Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Utskotten föreslå, att i den pröfning, som efter nämnde stadgande bärom skulle äga rum, äfven borde ingå, om delägarne bade förmåga att undergå skiftet och de dermed förenade kostnader.
Ridderskapet och Adeln fann det icke vara möjligt för ägodelningsrätten, att pröfva så enskilta förhållanden, och Ståndet gjorde derföre endast den jemkning i ofvannämde §, att i stället för det §:n föreskrifver en pröfning om nya skiftet finge äga rum, endast i den händelse, då jorden skulle delas i flera än 3 skifteslotter, skulle vid alla sådane till - 6o H. >4* 212 Den 3 F e b r u a r i i e. in. fällen, ilå storskiften af någon sättas i fråga att rubbas, och andra delägare protesterade mot deras nytta, af Rätten undersökas och afgöras, om det nya skiftet linge äga rum.
Då nu BorgareStåndet afslog ali ändring i §:n hade väl rättast jemkningsförslaget bordt ställas pä Ridderskapets och Adelns beslut.
Jag hemställer således, att Ridderskapet och Adeln nu må förblifva vid detta en gång fattade beslut.
De nu aflåtne ProtocollsUtdragen från de andra Stånden om frågans afgörande, utvisa att äfven BorgareSlåndet bifallit det ifrågavarande jemkningsBetänkandel.
Men, som BorgareStåndet förut afslagit all ändring i §:n, kan jag icke inse, huru BorgareStåndels sednare beslut kan omfatta eller hafva besvarat en fråga, som icke ens till nämnde Stånds jemkning blifvit af Utskotten framställd.
BorgareStåndet hade endast bordt lägga saken till handlingarna.
På denna grund kan jag icke tro, att frågan genom 3 Stånds beslut redan kan anses vara afgjord.
Med den siste Talaren kail jag icke instämma deruti, att Ridderskapets och Adelns förra baslut är bättre grundadt, än det Utskotten nu föreslagit.
Dervid får jag allenast yttra, att det tillägg PresteStåndet gjort, att det vid sådane tillfällen är Landtmätarens pligt att ingifva kostnadsräkning, samt tillse huruvida kostnaden icke öfver'stiger fördelen, är ganska Den 3 F e b r u a r i i e. in. 213 lämpligt.
Hvad lie träffar, att BorgareStåndt skulle vara oberätligadt att nu besluta i frågan, så lär detta icke stå tillsammans med RidsdagsOrdningen.
Ett jemkningsbetänkande bar till alla fyra RiksStånden inkommit.
Om nu tre af dem, eller alla fyra finna att deras föregående beslut blifva bättre genom ett sådant senare förslag, så finnes ingenting, som hindrar dem att antaga det.
Således är verkligen redan 3 Stånds beslut fattadt i frågan, och jag tillstyrker Ridderskapet och Adeln att deruti instämma, likväl med det tillägg PresteStåndel gjort, att inbjuda Borgare- och Bonde-Stånden alt sig dermed förena.
Hvad först PresteStåndets tillägg beträffar, så lärer Ridderskapet och Adelil lätt inse de kostnader, som skola uppstå af specifika kostnadsförslag
Öfver bela förrättningen.
Hvad åter angår den satts Friherre Cederström drifvit, om ett jemkningsbetänkande, sorn föreslår ett
Stånd alt förena sig med ett annat Stånd, och inbjuda de öfriga alt deruti instämma, så tror jag, att när Utskottet icke framställt till det första Ståndet något förslag, att sitt beslut ändra, så kan en sådan ändring icke förenas med god ordning, emedan man just derigenom skall rubba det förhållande, sorn var emellan de Öfriga Ståndens beslut, dag kan således icke tro, att PresteStåndet haft något att göra med andra punkten.
Hvad 2i4 Den 3 Februari i e. m. åter angår sjelfva saken, så förenar jag mig deruti, alt Ridderskapet och Adeln må förblifva vid sitt beslut, som ulan all fråga innehåller de tjenligaste ordalagen, då man inser vigten af alt befordra skiften, utan att påtvinga någon ett sådant.
