Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Tabell-commissionen helt och hållet saknar utrymme för sina vidlyftiga handlingar, så att secreteraren måste förvara dessa handlingar uti sina egna rum.
Det torde således vara tid, att man tänker på, icke allenast att underlätta besvärligheten af hans arbete, utan äfven de särskildta besvär, som secreteraren här får vidkännas.
Jag tillstyrker således, att det obetydliga anslaget mätte beviljas.
Den 5 Maj f, m. i4-'de punkten.
Landtmäteri-contoret, Ilr Lagerstråle, Gustaf Rudolph, uppläste följande:
Jag får yrka återremiss af utlåt, på följande grunder.
År 1827 den 4 Maj erhöll General-landtmäteri-cont. en förändrad organisation på samma gång som flera nya författningar ronde landtmäteriet och skiftesverket utfärdades.
Bland de stadgade förändringarna var äfven den, att öfver-inspectors-tjensten skulle helt och hållet indragas, samt dithörande göromål öfverflyttas på landtmäteri - fiscalen och öfver-ingenieuren; likväl öfverlemnade K.
M. till öfverdirecteuren för landtmäteriet att hos K.
M. göra anmälan, dä tjensterne efter nya organisationen borde träda i verksamhet, då K.
M. förklarade sig vilja definitivt reglera lönerna för dessa sistnämnda tjenster.
Sedan dåvar. öfverinspector hunnit en ålder af öfver 65 år, verkställdes denna anmälan af öfver-directeuren d. 6 Juni 1834? och bifölls af K. M. d. 20 Febr. 1836, likväl med det förklarande, att då tillgång icke var för handen att verkställa ofvanberörde lönereglering, ville K. M. derom till R.
St. aflåta nådig propos.
StatsUtsk. har ock i afseende på dessa tjenster föreslagit en förhöjning, lämpad efter hvad K. M. framställt, om också understigande det belopp, som för tjenster af rnotsvar. vigt och trägenhet blifvit vid förut verkställda regleringar ansedt såsom norm, och på fullständigt utvecklade grunder i öfver-directeurens åberopade skrifvelse af d. 6 Juni i834 för dessa tjenster tillämpad.
Det är icke min mening att, så framt StatsUtsk. och R.
St. fortfarande anse flera andra embetsverk böra åtnöjas med nedsatta lönebelopp, yrka förhöjning till det af öfverdirecteuren hemställda lönebelopp för Landtmäteri-contoret; men jag anhåller att få fästa Ståndets och Utskts uppmärksamhet derpå, att ifrågavar. båda tjenster uti 4 års tid redan varit bestridda med de tillökade göromål nya instruetionen bestämmer; hvilka från öfver-inspectors-tjensten öfverflyttade göromål, hvad landtmäteri-fiscalen angår, bestå uti bokföring och granskning af omkring 400 landtmäteriers års-redovisningar till controll att inga förrättningar af dem derifrån uteslutas eller till redovisningsskyldighet orätt uppgifvas, samt hvad öfver-ingenieuren beträffar, uti tillsynen deröfver att ingenieurernes göromål vid contoret ordentligt och behörigen verkställas.
De löneförmåner de derunder åtnjutit hafva varit för hvardera 582 r:dr 24 sk. med 55 t:r derunder inbegripen spanmål.
Då dessa göromål, utan på förhand bestämd ersättning, blifvit af öfver-ingenieuren och landtmäteri-fiscalen öfvertagna, kan visserligen icke såsom en rättighet, utan endast såsom en billighet, en retroactiv ersättning för dem komma i fråga; men det är dennä, såsom direct föranledd af åren - Den 5 Maj f. m, dets hela behandling, jag vördsamt får yrka och föreslå, att antingen de förhöjda lönebeloppen må för dessa tjenstemän beräknas från d. 20 Febr. i836, eller någon ersättning i runda summor för dem anslås, samt derjemte upplysa, attLandtmäteri-fiscalen Nils Gustaf Segerstedt, som först öfvertog den utvidgade landtmäteri-fiscals-befatlningen, afled d. 17 Jan. 1837, och efterlemnade sex oförsörjda barn, men i boet endast en behållning af 3i r:dr 4 SF; ocb aD, hvad honom vidkommer, således all den förbättring för tjensfemannen sjelf eller dess efterlemnade barn, som hädanefter må blifva att påräkna för dem, som nu förrätta berörde tjenster, är förlorad, så framt icke särskild ersättning, på satt föreslaget är, beviljas.
