Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Desi Credit sä wida, att i annan Rikers ställning, eller kill andra föremål, Banco Ulskoiicr skulle, i min öswcrlygeise, hafwa ansett sig förbundit till inskränkning i beloppet as desi biträden; i grund hwaraf Banco-Utskottei jäm, wäl, i Desi till Riksens Ständer asgisne Expcdino »cr, Dm i December. lier, »ned wägran till de flere, ösra för bifall kalands Memsrialer om biträden af Banqne», meddelt det yttrande, akt någon ny privat uiläning, tili ehwad Nyttigt företag det än wera mände, icke möstigen ntt kan fä äga runi; sa kan jag för min del wid ett sadan t sörhällande, sä mycket mindre inga i tillstyrkande cis peiniinge förff'ott as B-mgnen till hwad föremål fom halst, som det I?!ille synas innefatta motsägelse af förut i sädayt afseende fattade BcsiUt; och söran» lakes jag desinkom kill denna försigtighet af den säkra förmoda» , att Starenö onmgängeliae behof af Vängne» päkalla ytterligare ansenliga Förskotter, emot hwilka, såsom oundwikeliga nödwändigherens fordran, före» skriferne för Banco Administrationen, torde förgafwes äberopag.
Med Finance» Fördelningens Herrar Ledamöter, samt Herrar Banco-Fullmägcige instämmer jag wäl i den öfwerkygelse, att de för Canal-Wcrket i sräga warande lane biträden, särkildt betraktade, icke synes för det närwarande för Realisationen med» föra nägon wada, dä VangnenS päräknads inkomster behörige» inflyta; Mm i den händelse Riksens Högloft.
Ständer ffulle, uppå af Banco.
Ukffeitet gifwlk tillstyrkande, huävudsakeligen !: alla Konungens nädiga proposition, får jag dock »vördsammeligen hemställa, om icke, i anseende till Rikets nu warande belägenhet, det mä updragaö Rcvisorerne wid de söre nästkomman» de Riksdag infallande Banco^-Ri visioner, rättighet, att efter sig dä företeende omständigheter i jä matto be, stämma tiden för »verkställigheten as detta nyttiga före, tag, akt det ina pa
Deras pröfning ankomma, om, och enär i förening med Banqnens säkerhet, ostanämn, de biträden kunna ifra» Banquen utgå ). 6/IIcnborZ.
Den i December. »27 Till Protocollct den 25 Nowember 1809.
Sa olika Banco-Utskottets Herror Ledamöters hittills afgisne yttranden i öfrigt synes wara, sa komina dock alla deruti öfivercnS: »:o Att anse och wärdera Kongl. Majns meddelka nädiga proposition om den nya Canalens Inrättning, säsom ctt bewis och wedcrmäle af Kong!.
Majus werksamma nåd och^ wäiwilja för Fäderneslandets odling och bästa. 2:0
Mt nämnde Canal med tiden, och dä den bliswer fullbordad, mäste blifwa af mangfaldig nytta, i synnerhet för angränsande Landsorter, dymedelst att Transporter lättas, och således utaf de betydcligare hinder för Wär handelsrörelse undanrödjeö.
Banco-Utstkottet till hwars Utlåtande detta ärende nu blifwrr öfwcrlämnadk, kan enligt min oförqripcliga tanka, c- pä ett wärdigare sätt Ådagalägga
Dest underdåniga erkänsla, för Kongl. Majus yttrade nådiga atanka för Fäderneslandets wäl, än derigenom, att det, ester ett sorgfälligt pröfwande af detta wigriga ärende, fattar ett sadanc Vestm, som enligt
Dest sammets öfwcrtygclse, närmast bidrager till Fäderneslandets förman och bästa, bestämt och afmätt, cj fran en enda särskild nytta eller angelägenhet, Mast säsom cct resultat af det helao framställning och bcpröswande.
