Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Den stadga, som nu är för R. o. Ad. föredragen, har inom Utsk. upkommit derigenom, att en ledamol, som icke allenast anses ega kunskap om bränvinshandteringen, utan jemväl är en verkställande högre embetsman, väckte fråga derom.
För min del, har jag icke kunnat deltaga i öfverläggningarne om detta ärende, emedan jag saknar den sakkännedom, som dertill erfordras.
Mea då Utsk., i sitt första Betänk., hade omförmält en sådan ordningssladgas tillvaro, ansåg jag, lika med åtskilliga andra, Utsk. höra framlägga förslag dertill.
Om det är lyckadt, eller ej, kan jag icke afgöra.
Det är måhända öfverflödigt, att till Konungen iugifva en sådan stadga, emedan det naturligtvis måste af honom bero alt i detta hänseende meddela föreskrifter.
Men då Utsk. emellertid inkommit med detta förslag, skulle jag åtminstone hafva önskat, alt det varit andra än Utsk:s egna ledamöter, som tillstyrkt förslagets förkastande.
Jag önskar tillika, att ogillandet måtte härröra från enskild öfverenskommelse med öfriga Stånd, så att R. o. Ad. icke allena förkastar förslaget, och de andra Stånden möjligen antaga eller ,återremittera detsamma, ty då undviker man ej den tidsutdrägt, hvarom Hr Hjärne talat.
Då härefter Hr Gjr. o. Landtm, hemstälde om R. o. Ad. ansåge en upläsning af den föreslagna ordningsstadgan icke erfordras, ropades Ja. Gr. Lagerbjelke:
För min del är jag af samma tanke som Frih. Raab.
Det är obestridligt, att upgörandet af en sådan stadga är ganska svårt för ett Utsk.; och det enda lämpliga sättet att få en dylik väl sammansatt är derföre utan tvifvel att Regeringen tager saken om hand.
Jag vågar fördenskull anhålla, att R. o. Ad. täcktes, med afslag å Ulsk:s Belänk., besluta att hos K. M. i underd. anhålla, det Han behagade låta utarbeta den ordningsstadga för större brännerier, som möjligen kan finnas af behofvet påkallad.
283 Den 11 Augusti.
Raabrjag afslår från vidare yttrande och instämmer helt och hållet med Gr.
Landtm, framställde, hurusom, jemte det flere ledamöter yrkat afslag å Usk:s Mern., Gr.
Lagerbjelke föreslagit att R. o. Ad. tillika mätte besluta en underd. skrifvelse till K.
M. täcktes låta för större bränneriet- utfärda den ordningsstadga, som kan finnas af behofvet påkallad, anmälde sig och yttrade Hr von Hartmansdorff:
Jag hemställer, huruvida det vore lämpligt alt ingå till K.
M. med en så beskaffad anhållan, som Gr.
Lagerbjelke nu föreslagit, innan ännu bränvins-författnrn i sin helhet blifvit definitivt afgjord.
Jag anhåller fördenskull alt Gr.
Lagerbjelkes framställning måtte fä hvila på bordet.
Hr Gr. o. Landtm, erinrade att öfverläggningen redan förklarats fulländad och således ej vidare finge fortsättas, samt hemställde derjemte om R. o. Ad., med sig förbehållen rätt att efteråt pröfva Gr, J_.agerbjelkes förslag, behagade afslä Utsk.-s förevända Mern.
Då härefter Hr Gr. o. Landtm, började framställa propos. å Gr.
Lagerbjelkes förslag, anmälde sig och yttrade Hr von Hartmansdorff:
Kan intet afseende göras på min begäran om bordläggning?
Landtm, förklarade att han icke förut hade hört Hr von Hartmansdorffs begäran om bordläggning, samt att densamma icke kunde förvägras.
Den bordläggning, Hr von Hartmansdorff begärt, kan jag visserligen icke motsätta mig: men jag ber likväl, att dervid få göra den erinran, att sedan diskussionen nu förklarats slutad, kan någon öfverläggning öfver min framställning icke i nästa plenum ega rum, utan den måste då företagas till afgörande utan diskussion.
Under sådana förhållanden vägar jag hemställa (ill Hr von Hartmansdorff, om det kan vara lämpligt att nu begära mitt förslag på bordet.
Så, som Hr von Hartmansdorff föreslagit, kan icke denna fråga behandlas; ty om så sker, måste den behandlas som en ny motion, och i alla fall måste den då remitteras till Utsk:s handläggning.
Nu är likväl här icke fråga om något annat, än ett af Gr.
Lagerbjelke framställdt amendement till Utsk:s förslag, och enl.
Riksd:s-Ordn:n har man full rättighet att första gången ett ärende förekommer fatta ett sådant beslut.
Jag anser således att Gr.
Lagerbjelkes förslag bör nu afgöras och icke bordläggas i annan form än såsom en ny motion.
Frih. af Ugglas, Curt Gustaf: I 49:de §:n 3:dje mom.
Riksd.Ordn. står: ”Vid pröfningen i Ståndens plena af Utskotts afgifna förslag, skall detsamma först framställas till antagande eller Den 11 Augusti. 239 förkastande utan förändring.
Göres dervid anmärkn. lill förändring, -och finner Ståndet ärendet tillfyllest utredt, må Ståndet, sedan bestämdt förslag till sådan ändring blifvit upgjordt, om dess antagande eller förkastande, antingen genast eller, derest någon ledamot det äskar, i annat plenum besluta”.
Nu har Ilr von Hartmansdorff begärt bordläggning af Gr.
Lagerbjelkes förslag och dermed bar Hr von Hartmansdorff icke afsett något annat, än att beslutet måtte upskjntas till nästa plenum.
Detta är Hr von Ilarlmansdorffs obestridliga rätt och frågan mäste derföre hvila pä bordet.
, Gr. Lagerbjelke:
Som den förevande frågan väl får anses för bordlagd, emedan Hr von Hartmansdorff icke återtagit sin begäran derom, anhåller jag att nu fä öfvergå till en annan fråga.
På K. o. Ad:s föredr:ns-lista förekommer nemi., bland annat, Lag-Utsk:s Betänk.
N:o 37, innehållande ett lagförslag af ganska vidlyftig och vigtig beskaffenhet. B. o.
Ad. kan icke nu i anseende till den långt framskridna liden medhinna dess pröfning, men del är af vigt, att denna sker så fort som möjligt.
Jag vågar fördenskull föreslå att B. o. Ad. icke ville företaga denna fråga förrän i nästa plenum, oell låta upföra den främst på föredr:ns-listan.
Med afseende å vidlyftigbeten af det Betänk., Gr.
Lagerbjelke omförmält, äfvensom med afseende å de många Betänkm, som finnas upförda på R. o. Ad:s föredr:ns-lista, fruktar jag, att den motion jag väckt, icke förrän efter en längre tid skall blifva föredragen till remiss.
Jag vågar derföre anhålla, att denna motion, som är af ganska enkel beskaffenhet, måtte få sättas främst på förednns-listan till nästa plenum, framför ofvanberörde af Gr.
Lagerbjelke omnämnda Betänk.
Mot den begäran, som Gr.
Gyldenstolpe nu framställt, har jag ingenting att invända, utan anhåller alt, med afseende derå, få så till vida förändra mitt yrkande, att Gr.
Gyldenslolpes motion mätte sättas främst på föredr:ns-listan till första, i nästa vecka inträffande plenum, och LagUlsk:s ifrågavar:de Betänk, näst derefter.
Uppå härefter framställda propos:r beslöts att å föredr:nslistan för nästa plenum skulle upföras främst den af Gr.
Gyldenstolpe i dag väckta motion och dernäst LagUtsk:s Betänk.
N:o 37, hvilket icke i dag skulle företagas.
Föredrogs ånyo SjtatsUtsk:s d. 29 sisth Juli och 2 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 194, i anledn. af K.
M:ls Nåd.
Propos. om uplålelse åt enskild person af norra delen af Konung Carl den XIII:s torg i lmfvudstaden till bebyggande och disposition under viss tid emot tomtöre-afgift.
Sedan, på förfrågen af Frih. Palmstjerna, Carl Otto, undert.
