
Casaan i alla hänseenden må äga full säkerhet. 3 §.
Uti den egendom hvarå lån af Riddarhusets Cassör meddelas, må ej annan gällande Inteckning med förmånsrätt framför Cassan äga rum, än ett proportionerade Bancolån,hvarvid dock alltid iakttages, att sammanräknade beloppet af Bancolånet, och det som från Cassan beviljas, ej må öfverstiga den för panten i 2 §. medgifna högsta Linesumman.
Finnes, då låa sökes, annan Inteckning i panten än ofvan nämndt är, och begär Låntagaren, att densamma må, med först utfallande del af lånet infrias, då äger
Directionen, derest olägenhet derigenom ej uppstår, sådant tillåta, och bör
Directionen i sådan händelse meddela nödige föreskrifter för verkställigheten, samt tillse, att den med Cassans medel infriade Skuldsedeln genast varder försatt i det skick, att denssmmaa ej vidare kan blifva gällande, äfvensom, att Inteckningen inora ett års förlopp varder i laglig ordning dödad.
Skulle jDirectioen sakna tillfälle till penningars utlånande mot förstajlnteckningen näst Banken, på sätt ofvan nämndt är, må det vara Directionen tillåtit, att så länge detta förhållande fortfar, och sedan ett allmänt beslut derom blifvit af Directionen fattadt, bevilja Dan 5 Octobe.r c. m., 4i lån mot inteckning efter annan allmän Cassa , af »ådane, hvilka vanligen icke uppsäga sine utestående fordringar, hvarvid dock bör iagttagas:
Att beloppst af de förr varande Inteckningar, jemte å hvarje Capital-summa beräknad
Tre års ränta, sammanlagdt med det lån, sorn af Cassan utgifves, icke må öfverstiga tvåtredjedelar af det värde hvartill enligt 2 §. fast egendom högst må belånas:
Directionen sig äfven på detta sätt icke kunna mot säker inteckning göra Cassans medel fruktbara må den äga, att på högst ett halft års tid utlåna dem emot säkerhet af hypotheker eller borgan; dock vare, i sådant fall de i beslutet deltagande Direcfeurerne ansvarige, såsom för egen skuld, för Lånets återbetalning
På detta sätt må dock ej utlånas mera än högst 10,000 R.dr Banco. 4 §•
Skuldebref hvarå Lån meddelas, bör innehålla: iso.
Förbindelse, a!t efter högst 6 månaders uppsägning lånet återbetala. 2:0.
Åtagande, att]hvarje halftår tills betalning följer betala ränta å 6 piOCt-nt för äret.
Den 5 O cl ober c. m. 3:0.
Att räntan till det årets slut då lånet medelås, skall liqvidera!?, och föriallodagarne sedan derifrån räknas, vid äfventyr, att om räntan inom utsatt tid ej erlägges, anses Capitalet till betalning förfallet. 4:0.
Att alla inbetalningar till Cassan böra verkställas genom insättning i VexelBanken, för Casgans räkning och BancoAttcstens aflemninde.
5;o.
Att alla de omkostnader, som Cassan till Intecknings förnyelse eller fordringens utsökande kan komma att vidkännas, böra af gäldenären ersättas. 6:0.
Rättighet för Directionen , att Skuldebrefvet Låntagaren ohörd å annan man öfverlåta.
Skulle de uti 3:dje, 4:de och 5;te punkterne nämnde vilkor uti Skuldebrefvet saknas, äger Directionen, att derå taga gäldenärens serskildta förbindelse.
För uppfyllandet af de i ofvanskrifne 2:drai 3:dje och 4:de puokterne föreskrifne åtaganden, bör
Directionen fordra borgen såsom för egen skuld , af någon inom Stockholms Stad eller Stockholms Län boende och af Directionen godkänd person.
I öfrigt äger Directionen, att, i enlighet med olvan stadgade grunder upprätta forinus Den 5 Ocloher e, m. 45 laire till Skuldsedel, hvilket Lånsökander, då de derom sig anmäla, till efterrättelse meddelas.
Anmärkningar; 1:0.
Då Lån på hus sökes, ingifves BrandförsäkringsContoirets Fribref i hufvudskrift eller ock, om huset är förut uti Banken pantsatt, en af Bankens Registrator bevittnad afskrift deraf, hvarförutan bevis från BrandförsäkringsContoiret, huruvida Huset häftar för Premielån eller ej, skall ansökningen åtfölja. 2:0.
