Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Propos. med Förslag till Författning, ang:de ansvar för förfalskning och bedrägeri.
Sedan upläsningen af detta skrifvelseförslag någon stund fortgått, anmälde sig och yttrade Deri 1.1 Jenturi, Hr Cederschiöld, Gust.:
Då detta förslag iir vidlyftigt, och
Std tyckes deråt icke lemna någon upmärksamhet, hemställer jag, om motiveringen behöfver upläsas, helst då förslaget varit 2:ne gånger bordlagdt.
Hr Gr. o. Landtm., som i anledn. häraf erinrade, att ifrågavmle skrifvelse-förslag icke varit bordlagdt, utan nu första gången föredrogs, , samt att detsamma således borde upläsas för att kunna af B. o. Ad. godkännas, framställde derjemte, att., ehuru bordläggning, derest begäran derom blefve gjord, ej kunde förvägras, det vore önskligt att B. o. Ad. icke ville bordlägga de nu inkomne skrifvelseförslagen, emedan det vore angeläget att deras justering ej fördröjdes, hvarföre också vid sednaste Talmans-sammanträde, de öfrige Stms Talmän yttrat den önskan att B. o. Ad., så vidt möjligt vore, måtte begagna tillfället att justera skrifvelse-förslagen, så snart de från Exped:sUtsk. inkommit, helst dessa förslag i de Stånd, hvilka icke vid början af plenum, utan medan de voro inbegripne i discussion, fingo förslagen sig tillsände, ej kunde genast till justering företagas och i följd deraf ofta flere plenidngar erfordrades innan justeringen i alla 4 St:n hunne försiggå.
Sedan härefter upläsningen af förev.-de skrifvelse-förslag
N:o 189 blifvit fortsatt och fulländad, blef detta förslag af B. o. Ad. godkändt.
Uplästes till justering och godkändes nedannämnde från Exped:sUtsk. inkomne Förslag till B.
Nio 190, i anledn. af K. M:s Nåd.
Propos., ang:de ogift qvinnas rätt att vid viss ålder vara myndig; N:o 191, i anledn. af väckt fråga om stiftande af lag, ang:de ordningen och vilkoren för utländsk mans uptagande till Svensk medborgare; och N:o 192, ang:de regleringen af utgifterne under BiksStatens Andra Hufvudtitel.
Anmäldes till justering men begärdes på bordet ett från Exped:sUtsk. under N:o 193 afgifvet Förslag till B.
Skrifvelse till K. M., ang.-de regleringen af utgifterne under BiksStatens Tredje Hufvudtitel.
Äfvenledes anmäldes till justering men begärdes på bordet nedannämnde från Exped:sUtsk. inkomne Förslag till §§ i Biksdagsbeslutet: N:o 7, angide ändring i IG kap. 1 § ÄrfdaBalken; N:o 8, om ändring i 3 g och uphäfvande af 4 g i 3 kap. HandelsBalken ; N:o 9, ang:de inteckning af aftal om nyttjande-rätt till fastighet i stad; Den 15 Jann ari. 23 N:o 10, om ändring i ansvarsbestämmelsen för uraktlåtenhet att öpna damlucka; N:o 11, ang:de ändring i tiden för revisions-skillings nedsättande; N:o 12, ang:de ändring i 1 kap. 4 § GiftermålsBalken; N.-o 13, om uphäfvande af bördsrätten i stad m. m.; samt N:o 14, ang:de en lag mot misshandling af djur.
Hr Gr. o. Landtm, upliiste en till honom, för att inför B. o. Ad. föredragas, aflemnad så lydande vördsam promemoria:
Då det ansetts tvifvelaktigt, huruvida RiddarhusDirektionen må, enligt 7 § i Sin Instruktion, under Riksdag förrätta val till Revisorer och Suppleanter å R. o. Ad:s vägnar uti R.
St:rs Banko Diskontverk, äfvensom Revisorer och Suppleanter vid LåneKont:n — hvilka Revisioner den 1 Mars hvarje år taga sin början — har Direktionen önskat att från R. o. Ad. erhålla eli särskilt updrag att så fort ske kan samma val anställa.
