Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Amerikas jernvägar äro de fördelaktigaste, hvartill bidrager lika mycket ilen billiga anläggningskostnaden sorn oerhörda varutransporten.
1 förra afseendel har bidragit den ringa kostnaden för jordens inköp (ofta flere mils sträckning för 4—5 dollars i expropriation); största sparsamhet i anläggningen, undvikande af all lyx: enkla banor, lerrainens fördelaktiga och på mils längd ofta vågjemna beskaffenhet, m. m. s.
Vinsten är i allmänhet 6, 7 ä 8 äfven 10 proc. och undantagsvis t. o. m. 20 å 30 proc.
Frankrike:
Pä de är 1849 till allmän trafik uplåtna samteliga jernvägar, upg:de till en längd af 300 Sv. mil., var
Ärtttfo-inkomsten per
Sv. mil 140,000 r:dr b:co hvaraf minst hälften stundom 62 proc. afgår till underhåll och vård.
Tyskland:
Den neffo-inkomst som åtskilliga af dess jernbanor lemnat, d. v. s. dervid endast från brulto-revenuen blifvit afdragne fraierne för banans underhåll och vård, utgjorde är 1844 följande å totala anläggningskostnaden: Wien-Glagnitz 1| proc., Ferdinand nordbana 4J proc.
BerlinAnhalts 7; Magdeburg-Leipzig 5 J-, Magdeburg-Halberstadt 3, BerlinStettin 5, Breslau-Freiburg 4, Cöln-Minden 3£, Diisseldorf-Elberfeld 2J, Rhenbanah mellan Cöln-Aachen 3, Bonn-Cöln 4f, LeipzigDresden 5, Saclis-JJaierska banan mellan Leipzig och Zwickan I|-, Badiska statsbanan mellan Mannheim och Freiburg 2^, Taunusba - Den 27 Augusti e. m. 463 nan 5J, Hamburg—Bergsdorf £ proc.
— I allmänhet stiga utgifterna för banornas vård och underhåll med hvad dertill hörer lill minst 50 å 60 proc. af brutto-inkomsten.
Anläggningskostnaden för samleliga Preussiska jernbanorna, som 1850 varit befarna och utgöra 378 Tyska mil, upgår lill 146,659,584 Thaler.
Brulto-inkomsterne hafva upgått till 13,004,418 Th. och om derifrån dragés ulgifterne 6,183,565 Th., motsvara återstående netto, en ränta af 4,65 proc. å anläggnings-kapitalet, eller 6,820,853 Th.
Den fördelaktigaste banan är ilen mellan Magdeburg och Leipzig som lemnäl 15 proc. i behållning.
Sehlesiska 7 proc., Bonn—Cöln 6 proc., Berlin-—Stelin 5i1 proc., Berlin—Anhalt 5 proc.
— Deremot finnas fiore vid hvilka utdelningen endast upgått till 2 ,'0, 2J, 3, 3J-, 3£, 4, 4i proc.
Inkomst af passagerare-afgifter hafva utgjort 6,314,546
Th. och af varutransport 6,154,613 Th.
Ar 1849 erhölls per medeltal i utdelning 3,82 proc., är 1848: 3,21 proc., är 1847: 4,32 proc., är 1846: 4,97 proc.
(Se P. o. Inr.
Tidn. för är 1851, N:o 178).
Belgien:
Dess jernvägar hvilka i slutet af år 1846 utgjorde circa 50 Sv. mil, egas af Staten.
Iukomslernes brutto utgjorde i medeltal per Sv. mil, år 1841: 90,000 r:dr b:co, 1847: 128.000 r:dr och år 1850: 144,000 r:dr per Sv. mil.
Etil.
Du Vivier gäfvo ifrågavande vägar i ne/f o-reven u något öfver 3j [troe. af anläggningskostnaden.
Anläggningskostnad m. m.
Frankrike: bade år 1850 af det samtliga jernvärgsnätet 52 proc., utgörande 288 Sv. mil, nplåtet lill allm. trafik.
Hela nätet kommer alt utgöra 552 Sv. mil.