Således är det wisterligen rätt nyttigt för märt Land, att ehuru meden större npcffcing af Bonguen, likwäl esker äps tid kunna päräkna en läktare transport och bcquämare handelsrörelse; men rätt manga anse det icke cllcr mara af mindre, men säkerligen af närmare nytta, arr genom Banco län pä Fasta egendomar, befordra ofruktbara trakters odling, samr att genom lane försträckningar mot billig ränka, bidraga till af brän» - 128 Dm I December. brända Städers äterupbyggande; en angelägenhet föe dek närwarcmve torde wäl ock wara, att hofwa medel i beredffap, för Statens mäst prestänka utgifter, som ej käla upffof, och hwilka dels ej nog tidigt, dels ej nog tillräckeligt, eiler pä en gäng, lära kunna afhjelpa»; genom nya Bewillningar och Conmbuiioner; ändteligen torde det wäl ock wara en angelägenhet, syn» nrrligen wärd Banco, Utskottets upmärksunhet, att bewaka Vanquens credit, och underhälla hoppet om realisations möjlighet, dymedelst, att sedlars utgiswande, -utan insatt palma, ej gränslöst tillätas.
Att alt detta är magtväliggande, derom lärer ingen kunna twifla; men dä alla desto nyttiga företag och angelägenheter ej pä en gang kunna werkställas, Man fast iner äro i en uppenbar colkiston med hwarandra, sä gör jag den slutsatsen, atr Banco-NtsVoiretS ögnamärke först och förnämligast mätte wara, att warda Banquens credit, och förwara realisationens möjlighet, följaktligen att icke utan uttrycklig befallning af Riksens Ständer, tillära Sedelstockens ökande, öfwer ert wist 'sörhällande till B-nguens ägande realiteter.
Dernäst, och om Banco-Utffottct, efter moget betänkande, och medelst Dest wäl uplyste kännedom om Banquens tillstånd, ffulle pröfwa, att nämnde förhållande skulle nu kunna tillära ytterligare mwidgande af Län och sörsträckningar frän Banquen; dä borde wäl ä Fäderneslandets allmännaste och närmast tryckande behof först afseende göras, och de pä möstigc.ste sätt ashielpas, innan nägre större Summor assättas till företag, hwilka endast ester flere ars förlopp kunna medföra nytta.
Men da Banco-Urskottct sa nyligen och sä osta, inför Riksens Ständer förklarat, akt Dek ej anser sören» - Den i December. 129 enligt med Banquens credit och säkerhet, att nu ytter, ligare lämna större eller mindre Summor, kill afhjelpande af närwarmide allmänna behof, skulle det synas något inconsegnent, att tillika förklara: det Banqucn ljkwäl äger medel i beredskap för framtida nyttiga fö, retag och inrättningar.
Om Banco-Ulikotters plurali, tet, ulan afseende pä en sadan motsägelse, detta oagtadt, och af orsaker, dem jag ej känner, bestmer, alt Banqnen har medel att aflämna till den projekterade Canal inrättningen, sa bör wäi atniinsioue detta ske pa sädane wilkor, att Banqnen, genom ett dylikt företag cj matte lida »agon bcrydelig förlust.
Canal inrättningen i och för sig sjelf, kan wäl aldrig blifwa menlig för Banque»; men om en Discont rättighet pa oinskränkt lid skulle medgiswas den bljfwande Ca» nal - Actie > Corporationen; sa skulle dymedelst en af Banqueus betydeliae.ste inkomster ansenligen förminskas; och oagtadt de blifwande
Actie ägarues förmodelig» patriokismc, torde de ej altid i en framtid finna för sig lägligt, att bispringa Staten pä ett sä kraftigt sätt, som Vanquen allaredan ofta gjort.
Jag anhaller, att derta mitt yttrande mätte fä åtfölja Banco-Utskottets lill Riksens Ständer afgående Betänkande öfwer sörewarande ämne. ?. kook.
Uti vfwanskrifne yttrande instämde Herr Ryttmästare» Friherre Os 6ssr, Herr Kammarherren I-ls;-!<sn5l<jv!6, Herr Majoren Usukerslejälll, Herr Profesiorcn Doctor eUm^uisr, Herr Bcuksvatron Wzstluncl, samt Ledamötcrne af Hederwärda Bonde Srän, Let Oric Oman och ksbr ^näsrsson.
Fjerde Band. t7l:o 9.
Till rzo Den I December.