Den 14 Januari 1858. E. Aug. Lewenhaupt.
Ordf. i Höglofl.
RiddarhusDirektion.
Efter upliisningen häraf yttrade Hr Gr. o. Landtm, att denna nf RiddarhusDirektionens Ordf. gjorda framställning var föranledd deraf, att Chefen för FinansDepartitet aflåtit en skrifvelse till RiddarhusDirektionen, hvari han, under förutsättning af nuv:de Riksdags afslutande före den 1 nästk.
Mars, anmodat
Direktionen att till granskning af BankoDiskontverkets räkenskaper och förvaltning för sisth år utse 2:ne Revisorer och en Suppleant.
Yid sådant förhållande och då, såsom R. o. Ad. hade sig bekant, det berodde på R. o. Ad. att förordna om dess Revisorer af Statsverkets, Bankens och Riksg:sKont:s tillstånd, styrelse och förvaltning, samt 7 § af den för RiddarhusDirektionen utfärdade Instruktion icke tydligen bestämde huruvida
Direktionen tillkomme att äfven under pågående Riksdag välja Revisorer och Suppleanter uti BankoDiskontverket och LåneKontm, finge Hr Gr. o. Landtm, hemställa om R. o. Ad. behagade åt RiddarhusDirektionen updraga att, så fort ske kan, anställa val af de Revisorer och Suppleanter, som å R. o. Ad:s vägnar skola deltaga i innev:de års granskning af BankoDiskontverkets och LåneKontms förvaltning och räkenskaper.
Hr Gr. o. Landtm, anmälde och lät upläsa en från Fullmäktige i Riksg:sKont. ankommen så lydande skrifvelse till R.
St-.r: Till Rikets Höglofl.
Ständers Statsutskott.
Jemlikt 5 § af den för R.
St:rs Revisorer, vid granskningen af Riksg:sKont:s tillstånd och förvaltning, den 26 Maj 1841 utfärdade Instruktion, åligger det Revisorerne att öfver hvad dervid 34 Den 1Ä Januari. förekommit till Rikets nästsammanträdande
Ständer afgifva utförlig berättelse; börande denna berättelse tillställas Fullmäktige i lliksg:sKont.
, hvilka ofördröjligen skola låta till trycket befordra och sedermera med allmänna tidningarne utdela densamma, jemte de uplysningar, som af deruti anmärkte förhållanden möjligtvis kunna påkallas; hvarförutan berättelsen, med tillhörande bilagor, skall af Fullmäktige, vid derpåföljande Riksdags början, till R.
Till följd af dessa stadganden hafva Fullmäktige, som från R.
St:rs innev:de år församlade Revisorer, uti skrifvelse af den 14 innev:de månad, fått emottaga deras om granskningen af RiksgisKont:s tillstånd och förvaltning afgifne berättelse, deruti någon anraärkn. hvarken mot Kont:s förvaltning eller mot dess räkenskaper förekommer, som påkallar förklaring eller rättelse, genast gått i författning om densammas tryckning, så att berättelsen under loppet af nästk. månad kan med Allmänna Tidningarne på föreskrifvet sätt utdelas; och ehuru, enligt ordalydelsen i ofvan citerade §, Fullmäktiges tillgöranden i afs:de på förenämnde berättelse för närvide kunde härtill inskränkas; hafva likväl Fullmäktige, som af flere skäl anse det vara både ändamålsenligt och angeläget, att de af Hrr Revisorer i åtskilliga uti RevisionsBerättelsen förekommande ämnen afgifne yttranden och gjorde framställningar redan under innev:de Riksdag komma till Höglofl. StatsUtsk:s och R.
St:rs kännedom, för sin del trott något hinder för RevisionsBerättelsens öfverlemnande till Rikets nu församlade
Ständer desto mindre böra möta, som den oftanämnde §:n i 1841 års Instruktion tydligen afser, att de liemställauden oell förslag, som af Revisorerne afgifvas, skola med det snaraste underställas R.