Riddarh.-Sekret, uplyst att underrättelse om de i 240 Den 11 Augusti. anleda, af detta Utlåt, fattade beslut ankommit endast från BondeSt.
, som bifallit StatsUtsk:s Utlåt., anförde Frih.
M. uti Nåd.
St:r hemställde, att den plats, hvarom nu är fråga, eller norra ändan af Carl XIILs torg, måtte mot vissa vilkor få uplålas till enskild person, skedde sådant af den anledn., att grunden å berörde plats är af så svag beskaffenhet, alt något hus för Statens räkning svårligen torde der kunna upföras utan högst betydliga kostnader.
Det var således icke skäl att föreslå upförandet af någon större byggnad för Statens räkning, och någon annan än en dylik torde icke på denna punkt vara lämplig, just för sjelfva belägenhetens skuld och den utsigt man deraf skulle få från arsenalsgatan, strömmen, skeppsbron och flere andra punkter, der trafiken fram och tillbaka är liflig.
Då platsen således i detta afssende icke är tjenlig, men det är att förmoda, att enskilde personer skulle kunna begagna den till en större byggnad af lättare art än som för Statens byggnader erfordras, så egde man allt skäl att förvänta, det R.
St:r skulle till ifrågavande Nåd. framställning lemna sitt bifall.
Det lärer för öfrigt vara obestridligt, alt denna plats, som kunde vara så vacker, i fall en lämplig byggnad der vore upförd, nu, till följd af denna brist, icke är det.
St:r icke vilja se den begagnad pä ett sätt, som kan lända hufvudstaden till prydnad, så kan saken natur-, ligtvis icke komma till någon verkställighet.
Jag kan likväl icke finna något verkligt skäl, hvarför icke R.
St:r skulle medgifva den ifrågaställda uplålelsen, enär ett sådant medgifvande icke kostar Staten en enda skilling, och emedan upförandet af en större och solidare byggnad på denna plats skulle medföra större kostnader, än på andra ställen.
Jag kan icke undgå att, vid betraktandet af elt sådant sätt att gå tillväga, påminna om hunden på hötappen, så framt icke meningen verkligen är att begagna platsen till ingenting, och låta den förblifva i sitt nuvande fula skick med sina ojemna träd och oregelbundna byggnader i fonden, hvaraf anblicken är långt ifrån att vara behaglig.
Hr von Troil: Såsom af Betänk, synes, har jag reserverat mig mot Utsk:s deruti fattade beslut.
Palmstjerna anser jag, att det skulle bidraga både till hufvudstadens förskönande och till trefnad och nytta för dess innevånare, om å platsen upfördes en byggnad, af sådan beskaffenhet, hvarom förslag redan lära blifvit gjorda.
Jag kan för min del icke göra mig reda hvarför Utsk:s majoritet icke velat medgifva upförandet af en dylik byggnad, enär det är ganska tydligt och klart att den ifrågavande platsens dåliga grund icke medgifver att upföra ett hus för Statens räkning, af det skäl att soliditet, som för så beskaffade byggnader är behöflig, icke kan åstadkommas.
Till följd af hvad jag nu haft äran anföra samt på grund af de utaf Frih.
Palmstjerna andragna skäl, anhåller jag om förevar:de Betänk:s återremitterande.
Hr ben 11 Augusti. 241 Hr Bildt, Didrik Gillis: Frih.
Palmstjerna yttrade, att Utsk:s ^ sätt att tillvägagä i nienna fråga, påminte om det gamla ordspråket om hunden, som låg på-hötappen.
Jag tror att Frih:n har träffat sanningen ganska nära, och att hvar och en skall finna detsamma, då han läser de motiver, som för afslaget å K. M:s Nåd.
Propos. blifvit förebragta.
Det står nemi. i dessa motiver, att ”behofvet att i städer, serdeles de betydligare, ega öppna och med träd försedda platser, länge varit insedt ur såväl sanitär synpunkt, som med afseende ä prydligheten, så att, då Stockholm uti Konung Carl XIII:s torg redan eger en sådan öppen plats, belägen invid stadens medelpunkt och således lätt tillgänglig för den större allmänheten, densamma icke synes böra genom icke oundgängligen nödvändigt byggnadsföretag i någon mån inskränkas”.
Emellertid har på denna plats redan i många är stått en byggnad, och att helsotills^ndet i någon mån förbättrats, sedan densamma numera borttogs, har icke försports.
Ur sanitär synpunkt är Utsk:s motiv således utan allt skäl.
Hvad prvdligheten af den öppna platsen beträffar, så anför Utsk. att ”denna plats i sitt nuvar:de skick företer stor prydlighet och skönhet, hvilken lätteligen kunde förhöjas, om, i st. f. bebyggande af den nordligaste delen, densamma förseddes med någon passande plantering”.
Hvar och en har sin smak, och StatsUtsk:s majoritet har äfven sin, fast den är egen i sitt slag, då den förutsätter, att Carl XIH:s torg nu företer en prydlig anblick.
I allmänhet har jag likväl förnummit ett motsatt omdöme, och t. o. m. utlänningar förvåna sig öfver att i ett land som Sverige och hos en nation, hvilken, såsom den Svenska, öfverhufvud är så skönlietsälskande, och som så väl känner konstens förmåga att försköna naturen, det kan tillåtas att Carl XIIUs torg fortfarande får hafva ett så vanprydligt utseende som från norra sidan.
Vidare har blifvit yttradt, ”att det icke gerna låter förutsätta sig, att någon enskild person skulle, helst besittningsrätten till ifrågavar:de tomt endast vore till viss tid inskränkt, derå upföra en byggnad i den stil och de dimensioner, som till alla delar motsvarade det framför liggande storartade torget”.
Man har således här, af omtanka för den enskilde, som skulle vilja våga att upföra ett hus på berörde plats, afstyrkt K. M:s Propos.
Denna omtanka synes mig dock vara något för långt sträckt, och att den är öfverflödig synes bäst deraf, alt för några år sedan af en skicklig arkitekt, hvilken numera lemnat fäderneslandet, ett förslag blifvit upgjordt till en vinterträdgårds upförande dersammastädes.
Denna vinterträdgård skulle otvifvelaktig! hafva blifvit en af de bästa prydnader för torget; men förslaget kunde ej antagas, emedan R.
St:r ej lemnat sitt bifall till någon dylik byggnads upförande.
Sedermera har den ifrägavar:de personen lemnat fäderneslandet och projektet kan således icke under hans auspicier utföras.
Men det visar, att hos enskilde saknas ej håg att bidraga till hufvudstadens förskönande och om en enskild person finner sin uträkning i den spekulationen att upföra enjvinterträdgård eller nå10 H. 16 242 Den 11 Augusti. gon annan dylik byggnad af lättare art, så kan jag icke finna annat än att en sådan spekulation bör underhjelpas.
Ty för Staten blefve kostnaden alltför stor att för ett eller annat offentligt ändamål upföra en fullt tjenlig byggnad på denna plats.
För byggnader af lättare konstruktion bör byggnaden ej blifva sä dyr, sedan man nu upfunnit ett sålt -att lägga grund, hvilket sker medelst en komposition af småsten och jordbeck.
Genom en sådan grund fördelas tryckningen på grunden och förhindrar sjunkning af den upförda byggnaden, så framt proportionerna äro rigtiga emellan husets tyngd och grundens djup.
Ju djupare denna grund är, desto hållbatare blifver den, men också i samma mån dyrare.
För en stor byggnad skulle kostnaden för en så beskaffad grund blifva ungefär densamma som för en vanlig pålning eller 60 å 70,000 R:dr, och att Staten skulle vilja nedlägga en så betydlig summa endast på grunden, lärer nästan vara otänkbart.
Då frågan är här icke att för all evig tid afhända Staten denna tomt, utan blott för viss tid, efter hvilken den återfaller till Staten, synes mig vid sådant förhållande det vara, lindrigast sagdt, ogint af R.
St:r att vilja hindra Stockholms stad att erhålla en försköning å en af sina vackraste platser, allrahelst då den icke medför någon upoffring för Slaten.