Till Protokollet den 2§ Nowember 1809.
Del af Kongl. Majit i Räder proponerade företag med en ny Canals anläggande, synes för framtiden blifwa sa allmänt gagnelig!, att jag med största tillfredsställelse skulle tillstyrka det projecterabe biträdet af 800,OOO R:dr frän Vanquen, kill samma wigtiga förelag, sä framt jag funnit, att ett behörigt afseende pä VanquenS bästa, fortfarande credit, och möjligheten att inlösa
Dest allaredan i omanlig mängd utelöpande Sedlar, kunde medgifwa en ny och sä betydelig Sedelfabrication.
Jag finner icke någon förändring uti Conjunctu, rer för Vanquen haswa sörstedt sig, sedan Banco» Utskott tet, efter att hajma inhämtat Banco Fullmägtiges betänkande, tydeligen och flere resor förklarad Att VanquenS beständ och säkerhet ej kunde medgifwa nägra ytterligare förskotts och läns meddelande, mare sig lill Staten eller enskilde.
Icke eller lära Herrar Vanco» Fullmägtige anfelt Banqucns omständigheter nu sedermera haswa blifmit något förmänligare, ester som af Deras nu upläste, och öfwer Canal projecter afgifne
Betänkande icke något synnerligt tillstyrkande till detta eljest sä nyttiga företag lärer kunna upsattas.
Men skulle
Banco »Utskottets pluralitet ändock, med öfwertygelse om Banquens förmåga, att utan skada kunna afgifwa nämnde Förskott till Canal inrättningen, bifalla och hos Ständerne tillstyrka detsamma, sä wägar jag tillstyrka: i:o Att en wist tid utstakas för Canal Companictö eller Actie ägarnes Discont rättighet. 2:0
Den i December. rzr 2:0
Att Banque» matte uplätas rättighet, att, sedan Canalen blifwit färdig, antingen lyfta Dest förskjutne Capital, eller ock laka detsamma sta quar, mot ett proportionelt deltagande i den winst och afkomst, som Canal inrättningen asgiswer.
Da jag wid förewarande ftägan bör wid nyttan af Canal inrättningen tillika afse Banquens säkerhet, hwilket senare okwiswelagtigt är söremälet för Banco.
Utskottet, sa kan jag icke finna, att någon säkerhet är Uti sjelfwa Canal arbetet, hwilket är wädligheter och mänga tillfälligheter underkastadt, osörenlige med de i Författningarne för län stadgade wilkor.
Skulle ater nöjaktig annan säkerhet wara, och detta Förskott af Banquen tillstyrkas, yrkas bestämd tid för återbetalningen eller directe ursäkt sörhällandet med Banquens Förfkotter, sä att ej mä ankomma pä widare öfwerenskommelse emellan Banque», och Actie ägare, sedan Canal-Werket blifwit tillreds, hwmtill stutcligen lägger den hemställan, om nägot ifrån Vanquen bör utlämnas, innan Actie Capitalct blifwit teknadt; och sedan jag anser nyttigt och förmånligt jt» fortare- Canal arbetet kan fullbordas och komma till begagnande, och blifwande Discont Bolaget torde finna sitt intrcste uti, icke sörmycket pastynda arbetet om
Discont rättigheten nödwändigt skulle uphöra wista är efter det Canalen blifwit färdig, är i min tanka icke lämpeligt, att stadga för Diöconten witz tid isrän det Canalen kan begagnas, Utan i alla händelser, utm afseende pa huru fort arbetet kan paskyudas, wista är Den i December. stadgas för blifwande Discont Bolaget till 25 a Zv ac. som jag tror ffall mera paffynda detta Riksförmanliga Arbetet, än om Diöconten ffall uphöra i proportion ester Canal WerketS fullbordande» IstorLlräm.
Till Protocollet den 25 Nowember 1809.
Med särdeles upmärksamhet har jag fästat mig tvid slutmeningen af Kongl. Maj:cs Nädiga proposition, att Canal arbetet icke kan eller bör i werket ställas förr, än ester äterwunnen Fred, Rikets öfriga förhållanden lofwa framgång ät ett sädanr företag.
