Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
W«d betraktande af den mängd O conom's?a Författningar, hwilka tid ester aungn bchwlt kill est terieinad för.skrifne, och ibland hwilka ganska -a äga den förtjenst att icke hänwisa Läsaren till äldre i samma amne utkomne Stadgande» och Påbud, hauva RcksenS Ständer önskat, akt desamma kunde för! or» kas och inskränkas ttll ert sa litet antal, som möst ligt är; och fa med anledning haral, hos Eders Kongl. Mastt frambära ben underdåniga anhållan: dek matte aila uti allmänna huShDningsinai hittills utfärdade Förordningar bliswa sammandragns till en enda Författning öfwer hwarje särskildt ämne, somt att, sa snart ett nytt Påbud hädanest r publiceras, detsamma ma wara sa fullständigt, att alla äldre stadgande» i samma ämne derigenom göras umbärlige.
Härigenom hoppas Riksens Stander, akt ali hittills, genom ds manga, oska stridiga, men dock sagan hwarannan alldeles upphafVcnde O-conomiska jörfattttingar, förorsakad orsba, fkali i sramtioen kun.
S4 Den Z ^Januarii. kunna sörswinna, atk Domares och Embetsmäns misstag wid Lagarnes tillämpning mera jällan skola förspörjas, samt att allmänheten skall kunna undivika alt genom okunnighet bliswa straffbar.
Ehuru Kongl. Vrcfwet -en I Februarik 1758 innehaller tillräckligt förbud emot adwocatur of de personer, hwilka till biträde eller egen underwisning pa Tingen åtfölja Häradshöfdingarnc, hofwa RckjenS Ständer likiväl, pä det, genom okunnighet om betia förhud, förbrytelser deremot ej mätte beredas, ansedt nödigt att menigheten wid Tingen underrättas om fö, renämde personers namn med tjenlig äkwarning att af dem wid Rättegångar intet biträde begära; och fa, med anledning häraf; hos Eders Kongl. Maj:t i undeedanighel anhalla om dec tillägg uki förenämde Kongl. Förordning: att sadane
Domaren -åtföljande personer, ma af honom wid Tingets början bliswa, till menighetens underrättelse, namngifne, samt att, i fall en sadan person, det oagkodt, skulle örwerrpga akt hofwa hemligen eiler uppenbarligen bilrädk någon part uti der wid Härads Rätten förekommande twistemä!, ma bade han och den, som honom derom anmodat, hwardera wara förfallen lill z
R:dr 16 H S Böter, Konungens ensak.
Likaledes, oagtadt dek om allmänna Adwoeater eller Ombud, uti Kongl.
Förordningen den 10 MarS ^749 gifne stadgande, nemligen all be mäste wara wiv Dm z Jamiarli. 25 tvid Academien examinerade, enligt hwad i fnnuerhec Kongl.
Beefwet den 27 Maji iZoi tydligen tillkänna, gifwer, icke är killänäpligc a styldemän elier andra, dem parken af egen kännedom hor förtroende kil! och Sjelf pa "eger älwenkyr till Ombud wäster, i ansten, de tili hwilka allmänna Lagens förcsknsc uki 1; Cop. 2 §.
Rättegangö-Balken gäller; likwä! och da, enligt hwad af Bonde.Skanbek anmält blkfwit, någon mistlydning, i denna del stundom skall hofwa ägc rum, hofwa Riksens Ständer, till förekommande deras, anfelt sig böra hos Everö Kongl Mastt i underdånighet anhalla, dec täcktes Eders Kongl. Majit yt. terligare t Noder förklara; arc emot meningen af 1749 ars Kong?.
Förordning och lydelsen af Kongl. Brefwek den 27 Maji i8or Allmogen ej mera an andrs Rättsökande mä betagas den frihet, att till deras talans förande eller till Fullmägkig bruka fm skyldeman eller andre, som förberörde Lagens rum omförmaler, da be hofwa de dar nämde egenskaper.
Riksens Stander framhärda Lo.
Friherre kunck, ^clolsch, hade inlämnat ett Memorial, hwilket upplästes, sa lydande: Wördfamt Memorial.
Det beslut Högloft.
