Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Mig synes detta villkor hafva rättvisa för sig och afvända den tanke af despotism, sorn möjligtvis kunde utöfvas af enda person , som ägde nog mycken egendom för Den 8 Mars f. m. 189 alt kunna hafva flera röster än halfva antalet af inom socknen röstberättigade personer.
Fullkomligt öfverensstämmande med Hr von Hartmansdorff i hans åsigt, att den princip, som i detta betänk, är framställd för utgörandet af dessa afgifter, är otjenlig, önskar jag, att den princip, som uttalats i TJtsk:ns betänk.
Wto mätte blifva gällande.
Jag tycker mig ganska klart se följderna, om vi skola vidblifva hvad Utsk:n här föreslagit.
Jag tror bestämdt, alt i stället för en godvillig förening skall den blifva ovillig och dess lid upptagas med trätor och kif, hvaraf slutligen skall inträffa att liela saken förfaller.
Emot Hr von Hartrnansdorffs förslag har jag blott en liten erinran att göra, eller rättare sagdt , vill jag dervid göra ett tillägg.
Han har föreslagit att i r:drs bevillning skulle vara enhet för fastighetsägare och 2 r:drs dito för andre röstägande ledamöter, och att hvad som vore under 1 r:drs bevillning, beräknades till | löst.
Jag kommer alltid att anse, alt den som skal! betala äfven bör få deltaga i beslutet om betalningen, och då synes rättvisan fordra, att då fastighetsägare få rösta med ^ röst, då de utgöra bevillning under 1 r:dr; så måste äfven samma grund lämpas på dem, som rösta för lösören och betala mindre än 2 r:drs bevillning.
Äfven önskade jag, att 2 och 3 monitn i 10 §:n af betänk.
IN:o 4 mätte inflyta efter den redaction, som Hr von Hartmansdorff föreslog, nemi. efter orden: ”Afgifter för fullgörandet af församlings gemensamma åligganden, såsom skolundervisning, fattig- och helsovård m. m., skola, sedan behofvets belopp blifvit på sockenstämma stadgadt, samt särskildt bestämda afgifter eller andra tillgångar först äro afräknade, utgöras i lika förhållande till en hvars bevillning efter 2 art.”
Derefter, säger jag, bör inflyta först 2 mom. å 10 §:n af förutnämnda betänk., endast med uteslutande af de der förekommande orden ”eller hvilka annars skäligen kunna anses böra till communala behof bidraga,” hvaremot, vid slutet af morn., skulle tilläggas:
Den med beslutet missnöjde må besvär deröfver i vanlig ordning anföra.
Sedan komme 3 mom. alldeles oförändradt.
Jag utber mig alt få uppläsa begge dessa morn., det förra med de ändringar jag föreslagit. ”2 mom.
Finnes inom socken eller församling personer, hvilka äga känd förmögenhet, som icke är underkastad beskattning efter nu stadgade grunder, ehuru berörde grunder icke kunna på dem tillämpas, då må det ankomma pä sockenstämma att utse comiterade, som på heder och samvete föreslå de bidrag, sådane personer böra utgöra, dock aldrig öfver hvad den högst betalande inom samma samhälle erlägger, och dessa förslag skola derefter af socken - Den 8 Marsf. m. slämma pröfvas.
Den med beslutet missnöjde må besvär deröfver i vanlig ordning anföra.” "3 mom.
Beslut om de i denna § stadgade afgifter vare icke gällande för längre tid än ett år, utan bör alltid nytt beslut hvarje år fattas om uttaxering för årets behof.
Undantag härifrån må likväl äga rum i de fall, då för något bestämdt ändamål en viss summa erfordras för företag, sorn icke under året kan fulländas; i hvilket fall summan må fördelas på flera år, dock aldrig öfver tio.”
Med dessa tillägg anser jag att Hr von Hartmansdorffs förslag bör antagas.
Skälen, som tala för att afgifters bestämmande må inskränkas till hvarje år, har Hr Gripenstedt anfört, och jag instämmer med honom.
Det vore underligt att för 5 a 6 år vilja bestämma afgifter, som kunde till sin grund blifva kullkastade, hvarför jag anser rättast vara att endast bestämma dem för ett år i sender.
För den händelse att afgifter för socknars eller församlingars communala behof skola utgå efter bestämda grunder, t. ex. efter i art. bevilln.förordn.
