Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Häruti kan åtminstone icke jag finna något bevis på BondeSt:ts förkärlek för denna institution.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att derunder yrkats dels bifall till LagUtskits förev:de Betänk., dels återremiss deraf och dels afslag derå samt antagande af det lagförslag, Gr.
Sparre uti hans Betänk:e vidfogade reservation afgifvit, framställde H.
Exc. först propos. å bifall till Betänk:t, dervid svarades många nej jemte några ja, och sedermera propos. om återremiss deraf, då svaren ut föllo med starka ja, blandade med nej; och förklarades ja nu hafva vaiit öfvervägande.
Sparre begärt votering, yttrade H.
Exc. Hr Gr. o. Landtm., att det ankomme på R. o. Ad. att besluta huruvida bifall till Betänkt eller an tgande af Gr.
Sparres förslag skulle 213 11 en 13
Jn ni. blifva kontrapropo3. vid den begärda voteringen; hvarefter H.
Exc. framställde först propos. derå, att bifall till Betänkit skulle utgöra kontraproposm, dervid svarades många nej jemte några ja, och sedermera propos. om att Gr.
Sparres förslag skulle innefattas uti merberörde kontrapropos., då svaren utföllo med många ja tillika med några nej; och förklarades ja nu haft öfvervigten.
Hr Carleson begärde votering om kontraproposms innehåll.
Uplästes och godkändes följande voteringspropos. : »Den som vill att, vid blifvande votering om återremiss af LagUtsk:ts Betänk.
N:o 28, kontraproposrn skall blifva afslag å samma Betänk, och antagande af Gr.
Sparres dervid fogade reservation, röstar Ja; den det ej vill, röstar Hej; vinner nej, beslutar B. o. Åd. att bifall till ifrågav:de Betänk, skall blifva kontrapropos.-n vid den blifvande voteringen.»
Härefter uplästes och godkändes följande voteringspropos. i hufvudsaken: »Den som vill, att LagUtsk:ts Betänk.
N:o 28, i anledn. af väckta motioner om dels uphäfvande, dels ock inskränkning af rättigheten att börda jord på landet, skall, på grund af deremot gjorda anmärkningar, till Utsk:t återremitteras, röstar Ja; den det ej vill, röstar Nej; vinner nej, afslår R. o. Ad. nämnde Betänk, och antager det förslag till författning, Gr.
Sparre uti hans Betänk:t vidfogade reservation afgifvit.»
Vid denna voterings slut befunnos rösterna hafva utfallit som följer:
Föredrogs PresteSt:ts den 9 d:s bordlagde prot.-utdr.
N:o 295, med inbjudning till MedStm att förena sig uti PresteSt:ts beslut om förändrad lydelse af Exp.Utsk:ts förslag N:o 13 till slutparagraf i Riksdagsbeslutet.
Hederström, Rudolf:
Då denua fråga egentligen torde vara temligen likgiltig, men PresteSt:t derpå lagt sådan vigt, att det derom aflåtit inbjudning, som ock blifvit af ett annat
Stånd antagen, torde det vara skäl, att R. o. Ad. äfven biträder PresteSt:ts beslut, hvarigenom icke annat än en högst obetydlig förändring kommer att ega rum.
Jag anser mig böra uplysa, att ifrågav:de g i Riksdagsbeslutet är ordagrannt afskrifven efter den, sorn inflöt i förra riksdagens.
Då emedlertid PresteSt:t ansett nödigt att insätta en månad till, och härigenom icke sker någon större förändring, anhåller jag, lika med Frih. Cederström, att R. o. Ad. ville antaga den gjorda inbjudningen.
Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos. , beslöt R. o. Ad. att, med frånträdande af förut fattadt beslut, antaga PresteSt:ts ifrågav:de inbjudning.
Föredrogs StatsUtsk:ts d. 9 d:s bordlagde Utlåt.
N:o 116, i ani. af K. M:s Nåd.
Propos. ang:de eftergift af 1857 och 1858 årens återstående arrenden för kungsladugården Borgholm på Oland.
Jag tror det ingalunda vara rätt att, på sätt i detta fall blifvit föreslaget, göra eftergifter af Statens rätt.