Ridderfkapet och Adeln fak. kadt att den Beskattning Riksens Högloft.
Ständer behaga denna Riksdag sig ataga till ScatS - bnstcnö fyllande, skall fördelas och utgå under lwenne särskildta benämningar: Bewillntng och Nrigvgärd, At0h. och A. Oror. 5 B. äk 4- 26 Den z Januarir. är grundad pä den möjliga händelse, akt hos Riksens Ständer sädane stridigheter kunde wid nästa Riksdag sig yppa, som lade hinder i wägen att innom den lid Regeringsformen inskränker Riksdags hällande blefwe omöjligt fastställa en ny BenMnmg, lämpad ester Rikers da blifvande behof/ i hwjlkct sall de» wid nu warande Riksdag utstakade BewillningS-fumma skulle fortfara kill en derpä följande, ehuru afbetalning af Gäld sig härledande ifra» det olyckligt körda Kriget är att förmoda och i solle deraf kunde wara medbroder i samfundet blifwa belastade med en BewjstningS, summa uköfwer Rikets da w-z. rande behof list kanbaraste tunga för mangen förut nog utblottad Medborgare.
Den rena afsigt, som medelst detta äfyftar medborgares sanna fördel och säkerhet, bör ingalunda kunna wihkännas; men uppå anledning af ett orätt fattadt begrepp , har hos mangen den owäntade farhåga uppkommit som skulle Ridderskapel och Adeln, som genom särskildt enhälligt stadgadt beslut ätagit sig lika Bevillning kill nästa Riksdag för deras ägande Säterier likasom Krono, och Krono - Skatte Jordägare komma att utgöra, .torde wilia undandraga sig den andel af denna beskattning, som kommer under namn af Krigsgärd att utgöras twertemok Ridderskapets och Adefns msigk da dest beslut fattades, och dä i anledning häraf wäre Med Ständer , kwehogfe om rätta begrepper, mösigtwis skulle kunna farry ett stridigt beslut, sa får jag wördfammast underställa Högwäiborne Herr Grefwens och Landtmare skalkens och Höglost.
Ridderskapets och Adelns bess öfwande, beledfagadl med min wördsamma tiiistnrkun om ett befluts tagande, som med de öfrige
Re specll, Den z Januari!. 27 spectkwe Skantzen communiceraS: akt ehuru den Beskattning som nu kommer att fastställas, kil! en ,tzel under namn af, Bewillning, och tzel öfriga under namn af Krigsgärd, ven sistnämde eller Krigsgärden kommer art lili nästa Riksdag pa lika fält som Be» willningen act utgöras af Säterier och andre hemman as hwad Frälse.notur de wara mande, alldeles lika med Krono- och KronwSkatte Hemman.
A. kunell.
Herr Grefwe,, och Landrmarffalken förs. stalde akt antagandet af Frihcrre kunclls försteg torde wara Nyttigt för att betaga de andra S-anden ost misstänka, som skulle Riddcrskaper och Adeln wilja undandraga sig akt för den pliwiiegierade jorden list nästa Riksdag erlägga Krigsgärden, hiva,-öre Herr Grefwe,, och Landcmarskalken gjorde proposition till bifall af Frihcrre tunells Memorial.
Ja; och bcflöks tillika akt underrättes» se härom, genom en Deputation, skulle de öfrige Scanden meddelas.
Föredrogs a nyo ett af Herr sk Lillön, (larl VVillwIm, ,'ngifwit och den 6
December pä bordek lagdt Diktamen, rörande Tryckningen af åtskilliga i Plenum den 4 December uppläste Dictamina.
Lerk nk Lillön, Larl ^Vichelm, anförde kill Prokecoliek följande:
Da denne motion af mig bUswit wäckt, torde det 28 Den z Januarii. det rillätaö mig atr nu derwid göra ett och annat tillagg.
— Jag stag alldeles icke blifwa widlyftig — och utbeder mig derföre Högwälborne Herr Grefwens och Landrmarskalkens och Högloft.
Ridderfkapetö och Adelns beuäaua tålamod nägra ögonblick.
