Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
St. år 1823 föreslagit, värdet af ration och portion måtte vid markegångssättningarna bestämmas och i taxorna införas, utan någon rätt för KammarColhm att det förändra; samt ätt trupperna, så vidt årstiden eller andra förhållanden icke hindra det, måtte tåga med tross, samt tälta under nätterna och sjelfva tillreda provianten.
Enligt ett K.
Bref d. 12 Mars 1831 har denna R.
St:s skrifvelse blifvit öfverlemnad till Committerade för utarbetande af en ny tågordning, hvilka dock ännu ej fullgjort sitt uppdrag.
4:o R.
St. anhöllo, att sedan ÖfverDirectören vid Landtmäteriet aflemnat den und. berättelse, hvarom han redan erhållit Nåd. befallning, ang:de de förhållanden, som genom den nya Landtmäteri-taxan kunna uppkomma såväl för landtmätare som för jordbrukare, K. M., efter pröfning i öfrigt af framdeles befintliga omständigheter, täcktes i nåd. bestämma örn och i hvilka delar nedsättning och jemnkning i den stadgade arfvodesberäkningen skäligen må äga rum.
Regeringen har, under d. i3 Febr. i83o, anbefallt ÖfverDirectören vid Landtmäteriet att företaga en revision af Landtmäteri-taxan, samt, sedan nödiga upplysningar från K. M:s Bef:h:de, pålitliga landtmätares och äfven andra personers yttranden blifvit inhemtade, till Regeringen omkring i83o års slut inkomma med und. betänkande i ämnet, och dervid uppgifva, om och i hvilka delar nedsättning eller förhöjning uti den i taxan stadgade arfvodesberäkning skäligen må äga rum, eller hvilka andra jemnkningar eller tillägg i taxan jnå vara af behofvet påkallade.
För - Den 8 Mars f. is. 4« Förslaget till nv stadga i detta ämne jemte de begärda upplysningarna afgufvos till Regeringen först i Jan. månad i853; hvarefter i påföljde Fehr. en Committé' nedsattes, för att granska förslaget, m. m.
Denna Committé' har annu icke fulländat sitt arbete. 5:o R.
St. förnyade sin begäran om Expeditions-taxans öfverseende.
En Committé' är för några år sedan för detta ändamål förordnad, men har ännu ej fullgjort sitt arbete. 6:0 R.
St. begärde, att K.
M. täcktes låta anbefalla, att ett sammandrag af alin gällande författningar om syner å soldattorp samt om torps underhållningsskyldigheter måtte uppfattas och allmängöras, samt årligen på bestämd tid från predikstolarna kungöras.
Ärendet öfverleinnades åt Committerade för granskning af författningar i afseende på rustnings- och roteringsförbindelser.
KrigsllofRättsRådet
Livijn har fått uppdrag att redigera Committerades arbeten.
Ständerna lingö, innan de åtskiljdes, veta denna Committe's tillvaro och anhöllo, att dess arbeten mätte påskyndas m. m., hvarom bref till Committerade algick d. 7 April i83o; men något resultat har ännu ej följt. 7:0 R.
St. begärde, att LagCommitteen måtte anbefallas att, sedan hela Lagförslaget blifvit färdigt, författa och i god tid före nästa Riksdag från trycket utgifva en tydlig och lätt öfverskådlig framställning om arbetets plan m. m. samt de väséndtligaste skiljaktigheterna emellan den nu gällande Lagen och den föreslagna &c. Denna skrifvelse har, förunderligt nog, ännu icke blifvit ens hos K. M. anmäld. 8:0 R.
St. önskade, att Nåd. befallning måtte utfärdas till Landshöfdingar och RégttsChefer att insända förslag å de exercisplatser, hvarest de beväringsskyldig?, från hvarje ort, utan afseende till hvilket Reg:te de indelas, kunde med mindre besvär och kostnad, så för enskilde sorn för det allmänna, fullgöra vapenöfningarna.