— Totalkostnaderne för detta nät äro beräknade att upgå lill 2,053 milbr Fr., hvaraf 59 proc. hittills äro utbetalade, deraf blifvit af Staten tillskjutna, under form af lån, anslag eller understöd, 446,835,000 Fr. och enskilda kapitalister hafva bekostat 773 milbr.
Ar 1849 voro 923 Sv. mil uplåtna åt allm. trafik, hvarå cirkulerade 60 milbr personer.
Anläggningskostnaden upgick till 2,364 milbr r:dr Sv. b:co.
Ar 1847, då Englands jernvägar endast utgjorde 532 Sv. mil, cirkulerade derpå 51 milbr personer, 90 milbr Skfå varor och 7 milbr st. lefvande kreatur.
Amerika:
(Fören.
Staterna) hade år 1850 en sträcka af 1,363 Sv. mil uplåtna för allm. trafik.
Kostnaden härför beräknades utgöra redan är 1847 en summa af 130 milbr dollars, och har sedan dess betydligen tilltagit.
Med högst få undantag hafva enskilda kompanier eller bolag med egna kapitaler bekostat dessa anläggningar.
Ar 1846 i början af året funnos af jernbanor: fulländade: . . . 436 Tyska mil hvartill åtgått: 133,092,250 Th. under byggnad: 403 ,, ,, kalkylerade till: 141,516,750 ,, garanterade: . . . 474- „ „ „ „ 174,449,280 „ 40 i Deiv 27 Augusti e. m. mer eller mindre all varl. projecude 375 Tyska mil kalkylerade till: 109,234,800 Th.
Sålunda erfordrades lill liela Tyska jernbane-nätets fullbordande 558.293,080 Th., hvaraf intill slutet af 1845 voro inbetalte 198,681,738 Th.
Af de år 1845 uplålna 436 Tyska mil voro anlagde med AVote-medel 129 mil och på enskildes bekostnad 307 mil.
Af de under byggnad varande 403 Tyska mil, belöpte sig 137 mil på Statsmedel utförde och 266 mil bekostade af aktie-bolag.
Af alla nu anförde
Tyska jernbanor, hvilka sammanlagde komma att utgöra 1,691 Tyska mil, äro af Statsmedel bekostade, eller skola bekostas 496 och med enskiltes medel 1,194 Tyska mil.
Man beräknar att i slutet af 1850 i Amerika och Europa sammanlagdt en sträcka af omkring 4,077 sv. mil jernvägar voro fullbordade, hvilka erfordrat en kostnad af 2,500 mill, dollars. Transportkostnader., Varutransport.
I Tyskland kan i allmänhet antagas vara per Svensk mil för 1 centner råa produkter 1 sk. ä 1£ sk. sv. b:co: vanliga varor fortsända efter beqvämlighet, och levererade först 1 å 2 dagar efter ankomsten: 2J a 4j sk.
Ilgods, som går med passagerare-trainerne och slraxt efter ankomsten utlemnas betalas 4i ä 5j sk. b:co.
Rosen har beräknat alt i Sverige skulle transportkostnaden på jernvägar upgå per medium till en sk. b:co per centner.
Warutransporten på nordbanan (Paris-Quievrain 29 sv. milj indelas i de som gå ä grand vitesse och de som gå ä pelite vitesse, dessa sednare fördelade i 4 klasser.
Per sv. mil kostar eli Svenskt
Skit å grand vitesse 14 sk. b:co och å petit vitesse l:sta klassens varor 5 sk. 8 rst. 2:ilra ,, ,, 5 „ „ 3:dje „ „ 3 „ 10 „
4:de „ „ 2 „ 10 „ mellan Paris och Havre, 23 Sv. mil, kostar 1 SkU v. v. per Sv. mil ä pelite vitesse l:sta klassens varor 11 sk, . 2 r:st. 2:dra 99 99 7 99 G *9 3:dje 99 99 6 99 — 9J 4:de 7? 99 4 99 6 99 5: te 99 99 3 99 5 99 6:te 9» 99 2 99 10 yi Person - Den 27 Augusti e. m. 465 Persnnstransport:
I Tyskland indelas platserne vanligen i 3 klasser och betalas i allmänhet för hvarje person per Sv. mil:
I l:sta klassen: 27 å 36 sk.
Sv. b:co, 2:dra klassen 151 å 24 sk.; och 3:dje klassen 6 å 15 sk.
