Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Grefve Cronhjelm: 1 anledning af Friherre Ehrenborghs yttrande, får jag blott upplysa, att i Stockholm, hvarest snart sagt nästan alla i Riksstaten upptagne ljuspenningar utgå, hafva ljuspenningar aldrig blifvit belagde med Bevillning.
Väl hafva extra inkomster och så kallade sportler blifvit upptagne till visst belopp och med Bevillning belagde, men inga sådane inkomster, hvilka äro gifne såsotn ersättning för en bestämd utgift, och således icke eller ljuspenningar.
Jag yrkar fortfarande återremiss af Betänkandet, och då jag visserligen är öfvertygad derom, att Högvördige Presterskapet i proportion betalar minsta skatterna, emedan deras inkomster aldrig kunna controlleras, är jag äfven böjd för något medel att få dem mera beskattade, men kan aldrig låna min röst dertill, att använda ett medel, sorn vore i högsta grad 3o Den 8 Maji. orättvist.
Jag vågar äfven tro, att Utskottets beslut i detta afseende måhända just härleder sig från någon, vid delta tillfälle mindre väl använd håg, att, som man säger, komma åt presterskapet.
Jag trodde mig i reservationen tillräckligt hafva utvecklat skälen för min mening, hvilken äfven delades af flere Ledamöter inom Utskottet.
Men då man så ifrigt synes vilja bestrida återremiss, anhåller jag att, jemte det jag förenar mig med Grefve Cronhjelm och Ilans Excellence Herr Grefve
De la Gardie, få tillägga, att Prostetunnorne i alla serskildte Författningar, som utkommit sedan 1719, varit undantagne från Bevillning; att de väl icke i de senare BevillningsFörordningarne äro specielt undantagne, men att de liksom ljuspenningar alltid ansetts i parite" med Tractamentspenningar, Respenningar, Inqvarteringspenningar och dylika inkomster, hvilka äro ansedde såsom ersättning för vissa bestämda utgifter i och för tjensten, och hvilka äro undantagne.
Prostetunnorne tillkommit såsom en ersättning ej blott för resor utan äfven för Expeditionskostnaden, är så mycket säkrare, som Prostarne betala Postporto för sin ofta vidlyftige brefvexling, och begärt Fribrefsrättighet, men fått afslag, just på den grund att de hafva sin ersättning i Prostetunnorne.
Någon behållning kan likväl icke Den 8 Maji. 3i påräknas, enär hela inkomsten gör 4» 5 eller 6 Tunnor Spannemål, efter Pastoraternes olika antal inom Contractet.
Jag tror, att man bör vara någorlunda rättvis och icke på denna inkomst hvälfva en tunga, hvarifrån ålla andra af samma slag äro befriade.
På dessa grunder är det, som jag begär återremiss.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken yttrade, att, då votering endast vilkorligen blifvit begärd nemligen för den händelse, att återremiss af BevillningsUtskottets ifrågavarande Betänkande icke beviljades, fann Hans Excellence sig böra ännu en gång hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln behagade berörde Betänkande, på grund af de dervid gjorde anmärkningar, till Utskottet återförvisa.
Yid förnyad föredragning bifölls BevillningsUtskottets den 22 sistlidne April under N:o 19 afgifne, samt den 4 dennes e. m. på bordet lagde, Betänkande angående väckt motion om böter för dem, som i Städerne försumma, att vid andra Uppbördsstämman betala Kronoutskylder.
Då nu 3 nyo föredrogs BancoUtskot tets den 25 sistlidne April under N:o 36 afgifne, och den 4 dennes e. ra. på bordet 32 Den 8 Maji. lagde, Betänkande, med anledning af så väl 18217 års RevisionsBerältelse, som BancoStyrelsens Anmälanden, jemte väckte motioner, i fråga om bibehållande af de från Banken meddelade Lån på hus, brandförsäkrade i den upplösta f. d.
