Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Ändtligen anser man nödigt att, lill stöd för Konungathronen, omgifva den med formerna af en ärftlig adel och till inställelse vid riksdagen sjelfskrifne prestmän, — denna adel, som, egentligen och att börja med, uppkom i och med skyldigheten att 2 H. IG 122 D e n 28 Augusti. rusta till krig, och som nu mera i denna del kan anses företrädd af hvarje ynglings inom fäderneslandet beväringsskyldighet, och för öfrigt af en talrik embetsmannacorps, — och dessa prestman, föreställande i det yttre den helgd, hvarmed thronen bör omgifvas, men som bäst ersättes med inre allvar hos Regenten.
Om en Konung såsom enda rättesnöret för sina handlingar antagit sanningen; om, till bevis på uppriktigheten af hans förklaring, han fostrat sönerne i sitt hus, icke till rö, som vaggas hit och dit af vinden, utan i oskuld, renlefnad och dygd till män att bära Kronan, den glänsande, men som liar sina gömda taggar, jag säger blott, om det gifves en sådan Konung: då skall det må hända varda ådagalagdt hvar thronen kan hafva sitt fäste ofvan, och sina stöd i djupet — af folkets hjeltan.
Icke härmed sagdt, att jag missaktar deras omsorger, som hoppas allt eller mycket af formerne. —- Formerne hafva sin tid.
Den högsta, hvaruti någon sanning på jorden lefvat, fastades vid en annan, båda lemnades åt förgängelsen; och ljuset flög öfver verlden.
Man har talat om ståndsformerne såsom den Europeiska culturens vagga; man har fägnat sig ät vårt BondeSt:s upplysning framför andra länders.
Vill man fasthålla de förra af fruktan att den sednare skall gå förlorad?!
Jag har icke den egenkärleken att tro angifvandet af min röst i den vigtiga frågan inverka på någons inom detta Hus; dock måste jag till slut bekänna, att om vi icke finge hoppas pä något annat än dessa former; då huru armt pä färg och lif och ljus blefve hela menskolifvet.
Under detta yttrande hördes många rop på propos.
Frih. von Vegesach, Ernst Sune:
Då jag tog ut min pollett, var det i den afsigt, att på ett ridderligt sätt återlemna, hvad mina förfäder på ett ridderligt sätt förvärfvat.
Tillfälle torde nu dertill vara för handen; jag får således tillkännagifva, att jag röstar ja till förslaget.
Afven jag tillhör deras antal, som uppriktigt önska att fäderneslandet mätte erhålla en ändamålsenligare representation, än det för närvar, äger; men att detta må vara en sådan, som, lemnande tillräckligt utrymme och inflytande åt samhällets bildning, med full rättvisa åt redan befintliga representalionselementer, förenar ett billigt afseende å ännu orepresenterade medborgareclassers anspråk.
Jag anser icke det ifrågavar. förslaget motsvara dessa fordringar, och röstar derföre mot detsamma; men skall alltid vara färdig att med min röst understödja hvarje förslag, som är grundadt på de åsigter, jag nu antydt.
Hr Gyllenkrook, Joli.
Göran:
Oaktadt några ledamöter tillåtit sig att stämpla dem med mindre varm fosterlandskänsla, som voterade för det nya förslaget; så får jag tillkännagifva, att jag ämnar votera för det, och kan ej gifva någon domsrätt öfver lien 28 A ugusti. 123 mina känslor eller tankar.
Jag voterar för det nya förslaget, emedan jag anser det bättre än det gamla.
Den intolerance, hvarmed man bemött alla dem, som talat för förslaget, förmår mig att endast anhålla att få i prot. intaget, det äfven jag voterar för förslaget och till alla delar instämmer i hvad Hr von Troil, Emil, anfört.
Då de flesta af mina politiska vänner uttalat här, huru de komma att afgifva sina röster, så anser jag för min skyldighet att äfven gifva tillkänna, för att till prot. antecknas, att jag, i stöd af, och under instämmande uti hvad Hr von Troil, Emil, yttrat, ämnar votera ja för förslaget.
