Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Lätom otz säledcs, mine Herrar, deruti wara ense att wi antage Bcwillningen med den förändring som rold Maximi, Tabellen kan pröfwas billig, och med den ändring i Skydds - Tabellen Herr Santesson föreslagit, samt akt Utskottets förslag vin Vewillnings - afgiften för Cara, cterer alldeles förkastas och ogillas, lämnom till Ko, nungen, säsom i Regerings - Formen uppdragen ben »verkställande magtcn, ett ojäfaktigt bewis, att wi in, galunda wilja inskränka Oeh Lagliga höga rättigheter, som wi ofelbart skulle gbra om wi med en hög afgift bclade de bewis af Kongl. Näd, som Konungen äger ostridigt, lämna de Embetsmän eller Medborgare, som i Hans och Fäderneslandets tjenst gjort stg förtjcnte att ihogkommas och belönas; mätte bäde wi och wäre Respective Medständer bcnägit finna, att eni Riket är i behof och tarfwar hjelp, och ej med betydeliga gäftvor eller förläningar kan förcflä belöningar, mäste det likwäl pä annat sätt kunna af en ädelmodig Nation upprätthällas, än igenom ett sätt, som wore den mindre wärdigt, nemligen likasom lägga band pä Konungens
Näd och wälwilja, förtjcnsters belöning, igenom Bewillningar pä blott en Caractere som oftast kan fbrtjenas af den, som hwarken har inkomst eller fbrmögcnhet, och som i flika fall skulle snarare anse sill 4136 Den 12 October. stg straffad än belönt för de tjenstcr och för den nit och trohet han ädagalagt för Konung och Fosterland.
Remitterades till Bewillnings - Utskottet.
Utdrag af Protokollet, hältet i Rid. dårhus - Utffottet ben ii Oktober I809.
S. D. Beslöts, att i anledning af Expeditions - Secreteraren m. m., Herr Baron Mannerkeimg Memorial, som af Högloft.
Ridderskapet och Adeln d. 4 bennes till Utskottet remitterades, bifogade Förslag, huru Ridderskapet och Adelns Deputerade wid Marken gängs-.TaxorS sättande mäge utses, skulle till Högloft.
Ridderskapet och Adelns granskning och pröfning öf« wcrlemnas. llt tuprs.
Lx krotocollo >. 6eor§e Koröenliolxs.
Förslag Huru Ridderffapets och Adelns Deputerade wid Markegängs - Taxors sättande m§ge uffes. i. §.
Ingen annan än inom Länet boende och derstädes fast Egendom ägande fullmpndig
Adelsman kan til?
Den 12 Octobex. 4r57 till Deputerad w:d MarkegängS - Taxors uprätkande wälja eller blifwa wald. Jndelningshafwande myndig Adelsman, som inom Länet bor och derstädes fast Egendom äger ware äfwen behörig akt wälja och blifwa wald, Stads-cgendom anses ej i Adelsmans hand, som fast egendom. 2 §.
Hwar och en sä qualificerad Adelsman, som 1 § föreskrifwer, äge En Röst hwad hans egendom är större eller mindre.
Z Z Minst Sex weckor före ben af Landshöfdingen faststälda dag till Markegäng-Taxans uprättande, läte han af Predikstolarne kungöra, att till wak berättigade Adelsmän böra innom fjorton dagar derefter till honom insända deras skriftcliga vots, ivnehällande de twänne Adelsmäns namn, hwilka han till Deputerade utser.
Utanskriften ställes till Landshöfding!-Embrikt med päffrift:
Votum. 4 §> Nästa söknedag som infaller efter fjorton dagars förlopp, räknade frän den dag kungörelsen om wals anställande bordt enligt Landshöfdingens föran, staltande af Predikstolarne upläsas, öpne Landshöfdingen i närwaro af Twänne af honom tillkallade
Adelsmän eller brist deraf andre gode män. hwilka ej höra till Landshbfdinge-Embetet eller Lands-Staten, de insände votL och läte derdfwcr hälla Protokoll. 41Z8 Den 12 October. s. §- Lyder Votum pä flera än Lwänne personer eller befinna- en eller bägge af de i Vacc» nämnde personer obehörige, att enligt i. §. komma under wal, eller är Vorum af obehörig man gifwit, eller efter förrättadt öpnande af Vors inkommit, ware det eller de ej gällande. 6. §.
