Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Twer hafwa fr mfinklt, under hwilka de mörkaste olycksmoln, täkt efter hwarandra, utbredk sig öfwer wärk Fosterland.
Och , deras förskingrande haswa bewrfen as den Aiomägriges ward om det uraamla Swerige sa synbart wisal sig, att, utom de förenade medel, som H m nyrtjar till desi und» sätlninn, ingen twiflat om Rikets undergäng.
Minnet häraf, utur Swensk» hjerran outplånligt och af deras oskrymtade tacksamhet och wörd» nåd förewigat, kan icke uphöra, att, under allg kommande bekymmer, befästa deras hopp om Rikets fortfarande sjelfständighet och desi framtid» tillwäxt i wälmaak och anseende.
Att ingen Swensk man gifweS, som med de listigaste känslor icke behjertar dest» föremal för Swenska Folkets önskningar, desta wigtiga ämnen för Rikets Ständers omsorger, är för PresteSrändet en glad föreställning.
Och under det samhälliga bemödande, förutan hmilker Vesta föremal icke kunna ernäs, anser Preste Ständer sig och sine med-Ständer lyckliga, atr i de öfwcrläggningar, som Kongl, Maj:t för Rikets a gelägeiihercr pröswar nödige, njura eftersyn och stöd as den up-ysning och den warma kärlek för Konung och Fosterland, som at det första ibland Riks-Standen gifwa en fördubblad ära.
Med denna tillförsigt, delta bewis af sann hög. 10 Den 18 April Högaktning och tiilgifwcnhet , förbinder Preste-Standet sin wördnadöfnlla anhållan, alt i Högwälborne Herr Landt-Marskalkens samt det Högloft.
Riddcrskapet och Adelns ynnest och bctvägenhet alltid wa« ra inneflukit. Zerr Landt Marskalken beswarade pä sätt som foijer de ä Preste-SländetS magnar yttrade tänkesätt:
Tolkare af de heligaste sanningar, hofwa De-> puterade af det högwördige Preste-Skändet pä ett dermed öfwercnsstammande sätt gifwil den riktning ät S>ändetS önskningar för början och fortgången af detta Riksmöte, som leke annat kan än försäkra Ridderskapet och Adeln, att hos del högwördiga Ständet fä röna der mäst upbyggande bistånd och det uprigtigaste deltagande mi Ridderskapet och Adelns enda önskan, Fäderneslandets trygghet och tväl, föremäl, som endast behöfwa namnas för att werka den fullkomligaste enighet emellan wärdige medlemnar af Rikets Ständer, och som således i förening med den gudomliga lärans föreskrifter skola hos Ridderskapet och Adeln alltid bereda desi företag-
Delta tänkesätt anhäller Ridderskapet och Adeln att Deputerade af det Högwördige Ståndet wille tillika med dest wänliga hälsning inför Ständer framställa.
Deputerade afträdt, afgeck Grefwe De la 6ar6ie med RidderskapetS och Adelns hälsningS-Depmation, hwarester, och sedan Ridderskapet och Adelns 48 Deputerade att uppwakta hans Maj:t
Den i8 April. n Majkt och den Kongl. Famiilen blifwit ttpropade, samt Tait-wännen och de öfrige Ständens Deputerade bl-fwit ä Riddarhn et församlade.
Herr L^ndtMarffalken och stora Depruatjopen afgick tits Slottet, sedan Herr Landt-Mart^alken lämnat klubbin lill äldste Grefwui.
En a! Rikets Herrar Grefwe liäaAnus kreäric Lralie Uplästcs till sint Riddarhus - Directionens Berättelse on, Riddarhiis-ärenderncs förwaltiiln-; hwtlken, pa ajord proposition . remitterades till det tillkommande Riddarhus-^iskotkel.
IlplasteS Adeliga Jungtru^Slifrs.Directionens Rikedagsbcrätrelje hwiiten likaledes till RiddarHu6-Ukfkotlet hanmistes.
Efter näqon stund äterkom Herr Landt-Marskalkcn med Skora Depnrakionen, och förklarade Konungens och den Kongl.
Familjens nädiga tänkesätt för Ridderffapet och Adeln.
Ankommo och infördes n:ne Kongs. Mait:S CabinertS Kammarherrar, Gieiwe Larl l^isiänrsiolxe och Friherre Ousiak von Otter, af hwilka den förstnämnde ä Kongl.
