Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Genom tillgång till dessa utdrag erhåller följaktligen den Riddarhusets tjensteman, som det åligger att komplettera genealogierna, eller andre Riddarhus-kanslisten, fullständig kännedom om alla de födelser, giftermål och dödsfall, som under det nästförflutna året inträffat inom landet, och försättes derigenom i tillfälle att sjelf afgöra, hvilka i utdragen upptagne fall böra å Stamtaflorna antecknas.
Ett sådant afgörande komme således att tillhöra en person, som måste antagas ega erforderlig sakkännedom, och dessutom i hvarje tvifvelaktigt fall har tillgång till alla de för afgörandet nödiga handlingar, så att nämnde tjensteman hädanefter finge, för att så säga, sjelf hopsamla de materialier, som för arbetet med genealogiernas komplettering erfordrades, i stället för stt såsom hiltills erhålla dessa materiafier från en mängd andra mindre sakkunniga personer.
Då dertill kommer, att de ifrågavarande utdragen, hvaraf tre exemplar i behörigen styrkta afskrifter skola till det blifvande Riddarhus-Utskottet öfverlemnas, äro med särdeles redighet och åskådlighet uppställda, anser Direktionen sig ega giltiga skäl för framställandet af den åsigt, att genom tillgång till dessa utdrag ändamålet af Stamtaflornas hållande i fullständigt skick bättre uppnås än medelst de nu från presterskapet direkte till Riddarhuset ingående förteckningar, samt att något lämpligare sätt för sagde ändamåls vinnande är det nu ifrågasatta, svåligen torde kunna utfinnas.
Det torde nu återstå att tillse, huruvida med förslagets utförande några olägenheter kunna vara förknippade.
Såsom en sådan måste då först och främst framhållas den omständighet, 13 att de ifrågavarande utdragen äro ett annat embetsverks tillhörighet och skola derstädes förvaras, så att, om förslaget vinner Kongl. Maj:ts Nådiga bifall, de handlingar, hvarpå genealogierna hufvudkakligen sig grunda, icke vidare komma att finnas i Riddarhusets eget förvar, och derstädes alltid vara tillgängliga.
Men denna olägenhet torde dock ej böra tillerkännas en sådan vigt, att förslagets antagande fördenskull bör afstyrkas, helst vid betraktande deraf, att tillgång till de ifrågavarande handlingarne lätteligen erhålles vid förekommande fall, hvilka ock mera sällan torde inträda, sedan anteckningarne å genealogierna en gång blifvit verkställda, en förutsättning, som vinner stöd af hvad erfarenheten gifver vid handen i afseende å behöfligheten att efter uppgifternas införande å Stamtaflorna återgå till de förteckningar, hvarifrån de hemtats.
En ytterligare olägenhet förefinnes deri, att genom det föreslagna förändrade sättet för stamtaflornas komplettering det dermed förenade arbete i högst betydlig mån förökas.
I stället för att taga käunedom af de nu från stiften inkommande, föga vidlyftiga förteckningarna och å genealogierna anteckna de i dem upptagna fall, hvilka endast röra Adeliga personer, skulle andre Riddarhus-kanslisten för dessa anteckningars verkställande hädanefter nödgas med största noggrannhet genomgå de särdeles digra utdragen, upptagande alla inom ett år timade födelser, giftermål och dödsfall inom Rikets hela befolkning, hvarvid denne tjensteman, af härofvan anlördt skäl, ingalunda torde få förlita sig derpå, att endast de fall, hvarå i kolumnen »tillhörande Adeln» hänvisas, behöfva uppmärksammas, för utöfvande af kontroll deröfver, att icke något fall, som borde å Stamtaflorna antecknas, blifvit förbisedt, genomgå hvarje å utdragen upptaget, såväl Adeligt som oadeligt namn.
Ehuru således andre
Riddarhuskanslisten komme att vidkännas en högst betydlig tillökning i det för tjenstens bestridande nu erforderligo arbete, samt en sådan förökning i göiomålen icke skäligen torde böra honom åläggas, utan en deremot svarande vedergällning, anser Direktionen dock, att man för det vigtiga ändamålets vinnande bör villigt underkasta sig att, sedan sig visat, huruvida förslaget kommer till verkställighet, få hos Ridd. o. Adeln göra framställning om den tillökning i andre Riddarhus-kanslistens löneförmåner, som kan finnas vara med billigheten öfverensstämmande.
