Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Enär LandtMarskalk eller Talemän under Riksdagen af sjuklighet eller andra anmälta laga förfall hindras att föra ordet, företrädes deras ställen, hoS Ridderskapct och Adeln af ben efter Matrikeln förste närwarande Grefwe», och i de öfriga Ständcn af Vice Talemän, hwilka likaledes wid Riksdagens början af Konungen ukNämnes.
Under det Borgare-wch Bonde - Ständen samlas och innan deras Talemän fbrordnade äro, föres tills widare ordet: hos Borgare - Ständct af Hilswudstadcas förste Fullmäktig, och i Bonde , Ständer af den närwarande Ledamot som de siesta Riksmöten Tredje Band.
N:o 18Z, 134- be - 40z8 Den 10 October. bcwistat:
Dä, i händelse af underläten kallelse af Stats--Rädct, de i lo § nämde wcderböranöe till Riksdag kalla, äge Ridderskapet och Adeln att nämna Landt - Marskalk, och de öfriga Ständen, hwart för sig, sina Talemän. - Landt - Marskalk och Talemän aflägge inför Konungen följande Ed: "Jag N. N. utnämd och förordnad att ivid detta allmänna Riksmöte wara Landt - Marskalk, (Taleman för Preste - Borgare - Bonde - Ständet,) lofwar och swär wid Gud och Hans Heliga Evangelium, att jag will och skall med all min förmäga upprätthälla och förswara Konunga - Makten och Rikets StänderS rättigheter, i öfwerensstämmelse med den af Konung och Rikets Ständer d. 6 Juni 1A09 till efterlefnad antagne Regeringsform.
Jag stall ock ställa nstg till owillkörlig efterlefnad
Rikets öfriga gällande Grundlagar, (för Eandt - Marskalken: samt den antagna Riddarhus - Ordningen).
Detta allt lofwar jag troligen hälla:
Sä fant mig Gud hjelpe till lif och själ!"
Ve i benna
Ed upptagne fdrestrifter gälle äfwen för dem som kunna komma att Landt - Marskalks eller Talemäns ställen företräda.
I Bonde - Gtändets Kansli, i stället förTre kanslister: Fyra. wid H:nS slut tillägges:
Skulle i nägot Utstött en talrikare betjening oundgängligen tarfwas, anmäle Utskottet sädant hoS StändenS klenn, hwilka derom fbrordne.
Bonde - Ständet» Sekreterare äge att, förrän Han sitt Embete tillträder, följande Ed inför Ständer Den 10 October. 4039 "Jag N. N. utnämd och förordnad att ivid detta allmänna Riksmöte wara det Hcderwärda Bon» dc-S'ändets Sekreterare, lofwar och. swär wid Gud och Hans Heliga Evangelium, att jag will och skall med all min förmäga iakttaga Konunga - maktens och Riksens Ständer- rättigheter, i öfwerensstämmelse med ben af Konung och Riksens Ständer till efterlefnad antagne Regeringsform af d. 6 Juni I809.
Jag skall ock ställa mig till owillkorlig efterrättelse Rikets Lfriga gällande Grundlagar, och ej till det Hederwärda Bonde - Ständets Protokoll, utan min uttryckliga anmärkning och reservation, föra eller föra läta, ännu mindre till expedierande befordra eller befordra löta, nägot som emot de gällande Grundlagar stridande är.
Äfwen skall jag, wid Riksdags - ärendcrnas afgörande, med goda räd och underrättelser, samt upplysningar vin hiva, s och ens Lagliga rättigheter och skyldigheter, Ständets Ledamöter tillhanda gä, samt med all min fbrmä» ga söka att bringa dctza ärenden till ett med Grund, lagarne instämmande stut.
Detta allt lofwar jag troligen att hälla: sä sant mig Gud hjelpe till lif och själ i'' §. 26. zrdje punkten förändras salunda:
Efter dest flut uppträde ä Riks-Salen först Bonde-Ständet, widare Borgare - Ständet och sist Preste - Stän» det, alla hwark för sig anförde af deras Talemän.
Riddersk-rpet och Adeln anförde af Landt - Marskalken ware Konungen fbljaktige och intage samtliga Skänden de dem anwista stallen.
