Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Direktionens nu gjorda anmälan att
Direktionen må bemyndigas innehålla de af anslaget till Herr Anrep för utarbetandet af "Svenska Adelns Attartaflor” ännu återstående 400 Rdr, intilldess Herr Anrep visat icke blott att arbetet är fullständigt utarbetadt, utan äfven att han uti ett särskildt tryckt tillägg rättat de i nämnde arbete gjorda väsendtliga afvikelser från original-stamtaflorna, som
Direktionen kan finna nödigt till rättelse anmärka.
4 RicMarhns-Utskottets Utlåtande K 8.
Sedan, i anledning af Herr Anreps, Gabriel, motion om understöd för fortsatt utgifvande af ett utaf honom påbegynt arbete, under titel ”Svenska Adelns Altar)ador”, omfattande de i Riddarhuset förvarade stamtaflor öfver Svenska Adeln tillhörande ätter, Högloft.
Ridderskapet och Adeln, under den 21 Mars 1860, beslutat tilldela utgilvaren såsom uppmuntran för detta företag en gratifikation af 2,500 rdr Rmt, att under de första sju qvartnlerna från och med 1 860 års början med 300
Rdr samma mynt vid hvarje qvartals slut från Riddarhuskassan utbetalas, under vilkor, bland annat, att, utan afvikelse i någon väsendtlig mån från de å Riddarhuset förvarade original-stamtaflor, arbetet fortginge i enlighet med det emellan Anrep och förläggarne Boktryckeri-bolaget Norstedt A
Söner upprättade konkrakt; hvarjemte, i afseende på utbetalningen af de återstående 400 Rdr Rmt stadgades, att Herr Anrep skulle dessförinnan styrka, att manuskript, till hela arbetet blifvit af honom fullständigt aflemnadt; så och efter det anmärkningar redan vid förra Riksdagen blifvit af Direktionen framställde i anledning af Herr Anreps sjelfmyndigt vidtagna förändringar vid utgifvandet af Ättartaflorna öfver adliga ätterna Lillehöök, i anledning hvaraf
Direktionen tills vidare inställt utbetalningen af det från Riddarhuskassan Herr Anrep beviljade arfvode, har Ridderskapet och Adeln under den 26 Oktober nyssnämnde år fattat det beslut, att, utan afseende på de mot Herr Anreps förfarande med rätta gjorda anmärkningar, det honom beviljade arfvode likväl finge fortfarande till honom utbetalas, dock emot förbindelse att ställa sig till noggran efterrättelse det beslut
Direktionen kunde komma att fatta rörande omtryckning eller rättelser i de Lilliehöökska ättartaflorna, så att dessa blifva i full öfverensstämmelse med original-stamtaflorna, hvarförutan, i analogi med Ridderskapet och Adelns för det beviljade understödet fästade vilkor, Direktionen skulle ega rätt att, derest Herr Anrep icke efterkomme Direktionens beslut, rörande rättelser af afvikelserna i LillehöKska stamtaflorna, eller framdeles några väscndtliga afvikelser från de i Riddarhus-Arkivet förvarade stamtaflor, utan Direktionens medgifvande, befunnos i de tryckta Attartaflorna hafva egt rum, inställa utbetalningen af det gjorda anslaget.