Direktionen afslutar sitt yttrande i ämnet, får
Direktionen fästa nppmärksamheten på en omständighet, som Direktionen anser vara af sådan vigt, att densamma bör framhållas såsom ett oeftergifligt vilkor för förslagets tillstyrkande.
För att kunna begagna den af t. f. Chefen för Statistiska Central-byrån föreslagna utvägen att komplettera Stamtaflorna ur de ifrågavarande utdragen, är det eldigt
Direktionens tanke alldeles nödvändigt, att dessa utdrag öfverlemnas till Riddarhuset för att derstädes förblifva under den tid, som erfordras för deras genomgående och verkställandet af de nödiga anteckningarne å genealogierna, enär det ingalunda torde böra tillåtas, att dessa 14 vidlyftiga och för Ridd. o. Adeln vigtiga handlingar tidtals förflyttas från deras nuvarande förvaringsrum i väggfasta och brandfria jernskåp å Riddarhuset till en annan lokal, hvaröfver
Direktionen ej eger dispositionsrätt, en förflyttning, som dessutom icke allenast skulle föranleda dertill, att besväret för andre
Riddarhus-kanslisten med genealogiernas komplettering ytterligare ökades, utan äfven komme att medföra den vida väsendtligarc olägenheten, att dessa handlingar, som nästan dagligen af Riddarhusets tjenstemän behöfva begagnas för upplysningars inhemtande och meddelande, utfärdande af bevis m. m., tidtals ej funnos å Riddarhuset tillgängliga.
T. f.
Chefen för Statistiska Central-bvrån, hvars uppmärksamhet blifvit fästad å dessa omständigheter, har jemväl insett desammaä vigt, och förklarat sig villig att låta utdragen sedan de blifvit i Statistiska Central-byrån stiftsvis eller länsvis ordnade, efterhand öfverlemnas till Riddarhus-kansliet, så att, efter det utdragen från ett stift eller län blifvit begagnade, desamma utbyttes emot de till ett annat stift eller län hörande utdrag, ända till dess samtlige utdragen för ett helt år blifvit genomgångna.
På grund af hvad Direktionen nu haft äran anföra, får
Direktionen vördsamt hemställa, det Ridd. o. Adeln behagade bemyndiga
Direktionen att i underdånig skrifvelse tillstyrka Kongl.
Maj:ts Nådiga bifall till det väckta förslaget om upphäfvande af Kongl. Brefvet den 4 Juli 1770 samt Riddarhusgenealogiernas kompletterande utur de till Statistiska Central-byrån årligen ingående utdragen ur församlingarnes Ministerialböcker, ocb i sammanhang dermed i underdånighet anhålla, det Kongl. Maj:t, derest förslaget bifölles, täcktes i Nåder meddela vederbörande föreskrift derom, att sedan de ifrågavarande handlingarne till Statistiska Central-byrån inkommit, desamma, antingen stiftsvis eller länsvis ordnade, utan tidsutdrägt skola, den ena handlingen efter den andra, emot qvitto öfverlemnas till Riddarhus-kansliet, för att derstädes förblifva, intilldess de nödiga anteckningarne å Stamtaflorna hunnit verkställas.
S- 4.
Efter det sednaste Riksdagsberättelse afgafs, hafva följande ätter blifvit å Ridarhuset introducerade, nemligen bland Friherrar: N:o 404.
Friherre Bildt.
Ridders- och Adelsmän: N:o 2337.
Herr von Malmborg.
N:o 2338.
Herr Lovén.
N:o 2339.
Herr Bennich. 15 Deremot hafva nedannämnde ätter afTörts såsom utslocknade, nemligen bland Grefvar N:o 42.
Grefve Gyllenborg.
Friherrar N:o 79.
Friherre Sjöblad. N:o 217.
Friherre Reuterholm.
Friherre Gyllengranat.
N:0 367.
Friherre Ulfsparre.
N:o 400.
Friherre Bergenstråle.
Ridders- och Adelsmän. N:o 84.
Herr Örnflycht.
N:o 172.