St:rs pröfning och afgörande, ehuru §:n, såsom tillkommen på en tid, då ännu icke någon StatsRevision inträffat samtidigt med Riksdag, erhållit den här ofvan antydde ordalydelse.
Då Fullmäktige af sådan anledn. funnit sig nu böra till Ilöglofl.
StatsUtsk. aflemna R.
St;rs Revisorers ofvanomförmälde berättelse angide Riksg:s-verket, anse sig Fullmäktige böra fästa Höglofl.
StatsUtsk:s upmärksamhet på följande i samma berättelse framställda yttranden och förslag, hvilka synas vara af beskaffenhet att påkalla särskild anmälan hos, samt pröfning och beslut af Rikets nu församlade Ständer, nemi.: l:o ang:de afskrifning af Riksg :s!tonl.s fordringar för lyftade hredilivsummor (pag.
99 —105 i skrifna, samt pag. 02, 03 i tryckta RevisionsBerättelsen), i hvilket hänseende Revisorerne, som ansett angeläget, att den del af dessa kreditivfordringar, för hvilka behöriga redovisningar erhållits och för hvilka någon vidare betalning icke är att för Riksg:sKont. påräkna, så snart ske kan, varda utur räkenskaperna afförde, till afskrifning föreslagit: a) oersatte beloppet af lyftade medel å det vid 185 0—1851 års
Riksdag beviljade mindre kreditiv . . .
Rdr 023,209: — 7. b) det vid samma Riksdag beviljade och till hela sitt belopp lyftade kreditivet till Post skjutsLegans förhöjning » 13,000: — — Den 15 Januari. 25 hvarjemte Kevisorerne hemställt, att c) det vid 1853—1854 års Riksdag anvisade och likaledes till hela sitt belopp lyftade kreditiv till Neutralitetens up rättliållande stort
Rdr 2,500,000: och d) den lyftade andelen » 1,500,000: — — af det vid sistnämnde
Riksdag beviljade kreditiv för llikets försvar, äfvensom hvad ytterligare å samma kreditiv kan varda lyftadt, måtte tills vidare få föras inom linien i Riksg:sKont:s räkenskaper.
2:o dran för förslrjutne medel lill bestridande af de vid sislförflulne
Riksdag beviljade anslag till jernvägs-anläggningarne (png.
105 i skrifna samt pag. 63 i tryckta berättelsen), i alside & hvilken fordran Revisorerne fristat upmärksamhet på angelägenheten deraf att beslut fattas, huruvida denna fordran bör till större eller mindre del afskrifvas, eller huruvida densamma skall Riksg:sKont. godtgöras antingen genom uplåning eller genom anvisande till Kont:s disposition af andre, Staten tillhörige tillgångar. 3:o Ang:de afskrifning af den bland Riksg:sKonl;s skulder balancerade återstoden af den vid Kongl.
AummerLotter/Inrättningens uplösning år i842 lill Kont. aflemnade s. k.
Brudgåfvefonden (pag.
105 —1 07 i skrifna samt pag. 64 i tryckta berättelsen), hvars afförande från Ivont:s skulder med det belopp, hvartill nämnde fond vid innev:de års slut upgår, af Revisorerne ansetts desto hellre böra ega rum, som något behof icke förefinnes, att, för tillhandahållandet af de brudgåfvevinster, som i framtiden torde böra utgå, i Riksg:sKont:s räkenskaper bokföra en serskild fond, hvilken i allt fall ingått ibland samt utgör en del af Kont:s öfriga tillgångar; varande likväl vid berörde afskrifning det vilkor af Revisorerne föreslaget, att Riksg:sKont. skulle fortfarande, såsom hittills, utbetala de brudgåfvor, som, enligt gällande föreskrifter, tilläfventyrs hädanefter böra utgifvas. 4:o Angele de uti 193 och 197 §§ af Riksg:sKonl:s nu gällande Reglemente förekommande stadganden i fråga om sältet att förränta Konl.s kontanta tillgångar, (png. 121 —124 i den skrifna samt pag. 68, 69 i den tryckta berättelsen), hvilka stadganden Revisorerne, på de skäl, som uti berättelsen iiro utvecklade, funnit både i afs:de på obligationers upköp och belåning vara mindre lämpliga och ändamålsenliga, hvadan Revisorerne ansett sig böra hemställa om icke behofvet påkallade en sådan förändring af förenämnde Reglementsparagrafer, att det öfverlemnades till Fullmäktige icke allenast att, efter omständigheterne, bestämma till hvad belopp obligationer af den uti sagde §§ omnämnde beskaffenhet må belånas, utan ock att, i förhållande till den i allmänhet gängse penningeräntan, fastställa den ränta, som vid sådan belåning bör erläggas; hvarvid Revisorerne ansett jemväl böra komma under öfvervägande, huruvida icke Fullmäktige må lemnäs rättighet att belåna äfven andra, än de i ofvannämnde §§ upräknade räntebärande papper, då Fullmäktige pröfva desamma innefatta full säkerhet. 26 Den 15 Januari.