Det har blifvit föreburet af Herr Hjerta emot PresteStåndets tillägg, svårigheten för Landtmätaren att uppgöra en sådan kostnadsräkning.
Jag hade annars trott, att, då fråga är att göra elt nytt skifle på redan storskiftad mark, det borde finnas en Charta, som bäst visar belägenheten.
Sådant kan Landtmätaren icke få särskild betalning för, och då vet emedlertid skifteslaget hvad det kommer att betala.
Jag förnyar således min anhållan, att Ridderskapet och Adeln må instämma med de öfrige Stånden.
Cederström har yrkat antagande af PresleStåndets ytterligare gjorda tillägg till den ifrågavarande §:n i Skiftesstadgan, ett tillägg, som icke af BondeStåndet blifvit god kändt.
Om detta Friherrens förslag antogs, skulle det lända till ytterligare olikhet inom Ståndens beslut i ämnet, och ytterligare aflägsna det mål, Friherren åsyftat.
Min mening är visserligen icke att anse Ridderskapets och Adelns första beslut vara af 3 Stånd anlaget.
Men då Ridderskapet och Adelns beslut innefat - Den 3 Februarii e. m. tar en del af Preste- och BondeStåndens, hade, i min tanka, Rodderska pets och Adelns heslut bordt blifva jemknings-förslaget, och icke ordagrant det af Ridderskapet och Adelil och BondeStånden antagne Utskottens första Betänkande.
Att BorgareSlåndet kan anses hafva antagit Utskottets jemknings-förslag, kan jag icke göra mig begrepp om, då Ståndet, vid pröfningen af Utskottens första Betänkande, afslog all slags förändring i Skiftesstadgan i denna omständighet, och Utskotten derföre icke eller nu framställt till nämde Stånds antagande något jemkningsförslag i ämnet.
Ett Stånd kan icke pröfva en fråga, som ej till Ståndet är framställd, och det bör icke heller kunna så väsendtligt förändra sitt en gång fattade beslut, sorn här skulle komma att äga rum.
Man mäste derföre anse såsom en oubli, att ifrågavarande punkt i Betänkandet icke blifvit af BorgareStåndet lagd till handlingarna.
Jag förnyar mitt förra yrkande, att Ridderskapet och Adeln må förblifva vid dess en gång fattade beslut i frågan; deraf kommer saken i sitt rätta skick, att nemligen detta beslut till de andra Stånden såsom jemkningsförslag framställes.
Uppå härefter af Flans E.xcellence Herr Grefven och Landt Marskalken framställd proposition, beslöt Ståndet, att i afseende på andra punkten, rörande 12 § i skiftes - ai6
Den 3 F e b r u » r i i e. m. stadgan, förblifva vid dess redan en gång fattade beslut.
Stats- samt Allmänna Besvärs- ocb Ekonomiutskottens den g sistl.
December under N:q i i o afgifne ocb den 23 i samma månad e. m. på bordet lagde Utlåtande, i fråga om förändrade grunder för fördelningeu af Båtsmanshållet Rikets Städer emellan.
För min del kan jag icke tillstyrka bifall till det af Utskottet afgifne Utlåtande.
Den slutliga regleringen af Städernas Båtsmanshåll kan visserligen icke äga rum förr än de undersökningar blifvit verkställde, som Utskotten i nu förevarande Utlåtande begärt; men, en provisionell reglering utaf Båtsmanshållet.
Städerna emellan, till en af rättvisan högt påkallad rättelse för några bland Småstäderna, kan och bör genast verkställas.
Exempelvis må anföras Öregrund, hvilken alltid variten obetydlig ort, och, nu dertill afbränd, nödgas hålla g eller to Båtsmän.
