Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
I stället för att, enligt Utskottets Förslag, samfällda forlusterne på Malmö och Götha CanalDisconters utredning är beräknad till « , ♦ * ?/>8 3*33.3 4 3 >,7 ‘ 7 570 000 J247v585 580.000 261,461 590.000 275,636 590.000 290,112 520.000 304.587 450.000 226,963 460.000 238.588 470.000 250,514 580.000 361,604 5,110,000 1,999,992 Rättvisans helgd torde anses vara värd i BancoSedlar: skilnaden Sedelstocken ökas. 1,651,616 322,415 318,*39 314,364 299,888 215,413 223,037 221,412 2x9,486 218,396 4,004,566 3,110,008 894,578 j 761,831 132,747 Ben 17 Martil, f. m. 105 Friherre Hjerta.
Axel, uppläste följande: Rike's Högloflige Sränders Stats - och EancoUtskot s Betänkande at den 3 innevarande Martii omfattar den delen at Kongl. Majrts Nådiga Proportion af den 10 December, so*.n upptager utredningar af de tre FilialDiscotiternes Concourser* Respectiye Utskotten hafva bifogat Calcul öfver dessa Disconters utredning, hvaraf inhämtas, att Götheborgs
Discont äger full tillgång till sina Borgenärers förnöjande, så vidt den får tid att indrifva sina Fordringar, hvarföre är tillstyrkt, att den må undiå ett uppskof af två och ett halft år efter dess Octroys slut den 26 October innevarande år , samt att Banquen emellertid genast inlöser dessas Assignationer till ett belopp sf R:dr 150,725, samt de öfriga Skulderna (R:dr 1,031,94.3) på två och ett halft år i fem Terminer med Ränta.
När Rikets Ständer äga en Fabrique, som tillverkar Penningar, och det utan någon synnerlig omkostnad , så är väl intet lättare och vigare, än denna utväg atf göra utredningar, och enär ingen af Fordringsägarena kan sägas förlora, då han njuter laglig
Ränta under Jernbrefstiden, så lärer ock all klagan ifrån dessas sida försvinna, desto meia, som under allmänna villan, då man icke såg för sig annat än förluster, denna utredning kan anses såsom en skänk.
Detta är emellertid ett lärorikt efterdöme för blifvande Speculanter på Folkets Cassör och Förmögenhet, ty nu måste /Jen 11 Marth , j, ffh ju denna Discont stå något flat öfver sin är^ lighet, dä han af utredningen af de andra Concourserna får se, huru litet man äfventyrar med en val uttänkt raskhet.
Verkan på Rikets Peneinge-väsende af den beredvillighet, Respective Utskotten visat genom Banquens mellankomst, lärer man få gissa sig till^ ty, grunden för rätta hedömmandet af denna anstalt, sorn år Banquens intrinseque förmåga, hafva Respective Utskotten alldeles icke för Rikets Ständer framlagt , utan blott i förbigående nämnt, alt Banco Utskottet gjort det förbehåll, att någon permanent tillökning i Sedelstocken, sorn kunde blifva menlig för Banquens Credit, icke skull<? få. äga rum.
Med Götha CanalBolags och Malmö Dis• conter är förhållandet något olika ,* Hos den förra, säga Utskotten, visar sig, enligt ”Cal, culerna, en ansenlig förlust för Borgenärerne , men en ännu större för FQrdringsägarena i den sednare.”
Detta mäste vara ett Skrif-fel, ty i Calculerna är uppgifven en brist hos CanalDisqcnten af R.dr 526,608; 36: 1. j men hos Malmö Discont en brist af R:dr 235,222; 40: 2.
Enär derföre denna uppgift rättas efter befintligheten i Calculerna, under Litt- A. och B, blir den, så till vida, begriplig.
Men ännu förekommer, i anseende till CanalDisconten , ei| besynnerlighet, sorn tarfvar upplysning.
