Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Jag är deremot öfvertygad, att hela orsaken till handelns återgång, endast var en felaktig beräkning hos Styrelsen å ägande moralisk kraft, att genomdrifva en förhandling, som, utan våldförande af Folkj-ält, af inga yttre omständigheter kunnat hindras.
Jag tror, att Styrelsen uti handelns återkallande vid detta tillfälle vidtog den enda utväg, hvarigenom landets sjelfständighet kunde uppoffras, ty efter mitt begrepp hade det för Svenska Nationaläran Den 14 Maji. varit oändligt mindre särande, om några lill Handelshuset Michaelson &
Benedicks försålda
Skepp af hvilken öfvermakt som hälst blifvit tagne uti öppna sjön, än att Styrelsen af hotet skulle tvingas, att på en gång ådagalägga en oförlåtlig okunnighet om Europeiska Politikens tillstånd, och sin egen svaghet i förmåga att handla sjelfständigt i en sak, som ej var i minsta motsägelse med de antagna och stadgade begreppen om enskild, om allmän, och om Folkrätt.
Den ena lasten är den andras moder, det ena felsteget är ofta blott en följd utaf ett föregående; svaghetens illa förstådda utväg har ej sällan varit sveket, och jag frågar, huru mången tänkare i Sverige, eller annorstädes, varit vilseförd af den oundertecknade officiella Artikel, hvilken för Svenska Folket framställde en helt annan orsak till handelns återgång, än den verkeliga, och hvilken tänkande varelse kände ej förtrytelse, då Rikets anseende och värdighet nyttjades såsom omslag till den åt Michaelson & Benedicks, .i anseende till Handelns återgång, beviljade plumpa ärsättning, som, i stället att vittna om Rikets anseende och värdighet, på det mäst ojäfaktiga sätt på en gårig ådagalade
Rådgifvarnes bristande skicklighet och svaghet i anseende lill politiska beräkningar.
Jag 9* Den 14 Maji. finnér uti Utskottets Utlåtande icke något spår till efterfrågan om den Akt, på hvilken återgången utaf handeln grundar sig; jag finner uti Utskottets Utlåtande ingen anledning till tvifvel, att ersättningen till Michaelson &
Benedicks icke ägt någon annan orsak, än Rikets anseende och värdighet; jag finner hos Utskottet ingen betänklighet vid Styrelsens användande af dessa uttryck, som, uti ett väl ordnadt lagbundet samhälle, aldrig borde kunna ansvarslöst missbrukas; jag saknar alla dessa föregående undersökningar, då jag förvånad, att uti min väg ej hafva funnit dem, träffar Utskottets förslag, alt utan omsvep afskrifva den af Utskottet antydda mindre betydliga förlusten af 211,000 R:dr.
Min förundran öfver denna Utskottets korrta framställning intages snart af pligtkänslans anmaning, att undersöka och granska de uppgifna förhållanderna, och jag finner dervid anledning, att emot Utskottet anmärka, att uti den uppställda räkningen den förra och den sednare handeln blifvit sammanförde under ett gemensamt resultat.
— Jag anmärker vidare, att StatsUtskottet vid handläggningen af denna fråga, synes frångått sin bestämmelse af Folkets sakförvaltare, för att öfvergå till ett i min tanka tämmeligen åskådligt öfverskylande af Styrelseåtgärdernes, genom sjelfva sifferuppställningen ej tvetydiga, resultater.
Den i4 Ma j i. i33 Utskottet uppgor den genom återgången af sista handeln uppkomna effectiva förlust till 416,357 — För mig vi sar den sig åter utgöra 516,200 R:dr, derigenom, att jag med ersättningen till Handelshuset Michaelson &
Benedicks sammanräknar kostnaderne för Skeppens afrustning, och Manskapets liernförskaffande, Vexelomkostnader, Compromisskostnader, samt Coursdifference.
Jag finner väl, huru Utskottet härifrån afräknar ersättning från Flottan för efFecter, hörande till de 3:ne Skeppen, till ett Belopp af 93,113 R:dr.
