Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
N:o 15, i anledn. af anmärkn:r mot förslag till ändringar och tillägg uti, samt förklaringar öfver K.
M:s nåd. stadga om skiftesverket i riket d. 4 Maj 1827 och Kongl. Kungörelsen d. 9 Juni 1832; N:o 16, i anledn. af af väckta frågor om ändringar uti Kongl. Instruktionen för General-landtmäteri-kont., Provins-landtmäleri-konl:n och Landtmälarne i riket d. 4 Maj 1827; N:o 17, i anledn. af väckt fråga om behöfligheten af sådan besigtning, som enl. 1 § i Kongl.
Kungörelsen d. 4 Maj 1827 skall förrättas å boställen, belägna i skifteslag, der laga skifte skall verkställas ; N:o 18, i anledn. af väckt motion om ändring af gällande författningar, ang:de understöd af allmänna medel lill utflyttningar i följd af verkställda laga skiften; N:o 19, i anledn, af väckt motion om ändring af 21 § i K.
Taxan på arfvode för landtmäteri-förrättningar d. 18 Oktober 1834; N:o 20, i anledn. af väckt motion om underd. framställning hos K.
M. att åtgärder måtte vidtagas till befordrande af skiftesärendens skyndsammare afgörande i Högsta Domstolen; N:o 21, i anledn. af väckta frågor om förändring af gällande stadganden ang:de skyldighet att bygga och underhålla prestgård, tingshus och häradsfängelse; Allmänna Besv.- och Ekon.-Utskottet:
IN:o lil, i anledn. af väckt motion om reorganisation af Bergs-colhm; N:o 112, i anledn. af återremiss af Ulsk:s utlåt.
N:o97;samt N:o 113, i anledn. at återremiss utaf utlåt.
N:o 103. 360 Den 5 Juli e. m.
Slutligen anmäldes och lades på bordet 2:ne från Riddh.Utsk. inkomnc mern.
N;ris 10 och 11, sålydande: N:o 10.
V ö rd s a m t Memorial:
Uti ett till H. R. o. Ad:s prot. d. 29 sisth Mars afgifvit anförande, har Hr Aminoff, Joh. Fredr, föreslagil, att då R. o. Ad., vid val till Ståndets Fullm. uti Banken och Riksg:s-kont. samt tili Ledamöter uti Ridd.Direktm, jemväl utser Suppleanter till halfva antalet mot de ordinarie Ledamöterna, R. o. Ad. nu och framdeles äfven må välja irenne Suppleanter för hvarje Revision öfver Stats, Banko och Riksgis-verkens tillstånd, styrelse och förvaltning, för att vid inträffande ledighet af någon ordinarie ledamot, ingå i Revisionen, i den ordning, de erhållit röster; och att följaktligen lliddh.- Direktms rätt att tillsätta Revisorer uti nämnde Revisioner ej må inträda förr, än alla Suppleanterna ingått såsom ordinarie ledamöter och ledighet derefter yppat sig; och har 11. R. o. Ad., genom utdr. af dess prot. för d. 2. sisth April, som d. 17 i samma månad kommit Riddh.Utsk. tillhanda, behagat att samma motion, jemte de, i anledn. deraf, utaf Hr von Hartmansdorff, Aug., Gr. Lagerbjelke, Gustaf, Frih.
Palmstjerna, Carl Otto och Frih. Cederström, Claes Rud., afgifne yttranden lill Utsk. remittera.
Till stöd för motionen har blifvit anfördt, af Hr Aminoff, att konseqvensen fordrade, det R. o. Ad. iakltoge enahanda förfaringssätt i afseende på val af Suppleanter i Stats-revisionerne, som vid öfrige val till de funktioner mellan riksdagarne, som af R. o. Ad. tillsättas, samt af Frih. Cederström, Rud., att Frilen icke funne, hvarföre Riddh.Direkt. skulle vara uteslutande i besittning af förmågan att på ett tillfredsställande sätt välja Suppleanter uti Stats-revisionerne, och hvarföre icke R. o. Ad. sjelfve skulle kunna välja äfven dessa Suppleanter.
