Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Upplästes ett Memorial från Allmänna Besvärs, och OeconomieUtskottet, af den 9 Maji, angående en sådan förklaring, öfver de författningar, hvilka röra byggande och underhållande af i Städerna befintliga Kyrkoherde-, Cappelans-, Klockare-, Rectors och Skole-hus, att utan annat undantag, än för PresteStåndets Embetsgårdar, alla, som äga Hus och Tomter i Städerna måga anses skyldige deltaga uti byggande och underhållande af dessa ofvanuppräknade Ecclesiastique Hus, och har Utskottet icke ansett sig tillständigt att föreslå någon slags för - 438 Den 11 Maj. e. m. klaring, hvarigenom Privilegierna skulle kunna gifvas en utöfver ordalydelsen sträckt tillämpning till den i fråga satta Byggnads# och Underhålls - skyldighetens fullgörande.
Detta Utskottets Memorial var åtföljdt af ett ProtocollsUtdrag innehållande några Ledamöters särskildta tankar.
Föredrogs följande från RiddafhusUtskottet inkomna: * Hos RiddarhusUtskottet har den fråga blifvit väckt, huruvida Majoren Henric Adolph Rosenqvist, hvilken, såsom förnär, varande Innehafvare af Vestanå FideiCommissEgendom, jemlikt FideiComissStiftarens, framlidne Öfverstens och Riddarens af Kongl.
Svärdsorden Fredric Gyllensvans i lifstiden den l4 November 1786 upprätta» de Testamentariska Förordnande, är förp]igtad att bära namn af Gyllensvan, kan anses berättigad att för Gyllensvanska Ätten äga Säte och Stämma på Riddarhuset.
Utskottet har tagit detta ämne i öfvervägande, och ehuru bemälte Major den £>4 sistlidne April erhållit Inträdes.pollett å Riddarhuset, finnér Utskottet likväl, sedan anmärkning i ordentlig väg blifvit inför Utskottet gjord emot Majorens rättighet tili representation för sagde
Ätt, något hinder Den ii Maj. e. nu 439 icke möta för upptagande och pröfning af förevarande fråga.
Härvid förekommer väl å ena sidan; dels att, enligt stadgandet i första punkten af ofvanberörde, utaf Kongl. Maj:t genom Utslag den l6:de Juni 1786 i Nåder fastställde FideiCommiss-Författning, rörande Vestanå Egendom, Innehafvaren deraf ovillkorligen är skyldig att, med afläggande utaf sitt förra Adeliga Namn, antaga och under hela dess lefnad uti alla afhandlin» gar bruka det Gyllensvanska, dels ock, att Majorens närmaste Företrädare till Fidei.
Commisset, Lieutenanten vid Gottlands NationalBevärings JägareCorps, Fredrik Leonhard Gyllensvan, i egenskap af förut nämn» de Ätts hufvudman bivistat 18O9 och 1810 årens Riksmöte i Stockholm; men enär deremot i betraktande tages, att enligt anteckningen å den uti Riddarhusets Genealogiska Archiv förvarade Stammtafla öfver Adeliga Ätten Gyllensvaan denna Ätt med framlidne Öfversten Gyllensvaan sjelf, som den 2-:dra November 1787 ogift afled, utslocknat, och att Kongl. Majit icke annorlunda i Nåder sanctionneradt bemälte Öfverste» FideiCommiss-Disposition, än så vida den samma med Lag och utkomne författningar öfverensstämde; Alltså och då rättigheten att på Riddarhuset intaga en plats såsom representant i Rikets Första Stånd endast kan skänkas af Konungen, men Kongl. Majit, vid meddelad Nådig tillåtelse för Den ii Maj e. mi Fidei-Commiss-innehafvaren af Vestanå att bruka Gyllensvanska namnet, icke derjemte tillagt honom någon särskildt representation tor sagde Ått, för hvilken hvarken Majoren Rosenqvist eller hans närmaste företrädare till Fidei-commisset blifvit någonsin introducerad, finner Utskottet häraf följa, att Majoren Rosenqvist, hvars rättighet till representation för Adeliga Ätten Rosenqvist icke kan sättas i fråga, ingalunda är berättigad, ehuru genom ett efter Utskotters tanka vid Riksdagen ]g09 och lBlOföreiupet misstag då varande Fidei-commissa. lien af Vestanå, förr bemälte Lieutenant Gyllensvan, fått för Gyllensvanska familjen intaga rum å Riddarhuset, att sistnämnde utgångne
Ärt representera.
