Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o 91 förut afgifne förslag till Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl. Maj:t, rörande medel för bestridande af kostnaderne i och för Hans Kongl. Höghet Kronprinsens förmälning och Utrikes resa. justerades följande:
Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloft, Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm, förmiddagen den ii Augusti 1823.
S- f).
Föredrogs ånyo och bifölls StatsUtskostets den 16 sistledne Julii under N:d 319 afgifne, satiit den 22 derpå följde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af Kongl. Majis Nådiga Skrifvelse^ angående ersättning till innevånarne i Hertigdö* inena Schleswig öch Hollstein för gjorde lefverancer m. ni. till Svenska Arméen efter freden i Kiel* Ut supra.
Pen 14 /fugiisii e, m, S4J S. D.
Vid förnyad föredrågnfng äf LaglJtskottets den 23 sistledne Julii under N:ö 134 afgifne, samt den 2 dennes eftérmiddageri på bordet lagde, Utlåtande* i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 10 sistledne April meddeldte Betänkande, afgående åtskilige föteslagoe
Lagförändringar till minskande af kostnader och besvär för Rättsökande vid Rättegångars utförande; blef samma Utlåtande af Ridderskapet och Adeln bifallit» Ut Supra.
S. D- Då nu å nyb föredrogs LagUfsköt. tets den 23 sistledne Julii under N:o 135 afgifne, samt den 2 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 14 sistledne April meddeldte Betänkande, angående yrkad rättighet för syskonebarn, samt med hvarannan på sidan i Svågerlag varande persöner, att ingå ägtenskap, utan att behöfva söka Konungens tillstånd; fann Ridderskapet och Adelil för godt, att samma Utlåtande till alla delar afslå.
Ut Supra.- S. D. Föredrogs ånyo Och gillades Statsäamt Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottens den 18 sistledne Julii under Nto 375 afgifne, samt den 5 dennes eftermiddagen på bor^ det lagde, Utlåtande, i anledning af de vid id* nevaraude Riksdag Väckte motioner öm en förändrad reglering af Hospitalslnrättningarne 1 Riket.
Ut Supra* j 44 *en *4 Augusti e, m. Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm eftermiddagen den 14 Augusti 1823.
S- D. Remitterades till:
Con/lituiionsUtJkotiet: Kongl.
Majus den 5 dennes aflåtne Nådiga Proposition till Riksens Ständer, om upphörandet af Konungens tvenne röster i Högsta Domstolen.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan ett qvart till 11 om aftonen.
Lugtrheim.
Mnå - tt*n 18 Augusti f. nti *4* Måndagen den 18 Augusti* Plenum klockan 9 förmiddagen, Föredrogos å nyo och remitterades till Stat»- Banco- tamt hillmanna Besvärs. och Octo* namie-Utskotten:
Maj:ts den 13 dennes aflåtne, tamt följande dagen på bordet lagde, Nådiga Skrif* veise till Riksens Ständer , angående utomordentligt anslag till uppköp af Spannmål, för att , i händelse af allmännare missväxt, förekomma brist af hungersnöd.
Statt- /arnt Allmänna Be/värt- och Oeconomie- Uts kotten: Kongl.
Maj.ts den 31 sistledne Julii aflåtne , samt den 14 dennes eftermiddagen på bor» det lagde , Nådiga proposition till Riksens Ständer, angående inrättande af ett Allmänt Arbets- Och Correct:onshus här i Staden, samt anslag af löner och arfvoden för FångPredikanter och Vaktbetjente.
LagUtskottet: Kongl. Majts den 31 sistledne Julii aflåt - Ridd, 0. Ad.
Prat. VII Band. 35. 546 Den 18 Augusti f. m. ne, samt den 14 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Nådiga Proposition till Riksens Ständer, angående vidtagande af en ytterligare anstallt till förekommande af fångars flykt.
Stats- och BancoUtskottens den 31 sistledne Julii under N:o 376-2 afgifne, samt den 6 dennes eftermiddagen på bordet lagde, Betänkande, om anslag af Allmänna Medel för Södertelje CanalVerk. * Grefve Spens, Carl Gmtaf:
Om jag icke orätt lattat de förenade Utskottens nu uppläste Betänkande , hafva Utskotten uppgifvit filt som ett af hufvudskälen , hvarföre Söder telje Canal ännu icke kunnat gifva den revenue , att ett anslag derföre af allmänna medel må undvikas , att nemligen Söderslusa här i Stockholm skall vara så beskaffad , att större fartyg ej kunna derigenom passera.