, utber jag mig att få fästa uppmärksamheten dervid, att det gifves orter, hvarest bruk t. ex. äro särskildt fri— kallade från deltagande i församlingens fattigförsörjning, derföre att dessa bruk försörja sina fattiga sjelfva, och deraf har blifvit en följd, att i dessa orter fattigförsörjningen utgår efter särskild taxering, hvaruti bruken äro alldeles uteslutna.
En sådan särskild taxeringslängd är uppgjord på grund af taxeringsvärdet efter 2 art., men med betydliga förändringar.
Naturligtvis bar man gjort afseende derpå, att t. ex. recognitionsskogar, hvarest icke finnes en enda åbo, icke böra taxeras i mån efter bev i lin. värdet, ty såsom ifrån dem ingen fattig kan uppkomma, så bör icke heller en lika dryg afgift påläggas, som om förhållandet vore motsatt.
Detta blifver likväl följden, om Hr von Hartmansdorffs förslag antages utan inskränkning eller undantag, hvarföre jag tror, alt orden, som i 5 §:n förekomma, ”då annan grund för bidraget icke är särskildt stadgad”, böra bibehållas.
Dernäst tror jag, all den föreskrift, efter hvilken fattigförsörjningen kommer att utgå, måste blifva olika med den, hvarefter afgifter, på grund af hemmantalen, utgå; ty skulle man antaga den satsen såsom allmän, att afgifter för socknens allmänna behof skola utgå efter 2 art., utan att medföra undantag för dem, som bekosta egen fattigförsörjning, så måste man göra en särskild taxeringslängd, grundad på hemmansvärde, såvidt möjligt vore; men en sådan längds uppgörande medtager mycken tid och är högst besvärlig, och som ett sådant göromål ofta kan komma att förnyas efter hemmanens skiftande värden, bör man söka undvika sådana vidlyftiga och högst besvärliga göromål, såvidt man det kan, hvadan det synes mig, som bör man lemna socknarna öppet att i Den 8 Mars f. m. «9' detta hänseende anstalta på sätt hvarje socken lämpligast finner.
Jag tillstyrker således först, att icke någon årlig taxering må göras, såsom ledande till ett onödigt besvär, emedan man icke kan antaga den enkla grunden, som bevilln.- förordms 2 art. innehåller, utan måste göra moditicationer, som förorsaka ett odrägligt arbetes förnyande hvarje år, hvarföre alltså orden ”årlig taxering” böra utgå.
Sedermera anser jag, att, då bevillning af hemmansvärdet kan läggas till grund för de communala afgifternes utgörande, det bör förförsamlingarna medgifvas att efter deras godtfinnande göra de moditicationer, som de kunna finna nyttiga, och slutligen anser jag det vara nödigt att närmare få bestämdt huru de gode männens myndighet skall uppkomma; ty om de af den klagande valde 2tne gode männen skulle vara af olika tanke med de två, som taxeringsmännen utsett i fråga om valet utaf den femte mannen, så blef ju följden den, att gode männens antal ej kunde blifva fem.
Den första anmärkningen, som gjordes emot dessa 2:ne §§, var emot formen och riktades emot Utsktn, såsom de der i bakvänd ordning behandlat frågan.
Denna anmärkn. är visserligen redan till en del besvarad, men äfven jag torde få göra talaren uppmärksam derpå, att, då fråga är att komma till röstberäkning, hvarvid man först skall hafva en taxering, och i samma mån som den är hög eller låg, röstberäkningen skall derefter bestämmas, denna taxering först kan uppstå efter en åtgärd, sorn skall företagas af taxeringsmän, hvilka åter skola väljas efter den i §:n bestämda röstberäkning, och att frågorna således icke kunnat framställas i annan ordning än som skett.
Hvad sjelfva saken beträffar, så och då jag yttrat mig inom Utskm eller rättare sagdt på den afdelning inom Utsktn, som behandlade detta ämne, på samma sätt, så kan jag ej annat än instämma i det förslag, som Hr von Hartmansdorff framställt i motsats till de förenade Utsktns.
Jag har ej reserverat mig, emedan jag ansåg sådant vara onödigt, enär det ena förslaget var framstäldt förut och behöfde ej af mig påpekas, utan visste jag förut att Stånden skulle komma att välja mellan de tvänne.
Fördelarne af det förslag, som först inlemnades, äro så fullständigt utvecklade af Hr von Hartmansdorff, att jag icke dervid har något att tillägga, utan blott utbedja mig att få med honom instämma.
Jag anhåller endast att derutöfver få förena mig i Hr Ribbings framställning, att 2 och 3 mom:n i 10 §:n af betänk.