Remitteradt till KrigsColkm, hvars utlåtande inkom d. 18 Dec. i833, i afseende å vissa förändringar tili beredande af lindring vid beväringspligtens fullgörande. g:o R.
St. anhöllo, att den för bp. år sedan K.
KammarColltm anbefallda undersökning om den s k.
Preste-taxans upprinnelse och dess beräkningsgrund må varda utförd och meddelas nast sammanträdande Stander.
Med Nåd. afseende å R.
St:s anhållan har Regeringen d. 16 Aprit 183o anbefallt
KammarColkm vidtaga sådana åtgärder, att den föreskrifna undersökningen må inom i83i års slut fullbordas.
Ehuru påminnelse afgått till Colltm d. 22 Juni i833, har likväl ännu något svar ej ankommit. 4 H. 6 4» Den 8 Mars f. a. io:p R.
St. begärde inställande af all indelning till rotering af hittills oroterad jord.
Denna fråga har blifvit uppskjuten, för att förekomma i sammanhang med den stora frågan om extra rotering. n:o
Vid öfverlemnandet af 4:de Hufvudtiteln begärdeR.
St., att då tillgång icke mera bör saknas på specifika uppgifter om Clereciets samt Lärarepersonalens från Statsverket utgående aflöning, än för andra Embetsmäns, K.
M. måtte anbefalla vederbörande Embetsverk att intill nästa Riksdag uppgöra fullständiga special-stater äfven för Clereciets samt Gymnasii- och Skole-staternas anslag (för Academierna funnos de) i kronotionde och penningar, samt uppgifter å taxeringsvärdet af eccleciastika boställen.
KammarColbm och StatsCont. anbefalldes i Juli år 1831 att, elter infordrade nödiga upplysningar, inom årets slut inkomma med de af R.
St. begärda uppgifter, hvilka dock ännu icke inkommit, oaktadt påminnelser i Juni och Augusti 1033, i anledning hvaraf anförts, att erforderliga upplysningar från landsorterna ännu saknas. 12:0 Sedan R.
St. år 1823 förnyat deras år 1810 gjorda anhållan, att få uppgift på alla Kronans hus och byggnader, erhöllos sådana förteckningar vid sista Riksdag, och begärde R.
St., i anledning af dervid förefunna omständigheter, att några af dem föreslagna åtgärder till ändamålsenligare fördelning och användande deraf måtte vidtagas, samt att ÖfverlntendentsEmbetet måtte få öfvertaga administrationen af alla Kronans fastigheter, som ej tillhöra landt- eller sjö-försvaret, förvalta anslagen och efter vissa föreslagna grunder derför redovisa, m. m.
Efter inhemtande af KammarCollegii- och StatsCont:* utlåtanden har Regeringen förklarat, att Regeringen funnit den af R.
St. begärda förändring, rörande befattningen med de under KammarCollegii inseende ställda Kronans hus och byggnader i landsorten, icke vara lämplig eller medförande det dermed af R.
St åsvftade ändamål; hvadan Regeringen icke funnit skäl bifalla R.
St:s ifrågavarande framställning i annan måtto, än att Regeringen anbefallt att genom vederbörande låta anskaffa ritningar och beskrifningar öfver de ifrågavarande Kronans hus och byggnader samt förteckningar öfver deruti befintliga, Kronan tillhöriga möbler och inventarier, der ännu icke sådana finnas, samt i anledning deraf upprätta en hufvudbok å dessa hus och byggnader med tillhörigheter, och huru de disponeras, hvari sedermera alla skeende förändringar i dessa delar tid efter annan antecknas.
Denna hufvud bok är ännu icke upprättad. i3:o Lindring för rust- och rotehållare i Jemtland ansågs af R St. nödvändig och billig; och som R St., efter Sveriges föiening med Norrige, funno, att contractet med Jemtland, hvars milis ej kan commenderas utom provin - De» 5 Mars f. ra. *en, numera borde upphöra, blef det äfven nödigt att, emot åtagande af samma skyldigheter som den öfriga Armeen, provinsen roterades efter lika grunder med det öfriga Riket.