— Hvilket beslut
Utskottet ansett sig böra Höglofl.
Ridderskapets och Adelns närmare skärskådande vördsammast underställa, j Den af Utskottets ena Ledamot, Herr Lagmannen Friherre Koskull, yttrade särskildta mening, hvilken Hans Excellence m, m. Herr Grefven och Ordföranden Oxenstjerna samt Herr Protocolls - Secreteraren Grundelstjerna biträdt, får Utskottet härjemte bifoga.
Stockholm den 6 Maj lSl5.
På RiddarhuåUtskottets vägnar Joli. G.
Oxenstjernat G.
Marks von Wurtemberg.
Den 11 Maj e. mi Transsumt af Protocollet hållet uti ' Höglofl.
RiddarhusUtskottet den 6
Maj lgl5. S. D. Företogs till afgörande den hos Höglofl.
RiddarhusUtskottet på bordet hvilande fråga, angående Majoren Henrik Adolph Rosenqvists, nu mera Gyllensvans, rättighet att såsom Representant för Gyllen-' svanska Ätten å Riddarhuset innehafva Säte och Stämma.
Som vid öfverläggning i detta ämne Utskottets Herrar Ledamöter föarnärktes vara af skiljaktiga meningar, så skreds till omröstning — — — — — Herr Lagmannen Friherre Koskull uppläste ett så lydande Utlåtande.
”Då frågan huruvida Herr Majoren Henrick
Gyllensvan bör skiljas från fortsättningen att utöfva den representationsrätt, han under innevarande Riksmöte för Adeliga Ätten N:o 1969 Gyllensvan å Riddarhuset påbegynnt lärer komma att af Höglofl.
RiddarhusUtskottet nu till granskning företagas och med bifall beledsagas, får jag, som omöjligen kan betrakta detta ämne ur samma synpunkt, som Utskottets fleste Ledamöter, utbedja mig äran att framställa de skäl, från hvilka jag hämtat stöd för detta mitt skiljaktiga omdöme. 44» Deri ii Maj e. m.
Om Kongl. Maj:t under d. lG Juni 178G i Nåder fasställt den al nu mera aflidne Öf• versten och Riddaren Fredric Gyllensvan, rörande Vestanå Egendom upprättade Fideicommiss-Stiftelse j om denna stiftelse i anledning deraf bör lända till ofelbar efterrättelse i allt hvad densamma bestämmer, och om denna handling, såsom hufvud-vilkor utfäster förbindelse för den blifvande Fidei-Commissarien af Vestanå att bortlägga sitt förut innehafda famille-namn och an-' taga det Gyllensvanska, om, säger jag, alla dessa fact» äro gilna, så lärer resultatet, sorn derifrån rimligtvis kan ledas, iave blifva svårt att finna.
Jag täger för gifvet, att icke någon lärer bestrida , det Kongl. Maj:t ju ägde full rätt att åt framlidne Öfversten Gyllensvan, hvilken barnlös afled, bevilja en så beskaffad adoption på dess famille, som Herr Öfversten i Fidei-commiss-Stiftelsen föreslagit, först af Adeliga ätten Rosenqvist af Åkerhult, samt sedermera och under förutsatt förmodan af denna Ätts utgång , utaf annan introducerad Adelig
Slägt, som orden i Fi* dei-commiss-handlingen lyda, och då tyckes det mig vara en besynnerlig tro, som icke blifver mera redbar för det den af Gyllensvanska Genealogien understödjes, att Ätten med framlidne Öfversten Gyllensvan, utgått, enär det tvärtom för mig faller uppenbart, att den icke allenast blef fortsatt genom den utnämnde Fidei - Commissarien Hen 11 Maj. e. m. 415 Fredric Leonhard Rosenqvist, utan äfven möjligheten af dess utgång i sjelfva stiftelsen förekommen, så länge någon person af introducerad Adelig
Ätt fanns, som ville uppfylla de deruti föreskrifna villkor och antaga Gyllensvanska namnet.
