Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I förmiddags lade jag pä Bordet Constitmions - Utskottets förslag till omarbetning af Tryck,rihets-Förordningen.
Jag har sedermera haft tillfälle att genomläsa densamma och fär nu nämna, art om Herr Grefwen och LandkMarffalken sä behagar, ser jag ej mera nägot hinder för dess företagande till ventilation och afgörande.
Herr !>loräenllolps, kristers, Friherre I^unck, och Herr ?ekr, ermrade att ä:- stillige andre Ledamöters af Nidderstapet och Adeln lagt detta Betänkande pä Bordet, och Lnjkade att dess afgörande mä uppftiutas.
Herr 182 Den Z Zebruarii.
Herr Grefwe» och Landtmarjkalkeir tillkännaaaf, att Bonde-Ständer nu more samladt, hvarföre
Han anmodade den Depuation som i förmiddags afgick för att underrätta de andre Ständen om Ridderskape^s och Adelns beslut rörande en tacksägelse Aodresi till Konungen, men hwilken da icke träffade Bonde-Standet samladt, nu lill det samma L samma ärende mätte afgä.
Deputationen afgick anförd af Grefwe Os la Qarclie.
Uplastes ett ifrän Stats-Utskottet iMfwit sä lydande: Wördsamt Memorial!
Under den 23 Nowember förledit är, har kill Riksens Högloft.
Ständers Egit vmpröfwande StatsUtffvttel afgifwit desi wördsamma Memorial och Betänkande, angående den af Utskottet äskade Finance Plan, innefattande en berättelse om beloppet af Rikets skulld och desi beskaffenhet, same de medel och urwägar, som utskottet i afseende derpä, ansag omständigheterna fordra att vidtaga. äfvensom hvad, i följd häraf, det ärliga Bewillnings-hehofwcr synces böra blifva.
Osmer detta Ståts-Utskottets Betänkande hafva Riksens Högloft.
Ständer behagar infordra Deras Ban - Den 5 gehrnar»' l8z Banco-Utstötts ullätande, hwaref-er, och sedan detta utlåtande inkommit, Ritsens Höglost.
Stander till Stats-Ukffottets förnyade yttrande återremitterat hela detta ärende, tillillika med de derwid inom ds Respective Riks Siänden gjorde anmärkningar.
Med den grantagenhet, som ämnets wigt förr drar, har Stats Utskottet i noga öfwerwägande tagit allt hwad härutinnan anmärkt och föreslagit btifwit, sä wäl af Herrar Banco - Fultmagtige och Höglofl.
Banco-U! skottet, som uti de ifrån de Respective Riks-Ständcn meddeldte anmärkningar.
Da i anledning häraf Stals-Utstoktet nu bör desi Utlåtande härutinnan afgifwa, förekommer derwid : no AealUationen af de ännu utelöpande BukSgäldSsedlar, utöfwer hwad Banstuen, efter sitt ätagande, enligt 1802 ärs RilsdagSBeslut, alcgat att realisera»
Denna melcpande Riksgäldsscdel-masia, utgör en Summa af 6,261,587 R:d. 28 st. 6 nst. eller i Banco 4,i74,ZS i R:d. gz st.
— I brist af fullt svarande Fond hos Siats- och Rsisgcilds-werken till desie Sedlars realiserande, hade Stats-Ulstottet föreslagit, att Banquen stulle ataga sig realisationen deraf, emot sä mänga ZrS förlängning af den wid 1822 ars Riksdag till och med för är 1815 bewiljads Zso,OOo R:d. ärliga Amortisiemenks Fond, svin Riksens Ständer wid nästa Riksdag kunna finna för godt stt fastställa. — Staks-Utstottet trodde, att Banquens kredit genom ett sadan! ätagande - -84 Den 5 Zebruarii. och uppå sadane wilkor ffulle icke särdeles äfwenkyras, hälst sedan Riksens Högloft.
Ständer tillätit nya Riksgälds-sedlars utfärdande, till Utbyte och omwäxting emot dylike utelöpande gamla och förftitne sm ä se dl ur.
Sä wäl Herrar Banco-Fullmagtige, som Högloft.