Dä således en annan ridepunkl för Bananens biträde för» Utsattes, än den nu marande, hwarförinnan Banquen torde äterfä någor af Desi förffotter till Stars-Werket, om icke en berydclig del af försträckniugen till
Äbo Discont; sinner jag för min del icke wadligt för Vanquen, atr pä de af Banco,Ukffottet proponerade milkar, framdeles meddela understöd kill en inrättning, den Kongl. Maj:t och Riksens Ständer pröswat kunna medföra de största sörmäncr.
Uti förrberörde yttrande instämde Herr Handelsman VVinbsrA samt Ledamöterne af Hederwärda Vonde Ständet, lstallan ksllrLson och Gullers l)LuisisLon.
Inrättningen af Östgötha Canalcn, och det förestagne projectet rörande förffott af Vanquen, och Desi deltagande deruti, innebär en stagg Aversions handel, och aswikelfe frän rälta ändamälet af Banco in - Dm i December. inrättningen, bade uti denna och all annan venode; hwarföre den kill alla delar asstyrker:
Ti) onr Canal inrättningen Mille kosta långt mera än förslaget innehåller, och den paräknade winsten förfelade, sä har Bauquen förlorat sä wäl Capital som ränta.
Skulle winst Återigen inträffa, äger Bolaget rättighet efter is ärs förlopp lösa Banque» derutur, men ej dertill wara ffyldig.
Säledeö, ehuru nyttigt och Rikögagueligt detta företag kan wara, sinner det ej wara öf, werrn ^stämmande med Banque ns sörman, och nödgas således deremot protestera.
Men sedan Canal Bolaget blifwit fullkomligen organiseradk, och Actie ägarne lämnat Herrar Fussmäglige uti Bauquen antagelig säkerhet, skulle jag möjligen tro, att Banquen kunde förskjuta
Ve förestague sam, monie 520,000 R:dr. mor ; proCeNtö ränka och ZO0,O2O gnok Z proCenk, hwars ränta hwarje halft är erladeS, som utlämnades i den mohn som Canal byggnaden avancerade, med wilker akt ärerbetalningen skedde inom de föpestagne iz ärens förlopp.
Men hwah
Discont inrättningen beträffar, sä önffar, att dä Oclroijerna för de redan inrättade
DiSconterne uphöra, all
Discomcring uti Riket, mätte in» rättas för Vanquens räkning enffildt, och ej till hög, re ränta än s proCent ärligen, och ända lämna wacker och säker winst.
Men för att ej blottställa Canal Bo, laget wid denna tiden, sä kunde de Zoo,c)Io N:dr. innestä tills de is ären wörö till ända lupne.
Skulle dock önffa att Riksens Höglofl.
Ständer anbefalte denna utbetalning, pä detta eller annat sätt, tl) jag anser äfwen denna methodc wara stridande emot Banco försattningarnes föreskrifter.
Men under hoppet af förbättrad^ utrikes handel, och paräknade stora förffot, ler.
IZ4 Den r December. ternes ingående frän Stats-Werket pä föresiagne tiderna, tror denna undsättning, som cj pä en gang kommer akt mgä, ej skulle medföra någon wada för Banquen, men wäl härigenom något längre utestänga den sä mycket efterlängtade tiden rist Banco läns utlämnande pa fastigheter. Wid 7 H.
Om återbetalningen af de 500,voo R:dr. esker iZ ars förlopp, ingär gerna att läka tillkommande Riksens Ständer bedöma, endast med der förbehåll:
Akt om nästkommande Riksens Ständer skulle finna för godt, ark dä Octroijen för Disconterne i Riket »Hörer, denna Discont inrättning ej mätte ligga Ständerne uri wägen, äswen för denna för, ordna som Dem bäst sones, och kan lända till Banquens och Rikets förman, och wara pligtig inga uti de willor, som
Discont inrärrningarne dä förejknfIves.
Dock akt Canal Bolaget wid defia arens förlopp, finge halma detze §00,000 R:dr. innestäcnde emot 4 proCcnrs ränta, uti witz förejkrifwen tid, eller till detz'
Canal Wcrkct kan haswa dragit någon nytta af denna inrättning, och förwärfwat fig fasta egendomar att deruti lämna säkerhet, i jämförelse med län pä fastigheter.