Häremot har, å andra sidan, Hr Gr.
Lagerbjelke erinrat, att bland ledamöterne i en StatsRevision, den främste naturligtvis måste vara passande till Ordf-.de, och att, i enlighet med antagen sed, bland Ad:s Revisorer äfven borde finnas en, som tillhörde K. M:s Flotta och en annan af indeldta arméens Officerare.
Om nu R. o. Ad. skulle välja Suppleanter på förhand, och således ulan alt veta hvilka af de ordinarie Revisorerna som afginge, för alt af Suppleanter ersättas, borde dessa sednare, för den händelse att t. ex. Ordf.- den, Sjö- eller Landt-officern afginge, alltid vara qvalificerade att inträda i någonderas ställe; men då Suppleanterna skola inträda i den ordning de fått flesta rösterna, kunde man väl ställa så till, att en och samma person vore passande att inträda både i st. f. Ordkden och Sjömannen, men att på samma gäng vara Sjö- och Landtofficer, det vore omöjligt.
Enär man således icke kunde på förhand sä ordna valet, att den, som väljes (ill Suppleant, tillhör samma kategori med den ledamot, som möjligen kommer att afgå, så hade detta förmodligen varit orsaken hvarföre R. o. Ad. äfven lemnat åt Ridd.Direkt, att välja Suppleant, då någon Revisor afsade sig det Den 5 Juli e. m. 361 bonom lemnade förtroendet; oell Gr:n trodde det vara nödvändigt att framgent så förfara.
Utsk. har tagit denna fråga i öfvervägande och finner, lika med Gr.
Lagerbjelke, att, då 33 § i Ridd.Ordn. bland annat stadgar, att, vid val af Suppleanter, de flesta rösterna skola bestämma den ordning, hvarefter Suppleanterna böra i de ordinarie ledamöternas ställe ingå, det icke torde blifva möjligt alt pä förhand bestämma, att den inträdande Suppleanten besitter de serskilda egenskaper eller befinner sig inom samma kategori, som den afgångne ledamoten, så vida denne varit ämnad antingen till Ordhde, eller att uti Revisionen representera något för Staten vigtigt specielt yrke, hvilket, bland de andra Ståndens Revisorer, icke har någon representant; och emedan utan i laga ordning tillkommen ändring i ofvannämnde §, af Ridd.- Ordn. jemförd med den 35:te, R. o. Ad. icke lärer knnna besluta att anställa val serskildt till Suppleant för Ordfiden i StatsRevisionerna, ej heller till serskilde Suppleanter för vissa ordinarie ledamöter, förmenar Utsk. för sin del, att vid sådant förhållande, Ridd.- Direkt. bäst torde vara i tillfälle att, vid den eller de ledigheter inom SlatsRevisionerna af ordinarie ledamöter, som mellan riksdagarna sig yppar, bedöma hvilka personer lämpligast böra ersätta den afgångnes plats; och anser Utsk. för den skull alt, på sätt hitintills utan anledn. till anmärkn. egt rum, och hvarom ett stadgande finnes infördt i 5 § af den för Ridd.Direkt, gällande Instruktion, Direkt, bör fortfarande bibehålla updraget alt förrätta de ifrägavande Suppleanlsvalen; på hvilka skäl Utsk. afstyrker det af Hr Aminoff framställda förslag; hvilket dock till R. o. Ad:s egen ompröfning vördsamt öf verlemnas.
Stockholm d. 13
Maj 1851 På Ridd.Utsk:s vägnar:
Ludvig von Stedingk.
JV. F. Dalman.
V ö rd s a m t Memorial!
