Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Tvertom är att förutse, att under en vanlig sakernas ordning skola en stor del af anledningarne till denna ChartseSigillatasInkomst uteblifva, och då almed detsamma missräkningen gifven.
Att det icke hjelper att efter behag bestämma anslagen, vittnar ytterligare förhål > - Den 2 Martil. 61 landet med BränvinsBevillningen:
Den upptogs i 1816 års
Stat till 45a,000 R:dr, men liar på trenne år ej utgjort mer tillsammans, tili 1,544,214 R:dr, och gick 1816 ej till melan 42^,780 R:dr, hvarföre den nu ej blifvit högre uppförd, än till 425,000 R:dr, och således minskad med 27,000 R:dr.
I följe utaf de åtskilliga förändringar jag nu haft den äran anföra, utgör den totala Förhöjningen i beräkningen af StatsVerkets Inkomster (den egenteligen så kallade Bevillningen undantagen) en Summa af 322,579 R:dr.
Det skulle mycket fägna mig, om denna Förökning vore en följd af någon af våra Näringsgrenars sannolika tillväxt och af en således ökad produetion; men då, såsom jag haft den äran visa, det mästa grundar sig, dels på tillfälliga orsaker, dels på sådana omständigheter, hvars fortfarande man icke bör önska och icke har skäl att alltid förvänta, bekänner jag att jag fruktar att flera misstag i denna beräkning kunna inträffa.
Emedlertid är det icke min tanka, att Statsutskottets Förslag bör derföre absolut förkastas, utan min afsigt är att fästa Högloflige Ridderskapets och Adelns och StatsUtskottets uppmärksamhet på nödvändigheten, att i fall af brist, hvars möjlighet man icke lär kunna neka, gifva Regeringen någon utväg att fylla densamma och bestrida de Utgifter, sorn icke kunna undvikas.
Må man komma ihog, att
Fordringarne i dessa sednare afseenden äro säkrare än Inkomst - 62 Den 2 Martil. beräkningen, och att merendels det bänder att utgifterne öfverskrida hvad man bade förutsett.
Det är emedlertid för det helas väl, för Statens säkerhet och anseende, äfvensom för alla ärenders gång, ouudgängeligt, att de nödvändiga och påräknade Utgifterne må kunna bestridas, och dertill gifves ingen utväg, så framt ej StatsVerket, i händelse att en brist uti de påräknade Inkomsterne skulle uppkomma, kan med säkerhet finna tillgång, att på annat båll ersätta den, och det är i detta afseende, som jag ville anhålla, att Högloft.
StatsUtskottet måtte inkomma med något tillförlitligt Förslag.
För Öfrigt, då Kongl. Maj:t föreslagit åt Rikets Ständer tvänne Alternativer, antingen att lemna Kongl. Majit Disposition af Öfverskotten af Inkomsterne, då Kongl.
Majit, utan vidare förhöjning i Stats-anslagen, ville bestrida de nödige Utgifterne; eller att, genom efter behofven afpassade Anslag, bestämma det ena och det andra, så att det svarar emot hvartannat, tror jag mig böra förmoda, att då StatsUtskottet nu synes hafva antagit det sednare af dessa Alternativer i afseende på InkomstTitlarne, en lika Principe äfven följes i anseende till Utgifterne, så att de blifva i samma mohn med lika noggrann fullständighet beräknade, och tillfyllest görande Anslag dertill anviste.
Jag vill icke ingå i några Detailler af det nu förevarande ämnet, utan endast i allmänhet anmärka, Den 2 Martii. 65 att, sedan år i8i5, icl<e något missväxtår i Sverige inträffat, och att således de under denna tid uppkomna höga MarkegångsTaxorne icke deraf varit föranledda, hvadan StatsUtskottet visst icke Beräknat för högt, utan i stället, i min tanka, för lågt de uppförda Inkomsterna, hel 1st de förra åren alltid Blifvit Öfverskott af Statens Inkomster, hvilket
Bor, så mycket möjligt är, undvikas, enär Skatter^- ne ändå är o tillräckligen dryga att utgöra.