De twänne behörige Adel-män, som undsätt flesta rösterna, ware rätteligen walde.
Är walet obestämdt derigenom, att flere undsätt lika mänga röster, utröncs genast genom lottning, hwilken eller hwilka som
Deputerade böra anses. 7- §> Genom Embetsbref underrätte Landshöfdingen med omgäende post de utsedde
Deputerade om deras förordnande och liden till sammanträdet. 8. Z.
Deputerad undanbrage sig ej förrättningen el, ler uteblifwe utan Laga förfall, ivid 20 R:dS wile till den Sockens fattige, hwarest han bor, dem Landsbbf, bingen läte utmäta; Deputerad underrätte Landshöfdingen om Laga förfall, sist fjorton dagar innan dagen till sammanträdet.
9. §- I Deputerads ställe, som anmäler Laga förfall eller uteklifmr, kalle Landshöfdingen en sädan A elSman, som enligt i § är behörig ntk kunna wäljos. 10. §.
Den 12 October. 4139 10. Z.
Finnes i Länck ej sädan Adelsman, som § 1 upptager, kalle Landshöfdingen af Jndclnings-hafwande eller obesutne Adelsmän efter eget wal.
De ware ej nägot wite underkastade för uteblifwande. 11. Z.
Kommer pä nägot af förcskrifne sätt utsedd
Deputerad e) tillstädes ivid sammanträdet, gänge förrätt ningen likafullt obehindradt för sig. 12. §.
Landshöfdingen ware alltid be Deputerades Ordförande, dock utan rättighet att med dem rösta eller att lägga hinder för fattandet af deras beslut.
Landshöfdingen förelägge alltid de Deputerade de hittills wanliga och af honom ifrän wedcrbörande infordrade upplysningar, äge rättighet att göra föreställningar och att läka intaga sin mening i Protokollet.
Stockholm d. 11 October 1809.
Pä Riddarhus - Utskottets wägnar K. L. Lenner. k. ^UlerklLkls.
Ibure von Lader pä bordet.
Derefter företog Herr Landt - Marskalken till ventilation det af Constitutions - Utskottet medelst Me. morial af den 21 Sept. hwilket d. 2 October btcf lagdt pä bordet, insände, af en särskild Committé författade förslag till en Tryckfrihets-Förordning. 4'40 Den 12 Oktober Grefwe 6 6 Is 6 ar 6 ie, ^acob: Oä Constitutions - Utstettet haft sig ombctrodt att inkomma med försiag till en Lag om Tryckfriheten, hafira Riksens Ständer säkerligen warit i den mening, att detta förslag skulle wara Constitutions, Ulstottcts eget arbete.
Dä deremot den Riksens Ständer nu förelagde Tryckfrihets - Förordning ej är Consiitulions, Utskottets arbete, utan af en särskild Kongl. Committé författad, hemställer jag till Högloft.
Ridderstapet och Adeln om det kan wara ost tillständigt att detsamma gransta, och om ej följden deraf skulle blifwa, att dä det nu är Riksens Ständers rätt att gransta (konstitutions - Utskottets arbete, stull» det i sädant fall blifwa (konstitutions - Utskottet som granskade Riksens Ständers.
Mig förefaller (konstitutions - Utskottets förhällandc wid detta tillfälle, likasom om BcwillningsUtstottet skulle hofwa till Riksens Ständer inlemnat det Utskottet mcddelta Bewillnings - Förslag af Expeditions - Secreterare!!
SckcerbinA, och jag hemställer till Högloft.
Ridderstapet och Adeln huruwida sädant kunde hafwa ansetts instämmande med en rigtig ordning.
Gansta mänga hörder instämma med Grefwe Zs la Lnrstie.
Andre ropade Nej Fri herre klannerbeim, l^nrs gust:
Enär dek nu i fräga waraNde förslag till Tryckfrihets - förordning ej blifwit (konstitutions.