Jag får härjemte öfverlemna afskrift af K. brefvet d. 20 Febr. 1836 samt transsumt af bouppteckningen efter aflidne Landtmäteri-fiscalen Segerstedt.
Bilaga Litt. A. CARL JOHAN, med Guds nåde, Sveriges, Norriges, Göthes och Wendes Konung.
Wår ynnest och nåd. benägenhet med Gud Allsmäktig, Troman, Öfver-directeur vid Landtmäteriet i Riket, Öfverste i armeen, Riddare af Wår Svärdsorden, samt Riddare af K.
Franska Heders-legionen och af K.
Preussiska MeritOrden; Sedan Wi, i sammanhang med den af Oss under d. 4 Maj 1827 i nåder utfärdade instruction för Generalland t mäteri-conloret, Pro vins-land tmä leri -con toren samt landtmätarne i Riket, genom nåd. bref af samma dag förordnat, att öfver-inspectors-tjensten vid General - landtmäteri-contoret, tillika med några andra tjenster inom landtmäteri-stäten skola indragas, dock att i afseende på den förordnade indragningen af öfver-inspectors-tjensten samt deraf följande förändring emot hittills i öfver-ingenieurs- och landtmäteri-fiscals-befattningarna, hvad nuvar. öfver-inspector och öfver-ingenieur angå, det borde bero af eder, att, utan afseende pä hvad inslructionen rörtde förenämnda tjenster innehåller, tills vidare och intilldess
J funnen eder befogad hos Oss göra und. anmälan om instructionens verkställighet i dessa delar, låta bemälde tjenstemäns äfvensom landtmäteri-fiscalens göromål hufvudsakligen såsom hittills fortfara, hvarjemte Wi i nåder förklarat, att så väl landtmateri-fiscalens som öfver-ingenieurens löner uppå eder anmälan närmare skulle regleras och bestämmas, då de dem i inslructionen uppdragna befattningar komme att i alla delar dem hvardera tillhöra; så håfven J, till följe häraf, i skrifvelse d. 6 Juni 1834 * underd. anhållit, att 1827 års berörde instruction, i hvad den angår öfver-ingenieurens och landtmäteri-fiscalens tjenstebefattningar, måtte sättas i verkställighet, på det den ändamålsenligare fördelning af gö1 omålen, som dermed åsyftas, matte vidtagas, dertill J för - Den 5 Maj f. m. malt eder liemta ytterligare anleda., dels deraf, att Öfverinspectoren P. A. Fineld, som i enlighet med ofvanberörda nåd. bref allt hittills med tjenstgöring, i öfverensstämmelse med äldre instruetioner, fortfarit, hunnit öfver den ålder af 65 år, vid hvilken författningarna förutsatt ett oftare inträffande behof af hvila från de trägna tjenstegöromålen , hvadan Fineld uti af eder insändt memorial i und. anhållit om beständig tjenstledighet, med bibehållande så viii af lönen på stat, som ersättning för sportlar med 200 r:dr b:co årligen för dess öfriga tjenstår, hvartill J ansett eder böra tillstyrka nåd. bifall, dels i anseende dertill alt Öfver-ingenieuren Bowallius, som på enahanda sätt tjenstgjort, vore så sjuklig och fått så försvagad synförmåga, att han, på grund af läkarebetyg och tillstyrkande, erhållit ett års tjenstledighet, för att genom vistande på landet söka återvinna sin helsa, med bibehållande af de sysslan för närvar, åtföljande löneförmåner; hemställande J, i följd deraf i underd., att för bestridandet af öfver-ingenieurs-sysslan, Ingenieuren vid General-landtmäteri-contoret, Öfver-ingenieuren Å. Aheich måtte, så väl under denna åt Bowallius förunnade tjenstledighet, som om behofvet deraf skulle fortfara, tills vidare förordnas att vara tjenstförrättande öfver-ingenieur; och håfven J derjemte, i afseende på den reglering af lönerna för öfver-ingenieuren och landtmäteri-fiscalen Wi nådigst förklarat böra äga rum, då de dem i instruetionen uppdragna befattningar komma att i alla delar dem hvardera tillhöra, och sedan Wi i nåd. bref den 3 Juli 1829 anbefallt eder göra framställning oin löneförbättring åt actuarien vid contoret,