Sä länge denna omständighet utgör en hufvudorsak till CanalBolagets ofördelagtiga ställning och den mindre gynsamma utgången af företaget — så länge skulle jag ock tro, att uppmärksamheten borde egentligen rigtas på ut. vägarne att afhjelpa den ifrågavarande olägenheten.
Jag anser mig derföre böra hemställa , om icke de förenade Utskotten bort i fammanhang med detta ämne upplysa Riksens Ständer om bästa sättet , att vinna den i förberörde hänseende nödiga förändring af Söder - nen 18 August! f\ m, 547 sluss, hvarigenom Bolaget ensamt skall försättas i tillfälle , att kunna umbära det äskade Statsbidraget.
Då jag hyser der» öfvertygelse , att ett sådant bidrag icke bör kunna lemnäs , under annan förutsättning än att det i framtiden må kunna umbära9, så tror jag mig icke böra för min del bevilja den nu föreslagna summan på annat vilkor, än att sädane anstallter med canalen förenas, genom hvilka dess ändamål må i allo vinnas.
Det vöre di otvifvelagtigt båttre att den kostade annu mer ra , allenast fullt gagn deraf erhölles.
I anledning häraf får jag vördsamt anhålla om återremiss af Betänkandet.
Herr von Hartmansdorff, August, förenade eig med Grefve Spens, Herr Grefven och Landt-Marskalken frågade , om Ridderskapet och Adeln ansåg Stats och BancoUtskottens förevarande Utlåtande böra , i anledning af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskotten återremitteras. Ropades Ja.
Upplåstes Hedervärda BondeStåndets och Högvördigs PrästeStåndets den 6 och ii dennes aflåtne ProtocollsUtdrag , innefattande, det förra, inbjudning till MedStånden , att förena sig uti anmodan lill Stats-Utskottet, att, i fölr t>fti 18 Augusti j, nt. je af 49 §.
Riksdagsordningen, oagtadt 3:ne Stånds bifall å ett afgifvit Betänkande, inkomma med motiveradt U'låtande till det Stånd, hvarifrån Betänkandet blifvit återremitteradt; samt det sednare , att PrästeStåndet icke funnit skäl antaga berörde inbjudning.
Fortsattes pröfningen af Bevillningsutskottets den 31 sistledne Julii under N:o 29 afgifne, samt den 5 dennes eftermiddagen på bordet lagde , Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets den 3 sistledne Junii under N'o 12 meddeldte Betänkande, rörande de genom Stora SjöTullen inflytande Bevillningsmedel; och företogs nu till granskning den af Utskottet uppgjorde, och vid sistnämnde Betänkande bilagde, Tariff till TullBevillningens utgörande å de i samma Tariff upptagne varor.
Herr Grefven och Landt-Marskalken hemställde , om Ridderskspet och Adeln önskade att hvarje Artikel i TullTariffen skulle upplåtas, samt om icke i sådant fall Tullen å de Artiklar, hvarvid någon anmärkning icke gjordes , måtte anses vara af Ridderskapet och Adeln antagen.
Då redan i förra pleoum anmärkningar blifvit gjorda mot den pen 13 Augusti f. m. föreslagne tulltariffen, anhåller jag att få omnämna de grunder Utskottet ansett sig böra följa vid dess författande , för att visa, att Utskottet verkeligen följt ett systeme.
Utskottet bar ej ansett passande att antaga hvarken ett absolut frihets- eller absolut prohibitif-systeme.
Utskottet har trott dessa systemer icke vara användbara uti StatsOeconomiska författningar, emedan de stöta emot erfarenhetens läror.
Det är blott uti mathematiken och arithmetiken, som absoluta principer kunna antagas.
Utskottet har stadgat såsom grund , att allmänt väl och enskildt nytta skulle förenas.
Annan theoretisk grund trodde Utskottet sig •j kunna använda , utan skada för saken.
För att sätta detta i verkställighet , har Utskottet ansett alla sådane varor, som äro naturalster, eller tillverkas af landets rudimaterier antingen ttll den myckenhet, att de ej behöfva utifrån införskrilvas , eller ock att de utgöra en export-artikel, böra beläggas med den högsta tull , nära gränsande till prohibition.
På sådan grund hafva Spannemål , Brännvin , Jern, Koppir , m. m, som vi dels halva fullkomligen till vårt behof , dels inom vårt land tillverka till export, fått en importtull af till och med ioo procent.