N:o 4 äfven måtte inflyta.
Det 1 :a af dessa 2:ne mom. bestämmer sättet att åtkomma den icke synliga förmögenheten, som möjligen kan finnas inom ett samhälle, och som kunde vara så stor, att det skulle innebära den största orättvisa, om ej en ägare af sådan förmögenhet skulle bidraga till de communala behofvens fyllande, samt ovillkorligen uppväcka förar - Den 8 Mars f. m. geise.
Det 3:dje mom. innehåller, alt afgifterne icke böra bestämmas för längre tid än ett år.
Jag vidhåller äfven detta, och tror att det vore orätt af en församling att vilja binda ledamöter, som inkomma i socknen om hösten t. ex., och således icke deltagit i besluten, hvarefter de skattlades, att skatta efter samma beslut, utan böra desse äga rätt att under det kommande året med sina röster, jakande eller nekande, bidraga till dessa beslut, och jag tror att detta 3:dje morats bibehållande skall öka intresset för de communala angelägenheterna i allmänhet.
I afseende å beskattningsrätten å sockenstämma, biträder jag hvad som i detta afseende blifvit ytlradt till vederläggande af Frih.
Cederströms framställning i denna del af ämnet.
Då flere talare ännu anmält sig och tiden var långt liden, uppskjöts fortsättningen af öfverläggningen till eftermiddagen. H. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 3 e. m.
Måndagen den 8 Mars 184 > - Plenum kl. 6 e. II).
Besvärs- och EAoo.Utskins ytterligare betänk.
N:o 29, ang:de ändring af författningarna 0111 sockenstämma samt om bildande af eommunalstyrelser.
Hr Frih. o. Landtm, erinrade, att 5 och G §§:tie på förmiddagen blifvit för R. o. Ad. föredragna, och att öfverläggningen derom ännu icke vore fulländad.
Om jag förut, efter de yttranden, som i Utsk:n blifvit afgifna, hyst någon tvekan om svårigheten att på bästa sätt lösa frågan om rösträtt och beskattningsrätt inom socknarna, så skulle detta tvifvel blifvit bragdt till visshet af hvad jag här hört under öfverlagningen på f. m.
De fleste talare hafva visserligen framställt förslag och förordat deras förträfflighet; men såvidt jag kunnat uppfatta deras yttranden, har egentliga styrkan hos talarne legat i ådagaläggandet af svårigheterna i hvarandras förslag.
Jag tror mig i den delen föga behöfva til lägga - Den 8 Mars e. m. lägga.
Svårigheterna af Utsktns förslag finner något hvar.
Der står, att i val till taxeringsman deltaga de socknens innevånare, sorn i bevillning för lön och rörelse erlägga minst 10 r:dr.
Der är icke ens fri i behållet att de skola vara sig sjelf rådande personer.
Hevilla,förordningen stadgar i 2:dra art., alt kringvandrande af bruksägare antagne smidesförsäljare skola i bevillning erlägga 10 a 20 r:dr, En sådan person skulle komma att blifva en ganska betydande person i sockenstämman.
Huruvida lian sjelf skulle finna sig smickrad deraf lemnar jag derhän, men resultatet torde blifva mindre förmånligt.
Härtill bar visserligen Hr von Hartmansdorff föieslagit den inskränkning, att de personer, som skola äga rösträtt, skola vara sådane, som arosina egna herrar och icke andras tjenare.
Men äfven i afseende på dem vill jag citera huspredikanter, hvilka skola skatta 33 r:dr 16 sk., fastän deras syssla visserligen icke är så indrägtig, att de borde beskattas si högt.
Visst är äran stor att erhålla denna rösträtt i sockenstämman, men dä dermed äfven skall följa skyldigheten att vidkännas olägenheterna deraf, nemi. alla de i förhållande dertill utgående bidragen, tror jag att de gerna skulle afsäga sig denna förmån, och då icke a:dra art. af hevilla.förorda, är lämpad eller dessa förhållanden, ulan i mångå fall har afseende på önskningarna att medelst höga afgifler förekomma ett och annat missbruk, att beskatta fåfängan o. s. v., så synes mig denna norm icke vara på något satt säker.
Hvad röslberäkningsfrågan betra lfa r, så öfverlemna!' jag åt Husets ledamöter alt sjelfve bedomina, huruvida, då man icke har någon fullt tjenlig grund att gå efter, det kan vara tjell ligt alt uppgöra förslag, som skola inverka störande på alla förhållanden i landet.