Utskottet pä ett officiellt sätt meddeldt, enär (konstitutions - Utskottet ej annat begärt, än att fä till sig remitterade de anmärkningar som inom Riks - Ständen kunna göras, enär samtelige Riksens Ständer formeligen beslutit tryckningen af förslaget, och Ridderstapet och Adeln äfwen bestämt en dag till dess företagande, sä tor - Den 12 Octsber. 4i4r torde Högloft.
Ridderffapet och Adeln uplyst finna akt något hinder för veiikilationcn deröfwer nu icke bör kunna äga rum.
Grefwe Dela Lsrstis- ^scvb:
Jag har wist intet emot att detta projcct ätergär till ConsiitutionS - Utskottet, twärtom jag prkar det.
Men jag tror det bör ätcrgä utan Ridderffapet och Adelns yt, trandr: ty jag tror
Osi ej tillständigt göra anmärkningar wid ett arbete, kommit ifrän en Committé af Kongl.
Ma):t förordnad.
Det är Utskottets och ej en, skilda personers eller CommitlecrS arbeten och förslag, hwaraf granskningen tillhör Ständens kieri-,.- annat förfarande är emot Regerings - formens s6 §.
Herr Lesiortteät, ^olw:
Dä dek habe älegat Constitukions - Utskottet, att inkomma med eget förslag, och dä grundsattscrnc i Tryckfrihets Toms mittöcns projrct äro sädane att desi titel bordtswara el Tryckfrihets - förordning utan Tryckfrihets - förbud, sä kan jag för min del ej annat finna, än att Högloft.
Ridderffapet^ och Adeln icke kan sig dermed besatta.
Herr von tstaus 8 vv 0 !
Carl (gustat löeinbolel:
Jag fär den äran conformera mig med de twänne wärda Ledamöter, som ansett Tryckfrihets - ComMitteens förflag icke kunna upptagas till öfwerläggning.
En sädan öfwcrläggning ffulle kunna antori, sera ett präjudicat, hwaraf Utffott l allmänhet ffulle taga sig anledning att till Riksens
Ständer insända andra förslag än dem de fjelswe utarbetat, hwilketjag för min del ffulle anse stridande emot Regerings, formen.
Desiutom instämmer jag med den wärda Ledamot som anmärkt, att det insända förslaget, i stället för att gynna Tryckfriheten, innefattar snarare ett förbud och en inskränkning deruti.
N.o 193, Herr 4142 Den 12 October.
Herr Silverstolpe, Lusig! ^brslism, anmälte sig att tala.
Herr Grefwe» och Landt-Mar» skalken förmälte att flera förut sig anmält.
Herr Ko t lilje b, Larl bresina, utbad sig fä erindra, det de som förut sig anmält förmodcligen ärnade tala i hufwudsaken, och att Herr Silvsrsiolps, säsom Herr Korkliel, hade sig bekandt, önskade fä öfwer, preliminaire - frägan sig yttra.
Grefwe körner, ^siolk Loran:
Näs gra gänger har jag härstädes hördt Constitutions - Utskottet tillwitaS att äsyfta inskränkningar i Riksens Ständers rättigheter.
Nu äter dä Utskottet hos Riksens Ständer anhällit att öfwer ett af kunnige män fbrfattadt arbete af det wärde i ämne och utarbetning att Utskottet ansett det samma förtjena Riksens Ständers uppmärksamhet, fä inhämta upplysningar; dä lälunda Utskottet ej begär annat än att af Riksens Ständer sjelfwe wägledaS i sitt arbete, nu i ett alldeles stridigt fall anser man Utskottet wilja inskränka Riksens Ständers rättigheter.
Constitutions - Utskottet har e) afgifwik detta förslag säsom sitt och sälcdeS ej äspftak, att detsamma, säsom sädant skulle af Riksens Ständer godkännas eller att Riksens Ständer genom desi upptagande skulle nägot i sin beslutande rätt förlora.
Jag kan ej finna, att om Ledamöter af Högloft.
Ribdcrskapet och Adeln nu derwid gjorde anmärkningar, och de samma till Constitutions.
Utskottet remitterades, denna procebure pä nägot sätt bunde händerne pä Riksens Ständer, att sig öfwer Utskottets nya utarbetning ä nyo anmärkningswis utlät».