Manis wäguar inviterade Ridderstkapet och AdUn att till RlkSdaqs.Peedikans ashörande infinna sig i Stadens kyrka Mändagen den 20
April klocka» io förmidd-, samt efter predikans sint qwarstanna för atl bewifta plenum xlenorum, hwllket ä samma ställe komme att hallas.
-Herr Landt-Narskalken anmodade Herrar CablnettS Kammarherrarne, alt för Konungen framföra - rr Den l3 April. föra Ridderflkapet och Adelns underdåniga wördnad och försäkran att efterkomma Desi befallning.
Sedan bemälte Cabinelts-Kammarherrar blifwik utbeledsagade, redogjorde Grefwe Os ia 6a» elie, som kork söre deni återkommit, för stn bräckning till de andra Ständen.
Uppå gjord motion af Herr Grefwe Lralis, och dera följande och bifallen proposition af Hery Landt-MarsValkcn afhörde
Riddersikapet och Adeln med mycket nöje Grefwe Oe ja 6ar6is Upläsa sina kill de andre Riks S änden hällne kal, hwilka skulle i Protokollet intagas,, lydande som föijer; Högwördigste Herr Ärke-Bifkopp, ock samkelige ledamöter af det Wördige Preste-Ständel!
Ridderffapek och Adel» uppfylla nu, genom osi sine Deputerade, en af deras gladaste pligker, den, att frambära kill det wördige
Ståndet försäkran af deras aktning, deras tillgifwenhet, och med det samma lyckönska det, till början af den Riksdag -Hanö
Majit i sin wishet ansett nödig.
Fä mannder äro förflutna, sedan ä denne samme ort, Riksens Ständer sammankallades af den äldrige Konung, hwilken» wid en owäntad förlust af en'älsikad Son, af en hoppgifwande Efterträdare till sin Thron, säg Sin enda tröst i Försynens näd, i Ständers endrägt, i sitt folks oswikeliga trohet; ett wal, lika Utmärkt af föremålets warde, och den samdrägt Med hwilken dck sVedde har räktwisak Konungens förtroende och lämnar Fäderneslandet ett synbart »vedermäle af ben Allswaldiges wärdande hand:
Swithiods lugn och Wafars Thron, är för secler befästad, och kommande Den 18 April. 13 stägterS sällhet tryggad. —^
Men dek är ej nog, aik med tacksamhet erkänna wär lycka, ost tillhör äfwen, alt wisa oh deraf wärdige, alt, genom enighet, samdrägt och manliga beflut källa RegentenS bekymmer, sprida lugn och rädda Fosterlandet.
Det är till Eder, Wördade Tolkar af fa» lighctens wälgörande läror, den lyckliges ledare, den olyckliges tröst, som den ljufwa lott i synner» het är lemnad, alt maka för hwarje undersåtes rväl, att underwisa och »plysa; det ären I, som med den mängdubbla styrka, sakens wigt, egna öf» wertygelsen och samlade kunskaper Eber gifwa, med efterdöme!, stsolen lära evre åhörare, att lydnad för töswerher, samdrägt i Fosterländers wäda och ett gemensamt deltagande i gemensamme bördor, Utgöra hufwudgrunderne af de föreskrifter Eder Gn» dommeliga Stiftare kemnade jordens solö.
— Dett sällhet, medwekandet af upfyllde pligrer, skänker, stall i liden blifwa en rik belöning för
Edre hiertan och en ännu ymnigare skörd manta Eder ivid dagarneö flut, inför den Alismägiiges Thron.
Nibderskapet och Adeln fullkomligen öfwertygade, art I lika kännen och öfwen deste samfunds pligrer, skola, med tillfredsställelse, afdetWördige
Srandet härutinnan taga efterdöme», under det de räfla med en hmar i nit för Konung, Fosterland och Medborgare.
Mä närwarande
Riksdag blifwa utmärkt af inbördes enighet, förtroende och wäiwiljaz samtid och esterwerld skola deraf njuta de sällaste frukter, och kommande flägten, med tacksamhet upteckna minnek af dem, hwilka dertill kunnat och welat bidraga.
Det Den i8 April - D?t är med dctze önssningar för ett gemens samt Fosterlands wäl, Ridderssapet och Adeln mc uibedsa sig det Wöroige StändetS wänssap och försäkra om Ilka tänkesätt ä benna sida.
Höaädle Herr Taleman, samtelig? ledamöter af der Wällcff. Nor,arc-Ständct.