Banco-Ukskotlet hafwa deremot afstyrkt detta, såsom, i deras tanka, för Banque», realisationen och hela Rikets Penning-werk af den största wäda, dä någon wist gifwen Amorriftements-Fond icke blifwik föreftagen, som nu genast more att tillgå, Herrar Banco - Futtmägkige anse det blifwa wida bättre, sedan Rilsgäldssedlarne, genom den redan bewiljade frihet, akt fä de gamle och förftime emot nya utbytte, synas erhälla en ökad gängbarhet, om de fä uti allmänna rörelsen, pä lika sätt som hittills, fortfara, och art, om deras wärde skulle uti opinionen falla, Riksgälds-Contoiret blifwer älagdt, att ät Innehafware, som sädant häldre ästunda, derföre gifwa desi förskrifningar efter realisations grund i Banco-nwnt, ställde pä witz tid och 5 procents ränta.
Banco-lltskotlet hemställer, att om Riksens Högloft.
Ständer, af omwärdnad för upfyllandet af Statens förbindelser, skulle utse någon annan, än den af Stats-Ulskottct förcftagne utwäg till defte Riksaäldsfedlars realisalion, den lika lätt af Riksgälds-Contoiret, som af Banque», kunde werkställas, och Banquen derigenom undgä, art se stna göromäl ytterligare med Riksgälds-Contvirets förblandas.
Dä Afskrift. Pag. ,2 Djurön.
Capitaine Walborne Herr ?^x. LergenNrLUs
Debet för ar ,808.
Mankals- Pennin- gar Djekne- Penn in- gar Bewillning Ordinarie Rima Harads Ränta Riksgälds- Fond Slotls- Hjelp Mevtcmcu- Fond Personlig afgift i.Ark. 7Z- 2. z.Art. Öfwerflöds.
Waror Siden och Uhr För Tobak Krigs- gärd Dagsbergs Socken.
Djurön Skatte « - 14 28 l2 — 12 — -- — ! 6 — — > — — 33 — — — — — — — — — .
Herr Capitaine för egen Person för kortspel 8 si.
Hundar 2 si. ^ - Eqvipager 2 R:d. 4 si. ^ 1 » s r6 — 4 ! 4 2 11 3 16 8 — 16 Säfom Arrendator af Bråborg — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — Sonen Larl - - Döttrarna carolina, »eöcla, ^uZulir - — — — — — — — — — — — — — — — — 1 6 — — — — — — — 6 — 1 — — — 24 — — — — Kokerskan - — — — — 8 — — 2 — — — l — — — — 8 — — — 2 — — — — — 2 — — — — Drangarne ttäUkröm, klultder^, ^ls^nus 6rönlunä» ker, ^58ren, tetter — — — — — — — 1 8 — — 14 — — — 7 — — — 2 16 — 2 3° __ — — — 12 — — 28 — Pigorna ^eöcla, catharina, InZL, ^nna, Irlaja Suna, Lva, Ickaria, fl.
Stina — — — — — — 36 — — 9 — — — 9 — — — 1 ?4 — — -8 — — — — — 9 — — — — / Bräborgs Kungsgård, Herr Capitainen såsom Arrende-Jnnehafware - - 250 — — — — — — — -- — — — — — — — 125 — — — —' — — — — — — — Efter Z Art. i R:d- 32 si. — — — — — -I — — — — — — — — ^95 — — S:gr 126 5 2 § Band.
Lidra Afd- 14.
Summa För Debets-Sedeln Summa Banco ..i 9i 471 563 32 6 6 r8o8 Junii go, afbetalt harpä R:d.
B:co 6zr r; 7.
S.-gr 6z R:d. 2 §- 7 r:st.
Banco. Qwittr.
Annot. L. 8.
Lanellröm. 8am. kr. k^gZelin. 1808 Now. 22, ytterligare afbetalt B:co 6z: 2: 7. Qwitlr.
Lanoliröm. käaZelin. 1808 Febr. 29 betalt i Banko 250.
NB. insatt i Ränteriet.
1809 Mars iz rest betalt med Banco 186: 4Z: r». Qwittr.
Annot, klertrman. täa^elin.
Riktigheten attesterar Lana. kr. klaZelm.
Likheten med Originalet betygar I. I..
Karkröm, Kongl.
Räntmästare.
För Bråborg i Dagsbergs Socken är lefwereradt Krigsgärds-Spanmälen för är 1808 med Fem Tunnor Rag och Fem Tunnor Korn, som qwitteraS.