Tror att Riksens Ständers Banque gjort till denna inrättning ansenliga upoffringar, sä wäl
Mi lag ränta, som ock den prolongerade tiden med äterbe» talningen, samt den förcsiagne Discont winsten pä detze arens förlopp.
Dock sär jag underställa Högloft.
Banco Utskottets öma betänkande, om icke
Sedelstocken skulle stiga till större höjd än med BanquenS säkerhet vä) förman kan wara öfwerenSstämmande, och denna Discont inrättning skulle för mycket minska Riks
DiSrontens avance, och med detsamma saknar Staten en Zanska stor och betydelig inkomst. 6. Watilunä.
Till Protokollet dell 2; Nowember 1809.
Dä jag för min del icke kan gilla alla de wilkor som Högloft.
UlsVottet syncs fästa wid nklämnandcl as det uti Kong!.
Nädiga proposition äffade biträde tili förmän för ett nytt Canal Werk, anhällec jag att fa upgifwa de skäl, hwarpä mina i witza sal! olika tankar sig grunda.
Utffottet har redan öswerenskommit: att den för ifrägawarande ändamål framdeles tillkommande Sedelstock ingalunda kan anses medföra nägon särffil» olägenhet för Realisationens undcrhällande; denna första huswudfrägan afgjord, har jag dernäst fästat min hela upmärksamhet pä den till Kongl Majit i unverdäuigbet stälde ansökning af den ic> sistledne October, hwaruti Rikets Ständer yttrat den fullkomligaste öswertygelse om Canal-WerketS Allmänna nytta; att det samma endast genom ett enskildt Bolags försorg kan och bör werkställas, ait hela detta Riksgagneliga företag bör werkställas uran upskof, samt i en plan och ett sammanhang; och, såsom orven lyda: att alla mdjeliga och skcNLga förmåner mä i nädcr dec blifwande Lanal Bolager förunnas.
Af ett sädant redan giswit sörhällande, hämtar jag den slutföljd, att det tillämnade CanalWcrket bör anses säsom ett det Allmänna interresierande söremäl, och att, wid srägan om Banqnens biträde, man mera bör ätnöja sig att förekomma förlust än att äswen för Banco Merkel directe äsyfta nägon egentelig winst.
Om Canal-Werket, en gäng färdigt, ensamt kunde lämna någorlunda revenue för hela, dertill anivände kostnaden, medgofwe jag gerna den enda er for - Den i December. forderlig npmunrran wani, att förffaffi Bolaget er* sättning för ken ränta ä capitalek, son, unker byggnads arén förloras; men dä man deremot äfwen med en hastig öswcrsigk torde sinna, att Bolaget icke kail komma ut med, arr pä hwad wilker som hälst achcve, ra Canalsn, eller att ändamalet . och med desi su!?, bördande för Bolaget är wunnik; fast mera, att, wio saknad af ex ira förmäner, och dä man wik afgifrenS bestämmande för pasieramde fartyg och nw.rsr icke sär öfwc effrida billighetens gräns, Canal - Amenie omöjligen skulle rendera u t öfwer 2 proCent ärligen, sä är i min kanka ingen annan utwäg öfrig, derest annars subicription skal! kunna winnås, samt arbetet kunna för-.tagas och fullbordas, ä» acc lännia deltagarne erforderligt tillfälle att i framtiden förklena och återbetala en sä stor del as Byggnads-kostnaden, arr de ä den sedermera ändock äkerstäendc summan kunna päräkna en skälig afkastning.
Man bör harwid ä wen ihogkomma, are ju iner man upmuntrar Privake till deltagande, och jn mera man Uiiderläitar förut nämnde återbetalning desto snarare kan arbetet fullbordas , hwaremot hwarje iuffränknjng i förmånerna, om an Bolag t likfullt i längden Mille kunna fullkomna C>- nal-Werket, åtminstone cflägs>!ar tidcpnnkten för Fader, neslander att deraf draga nytta.