StadsFonden af Allmänna Brandförsäkringsverket; blef detta Betänkande, på begäran af Grefve Horn, Claes Fredrik, och Herr Hallenborg, Carl Johan, jemlikt 49 §•
Upplästes till justering ExpeditionsUlskottets under N:o 42 afgifne, och den 19 sistlidne Mars f. m. på bordet lagde, Förslag till Rikets Ständers underdåniga Skrifvelse till Kongl.
Maj:t, angående ifrågaställd nedsättning af arrendet å Svartsjö Kungsgård.
Friherre Cederström ^ Jacob: Genom det sätt, hvarpå ExpeditionsUtskottet behandlat frågan, då Utskottet förklarat den förfallen, uppstår det besynnerliga förhållande, att Kongl.
Maj:t ej får något svar på en framställd Proposition till Rikets Ständer.
Arrenden af Kungsgårdarne höra onekligen till Statens ordinarie inkomster.
Om afskrifning deraf beviljas till större eller mindre del, inverkar sådant ostridigt på Statsregleringen, och sådane frågor sköla en - Den 8 Maji. 33 enligt 69 §.
Regeringsformen gå till förstärkt Statsutskott.
På samma sätt anser jag den förevarande frågan om nedsättning i arrendet af Svartsjö Kungsgård böra behandlas.
Två Stånd hafva bifallit StatsUtskottets Betänkande, men två hafva afslagit det, dervid den besynnerligheten jemväl företer sig, att då StatsTJtskottet afstyrkt den sökte nedsättningen för 14 år, och tillstyrkt den endast för 1 år, synas de två Stånd, som afslagit Betänkandet, snarast hafva bifallit nedsättning för alla åren.
Emedlertid har ExpeditionsUtskottet förklarat frågan förfallen, ett skick, hvari jag icke tror att den kan stanna.
Jag tillstyrker derföre, att ExpeditionsUtskottets nu uppläste Förslag till underdånig Skrifvelse må läggas till Handlingarne, och StatsUtskottet anmodas försöka en jemkning af Ståndens olika beslut, eller, att i händelse detta icke lyckas, inkomma med voteringsproposition för förstärkt Statsutskott.
Riksdag behandlades frågan om nedsättning i Arrendet af Svartsjö Kungsgård sålunda, att man beslöt det en undersökning borde ske, så att Rikets Ständer nu kunde fatta ett beslut i ämnet.
Då tvänne Stånd vid denna Riksdag afslagit StatsUtskoltets Betänkande, det vill säga afslagit frågan om den sökte nedsättningen, måste följden blif24 H. 3 34 Deo 8 Maji. va, att frågan förfallit, och att någon nedsättning ntöfver hvad förut blifvit medgifvet icke kommer att äga rum.
För mig är det alldeles ofattligt, huru Friherre
Cederström kunnat draga denna fråga under 69 §-§Re - geringsFormen, hvilken endast talar om Statsregleringen och Bevillningen.
Ty icke kan det höra till Statsregleringen, att en Arrendator söker nedsättning i sitt Arrende, och icke heller kan det hänföras till Bevillningen.
Frågan måste således efter min tanka förfalla, och jag tillstyrker derföre godkännande af ExpeditionsUtskottets föreslagne skrifvelse, hvilken innefattar en, efter mitt begrepp, riktig uppfattning af saken, dermed Utskottet, så vidt jag vet, dessutom förfarit efter hittills gällande praxis.
Statsutskottet har i Betänkandet föreslagit, dels att den redan beviljade arrendenedsättningen må förlängas för ännu ett år, dels att frågan ytterligare bör underställas Stäildernes pröfning, och på detta sätt var af Utskottet beredd möjligheten för en framtida nedsättning af arrendet.
När nu 2 Stånd af* slagit Betänkandet, så måtte deras mening varit, att ej vilja medgifva någon nedsättning.
Jag kan derföre icke instämma uti Friherre Cederströms förmodan, enär jag anser desse
Stånden hafva haft till afsigt att betaga sökanden allt hopp om nedsättning.
Huruvida detta ärende åter kan Den 0 Maj!. 35 tomma under pröfning af Nämnd, är en annan fråga.
Sådane ämnen äro i allmänhet de, som angå Beviliningen och Statsregleringen.
Med Herr Ribbing är jag ense derom, att frågan, om nedsättning af ett års arrende för en Kungsgård, ieke för Slatsregleringen är af den vigt, att den bör dragas under Nämnds pröfning; Och jag tillstyrker alltså bifall till ExpeditionsUtskottets förslag.
Friherre Anckarsvärd} Carl Henrik:
Jag vill ej öka denna nog vidlyftiga discussion, utan förenar mig med Friherre Palmstjerna och Herr Ribbing, samt yrkar proposition till godkännande af ExpeditionsUtskottets förslag.
Genom de i denna fråga fattade beslut, synes klarligen, huru angeläget det är, att iagttaga hvad Grundlagen föreskrifter angående behandling af Betänkanden, då de ej kunna antagas.
Ridderskapet och Adeln ville ej antaga StatsUtskottets förslag; derföre bade det bordt återremitteras utan afseende på hvad de öfrige Stånden beslutat.
Nu ser man följderne af motsattsen.
Frågan kan dock icke förfalla, ty Kongl. Maj:t måste hafva svar på sin i ämnet aflåtne Nådiga Proposition.
Saken kan dock hjelpas derigenom, att StatsUtskottet försöker sam 3* - 36 Den 8 Majt manjämnka de stridiga meningarne.
Lyckas ej detta, finnes ingen annan utväg, än att genom förstärkt Statsutskott låta afgöra frågan.
Att denna fråga ej skulle tillhöra Statsregleringen, förefaller mig besynnerligt, då arrenden af Kungsgårdar likvist tillhöra Statens ordinarie inkomster.
Om denna fråga, såsom Friherre Cederström synes åsyfta, verkeligen emanerat ifrån Kongl. Maj:t, skulle jag gå in på Friherrens satts, att den ej kan förfalla; men då den nu endast uppkommit af en underdånig ansökan, som Kongl. Majit i Nåder remitterat till Rikets Ständer, så bör och kan den vid närvarande förhållande helt och hållit förfalla.
Hans Excellence Herr Grefven och fandt-Mar skalken gjorde proposition till godkännande af ExpeditionsUtskottets ifrågavarande Förslag.
I följd hvaraf Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att som, efter hvad Hans Excellence tyckt sig finna, Ja öfverröstat
Cederström anmälde till Protocollet sin reservation emot Ridderskapets och Adelns beslut.
Den 8 Maji. 37 Till pröfning företogs RiddarlmsUtskottets den i4 sistlidne Mars afgifne, och den 3 derpåföljde April på bordet lagde, Memorial, angående upplåtande af Riddarhusets obebyggda tomt till uppförande af SessionsSalar för de Tre ofrälse RiksStånden.
För icke längesedan hafva Fullmägtige i RiksgäldsContoret besvarat en remiss från StatsUtskottet angående inredning af RiksgäldsContorets hus till Samlingsrum för de 3:ne Ofrälse Stånden.
Ärendet togs då i noga öfvervägande; ritningar och kostnadsförslag uppgjordes, enligt hvilka nödige samlingsrum skulle med föga betydlig kostnad kunna i berörde hus beredas ej allenast åt nyssnämnde 3:ne Stånd, utan äfven åt de Ständernes Utskott, som ej redan hafva bestämda rum.
Till och med för Archiven skulle erforderligt utrymme blifva tillgängligt.
Jag hemställer derföre, om vi ej böra låta RiddarhusUtskottets
Memorial hvila på bordet, till dess StatsUtskottets förslag i förstberörde afseende hinner tili pröfning förekomma.
På de skäl, som den sistej värde Talaren anfört, förenar jag mig med honom att begära frågans ytterligare hvilande.