Äfven får jag, såsom Anmärkning mot StatslRådet Grefve Mörners Anförande, fästa Ridd.erskapets och Adelns uppmärksamhet derpå, att i samma mån Penningevärdet förbättras, kunna vi äga den billiga fordran, det Numerairen af Skätterne Bör minskas.
Af denna anledning får jag anhålla om återremiss af StatsUtskottets ifrågavarande Förslag.
Herr Mannerstam, Johan: Beräkningen af Statslnkomsterne Bör, efter min tanka, i allmänhet grunda sig på det verkliga Belopp, som de under nästföregående åren utgjort, och ett medeltal deraf tagas med ett måttligt afdrag för möjlig minskning på en eller annan Titel.
Om Statens Inkomster efter denna grund Beräknas, skall den verkliga Statsbristen, som genom Bevillning bör fyllas eller på annat sätt Betäckas, säkrare blifva utredd, än hittills skett, då Öfverskotten på Statslnkomsterne stundom öfverstigit Statsbristen, såsom t. ex. för år 1813, då Öfverskotten, oberäknade Besparingarne, utgjorde i,584,475 R:dr 37 sk. och Statsbristen endast 804,900 R:dr. 64 Den 2 Martii.
Vid granskningen af de serskildta Inkomsttitlarue har jag egenteligen fästat min uppmärksamhet derpå, att StatsUtskottet, uti sitt nu afgifne förslag, äfven upptagit 60,000 R:dr såsom Inkomst af NummerLotteriet.
Uti något af de andra RiksStånden lärer Motion vara väckt och till StatsUtskottet remitterad om afskaffande af denna Inrättning, och jag förmodar att den vinner Riksens Höglofl.
StatsUtskottet hade således, efter mintanka, antingen allsickc eller åtminstone endast villkorligt bort upptaga dessa Medel ibland Statslnkomsterne, på det att, i händelse Förslaget blefve antaget, hinder deraf icke må uppkomma för NummerLotteriets Indragning.
Denna Inkomst-titel faller till större del de fattigare FolkClasserna till last och utgör för dem en Beskattning, som äfven i moraliskt hänseende är skadlig.
Mången, som genom flit och arbete kunde förtjena sitt uppehälle, förledes, af begär och hopp om en lättare vinst, att insätta sin enda tillgång uti NummerLotteriet och ökar, både genom laglöshet och förlust, sin fattigdom.
Statens tillgångar äro icke så knappa, att den behÖfver grunda sin Inkomst på de arbetande Medlemmarnes Spelsjuka, och den utvägen, att öka Statslnkomsterne, genom inledande till det osäkraste af alla HazardSpel, borde, huru än förhållandet vore med Statens hellof, aldrig tillgripas.
Den 2 Martii. 65 Jag lills ty rit er således för min del på det högsta, att den af NumrnerLotteriet påräknade Statsinkomst försvinner genom hela Inrättningens upphäfvande, och att således endast på detta sätt må uppkomma den af en värd Talare nämnde förlust för Staten i detta fall deraf att på NumrnerLotteriet icke spelas.
Det är likväl icke min tanke, att Bevillningen skulle ökas med de 60,000 R:dr, som af NumrnerLotteriet äro påräknade.
Utom det att Statsinkomsterne, beräknade efter den grund jag förut haft äran nämna, torde finnas uppgå och med säkerhet kunna påräknas till vida högre belopp, an uti de förra Statsförslagen, kunde endast med Tulilnkomsternes upptagande till 1,000,000 eller derutöfver, i stället förde uppförde p35,ooo R:dr, ofvannämnda 60,000 ersättas.
Att denna förhöjning icke är för stor, kan slutas deraf, att Tulllnkomsterne, om jag icke orätt minnes, alltsedan 1809 utgjort årligen ett högre belopp.
— De hafva åtminstone uppgått för ett år till 1,362,510 R:dr, för ett annat till 1,5^5,353 och ett tredje aili 1,071,580
R:dr, samt således vida öfverstigit en Million för hvarje år.