med afseende å dessa tjenstemän tillhörande göromåls mängd och vigt, yttrat den öfvertygelse, att de förre eller öfver-ingenieuren och fiscalen voro förtjente af lika löneförmåner med secreteraren vid verket, och den sednare eller registratorn af ett medium emellan desses och ingenieurernes vid contoret löner, samt af sådan anledn. till Vår nåd. pröfning och godtfinnande öfverlemnat, huruvida icke löneregierm horde bestämmas efter den norm, som vid sednaste reglering af andra embetsverks löner blifvit följd, i hvilken afsigt J i underdånighet föreslagit: att de vid contoret anställde 5 ingenieuren, som i lön åtnjuta hvardera 3c>5 r:dr 24 sk. b:co, med 07 t:r spanmål under lönen, måtte erhålla tillökning till 4°° r:dr; att actuarien som för närvar. åtnjöt samma löneförmåner med ingenieurerna, måtte erhålla 800 r:dr; att öfver-ingenieuren och landtmäterifiscalen, hvilka hvardera nu på stat i lön innehade 582 r:dr 24 sk. med-55 t:r spanmål, måtte tilläggas 1,200 r:dr hvardera; samt att secreterarens lön, som år 1827 blef förhöjd till 777 r:dr med 74 t:r spanmål, jemväl måtte bestämmas till 1,200 r:dr; hvarjemte J föreslagit, att den nuvar. på stat uppförda kammardrängslön i34 r:dr 32 sk. måtte förhöjas - Den 5 Maj f. aii höjas till 2Öo r:dr, med afdrag af 5o v:dr för innehafvande af boställsrum.
Detta med hvad Wårt och Rikets Stats-contor uti deröfver infordradt und. utlåt, anfört, hafva Wi i nåd. låtit
Oss föredragas, och i sammanhang dermed en af Öfver-ingenieuren Bowallius till Oss ingifven skrift, deruti han anhållit i underd., att då genom förberörde tjenstreglering hans nuvar. embetsgöromål skulle blifva förökta, sökanden, som uppnått en ålder af öfver 60 år, samt nära 4o år varit i tjenst, måtte nådigst förunnas tjenstledighet under sin öfriga lifstid från dess innehafvande öfver-ingenieurs-beställning med åtnjutande af lönen och öfriga tjensten åtföljande förmåner; och håfve Wi, som i nåd. bifallit, att Bowallius må tills vidare åtnjuta tjenstledighet med uppbärande under tiden af hans nu innehafvande lön och öfriga förmåner, som tjensten åtfölja, i anledn. af hvad i delta ämne nu i underd. liemstäldt blifvit och i öfrigt förekommit, godt funnit i nåd. förordna: 1:0 att den enligt, Wårt nåd. bref af d. 4 Maj iQ-ij utfärdade instruetion för Gencral-landtmäteri-contoret nu skall gå i verkställighet i afseende på öfver-ingenieurens och landtmäteri-fiscalens tjenstebefattningar; i följd hvaraf Öfver-inspectoren Fineld kommer att erhålla ständig tjenstledighet, med åtnjutande under sin öfriga lifstid af sin innehafvande lön, samt bibehållande i öfrigt den andel i lagliga sportlar vid contoret, som han hittills åtnjutit; 2:0 att Ingenieuren vid General-landtmäteri-contoret Öfver-ingenieuren Alreich förordnas att tills vidare förestå öfver-ingenieurs-tjensten med bibehållande af sina nuvar. löneförmåner, men emot befrielse från tjenstgöringen som ingenieur; hvarvid Alreich, i anseende till ringheten af dess löneförmåner kommer att tills vidare såsom arfvode åtnjuta ett belopp, svarande emot skilnaden emellan hans ingenieurslön och landtmäteri-fiscals-lönen, med derunder beräknad spanmål, så att han kommer att åtnjuta enahanda lön med landtmäteri-fiscalen; samt 3:o att då några tillgångar för närvar, icke finnas för verkställigheten af den närmare reglering af öfver-ingenieursoch landtmäteri-fiscals-lönerna, som i Wårt nåd. bref d. 4 Maj 1827 omförmäles, med samma reglering kommer att till nästa riksdag anstå, för att då hos R.