Som jag bliswit underrättad att en del af de, j nyst uppläste mitt anförande till Protokollet den 6 sistledne
Dscemver vmförmäile
Dictamina pä enskildt bekostnad biifwit tryckte, och om eg redan mgifne, ät. minstone oförtöfwadc bliswa det; och det ändamål med min motion, deras färskiidte tryckning såmedelst är wunnst; jac kill Högwäibsrne Herr Grefwe» och Landlinalstaiken och Högloft.
Ridderstapet och Adeln jag ödmjukast hemställa, om icke ali wenkilation derom nu mera b! i iwer onödig, och för min del förklara akt jag dertjiän asstar.
— Hwatz ater beträffar den sednare delen af min motion, besia
Diccaminas aljmängärande, förmedelst utdelning i Landöorterne, genom Herrar Landshöfvingarö benägna åtgärd — fa tärer ben fragan uu äfwen förfalla, dä ber ej är Srandet som besörjk deras tryckuinZ.
Jag hoppas att dehe ypperliga DictamenS alfmanqörning, genom den särfkildts tryckningen lättad, skall göra lika sä snar som säker nmkan för Natio. rial-Armeringen, som jag med fägnad erfarit hwatz effert den förträffliga afhandiinqen AWrtairEa Paradoper hoö en och annan Borgersman här i Staden reda» gjordt i afseende pä National, Arme»ingen.
I anledning häraf gjorde Herr Greswen och GantzrmarMken proposition art ben af Herr ak Lillen gjor - Dm z Januaiu.
29 gjorda motion alldeles marke, efter hans yttrade önskan, jerfälla.
Företogs a nyo det i sista plenum för andra gången uppläste och uppskjutne
Skars - kftskottets Betänkande rörande Flyinge och Dahlby Kungsgaröar och berwarande Clucerkinrättziing.
Herr knm^lciiSie!, ?sul, anförde till Protokollet söftaade: Öfwer den, af Högloft.
StatEtskottet, till Riklens Högloft.
Ständers eget omedelbara afgörande, öfwerlämnade fragan, om nemligen Stuteri.iurätlningtirne wid Flyinge och Dahlby KunqSgardar Pola fortfara och framgent bibehällas, utbeder jag jämwäl mig : ali ödmjukhet, falla mitt, ma hända mindre upp, marksamhet förtjenande, men walmenka omdöme
Med fästade afseende, pä Statens knappa tillgångar, och deraf följande behof, af alla möjliga besparingars iagttagande, samt, om jag deruköfwer skulle dömma, efter min egen öswerlygelse, derom, huru wida nyttan af Krono.Stuterierne sivarar emot kostnaderne dera: sa ock seda» Högloft Riddeiskapet och 2!oeln alla redan tills widare bibehållit en sa beskaffad kostsam inrättning, wid Strömsholms Kungs, gard; wore jag snarligen benägen, mc, för min del. anse samma inrättning tillräcklig, jamt Sw.keriet wid Flyinge och Dahlby följakteligen öswetsiödjgc; WM Den z Ianuarir men da, undan öswerlaggningarne, om Strömsholms Smterieks bibehållande, nödwändlgheten, af dylike inrättningar blrswit, uppå sa manga bindande skäl, yrkad; dä beständsciden, för sagde inrättning, wid S romsbo m, för närwarands, endast biifwit bestämd, till nast injatlande Lagtima Riksdag; da möjligkwis tankarna, under tiden, skalle kunna undergå den förändring, att man,, wid samma Riksdag, funne en lika om icke större Stuteri inrättning , än M)id Strömsholm, kunna, med mycken besparing uti kostnaden, annorstädes uti Riket göras: och hwilkck, ef. ter min tanka, wid F yings och Dahlby Kungsgårdar säkerligen skall jnrräffa; sa haller jag desto häldre före, att Stuterier, wid sistnämde KungSgärdar jämwäl ännu widare bör fortfara, som det samma, enligt förste HoftSkallmästarens m. m.
Herr Grefwe x? ollofs uppgift nu skal! bestå utaf looche goda Hästkreatur.
Anledningarne för nysinamnde min yttrade mer ning, act en lika om ej större Stuteri . inrättning ka», med mrndre kostnad underhållas wid Flyinge och Dahlby, än wis Strömsholm, äro följande.
Herr , uti Högloft.