Genom prot.utdr. af d. 12 sisth Mars e. m. har H. R. o. Ad. behagat till Utsk. hänvisa en af Hr Kröningsvärd, Carl Gust., väckt motion, all sedan han, efter trägen forskning, medelst ålitande af egna svaga tillgångar, icke allenast fulländat det af frami.
Kanslirådet A. A. von Stjerneman påbörjade samt af Hrr J. A.
Rehbinder och C. F. Rothlieb sedermera fortsatta matrikelverk öfver Svea Rikes II. R. o. Ad., allt ifrån Riddarhusets inrättande intill närvande tid, utan ock utgifvit en fortsättning af den s. k. handmatrikeln, ett visst antal exemplar af dessa matriklar, t. ex. 100 af den större matrikeln samt 150 af den mindre, måtte åt Riddarhuset få inlösas mot eli pris af 2 r:dr b:co för den förre och 24 sk:r b:co för den sednare.
Sedan Utsk. inhemtat yttrande af Ridd.Direkt., som tillkännagifva, att endast några få exemplar af de ifrägavande matrikelverken, vore för Riddarh.-kansliet behöfliga, och att Riddarh.Kässans 362 Der.
5 Juli e. m. tillgångar i öfrigt icke medgåfve inköpet af ett större antal exemplar, har Utsk. tagit Hr Kröningsvärds framställning i öfvervägande; och ehuru Utsk., för egen del, finner arbeten af den art som de ifrågavar:de, hvilka icke kunna af enskild person, utan penniugeupoffring, af trycket utgifvas, alltid i viss mån förtjena upmuntran af det allmänna, och serskildt af det Stånd, för hvars special-historia de äro af större eller mindre vigt; i enlighet med hvilken åsigt jemväl H. R. o.
Ad. tillförene bekostat, både författandet och tryckningen af den s. k. haudmatrikeln; och för den skull Utsk. gerna önskat att kunna tillstyrka inköpet af hela det antal exemplar Hr Kröningsvärd åt Riddarhuset hembjudit; likväl och då Riddarh.Direkt, uplyst, att Riddarh.Kassans tillgångar icke medgifva inköpet af något större antal exemplar, inskränker sig Utsk., af sådan anledn., till det tillstyrkande: att H. R. o. Ad. må besluta att genom Riddarh.
Direkt, låta inköpa 50 exemplar af Hrr von Stjernemans, Rehbinders och Rothliebs af Hr Kröningsvärd fortsatta matrikelverk, mot ett pris af 2 r:dr b:co exemplaret, samt 100 exemplar af den utaf Hr Kröningsvärd likaledes fortsatta s. k.
Handmatrikeln mot ett pris af 24 sk. b:co exemplaret; hvilket dock till H. R. o.
Ad:s egen ompröfning vördsamt öfverlemuas.
Pä Riddarh.Utsk:s vägnar:
Ludvig von Stedingk. F\ W. Dalman. H. R. o.
Ad. åtskiljdes kl. ^10 e. m.
Onsdagen den 9 Juli 1851.
Justerades 5 prot.utdr. för d. 5 dennes samt pleniprot. för d. 4 sisth Juni f. m.
Uplästes till justering och godkändes uedannämnde från Exped.- Utsk. inkomne förslag till R.
St:s underd. skrifvelse!- lill K. M. : N:o 94, ang:de afskaffande af handel med Apotheks-privilegier; Den 9 Juli f. m. 363 N:o 95, ang;de Statsanslag och låneunderstöd för anläggning af jernväg emellan släderne Örebro osh Nora; N:o 96, i fråga om boställsrum för Depart:s-cheferne; N:o 97, angide Statsanslag för uprensning af Ljusne eif emellan sjöarne Or och Warpen; N:o 98, ang.-de inrättande af s. k. transit-uplag; samt N:o 99, angide jäf emot Domare.
Företogs val af Bänkman inom nedannämnde Bäukm-.s-Afdelnir: lista Bänkm: s-Af deln efter N:o 60, Gr.