Sv. b:co.
I Frankrike äro platserne delade i 3, dels i 2 klasser.
Pä Nordbanan, der endast 2 klasser finnas, betalas per Sv. mil pro persona.
1 :sta klassen: 24 sk.
Sv. b:co. 2:dra klassen: 17 sk. 6 rst, b:co.
Dessa uplysningar innefattar som jag förmodar, någon ledning för bedömandet af ifrågavande ämne.
Jag tror att när man bedömmer fremmande länders förhållanden och nyttan för dem att ega jernvägar, så bör man icke lika med Gr. von Rosen säga, detta vara en Statslyx, derföre att de hafva stora varuqvanliteter och en sammanträngd befolkning.
Jag tror tverlom att det just är varumängden, den täta populationen, landets updrifna odling och varuomsättning, som betingar nödvändigheten af nya kommunikationsmedel , så dyra, att de äfven i dessa länder, der jernvägarne hafva att påräkna en ofantlig varu- och person-transport, likväl näppeligen bära sig.
Ett faktum är äfven, alt, med undantag af Amerikas jernvägar, det är persontransporten, som gifvit den största bruttoinkomsten.
Jag har genomgått sammandrag af räkenskaperne under flere år för Tysklands jernvägar och funnit att persontrafiken upgår till 2 ä 3 gånger understundom äfven endast till lika hög revenue sora varutransporten men aldrig derunder.
Jag vet mycket väl att man skall göra det inkast häremot, att varutransporten stigit år för är i större proportion än persontransporten; men ännu har icke efter hvad jag har mig bekant, på de gamla jernvägarne persontransporten i revenue understigit varutransporten, åtminstone icke på de större jernbanorna, utan fastmer tvertom.
Det kan vara vigtigt att i framtiden erfara, de omständigheter hvarpå man grundat sitt tvifvel ora nyttan och nödvändigheten af jernvägar i Sverige.
Jag har för mig åtminstone såvidt sig göra låter och tillgängliga underrättelser stått att få, sökt göra reda för jernvägarnes tillstånd och inverkan i alla de länder, hvarifrån jag kunnat få underrättelser.
Jag har sammanställt dem i nedanstående tablå, utvisande de olika Staterna, deras areal i qvadratmil och deraf kultiverad mark, antalet innevånare, jernvägarnes arealtal, uttryckte i Svenskt mått, den varuomsättning som finnes, uttryckt i dessa länders export och importsummor.
Vidare har befolkningen blifvit sammanfattad med afseende på dess egenskap af landtbrukande, fabriks- och industri-idkande, såsom boende i städerna eller på landet, antalet innevånare på hvar qvadratmil och per jernvägsmil.
Af allt detta har jag kommit till stort tvifvelsmål rör:de möjligheten för Sverige att kunna ega jernvägar med någon fördel, då icke netlo-revenuen kan upgå till å å proc.
Jag vill icke upläsa denna tablå, men har omnämnt den och önskar få den införd i prot. till blifvande uplysning för framtiden. 9 H. 30 466
Den 27 Augusti e. Landets areal: Befolkning :
Jernvägar fullbordade.
Varu-omsättning, uttryckt uti Procent af hela befolkningen sysselsättning och bostad.
Stat: geogra- „ i ö “ad £2- "5 a.? 2.
Antal:
Antal innevå- nare på livar år Längd i Samtliga Samteliga t" 05 B- 3 pr q. 2. §"
? 2. c- •
• -j T w 2 o *TJ _ O fiska qv. mil. ~ — pr cr— c (X T 'P' F 8 i' geogr. qv. mil af landet.
Svensk mil jernväg:
Svenska mil året Exportvärdet R:dr b:co. importvärdet ILdr b:co. a ct Q. *1 C •• pr O) * c a O- 3 n o- "-i a OJ fD D 3 s-s- Österrike . . . 12,141 20 37,000,000 3,100 276,120 1850 134 69 13 30 70 Preussen . . . öfriga Tyskland 5,080 4,564 40 27 16,000,000 17,000,000 3,214 3,736 80,000 1850 1850 250 506 61 25 35 65 Frankrike. . . 9,616 54 35,500,000 3,631 123,264 1850 288 1850 711,000,000 571,000,000 62 29 33 67 Ryssland . . . 359,524 18 65,000,000 610 2,240,490 1847 29 1848 161,000,000 167,000,000 76 15 21 79 Belgien ....
536 48 4,400,000 8,091 880,000 1846 50 1847 158,000,000 186,500,000 — — 22 78 Danmark och ) 847 640 40 20 1.690.000 3.050.000 1,S9U 4,768 533,333 218,000 1850 1847 3 25 75 Slesvig V Holland .... 14 1848 192,000,000 254,000,000 St.
Brittanien 5,754 55 28,000,000 5,105 30,336 1849 923 1846 1,812,000,000 1,008,000,000 32 46 Sverige ....
8,904 6,4 3,316,000 372 1849 26,346,000 25,521,000 9,75 90,25 Norrige ....
5,571 0,63 1,400,000 -51 1840 16,960,000 10,20 89,80 Nord-Amerika 111,915 22,000,000 191 17,600 1850 1,363 1849 389,000,000 394,666,666 —. — V Den 27 Augusti e. m.
Häraf visar sig likväl att orsaken hvarföre
Amerika nödgas anlägga jernvägar är alt landet är okultiverad! från höljan och kulturen drifves fram från Western.
Och eget nog, Mine Hrr, jernvägarne följa icke befolkningen utan befolkningen följa jernvägarna.
Den export och import, sorn i Amerika finnes, är så enorm, att något ditåt kunna vi icke åstadkomma.
Ar 1849 utgjorde värdet af exporten i Amerika 146,000,000 dollars och importens värde 148,000,000 Dollars då Sveriges export samma år icke upgick lill mer än 26,356,000 r:dr och importen till 25,521,000 r:dr b:co.
Det är ganska förklarligt, hvarföre Amerika kau hafva så mänga jernvägar att deras antal långt öfverstiga-hvad hvarje annat land eger relatift till folkmängden.
Der räknas omkring 18,000 personer på hvarje Svensk mil jernväg.
I Staten Massachusetts belöpa sig på circa 5 Engelska mils areal en Engelsk mil jernväg och jernbanorna ligga så nära hvarandra, att de i allmänhet äro knappt 7 Engelska mil aflägsna och jemnlöpande.
Och det har varit möjligt bygga så mänga jernvägar dels derföre att man iakttagit den största sparsamhet och dels derföre att de varit gynnade af landets egen beskaffenhet, samt den stora varutransport de haft.
Jag vill endast tillägga en obetydlig kalkyl, upgjord af mig för att visa resultaterna af Köping—Örebro- och Hull jernvägen.
Jag har för att icke möta för många inkast begagnat de sakrika uplysningar som Gr. von Rosen lemnat i en broschyr tryckt 1848 och benämnd: ”Uplysningar i afseende på jernvägsanläggningar i Sverige”.
Jag har sagt alt jernbanan från Hult förbi Örebro lill Köping är 14 mil lång.
Antages kosta 5,000,000 r:dr b:co.
Till dess underhåll', vård m. m. ålgar minst 6 proc. af anläggningsskostnaden, således 300,000 r:dr.
Det är i denna punkt jag väntar mig motstånd; men jag har tagit denna upgift af de uplysningar jag från tillförlitliga källor sökt skaffa mig och kan icke nedpruta underhållskostnaden lill mindre än 6 proc.
Trafiken är beräknad, enl. Gr. v.
Rosens uplysningar, pag. 38, till: jern och malm 170,000 SkU, spanmål 40,000 t:r
Hela inkomsten härför är enl.
Rosens kalkyl 218,333: 16.
Antages nu samma porportion af varor och passagerare för jernvägen mellan Örebro och Köping, skulle deraf inflyta 163,749 och således irwf/o-inkomslen af hela linien blifva en summa af 382,082: 16. eller i rundt tal 382,000 r:dr.
Afdrages derifrån faux fraix så återstår såsom netto-behållning 82,000 r:dr, som gör ej fyllest lf proc. å anläggningskostnaden.
Men am, såsom troligen blir händelsen, anläggningskostnaden blir 6 5 7 mill. i st. f. 5, och deremot varu- samt passagerare-transporten ej upgår till här uptagna qvantiteter eller antal, så kunde lätt inträffa alt ingen nettobehållning erhålles.