När säledeS efter mjn öfwertygelse uti detta Utskottets - Dm 12 Octsbee. 4'43 skottets sörhällande ej, nägok emot Regerings - formen stridande finnes, när Riksens Ständer enhälligt tillätit alt detta p^ojcct finge tryckvs, när ändamälet nied de§ tryckning ej kunde wara annat än desi granskande, när det hoS Högloft.
Riddcrffapct och Adeln en klem«dag blilwit lagdt pä bordet, och när ändteligen en annan kk-ni-dag derom bcflutats akt detsamma i ett särskilot klenurn skulle företagas till ventilation, sä tror jag för min del, att denna ventilation nu icke kan förwägras.
Herr kotfiliel), Larl krestine, förktarabe fig till alla delar instämma Uti Grefwe törners yttrande.
Herr kling t por, Qerstt, och Herr Uor atil, Larl ^xel yrkade deremot, att upptagande af ett arbete, som ej more Utskottets eget, skulle kunna blifva ett ganska farligt präjudicat. Grefwe Öe ln Gärstis Utbad fig fä förklara, att om det nu ingifna fbrstaget till Trycks frihetS - Förordning inkommit säsom Constitutious.
Utskottets eget arbete, sä more witzertigcn ingen fräga om betz upptagande till ventilation, Men dä det samma inkommit säsom Tryckfrihets - Committecns, fä wägar Zag fräga Högloft.
Ribderskapet och Adeln, om det icke wore alldeles stridande emot ConstitUtionen, att derom nu ingä i öfverläggning.
Herr ksklmnn, Otto krestric:
I anledning af hvad Herr Grefwe körner behagat erindra att Högloft.
Ridderskapet och Adeln förut b.st itäk till afgörande företaga det af Constitutious.
Utskottet inlemnade fbrstaget, som af Tryckfrihets i blifvit 4144 Den 12 Vctsber. blifwit författad?, instämmer jag äfwen uti desi yttra dc tanke, att anmärkningar ivid detta förslag nu kunna göras och tilt Constitntions, Utikottct hänwisas, och tror jag mig sä »lycket häldre kunna detta tillstyrkande lemna, som jag för min del är fullkomligen vswertygad, att det egna arbete Constitntions.
Utskottet sedermera kommer att inlämna säkerligen blifwer nägon ting helt annat, än dek som nu blifwit Riddcrsiapet och Adelns pröfning understäldl.
Herr von lstgufsvolkk.
Larl (rustak K.
Jag instämmer med Herr käklman och Grefwe klörner uti de delar, att Högloft.
Ridderskapek och Adeln tillätlt detta projcct hwila pä bordet, och äfweir beslutat att detsamma till widare öfwcrläggning upptaga; men jag kan för min del ej mcdgifwa, att den mening ur detta beslut bör dragas, som skulle Ridderskapet och Adeln hafwa ärnat ingä i granskning af sjelfwa förslaget, utan endast i bfwerwägande huru delta förslag borde anses, om det borde kunna upptagas eller ej., Att det icke kan upptagas, anser jag för min del följa deraf, att Constitutions--Utskottet icke detsamma säsom sitt arbete inlcmnat, och säledes ej uppfyllt Regerings - formens mening.
Jag tillstyrker derföre akt detsamma mätte till Constitutions - Utskottet äkcrsändas, och Utskottet anmodas sjelf utarbeta ett annat, för akt underställas Riksens Ständers pröfning.
Detta sätt att inlemna andras arbeten, hwarwid anmärkningar kunde göras, och sedan kunna inlemna egna, skulle förordsaka en tids utdrägt, hwaraf slutelig-. !: ert förhastadt afgörande kunde följa: och när fräga är om Lagars och isynnerhet
Grundlagars stadgande böra inga hastwcrk äga rum.
Ocsiutom är det nu inlemnade förslaget wid en noga granskning sä best si,st'k, att ber inskränker Tryckfriheten: och en inskränkt - Den 12 October. 4; 45 fkränkt Tryckfrihet är stridande mot hwad Constitu tionen lofwar nationen.
Herr !8i!vsrstoIp6, 6ullsk bsm:
Grefwe körner har redan föredragit de af Högloft.