Mörner, Carl; 11 :te Bänkm: s-Af deln. : „ 325, Hr Appelbom, Fullm.
Hr Oxehufvud, Tönne; ,, 489, Hr Rosenlindt, Berndi Magnus; 19:de Bänkm:AJdeln.: ,, 1861, Hr von Hartmansdorff, August; 20:de Bänkm: s-Af deln. : „ 1959, Hr von Kramer, Anders Robert; 21 ista Bänkm-.s-Afdeln.: ,, 1979, Hr Brakel, Guslaf Anton; 22idra Bänkm:s-Afde/n.: „ 2077, Hr von Wright, Fullm.
Frih. Åkerhjelm, Knut; 24:de Bänkm:s-Afdeln. : ,, 2209, Hr af Harmens, Henrik Otto.
Och befunnos vid valförrättningens slut, hafva blifvit till Bänkman utsedde: inom lista Bänkm: s-Af deln. : „ 75, Gr. Lagerberg, Fabian; llite Bänkm: s-Af deln.: ,, 478, Hr Printzensköld, Carl; „ 563, Hr Wulffrath, Fullm.
Hr von Hartmansdorff, August Edvard ; 19ide Bänkm: s-Af deln.: „ 1786, Hr Blomstedt, Carl Reinhold; 20:de Bänkm:s-Afdeln.: „ 1967, Hr Rosencrantz, Fullm.
Frih. d’Albedykl, Christer Henrik; 364 De|n 9 Juli f. m. 21:sta Bänkm: s-Af deln.: N:o 2010, Hr af Geyerstam, Johan Henrik. 22:dra Bänkm:s-Ajdeln. : „ 2025, Hr von Heidenstam, Johan Fredrik. 24:de Bänkm:s-AJdeln.
: „ 2186, Hr von Wahrendorff, Martin.
Ad. val af 21 ordinarie ledamöter och 9 Suppleanter uti förstärkta StatsUtsk.; och befunnos, efter valförrältninges slut, hafva blifvit utsedde till Ordinarie Ledamöter N:o 115.
Gr. Lagerbjelke, Gustaf med 80 röster. 139. 79 Wirsén, Axel Emil . . 99 70 9 9 3.
Gyllenstjerna, Nils Christoffer 99 79 99 — 26. 99 Leijonhufvud, Axel Gabriel . 99 79 99 — 145. 99 Stjernstedt, Jakob Theodor . 99 80 99 — 154. 99 Bennet, Carl Steffan . . . 99 80 9 9 — 189. »9 Funck, Fredrik Alexander 99 79 »9 — 249. 99 Adelsvärd, Erik Seth . . 99 69 99 — 314. 99 Toll, Gustaf Philip . . . 99 79 99 — 342. 99 Stedingk, Styrbjörn . . . 99 73 99 — 212.
Hr Lind af Hageby, Carl August Ludvig 99 80 99 — 563. 99 Wulfrath, Fullm.
Hr von Hart- mansdorff, August Edvard 99 78 99 — 775. 99 Mannerfelt, Fullm.
Gr. Lewen- haupt, Axel 99 80 99 — 929. 99 Grönhagen, Fredrik Adrian . 99 76 9 J — 2145. A. „ af Nordin, Fullm.
Hr Tersme- den, Nils 99 80 55 — 1055. 99 Bråkenhjelm, Pehr Reinhold 99 80 99 — lill. 99 Selfverberg, Magnus Didrik . »9 80 99 — 1661. 99 Carlheim Gyllenskjöld, Henrik Adolf Oscar 99 73 99 — 1967. 99 Rosencrantz, Fullm.
Frih. d’Albedyhl, Christer Henrik 99 74 9* — 2071. 99 af Petersens, Johan Angust . 99 79 »9 — 2309. 99 af Dalström, Gustaf Jakob 99 68 99 Suppleanter N:o 2275.