Men hvaruti kunna väl dessa effecter bestå?
Då Skeppen öfverlemnades fullt utredda, med inventarier af alla slag, är det svårt att förstå, hvaraf tillhörigheter för dessa Skepp till ett sådant värde kunna bestå, och man måste beklaga, att Utskottet ej lemnar minsta anledning till upplysning i detta hänseende; hvadan äfven det oändeliga fältet för den utan vägledning irrande tankegången lemnäs alldeles obegränsadt; och jag måste beklaga, alt Utskottet icke ens lemnat rum för någon förmodan, att
Utskottet sjelf sökt inhämta kunskap om detailförhållanderne i detta afseende.
Utskottet uppgifver ersättningen till Michaelson &
Benedicks hafva uppgått till 494)881 R:dr; men huru kan Utskottet från 134 Den 14 Maji. någon synpunkt försvara, att icke ens hafva ingått i den ringaste uppgift, rörande detailförhållanderna, i anseende till en så högst betydlig Utgiftssumma.
Föreställer sig Utskottet verkeligen på alfvar, att de Skattskyldige behandla en half, genom Styrelseåtgärder förstörd, million, med samma likgiltighet, som Utskottet?
Och huru förklara, att ingen slags upplysning meddelas öfver detta förhållanJande?
Jag anhåller, att Utskottet täckes göra afseende å Folkets lindriga anspråk, att åtminstone få veta, hvarpå ersättningsbeloppet grundar sig; ty ännu visar det sig sannerligen, som det till större delen icke kunde vara följd af annat, än en må hända tillvarande hemlig Artikel i Contractet, hvilken ännu undandöljes Folkets kunskap; och obegripligt är det alltid, att Skepp försedde med 3:ne månaders utredning af alla slag, upptacklade, målade, och enligt Reglementet klargjorde, lemnade ifrån Säljaren, kunnat, genom de i 6:te punkten föresedda lätta reparationer eller förändringar, ådraga sig ett kostnadsbelopp af nära en half million.
Huru denna ersättning kunnat beviljas utan laga undersökning och dom, är mig alldeles oförklarligt, och jag kan icke förstå, huru StatsUtskottet kunnat undgå, att tillConstitutionsUtskottets handläggning be - Den 14 Maji.
135 fordra den märkeliga omständighet, att Styrelsen hänskjutit till Gode Mäns afgörande en ren tvistefråga, rörande Kronans rätt.
Jag upptäcker på intet ställe i våra Statsförfattningar någon Styrelsens rättighet till ett godtyckligt frånträdande af en stadgad, rättegångsordning, och jag yrkar för min del, att StatsUtskottet måtte taga detta förhållande uti det nogaste öfvervägande, i anseende lill den våda för Statsförvaltning i allmänhet, sorn kunde uppkomma ifrån hlotta tystnaden vid detta tillfälle, hvilken så tjenstfärdig! understundom åberopas, såsom en Rikets Ständers gifna hyllning åt de mäst constitutionsvidrige grundsatser.
Det märkliga förhållande, som härvid inträffat, att de så kallade
Compromissarierne öfver detta mål sluteligen frånkän-. de sig anledningen, att ens behandla målet under samma publicitet, som vid Domstolar i allmänhet äger rum, väcker hos mig ett ökadt tvifvel, huruvida saken kan anses vara lagligen afgjord, hvadan jag ifrån Utskottet begär ett förslag, att, till vinnande af Statens rätt, återbringa målet under behandling af den lagliga Domstol, sorn, efter våra stadgade former, ensamt blir i tillfälle att afgöra, huru Staten skall åter komma i besittning af de medel, som genom en godtycklig åtgärd blifvit Slaten frånkände.
Utskottets beräkningsgrund för den af Skeppshandeln uppkommande Stats förlust: kan jag ingaiuuda godkänna. 136 Den 14 Maji.