Då endast några få bland Småstäderna kunna komma i fråga alt ingå i den provisionella regleringen, såsom Öregrund, Sö - Deri 3 Februari i e. ra. 217 dertelje, Trosa med några dylika, sa lärer Jlögloilige Ridderskapet och Adeln linna, att fördelningen på de större städerna afen del af de Båtsmän, som för närvarande åligger dessa små städer att underhålla, för de större städerne icke i någon mohn kan blifva betungande.
Jag förenar mig om återremiss på den grund, att Rikets Ständer, äfvensom Regeringen i allmänhet, borde snarare tänka på att lindra och minska båtsmanshållet, som i allmänhet är otjenligt för Flottan, och mera räkna på sjöbeväringen.
Jag anhåller derföre, att Utskottet måtte förändra sitt Utlåtande, och föreslå någon sådan åtgärd, aLt Städerna icke blifva lika tungt, som nu beskattade.
Jag anhåller allenast att få svara några ord på den siste Talarens anmärkning, alt man borde lindra bördan för de mindre städerne, utan att höja den för de större.
Utskottet har måst hålla sig till Konungens proposition, att antalet hvarken får ökas eller nedsättas.
Det visar sig äfven, att allt sedan Carl XI:s tid, då denna tunga blef nedsatt till hälften, genom fördubblingens upphörande, är den nuvarande tungan af båtsmän från Städerne tillsammanslagne icke för stor, då endast omkring 890 utgöras 2iB Den 3 Februarii e. in. af ett egendomsvärde på 48 Millioner, hvilket stiger till 4 gänger det hemmansvärde, för hvilket båtsman på landet underhålles.
Således, utan att orimligt höja denna tunga för de större Städerna, kunde den dock i någon mohn minskas förde mindre.
Denna åsigt har äfven förut af några Ledamöter, och deribland af mig, blifvit framställd, men öfverröstades af pluraliteten.
Således får jag vördsamt anhålla om återremiss.
Herr Riben > Carl Wilhelm:
Jag vill icke sätta mig emot återremissen af Betänket, efter jag är underrättad derom , att arne Stånd redan återremiterat detsamma; men jag anser mig böra tillkännagifva, såsom deltagande i den pluralitet inom Utskotten, som icke ansett en provisionel reglering böra äga rum, att min öfvertygelse grundas derpå, att då Utskotten på uppgifna skiil riktigt utredt orsakerne, hvarföre en fullständig reglering icke nu kan företagas, samma hinder möter för en provisorisk; att om ock billigheten påkallar lindring bland någon af småstäderne, rättvisan a andra sidan fordrar, att icke förflytta deras börda på andia Städer, förrän genom undersökning utredt är, huru stor del hvar och en bör tillkomma.
Jag anhåller få tillkännagifva, att det icke innom Utskotten hysts den farhåga, att med en provi - Den 3 F e b r u a r i i e. m. 21g sionel reglering, till lättnad för några, lill antalet ganska få, bland våra småstäder, den derigenom ökade tunga för några bland de större möjligen skulle kunna blifva orättvist tryckande, då påtagligt är, att, efter fullbordandet af de begärde undersökningarne, vida större andel i Båtsmanshållet kommer att dem tilläggas, än som vid den provisionella regleringen kan ifrågakomma.
Som bevis på orimligheten af det nuvarande förhållandet vill jag nämna, att en stad med 9 Borgare håller 9 Båtsmän.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken hemställde, om Ridd. och Adeln ansåg Stats- samt Allmänna Besvärsoch EkonomiUlskottets
Utlåtande böra, på grund af de dervid nu gjorda anmärkningar, till Utskotten återremitteras.
Föredrogs ånyo och bifölls Stats- och BancoUtskotlens den 28 sistlidne November under N:o 33 afgifne, och den 7 derpåföljde Januarii e. m. på bordet lagde Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, angående Låne-understöd af Allmänna medel till Trollhätte Canal- och Slussverks-Bolag, för fullbordande af en Canal-anläggning vid Ströms Säteri i Bohus Län. 220 Den 3 Februarii e. tn.
