Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Derefter fsrrfsrs med granskningen af berörde instruktion, 6:te §:n bifölls, §:n 7 bifölls pä det sätt, at, enligt gjord klo. tion af Grefwe ve 13 6ar6io, stulle i stället för orden ett i öanciuen och Riksgälds-Lontoiret för tydlighetens ssull sattas, ett i L-n^uen och ett i Riksgälds-Lontoiret.
Alla de återstående §. §. 8, 9, io, ir och ir biföllos, Herr Grefwen och Landtmar skalken hemställde, om icke wal til Revisorer öfwer SrarsLanco- och Riksgalds-Werken samt ti!
Revisorer öfwer Krigs-Medlens Förwaltning kunde nasta Män - ro§6 ' Den 24 Mars.
Mandag den 26 Mars kl.; 5 företagas, och bägge Walen pä en gang för sig gä pä det satt, at ä hwarje Sedel särssilt urmärktes sex Personer sä» som ksvisoler öfwer förstnämde z:ne Werk, och L:ne säsom Revisorer öfwer Krigsförwaltningen.
Grefwe ve la 6aröie förmälte sig ej hafina något ar erindra hwarken emot Walen eller Sarret, sa mycket mer, som han derwid fann ett medel at, med förkortande af lid, kunna förrätta bägge Walen; men hemställde, om det ginge anat anställa det förstnämnde Walet, cknnan de andre Standen antagit InztrvÄionen för Stats- Lancovch Riksgälds kevisorerne.
Herr Landtmarffalken tilkännagaf,det han denna aston ssulle träffa de andra Riks-Ständens Talemän, och hemställde om ej, i händelse han af dem erhölle den underrättelse, at de öfrige Ständen antagir Instluckioncn, Ridderffapers och Adelns ival kunde, såsom redan wore föreflagir, aga rum och i widrigt fall upssjutas.
Uplästes och kades pä bordet följande Handlingar: Wördsamt ^lemona!.
Jfrän Högloft.
Nidderssapet och Adeln har til Stats-Utstottet bliswir remitteracit et af Herr LsrlLton hos Högloft.
Nidderssapet och Adeln .den Den S4 Mars. 1267 dm 12 nästl.
Februarii upläst
Memorial, sä lydan» de:
'Det ar sa billigt förswara sina qerningar, at "jag, med full förtröstan kil Högloft Ridderstapers "och Adelns rättwisa, wagar anföra en händelse, "besynnerlig, men fullkomligen rättfärdigande Full"mägtiges i Riksgälds-Lontoil-i-r acgärd i det omtvistade befordringsmål, hwarom Herrar Kevidv"ror sä wäl 1805 som 1807 widlöftigt lemnat Högloft.
Stats-Utskottet del, och hwilketHerrar "vjsorsrL förhållande Ståts-Utskottet gillat.
"Fullmägtige trodde sig pä goda och för <tn"toiret förmonliga stal gjort denna befordran, men "til ytterligare styrka, får jag äran för Högloft.
"Aidderstaper och Adeln upläsa Hemliga UrstottecS "Ar 1822 gifna befallning til Fullmägtige uti Riksgälds-Lomoiret, ac befordra da warande Lomrol"leuren 8cbenbsr§ pä (lontoirets OrclmariL Stat, "och synes derföre at Herrar Uevikorer8 Ar 1305 "gifna Lxpe6ilion, som förebrärFullmägtige/ akmed "misthushaUningfoc werket hafwa befordrat en "främmande perfon, wara tilkommen i saknad af "riktige upgifter.
"Jag har aldrig hört talas om detta hemliga "Utstottets förordnande, men det bör intet möjligen "hafwa warit okändt för Lecl-etel-Ei 8)'IVLN, dä "han, i alla mål som rörde Riksgälds-Lomoiret, "förrättade damris-tjenst i nämde Hemliga Utstött, "och sedan wild revisionerns och Stats-Utstottel wa» "xit ZeerLterare.