Det var en före 1840—41 arens riksdag icke ovanlig åtgärd, men på sednare tiden hafva R.
St. öfvergifvit en sådan praxis.
Dylika eftergifter å arrenden innefatta ju endast en upmuntran till för höga anbud, och den, som skall ropa in ett arrende på auktion, må sjelf på förhand se sig före, att han icke bjuder för mycket.
Jag nödgas således för principens skull yrka afslag på den gjorda framställningen.
Hr Montgommerie, Robert Nils Germund:
Mörner anser jag visserligen eftergifter å arrenden ingalunda lämpliga, men tror dock att omständigheter kunna inträffa, som böra föranleda bifall till en sadan framställning, äfvensom att ett sådant fall nu är för handen.
Den ifrågav:de arrendatorn mottog nemi. arrendet år 1845 på grund af en transportresolution, och måste frånträda det redan 1863.
Han har under tiden nedlagt betydlig kostnad såväl på jordens bättre häfdande som på upförande af en ny, ganska dyrbar karaktersbyggnad, för hvilket allt han icke har att påräkna någon ersättning, men som kommer Staten till godo derigenom att, till följe af egendomens högre värde, arreudesumman bör kunna förhöjas.
Jag vågar således tro det vara skäl att bifalla hvad K. M:t i Sin Nåd.
Propos. föreslagit och StatsUtsk:t äfven tillstyrkt.
Då den ifrågav:de arrendatorn mottagit egendomen genom transportresolution, har han naturligtvis icke åtagit sig andra förbindelser än som redan förut ålågo den förre arrendatorn, och om möjligheten af hvilkas fullgörande dennes erfarenhet borde hafva satt honom i tillfälle att döma.
Hvad den omtalade nybyggnaden beträffar, så förmodar jag att den blifvit upförd i öfverensstämmelse med kontraktets föreskrifter; och för öfrigt visste han ju ganska väl också, att han derför ej skulle komma 220 D a ii 13 Joni. i åtnjutande af någon ersättning.
Jag kan således icke annat än fortfara i min anhållan om afslag.
Då det är fråga om rätt och orätt, går, det visserligen icke annat an, än att strängt följa vissa grundreglor, men i afseende å sin egendom torde man kunna förfära med mera afseende å omständigheterna, och en god hus£ bonde underlåter väl aldrig att, såvidt möjligt, se sina underhal vande till godo, då de verkligen sådant förtjena.
Att bevilja någon eftergift åt en arrendator, som under tre på hvarandra följande år blifvit lidande på sitt arrende, synes således, åtminstone för mig, icke så särdeles farligt, då nemi., såsom här är händelsen, icke blott K. M:s Befhrde i länet, utan äfven KammarKoll. och StatsKontoret aapit slutligen K.
M. sjelf vidsordat behofvet deraf och de bevekande skälen dertill.
Jag får således, i likhet med Hr Montgommerie, tillstyrka K. o, Ad. att bifalla Utsk:ts här gjorda framställning.
Sedan öfverlnggningen förklarats fulländad samt EL Exe.
Hr Gr. o. Landtm, uptagit de derunder gjorda yrkanden om dels bifall till och dels afslag å förev:de Uthde, framställde EL Exc. propos. å bifall till detsamma och, då svaren utföllo med många ja jemte några nej, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande.
Föredrogs, men begärdes af flera ledamöter ånyo på bordet, StatsUtsk:ts den 9 d:s bordlagde Utlåt.
N:o 17, i ani. af K. M:s Nåd.
Propos. i fråga om kostnadsfri uplåtelse af Kronan tillhörig jord åt Gellivare blifvande bolag, för anläggning af en jernväg emellan Gellivare malmfält och Bottniska viken.
Föredrogos och biföllos StatsUtskits den 9 d:s bordlagde Utlåtanden: N:o 118, i ani. af väckta motioner, ang:de uphörande af den åtskilliga hemman och lägenheter åliggande arbetsskyldighet till kungsgårdar och boställen; samt N:o 119, i ani, af K. M:s Nåd.