Nu och ehuru Herr Anrep ställt sig till efterrättelse
Direktionens beslut angående omtryckning utaf de delar af Svenska Adelns Attartaflor, som omfatta Adliga ätterna Lilliehöök, så att dessa blifvit i full öfverensstämmelse med Riddarhusets genealogier, äfvensom låtit de sålunda omtryckta stamtaflorna såsom bihang medfölja det fjerde häftet af tredje afdelningen utaf ”Svenska Adelns Attartaflor”, samt hela det till Herr Anrep qvartaliter anslagne arfvode numera fått af honom uppbäras, med undantag af de 400 Rdr
Rmt, hvilka först sedan manuskript till hela arbe - Riddarhus-Utskottets Utlåtande M 8. 5 tet blifvit aflemnadt, skulle komma att utbetalas, har likväl sedermera den omständigheten sig företett, att en af Direktionens Ledamöter till Direktionens protokoll anmält, att vid af honom anställd jemförelse mellan de af Herr Anrep utgifna ättartaflorna och de å Riddarhuset förvarade original- stamtaflorne, åtskilliga afvikelser från de sednare befunnits hafva egt rum, så att dels flerstädes blifvit, utan dertill uppgifven anledning, uteslutna vissa tabeller öfver den först adlades förfäder och de icke adlade sidogrenarne, ehuru anteckningar härom äro i de å Riddarhuset förvarade originals-stamtaflor befintliga och kunna lända till upplysning i uppkommande arfstvister, samt följaktligen blifva gagnade just för det ändamål, hvartill utgifvaren uttryckligen uppgifvit det ifrågavarande arbetet syfta, hvarföre oek han jemväl vid många andra ätter aftryckt slika tabeller; dels att med så kallade dödkors blifvit såsom utslocknade utmärkte icke mindre än 26 adliga ätter, hvilka, enligt gällande föreskrift derom, att, der ovisshet råder, 90 år skola hafva förflutit från den sista manlige ättlingens födelseår, innan ätten får såsom utgången afföras, bort upptagas och äro i original-stamtaflorna upptagn asåsom lefvande; dels att 13 adliga ätter, hvilka enligt stamtaflorna såsom utdöda bort antecknas, äro upptagne såsom ännu lefvande, hvarförutan 2me adliga atter, deraf en ännu lefvande, blifvit förbigångne och således alldeles saknas; dels slutligen att i Ättartaflorna blifvit på ett alldeles vilseledande sätt inflickade uppgifter om hädangångne personer, hvarom motsvarighet å original- stamtaflorna icke återfinnes, af merendels för de aflidnes minne mindre hugnande beskaffenhet, vare sig att dessa uppgifter hemtats ur rättegångshandlingar eller ur andra mer eller mindre tillförlitliga källor, i hvilket afseende all upplysning saknas.
Direktionens uppmärksamhet blifvit fästad vid förenämnde felaktigheter i de redan utkomne delarne af det annu icke afslutade arbetet, har Direktionen, utan att nu vilja bedöma den påföljd, hvartill, i afseende på utbetalningen till Herr Anrep af den ännu innestående delen af anslaget, de gjorde anmärkningarne, när arbetet blifvit slutadt, böra föranleda, likväl ansett anledning förekomma att hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln hemställa, att åt lämplig person må lemnäs uppdrag att noggrannt genomgå och granska det af Herr Anrep utgifna arbetet ”Svenska Adelns Ättartaflor”, och sedan detsamma blifvit fulländadt, till
Direktionen inkomma med utredning, i hvad mån det må befinnas innefatta väsendtliga afvikelser från de i Riddarhus-Arkivet förvarade original-stamtaflor, samt huruvida uppgifter af mern vilseledande beskaffenhet kunna deruti förekomma, genom hvilken granskning jemväl erhölles en nyttig kontroll öfver arbetet, samt, derest anmärkningarne blefve tryckta såsom tillägg, arbetets användbarhet ökades; men då denna både tidsödande och vidtomfattande granskning icke billigtvis synes kunna åläggas någon af Riddarhusets tjenstemän, i följd af hans ordinarie befattning, har
Direktionen ansett sig tillika böra föreslå Bil. till Häglof,.
Ridd. och Adelns Fröt. vid 1863 års Riksdag. 2 6 Riddarhno-UtskotteU Utlåtande M 8. att ett särskildt arfvode af 500
Edr måtte för ifrågavarande extra göromål ställas till
Direktionens disposition.
Bilagde utdrag af
Direktionens protokoll visar den särskilda mening, som af en Direktionens ledamot blifvit yttrad.
CAEL G. MÖRNER.
Carl Bennet. J. A. Tornérhjelm. B. W. von Primencreuts.
Utdrag af Protokollet hållet hos Högloft.
Riddarhus-Directionen i Stockholm den 5 Februari 1863.