Jag styrkes äfven i denna tanka af Kongl. Maj:ts Nådiga Proposition till Riksens Ständer, angående Rikets Penninge-rörelse, deruti Tullinkomsterna anses utgöra per medium räknade ifrån det ena året till det andra, minst 55o,ooo R:dr Ridd. 0. Ad.
Prot. IV B.
I Afd. 9> I O. 66 Den 2 Martil.
Hamburger Banco, hvilket följaktligen endast efter q6 sk.
Cours utgör 1,100,000 R:dr, och StatsUtskottet liar således äfven härutaf en säker anledning för sin beräkning af denna Statsinkomst.
Jag utbeder mig sluteligen endast få tillägga den mindre vigtiga Anmärkningen, att, till lättande af Räkenskaperne, alla Summor må slutas med
Decimaler och således endast jemna tusende eller åtminstone hundradetal utföras.
Dessa erinringar torde få medfölja den Återremiss, som jag förmodar att Högloflige Ridderskapet och Adelil bifaller, af StatsUtskottets Betänkande och Förslag.
Det är icke min afsigt att bestrida Återremiss af StatsUtskottets Betänkande, rörande StatsVerkets Inkomster, i anledning af de dervid gjorda Anmärkningar, emedan bland dem åtskilliga kunna vara för Utskottet upplysande , och andra sätta Utskottet i tillfälle att närmare utveckla de grunder, Utskottet antagit för beräkningen af Statens Inkomster:
Men upplysningsvis får jag tillkännagifva, att vid denna beräkning
Utskottet funnit ett olika förhållande äga rum, då Konungen äger rättighet att använda alla ÖfverskottsMedel på en af IIufvudTitlarne, emot då, när Styrelsen icke äger denna rättighet.
I förra fallet, eller då Styrelsen disponerar Öfverskotten, finnes ingen anledning Den 2 Martii. 67 att beräkna Titlarne högt, men i sednare fallet, då Konungen icke äger denna Dispositionsrätt, så är det tydligt att Inkomsterne med noggranbet böra beräknas, och till den Summa uppföras, hvarunder de sannolikt icke kunna inflyta, på det icke Statsbristén onödigtvis må förstoras, hvarvid endast den förutseende försigtighet bör iakttagas, att StatsVerket betäckes för en möjlig brist i någon af de beräknade InkomstTitlarne.
På sådana grunder hafva i StatsTJtskottet blifvit uppgjorda Förslag för bägge dessa Alternativer, hvaraf det nu ifrågavarande ar uppgjordt, med förutsättande att Riksens Höglofl.
Ständer icke lemna Konungen rättighet att disponera Öfverskotten.
InkomstTitlarne äro uti detta Förslag beräknade till ett belopp, hvarunder de, i de sednare åren, per medium icke galt.
Till svar å den Anmärkning, att för beräkningen af InkomstTitlarne medium, af ett lika antal år, bordt för alla Titlarne beräknas; fär jag tillkännagifva, att ett sådant förhållande för alla Titlarna icke är användbart, utan har Utskottet måst fästa sig vid de olika förhållanden, som för de olika Titlarne i detta afseende äger rum.
Det har blifvit anmärkt, att Titeln, under Rubrik:
Vites- och Ensaks Böter ^ ej vore en säker Inkomst, och, såsom grundad på Brott, mindre nyttig; jag får dervid upplysa, att Inkomsten på denna Titel icke egentligen upp - 68 Den 2 Martii. kommer från Böter, ålagcle för Brott, utan förnämligast af försummade Svaromål på CommuliicationsResolutioner och genom den bättre ordning med SakörsLängderne, som uti Landsorterne blifvit införd; jag tror derföre, att denna Titel icke bör undergå någon förändring.
Nådårs- och Avancements-BesparingsTiteln är bland dem, som tilläfventyrs kan komma att helt och hållet uteslutas, i händelse Riksens Ständer, i anledning af Hans Majestät Konungens Nådiga Proposition, vidtaga sådana Beslut, hvarigenom denna Inkomst försvinner.
Inkomsten af SjöTullen har aldrig gjort mindre än En million, och hade, i min tanka, kunnat till denna Summa i Stat uppföras; men Pluraliteten inom
Utskottet har ansett den icke böra beräknas högre, än vid i8i5 års Riksdag.