Har nu Gyllensvanska Famillen i och med sin första daning ägt representationsrätt, och densamma, på sätt jag har förut tror mig hafva ådagalagt, med framlidne Herr Öfverste Gyllensvan icke upphört, hvilket korset i Genealogien icke ensamt lärer kunna orubbligt afgöra, har den ock genom Lieutenanten Fredric Leonhard Gyllensvan blifvit fortsatt, i hvilken sednare öfvertygelse jag än ytterligare styrkes af den omständighet, att bemälte Lieutenant, under de 5:ne sis<_förflutna Riksdagarna, oanmärkt utöfvat den med sitt då inne hafvande Gyllensvanska Namn förenade Riksdagsmanna-rätt, så vågar jag påstå, att man icke utan uppenbar misstydning af Kongl. Maj.ts till RiddarhusDirectiouen under den 25:te sistlidne October atlåtne Nådiga skrifvelse, Gyllensvanska FideiCommissStiftelsen och den dom, som förstnämnde höga handling åberopar, och hvilken utgör grunden för Herr Maioren Henric Gyllensvans rätt, hvilken visst icke blifvit mindre än den Lieutenant Gyllensvan innehade, kan betaga honom dit hörande representations-rättigheten, eller härifrån hämta så underlig slutsatts, att den enda Gylien - .444 Den 11 Maj e. rn, svan, som finnes, eller som i grund af ofta nämnde FideiCommissStiftelse någonsin kan komma att finnas skulle de jure representera den Famil!e han fordom tillhört, men för hvilken han sedermera helt och hållet blifvit främmande.
Af alla dessa skäl bibehåller jag för min del Majoren Gyllensvan vid sin nu begagnande representations-rätt, och förkastar Förslaget att genom RiddarhusFiscalen affordra honom dess erhållna InträdesPollet. G. A. Koskull.
Herr Protocolls^ecreteraren Grundelstjerna samt Hans Kxellence Herr Grefven och Ordföranden biträdde Herr Lagmannen Friherre Koskulls tanka — — — Rätteligen vara transsumeradt, betygar ut supra In fidem Piotocolli G.
Marks von Wurtemberg
I Lades på Bordet.
Upplästes ett Protocolls-Utdrag från PrestStåndet af denna dag, innehållande Ståndets beslut, att, i likhet med hvad Kongl. Maj:t i Dess Nådiga Proposition om uppskof till nästa Riksdag med afgörande Den 11 Maj e. mi 445 af de hvilande Grundlags-frågorna föreslagit, alla vid föregående Riksdagar väckta och beredda Gruudlags-frågor, som icke redan blifvit afgjorda, skola hvila till nästa Riksdag.
Vidare upplästes ett ProtocollsUtdrag från BorgareStåndet af denna dag, med tillkänna!» il vande, att Ståndet, i anledning af Constitutions-Utskottets den io sistlidne April afgifna utlåtande, angående de hvilande Grundlags-frågorna, beslutit, att vid innevarande
Riksdag borde till afgörande förekomma de af Utskottet föreslagne oo och 70 S- af RegeringsFormen, samt 58 och 56 §• §■ af Riksdagsordningen, de af samma Utskott alternativt nämnde 74 och 100 §. §. af FegeringsFormen, samt 54 §. af Riksdags-Ordningen, äfvensom de tillförene beredda frågor om förändring uti Regerings-Formens 55, 8l och 105 5. $., samt Riksdags-Ordningens 14 och dermed gemenskap ägande 21 $■ " * ' < - 1 r Upplästes ett ProtocollsUtdrag från det Högvördiga PrestStåndet, af den 27 April, hvaruti, i anledning af från BondeStåndet till PrestStåndet gjord inbjudning, att uti aflöningen för Presterskapet föreslå en sådan jemkning, som med tidehvarfvets upplysning och Församlingarnas tillfredsställelse öfverensstämmer, meddelas ett af Prosten Doctor Stenhammar uppläst anförande, innefattande hufvudsakligen det förslag, att Den 11 Maj e. m.