Utskottet upptager, såsom ersättning till Flottan för de 2:ne försålde Skeppen, endast det värde af 472,437 R:dr, som blifvit de försålde Skeppen åsatt} men örn man äfven antager möjligheten, att efter Herrar Committerades mening, nybygga dessa Skepp för 610,000 R:dr, sid. 56, så uppkommer ju alltid för Staten behofvet utaf liela denna summa, innan Flottan å nyo blir försedd med ersättning för dessa a:ne Skepp, och då återstår af den första köpeskillingens netto-behållning endast 4ö,36i R:dr, hvarmed den minsta förlusten å sednare handeln af 5i6,2oo R:dr möjligen skulle kunna betäckas, hvaraf åter uppkommer en ren synbar Statsförlust. af 4Ö9j83c) R:dr, i stället för den förlust
Utskottet utfört med endast den summa af an,5i5 R:dr, hvilken blifvit af mindre Creditivet lyftad, och för hvilken summa Utskottet tillstyrker afskrifning, Då jag är öfvertygad, att en sådan afskrifning, inom ett constitutionelt samhällsskick, vore det mäst oformliga i verlden, innan laga undersökning och dom föregått, och innan utröndt blifvit, att tillgångar saknades bos de ansvarsskyldige, hvilka, inom vårt Constitutionella Statsskick, nödvändigt mätte finnas, i anseende till en så betydlig förskingring af allmänna medel, bestrider jag för närvarande på det högsta ali afskrifning, och yrkar i det ställe, alt Ut - Den 14 Maji, skottet mätte föreslå Rikets Ständer en underdånig anhållan, att laga undersökning till målets fullständiga utredande måtte blifva anställd.
Att Lagstiftaren med lilla Creditivet åsedt en utväg för Styrelsen, att betacka misslyckade handelsspeculationer, betviflar jag i högsta grad, och finnér underligt, att Utskottet icke till ConstitutionsUtskottets liandläggning öfverlemnat denna del af frågan, då i min tanka aldrig någon creditiflyftning ägt rum med mindre fog än denna, och då det skulle blifva ett högst vådligt prejudicat, om lagstiftningen, äfven medelst sitt förbiseende, hyllade ett sådant missbruk.
Jag förenar mig sluteligen uti allt hvad af min Vän, Herr Hjerta, utaf Utskottet i undersökningsväg blifvit hegardt, och anhåller således äfven om proposition till återremiss utaf ifrågavarande Utlåtande.
Herr Rosenqvist j Fredrik Leonhard> uppläste följande:
StatsUtskottets Utlåtande N:o ior, i anledning af Rikets Ständers Revisorers år 1827 gjorde anmälan, angående försäljningen af fem stycken Kronan tillhörige Krigsskepp, och redogörelsen för derföre influtne medel, har för stort interesse för Nationen, att kunna lemnäs oanmärkt. *38 Den >4 Maji.
Oredig, mörk och hemlighetsfull har omförmäldé Handel från sin början varit, och StatsUtskottet bar icke synnerligen bemödat sig, alt inför Svenska Folket utsprida ljus i saken; ty örn ock motiverne för Skeppshandelns återgång varit aldrig så kraftiga, och velat tillskrifvas långt vådligare och förderfligare följder, i händelse köpet stått fast, så hade dylike motiver, åtminstone på ett förblomeradt sätt, bordt uppgifvas; i det stället att det nu ser ut, som hade endast en nyck och ett begär lios köparne att skinna och på ett behändigt sätt åtkomma en grof summa penningar, varit orsaken både till sjelfva början och slutet af den olyckliga och nesliga affairen.
Äro då icke de Svenske ÖrlogsSkeppen byggde, iståndsätta och reparerade för Nationens penningar?
Äro de följaktligen icke att anse lika med sjelfva penningarne?
Bör icke förskingring af Skeppen och deras attiraille vara detsamma, som förskingring af StatsVerkets medel?
Och bör icke en lika controll iakttagas, en lika undersökning anställas, och ett lika ansvar drabba dem bland Konungens Rådgifvare och Statens Embetsman, hvilka medverkat till deri StatsCassan tillskyndade skada och förlust, såsom örn ett verkligt tillgrepp ägt runi?