Inkomsten af ChartaSigillata torde ej kunna anses för högt beräknad, i fall den nu gällande ChartffiSigillataeFörordningwi blifver oförändrad gällande.
Slutligen får jag underställa Herr Grefven och LandtMarskalken samt Högloflige Ridderskapet oéh Adeln, om icke vid den Äterremiss, som, i anledning af de gjorda
Anma rkningarne, troligen kommer att bifallas, , Ridderskapet och Adeln skulle anse nödigt infordra det inom Utskottet upprättade Förslag till beräkning af InkomstTillarne, i den Den 2 Martti.
69 händelse Riksens Ständer lemna Flans Maj:t Konungen rättighet att disponera Öfverskotten; då granskning genom jemförelse emellan bägge Förslagen blir lättare, och Ståndet 1 tillfälle att välja det hästa.
Herr Cederskjöldj Pehr Gustaf:
Onekeligen komma Varuprisen att för de följande åren hufvudsakligen bestämmas af det värde, som Rikets nu församlade Ständer ärna gifva åt Banquens Mynt-representativer, — eller med andra ord, af det sätt, på hvilket Rikets Financer nu blifva reglerade.
Innan Financeplanen blifvit uppgjord, kan man -således omöjligen på förhand bestämma, örn detPenningevärde, hvartill Höglofl.
StatsUtskottet beräknat Statens InkomstArticlar, är för högt.-eller för lågt; ty om, såsom BancoUtskottet tyckts låta förstå, Planen skulle vara att förbättra BancoSedlarnes värde, så skulle visserligen Jernet m. m. kunna falla under det pris StatsUtskottet påräknat;— men också alla Penningeskatter blifva så mycket svårare att utgöra:
Skall deremot Banquen, såsom åtskillige tyckas önska, betydligen öka Massan af sina JMynt-representativer; så måste BancoSedlarnes värde ännu mera försämras och Varuprisen stiga, samt StatsUtskottets beräkningar således vara mycket för låga.
Jemte det jag derföre förenar mig med de värda Ledamöter, somyrkat Återremiss, får jag, på de skäl jag nu haft äran anföra, ödmjukast hemställa, om ej StatsUtskottet borde annio - 70 Weil 2 Martil. das att, i förening med BancoUtskottet, uppgöra och inkomma med den allmänna Financeplanen, innan Utskottet till Ständerna återkommer med Förslag till beräkning af Statens inkomster.
Med förutsättning att Riksens Ständers bifall till StatsUtskottets Betänkande icke lägger hinder i vägen för de förändringar i benämning och beräkning af InkomstTillar, hvartill vid Riksdagen gjorde Motioner kunna föranleda, inskränker jag mig till några få Anmärkningar vid Betänkandet, som jag vördsammeligen anhåller att få framställa:
Att StatsUtskottet, i Beräkning till Statsinkomst, upptager Spannmålen blott till Fyra och en half Riksdaler Tunnan, kan väl, i anseende till Kronotionde ochRänteSpannmålen, anses likgiltigt; enär densamma, efter samma beräkning, till Indelningshafvare och Löntagande Embetsoch Tjenstemän åter utgår; men som jag förmodar att andra betydligare Inkomster i Spannmål, såsom HästVacance-, Militiae- och BoställsRäntor, samt Arrenden af Kongsgårdar, icke utgå i löner, efter enahanda lägre beräkningsgrund utan med Penningar liqvideras efter Spannmålens värde, synes jnig, att, om sig så förhåller, en icke obetydlig förhöjning i Statsinkomsten å dessa Titlar borde uppkomma, då Statspriset så betydligen under - Den 2 Martil.
71 stiger nuvarande och sannolikt blifvande Sädespris:
Äfven förekommer det mig, att det föreslagne värde å Tackjern och Stångjern, jag tror mera än Femtio procent under det gångbara, äfven kunde tåla någon förhöjning; men deremot får jag isynnerhet föreslå nedsättning af en annan InkomstTitel, nemligen beräkning af Kronans andel i Sakören, samt Konungens Ensaks- och Vitesböter.