De anhöllo, att en sådan reglering måtte göras såväl med rust- som rotehållet, utan afseende på afvittringarna, emedan de nya hemman, som uppkomma i Jemtland, kunde efter hand ingå i voteringen.
K. M. har funnit
Sig ej kunna bifalla en ny rotejemnkning förr, än afvittringsverket är slutadt, utan förblifver allt vid hvad d. 21 Nov. 1827 i nåder beslöts om en interims-rotering i provinsen.
Landshöfdingen skulle dock så tidigt inkomma med sitt und förslag till en ny ordinarie rotering, att det hinner af K.
M. pröfvas och föreläggas nu församlade Ständer till antagande.
Frågan om rustningen i provinsen är uppskjuten.
Landsh. von Törne har i sisth Oct. inkommit med sitt und. förslag till ny rotering, hvilket förslag sedermera blifvit remitteradt till KrigsCollegium. i4-'o
R- St anhöllo, att K. M., i sammanhang med Styrelseverkens organisation, läcktes låta utarbeta en fullständig författning, rörande civila befordringar och dermed omedelbart gemenskap ägande frågor.
Detta ärende har i Mars i83o blifvit hänskjutet till de för Styrelseverkens organisation t. f. Committerade, hvilka dock synas hafva lagt det ad acta. i5:o I anledning af K. M.
Proposition, jemte Committerades förslag till ny Prestvals-förordning, återlemnade R.
St. nämnde förslag med de ändringar, R.
St. funnit för godt att dervid föreslå.
St:s förslag blef i April i83o remitteradt till Högsta
Domstolens utlåtande; och ehuru förslaget grundar sig på en Regeringens egen Proposition, har det dock hvilat 3f år, innan det ens blifvit anmäldt i Högsta Domstolen, som återremitterat det till JustitieCancelleren, hvars utlåtande likväl nu afgifvits, hvarefter målet blifvit å nyo föredraget och circulerar nu emellan Högsta
Domstolens Hrr Ledamöter. 16:0
I anledning af en Nåd. skrifvelse till R.
St:s StatsXJtsk., angående förändring och reduction af hemmansräntorna i de Län, der desamma nu linnas i ett större antal persedlar utförda, hemställde R. St., det K, M. vid nästa Riksdag täcktes meddela Nåd.
Propos., ej mindre om en förändrad method för markegångssättningarna, än om indragning af de till Militär- och Civilstaterna samt Skolestaten och andra ändamål indelta räntor, emot anvisning af behöriga summor på stat, samt att räntepersedlarnas reduction i allmänhet lick hvila; men att, om en sådan för någon ort ansågs så nödvändig, att den icke borde uppekju - 44 Den 8 Mais f. m. tas, verkställigheten icke annorlunda än efter de skattdragandes hörande måtte vidtagas. 1830 d. 29
Maj remitterades frågan en förändrad method för markegångssättningen till KammarColhm, som, efter infordrandet af alla vederbörliga upplysningar, nu är färdigt att föredraga ärendet i Goll:m och insända handlingsjnassorna till K. M:t.
Rörande reduetion af hemmansräntorna har Regeringen redan anbefallt KammarColhm att, för beredandet af dea allmänna frågan, göra försök med en slik åtgärd i Södermanlands
Län, samt föreslå de derför nödiga förberedelser.
Ett sådant försök har sedermera ej kommit att ske. 17:0 R. St., som erkände riktigheten af den grundsats, att alla fora privilegiata borde upphöra, ansågo sig likväl ej för närvarande höra sträcka sig längre än till de enskilda domstolar och execulionssäten, hvilkas antingen skadlighet eller umbärlighet är uppenbar och allmänt erkänd.
De föreslogo altså till indragning:
Öfra och nedra BorgRätterna, SlottsRätterna, med undantag af SlottsRätten för Stockholms K.