Viel förnyad föredragning bifölls Stalsoch Banco-Utskottens den 3 sistlidne
December under N:o 40 afgifne och den 35 derpåföljde Januarii e. m. på bordet lagde Utlåtande, i anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga Skrifvelse, angående afskrifning af de från Banken och RiksgäldsConloret till Hjelmare Canal- oell Slussverks-Bygguad lemnade Låue-underslöd.
Föredrogs ånyo och remitterades till Lagutskottet Herr Printzenskölds, Carl, d. 1 dennes e. ru. på bordet lagde Memorial, innefattande hemställan, att Lag-Utskottet måtte anmodas, icke allenast till RiksStånden inberätta, huru den i Utskottets Betänkanden N:ris 58 och io3 upptagne fråga, angående ändring i r8 och 19 §§ InteckliingsLagen, blifvit af RiksStånden afgjord, utan oek afgifva ett fullständigt motiveradt yttrande, angående den behandling af ärendet, som Utskottet anser böra af de fattade besluten blifva en följd.
Föredrogs ånyo och bifölls BaneoUtskottets den 26 sistlidne Januarii under N:o 104 aflåtne och den 2.9 i samma månad e. m. på bordet lagde, Memorial, innefattande tillstyrkan, att en Medaille må, genom BancoStyrelsens försorg, präglas och utdelas, till minne af Hennes Maj:t
Drottningens högtidliga Kröningsfest.
Den 3 Februarii e. m. 221 Vid förnyad föredragning af Stats- och BevillningsUtskottens den 21 sistlidne Januarii under N:o 119 afgifne och den 1 dennes e. m. på hordet lagde, Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid Utskottens under N:o 86 förut meddeldte Betänkande, i frågan om Upbörds-provision lill Städernas Magistrater m. m.; fann Ridd. och Adeln, att enär sistnämnde Betänkande redan blifvit den 4 sistlidne November af Ridd. och Adeln bifallet, Utskottens ifrågavarande
Utlåtande borde läggas till handlingarna.
Då nu ånyo föredrogs Bevillnings- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens den 24 sistlidne Januarii under N:o 3s afgifne och den 1 dennes e. m. på bordet lagde Memorial, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottens under N:o 22 förut meddeldte Betänkande, angående åtskillige motioner om Postinrättningen i Riket; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit den 2 November sistlidit år f. m. af Ridd. och Adeln bifallet, Utskottens ifrågavarande Memorial borde läggas till handlingarna.
Justerades 18 ProtocollsUtdrag, innehållande Ridderskapets och Adelns i plena den 1 dennes f. m. och e. m. fattade beslut. 2JJ
Den 3 F e b r u a r i i e. m.
Upplästes oell lades på bordet följande från nedannämnde Utskott inkomne Betänkande och Memorial: Frän Lagutskottet:
Af den i dennes: N:o 162.
I anledning af BancoUtskottets förslag om utfärdande af förklaring öfver Kongl. Brefven den 17 Februarii 1742 ocb den 26 April 1776} angående Bankens forum i Concursmål.
Af denne dag: N:o 354.
Angående kallelse till nästa Riksdag.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan 10 örn aftonen.
In fidem protocoili O. J. Lagerheim.
Thorsdagen d. 4 Februari 18 3 o. Plenum klockan balf till 6 Eftermiddagen.
Vid förnyad föredragning af Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottens
Den 4 F e b r u a r i i e. m. aoi3 den 16 sistlidne November under N:o gg afgifne, och den 25 i samma månad e. m. på bordet lagda ytterligare Utlåtande, i anledning af återremiss å Utskottens under N:o 72 förut meddelte Betänkande, rörande Mötes-passevolancen för indelte Regementerne; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär sistnämnde Betänkande redan blifvit den 26 sistl.
Oelober f. rn. af Ridderskapet och Adela bifallet, Utskottens ifrågavarande
Föredrogos ånyo och biföllos följande Stats- och Banco-Utskottens den 28 sistlidne November afgifne, och den 7 derpäföljde Jannuari e. m. på bordet lagde Utlåtanden : N:o 3r.