Denna InkomstTitel, grundad på Medborgares Brott och Öfverträdelse!* emot Samhällsordningen och Lagarnes föreskrift, skulle jag önska, såsom påräknad Inkomst, kunna försvinna; men då den samma förmodligen kommer att bibehållas, hemställer jag att denna Inkomst åtminstone icke må högre beräknas.
Vid 1812 års Riksdag påräknades den till i3,ooo R:dr; vid 1815 års Riksdag förhöjdes den till 17,000 R:dr, och, i följd af det ökade beloppet af Böter, föreslår nu Utskottet en tillökning af 11,000, eller 28,000 R:dr och således mera än dubbelt, än vid 1812 års Riksdag; och jag kan för min del icke medgifva Suppositionen af en sådan fortfarande brottslighet hos Nationen uti 5 påföljande år, eller tills nästa Riksdag, lika Inkomst af samma olyckliga anledning skall kunna påräknas.
Men detta förhållande anser jag böra föranleda till närmare utredning af orsakerne dertill, för att, så vidt ske kan, bereda Correctiver emot felaktigheter och brottsligheter, samt missbruk af Böters åläggande.
Jag anhåller fördenskull, att StatsUtskottet ville söka utreda förhållandet och upplysa om serskildte omständigheter 72 Den 2 Martii. eller händelser i serskildta Provincer till den märkeliga förhöjningen i Böterne föranled t, samt hemställer, om icke, då detta blifver utredt, Lagutskottet borde uppdragas att tillse, huruvida Correctiver i ett eller annat afseende böra föreslås.
Jag kan i öfrigt icke undgå anmärka, det jag önskat och förmodat, det Utskottet skulle i vissa fall något vidlyftigare hafva detailleradt skälen till förhöjd eller nedsatt beräkning af Inkomsterne, i jemförelse till den sista Riksdag verkställda; och ehuru jag medgifver alt, vid Utskottet vidsträckta omfattning af vigtiga Ärenden, den noggrannhet i Delaillen icke bör fordras, som eljest kunde yrkas; och ehuru jag af Utskottets behandlingssätt erfarit, att man med fullt förtroende kan öfverlemna sig åt Utskottets bedömmande, har jag likväl trott, att i vissa fall ordningen fordrade, att erhålla en närmare ledning för det enskilla omdöinet, då man äger att pröfva det sorn föreslagit är, och får jag, såsom exempel, anföra, att då Utskottet föreslår en förhöjning i Bålsmans-VncanceAfgift ifrån 10,000 till a5,ooo R:dr, Utskottet likväl nämner, hvarken antalet af de Båtsmän, för hvilka Rikets Städer på 10 år få erlägga Vacance-afgift, eller beräkningen af årliga afgiften för hvar och “en af dem, och således icke framställer någon grund för pröfningen. huruvida StutsUtskottet rätteligen en sådan beräkning uppgjort, och hvilken Afgift sannolikt icke lärer vara ovilkorligen med gifven , annorlunda än för fredstid. \f StalsUtskotlet torde, äfven af enahanda anledning, Den 2 Martti.
73 närmare upplysning kunna begäras om gruri" den för beräkningen af den till a3oo R:dr upptagna Inkomst för Kneckte-Rote-friliet.
Sluteligen och i anseende till de Inkomster, som jemlikt 60 §.