Presterskapet skulle till Kongl Majrt och Kronan, emot en bestämd löne-inkomst i spannmål, penningar och andra persedlar, efter hvarje Gälls särskildta beskaffenhet, förpakta sina så kallade rättigheter, dem Kronan ifrån den stunden, genom sina betjenter, hade att af Socknarna uppbära.
Hvilket anförande PrestStåndet bcslutit att connnunicera med de öfriga respectiva Stånden, särdeles med Hedervärda BondeStåndet, hvars utlåtande deröfver införväntas, förrän PrestStåndet fattar något beslut, så i sjelfva hufvudsaken, sorn i afseende på de förolämpande uttryck, hvilka uti en del af olvanberörde Memorial förekomma} anseendes dock PrestStåndet sig genast böra förklara, att, oaktadt allt hvad vid Riksdagarna inom Hedervärda BondeStåndet emot Presterskapets förhållande vid uppbärande af deras löner, stundom plägar antöras, äga PrestStåndets samtelige härvarande Ledamöter den tillfredsställelsen, att icke inom sina .Församlingar hafva erfarit några missnöjen, eller någon tili missämja ledande ovilja i detta afseende.
Vidare upplästes ett, i anledning af PrestStåndets nyss föredragna ProtocollsUtdrag, den g
Maj afgifvet ProtocollsUtdrag från Hedervärda BondeStåndet, hvaruti detsamma till Högvördiga PrestStåndet gemensamt ytterligare vänder sig med den vördsamma begäran, att PrestStåndet täcktes till Kongl. Majrt öfverlemna regleringen af Pre - Den ri Maj e. ni. 44» sterskapets löningssätt, så att, på lika sätt som i Jönköpings
Län, en -del af Skåne och på flera andra Orter är öfverenskommet, samt belefvadt och för alla tider fastställdt i Blekinge och Bohus Län, Presterskapet, efter hvarje Galls beskaffenhet, hade sin vissa bestämda inkomst i spannmål och penningar, grundad på en skälig taxa, som är föreskrifven' för alla Statens öfriga Embetsmän, hvarefter det må stå Presterskapet fritt att sjelf uppbära den, eller till Kronan den förpakta.
Dessa ProtocollsUtdrag lades till Hand* lingarna.
Upplästes tvänne från Högvördiga Prest.
Ståndet communicerade Memorial, det ena af Doctor Wallin, angående uppmuddring af Clara-Sjön, Rörstrands- och Carlbergs* vikarne; det andra af Prosten Thyselius, om Ström-rensning ifrån Sunne-viken mot Norrska gränsen.
Justerades följande Utdrag af Protocollet, hållet i Höglofliga Ridderskapets och Adelns Plenum, eftermiddagen den il Maj 1815.
Föredrogos å nyo och biföllos** 418'
Den ii Maj e. m'. följande Allmänna Besvärs- och OeconomieUtskottets dea 5 Maj afgifna och den 5 i samina Månad pä Bordet lagda Betänkanden, nemligen: i:o Angående yrkad rättighet för Magistraterna uti de Städer, der Landshöfdingar residera, att nu, såsom förr än Kongl. Påbudet den 14 Augusti l8l2 utfärdades, iå meddela Resepass åt inom Staden boende personer, hvilka derom sig anmäla. 2:o Angående yrkad ändring uti hvad Författningarne angående Hemmansklyfning, nu stadga. 5:o Angående afskalfande af den hittills nyttjade Titulatur i Allmänna Skrifter och Handlingar.
Bifölls RiddarhusUtskottets den 29 Mars på Bordet lagda Memorial af den 16 i samma månad, angående Riksdags-vedergällningar för Riddarhus-Kamejeraren, Fiscalen samt de tvänne Ordinarie-Canfzlisterne, med den af Ridderskapet och Adeln dervid fogade bestämning, att betnälte Riddarhusets Ordinarie Tjenstemän skola Riksdags-vedergällningarna åtnjuta tili lika belopp med det, sorn åt de tvänne första Ridderskapets och Adelns Riksdags-Cantzlister blifvit af Riksens Ständer bestämdt, nemligen till (o) Tre R-.dr 24 sk.