Detta är det resultat hvartill jag kommit på grund af de kalkyler jag gjort.
Nu återstår endast några få ord till svar i de delar af Gr. von Rosens yttrande som icke genom detta mitt anförande blifvit belyste. 30 * 468 Den 27 Augusti e. ni.
Gr. von Rosen här bland annat nämnt ronde banan mellan Nora och Örebro, att de beräkningar för banans anläggning, som äro upgjorde, afse endast hästbana och icke att begagnas af lokomotiver.
Jag beklagar i sanning
Nora bolaget i sådant hänseende, ty när Ständerna vid denna riksdag beviljade
Norabolaget dess fördelar dels af lån dels af anslag, så uttrycktes tydligen att banan skulle vara för hästar eller lokomotiver och icke uti slutande för hästar.
Jag befarar således att, om bolaget endast bygger en hästbana, svårigheter derigenom skola upstå för detsamma alt få tillgodonjuta de fördelar Ständerna beviljat.
Hvad reparationer af jernvägen beträffar, hvilka Hr Gr:n sagt endast skola uptaga 2 å 3 dagar, vill jag blott hemställa, huruvida icke, när större sådana ske, hvilket inträffar när sleepers och skenor äro utnötta, trafiken mäste afbrytas å den banan som skall repareras, och har man då, såsom för Hult- och Köpingsvägen är föreslaget, endast en enda bana, och icke ens bank utlagd för mer än enkel bana, så befarar jag att hela trafiken måste afbrytas för verkställandet af denna reparation, i st. f. att då dubbla banor finnas, man kan begagna den ena banan under det den andra repareras; hvarföre jag anser det vara ganska vigtigt ali hafva 2:ne banor, eller åtminstone att en bank beräknad för dubbel bana från början anlägges.
Dernäst förekommer en anmärkn. hvilken jag såsom Ingeuiör-officer måste uptaga.
Gr. von Rosen har nämnt att han haft det inflytande på ritningars utförande i Sverige att vackra ritningar bevisligen deraf blifvit en följd, skattande Hr Gr:n den stora publiken lycklig att så är.
Hvilket inflytande
Hr Gr:n än i detta afseende må hafva haft, hvilket jag beundrat i de serdeles väl utförda jernvägsritningar, som varit till StatsUtsk. öfverlemnade, vågar jag vädja till Hr Grins rättskänsla, huruvida icke under nära 200 år likväl en korps funnits i landet, som utfört snart sagdt likartade kanske svårare ritningar med noggranhet och prydlighet och hvarom äfven talrika bevis finnas uti Ingeniör-korpsens archiver förvarade.
Jag behöfver icke mer än erinra derom, öfvertygad att Hr Grin är den första att detsamma megifva.
Det har blifvit gjorda anmärkmr öfver några upgifter angide jernvägarnes användbarhet i militäriskt afseende, hvilka jag i f. m:s plenum lemnade.
Gr. von Rosen har, såsom jag förmodar på goda skäl bestridl dem, och mig återstår icke annat än att säga huru jag fått mina upgifter.
Jag har i en allmänt läst journal funnit den upgift härom, som jag här återgifvit: att ett infanteri-reg:te om 1,600 raan fordrar 9 lokomotiver, 1 kavalleri-regite om 750 man, 10 lokomotiver, ett öSigt fotbatteri om 8 kanoner 3 lokomoliver; ett 12aT:gt batteri 4 lokomotiver o. s. v. Jag har likväl icke varit belåten med denna upgift, sedan jag hört Hr Grin förneka behofvet af så många lokomotiver för trupptransporterne, utan önskade söka mig visshet derom, och jag anser det vara min pligt att tillkännagifva att om än dessa upgifter som jag på god tro hämtat ur ofvannämnde journal till en del jäfvats, sä hafva de likväl i många hänseenden blifvit bekräftade.
Jag har nemi. förskaffat mig uplysningar ur ett militair-arbete, skrifvet i Tyskland, hvars författare är känd såsom den der skrifvit det bästa Den 27 Augusti e. m. 469 arbetet öfver jernvägars inflytande på mililäriska operationer.