S. D. Föredrogs ett af Friherre Cederström till Direktionens Protokoll den 2 dennes skriftligen afgifvet anförande, innefattande anmärkningar vid det af Herr Gabriel Anrep, med understöd från Eiddarhuskassan utgifna genealogiska arbete med titeln: ”Svenska Adelns Ättartaflor.” Efter Öfverläggning i ämnet beslöt Directionen hos Eidd. och Adeln tillstyrka, att för en fullständigare granskning af Herr Anreps ifrågavarande genealogiska arbete, ett särskildt arfvode af 500 Edr Ernt måtte ställas till
Directionens disposition.
(Se vidare memorialet.)
Herr Grefve Lewenhaupt ansåg för sin del det ifrågaställa arfvodet böra bestämmas till 800 Edr rmt.
STOCKHOLM, TRYCKT HOS E. WESTRELL, 1863.
Riddarhus-Utskottetä Utlåtande N:o 9. 1 N:o 9.
Utlåtande i anledning af väckt motion om förberedande åtgärder för ordnandet af Riddarhusets gårdsplan.
Hörsamt Memorial 1 Sedan Högloflige Ridderskapet o. Adeln, bland annat i anseende till den skuld, hvarför Riddarhus-Kapitationsfonden häftar i och för de å Riddarhus-byggnaden redan verkställda reparationer, funnit för godt att till nästa riksdag uppskjuta pröfningen af frågan om sättet för Riddarhusgårdens ordnande, har Friherre Cederström, Claes Henrik, väckt motion derom, att Högloft.
Ståndet täcktes besluta, att åt Riddarhus-Direktionen lemna uppdrag, icke mindre att inhemta hufvudstadens vederbörande myndigheters yttrande i afseende å de åtgärder, staden, för den händelse Ridd. o. Adeln beslöte en försköning af Riddarhusgården, torde vara benägen vidtaga med de staden tillhöriga tomtdelar, sora ligga mellan Riddarhusets område och sjön Mälaren, eller i hvad mån staden tilläfventyrs skulle vara villig deltaga i hela den ifrågavarande gårdsplanens ordnande till allmän promenadplats, än ock att upprätta och Ståndets pröfning vid nästa riksdag underställa, fullständigt förslag till ordnande på ett fullt ändamålsenligt satt af den Riddarhuset tillhöriga gårdsplan, hvarvid Direktionen egde att tillse, dels huruvida nybyggnad å tomten kunde i ett eller annat hänseende vara för Riddarhuskassan förmånlig eller för
Riddarhusets egna behof oundgängligen erforderlig, dels ock huruvida icke lämplig bostad för Vaktmästaren kunde inom Riddarhusbyggnaden beredas, och till följe deraf all nybyggnad i och för Riddarhusets egna behof blifva öfverflödig, och gårdsplanens ordnande till parkanläggning på ett med Riddarhusbyggnaden fullt harmonierande sätt bäst uppfylla smakens fordringar; och borde Riddarhus-Direktionen derjemte, enär Riddarhus-Sekreterarens lönevilkor, just med afseende å det möjliga borttagandet af byggnaderna å Riddarhusgården, icke äro definitivt bestämda, taga i noggrannt öfvervägande, om och i hvad mån ersättning åt nämnde tjensteman för till han9 boställe nu hörande uthus skäligen bör ifrågakomma, samt med anledning häraf äfven vid nästa riksdag afgifva förslag till definitivt reglerande af Riddarhus-Sekreterarens löneförmåner. 2 Riddarhus-Utskottets Utlåtande N:o 9.
Efter det Utskottet öfver ofvanberörde till Utskottets utlåtande remitterade motion infordrat och fått emottaga RiddarhusDirektionens yttrande, har Utskottet tagit ärendet under öfvervägande, och anser sig, i hufvudsaklig öfverensstämmelse med Direktionens derutinnan tillkännagifria åsigter, böra vördsamt tillstyrka : l:o Att
Direktionen må erhålla uppdrag att begära hufvudstadens myndigheters yttrande, huru, för den händelse Eidd. o. Adeln beslutar Eiddarhusgårdens ordnande genom borttagande af de der nu befintliga byggnader, Staden ämnar använda och ordna de Staden tillhöriga tomtdelar åt Eiddarhusets norra sida mot Mälaren; hvaremot Utskottet ej finner lämpligt att Direktionen tilis vidare ifrågasätter, huruvida Staden är villig att öfvertaga eller deltaga i hela gårdsplanens ordnande till allmän promenadplats. 2:0 Att
Direktionen väl må i allmänhet erhålla uppdrag att till Eidd. o.