"ödmjukeligen anhäller jag, ak Stats-Utskottet - io6g
Den 24 Mars. ^tet matte anmodas lemna nu warande Herrar Full"magrige i Riksgälds-Lonkoiret delaf detta förord» "nande til efterlefnad; äfwen ar fa wanda mig med "detta mitt ödmjuka Memorial til de öfrige kssxeHl"ve Sländen."
Stockholm den 12 Februarii 1810.
Lclv.
Larlsson.
I anledning häraf har Stats-Utstoktet infordrat Kongl. Secreksraren Salvans närlagde förklaring , den Stats-Utffoctet efter anställd granstning och jämnförelfe funnit til alla delar öfwerensstämmande med Niksgalds-Lontoirets och ^svisionshandlingarne.
Och da härigenom ar ukredk, at Högloft.
Hemliga Ulstorlets Ks^olution finnes inrsAiskrsraä och in original; inbunden ibland Niksgälds-Lontoiret8 Handlingar för ar 1800, lil hela deHinnehäll intagen uti Herrar Fullmagtiges fanik Oommissarjacsts ?rokocoII, blifwit meddelt lik.
Kudlau och 8ciisnker§, och dehutom wid flera tiifällen hos Herrar Fullmagtige warit uti staga; sä har Statslltftottet, wid flikt förhållande, saknat all anledning, at, enligt Herr Larlsson» begäran, tilstyrka, det Herrar
Fullmagtige ssulle lemnäs ytterligare del af en un Riksgalds-Lontoirst redan tilgangrlig och derstädes sa gansta wal känd handling. dlt Resolution icke warit obekant för 1805 ars Herrar lLvborsr, derom wittna deras krotocoll, hwaruti den til hela dest innehåll ar införd.
Och da Den 24 Mats. 1069 dä Slctts-Utssotttt ej allenast genomläst de wid
Re vikionerne hällne krutocoll, utan sarstildt granjkat alt hwad svin ägt gemenffap med den emelian Herrar Kevisorerne och Herrar Fullmagtigel upkomne twist, angäende ^>r. ^c!'.enb^rZ8 befordran, bör icke kunna fattas uti staga, at ju Srars-Utffocter ocksä hast sig ke80luciLmen bekant.
Stats-Utssottet wit icke uptaga Riksens Höglofi.
Ständers dyrbara lid med någon ytterligare 6ecHcaeion af et ämne, hwilket Uti 1307 ars ckevisions. berättelse, hwakäf er srgn^umt åtföljt StatsUtstottets allmänna betänkande om Riksgälds>Werker, ar sä omständeligen urredt, och bwilket redan tmdergätt Riksens Högloft.
Ständers granffning.
Ridderffavets Pä Högwördige Präoch Adelns Ledamöters ste-Ständets Ledainö wägnar ters magnar
Qäe8 rlc-ming. st 'linZstaclius.
Pä Wällofl. Borgare-Stan- Pä Hederwarda Bönders Ledamöters de-Scänders Ledamö wägnar ters wägnar LuZel. ^loti.
Ericsson. kröäelius - Ut.
Allerödmjukaste lviemonal!
Sränders Stals-Utstott hav höggunstigt täckts infordra min förklaring i anledning - ro7S Den 24 Mars. ning af Herr Krigs »Rådets och Riddaren carleson» hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln den 12 innewarande manad upläste och derifrån lil Högloft.
Stars-Urskottet remmitterane lvleinoriäl, hwaruti Herr Krigs-Radet ibland annat be» hagar yttra, ar Herr Krigs-Radet aldrig hörr omtalas Högloft.
Hemliga Utskottets den 8 Junti 1800 meddelre Resolution uppå Lx^eäilions-Bvk» hallaren ivid Utrednings-Oegai-temeiuet L. 6. kulllaus och Lontrolleuren LcliLnborgs ansöknin» gar, men at det intet möjligen bordt hafwa warit okändt för ^LLrc-teraren Silvan, som, i alla mäl som rörde Riksgälds» Lontoiret, förrättade I>lot3iiLtjenst uti nämnde Hemliga Utffokt, och sedan ivid Uevisionerne och Statsutskottet warit Leci-eterars.