— Hvad säkerhet och garanti äger Riket och Nationen för sin Egendom, ifrån det min - Den 14 Ma ji.
»Bg sta till det största, om den på sådant salt
Ian få förskingras?
Är det väl rätt och skäl i g t, att, Rikets Ständer ohördan, tillstyrka försäljning af Statens Egendom, och att tillika upplåta Rikets SkeppsFlottas förråder till begagnande af Speculanter, att derutur utgallra det bästa de finna, och betala clet efter Kronans eget inköpspris, för att sedermera efter några månader återköpas, med en oskälig procentförhöjning?—•
Är ej sådant ansvarsfullt, och kunna väl Folkets ombud stå till svars för sina Committenter, om de låta sådant opåtaldt passera?
Häfderna hafva icke någon likartad händelse i Sverige att framvisa; och Historien skall en gång afsäga domen öfver dem, som nu uttala ett hemskt bifall till de ifrågavarande anmärkte åtgärderne.
Att ingå i detailler af händelserna med den Riksskadliga Skeppshandeln, skulle blifva alltför vidlyftigt, och jag ser mig nu fullkomligt deruti förekommen af flere andra värda talare, uti hvilkas åsigter jag mig förenar, och yrkar alltså för det närvarande endast återremiss af StatsUtskottets Utlåtande, samt att Utskottet får sig ålagdt, att, sin skyldighet och samvetspligt likmätigt, noga utreda förhållandet, samt i den form 3o §.
Riksdagsordningen stadgar, anmäla, om
Utskottet finner skäl tili anmärkning mot någon af de Embetsman, sorn vid Skeppshandels-affairen lagt hand - Den 14 Maji.
Emedlertid och då Utskottet icke uppgifvit minsta skäl, hvarföre den enorma summa på 416,357 R:dr 21 sk. 9 rst. skulle afskrifvas, och det icke kan anses för vinst, att 2:ne Skepp blifvit betalte med 204,673: 27, 3. mera, än hvartill de blifvit värderade, emedan vinsten tillhörer StatsCassan, och värderingen bör blifva på deras ansvar, som icke bättre förrättat densamma; så kan väl icke ett så besynnerligt project af någon förnuftig menniska gillas och godkännas.
Detta mitt yttrande torde få åtfölja den äskade återremissen.
Jag får börja med att förklara, att jag önskar återremiss af StatsUtskottets Utlåtande.
Å min sida skall jag ej underlåta, att å de gjorde anmärkningarne lemna uppmärksamhet, och, med ledning af dem, åter företaga granskning af förhållandet med den ifrågavarande Skeppshandeln.
Emedlertid tror jag mig kunna genast besvara en del af berörde anmärkningar.
En Ledamot har anmärkt, att upplysning saknas om de dubbla contracterne; den finnes pag. 71 och 72 i Utlåtandet.
I 4 Morn. upplyses skillnaden dem emellan.
En annan Ledamot har sagt, att ersättningen blifvit bestämd efter det contract Köparen ägde i sin hand, såspm för honom förmånligast; sådant har förhållandet icke varit.
Den 14 Maj i.
Lagkunnige män ansågo dessutom båda contracterne lika förbindande för Säljaren.
Vidare har man sagt, att Utskottet uppgifvit förlusten på Skeppshandeln endast vara 211,000 R:dr.
Pag. g3, står dock, att denna förlust utgör 416,000 R;dr.
Det har blifvit
Utskottet förevitadt, att det tillstyrkt afskrifning af den utaf lilla Creditivet, till betäckande af förlusten, lyftade summa.
Ordning i räkenskaperne fordrar, att summan afföres.
StatsVerket förlorar ej derföre sina anspråk på restitution, om domaren linner, aLt restitution bör äga rum.
Utskottet har utredt målet efter de handlingar det ägt.
Längre har Utskottet ej kunnat komma.