Hr af Uhr, Carl David:
Jag hade föresatt mig att, under innevar. riksdag, icke belasta R. o. Ad:s prot. med något yttrande, dertill föranledd af flera skäl, och i synnerhet derföre att jag hör illa, kan icke rätt uppfatta och följa discussionerne, och således icke eller yttra mig i ämnen, hvaruti jag möjligen skulle kunna meddela upplysningar; men den fråga, som nu definitivt skall afgöras, är af den vigt och så djupt ingripande i fäderneslandets kommande öden, att äfven jag ansett mig böra upplysa, hvilkendera sidan jag tillhör af de här yttrade stridiga meningar, rör:de nationalrepresentationens ombildning, och får derföre, efter mogen öfverläggning af det hvilande förslagets fördelar och brister, öppet förklara, att jag tillhör minoriteten vid den snart förestående voteringen.
Att flera punkter uti den föreslagna vallagen böra ändras, medgifves gerna; men jag tror, att dessa förändringar utan mycken svårighet kunna tillvägabringas, i läll förslaget antages, och delar icke de farhågor, man här yttrat mot detsamma.
Jag anser det tvertom hvila på mera billiga och rättmätiga grunder, än de sorn nu äro gällande, alt de stridiga intressen, som nu råda inom Stånden, derigenom snart skola upphöra och förena sig till en enda åsigt, nemi. fäderneslandets gemensamma väl, och röstar af denna anledn. till bifall för förslaget.
Med full känsla af det vigtiga beslut, som R. o. Ad. går alt fatta, och af innerlig öfvertygelse, får jag förklara, att jag tillsluter mig de fäderneslandets män, som rösta mot förslaget.
M inga ropade på prnpos.
Flera talare hafva redan tillkännagifvit sin beredvillighet alt offra sina enskilda fördelar på fäderneslandets altare, då dess väl det klöfver.
Jag för min del tror äfven, att tiden nu är inne att skrida från ord till handling; och då jag gillar hufvudgrunderna för det hvilande förslaget, hvars antaglighet och gagnelighet jag tror vara fullt bevisade, så inskränker jag mig till att förklara, det jag röstar för förslaget, instämmande i öfrigt i hvad Hr Wult von Steijern yttrat.
Hr Freidenfelt, Carl Johan Casimir:
För att icke behöfva anmäla min reservation mot det beslut, som troligen är 124 Den 28 Augusti. att emotse, får jag härmedelst äran tillkännagifva, att jag, på de af Hr von Troil, Emil, anförda grunder, röstar för förslaget; utbedjande mig tillika, att, såsom Hr von Steijern, få hembära honom min tacksamhet, för det sätt, hvarpå han försvarat detta för - slag emot dess motståndare.
Hr af Sillén, Wilh.
Gideon:
Jag anhåller att till dagens prot. få antecknadt, det jag förenar mig med Hr von Steijern och, på de af Hr von Troil, Emil, uppgifne grunder, röstar för förslaget.
Hr Heijkenskjöld, William:
Instämmande till alla delar i hvad Hr Emil von Troil anfört, får jag förklara att jag röstar för förslaget.
Ropen pä propos. förnyades.
Tiden är redan långt framskriden, och jag skulle ej hafva begärt ordet, om icke Hr Emil von Troils af flera talare biträdda yttrande ovedersägligen påkallat några ord.
Det sätt, på hvilket Hr von Troil läst den Svenska historien, är för mig så nytt och oväntadt, samt innefattar uppgifter af så oriktig beskaffenhet, att jag icke trott att de skulle kunna framställas på detta rum.
Framställningen derom att striderna emellan Sverkerska och Erikska slägterna skulle härrört af aristocratiska anslag grundar sig förmodligen på historiska data, som endast äro af Hr von Troil kända; och att Axel Oxenstjerna innan han dog fick se aristocratien bortdrifva en Regent ur riket, detta är för mig någonting alldeles nytt.
Axel Oxenstjerna dog under Carl X:s regering, och jag tror icke att han blef från Sverige förjagad.
Då flera historiska uppgifter af denna art tillvunnit sig bifall af Husets ledamöter, har jag icke kunnat undgå tillkännagifva, att jag ej är bland deras antal, som ansett dem upplysande.