Herr Rosenstjerna. N:o 211.
Herr Ödell. N:o 844.
Herr Tigerclou.
Herr Råfelt.
N:o 1612.
Herr Grundelstjerna.
Härförutan hafva, med tillämpning af Ridd. o. Adelns vid 1859 och 1860 årens Riksdag fattade beslut, blifvit såsom utgångne afskrifna följande ätter, å hvilkas stamtaflor icke finnes upptagen någon lefvande manlig medlem, född under de sistförflutna 90 åren, nemligen bland Ridders- och Adelsmän. N:o 23.
Herr Barnekow.
Herr Rosenbjelke. N:o 821.
Herr Douglies, N:o 961.
Herr Hultengren.
N:o 1276.
Herr von Köhnnigstedt.
N:o 1302.
Herr Lohjelm.
Hela antalet lefvande ätter, som i sista Berättelsen beräknades till 978, kan följaktligen, på grund af förenämnda förändringar, nu antagas utgöra: Grefvar 68.
Friherrar 172.
Ridders- och Adelsmän . 724.
Summa 964. § 5- Ibland Ridd. o. Adelns Herrar Fullmäktige i Rikets Ständers Bank hafva de förändringar inträffat, att sedan Riksmarskalken, H. Ex. Herr Grefve Adolf Fredrik Nils Gyllenstolpe i Maj månad 1864 aflidit, den af Ståndet valde förste Suppleanten, Guvernören vid Kongl. Krigs-Akademien, Öfversten Carl Gustaf Lagercrantz i Banko-Styrelsen inträdt, samt att, efter det bemälde Öfverste i början af innevarande år blifvit af Kongl. Majit förordnad att förestå Landshöfdinge Embetet i Jemtlands län, och fördenskull afsagt sig befattningen att vara fullmäktig i nämn - 16 de Verk, andre Suppleanten, Kammarherren Grefve Carl Magnus Casimir Lewenhaupt efter honom såsom ledamot af Verkets Styrelse ingått.
Bruksegaren Friherre Wilhelm Fredrik Tersmeden har under loppet af innevarande år lemnat sin plats såsom en af Ridd. o. Adelns Fullmäktige i Riksgälds-Kontoret; Och har den närmaste Suppleanten, Majoren Grefve Axel Emil Wirsén i hans ställe inträdt i Styrelsen öfver detta Verk.
De ledamöter af Ridd. o.
Adeln, som vid förra Riksdagen utsågos till Styrelseledamöter och Suppleanter vid Låne-Kontoren i Göteborg, Malmö osh Wisby, hafva samtliga bibehållit sina plattser.
Sedan Bruksegaren Ludvig Theodor Bohnstedt, hvilken vid sista Riksdagen af Ridd. o.
Adeln utsågs att å Ståndets vägnar deltaga i 1863 års Revision af Statsverkets, Bankens och Riksgälds-Kontorets tillstånd, styrelse och förvaltning, detta uppdrag sig afsagt, samt Ridd. o. Adeln anmodat
Direktionen att välja Revisor i hans ställe, har Direktionen dertill utsett ÖfversteLöjtnanten Friherre Georg af Schmidt.
Utaf de af Ståndet valde Ledamöier i nästlidet års
Revision af nämnde verk har f. d. Kabinetts-Sekreteraren, numera Landshöfdingen Grefve Albert Ehrensvärd tillkännagifva sig vara hindrad att uppdraget fullgöra, hvadan val af Revisor efter honom blifvit anställd samt f. d.
Löjtnanten Grefve Fredrik Carl von Rosen dertill utsedd.
Ibland Ridd. o. Adelns Ledamöter uti innevarande års Revision af merberörda
Verk hafva ledigheter uppstått efter Kamma rherren, Grefve Charles Emil Piper, Kabinetts-Kammarherren, Friherre Corfitz Augustin Beck-Friis, Ryttmästaren Bolivar Magnus Hallenborg och Bruksegaren Baltzar De Maré, hvilka aila uppdraget sig afsagt; Och hafva i de sålunda afgångnes ställe blifvit till Revisorer valde Possessionaten, Grefve Robert De la Gardie, Kammarherren Carl Adolf Bogeman, Kaptenen Georg Wolfgang von Francken samt General-Direktören Magnus Huss.