I allmänna Tidningar är flera gånger införd en Räkning, som upptager denna Disconts Skulder och Fordringar för ultimo Octo - J)m 17 Martti, f. m. 107 bris 1817, af hvilken inhämtas ibland annat, att den äger en fordran hos CanalBolaget af R dr :,166,374; 17: 9.
I förevarande, af Respective Utskotten under Litt.
A. upptagna tillgångar, bestående af ”Fordringar tor udånte Mi de} , icke är begripen den Summa af R:dr 1,100,000, som i* ”från Disconten blifvit förskjuten till Canal”arbetet. ’5 Högloflige Utskottets framställning 3?
ämnet i dessa åberopade uttryck lärer för alltid förblifva oförklarlig, och det ännu mera , sedan det af flere Ledamöter blifvit anmärkt, men utan allt afseende lemnadt till Rikets Ständer.
Cederström, vidare utfördtjjaf StatsSecre?- terareo Herr Baron Wirsén, med hvilken sig förenat Herr Amiralen Schiitzercrantz, Herr Presidenten von Schulzenheim och Herr Lagman Noreus Herr G, Hulphers har äfven serskilt yttrat sig i ämnet, och visat olagligheten af denna Procedure, och synes hafva fattat ämnet redigt, då han påstår, att frågan om Götha CanalDiscont har ett oskiljaktigt sammanhang med eller snarare beror på Utgången af frågan om fortfarande understödet till sjelfva Catialbyggnaden.
Sluteligen har Den i 7 Martil, f. m. äfven Herr Eklund- instäi“t med Herr Baron Wirsén i sin åsigt af ämnet i denna omstän'- dighet.
Discon'en var en Benefice , lemnad af Konungen till Canalarbetets understöd , och har varit det i så hög grad, att CanalDirectio» nen , oaktadt den förklarat sig ur stånd att med
Disconteringen fortfara, sedan dess Credit är förlorad , likväl har den förvånande djerfheten att påstå ersättning af Riket för detta Lucrum cessans , till icke mindre belopp än 150,000 R:dr om året för den återstående tiden af Octroyen , hvilket blott nämnes för att bevisa, det
Discontvinsten var så hederlig, att den minst kan beräknas till R:r 120,000 om året, var dock CanalVerket dermed icke förnöjdt, utan fann på det rådet, eller rättare sagdt
Or eidet, att upplåna Penningar:
Försina utströddaTreprocentsObligationer hopskrapades så mycket Penningar , som ur Landet kunde fås lör låg Ränta , hvilka då an> Den 17 Martil, /. m> 109 vändes till en del på UtlåningsSystemet och för öfrigt tillgreps af PrincipalDirectionen.
Utskotten hafva förbigått denna tillgång som ett noll, således icke ens värdt att upptagas, men pä hvilken faller resultatet af detta sätt att behandla ämnet ?
Påen bedr3gen Allmänhet; man tror sig kunna tillfredsställa den med att af Allmänhetens samlade medel återgifva den det insatta Capitalet pä 5 år utan ranta!
Man frågar hvar denna ressoures skaii tagas då CasaalDirectionen är ban - ilo Den 17 Martti) j. Hi. queroutte ända till sista skillingen?
I eri t:d då vi tala om Rikets heder och värdighet såsom motiv för riya tillskött åt ett företag, sorn länge burit de klokas misshag och Allmänhetens förbannelse, vore det visserligen eö rättskaffens
Lagstiftning mera värdigt att- uttänka medel till dessa förledda Individuers skadeslöshållandc, om det ock vöre genom Allmänhetens eller, som det hos oss heter, Statens biträ* dej än att votera nya Summor till Utförande af ett, om'icke vansinnigt , åtminstone misslyckadt företag.
Enahanda grund för utredningen af Mal. mö
Discont, sorn för Götha Canals, är af Respective Utsketten föreslagen, det är:
CapitaJets återbetalande på 5 åf, ifrån den 1 Julia aS19 s således något öfver 6 år härefter.
Om målet behandlas i laglig förm, såsom annät CöncöUfsmålj så kari Discöntens skuld icke betalas fortare, än i mån af
Discöntlånens ingående, hvilket inträffar 2 gånger om året, Och slutar med den 1 Januarii 1823- BanquenSmellankomst gör således icke någon väsendtlig skillnad i tiden, meri är i så måtto välgörande, att eri stör del af omkostnader, sorn alltid åtfölja Concourser, blir härvid beSpard och till massans fördel , Och ingemaf enskilda Fordririgsägarenä kati äga fog att klaga öfver denria tillställning.
Meri deri uppgifna bristen af R:dr 235,222 är Och blir en förlust, sorti efter espriten af Concourslagen skall delas mark om mark af alla Fordringsägare:
Nu hafva Respective Utskottet! i sina Calculer öfver båda Pisconterne uppta* Deti 17 Martii, /. m, 112 git Banquens fordran för Creditivet såsom god för hela sitt Capital, men med fett streck afskrifvit alla Räntor för de Enskilda, hvarigenom uppkommer den utförda bristen i båda massorna.
Frågan om fördelningen af de bokförda bristerna emellan Ranquen och de öfriga Fordringsägarne, torde kunna besparas till dess detta
Mål kommer att till slutligt afgörande företagas, efter det behöfliga Upplysningar Vunnits ifrån de Respective tLskotten.
Hvad jag anser vara utom all anmärkning för det närvarande , är Respective Utskottens förslag att genast gå i författning om inlösande af de utelöpande AsSignationerne till ett belopp förCanalDisconten af R dr 043,262:46: 2, samt för Malmö af R:dr 94,425^ lietta är blott ett Förskott på Massornas tillgångar, Och af dfen beskaffenhet att det kan snart återfås, ehvad utväg ock sluteligen må af Lagstiftningen godkännas för utredningen af dessa visserligen anmärkningsvärda bedrägerier.
Discönternas massor, Och genom en föreslagen aversion, pä s ar till Fordringsägårena utdela massornas tillgångar på Uppgifne vilkor, meri denna första betalning icke skall börjas förr än deri 1 julii 1819, Vid hvilken tid redan tre halfårs äfbetalningaf med Räntor äro från Låntägafenk incasserade, Och hvarigenom Bånquen indrager mera ari det belopp han utbetalar, så synes intet skäl vara för handen att brådshta med ett beslut, sorn 112 Den 17 Martil, f, rn. icke förr än om nära halftannat år skall komma till början af verkställighet , ty sedan jag ansett mig böra bifalla det af Utskotten fiina Förslag att genast gå i Författning om inlösen af utelöpande Assignationerne, verkar Rikets Ständers definitiva besiut allsingen förändring i hu vudsaken, om det kommer nu eller några veckor sednare; men till vederbörli t b dömmande af målet är ovilkorligen nödvändigt, att Rikets Högloflige Ständer blifva försedda med alla upplysningar, hvilka till målets rätta bedömmande erfordras, hvartill hufvudsakligen hörer kännedom af deras egna Penningeverk och möjligheten att med deras i ordning ställande förena det nu äskade och föreslagna biträdet, äfvensom den omständigheten inträffar, att CanalDiscontens fordran hos CanalBolaget, af väsendtligt inflytande på grunderna för denna Disconts Fordringsägares godtgörande, verkeligen beror på det understöd CanalVerket tilläfventyrs kan erhålla.
På dessa nu anförda skäl finner jag mig befogad att hos Högloflige Ridderskapet och Adeln vördsammast föreslå en Återremiss af ämnet till de Respective Utskotten, med vänlig anmodan, det vide de, till nödig upplysnings vinnande i detta granlaga mål: t:o Låta göra ett Omslut af Calculen öfver Götha CanalDiscont j deruti dennes fordran hos Bolaget af R dr 1,166,374 blir, efiligt verkliga förhållandet, Disconten till godo beräknad, och 2SO Att Den 17, Mariii /. nu 113 2:0
Att Respective Utskotten, såvidtmöjligt är, i ett sammanhang med ämnet om Rikets Siändérs egna Fenninge Verks reglerande, och det biträde slutligen pröfvas kunna Canalarbetet meddelas, företaga, och på de befintliga grunder uppgöra det Förslag rörande Disconterna, sorn, på en gång med de förstnämnda frågorna , kan till Rikets Ständers pröfning inkomma.
Friherre Hjerta anhöll, att dess Anförande måtte få åtfölja Återremissen till de sam• mansatta Utskotten. ‘Herr Strussenfelt, Michael, an förde skrifteligen :
Oviss om bifall , åtminstone denna Riksdag, förrän man snart återfår eri annan , vill jag likväl bjuda till väcka Rikets församlade Ständers uppmärksamhet på Nationens städning i det hela , och hvarje
Medborgares antingen redan iråkade eller snart kommande missöde.
Men Ridd. 0. Ad.
II Afd. 15, 16.
Den 11 Martn , j. vu för att närmare bestämma dessa grunder får jag först yttra mig om relativa förhållandet emellan Penningar och Varumängden, jemfördt med andra Länder och dessas ömsesidiga Production.
Hos oss erlar genast producenten kännbar förlust vid hvarje Ski liing Coursen fälles, emedan j och med detsamma Pcnningemängden i Silfver kan anses större; ty endast Guld och Silfver äro Penningar, papper dess representant:
När då igenom Coursens fällande representativa värdet af papperet ökas; blir ju det samma som mera Silfver korhme i rörelsen.
Häraf inses huru stor förlust Näringsidkaren och i synnerhet den, som tillverkar Jernet, skulle hafva vid fallande Cours, som endast gagnelig för Importeuren och Luxkrämaren samt den Den 17 Martil, f. in. ii5 som lefver af Räntor, till hvilken C'ass jag Siven hänför de Tjenstemän , hvilka endast hafva PenningeLöner.
Det var före 1810 en okänd sak i mitt Ort att betala öfver 6 Procent lör Lån ; men ä andra sjdan var Capitalistens ställning då mindre hrillant.
Af hvad jag nu anfört, synes tydligen att tvänne stridiga Intressen kämpa mot hvarandra , Capitalisternas ä ena sidan och Massan af Nationen å den andia.
Jag skall bju* da till , utan fruktan för de förras mägtiga inflytande och utan att missledas af partiskhet, enligt min öfvertygelse föra Sanningens språk.
Tidpuncten är nu inne, då det skall afgöras, om hundrade tuseildetals Medborgare skola uppoffras för en liten, men magtig Glass Detta ankommer nu på Riksens Ständer, hvilkas beslut 2 Millioner människor hittills förgäfves väntat öfver trenne månaders tid.
Då de stridiga tänkesätten uti det sammansatta Utskottet näpplige.n ännu öfverenskommit om den enkla fråga: skall Nationen få betalt sina DiscontPapper eller icke, än mindre något Finan - Den 17 Martn, }. m. cielt Project till Penningenödens afhjelpande, sorn jag för min del och ganska mångå med mig ansett borde på en gång lemnats oss till granskning: »len i stället hafva vi fått ett Betänkande , som än mera hastigt skulle påskynda vår undergång, i stället att afhjelpa den, om dess antagande vore möjligt att genomdrifva.
Det är blott Vinglare och Speculanter, som klaga öfver Penningebrist, och de hafva förtjent sitt öde} ingen bör tillåta sig köpa Egendom, utan den, som har minst tre fjerdedelar af köpesumman.
De Gäldskyldige påstå åter : att äfvensom det icke är ett brott för en Köpman med lant förlag begynna sin handel, bör ej heller dem förmenas med mindre Capital och påråka nåd högre Production, att äfven söka förverf.' va en egen torfva af Fosterjorden.
De säga vidare, att det är grundsatser från afgrunden, som föranleda dertill, att blott dén Rike skall blifva rikare och den fattige alltid förblifva fattig, eller, som ordspråket lyder: den, sorn. är slagen till en Slant, skall evigt blifva det.
Capitalisten, serdeles här i Slockholm, säger Den i 7 Martil, f. ta. 117 vidare: ingen nöd är å färde, Landshöfdingarnes Rapporter vittna ju, att Skatterne gå ut, det är endast några Skrikare, som äro banqueroutte-färdige, på hvilkas tal man icke böc gifva akt.
Härpå svara de andra, att det förhåller sig tvärtom: de Gäldbundnas antal mot Capitaiisterne som 100 till 1 och vida deröfver •, och Rapporterne från Landshötdingarna bevisa blott KronoBetjeningens nit att pådrifr va pantning och utmätning af Skatter rn. m.
För öfrigt anse de, att man icke bör vänta på hela Landets undergång, eller till dess man ändtligen här i Stockholm erfarit, att det onda stigit till sin största höjd, innan hjelpen meddelas, som då torde äfven komma för sent, eller pust festum
Man må fritt i tal och Skrifter safyrisera den, som påstår, att underbalance i Handeln orsakar Penningebrist; så blir det en sanning, att icke en och samma sak på en gång kan intaga tvenne serskilta rumj och således sko-i la de BancoSedlar, hvilka nu äro i circula-1 tion i Ryssland, nödvändigt saknas i Sverige.
Förden, som vill begripa, är solklart, att vid en tredjedel af Nationens eller Finlands afträd dande till Ryssland, medföljde förlusten af f af våra Penningar, som der voro i omlopp, circa ?
Då härtill lägges hvad som är i Nor; Den 11 Jl^artii, J. m. rige, Dannemark och Tyskland circa 3 Millioner, blir Penningebristen lätt förklarad.
Då man nu känner att hela B snquens Sedelstock blott utgör 2t Millioner med RiksgäldsSedlar, så blifva knappt 8 öfver, och då går ändock icke inn i beräkningen den stora vinst Banquen årligen har af genom eld och vatten m. m förstörda Sedlar.
Således då Statsverkets Inkomster stiga nära till 6 Millioner , blifva tvenne öfver, som ofelbart stadna i Penninge karlens hand, att der sökas för hvad köp som helist, af den Allmänhet hvilken tvenne gånger om året behöfver mera än dessa 2 Millioner, för att inbetala hvarje gång en femtedel af de 13, för hvilka Allmänheten häftar i Diseonterne , och hvarföre dessutom Räntan skall inbetalas; niir man detta eftersinnar, så har man också claven gifven till penningebristen och äfven utsigten till det tillstånd, sorn förestår oss, om vi skola ännu mista 5 å 6 Millioner ur RörelseCapitalct.
Det låter väl, att Banquen vili liqvidera FilialDiscontReverserne 3 men då det skall ske på 5 Den 1 7 Martil, /. m. år och utan Ränta, samt på lika tid alla FU lialDisconternes Fordringar skola indrifvas, jemte Räntan för dem; så afhjelpes icke penninge-nöden , utan tvärtom den blir större i Landsorterne.
Disconter, så blilva de alltid vanlottade framför Hufvudstaden och derintill gränsande orter.
Hade aldrig dessa Disconter existerat, hade förhållan* det varit helt annorlunda; men då de nu införlifvas med RiksDisconten , och alla deras Fordringar på 5 år dit remitteras, skall nödvändigt déssa Landskaps Innevånare i grund ruineras, och nödga Staten , antingen gifva dem underhåll, eller lemna dem med Hustrur och Barn åt förtviflan.
D* jag 1809 , som Ledamot af Utskottets Bered - 120 Dén T 7 Martil, /. m. ning, först granskade Förslaget till Götha Canal, var jag icke lör den, af del skäl, att jag da redan förutsåg, med den kännedom jag äger af sådana arbeten , att Kost-nadsFörslaget var mycket lör lågt beräknadt} mej) nu åter kati jag aldrig afvika från den tankan, att det skulle vara ett högst illa beräknadt steg, sedan man nu så långt drifvit Arbetet, och derpå användt så mycken kostnad, om man nu underlät att detsamma fullborda} utom att det caracteriserar en lättsinnig och svag Nation , att börja allt och intet fullborda } då Nordens Folk bör visa motsatsen.
Och kan jag icke tillstyrka Indragning af CanalDiscOnten, som, efter mirj tanka , oskiljaktig med Canal-arbetets fulla drift.
Jag tror mig nu hafva bevisat, att icke hög Cours eller för mycket papper skadat oss, men väl Coursens eller Agiots fäi - Den 17 Martil, f. m. 12 I lande, samt Sedlarnes utvandring till Ryssland, då icke nya göras i stället.
En Realisation med nedsatt värde på BancoSedlar vore väl det rätta} men mötes af flera svårigheter, som nu icke böra uppgifvas.'
Jag föreslår tvenne Alternativer till Samhällets rädd. ning.
Det första: att Moratorium eller Jernbref meddelas på minst trenne år, med vilkor, att icke Räntans inbetalande försummas, så. mycket billigare att lemna Nationen, som
Ban* * rjuen redan fått sig ett dylikt på iobestämd tid beviljadt.
Att Banquen eller RiksgäidsContoiret icke besväras med FilialDisconterne.
Om Malmö Discont återfår de 98,000 R:dr , som Banquen af den hållit tillgodo i Procenterivinst, samt lemnar den dessutom ett tillskott af 300,000 R.dr, så reder denna Discont sig, betalar sjelf sine 3Procents Lån med Ränta, på 5 år, om den återfår
Disconten, och blir på annat sätt organiserad , hvarmed jag nu icke kan ingå i detaille.
Det samma gäller äfven 0111 Götheborg, denne Rikets förut så blomstrande, nu mera snarare öde Stad, jemte Bohus Län och Westergöthland, som icke heller böra sakna CanalDisconten} dess bibehållande är medlet att rädda så många människor, hvilka på god tro, genom Actier, ditsatt deras penningar.
Jag anser Förskott af Banquen till Assignaiionernas inlösen , jemte garantie för sprocents Lå 122 Den i 7 Martil, f m. nen, tillräckligt för denna Discont, att reda sig, om den återfår
Det andra Alternativet om FilialDiricanternä skola indragas, så vågar jag påstå, att denna indragning skall ske på 10 år oell genom Disconternes egna Contoir å stället, icke här i Stockholm, ty det är, i min tanka, obehörigt, att tvinga människor genom Commissionairer afgöra och reglera sina Discont liqvider på längre afstånd, då de böra och äga rätt , att på stället der Lånen utföllo, dem afbetala.
Man, sorn så handlade , har sin dom föreskrifven i ConcoursStadgan, och likväl har jag hört ändå omtalas möjligheten af Concours för FilialDis» conterne.
Det är icke rätt, att den ensamt bibehållesy ty på 7 år genom
Discontering känner man nogsamt att en Discont af 6 Millioner skall, enligt Bokföring, minst äga Den 17 Martil, J. m. 123 10 Millioner ; och då verkeligen icke mera derföre än de 6 Millioner af Banquen utsläppts i rörelse, så synes tydligen hvad den årligen suger Nationen i ett progressivt förhållande; och skola vi väl tillåta detta, att Banquen, med uppoffring att icke äga de samina förmåner jemt kringspridda genom serskiMte Disconter i Landsorterne.
Att, om alla Disconter nu indragas, lätta Länetillgångarne, ersätta bristen af BancoSedlar och RörelseCapitalet, är då ingen annan utväg, man må kalia det FasiighetsLån eller hvad man behagar, än att ytterligare utsläppa några Millioner BancoSedlar, någorlunda jemnt fördejdte i alla Landsorter, enligt Folkmängden och behofven, med 3 procents Ränta, hvaraf 2 Procent gå af på Capitalet.
Men hvilket af dessa Alternativer vidtages, blifver det allt frugflöst och Riket snart i lika beklaglig ställning, om icke de kraftigaste mått och steg träffas, genom verkställbara, ej overkställbara, Författningar till hämmande af Luxe och öfverflöd; befrämjande af sparsamhet och Näringarnes underlättande.