Och da detta yttrande sammanbindes med Herr Krigs-Rådets nyttjade uttryck uti näst föregående xeriocl, der orden lyda salunda: och synes derföre, at Herrar Usvisorers ^ 1805 gifne Lxpe6ition, som förebrå Lullmägtige al med mitzhushällning för werkst hafwa befordrat en främmande person, wara tilkommen i saknad af riktiga upgifter, är nog patagligt at Herr Krigs-Rädet asyftar en beskyllning emot mig, ar hafwa ifrån Herrar kevisorernes och Högloft.
Utskottets kännedom undanhållit berörde Resolution.
Det bör wisserligen förefalla mig högst owäntadt, ar Herr Krigs-Radet pa et fä bestämt och aft görande sätt kunnat yrka, at Herr Krigs-Radet aldrig hört omtalas i fräga warande Hemliga Ut» skottets Uesolution, dä likwäl flere omständigheter göra motsatsen af et sadant yrkande myckel sannolikt.
Hög - Den 24 Mars. 107; Högloft.
Hemliga Utffottets förenämnde Resolution, som ar inre^istreraä sub N:v 675 och m OriZinali inbunden ibland Lontoirets handlin» gar för ar 1800, har den 26 Junii samma ar til hela sitt innehall blifwit intagen uti Herrar Fullmägtiges krotOLoll, under 8 §. extrlläeraU lil lit. kublau och 8ckk-nberF, samt meddelt Lommissarialet och införd
Uti dest krotOLoll för den ^5 Julii i8oo, ka§. 67. Herrar
Fullmägtiges nytzberörde krotocoll för den 26 Julii i8oc>, hwaruri lxcsolutionen ar intagen, har blifwit jusrersät den 7 näst derpå följande Julii, dä Herr Krigs-Rädet warit närwa» rande.
Wid flera andra tilfallen, dä Herr KrigsRädet Larlsson warit närwarande, har Resolutionen ocksä kommit Uti fräga, hwarpä säsom exempel mä anföras. r:o. Har lit. 8ckenber§ Utl en til tzerrar Fullmagtige ingifwen ansökning om et Bokhallareförordnande, (iniezistreraä sub N:o II18) äberopat Högloft.
Hemliga Utffottets liesolurion, hwilken ansökning hos Herrar Fullmägtige blifwit föredragen först den 22 September 1300, och ytterligare den 9 derpä följande October; — och bägge dessa dagar har Herr Krigs-Rädet warit närwarande. 2:0.
Resolutionen är sedermera Åberopad, sä wäl Uti Lomm issariatets afgifne och sub N'.0 I,Z5 l inreAistreraöe försiag til en Kevi^ois befattning, hwartil Ht.
SclienberL warit sökande, som Uti denne sist - I07S Den 24 Mars. sistnämndes öfwer detta förslag anförde beswär/ inreZistreraäe sub N:0 iZ75»
Dessa handlingar hafwä blifwit föredragne deri 27 November 1802, da Herr Krigs-Rader karleson äfwen warit närwarande. Och wik der Åtminstone synas, fom hade Högloft.
Hemliga Utskottets lie^olution wid siftberörde tilfalle bordt wäcka särskildt upmarksamhet/ enar ä ena sidan Lominissariatst
Uti deft förslag ansett In. 8ckenberZ, i stöd af samma Resolution, icke kunna deta upföras,och ä den andra lit. 8ckenber§ Uti dest anförde beswär sökt förklara Resolutionen til sin fördel» z:o. ?rotocol!et för den 27 November eller för samma dag Lommisssriatets, förslag och lit.