Hr Lefrén, Johan Pehr . . . 99 68 »9 — 478. 99 Printzensköld, Carl . . . 99 68 99 — 2227.
99 dorchimont, Wilhelm Albrecht 99 68 99 — 279.
Frih. Wrangel, Fullm.
Ceder- ström, Claes Rudolf . . 99 67 59 — 140.
Björnstjerna, Carl Magnus 99 59 99 N:o 1413.
Hr Råfelt, Anton 55 5? — 2259. 11 af Wählberg, Fullm.
Hr Blom- stedt, Christian Jakob . . Reiher, Fullm.
Frih. Åkerhjelm, 55 48 55 — 746. 11 Fritz 55 47 55 — 1918. A. 11 Strussenfelt, Fullm.
Frih. Reh- binder, Wilhelm Fredrik . 44 55 Sedan genom lottning mellan de ledamöter, som erhållit 68 röster blifvit bestämdt, hvilken af dem borde blifva ordinarie
Ledamot samt i hvad ordning de öfrige borde såsom Suppleanter ingå.
Ut supra. L. Herm.
Cortr. G.
Falkenberg. F. JV.
Rehbinder.
C. Roos. F.
Grönhagen.
A. E. von Hartmansdorff. C. R.
Blomstedt.
H. Ex. Hr Frih. o. Landtm, tillkännagaf att anslag blifvit utfärdadt till fortsättande af Plenum kl. 6 e. m.
Föredrogs ånyo Stats- och LagUtskms d. 2 och 5 dennes på bordet lagda utlåt.
N:o 13, angrde regleringen af de under RiksStatens andra hufvudlitel till rikets Hofrälter uplagne utgifter.
Det är icke min afsigt att ingå i serskild granskning af detta betänk:s olika delar, i synnerhet sorn, i fall äfven i ett eller annat afseende dervid skulle vara något att anmärka, jag ansett lämpligast vara, att icke genom anmälan deraf förhindra antagandet af ett förslag, deri de förenade Ulsk:n med så mycken värma erkänt behofvel af ökade löner för Hofrätterne.
Jag inskränker mig således lill att, jemte betygande för de förenade Utsk:n af min upriktiga erkänsla för hvad som blifvit för lagskipningen tillgjordt, och för det behjertande Utsk:n visat för lagens tolkares ekonomiska behof, vördsamt hemställa, att detta betänk, som redan lärer vara i sin helhet af 2:ne Ständ bifallit, äfven måtte af R. o. Ad. godkännas.
Då, efter hvad H. Ex. Hr Gr.
Sparre uplyst, samt jag derförinnan hade mig bekant, Högv.
BondeStm redan bifallit ifrågavar. utlåt., en återremiss, ifall den skulle kunnat tillvägabringas inom detta hus, till ingenting gagnade i sjelfva saken, — torde det väl synas, som den anmärkn. jag nu går att framställa, äfvenledes skulle vara obehöflig; men icke blott för min egen del anser jag mig böra anmärka det sätt, hvaruppå min motion i ämnet blifvit af de förenade Utskm uptagen och behandlad, utan fast heldre för att icke genom stillatigande gifva helgd åt detta förfaringssätt, finnér jag mig upfordrad anmärka hurusom Utskm, ehuru min motion (se pag. 331 2:dra häftet af R. o. Ad:s prot. för d. 30 sisth Dec. e. m.) innehåller en vördsam framställning om behofvet att öka Kanslisternes och Vaktbetjeningens inom samtlige de fyra (4) Hofrätterne (Svea, Götha och Skånska Hofrättne samt K.
Krigshofrätten) f. n. högst otillräckliga löneinkomster till likhet med samma befattningar inom andra embetsverk, har likväl ötskin uptagit motionen såsom anginge den blott Kanslisterne inom de 3 förstnämnde Hofrätterne, med utelemnande af hvad angår K.
Krigshofrätten, äfvensom för dem alla fyra, hvad Vaktbetjeningen beträffar.