För att deltaga i den särskilda Revision af Banko-DiskontVerkets räkenskaper, som till följd af Rikets Ständers vid förra Riksdagen fattade beslut, att denna granskning från och med innevarande år skulle verkställas af Rikets Ständers Revisorer af Stats-, Banko- och Riksgälds-verken, under nästlidet år för sista gången egt rum, har Direktionen, jemlikt föreskrifter i Instruktionens 7:de §, sådan densamma lydde före den af Ridd. o. Adeln med anledning af nyssnämnde beslut deri vidtagna för ändring, utsett Protokolls-Sekreteraren Johan Fredrik Philip Flach och Kaptenen Oscar von Knorring, samt, efter det Flach afsagt sig uppdraget, i han sställe valt Ceremonimästaren Friherre August Wilhelm Stjernstedt; hvarjemte vice Häradshöfdingen Carl Ottomar Törnebladh blifvit till Suppleant utsedd.
Härförutan har
Direktionen, i enlighet med nyssnämeda §, utsett 17 Till Revisorer och Suppleanter vid Lånekontoret i Göteborg.
År 1863.
Revisor: Kommendör-Kaptenen Per August Knut Lagerstråle.
Kaptenen Grefve Charles Emil Lewenhaupt.
Och sedan Kommendör-Kaptenen Lagerstråle afsagt sig uppdraget, i hans ställe Kaptenen, Friherre Knut Erik Leijouhufvud.
År 1864.
Och sedaa desse anmält sig hindrade att uppdraget fullgöra, Majoren Carl Edvard af Chapman oeh Kaptenen Friherre Knut Erik Leijonhufvud.
År 1865.
Revisor: Öfverste-Löjtnantet Johan August af Peterséns.
Majoren Larsjohan Malcolm Reenstjerna.
Tili Revisorer och Suppleanter vid Lånekontoret i Malmö.
Revisor:
Ryttmästaren Jules Edvard Stjernblad.
Majoren Reinhold Gustafsson Horn.
Revisor: Majoren Reinhold Gustafsson Horn.
Suppleant: Ofverste-Löjtnanten Friherre Gustsf Oskar Peijron.
Till Revisorer och Suppleanter vid Lånekontoret i Wisby.
Kaptenen Nils Axel Planting Berglod.
Majoren Adolf Jakob von Post.
Revisor: Kaptenen Nils Axel Planting Berglod.
Revisor: Majoren Carl August Oskar af Klint.
Possessionaten, Friherre Carl Herman Bennet.
Och sedan Majoren af Klint anmält hinder för uppdragets fullgörande samt Friherre Bennet blifvit kallad att såsom Revisor inträda, till Suppleant efter honom Löjtnanten Carl Adam af Forselles. § 6.
Bland Riddarhus-Direktionens egna ledamötes har den förändring inträffat, att sedan Ofver-Kammarherren Grefve Adam Lewenhaupt i medlet af sistlidet år, med anledning af flyttning från hufvudstaden, afsagt sig sin plats inom Direktionen, den af Ridd. o.
Adeln valde förste Suppleanten, Revisions-Sekreteraren Friherre Carl Gustaf Carlsson Leijonhufvud såsom ledamot i Direktionen inträdt. 2 18 Sedan Ridd. och Adeln vid förra Riksdagen bifallit
Direktionens, med anledning af väckt förslag om Riddarhus-Fiskals- och förste Riddarhus-Kanslist-tjensternas förening, gjorda hemställan, att frågan derom måtte få förfalla och den efter Riddarhus-Sekreteraren Rrakel lediga Riddarhus-Fiskals-befattningen i vanlig ordning tillsättas, har, efter förutgången kungörelse af nämnde tjensts ledighet, Direktionen i Maj månad 1863 till RiddarhusFiskal utnämnt den ende Sökanden, t. f. Riddarhus-Fiskalen, Philosophie Magistern och Juris Utriusque Candidaten Carl Lagerheim. § 7. I afseende å den pensionsinrättning, som under namn af Wadstena Adeliga Jungfru-stift är ställd under Direktionens förvaltning, fattade Ridd. o. Adeln, uppå Direktionens hemställan, vid sista Riksdagen följande beslut: l:o att Wadstena Adliga Jungfru-stifts pensioner skola, i den mån Stiftelsens tillgångar det medgifva, förhöjas från 50 till 100 Rdr Rmt årligen.
2:o att antalet af förhöjda pensioner skola bestämmas i sammanhang med den, jemlikt 29 § i Instruktionen för Riddarhus-Direktionen, årligen skeende reglering af Stifts-pensionerna.
3:o att de förhöjda pensionerna skola tillkomma de äldsta i ordningen varande Stifts-jungfrur.
4:o att det dåvarande antalet pensionsrum, eller 238, väl må, derest kassans ställning sådant ovilkorligen fordrar, förminskas, men icke får öfverskridas förr, än alla pensionärerna blifvit delaktiga af det förhöjda pensionsbeloppet.
5:o att inskrifningsafgifterna skola blifva oförändrade; samt 6:o att den s. k.
Familjegåfvan skall upphöra.
Direktionen i början af år 1863 häraf erhållit del, blef den sålunda förändrade pensionsregleringen inom Stiftet genom kungörelse i Tidningarne till allmänhetens kännedom meddelad, och vid den inskrifning i Stiftet, som egde rum den 2 Maj samma år, uppgick de inskrifnas natal, som under de förutgångna sista 10 åren i medeltal utgjort endast 6,3, till icke mindre än 32.
Maj 1864 inskrefvos lloch den 2 sistlidne Maj 15.
Efter den 2
Maj 1862 hafva således tillsammans 58 döttrar af Adelsmän blifvit inskrifna i Stiftet, hvaremot under tiden från sistnämnde dag till den 2
Maj innevarande år 55 till följd af giftermål eller dödsfall från Stiftet utgått.
Antalet af de i Matrikeln såsom lefvande upptagna Stiftsjungfrur, hvilket den 2
Maj 1862 utgjorde 439, hade följaktligen vid sista inskrifningen ökats med 3, eller till 442.
För fullgörande af Ridd. o. Adelns här ofvan omförmälda beslut om de från Stiftkassan utgående pensioners successiva 19 förhöjning från 50 tiil 100
Rdr, blefvo den 2 Maj 1863 18 pensionsrum å sistnämnde belopp inrättade och tilldelade de 18 äldsta Stiftjungfrurna.
Vid pensionsregleringen den 2 Maj 1864 medgaf Stiftskassans ställning en tillsättning af 4 nya pensionsrum i den högre klassen, så att antalet deraf utgjorde 22, men vid den i år skedda pensionsreglering kunde någon ytterligare förökning af dessa pensionsrum ej ske.
I sammanhang härmed får Direktionen tillkännagifva, att med anledning deraf, att den förteckning öfver Stiftsjungfrur, som under en längre tidrymd funnits intagen i slutet af Statskalendern, uteslutits från den efter en förändrad plan utgifna kalendern för sistlidet år, Direktionen låtit efter de båda sista inskrifningarna upprätta och i ett antal af 500 exemplar trycka en särskild Stiftsmatrikel, upptagande alla lefvande Stiftjungfrurs namn och dessutom innehållande några korta underrättelser rörande vilkoren för inträde i Stiftet, den derifrån utgående pensionering, m. m., samt att exemplar af den sednast upprättade Matrikeln i Riddarhus-kansliet kostnastfritt tillhandahålles de Ledamöter af Ridd. o. Adeln, som till erhållande deraf sig anmäla. § 8.
De å Adliga Kadett-skolefonden anslagna högre
Riddarhusstipendier hafva sedan förra riksdagens början åtnjutits af Johan Wilhelm von Döbeln, Knut Henning Gezelius von Schéele, Gustaf Wilhelm Geete, Josef Theoder Lagerheim, Nils Henrik Vult von Steijern och Knut Arvid Leonard Drake, samt innehafvas för det närvarande af von Schéele, Vult von Steijern, Drake och Carl Oscar von Porath.