I anledning hvaraf Flans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förkla - 38 Den 8 Maji. rade, att, då flere Ledamöter begärt, att RiddarhusUtskotlets Memorial måtte ytterligare få hvila på bordet, kunde sådant enligt 49 §•
Herr Rosenquist j Fredrik Leonhard:
Det är anledning till anmärkning emot Föredraganden af Ecclesiaslikärender, hvarå remiss begäres till ConstitutionsUtskottet, inför hvilket anledningen skall uppgifvas.
Hvarjemte Herr Rosenquist till protocollet aflemnade ett tili ConstitutionsUtskoltet adresseradt försegladt convolut.
Hans Excellence Herr Grefven och Landt Mar skalken förklarade, att berörde anledning till anmärkning komme, att, enligt 29 §.
Å nyo föredrogs Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottets den 19 sistline Januarii under N:o 32 afgifne, och den 3 derpåföljde Februarii e. m. på bordet lagde, Betänkande öfver väckt motion om undersökning i afseende på möjlig nedsättning af Skeppsumgälder för Svenska Fartyg.
I anledning af gjorde motioner om nedsättning i Skeppsumgälder, hvilka frågor blifvit till Bevil!- Den 8 Maji. 39 ningsUtskottet remitterade, har bemälte Utskott afgifvit Betänkande, som nu är under tryckning; och jag hemställer, om ej denna dermed gemenskap ägande fråga kunde få hvila, tills omförmälte Betänkande förekommer till pröfning.
Häruti instämde Grefve Frölichj David.
Hvarefter, uppå derom af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjord hemställan, Ridderskapet och Adeln beslöt, att ifrågavarande Betänkande skulle ytterligare hvila på bordet, intilldess det utlåtande, som Herr Tham anmält vara från BevillningsUtskottet att förvänta, till Ridderskapet och Adeln inkommit.
Föredrogs å nyo Allmänna Besvärsoch EkonomiUtskottets den 5 sistlidne Februarii under N:o 58 aflålne, och den g i samma månad e. m, oå bordel lagde, Memorial, angående Hedervärda BondeStåndets Talmans Johan Olsson Longbergs Motion om utvidgad smidesrätt för Ofvansjö och Thorsåkers Bergslager i Gestrikland.
I sammanhang härmed upplästes Hedervärda BondeStåndets ProtocollsUldrag af den g sistlidne Mars, innehållande, att Talmannen Longberg, efter inhemtad kännedom, att annan Motionär väckt fråga om en sådan utvidgad Smidesrätt för Bergslagerne i allmänhet, tillkännagifvit sig icke 4° Den 8 Maji. vilja vidare fullfölja den af honom, för den ort, som han representerade, enskildt gjorde motion; i följd hvaraf BondeStåndet ansett Utskottets ifrågavarande Memorial böra läggas till liandlingarne.
Hvarefter Ridderskapet och Adeln, vid detta förhållande, jemväl för dess del, fann, att berörde Memorial numera endast borde läggas till liandlingarne.
Vid förnyad föredragning af RiddarliusUtskottets den 3 sistlidne December aflåtne, och den 17 i samma månad f. m. på bordet lagde Memorial, innefattande hemställan, att RiddarhusFiscalens
Riksdagsarfvode hädanefter måtte af de till Riksdagskostnaderne anslagne medel utgå; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär bemälte Tjensteman, till följd af Rikets Ständers beslut vid innevarande Riksdag, redan erhållit arfvode af Riksdagskostnadsmedlen, Utskottets ifrågavarande Memorial numera borde läggas till liandlingarne.
Då nu å nyo föredrogs Bevillningssamt Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottens den 25 sistlidne April under N:o 3 afgifne, och den 7 dennes e. m. på bordet lagde, Betänkande öfver väckte Motioner, angående beskattning å Caracterer utan mot - Den 8 Maji. svarande Embete och Tjenst; anhöllo Herr Rosenqvist, Fredrik Leonhard, och Herr Ribbing , Arvid, att detta Betänkande måtte ytterligare hvila på bordet; i följd hvaraf Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken förklarade, att, enligt 49 §•
Riksdagsordningen, Betänkandet komme att ytterligare hvila.