Ju kort kare tid
Bo» laget får begagna Banco Länet, desto oundwikeligare blir atr nied Canal arbetet gä langsammare killwäga, och att först genom pennjngarnes längre anwändande till
Discontering, söka ffaffi sig en större ersättning än af stelfwa Cnialen kan förwäntas.
Om man af sädane orsaker nödgas till Canal arbetet anwända karn
M mera än dubbel lid emot hwad annars more nödigt, mäste ocksä kostnaden i min tanka bliswa aldra» minst N:dr, 202,000 drygare, i anseende till förökade räntor, aflöninggr, redffapecö och materialiers under, häl - Den i December.
1Z7 halkande, samt huswudsakeliqen genom hwad under ett sä längsastit arbete förfaller och iqenfaller.
Bangnens egen säkerhet likt sjclfwa Canal Werkct uteblitwer äswen sä mycket längre, och hwad wärre är; Det A!l« männa sördlifwer lika länge i saknad as de förmäner genom Lauters bättre odling och genom undwikande af lanouransporttn kunna paraknas.
Af förenämnde skäl anser jaa det för Landers, Vanqums och det blifwande Bolagets gemensamma bästa wara högst nödigt, akt befordra Canal-Werkets snaraste sn like innan de, och såsom oundwitel-ga wilkor för möjligheten att forma enskilde Personer företaga detsamma, erfordras efter det begrep jag knnnal göra mig om jakcn i sitt hela: 7:0 Att Banque,, för hela sitt förskott bör atnöjas med Z proCems ärlig ränta. 2:0
Akt detta förskott bör bljfwa R:dr.
802,000 om än subscriptionen till större eller mindre del skulle öfmerstiga den förmodade summan af R:dr. 7,020.020.
Alt genom cn större snbseripkion, Bniquens biträde skulle till någon del, eller kanske aldeles förswinna bör i min ranka icke yrkaö, ty det är just as Baucolanet till z proCent, som egentcliga förmanen kan hämtas, hälst hwarje privat man torde finna urwäa art till högre rcvenue anmanda sitt egit Capital.
Desintom får Banque» wid ett större Actie antal, desto större säkerhet och Bolaget mera sörmäga alt bestå de kosina» der, som troligen utöswer det upgjorde förslaget kunna ätgä. z:o
Akt 25 är är den komaste tid, som bör bestämmas för länets äterbetalanve, och det utan afseende - Den i December de om mindre än 15 är ätga till Canal»Wer?ers fullbordande.
Det tyckes icke wara rädligt an föreskrifwa en termin af 6 är sedan Canalen blifwit övnad, hälst Bolaget med afeende endast a egen utkomst, da till det Allmännas skada troligen skulle nödgas traincra arbetet hela 15 arén eller kanske längre, för ak! uti 21 är fä begagna Vanqucns penningar.
Upmuntrande är destukom ingalunda det motsatte wilkoret, att Bolaget, derest det, med afseende ä Fäderneslandets bästa, skulle forcera arbetet och fullborda C m ilen pä 4 är, derföre skulle »vidkännas minskning i sörmäncrne, och r c är mindre än i förra fallet, eller tillsammans endast 12 är, fä begagna Banco länet.
För öfrigt instämmer jag med Herr Rector 8ilvskstvlps, rörande den äsysrade inskränkning uri der blifwande Canal-.Bolagets
Discont rättighet. ldlicl as d/i alm.
Uti osman anförde yttrande instämde Herr General-Lieutenanten m. m. Grefwe Laimer, Herr Advocat-Fiscalen kalkman, och Herr Handelsman klaate.
Till Protocollet den 29 Nowember 1809.
För att med sä mycket mera säkerhet kunna tillstyrka Banquens förskott till Canal-Werket, sä färjag wördsamt söreslä, att i samma mohn Banquen lämnar förskott till Canal-Werket, asdrager Banquen en lika stor summa af det Maximum, som till Riks»Dis« ronk Den r December. tont WerkctS biträde bl^wit bestämdt och hwarigenoni således ej någon ökad Sedelstock upkommer genom dct biträde Banquen lämnar titt CanalWerkcts inrättande.
Lsäsri-rräm.
Uti o^movanförde yttrande instämde, Herr Rector 8i!vcrLkc>I^e , Herr Kammarherren
Len un er hjelm.