De från samma Fond utgående, åtta lägre Riddarhus-stipendier hafva varit tilldelade Knut Arvid Leonard Drake, Edvard von Krusenstjerna, Friherre Reinhold Fredrik August von Friesendorff, Carl Oskar von Porath, Carl Henrik Theodor Björnberg, Erik Wilhelm Liljesköld, Urban Johan Adolf Hjärne, Sten Julius Geete, Knut Axel Belfrage, Fredrik August Oskar Belfrage, Samuel Johan Gammal Ehrencrona, Erik Benjamin Tersmeden, Gustaf Harald von Stapelmohr och Friherre Hugo Wilhelm Rehbinder, samt innehafves för närvarande af de fem sistnämnde jemte Harald Gabriel Hjärne, Johan Otto Drake och Carl Fredrik Lagercrantz, hvilka nyligen fått sådana stipendier sig tiilagde.
De två Närings-stipendier, som jemväl äro anvisade å Adliga Kadett-skole-fonden, hafva uppburits af Friherre James Oskar Bennett och Gustaf Otto Rennerfelt samt åtnjutas nu af Friherre Gustaf Mathias Adolf Liljencrantz och Hjalmar Hugo Lilliehöök.
De tre af meranämnde Fond bekostade Frikadettplatser hafva innehafts af Gustaf Magnus Fromhold Svinhufvud, Nils Johan 20 Nordenfelt, Friherre Garl Oskar Birger Eugéne Åkerhjelm och Carl Harald Åkerstein, af hvilka Nordenfelt och Åkerstein ännu innehafva två af platserne; och har den tredje nyligen blifvit ledig elter Friherre Åkerhjelm, som är berättigad att såsom equiperingspenningar uppbära ett helt års pensions-afgift, De å Bergenstjernska Fonden anvisade fyra Akademiska stipendier hafva varit tillagde Gustaf Harald von Stapelmohr, Axel Gustaf von Heijne, Gustaf Detlof Theodor Lagercrantz, August Albert Anton Wilhelm Lindencrona, Robert Fredrik von Kraemer, Johan Oskar Theodor von Engeström, Johan Magnus Stuart och Ludvig Leonard Theodor Reuterskjöld.
Dessa stipendier inuebalvas för det närvarande af Lagercrantz och de tre sistnämnde.
Det Irån samma Fond utgående underhållet för en Frikadett åtnjutes af Anders Goran Pålman De tre Stipendierna å Berghmanska Fonden hafva varit tilldelade Nils Arvid Leijonflycht, Johan Mauritz Ljungcrantz, Carl Laonard Törnebladh, Edvard Richard Ljungcranlz och Hjalmar Fredrik Odencrantz, af hvilka de tre sistnämnde nu äro stipendiernas innehafvare.
De fyra Stipendier, som utgå från Qveckfeldtska Fonden, hafva åtnjutits af Carl Adolf Liljesköld, Nds Henrik Vult von Steijern, Fredrik Wilhelm Liljestråle, Christian Carl Jakob Rosencrantz, Johan Reinhold Queckfelt, Henrik Otto Ludvig Rosencrantz samt Claes Otto de Freese; och innehalvas dessa stipendier för det närvarande af de tre sistnämnde jemte Henrik Queckfelt, som nyligen fått ett sådant understöd sig tilldeladt.
Det från Löfwenskjöldska Fonden utgående utrikes resestipendiet har begagnats af Kammarjunkaren Adolf Gabriel Coijet och innehafves nu af Philosopsie Magistern Ludvig Georg Theodor Löfvenskjöld.
Det ena af de å samma Fond anslagna två Undervisningsstipendier åtnjutes af Friherre Broder Sten Leijonhufvud, men det andra stipendiet har två gånger varit kungjordt såsom ledigt, utan att någon sökande dertill sig anmält. § 9.
I afseende å Riddarhusets lånerörelse får Direktionen, i likhet med hvad i de sednare Riksdagsberättelserna iakttagits, för Ridderskapet och Adeln tillkännagifva, att, enligt bokslutet öfver samtliga kassorna och fonderna för sistlidet år, räntebärande beloppet af de under
Direktionens förvaltning ställde medel uppgick till en summa af 1,278,276
Rdr 61 öre; och voro deraf utlånade: l:o emot inteckningar i fast egendom . . 690,199: 17. hvaraf 147,850 Rdr löpte med 6 procent. 18,000
R:dr med 5f procent, 57,500 R:dr med 5J procent, 464,241 R:dr 67 öre med 5 procent och 2,307 R:dr 50 öre med 4 procents nänta. 21 Transport 2:o emot låntagares med borgen försedda skuldsedlar, löpande med 6 procents ränta 3:o emot räntebärande obligationer . hvaraf 105,000 R:dr buro 5 procent och 31,100 R:dr 4 procent ränta.