Föredrogos å nyo och biföllos följande LagUtskottets den i5 och 18 sistlidne April afgifne, samt den q dennes e. m. på bordet lagde, Betänkanden:
N:o 54- Öfver väckt motion om vederbörande UnderDomares förständigande, att, vid Intekningars dödande, ställa sig till efterrättelse hvad i 24 §• af Kongl. Förordningen den i3 Julii 1818 om Skuldebrefs företeende i hufvudskrift är stadgadt; N:o 55.
Öfver väckt motion om ändring i Kongl.
Kungörelsen den 18 December 1823, så vidt den rörer ändring af 24 §. i Kongl.
Förordningen den i3 Julii 1818 om Intekning i fast egendom; N:o 56.
Öfver gjord motion om stadgande, att i de orter, der endast ett Lagtima Ting om året hålles, Lagfart och Intekning må kunna å Urtima Ting sökas och meddelas; N:o 57.
Om utfärdande af en Författning, som föreskrifver, huru afhandlingar 42 Den 8 Maji, om så kalladt
Undantag eller fördel samt om upplåtelse af nyttjande rätt till jordadel skola lagföljas.
Å nyo föredrogs Allmänna Besvärs-och EkonomiUtskottets d. 2 dennes under N:o go afgifne, och den 7 derpåföljde e. m. på bordet lagde, Utlåtande i anledning af väckt fråga, att KrigsAkademien på Carlberg måtte, såsom ElementarLäroanstalt, upplösas; men på begäran af Herr von Troilj Emil, Herr Virgin, Arvid, och Grefve Hamilton, Johan, blef detta Utlåtande, enligt 4g §.
Riksdagsordningen, å nyo lagdt på bordet.
Å nyo föredrogos och gillades följande Allmänna Besvärs- och EkonomiUtskottets den 2 dennes afgifne, och den 7 derpåföljde e. m. på bordet lagde, Utlåtanden; N:o g2.
I anledning af gjorde anmärkningar vid Utskottets under N:o 52 förut meddeldte
Betänkande i anledning af vackt fråga om skyldighet för Ordinarie Domare, att af egna medel ersätta alla de Resekostnader, hans Vicarius, i och för sitt förordnande, får vidkännas utom Domsagans gränsor; N:o g3.
I anledning af väckte Motioner, dels om Orgelbyggeriets befrämjande, Den 8 Maji.
43 och dels om upprättande af ett Institut, egenteligen för kyrkosång.
Vid förnyad föredragning bifölls^ExpeditionsUtskottets d. 2 dennes under N:o 63 aflåtne, samt den 7 derpåföljde e. m. på hordet lagde.
Memorial, angående serskildt Vaktmästarebiträde; och skulle, på sätt ExpeditionsUtskoltet hemställt, StatsUlskottet ej mindre derom, än ock att ExpeditionsUtskottets under N:o 9 aflåtne Memorial angående ökadt Cantzli-biträde, blifvit af Ridderskapet och Adeln den 9 sistlidne Januarii bifallit, genom ProtocollsUtdrag erhålla underrättelse.
Herr Uggla, Carl Wilhelm, hade inlemnat ett Anförande, som upplästes, så lydande:
Hindrad att öfvervara gårdagens förmiddags-plenum hos Höglofl.