Vid lån å Landtegendomar af här i 2 §. uppräknad natur, ingifves ordentlig värdering, upprättad af Domaren i Orten på sätt nämnde §. föreskrifver. 3:0.
Om Panten är af Säterie eller Frälse natur, ingifves Kongl.
KammsrCollegii bevis, att den ej häftar iör bytesbrist eller annan Kronogravation. 4:0.
Handlingar som styrka Lånsökandens ägandp rätt till Pantén, såsom KöpeBytes- eller Gåfvobref, jemte Fastebref, eller bevis om oklandradt Laga stånd.
Har Lånsökanden sedan sådan åtkomst blifvit
Enkling eller i annat gifte trädt uppvige han ock behörigt afvittringsbevis.
Är Egendomen ärfd, företes Arfslnstrumentet med bevis derom, att det är oklandradt, samt förre ägarens åtkomst handlingar. 44 Den 3 Octo ber e, m, 5'0, Protocollsutdrag öfver meddelad Inteckning, hvarom bevis jemväl bör vara skrifvit å sjelfva OriginalSkuldebrefv*t. 6:0.
Gravationsbevis, upprättadt after de 10 föregående årens InteckningsProtocollers föranledande, utfärdadt antingen af Domaren i den Orten der egendomen är belägen, eller ock af AdvocatFiscalen i den HofRätt, under hvars Jurisdiction fastigheten lyder; börande detta bevis innefatta ej mindre upplysning om de inteckningar som i egendomen för penningelån eller andre skulder, kunna vara meddeldte och gällande, än ock huruvida något Egendomen till större eller mindre del angående ArrendeContract deruti är intecknadt.
För Landtegendom skola sådane bevis utfärdas efter det Tingets slut, då Inteckningen för lånet meddeltes, och i Staden minst dagen efter den då Inteckningen blef faststäld. 7:0.
Sökanden vare pligtig förete behörig
Domstols- samt LandsContoirs eller Förmäns bevis, att han ej är Uppbördsman, eller Föreståndare för Magaziner eller Fattiginrättningar, eller om han tillförene haft upp* börd, eller annan så beskaffad befattning om händer, att han för densamma fullkomligen reda gjort, och derföre på intet sätt häftar, samt att han ej, är Förmyndare, eller har för Barna arf att ansvara, ej eller häftar för någon annan skuld hvarigenom Cassans Inteekningsoch förmånsrätt,kan göras stridig, eller dess säkerhet vara något äfventyr underkastadt.
Dt/n 3 Octolr c. m. 45 8:0.
Är den erbjudne Panten förut behäftad med Bancolån, skall med uträkning från Banken styrkas,fliuru mycket derå återstår, sä till Capital som upplupen ränta. 9:0.
Söker Förmyndare
Lån på omyndigs fasta Egendom, skall ej mindre Förmyndareförordnandet, än Öfver Förmyndarens eller behörig
Domstols samtycke till lånet in-: gifvas. 5 §•
Åtkomstbandlingarne skola ingifvasi huf. vudskrift, men skulle Låntagaren åstunda att återtaga hufvudskrifterne, böra behörigen vidimerade afskrifter af de samma i stället till Directionen aflemnas.
Protocollsuidrag eller bevis, som af HäradsRätt eller annan
Domstol afgiives böra vara med Rättens eller Domarens vanliga sigill försedt, äfvensom å enskildt mans betyg, bör finnas under namnet utsatt utgiivarens tjenst eller yrke, jemte sigill derunder.
När lån utur någon af Cassorne åstundas, skall skriftelig Ansökning derom göras hos Directionen, hvarvid bifogas de säkerhetshandlingar, detta Reglemente föreskrilver och hvilka äfven i ansökningen böra finnas upp - 46 T)en. 5 October r. m. räknade.
Bevis öfver ingifvandet meddelas af RiddarhusSecreteraren då sådsnt äskås. 7 §•
Om Directionen finner Lånehandlingarne fullständige och den erbjudne panten fullgod samt bifaller länet, utässigneras antingen hela summan eller delar deraf, i den mohn pennin» gar i Cassan äro att tillgå, för att Låntagaren eller dess lagligen antagne Fullmägtige tillställas.