Deremot hafva sådane varor, som bero af inhämska alster, men som af den anledning , att deras införande snarare varit uppmuntradt än försvåradt, icke kommit till erforderlig höjd innom vårt land , och som Utskottet ansett kunna drifvas derhän , att vi kunna blifva oberoende af utlänsnogen , blifvit belagde med 50 procents tuli. 550 Den ig Augusti /, m.
Hit höra victualier , hvilka alltid hittills varit tillåtne till införsel , och det mot så lag tull, att den Svenske tillverkaren saknat ali utväg till täflan, och den uppmuntran, som fordras, att drifva Boskapsskötseln till någon höjd.
I tredje graden har Utskottet satt sådana fabrikater , som till någon, del tillverkas i Sverige, men antingen ej till erforderlig mängd, eller till den godhet , som köparen kan fordra.
Dessa har Utskottet belagt med 20 a 30 procents lull, allt efter som fabrikerna till. tagit, eller som de fordra skydd mot utländsk, täflan , så att de kunna upparbeta sig , och vi ej behöfva de utländska varorne.
Deremot har en mindre tull af 10 a 15 procent blifvit fatt på sådane varor , som dels alldeles icke Kunna här tillverkas, eiler och till så liten mängd och så ringa förmån , att för dem ej skydd bör sökas af tullen, utan blott en sådan Tull bestämmas, att den ej leder till tullförsnillning.
Utskottet har dessutom vid jämnförande af den gamla tulltaxan med den nya tariffen, som nu framlägges, noga granskat de artiklar, sorn gifva Staten någon betydelig inkomst , och derföre , när de blifvit belagde med högre tull , än sorn med principen kunde stå tillsammans, har det skett af samma grund , som förut blifvit nämnd . att blott afse allmänt väl , förenadt med enskildt intresse.
Till största delen har tullen å specerier och luxe artiklar ej blifvit förändrad.
Högre är den «j, och Utskottet har ej eller ansett sig böra göra betydliga nedsättningar . ty Utskottet har fruktat, att derigenom i början blist Den 13 Augusti /. m. 55r skulle kunna uppkomma i Statens inkomster.
Utskottet har trott sig så mycket mindre bär böra föreslå starka förändriogar , som Utskottet trott, att man först borde afbida en bättre organiserad tullbevakning; ty med dr-n , sorn nu är, torde äfven den lindrigaste tull orsaka tullförsnillning.
Med de hittills gällande författningar , och nu varande organisation har Lurendrägeriet och Tullförsnillningen erhållit en sådan stadga , och sättet att utföra dessa brott blifvit så rotadt , att ej allenast kraftiga åtgärder fordras från Regeringens sida utan äfven en längre tid för att välja de menniskor man skall använda , och för att föra de personer , 6om nu äro lagbrytare , tillbaka till känsla af det rätta.
Dessa äro de principer , som Utskottet egentligen sökt följa , och jag tror att de stå i förening med Utskottets Betänkande.
Utskottet har på många ställen sökt noga följa den gamla taxan.
Uti de hittills till införsel tillåtne artiklar äro inga betydeliga förändringar gjorde- Några hafva likväl för ordnings 6kull blifvit jämnkade.
Apothekssaker hafva stått under mångfaldiga klasser hittills.
Utskottet har sökt att återföra dem under en, och alla under en måttlig tull.
Utskottet har ej kunnat begripa , hvarföre den ena artikeln skulle betala en, den andra fyratio procent.
Så snart behofvet existerar, att man måste taga dem hos utlänningen , bör äfven enhet finnas dem emellan.
Den betydligaste förändring som Utäkottet gjort i tariffen , var i afseende på vin.
Tullen derpå nedsattes i första betänkandet.
Detta kläth 35* Ben Ig Augusti J, m. drades.
Utskottet har nu jemnkat sig, och derföre såsom alternatif föreslagit en ny classification , sorn säkrare leder till ändamålet, och derpå äfven förhöjd tull.
Ehuru den titteln ännu ej är före , vill jag dock nämna, att det är en förvillelse att tro, att inga fina viner då skulle blifva förtullade , ty otn man granskar tariffen , skall man finna att tariffen blir högre på de gröfre vinerne.
Detta är ock nödvändigt , ty om ej en högre procent vore på de gröfre vinerne, skulle de fina vinerne alltid inkomma under namn af gröfre viner.