Ridderskapet och Adeln, får jag härmed reservera mig emot det af Friherre Anckarswärd, biträdd af Grefvarne Frölich och Horn, framställte förslag, att de anmärkningar, till C011- stitulionsUtskottet ställda, som af enskildta representanter så väl nu blifvit gjorda, som äfven de hvilka framdeles under närvarande Riksmöte kunna göras emot Rikets ansvarige Embetsman, icke skola inom Rid - 44 Den 8 Maji. dårhuset föredragas förr, än det så kallade decharge-betänkandet inkommer, för att i sammanhang dermed discuteras; och gör jag denna reservation förnämligast af den orsak, att, då ibland de anmärkningar, som af enskildte representanter nu äro gjorde, åtskillige äro af den egenskap, att de kunna anses såsom foster af mindre betänksamhet, eller, att för desamma gifvits grunder af ensidig beskaffenhet, det verkligen borde för hvar och en blifva ocb vara tveksamt, att längre låta det allmänna blifva i ovisshet om den rättmätiga opinionsdom, som bör träffa dem, hvilka nu känna sig sakre, att hafva handlat antingen af okunnighet, (^hvilket icke bör förväntas af mogna och fullmyndiga representanter,) eller ock emot bättre vetande; från hvilken dom man väl till en tid kan värja sig, genom uppskof af handlingarnes uppendaglighet, men som sluteligen skall drabba sina upphofsmän i samma mått, som de mätit andra.
Justerades PleniProtocollen för den 26 sistlidne Januarii e. m. samt den 28 och 2c) i berörde månad.
Upplästes och lades på bordet ConstitutionsUtskottets d. 5 dennes under N:o 24 afgifne Memorial, angående RiksdagsFullmägtigen Petter Anderssons anmärknings - Den ti Maji.
45 anledning vid beliandlingen af ett mål, rörande så kallade Kyrkohemman i Halland.
Ridderskapet och Adeln åtskiljdes klockan tre qvart till io om aftonen.
In fidem Protoeolli, O. J. Lagerheim.
Måndagen den n Maji 1829.
Ridderskapet och Adeln vid Lagtima Riksdagen i Stockholm den 8 Maji 1829. S. D. Vid förnyad föredragning af RiddarhusUtskottets den 3 sistlidne
December aflåtne, och den 17 i samma månad f. m. på bordet lagde, Memorial, innefattande hemställan, att RiddarhusFiscalens RiksdagsArfvode hädanefter måtte af de lill Riksdagskostnaderne anslagne medel utgå; fann Ridderskapet och Adeln, att, enär bemälte tjensteman, till följd af Rikets Ständers beslut vid innevarande Riksdag, redan erhållit arfvode af Riksdagskostnads - 46 Den ti Maji. medlen, Utskottets ifrågavarande Memorial nu mera borde läggas till handlingarne.
Justerades ProtocollsUtdrag, innehållande Ridderskapets och Adelns i Plenum den 8 dennes i öfrigt fattade beslut.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade å nästa Fredag den i5 dennes eftermiddagen, utse Sex Electorer, hvilka tillika med de öfrige RiksStåndens Electorer sedermera skulle äga, att, jemlikt 108 §.
Riksdagsordningen, utvälja Committerade till Tryckfrihetens vård.
Hvarefter Hans Excellence föreslog, dels att Ridderskapet och Adelli vid samma tillfälle måtte utse arne Suppleanter till Ridderskapets och Adelns ofvanbemälte Electorer, dels ock att hvarje Vallista måtte innehålla 8 namn, samt att de Sex Ledamöter af Ridderskapet och Adeln, hvilka dervid erhålla flesta rösterne, må blifva Electorer, och de tvenne, hvilka dernäst få det största röstantal, anses vara Suppleanter.
Den fl Maji. 47 flans Excellence anhöll, att Ridderskapet och Adeln till tidens vinnande ville vid det förestående valet iagttaga alfabetisk ordning vid namnens uppförande å ,rallistorne.
Föredrogs å nyo ConstitutionsUtskottets den io sistlidne Mars under N:o g aflåtne, och den 16 i samma månad e. m. på bordet lagde, Memorial, med förslag till ny redaction af i i §.
Riksdagsordningen; och blef, uppå derom af Hans Excellence Herr Grefven och LandtMarskalken gjord framställning, berörde Redaclionsförslag af Ridderskapet och Adeln godkändt, till den behandling 56 §.