Jemte det Fullmäktige för sin del funnit alla dessa hemställanden vara välgrundade och af den beskaffenhet, att de, så fort sig göra låter, torde böra anmälas till R.
St:rs pröfning och bifall, hafva Fullmäktige, som af Höglofl.
Utsk:s vid innev:de Riksdag afgifne Utlåt.
N:o 3 9 (sid. 28) inhemtat, att Höglofl.
Utsk. lärer ämna att, bland andra med uplåningen emot fonderade StatsObligationer gemenskap egande frågor, »äfven behandla bokföringssättet »för de genom denna uplåning influtna medel och deraf verkställda »utbetalningar samt föreslå de beslut och stadganden, hvilka torde »böra härom af R.
St:r meddelas,» ansett sig böra fästa Höglofl.
StatsUtsk:s upmärksamhet derpå, att Bevisorerne, beträffande de för åren 1855 och 1836 uprättade serskilda redogörelser för de till jernvägsanläggningar anvisade eller uplånte samt utgifne medel, (pag. 81, 82 i den skrifna samt pag. 54 i den tryckta RevisionsBerättelsen), »uttalat det omdöme, att desamma på ett redigt, up»lysande och ändamålsenligt sätt åskådliggöra icke allenast huru »stor del af de till jernvägsanläggningarne använde medel blifvit »genom uplåning mot fonderade StatsObiigationer anskaffade, samt »huru stor del deraf Riksg:sKont. utaf egna disponibla medel för»skjutit, utan ock huru samtlige dessa medel blifvit för särskilda »ändamål använde.» — Revisorerne hafva derföre varit »af den »åsigt, att denna särskilda redogörelse bör fortsättas efter enahanda »upställning, som densamma nu eger, helst derigenom möjlighet »beredes icke allenast att, i en år efter år fortlöpande räkenskap, »erhålla en klar öfversigt öfver sammanräknade beloppet af de till »jernvägs-anläggningarne använde medel, utan ock att vinna känne»dom om till huru stor del dessa anläggningar bekostats genom »uplåning eller genom andra dertill disponerade medel.
Då i öfrigt »upställningen af Riksg:sKont:s egna hufvudböcker, i följd af den »särskilda redogörelsen, icke undergått någon ändring, utan desam»ma fortfarande föras efter den i sednaste RevisionsBerättelser om»förmälde räkenskapsmethod, hvars ändamålsenlighet blifvit af fö rengående Revisorer vitsordad, förefunnes, enligt Revisorernes åsigt, »intet skäl för Rikets Höglofl.
Ständer att i afs:de på bokförings»sättet inom Riksg:sKont. f. n. meddela några särskilda före»skrifter.
» Slutligen få Fullmäktige tillkännagifva att, för den händelse ifrågavide RevisionsBerättelse, — hvaruti icke förekomma några andra, än här ofvan omförmälda yttranden och förslag af den egenskap, att de torde böra särskildt hos R.
St:r anmälas, — skulle komma under handläggning vid innev:de Riksdag, tillräckligt antal exemplar deraf skola, enligt gällande föreskrifter, tillhandahållas, för att ingå i Bihanget till RiksStms prot., samt såmedelst kunna bland RiksStins ledamöter utdelas.