Lekenbei-HL beswär i sammanhang med Revisors.kjellstens tilsättande pröfwades, blef justeraät den 4 nästpäföljande
December, och da afgaf nu mera aflidne Riksdagsmannen kl-its kelsson en ffriftelig Reservation emot ScKenberZs ärhallne förordnande, at tills widare förrätta den af Herrar Fullmägtige pa behaglig tid inrättade Revisors befattning , och deruti Riksdagsmannen yttrade sin tanka om rätta förständer af Hemliga Utskottets Resolution.
Sistberörde dag eller den 4 December föredrogs äfwen et af Loinmisssriatet ingifwit och ruk N:v 1409 inrezistreracit klemorial, hwaruti yrkas answar a lin LcKenberZ, för de af honom Uti ofwan omförmälte beswär öfwer Lommissaiiatets förslag til Revisors-besättningen emot
Lommissariatet mitzfirmeliga ffrifsätk
Af denna särskildta anledning kom Sckenbergs Befwars-ffrift, hwaruti han sä högeligen aberopat sig Hemliga Utffottets Resolution - Den 24 Mars. 107g tion ä nytznamnde fräga, och, enligt Herrar Fullmägtiges dä fattade beslut, stulle lie.' nlzerZ förekallas, och inför kiotocollee undfä förestä.ming.
Ar fjelfwa Befwärs-striften blifwit upläst, innan verra bestut farrades, bör wäl icke gerna kunna fattas riri lwifwelsmäl, sa wida ordalagen uri samma ffrifr nödwandigt stolar bestämma beflutet.
Herr Krigs-Nader har warit närwarande den 4 December, dä alt Verra hos Herrar Fullmägtige förefallit.
Det torde wal handa, ar kesolutionc-n oftare kommit i fräga, ehuru min af andre göromäl uptagne tid icke medgifwit, ar genomgå alla Lontoret8 handlingar sedan 1802 ars Riksdag, men de redan anförde exempel torde wara rilracklige ar adagalägga, der kesolutionen icke bordt wara någon okänd handling inom Riksgälds-Oontoir?t, och at Herr Krigs-Nädet warit
Uti rilfälle at åtminstone höra densamma omtalas, om ock den icke stolat ädraga sig Herr Krigs-Rådets särstildta upmärksamher.
För Riksens Högloft.
Ständers Herrar Kevisoier har Resolutionen wisserligen icke warit undangömd.
Uti Oncellie-afdelningen wid 1805 ars llsvision har Resolution blifwit upläst och til hela dest innehäll intagen uti afdelningens krotocoll för den Sjette Landet» N:» 68. rv74 Den 24 Mars. 22 November.
Detta Afdelningens krotocol! hae wid mälers föredragning och afgörande uri Herrar Revisorers klen» den 26 Nov. blifwit »plast, samt krotocÄIet häröfwer fttsteraät den 2 December. Wid 1827 ärs Revision äro pä OgneellisAfdelninaen, pä färt dest krotocoil wittna, alla pä samma Afdelning wid icho; ars Revision hällne krotocoll uplaste och följaktligen äfwen Rrotocoller för den 22 November 1805, hwaruti Resolutionen, enligt hwad ofwanberördt ar, sinnes intagen.
Jemwal har Resolmiouen blifwit äberopad
Nti 1827 ars Herrar Revisorers berättelse, af hwil» ken et 'Rransumt ärföljt Högloft.
Stats-Urskottets allmänna Betänkande om Riksgälds-Werket.
Af alt detta tacktes Högloft.
Stats - Utskottet höggunstigt sinna, at Herr Krigs-Radet til dest e« mot mig gjorda anmärkning icke ägt nägon grundad anledning, och torde jag fä utbedja mig, säsom en utmärkt gunst, at Högloft.
Stats-Utskottet, efter at hafwa granskat och jämfört mina upgifter med de af mig aberopave Handlingar, täcktes meddela särskildt intygande om deras riktighet.
Stockholm den 5 Mars 18^0. L. Silvan. - Wördsamt ^lemona!!