Ut Supra, S. D. III.
Ben ii Maj e. ml 449 S. D. Riddarhus-Utskottets Memorial af den 26 April, hvilket den 5 i denna månad blifvit på Bordet lagdt, angående Adaliga JungfruStiftsCassans fordringar i Finland, blef nu å nyo löredraget och af Ridderskapet och Adeln bifallet.
Ridderskapet och Adeln åt* skilljdes kl. 10.
In fidem Protocoltl A. G.
Silverstolpe.'
Justerades följande Utdrag af Protocollet, hållet 1 Höglofliga Ridderskapets och Adelns Plenum, eftermiddagen den 11 Maj 1815- S. D.
Ridderskapet och Adeln sig instämma uti det Högvördiga Prest-Ståndets, enligt ankommet Protocolls-Utdrag af den 5 dennes, tagna beslut, hvaruti Borgare- och Bonde-Stånden sig förenat, att, på Bankens bekostnad, bcrde präglas en Skådepenning öfver Hans Ridd. och Ad.
N;o 57* 58. 4> Den 16 Maj.
Höghet Hertigens af Södermanland Christendoms-förhör, samt Dess afläggande af Tro- och Huldhets-Ed åt Hans Kongl. Maj:t.
Ut Supra. S. D. förenade sig Höglofl.
Ridderskapet och Adeln uti det af Vällofl, BorgareStåndet, genom meddelt ProtocollsUtdrag af den 8 dennes, fattade beslut om skyndsam tryckning samt utdelning i RiksStåndea af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition, af den ig April, angående förändring af nu antagna bestraffningssätt och inrättande af Allmänna Arbets- och Corrections-hus, jemte Lag-Comitéens särskildt utarbetade Betänkande om förändring af UnderDomstolarnas och Hof-Rätternas antal och organisation, samt öfriga Bilagor; så väl sorn att, i följd deraf, till StatsUtskottet öfverlemna att medel till tryckningens bestridande, af den till Riksdags-kostnaderna bevilljade summa, anslå.
Ut Supra. S. D. Då, vid justeringen af ExpeditionsUtskottets förslag till Riksens Ständers underdåniga skrifvelse angående Glas- och Porcellaines-förares samt Smides-handlares handelsrättighet, tillika föredrogs det HögVördiga PrestStåndets ProtocollsUtdrag af denna dag, rörande samma Skrifvelse, beslöt Höglofl.
Ridderskapet och Adeln att, jemte dess godkännande i allt öfrigt, instämma i tilläggning af det utaf Hedervärda >BondeStåndet föreslagna och af PrestStåndet
Den 16 Maj. antagna vilkor, ”att det af OeconomieUt5, skottet föreslagna förbud för Glas-, Por5:icellaines- och Smides-handlande att, i ändamål af sådana Manufactur-varors försäljande, uti Landsorterna kringstryka, icke 3,må tillämpas eller sträcka sig till Allmoden, utan den äga rätt att, hädanefter som ”hittills, få till hvad ort som helst med 3Jsina egna handaslöjder sig begifva och ,?dem försälja.” Ut Supra.
Uppbröts Herrar Electorernas Lista till val at en Elector efter Hans Excellence Herr Grefve Ruuth, och befanns dertill hafva blifvit utsedd N:o 1606.
Herr Flach, Carl, ÖfversteLieutenant.