Norrköpings Krono-Magazins Contoir den 14 De«smber r8sS. C. k. V> LtMLMLSt Den Z Februarii. 18Z Dä Slaks-U'skottet kände, a't Riksgalds-Contvie ägde i Banquen en behällning af nara 6oo, 000 R:d», akt infly andet af igoy ars Bewillning wore snart akt påräkna, samt akt Riksgalds-Contoiret ägde utestäende fordringar och län, som efter Riksens Ständers Besiut stulle infordras, och hwilka ieke till nägre nu förestående behof genast behöfds anwändas, utan Riksgälds-Sedlarnes realisation allksä dermed kunde underlättas/ vin sa päfordrades; Sä föreflog Srats-Utstokket, akt Banquen stulle ätaga sig realisationen af de utelöpande RiksgäldsSedlarne, mindre för att belasta Banquen med nya förökade Utgifter härtill, än att bereda ett Allmännare förtroende och Credit ät desse Sedlar, i fall sä. dant stulle genom sednare tiders händelser bliswit minstadt, och i det stället hos den mindre uplysta delen af Nationen werkak någon farhäga och misstro cnde Stars-Utstottct trodde, och det med mycken anledning, att, enär de gamla Sedlarne singö emot nya utbytas, och de tillika finge fortfara, att wara löpande i allmänna rörelsen der de af wighet och wa, na wunnit ett skags burskap, samt de dessutom singö 1 upbördswagen sä wäl emottagas som utgifwasr sä stulle Banque» blifwa föga anlitad, i afseende pä deras realiserande, hälst dä dertill kom, att Riksgälds-Contoiret, efter hwad vfwan nämndt är, icke saknade alla tillgångar, atk af dess egne folcher kunna under hand lemna biträde till en sadan realisation.
Enär nu, detta oaktadt, sa wäl Herrar BaneoFullmägtige som Höglost.
Banco-Ukstottet bestämdt förklarat, att Banquen icke kunde sig denna realisation ätaga, med mindre att en deremot swarande A, nior - i!6
Den Z Zebruaril. mortiste»nenls-Fond, Banquen anwistes, som nu genast och sedermera succestive wore alt tillgå; och nägon annan utwag till » finnande af cn sädan Amortistements-Fond, icke gifwcs, an att dermed öka den bliswande Bewillnings - Suininan, utöfwer det föresiagne beloppet af 2^ Millioner Riksdaler, men hwilket Slats-Utstottct ansett och anser ännu såsom den högsta Bewillning Nationens närrvarande krafter medgifwa att kunna utgöra; Sä har Stats-Utffottet nu tagit detta ämne uti ytterligare öfwerwagande, och derwid want betänkt pä hwilke andre medel och utwägar, till detta ändamals »vinnande, »vöre alk förefiä och »vidtaga.
Skats-Utstolter tror:
Att om Riksgälds-Eon« toireks i Banquen nu ägande Discont ratt, utgörande 600,00a R:d., sär ökas »ned 400,000 N:d-, eller sa att den tillhopa utgör En Million R:d.:
Att om Riksgalds-Sedlarne fä gä in och ut i Upbörden och Utbetalningar till nasta Riksdag:
Att om det föreslagna Inrikes Läne-Systemek amages, och derwid uti län fä emottagas Riksgälds - Sedlar ester den faststälde realisations grunden:
At dä sädane gamle och förflirne sedlar sä utbytas emot nya; Sä ftal! troligen tilloppet af dem, som wilja realisera siira Riksgäldssedlar, icke blifwa belydligare, än att Riksgälds-Contoiret, med desi sälunda ökade Discont-rätt, och med tillhjelp af dest öfrige tillgängar, sedan Contoirets utestäende fordringar och län blifwit infordrade, stall med lätthet och utan allt äfwen yr kunna werkställa den realisation deraf, som under tiden kan xäfsrdras.
Om Den 5 Zebruarii. 187
Om desie anstalter af Riksens Högloft- Stander gillas och ankagas; sa stola de icke allenast befordra förtroendet för Riksgälds-Sedlarne och lätta realisationen deraf, ulan ock lemna allmänheten ett öfwer» tygande Bewis, att Riksens Högloft.