Luckorna måste fyllas genom andra Auctoriteters försorg; derföre har man öfverlemnat till ConstitutionsUtskoltets utredande: olikheten i data på liandlingarne, anledningen till befallningen om handlingarnes hemlighållande, samt den för StatsUtskottet jemväl outredda frågan, om Köparen ägde rätt, att efter §:s lydelse fordra ersättning, då handeln återgeck.
Utskottet har vidare tillstyrkt, att i Restitulionsväg måtte sökas, hvad Statsverket, enligt contractets ordalydelse, möjligen skulle kunna tillgodokomma, utöfver hvad det erhållit.
Man har förebrått Utskottet, att det icke tillstyrkt, att Grefve Cederström mätte ställas till ansvar enligt 3o §.
Det är dock re - Den 14 Maji. stitutionsfrågan allena, som kunde föranleda StatsUtskottet att föreslå ställandet under tilltal.
Men contractet är undertecknadt af 2:ne personer.
Utskottet kan ej veta, om fel är, hos hvem felet ligger.
Det tillhör actor, att inför domaren reda frågan.
Ehuru jag såsom Ledamot af StatsUtskottet är fullt öfvertygad, att
Utskottet sökt skaffa sig alla möjliga upplysningar om Skeppshandeln, och, med ett synnerligt begrundande, följt denna sak, får jag förklara, att jag innerligt önskar återremiss af Utlåtandet, sedan jag här hört så upplysande anmärkningar, hvilka säkerligen skola föranleda Utskottet till ett närmare utredande af frågan, och att afgifva ett förslag till förebyggande i framtiden af så olyckliga transactioner, som denna.
Hans ExceUence Herr Grefven och LandtMar skalken bemstälde, om Ridderskapet och Adeln ansåg StatsUtskottets ifrågavarande Utlåtande böra, i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitteras.
Uppå derefter af Hans Eoccellence Herr GrefvenocliLandtMarskalken framstäld proposition till bifall å berörde
Utlåtande ropades starka
Nej blandade med Ja, hvarjemte votering begärdes.
Den 14 Maji. i43 I anledning hvaraf Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken föreslog följande Voterings-Proposilion:
Den, som bifaller StatsUtskottets Utlåtande, i anledning af RiketsStänders
Revisorers år if82^ gjorde anmälan angående försäljningen af fem stycken Kronan tillhörige Krigsskepp, och redogörelsen för derföre influtne medel, voterar Ja; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, anses berörde Utlåtande böra, på grund af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitteras.
Sedan 4f> 42» 43 och 44 §§• i RiddarluisOrdningen blifvit uppläste, börjades Voteringen klockan Ett eftermiddagen; och befunnos, efter Voteringens slut, sedan en Voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige Voteringssedlarne öppnade, rösterne hafva utfallit, som följer: Ja — 94.
Nej — 23a.
I följd hvaraf, och sedan det öfver Voteringen särskildt förde Protocoll blifvit *44 Den 14 Maji. uppläst, Hans Excellence Herr Grefven och Landt Marskalken förklarade, att StatsUtskottets ofvanberörde Utlåtande således blifvit, på grund af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återremitteradt.-
Upplästes följande från ConstitutionsUtskotlet inkomne Memorial:
Af den 8 dennes: N:o 25.
Angående väckt Motion om en förändring i 26 §. af JuslitiaeOmbudsmanslnstructionen.
Angående Herr Rosenqvists, Fredrik Leonhard, anmärknings-anledning, i afseende på de Mechaniska Yerkstadeu vid Motala beviljade Låneunderstöd.
Fre - Den 15 Maji i45 Fredagen den i5 Maji i«29.
Justerades 6 ProtocollsUtdrag, innehållande Ridderskapets och Adelns i Plenum den 14 dennes fattade beslut.
Sedan 108 §.
Regeringsformen, 65 Riksdagsordningen, samt \\, 43 och 44 §§•
RiddarhusOrdningen blifvit uppläste, företog Ridderskapet och Adeln val af 6 Electorer och 2 Suppleanter, hvilka skulle äga, att jemte de öfrige RiksStåndens Electorer utse Committerade till Tryckfrihetens vård; och hefunnos, efter Valförrättningens slut, klockan 8 e. m., följande Herrar, genom de fleste rösterne, hafva blifvit utsedde till Röster N:o 3.