Ett sådant förfaringssätt med en vederbörligen väckt och remitterad motion torde icke böra lemnäs oanmärkt; äfven om, hvad K. krigshofrätten serskildt angår, man möjligen deruti ser en slags undfallenhet för de 2:ne RiksStänd (Borgare och BondeSt:n), hvilka nu, såsom vid liera föreg:de riksdagar, ifrågasatt nämnde krigshofrätts indragning; samt, hvad jag likväl icke skulle förmoda, man, intilldess frågan uti förstärkt StatsUtsk. ang:de indragningen af K.
Krigshofrätten blifver afgjord, ämnade rörande motionen, hvad besagde K.
Hofrätt beträffar, upskjuta att något utlåt, afgifva.
Hvad Vaktbetjeningen angår qvarstår dock anmärkn. såsom fulleligen behörig.
Huru som helst, och utan att vilja inlåta mig uti något skärskådande af vare sig moliverna för Utsk:ns bifall till ledamöterne, eller svepskälen mot ett dylikt bifall hvad åter beträffar Tjenstemännen och Vaktbetjeningen, anser jag mig härvid, och serdeles då jag af enskilda angelägenheter kommer att i nästa vecka lemna riksdagsorten samt troligen icke återkommer under riksdagens lopp, — böra hafva äran framställa ytterligare skäl hvarföre jag, oaktadt K. propos. ang:de K.
Krigshofrätten icke i nåder varit till R.
St:r afgifven, ändock trott mig finna skälig anledn. all inbegripa äfven K.
Krigshofrätten uti den af mig väckta motionen. K. Krigshofrätten har nemi., efter det 1825 års Stat för K.
Hofrätten blef antagen, dervid en allmän löneförbättring skedde, med undantag af för Kanslister och Vaktbetjening, under åren 1830, 1840, 1841, 1844 och 1850 till K. M. i underdånighet ingått med anhållan om dels tillökning af en Notarie och Kanslist, äfvensom Sekreterarens befrielse ifrån att biträda Kanslisterne med expeditioners och memorialers renskrifning, dels ökade löner åt Kanslisterne och Vaktbetjeningen.
Med nådigt bifall till Sekreterarens befrielse att biträda Kanslisterne med renskrift, hafva K.
Krigshofrättens underd. framställningar i öfrigt ständigt blifvit i nåder afslagna: och de 2:ne Kanslisterne hafva således icke allenast fått sig ökade göromål ålagde, utan ock lönen för den ena Kanslisten blifvit nedsatt ifrån 350 lill 325 r:dr efter, vid en af de sednaste riksdagarne, förändrad spannmålspris-beräkning.
Af dessa nådiga beslut tager jag mig friheten att, för frågans fullständiga utredning, härvid upläsa det sista, eller K. M:s nådiga Skrifvelse till K.
Krigshofrätten af d. 13 sisth Nov.: ”Under förmälan att, då de hos
Eder anställde två Kanslister ”i årlig lön icke upbära mera än, den ene Trehundra femtio r:dr ”och den andra, efter nya regleringen, endast Trehundra tjugufem ”r:dr b:co och således vida mindre än deras vederlikar i andra embetsverk, de der åtnjuta Fyrahundra r:dr antingen i lön på Stat Den 9 Juli f. m. 307 ”eller med tillägg af sportler, J ansett Eder böra å detta missförhållande fästa upmärksamheten destoheldre, som Edie Kanslister icke ”hafva mindre trägna göromål än deras vederlikar i de andra em”belsvcrken, men icke ega några sportler, samt det i allmänhet syn”les vara med billighet och rättvisa öfverensstämmande, att tjenstemän inom samma grad i möjligaste måtto innehafva lika löneförmåner, håfven J, uti skrifvelse d. 15 sisth Aug., i nnderddiet hern”ställt, om icke OSS måtte täckas i nådig propos. till R.