Jag vill ej längre upptaga tiden, då R. o. Ad. tyckes med otålighet afbida slutet af denna discussion.
Jag vill endast, för den händelse att votering kunde undvikas, derigenom att hvar och en nu afgifver sin röst, öppet förklara, att jag röstar ja för förslaget.
Ex. Hr Gr. o. Landtm, frågade, om R. o. Ad. nu ansåg öfverläggningen fulländad.
Hr Granfelt, Adolph Fredr.:
För att icke nödgas anmäla min reservation vid frågans afgörande, har jag härmedelst velat tillkännagifva, att jag, på grund af hvad Hr Emil von Troil och Gr.
Anckarsvärd redan anfört, röstar för förslaget.
H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, förklarade, det han trott sig finna, att den nyss gjorda hemställan om öfverläggningen borde anses slutad, blifvit med ja besvarad, och hemställde derefter, om R. o. Ad. behagade antaga nu förevar, sedan sista riksdag hvilande grundlagsförslag i afseende på nationalrepresentationens ombildning.
Ropades ganska starka och ofta upprepade nej, blandade med ja, hvarjemte votering begärdes.
Den 28 Augusti. 125 H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, yttrade, att den första, som begärt votering, varit Hr Munck af Rosenschöld, som dervid såsom contrapropos. föreslagit, att R. o. Ad. skulle besluta, att förslaget borde hvila lill afgörande vid nästa riksdag; men att, enär Reg.F. tydligen innehölle att vid sådan votering, som den nu ifrågavar., endast med ja och nej kan beslutas, ett dylikt förslag till contrapropos. ej kunde antagas. R. o. Ad. hördes häruti instämma, hvarefter H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, till justering uppläste följande votens-propos.:
Den som antager de, jemte Const.Utsk:s mern.
N:o 2, till R.
St. öfverlemnade, sedan sista riksdag hvilande grundlagsförslag, i afseende på nationalrepresentationens ombildning, voterar ja; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, blifva berörde grundlagsförslag af R. o. Ad. förkastade.
Denna voter:s-propos. blef af R. o. Ad. godkänd, dervid Hr Munck af Rosenschöld anmälde sig och yttrade:
Jag vill visserligen ej påstå, att den af mig begärda contrapropos. skall såsom sådan antagas, då jag blott begärde densamma innan ännu de öfriga Ståndens beslut var kändt.
Sedan nu Medstånden fattat sitt beslut, kan denna framställning ej äga rum; men jag får hänvisa Hr Landtm, till 81 § Reg.F. för att visa, att, om detta beslut ej varit bekant, det då ej hade varit olagligt att antaga den af mig begärda contrapropos. H. Ex. Hr Gr. o.
Landtm, gaf härefter, medan votenspropos. ntskrefs, tillkänna, att han, i osäkerhet huruvida pröfningen af förevar, fråga i dag kunde blifva slutad, låtit utfärda anslag till plenum i morgon f. m., men att detta anslag nu komme att borttagas.
Voteringen företogs och efter dess slut befunnos rösterne hafva utfallit, som följer:
Nej — 450.
Emot det sålunda fattade beslutet anmäldes reservationer af Hr Hallenborg, Carl Johan, Hr Ramsay, Bror Jacob, Frih. Thott, Erik, Hr von Schantz, Carl Jacob och Frih. Raab, Carl Gustaf. H.
Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde sedermera, om icke, sedan R. o. Ad. nu fattat sitt beslut i afseende på detta representationsförslag, de från Borgare- och BondeStm ankomne prot.- utdr. i ämnet finge läggas till handlingarne.
Ropades ja. H. R. o. Ad. åtskildes kl. J till 9 e. m.
In fidem protocolli, Albert Munck. 126 Den 31 Augusti.
Lördagen den 31 Augusti 1844.