Något klagomål öfver den nuvar. röstberäkningen liar icke försports, det har varit ett af de ämnen, i afseende hvarpå den allmänna rösten hittills varit mest ty->t.
Jag skulle således tro detta vara ett af de förhållanden, hvarmed folket varit belåtet, och skulle föreställa mig, alt man under sådana förhållanden kunde låta bero vid hvad som hittills ägt rum.
I afseende på den del af frii samlingarna inom samhället, som hittills icke haft något bestämdt, har man i Utsk:n genomdrifvit den sals, att man må få förblifva vid det gamla.
De andra deremot, som redan hafva en grund för sig gifven, med hvilken de, åtminstone såvidt kändt är, funnit sig belåtna, de skulle få en konstig beräk ning, vid hvilken de icke äro vana, och hvarföre?
Tror nian sig vinna så mycket genom denna förändring?
Hafva så förändrade förhållanden inträffat, alt de påkalla den?
I de flesta församlingar skall man med hela denna operation icke komma att i någon betydlig mån öka antalet af dem, som skola lenina bidrag till de allmänna afgifterna i cominunerna.
Visserligen kan det hända, att man får upptaga af21 H. a5 >94 Den 8 M a r s e. m. gifter af en eller annan^sockenskomakare eller sockenskräddare o. s. v., men vinsten i det liela blir säkerligen högst obetydligt och jag tror icke att den vinst man finge, genom alt i sockenstämmorna få inblandade dessa personer, kunde vara särdeles stor.
Jag får derföre för min del yrka, att man måtte förkasta 5 §:n i detta förslag.
Man bar bär äfven yrkat upplifvande af ett stadgande i TJtskms förra förslag, att icke algifterna skulle få bestammas för iner än ett år.
Det var äfven de sammansatta TJtskms afdelnings mening, men den kullkastades i Ulskins plenum, oell såsom jag tror på ganska goda skal.
En öfverenskommelse om afgifler i en församling kan genom samma församlings beslut på sockenstämma ändras i lagenlig ordning, men att lill en nödvändighet göra en granskning oell en rubbning i dessa förhållanden livart år, torde i de flesta fall medföra större skada än gagn.
Huru skulle det blifva möjligt att göra sådana inrättningar, sorn fordra ett visst årligt anslag eller årlig lön för skolläl are, barnmorskor, klockare m. rn., piil det skulle bero af församlingarna ali ändra, böja ellei sänka eller på allt möjligt sätt rubba de aftal, sorn i sådana alseenden blifvit gjorda?
Skoja församlingarne bindas så att de ej må kunna ingå ett aftal för längre lid än ett år?
Dä församlingarne hafva sig öppet lemnadt att. ifall förändrade förhållanden inträffat, göra ändring i sina beslut, så ser jag ingen nödvändighet alt i församlingarna införa en årlig budget.
De förhållanden, som der äga rinn, äro vanligen af den beskaffenhet, ali de fortfara en längre lid, och de små jemkningar, sorn i fattigvårdsfrågor och andra dylika ämnen förekomma, ske nu vanligen årligen, utan att något stadgande derom varit erforderligt.
Jag tror alt det påyrkade tillägget äfven vore en försämring.
Af h vad jag nu höi t anföras af flera talare har jag ej funnit något, sorn kunnat rubba den öfvertygelse jag förut inför R.o Ad. uttalat, den nemi., alt hvad Utskm i sitt betänk, föreslagit kunde med vissa förändringar antagas, äfvensom alt den forin, sorn man har framställt, att först borde bestämmas hvad som skall uttaxeras och utgå, samt sedan rösträltigheten, vore det rätta.
Jag liar nu utskiifvit och till bordet aflemnat det förslag, sorn jag på förmiddagen framställde, innefattande de förändringar vid Utsk:ns afgifna förslag, som jag ansett nödiga.
1 afseende på bvad Gr.
Mörner anfört, så hvad den sisla delen beträffar, att man skall äga rättighet på landet att bestämma sina afgifler äfven för längre tid, emedan sådant är nödvändigt, anser jag detta vara ganska riktigt och ej låta sig på annat sätt verkställa.
Utskrn hafva ej heller gjort någon rubbning deruti, såsom Grefven anfört, och ej heller har t mitt förslag något annat blifvit ifrågasatt, Med sådana afgifter förhåller det sig alltid så, Den 8 Murs c. m. att de kunna förandras, när den person, vare sig barnmorska eller skolmästare m. fl. som här nämndes, afgår eller det med en sådan person afslutade coniract löper lill ända.