As pligrcr sam Ridderssapet och Adeln alltid med nöje gä art vpfylia, är äfven ben, att genom ost, sine Deputerade, fa lyckö,issa det Wallof!.
Bo gare-Ständet, till den nu pabeaynta Urtima R, sdaq.
Hyfmde be wänssapsfullaste tänkesätt för ett aktningswärdk Ständ, hwilket genom ökandet af den enssild^a wälmägan, bidrager sill den allmänna as e't gemensanil Fosterlands bätnad, ssall der söc Ridderssapct och Adeln alltid blrfwa pä det högsta angenämt, ack medwerka i allt hwad pä dem berwid kan ai komma.
Kallade af Konungen att samräda om ärenden af ben största wigt, kan det ej wara utan be» kymmer wi ft etz i nödwändighet, att afgifwa wära yttranden; fruktan för misitag, sä ossiljakliga frän menuissan är förlåtlig; men ledde af en klok och wis
Reg ring, intagne af nit för ett gemensamt Fosterlands nykta, och lifwade af denne i alla ädla bröst medfödda känsla, att upfyllde pligter endast göra en säll, böra wi ej misitrösta, utan kraftfullt bidraga till det allmännas gagn och Fäderneslandets wäl.
Hwem af ost har ej felt detta maldriga sjelf ftän - Den i8 April- rs ständiga Rike nära sin uplösning, wid kranken af den mäst hotande afgrund, och räddadt af den Allswaldiges godhet; ännu makar samma försyn för wart wäl, och laugt ifrän att hafwa minskat medlen kill uprätthällandet af wär sällhet, har han dem ökat; samloms omkring det nya wärn, han i sin godhet ost beskärt, och gemensamme i wärk försmår cnige i wäre beslut, skall Swerige, pä gruset af störtade throner och bland lcmningarne af förswund, ne folkslag, dem segerwinnaren ej en gäng tilläkit bibehållandet af deras namn, ensamt orördt och orörligt, känna sig starkt af Regeringens klokhet och folkets förtroende; och hwar gifmes wäl ett Land Utom Swerige?
(England undantagit), der Rcgenten ännu kan tala till ett fritt folk , der folket i hwarenda minsta angelägenhet äger rätt inför thronen nedlägga sina angelägenheter, hwartenda af sine bekymmer?
Nej, denna förmän njutes nästan endast af ost» weten att den marvera, art den förtjena, att med wär tillgifwenhet för Konungen, wär noggranhet i lagarnes upsyllauve, wär samdrägt i alla måls afgörande, försvara en frihet, som saknas af mänga andra Curopas innebyggare, och som andre Länder, oaktadt up» offrandet af millioners blod, fäfängt sökt att erhålla.
Ridderffapet och Adeln gör sig försäkrad, att det Wällofl.
Borgare-Ständet, med nöje bidrager till upfyllandet af de heliga pligter, dem Fosterland, Samtid och Estcrwerld gemensamt fordra; ingen möda stkali ä wär sida wara svard: huru tillfredsställande om, wid sintet af delta Riksmöte, wi 16 Den 18 April» wi kunna lyckönska hwarannan, med den fasta öfwertygelse, atk wära beslut grundat och befästa! allmänt och enskildt wäl.
Det ar med desta önskningar Ridderskapet och Adeln sä försäkra det Wällofl.
Borgare-Ständet om deras uprikliga högaktning och wänskap, samt auhälla om deras tillbaka.
Hderwärde Taleman, samreliqe ledamöter af det Hederwarda Bonde-Ständer!
Emonagen redeliae Danemän Ridderskapet och Adelns första hälsning ivid del Riksmöte, som » följd as Kor>ql.
Majus befallning nu öpnaS.
Den skänkee
Eder af elk
Srand pä närmaste med Eder i yrken, i rättigheter och i skyldicchcrer förenadt.
Den frambäres af en tolk, som för redlighet och Swenskmanna dygd, delar med sine med» bröder den nprigrigaste aktning.
Sammankallade af en Konung, hwilken försakat den enskildte mannens lugn, för att, wid «n a'lmänt hotande wada, sarta Niksrodret och frälsa det land, som sett honom födas; arbetande under en Furstes ögon. hwilken, glömmande alla egna fördelar och de särskilda band, hwilka en längre tid fästat Desi bragder, Dest öden och Destära wid föremålet af Européns beundran, upoffrar nu hwarje ögonblick af sin lefnad ull sill nya Fäderneslands wäl, äro wära förbindelser mångdubblade, och wara pligter af en ökad helgd.