Adeln vid nästa riksdag framställa förslag angående lämpligaste sättet till ändamålsen ligt ordnande af Eiddarhusets gårdsplan, men att inga speciella föreskrifter må i sådant afseende Direktionen meddelas, vare sig angående nya byggnaders uppförande eller gårdens apterande till en parkanläggning samt: 3:0
Att, i sammanhang härmed, Direktionen bör inkomma med förslag till definitivt reglerande af EiddarhusSekreterarens löneförmåner.
Riddarhus-Uts kottets Utlåtande N:<> 10. N:o 10.
Memorial angående förändrad redaktion af 7 § t Riddarhus-Direktionens instruktion.
Sedan, med bifall till Banko-Utskottets betänkande N:o 51, Rikets Ständer beslutit bland annat, att den granskning af Banko-Diskontverkets räkenskaper och förvaltning, som för närvarande i Mars månad hvarje år skall af serskildt dertill utsedde Revisorer förrättas, kommer att med nästa år upphöra samt från och med 1865 och följande år, intilldess annorlunda kan varda lörordnadt, verkställas af Rikets Ständers Revisorer af Stats-, Bankooch Riksgälds-verken, har Riddarhus-Utskottet deraf liemtat anledning hemställa att den i 7:de § af Riddarhus-Direktions-Instruktion nu befintliga föreskrift, att Direktionen har att hvarje år välja tvenne af Eidd. o.
Adeln till Revisorer och en till Suppleant uti Eikets Ständers Banko-Diskontverk må utur samma § uteslutas.
Och då Högloft.
Ståndet redan under den 30 Juli 1851 fattat beslut derom, att Direktionen skall årligen utse en Revisor och en Suppleant i lånekontoret i Wisby torde föreskriften härom jemväl böra i nämnda § af instruktionen inforas:
I följd häraf föreslår Utskottet, att den del af nämnde § som handlar om de val, hvilka emellan Eiksdagarne böra, å Eidd. o. Adelns vägnar, af Eiddarhus-Direktionen förrättas må erhålla följande lydelse: § 7. Genom val med slutna sedlar och under iakttagande af Riksdags-Ordningens och Eiddarhus-Ordningens föreskrifter, återbesätter
Direktionen de ledigheter, som emellan Eiksdagarne, sedan de af Eidd. o.
Adeln valde Suppleanter inträdt, kunna yppas bland Eidd. o. Adelns Fullmäktige i Eikets Högloft.
Ständers Bank-och Riks - Riddarhus-Utskottets
Utlåtande Nto 10. gäldskontor äfvensom bland Revisorerna af Ridd. o. Adeln öfver berörde Rikets Ständers verks samt Statsverkets förvaltning och räkenskaper.
Direktion att hvarje år på enahanda sätt välja en Revisor och en Suppleant vid hvartdera af lånekontoren i Götheborg, Malmö och Wisby.
Vid alla andra tillfällen etc. (enligt §:s nuvarande lydelse.)
Stockholm den 1 October 1S6 3. STOCKHOLM., tryckt hos B. Westrell, 1863. Riddarhus-Utskottets Utlåtande M 11. 1 N:o 11.
Utlåtande, i anledning af väckt fråga om utlåning till Lector W.
Tham af handlingar ur Riddarhus-Arkivet.
Hörsamt Memorial Uti ett af Högloflige Ridderskapet och Adeln till Riddarhusutskott reroitteradt anförande har Herr Fahnehjelm, Gustaf, gjort framställning derom, att Lectorn vid Kongliga Krigsskolan C. W.
Tham mätte erhålla Höglofliga Ståndets samtycke att, i och för forskningar till Svenska Riksdagarnes historia under Konung Gustaf IlLdjes regeringstid, fä emot vederbörligt qvitto från Riddarhus-Arkivct utlåna, efter hand för hvarje Riksdag särskildt, de otryckta såväl protokoll som öfrige handlingar från Riksmötena under nämnde Konuugs tid.