Stockholm den 29 Okt. 1857.
På Fullmäktiges i RiksgäldsKontorets vägnar: G. A. Sparre. J. W. Beckman. T. Hl. Banck.
Oscar Arehn.
Den lft Januari. 27 Sedan denna skrifvelse blifvit upläist, yttrade Ilr Gr. o. Landtm, att, såsom R. o. Ad. bade sig bekant, 5 § af Instruktionen för It.
Stms Revisorer vid granskningen af Riksg:sKont:s tillstånd och förvaltning innehöll, att deras berättelse skall af Fullmäktige, vid derpå följande Riksdags början, till R.
Henna Instruktion hade dock blifvit upgjord innan Grundlagen undergick den ändring, hvarigenom årliga revisioner af Statsverket, Banken och RiksgisKont. blifvit anbefallde, hvarföre oek nämnde §, som vid antagandet af denna grundlagsförändring, lemnades oförändrad, numera måhända ej vore fullt tillämplig.
Dessutom förekommo nu i Revisorernes berättelse, enligt hvad i den upläste skrifvelsen blifvit af Fullmäktige framställdt, vissa frågor, som det vore angeläget att vid denna Riksdag underställa R.
Stms pröfning, och då Grundlagen icke innehöll hinder för R.
St:r, att afgöra frågor, som förekommit uti under deras sammanträde afgifne RevisionsBerättelser, hade Hr Gr. o. Landtm, ansett sig af det i förenämnde § intagna stadgandet om berättelsens öfverlemnande till näst derefter sammanträdande Ständer vara oförhindrad föredraga detta ärende och framställa propos. till dess remitterande, helst det berodde på Ständerne att, om de så för godt funno, ändra Instruktionens stadganden, enär denna Instruktion icke blifvit af K.
M. stadfästad, utan var endast af Ständerne utfärdad, ehuru den blifvit i Författningssamlingen intagen.
Uppå härefter framställd propos. blef Fullmäktiges förev:de skrifvelse kommunicerad de öfrige RiksStm och remitterad till StatsUtsk.
Äfvenledes föredrog Hr Gr. o. Landtm, den af R.
St:rs år 1857 församlade Revisorer afgifna och till RiddarhusArkivet aflemnade berättelsen, angule verkställd granskning af Bankoverkets tillstånd, styrelse och förvaltning, och beslöts att denna berättelse skulle kommuniceras de öfrige RiksStm samt remitteras till BankoUtsk.
Föredrogs till justering Exped:sUtsk:s under N:o 180 afgifna, den 0 dennes på bordet lagda Förslag till R.
Strrs underd. skrifvelse till K. M., ang:de lån till Gefle-Dala jernvägs aktie-bolag.
En ledamot hördes begära att delta Förslag måtte få hvila på bordet, och i anledn. deraf erinrade Hr Gr. o. Landtm, att detsamma redan under sednaste plenum hade inkommit och då blifvit bordlagdt; hvarefter yttrades af Hr Bildt, Didrik Gillis:
Då detta förslag innehåller ett stadgande, som egentligen rör Riksg:sKont:s Fullmäktige, och det icke på denna frågas behandling eller utgång kan ligga någon särdeles vigt på de ordalag, som finnas i det underd. skrifvelseförslaget, skulle jag likväl tro, att i en sådan skrifvelse som denna böra endast i korthet uptagas motiverne och sjelfva beslutet, men motiverne, som legat till grund för siffrorna, helt och hållet uteslutas, ty de blifva vilseledande.
I afside på räntans bestämmande å det 28 Den 15 Jannar! lån, som skulle beviljas till Gdle-Dala aktiebolaget, har litsle, ingått i åtskilliga resonnemangér.
Utsk. har sagt, att det icke skulle blifva någon förlust för Statsverket, om räntan bestämdes till 5-| proc.
Detta återfinnes å sid. 6 i StatsUtskrs Utlåt.
KT:o 174.
Då nu detta intages i skrifvelseförslaget, och deri icke finnas några indragna rader, utan allt, som derom förekommer, återfinnes i sjelfva stycket, skulle man kunna tro, att K.