På grund af dessa skäl vågar jag anhålla om afslag å Utsk;s Betänk, och bifall till K. M:s Nåd.
Frih. Cederström, Rudolf: Genom den reservation, jag vidfogat Utsk:s Utlåt., synes tydligen, att jag ingalunda kunnat förena mig i de, efter min öfvertygelse, ganska anspråkslösa fordringar, dem StatsUlsk:s majoritet, i afseende å förskönandet af hufvudstadens mest besökta promenadplats, upställt.
Jag har alltså begärt ordet, ej allenast för att i korthet yrka, att ifrågavar:de Utlåt, icke måtte bifallas, samt anser så giltiga skäl för detta yrkande redan hafva blifvit anförda, att jag ingenting vidare har att i detta hänseende tillägga; men äfven för alt yttra, det jag likväl i formelt hänseende, nemi. till en enda liten omständighet, skiljer mig från den siste värde talaren, i det han yrkat direkt afslag å Utsk:s hemställan och omedelbart bifall till K. M:s Propos.
Propos. innehåller nemi. den hemställan, att ifråvande tomt måtte, ”på längre, dock bestämd tid”, uplåtas åt enskild person alt, efter K.
M:s godkännande af ritning och förslag, på lämpligt sätt bebyggas.
Berörde tidslängd har K. M. öfverlemnat åt R.
St:r att bestämma; och således bör, enl. min tanke, så snart R. o. Ad. önskar antagandet af K.
Propos., StatsUtsk. dessförinnan, genom ärendets återförvisning, försättas i tillfälle att föreslå någon viss tid för den äskade öfverlåtelsen.
I annat fall skulle någon ledamot här föreslå samt R. o. Ad. för sin del nu stadga en sådan tid; men detta sätt att gå tillväga vore ej det sedvanliga och förefaller mig icke heller lämpligt, emedan all beredning af ett ärende rätteligen bör försiggå inom Utsk.
Af denna anledn. anhåller jag vördsamt om återremiss af merberörde Betänk.
Den 11 Augusti. 213 Hr Bildt:
Då det måhända torde vara mera öfverensstämmande med de vanliga formerna att frågan återremitteras och jag nyss, när jag hade ordet, yrkade enkelt bifall till K. M:s Propos., så förenar jag mig med Frih.
Cederström samt anhåller fördenskull, att ifrågavande Utlåt, måtte varda till Utsk. återförvisadt.
Propos. till bifall å Usk:s Utlåt, blef härefter framställd, men besvarad med IVej, hvarpå R. o. Ad. förklarade sig anse de gjorde anmärkn:ne föranleda lill återremiss.
Föredrogos, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, StatsUtsk:s nedannämnde d. 2 dennes på bordet lagda Utlåtanden: N:o 201, i anledn. af R.
St:rs år 1853 församlade Revisorers Berättelse, ang:de Statsverkets samt andra af allmänna medel bestående fonders tillstånd, styrelse och förvaltning under år 1850 och 1851, dels ock rör:de åtskilliga vid behandlingen af 1851 års Revisorers afgifna enahanda Berättelse för åren 1848 och 1849, jemlikt StatsUtsk:s Utlåt.
N:o21, upskjutne frågor; N:o 202, i anledn. af K. M:s Nåd.
Propos., i fråga om afsöndring af jord från f. d.
Korporals-bostället vid Skånska HussarRegementet Husie, till utvidgande af Husie församlings kyrkogård inom Malmöhus län; N:o 203, i anledn. af väckt motion, ang:de Statsverkets befriande från vidare utgifter för kolonien St.
Barthelemy; samt ~N:o 204, i anledn. af väckt motion om tryckning af några, StatsUtsk:s Betänk.
N:o 71 följaktliga, skriftliga bilagor i frågan om Landtstalens lönereglering.
Föredrogs och lades till handlingarne StatsUtskrs d. 2 dennes på bordet lagda Mern.
N:o 205, i anledn. af erhållen återremiss å Utlåt.
Föredrogs och bifölls StatsUtsk:s d. 2 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 206, i anledn. äf väckt motion om pension åt aflidne Bruksidkaren Samuel Ovens enka.
Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, StatsUtsk:s d. 2 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 207, i anledn. af väckt motion om bidrag af allmänna medel för tillvägabringande af ändamålsenlig kommunikation emellan Sveriges fasta land och Gottland.
N:o 208, i anledn. af väckt motion, ang:de civile och militäre embets- och tjenstemäns pensionering.
16* 244 Oen 11 Augusti.
Vid föredragning af StatsUtsk:s d. 2 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 209, i anledn. af väckt motion om fortfarande understöd för reparation af Linköpings domkyrka, blef detta Utlåt, ånyo bordlagdt, uppå derom af flere ledamöter gjord begäran.
Föredrogs och bifölls StalsUtsk:s d. 2 dennes på bordet lagda Utlåt.
N:o 210, i anledn. af K. M:s Nåd.
Propos., ang:de pension på Allmänna Indragnings-staten åt 2:ne Afviltrings-Landlmälare i Norrbottens län, äfvensom rättighet lill dylik pension för sådane tjenstemän i allmänhet.
Föredrogos, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, nädannämnde d. 2 dennes på bordel lagde Utlålm, Betänk, och Mern., nemi. från Stats-Utskottet: N:o 211, i anledn. af K. M:s Nåd.
Propos., ang:de förlängning af arbetstiden för jernvägs-anläggningen mellan Köping och Hult; Bevillnings-Utskottet: N:o 19, i anledn. af gjorde anmärkmr vid Betänk.
N:o 13, ang:de Städernes salu-accis; N:o 20, i anledn. af återremiss af Betänk.
N:o 14, ang:de Post-bevilln:n; Lag-Utskottet: N:o 38, i anledn. af väckt motion om förklaring af K. Förordn:n d. 10 Juni 1841, ang-.de straffet för olofligt innehafvande af dyrk; och N:o 39, i anledn. af återremiss af Utsk:s Betänk.
N:o 18, öfver väckt motion ang:de vilkoren för vinnande af lagfart å fast egendom.
Föredrogs och lades till handlingarne LagUtsk:s d. 2 dennes på bordet lagda Mern.
N:o 40, i anledn. af återremiss af Utskrs Betänk.
N:o 26, öfver väckte motioner om en fullständig revision eller förklaring af 15 Kap. Ärfda-Balken.
Föredrogos, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, nedannämde d. 2 dennes på bordet lagde Betänk:n, nemi. från Lag-Utskottet: N:o 41, i anledn. af K. M:s Nåd.
Propos. med förslag till ändring i K.
Förodmn d. 20 No v. 1845, om jords och lägenhets afstående för allmänt behof; \
N:o 13, i anledn. af väckt fråga derom, att R.
M. anhålla om vidtagande af skynd - Den 11 Augusti. 245 samma åtgärder lili lugnande af de separatistiska rörelserna inom kyrkan och uphörande af förföljelser emot dem, Som i borgerligt afseende föra en stilla och oförvitlig vandel; N:o 14, i anledn. af väckt motion om ändring af 8:de §:n i K. Förordn:n om Kyrkoråd d. 29 Augusti 1843; samt N:o 15, i anledn. af väckte motioner om ändringar uti K. Stadgan d. 13 April 1808 om jagt och djurfång.
Föredrogos och lades till handlingarne Lag- samt Allm.
Ekon.Utsk:ns d. 2 dennes på bordet lagda Mern.:
N:o 16, i anledn. af återremiss af Utsk:ns Betänk.
N:o 5, öfver väckta frågor om förändring eller förklaring af gällande stadganden ang:de skyldighet att bygga och underhålla prestgård, tingshus och häradsfängelse; samt N:o 17, i anledn. af återremiss af Utsk:ns Betänk.
N:o 6, öfver väckte motioner om förändring af nu gällande stadganden, ang:de flyttningstid för tjenstefolk.
Föredrogos och biföllos Lag- samt Allm.
Utsk;ns d. 2 dennes på bordet lagda Betänk:n,: N:o 18, i anledn. af väckt motion ora förnyelse af stadgandet i 52:dra §:n i K.