Herr Capitaine Otter sch Riködagssulimägugell ^nciös8 öaniLlsson.
I anseende kitt hwatz en wärd Ledamot i Utskottet ochim.t förestå, nämligen: att de för ConalW. rket bchöflige Kkla hundrade Tusende R:dr. borde tagas af den summa, som ärxdestinerad lill
Discont rörelsen, sär jag anmärka, att som dymedelst R«?SDiscont. Werkst, ärligen skulle förlora 48,002 R dr. samt Banquens ärliga förlust i anseende kitt Dest lagande ^dels andel i Riks Disconten skulle blifma Z2,22O R:dr.
Denna förlust bliswer ingalunda ersatt genom den z proCentS ränta, Banque» ester 6 ärs förlopp har cm munka as Canal.Werket. L. ^Im^mLt.
Till Protocollet den 29 Nowcmber 1809.
I afseende pä det i 7:de punkten af Högloft.
Utskottets Betänkande, rörande Konungens Nädiga proposition om Götha Canal arbetet, intagne uttryck, att Banco-Utskottet anser
Discont inrättningen böra uphöra, sä snart Canal arbetet bstswit färdigt, anhåller jag att sä förklara, att jag deri ej kan instämma.
Ulom 142 Den 1 Dcceurber.
Utom det jag tror, alt fördelen af Discont inrättnin» gens fortfarande, för Bolaget bör mcdgiswas, sa wäl lill en upinunkrau för dem, som till dej; utförande är-
M na tekna sig, som för att bereda Bolaget en niöjelig Ulwäg, att afbetala sina skulder, är det äfwen unn fulla öswertygelse att Ulffokket cj kan föreffrilwa detta som ett wilkor.
Dä i denna Discont ingen allmän fond, och således icke eller Banque» kommer alf äga någon andel, finner jag ej, vä hwad grund ett Mant wilkor kan förcfrcifwas.
Mc» dä jag nödgas lämpa wig ester pluralitekens mening anhaller jag allenast att detta mitt yttrande mätte medfölja Betänkandet till Riksens Ständer. 6. 8ilver8!nl^o.
Uti detta yttrande insiämde Herr Handelsman gVinKerZ.
Grefwe borner, Larl upläsie till Proto, collet följande: Sedan Riksens Ständer Sjelswe bestulit, att Götha Canal skulle werkställas, och anmodat Hans Kongl.^ Mast akt widtaga alla dertill ledande ansta!,» ter, samt förse Canal Bolaget med alla behöfliga förmåner.
Sedan jag sjelf hunnit stadga den öswerly, gelfe, akt Canal Merkel är i högsta grad wigtigt för Swerige, sä i afseende pä Landers förswars anstalter, som de dermed följande oeconomiffa sirdelar och sedan jag funnit att de af Banqnen dertill begärde förport kunde meddelas, utan rubbning af BanguenS credit, har jag deltagit i det utlåtande Banco Utffottet afgiswit.
Jag hade dock önffat och önskar ännu, någon jämkning i de förstagne wilkoren.
Först wille jag tillstyrka bet af Friherre (ilsäsrsrröln upgisne för, siag
Dcn i December. 141 stag lill Summans »förande.
Om de medel hwilka Banqeun successivt skulle utbetala till Canal, Werkek indrvges af Banquens förstolt till Isiks-Disconken, wunnes tillgängen Utan den minsta ökning i Sevel stocken.
Banquen förlorade derwid småningom »äqon ranta, eller differencen emellan de z proCenr Banquen för detta län skulle ersätta, och Dest Discont winst pä samma Capital.
Men jag hemställer, om icke det i alla fall blifwer nödigt, att i den mohn DlöcontenS Oelroij lider till sitt stut, Banquen mäste småningom indraga sina stora förstottcr till vetta Werk, och denna BanqnenS winst af Diskonten således förminskas.
Ett sädant steg tyckes mig Banqucnö säkerhet fordra, hwilken ej morwägcs af dest Discont winst.
Detta NikSnyltiga Werk kan således, ulan Sedelstockens förökning, och utan rubbning af Realisation, as Banquen bispringas.