Med anledning af Friherre Lortig Ruävi^ Stael von l-kolsteins hos Högloft.
Ridderskapet och Adeln wackre och genom Rroocolls-Utdrag af den 14 nasti.
Februarii til Stats-Utskottet remitteraäe ytr t>U!gare motion, det mätte Niksgälds-Lontoiret ä läsggH - Den 24 Mars. -275 läggas at afgifwa förklaring, af hwad orsak beloppet af Bcwillningen för den del af Socker som stamplas wid Hall-Rätterne, blifwit wida mindre uptagit i Riksgalds-Oontoirets afiämnade sammandrag , an man as erhällne upgister ifrån GeneralLandt-Tulls-Diretticinsn funnit böra wara influtit, har Staks-Utffottet genom Herrar Fullmägtige infordrat wederbörandeS förklaring, hwaruci weder» börande, med Åberopande af bilagda upgifter fran General-Landt-TuIIs-6olito>ret, efter hwilka Bewillningen för ären 1304, 1325, 1326 och 1327 uti de wid Riksgalds-Oontoirst uprattade sammandrag blifwit uptagne, anfort, at som dessa upgifter warit provisionel!-; och gifne innan upbörden blifwit redowisad, sa har handt at densamma sedermera blifwit högre, an den förm förflags-wis warit up» gifwen, hwilker förorsakat den skiljaktighet somwi» fat sig emellan de i Riksgalds-Ooncoiret uprattade sammandrag af pfovisionelle förflag, och de sedermera efter upbördens ingäng infordrade bestämde upgifter.
Stats-Utssottet, som för egen del icke har nägot at tillägga hwad Stats-Utffottet, angående förewarande fräga uti dest förut afgifne utlåtande i allmänhet anfört, fär nu wederbörandeS vfwannämnde förklaring til Högloft Ridderffapets och Adelns bepröfwande ^vördsammeligen öfwer» lrmna» Stockholm den 16 Mars 1312.
Pä Högloft Ridderffapets Pä Högwördige Prästeoch Adelns Ledamöters Ständets Ledamöters wägnar wagnar Claes kleming F. Ilnzstaäras.
" Pä ro?6
Den 24 Mars.
Borgare- Pä Hederwarda BondeSländets Ledamöters Ständers Ledamöters wägnar magnar ^br.
Ln^el.
Lricsson. dl. krööelius.
Afffrifrer af Afssrifter.' krovisionklle upgift pä influten Bewillning wiö Landt-Tulls Werkst i Swerige och Finland ät 1804, naml. Bewillning af Löner m. m. - R:d. 41: 2Z. 7.
Dito af Sill och Tran - 4,845: r. io.
Dito af Såcker - - 2,798: 29. 7. Dito af Tegel - - 1,396: 19. 7. R:d. 9/^81: 26. 7.
Stockholm af General-Landt-Tulls första Kamerer rare-Lontoir den 24 Aug. 1305. dl. lxikborZ»
Lika lydande med On§m3iet intygar ^soli. dl. dl^trell.
KeZistr. wid R. S.
Lont, krovixionelle upgift pä influten Bewillning wid Landt-Tulls-Merker i Swerige och Finland är -825.
Be - Den 24 Mars. 1277 Bewillning af Löner m. m. ester iZos ärs
December manads förslag - - 5Z'. i?. n. Af Sill ock Tran » - - 1,805: 24. 7.
Dito Såcker - - - Z,Z5>o: 17. 4- Dito Tegel - - 1,704: 18. 2.
R:d. 6,953: zo. Stockholm den 7 Iunii 1806. dl. I.ökdorZ.
Lika lydande med OriZinziet intygar I. dl. dl^tLSll.
I^sZistr. tvid N. S- Riksg.
L!ont. ?>-0Vl8ioneIIe nygift pa influten Bewillning wid Landt-Tulls-Welker i Swerige och Finland är 1806, efter samma ars
December manads förslag.
Bewillning af Löner m. m. - 5?: Zi.
Dito af Sill och Tran - - 10,217: 5. 6.
Dito af Såcker - - Z,?4o: zi r» Dito af Tegel - . 1,575: 46. 10. R:d. 15,191: r8- 5.
Stockholm af General-Landt-Tulls r:sta Kamere» rare-Oontoir den 1 Junii 1807. dl. I^ökborz.
Lika lydande med Originalet intygar. dl. dl^trell. l^egktr. wid R. S. Riksg. Lont. ?rov>8ioneUe npgister pa influten Bewillning wid Landt-Tulls-Werkel i Swerige och Finland ro78 Den 24 Mars» Bewillning af Löner - R:d. 76: 19. 2.
Dito af Sill och Tran - 11,372: 20. 6.
Dito af Såcker - » 3,728: 39. 9, Dito af Tegel r » 1,364: 17. 5, R:d, 16,542:
Stockholm den 31 Maji 1808.
Isi.
I.öfbor§, Lika lydande med Originalet intygar I.
Isi^trell. - ^egistr. y)id R- S. RikSg. cont.
Uplastes och ffulle hwila til nästa Riksdag, följande: Wördsamt Memorial k Bl eonstitutiolls-Utffotkek har Riksdags-Fullmägtigen för Fahlu Bergslag och Utskottets Ledamot Herr O-Mn inlemnat et sirifteligtan» förande, »ney forsing til rättelser i Regerings-Formens 49 och 6i asystande en tydligare ut» rryckr mening af dessa genom deras fullständigare UeclaLtian.
Utskottet har, efter öfwerwägande häraf, lika med Herr ^S8e.-,0ren Oabn funnit, ak 49 H:ens ordalydelse lätteligen kunde, genom en altför bokstaflig tolkning, misnydas, och Riksens Stander am tingen anses pliktige, at, utan allt ival afärstider samnrankomma pä en nästan til dagen förut bestämd sermin, eller ock berättigade ak upsijura Riksdagen - Den 24 Mars: rv79 M til 6, 7 eller flera ärs mellanständ frän den sist hällne, ar tillika, ivid jemnförelse af denna §., och hwad 6i tzmomBewillningens utgäende stadgar, den följd möjligtwis skalle dragas, at ätminstone för hwarannan Riksdag, er ar blefwe utan Bewillnings-afgift, fa wida ej Riksens Ständer til Urtima Riksdag kallades.
Af dessa anledningar, samt för at afhjelpa all twerydighet och fullkomligen förena dr bada i fraga warande H. §., fär Utskottet wördsammeligen föresiä följande förklaringar deraf, för at wid nästkommande Riksdag af Konungen och Riksens Stander pröfwas och afgöras.
Första ?UNÄSN af 49 §- komme at rt^Iiserss salunda: Riksens Ständer skola, i kraft af denna Grund-Lag, hwart femte ar sammankomma.
Uti hwarje rc.
Uti 6i §. ffulle första Momentet erhälla föl» sande KeäsÄion.
Alla afgifter, som Riksens Ständer under de i föregående §. nämnde titlar beror!» -ar, stola utgöras »ntil slutet af det ar, under hwars topp den npa Bewillningen af Riksens Ständer faftställdt blifwit.
Stockholm den 5 Martu i8ro.
Pä constitnuonL-Utffoktets magnar Llaes kleming.
L. von liorenstein. 1)3».
Aberstein. 1-I^ck.ert. O. Valerius.
Up - iOZo Den 24 Mars.
Uplastes och kades pä bordet följande:
Utdrag af ?rokocol!et, hällit i Riksens Högloft, Ständers allmänna Beswärsoch Oeconomie-Utskott den 12 Mar-! lii itzlo, S. D. Företogs til granskning 6:te kunder, af Hederwarda Bonde-Ständets genom krotocollsUtdrag den 21 Justi sistledit ar, til Utskottets be» redande och närmare utarbetande öswerlemnade yrkande, hwilken piwK innefattar pästäende, at En» stiftes och Storskistes-författningarne mäga öftverfes och lampas efter behofwen och omsiändigheterne pä olika orter, och at emedlertid i synnerhet
En» stiftetförfattningarne ina inställas til deras werkan, pa der widare olägenhet ej mätte af dem blifwa en följd.