Slutet cf §:en som följer.
Efter orden sig tilldragit:
Landt - Marskalken och Talemännen träde sedermera inför Konungen och framföre t Stän - 4O4V Den 10 Gctsber. i Ständcns namn deras underdäniga wörbnad.
När Konungen lkwnar Riks-Salen, beledsagas Han af Ridderskapet och Adeln, hwarcster de öfriga Ständcn i ofivanföreffrifne ordning afträde. §. 29.
I stället för lagligen:
Enligt Tryckfrihets-Lagen. ) stället för derom:
Om sädana frägor, och derefter tillägg: äfwensom i Con» stilutions-Utskottets yttrande. Zela sista Momentet utgår. §. Zo.
Andra punkten i Zärsta Momentet förändras salunda:
För detta Uiskott läte Konungen upplossa Stats-Wcrkcts tillständ i alla betz delar, till inkomster och utgifter, fordringar och skulder, äfwenfom i händelse genom Traktater med främmande Makler nägra medel R^ket tillflutit, för dem pä lika sätt skall redowisas; likaledes läte Konungen till detsamma-, Lfwerläggning framställa hwad Staten usöfwer de wan, liga inkomsterne tarswa kan, och hwilka behof genom bewillningar böra fpllaS. 2.dra Momentet stiliseras som följer:
Detta Utskott, som ägc tillgäng till alla StatsWerketS räkenskaper och Handlingar, mä tillkomma att efterse och granska, huruwida de gjorde eller förordnade utbetalningar af Statsmedlen icke öfwerstigit beloppet af de huswudtitlar, hwilka uti Riksens Ständers wjd nästförflutna Riksdag uppgjorde Stats - reglering blifwit fastställde, och äro' grundade pä behörigen upprättade Stater eller Konungens med wederbörlig
Contra» - Den 10 October. 4041 rrastgnation utfärdade anordningar, samt styrkte med behöriga qvittcnser af dem som medlen emottagit.
Skulle, emot Riksens Ständers beslut, de till hvarje hufwudtitel anflagna summor befinnas dragna till andra ändamäl än dem som under samma hufwudtitel höra, eller nägot af Riksens Ständer faststäldt anflag wara öswerstridit, äge Stats - Utskottet att genast anmärkning och.i Riksens Ständers klena anmälan göra emot den Embetsman som en sädan anordning contrasignerat, hvarefter dermed fbrfares enligt 107 och 106 Regerings - Formen; kunnandes likväl häraf de, följder icke dragas, att emot föreskriften i 90 § Regerings - Formen, Utskottet mä i nägot klander af Konungens gjorda anordningar ingä, eller att de för Stats - Utgifternc redovisande Tjenstemän stola kunna personligen för Stats - Utskottet eller Riksens Ständer till answar ställas, utan mä, der sä nödigt finnes, hos Konungen kunna anmälas de anledningar som förekommit, akt emot nägon sädan Tjensteman i laglig ordning answar yrka.
Widare äligger detta Utstött att utröna, pröfva och föreflä det som till Stats - och Riksgälds - verkens behof erford-mS, sedan nödiga indragningar och besparingar blifvit iakttagnc; likaledes föreflä beloppet af de summor, hwilka jemlikt 6z § i Regerings-Formen stola för särskilta händelser afsättas, och slutligen uppgifva huru mycket genom bewill, ning bör utgöras. wid §:en6 flut tillägges, såsom ett särskilt Moment:
Stats - Utskottet äge att dest berättelse om Riksgälds - Contorets förvaltning sä tidigt inlemna, att val till Fullmäktige derstädes mä enligt 66 § kunna förrättas. §. 32. 4042 Den 10 October. § Z2. wid flutet tillägges: börandcs Utskottet med stn berättelse om de afgäcnde Banco - Fulmäktiges förwaltning sä tidigt under Riksdagen inkomma, att Riksens Ständer niä äga rädrum till Jnstiuctions utfärdande och nptt wals anställande jemlikt 65 §. §> 33- I stället för, af R 0 nung e n nr e ddelade: Riksens Ständer meddelade Konungens etc.