I anledning af väckt motion, angående Lån till Staden Uddevalla.
I anledning af Kongl. Maj:ts Nådiga remiss af en lill Kongl. Maj:t ingifven underdånig ansökning om Byggnadshjelp för Öregrunds
Stad, efter den derstädes timade eldsvådan.
Föredrogos ånyo och biföllos följande Banco-Utskottets den 5 sistlidne Jannuarii afgifne och den i3 i samma månad e. m. på bordet lagda memorial: N:o pj.
Om fortfarande af den tillfälliga Lånerättighet för Stockholms Stads 5.^4 Den 4 Februarii e. m.
Brandcontoir, som sedan ar ij56 varit medgifven.
N:o f)5.
Med tillstyrkan, att eftergift af Straffränta måtte beviljas för ett till Bonden Anders Larsson i Gunnarstorp af Elfsborgs
Län utgifvet, och hos hans Löftesmän utsökt odlinglån.
Med tillstyrkan, att i Banken hädanefter, såsom tillförene, måtte kunna lill förvar aflemnas så kallade deposita af flyttbart gods, under försegling, men emot viss afgift.
Med anledning af väckt motion angående rättighet för Länsmän och Underofficerare, att i Bancodisconten erhålla lån.
Med tillstyrkan, att, för denna gång, en summa af 45o R:dr Banco, i ött för allt, målte få anordnas lill delning emellan den vaktbetjening inom Banken, som ej i och för den serskilda uppassningen hos BancoUtskottet begagnas.
Föredrogs ånyo Allmänna Besvärs- och Ekonomi-Utskottets den 10 sistlidne Januari! under N:o 173 afgifne och den i5 i samma månad e. m. på bordet lagda Utlåtande, i anledning af gjorda anmärkningar vid Utskottets under N:o 158, förut meddelte Betänkande, angående Presterskapets på Gottland aflöning.
Fri - Den 4 Februarii e. ro.
Dfen af mig afgifae reservation, sora åtföljer Utskottets förra Betänkande, innehåller, att det enda verksamma medlet att befrämja accorder mellan Presterskapet och Församlingarne på Gotland, är Pastoraternes sammanslagning; ty det är icke tänkbart, att så länge Pastoraten förblifva vid det ringa hemmantal, som nu, någre accorder skola kunna upprättas till lindring för allmogen, och Presterskapets belåtenhet.
Det Högvördiga Ståndet, som motsatt sig detta mitt förslag, har emedlertid vunnit i Utskottet; men då Ridderskapet och Adelil redan förut vidtagit ett beslut rörande Kyrkors sammanbyggnad, hoppas jag, att man, i öfverenstämmelse härmed, nu afslår ifrågavarande Utlåtande, och låter den omnämnde reservationen tagas till grund för beslutet.
Jag förenar mig så mycket häldre med Friherre Cederström, som Pastoraternes sammanslående icke blott bidrager till accorders upprättande emellan Församlingarne och Presterskapet, utan äfven medför en besparing, som kan användas till Folkundervisningen och Scholce-inrättningar.
Då Friherre Cederström tillstyrkt Ridderskapet och Adeln att fatta sitt beslut, i enlighet 60 II. »5 326
Den 4 Febrnarii e. m. med hans vid förra Betänkandet afgifne reservation, torde det vara af nöden att denna reservation varder uppläst.
Friherre Cederströms vid Utskottets först meddeldte Betänkande fogade reservation Lief i anledning häraf uppläst.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställde proposition på bifall till Utskottets senare Utlåtande.