Regeringsformen, i Utskottets Betänkande upptagas, får jag yttra den önskan, att, sedan Utskottet ansett sig böra nedsätta BränvinsBevillningen till 4-2.5,000
R:dr, densamma med ytterligare nedsättning af 25.000
R:dr måtte till 400>000 R-'dr bestäujmas, och får, såsom skäl dertill, anföra, att, sedan BevillningsUtskottet, i dess Betänkande af den 25 Julii 1815, yttrat den önskan, att Bräll vins Afgifterne för Hemmansvärde och Personalen i Städ erne kunde helt och hållet afskaffas, hvarom vid flere Riksdagar, och i synnerhet 1812, i RiksStånden yttrades en allmän önskan, ansåg Utskottet det allmänna behofvet likväl fordrade, att, såsom BränvinsAfgilter för Hemmansvärde och Personalen i Städerne, beräknades Femtiotusende Riksdaler, och sedan nu Utskottet nedsatt 25,000 R:dr af BränvinsAfgiften, så kunde, med den af mig föreslagne ytterligare nedsättning af 2.5.000 R:dr, denna orättvisa Afgift alldeles försvinna, och den besvärliga jemnförelsen emellan Hemman och Personalen, hvaruti, i anseende lill den senare, aldrig kail erhållas någon rättvis beräknings- och jemnförelsegrund, kunde alldeles få förfalla; kunnande denna, samt den i anseende till Ensaks- och Vitesböterue, föreslagne nedsättning mera än tilli äckeligen fyllas, genom den å Spannmål och Jern föreslagne högre beräkning.
Jag an - 74 Den 2 Martii. håller vördsammeligen, att dessa Anmärkningar, jemte Utskottets Betänkande, till Utskottet remitteras.
Friherre af JVetterstedt, Gustaf:
Då i anseende å alla hypothekariska beräkningar, hvilka hämta sin egentliga grund från erfarenheten och lill sitt värde af ett framtida Ut- " slag bero, det lärer vara omöjligt att förena stridiga öfvertygelser, vill jag icke ingå i några Detailler, hvilka dessutom redan Blifvit af Grefve
Mörner fullständigt utvecklade, utan endast uppehålla mig vid det hela, eller Resultatet af desse beräkningar, hvarigenom en förhöjning uti StatsVerkets
Inkomster uppkommit af omkring 3oo,ooo R:dr.
Jag förmodar att StatsUtskottet framdeles torde uppföra åtskillige mot nyssnämnde förhöjda Inkomster svarande bestämda Utgifter och Anslag, hvilka alldeles icke äro underkastade samma osäkerhet, sorn de påräknade Inkomsterne.
Jag anser mig således böra fästa Högloft.
Ridderskapets och Adelns uppmärksamhet på vigten och nödvändigheten deraf, att StatsUtskottet måtte anmodas föranstalta, att för de möjeliga fall, då ifrågavarande InkomstTitlar icke uppgå till det af Utskottet nu påräknade Belopp, en serskild Fond eller Creditiv måtte finnas till Kongl. Maj:ts
Disposition, för att derigenom kunna betacka de blifvande StatsBristerue.
Om en sådan fond af Riksens Den 2 Martil. 75 Ständer utses', kan beräkningssättet af Statsinkomsterna vara likgiltigt, men i annat fall finnes icke någon säkerhet för det verkeliga beloppet af Utskottets föreslagna beräkningar.
Herr Grefven och LandtMarskalken föreslog, att StatsUtskottets Förslag måtte, [i anledning af de dervid gjorda Anmärkningar, lill Utskottet återremitteras, samt Utskottet tillika anmodas, att, på sätt Friherre Jacob Cederström föreslagit, till Riksens Ständer inkomma med det, inom Utskottet uppgjorda alternativa Förslag till beräkning af StatsVerkets Intrader.
Bifölls. Herr Cederskjöld, Pehr Gustaf: Sedan Återremiss nu blifvit beslutad, får jag ödmjukast anhålla, det täcktes Herr Grefven och LandtMarskalken göra Proposition, i anledning af mitt tillägg, att nemligen StatsUtskottet skulle anmodas att, i förening med BancoUtskottet, uppgöra FinancePlånen, innan Utskottet återkommer till Ständerna med Förslaget till beräkning af Statsinkomsterna.
Herr Grefven och- LandtMarskalken yttrade, att om Herr Cederskjöld ansåg pröfningen af FinanceRegleringen böra föregå granskningen af Förslaget tilt beräkning af Statsinkomsterna, Herr Cederskjöld ägde tillfälle, att när StatsUtskottets Utlåtande, i anledning af den nu beslutade Återremiss, återkomme, hos 76
Den 3 Martti.
Ridderskapet och Adeln framställa och fullfölja sitt berörde Yrkande.