Propos. ang:de indragning till Kronan af det Kronofogden i Gottlands Läns södra fögderi pa lön anslagna bostället Luxe, mot kontant ersättning till boställsiunehafvaren.
Landtm, förmälte, att iian, jemlikt R. o.
Ad:ns i förra plenum fattade beslut, nu finge till Ståndets afgörande anmäla frågan om sättet för utseende af de tre ledamöter utaf R. o. Ad., hvilka såsom Deputerade skulle bevista DD. MM. Konungens och Drottningens förestående kröning i Norige, dervid H.
Exc. finge omnämna att vid det enda tillfälle, då en slik fråga föru förevarit eller under 1818 års riksdag, R. o. Ad. beslutat, Den 13 Jnni. 221 att en Grefve, en Friherre och en Adelsman skulle väljas samt att valet skulle verkställas af Ståndets Elektorer.
Då i allmänhet alla val, med undantag af Utskotts-tillsättnintjarne, förrättas af R. o. Ad. samfäldt in pleno, då derjemte vid innev:de riksdag beslut är fattadt derom, att älven Elektorerna skola utses direkte, anser jag för min del lämpligast, att R, o. Ad. in pleno omedelbart väljer dessa deputerade.
På det man emellertid icke må tro, att jag, som under loppet af omkring 20 år icke lyckats vara i åtnjutande af Hrr Elektorers förtroende, skulle anse mig hafva större utsigt att komma i åtanka, om valet förrättas omedelbart, må jag bekänna, att, i hvad händelse som helst, skulle, äfven om jag för öfrigt ansåge mig valbar, för mig mota en ganska stor betänklighet att mottaga ett sådant updrag som det ifrågavide, nemi. deruti att, om till de
Svenska deputerade komma att utdelas, för ätt äf dem bätää, sådane minnespenningar, som vankades för de Norske deputerade vid kröningen i Stockholm, sä kommer förmodligen omskrilteu kring Konungens bröstbild på medaljens framsida att blifva: »Carl XV, Norges, Sveriges, Gothes och Wendes Konting;» och då R.
St:r icke, mig veterligen, medgifvit ett så béskaffadt Sveriges eftersättande, skulle det för mig möta svårighet att mottaga och bära ett dylikt vedermäle af Kongl. Nåd.
Jag nämner detta äfven såsom ett föremål för deras upmärksamhet, hvilka komma att resa till Norge, och får för öfrigt yrka, det valet måtte förrättas af R. o. Ad. omedelbart.
Alven jag anhåller, det R. o. Ad. icke måtte afsäga éig.den rättighet, St:t obestridligen eger, att verkställa detta val omedelbarligen.
Hr Cederchiöld, Gustaf:
Jag förenar mig med de båda !'öreg:de talarne, och anhåller tillika, då nu R. o. Ad. utgör blott en enda klass, att det icke måtte föreskri Ivas, att man skall välja en Grefve, en Friherre och en Adelsman, utan att sådaht må få bero på hvars och ens fria vilja.
Jag anhåller blott att få förena mig med !öreg:de talare i ani.allan om valets förrättande omedelbart utan vilkor; och får äfven i likhet med Gr.
Anckarsvärd nämna, att, i händelse valet skulle falla på mig, jag icke skulle kunna mottaga det ifrågav:de updraget.
I motsats till de tvänne sista talarne vågar jag aubålla, det R, o.
Ad. må besluta, att till Deputerade skola utses en Grefve, en Friherre och en Adelsman, på det R. o. Ad. må handla i fullkomlig öfverensstämmelse med den grundsats, som gällde år 1818, då det lika litet som nu inom det Höglofl.
St:t fanns några klasser, men då man ansåg lämpligt, att de vär - 222 Den 13 Jani öigheter, sem obestridligen inom St:t förefinnas, blefvo representerade.
Landtm., att, beträffande sjelfva sättet för de deputerades utväljande, endast det yrkande blifvit framstäldt, att R. o. Ad. samfäldt in pleno skulls förrätta ifrågav:de val, men att deremot, vidkommande frågan om meddelande af någon särskild bestämmelse rörande valet, det blifvit yrkadt, dels att någon slik bestämmelse icke skulle meddelas och dels att R. o. Ad. måtte besluta, att en Grefve, en Friherre och en Adelsman skola till deputerade utses; och komme, till följd af dessa yrkanden, delning af propos:n att ega rum.