Afslås gjord anhållan om lån, äge Lånsökanden sina handlingar återtaga.
Samma rätt äge äfven den Lånsökande, hvars anhållan blifvit bifallen, ehuru penningar ej genaät kunna erhållas, . om denne sedermera icke skulle finna sig belåten, att afvakta den tid, da lånet kan utbetalas. 8 §•
Hvarje Lånsökande erhålle lån i den ordning han sig anmält och fått sine handlingar prölvade samt godkände.
Skulle på en gång tvenne eller flere sig anmäla, erhålla den eller de företräde, sorn minsta sutnman äska.
Äro summorne lika, blifve då den först hulpen, som bäste pantén bjuder.
Inträffar den händelse, att
Adelsman och ofrälse person på samma gång söka lån, äge Adelsman företräde.
Dun 3 Odder e, m, 47 9 §•
Om inbetalning af ränta eller hufvudstod eller afbetalningar å hufvudstoden skola gälla, måste de, enligt hvad ofvan är föreskrifvit, ske genom insättning i Banken för Cassans räkning och Attesten lemnäs till Kamereraren emot undfående af ett utaf honom undertecknadt, samt af RiddarhusSecreteraren annoteradt, tryckt och nummereradt qvittence. 10 §.
Allt hvad Cassan till Capitalets eller Interressets infordrande äfvensom till inteckningars förnyande samt lånens bevakande i hvad måtto det vara må, nödgas förskjuta, kommer Låntagaren till last, och skall af honom, jern.; te årliga räntan , ' eller på derom skeende tilli sagelse, ovägerligen återbetalas. il §.
Så länge Låntagaren i rätt tid erlägger räntan, och i öfrigt fullgör sina skyldigheter, samt någon anledning till osäkerhet för Cassan ej förekommer, må länet, om Cassan icke är i behof af sine penningar, hos honom innestå.
RiddarhusFiscalen bör göra sig underrättad i Brandförsäkringsverket, om något af RiddarhusDirecuonen belänt hus skulle försämras, så att Brandförsäkringssumma!! nedsättes, på det
Directionen då må kunna lånet uppsäga? 4å Ben 3 Octo ber e, tn. 12 §•
Underlåter Låntagare att, då han sig dertill förbundit, vid årets slut inbetala den då upplupne ränta, bör han genom RiddarhusFiscalen genast anmanas att sådant fullgöra, och: om det oaktadt med räntana inbetalande tvenne månader skulle fördröjas, bör Lagsökning för Capital och ränta genast varda afFi-, scalen anstäld. 13 §•
När någon till Cassans säkerhet intecknad egendom genom köp kommer utur förra ägarens hand, åligger pantens nya ägare, sedan han första uppbudet erhållit, om han lånet bibehålla vill, sig hos Directionen härom ovilkorligen anmäla.
Uti ett till Höglofl.
Ridderskapet och Adeln den 5:te dennes ingifvet Memorial , har Herr Sparre, Bengt Erland , anfort, att ehuru Höglofl.
Ridderskapet och Adeln bifallit Statsoch Economie Ut skott ens Betänkande, angående den sf honom väckta Motion om åtskilliga åtgärders vidtagande, för att rigta de bildade - Den 3 Oeloher e. fri. 49 dadé MedborgareClasserne till deltagande i Samhällets produetiva yrken, hvarigenom blifvit »illstyrkt, att ho3 Kongl. Maj:t måtte i . underdånighet anhållas, att uppmärksamhet åt denna angelägenhet kunde lemnäs saint att någre utvägar till ändamålets vinnande måtta anvisas; återstode likväl, efter Herr Sparres tanka en vigtig ofnständighet, den, att genom allmänna uppmuntringar och genom ett offenteligt gillande af grundtankan, förmå personer, att gå den nya väg man önskade} och då Utskotten ansett de för Lärdomsyrken stiftade Kongl. Supendier icke kunna från sina stiftelser rubbas och på nya föremål öfverflyttas, men det vore af vigt, att något äfvert i denna del af ämnet tillgjordea, om ändamålet skulle vinnas, enär den enskildte medborgaren lättare kunde inse nyttan af en ny •»- hernas ordning, än verkställa sådant som strider emot gamla vanor, fattade fördomar och falske åsigter, derest hael ej i sitt bemödande underlättas af allmänna anstalter; har Herr Sparre föreslagit, det Ridderskap^! och Adeln måtte af de Fonder, som RiddarhtisCassan ägde, eller så fort sig göra lät, af sådane som framdeles inflyia, eller ,af enskildtes till
Riddarhusets disposition lemoade medel till studerandes understöd, vid hvilka något bestämdt vilkor om sättet icke vöre fästadt, stif. ta tvenne stipendier, hvardera af roo eller 150 R:dr årligen för Adeliga ynglingar, sorti alfvarl.gen ägna sig åt cäringarne, helst vigilia till Ridd. 0, Ad.