Han upgifver att en infanteribrigad af 4800 man fordrar 23 vagnar och 12 lokomotiver, eli 6-LS fotbatteri, 36 vagnar och 3 lokomotiver ett 12-Lfå batteri, 36 vagnar och 4 lokomotiver, ett ridande batteri 59 vagnar och 5 lokomoliver och en kavalleri-bataljon, af 750 man, 150 vagnar och 12 å 13 lokomoliver.
Detta är så tillförlitliga uplysningar som jag kunnat få och jag har all anledn. tro dem vara fullt säkra.
Hvad för öfrigt beträffar jernvägars militära nytta så måste jag vidhålla den åsist, att eluira gagnande de kunna vara i många hänseenden under krig, synnerligen om vid deras anläggande afseende göres derå att de erhålla en i strategiskt hänseende ändamålsenlig riktning, äro de likväl af en mycket underordnad vigt för trupprörelser i stor skala och i fiendens närhet, nätfråga är att hafva trupperne samlade och i befälhafvarens hand.
Jernbanornes fåtaliga driftmateriel, egenskap alt lätt göras obrukbara, en gång för alla bestämde riktning m. m. göra dem mer användbara för transportmedel af krigsmateriel och mindre truppafdelningar, på längre afstånd frän fienden än för de egentliga operationerne i dess närhet.
Jag har intet vidare att tillägga; har längre än jag ämnat uppehållit diskussionen, kanske efter mångens förmenande alltför länge, och det återstår för mig således intet annat än att vidhålla den anhållan jag framställt om afslag så väl å lista som 2:dra momme af Utskis betänk., uti ifrågavande lista punkt af dess betänk. IV,: o 340.
Många ledamöter ropade på prnpos.
Frih. Cederström, Rud. i Den af Frih.
Palmstjerna i förevaride ämne aflåtne, på detta rum under vår nu pågående öfverläggning flerfaldigt åberopade reservation börjar med dessa ord: ”ogerna reserverar jag mig mot Utskis beslut; men det är nu en pligt som mäste upfyllas”.
Jag väljer samma ingångsspråk.
Ogerna, ja, högst ogerna, skiljer jag mig från Frihme Palmstjerna och Klinkowström, hvilka jag så högt värderar; men äfven jag har en pligt i detta fall att upfylla.
Betydelsen, värdet och vigten af lättade kommunikationer för hvarje civiliserad! land, hvarje land, som sträfvar till civilisation, tror jag vara allmänt insedda, icke blott i afseende å alla dess inre och yttre affärsförhållanden, för upmuntrande af produktionen medelst minskade fraktkostnader och raskare omsättning af kapitaler, utan äfven i anseende lill idéernas lättare spridning och raenniskornas närmande i fredliga förhållanden lill hvarandra inbördes.
Jag hade således föga kunnat på förhand föreställa mig, att nu bevittna en så ihärdig strid i detta ämne, hälst sedan Ständerna vid sisth riksdag beviljat garanti för jernväg emellan Orebro och Hult, hvarvid R. o. Ad. för sin del med betydlig majoritet omfattade den dä framställda idéen till förverkligande inom vårt land af en jernvägsanläggning i större skala.
Man har nu synts vilja anse frågan, såsom vore den alldeles ny; men den är ju i sjelfva verket redan förra riksdagen grundligen bringad å bane.
Det synes alltså vara skäl att erinra 470 Den 27 Augusti e. m. sig hvad Sländerne vid sisll. riksdag beslutade i nyssberörde jern - vägsft aga, och huruvida icke dä i beslutet om den garanti, Staten beviljade, inflöto hvarjehanda stadganden, hvilka då förtiden dels lemnades obestridda, dels infördes i enlighet med flertalets åsigter, och hvilka stadganden, da de ånyo förekomma, man tyckes anse såsom alldeles oantagliga, helt och hållet afskräckande.
Jag torde jemväl få fästa upmärksamheten derpå, att jemte den garanti, som då lemnades, förunnades det blifvande bolaget åtskilliga fördelar deni StalsUtsk. nu icke trott sig böra i sin tillstyrkan medgifva det nu i frågakommande arbetsbolaget. flit hörer t. ex. den utsyning af trädmalerial, hvarom bolaget då för erforderligt behof erhöll anvisning å kronans skogar, för så vidt de ej vore till andra ändamål disponerade; och denna utsyning, denna skogstägt, lofvades att bolaget finge utan ersättning påräkna.