Wrgtige uran twiswel äro de skal, som förmätt Konungen, alt sammankalla silk trogna Folk. magt - Den i8 April - i?
magtpäliggande de beslut, som blifwa följden af wära öswerläggningar.
Ma klokheten leda vem, enigheten dcrwid räda och Fosterlands känflan b!«fwa enda driffjädren kill wära gerningar.
Wi kanna dä med säkerhet hoppas se den högstes walstg»else kröna wära företag, och Swenjke Bonden bibehålla den uteslutande rätt, alt ibland alla kända folkslag, ensam wara den, hwilken, i frågor om Fosterlandets wäl, om stiftning af dest lagar, och i den wigtiga beskattningsrätten, ager, en talan, dä den nphört för dest Medbröder i alla andra Lander.
Widk utseende omständigheter synas hora an, gränsande SlaterS lugn.
Ma hända skall Försynens beskärmande hand ännu afwanda, olyckan ifrån wär Fäderncsbygd, och tillära ost i fredens lugn hembära tacksamhetens offer till Allmagtens Herre.
Ma hända arcr, har Dest wiöhct ansett pröfningen nödig; och förfwarer af wart sjelfbeständ, twinga ost kill ny härnad.
Ma wi i bägge fallen ihågkomma hwad wi arv Swenskar; att heliga pligter ö.ro af Fadren ost älagde att de ej twekade, dä en allman wada hotade qtt wi äro skyldige wäre barn, obefläckad! lemna dem, ej endast namnet, men äran af frie svenske män, och ail det Folk är vöfwerwinncrligt, som, under goda lagars skygd, i samdrägt med sin Regent, strider för lagbunden frihet och sjelfständighet.
Mä himlen afwanda de olycksmoln, som kunna hota, men om ock de samlas, skola de ej förfära den rätlsintes hjerta; med hoppet fästad! wid Första Del. 2. i8 Den i8 April.
Ivid en rättwis Försyn, med fullt förtroende till en kraftfull Regering, med samdrägt i befluten, ined mandom i utförandet, skall Swensk» Nationen, ej endast trottfa olyckan, men den äfwen besegra, och afkomlingarne af ett Folk, som frälstes af 6u8tLk ^Vasas mod, ännu under Dest Ättling och en like af Dest dygder, lefwa och dö — srie.
Med den Högstes nåd, beror bibehällan det af denna frihet, ensamt af ost sjelswe.
Den bestar ej i rättigheten af ert otidigt klander, i ett trotsande öfwcrmod, i hotande uttryck, oftast utbrott af swagheten, aldrig af den öfwerlägsna styrkan, den wisar flg i kloka företag, i fasta beslut och ^framför allt, i den oryggelig» förcsatts, ark för friheten och fosterlandets wal upoffra allt om sa fordras.
Redlige
Danemän!
Defie tänkesätt lifwade wäre fäder; ära och mod eldade deras bröst.
Ma besia dygder Haf. wa gärt i arf till deras barn, och Swerige skall ej upphöra äga aktning, sä länge en fri Swensk Man, ännu trampar denna jord.
Ridderflkaper och Adeln skall troget dela med Eder mödorna och farorna af ert gemensamt fosterlands uprätthallande» och finna sig lycklige i den man de tro sig derigenom kunna lindra en mördad Konungs, en älskad Regems omsorger och bekymmer.
Glade ffolen I dä, ivid flutadt arbete, wid äterwändandct till Edre hem, se Eder omfamnas af föremälen för Eder ömhet, af Evra makar, Edra barn och i den Högstes Tempel, wid foten af Her - Den i8 April. 19 Herrans Altare, deltaga i walsignande Medbröders lofsanger, emottaga deras tacksägelser, och känna i Evra lugna bröst den största af all jordisk tillfridsställclse den, ari hafma handlat rätt.
Under tillönffan af ben Högstes wälstgnclsec till wära päbegynta arbeten, fa Ridderffapet och Adeln försäkra det Hederwärda Bonde - Trander, om deras alltid, fortfarande aktning, rvänskap och rvälwilja.
Ridderffapel och Adeln ärffildeö klockan H till 2.
In stclem protocolli 6. Zilvsrstolps.
Plenum klockan x io förmiddagen.