Stats,Utskot tet, yt.rade och jämwäl hos Nlvberskapet och Adeln uppläste särskilde mening, har sä mycket mera lill-- rvunuit sig min uppmärksamhet, som dess kände inslgccr böra föranleda, till förtroende, för Herr IiAtrrkch-Ims. omdöme uti stikå frågor.
Jag will wäl ock^a derföre icke bestrida möjligheten deraf, att, »vid upphörandet, af Suter? - inrättningen wid Strömsholm — (om och enär det skulle ske:) — och med en derefter, likmätigt H.rr ligerkjolms förslag, tili Den z Ianuarir. widtagands klok, redelig och oegennyttig disposition af denne Kungsgård, nied alla desi tiilhvrighektr, de, uli Herr 1 igchlrjelm8 förberörde yttrande, uppräknar de manga och stora fördelar, sa wä! för StatS-Caös san, som Riker i allmänhet kunna erhäljas: men som erfarenheten oftast wisat, akt, af hwarjehanda vförsedde orsaker och händelser, icke ellt hwab som synss gjörligt wara, kunnat, wid ukösningcn, komma tili wärkställighet; sä torde för mera säkerhet endast iwa tredjedelar, af Herr Rigerbjeims calculerade fördelar böra komma i beräkning; och jag wagar säga, act desie twa tredjedelar ljkwäl stola mångdubbelt öfwerstiga ärfiga afkomsten af Stuteri - inrättningen, fom tilläfwentyrs endast blifwer bestående, usi 12, högst 16 tjenstbara Hästar.
Manne en, utaf Flyinge och Dahlby Kungsgärdar, cm de skulle anses, till rymd och ägor, jämgvde, med Strömsholms Kungsgård, hon erhåller samma afkastning eller fördelar, som för den sistnämd?, dcräst nemligen pa intetdera stället, underhålles Stuteri inrättning ?
Jnga unda !
Ty det är lecalen som sä märkeligen förökar Strömsholms afkastning, samt a andra sidan förringar wärdet ä Flyinge och Dahlby Kungsgärdarnes pro-, ducker.
Min kännedom af Strömsholms Kungsgård sträcker sig likwäl icke längre , än dertill, att den bestar af 10 hela hemman eller mantal, med ouppgisoven widd af aker och äng: akt dcn underliggande stora Kungsängen, som jag med uppmärksamhet, ä dess läge, jordMon och ymniga gräswäpt, nagra gänger befarit, innefattar icke mindre än 2 ;oo Geometriska Tunnelands rymd; akt mer än 8ooo, dels L)ke dels Dränae dagSiverken, äro till denna Ängs bärgning onstagne; samt ändteligen, art belägenheten, wid Mälarens Stränder, gsiwer ett gynnande tilltal' - z r Den z Januarif. fälle, kill KungSgä>-dens produckers begwamliga transporterande lisl Stckholm, och deraf följande deras förmäniiga försäljning.
L)m man blott beräknar förenamde
Ungs afkomst kill en half parm Höö, pä hwarje Geometriskt Tunneland, (hwjikcn afkastning med förståndig odling och skötsel äfwen bör kunna ökas) sa erhDes, efter sadan beräkning, 1,250 parmar, som dock upptages till 1,200 parmar.
Försäljningen deraf, ester allenast 26 och tiva tredjedels R:dr Banco för Parme» gist wer 42,000 Rchr, och om hälften deras, såsom 0. nekeligen, pä det öfwerflödkgaste, .tilltagit, afdragcs tili bestridande as bergnings, och transport« kostnader med flere utgifter; sa aterstar bchallen inkomst utaf angen 16,000 R:dr, Banco.
Utsädet wid alla ro hemmanen, will jag endast upptaga till ro tunnor om aret, för hwarje hemman, eller tillhopa ioo tunnor.