Utskottet har tagit ofvanberörde framställning i öfvervägande; och ehuru Utskottet i allmänhet anser det betänkligt att från Riddarhus-Arkivet utlemna sådana otryckta protokoller och handlingar, hvaraf antingen alldeles icke någon afskrift linnes annorstädes förvarad, såsom t. ex. Ridderskapets och Adelns samt
Utskottens eller deputationernas otryckta protokoll, eller ock renoverade exemplar äro ganska svåra att efter en längre tidsrymd i andra Arkiver återfinna, såsom
Utskottens eller deputationernas memorial och betänkanden, har likväl, ej mindre med afseende å Lector Thams förtjenstlulla forskningar i Sveriges historia, i hvilket hänseende han jemväl med anslag från Riddarhuskassan utgifvit trenne delar af Ridderskapet och Adelns Riksdagsprotokoller med tillhörande handlingar från 1627 till 1644, än med kännedom om den af Lectorn vid begagnande af uti Riddarhus-Arkivet befintliga handlingar städse ådagalagda utmärkta ordentlighet, Utskottet ansett ett undantag för honom vid detta tillfälle kunna medgifvas; men enär dels Ridderskapet och Adeln vid innevarande Riksdag beslutat, att alla de i Ridderhus-Arkivet förvarade handlingar, som ej ensamt röra Riddarskapet och Adeln må till Riks-Arkivet öfverlemnas, bland hvilka handlingar åtskilliga torde tillhöra Gustaf den IlLdjes Regeringstid, dels Riddarhus-Direktionen, som eger vården ol ver Riddarhus-Arkivet, närmast är i tillfälle bedöma både Bil. till Högloft.
Ridd. o. Adelns prof. vid 1862 års Riksdag. 2 Kiddarhns-Utskottets Utlåtande M 11. hvilka handlingar och protokoll böra fortfarande tillhöra Riddarhus-Arkivet och hvilka äro af beskaffenhet att i öfrigt kunna och böra utan olägenhet utlånas, har Utskottet, som saknat tillfälle att ingå i någon speciel granskning af dessa förhållanden, trott sig böra inskränka sitt yttrande derhän, att Ridderskapet och Adeln må åt RiddarhusDirektionen öfverlemna att, utan hinder af Usta momentet i 3G § Riddarhus-Direktionens Instruktion, efter behörig pröfning, till Lector Tham, mot vederbörligt qvitto, utlåna, efter hand för hvarje Riksdag särskildt, de i Riddarhus-Arkivet befintliga otryckta så väl protokoll som öfriga handlingar för Riksmötena under Konung Gustaf den IILdjes Regesingstid.
En Ledamots reservation medföljer.
Reservation af Herr von Knorring, Oscar, som tillstyrkte följande redaktion af beslutet, nemi. att Ridderskapet och Adeln måtte bemyndiga Riddarhus-Direktionen att, utan hinder af 36 § i Riddarhus-Direktionens Instruktion, till Lectorn vid Kongl. KrigsakademienW.
Tham, mot vederbörligt qvitto, utlemna, efter hand för hvarje Riksdag särskildt, de af H r Tham begärda Riksdagsprotokollerna med bilagor för Riksdagarne under Konuug Gustaf den IILs regeringstid.
STOCKHOLM, Thyckt hos E. Weste n,i., 1803.
RIDDARUUS-DIREKTIONENS BERÄTTELSE TILL RIKSDAGEN ÅR 1S62.
Bilaga till Ridd. och Adelns Protokoll vid 1862 års Riksdag. Wörsamt Memorial.
Jemlikt 15 § uti Instruktionen för Riddarhus-Direktionen och Riddarhusets tjenstemän, åligger det
Direktionen att vid början af hvarje Riksdag till Ridd. och Adeln aflemna berättelse öfver hvad vid Riddarhus- och Stifts-ärendernas förvaltning sedan sista Riksdag sig tilldragit; och då Direktionen nu detta åliggande fullgör, får Direktionen, i afseende å de ämnen och ärenden, som ansetts icke ega den beskaffenhet, att de bordt i denna allmänna berättelse upptagas, vördsamt åberopa sina protokoll, handlingar och räkenskaper, hvilka komma att öfverlennäs till det blifvande Riddarhus-Utskottet. § 1.