Justerades Pleni-Prokocollek för ben i8 bennes.
Sedan twanne Härolder ankommit och underrättelse blifwir inhamrad det de öfrige respective
Skänden börjat begifwa sig fran sine samlingsrum, aftägade kl. ro i samma ändamål Herr LandtMarskalken och Ridderffapet och Adeln till Kirkan, hwarest efter flutad Riksdags - Predikan , Kongl.
Majt t behagade fran Thronen genom ert nådigt Tal hälsa Riksens Ständer, och sedermera kata upläsa en berättelse vm hwad sig i Rikets styrelse tilldragit sedan sista Riksdag; Gistren Ö« rebro Slott pa Rikssalen den 20 April 1812.
Ester zs
Den 18 April Efter ceremoniernas slut, och sedan Ridderskåpet och Adeln warit Konungen till Slottet följaktige, äterkom Herr Landt-Marsikalkei, jämte Ständer klockan 2 til! Riddarhuset, hwarcst Högloft.
Riddcrffapet och Adeln genast alffildes.
In ststem prolocolii 6.
Lilvarstolpe.
Tisdagen den 2i April.
Plenum kl. n Förmiddagen. Zerr Landt klkarffalken underrättade Riddersikapel och Adeln alt sedlarne till det i dag kl. Z 12 utsatte Bänkmanswal, borde innefatta ÄttenS nummer och namn, samt personens namn och raracter, hwarom för öfrigt, enligt NiddarhusOrdningen särskilt anslag i Riddarhus-Salen more gjordt.
Till uplysning för dem af Ridderffapet och Adelns Ledamöter, som lill äfwenkyrs ej wid upläsningen i plenum plenorum förleden gärdag wal kunnat fatta Kongl. Majtts Berättelse om hwad pg i Rikets styrelse tilldragit sedan sista Riksdag, läk Herr Landt-Marskalken >m upläsa samma Berättelse , hwilken lades till bandlingarne.
Grefwe I^uutk, Lustak Lric, anmälte sig, erhöll ordet och uppläste etc sä lydande: Wördsamt Memorial.
Ledd af den upriktigaste wälmening, del marmaste nik för ett älskadt Fosterland, af öfwertygelse on?
min pligt akt söka gagna i den mohn min Den 2i April- si min förmåga tilläter, önilkar och anhäller jag, det Högloft.
Ridderstapet och Adeln mätte, sä fort sig -göra koler, till Hans Mastt Konungen inkomma med underdånig begäran akt Branwins-bränningen genast blir inställd uti hela Riket.
Rysliga äro de berättelser om en tilltagande sädesbrist, som daaeligen, bäve skrifteligt och mnntcligk meddelas.
Wihcrligen är sednaste årets mihwäxt dertill mycket wällande, men det till högsta grad ukwidgade bränwtnsbrännandet torde likwäl i synnerhet dertill wara största orsaken.
Der tillhör icke mig, att i denna wäg gä Högloft.
Ridderskapet och Adeln tillhanda med nägra råd, tn jag känner ringheter af min förmåga häruti, äfwen sä wäk som mitt aoda upsäk; men jag har ej trott mig böra, ä detta ställ? förtiga mina tankar i detta ämne.
De händelser, som i detta är kunna tilldraga sig i politiskt hänseende till, ma handa, fullkomligt hinder af tillförsel utaf spanuemäl frän de ställe»; der den finnes; de oyndwikllga grymma följderne af en hungersnöd; billigt befarande för utdöendet af boskapskreatur, under en fortfarande winter med knappaste tillgång pä foder, för egen del ett lefwande wittne till, huru i den ort jag har mili bostad, flere redan för en mänad sedan icke ägt nägon spannemäl, sedan de förwandlal den till bränwin; kan jag icke utan största bekymmer tänka pä hwad oh högst sannolikt förestår, i följd hwaraf jag ansett min skyldighet wara, att Högloft.
Ridderfkapet och Adeln härom erhindra.
Ej nog lycklig att äga de wackra nrförögäfwor, som sä utmärkt tillhöra flere af det hederwärda Ständ, hwar af - 22 Den 21 April' af jag har den äran att wara en medlem, wägar jag hoppas att mitt yttrande med skonsamhet anses , och blott min »välmening emot el! wördadt Konungahus, Medborgare och Fädernesland komma i beräkning.