Ehuru det icke kan bestridas, ak wista locs, ler uti Verta widsträckta
Rike aro af den beskaffenhet, at Enstiften der arv anwändbare och mera skadlige an nyttige, finnas dock flere Orter och större Landsträckor, hwareft sadane Skiften ^med största fördel, bade för enskilta Jordägare och Åkerbruket i allmänhet, dels redan stedt och dels framdeles kunna werkställas.
Storskiftes-Förordningen af Ar i78z har, enligt Utskottets ranka, flere brister och medför ofta större olägenheter än Enskiftet Förfaktmngarne, hwaribland kan räknas den för ett wgl inralradk Jordbruk hinderliga omständighet, at Storskifte af Aker är tillätit i flera Skiften och Tegar.
Nar härtil kommer at En-. ffiftes - För ordningarne påbjuda, at wiste gode Män, ival - Den 24 Mars. roZr malde af Jordägarns kjelfwe och kunnige i Landthushållningen, stola bedöma om och huruwida det sökte Enskiftet ar lämpligt och nyttigt, sa synes den öfwerklagade olägenheten icke wara särdeles at befara, da Utstottet deh^rom är öfwertygad om den båtnad för Rikets Åkerbruks skötsel, Enstiften i allmänhet medföra, och hwilken redan fullkomligen wisa c sig i de södra k-ovm^-ne, fastän samma förrättningar, gemensamt med alla stora Företag, i början pä sina ställen mött någon swärigher och fordrat medel, hwilke endast i framtiden ersättas, kan Urstotkct för sin del icke understödja det Hederwärda Bonde-Srändets yrkande, ar desse Författningar matte til deras werkan genast inställas.
Utstottet anser sig likwäl, i anledning af Bonde - Ståndets derom yttrade önskan, böra wördsammeligen tilstyrka en underdånig hemställan til Kongl. 'Majit, om icke Kongl. Majit
Nädigst skulle täckas lata öfwerse de sä wäl för Storskiften som Enstiften i Allmänhet warande Författningar, pä det de samma i de delar deraf, som til wista Orter ej äro lämpelige, efter omständigheterne mä kunna rättas och förbättras, men emedlertid och inril dest en sadan förbättring hunnit werkställas, böra, efter Utskottets tanka, de gällande EnstiftesFörfatlningarne lända lil efterlefnad.
Ilt «upra.
Lx krotOLvilo k. ss I>let2el.
Utdrag af?sotocoll6t, hallit i Riksens Högloft.
Ständers Allmänna Befwärs- och O^ouomle-Utskott den lv Martii i8 S° Företogs til granstning och afgörande - rvgr Den 24 Mars. de 2:ne frän Högloflig- Ridderssapet och Adeln tis UtflottLk remitterade Memorial, neml. 1:0.
Af Herr ^siversten och Riddaren TKren^rsnat, innehallande Förslag til inrättning af ett Åkerbruks-Lollegium tll Landt-Lulturens befor» drande m. m. 2:0.
Af Herr Häradshöfdingen ^lsnnerstam, hwaruri förefläs: s) At Lag-Utskottet samt Allmän» na Befwärs- och Oeeonomie-Utffottet mätte up» dragas, at genomgå Byggnknga- och Handels» Balkarne, och anteckna de ställen, hwilka säfom veconomiska Författningar böra frän Civile- och Criminal-Lagar skiljas, samt utmärka de Försatt» ningar och Föreskrifter, hwilkas uphäfwande wore för det allmänna nyttigt, och upgifwade förändringar, som uti de öfriga borde ske; b) at större och mindre Hushälls-Salljkaper öfwer hela Riket mätte inrättas.