Plenum kl. 8 f. m, Upplästes ett af Gr. Lewenhaupt, Patrik Adolph, inlemnadt så lydande memorial:
Då jag, i anseende till tjenstegöromål, måste härifrån afresa på en längre tid, nödgas jag afsäga mig de befattningar, hvarmed jag blifvit hedrad, nemi. såsom ledamot i Allm. Besv.- o. Ekon.- Utsk. och såsom Bänkman uti 20:de bänkm:s-afd., hvilket jag härmed har äran tillkännagifva, tinder ödmjuk anhållan att få bibehålla min riksdagsmannarätt under loppet af riksdagen.
Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade bifalla denna Gr. Lewenhanpts anhållan.
Frih. Posse, Carl Gustaf, hade inlemnat följande, som vipplästes:
Då jag, till följd af enskilda angelägenheter, nödgas för en längre tid från hufvudstaden afresa, anhåller jag ödmjukast hos II. R. o. Ad. att få afsäga mig det gifna förtroendet af ledamot uti Ridd.Utsk. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, hemställde, om R. o. Ad. behagade tillåta Frih. Posse att, oaktadt denna afsägelse, bibehålla sin riksdagsmannarätt.
Bifölls. H. Ex. Hr Gr. o. Landtm, tillkännagaf, att Hr Berg von Linde, ledamot af Ridd.Utsk., Hr Tersmeden, ledamot af Const.Utsk., samt Frih. Rappe, ledamot af BancoUtsk., begärt och erhållit 3:ne veckors ledighet, räknade, för de förstnämnde från d. 4 och för Frih.
Rappe från d. 8 i nästa månad; i följd hvaraf H.
Ex. anmodade Hrr Electorer att för dem välja suppleanter vid nästa sammanträde och att derjemte utse en ledamot i Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk. efter Gr. Lewenhaupt, samt en ledamot i Ridd.Utsk. efter Frih. Posse.
Företogs val af de ledamöter, hvilka å R. o. Ad:s vägnar borde deltaga i den nämnd, som, enligt 64 § Riksd.Ordn., äger att dömma, huruvida Högsta
Domstolens samtlige ledamöter gjort sig förtjente att i deras vigtiga kall bibehållas; och befunnos följande llrr genom de flesta rösterne hafva blifvit utsedde till Ordinarie ledamöter: N:o 69 Gr. Cronhjelm till Hakunge, Polycarpus Erik, 122 röst.
» 110 „ von Lantingshausen, Albrecht, . . . 132 „
Den 31 Augusti. 127 l\:o 211 Frih.
Cederström, Jacob, 125 röst. 5?
395 99 Tamm, Pehr Adolph, 131 r» 99 119 Hr Duse, Fullm.
Adelsvärd, Johan Carl, 131 99 99 912 99 Apolloff, Fullm.
Hr Hederstjerna, Carl Joli., 131 99 99 1594 99 von Heijne, Georg, 134 99 99 1885 99 Arnell, Lars Fredrik, 130 99 99 1917 99 Berg von Linde, Johan Albrecht, . . 130 99 99 1947 99 Odencrantz, Gustaf, 132 99 99 2088 99 af Chapman, Fullm.
Hr Reuterskjöld, Casimir, 126 99 99 2299 99 von Beskow, Bernhard, 128 99 Suppleanter: 99 706 99 Rosenmiiller, Jan Michaelsson, . 121 99 99 313 99 Drakenberg, Fullm.
Hr von Schantz, Carl Jacob, 120 99 99 128 Gr. Barnekow, Kjell, 120 99 99 879 Hr Ehrencrona, Johan Gammal 119 99 efter lottning om ordningen emellan N:o 313 Hr Drakenberg.
Hr v. Schantz C. J. och N:o 128, Gr. Barnekow, Kjell. Upplästes till justering 4 prot.-utdr. för d. 27 dennes.
Då härvid förekom det prot.-utdr., som upptog R. o. Ad-.s beslut i anledn. af StatsUtskis mern.