Prof. IX Band.
4 Den 3 October e. m. ten icke läge för närvarande på gåfvan* storlek utan fastmera på Ridderskapets och Adelnä, genom sjelfva stiftelsen, högtidligen lemnade godkännande af den grundsats , att det icke vore oförenligt med Adelig Börd och vårdad uppfostran, att ägna sig åt näringarne; hvarjemte Herr Sparre, till vidare utveckling af sitt i berörde måtto gjorda förslag, på anförde skäl, hemställt, att af de föreslagne Stipendier ne må förbehållas sådane Adelige ynglingar, hvilka ingå i någon Fabriks-, Manufactur- eller Handtverksrörelse och dertill inhämtat studier vid det Institut för Tecknisk undervisning, som i öfverensstämmelse med hvad Stats- och EconomieUtskotten, i deras omförmäldte Betänkande, tillstyrkt,-framdeles torde blifva i Hufvudstaden inrättadt, eller i händelse ett sådant icke skulle komma till * stånd, skaffa de bevis, att han på annat sätt, och förenadt med verkelig handläggning, söker förvärfva de kunskaper, som höra till det valda yrket, samt att det andra Stipendium måtte tå begagnas af sådane Adeliga ynglingar, ifrån i6:de till 2ode året, hvilka, i brist af någon allmän skolinrättning för Landtbrukets practiska utöfning, på större Landtegendomar, och der Landtbruket vetterligen systematiskt drifves, 6tudera detta yrke; och har Ridderskapet och Adeln förstnämnde dag behagat samma Memorial, tillika med de af Herr Hammarsköld, Lorentzo, Friherre Ankarsvärd, Carl Hindric, Grefve von Schverin, Fredric Bogislaus, Friherre Björnstjerna, Magnus, samt Herr von Hartmansdorff, August, i anledning Dan 3 Oe taber e. nt.
Hl deraf gjorde anföranden till Riddarhusutskott tets utlåtande remittera; Då Utskottet nu går, att sådant åligga»* de fullgöra, anser Utskottet sig först böra, efter sin åsigt, bestämma det begrepp Utskottet fästat vid uttrycket Stipendium, och hvad sorn vid tilldelandet deraf egenteligen synss hafva varit åsyftadt.
Utskottet tror nemligen, att
Stipendiers tillskapande förnämligast varit föranledt å ena sidan, af Statens behof af kunnige Embetsman och vetenskapsidkare, Och å den andra af meddellösheten hos storrå delen af Nationen, hvarigenom föräldrar betagits tillfälle, att gifva åt sina barn den vetenskapliga bildning, som de under en lyckligare Ställning kunnat emottaga, och som för Statens tjenst är behöflig.
Bevis för detta förhållande finnes på många stallen uti Fäderneslandets Historia under början gf Konung Gustaf I:s Regering, der denne store Konung ofta utbrister i klagan deröfver, att skicklig» Embetsman af landets egne barn saknades, hvarigenom Han fann sig nödsakad , att anförtro flere vigtiga delar af Statsförvaltningen åt Utländska personers händer.
Det var för att tf« hjelpa denna brist och för att sätta obemedlade Svenska ynglingar i stånd att besöka Lärosäten, der en högre förstånds odling kundä .vinnas, som denne Konung först, och eft»C Honom flere Sveriges framfarne Regenter äfvensom enskildte
Medborgare anslogo summor till understöd för fattige ynglingar
Vid deras studiers fortsättande.
Få detta sätt haf* 52 Dtni 3 Ocloher e. m. va stipendier fått deras upprinnelse och sedermera blifvit i enahanda afsigt bibehållna; och ett stipendium torde således egenteligen böra anses icke såsom en belöning, utan såsöm ett bidrag till den Studerande ynglingens uppehälle under det'han, såsom Herr von Hartmansdorff, 'ganska rigtigt anmärkt, uppoffrar sin tid och sin möda på förvärfvande af sådane kunskaper, hvilka ej under läroåren och må hända ej på lång tid derefter gifva deras Idkare en inkomst, hvarifrån han kan hämta en tarflig bergning.