Alltså hjelper det icke att säga, det afgifterna skola bestämmas lör hvarje år, emedan contracterna kunna vara uppgjorda för längre tid, och likaledes, derigenom att contracterna Under årets lopp tilländagå, förändring kan uppkomma.
Jag lior att den siste värde talaren, om han närmare fästat sig vid de förändringar jag föreslagit, måhända icke funnit skäl alt dem afstyrka.
Annat är att i sockenstämma indraga, såsom lian nämnde, alla slags gerningsmän och mindre bemedlade personer, som i församlingen finnas, blidt de någonting hafva alt betala; annat är att lala dem, hvilka betala tillin i ridrs bevillning efter 2 art., få en rösträtt härvid.
Vi hafva församlingar på manga stallen, der falu iksinrättningar och större handtverkerier finnas, t. ex. på Gottland.
Detsamma äger ruin i Calmar län och i alla provinser, sorn ligga vid kusten, iler köpingar finnas, hvilka tillhöra landsförsamlingarna och hafva en mängd personer, sorn i deras mån böra bidraga lill allmänna fattigförsörjningen, till skolundervisningen och till allmänna anstalter för helsovurden.
Del är väl icke skiil, att de, som oftast mest bidraga alt öka kostnaderna i sådant afseende, skola blifva alldeles befriade derifrån.
När man 1111 icke går längre, än, såsom jag haft ä~ rån föreslå, till dem hvilka erlägga en bevillning af 2 rtdr för näring, rörelse eller lägenhet, så mäste det viii vara skäl att desse deltaga i de allmänna afgifterna.
Men icke må de komma in och rösta med församlingen i fråga 0111 andra saker, som de icke hafva att bekosta.
Det är ett lika förhållande i städerna vid den allmänna rådstugan eller vid den allmänna sockenstämman, sorn ömsom i städerna brukas.
Vid den allmänna rådstugan deltaga alla cinsser al stadernes borgerskap och stadernes deputerade.
Der deltaga-alla, som bidraga med afgift er lill stadens utgifter, hittills bestående endast af hvad sorn utgått till fattig- och hälsovården.
Nu tillkommer särskildt, genom riksd.beslutet i år, afgiften för skolundervisningen.
Icke må man mera pä landet utesluta en dass, som kan och bör betala, ifrån att göra det och att välja taxeringsmannen dervid, än det sker eller någonsin skett i staderna.
Det är af dessa skäl jag ej kan finna annat än alt det är billigt och nödvändigt , att de få deltaga i beskattningen och således äfven hafva sin rösträtt i dessa j frågor.
Eli annan sak är den, sorn Ur von Hartmansdorff*! förslag innehåller, att för att desse nu skola få deltaga i omröstningen, skall man för detta fall omändra alla héminansägarnes rösträttighet och hafva en särskild röstberäkning för dem, i stället för att de öfrige! rösträtt skulle bestämmas derigenom att en viss afgift antoges såsom motsvarande hemmantalet.
Detta är helt enkelt och skulle röra endast några få i församlingen, i stallet för att den af Hr von Halt - ig6
Den 8 Mars e. m. mansdorff föreslagna förändring konime att röra alla.
Det är på dessa skäl jag måste vidblifva det förslag till ändring, sou) jag på förmiddagen hade äran framställa och nu lill hordet aflemnat.
Taube, Gust. Joh.:
Jag liar endast begärt ordet i följd af ett tillägg, som Hr Lefre'11 föreslagit, ungefärligen, om jag rätt uppfattade Hr Lefre'ns yttrande, så lydande, att den som efter den beräkningsgrund, hvilken bestämmes, skulle äga mer än hälften i beslutande-rätten, likväl ej må få beräkna mer än hälften af hela röstantalet på en röst när.
Jag ber endast att få fästa R. o. Ad:s uppmärksamhet på hvad följden af ett sådant tillagg skulle blifva, nemi. att, örn jag tänker mig en socken af 100 mantal, der en person ägde qq mantal, och det enda återstående mantalet ägdes af flera personer, så skulle på sådant sätt de som ägde ett mantal kunna ensainne fatta beslut eller öfverrösta den som ägde de q q mantalen.
Olämpligheten deraf synes vara så påtaglig, att den ej torde behöfva några egentliga bevis.
Jag har endast velat nämna det, på det att saken ej må undgå Ståndets uppmärksamhet.
Underrättad af a:ne le damöter af PresteSt. om det beslut, som del llögv.