Härförutan bör i tatalsumman af räntebärande medel inberäknas Riddarhus-reparations-fondens med 5 procent ränta löpande skuld till Riddarhus-kassan .
Summa Summarum 1,278,276: 61. § 10.
Sedan vid flera föregående Riksdagar hos Ridd. o.
Adeln förevarit fråga om borttagande af de å Riddarhusgården befintliga, i hög grad vanprydliga uthusbyggnader och platsens ordnande på ett med sjelfva hufvudbyggnaden och det särdeles vackra läget mera öfverensstämmande sätt, uppdrog Ridd. o.
Adeln vid 1859 och 1860 årens Riksdag åt Riddarhus-Direktionen att upprätta oell Ståndets pröfning vid nästkommande Riksmöte underställa ett fullständigt förslag till ordnande af Riddarhusets gårdsplan och de deromkring varande byggnader.
För fullgörande af detta uppdrag anmodade Direktionen Intendenten m. tn Fredrik Wilhelm Scholander att uppgöra förslag uti ifrågavarande hänseende, hvilket borde alternatift upptaga l:o platsens ordnande på sådant sätt, att både ett prydligt utseende och inkomst af densamma kunde vinnas, samt 2:o platsens ordnande på ett sätt, som endast afsåg dess försköning, dervid dock borde iakttagas, att på tomten skulle beredas bostad lör Riddarhusets Vaktmästare och förvaringsrum för det årliga vedlörrådet.
I anledning häraf utarbetade Intendenten Scholander två alternativa, al fullständiga ritningar och detaljerade kostnads-heräkningar åtföljda förslag, af hvilka det ena afsåg, att å gårdstomtens vestra och östra sida längs efter Riddarholmskanalen och Riddarhusgränden skulle uppföras två större, med Riddarhuset ej sammanhängande flygelbyggnader, hvardera innehållande, utom en hög och rymlig vind, dels en bottenvåning, afsedd till uthus och magasiner, och dels en öfvervåning, inredd till boningsrum och delad i två lägenheter, samt att gården skulle inhägnas med jernståndare och kedjor, planeras, grusas och planteras
Enligt det andra förslaget åter skulle tomten inhägnas medelst ett högt, på granitsockel upprest jernstaket, afjemnas, grusas och med träd planteras, två mindre paviljonger uppföras i tomtens nordvestra och nordöstra hörn, den ena afsedd till bostad åt Riddarhusvaktmästaren och den andra till inrymmande af vedlörrådet, samt en hög stenportal anbringas midt emellan båda paviljongerna utåt den längs strömmen belägna, Riddarhuset ej tillhö - 690,199: 17. 430,477: 44. 136,100: — 21,500: — 22 riga del af tomten, som för närvarande upptages af en liten trädgård och ett ridhus.
Det första alternativets utförande be-, räknades förorsaka en kostnad al 221,272
R:dr 60 öre och det andra förslagets verkställande ansågs medföra en utgift af 71 233 R:dr 10 öre Dessa förslag öfverlemnades till Ridderskapet och Adelns bedömande vid början af sistförflutne Riksdag, hvarefter och sedan Riddarhus-Utskottet dels begärt
Direktionens bestämda yttrande i fråga om hvilketdera af förslagen
Direktionen funne böra företrädesvis komma till verkställighet, dels ock funnit nödigt inhemta Direktionens åsigt, huruvida, för den händelse att någon byggnad å Riddarhusgården icke komme att uppföras, någon lämplig bostad skulle kunna i sjelfva Riddarhuset åt Vaktmästaren inrymmas, eller om Utan olägenhet bostad emot hyra kunde honom beredas utom Riddarhusets tomt, Direktionens fleste Ledamöter i förstberörde hänseende afgåfvo det hufvudsakliga yttrande, att det andra af Intendenten Scholander här ofvan omförmälda förslag ansåges vara både det för utseendet fördelaktigaste och det som komme att medföra den minsta ekonomiska förlust; hvarjemte