Utgående från denna synpunkt, tror Utskottet, att om Stipendilnrättningen skall bibehållas vid sitt rätta ändamål, så måste de summor, sorn dertill anslås endast komma sådane personer till godo, hvilka hafva för afsigt att vid ett Läroverk förvärfva kunskaper, som i vidsträcktare mån kunna bidraga till att öka subjectets intellectuella bildning, han må sedermera använda den skörd han sålunda upphemtat till gagn, antingen för Staten directa derigenom, att han ingår i dess tjenst eller för sådane näringsyrken, hvilka äro i behof af vettenskapernes biträde för att bringas till en högre grad af fullkomlighet; men deremot synes det vara aldeles främmande för berörde anstallt, att tilldela stipendium åt personer, hvilka blott vilja sysselsätta sig med yrken sorn inom kort tid lätt kunna lärår, och för hvilkas skickliga utöfvande endast vana, eller hvad nian kallar 'handlag fordras, enär nybegynnaren uti slike yrken redan under lärotiden kan genom defc arbete han förrättar, erhålla åtminstone uppe - Den 3 Oc Laber e. m. hälle: och till detta slag af näringsyrken anser Utskottet allt hvad som vanligen förstås under namn af handtverk böra räknas.
Utskottet kan icke förena sig med Motionairen i den öfvertygelse, att någon verklig fördom inom AdclsStåndet finnes deremot, att dess Medlemmar ingå i de productiva Mariagarne , enär flere exempel på motsatsen kunna anföras.
Tvertom synes det tankesätt alltmera försvinna, som i allmänna samhällslifvet uteslutande gör afseende på bördens företräda eller de yttre utmärkejser, hvilka vanligen åtfölja Statens Tjenstemän, utan man önskar häldre att bestämma Medborgarens värde after en annan mera säker och mera rättvis måttstock, den — sf ädelhet i tanke- och handlingssätt, förecad med redbarhet i kunskaper.
Utskottet nekar . dock icke att åtskilligt kan göras för befrämjandet af en sådan tankesättets utveckling, hvarigenom den uppväxan« de Adelige ynglinge» må lära , att icke blott de offentelige Statens värf, krigsyrket elier Embetsmannens kall, aga rätt till hans bemödande och ait: att äfven det enskildta lifvet, då det användes till det allmännas gagn, äger anspråk på hvar tänksnde Medborgares aktning; att
Laödtmannens eller varuförädlarens fredliga yrken äro förtjent®.af Rans uppmärksamhet och äga sitt. värde, helst de både öppna för sine idkare, ehuru med mindre yttre utmärkelse, ett lika rikt* tillfälle med de föregående, att gagna det allmänna, samt erbjuda åt dem genom tidigare utsigter till trefnad och 54 Deri 5 October e, m. välstånd, en mera snar belöning för försa™ keiser och mödor, än den andre sysselsättningar må hända förmå gifva.
Det bör ej kunna med skål häremot in™ vindas, att Adelsmannen om han inträder bland Näringsidkares Class, afviker från sin egente™ Hg* bestämmelse, att vara medlem af Representationen och föra Folkets talan i allmänna angelägenheter.
Utskottet är åtminstone öf™ vertygadt, att icke allenast det allmänna utan äfven Ståndet enskildt skulle vinna derpå, om bland dess medlemmar på Riddarhuset män funnos hvilka i särskildta näringsgrenar äga grundeliga kunskaper, ty derigenom skall otvifvelaktigt en mångsidighet i sanna och gagncliga åsigter uppkomma, hvaraf åter visa beslut och en förbättrad allmän hushållning och cconomiak ställning inom landet skola blifva välgörande följder.
I frägan åter om medels erhållande till *å beskaffade stipendier som nu äro i fråga, får Utskottet upplysa, att alla de Fonder hvarifrån Riddarhusstipendier nu utgå, med undan* tag af den så kallade Adeliga CadettskoleFonden, hafva tillkommit genom enskildta personers donationer, dervid det uttryckeliga vilkor blifvit fästadt, att