Sista Momentet förändras salunda:
Justitie, Ombudsmannens wid hwarje Riksdag afgifwande berättelse, rörande de ifrän Konungen ge» nom Högsta Domstolen sedan nästfbrcgäcnde Riksdag utgängna förklaringar af Lagens rätta mening, höre ock till Lag»Utskottets befattning, dit denna berättelse förwiseS. § 36.
Efter Riködags-beslutets justering, tillägges: i de delar deraf som röra Konungens -stranden.
Orden ifrån och med:
I fr ägan om deras tillsättande etc. till och med ConstitutionS-Utskottet, utgä ur §:en.
Tillägg wid §:ens flut: och sälle härutinnan, äfwen som t förenämde omständighet, tre Ständs pluraliiö, mm stanna twä Ständ mot ttvä, fbrfalle frägan. Z.
Z7« Dcn io October. 4043 §- Z7- I stället för Ut sk 0 t ten böra: bbrandcs Utstotten. w:d flutet mföresr Intet Utstött, Consti, tulions - Utskottet allena undantaget, ware bcrättigadk att wäcka frägor till afgörande i Riksens Ständers klena, eller att upptaga andra ämnen än be frän klena remitterade; sä wida ej, hwad Stats - Utskottet särskilt angär, Konungens proposition enligt 27 Z till Detsamma omedelbarligen öfwcrlemnas. §- A8« Orden frän:
Är de när w arande, till och med: först en Ledamot, gä bort, och i stället införeS:
Äska en eller flere Ledamöter, att votering mä med flutna sedlar anställas, bör sädant ej fbrwägras.
Befinnas/fasterne lika delade, stola de scrstilta menjngarne säfvm alternativa i sörflagct intagas.
(Gista punkten af Z:n har ej kunnat erhålla förändrad redaction, hwilken först lär afla rum, om Riksens Ständer bifalla BondeGtändetS begäran om jemlik rösträttighet i Banken.) §.59.
Slutet förändras, som följer: som genom anstäldt wal dertill utsedd blifwit, pä bet sätt Riddarhus - Ordningen fbrestrifwer. §. 4l. 4044 Den lo October. §. 4i.
I stället för serskildt: personligen. §- 42.
Första punkten styliseras salunda, ifrån orden: skriftliga upplysningar: begäre genom sin Ordförande hos Hof-Cancclleren Konungens nädiga befallning till wederbörande om de äskade vnderrättelscrs meddelande.
Hela andra punkten frän orden:
Galle likwäl, utgår. §- 43- Orden, frän och med: de sammanträdande Utskotten, till och med: rädplägningarne bewista: gä bort» §. 46.
Utskott mä ej sammanträda:
Ständernas gemensamma Utskott m. m. §. 48. . - II flutet, i stället för: af någon i Ständer dä närwarande
Led ani 0 t: af nägon wid Riksdagen dä närwarande Ständets Ledamot. §- 50.
Efter orden: och fran sin plats: till Protokollet.
Efter Den 10 October. 4045 Efter: dertill sig anmält: och uppropad blifwik. Z. 51.
Första punkten förändras till sadan lydelse:
I en ffrift böra ej flera mäl af olika beffaffenhrt sammandragas. §. <2.
Erhäller följande stylisering:
Utaf alla Memorial, som äro af dcn egcnffap, att de till nägok Riksens Ständers Utskott böra remitteras, skola fyra exemplar till Ständet ingifwas, hwaraf ett aflemnaS till Utskottet, och de öfriga, tvid tillkännagifwande af bestulet om remitz, tillställas Med-Ständen. §. 5Z.
I stället för: sä framt ej Stan. det enhälligt sadan t icke äst unda r: sä framt nägon SkändctS Ledamot sädant ä« stundar.
I stället för: och enkla: Enkla och hoprullade. §.
54- Framför ordet beslut, sätteS: defini Lift. §. 55.
I stället för: mä kunna wägra proposition i det fall: mä ej kunna wägra propositionen, utom i det fall. §. 56.
§:n omarbetad har erhållit säljande lydelse: - 4046
Den 10 lDctober.
Intet ärende mä nedläggas utan Skändets ut, tryckliga beslut.