Hans Excellence Herr Grefve 236.
Friherre Stjerneld, Algernon, 108.
Electorer:
De la Gardie, Jacob; genom lottning med N:o 246, Friherre Manderström; Fullmäktig Herr Franc Sparre, Bengt Erland, 107. 24 H. 10 146 Den i5 Maji RSstcr N:o 329.
Friherre Adlerbeth, Jacob, M O — 1347.
Hr Stjernstolpe, Jonas Mag- nus, 108. —11861. — von Hartmansdorff, Au- gust, Il8. — 2218. — von Weigel, Christian Ehrenfried, . Suppleanter : O co — 346.
Friherre Manderström; Full- mäktig Herr Franc Sparre, Bengt Erland; genom lott- ning med N:o 3, Hans Ex- cellence Herr Grefve De la Gardie, Jacob,. ...... 107. — 275.
Friherre Sprengtporten, Ja- cob Wilhelm, 106.
Friherre Ridderstolpe , Fredrik, uppläste följande:
I Plenum den 7 Mars beviljade Ridderskapet och Adeln återremiss af Betänkandet N:o 3 från Stats- samt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskolten.
För att inför Utskotten ådagalägga grundligheten af de anmärkningar, ledande till återremiss, som jag då hade äran anföra, Den 15 Maji liar jag insamlat afskrifter af min brefväxling med Kongl. KrigsCollegium och Krutbruks-ägaren, rörande forslingen af Krut och den fara, hvari Westerås Stad sväfvar, livarenda gång Kruttransporten sommartiden dit ankommen
Då jag nu vördsamt anhåller, att nämde handlingar må till de sammansatte Utskotten remissen åtfölja, nödgas jag lika vördsamt yrka, att de sammansatte Utskotten måtte infordra yttrande häröfver från Städernes Allmänna Brandstods-Bolag såsom varande Part i målet; hälst, utom beräkningen af förlusten å menniskolif, genom en så möjlig olycka för en hel Stad, Bolaget skulle kanske i sine grundvalar skakas, såsom dess föregångare skedt är.
Hvarjemte Friherre Ridderstolpe aflämnade ofvanberörde af honom omförmälte handlingar.
Remitterades till Stats- samt Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskotten.
Upplästes och lades på bordet Bancooch LagUlskottens den dennes under N:o 43 afgifne Utlåtande, öfver gjorde anmärkningar vid BancoUtskottets under N:o i3, förut meddeldte Betänkande, i anledning af väckt Motion om inställelse af Banco - i48 Den 19 Maji f. m.
Auctioner i de fall, der efterlefnad af nuvarande 18 och ig §§. uti 1818 års InteckningsLag kunde för någondera ägaren bereda möjligt lidande.
Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan half till g om aftonen.
Tn fidem Protocolli, O. J. Lagerheim.
Tisdagen den 19 Maji 189.9.
Justerades ett ProtocollsUtdrag, innehållande Ridderskapets och Adelns i Plenum den i5 dennes fattade beslut.
N Öppnades det inför Rikets Ständers Herrar Electorer till utseende af TryckfrihetsCommitteens
Ledamöter sistlidne gårdag hällne Protocoll, samt upplästes, så lydande :
År 182g den 18 Maji sahimanträdde Rikets Höglofl.
Ständers valde Electorer, för att, till följd af 108 §.
Regeringsfor - Den 19 Maji f. m. l4g mea och 65 §.
Riksdagsordningen, utse Committerade, hvilka, jemte Rikets Ständers JustitiaeOmbudsman, äga att vaka öfver Tryckfrihetens vård; och befunnos, efter Valsedlarnes öppnande, dertill hafva blifvet utsedde: General-TullDirecteuren, Commendeuren af Kongl. Nordstjerneorden och Riddaren af Kongl. SvärdsOrden Friherre G. F. Åkerhjelm 23.