St. före”slå, att lönen för Edie Kanslister kunde varda ökad till Fyrahundra r:dr b:co för hvardera. ”Detta ärende hafva VI i något öfvervägande tagit; och ehuru ”omförmälde tjenstemäns aflöning visserligen är knapp och jemfö”relsevis till deras vederlikars i en del andra embetsverk möjligen ”icke riktigt rättad efter förhållandet med göromålen; dock som i ”händelse krigslagarne komma att undergå några väsentligare förändringar, en följd deraf kan blifva, att äfven Krigshofrättens sammansättning och verksamhet skulle komma uti en icke aflägsen ”framtid att omändras, samt vid sådant förhållande förekommer mindre lämpligt, att endast i afseende å tv.å af dess underordnade ”tjenstemän, hvilka af sina åligganden derstädes icke torde vara så ”uptagna, att för dem stänges utvägar till inkomster genom annan ”sysselsättning, företaga serskild lönereglering, håfve VI funnit till”räckliga anledningar saknas att till Edie ofvanberörde hemställan ”för närvar, lemna nådigt bifall” etc.
Hvad angår Hr Liljenstolpes anmärkn. alt de sammansatta Utsk:n icke nämnt något om hans förslag rörande löneförhöjning åt Kanslisterne i K.
Krigshofrätten, så är verkligen en uraktlåtenhet å Utsk:ns sida derutinnan begången att ingenting derom blifvit i tillstyrkandet uttryckt, dä motionen likväl blifvit i reciten uptagen.
Vidkommande åter sjelfva hufvudsaken, så kan icke någon förändring i anslaget för bemälte Kanslister ifrågakomma, sedan R.
St. redan bifallit det förslag till reglerande af utgifterne under 2:dra hufvudtiteln, som i afseende på Krigkhofrätten, StatsUtsk. afgifvit, och hvilket af R.
St. bifölls innan de sammansatte Utsk:n afgåfvo det 1111 för R. ö. Ad. föredragna ullåt. och således skulle jag tro, att om någon anmärkn. skolat ega rum, densamma bort framställas, då denna fråga inför R. o. Ad. föredrogs, hvilket redan för längesedan skett.
Något nytt utlåt, rörande Krigshofrätten, kan således icke vid denna riksdag komma i fråga.
Stats- och LagUtskms förevar, utlåt.
Anmäldes och lades på bordet nedannämnde frän Utsk:n inkomne naem. och betänkin, nemi. från Constitution s-Utskottet:
N:o 9. med förslag till ändringar och tillägg i 28 § R. F.; 368 Den 9 Juli f. m. Banko-Utskottet:
N:o 57, i anledn. af erhållen återremiss af utlåt.
N:o 39; N:o 58, i anledn. af RiksSt:ns skiljaktiga beslut öfver utlåt.
N:o 59, med förslag till vissa förändrade föreskrifter i 7:de artikeln af gällande Banko-reglemente; N:o 60, med förslag till ett lättadt sätt för inbetalningars verkställande å Bankens fastighetslån m. m.; Lag-Utskottet: N:o 29, i anledn. af K.
M:s nåd. propos. om ändring i vissa delar af K. Förordn. d. 13 Juli 1818, ang:de inteckning i fast egendom.
N:o 30, i anledn. af väckt motion om rätt för part att återfå lill öfverrätt ingifne handlingar; N:o 31, i anledn. af väckt molion om förändring i K. Förordn. d. 29 Juli 1812, ang:de åtskilliga omständigheter, som höra iakttagas vid ändrings sökande i Consistorii utslag; samt N:o 32, i anledn. af återremiss af Utsk:s betänk.
N:o 24, öf ver K.
M:s nåd. propos. ang:de ändring för vissa orter af stadgandet uti 20 kap. 6 § B. B. samt K. Förordn. d. 3 Sept. 1755, om tiden då dammlucka skall vara öpnad.