Ridderffapet och Adeln sjclfwa gjorda steg, fom rättfärdiga den ventilation hwilken nu af Herr Grefwe» och Landt, Marskalken blilwit öppnad, rörande den af Kongl. Majit' nedsatte Committöens förslag till en Tryckfrihets - Förordning.
De skäl han anfört synas mig alldeles ocmotsägeliga, och jag inser ej huru en ventilation kan bestridas, som ur intet Capitcl i wära Lagar kan angifwaS wara förbuden.
Men i anledning af hwad en wärd Ledamot anfört, att denna ventilation skulle föranleda en onödig tids utdrägt, och den wigtiga Tryckfrihets - Lagen kunna stutcligcn blifwa ett hastwerk, utbeder jag mig att fä anmärka, bet jag anser just motsatsen deraf följa.
När jag anser för afgjordt att det nu föredragna förslaget till ConstitutionS - Utskottet ätersändes, blifwa utan twifwel alla de anmärkningar som här derwid göras, goda anledningar för Utskottet att gifwa det förslag det sjclft kommer att författa en större fullkomlighet.
I dest första förslag blifwa derigenom möjligtwis mänga brister undanröjda, hwilkas utgranskning i klena borttaga mycken lid, och jag kan ej se nägon grund hwarföre, när ett Utskott har nog mycken försakelse, att begära och önska upplysningar till ledning i ett arbete, der alldrig för mycket ljus kan sökas, man skulle wara nog obillig att wägra beha upplysningars meddelande.
För öfrigt dä detta ej är Utskottet» eget arbete, äkerstär alltid för Riksens Ständer den rättigheten, att när Utskottet med sitt eget förslag till en Tryckfrihets - Lag * - in s - 46 Den 12 Oetober. inkommer, berivid säsom tvid en alldeles ny fräga gö, ra sina anmärkningar och dem till Urskottet remittera, hwilket äfwcn dä enligt Regerings - Formen bör dessa anmärkningar upptaga och med sitt betänkande till Riksens Ständer ätergä, innan saken definitift afgörcS.
Grefwe Ve In 6 sr 61e, ^»cob:
Med den stora agkning jcg hyser för den upplysning, som räder hos Constitutions - Utskottets Ledamöter, kan jag likwäl ej annat finna, än att detta förslag, säsom ej deras eget, bör sä mycket häldre äterremitteras, som de sjelfwe i sitt Memorial sagt, att de hysa nägot twifwessmäl om förfiagetS tjenlighet till förordning.
Är det wäl ett sädant arbete Riksens Ständer Hafwa rätt att fordra och bordt wänta dä de uttryckeligen uppdragit nämnde Utskott att sjelf uppgöra ett prejcct, ej framlemna ett af andra, om hwilket enligt dcss egna ord, det hyser nägot twifwelsmäl, att det till sikt utförande och tillämpning äger all dea fullkomlighet som erfordras.
Jag hemställer i anledning
Häraf än ytterligare till Ridderskapet och Adeln om wi kunna, om wi böra detta förslag granska och om ej Regerings. formen älägger
Oss det tillbaka sända, för att ernä till Lfwcrläggnings - ämne Utskottets egit förslag.
Herr kotklieb.
Larl bresina:
Jag beklagar pä det högsta att jag skall wara af en motsatt tanka med Herr Grefwe Vs iu 6»>äis.' men jag mä, ste följa min öfwenygttse, och dä jag nyss förenade mig Med Herr Grefwe förner, äfwcn nu förena mig med hivad Herr Liiverstolps anfört.
Jag kan alldrig finrra att Constitutions, Utskottets sätt att förfara är stm Den 12 October. 4147 stridande mot Regerings - formens lydelse, och dä Ridderskapct och Adeln tillätit uppläsandet af i fräga wara, ide projeck, lagt det pä bordet, beslutat att det skulle kryckas och fluteligen att det pä en witz dag skulle till granskning företagas, sä anser jag det stridande emot all ordning, att ändra detta beslut, och tror att hwar och en bör, enligt sin Riksdagsmanna - rätt, fä till Protocollet anföra sin anmärkning emot projcctct för att jämte detsamma till Constilutions - Ukffotlet bfwerlemnas.