Slott och Stockholms Stad, PostRätter, såväl enkla som blandade, SjötullsRätterna, GränsetullRätter och HallRätter, samt begärde, att RiksmarskalksEmbetets executionsrätt må till ÖfverStåth.Embetels Cancelli öfverlemnas, K.
CancelliRättens befattning med postmål upphöra, samt BergstingsRätters, Grafve- och BergsRätters domsrätt i alla tviste-, brott- och utsökningsmål, hvilka år 1828 blifvit öfverflyttade från BergsGolhm till Svea HofRätt, uppdragas ut vederbörande allmänna domstolar.
Sedan alla vederbörandes utlåtanden inkommit, har denna R.
St:s skrifvelse blifvit d. 11 sisth Febr. i StatsRådet anmäld samt remitterad till Högsta Domstolen. 18:0 R.
St. afgåfvo äfven und. förslag till förordning om upphäfvande af Kära ners-, Lagmans- och Riddare- SvneRätler, samt till ändring af Rätteg:sBalkens stadganden i sammanhang dermed.
1831 i Juni blef denna skrifvelse föredragen i StatsRådet, men lades ad acta. igro Regeringen, som under d. 11 Dec. i83o utfärdat en allmän författning angående sättet att behandla ej mindre extraordinarie afskrifnings-och anmärkningsmål, men deremot funnit grunderna eller vilkoren för afskrifningars beviljande ur Statens räkenskaper och eftergift af Kronans fordringar utgöra föremål för Reg:s och R.
St:s gemensamma pröfning, har således anbefallt KrigsColhm, Förvaltn. af Sjöar, samt StatsCont. att inkomma med und. utlåtande och förslag till bestämdare föreskrifter för afskrifningar, vare sig i penningar, proviant eller andra per - Dcu 8 Mats f. m. 45 sedlar, på det
Regeringen måtte blifva i tillfälle att härom till R.
St. göra framställning. 20:0 Skeppshandelsfrågan, som alldeles oåtgärdad hvilar hos JustitieCancelleren. 21:0 R.
St. föreslogo inrättandet af en Låneanstalt för tackjernslillverkare.
Vissa Committerade förordnades att utarbeta plan till en dylik inrättning.
Sedan deras arbete var färdigt, bar K. M. i Maj i833 anbefallt BergsGolltm att låta trycka förslaget jemte handlingar, för att till inteiessenterna uti den föreslagna inrättningen utdelas, hvarefter, sedan vederbörande tackjernstillverkares yttranden, huruvida de vilja uti inrättningen deltaga samt om och hvilka ändringar eller tillägg i förslaget kunde finnas böra äga rum, blifvit af Bergmästarna i orterna inhämtade, BergsColkm skulle dermed, jemte eget utlåtande i ämnet, till K. M. inkomma.
Detta utlåtande har ännu ej afhörts. 22:0
St. till Regeringen öfverlemnade fråga om reglering af Landtstaternas och Landtmäteristatens löner m. m. beror på KammarCollegii och StatsContts ännu ej afgifnä utlåtanden. 23:o R, St. anhöllo, att Banken må äga att genom ombud deltaga i de årliga inventeringarna af myntets behållningar, äfvensom att tid måtte bestämmas för utmyntningen och återlemnande till Banken af det vid myntet emottagna guid och silfver.
Första punkten är bifallen och i den andra har KammarColhm fått befallning att inkomma med utlåtande. 24:0 R.
St. tillkännagåfvo, att de ansågo Vexelcontrollörsbefattningarna i Stockholm och Götheborg böra indragas och att, i händelse de komma alt fortfara, arfvodena derför måtte komma att utgå'af Extra Utgiftsfonden.
Regeringen har uppskjutit frågan, intilldess förslaget till ny Vexelstadga och Mäklareordning kommer under pröfning. 2Ö:o R.
St. föreslogo en ny Stadga för Rikets mått, mål och vigt.
Häröfver har VetenskapsAcademiens utlåtande blifvit infordradt.
Besvts- och OeconomiUtskottet.
Hrr Eleetorers lista till ledamöter i Hemliga Utsk. och befunnos dertill hafva blifvit utsedde: W:o 131.