Upplästes ett ProtocollsUtdrag från ExpeöitionsUtskottet, af den l3 Maj, hvaruti Utskottet tillkännagifver: 1:0
I afseende på Utskottets förslag till underdånig Skrifvelse till Kongl. Maj:t, rörande erkännande af några Svenska Undersåtares fordringar hos Svenska Kronan, att PrestStåndet gjort den anmärkning, det vid CanzliRådet Lager.' svärds fordran utsättas bort den Cours-beräkning, hvarefter liqviden skall göras; i anledning hvaraf Utskottet föreslår, att i den underdåniga Skrilvelsen, efter orden: ”Vid-1 ”kommande åter CanzliRådet Lagersvärds Den 16
Maj: ”fordran, hvilken, såsom ställd på förfallo-’ 9,tid, är af lika egenskap, som de år 1812 ”liqviderade Obligationer uti Holländska ”och Brabantska Lånen, hafva Riksens Scän”der funnit, det böra LåneCapitalen, tillika ”med de derå till den 3 Augusti 1812 uppn ”lupna interessen, på lika sätt som skett ”med ofta berörde Obligationer i de Holländska och Brabantska Lånen,” måtte tilläggas: nemligen sä, att hvarje Lire fuori di banco förvandlas till 7 i Stiiver Holländskt Courant, och hvarje Riksdaler Holländskt Courant anses i värde lika med 47 Skillingar Svenskt Banco; hvarefter meningen fortsattes med reduceras &c. 2:o I afseende på Utskottets förslag till underdånig Skrifvelse till Kongl. Maj:t, angående Glas- och Porcellaines-förares samt Smides-handlares handelsrättigheter, att Riksens Ständer förenat sig om ett nytt beslut, som i Skrifvelsen borde tilläggas, för att ifrån det emot ofvannämnde handlandes resor tillstyrkta förbudet förvara Allmogens rätt att till hvad ort som helst med sina egna handaslöjder sig begifva och dem för;* sälja 5 i anledning hvaraf Utskottet föreslår, att vid slutet af den underdåniga Skrifvelsen följande måtte tilläggas: ”Slutligen få ”Riksens Ständer i underdånighet erinra, att ’’det föreslagna förbudet för Glas- och Por”cellaines-förare samt Smides-handlande , ”att, i ändamål af sådana Manufactur-varors ”försäljande, uti Landsorterna kringstryka, ”icke må tillämpas eller sträcka sig till ”Allmogen, utan den äga rätt att, hädan - Den 16 Maj.
458 ”efter som hittills, få till hvad ort som ”helst med sina egna handaslöjder sig be”gifva och dem försälja.”
Härjemte upplästes ett ProtocollsUtdrag från Högvördiga PrestStåndet, af den 11 Maj, hvarigenom Ståndet tillkännagifver sin uti ExpeditionsUtskottets
ProtocollsUtdrag omnämnda anmärkning, rörande den förstnämnde Expeditionen.
Ridderskapet och Adeln beslöt att uti denna tilläggning instämma, och blefvo, vid föredragning af de, enligt Ex* peditionsUtskottes förslag inrättade och ProtocollsUtdraget åtföljande underdåniga Skrif, velserna, desamma tili alla delar godkände.
Justerades 2.‘ne underdåniga Skrifvelser till Kongl. Maj:t: den ena angående de genom föreningen mellan Sverige och Norrige uppkomna constitutionella förhållanden j den andra rörande förändring i 4i $. Regerings.
Formen — hvilka underdåniga Skrifvelser voro åtföljde af ett Memorial från Expeditions.
Utskottet, af den i3 Maj, med tillkännagifvande af de skål, hvarföre dessa 2:ne expeditioner ej uti en enda tillsammans blifvit upptagne, och hvarföre redactionen af Rik; sens Ständers beslut i afseende på de Con» s.itutionella förhållanden emellan Sverige och Norrige, uti den underdåniga Skrifve!, sen endast åberopas.
Den 16 Maj.
Upplästes ett Memorial från ConstitutionsUtskottet, af den 12:te Maj, hvaruti Utskottet till justering anmäler Redactionen af Riksens Ständers beslut rörande de conrtitutionella förhållanden, sotn genom föreningen mellan Sverige ocir Norrige uppkommit, och anhåller att, derest den gillas, densamma, såsom en Bilaga, måtte åtfölja Riksens Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl.
Maj t, till svar på Konungens Nådiga Proposition rörande detta ämne; hvarefter berörde redaction upplästes, och af Ridderskapet och Adeln godkändes.
Friherre Cederström, Jacob.- Sedan den af Höglofl Ridderskapet och Adeln, Vallöf!.