St. anmälas; och ville Wi jemväl taga i öfvervägande hvad i afseende på löneförhöjning för åtskilliga andra af General-landtmäteri-contorets tjenstemän blifvit af eder nu i und. föreslaget.
I öfrigt, och som de enligt Wårt nåd. bref d. 21 Dec. i83o anslaghe 33 r:dr 16 sk. för granskning i General-Iandtmäteri-conlöret afafvittrings-landtmätarnes i de norra länen arfvodes-räkningar icke vidare äro behöfliga och i de sednare åren icke utgått, hafva Wi funnit berörde anslag komma att upphöra. 6 II. 23 Den 5 Maj f. m.
Meddelande eder sådant till svar och behörig efterrättelse samt vederbörandes förständigande, befalle Wi eder Gud Allsmäktig nådeligen.
Slott den 20 Februari i836. CARL JOHAN.
Till öfver-directeuren vid landtmäteriet i Riket, ang:de verkställighet al 1827 års landtmäleri-instruction i hvad öfveringenieurs- och landtmäleri-fiscals-befattningarna vidkommer, samt om reglering af lönerna vid General-landtmätericontorct.
Vidimeras ex oificio G. R.
Transsumt af bouppteckningen efter Landtmäterifiscalen N, G.
Segerstedt.
År 1837 den 17 April förrättades af Justitiaj-collegii och Förmyndare-kammarens Deputerade, Assistenten, Häradshöfdingen Fredrik Kihlman och underl.
Sterbhus-notarius, uppteckning och värdering af qvarlåtenskapen efter Landtmäterifiscalen och Sysslomannen vid norra frivilliga arbetshuset, Nils Gustaf Segerstedt, sorn, 46 år gammal och i enklingestånd, aflidit d. 17 sistl.
Jan., till rättelse för hans barn: 1:0 dottren Olivia Gustava Segerstedt, född den 10 December 1821; 2:0 sonen Gustaf Maximilian Robert Segerstedt, född d. 3i Maj 1023; 3:o dottren Ida Amalia Mathilda Segerstedt, född d. 29 October 1824; 4:0 sonen Nils Christian Julius Albert Segerstedt , född den 2i April 1828; 5:o dottren Lauta Iduna Segerstedt, född den 27 Maj 1829; och 6:0 dottren Lovisa Margaretha Segerstedt, född den 6 Mars 1831; för hvilka omyndiga deras närmaste fädernefrände, Revisoren i K, M:s och Rikets Kammarrätt, Ulrik Julius Segerstedt, sorn är broder till den aflidne och vid denna förrättning var tillstädes, åtog sig att blifva förmyndare, samt uppgaf boets tillgång och skuld, som följer:
Contanta medel.
Summa inventarii 1 ,'335: 28. 7. Afgår.
Aflönings- och barnhus-afgift — — — -— Skuld. — — — — — — 1,298: i5. 1.
Transport i,3o4: 20. 11.
Devi 5 Maj f. ra. i/9 Transport r,3o4: 20. 1 r.
Af återstoden betalas, i följd af K. förordningen d. 24 Jan. i8J5, lili Just.statens aflöning ^ proc. . . — 3. 8.
Sterbhusets behållning, som i arf till lika fördelning tillfaller den ailidnes sex barn, blifver ... 3i: 4- ~* Summa b:co r:dr i,3>5: 28. 7. Sålunda vara uppgifvet, värderadt och förriittadt, betygar; Stockholm år och dag som förut skrifne stå Frediik Kihlman.
Carl Gustaf Jancke.
Förestående afgifter till barnhuset, de fattige och just.- staten qvitteras.
Rätteligen transsumcradt. betygar t). J. Segerstedt, Revisor i K.
Kammarrätten oell tillförordnad förmyndare för afl.
Laiidtmäterifiscalen JM.
G- Segerstedts barn.
Bilaga Lil t. C. Transsumt.
Vi ordförande och ledamöter uti K.
Direclionen öfver Civil-slatens pensions-inräftning, gäre härigenom veterligt, att som aflidne Landtmäteri-fiscalen Nils Gustaf Segerstedts barn, nemi. sönerne Gustaf Maximilian Robert, född d. 31 Maj 1821, och Nils'Christian Julius Albert, född den 2t April 1828, samt döttrarna Olivia Gustava, född den to December 1821, Ida Amalia Mathilda, född den 29 Oct. i82'[, Laura Iduna, född d. 2y Maj 1829 och Lovisa Margaretha, född den 6 Mars 1881, komma, i enlighet med K.
M:s nåd. reglemente för Civ il-statens enke- och pupillcassa, och under de villkor, samilia reglemente i öfrigt innehaller, att af enskilda enke- och pupill-fonden undfå pension, hvilken utgår med tvåhundra (200) r:dr b:eo om året, räknadt från och med den i Februari detta år; alltså kar K.
Directionen härmedelst, oell i kraft af detta öppna bref, velat försäkra, det äga ofvannämnde pensionstagare, sönerne, lill dess de fyllt tjuguelt år, och döttrarna, intill uppnådda tjugufem år, så framt de sednare ej derförinnan trädt i gifte, att gemensamt årligen utbekomma förrberörda pension — — — — med etthundra (100) riksdaler — hvarje hallt år i Juni ocli December månader; — — — — Stockholm den 12 Maj 1817. M. Rosenblad. (Sigill.) J. P. af Billbergh. M. Heerman.
Gust. Öijer. L. S. C. J. Thyselius.
Pensions-brcf för Landtmlileri-fiscalen IN. G. Segerstedts barn.
Rätteligen traussurncradt, betygar U.
J- Segerstedt, Revisor i K. Kammarrätten.
\80 Den 5 Maj f. m. ✓ Transsumt.
Vi ordförande och ledamöter uti Diréctionen för Civilstatens pensions-inrättning, gore veterligt: att som K. M., uti nåd. bref af den 2! sistl.
Februari, täckts från och med innevar. års början tillägga aflidne Landtmäteri-fiscalen M. G. Segerstedts efterlemnade barn, sönerne Gustaf Maximilian Robert, född den 3i Maj 1823, och Nils Christian Julius Albert, född den 21 April 1828, samt döttrarna Olivia Gustava, Ida Amalia Mathilda, Laura Iduna och Lovisa Margaretha, i anseende till deras fattigdom, en årlig pension af sextio (60) riksdaler banco uti femte classen af Civil-statens allm. enke- och pupill-fond; alltså, och uppå K. M:s vår Allernådigste Konungs och Herres vägnar och befallning, har Directionen härmedelst, och i kraft af detta öppna bref, velat försäkra dessa pensionstagare, sönerne, til! dess de uppnått tjuguett års ålder, samt döttrarna, så länge de lefva ogifta, och de lili torftiga omständigheter sig befinna — — — alt förenämnda pension 60 rtdr om året gemensamt åtnjuta — — — — — — — — — —- — Stockholm den 14 April 1838. M. Rosenblad, (Sigill.) J. C. af Billbergh.
Slrich Chr.
Landgren.
S. A. Munthe.
Öijer, C.
Limnell.
Pensions-bref för afl.
Landtmäteri-fiscalen N. G. Segerstedts barn uppå 60 riksdaler årligen uti femte classen af Civil-statens allm. enke- och pupill-fond.
Rätteligen transsumcradt betygar U. J. Segerstedt.
Jag anhåller blott att få fästa mig vid ordalagen i StatsUtsk:s tillstyrkan, under önskan, att de icke mätte blifva begagnade af R.
, ifall sjelfva sakon bifalles.
Det står nemi., att "då K. M. i afseende på ”reglerln af detta verk, gått R.