Anmäldes och lades på bordet ett af Ridd.Utsk. under N:o 12 afgifvit sålydande V ö r d s a m t Memorial.
Sedan Utsk. låtit genom dess tvenne ledamöter, med biträde af Utsk:s Sekret., genomgå och ordna Riddarhusets archiv, har Utsk. ansett sig böra derom till II. R. o. Ad. afgifva följande berättelse:
Archivet ordnades sednast är 1824 af en Ridd.Direkt:ns dåvar. ledamot Hr General-majoren och Kommendören m. m. af Melin.
Det har sedermera, utom tillökningen af de II. o. Ad:s samt Ridd.- Utsk:s och Direktms handlingar, hvilka efter denna tid tillkommit, samt den förflyttning från Riddarhus-archivet till R.
Sl:rs archiv, hvilken likaledes efter samma tid egt rum af Consl:s-, Bevillms-, Lag-, Allm. Besv. o. Ekon. samt Exped:sUtsk:ns prol:r och handlingar för riksdagarne från och med 1809 till och med 1828—- 1830, icke undergått någon annan väsentlig förändring, än alt en mängd dels i skåpen och på hyllorna npställda, dels i kistor förvarade konvolut och andra oinbundna handlingar, blifvit, till följd af R. o. Ad:s beslut vid 1844—1845 samt 1847'—1848 årens riksdagar, såvidt möjligt varit, ordnade, och dels inbundna, dels häftade samt med närmare specificerade rubriker och numror försedda; hvarefter numera en fullständigare katalog, med vederbörlig hänvisning till de ställen, der handlingarne återfinnas, blifvit uprät tad - Den 9 Juli f. m. 369 tad och renoverad, hvilken uptager ej mindre de handlingar, sora åro i archivet uti serskilda skåp och på med numror och utmärkande tryckta etiketter försedda hyllor upställda, än äfven dem, hvilka ännu förvaras i kistor.
Af de, sedan den sednaste inventeringen utur kistor uptagne samt inbundna och förtecknade handlingar, böra serskildt nämnas, de under tiden mellan 1719 och 1772 hållna prot. och acta uti de af R.
St. förordnade serskilda Undersöknings-kommissio?ier, samt handlingar rörande 1741 —1742 arens fälttåg i Finland; hvarjemte en serskild förteckning blifvit upgjord å de ännu i kistor förvarade dels på pergament dels på papper skrifna handlingar, såsom orininaler till åtskilliga rikets Fundamental-lagar och Riddarh.Ordmr; — framfarne Konungars och Drottningars försäkringar, Val-acler m. m.
Riksdagsbeslut frän 1710 t. o. m. 1772.
För R. o. Ad. utfärdade privilegier, m. fl. handlingar, hvarå, enl. R. o. Ad:s af K.
Jl. gillade beslut, vid 1844—1845 årens riksdag förseglingen blifvit bruten, och deraf en del sedermera blifvit inlagde i cartonger, och andra häftade; om hvilkas innehåll förteckningen närmare uplyser.
Sedan 1824 års inventering hafva väl några få defekter blifvit återfunna, men deremot andra defekter yppats; hvilket allt är i katalogen anmärkt och å hvilka jemväl en serskild förteckning är katalogen bifogad.
Efter denna korta relation och sedan Etsk. låtit besörja häftning eller inbindning af de konvolut, som befunnits ohäftade, har Utsk. endast ansett sig böra hos 11. o. Ad. äska dess tillåtelse att låta bryta förseglingen och derefter inbinda ett i Skåpet N:o 8 befintligt och med fem adliga signeter försedt konvolut med påskrift:
Afskrifter af de 2:ne sista prot:n uti R.
St:s Hemliga Etsk. vid riksdagen 1789 samt ulaf Reglementet och Kreditivet för Rikets Sfänders Kontor.
Stockholm d. 7 Juli 1851.
På Riddarhus-Etskottets vägnar.