N:o 9, med återlemnande af 3:ne från BondeSt. till nämnde Utsk. remitterade motioner, ang-.de upphörande af, eller nedsättning i personliga skyddsafgiften, erinrade H. Ex. Hr Gr. o. Landtm., alt B. o. Ad. lagt detta mern. till handlingarne, men att det syntes nödigt, att R. o. Ad. äfven förklarade, af hvilket Utskott dessa motioner borde behandlas, och hemställde H. Ex. fördenskull, om icke R. o. Ad. ansåge dem höra under Bevilln.Utsk. och detta i prot.-utdr. finge intagas; hvilket bifölls och iakttogs, hvarefter de uppläste prot.-utdr. blefvo godkända.
Justerades pleniprot. för den 24 dennes f. m.
Slutligen upplästes till justering och godkändes ett prot.-utdr., innehållande R. o. Ad-.s d. 28 dennes fattade beslut. H. R. o. Ad. åtskildes kl. ^ till 1 e. m.
Den 4 September f, m.
Onsdagen den 4 September 1844.
Liksom man i lifvet för en skön aftonsol glömmer en hel dags bedröfliga oväder, så hade jag velat, att detta Stånds historia skulle slutat med en så skön och ärofull dag, som d. 28 Aug. skulle hafva blifvit, ifall representationsförslaget blifvit antaget, på det att efterverldens minne endast skulle hafva fästats vid denna dag, och allt det mörka af detta Stånds historia skulle, såsom sig borde, hvila uti glömskans bakgrund.
Det har varit de
Hrr förbehållet, hvilka här utgöra pluraliteten, att bibehålla detta Stånd för en ny historia, kanske för en ny historia sådan som den varit från 1718 till 1809, från 1809 till 1844, en historia af oro och svaghet.
Denna historia må blifva detta Stånds, den skall aldrig blifva min, då jag härmed reserverar mig mot det beslut, som skall grundlägga densamma, beslutet af d. 28 Aug.
Justerades pleniprot. för d. 24 sisth Aug. e. m.
Öppnades och upplästes följande protocoll.
Ar 1844 d. 31 Aug. sammanträdde den nämnd, som äger att dömma, huruvida Högsta Domstolens samtlige ledamöter gjort sig förtjente att i deras vigtiga kall bibehållas; då öfver följande propos. röstades:
Den som anser omröstning böra, på det i 103 § Reg.F. och 64 § Riksd.Ordn. föreskrifna sätt, anställas till uteslutande af någon bland Högsta Domstolens ledamöter, voterar ja; den det ej vill, voterar nej; Vinner nej, blifva Högsta Domstolens samtlige ledamöter bibehållne.
Och befunnos efter voteringens slut, sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfriga voteringssedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit sålunda:
Nej — 24- I följd hvaraf nämnden ansåg Högsta
Domstolens samtlige ledamöter böra vid deras embeten bibehållas.
Ut supra. P.
Cronhielm.
Joli. Jac. Hedre'n. A. M. Rrinck.
Sven Jönsson.
Hrr Electorers listor lill val af en ledamot i Allm. Resv.- o. Ekon.Utsk. efter N:o 1929.
Hr von Björnmark, Fullm.
Gr. Lewenhaupt, Patrik Adolph, samt en ledamot i Ridd.Utsk. efter - Dan 4 September f. nu 129 lev N-.o 2168 Hr Gedda, Fullm.
Posse, Carl Gustaf; och befunnos hafva blifvit utsedde i Allm.
N:o 257 Frih. Klingspor, Mauritz; Riddar hus-Utskoltet: N:o 687 Hr von Post, Stafs.
Hrr Electorers listor till val af suppleanter för N:o 494 Hr Croneborg, Fullm.
Hr Tersmeden, Nils, ledamot i Const.Ulsk., N:o 287 Frih. Rappe, Axel Ludvig, ledamot i BancoUtsk. samt N:o 1917 Hr Berg von Linde, Johan Albrecht, ledamot i Ridd.Utsk., hvilka erhållit ledighet; och befunnos hafva blifvit utsedde i Constitntions-Uts kottet:
N:o 1979 Hr Brakel, Gustaf Anton; Banco-Utskottet:
N:o 1226 Hr Gripenstedt, Johan August; Riddar hus -Utskottet:
N:o 572 Hr Rennerfält, Fullm.
Hr Brakel, Gustaf Anton:
Betygande min erkänsla för den af Hrr Electorer mig bevisade heder, att ånyo invälja mig till suppleerande ledamot i Const.Ulsk., tinner jag mig likväl, af flera sammanstämmande skäl, nödsakad att detta förtroende vördsamt afsäga mig.
Landtm, tillkännagaf, att bland R. o. Ad:s Utsk:s-ledamöter Hr Stjerngranat i Const.Ulsk. och Hr von Troil i Allm. Besv.- o. Ekon.Utsk. erhållit 14 dagars ledighet, den förre ifrån d. 6 och den sednare ifrån d. 10 dennes samt derjemte Frih.
Tersmeden i StalsUtsk. erhållit ledighet på 3 veckor, räknade frän d. 6 dennes; hvarföre 11.
Ex. nu anmodade Hrr Electorer att i deras nästa sammanträde utse suppleanter för desse ledamöter, samt tillika välja en suppleant för Hr Tersmeden i Const.Utsk., sedan Hr Brakel, som dertill blifvit vald, nu afsagt sig denna befallning.
Landtm, gaf jemväl tillkänna, att en af Bänkmännen i 9:de bänkm:s-afd.
Hr Pauli, Axel Georg, afsagt sig denna befattning, samt att, till ersättande af de ledigheter bland Bänkmännen, som uppkommit genom hans afgång och derigenom att Gr. Lewenhaupt, Patrik Adolph, i sista plenum afsagt sig att vara Bänkman i 20d;e bänkm-.s-afd., bänknusval komme att ske nästkommande Lördag.
Upplästes ett af Hr Bergenstråle, Claes Gabriel, inlemnadt, så lydande anförande:
Som jag vid föredragningen af representationsförslaget i R. 2 H. 17 130
Den 4 September f. tn. o. Ad:s plenum d. 28 Aug., genom lillkännagifvandet af mina åsigter, icke ville förlänga discussioncrnc derom, sä får jag nu äran förklara, ali jag voterade nej, icke för alt derigenom bibehålla 11. o. Ad:s s. k. privilegier, emedan sädane i verkligheten icke finnas, utan för att frälsa fäderneslandet ifrån de olyckor, som förslagets antagande, efter min öfvertygelse, oundvikligen skulle hafva medfört.
Häraf må dock icke dragas den slutsatsen, att jag vill motsätta mig en verklig förbättring uti vår representation, tvertom är jag öfvertygad om dess behöflighet, villig att med min röst en sådan befrämja, nemi. på så sätt, all 11. o. Ad:s sjelfskrifvenhet uppliörer ; att de nu orepresenterade ståndspersonerne intagas såsom ett särskildt
Stånd; att valen ske stånds- eller classvis; att öfverläggningarne ske på 2:ne kamrar, hvaraf den andra bör vara så constituerad att den lemnar ett säkert stöd för Konungamaktens kraft och verksamhet, samt att arbetsordningen förenklas.
Hr Liljecrona, Carl Willi., hade ingifvit följande:
Icke närvar, lill slut af R. o.
Ad:s plenum d, 28 Aug., då resultatet af voteringen öfver förslaget lill nationalrepresentationens ombildning lillkännagafs, är jag nu först i tillfälle att till prot. anmäla min reservation emot majoritetens beslut.
Jag skulle anse detta beslut olycksbringande för fäderneslandet, i fäll den stora fråga, af hvars framgång
Sveriges öde för kommande tider, i min tanka, så hufvudsakligen heror, genom detsamma för någon längre tid kunde qväfvas; men då man numera lyckligtvis kan hoppas, att de grundsatser, uppå hvilka förslaget är bygdt, snart skola äter gifva upphof åt ett måhända fullkomligare förslag, än det af R. o. Ad. 1111 förkastade, hvilket visserligen, äfven i min tanka, var behäftadt med en och annan brist, hvars afhjelpande under ett förenkladt riksdagsmachineri jag dock ej trodde skulle hafva mött särdeles stora svä igheler; så återstår för mig endast att uttrycka den glada förhoppning, att frågan nästa gäng skall röna en gynnsammare sinnesstämning hos R. 0. Ad., och blifva ledd till det mål, hvarje fosterlandets vän sä lifligt måste önska.