Ej heller mä, med undantag af grundlagsfrägor, nya ämnen af Riksdagsmän wäckas, sedan twännc mänader frän Riksdagens början enligt 27 § till ända lupit, sä wida icke sädana frägor af redan fattade beslut eller redan upptagna ärenden eller under Riksdagen inträffande händelser omedelbarligen föranledas. §. ä7.
. Efter orden: frän Utskott till RikS-Stand, tillägges:
Kunnandes dock ej i nägot fall uklätande eller beslut genom enskilt
Ledamots eller minoritetens protest eller reservation uppcPällaS. §. 62.
IVid slutet införeS:
Md smars afgifwande ä Konungens propositioner förfarcs enligt RcgeringsFormcnS 87 §- §. 61.
I stället för: genom Ständ enS Electorer: Ständswis i klen».
Efter: gjordt och fulländadt är, tillägges: och gälle betta wal säsom Riksens Ständers beslut. §. 67.
Efter:
Revisorer att emellan RikSdagarne: enligt utfärdad Instruktion.
Ester:
Styrelse och förrvalt» ning: Likwäl hlvad Stats-Werket angär, Utan rättighet att meddela föreskrifter eller förändringar besluta.
Den 10 October. 4047 Ester: nästpäföljande Revision: till hwilkcn R^visorcrne af Konungen ödra kallas. wid §:nS stat:
Med R.visorernes rbstbe, räkning förhällcs enligt de i föregående Z utstakade grunder. Z. 69.
Ester orden: dessa werk äro redo wisander sker wid Rcvisorswal annorlunda, äge R visorerne att om cn annan persons utseende i förest.ifwcn ordning skyndsamt föranstalta.
Sista punkten förändras till denna ordalydelse:
Fullmägtigc och Revisorer kunna c) i och för deras befattning emottaga befallningar utan af Riksens Ständer allena, t) heller till reda och answar ställas utan efter Riksens Ständers beslut och i .laglig ordning; och njute de för deras gcrningar och yttranden under samma befattning, den säkerhet som lii Z Regerings-Formen Riksdagsmän tillägger. §. 7o. Ester slutne: hoprullade. §. 71. wid slutet införes:
Expeditioner frän
Ut^ stötten understrifwes af ben främsta närwarande Le, damoten af hwarje Ständ. F. 72.
Tillägges wid slutet:
Skulle detta försök till jemkning fruktlöst aflöpa, ukrvälje Ständen en Nämd, 4043 Den 10 October Nämd, sädan som den i Regerings- Formens 69 § be, skrifwcs, och er hälle, i sädant afseende, det Utskott,, till hwars handläggning wälet hört, den förstärkning, att Lcdambtcrnc blifwa Trettio af hwarje Ständ; ägandes detta sälunda förstäikta Utskott att med Riksens Ständers rätt den twistrga frägan afgöra. §- 74- Efter: h warom serskildt: i Re, gerings-FormenS 69, 70 och 71 Tilläggning wid flutet:
Mm är frägan af säban beskaffenhet, att den ej kan förfalla, Hänge som i 72 Z stadgadt är. §- 75> Gtyliseras salunda: Allt hwad Riksens Ständer efter granskning godkänt eller lemnat oan, märkt, bör anses haswa wunnit llaclmrZe i afseende pä det granskade, och ingen np, till answarighct förbin, bande granskning af npa Ständer i samma mäl wara tilläten. §- 76.
Efter: eller någon Corps tillagges:
Militär eller Civil, eller ock nägon mes nrghet, af hwad namn den wara mä, antingen af e, gen drift eller med anledning af befallning m. m. §. 77. Efter orden; Ejma Riksdagsman: nägon tid.
Ester; Den 10 OctoKer. 4049 Efter:
Ledamö t e r i nstä m t:
Lage sig dock ingen häraf anledning till frikallelse frän det Fbrfattare-answar. som Regerings-Formens 84 § och 2 Mom.
29 § af denna Riksdags - Ordning utsätta.