Ståndet fattat i afseende på nu förevar. 5 och 6 §§ , anser jag mig pligtig att upplysa derom, nemi. att 5 §:n af PresteSt. blifvit afslagen och 6 §:n är antagen, så lydande i första mom.
: "Rösträttighet i sockenstämma på landet äge i allmänhet en hvar ägare, arrendator, eller innehafvare af fastighet, jemte andra socknens innevånare, som för lön, fabrik, verk eller inrättningar, handtverk och annan näring eller rörelse, erlägga bevillning efter 2 art.
Rösträttigheten beräknas eller hemmantal, der sådant finnes åsatt.
För 10 r:drs bevillning efter 2 art. vare lika rösträtt, som för \ mantal, för 5 r:dr lika med -J, för rtdr lika med TL mantal.
I stad röstas för fastighetsvärde af 2000 r:dr likasom för 10 r:drs bevillning efter 2 art.”
För öfrigt hafva i 2 mom. af 6 §:n orden "eller särskilda föreskrifter om röstberäkningen
Uro gifna," blifvit uteslutna, samt äro 3 och 4 tnomenterna antagna utan förändring.
I händelse 5 §:n skulle komma alt antagas såsom den är af Utsk:n uppgjord, så anhåller jag att deri få blott ett enda ord ändradt.
Der står att taxeringsman skola väljas i sockenstämma i Mars månad.
Jag anser att åtminstone icke mer än 2tne ordinarie sockenstämmor 0111 året böra hållas, och R. o. Ad. har redan förut beslutat att de skola hållas i Maj och November.
E11 tredje skulle således enligt nu förevar, förslag hållas i Mars, och det vore alltid, såsom jag förut haft äran nämna, ett onus Del) 8 Mais e. m. >97 för folket, samt i detta fall alldeles onödigt.
Jag skulle tro att taxeringsman nen borde viii jas långt löre Mars månad, emedan en del af deras arbeten redan börjar i April, och valet då år för nära derintill, enär de behöfva inhemta kännedom om de personer, som skola taxeras och sältet huru de skola taxeras.
Jag skulle derföre föreställa mig, att ett sådant val borde ske i November, då taxeringsmännen få 5 månader på sig för att derom göra sig underrättade.
Jag önskar således, att, i händelse §;n antages, deri måtte inlöras November i stället för Mars månad.
Hr von Hartmansdorff, A tig-:
Jag har, enligt Hr Frih. o. Landtnäs anmodan, lill bordet aflemnat det förslag jag denna förmiddag uppläste, men jag bar deruti gjort några jemkningar med afseende på de nnmarkn:r, som deremot blifvit gjorda, och det torde nu tillåtas mig att uppläsa förslaget samt derjemte anföra skälen till de förändringar jag gjort: 5 §:n 1 morn.
Rösträttighet på sockenstämma tillkommer; a) hvarje innehafvare af skattlagd faslighet på landet, och af lius eller jord i städerna; b) andra församlingens ianevånare, hvilka ej stå under annans målsmanskap eller husbonde valde, och hvilka för lön, fabrik, verk eller inrättningar, handtverk, annan näring eller rörelse, erlägga 2 r:drs bevillning efter 2 art. 2 mom.
1 de ärenden, som endast angå hemman, eller andra (asligheler å landet, samt algifter eller besvär derå, röste blott fastighetsinnehafvare, med beräkning efter hvardera» lastighelsandel, såsom hittills brukligt varit.
Följande mening i detta morn. bar jag tillagt med anledn. af Hr Gripenstrdts anmärkning.
Den är öfverensstämmande med hvad som redan står i nu gällande sockenstämmoförordning.
Angår frågan endast vissa hemmans eller lägenheters rätt och skyldigheter, må blott de, som för desamma, efter nyssnämnda grunder, äga rösträtt, i omröstningen deltaga. d mom. f de fall, då, enligt särskilda författningar, endast vissa medborgare äga rösträtt, förhålles på sätt författningarne för hvarje händelse stadga. 4 mom.
Då fastighetsinnehafvare på landet och. i stad lösta gemensamt, beräkna de 1 röst för hvarje hel r:dr fastighetsbevillning. 5 mom.
Då fastighetsinnehafvare och andra församlingsboer rösta gemensamt, iakttages: a) att hvarje innehafvare af skattlagd fastighet på landet, eller af hus eller jord i staden, beräknar 1 röst för hvarje hel r;dr, som han i frist ig lie t-.be v i Ilning efter 2 art. erlägger.