De uti 1 §:en af Direktionens sednaste Riksdags-berättelse upptagna kassors och fonders tillgångar och fordringar hafva, enligt bifogade sammandrag af Räkenskaperne för åren 1859, 1860 och 1861, undergått de förändringar, som följande jemförelse utvisar:
Behållning euligl 1858 års bokslut.
Hulr öre.
Riddarhus-Kassan ...... 319,124 47 329,570 38 Adliga Kadettskole-fonden . . . 137,761 31 143,386 — En Onämnd Välgörares fond . . 12.690 31 12,810 61 Bungencronska fonden .... 22,060 55 22,685 58 Stjerncreutziska fonden .... 41,096 86 41,338 36 Wulfcronska fonden 13,717 18 13,724 96 von Blockiska fonden .... 11,904 28 11,868 90 Bergenstjernska fonden .... 69.944 65 71,049 78 Tersmedenska fonden 16,223 82 16.293 27 Stjerncronska fonden 25,322 42 25,488 50 Fröken U. C. von Jlauswoltfs fond . 20,859 78 21,812 32 de Silentzska fonden 6,409 34 6,280 70 Stråleska fonden 31,051 17 31,601 72 von Liewenska fonden .... 52,881 69 54,280 58 Berghmanska fonden 12,257 4 12.321 66 Fru B.
M. von Hauswolffs fond . 19,167 46 19,434 31 Wadstena Adliga Jungfru-Stifts kassa 267,270 3 270,052 97 Grelliga Schefferska Stiltningens fond 40,200 85 40,461 9- Gyllenbåtska fonden ..... 3,13(1 — 3,139 36 Queckleldtska fonden ....
47,082 24 48,705 58 Silfverhergska löndén 23.599 81 24,451 3 Löwenskjöldska fonden .... 114,638 12 115,759 63 Hartmansdorffska fonden . . . 64,819 12 | 64,850 , 1» 4 I likhet med hvad förut iakttagits, anmärkes härvid, dels att uti Stråleska fonden inberäknas 3,300 R:dr som icke egentligen tillhöra fonden, men, enligt testamentets föreskrift, skola jemte densamma tills vidare förvaltas, och dels att Berghmanska fonden, utom dess ofvan upptagna behållning, eger en mot ett årligt ärende af 171 tunnor råg utarenderad egendom i Wermland samt frälseränta» af ett helt hemman i Kalmar län.
Framlidna Hoffröken Carolina von Schulzens donations-fond, hvars tillkomst blifvit i sednaste Riksdags-berättelsen omförmäld, utgjorde, enligt 1861 års bokslut, 3,166 R:dr 26 öre.
Den af framlidne Hofmarskalken Johan Fredrik Aminoff och hans äfven aflidna hustru Anna Charlotta Aminoff bildade, i sista Riksdags-berättelsen jemväl omförmälda testamentsfond, utgörande 10,000 R:dr R:mt, har i September månad 1860 blifvit till
Direktionen öfverlemnad och den i testamentets löreskrifna pensionering har tagit sin början i Oktober månad sistledet år, vid hvars slut fondens behållning uppgick tdl 10,213 R:dr 55 öre R:mt.
Sedan Ridd. och Adeln vid slutet af förra Riksdagen, genom bifall till Riddarhus-Utskottets Utlåtande N:o 19, medgifvit, att Direktionen finge under sin förvaltning emottaga den af framlidna Fröken Anna Katharina.
Bethun stiftade och under loppet af år 1860 med 14,294 R:dr 68 öre Runt till Direktionen öfverlemnade testamentsfond, hvars afkastning skulle användas till pensioner å 60 R:dr R:mt hvardera åt enkor efter adelsmän eller ogifta fruntimmer af Adeligt Stånd; så hafva
Sju pensioner å sagde belopp blifvit i början af år 1861 ut delade; och utgjorde fondens behållning vid nämnde års slut 14,593 R:dr 87 öre.