De Geer till Leufstad, Garl, Wto 377.
Hr Reuterskjöld, Axel Didrik, N:o 792.
Hr Lagerhjelm, Pehr. 4G Den 8 Mars f m.
Hr Ceder seli jöld, Pehr Gust., uppläste följande:
Dag från dag har jag hoppats, alt K M:s Nåd.
Propos. om Statsverkets tillstånd och behof skulle hos R. o. Ad. blifva utförligt granskad af någon, som ägde icke allenast tillräcklig sakkännedom för att kunna riktigt bedöma de särskilda ämnena, utan äfven den personliga stallning i samhället, som kunde bereda hans omdöme vederbörligt gehör.
Men då ingen sådan velat företaga detta arbete, får det ursägtas, att jag låter nitet för fäderneslandets väl inleda mig på denna för inig nog främmande bana.
Då man erinrar sig, huruledes vid sistl.
Riksdag den Nåd.
Propos. om Statsverkets tillstånd och behof uppgaf statslån såsom den enda utvägen till betäckande af de ofantliga extra anslag, som då fordrades för försvarsverket, men att R.
St., efter någon afprutning, funno tillgång till anslaget utan skuldsättning; och då man nu finnér samma statslåns- eller statsobligations-utväg anvisad för att fylla nya extra behof; så kan man nästan blifva frestad att tro, det statslånesystemets införande är sjelfva ändamålet, och de uppgifna behofven endast medel till dess vinnande.
Till denna tro skulle man nästan kunna blifva särskildt benägen af sjelfva bristen på tecken till hushållning och sparsamhet.
Åtminstone synes ingen sparsamhetsandå uppenbara sig i regleringen af Styrelseverken.
St. öfverlemnade år 1823 åt K
M. att gifva dessa Embetsverk en ny organisation, i hopp att stora besparingar derigenom skulle vinnas.
Och nu visar det sig redan, att betydligt ökade kostnader derigenom uppkommit, icke allenast transitoriskt genom de många indragna embetsmännens försättande på indragningsstat, utan äfven permanent genom de så betydligt ökade lönanslagen.
Och en ännu ytterligare förökning torde man snart hafva att förvänta, då åtminstone vissa Verk tilläfventyrs icke länge kunna umbära tillökning i personalen.
Icke heller synes regleringen af de särskilda Militärcorpserna vittna om någon synnerlig fallenhet för sparsamhet.
Många corpser finner man hafva blifvit reglerade, men alltid med ökad kostnad.
Mig synes sjelfva ordet ”reglering” antyda ett tillvägabringande af bättre ordning och hushållning; och man tyckes åtminstone vara berättigad till det påstående, att en reglering, som medför ökade kostnader, icke blifvit med hushållning utförd.
Kortligen: ingenstädes har jag funnit ringaste försök till indragning och besparing; allestädes idel tillökningar och nya utgifter.
På Tullverkets aflönings- och omkostnadsstater fordras en tillökning af i3o,ooo R:dr, ”motsvarad,” såsom det heter, ”af en högre inkomstberäkning.”
Det ser sålunda nästan ut, sorn hade tillökningen skett endast derföre, att inkomsterna dertill lemnade tillgång.
I alla fall har ingen vinst för Staten uppkommit genom den högre inkomsten, då den åtgått till aflöningars och andra omkostnaders förök - Den 8 Mars f. m. 4: ning: och en stor förlust lian för framtiden deraf blifva en följd; ty utgiften är ovilkorlig och oföräntltrlig, men inkomsten tillfällig och beroende al handelsconjuncturernas vexlande förhållanden.
Samma allmänna anmärkning gäller äfven för Postverket, hvars aflönings- oell onlkostnadsstater uppföras till ett ökadt belopp af 100,000 R:dr, med erinran, att det är ■”motsvarad! af en högre inkomst.” Inkomstens förökning, förorsakad af Posttaxans förhöjning, hade väl icke bort blifva ett skal till lönförhöjning, helst tjenstemännens löneförmåner, hvilka de sednare åren blifvit betydligt förbättrade genom höga sporteltaxor, mätte redan förut hafva varit ganska goda, åtminstone att döma efter mängden och beskaffenheten af dem, som till hvarje sådan beställning funnits anmäla sig såsom sökande.