St:r gjort dessa motiver till vilkor för beslutet.
Detta är icke meningen, hvarföre jag anhåller att följande d sidan 6 förekommande stycke måtte utgå:
Men som Rikets sednast församlade Ständer, vid bestämmandet af det utaf dem beroende låneunderstödets belopp och fastställandet af de derföre föreskrifna, särdeles lindriga betalningsvilkoren, redan pröfvat och afgjort frågan om den upoffring, det allmänna bör underkasta sig för detta företags utförande; så och enär den omständigheten att samma företag, enligt hvad sedermera visat sig, kommer att medföra vida högre kostnad, än vid statsbidragets begärande och beviljande beräknades, på grund af det dessförinnan upgjorda kostnadsförslag, lika litet vid förevrde, som vid andra med statsanslag eller lån understödda, fastän genom enskild försorg och för enskild räkning verkställda arbeten, bort föranleda till ökandet af det för samma företags utförande, under då bestämda återbetalningsvilkor, beviljade understöd utaf allmänna medel, hafva R.
St:r ansett det nu ifrågasatta ytterligare lånebidraget till fortsättning och fulländande af arbetena å Gefle-Dala-jernvägen endast böra meddelas under vilkor, att detsamma icke kommer att medföra någon vidare upoffring för det allmänna.
I följd häraf, och under antagande att Staten icke skall komma att vidkännas högre kostnad, än proc. såsom ränta och andra utgifter för de medel, hvilka för Statens egna jern vägsbyggnader varda uplånta, borde ock denna räntefot skäligen bestämmas för ifrågav:de lån, så att genom den för detsamma fastställda räntans belopp full ersättning erkålles för den ränteutgift och öfriga kostnad, som måste af det allmänna erläggas för en motsvarande summa utaf de till statsbanornas anläggning i låneväg anskaffade medel; dock att genom ifrågav:de lån icke må föranledas någon tillökning af den summa, som Fullmäktige i Eiksg:sKont. enligt Rikets nu församlade Ständers beslut fått sig updraget att mot fonderade StatsObligationer uplåna för de under tiden intill nästa Riksdag förestående arbeten å Statens jern vägs byggnader.
Anser sig E. o. Ad. icke nu på stående fot kunna vidtaga en sådan förändring, så anhåller jag, att skrifvelseförslaget må blifva till Utsk. återremitteradt.
Vid behandlingen af ifrågav:de skrifvelseförslag inom ExpedisUtsk. yttrades verkligen af mig ungefär samma åsigt, som den af Hr Bildt nu uttalade, och hvilken jag fortfarande anser vara förtjent af upmärksamhet.
Utsk. förmenade likväl skrifvelsen vinna i fullständighet genom införandet af det stycke, hvarom Hr Bildt nu sig yttrat under yrkande af dess utgående.
Jag anser mig så mycket mera föranlåten att med Den 15 Januari. 29 honom häruti instämma, som detta förfaringssätt öfverensstämmer med Exped:sUtsk:s sedvanliga och af RiksStm beständigt godkända procedur, nemi. att för nödig korthet bemöda sig derom, att recit och motivering ej må innefatta annat eller mera, än som har direkt sammanhang med definitiva beslutet.
Hvad sjelfva den nu föreliggande skrifvelsen angår, synes den mig ega fullt tillräckligt logiskt sammanhang mellan föregide och efterföljande delar, om det såsom öfverflödigt anmärkta stycket bortlemnas, hvilket jag således, i likhet med Hr Bildt, tillstyrker måtte ske, och förslaget i den förkortade form, det sålunda erhölle, varda af R. o. Ad. godkändt.
Enligt min åsigt innefattas i denna punkt, att R.
St:r skola beslutat att detta bolag icke kan påräkna vidare bidrag, men genom Hr Bildts förslag försvinner detta, hvilket synes mig vara en vigtig omständighet.
Jag har nyss upläst det stycke, som bör utgå, och får fästa upmärksamheten derpå, att vilkoren i fråga innehållas i mom. e. sorn är, att bolaget skall betala proc. ränta, hvarken mer eller mindre, och att orsaken, hvarföre denna ränta blifvit bestämd, synes af samma mom.