Fran afkastningen dera, beräknad efter 7:de kornet, drager jag tre sjundedelar, dä behållningen blifwer 420 rmmor, som, a 5 R:dr tunnan, gifwec en inkomst af 2,000 R:dr; och enär slukestgen härtill läggeS wärdet af oswanförmälte 8,000 Oke och och Drängs dagswerken, upptagne blott lill 12 §. hwardera samt salunda utgörande en ytterligare winst af 2,000, hwijken desto häldre bör i beräkningen inflyta, sam jag härofwan, sa öfwerflödigt, offört fond, för alla omkostnader, sä uppkommer, endast genom nu anförde z:ne summor, eller utan minsta beräkning, af Kungsgårdens alla öfrige lägenheter, en sammanräknad möjelig ärlig inkomst summa stor 20,000 R:dr allt Banco: hwilken icke annorledes, med 16 hästars ärlig leswerering, fran Stuteriet, kan erhallas, än genom beräknandet, af hwarje Hästs warde till 1,250 R;dr Banco.
Hu - Den z Ja,warti. zz Hurudan, är wal deremot förhällandek, wid Flyinge ock Dahlby Kungsgärdar?
Jo sadank, akt om sräga hleswe om därwarande bekydelige hösörraderS försäljning, torde, för ehuru lindrigt pris som hälst , köpare dertill föga aifwos, och der wista bleswe i alia foll, att icke halsten, af Strömsholms oswanbeskrifne stora hösörsäljnjngs-inkomst , nagonstr kan wid Flyinge och Dahlby erhällas; aswsnsom ostridigk ar, alt Strömsholms belägenhet wid Mälaren, snart sagt, uti medelpunkten emelian Stockholms och Bergslags Otterne icke allenast bidrager kill läktare försäljning as Strömsholms Spamiemais förråder , än wid Flyinge och Dahlby kan wara art påräkna, man ock warkar lil! förmånligare priser.
Ock som likmätigt hwad jag k ödmjukhet förmodar, wid en sä beskaffad betraktelse, som förberört är, utaf wärkeliga förhäliandek, emellan oswannämde 2 ne Kungsgårdars lägenheter, nemligen Strömsholm, a ben ena sidan. samt Flyinge och Dahlby ä den andra, Hwaremoc annan jemsörbe, der jyms höra blifwa utom ali motsägelse, cm ett StuterieS underhallande wid Strömsholm blifwer, jag wae:e.r saga, dubbelt kost-ämmare för Staten, an en ilka stor Stuteri inrättning wld Flyinge och Dahlbo; alitsa och emedan förty anledning wara bör, akt, sä som jag här jrammunsöre yttrat, Stuken-inräkrnmgen wid Strömsholm, framdeles bllswer indragen och Kungsgårdens wärkeliga fördelar, i annan wäg begagnade; ty kan jag för min de! icke underlåta, art än nllerstgare, i ali ödmjukhet, tillstyrka Strueriets bibehållande wid Flyinge och Dahlby och det sä mycket häldre, som, i afseende pä närwarande behof Ridd- och A. Pror. 5 B. af 5» Z4 Den z IanuarLk. os goda hästar, det icke sones oqagneligt, att uti Riket finnes anie Krono - Stuteri, r, sann för ölrigt, nu ifrägawarande Stmeries belägenhet, kan blifwa gagneligic, för nästgränsande Cawalieri - Trouppers behof. Hwilket allt Högwälborne Herr GrefwenS och Landtmorskaikens, samt Högloft NiddcrskapetS vch Adcins högst upplysta omprösivande ödmjukeligen underställeö.
Friherre Ltsel von wolstein, Lonlits l-uckv>!>
, Det hade marit att önska, det Ridderskapet och Mein fatt i förledne Plena höra det grundade anförande Herr ftrint^scbvlö nu uppläst.
Det hade gistvik mycken upplysning i ämnet, som da saknades, nu uppfyller del ost med anger, da wi er-are hwilken stor uppoffring wi gjort.
De sk i! som anfördes för bibehållandet af Stuteri pa Strömsholm, nemligen att pa inrättningen stor kostnad more nedlagd, ak!