Föredrogs å nyo RiddarhusUlskottets den 7 sistlidne Mars aflåtne, och den i g i samma månad e. m. på bordet lagde, Memorial, angående verkställd undersökning af en i Riddarhusets Cassahvalf befintlig förseglad kista, hvilken funnits innehålla åtskilliga, å bifogad förteckning upptagne, den år 1^43 öfver föregående årens Finska Fälttåg nedsatte Rikets Ständers Undersöknings CommissionsProtocoller och Handlingar, som, enligt hvad i kistan jemväl befintligt ProtocoIlsUtdrag af den i5 Maji i744 utvisade, blifvit af vissa Deputerade från bemälte Commission till förvar å Riddarhuset öfverlemnade; och fann Ridder - 48 Den U Maji, skåpet och Adeln för godt, att, med bifall till hvad RiddarhusUtskottet hemställt, förordna, att berörde Protocoller och Handlingar borde utur den kista, deruti de för närvarande finnas nedlagde, förflyttas samt, efter behörig sortering och inbindning, i RiddarhusArchivet uppställas, hvarförutan, och då dessa Handlingar rörde icke blott Ridderskapet och Adeln, utan äfven de öfrige RiksStånden, bemälte RiksStånd skulle om den af samma Handlingar skedde upptäckt och inventering genom ProtocollsUtdrag erhålla underrättelse.
Föredrogs ånyo Lag- samt Allmänna Besvärs-och EkonomiUtskotlens den 4 sisth April under N:o ig afgifne, och den 13 i samma månad e. m. på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjord hemställan, att Rikets Ständer måtte hos Kongl. Maj:t i underdånighet begära del af de KrigsLagar, som äro under utarbetning.
Friherre Sprengtporten., Jacob Wilhelm:
I anledning af det nu upplästa Utlåtandet får jag äran erindra följande, Yid sistlidne Riksdag väcktes inom BondeStåndet motion om förnyande af Rikets Ständers underdåniga hemställan till Kongl. Maj:t år 1812 om Beväringsmanskapets befrielse från all extrajudiciel bestraffning, som vore af neslig beskaffenhet eller innefattade kroppsstraff; - Den ii Maji, 49 straff; men denna motion Lief förkastad.
Under innevarande
Riksdag äter har icke någon sådan fråga blifvit bestämdt väckt; men Utskotten hafva af Herr Cederschjölds i delta Utlåtande besvarade motion, att Rikets Ständer måtte begära del af de nya KrigsLagarne, tagit sig anledning tillstyrka Rikets Ständer, att till Kongl.
Maj:t i underdånighet aflåta en dylik hemställan i afseende på Beväringsmanskapets bestraffning, sorn den af år 1812.
Då jag gillar den princip, att Rikets Ständer icke böra begagna sin petitionsrätt, der den ej är af behofvet påkallad, och jag för öfrigt godkänner de skäl, som vid förra Riksdagen anfördes mot en sådan underdånig hemställlans afgifvande, har jag ej kunnat instämma idet af Utskottens pluralitet fattade beslut.
Jag misskänner ej Herr Cederschjölds goda afsigt med motionen; men jagar förvissad, att Kongl. Maj:t clerförutan skall fästa allt möjligt afseende på Rikets Ständers rätt, att i Lagstiftningen deltaga, och på våra unga krigares anspråk på en mild behandling, som tillika är förenlig med krigsdisciplinen.
Det är två saker jag åsyftat med min ifrågavarande motion: den ena, att få bestämdt uttryckt, att Beväringsmanskapet icke riik - 24 11. 4 5o Den ii Maji. nas till KrigsStaten längre, än det är linder vapen, hvarom för närvarande icke lär finnas något uttryckligt stadgande.
Den andra afsigten med motionen är åter den, att i de nja Krigslagarne den princip mätte ovilkorligen blifva följd, som bestämdes, då Beväringen år 1812. uppsattes; så att, derest kroppsstraff skola för den öfriga armeen bibehållas, en särskild Krigslag måtte stiftas för Beväringsmanskapet.
Det förra ändamålet med motionen har Utskottet alldeles förbisett; och jag får derföre vördsamt anhålla om återremiss af detta Utlåtande, för att få saken af Utskottet klart uttryckt i hela dess vidd.