Warandes et särskilt xrojeK bertil lckemorialet bifogat.
Wid öfwerläggning i ett sammanhang om de ämnen, som i dessa Vlemorialsr innefattas, kunde Urssottet, som redan den 7 Augusti förledit är hoS Riksens Högloft.^ Ständer tilstyrkt hwad Herr Glänne, stam, .angående Oeconomiska Författningars skiljande frän Allmänna Lagen nu förestagit, ej widare nägot utlätande deröfwcr afgifwa. Hwad Herr Afwersten Lbrengranat ^rojeÄerak, fann Urssottet wal äga mycken förtjenst, men Utssorret trodde likwal, at innan Hushålls-Sällskapen bliswit i Lands-Otterne mera allmänt in ' rac - Den 24 Mars. ic>8) ,attade/ skulle det föreflagna Åkerbruks-colleZium ej kunna komma til en nyttig iverksamhet.
Deremot ansag Utskottet sig böra lil alla delar bifalla Herr kvirrnnerstamL Förslag, säsom i Utskottets tanka in» nefattande alla de utwägar, som för närvarande torde kunna förestås til minnande af det äsyftade ändamälet, och, säsom äfwen i hwad deruti yttras om en förändrad OrZLnisation af Patriotiska Säll» stapel, i der närmaste bidragande til hwad Herr LlrrenZrariLt, med det af honom förestagna Aker» bruks-LolleZium, äsystat.
Och skulle Utskottet wörd» sammeligen tilstyrka, at detta Förstag, som harwid bifogas, och hwilket Utskottet fann innehålla sanna och rigtiga Grunder för Hushalls-Sällstapers inrättning, matte af Riksens Högloft.
Stan» der til Kongl.
Maj:ts eget Rädiga bedömande öfwerlämnas, med underdånig anhållan derjemte, at Kongl.
Maj.t genom dest Befallningshafwande i Räder täcktes lara upmana Landets Jnnebygga» re at sa wäl Socknewis som Lanswis inrätta dessa Landthushällnings-Sällffap, eller sädana Hushäll» nings - Nämnder, som i Hushällnings«commltteens underdåniga Inlaga til Kongl. Maj:t af är 1793 blifwit förestagne.
Hwilket alt genom detta krowcolls - Utdrag Riksens Högloft.
Ständer wördsammeligen stulle underställas. 8upra. Lx krotocollo k. dltztrel.
Up» ^)Härw!d war fogad Afffrift af Herr Nsnnsrr-ksms den 2i December rZoy hoS Högloft.
Ridderskapet och Adeln uplD Förflag til inrättande af HushällsSallstapcr, hwilket i protokollet fyr samma dag finnes imtaget. ro84 Den 24 Mars.
Uplästes all r§otmslii följande frän StatsUtffomt; Wördsamt ^lemoriLl'
Sedan de kespeAivs Riks-Standen stadna! twä Ständ emot Ständ uti den wid Stars-Kegleringer, wackre Fraga, huruwida Lönerne och vexutst-weden för Hennes Maj:t.Enke-Drottningens Ofwerste - Marskalk och Öfwer - KammarHerre borde af Hennes Majus Underhalls-Lumma urga eller ock särskilt a
Stat upföras: Och RiksStänden uti meddelte k-otoeolls^ Utdrag af d. 8, 9 och iz i denne manad bcflutir, at detta ärende ffulle af det förstarkca Stats-Utskottet, pa sätt Negerings-Formen uci 69 tz. förestrifwer, med Riksens Ständers rätt afgöras, sä har Srats-Utssottet, förstärkt lil 120 Ledamöter, i dag sammantradt, och detta Ärende ril afgörande företagit.
Efter det Handlingarne blifwit uplaste, Voterings-Sedlar utdelre, samt pa manligt sätt en Ledamot utlorrad, har följande VotLring» - k, oposition blifwit framstald: