Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Beträffande åter den frågan huruvida ett beslut, häröfver fattadt vid denna Riksdag, skulle vidare vid den nästa blifva gällande till efterföljd, vågar jag väl ej bestämdt påstå, men tror likväl att Ridderskapet och Adeln är formligen constitueradt innan valet till Electorer företages, och således i tillstånd att afgöra huruvida de vilja ställa det nya Valsättet i utöfning; äfvensom jag tror att på de -dagar, som ifrån Riksdagens början intill Electorsvalet förflyta, skulle Kongl. Maj:t säkerligen medhinna att, om Honom så behagade, meddela sin Nådiga Sanction; och i sådant fall inser jag icke något hinder i RiddarhusOrdningen för den omedelbara verkställigheten af ett sådant beslut.
Ridderskapet och Adeln täcktes tillåta mig erinra, att när, såsom Herr Friherre af Wetterstedt anmärkt, Kongl. Maj:ts Nådiga Sanction icke vid detta Riksmöi Den 7 Augusti. ts kan hinna att erhållas, så följer att’ denna Sanction icke kan meddelas förr an vid ett nästkommande: och då följer af Lagens föreskrift, att sjelfva beslutet icke kan förr än vid derpå följande R.ksmöte äga kraft till efterföljd.
Allas önskan synes vara att ämnet varder utredt; men da till utredandet, efter min tanka, så ganska litet fordras, så ser ;3g intet hinder att det ju vid denna Riksdag kan ske. Grefve Posse , Claes Fredrik:
I anledning af den sednast af en värd ledamot gjorda framställning, att ehuru ej Kongl. Majus Sanction skuile kunna denna Riksdag erhållas, kunde Hoglofl.
Ridderskapet och Adeln i alla fall vid nästa Riksdag öfverenskomma att begagna sig af detta Valsätt, får jag äran upplysa att 521a §:n af RiddarhusQrdningen tydligen stadgar, det de förändringar i RiddarbusOrdningen, som Högh Ridderskapet och Adeln besluter, böra till Kongl, Majas
Nådiga stadfästelse öfverlemnas, för att först vid den derpå följande Riksdagen blifva gällande; hvarigenom tydligen inhämtas, att då, enligt de upplysningar Ridderskapet och Adeln redan erhållit, Kongl. Maj:ts Sanction ej vid denna utan först vid nästa Riksdag troligen kan erhållas, så kan också beslutet ej förr än vid den derpå följande sättas i verk* stadighet.
Månne i alla hänseenden nyttan af den föreslagna förändringen är sä fullkomligen af»
Deu 7 Augusti. 231 gjord?
Utom de skäl hvarpå Urskottet grundat sitt afstyrkande, tror j g mig ännu kunna anföra ytrtiligare:
Uran 1772 ända till 18O.) skedde visserligen Elector>>valen genom samfäldt val af Högl.
Ridderskap^ och Adeln, 1 kval med den skidnad emot nu , att Ridderskapet och Adeln var indelt i klasser, pä satt det vid Riddarhusets formerande var organiseradt; da deremot fran 1720 till 1772, da ingen klassfördelning existerade, blelvo Electorerne valde genom Bank nan.
Jag kan för min del alldeles icke medgifva, att det nu föresl3gna valsätt af Electorer narmrreoch bättre uttrycker Ridderskap ts och Adeb s tänkesätt, än genom de hittills brukliga Bankman, heldsr d ssa val skola ske genast i början af Riksdagen, da ofta 6 a 700 ledamöter uppkomma, hvaribland en stor del ej möjligen kan hinna vara kände; då deremot Bankmän, hvilka väljas at hvarje Bärkafdelnmg , bade äro skyldige och äfven ha tillfälle till att göra sig underrättade om de personers <?genskiper och skicklighet som utgöra deras Bankafdelning.
Hvar och en med den mindsfa Riksdags erfarenhet känner att da listor ä 25 å 36 personer skola uppgöras, forsta dagen af en Riksdag, i enlighet med Uppropshstan , hvaraf vanligen ej finnes mer än ett exemplar, så blir,det nästan tn omöjlighet för 6 a 700 personer att sjdfve författa sina listor; utan emottaga en stor del gerna de listor som händelsevis dera 232 D n 7 A 'nuti vid dörren presenteras, hvarigenom otviFvelaktigt uppstår, att den som vill gora sig besväret skrifva 2 å 3OO listor, eller mindre, deciderar Electorsvalet, utan att derför Ridderskap ts och Adelns tänkesätt är närmare bestämdt.
Då dertill kommer ait fråga om förändrad representation varit väckt, och om den framdeles till Verkställighet befordras, rölvändigt på ett mer eller mindre direct sätt skall verka inom Riddarhuset, så vagar jag, pa alla dessa fran ställtfa skäl, till Högloli.
Ridderskapet och Adeln vördsamt hemställa om tj hela bagan för det närvarande kunde förfalla och till nasta Riksdag blifva hv ilande.
Hans Excellence Herr Grefven och LandtJtfarckalRen uppläste 2:a §:n af Ridd'rhusOrdningen, hvars sednare moment sa ty ler: ’’Sedan Ridder>kapet och Adeln tagit sitt heslut om någon ändring eller tilläggning” » i RiddarhusQrdningen) ”öfverlemna? d t till Kwninpens stadfästelse, för att vid nä)tjoljancte Riksdag blifva gällande, ’* Friherre Boye:
Med åberopande af hrad Herr Påhlman yttrat, till urskilning af ämnets natur ifrån allmänna Grundlagsfrågor, tror jag mig förfara rättast då jag reserverar at. nästa Riksdags Ridderskap och Adel att sjelf »röfva verkan af beslutet, enär detsamma vunnit fullständighet.
Jag felar ka ske; men jag skune tro, att om Ståndet nu afgör frågan och Kongl. Majjts sanction skulle utfalla innan nästa Riksdags val till Electorer skall fönättas, beslutet kan efterlefvas äfven vid den Riksdagen, Den 7 Augusti p33 Friherre Ceder gröm > Jacob, ville allenast erinra, att då flaga vore om en förändring i lagen, behöfde först med noggrannhet igenomgås alia de förra stadganden , som med frågan och siuSimellan äga sammanhang, och att termerna genom en formlig redaction måtte uttryckligen bestämmas-.
Herr Gr fven och L^ndt Ulars Jwlken pr o ponerade törst afslag och sedermera bifall å Utskottets Betänkande; men bagge dessa propositioner blelvo med ffa och Nej besvarade.
Ehuru gerna jag skulle önska att den i fråga varande förändringen af RiddarhusOidningen kunde vid denna R.ksdag både af Ridderskapet och Adeln antagas och af Kongl. M.ajrt i nader fastställas, för att vid nästföljande Riksdag blifva till, rättelse gällande, tror jag likväl, på sätt flere värde Ledamöter behagat uppisa, dels att Kongl. Maj:ts nådiga sanction ej kan, i anse-nde till Riksdagens slut i öfvermorgon, vid denna Riksdag nu mera erhållas, dels äfven att, om Kongl. Majits sanction således först vid nästa R ksdag Utfaller, den beslutade förändringen ej kan, enligt 521a §:n RiddarhusOrdningen, förr än vid näst derefter följande Riksdag blifva till rättelse gallande.
Men oaktadt detta får jag, för min del, vördsamt hemställa om icke, då öfverläggningen i ämnet synes vara fulländad och frågans förmodade ömtålighet ej torde vara tilli äcklig för 23f D'n 7 Augusti, att böra bereda uppskof med pröfning deraf t.II räva Rikslag Högloft- R.dderskapet och A'i J . skulle täckas vid de na Riks 'ag, för dess del, företaga fragan t ll afgörande och derutinnm finta sitt beslut.
Jag tar likväl torklira att jag , fika med Friherre ffacoh Ceder* strom anser d t vara nödigt -att, l.man Riddersk pet o.;h Adeln slutligen antager den af Hnf 'Rosensköld vackta motion, de §§.r i RiddarhusOrdnuigen, hvilka anga Bänkm -.timen, matte förändras, och en bestämd redaction d-raf uppgöras.
I anledning härd' får jag vordstmmast föreslå att Ridderskapet oc!» Ad in täc«tcs, med afdag af RiddrrhusUtskott.ts förevarande Betänkande, anmoda Utsicortet atr , sa i ort sig göra låter , i enlighet med Herr Rutensköld? princip, och de af .mig dervid >rda tillägg, inivomma med för slag till ny icdaction af de angående Bänkman i Ridd uhusOi dnmgen befintliga paragrafer i hvar- ber Ridderskipct och Adeln lätteligen torde komma i tilllälic att, för d ss del, vid dtnna Riksdag slutligen afgöra fragan, Hrr Grefven och Landt Marskalken propone» rade å nyo atsl 'g å Betänkandet, jumte oiverletnnande at
Rid la h .sUfkottet att , i enlighet med de af Hair Munck af Rosensköld uppgiltn principer och i anie Ining af d • hos Ridderskapet och Adeln i likhet dermed yttrade tankar , inkomma med förslag till förändrad redaction af de stadganden i Riddatnus Jrduingen, oom angå val af Kleetorer.
Den 7 Augusti, 235 Herr Påhlman yttrade sig instämma uti det nu fattade beslut, men icke kunna dela Friherre Mannerheims mening, att detta beslut icke skulle vid nästa Riksdag kunna vara gäliande , af den grund att Kongl.
Majit icke hunne derå vid denna lemna sin Nådiga stadfästelse.
Uti den upplasta §:n stöde blott öfverlemnas till Konungens stadfästelse, för att vid nästa Riksdag blifva gällande^ hvaraf Herr Påhlman ansåg följa att blott Ridderskapet och Adeln vid denna Riksdag i underdånighet Öfverlemnade sitt beslut till Konal. Majt, skulle der, för verkställigheten deraf vid nasta Riksdag, göra tillfyllest att Kongl. Majit då derå lemnade sin bekräftelse.
Herr Friherre eif Wetterstedt förklarade sig ingalunda kunna instämma i den tolkning af 521a §:n, som af den sista Talaren blifvit framställd.
Dess öfvertygelse vore, att innan bägge Magterne öfverenskommit om beslutet, vore detsamma icke något fullständigt beslut5 och att således detsamma icke kunde blifva gällande förr än Riksdagen efter den dä Kongl. Majit, genom sin stadfästelse, gjort detsamma kraftägande.
Föröfrigt kunde ingen tid bestämmas tor Kongl. Majus Nådiga Sanction ;• men om ock Hans Majit skulle å första dagen af Riksdagen behaga meddela densamma , kunde likväl Herr Friherre af Wetterstedt icke frångå den tankan, att detta då fullständiga beslut icke kunde, emot den upplästa §:ns lydelse, vid samma Riksdag blifva gällande.
236 Den 7 Augusti.
Äfven med uppmärksamhet år den upplästa §:n, kan jag icke finna annat an att, genom frågans afgörande nu , kommer man ändamålet en Riksdag närmare.
Om jag kunde, lika med hvad en Ledamot sig yttrat, antaga det Representationssättet blef förändradt vid nästa Riksdag, så skulle jag deri se ett fullkomligt skäl för uppskof i nu förevarande ämne; men då jag påminner mig det sätt, hvarpå Representationsfrågan blifvit afgjord, och således icke föreställer mig möjligheten att samma fråga kan blifva färdig till afgörande på länge,— kanske icke ens att vid j:e Riksdagen härefter afgoras, så anser jag något skäl derifrån bär icke kunna hämtas.
Jag anhåller om propqsition till afslag å Ut kottets Betänkande, och , då jag tror att "bifall deråt lemnäs, anhåller jag att andra propositionen må blifva till bifall åt Herr Munch Motion.
Mannerheim yttrade sig i fullkomlig likhet med Herr Friherre af Wetterstedt.
Herr Landt Marskalken upplyste, att saken redan vöre afgjord, ungefärligen på det sätt Friherre Boye nyss föreslagit, och anmodade de Herrar Ledamöter som yttrat sig i afseende på Redaction af det nya förslaget, att skyndsamt inlemna sina Anföranden, på det RiddarhusUtskottet måtte komma i tillfälle att tidigt i morgon företaga målet.
De 7 Augusti. 237 Upplästes ett Memorial från StatsUfskottet, af denna dag, med tillstyrkande att hos Kongl. Maj:t måtte i underdånighet anhållas det Allmänna Indragningsstaten måtte hvartannat år genom Trycket lemnäs till allmänhetens kunskap, i sammanhang med de utaf Riksens Ständers Revisorer till utfärdande Berättelser och Tableauer öfver Stats-, Banco- och Riksgäldsverkens tillstånd.
Upplästes StatsUtskottets Utlåtande, af den 5 dennes, öfver gjorda' anmärkningar vid dess Betänkande, af den I Augusti, i anledning af en utaf Herr Friherre Stael von Holstein begärd upplysning om ett i Götha CanalDiscont insatt öfverskott å Tullmedlen för år i8i3- Utskottet förmäler sig hafva af Kongl. General TullDi rectionen, enligt bifogade bilagor, Jrafva erhållit de upplysningar, att den af Friherre Stael von Holstein uppgifna summan, 696,037 R;dr 6 sk. 6 r;st.
B:o, af 1813 års Tullmedel blifvit uti Götha CanalDiscont insatt: att insättningen skett på Kongl. Maj:ts Nådigsta befallning, samt att den derå belöpande Rentan blifvit uti Räkenskaperna behörigen ’ upptagen och redovist.
Utskottet förmäler vidare, att då detta förhållande med så väl insättningen i Götha CanalDiscont, som den nu utredda och på afslutade Räkenskaper grundade skillnad i uppgiften af TuHintraderna för år 1813* hvilka nu 238 Dm 7 Augusti. befunnits göra omkring 54,000 R:dr mera än förut, efter de uppgifter som till Stats- ifrån Tullverket förslagsvis blifvit meddelta, hvarken varit uppgifvet för Kongl. StatsCöntoiret eller StatsUtskottet; så har Utskottet icke heller kunnat någon berättelse derom inför Riksens Ständer framlägga; Utskottet anför slutligen, att efter de uppgifter som detsamma ifrån Kongk StatsContoiret nu ytterligare erhållit, har Kongl, Maj:t förlidet år af andra Statsverkets medel måst anticipera och förskjuta till de angelägnaste Krigsutgifternas bes’ridande en i fråga varande Öfverskottsmedel vida öfverstigande summa, till ersättning af tgl? ärs inflytande öfverskott på Statsintraderna, och att, till en sådan ersättning ^ komma att användas de nu i fråga varande Tullöfverskottsmedel, hvilka, sedan , efter Tullräkenskapernas fullbordade Revision, slutlig liqvid imellan Statsverket och Tullstyrelsen kan uppgöras, komma till Kongl. StatsContoirets disposition, uppå Kongl. RenteKammarens räkning, i Riksens Ständers Bank att insättas och blifva af Kongl.
StatsContoiret i dess Räkenskaper vederbörligen redoviste.
Stael von Holstein , Corfitz Ludvig, uppläste härefter följande:
Vid StatsUtskottets Betänkande har jag följande frågor och anmärkningar att göra: 1:0
Stå dessa 696,000 R:dr ännu inne i Götha CafralDiscont?
Den 7 Augusti. 2 39 2:o
Af hvilken anledning har man antid-. pernt till Kngsbehofven efterföljande årets Statsmedel, då n.an har en sadan summa innestaeiide af Öfverskottsmedlen. hvilka af Ständ ma blifvit öfverlåtne till K igshehofvens besörjande, men icke till Ullaningar åt enskilda eller coiporationer? 3:0
Huru å'r det möjligt, att då man uppgifvit till Stat:Utskottet första gångenen bestämd summa på skilling och runstycken, man sedermera kan säga att den uppgiften blott varit förslagsvis, och en sednare ölverstigit den torra med 54000 R:dr ? 4:0
Huru ha d ssa medel kunnat insättas i Götha CanalDisCont dhrecte, då författningarne bjuda att alia sådana medel skola i Banken insättas P f?o Hvarför har Sol4ate‘quen m. fl icke erhållit sin betalning sedan foruutna fä'tråget, för Tobakspenningar m. m., da man har en sådan contant fond innestaende? 6:0
Huru kunna Kricsskulderna, 1' och lör sista kriget, uppgå till 2 OOJ.OCO, då icke allenast dessa nämnde 69 O o
R:dr innestå, utan äfven Öfverskotten å 18 4 och 181S äro att tillgå till denna summas tormindskande.
Ridderskapet och Adeln fintl?
tiden för korrt att taga alli dc.«-sa punkter i Qiyerväganae, torde jag föreslå att man hos 240 Den 7 Augustt.
Konungen anhöll att så vä] denna i Götha CanalDiscont inntstående summa, som ock de för de 2:ne sednare åren inflytande öfverskottsmedel mitre varda, allt efter som de inga» till Krigsskuldernas förmindskande använde.
Uppå H^rr Gr efvens och Landt Marsbo 'hens erinran att någon åtgärd vid detta mål icke na mera kunde äga rum, beslöts att SratsUtskottets Utlåtande . jemte Friherre Stael von Hot. stans Yttrande, skulle läggas till Handlingarna.
Upp'ästes och godkändes: 1:0 Åtta af Riksdag^BesIutet.
Vidare följande underdåniga skrifvelser tili Kongl. Majit: 2 0 Angående arfvode för StatsCommissa» lien Frödelius. 3:0 Vehiculum till BevillningcFörordningem 4:0
Angående medel till afh jelpande af för. lägenheten i Allmänna Rörelsen m. m. 5:0
Om en gratification tiil SratsCommissarien Widegren. (ro Om likviderandet af skulderna sedan sista kriga. 7:0 An» Den 7 Augusti. 7:0 Angående tillökta Dagtraktamentet! för Ståndens och StatsUtskottets Caniilier. g:o
Med anmälan om Malmö Discont.
Föredtogos och godkändes; iro Sveä Rikes Ständers Bevillning fÖt af 18’,. 6 och de påföljande åren intill slutet af åf 1820, så vida ej inom denna tid Urtima Riks* dag infaller. 2:o Riksens Ständers stadgande orri Husbeliofs Bränvinsbränningen i Riket, samt de afgifter sorn för densamma böra utgöras. 3:0 Riksens Ständers förslag till en förnyad
Förordning angående stämplade pappersafgiften från och med åf 1810.
Justerades följande i Utdrag af Protocollef, hållet i Höglofl.
Ridderskapets och Adelns Plenum den 7 Augusti j 81S S. D. Afslogos Allmänna Besvärs* och OecortofnieUtski>ttets, den 20 Juli på Bordet lagda och den 22 Juli återremitterade, Be-tän* /lidd. o, Ad.
Pr et. 6; te Del.
Den 7 Augusti. londe, af den 17 nästföregående, i anledning af väckt fråga om jemkning uti Extra Roteringsskyldigheten; samt Utskottets öfver gjorda anmärkningar vid detta Betänkande, den 3 dennes afgifna och den 5 på Bordet lagda, Utlåtande.
S. D. Då, genom ankomna ProtocoIlsUtdrag, rörande Stats- och BancoUtskottens, sedan den y Augusti hvilande, Utlåtande, af föregående dag, angående de inom RiksStånden yttrade skiljaktigheter i afseende på tiden , hvarunder det till Götha Canalbyggnads fortsättning beviljade Lånbiträde skall utgå, blifvit utrönt att de öfriga RiksStånden bifallit bidragets fortfarande till och med 1820, eller det år då nästa Riksdag derefter infaller; ansåg Ridderskapet och Adeln ingen annan åtgärd häråt vara att lemna, än att lägga ofvanberörde Stats och BancoUtskottets Utlåtande till Handlingarna.
Ridderskapet och Adeln ExpeditionsUtskottets, den 5 dennes på Bordet lagda, Memorial rörande ett tillägg uti den underdåniga skrifvelsen till Kongl.
Majit, rörande SpannmålsMagazinsInrättningen i Riket.
D. Blef StatsUtskottets denna dag afgifna Memorial, angående Tryckning af Allmänna IndragningsStaten, af Höglofl.
V Dm 7 Augusti. 243 S. D. Jemte afslag å RiddarhusUtskottets Memorial, af den 4 dennes, innefattande Utlåtande öfver gjorda anmärkningar vid Utskottets första Memorial, rörande Herr Munck of Rosen* skölds Motion om förändring i den nuvarande Bänkmanslnrättninge.n , öfverlemnades till Utskottet, att i enlighet med de af Herr Munck af Rosensköld uppgifna principer, och i anledning af de hos Ridderskapet och Adeln i likhet dermed yttrade tankar, inkomma med förslag till förändrad Redaction af de stadganden i RiddarhusOrdningen , som angå utväljande af Ridderskapets och Adelns Electorer.
Slutligen upplästes följande i Afskrift af Kongl. Majds
Tal på RiksSalens den 6 Augusti år igiy.
Uti underdånig skrifvelse, den 29 sistlidU ne Juni , håfven J, Göde Herrar och Svenske Män , jemte anmälan att 6 §:n i 2 Artikeln af den af Eder, vid innevarande Riksdag, antag* na Bevillningsförordning innehåller , att sorn Låntagare endast förskottsvis erlägger den Bevillning, hvilken för utlånta medel belöper, äc h^ns ovillkorliga rätt att detta förskott af Långifvaren återfå» på det sätt att 5 procent afdragas å den för
Lånet utfästa renta: att Låntagare bör åtnjuta detta afdrag vid hvarje rentebetalning och derå gifva qvitto, samt att, om fordran i Concurs utsökes.
Borgenärer å« 244 Den 7 Augusti. ligger under den i öfrigt stadgade Edgång jemväl inbegripa att de qvitteradé Bevillningsafdragen fått af Gäldenären fulleligen åtnjutas, i underdånighet anhållit om följande, elter berörde föreskrift lämpade, förändring af det i Kungörelsen den ig Januari 181Ö bestämda Edsformulär till bestyrkande af fordringar, som i Concurser bevakas; Jag N. N. svär, vid Gud och Hans Heliga Evangelium , att den af mig uti N. N. Concurs, vid N. N.
Domstol, (å Kongl. Majas och Kronans å N.
N. Directions— å N. N. Kassas vägnar •— i egenskap af Förmyndare , Curator, för N. N. i egenskap af lagligen tillförordnad Syssloman, God Man i IM.
N:s gäldbundna bo, m. m. d. ) anmälda fordran, hvaraf jag (Kongl. Maj:t och Kronan etc.) innehafvare varit förr än Gäldenärens ansökning att få sin egendom afstå (mig) kunnig blef, (mig) (Kongl. Maj:t och Kronan etc.) sanfärdeligen och ingen annan tillhörer, och, på sätt de ingifna Handlingar utvisa, rigtig är: att denna fordran således hvarken efter ufgifvet recepisse eller annat quitto är af mig ( Kongl. Maj-.t och Kronan etc.) åtkommen, utan af mig fulla penningar eller deras fulla värde derför redligen utgifne och utan svek beräknade (blifvit redligen beräknade), att samma fordran således hvarken till tredje mans förfång digtad är, eller blifvit mig , under hvad namn det vara må , mig vetterligen, godtgjord eller betald; att jag icke mer än laglig renta , under något sken, uppburit , beräknat eller i den fordrade summan in - Den 7 Augusti.. 245 begripit (icke mer än laglig renta, under något sken, blifvit beräknad eller i fordran inbegripen) äfven som att N. N., så vidt mig kunnigt är, å berörde renta fulleligen fått till godo njuta de af honom qvitterade, uti 2 Art. 6 § i mom. af Bevilintngs stadgan föreskrifne
Bevillningsafdrag:
Och detta är visst, så sant wig
Gud hjelpe till Lif och sjdl Sedan Jag häröfver hört min Högsta Domstol och mitt StatsRåd, har jag till den af eder sålunda föreslagna förändring i Edsformulairet ej velat vägra Mitt bifall; dock att det således nu fastställda tillägg i förra Edsformulairet icke äger rum för dem de der bevaka fordringar för de Verk och Inrättningar, hvilka i BevillningsFörordningen äro från afdrag befriade, äfvensom att detta ej eller är lämpligt j andra frågor än som angå liqvid af rentor, upplupne efter den i Januari nästkommande år, då den vid detta Riksmöte fastställda BevillningsFörordning förblifver till efterlefnad gällande
;j och låterj jag Förordning i detta ämne utfärda.
Under den 23 i sidstlidne månad håfven J till min sanction öfveilemnat den Författning J, på anförda skäl, funnit Eder böra föreslå: ”Att då en eller bägge af föräldrar aflida , som efter sig lemna barn, hvilka antingen alla eller några äro under 15 års ålder, de som förrätta bouppteckning eller arfskifte efter den eller de aflidna, böra föreslå något visst belopp af boets
Ven 7 Augusti. tillgångar i capital, renta eller afkomst af fastighet, som, i mån af behofver, kan finnas erforderligt till underhåll och uppfostran för hvarje af de minderåriga barnen, intill dess de uppnåt 15 år, hvilket bör från samfälda jnassan afskiljas och afsättas, innan laglig arfsdelning af återstoden verkställes; samt att, om efteriefvande maka och arfvingar icke åtnöjas med det i detta ä'mne af boupptecknings eller skiftesmännen uppgjorda förslag, eller förening härom icke Iean träffas, Sterbhus delägarne blifva pligtige att, vid det boupptecknings eller skiftes-instrumentet till behörig
Domstol inlemnas, sjelfstämde sig inställa, för att den uppståndna stridigheten härom i laga ordning utföra, då Domaren ägde att pröfva och bestämma huru dermed förfaras borde; äfvensom att, i händelse det skulle af Domaren, vid företeendet af en upprättad bouppteckning eller verkstäldt arfskifte , inhämtas att iakttagandet af förenämde stadganden blifvit af vederbörande åsidosatt, Domaren må vara öppet att skiftesförrättningen ogilla och till nytt arfskifte förvisa; med lemnad föreskrift om hvad(, i enlighet med omförmälta författning, bör till verkställighet dervid befordras.” t «
I Efter det Min Högsta Domstol och Mitt StatsRåd öfver detta ämne afgifvit deras underdåniga utlåtanden, har jag tagit detsamma i övervägande: och som hvad af Eder blifvit föreslaget står i ett nära samband med Arfslagarna i allmänhet, i sammanhang hvarmed ämnet bör komma under pröfning, så låter jag öf - Den 7 Augusti. *47 veriemna Eder i fråga varande skrifvelse till den för utarbetande af förslag till en ny Lag förordnade Committé.
Uti skrifvelse, under sistnämnde dag, håfven I, Gode Herrar och Svenske Män, på upptagna skäl , jemväl i underdånighet hemställt om ett sådant förordnande, hvarigenom stadgades:
Att Vare
Befallningshafvande ej må sig befatta med de mål, hvilka röra underlåten väglagning eller försummad Kronoskjuts, såsom varande af tvistig beskaffenhet, utan att åtal derå bör i laga ordning vid HäradsRätten anställas, som det sedan åligger att detsamma pröfva och utslag deröfver meddela.3’ Min Högsta Domstol och Mitt StatsRåd hafva häröfver blifvit hörde: och dä i allmänna Lagen är förordnadt vid hvilka tillfällen väre Befallningshafvande äga utöfva Domsrätt, men deribland ej upptages den förseelse, hvarå ansvar efter 2$ Cap. fi § Byggningabalken bör följa; finner jag Lagens föreskrift i denna del ej fordra någon förklaring; Viljandes Jag i det öfriga, såsom hörande till den Oeconomiska Lagstiftningen, framdeles Mitt beslut fatta.