St:s önskningar till mötes, "medelst förslagets öfverlemnande till deras pröfning etc., har "Utsk., godkännande de af K.
M. anförda skäl för den äskande tillökningen, funnit sig böra tillstyrka’’ etc.
Det ser således ut, som Utsk. ej hade velat tillstyrka anslaget, om det än varit aldrig så behöfligt, ifall icke det ifrågavar. meddelandet af sjelfva reglerrn ägt rum.
Jag tror icke, att organisationer tillhöra StatsUtsk.
Måhända att SlatsUtsk., i fråga om landtmäteriet, kan bättre bedomina förhållandena, än i frågaom vettenskapliga verk, K.flottan eller armeen o. s. v.; men i allmänhet bör likväl inrättningen af sådana verk, enl. 89 §:n Reg.Ftn, handläggas af Ekon.Utsk.; hvarefter det beror på K. IM. allena alt R.
St:s i sådana afscenden framställda önskningar bifalla eller afslå.
Någon köpslagan mellan Ko - Den 5 Maj f. m. nung och Ständer, så till förståendes, att
Konungen skulle afstå några af sina grundlagliga rättigheter, mot betalning genom anslag, och att R.
St. skulle genom penningar förvärfva sig samtycken, hvilka eljest icke erhölles, borde aldrig sättas i fråga. i5:de punkten.
Tullverket. i6:de punkten.
K. Nummer-lotteriet. i 7 : d e punkten.
Landtstaterna.
Frih» Nauckhoff, Joli.
Det har under fö reg:de plenum blifvit så mycket ordadt om Utsk:s sätt att gå till väga vid behandlingen af statsreglerm, att man, för att undgå omsägelse i detta afseende, numera svårligen kan annat än åberopa hvad som förut blifvit yttradt.
Jag vill derföre icke upptaga R. o. Ad:s tid med någon allmän öfversigt af ämnet, utan begifven mig genast till det speciella fallet.
Vid landscancolliet i Blekinge består statsverket en Jandssecreterare och cn landscancellist.
Blir landssecreteraren sjuk eller hindrad, så står landshöfdingen ensam.
Af en landscancellist med 100 r:drs lön kan föga mera väntas än skrifvarebiträde, eller på sin höjd uppsättning af sådana expeditioner, som nära nog gå efter formulär.
Landshöfdingen skulle dåkomma att förrätta landssecreterarens tjenst.
Ja, mine herrar! jag tror, att detta äfven skulle låta sig göra, om ej tiden vore ett hinder deremot, men huru skulle han då medhinna att bestrida tillsynen vid landscontoren !
Huru skulle han då kunna medhinna den allmänna öfversigt af länet, som är honom ålagd.
Man behöfvcr blott gå till Landsh.- instructionen af iy34, man skall då finna, att ett sådant deltagande uti detaljerna af göromålen för honom icke är verkställbart.
Den ordinarie landssecreteraren uti det län jng förestår, har under ti-enne år, i anseende till sjukdom, endast gjort tjenst vid pass 5 månader.
Under den öfriga tiden af dessa 3 år hafva icke mindre än trenne landssecreterare varit tillförordnade.
Hade det då funnits en länsnotarie, nb. försedd med så tillräcklig lön, att personer med skicklighet kunnat söka denna plats; så hade denne varit i naturligt läge att taga inträde i landssecreterarens tjenst, då denne funnits hindrad att densamma sjelf förrätta.
Vid landscaucelliet i Blekinge förekommer emellan 7 och 8000 mål om året; och det må således ej förundra någon, om en persons hela tid, både för- och eftermiddag, icke en gång alltid helgcdagarna undantagna, är upptagen, för att hålla reda på, samt föra registratur och diarium öfver alla dessa mål.
Landssecret:n har under hela min tjenstetid , på egen bekostnad, fått hålla 3:ne skrifvarebiträden, och han kan likväl icke alltid sjelf medhinna sina göromål, utan mäste ofta lita på andra.
Jag h,ar till och med hört, att han i dgtj Den 5 Maj f. m. grad varit sysselsatt, att han icke alltid hunnit genomläsa de handlingar, som han contrasignerat, utan nödgats så till sugande göra det på god tro.