Vi dare inskränktes bolaget dä förtiden icke genom stadgande af viss tid, inom hvilken arbetet skulle vara färdigt: men nu harman deremot utsatt i sådant hänseende tidpunkten af 1855 års slut.
Staten hade förra gängen icke förbehållit sig ett så bestämdt öfverinseende, som nu är tillämnad!, å vägens tillstång; ty uti SlatsUtsk:s här föreliggande betänk, är sagdt att
Slaten skall genom urliga besigtningar utöfva tillsyn öfver att arbetet befinnes i fullt ändamålsenligt skick.
Alla dessa inskränkningar torde hafva giltiga skäl för sig; jag anmärker dem blott såsom exempel derpå, att StatsUtsk. sökt iakttaga än mer försigtighet och sparsamhet, än hvad R.
St. 1848 ansågo oundgänglige, lietta oaktadt är man å motsidan full af farhågor för de af den föreslagna garantiens härflytande, förespådda och förmenade vådliga följder.
Med en ansträngning, nitälskan och möda, sorn jag rättvisar, har man sammanlelat en massa af större och mindre anmärkmr mot della förslag.
Men huruvida de böra gälla såsom kraftegande motskäl, är livad jag ber att få underkasta någon ytterligare pröfning.
Klinkowström har, med användande af otrolig omsorg saromanbragt en massa af sifferkalkyler och upgifter, hvilka, såsom andra dylika, pä ett skickligt sätt om hvarandra hvälfda, visserligen kunna synas bevisa hvad man dermed åsyftar; men de äro emedlertid allt för mycket hopade, och efter min tanka allt för ensidigt meddelade och tolkade, för alt ju den opartiske granskaren snart måste finna byggnaden af dem något för tillkonstlad för att vara fullt säker.
Tyvärr fruktar jag ali det skulle allt för mycket trötta R. o. Ad., 0111 man siffra för siffra bemödade sig alt följa dessa så vidlyftiga kalkyler, för alt söka vederlägga antingen deras upgifter eller de derutur dragne slutsatser.
Man bör dock lägga vigt på ett och annat märkbart moni. deruti.
Hr Frih:n har t. ex. omnämnt huruledes, i Tyskland, 3:dje platsens pris på de å jernvägarne gående åkdon, i allmänhet kunna i Svenskt mynt beräknas för milen till, om jag ej misstager mig, omkring 12 sk. rg:ds eller mindre.
Jemför härmed dels skjutspriset för oss, dels ock det oändligt förmånligare forslingssättet å utländska jernvägsvagnar.
Månne icke för vårt land det vore en stor vinst, om man kunde tillskynda ej blott den förmögnare, utan och den fattige ett sätt alt, med ökad, Den 27 Augusti e. m. 471. beqvämlighet, hastighet och lätthet och likväl med på samma gång minskad kostnad, kunna färdas, om icke det ännu kan ske vidsträcktare, dock i den nu ifrågavar:de vågriktning, som utgör en så betydande och mycket begagnad stråtväg för den resande Svenska allmänheten af alla stånd och lefnadsvilkor?
Men just dessa fördelar erbjudas af jernvägsanläggningar; och ingen annan, hittills känd method erbjuder dem i högre grad förenade.
Man har väl härvid velat invända, alt Sverige i anseende till sina vattenkommunikationer och sin lyckliga rikedom på sjöar och floder, icke skulle behöfva några vidare större tillgöranden i det hänseende, som nu är ifrågakommet.
Man har då förbisett, att de två stora, skiljda vattensystemen af sjöarne Mälaren och Wenern sakna en gent sammanbindande föreningslänk.
Det är sannt, att om man skulle vilja med vattnets anlitande fullborda en dylik sammanbindning, så finnes oeksä ett förslag dertill upgjordt, hvarigenom, förmedelst anläggande af 55 slussar, jemte sprängningen och gräfningen af en ansenlig kanalsträcka, med nedläggande af en betydlig kostnad, beräknad till fyra och en half mill. r:dr, denna förbindelse skulle kunna tillvägabringa*.