Stallstaten, om den reducerades, blefwe i atnjukan, be as sina löner, men framför allt, att en förträfflig Häst.race, som med moda och bekostnad bliswik i kRiket införd skulle alldeles usaa, kunds af mig icke grundeligen bestridas, ehuru det alltid blir min vsweriygelfe, att elt land alldrig dör befatta sig med kostsamma inrättningar för Häst aswelns skull, sa länge del behöfwer fran Utlänningen köpa ivictuaiier, hwilkct annu ar Catus här j Swerige och dä samma skäl äro för bibehållandet af nämde inrättning wid Flyinge, emedan man i de södra prowinser äswen sa wäl behöfwer hästar af god race, som i de norra, och dertill sär läggas art det kostar hälften mindre uppföda en häst wid F-yinge än wid Strömsholm, alt - Den z Januari». 35 alldenstund bade hö och hasta wid första stället ar hälften mindre i prir samt derutom sommarbetet rasker der 6 wcckor eller par mänader längre, och Stallfodring pä denna rid, således besparas.
Allfta om det anses nödwändigt bibehålla denna branche af hushållning i Swerige, ser jag icke något stal akt afstyrka fortfarandet af inrättningen ivid Flyinge.
Dä beslutet sista plenum ksgS rörande Strömsholm, bief dec sadank, at! twifwelsmal om rätta förståndet as Stats - Urststtets betänkande uppstått, hwnket förde» j7ull tarfwar någon förklaring.
Den as Herr Grefwe» och Landtmarfkaiken gjorda proposition inwslwerade twänne saker, den ena , hmuwrda S-uteri inrätkuisrgen skulle bibehallas wid Strömsholm:
Henna bejakades , de» andra huru wida man skulls i underdånighet kill Hans Kongl. Maftc Konungen öfwerlemna styrelsen haröfiver, eller Riksens Stander genom Stats-Ucskottstö åtgärd derom skulle besörja.
Den förra menkngen antogS.
Stats Utskottets betänkande innehåller widare, att af rewenun af Strömsholm, jämte de anstagne Krono, dagswärken, under.
Hallandet sa wäl af Stuferiek som Stalistaten, skall besörjas, utan ytterligare grawakion för Skallsta, ten.
Häraf följer likwäl icke akt fjelswa LandthuShallningen skall förenäs med Stuteri inrättningen eller sta under Stallmästarens disposition.
Wärdén sch uppsigren wid Srutericknractmngen, Manegen m. m. ar en sak sä wida akstiljd fran Landkfföksel, att man ej bör begära kännedom af den sednare, utaf en Stallmästare.
Om af en biifwande Arrendator af Kungsgården fourage af hö, halm, hafre bstswe aflemnadk,' efter uträkning för hwarjs hastkratur som underhölleö, samt hwad för öfrigt kill fjelswa Scaiistmens behof bjefwe anstagit, fä kror jag an. da - Den z Januarii. damast med Stuteriet beqwamligast winnes, samt Kronans gagn äfwen iagktageö.
Grefwe von Hrtln?.<;ksusen, Albreckt, yttrade sig hajma fattak akt h la detta mai t sista plenum blifwic af Rlddelskapet och Adeln afgjordt, de twä första fragorae bifallne och den sista acerförwisad.
<,err Grefwen och Landtmarskajkett bes sannade hwad Friherre basel yttrar vin de lwänne första frägorne, och killode, ari såsom han saktat R dt rstapetS och ?ldclnp bcstuk, ägde Ridderflapet cck Adeln akt fran Stats Urflottet förwanta ycirar-ds rörande allt hwad sielfwa Landt,ägenoomen egcnteligen beträffade.
Herr ^ordenstol^s, ^nöers, da det förewa, rande öjwrriäggnings-ämner egenteligen rörer huru wi, da F yinge Stuteri bör bibehallaS eller ej, lära husr wudsragorna bliswa huru wida desi bibehållande kan wara nyttigt för orm, ech för Riket i allmänhet.
Fr orten torde der rcke behöswaS enär derstädes finNas ett tillräckligt antal Poösessionater och Fidei Com, inisiarirr, hwilkas pstwara inrättningar a deras ägens domar rvrde wara tNlräckliga till häst afwelnö bibehal. lande.
För Riket ater fyneö berörde Stuteri ej hel, ler behöfwas, sedan b-flutit är att Strömsholms Stuteri bör widmagrhäUas, hwilket redan tyckes hofwa warit nog motbjudande, i anseende kill de dryga kostnader det samma torde konyua att för (Akaren medföra.