I anledning hvaraf Hans Excellence hemställde, om Ridderskapet och Adeln fann för godt att, med afslag å berörde Utlåtande, gilla det, i Friherre Cederströms vid Utskottets först meddeldte Betänkande fogade reservation, framstäldte förslag.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMar skalken tillkännagaf, att, sedan Ridderskapet och Adeln redan förrättat val till Ledamöter i den Revision öfver SlatsBanco- och RiksgäldsYerken, som innevarande år kommer att äga rum, men påföljande Revisionsförrättning kommer att inträffa under loppet af år i832, det vore af nöden att Ridderskapet och Adeln före Riksdagens slut jemväl utsåg Ledamöter å sina vägnar till sistnämnde Revisions-förrättningj och Den 4 Februarii e. na. 22J föreslog Hans Excellence derföre, att val af 6 Ledamöter Liand Ridderskapet och Adeln till i83a års Revision öfver StatsBanco- och RiksgäldsVerken malte företagas nästkommande
Måndag den 8 dennes förmiddagen, vid pleni början.
Föredrogos ånyo och gillades följande från StatsUtskoltet inkomne och den 20 sistlidne Januarii e. m. på bordet lagde Utlåtanden:
Af den 10 sistlidne December: N:o 355.
Öfver gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o 3i förut meddelte Betänkande, i anledning af väckte motioner dels om utdelning till Ridderskapets och Adelns medlemmar af Ridderskapets och Adelns tryckta Protocoll vid 181700111818 årens samt 1823 års Riksdagar; dels ock angående öfverlemnande till hvarje LandshöfdingeEmbete af ett Exemplar af så väl nyssnämnde Protocoll, som af de trenne öfrige RiksStåndens
Protocoll vid ofvannämnde tvänne Riksdagar, jemte Bihangen till dessa Protocoll.
Aj den 14 sistlidne December: N:o 356.
Öfver väckt motion, att svenska Klädes- Siden- och Bomullstygstil l verka re 60 H. i5 * ■228
Den 4 F ebruarii e, m. måtte af Staten erhålla ersättning för de dyra inrättningar, hvilka de, på egen bekostnad, anlagt under en tid, då Författningarne tryggade dem från intrång af Utländningen.
N:o 35y.
Innefattande förslag att de föreskrifter, hvilka af Rikets Ständer varda stadgade, i afseende på granskningen och approbationen af Bankens småsedlar, måtte gälla och tillämpas vid granskningen och approbationen af RiksgäldsContorets smärre creditsedlar.
N:o 358.
Angående lönförhöjning för Cancellisten vid Herrar Fullmägtiges i RiksgäldsContoret Expedition.
Af den 18 sistlidne December: N:o 366.
I anledning af väckt fråga om ändring i vissa delar af föreskrifterne, rörande Krono-lefverencer och Besigtningar derå.
Af den 3i sistlidne December: N:o 367.
I anledning af Kongl. Maj:tS Nådiga Skrifvelse, angående det å RiksStatens 3:dje TufvudTitel uppförde anslag till Durchmarche-kostnader.
Vid förnyad föredragning bifölls StatsUtskottets den 3i sistlidne
December afgifne och den 20 derpåföljde Januarii ef - Den 4 Febr uar i i' c. tn.
229 termiddagen pä bordet lagde Utlåtande N:o 368, i anledning af Kongl.
Majrts Nådiga remiss uppå för delta vice Kronofogden M.
Dahlgrens underdåniga ansökning om eftergift af honom till betalning ådömde balancemedel.
Jag åberopar min reservation mot Utskottets ifrågavarande Betänkande; men då detsamma lärer redan vara af tre Stånd bifallet, inser jag nogsamt, att ingenting skulle uträttas med bemödandet att söka bär göra min åsigt gällande.
Föredrogs ånyo StatsUtskottets den 3i sistlidne December under N:o 3^0 afgifne och den 20 derpåföljde Januarii eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, i anledning af återremiss på Utskottets under N:o .278 förut meddeldte Betänkande, i frågan om upphörande af Nyeds Sockens Bergslagsfrihet.
Herr von Hartmansdorff, August, anliöll få veta, i hvilka beslut, rörande detta Utlåtande, dc öfrige BiksStånden stannat, i läll sådant vore officielt bekant.