Stander, under uärwarande bekymmersamma omständigheter, äfwen i denna iväg fäst ett ömt afseende, sä wäl pa den allmänna Creditens bibehållande och ett i möjeligiste mätto troget upfyllande af Statens löften och förbindelser, som ock pä den enstilde Medborgarens tillfredsställande uri desi hos Staten ägande fordringar.
Och för att annu mera ädagalägga Riksens Högloft.
Ständers alfwarliga och fasta föresatts, att pa det sorgfälligaste iakttaga allt, hwad som kan bidraga att genom realisationens befrämjande efter möjligheten återföra stadga, ordning och stick uti Rikets penninge-werk; Sä hemställer Stats-Utstottet, «m icke Riksens Högloft.
Ständer stulle täckas förordna, att, i händelse det wid upbörden stulle befinnas, att den utgående Bewillningen stulle öfwerstiga det päraknade beloppek, öfwerstottet dä mä fa anwändas till amorterande af de inflytande RiksgäldsSedlar.
, Efter alla desie anstalters widtagande och dä utwäg rill Riksgälds-Sedlarnes sä realiserande som amorterande således icke saknas, wägar StatsUlstottek för sin del hysa den fulla öfwertygclsen, att deras Credit och förtroende, stola fortfara, och nägon farhäga eller misicredit emot dem hos den redlige och pcmiotistt sinnade Medborgaren icke upstä. 82 i3S Den 5 Zebruarii -.
Angäende de utländste länen, samt om och hwad afbetalningar dera, sä ti"
Capital som Mnta, i närwarande omständigheter kunna pätankaS.
Stats-Utstoltet har i desi förra Betänkande anfört, det Utskottet funnit närwarande tryckande omständigheter fordra , akt med Rikets utländske Creditorer borde betingas, att de under en wist lid, den Utskottet föreslog till 6 är, mätte äknöjas med blotta Räntans undfående uppä fina fordringar, och hwilteL Utskottet hoppades icke skulle möka särdeles svårighet, om det blefwe med klokhet och försik-ighet beredt och framstäldt
Uti det Högwördiga Preste-Ständet har blifvit anmärkt, atc det icke kan tagas för afgjordt, att man ager rättighet fördröja med 1828 och 1Z29 ars Amalgams afbetalningar, innan sadant af wederbörande blifwit bifallit, utan bör, om, uppå proposition derom, afflag ffnlle följa, resource lill »pratthällande af Rikets Credit, wara pätänkt; hwarjemte blifwit hemstaldt, huruwida underhandlingen om Utländska länens afbetalning mä anfes blifwa lättad, vm Riksgälds-Contoiret framstälde saken pä det sätt, alt summan af amalgamerade länen, hwilken pä wid past 22 är lika fördelad, bör wara betald, kunde med längifwarens bifall til! äterbetalning blifwa för.
Leld pä Zo, ZZ L 42 är, hälst harwid förmodades, att det skulle kunna lägga hinder i wägen för winnandet af hufwudafsikten, om man begärde, det läneVologek i siere är skulle sakna all afbetalning, jemte Den Z Zebruarii. ^89 prcmierne, emedan desie medel möjeligen kunna lill Längifwarnes ärliga behof tarfwaS.
U i det Willoff.
Borgare-Siandet har äter blifwii yttradk, dek de icke twiflade, att ju Rikets utländske Creditorer i narwarande stallning, dä Coursell är högt updrifwen, och någre wexlar knappast sta att erhälia, stola lemna Credit pä sä wäl
Capi tal som Ränta, dä de ägde förtroende till den försäkran, att de framdeles när Coursen sädant medgifiver, stola erhälla full betalning, och den anstalt emedlertid blefwe iakttagen, att en emot Räntan ungefärligen swarande Summa hwarje är till sädant behof afsattes.
Stats-Ukstottet kan för sin del icke annar än instämma med hwad Uti Walloch Borgare-Ständet blifwit anfördt, säsom hufwudsakeligen öswerensstämmande med hwadStats-Utstottek i desi förraBetänkande föreflog, ehuru Utskottet dä icke trodde sig böra sträcka sin hemställan längre, än till inställande af Capitals afbetalningarne pä de Utländske länen pä 6 är.