Exc. härefter framställt propos. derå, att R. o. Ad. skulle samfäldt in pleno utse ifrågavide deputerade, hvartill svarades ja, hemstälde H. Exc., huruvida R. o. Ad. behagade besluta, att vid valet skulle utses en Grefve, en Friherre och en Adelsman; och sedan denna propos. blifvit med blandade ja och nej besvarad, hemstälde H. Exc., huruvida R. o.
Ad. ansåge, att någon bestämmelse rörande valet icke borde meddelas, hvartill svarades mångå ja jemte några nej; och förklarades ja nu hafva varit öfvervägande.
Sedan Hr Printzensköld begärt votering, men sedermera förklarat sig vilja derifrån afstå, hemstälde H. Exc., att valet af deputerade finge ega rum i början af det plenum, som komme att hållas Onsdagen den 27 dennes; hvilket bifölls.
Slutligen tillkännagaf H.
Exc. Hr Gr. o. Landtm., att, till följd af Suppleanters inväljande såsom ordinarie Utsk:sLedamöter, följande Suppleantplatser blifvit lediga, nemi. en i StatsUtsk:t efter Hr von Printzencreutz, en i Bevilln.Utskit efter Hr von Kraemer, samt en i BankoUtsk:t efter Hr Steuch; och anmodade H. Exc. R. o. Adis Hrr Elektorer att vid deras nästa sammanträde dessa Suppleantplatser återbesätta. R. o. Ad. åtskiljdes kl. 8 e. m.
Dan 16 Juni 223 Lördagen den 16 Juni 1860- Plenum kl. 11 f. m.
Justerades 3 prot.utdrag för den 13 dennes samt pleniprot. för den 28 sistl.
Mars f. ock e. m.
Nödsakad att för en län gre tid lemna Imfvudstaden, (år jag i ödmjukhet anhålla att få afsäga mig förtroendet att vara ledamot i Allm.
Besvärs- och Ekon.- Utsk:t.
Sedan B. o. Ad., uppå framstäld propos., till denna anhållan lemnat bifall, anmodade H.
Ståndets Hrr Elektorer att vid deras nästa sammanträde utse en ledamot i Allm.
Besvärs- och Ekon.Utsk:t efter Hr Adelborg.
Uplästes följande af Hr Stjerngranat, Gustaf Georg Henrik, inlemnade Mern.:
Som jag för vigtiga enskilda angelägenheter nödgas en längre tid från hufvudstaden bortresa, får jag ödmjukast anhålla att blifva entledigad från updragen att vara ledamot i StatsUtsk:t och Elektor, anhållande jag att varda vid min riksdagsmannarätt bibehållen.
Äfven denna anhållan bifölls; och anmodades Elektorerne att utse en ledamot i Stats-Utsk:t efter Hr Stjerngranat.
Taube, Henning Edvard, hade ingifvit följande, nu upläste Mern.:
Då jag blifvit af läkare ålagd att bada vid en utländsk badort och i följd deraf inom några få dagar för en längre tid reser till utlandet, nödgas jag afsäga mig förtroendet att vara ordinarie ledamot i Riddarh.Utsk:t, samt suppleant i så väl Stats- som LagUtsk:n; dock får jag ödmjukast anhålla, att blifva vid min riksdagsmannarätt bibehållen.
Sedan R. o. Ad. härtill lemnat bifall, anmodades Elektorerne att välja en ledamot i Riddarh.Utsk-.t samt en Suppleant i hvartdera af Stats- och LagUtskm efter Gr.
Taube. 224 D en 16 Jun t.
Anmäldes och bordlädes nedannämnde, från litslen inkomna Mern., Utlåt:n och Betänkm, nemi. från Konstitutionsutskottet:
N:o 33, med förslag till ändring i 14 §1 mom.
RidsdOrdn.; N:o 34, med förslag till tillägg uti 7 3 § Riksd.Ordn. ang:de förstärkning af Sammansatt Utskott; N:o 35, med förslag till åtskilliga ' ändringar i Riksd.Ordn. ang:de R. o. Aths representationsrätt; N:o 36, med voteringspropos. rörande det af Konst.Utskit uti Mern.
N:o 11 frarastälda förslag till ändring i 15 § Riksd.Ordn. angide hemmansegares representationsrätt; N:o 37, i anledn. af RiksSt:ns beslut rörande det af Konst.
Utskit i Mern.
N:o 23 framstälda förslag till tillägg i 109 § Reg.- Form. och 80 § Riks.Ordn.; StatsUtskottet: N:o 120, angide föreslagna statsbidrag för vägars anläggning och förbättring, bro- och hamnbyggnader samt kanaler, äfvensom sjösänkningar och andra vattenaftappningsföretag m. fl. dylika föremål; N:o 121, med förslag till allmänna vilkor och sladganden i afside på de under denna riksdag beviljade statsbidrag till viiganläggningar och vägförbättringar, samt hamnbyggnader och vattenaftappuingar m. fl. arbetsföretag; Sammansatta Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.Utskit: N o 14, i anledn. af väckt motion om rättighet för Vestra Härad inom Jönköpings
Län att, för underhållandet af Sunds bro, upbära roterings-frihetsafgiften för hemmanet Hallsnäs inom Ramqvilla socken; N:o 15, i anledn. af väckt motion ora rusthållares befrielse från underhållande af trossvagnar och från aflönande af trosskuskar; Lagutskottet; N:o 29, i anledn. af väckt motion om en lagförklaring af innehåll, att föreskrifna upbud af fast egendom ä landet ovilkorligen skola meddelas å ting, som å rad följa hvarandra; N:o 30, i ani. af återremiss af Belänk:t N:o 21 olver ej mindre K. M:s Nåd.
Propos. med förslag till förordningar ang:de dels ändringar i gällande bestämmelser om ansvar för den, som träder till eller utsprider villfarande lära, dels ock främmande trosbekännare och deras religionsöfning, än ock enskilde motioner i samma ämne.
Föredrogs ånyo och bifölls StatsUtskits den 9 och 13 d:s bordlagde Utlåt.
N:o 117, i ani. af K. M:s Nåd.
Propos. i fråga om kost - I) « u 20 Juni f. m. 225 kostnadsfri uplåtelse af Kronan tillhörig jord åt Gellivare blifvande bolag för anläggning af en jernväg mellan Gellivare malmfält och Bottniska viken.
Vid punktvis skedd föredragning af Sammansatta Bevillms-, Lag- samt Allm.
Besvärs- och Ekon.tJtskds den 13 d:s bordlagde Mera.
N:o 10, i ani. af ltiksSt:ns olika beslut ang. vilkoren för bran vilis tillverkning, blefto, med bifall till Utskits yttranden i afseende å 19 §m och 22 g:n 1 mom. i Förordningsförslaget, de af Utsk:t föreslagne voter.-propostr godkände; och lades Utsk:ts öfriga yttranden och anmälanden till haudlingarne.
Föredrogs och bifölls BankoUlskds d. 13 d-.s bordlagde Uti.
N:o 24, i ani. af vackt motion om präglande af en skådepenning till åminnelse af H. M. Konung Carl XV:s och Dess Höga Getnåls kröning.
Föredrogs, men begärdes af flera ledamöter ånyo på bordet, BankoUtskds d. 13 d:s bordlagde Uti.
N:o 25, med förslag till reglering af Bankens lane- och kreditiv-rörelse samt om användande af uplupen odisponerad bankovinst.
Ii. o. Ad. åtskiljde» kl. 12 på dagen.
In fidem, O. brake!..
Onsdagen den 20 Juni 1860, Plenum kl. 10 f. m.
Justerades 3 prot.-utdr. för den 16 dennes samt pleni-protm för den 3 0 och 31 sisth Mars.
Uplästes och godkändes nedannämnde, från Exped.Utsk:t inkomna förslag till lt.