CancelliRådet och Riddaren af Kongl. Nordstjerneorden N. M. af Tannström 22.
HofRättsRådet och Riddaren af Kongl. Nordstjerneorden G. Schöne ..... 21.
ÖfvarHofPredikanten, Ledamoten af Kgl.
Nordstjerne- och Riddaren af Konung Carl XIII:s Orden Doctor Joli.
Jac. Hedren 20.
Nordstjerneorden, Doctorn Grefve F. B.
CancelliRådet, Riddaren af Kongl.
Nordstjerneorden, samt af Kejs. Ryska S:t AnnaeOrdens 2:dra Class och af Kongl.
Preussiska Johanniterorden, A. von Ut supra.
Jacob De la Gardie. C. F. af Wingård.
Röster von Schwerin 18.
Hartmansdorff E. Weser.
Andersson. * i5o Den 19 Maji f. tu.
Flans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, att ExpeditionsUtskottet måtte anmodas, att för bemälte Committerade uppsätta behörige Förordnanden.
Friherre Cederströmj Jacobj anförde skriftligen:
Jag hade ämnat, att genast efter slutad votering yttra mig om discussionen öfver StatsUtskottets Utlåtande rörande Skeppshandeln, och lemna några upplysningar i målet, bestående af handlingar, hvilka under försegling varit i Förvaltningen af SjöÄrenderne deponerade, men jag hindrades derifrån genom Ridderskapets och Adelns beslut, att genast efter slutad votering åtskiljas; och som jag först under loppet af Lördagen kunde få se de af Friherre Anckarswärd och Herr Hjerta m. fl. afgifne yttranden öfver ämnet, emedan de icke förr varit tillgänglige i Riddarbus-Canzliet, har jag nödgats uppskjuta att tills nu yttra mig i frågan.
Det har blifvit klandradt, att GeneralAmiralen Grefve Cederström utfärdat köpeContract å Skeppen till 5 procents högre belopp än Kronan sig för de samma betingat, såsom under bans och Kronans värdighet.
Med de handlingar jag går alt af - Den 19 Maji f. m. lemna till Protocollet, och hvilka varit deponerade i Förvaltningen af SjöÄl enderna, följer Michaelsons och Benedicks originalquittence på dessa 5 procent.
Det synes mig otänkbart, att ett sådant Handelshus, som Michaelsons och Benedicks, skulle uti sin räkning till Goldschmidt kunnat underlåta, att uppgifva att det uppburit och qvitterat de ifrågavarande 9000 B:dr Hamburger
Banco och 1000 Pund Sterling, såsom 5 procents commissions-arfvode; men det må vara Herr Friherre Anckarswärd, Grefve Horn, Herrar Hjerta och Anckarswärd förbehållit att tro motsatsen, och det, ehuru den Summa Staten erhöll, icke var någon hemlighet och således icke kunde för Goldschmidt döljas.
Friherre Anckarswärd och bemälte Herrar uppmana samteligen StatsUtskottet, att, på grund af 3o §.
Riksdagsordningen, tillstyrka Rikets Ständer, att yrka ansvar i laglig ordning å GeneralAmiralen Grefve Cederström och alla de ErabetsVerk eller Embetsman, som med saken haft att bestyra.
I händelse Momentet i närande 3o §.
Riksdagsordningen icke förtydes, lärer ett sådant företag icke kunna emot den j samma moment och §. åberopade 90 §.
RegeringsFormen ens komma under Rikets Ständers öfverläggning och pröfning, än mindre beslut.
Ty de i 3o §. bestämda fall äro, då, emot Rikets Ständers beslut, de till hvarje hufvudtitel anslagnc summor befinnas dragne lill andre / Den 19 Maji f. m.
Sndamål, eller något faststäldt anslag är öfverskridit; dervid naturligtvis inga andra Embetsman än StatsContoirets, för de nio HufvudTitlarne redovisande utgifter, och Förvaltningens af SjöÄrendernes, i afseende på den tiondes, utom Konungens Rådgifvare och Föredragande, kunna finnas, emot hvilka §. i detta fall kan til