Vid landscontoret är förhållandet nära nog detsamma.
Statsverket består der en landskamererare, en länsbokhållare och en landsconlorist.
Hvar och en vet, huru tidsödande räkensknpsmål äro, och i allmänhet sådana, som röra kameralverket.
Landskamereraren har sig äfven ålagdt att controliera uppbördsmännen i länet och controllen öfver de uppbördsmedel, sorn inflyta uti ränteriet, och nödgas derföre, sä till sägandes, sjelf hålla en contrabok med ränteriet, för att veta huru der står lill.
Hans tid är således fullt upptagen, och han nödgas äfven, likasom landssccrettn, att öfverlemna åtskilliga göromål åt skrifvarebiträde!!.
Länsbokhållaren är äfven fullt sysselsatt af landsbokm, en bok in folio af en alns tjocklek eller något deröfver.
Ilan har dessutom räkenskaper att föra, och kan således föga eller intet disponera någon tid för de s. k. kuranta målen.
Landscontoristen är fullt sysselsatt med registraturen, samt att hålla ordning på handlingar och räkenskaper för flera år tillbaka; ty om någon oreda deruti skulle inträffa , råkade man snart uti en verklig labyrint ; hans uppmärksamhet är således oaflåtligt fästad vid dessa göromål.
Landskamereraren i Blekinge län har under min tjenstetid af egna medel vanligen fått bekosta två skrifvarebi träden.
Af det nu anförda inses väl de stora missförhållanden, som äga rum vid landtstaten, genom det alldeles otillräckliga antal tjenstemän oell betjente der nu bestås.
Här har blifvit framställd en tafla, hvari förhållandena inom Hofrätterna och åtskilliga andra embetsverk förespeglades.
En stor del deraf är tillämplig på lansstyrelserna, hvarest-, .i brist af nödiga anslag till löner åt tjenstemännen, ärendena snart skola stockas.
Klagomål skola följa derpå, och ärenden, som böra ingå till andra embetsverk eller till Ilegeringen, skola fördröjas, utan att sådant må kunna läggas länsstyrelserna till last.
Jag föreställer mig såsom mycket troligt, om rättelse i dessa missförhållanden icke snart inträder och förhoppningarna äfven vid denna 3:dje riksdag skulle svika, att landssecreterare- och landskamererare m. fl. anmäla : vi sko la för våra personer albeta både för- och eftermiddagar; mera förmå vi icke; nätterna måste vi hafva för hvilan; om ärendena ändock icke medhinnas, så är det icke värt fel; men det ökade behof vet af biträdande personer kunna vi icke besolda af våra otillräckliga löner.
Ätt sådant anbefalla, lärer lika litet låta sig göra, som att utsträcka den personella arbetsförmågan utöfver rimlighetens gräns.
Det är för att undanrödja all ovetenhet bos Utsk., som jag tagit tillfallet i akt att framlägga dessa förhållanden, Den 5 Maj f. m. iS3 och får i sammanhang dermed för Blekinge län föreslå följande aflöningSstat : a jn n a
Ljuspen- § r1 n> § r-1 ning.
I p. S Ci3 3 £ c SJ i . 1 ?’ 1 i 1 era ' Ö 1 0 “ 1 &t| t crT B trnor Lunds-contoret. r:dr r:dr | skalp.
Ii sj). 8o i landskamererare .
För skrifmaterialier och res- 1,200 — 2r\ penningar . ..
— 5oo — 2 3o i länsbokhållare ....
75o — 15 i5 i landscontorist eller regi- strator 3oo — 10 .— i5 i d:o för expeditionen . 200 — 1o 11 i vaktmästare ....
Lands-caiicelliet. i5o — — 2 5o i landssecreterare Skrifmaterialier och respen- 1,000 — 2.5 — ningar ......
— 5oo — 2 3o i länsnotarie 700 — 15 .— i5 i Itmdscancellist eller regi- strator 3oo — 10 — i5 i d:o för expeditionen . 200 — 10 1 2 i vaktmästare Landi-ränteriet.
15o — — 2 5o i landträntmästare .
Kr ono-bcljcning.