Hr Löwenström, Johan Jacob, hade inlemnat följande:
Som jag ej under plenum d. 28 sisth Aug., då representationsfrågan förevar, ville pröfva Ståndets ändå nog påräknade tålamod, anhåller jag nu få till prot. upptaget min reservation mot majoritetens den dagen i förbemälde ämne fattade beslut, på de skäl, hvilka varit ämnade att anföras under discussionen,och hvarföre jag röstade för förslaget lill ändring af representationen.
Vid sistförflutna riksdag, dä det blef fråga om behofvet af en representationsförändring, hvaruti jag till alla delar instämde, förklarade jag till prot., att jag dertill icke kunde lemna min röst, och voterade ej eller i detta ämne, och aldrig skulle göra det, så framt ej representationen blef förändrad på så sätt, att den med allmänna val formerades till en kammare.
Sålunda skulle det synas högst inconseqvent, att jag nu går att votera, och var Den 4 September f. m. 131 det också icke min tanke, vid denna riksdags början, att göra det i detta ämne; men så som Riddarhusets majoritet vid denna riksdag besatt Utsk:n, samt öfriga beteenden, gör att jag nu mera finner mig tvungen ingå på det projecterade förslaget och voterar ja för detsamma.
Vid det tillfälle, då det hvilande grundlagsförslaget rörande nationalrepresentationens ombildning här förevar till afgörande, hade jag ämnat deltaga i discussionen, men sedan jag med någon förundran hört, att sådana yttranden ifrån majoritetens sida som Hr Samuel Gustaf von Troils och Hr Ehrenhoffs bemöttes med starka bifallsrop, och att flere talare af minoriteten stördes i deras tal genom förnyade rop på propos., ansåg jag, för min del, att discussionen ifrån minoritetens sida borde upphöra.
Af detta skäl afstod jag ifrån allt yttrande i frågan.
Begagnande det första möjliga tillfälle att deruti yttra mig, hoppas jag på R. o. Arks undseende och tålamod, då jag går att i R. o. Ad:s prot. nedlägga min reservation emot Ståndets beslut i representationsfrågan.
Hr Hjärne uppläste derefter följande:
Den ofördragsamhet, hvarmed den meningsfraction jag tillhör, i frågan om nationalrepresentationens ombildning, behandlades af motsidans talare på detta rum, då det frän förra riksdagen hvilande förslaget af R. o. Ad. förkastades, gjorde det för hvar och en nästan till en pligt emot sig sjelf, att motivera sitt bifall till det, med så mycken bitterhet klandrade förslaget.
Åtminstone önskar jag, för min del, att i prot. nedlägga andra skäl för mitt handlingssätt, än dem, som flere bland majoritetens talare gjort sig en onödig och oädel möda att här offentligen uttala för liela minoritetens räkning.
Knappast något enda moraliskt lyte finnes att tillägga dem, som förespeglades såsom motiver för värt afgifna eller afgifvande votum.
Man har ej åtnöjt sig med att tilllägga oss de passiva felen af passionfullhet, karakterssvaghet, tanklös eftergifvenhet för uppviglares bemödanden, skrämsel för hotelser, brist pä upplysning och bildning m. m.; man har gått längre och päbördal oss verkliga moraliska laster, såsom svekfullhet, oärlighet, smädlighet; man har talat om afsigten till våldförande af andras rättigheter, omstörtningsbegär, bemantlade afsigter till Konungamaktens upphäfvande och republikens införande etc.
Dä jag nu endast citerar, men ej besvarar dessa ofördragsamma yttranden, tillåter jag mig likväl att yttra den tanken, att den tid kanhända ej är alltför aflägsen, då democratiens ädlaste grundsatser förmå göra sig gällande i vår statsförfattning, och att historieskrifvaren dä, vid den opartiska granskningen af den närvar, tidens tilldragelser, möjligen kan komma att känna sig böjd att bedömma Riddarhusets conservativa majoritet i denna fråga nr samma synpunkt, som denna majoritet nu bedömt .reformens vänner.