Utaf sista Riksdags-berättelsen har Ridd. o. Adeln inhämtat, hurusom till Direktionen blifvit ingifvet ett af framlidna EnkeFriherrinna Wrangel von Brehmer, född Beck-Friis, i lifstiden upprättadt testamente, hvaruti förordnadas, att utaf den hälft af bennes qvarlåtenskap, hvaröfver hon enligt lag egde att förfoga, en summa stor 16.666
É:mt skulle alsättas och under namn Beck-Friisiska Donationen till förvaltning af Riddarhuset emottagas; att hennes slägting, Fröken Eva Maria Sofia Eleonora Gustava Horn skulle ega att i sin lifstid årligen uppbära räntan af dessa medel samt att efter hennes död afkastningen deraf skulle användas till pensioner åt två fattiga enkor efter Svenska Adelsmän.
Af den anledning, att Assessoren i Kongl.
Hofrätten öfver Skåne och Blekinge, Grefve Rudolf Horn, som till Direktionen ingilvit testamentet, derjemte tillkännagifva, att han, såsom slägting till och förmyndare för ofvanbemälda
Fröken samt således angelägen om testamentets bestånd, vore villig att utan ersättning icke allenast besörja om detsammas bevakning utan äfven utföra den rättegång, som i anledning deraf kunde ifrågakomma, uppdrog Direktionen åt Grefve
Horn att testamentet bevaka och utföra
Direktionens svarande talan, derest testamentet komme att klandras.
Jemte 5 det Grefve Horn sedermera anmälte, att testamentet blifvit uti ofvanbemälde
Hof-rätt bevakadt och delgifvet testamentsgifverskans son och enda arfvinge, Majoren Friherre Carl Gustaf Wrangel von Brehmer, samt att eldigt den efter Friherrinnnan Wrangel upprättade bouppteckning hennes skulder i någon mån öfverstego tillgångarne, lemnade Grefve Horn
Direktionen tillika den underrättelse, att som han utaf åtskilliga anförde omständigheter funnit sig ega anledning till det antagande, att uti bouppteckningen bort såsom tillgång upptagas medel till belopp af omkring 67,000 R:dr B:co, dem Friherrinnan Wrangel ärft efter sin syster, Statsfruen Friherrinnan Maria Sofia Ramel, hade Grefven, dels i egenskap af förmyndare för Fröken Horn, åt hvilken Friherrinnan Wrangel genom ett särskildt förordnande testamenterat en summa af 1,000 R:dr B:co, och dels såsom åberopadt ombud för Riddarhus-Direktionen, instämt Friherre Wrangel till meranämnde Hof-Rätt och yrkat hans förpligtande att för ofvanberö: de arfsmedel såsom en tillgång i Friherrinnan Wrangels bo, redovisa samt utbetala så stor del deraf, att hennes ifrågavarande testamenten måtte kunna bringas till verkställighet; och anhöll Grefve Horn, att han måtte af Direktionen befullmäktigas alt denna rättegång utföra.
Direktionen fann sig böra godkänna den vidtagna stämningsåtgärden och utfärdade den begärda fullmakten, dervid dock det förbehåll fastades, att om rättegången erhölle en ogynnsam utgång, Riddarhuskassan skulle vara befriad från alla dermed förenade kostnader.
Sedan Friherre Wrangel derefter till samma IIof-Rätt instämt ej mindre Riddarhus-Direktionen än äfven åtskilliga godrå testamentstagare, med påstående, att hvarje testamentes lagliga tillkomst måtte bevisas och den testamentstagare, som sådant ej förmådde, frånkännas allt det på testamentet grundade anspråk, afgjordes båda dessa rättegångar genåm två af Hof-Rätten den 23 Maj innevarande år meddelade Domar, och blef uti den ena domen friherre Wrangels berörde talan väl ogillad, men i den andra domen hans motparters stämningspåstående äfvenledes afslaget på den grund, att Friherre Wrangel medelst en under rättegången företedd handling styrkt, att modren linder sin lifstid å honom öfverlåtit de ifrågavarande arfsmedlen, med förklarande att hon för arfvet erhållit godtgörelse.
Emot denna sednare dom, hvarmed, enligt Grefve Horns uppgift, de öfriga testamentstagarne åtnöjts, har
Direktionen ej heller någon talan fullföljt, så att densamma nu är laga kraftvunnen.