Men sedan Coursen blifwit sä öfwer ali hösma upjagad, och är dageliga förändringar underkastad, samt inga säkra anledningar sig förete till desi snara fallande, sä att remisier utan en högst betydelig förlust kunna göras!
Sa inser Stats-Utstottet också nu nödwändigheten deraf, att äfwen alla räntebetalningar ä de Utländske länen tills widare inställas.
Stats-Ukstottet tror, att när de utländske Cre. ditorerne blifwa öfwertygade derom, att Riksens Högloft.
Ständer med ett rattwist afseende ä deras lag - lyo
Den 5 Zebruarri. lagliga ra t och pretentioner, ursekt nödige medel och utwägar till deras förnöjande, sä snart en drägelig Wäxel-cours samt en förmänligare ställning af de Allmänna relakionerne Staierne emellan medgifwa Rnnitzer, stola de troligen icke göra särdeles svårighet, när allt detta bliswer pä ert tjenligt och wäl afpatzadt sätt framstätdt, att finna ett sädant begärdt anstånd i sakernas narwarande belägenhet bade stäligt och billigt.
Stats-Ulstöttet styrkes destomera uti denna fin förmodan, som det icke lärer wara utan exempel, att astren andre Stater, under lika mi§- gynnande conjuucturer, fanste ofta med mindre granlagenhet, w-dtagit enahanda utwäg och att således detta steg icke är sä aldeles owanligt.
Detta bör ock icke eller kunna störa Rikets credit, dä de utländske Creditorerne blifwa uplyste derom, att det ar en under förflume krigsåren hämmad export och afstannad rörelse i Handelen, men icke brist pä inhämske tillgängar eller anflagne medel, som föranlatit till ett sädant stegs widtagande, och att om coursen more i sikt rätta och naturliga förhällande, de wanlige Handels-relationerne i sitt förra stick äterstallde samt såmedelst en lättare tillgäng pä wäxlar beredd, skulle utwägar för Riksgälds-Contoiret icke saknas att npfylla de ätagne och contraherade äterbetalningS förbindelser.
Men att bereda allt detta, beror derpå, efter hwad efwan anfördt är, att det med klokhet och nödig »varsamhet warder utredt och sramstäldt.
Hos Utskottet har äfwen den frägan upstätt, ym icke nödigt more, att bestämma nägon wifi Cours, hwar - Den Z Zebruarir - hwaröfwer RikSgäldS-Conkoiret icke ägde göra någre kemister kill afbetalning ä sä ival löpande som arriererade intresten.
Ståts-Utskottet har trott detta wara desto nödigare, som i annatfall någon saker calcul öfwer bchofwet icke kan upgöras, och Riksgalds-Comoirets Fullmägtige khy förutan ffu le försättas i en beiymmersam belägenhet, huru de härutinnan skulle förhälla sig och nar tjenligaste tiden wore att göra kemister.
Skats-Utskotlet har med den yttersta granlagenhet öfwerwägat detta amne och funnit, att ivid sä hög cours som
Veu närwarande påtänka kemister, wore att helt och hällit förstöra Rikets penningewerk; Utskottet har derföre för sin del ansett, ail RikSgälds-Contoiret icke borde fa göra nagra remisser till gäldande af imcresten ä Utländske län, ware sig löpande eller arriererade, sä lange Coursten är öfwer 52 st. pä Hamb.
Detta bör dock icke bltfwa någon poNlif föreskrift för Fnllmägtigc, att, enär coursin nedfaller till 52 st. pä Hamburg, dä owilkorligen göra kemister, utan om Fmlmagtige inse, att de genom försiktige operationer kunna anmanda sina wäxeltillgängar till delta ändamål nnd annu mera fördel och till ännu lindrigare cours, mä sadant ankomma pä FullmagtigeS egen omtanka och försiktiga behandlande och hwarom de nödige föreskrifter torde ytterligare böra lemnäs och närmare bestammas uri den instruction, som för Herrar Fullmäktige kommer alt Utfärdas.
1 Stars - 192 Den Z Zebruarir Slals-Uskotlet fär harwid som Riksgälds Cvnloiret u!i Hamburg för närwarande äger egne wäxel-tillgängar, swarande i det närmaste emot beloppet af 1808 ärs förfallnc interesien pa de Utländska länen, Conkoiret allksä, till godtgörande häraf, mä anmanda detta waxel förråd eller i händelse det icke skulle besinnas dertill fullt swarande fyllnaden mä tagas af de första inflytande Sjö-?ullstväxlar.