Domaren säd ant skäL i gt..p r ä fw a t: sä ivida han ej ä bar gerning gripen warder. §. 78. §:n börjas med ett nptt moment, sä ledande:
Ingen af Ridbcrskapet och Adeln, som är Ospon för sin Familj, icke heller nägon lagligen wald Riksdagsman för annat Ständ, mä kunna, af hwad anledning som helst, förmenas att Riksdagen bcwista; dock gälle uuder krigstider undantag häri för militära personer, dä dr i Rikets tjenst af Konungen beordra-.
I början af det således blifwande 2 momentet efter ordet Riksdagsman: af Prest, Borgare- och Bonde,Ständen.
Efter: han dertill undsätt: genom Protocolls - utdrag.
Efter: in klevo tillkänna: hwar, efter nytt wal till UtskottS-Ledamot genast förrättes.
Sädant mä äfwcn för sig gä, dä Ledamot flere än tre gänger ä rad frän Utskottet- sammanträden utan laga förfall sig afhällit, hwilket den främste derstädes iva, rande Ledamoten af hwarje Ständ äge att i wcderböxande Ständs klsnum tillkännagifwa.
Efter: 40Z0 Den io October.
Tre rveckors tid bero iljas: Riddcrst»pet och Adeln ställe sig i. dlha ^all Riddarhus - Ordningen till efterrättelse. §. 80.
, Esten pa Rikssalen uppkalla: htvarwid fbrhällcS som ivid Riksdagens öppnande.
Ny §. (att inflyttas emellan60 och 61 §§.)
Oä wal till Konung eller Tronföljare stall förrättas, äge Riksens Eländer att wäija en Nämd, Sexton af hwarje Ständ, med uppdrag att, wid fö» refallande stiljaktighctcr emellan Riks» Ständen, bestämma walet.
Dagen efter sedan Nämden är wald, stride hwarje Ständ särskilt kill wal af Konung eller Lhronfökjare.
Förena sig alla Ständen om en och samma person, ware han utkorad.
Äro StändenS röster delade emellan flera, afgöre Nämden; dock mä ej hos densamma komma under omröstning andra än de, som flesta rösterna i hwarje Ständ erhällit, och mä ej 7-ägot Ständ mer än en Candidat framställa.
Leda» itiöter af Nämden mä ej uteslutas frän utbfningen af deras Riksdagsmaana - rätt i Ständen; men träde tillsammans dagen efter ben, dä walet i Ständer, för» rättadt är, och stiljcs ej ät förrän de fleste rösterne sig om en person förenat.
Näm» den stall ste per Capita och med flutna sedlar.
Hwar och en af Nämden uppgifwe, bland dem som af Ständen äro föreflagne, den han anser böra utköras.
Falla drrwid rösterne till mer än hälften af de röstandes anal, pä en Man, ware han behörigen wald.
Ä 0 äter rösterne sä delade, att en sädan full piuralile icke tiger - Den ro October.
4051 ger rum^ anställeS ny votering kill antagande af ben, som de siesta rösterna erhällit, och, om han ej antagcs, af den, om hwilkcn, näst efter honom, de fleste af Nämden sig förenat.
Inträffar den händelse, att flere personer undfä lika röster, anställcs särskilt votering öfwer dea ordning, hwareftcr om besia personer bör röstas, och ullottcs en af de röstande, dä sädant erfordras för undwikandet af xrria votn.
I ben händelse 94 § Regeringsformen omtalar, skall Nämden wäljas inom io:de dagen efter ben som i Riksdags kallelsen till Ständernas sammankomst är utsatt, och Riks - Sländxn stride till Konunga. walet dagen efter sedan Nämden är wald.
Hans Excellerrce Herr Grefwe K rrut k: föreslog om ej, dä betta wore ett ämne af mycken wigt och äfwen widlyflighet, sä wäl Utskottets utlätande öfwer anmärkningarne och de af detsamma föreslagna förändringar och tillägg mätte tryckaS, för att sämedelst lättare underkastas hwar och ens pröfning, som ock en wisi tid utsättaS dä Rjdderstapet och Adeln wille detta ämne fluteligcn afgöra: tilläggande Hans Excellcnce att han just nysi sätt den upplysning att tryckning kunde inom 8 dagar wara werkställd.