SundhetsCollegii stat skulle det helt visst vara till stor och mångfaldig nytta, om, på satt vid sisth Riksdag föreslogs, anslaget till farsoters och smittsamma sjukdomars botande till större delgn borttoges från Riksstaten, med motsvarande minskning i bevillningen , och utgifterna bestriddes af hvarje Län särskildt.
Då skulle helt visst mera noggrannhet iakttagas vid pröfningen af resornas och åtgärdernas nödvändighet och munga missbruk förekommas, som afståndet och sjelfva formen för ärendernas behandling göra omöjligt för SundhetsColkm att upptäcka; och hvilken ofantlig minskning skulle för öfrigt icke derigenom uppkomma i shriftvexlingen emellan SuiidhetsCollrm och Landsh.Embetena, till icke ringa lättnad i postföringsbes väret.
Underhållet af en Electricitetsmåchin istockholm borde icke betunga Statsverket.
Detta medel till sjukas botande har alltid varit ganska lönande; och 0111 någon ersättning skulle lemnäs för de fattigas betjenande, borde denna utgift väl tillkomma Stockholms stad och icke Statsverket.
För KrigsColltm begäres en Presidentslön, 4200 R:dr.
Såsom skäl uppgifves blott, att någon sådan lön för det närvarande icke är anslagen.
Men just af samma skäl skulle StatsUtsk. kunna finna den öfverflödig; ty beholvet är ju icke mer trängande nu, än tillförne. ”Enligt de för GardesReg:terna fastställda interims”stater, grundade på den förändrade organisation, K. M. ”funnit nödigt vidtaga, erfordras, Utöfver de vid sista Riks”dag anvista anslag,” en summa af 18,568: 27. 6. — Om R.
St. medgifva denna förhöjning utöfver de anslag de fastställt, så är ett prejudicat gifvet, sorn i sjelfva verket förvandlar till ett tomt och betydningslöst ord den i grundlagen stadgade och, såsom ett slags palladium, så ofta beprisade ”Svenska Folkets urgamla rätt att sig beskatta genom R.
St. allena vid allmän Riksdag;” ty rättigheten att sig sjelf beskatta måtte väl icke skola in - Dea 8 Mars f. m. skrankas blott till bördornas fördelning, utan äfven och i främsta rummet bestå just i afmätningen och bestämmandet af sjelfva bördorna.
Det är sålunda rent af nödvändigt, att denna interimsreglering upphafves.
Såsom extra anslag Legäres: till 7 Reservbatterier 115.000
Men månne det uti ett vapen, som dagligen är de största förbättringar underkastadt, icke vore bäst att uppskjuta med reservens anskaffande, lill dess behofvet åtminstone kunde förutses af de ordinarie batteriernas användande.
Till i5,ooo Gevär begäres 3oo,ooo R:dr.
Men när man besinnar, hvilka betydliga summor årligen blifvit till detta ändamål använda, och att af sisth Riksdags extra anslag 104,000 R:dr blefvo dertill särskildt afsakta, skulle man nästan förmoda, att behofvet åtminstone icke borde vara större, än att det kunde efterhand fyllas.
Och månne man för öfrigt ej skulle kunna bereda gevären en större varaktighet genom pipornas och låsens färgning, så att de ej behöfde nästan dagligen sönderskrufvas, för att rengöras och poleras?
För Carlsborgs fästning begares extra anslag af 300.000 11:dr.
Men om denna fästning är', såsom jag hört påstås, det första försök, som blifvit gjordt att till någon del realisera en mer än 4°“årig theori, så torde extra anslag finnas mindre nödvändiga för detta slags experimentalfält.
Stockholms avenuer till sjös fordra ovedersägligen stark befästning.
Men huruvida de till lands behöfva och kunna befastas, är en sak, hvarom det icke höfves mig att yttra någon opinion.
Jag vågar likväl nästan tycka, att innan en fiende kunde framkomma till Stockholm på landsidan, borde tillräcklig styrka kunna hinna sammandragas till dess motande.
Ehuru stor summa 3oo,ooo R:dr föröfrigt i sig sjelf är, tyckes den likväl vara alltför otillräcklig till Stockholms befästning både till sjös och lands; och en alltför ofullkomlig befästning torde vara nästan sämre än ingen.
Till virke för Carlsborgs lavetage begäres 23,,o00 R:dr.
Men för en fästning, som, enligt beräkning, icke lärkunna blifva färdig på 3o eller 40 år, torde val ännu kunna dröjas ett eller- annat decennium med anskaffandet af virket till lavetagen.
Uthus för 2:dra Gardets casern, hvartill begäres 28.000
R:dr, torde hädanefter såväl sorn hittills kunna umbäras; och uthus för Garnisons-sjukhuset,' tiil en uppgifven kostnad af 35,000 R:dr, kan jag icke alls erinra mig behöfvas.
Så vidt jag kan minnas, är sjukhuset redan försedt med tillräckliga uthus.
För fyrbåkars byggnad och förbättring begäres 170,000 R:dr.
Men detta betydliga nya extra anslag tyckes på ett nog besynnerligt sätt strida mot den ökade inkomst, man Den 8 Mars f. m. 49 man beräknat af bak- oell lotsmedel.
Hvarföre icke hellre nedsätta inkomstberäkningen, så att fyrbåkarna kunnat förbättras med öfverskotten ?, Eller åtminstone ieke öka beräkningen med3o66: 32., så att behofvet af extra anslag kunnat blifva i samma mån mindre.
Slutligen begäres 14,000 R:dr till åtskilliga anskaffningar för Upsala Universitet.
Då dessa s. k. anskaffningar ieke äro närmare uppgifna, kan jag icke yttra mig öfver deras nödvändighet; men jag får blott hemställa, oin icke Lunds Universitet äfven ar åtminstone i lika behof af anskaffningar, och följaktligen bör njuta lika rätt och hugnas med lika vedermäle af R.
St:s välvilja.
Med de flygtiga anmärkningar, jag nu tagit mig friheten att göra, hoppas jag hafva visat, att Konungens Rådgifvare icke hafva i den Nåd.
Propostn ådagalagt ringaste försök att, genom något slags indragning eller besparing på ett håll, vinna medel till bestridande af nya nödvändiga utgifter på ett annat; och jag får vördsammast hemställa, om icke StatsUtsk., som till större delen består af personer, hvilka, likasom jag, lära vara okunniga i allt hvad somrör det för Statsregleringen så högst magtpåliggande försvarsverket, skulle vilja följa den princip, att icke tillstyrka nya anslag förr, än det får se allvarliga försök göras till möjliga indragningar och besparingar på andra håll.
De särskilda behofven kunna icke bedömas af andra än kunniga militärer; men huruvida en indragning eller besparing blifvit gjord, det kan hvar och en se och förstå.
Detta är åtminstone den enda måttstock, hvarefter jag för min del kan bedöma behofven af nya anslag till försvarsverket.
Jag medger gerna, att någon större misshushållning icke finnes, än att vara alltför ringa mot försvarsverket; ty om detta blir otillräckligt för sitt ändamål, är allt, hvad derpå blifvit användt, alldeles bortkastad t.
Men jag är derjemte öfvertygad, att större kraft ej sällan kan åstadkommas med mindre kostnad, allt efter deras snillegåfvor och hushållningsanda, som skola uppgöra planerna.
Men för att slutligen undgå den förebråelsen att blott i allmänhet hafva talat om hushållning, indragning och besparingar, vill jag nu i korthet antyda några af de utvägar, som lattast och med största fördel skulle till sådant ändamål kunna vidtagas