Jag vill nu ej sysselsätta mig med de anmärkningar som blifvit gjorde vid tariffen , ty då vi granska den punkt för punkt , blir det tillfälle , att derom yttra sig.
Men jag har trott mig böra utveckla de principer, som Utskottet följt.
Duga de, så tror jag ej att betydliga förändringar erfordras ; äro de åter oriktiga, så har allt dermed sammanhang.
Jag skulle tro , att någon erfarenhet behöfdes innan man gör alltför betydliga förändringar.
Den säkraste förändringen vore, om Ridderskapet och Adeln stadgade att de hittills förbudne fabriksvaror, hvilka ej inom landet kunna tillverkas , och som här stå med dels 20 a 30 , dels med 10 a 15 procents tull, nedsattesde förra till 15 och de sednare till 10 proproc:ts tull.
Detta tror jag ej vöre skadligt, utan måhända nyttigt, men att, innan man har erfarenhet, minska den tull, som hittills varit lagd på ej förbudne varor, det vågar jag för min del ej tillstyrka , på det att ej någon missräkning mätte ike uti Statens inkomster. t
Den 18 sin*lisli /. m, £53 Herr Cedtrfchjdld, Pehr Ga/la] i Jag kan för min del ej annat än gilla de principer, som Utskottet etablerat, men fruktar blott ett de uti tillämpningen icke alltid blifvit följde.
Med till exempel den princip att cndajl brfianma jådan tull hvarigenom tull]brfmllning kan Jurekomniar, tyckes ej öfverensstämma , att pålägga en tull af 50 å 100 procent.
Det är naturligt, »tt en tå hög tull skall uppmuntra till försnillning; det är blott en måttlig tull, som kan lörekornma den.
Älven tror jag, att
Utskottet ej alltid iakttagit principen att de varor, forn ej här produceras antingen uti tillräcklig qvantitet eller till erjorderlig godhet, böra med lägre tull bdäggas, då man ser att barometrar och thermometrar blifvit belagde med 50 procent , hattar med 50, glas med fo, oägta Porcelaine med 50, stöflor med 50, läder med 25, skrifpennor med 5c, tobaksblader med 35 procent o. s. v. Äqdu mindre tror jag den prnicipen vara iakttagen, att fadane producter, forn ej inom landet a/Jlras eller tillverkat, /lola med den lagda tull beläggas då Arrack blifvit belagd med bo, Spiritusvini med joo, mandel med 30, salt medes, russin med 30 och papper med 30 procent.
Mig syne» man således blott behöfva genomögna taxan, för att se, att principerne ej blifvit följde.
Men jag tror, att det blifver svårt att rätta detta uti ett plenum, och hemställer om ej Ridderskapet och Adeln nu borde på förhand förklara de beslut sorn i detta ämne kunna tagag, endast för provisionella , på det att i fall de skulle blifva stridande emot de öfrige Ståndens, man må kunna äga så mycket friare jemnk - 554 Don Ig Augusti f. m. ningsrätt, och slippa att hänskjuta hvar sådan artikel till Förstärkta StatsUtskottet.
Den hufvudsakliga grunden till misstagen tror jag ligga deruti, att Utskottet för noggrant följt den gamla taxan, som är uppgjord efter en annan princip.
Detta misstag är så mycket större, som deruti en annan grund gäller för värdet.
För en och annan vara är tullen utsatt i procent af varans effectiva värde, för de öfriga är ett bestämdt tullvärde utsatt, tilli ka med tullafgiften.
För vaniile till exempel skattas nu 52 sk. skälpundet efter ett värde af 8 R:dr.
Detta är hög tull, men då man besinnar, att Vaniile till och med lär hafva kostat 80 R:dr skålpundet skulle 10 procent, som Utskottet föreslagit, blifva ofantligt.
Tobaksblader hafva hittills varit värderade till 5 sk skålpundet, och belagde med 2 sk. tull.
Detta är redan en hög procent, men då man beginnar, att det finnes tobaksblader, som kosta 20 å 24 sk. skålpundet vore det icke möjligt , att intaga dem, om man som Utskottet föreslår skulle betala 35 procent deraf.
Då Carduser få införas för 50 procent, skulle inga blader införas, utan våra Fabriker gå under.
Dessutom är det mångfaldiga motsägelser uti Utskottets förslag.
Der står till exempel Bark af alla andra [lag än Ek till 25 procent, men Chinabark till 1 procent.
Jag frågar om icke China är annat slag än Ek?