Härefter företogs walet kill Bänkman, hwar» under Herr Landt-Marskalken lemnade de underrättelser, enligt skeende anslag, de Herrar, som till Bankmän blefwe utsedde, komme alt i eftermiddag klockan A till Electorers utseende samman, träda, sami Plenum tili öpnande af wal-listan öf. wer de sednare skulle kill i afton klockan 8 utsättas.
Klockan r om middagen war BänkmanSwalet fulländad!, och befunnos af det häröfwer utaf 4 Ledamöter forde Prorocoll, följande hafwa blifwit till Bänkmän utsedde: N:o Z Grefwe Oe la Larcliu, ^acott. 2Z — Irolle VVaclitmelster, Ickans Labr. 46 — , Larl. 7Z — I^aijonsteckt, Larl. 85 — Kosen, 6ustak. 87 — Kövvenkjelm, Larl Lustaf. 106 — Ltrömtelt, Klans, ilg — Hiott, la^e. 17 Friherre kl^minz, 6. ak Ickeloolit?. 44 — VVrecks, babian. 76 Kruuse, Fullm.
Herr liram, l?elrr.
H4 — lkummerl^elm.
Herr VVei ckenlrjelm, gottan. 150 Den 2i April - i Zv Friherre von litter, Lustaf. 191 — Danckovardt. 214 —> LunZe, Fullm.
Gr. krölickr, Da vicl parälä 247 — Dil^esvärä.
Lecler ström, kuclolf. 257 — Klingsporr, kreäric.
284 Örnsköld, Jokan ^Villielm.
ZlZ — von klaten, kallar. ZZi — ^cilercreutx, Larl ZZZ — von Lngeliröm, Dars, 7 Herr Lparre, Luliak lVlauritr:, 87 — 8tra!e, kiils ^Vilkclm 109 . Zr^nte, Inhs. 254 Dil^ecrona Fullm.
H:rL§^Ia,Larl. 26z klanting L^Ilenbaga, ^äamLuli. 456 — ^minoti', Deoclor. 491 .
Kalmberg, kampus. 814 — L^llenkaal, lierman.
1960 —- I^lontgommer^, josias. iZZy , von Dngelbreckten, Derman. 1056 8ci>önliröm, kelrr. 107Z — 8i!fverlci>^öl6, l>li!s. 124Z De la Lrange, Leorg. 1424 Wennerll^erna, Fullm. von blolf lten, Drlanä.
IZZ7 Drufva, Dkure.
1Z79 Dinöerona, Larl. 1696 — Lergenlirale, ^xe! ^Vilkelm. 1726 Klarks von VVnrlemberg, Luli. ^äolk.
1802 — Dlafenksmpk, ^xel. 1856 24 Den 2i April. 1856 Herr cke Krete, t^xel. igZl —- von Kcbileät, Liing. 1983 — IckozekLnlköIä, Oetlok. 1999 — Lalli.enlle6t, ^6.
Lreckr. 2088 —' ak Lbapman, 6ullak. ^ckolk. 2143 .
LftsrnecroutL, duckak. 2156 kurenllam, Olok. 2188 rrk Klinteberg, Lreckr.
Lnckvig. 2 2 os .
IckallenIijernL, dullak.
22 r r — Lornell, ^oban ^braksm.
Ridderffapet och Adeln älfkildeS klockan ^ till 2.
In 6ckem protocolli. 6. Zilverkolpe.
Sedan Herr Landt Marskalken tillkännagifwic, att Herrar
Bänkman inlämnat sitt Protocoll öfwer ElecrorS walet, hwilket nu komme att uppläsas, anmälte Grefwe Oe la dnrclie, l^^ob, såsom den främste bland Bankmannen, att utom de 24 personer, som kill Electorcr erhållit flere röster än alla öfriga, hade stne nämligen Friherre Wrangel, Lbrilban, och Herr von LcblleZt, L!iL8, schälin 20 röster hwardera, och att Bänkmännen, osäkre hnrnwida lottningcn deni emellan borde blott inför Bänkmännen eller in xleno för sig gä, e - Den 2i April- 25 när Riddarhusordningen ej om denna casus inne, fattade yagot stadgande, trott sig böra bagge personerneö namn i Protokollet uptaga, hwarigenom samkelige perfonernes nummer nu utgjorde 26 i stället för 2A.