För öfrigt will jag ej wara wibiyjtig öfwer detta ämne, utan anhaller allenast, art mina armärkmngar matte i fall af aterrenstsi fa tiil SlätöRlflolkek medfölja.
Den z Iamrarik'. Z7 Friherre , /^xel, Jag tillstår akt den of Friherre
Lreö- gjorda anmärkning hade synnerligen frapperat mig, men Herr Grerwen och Landtmarskalken har sä wäl och tyd igen distinawerat, otc blott de tlvänne första fragorne rörande Stuteriets bibehållande och uppdragandet äc Kongl. Maj. t rörande inrättningens förbättring biijroit afgärda, otc jag för denna upplösning får förklara min tacksamhet.
Etter denna förklaring acerstar fragan om LandlyuShaUningen pä Strömsholm. öfwer hwilkm wi hatwe att införwänra Stais, Utfkotretö nttrande.
Hwad äler Stuteriet Pa Flyinge och Dahlby angar sär jag, efter te goda skäl jag hörk anjöraö, tillstyrka alt det mätte än widare existera, men och akt innehafware!, deraf mätte älaggaö, akt derföre betala en högre afgift än den nog ringa han hittills utgjordt.
Grefwe von I.sntintzsbaukan trodde akt, hwad Strömsholm anginge, derom wore i förra Plenum sä afgjordt, att nägon widare wentilaiion derom ej behösde aga rum.
Herr klingsporr, 6erstt, instämde häruti.
Undertecknad Riddarhus- Secreterare utbad sig fä upplysa, otc der wtd början af detta Plenum justera, de Protocolls, Utdrag rörande Strömsholms Stuteri innesarcade bestämda beslut rörande de lwänne af Friherre Ltsol först omförmaldte frågor, widkom, mande Stuteriet, samt akt j flutet af ProkccollS-Utdraget uttryckligen nämdeö det alla öfriga Strömsholm rörande frågor, äfwensom fragan om KoaaSörs Kongsgård wors till Stais, sl fkoccec a - -r - Den z IanuarrL.
Grefwe De I» 6»rstie, jacob.
Enligt hwatz jag fatiac af Stats Utskottets betänkande är fragau nu ej om huru mycket
Skaren med skäl bör hafwa af F yinge och Dahlby Kungsgärdar, utan endast om S-'ukenet derstädes bör bibehällas eller ej; jag fur harwid kil Herr Grefwen och Laudtmarskalkcn sam, Hoglofl Rioverskapec och Adel» ödmjukast hemställa, vm Vet more nyttigt till och med rädligt att upphafwa en inrättning af hwilken man i izo ar ärfarik en wärkelkq fördel ej endast för den prowins där det äs, ven af Swcriges störste hushålls Regencer först inrättades men äswcn för hela Riket; i en landsort där 2,000 man indelt och 600 man wärfwak Cawal, ierie äro sörlagde; bär hästafiveln naturligkwiö med mera förde! och mindre kostnad kän drijwas, dä Föhlen oftast hela äret kunna hällas under bar himmel:
Jag pakallar hwarje kännares »vittnesbörd om i ds bägge indelce Cawallerierne i Skans finnes ioo ukländjke hastar, alle de andre äro dels fallne wid Fiyjnqe, dels rinder hingstar därifrån eller af Stoén som där bstfwit berackte, hwilken förmän för Skånska Hisiafweln akt ständigt derstädes aga säkert hopp rist förbättring, och hwilken allmän besparing för k'.det, för hwarje Rusthållare att ej behöswa införsk liwa uiländsta hästar, och derigenom ännu mera öka de redan nog dryga afgi ter f'm widiada Rusthäll : jag wägar salst-es pa vet högsta tillstyrka bibehållandet af Stuteriet »vid Dahlby och Flyinge af dek skai att mi > fulla öfwertygetse är, det denna inrättving är/ emot den kostnad tom rätt wärdad och handhafd bör göra Staren, af en stor och wäsentelig nytta: min kanka ar lik,väl aldrig akt hushållnin gen eller arrendet bör wara mdant dek nu är, utan kror jag Stais - Utskottet bär drröswer inkomma med För - Den z Jammrli Förslag till Ständernes pröfning och fastställande se, dan nu först priliminoire frggan blifwit afgjord.