Strrs underd. skrifvelser till K. M:t, nemi.: H. VII. 15 T> e n JO Juni f. m. N:o 7i, sng:de rotehållares för båtsmän skyldighet att inställ® sig vid generalmönstring; N:o 72. ang:de sockneprests befrielse från skyldigheten att åtfölja dödsfångar till afriittsplatsen ; N:o 7 3, om uphäfvande af straffarterna prygel och dagg; N:o 74, ang:de ändring i sättet att expediera den s. k. kvrkoposten ; N:o 75, ang:de förändrad grund för upskattning af bränvins värde vid partihandel; N:o 7C, om antagande öfver hela riket af mantalet såsom enhet vid skatteberäkningen och om reducerande af mantalsbråken till decimalbråk ; K:o 77, ang:de nedsättning i lösen för prot.-utdr. rörande förordnanden eller entlediganden för förmyndare; N:o 78, om rättelse i de s. k. ofrimans-frälsehemmans i Bohus län beskattnings-förhållanden; N:o 79, ang:de förkortning af den tid, hvarå Kronans egendomar utarrenderas; samt N:0 80, ang:de afstående af jord till Marstrands stad och dess elementarläroverk.
Anmäldes och bordlädes: Konst.Utskit.s Mern.
N:o 38, med förslag till ändring i R. 0:s föreskrifter om PresteSt:ts representationsrätt, och Sammansatta Lag- samt Allm. Besv.- o.
N:o 14, i anledn. af väckta motioner om ändringar i nu gällande skiftes-stadga.
Uplästes följande af Hr Ter sm ed e n, N i 1 s, inlemnade Mern.:
Då jag för vården om andras och egna angelägenheter måste för en längre tid lemna riksdagsorten, nödgas jag afsäga mig såväl den plats inom Konst.Utsk:t som befattningen af Elektor, hvilka jag genom R. o. Åd:s förtroende innehar; dock under den vördsamma anhållan att blifva vid min riksdagsmannarätt bibehållen.
Sedan R. o. Ad., uppå framställd propos., till denna anhållan lemnat bifall, anmodades Ståndets Hrr Elektorer att välja en ledamot i Konst.Utsk:t efter Hr Tersmeden.
Föredrogs Vallöf! BorgareSt.-ts prot.-utdr.
N:o 308, med inbjudning till MedStm att förena sig uti BorgareSt:ts beslut om tryckning och utdelning bland RiksStms ledamöter af det Betänk., sorn af K.
M:t iörordnade komiterade afgifvit, ang de den medicinska undervisningen i riket.
Landtm, hemställde, huruvida R. o. Ad., med antagande af BorgareSt:ts inbjudning, behagade fatta enahanda beslut som nämnde Riksstånd fattat.
Ropades ja. 1) en 26 Jn ni f. m.
Föredrogs ånyo och företogs punktvis till afgörande BankoUlsk:ts den 13 och 16 dennes bordlagde Betänk.
N:o 25, med förslag till reglering af Bankens lane- och kredit iv-rörelse samt om användande af uplupen odisponerad bankovinst.
l:sta och 2:dra punkterna.
Utsk:ts hemställanden biföllos. 3:dje punkten.
I trqdje mom. af nu föredragne 3;dje § förekommer en strof, som af misstag influtit, nemi. om lånet till Landskrona stads kyrka.
Jag skulle derföre anhålla, att B. o. Ad. ville, med uteslutande af stadgandet härom, i öfrigt bifalla §:n.
Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos., bifölls Utsk:ts förslag med uteslutande af orden : »Landskrona stads kyrka, enl. beslut vid samma riksdag . . . 12,000.» 4:de punkten.
Det är en känd sak, att dä man vill framkalla en opinionsyttring åt ett visst håll, så lag» ger man i hvars mans mun ett ord eller en fras, som skall betyda det klander t. ex. man vill sätta i omlopp; på detta sätt bildas de flesta opinioner.
På detta vis bar man lyckats skapa ett klander mot RiksBanken, och för att få det nödiga ordet, har man förklarat att RiksBanken icke är »bankmessig.»
Af dem, som företrädesvis begagnat detta ord, har jag sökt att få reda på ordets rätta betydelse, och man har svarat mig att »bankmessighet» det är »bankmessighet.
Att jag af detta svar icke blifvit särdeles uplyst, må gärua läggas på räkningen af en mindre liflig upfattnings-lörmåga å min sida.
Jag har alltså sökt att på egen hand skapa mig ett omdöme om detta ords rätta betydelse, och tror mig hafva funnit, att om det funnes en slags grundlag, hvarefter alla banker ovilkorligen skola bildas, så är en afvikelse från denna lag icke-bankmässigt.
Men då en sådan lag med gällande kraft icke finnes, utan hvarje land, och ofta särskilda provinser, trott sig böra bilda banker efter detta lands eller dessa provinsers särskilda behofver, så har hvarje bank för sig sin egen bankmessighet, och ett icke upfyllande af dessa behofver är en icke-bankmessighet.
Sålunda har Sverige uti RiksBanken en Bank, tillkommen i och för detta lands egna förh:den.
RiksBankens hufvudsakliga åligganden finnas i 72 §:n R. F.
Banken har der fått rättighet att utgifva sedlar, sorakskola i riket såsom mynt gälla, men har äfven derjemte, fått sig en skyldighet att upfylla, nemi. att ständigt hafva ett lager af metallisk valuta, för att vid anfordran åt allmänheten infria sedelrepresentanterna.
För att kunna fullgöra denna skyldighet fordras ovilkorli - 228 Den 20 Juni f. m. gen för banken att hafva säkra inkomster, och dessa säkra inkomster ligga förnämligast i fastighets-belåningen, sådan den af banken bedrifves.
Borttages denna säkerhet, så äfventyrar banken att icke kunna upfylla sina förbindelser, och är icke mer bankmcssig efter de grunder, på hvilka densamma är bygd.
Utsk:t matte säkerligen hafva ett för den stora allmänheten förborgadt syftemål, då detsamma vill utesluta detta slag af utlåningar.
Utsk:t yttrar i sitt Betänk.: »Alt dessa förleden i och för sig må vara förtjent a af behjertande, medgifver Utsk:t gerna, men, sammanställda med anspråk på li. St:s Bank att afhjelpa den anmärkta bristen på nödiga låneförlag till jordbrukets bedrifvande, förlora de till största delen sin giltighet.»
Jag trotsar någon att förstå meningen af denna fras.
Utsk:t yttrar vidare: »lliksBauken har ett annat och för hela landet vigtigare ändamål, än det olvan antydda, att i främsta rummet upfylla, och att ernåendet af detta ändamål i väsendtlig mån försvåras genom att för längre tid nedlägga Bankens kapital-tillgångar i en lånerörelse af sådan beskaffenhet, som den ifrågnv:de, är äfven en sanning, som mer och mer synes göra sig gällande.»
Hvad är detta ändamål?
Det har Utsk:t ej uttryckt.
Mig synes somen plan skulle ligga fördold bakom detta yttrande.
Men jag tror det vara R.
Stms o.
Svenska folkets rätt, att först känna dessa planer, innan man företager en så vigtig förändring, som den Utsk:t föreslår.
Man framkommer säkerligen mot mig med den invändningen att olägenheten för banken att bibehålla denna lånerörelse beslår deruti att kapitaierua fastlåsas uti 2i års tid.
Detta är ett misstag, ty uti hvarje sktddsedel förbinder sig låntagaren att »om banken så fordrar, efter ett halft
Ars förlopp återbetala hela skulden«, hvilket gör att banken kan efter sex månader återfå dessa län, då deremot de törsträekningar, som gifvas filialbankerne, först efter sex år kunna äterbekommas.
Likväl har Utsk:t icke tvekat att än ytterligare utsträcka hjelpen åt desse senare.
Tydligen visar sig, för mig åtminstone, genom detta Utslcts förfarande, att hufvudmot i v et för Utsk:ts tillvngagående har varit att i-möjligaste mån skydda privat- och filialbankernas interesse, ty på annat sätt kan jag icke uttyda den i Utsk:ts Betänk, uttalade åsigten, att det vore »mindre bankmessigt» ueh med bankens ändamål mindre öfverensstämmande, att han fortsätter en lånerörelse, sorn ger honom den största säkerhet.