Herr von lstsuksvvolkk, Larl 6ustsk k.
>Oä Högloft.
Ridderskapct och Adeln i afseende pä i fräga warande förslag ej fattat annat beslut än att detsamma borde en witz dag företagas, utan akt yttra sig om beskaffenheten af hwad derwid komme alt afgöras, kan jag för min del ej finna annat, än att Ridderskapet och Adeln äger sin rätt öppen, att detsamma till öfwcrläggning icke uplaga.
Jag hemställer hwilka följderna skulle bliftpa, om Utskotten skulle tillätas, att först inlemna andras arbeten och sedermera egna, hwilka bägge skulle undergä granskning, tiden skulle fbrnötaS med projecter och discussioner öfwer desamma, och omgängen blefwe tredubbel.
Jag- fär alltsä ytterligare tillstyrka att detta project mätte lem, nas i sitt wärde, och Utskottet anmodas, att med en af detsamma sjelf gjord, utarbetning till Riksens Ständer inkomma.
Friherre Legerström, sscob: Herr Lagman kksussvvolik har yttrat, att Ridderskapet och Adeln ej fattat beslut till sakenS afgörande, utan en- , dast till detz företagande.
Oet förundrar mig pä dek högsta, att nägon Ledamot kan tro sig äga nog upplysning, att i förwäg bestämma hwad ett Ständ är nar - Den is October. nar afgöra.
Jag troe ej att denna enskilda öfwer» tygelse bör kunny tjena till rättesnöre för Riddrrskapet och AdclnS sörhällande i dag; och jag fär pä sädau grund tillstyrka, att saken nu mätte upptagas och afgöras, Grefwe orner, ^stolpk Loran:
Ridderskapet och Adeln, om, sedan densamma beslutat, att förslaget en witz dag skulle företagas, det mdjeligcn kan bero af nägra Ledamöter, att bestämma hwilkct öfwcrläggnings - ämnck skall klifs wa.
Ändamälet med Ständets bifall till förslagets tryckning mäste ju hafwa warit, att derom lättare inhämta kännedom, och deraf ingä i pröfning.
Ett annat kan icke tänkaS: och dä mäste ju Riksens Ständers mening hafwa warit, att hwar och en mätte äga tillfälle, att derwid göra nödiga anmärkningar.
Herr von Lögeström, ftolmn Nätikms; Jag fär för min del hemställa, om det e) sk,ilte blifwa ett farligt präjudicat, akt gä emot Regeringsformens föreskrift, genom upptagande af ett förslag som Constitutions - Utskottet icke sjelf utarbetat, och om EonstitutionS - Utskottet genom dctz.rnlemnande gjort annat än plöjt med andras Oxar.
Herr Silverstolpe, (rustak t^brajism:
Jag har redan förut förklarat, och förnyar nu mitt förklarande, att jag i likhet med Grefwe Oe Is Lsrstie, tror att dek förewarandc projectet till Eonftrtutions - Utskottet bör äterförwisas: men jag ser intet som hindrar, att icke med denna remitz mä kunna följa de anmärkningar som wid ventilationen här förekomma.
Det är hwar och en Ledamots rätt att yttra sig öfwer de mäl som här föredragas, och det more - Den 12 October. 4l49 re emot all ordning att wägra nägon benna rättighet.
Jag anhällcr derföre akt Herr Grefwen och LandkMarskalkcn mätte förwara denna wär rätt att yttra Ost, och nu tilläta dem som anmält sig att framföra fina anmärkningar, hwilka ofelbart böra ätfölja äter» remissen.
Härefter hördeS ätskillige tala pä en gäng, sä att ingen ting redigt kunde till Protocollct fattas:
Friherre 8 t aeI von 14 oli k tein, Lorlits l^ucivi^: af discurscrne synes tydligt att här förekomma twänne saker hwilka man fruktar skulle kunna blifwa präjudicat.
Den ena att Ridderskapet och Adeln skulle frängä ett redan fattadt beslut, den andra, att ett Utskott till Riksens Ständers pröfning insändt. ett proscct, hwilkct ej är dess eget.
Frägan syneS nu wara hwilkctdera präjudicatek wore wädligast att tilläta och hwilket man sälcdcs hälst bör undwika.