BorgareStåndet och Hedervärda BondeStåndet infordrade redaction af de fattade besluten öfver de Constitutionella förhållanden, sotn genom föreningen med Norrige uppkommit, nu till justering är uppläst, anhåller jag att få fästa Höglofl.
Rid. derskapets och Adelns uppmärksamhet derpå, att då Konungen till Riksens Ständer öfverlemnat frågan om dessa förhållanden i hela dess vidd, och sedan Riksens Ständer genom sammanstämmande beslut förkla. rat dessa constitutionella förhållanden icke böra verka någon ändring i någondera Na-' tionens enskildta grundlagar, utan genom en särskildt Riksact böra stadgas; anser jag Riksens Ständer icke förr hafva fullkomligt utarbetat ifrågavarande ämne, än Den 16
Maj. förslaget till den blifvande Riksacten är af Ständerna upprättadt, för att genom Hans Maj:t Konungen öfverlemnas till Norriges Rikes Storthings granskning och antagande, hvarefter, och sedan bägge Na* tionernes representanter antagit förslaget, och om det vinner Konungens sanction, det först blifver Riksact.
Jag anhåller derföre, att
ConstitutionsUtskottet blir anmodädt att författa förslaget till den blifvande Rlksacten.
Saken begärdes på Bordet.
Friherre Cederström, Rudolph.•
Jag får den äran erinra, att ibland de constitutionella önskningarna på Norrmännens sida äfven var den, att Konungen skulle föreslå en Lag rörande föreningen, så väl till Svea Rikes Ständer, som Norriges Storthing.
Det är denne Lag, hvartill ConstitutionsUtskottet, i anledning af Konungens Nådiga Proposition, föreslagit grunderna, och Utskottet har ej kunnat annat än inlemna blotta redactiönen af dessa grunder.
Friherre Cederström, Jacob.- Då jag gjorde motion, att ConstitutionsUtskottet skulle anmodas författa förslag till den blifvande Riksacten, var det ingalunda min mening att göra någon anmärkning vid redaction af besluten, som nu är uppläst; jag anser denna redaction fullkomligt enlig med besluten, och har derföre ingenting att erinra 456
Maj emot (fess godkännande; Det är den af mig gjorda motion, sorn af Herr Friherre Rudolph Cederström blifvit lagd på Bordet.
Rörande åter hvad Amiralen Cederström ytt. rat, om att Konungen skulle föreslå Lagen iill Svenska Ständerna och Norriges Storthing, så anhåller jag upplysningsvis få nämna, att den Lagen är nämnd i Norriges grundlag, och är angående den vid en Thronledi^het, i fall af behof, nödige Commiteén.
Uti sitt betänkande om grunderna för den blifvande Riksacten har ConstituticnsUtskottet sökt ihågkomma alla de mest tninutieusa detailer, för att förekomma all oenighet.
Den i Norriges Grundlag nämnde
Lag är ju således inbegripen i den af Riksens Ständer föreslagna tillupprättande Riksacten och kan icke särskildt till Ständernes antagande af Hans Maj:t Konungen proponeras. Friherre Boye, Ludvig, uppläste följande:
Den vördnad jag är skyldig åt det Stånd, hvaraf jag har den äran vara Ledamot, ålägger mig såsom pligt att här anmäla, det från Trycket utkommit 2:ne Smädeskrifter, som, till innehållet, äro det arga vanvettets raseri.
För de yttranden jag här afgifvit i 2:ne allmänna ämnen, det vill säga, för utöfningen af mitt Riksdagsmanna-kall, har jag blifvit af en äreskändare anfallen, i min egenskap af Riksdags.- Den 16
Maj 457 man, Embetsman, Maka, Far och Medborgare.
Aldrig har Folkrepresentationens helgd och säkerhet blifvit hos någon dess Ledamot mera djerft eller mera våldsamt ofredad; och aldrig har ett brott af denna beskaffenhet mera påfordrat Ständernas uppseende, än detta, emedan den mer eller mindre allvarsamhet, som lemnäs åt dess beifrande och bestraffning, ovillkorligen skall ensamt bestämma allmänna öfvertygelsen om den mer eller mindre säkerhet, som Riksdagsmannen i Sverige nu för tiden äger för sin yttrande rätt.