Besolutionen på Allmogens besvär den 29 Juni 1752, ang:de rättighet för Allmogen att till
Ilikets städer få lill försäljning afföra den afvel och de varor, dess hemman af sig kasta; och N:o 19, i anledn. af väckte frågor om ändringar och tillägg i K.
Brefvet d. 5 Februari 1808, samt K.
Kammar-Kolkii derpå grundade Kungörelse d. 29 i samma månad, ronde besittningsrätt till kronohemman.
Vid föredragning af StatsUtsk:s d. 5 dennes f. m. på bordet lagda Utlåt.
N:o 212, i anledn. dels af K.
Propos. om anslag till Hospilalernes förbättrande, dels af väckta motioner, ang:de inrättande af ett Hospital för hufvudstaden, blef delta Utlät, ånyo bordlagdt, uppå derom af flere ledamöter gjord begäran.
Föredrogos StatsUtsk:s d. 8 dennes på bordet lagda Mera.:
N:o 213, med förslag till voter:s-propos., i anledn. afRiksStåndens skiljaktiga beslut, ronde K.
Propos. om eftergift till förmån för Carlstads stadsförsamling af Kronans rätt till ett efter Närings-idkerskan Johanna Emilia Hollander fallet dana-arf; N:o 214, med förslag till voter:s-propos., i anledn. af RiksStåndens stridiga beslut ronde K. M:s Nåd.
Propos. om eftergift till förmån för Upsala stads Borgerskaps Gubb- och Enk - 246 Den 11 Augusti. hus-inrättning af Kronans rätt till dana-arf efter enkan Charlotta Elisabeth Bång och Jungfru Christina Lundström; samt N:o 215, med förslag till voter:s-propos., i anlcdn. afRiksStåndens stridiga beslut, ronde K. M:s Nåd.
Lundblad, såsom Arrendator af Strömholms Kungsladugård af halfva spanmåls-arrende-beloppet för år 1852.
Föredrogs, men bordlädes ånyo, på begäran af flere ledamöter, Serskildta Utsk:s d. 8 dennes på hordet lagda Betänk.
N:o 15, i anledn. af motion om förklaring af K. M:s Nåd.
Kungörelse den 1 sisth Juni, ronde ansvaret för bränvinstillverkning på söndagarne, under den tid af nästkommande höst, då bränvinsbränning är tillåten.
Föredrogos och lades till handlingarne StatsUtsk:s d. 9 dennes f. m. på bordet lagde Mern.:
N:o 216, i anledn. af verkställda omröstningar, ang:de Tullbevillningen; N:o 217, i anledn. af erhallne återremisser å Utlåt.
N:o 93, ang:de K. M:s Nåd.
Propos. örn uphörande af den åtskilliga hemman åliggande skyldighet att utgöra dagsverken in natura lill Kungsgårdar och andra Kronolägenheter; , N:o 218, i anledn. af erhållen återremiss å Utlåt.
N:o 123, ang:de förändradt användande af den till skolorne i städerne inom Lunds Stift och provinsen Halland af Götheborgs Stift utgående Helgonskydd; N:o 219, i anledn. af erhållen återremiss å Utlåt.
N:o 125, ang:de väckt motion om rättighet för åboerne å åtskilliga Wisingsö
Skolegods-hemman att få desamma till skatte lösa; N:o 220, i anledn. af erhållen återremiss å Utlåt.
N:o 126, ang:de väckt motion om förändring å tiden för hållande af Upbördsstämma på Öland; N:o 221, i anledn. af erhållen återremiss å Utlåt.
N:o 129, ang:de väckt motion om förändring i K.
Förordnm d. 16 Okt. 1723, rör:de Presterskapets i Skåne upbörd; samt N:o 222, i anledn. af erhållen återremiss å Utlåt.
Föredrogs och bifölls StatsUtsk:s d. 9 dennes f. m. på bordel lagda Mein.
N:o 223, i anledn. af K. M:s Nåd.
Propos., angule ifrågaställdt utbyte af Kronan tillhörig jord emot enskild mans i och för utvidgning af 2:dra Lif-Greuadier Regementets lägerplats Malmen.