Undertecknad Riddarhus-Secreterare upplyste, att enligt ankomne Protocolls-Utdrag Högvördige PresteStåndet afslagit StatsUtskottets senare Utlåtande, men Vällofligc Den 4 Februarii e. m.
BorgareStändet bifallit detsamma samt Hedervärda BondeStåndet lagt det till handlinga rne.
Friherre Cederström, Jacob: Förhållandet är sådant, att StatsUtskottots första Betänkande i ämnet eller N:o 278 blefåterremitteradt af Ridderskapet och Adeln samt BorgareStändet, men bifallet ef Preste- och BondeStånden.
Det senare Betänkandet åter är af PresteStåndet afslaget, af BondeStåndet lagdt till handlingarne och af BorgareStåndet bifallet.
Frågan är således i ett ganska brokigt skick, och det beror på Ridderskapets och Adelns beslut, huruvida någon jemkning kan äga rum.
Herr Danckwardt, Magnus Georg, anhöll att Herr von Hartmansdorffs reservation måtte uppläsas, I anledning häraf blef Herr von Hartmansdorffs vid StatsUtskottets senare Utlåtande fogade, reservation uppläst.
Jag kan ej underlåta att vördsamt yrka, det Ridd. och Ad. måtte ogilla Utlåtandet och vidtaga det beslut jag i reservationen föreslagit.
Jag befarar väl, att derigenom ingenting vinnes i hufvudsakcn, enär de öfrige t re Stånden, hvar lör sig, beslutat annorlunda; men för
Den 4 Februari i e. tn. a3i sakens rättsenliga afgörande, synes mig bäst, att den här behandlas på sätt jag föreslagit.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken framställde proposition på bifall till StatsUtskottets Utlåtande.
I anledning hvaraf Hans Excellence hemställde, om Ridderskapet och Adeln fann för godt att, med afslag å berörde Utlåtande , gilla det i Herr von Hartmansdorff^ bifogade reservation framstäldte förslag.
Föredrogs ånyo LagUtskottets den ig sistlidne Januarii under N:o 15g "afgifne, och den 25 i samma månad eftermiddagen på bordet lagde Utlåtande, öfver gjorda anmärkningar vid Utskottets under N:o 116 förut meddeldte Betänkande, i anledning af Kongl. Majrts Nådiga proposition, angående ansvar å den, som bortförer andras min-, derårige barn.
Fullkomligen öfverlygad, att Konungen ieke gifver sitt samtycke till den strängare straffbestämmelse, som Utskottets förslag innehåller, mot hvad den Kongl. Propositionen innehöll, tillstyrker jag för min del afslag på Utlå - a32 Den 4 Februarii e. m. tandet och antagande af Kongl. Majlis proposition.
Friherre Cederström_, Jacob: LagUtskottets första Betänkande N:o i 16 blef af Preste- och BorgareStånden bifallet, afRidderskapet och Adeln återremitteradt, men af BondeStåndet afslaget.
Det senare Betänkandet har åter af alla tre de öfrige Stånden blifvit lagdt till handlingarne, ehuru ett till ExpeditionsUtskottet sedermera ankommet ProtocollsUtdrag från BondeStåndet förutsätter ett annat beslut.
Om således Ridderskapet och Adeln afslår Utlåtandet, kommer frågan att förfalla.
För min del tror jag likväl, att man häldre borde bifalla Utskottets Utlåtande, för att sätta Kongl. Maj:t i tillfälle alt, om lian så för godt finner, i anledning deraf lemna en contrapropsilion, hvaröfver Ständerne möjligtvis, innan Riksdagens afslutande, äfven skulle kunna besluta.
Jag tillstyrker derföre för min del bifall till Utlåtandet.
Med anledning af hvad i detta ämne blef anfört då frågan förra gången förevar, tillstyrker jag afslag på Utlåtandet.
Herr von Hartmansdorff'^ August:
Jag tror för min del, det icke vara lämpligt att nu, då Riksdagen är så nära sin upplösning, latta ett beslut i beräkning på en för-.