Grefwe Oo k na, ^uzust, begärde härä proposition.
Friherre käannsrffeim, Oarg Aukust, instämde deruti att ämnet wore af den wigt att det genom tryckning förtjente underkastas allmänna uppmärksamheten; men hemställde derjemte om ej till tvinnande af en dyrbar tid tillräckligt wore att blott de föreslagne förändringarne och tilläggen trycktes, och icke utläsandet öfwer anmärkningarne i allmänhet.
Gref - 40Z2 Den 10 Oetober.
Grefwe volina, yttrade sig häremot, och förklarade sig instämma i Hans Excellence Herr Grefwe kuutks tanka.
Hans Excellence Herr Grefwe l^uutk, yrkade äter pä tryckning af altsammans.
Ltael von vollftein, Lorktr: trodde att r) mycket wore fträndradk i det fdrut ingifna förslaget till Riksdags - Ordning, och icke stort afseende lemnat ät de dcrwid gjorde anmärkningar; han wille för sin del blott tillägga ben önskan att de nu lcfwande Ledamdterne af Constitutions - Utskottet mätte för alla tillkommande Riksdagar förordnas att i denna egenskap fortfara.
Nägre af Ridderskapet och Adelns Ledamöter hördes häraf hafwa roligt.
Friherre Legerström, ^ocob, trodde att fbrändringarne och tilläggningarnr ej wore widlystigare, än att hwar och en lätt kunde inskrifwa dem i sitt exemplar af projectet.
Herr Grefwe» och Landt marskalken: proponerade bifall dertill, att endast dessa förändringar och tilläggningar mätte tryckas.
RopadeS Ja.
Friherre 8tsel yttrade sig instämms med Hans Excellence Herr Grefwe kuutk.
Herr Grefwen och Landt-Mar, s k alken ärnade företaga Betänkandet om BewillningS--grunderna; men Friherre 8 tseI förmälte sig ej anse det förra ämnet säsom afgjordt.
Ro - Den 10 October. gogz RopadeS starka
Jo, blandade med ett och annat Nej.
H a n r E r c c l l e n c e Herr Grefwe ll u u t k yttrade sta att dä han hörde Ridderskapet och Adelli sä allmänt bnska blott förändringarnes tryckande, sä asstode han gerna frän sttt yrkande af bet bfrigas tryckning.
Herr Grefwen och Landt-Mar skalken: Sedan Han4 Cxcellcnce Herr Grefwe juutti, lvm först wäckt denna fräga, sjelf afstätt, torde Ridderskapet och Adcln behaga förena stg om tryckningen af blott de föreflagne förändringar och tillägg.
Derefter företogs kill öfwerläggning, i anledning af Bewillnings - Utskottets den 2s September pä bordet lagde Betänkande, frägan om antagande af de af bemälte
Utskott fbrcstagne principer för grunderna till Bewillningens fördelning.
Upplästes af Herr LMKsmmar ett Diktamen af Friherre kunck, ^ 6 o 1 pK, sä lydande: Sedan BewillningS«Utskottets Betänkande om grunderna till den förestäende Bewillningens afgörande legat pä Bordet, och Högloft.
Ridderskapet och Adeln enligt Och Beslut nu kominer att företaga öfwerläggningarna däröfwer, sä wägar jag underställa: huruwiTredje Band.
N:o 185, 1L6. da 4054 Den 10 October. da nägot Beslut uti hufwudsakcn bör eller kan fattas, och om intet säledcs all öfverläggning uti detta ämne för det närvarande är öfverflödig, och torde HögwälLorne Herr Grefven och Landt - Marskalken sä ock Högloft.
Ridderskapct och Adeln tillåta mig att granska delta förhällande.
Regerings - Formens 60) § nämner Statens reglerande och BewillningenS därefter lämpade hela belopp, och detta Lagförbindande stadgande förutsätter: att Staten bör wara reglerad innan Dewillningens belopp kan stadgas.
70 Z säger:
Dä summan som genom Bewillning utgöraS bör, blifwit af Riksens Ständer bestämd, skola de uttryckeligen uppdraga ät Deras walda Bewillningö - Utskott att författa Förslag till berörde summaS fördelning och utgörande, att uppgifwa grunderna dertill och att utreda sätten huru desamma böra r hwarje särskildt fall tillämpas; hwilket allt Bewillnings - Utskottet skall Riksens Ständers klenr underställa.