Tullen utrikes skulle blifva så mycket högre; och hvad egne 124 Den 17 Martii, /. m, Medborgare kunnat vinna, skall stadna hos Utlandningen — Om man, jemte ett dera af de nu föreslagne Alternativer, gjorde afseende på allt detta 3 och så vida icke Stockholm kau umbära den skadliga Finska Handeln , då i stället, som blir så mycket nödvändigare, tillät öfrige delen af Riket få fritt på egna eller utländska Skepp utan Tvångs-lagar, mot samina Tull som Finnarne, exportera sina Producter, utan undantag eller minsta inskränkning 3 så tror jag att ännu skulle Sverige kunna bebos af ett lyckligt Folk
På de grunder, som svårligen kunna bestridas, men alltid förhatas af Capitalister och Varu-importeurer, att aldrig hög Cours skadar, men väl befordrar Näringar, anser jag icke skadeligt om Banquen utgifver flere Sedlar 3 skulle jag aldrig , om än jag vore så lycklig att äga min lilla förmögenhet förvandlad i Container, låta egen fördel förmå mig tala mot allmänt väl.
Man hade sedan under 39 år ej mer ån Fern Riksdagar 3 och slutligen förkortade SäkerhetsActen ansenligt debatter vid Riks - Den 17 Martii, f. mi 125 dagarne.
Vid 1809 års Regements-förändring, väntade Nationen sig blifva lycklig , och icke att det då ökade Sedelmynt , i förening med ytterligare tillgångar af penningar genom CaJ nalDisconten , skulle blifva en snara att stry. pa den ; som verkligen skex, om Penningestocken indrages jemte Disconterne, sedan man fikat Skatter och Utlagor, och narrat människor, enligt då varande Egendoms-värde, utlösa Syskon i arfskifte, ingå köp, m. m.
Mig synes derföre så mycket oklokare, att nu vilja upplifva ett StrypSysteme, hvars verkningar äro i så friskt minne 3 och vågar jag försäkra, att den dagligt ökade mängd Oskyldiga offer för detta Systeme äga redan så mycken kännedom af ärendernas gång denna Riks-: dag, att all kommande olycka får sitt rigtiga bedömmande; och skulle jag råda hvar man, hvars samvete tillåter honom att vara bekym* merslös skapare af Nationens olyckor, samt tilltror sig att förblifva bekymmerslös åskådare afsina likars nöd och elände, att han förser sig med Säkerhetskort , så vida han annars vill vara obekymrad för sin Person.
Med hela Allmänheten i mitt Fädernesland , delar jag likväl den förtröstan till vår Nådiga och goda Konungs djupa insigt om sitt eget och sitt trogna Folks sannskyldiga interesse, att, då han kommer till erfarenheten om verkliga ställningen i Landet, och den förtviflan, som deraf redan uppstått 3 så skall Hans ömma Fadershjerta icke tillåta, att massan af Nationen nedtryckes och utmärglas på ena sidan af KronoUtlagor, som voro drägliga, så länge RörelseCai 126 Den 17 Martil, f. m. pitalet hade sin fordna höjd ; men sora öfverstiga all förmåga , sedan RörelseCapitalet icke mera svarar deremot, och på den andra af Capitalisten , genom sjelfva våra FinancePlaner , förvandlade till blodsugare.
Få grund af allt detta, ogillar jag för min del det Höglofl. sammansatta Utskottets Betänkande, begär Åter-remiss, samt fordrar af Utskottet, så väl i frågan om Disconterne, som i fråga om vår öfriga Finance, hvilka på en gång i sammanhang böra oss underställas , sådana grunder må antagas, som icke rakt föra oss till allmän ofärd.
Fortsattes den i ‘förmiddag började öfver, läggning i anledning af Stats- och BancoUtskottens Betänkande , angående Malmö , Götha CanalBolags samt Götheborgs DiscontVerks utredning.
Herr Silverstolpei Gustaf Abraham, uppläste följande :