Der står Cirklar till 25 och Compafer till 50 procent; Roffrö till 1 och Tobakrjrö till 10 procent.
Det står på ett stalie handtverks-, fabriks- och andra jl)jde-varor till 50 procent; men deremot på ett annat Fabrikshandtverkm och andra Jlöjde - Den i§ Augusti j. ni, varor till 25, Detta måtte likväl vara misskrifning.
Under rubriken jeni står lör tachjtrn ingen införsels- blott 5o procents utförselstull; men om man ser på bokstafven T, så står det till 100 procents införsel och 30 procents utförselstull.
Hvad tackjern beträilar så är det orimligt, att så högt uppsätta både utförsel- och införseltull; ty om det är skadligt, att utföra, måtte det åtminstone vara nyttigt »tt införa, för att förädlas.
Häftar äro belagde med 25, men andra kreatur blott med 15 procents tull.
Det borde snarare vara tvärtom.
Med mångfalldiga andra saker förhåller det sig på samma sätt.
Guld oarbetadt är belagdt med 5 procents utförseltull, men Ducatcr af utländ/kt Guld äro fria så till in- som utförsel.
Spelkort äro satte till 30, men Vifitkort till 50 procent.
Det tyckes således, som man ville gynna importen af spelkort mera än af visitkort, Mesftng står till 100 procent, men under rubriken metall slår compofttion af koppor och andre metaller till 25 procent.
Messing är likväl ej annat än en composition af koppar och tenn.
Silfver oarbetadt får tullfritt införas, och betalas 25 procents utförsel! ull; men om det år gammalt och brnkndt, sä får det tullfritt inoch utföras.
Om det är nnjntadt får det tullfri! införas, men är förbudet till utförsel.
Detta anser jag aldeles orätt.
Jag tror att hvar myntbar metall bör få föras både ut och in tullfritt.
Samma förhållande är det med koppar.
Jlantar.
100 procent är en olämpligt hög tull på deras införande.
Ganska riktigt har Herr Friherre Cederström anmärkt, att om det är en Den iS Augusti {. ni.
Nationalförlust, *tt få in dem, måste det vara en vinst att blifva af med dem.
S*mma är förhållandet med vraktjära.
Sva/vel ar satt sill 100 procents införseltull, tnen den förädlade producteo Svafvelblomma endast till 5o procent.
Rått focker kostar 10 a 20 procent i införsel, men förädladt eller toppfocker endast 30 procent.
Det är då naturligt, att aldrig något rått socker skall inkomma , och att således våra Sockerbruk skola upphöra.
Täcken af aila andri slag än af Bomull och Siden kosta 50 procents införselstull, men filtar blott 30.
Nu är likväl filtar ett slags täckej följaktigen om man kallar dem för täcke, så får jag betala 20 procent mera än annars.
Vax kostar det gula endast 10, men det hvita 25 procent.
Orsaken härtill kan jag förmoda vara den, att det sednare är en förädlad vara.
Men hvarföre gula Vaxljus skolakosta 50 och hvita endast 30 procent i omvändt förhållande emot råmsterien , är mig svårare att begripa- Hvad
Ved beträffar har Friherre Cederström förut anmärkt den besynnerliga olikhet, att den som utföres från Södra provincerne betalar 50, och den som utföres ifrån de Norra provincerne, blott 10 procents utförseltull.
Jag skulle tro, att man borde unna de Södra provincerne att mot lika måttlig tull som de norre, få föra ut sin ved , helst denna export borde minska deras oro, som anse den Finska veden ligga så tungt på vår handelsvåg.
Väfnader af ylle och linne äro blott belagde med 15 a 30 procents tull, då likväl desse äro bland de mest passande producter för vårt land.
Ylle och li-sneband äro deremot be» P!cn ij Augusti f. fn. 557 lagde med 50 procents tull.
Med ett ord jag bar tyckt mig finna så många underligheter uti Taxan, och stridigheter emot de antagne principerne, att jag misströstar om möjligheten att i plenum kunna afgöra detta ämne; utan förnyar min hemställan , att, i händelse Ridderskapet och Adeln skulle finna lämpeligt. att i Ståndet discutera denna taxa, man ej matte taga några ovilkorliga beslut, utan blott i form af anmärkningar yttra sig, tills man erfarit, hvad de öirige Stånden beslutit.
Friherre Cederfträm, Jacob'.
Så väl i anledning af de anmärkningar jag i sista plenum gjorde, som de af Herr Cederschjöld nu framställde, upplyses , huru litet priocipe är följd vid denna taxas uppgörande, och då likväl det är angeläget, att deo är uppgjord efter princip, hemställer jag, om icke rättaste sättet vore, att utse ett Särskildt Utskott af trenne Ledamöter al hvarje Ständ, för att emottaga alla anmärkningar, som uti RiksStånden blifvit gjorde, söka sammanjämka dem, jemföra dem med principerne, och inkomma med ett sluteligt detailleradt förslag, som kunde pröfvas och antagas.
Herr von Hohenhausen , Michael•
Jag förenar mig helt och hållit uti hvad Friherre Cederström yttrat.
De anmärkningar, som redan äro gjorde,torde tillräckligen upplysa, att detäromöjligt här uti plenum, så nog g rann t som veder bör, afhandla detta ämne, och att jag fruktar, att vi lättvist skulle ådraga ossen löjlighet, då få tor - 558 Ben 18 Augnstf f.m. de hafva den fullständiga kännedom af siken; att vi nu derom kunna moget besluta.
Jag ankåller således, ait frågan måtte till ett Utskott öfverlemnas, och att Herr Grefven och LandtMarskalken täcktes derå framställa proposition.
Grefve Frölick, David:
Jag tycker mig finna, att föremålet för Bevillningsutskottet, då dst uppgjort tariffen , har varit trennehanda: iso att söka jämka tullen på sådane varor, som hittills varit tillåtne; 2:0 att föreslå tull för sådane, som hittills varit förbudne, och som nu skola beläggas med tull; och -3:o att lägga en sådan tull pä sådane varor , hvilka varit till utförsel förbudne.
Då de tvenne sednare färemålen äro af den nya beskaffenhet, att Utskottet ej haft ledning af den gamla tulltariffen, så ligger endast deruti ett skäl, hvariöre Riksens Ständer böra anse tulltariffen såsom tillkommen litet mera i hast, än som är förenligt med det allmänna intressat i landet.
I synnerhet har jag fästat mig vid en del af tulltariffen, som jag ej hört någon annan nämna, och som är en sak, hvilken kanske ej är så allmänt känd i denne del af riket, jag menar exporten af trädvaror, och Ridderskapet och Adeln torde tillåta att, antingen beslut nu fattas till bifall eller ändring af tariffen, eller et» särskildt Comité nedsättes att granska den, de anmärkningar jag skrifteligen författat och nu anhåller få uppläsa, må få tjena till någon underrättelse.
Den 18 Augusti f. nu 559 Härefter uppläste Grefve Frölich följande t (Se Bilagan N:o i.)
Hvarefter Grefve Frölich tilläde mundteiigen:
I öfrigt förenar jag mig med hvad Friherre Cederström anfört om tillsättande af ett Särskildt Utskott, för art taga desse, och öfrige redan gjorde, samt troligen tillgörande anmärkningar i noga öfvervägande, helst jag tror det kunde anses förhastadt, att på en gäng afgöra en så vigtig fråga.
Då en sådan fråga förekommer uti Engelska Parlamentet, formerar Huset sig tilL en Comité, som sitter i flera veckor, och som för sitt skrank kallar medborgare af alla klasser, för att i ämnet höras.
Herr Tham', I den händelse discusionen skulle fortsättas under så olika åsigter, lärer ej saknas ämne för ett Särskildt Utskott.
De tre Herrar som nu yttrat sig, hafva framställt olika principer.
Friherre Cederström och Herr Cederschjöld hafva utgått från den allmänna frihets-principen, utan afseende på, att den kuode vara localt skadelig, Man har klandrat att Utskottet föreslagit 30 procents utförseltull på tackjern, som förr varit förbudet till utförsel, och ej erinrat sig, att det är en rudimaterie, utom hvilken bruken ej kunna existera.
Man har klandrat att utförseltullen för ved vo-; re för hög, ehuru utförsel förut varit förbuden, och utan afseende derpå, att det skett för de provincer, som hafva skogsbrist, enligt hvad af Ledamöter ifrån desse provincer i Utskottet Den 18 .4u*usti f. m. blifvit upplyst.
Grefve Frölich har deremot klandrat, att genom för låg utförseltul å trädvaror, utförseln deraf alltför mycket befordras, då vi satt 30 procents tull på en sådan vara, hvaraf fartygen ej kunna lasta mycket, men sorn gör en betydlig exportvara från de stora skogarne Hvem sorn har rätt lemnar jag derhän, uti ett sådant förhållande.