Enligt denna grundlags föreskrift, kunna intet grunderna till Bewillningcn fastställas, förr än summan, som genom Bewillning bör utgöras, blifwik af Riksens Ständer bestämd, och dä Staten intet ännu är reglerad, anser jag Bewillnings - grundernas granskande wara för tidigt att nu under bfwerläggning företaga, samt emot Constitutionen stridande, och är Let säledes i afseende pä de andragna Gxund - Lagenställen ostridigt, att Staten bör l hela stn widd först wara reglerad och därnäst kommer i ordningen akt stadga Bewillnings - summaa till sitt bestämda belopp, samt sedermera men ej förr äligger det Utskottet att uppgifva grunderna, samt gä i författning om ett Förslags upprättande till Bewillnings - summans förde - Den 10 October. 40Z5 delande och utgörande, och slutligen ankommer det pä Riksens StänderS kienn att gilla eller förkasta de fkreflagne grunderna och fördelningen af Dcivillningcn.
Dä Grundlagen sä tydcligcn föreskrifwit hwad man bör iagttaga. förswinna alla andra möjligtwis uppkommande Constderationer af Riksdagens förlän» gande med mera, och som det wore wädeligt att göra afsteg ifrän wär nyss antagne Regerings-form, sä fär jag för närwarande wbrdsammcligen tillstyrka inställa»» det af all öfwerläggning uti delta ämne, och att ben Intet mätte företagas förr än uti den i Grundlagen fbrefkrifne ordning.
Att ifra för GrundlagenS helgd, fäsom tvär» dlgt en rättskaffens Medborgare, önskar jag mara känd, men ingalunda att mina rena tänkesätt mätte misskän» nas, som skulle jag wilja genom uppfundne skäl och anledningar söka winna Riksdagens förlängande ut» öfwer den tid, som nbdwändigt fordras till för Riket bätande Riksdags - ärenders ordentliga och lagliga af» stukande, och säledes fär jag, dä StatS - Utskottets tid förut af annat är upptagen, till dessa ärenders päskyu» dande, wördsammeligen fbrcstä:
Att detta Utskott mätte förstärkas med flera Ledamöter, hwilka utgörande en särikildt Division, endast mätte sysselsättas med nödige Räkningars genomseende och reviderande, samt granskning och förefläcndc af alla de indragningar af Embeten och Pensioner, som kunna förenas med bil, lighct och rätkwisa, pä det att Riksdagen mätte snart winna ett önskadt flut i förening med RikctS bästa, och tä Trenne Grundlagar ncml.
SucccSsions- och Riksdagsordningen samt Dpcksrihets - förordningen ännu ärv oafgjorde samt en myckenhet andre högst angelägne Riksdags - ärcnder intet ännu ifrän Utskotten till klsnie 4056 Dcn iv October. klens inkommit, bör man förmoda att linder loppet af desse sakers utarbetande, äfwcn Vewillningen kan hinna regleras, dä Bcwillnings - Utskottet redan genom ett trägit och högst nitiskt arbete utredt de dertill hörande delar.
Oä under äbcropandc af Grundlagens föreskrifter Högwälborne Herr Grefwen och Landt - Marskalken flere gängcr innom detta Riks-Ständ behagat nitälska för densammas nogaste efterlefnad, är jag sä mycket mera förwissad, att uti dessa mina erindringar blifwa understödd, som de äro fotade pä Regeringsformens bokstafwcliga innehöll, utan att nägon twctydig, tolkning, emot rena ordaföl ständer, kan äga rum; och torde det wara betänkcligit, att i sä fatta omständigheter nu företaga nägon ventilation i fbrcwarande ämne, hwarfbre jag ä upo för protestera öfwer denna öfwerläggning, säsom af mig ansedd lagstridig.
Herr LtZIKsmmsr tilläde derefter att han i betta Friherre kuncks pttranbe till alla delar instämde.
Friherre /^xel, uppläste till Protokollet följande: