Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Detta stadgande synes mig vara alldeles öfverflödigt, emedan det redan i de föreg:de §§:ne blifvit bestämdt, hvilka personer äro medlemmar af stadskommunen.
Hela denna strof om enka m. m. kan således utgå.
Hvad sjelfva inbjudningen angår, så står den i strid med de beslut, som R. o. Ad. i afs:de på kommunallag för landet antagit, och jag anhåller således om afslag å densamma.
Jag medger fullkomligt . att, på sätt Gr.
Mörner anmärkt, det varit bättre, om man redigerat §:n så att man icke här beböft tala om enka m. m.
Men jag hemställer, om stadgandet, sedan det qvarstår i 1 l:te §:n för laudet, skäligen kan afslås.
För öfrigt hemställer jag om bifall till Utskits förslag och tror icke 112 Den 5 Oktober e. m. det är lämpligt införa något stadgande om arrendator i stad; men skall man göra det, bör det ske i paritet med hvad som yttrats om arrendator på landet.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, yttrat, att i afs:de å gins l:sta mom. yrkats dels bifall dertill och dels uteslutande deraf, samt att, hvad de öfriga moimn anginge, endast bifall till desamma blifvit begärd, blefvo, uppå särskilda proposir, så väl det lista momit som de öfriga momin af E. o. Ad. godkända i enlighet med Utskits förslag.
g 13 enl.
Tillkännagafs, att PresteStit gillat Utskits förslag till denna §:s lydelse, samt att BorgareStit, som godkännt det 2:dra momit, för det lista antagit följande lydelse.- »Eöstegande vare berättigad att sin talan och rösträtt i allmän rådstuga på annan röstegande öfverlåta; dock må ingen, på grund af fullmakt, föra talan eller rösträtt utöfva för mera än en röstberättigad.» Gr.
Då E. o. Ad. vid behandlingen af frågan om kommunallagen på landet ansåg, att man ej på grund af fullmakt kan föra talan för mer än en röstberättigad, lärer det väl icke vara värdt att yrka någon ändring i denna del af Utskits förslag.
Jag får derföre endast yrka, att det å 2:dra raden af lista momit förekommande ordet »man» måtte, såsom mindre riktigt, uteslutas.
Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos. , bifölls gin enl.
Utskits förslag med uteslutande af det å 2:dra raden i lista momit förekommande ordet »man.» § 14.
Tillkännagafs, att gin bifallits af PresteStit samt att BorgareStit antagit komiterades förslag till gins lydelse, med den förändring vid början, att i st. f. orden »Sedan taxeringslängden för allmänna bevillnin blifvit af pröfningskomité!! granskad, upsatt» etc., infördes orden »Sedan kommunalskatten för året blifvit debiterad, uprätte» etc.
I öfverensstämmelse med det beslut E. o. Ad. fattat vid fövegide g, anhåller jag att E. o. Ad., med afslag å BorgareStits inbjudning, ville godkänna komiterades förslag till gins lydelse. gin bifölls enl. komiterades förslag. § 15.
Den anm., jag här har att framställa, är
Den 5 Oktober e. m. 113 nr ganska obetydlig, men det synes dock öfverflödigt att föreskrifva att den allmänna rådstugan nödvändigt skall hållas å rådhuset.
Rådstugan kan vara ganska stor och rummet i rådhuset för litet..
Jag föreslår derföre att orden »å rådhuset» må utgå. §:n bifölls med uteslutande af orden »å rådhuset».
g 16 enl.
Utsk;ts förslag.
Tillkännagafs, att PresteSt:t antagit §:n samt BorgareSt.t bifallit densamma med den förändring, att efter orden »räkenskaper och förvaltning samt för val af landstingsman» lydelsen skulle blifva följande: »uti Dec., för bestämmande af stadens utgifts- och inkomststat, enl.
g 75, och för anställande af val till återbesättande af de befattn:r och updrag inom kommunen, hvilka vid årets slut blifva lediga, äfvensom för val af revisorer.»
I denna fråga om tiden för sammanträdena torde vara lämpligast att rätta sig efter BorgareSt:t, då detta Stånd väl bör hafva mesta erfarenheten om hvad som i detta fall är bäst.
Jag hemställer derföre om antagande af BorgareSt:ts inbjudning.
Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos. , biträddes BorgareSt:ts ofvanomförmälte beslut. § 17.
Tillkännagafs, att PresteSt:t bifallit §:n och att BorgareSt:t för densamma antagit följande lydelse: »Allmän rådstuga hålles ock, när Konungens Befh:de derom förordnar, eller Magistraten anser sådant nödigt, eller Stadsfullm:ge, eller Stadsnämnden det begära.»
Härefter framställdes propos. på bifall till g:n enl. komiterades förslag och besvarades med ja.
g 18 enl.
Utsk:ts förslag samt g 19.
Tillkännagåfvos vara antagna af MedSt:n och biföllos. § 20.
Tillkännagafs vara antagen af MedSt:n. Gr.
Om jag ej allt för mycket misstager mig, har R. o. Ad. afslagit den g, som för landtkommunen motsvarar den nu ifrågav:de.
Jag anhåller således om afslag å denna.
Jag förenar mig i yrkandet om afslag.
, blef g:n afslagen. H. XI. 8 114 Den 5 Oktober e. m. §21.
Tillkännagafs vara bifallen af MedSt:n. Gr. Lagerbjelke:
Den § rör:de landtkommunen, sora mot svarar denna, blef så förändrad, att första meningen i 2:dra mom:t afslogs.
Jag vågar således anhålla att B. o. Ad. fattar samma beslut rör:de denna g. §:n bifölls med uteslutande af första meningen i 2:dra mom:t. § 22.
Vid den §, rör:de landtkommunen, som motsvarar denna, gjordes den anm. att det vore vanligt, att. då rösterna utfalla lika, den mening skulle blifva gällande, som ordf:den biträder.
Konseqvensen torde fordra att R. o. Ad. äfven nu fattar samma beslut, hvarom jag således anhåller.
l:sta morait bifölls och 2:dra mom:t erhöll följande förändrade lydelse: »Falla rösterna lika för olika meningar, galle den mening, sorn ordf:den biträder». §§ 23—27.
Tillkännagåfvos vara antagna af MedSt:n och biföllos. § 28 enl.
Jag anhåller om bifall till komiterades förslag.
Gr. Snoilsky:
Sedan öfverfäggningen förklarats fulländad samt H.
Landtm, yttrat, att derunder yrkats dels antagande af §:n med den af Utsk:t tillstyrkta förändring och dels godkännande af komiterades förslag tili §-.ns lydelse; framställde H.
Exc. propos. på bifall till §:n enl.
Utsk:ts förslag och, då dervid svarades flere ja jemte ett eller annat nej, förklarade ja hafva varit öfvervägande.
Uppå härefter gjord framställning, beslöt R. o. Ad. upskjuta den vidare pröfningen af förev:de Utlåt, till nästa Tisdags plenum.
Uplästes och lades till handlingarne från MedSt:» ankomne prot.-utdr., nemi. från PresteSt:t för tiden f. o. m. d. 1 l:te nästl.
Don 8 Oktober. 115 Äng. t. o. ra. d. 28:de i sistl. månad, samt från Borgare- o.
BondeStm f. o. m. förstnämnde dag t. o m. d. 26:te sistl.
Sept. R. o.
Ad. åtskiljdes kl. nära 10 e. m.
Måndagen den 8 Oktober 1860.
Justerades ett prol.-utdrag för den 4:de och 5:te dennes samt pleni-prot. för den 16 sistl.
Upplästes och godkändes nedannämnde, från Exped.Utsk:t inkomne förslag till R.
St:rs lind. skrifvelser till K. M:t, nemi.:
N:o 148, i ani. af K.
Skrifvelse i fråga om förändrade grunder för mjöl- och sågqvarnars beskattning; N:0 149, i ani. af K.
Propos. ang. ytterligare anslag till iståndsättande af Linköpings Domkyrka; N:o 150, i ani. af K.
Propos. ang:de förändradt sätt för amortering af Landshöfdingeackorden ; N:o 151, ang:de ersättning för sådana af StatsKontoret förskottsvis bestridda utgifter, för hvilka statsanslag ej blifvit beviljade; N:o 152, ang:de disposition af medel, sora influtit för skedd expropriering af jord från den Landshöfdingen i Stora Kopparbergs
Län på lön anslagna Kungsgården Noret; N:o 153, ang:de begrafnings-och öfrige kostnader, föranledda af Högstsalig H. M:t Konung Oscar I:stes dödliga frånfälle; N:o 154, i fråga om löneförhöjning för år 1857 åt de vid storskiftet i Stora Kopparbergs
Län samt afvittringen i VesterNorrlands, Vesterbottens oeh Norrbottens län anställda landtmätare ; samt N:o 155, rör:de båtsmäns tjenstgöringsskyldighet. 116 Den 8 Okt ober.
Vidare föredrogs, men begärdes af Frih.
Leijonhufvud, Carl, på bordet, Exped.Utsk:ts skrifvelseförslag N:o 156, om förändring i vissa delar af Kongl.
Förordningen den 27 November 1857, ang:de vilkoren för försäljning af bränvin och andra brända eller distillerade spirituösa drycker.
Anmäldes och bordlädes nedannämnde, från Utsk:n inkomne Mern., Utlåt:n och Betänk:n, nemi. från StatsUtskottet N:o 197, i fråga om Bergsskolans i Fahlun flyttning till Stockholm och förening med Teknologiska Institutet; BevillningsUtskottet N:o 45, med förslag till de formulärer, som böra bifogas den föreslagna Förordningen angående Mantals- och Skattskrifningarnes förrättande; N:o 46, med förslag till de formulärer, som böra bifogas den af R.
St:r vid innevrde riksdag beslutade nya Bevillnings stadga; Lagutskottet N:o 58, i ani. af RiksSt:ns skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utsk:ts Utlåt.
N:o 48, innefattande svar å återremisser af Utskds Betänk.-de N:o 33, i fråga om antagande af ny kon kurslag samt nya lagar ang:de boskillnad och urarfvagörelse; Sammans.
Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon.Utskottet N:o 35, i ani. af väckt motion om rättighet för utländsk man att i rikets stapelstäder drifva grosshandel och idka större fabriksrörelse m. m.; N:o 36, i ani. af återremiss af Utskits Betänk.
N:o 18, ang:de väckta motioner om förändrade föreskrifter ronde tillsättandet af klockare, organister och folkskolelärare; N:o 37, i ani. af återremiss af Utskits Betänk.
N:o 20, innefattande yttrande öfver väckta motioner om utfärdande af ett allmänt vitesförbud till egors fredande mot åverkan och annat intrång; N:o 38, i ani. af återremiss af Utsk;ts Betänk.
N:o 26, ang:de väckta motioner om uphörande eller förändring af lärares vid universiteterna och elementarläroverken rätt till presterlig tjensteårsberäkning; N:o 39, i ani. af återremiss af Utsk:ts Betänk.
N:o 27, ronde väckt motion om förändrad klassificering af pastorater; N:o 4 0, i ani. af väckt motion om inrättande af Notariatsembete vid Underrätt; Allmänna Besvärs- och Ekonomiutskottet N:o 184, i ani. af väckt motion örn indragning af Konvoj - Deu 8 Oktober. 1 IT kommissariatet samt öfverflyttande till StatsKontoret af de Kommissariatet hittills åliggande göromål; N:o 185, i ani. af väckt motion om inrättande af en öfverstyrelse för jernvägsväsendet; N:o 186, i ani. af väckt motion om rättighet för klockare i Halland, som innehafva boställen, att med penningar lösa den från boställen in natura utgående ränta; N:o 187, i ani. af väckt motion om kungörande i tidnin garne af förslag till organist-, klockare- och folkskolelärarebefattningar.
Föredrogos och biföllos SlatsUtskits den 26:te och 28:de sisth September bordlagde Utlåta): N:o 191, i ani. af väckt motion ang:de utvidgning af östra flygeln af K.
St:rs hus; samt N:o 192, i ani. af väckt fråga om anslag af allmänna medel till understöd för kyrkobyggnader i stället för nu brukliga kollekt- och stainboksinsamlingar.
Vid föredragning af Konst.Utsk:ts den 28:de sisth September på bordet lagde Mein.
N:o 65, med voter.-propos. ronde det uti Konst,Utsk:ts Mern.
N:o 53 framställda förslag till ändringar i R.F. och K.O. om riksdags hållande hvarje år, blef den föreslagne voter.proposm af E. o. Ad. godkänd.
Föredrogos och lades till handlingarne Konst.Utsk:ts den 28:de sisth September bordlagde Blem.: N:o 66, till BondeSt:t i ani. af Ståndets beslut rör:de Konst.- Utsk:ts Mern.
N:ris 57 och 62; samt N:o 67, till BorgareSt:t, i ani. af Ståndets beslut rör:de Konst.Utsk:ts Mern.
N:ris 58 och 63.
Föredrogs, men begärdes af flera ledamöter ånyo på bordet, LagUtsk:ts den 28:de sisth Sept. bordlagde Betänk.
N:o 54, i ani. af väckt motion om ett stadgande derom, att verkan af sökt lagfart å fastighet å landet skall beräknas icke blott från det ting, utan från den dag, lagfarten sökes.
Föredrogs och bifölls LagUtsk:ts den 28:de sisth Sept. bordlagde Utlåt.
N:o 55, i ani. af gjorda anmärkningar samt skiljaktiga beslut inom RiksStm vid förehafvande af Utsk:ts Betänk.
N:o 41, i fråga om uphäfvande af bysättning. 118 De ii 8 Oktober.
Föredrogs Konst..Utsk:ts den 2:dra dennes bordlagde Mera.
N:o 68, med förslag till ändring i 7U:de §:n R.O:n. Hr von Ehrenheim, Per Jakob:
På sätt en reservant anmärkt, anser äfven jag, att den föreslagna grundlagsförändringen är både olämplig och onödig.
Enligt 68:de §:n Riksd.-Ordum tillkommer det hvarje
Stånd att utse statsrevisorer.
Enligt mitt förmenande böra ej riksdagsgöromålen utgöra något hinder för en person att äfven utöfva revisorsskapet, utan tror jag för min del att dessa begge platser mycket väl kunna förenas.
På den grund anhåller jag om afslag å Konstit.Utsk:ts nu föredragne Betänk:de, som åsyftar förändring af 70:de §:n Riksd.-Ordn:n. Gr. Mörner, Carl Göran
I allo instämmande med Hr vou Ehrenheim, ber jag blott att få tillägga, att det ej är för så lång tid tillbaka sedan, som revision af statsverkets räkenskaper verkställdes af en afdelning af StatsUtsk:t.
Det vore således eget, om man nu skulle anse riksdagsmän ej kunna medhinna att fullgöra ett updrag, som man förut ansett böra tillkomma ett R.
På denna grund yrkar äfven jag afslag å Konst.- Utsk:ts i förev:de hänseende framställda förslag.
Inom Utsk:t var jag bland dera, som tillstyrkte antagandet af ifrågav;de förslag, och har jag ännu ej funnit några skäl blifvit framställda, som kunnat ändra min åsigt i detta afseende, hvarföre jag anhåller, att förslaget måtte blifva hvilande till nästa riksdag.
Jag var ej tillstädes inom Utsk:t då detta beslut fattades, men jag instämmer fullkomligt i den af Hr Munck af Rosenschjöld här afgifna reservation.
Jag anser nemi., att det ej bör utgöra något hinder för en revisor att tillika vara riksdagsman, utan tror jag tvertom att dessa begge platser med mycken beqvämlighet kunna förenas, och på den grund yrkar jag afslag å Konst.Utsk:ts i detta afseende framställda förslag.
Exc. Hr Gr. o. -Landtm, yttrat, att i afseende å förev:de Mern. hade yrkats dels det deri framställda grundlagsändringsförslagets förkastande och dels att detsamma matte få hvila till grundlagsenlig behandling vid nästa riksdag; framställde H.
Exc. propos. på förslagets förkastande och, då dervid svarades många ja jemte några nej, förklarade sig hafva funnit ja öfvervägande.
Föredrogs och lades till handlingarna StatsUtskds den 2:dra dennes bordlagde Mern.
N:o 196, ang:de verkställd omröstning i åtskilliga till statsregleriugen hörande frågor.
Den 8 Oktober. lili Föredrogos och bi föllos Sammans.
Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.Utsk:ts den 2:dra dennes bordlagda Betänkm: N:o 35, i ani. af väckt motion om begagnande af postremissvexlar vid penningeförsändningar emellan de förvaltande verken i hufvudstaden samt myndigheter i sådane städer, der privat- eller filialbank är belägen ; samt N:o 36, i ani. af väckte motioner dels om indragning af auditörstjensterne samt uphäfvande af KrigsEätter och af K.
KrigsHofEätten; dels äfven om indragning af regementspastors- och bataljons-predikants-befattningarne.
Föredrogos och lades till handlingarne LagUtsk:t.s den 2:dra dennes bordlagde Mern.:
N:o 56, ang:de verkställd omröstning i ani. af de hos RiksStånden fattade skiljaktiga beslut vid förehafvande af Utskits Betänka N:ris 20 och 39, rör:de K.
Propos. med förslag till förordning ang:de mord, dråp och annan misshandel; samt N:o 57, ang:de verkställd omröstning i ani. af de hos RiksStånden fattade skiljaktiga beslut vid förehafvande af Sammans.
Stais-, Lag- samt Allm. Besv.- och Ekon.Utsk:ts Utkde N:o 21, i ani. af framställda anmärkningar emot nämnde Utsk:s under Nio 7 afgifna Betänk, öfver ej mindre K. M:ts Nåd.
Propos. om förnyad förtattning rör:de utsk.rifningssättet och inrättningen af allmänna beväringsmanskapet, än ock enskilda motioner i samma ämne.
Föredrogs Allm. Besv.- och Ekon.Utsk:ts den 2:dra dennes bordlagde Betänk.
N:o 181, i ani. af väckt motion om förändring i föreskriften ang:de edgångar.
Snoilsky, Gustaf: Som af Utsk:ts Betänk, synes, bar redan vid 1854 års riksdag en underd. skrifvelse af enahanda syftning, sora den nu ifrågav:de motionen, blifvit tdl K. M:t aflåten. nom Utsk:t har äfven blifvit uplyst, att vederbörande embetsmyndighets deröfver afgifna underd. uthde redan nu är inkommet och hvilar i Civil-Dep:t, för att underställas K.
Under sådane förhållanden är jag ännu af samma tanke, som jag sökte göra gällande inom Utsk:t, att en förnyad påminnelse i detta hänseende är helt och hållet opåkallad, och tager jag mig fördenskull äfven nu friheten att yrka afslag å motionärens uti ifrågav:de afseende gjorda framställning.
Snoilsky anförda skäl, instämmer jag med honom i det vördsamma yrkande, att ifrågav:de Betänk, måtte af E. o. Ad. afslås.
Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos., blef ifrågav:de Betänk, af R. o. Ad. afslaget. 120 Dan 8 Oktober.
Föredrogs och bifölls Allm. Besv.- och Ekon.Utak:ts deli 2:dra dennes bordlagde Betänk.
N:o 182, i ani. af viickt motion i fråga om förändring af städernas hamntaxor m. m.
Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.Utskits den 3:dje dennes bordlagde Betänk.
N:o 34, i ani. af väckt fråga om åtgärders vidtagande för att, under vissa vilkor, bereda åboerne å de s. k. kyrkohemmanen i Halland dispositions- och besittningsrätt till samma hemman.
Vidare föredrogs, men blef äfvenledes, på flere ledamöters anhållan, ånyo bordlagdt, samma Utskis den 4:de dennes bordlagde Mern.
N:o 37, i ani. af RiksStåndens skiljaktiga beslut beträffande Utskits Betänk.
N:o 25, i fråga om statsanslag tor anläggning af åtskilliga telegraflinier inom riket.
Föredrogos och lades till handlingarne Sammans.
Stats- samt Allm. Besv.- och Ekon.Utskits den 4:de dennes bordlagde Mein.:
N:o 38, i ani. af återremiss å Utskits Betänk.
Nio 12, i fråga om lindring i rustuingsskyldigheten genom statens öfvertagande af munderings-och utredningspersedlar anskaffning och underhåll; samt Nio 39, i ani. af återremisser å Utskits Betänk.
Nio 19, i fråga om förändring af bestämmelserna i K.
Brefvet den 5:teFebr, 1808 och K.
Kamm.Collegii derpå grundade Kungörelse den 29:de i samma månad, ronde företrädesrätt till besittning af kronojord.
Efter föredragning af Allm. Besv.- och Ekon.Utskits den 4ide dennes bordlagde Betänk.
Nio 183, i ani. af K. M:ts Nåd.
Propos. augide grunderna för en reglering af Biskoparnes aflöning, anmälte sig och yttrade Hr von Ehrenheim:
Jag hemställer vördsamt att detta Betänk, måtte få föredragas i sin helhet och att propos. å någon g särskildt endast måtte ega rum i den händelse, att någon ledamot sådant yrkar.
Exc. Hr Gr. o. Landtm, förmälte, att Hr v. Ehrenheim hade föreslagit, att det nu anmälda Betänk:t skulle i dess helhet föredragas och göras till föremål för R. o. Ådins beslut, så vida icke någon ledamot äskade särskilda proposir å Utskits deri gjorda hemställanden; hvarefter propos. å bifall till detta förslag gjordes samt besvarades med ja.
JDå jag inför K. M. föredra - t)eii 8 Oktober. 121 git detta förslag, sorn sedermera hos Utsk:t blifvit behandladt, ligger det i sakens natur, att jag äfven önskar att B. o. Ad., med •utslag å Utsk:ts Betänk., måtte bifalla K. M:s Propos.
Det är ej alldeles utan exempel förut i vårt land att man, vid införandet af reformer, som man ansett vara theoretiskt riktiga, i afgörandets ögonblick slår om och stadnar vid det resultatet att ingenting blir gjordt.
Flertalet af de vigtiga frågor som, under loppet af denna riksdag, varit å bane. vittnar om att detta förhållande tyvärr allt för ofta egt rum.
I afs:de på det förslag, Utsk:t i detta sitt Betänk, afgifvit, är det endast en punkt eller tillägg, som jag för min del ej skulle vilja motsätta mig.
Det är nemi. i afs:de å de pastorater, som hittills varit prebende!) och som skulle frångå biskoparne.
Rör:de dessa har K.
M. föreslagit, att pastorer i de frånskiljda prebendena skulle tillsättas i. den ordning, som för »regala» gäll är stadgad.
Utsk:t säger i detta hänseende att, »då, enl. hvad Utsk:t har sig bekant, det bland dessa prebendepastorater finnas flera, hvilka, innan de anslogos till prebendeu, haft rätt att sjelfva välja- sina kyrkoherdar, enl. de för konsistcriela pastorater gällande föreskrifter, har Utsk:t ock ansett det billigt, att dessa pastorater, då deras prebende-egenskap nphörer, återfå sin förra rätt i afs:de på tillsättande af deras pastorer.»
Efter hvad jag i detta hänseende kunnat inhemta, äro alla de pastorater, som blifvit anslagna till biskoparnes löner, regala, och jag betviflar att någon ledamot af TJtsk:t kan upgifva ett enda exempel på att ett konsistorielt pastorat blifvit för sådant ändamål anslaget, men skulle ett misstag häruti å min sida ega rum, vill jag visst icke motsätta mig det af Utsk:t i -lule punkten föreslagna tillägg.
För öfrigt anser jag K. M:s i dess Nåd.
Propos. afgifua förslag till den ifrågav:de löneregleringen ega ett obetingadt företräde framför Utsk:ts, och får jag fördenskull anhålla, det B. o. Ad. behagade, med afslag å Utskrts förslag, utom hvad beträffar 4:de punkten, bifalla K.
M:s i ämnet afgifna Propos.
På de af Gr, Hamilton anförda skäl, vågar jag vördsamt anhålla om afslag å Utsk:ts Betänk, och bifall till K. M:s Propos., med det af Gr.
Hamilton vid 4:de §:n omförmälda tillägg.
Då jag haft den tillfredsställelsen att höra Gr.
Hamilton, på grund af samma skäl, som föranledt mig att inom Utsk:t afgifva min reservation mot detta Betänk., uttala samma åsigter, som jag dersammastädes sökt göra gällande, kan jag naturligtvis ej annat än med nöje instämma i den af honom nyss framställda propos.
Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos. , afslog B. o.
Utsk:ts förev:de Betänk, samt antog K.
M:s i ämnet afgifne Nåd.
Propos. i dess helhet, endast med det tilllägg till 4:de punkten, i fråga om prebendepastorats skiljande från biskopslöu, att, derest utredas skulle, att ett pastorat, innan det 122 Den 9 Oktober. blef anslaget till prebende, varit i afs:de på ordningen för pastors tillsättande af konsistoriel egenskap, borde pastoratet samma egenskap återfå. K. o. Ad. åtskiljdes kl. nära 8 e. m.
Tisdagen den 9 Oktober 1800, Plenum kl. 6 e. m.
Justerades 7 prot.-utdr. för d. 8:de dennes.
Hr Gr. o. Landtm, förmälte, att innan han anmälte det å dagens föredragningslista först förekommande målet, nemi.
Exped.Utsk:ts i sednaste plenum på bordet lagde skrifvelseförslag N:o 156, om förändring i vissa delar af K.
Förordna) d. 27:de Nov. 1857, ang:de vilkoren för försäljning af bränvin och andra brända eller distillerade spirituösa drycker; finge H.
Exc. tillkännagifva, att han utaf en ledamot i det Utsk., som handlagt sjelfva frågan, nemi.
Bevilln.-, Lag- samt Allm. Besv.- o. Ekon.- Utskit, erhållit underrättelse derom, att nämnde Utsk., med ani. af förekommande skiljaktigheter uti de särskilda RiksStms beslut i frågan, redan beslutat ett ytterligare Mern. deri, hvilket förväntades inkomma till RiksSt:n i denna eller nästa dags plenum; och ansåge H. Exc., vid sådant förhållande, sig böra hemställa, att med föredragningen af förstberörde skrifvelseförslag finge anstå, intilldess det förväntade Mem:t blifvit af R. o. Ad. behandladt.
Fortsattes behandlingen af Allm. Besv.- o.
Ekon.Utsk:ts Utlåt.
N:o 161, dervid förekom Förslaget till förordn. om kommunalstyrelse i stad. § 29, § 30 enl.
Utsk:ts förslag, §§ 31 och 32.
Tillkännagåfvos vara antagna af MedStin och biföllos. I) e n 9 Oktober. 123 S 33.
Tillkannagafs att PresteSt:t antagit g:ti oförändrad, samt att BorgaieSt:t godkännt densamma, med uteslutande af i §:ns början förekommande ordet »Tre.»
Enl. hvad jag påminner mig, biföll K. o. Ad. 16:de §:n, på sätt BorgareSt:t antagit densamma, och om jag ej misstager mig. torde äfven vara skäl att antaga samma Stånds inbjudning i denna §.
Efter härmed slutad öfverläggning och uppå framställd propos, bifölls §:n med uteslutande af ordet »Tre.» §§ 34 och 35 enl.
Utskits förslag, samt §§ 36—39.
Tillkännagåfvos vara antagna af Med8t:n och biföllos. 5 4°.
Efter hvad jag erinrar mig, uteslöt R. o. Ad., från stadgandet om sockennämnden, de der föreslagna ansvars-be stämmelserna för uteblifvande.
Jag hemställer, om icke konsequenscn fordrar, att äfven här samma bestämmelser böra utgå och således sista mom:t i 40:de §:n uteslutas.
Stadsfullmäktige svara mot kommunalfullmäk tige på landet, och icke mot kommunal-nämnden.
Under sådana förhållanden tror jag ej alt, derföre att man i fråga om kommunal-nämnden icke ansåg sig böra stadga något vite för uteblifvande, man äfven här bör förfara sammalunda.
Då för öfrigt 3 Stånd redan bifallit Utsk:ts förslag, tror jag att R. o. Ad. äfven bör göra så.