Detta har icke något inflytande pä Coursin eller Coursin pä det, dä någre wäxel-upköp dertill icke behöfwa göras; Men det skulle indraga, art tranguilisira de utländske Creditorerne, dä de finna, atr man, sä widr möjligt warit, äfwen i närwarande swära Cvnjunctur fästat ett billigt afseende ä deras förnöjande; Men rörande sä ival ränte som amalgams afberalningar ifrän och med 1829 och framgent anser U,stöttet Riksgälbs-Conroirets Fullmägiige böra stalla sig kill efterrättelse, hwad Utskottet här vfwan förcflagit, om det af Riksens Hdglofl.
Stander warder gilladt. Hwad Högwördiga Preste-Ständers Förstag angar om en längre utsträckt äterbetalningstid pä Amalgams länen; Sä anser Utskottet der i närwakande ställning, dä man nödgas negoicera om inställandet tills widare af all sä interetze- som Amalgams-afberalning, wara mindre lampeligt, äfwen för bibehällandec af Rikets credit, att jemväl söreflä en förlängd äierbekalnings Termin af ssilfwa Capiralerne, iltöfwer hwad wid länens upragande concraheradr blifwit.
Utskottet tror det blifwa fast mera tillfredsställande för de utlandste Creditorerne, om dem lemnäs den försäkran an Riksens Sländer ej alle - Den 5 Zebruarii.
19Z nast pä det högsta önsta, att, sä snart förändrade omständigheter sädaiu medgifwa kunna förnöja dem för deras fordringar efter de derom ingängne förbindelser, uran ock derom nu warit betänkte pä nödige anstalters »vidtagande.
Slulle Fullmägiige i Riksgälds-Contviret kunna uppä staliga och billiga »vilkor negociera ett nytt Utrikes län , fwarande emot de nu oliqviderade Jmereften och Amalgams afbetalningar för att desaimna dermed godtgöra, och derwid kunde betingas en sa Utsträckt återbetalningstermin sorn frän Högwördige Preste-Skänder blifwit sörestagit; Sä synes Utstokiel ett sädant förstag i Rikets närivarande belägenhet wara bäde antageligt och förmånligt.
Ständers Egit bepröfwande ankommer huruwida ett sädant updrag mä Fullmäktige i Riksgälds - Contoiree le»nnas. z:o Angäende de pä Bilagan Lit.
L> till Stats-U'skottets förra betänkande uptagne poster, hwilka ansetts böra med contante penningar genast godtgöraS.
Desie Poster Utgöra tillhopa 2,045,923 R.d. 6 st. 9 r:st. och bestä uri ersättning till Kongl.
StatsComoirek för dest till kriger medkagne medel, jemte 1809 ars Stats-Brist, samt depositions och andre Werks nwdel i Landt-Rämecierne, äfwen i och för kriget tillgripne, ArmöenS och Flottornas innestäende aflöningar, sa»nr godtgörande af sä kallade twungne och »tstrisne Lefveramser och Gärder, tillika med Fartygs hyror, pä sätt samma Bilaga närmare specificerar. Z:te Band- 2:dra Afd. !Z.
Skars - 194 Den 5 Abruarii.
Stats-Utskottet har Uti dest förra betankande förklarar det
Vtskorrel ej arisäg mer än 2:ne säre gifwas till deste medels anskaffande, och det, antingen genom Inrikes lans uplagande, eller ock alt nikita Riksens Sländers Banque om denna summas försurande.
Herrar Bancy-Fullmagtige hafwa i detta ämne anförr, att da Danquen i anseende till Rikets nuwarande brydfamma och berryckta ställning, icke lärer kunna undgå, att, sä längt möjeligcn med dest bistånd och realisationens lipräu hällande fö-enas kan, under lindrigaste willtor, ännu ytterligare bidraga lill det allmännas räddning; Sä w' ca Herrar Banco-Fnllmägkige hoppas, art i hand-' fe en någorlunda rillräckelig Ämorlistements-Fond blefwe med fullkomlig säkerhet art pärerna, B-.mquen möjeäaen skulle kunna araga stg arr genast liqvidera i fräga iv a rande summa.