I anledning häraf anhöll Herr Grefwe,, att Herr Landt-Marffalken behagade fräga Ridderfkapet och Adeln huru tvid dylika framdeles förefallande händelser borde förhällas. Zerr Landt Narffalken hemställde att loktningen mellan Friherre VVranzel och Herr von LcststeZt mätte fke under nu påstående plenum; och an hwad anginge ett stadgande lämpeligt till dylika casus i framtiden, fräqan derom ännu kunde sig yppa, i sinom tid bänwifas till Riddarhus-Ukffottet. 8rihcrre Lilkvertckölcl, 24ils, ansäg hafwa warit rättast, ait loitningen siketl inför Bänkmännen, och wal-listan dymedelst kunnat till Rtddcrstapet och Adeln fullt färdig inlemnaS.
Ridderfkapet och Adeli, biföll begge punkterne af Herr Landt-MarffalkenS proposition.
Derefter upplästes wal-listan, som till »amu och röste-ial war af följande innehall: N:o Röster. i Grefwe Lrake - - - - 42 2 — Levenhaupt, 6ustal 2Y ivy körner, Larl. 2Y H4 — Istott, Lage. - - - 4S 1 »8 — von Lsten, Igans ^ingrie- 42 67 Friherre kalbitrlkzr, ^ 42 iyy — ää^ranxel, Larl ^stain. 29 211 — Legerström, Kror. - 3S 340 — Lötvenlkölg, Laiomon. 2?
N:o 26 Den 21 April.
N:o Röster.
IZ Herr kibbinA, Earl 6uliak.
23 ro9 Eilje, kränke. - - - 42 i6z tstolli, ^ke. 42 -54 Eilfecrona, Fullm. HerrEZLla,LarI. 28 4Zl — stärnlEölö, Larl ^okan. 24 446 dletkervooä Fullm.
Friherre Le- äsrlkroM, Larl. 26 814 Ezrllenkaal, Lars. 33 959 LaNIekelt, 6 n klak. 4l 1056 Lckönlirpm, kekr- 27 1273 8ilkverlkjölc1, dlils. 42 122?
1igerlle6t Aullm.
Friherre Mrsn- Aef, Lkrrliian. - - 22 1794 von ttoWen, Len^t. - 4l 1999 Ealkenlieclt, T^clolpli. - 37 2004 von Lckult^enkeim, Oavicl. 39 2225 Lattram, klerman. 29 1768 Lclimitterlörv, ItenninZ. 42 1931 von Ecklieät, Elias 22 Sedermera framkallades Friherre äVranMl och Herr von Ecklieclt atk lotta. hwarmih Friherre Wrangel erhöll den sedel hwarä ordet Elektor war kecknadt. -Herr Landt-Nars^alken anmodade första Electorn Hans Excellence Herr Grefwe krane akt genom manligt anslag sammankalla Electorerne till i öfwermorgon sa tidigt, att innan det samma dag förmodeugen inträffande plenum ätniinsione RiddacHnö-Ucfforret kunde hinna utses.
Den 21 April. 2?
Ridderffapet och Adelil ätstkildcs klockan S till 9.
In ststem krotocolli 6.
Thorsdagen den 2Z April.
Plenum klock. 11 förmiddagen.
Jcrr Landt-Marffalken anmälde, ali ätskillige ledamöter af Ridderffapet och Adeln till» kännagifwit, att längre bort i StändelS härwarande Samlingsrum man ej utan största swarighet knnde höra hwad som wid och omkring Landk-Marffalksbordet, lästes eller taladeS; hwarföre han hemställde, om dej icke de ledamöter som innehade aflägsna platser kunde fä flotta ftg fram, allenast de ieke bortkogo ruin för dem som förut sätt sig de främre bankarne anwisadc; hwarjeime Herr Lanvt-Marffalken föreslog, att de äfwcn frän Veste närmare bänkar mätte fa yttra sina tankar.
Justerades pleni prvtccollct för den 20 April friherre Lilkversclrsölö, ldlils, upläste ett sä lydande.
En korrt tidcrymd har förflutit sedan Riksens Ständers senaste sammanwaro, den har dock warit nog lang för att lemna Landers Jnnewana. re bekymmer och oco. Wäc wördade Konung har un - 28 Den 2Z April. under delina tiden nära ett är warit af sjukdom sa bstwärad att han icke kunnat föra Riks - styrel, sen.
Förlät mine herrar, alk jac; nvlifwar I)ägkornsten af de smärtande kansler som kidninqeii derom, kemnade Eder och hwa-je redlig medborgare.