Grefwe I^övvenligelm, Larl:
Sedan bet blifwit upplyst att en wiss dag blifwit utsatt till detta ämnets ventilation, trodde Herr Grvfwcn cZ,att det ginge an att wägra projcctets pröfning.
Ä andra sidan syntes det äter Herr Grefwen orätt att upptaga ett förslag som ej wore ett Utskotts egit:
Men det wore i alla fall bättre och mindre wädligt att stä wid ett fattadt beslut, än att tilläta en föga wigtig oformlighet i föredragnings - sättet.
Hans Excellence Herr Grefwe Kuukk, önskade att de orden i klsm-Prokocollet mätte uppläsas, som innehdllo'Ridderskapets och Adelns beslut i afseende pä detta förslag till en Tryckfrihets, Förordning.
. Gref - 4150 Den 12 October Grefwe körner, ^6olk Lörsn, utbad sig fä anmärka, att när 2:ne Ledamöter redan yttrat sig i saken, att bet framlaggda förslaget icke duger, mätte det äfwen wara andra tillätit att förklara hwarfbre det icke duger.
Grefwe ve Is 6sr6ie, ^jgcob:
För min del fär jag äran anmärka att jag ännu ej yttrat mig om förslagets duglighet, de fä ord jag derom an fört wörö ej mine utan Constitutrons - Utskottets egne.
Herr vonkkaulsvvolk, Larl Lustsk kl. Jag för min del har alldrig sökt bestrida nägon Ledamot härstädes dest Riksdagsmanna-> rätt, alt uti förekommande ämnen fritt yttra sina tankar, men utan att ingä i särskild pröfning angäende det ingifna projectets flera eller färre brister, kan jag ej eller frängä att yttra min bfwerlpgelse, bet Constitutions-Utskottet sä mycket mindre bordt till Riksens Högloft.
Ständers granskning insända samma project, som Utskottet sjelf förmält sig finna det förslaget icke äger ben full komlighet som erfordrades, och Utskottet säledes haft fördubblad anledning, att med bibehällande af hwad Ledamöterna funnit uti det utarbetade förslaget wara nyttigt föreslä rättelse och tillägg uti de omständigheter
Utskottet ansett böra förbättras, genom ett Betänkande som i wänlig form och ordning till Riksens Slän, der ingifwas bordt.
Grefwe Kl örner, ^öolpk Loran: Som Utskottet insändt förslaget till Tryckfrihets - Förordningen icke säsom fullkomligt, utan säsom ett ämne tvärdt Riksens Ständers uppmärksamhet, och hwaraf, genom meddelandet af deras granskning, ett helt skulle kunna göras, kanske mera i ständ att swara emot deras Den 12 October. 419 l denis önskan, synes deraf att Utskottet icke tänkt undandraga sig arbetet, endast hämta biträde och anledningar till betz förbättring, och ett sädant präjudicat tror jag e) kan wara farligt.
Herr klingspor, Lsröt:
Huru har Utskottet kunnat insända ett projcct som ej är betz eget?
G r e f tv e 5 r n e r, ^6otps> Loran:
Derföre att detta projcct, ehuru icke till alla delar svarande emot Utskottet- sätt att se saken, likväl war utarbet. dt af män, utmärkte genom sitt snille, sine talanger och sin upplysning, och derföre borde ingifva Utskottet ten billiga farhäga att det förslag det kunnat författa, ehuru med andra fullkomlighetcr, kan hända ändock icke i det hela ägt ett högre värde.
Flere hördes lala pä en gäng Grefwe Ds !» Lsrstis, Ijacob: Om Constikutions.
Utskottet hade insändt de äldre Tryckfrihet-.
Förordningarne af 1774 och 1792 och sitt ut, läkande deröfver, hade det warit en mdjelighct att deröfver deliberera.
Men att ventilera om det projekt den af Kongl.
Majit förordnade Committern författat, vöre enligt Herr GrefwenS kanka stridande emot Regerings - Formen.
Äter förmärkteS nägon oro, och mänge talade pä en gäng, hvarunder somlige hördes vägra och an, dra yrka ventilationen- fortsättande.