Härutinnan har Högloft.
BancoUtskotrer instämt, under den förmodan likwäl, arr ä denna Summa, om ej ajLrag, älnunstone upskof skulle wara möjcligt da troligen den, ej annorlunda än succestivl, kan behcfwa urgä.
Stats-Utskotlek sär harwid andraga, att hwad angar nödig Amornstemen-s-Fond eller sueecstive ersättning till Vanquen för detta förskott; Sä är tillgäng dertill af den u:i försiaget kill ärliga Bewillnings-Summans belopp, Bilagan Litt. H. wid StaisIl-ffvlkerS förra beranlande, upförde ärliga ränteoch Capirals-afbetalning pä denne Summa, som dä förstagswis upgafs att förskjutas as Banquen, och hwarrill räntan ar beräknad till 2 procent och Ca» pirals - Den 5 Zebruani.
i9§ pitals-afbetalningen till ? procent, med en samman, lagd Summa af 157570 R.v. I anledning af Banco-ll k skottets yttrade förmodan, att den nu i fräga »varande Summa "roligen icke sku ie behöfwa, ari pä en gäng utan successive u'gä, har Stats-Uiskottet wid detta ämne fastar en närmare upmarksamher.
Stats-Mfkotket har wäl funnit, att Vanquens stadgade credit icke stulle äfwentyras, om denne Summa blefoe pä en gäng af Banquen »'betald, dä Banquen härföre icke saknade ersättning uri en gifwen Amoriisstments-Fcmd till ärlig ränte- och Capitals afbetalning.
Men dä erfarenheten wisat, atk en stor del af mmä»heteii, färdens den, som uti ämnen af sadan beskaffenhet som detta, icke äger förmåga att inse grunderne och sammanhanget af en sädan operaston, mera fäster sig wid den tankan af faran af en förökad Sedelmafla, än att besinna, det en ökad Sedelstock, grundad pä nödig fond Lill dest amorterande, icke kan hafwa något fkadeligt inflytande pä Rikets penningewerki Sa inser StatsIltskottet nogsamt, akt följden möjeligen skulle kunna bliswa, att om denna Summa pä en gäng af Banquen utbekalies, skulle det kunna wäcka, wäl icke misstroende, men ett mindre förtroende och credit för Banquens Sedelmynt, ehuru ogrundad en sädan farhäga än wore.
Pä detze grunder har Stals-.Utskottel trott sig böra gä BanccSltskmteks tstttade förmodan» om möjligheten af ett succeflivt utbetalande häraf, till mötes, och iy6
Den 5 Zebruarii. och har derföre närmare granskat beskaffenheten af de^e utgifter sami l.uruwida och i hwad mohn ett succestivt utbetalande deraf mä aga rum.
Utaf denna Summa har Stats-Utskottet funnit följande utgifter wara af den beskaffenhet, att de icke medgifwa något upskof, utan fordra en skyndesam ersättning, neml.:
De Stats-Contoirets medel, som i Landt-Ränterierne blifwit af förledit ärs upbörd uttagne och till kriget anwande - - 515,703: i: 8- 1829 ars Stats-Brist, som, pä de i förra Betänkandet anförde grunder, blifwit minskad till - 222,202: samt Sädane
Depositionsinedel i LandkRämericrne, som tillhöra enskilde personer och blifwit till kriget medtagne - - - - 16,096: 29:
Tillhopa R:d.
B:co 7Zr,799:Hä Detze medels Utbetalande genast är sa mycket angelägnare, svin Stats-werkek ännu hästar för en motswarande
Skuld för obekalte anstag ä förra äreks Stak till diverse Werk och Stater, hwilka pä det det ena ärets utgifter icke mä sammanblandas med det andras, böra särskildt liqwideras; Och, hwad de priwate Deposinonsmedlen angar, sä aro de enfkildtas Egendom, som för allt tillgrepp bordt wara fredad, och hwilkas snara återställande till deras lag, liga och fria disposition som dertill aga rätt hör till Den 5 Hebruarii.
172 till helgden af allmänna säkerheten och det förtroende till Kronans Ränterier och Castor, hwa^pä Allmänheten har rätt till anspräk, dä den enligt
Lag och nederbörande