Utdrag af Protocollet, hållet hos Högloflige Ridderskapet och Adeln, vid Urtima Riksdagen i Stockholm, förmiddagen, den 2 Martii 1818. S. D. Remitterades till ConstitutionsUtskottet:
Tvenne i den form sg §.
Riksdagsordningen föreskrifver, framställda Anmärkningar, den ena mot StatsRådet och Konungens Rådgifvare i CommandoMål för Flottorne, samt den andra mot StatsMinistern för Utrikes Ärenderne.
Högloflige Ridderskapet och Adeln åtskiljdes kl. 2 eftermiddagen.
Den 2 Martii.
Måndagen den 2 Martil Plenum klockan 5 Eftermiddagen.
Föredrogos å nyo och biföllos följande från nedanämnde Utskott inkomne, samt den 24 sistledne Februarii eftermiddagen på Bordet lagde Utlåtanden, nemligen: Från Allmänna Besvärs- och OeconomiceUtskottetj af den 10 sistledne Februarii: 1:0 Öfver Förslag till en jemnare fördelning af Yäghållnings-skyldigbeten vid och omkring Norbergs Grufva. 2:0
I anledning af väckt fråga om KronoUppbördens öfverlemnande till KyrkoRådet i hvarje Församling. 3:o I anledning af gjordt yrkande, att Förlänings- och LöningsHemmänen i Halland må tilläggas samma förmåner, som KronoHernmanen i allmänhet, eller få lösas till Skatte.
Från StatsUtskottetj af den 16 sistledne Februarii: 1:0 Angående Riksdagsmannen Eric Svenssons Memorial, om Förvaltningen af Kronans UpplagsMagazin, m. m. 2:0 Öfver Herr Majoren, Friherre Fredric Hjer - 78 Den 3 Martii. tas Motion, om ytterligare bidrag af medel för Södertelge Cauallnrättnings fullbordande. 3:o
I afseende på Herr J. J. Winbergs Memorial, om Lånerältighet i ManufacturDisconten för SkeppsvarfsÄgare.
Föredrogs till pröfning Allmänna Besvärsoch OeconomifeUtskottets, den i o sistlidne Februarii afgifne, samt den i samma månad, eftermiddagen, på Bordet lagde Betänkande, rörande yrkad jemnkning i Transportskyldiglieten af Tionde- och AfradsSpannmålen.
Herr Oxehufvud, Bo, uppläste följande:
Den af riksdagsmannen Eric Svensson väckta fråga, rörande TiondeSpannmålens forslande, bar mycken gemenskap med det Memorial, som jag uti Plenum den 3o sistledne
December hade äran i samma ämne afgifva, hvilket då blef till Stats- och OeconomiasUtskotten remitteradt, och enär detsamma från berörde Utskott ännu icke återkommit; så får jag hos Högloflige Piidderskapet och Adeln vördsammast hemställa, huruvida detta nu upplästa Högloflige OeconomiseUtskottets
Betänkande kan till pröfning företagas.
För min del tror jag, att detta vigtiga RiksdagsÄrende bör närmare skärskådas, i sammanhang med de, uti Utskotten, i lika Mål under Beredning varande ämnen; särdeles den tankan, att ombyte hvart tredje år bör ske med Hemmanens anordningar till olika Räntetagare, på Den 2 Martu.
79 det alt någorlunda lika rättvisa och förmån må Medborgare vederfaras, förthy nu händer att, i samma By eller Socken, den ena Åboen är med sin KronoTionde anslagen till sin Kyrkas Vinsäd och Kyrkoherdens Vederlag, hvilket merendels utan förhöjning får efter Markegång lösas, den andra Grannen är anslagen till Löntagare och blir anvist 6 mils Transport, den tredje är anordnad att lefverera till Kronan och ålägges i3 å i4 mils Transport-skyldighet.
Sådana olika förhållanden äro högst obilliga, och derest all Transportskyldighet icke blifver afskaffad, så bör och kan fördelningen af detta Onus allralämpligast vid Jordransakningarne regleras, och all mannamån i denna del förekommas.