Det måste vara af vigt, att skrifvelsen till K.
M. icke innehåller annat än hvad man äskar af K. M. Frih. Klinkowström, Rud.
Då flere talare begärt detta Betänk, på bordet, lärer det icke vidare kunna i afton diskuteras.
Härvid yttrade Hr Gr. o. Landtm, att han visserligen hört att först då detta ärende föredrogs, en ledamot begärde bordläggning, men att han, efter att dervid, enär för bordläggning andra gången erfordrades att begäran derom gjordes af flere ledamöter, icke hört någon annan understödja denna begäran och att således, derest icke någon ledamot ville anmäla att han instämde deri, ärendet nu borde förekomma till afgörande.
Hr Cederschiöld, Gust.:
Jag instämmer med den siste talaren och tror, att bordläggningen är desto nödigare som flera anmärkn:r blifvit gjorda mot skrifvelse-förslaget och det icke är lämpligt, att här i plenum diskutera redaktious-förändringar.
Såsom följd häraf förklarade Hr Gr, o. landtm, att ifrågav:de skrifvelse förslag komme att ytterligare hvila på bordet.
Anmäldes och lades på bordet: Konst.Utsk:s Mern.
N:o 62, med Förslag till ändring af de i TryckfrihetsFörordnm genom hänvisning till 8 kap.
MissgerningsBalken faststälde straffbestämmelser; och StatsUtsk:s Utlåt.
N:o 215, ang:de förhöjd aflöning för R.
St:rs Just.Ombudsman samt den vid hans Kansli anstälde personal. 30 Den 15 Januari.
Hr Gr. o. Landtm, yttrade nu, att sedan på sätt förut under detta plenum blifvit tillkännagifvet uti Talmans-conferensen den önskan blifvit yttrad, att Exped:sUtsk:s Förslag till underd. skrivelser måtte så snart sora möjligt blifva justerade, lian tagit för afgjordt att det skulle komma att ske och att med justeringen skulle utdraga så långt på aftonen, att sannolikt E. o.
Ad. icke derefter ville företaga den å föredragnings-listan förekommande vigtiga frågan om val af E. o. Ad.
Riksdagsmän.
Åtskilliga ledamöter hade derom förfrågat sig hos honom och han hade dervid leranat det svar att, derest icke R. o. Ad. bestämdt önskade denna frågas företagande, dermed skulle komma att anstå till morgondagens plenum
Ehuru nu justeringen genom bordläggningar blifvit förkortad, trodde Hr Gr. o. Landtm, sig vid sådant förhållande böra hemställa om R. o. Ad. behagade till morgondagens plenum upskjuta företagandet af nämnde fråga oell nu åtskiljas.
Ja och Nej, hvarjemte Gr.
Björnst jerna Carl Magnus, anmälde sig och yttrade:
St:ts beslut skulle detta Betänk förekomma efter den 10 dennes och då vi i dag skrifva den 15 Jan. samt St:t nu är hemligen talrikt; anhåller jag att betänk, nu måtte till afgörande företagas.
Hr Cederschiöld, Gustaf:
Jag är förekommen af siste talaren men vill tillägga att det är af vigt, att frågan nu afgöres, då St:t är talrikt församladt, emedan vid ett annat tillfälle förhållandet kan vara omvändt.
Hr Gr. o. Landtm, anhöll att innan han upropade de öfriga ledamöter som nu begärt ordet, få nämna att han, om Gr.
Björnstjernas upfattning af B. o Ad. åberopade beslut varit den rätta, skulle ansett såsom sin pligt att nu föredraga det ifrågav:de ärendet men att enl. å bords-listan gjord anteckning R. o; Ad:s beslut innehållit, att Konst.Utsk:s Mern. skulle uplöras främst å föredragnings-listan för första plenum efter den 10 dennes, hvilket icke innefattade hinder för ärendets upskjutande till en annan dag, med föranledande deraf att andra nrender, än de å föredragnings-listan uptagne, förekommit till behandling.