Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Majst i underdånighet tillkännagifva, alt, sedan Kongl. Majst genom öfverlemnande vid denna Riksdag af Cominilterades Betänkande och förslag lill eu förbättrad fattigvård i Nåder uppfyllt Riksens Ständers underdåniga begäran härutinnan, och Riksens Ständer af Gommilterades undersökningar inhämLat, att fattigvården inom Riket, allt eller olika sedvanor, luca! och tillgångar, på mångfaldigt olika sätt be - Den 17 November e, m, sörjes,vid hvilket förhållande Riksens Ständer funnit, att en allmän fattigvArds-stadga lör hela Riket ovilkorligen skulle åstadkomma rubbning i den nu rådande ordningen, och till någon del ingripa i den rätt och pligt allmänheten hitintills haft, att sjelfve vårda och försörja sine fattiges underhåll; Riksens Ständer alltså , på grund häraf och med underdånig erkänsla för Kongl. Maj:ts Kådiga omsorg, att genom den föregångne undersökningen sälta Riksens Ständer i tillfälle, att med sak-kännedom bedöma ett ämne, der misstag äro af så vådliga följder, ansett a.tt någre andre författningar angående den allmänna fattigvården, än de nu gällande, för närvarande icke böra utfärdas; voterar Ja ; Den det ej vill, voterar Nej; Vinner Nej, anses Ridderskapet och Adeln instämma i Vällofl.
Borgare-Ståndets , i denna fråga, fattade beslut; hvarigenom densamma blifvit intill nästa Riksdag uppskjuten, med underdånig anhållan, att så väl Committerades som Utskottens Betänkanden och förslag måtill trycket befordras, och hållas allmänheten tillhanda.
Den 17 November e. m. 109 Hvilken voterings-Proposition af Ridderskapet och Adelil godkändes> samt anT slogs.
Sedan 43/44» fö oell fö §§. i Riddarhus - Ordningen blifvit .uppläste. börjades voteringen klockan en qvart tiil 9 eftermiddagen , och befunnos vid voteringens slut klockan'9 örn aftonen, sedan en voteringssedel blifvit undantagen och förseglad, samt de öfrige voterings-sedlarne öppnade, rö^ sterne hafva utfallit sålunda:
Ja 58.
I följd hvaraf, och sedan det öfver voteringen serskildt förde Protocoll blifvit uppläst, Herr Grefven och Land t-M avsk al ken förklarade, att Ridderskapet och Adeln således afslagit Utskottens Utlåtanden, samt godkänt förra delen af Herr Piibbings i ämnet afgifne Reservation.
Jag vågar hemställa, om icke Ridderskapet och Adeln skulle finna skäl att genom Protocolls-Utdrag underrätta Bonde-Ståndet om det beslut, som nu blifvit fattadt, emedan detta Stånd, lärer vara det enda, som ännu icke tagit något beslut i della ämne. rVy - 110 Den 17 November e. m.
Herr Grefven och Landt- M a r - skalken erindrade, att då Grundlagen stadgade, det de Öfrige 3:ne Riks-Slånden alltid borde genom Protocolls-Uldrag underlättas örn de beslut, soia af det fjerde RiksStåndét fattas, hvilket äfven hitintills städse blifvit ingttagit, torde det vara mindre lämpeligt att genom Protocolls-Uldrag underrätta endast Eonde-Slåndet, men icke de öfrige Riks-Sländen, om Ridderskapets och Adelns beslut.
Skyldigheten ålägger mig erkänna, att jag uttryckt mig origtigt.
Det vore visserligen , som Herr Grefven och Landt-Marskalken behagat erindra, helt ovanligt, att inskränka commqnicationen till ett enda Stånd.
Min mening varej heller den; men då saken redan är af gjord af Preste och Borgare Stånden, ärdet icke brottom, attmeddela deni vårt béslut, hvaremot om Protocolls-Utdraget skyndsamt expedieras till Bonde-Ståndet, det Hedervärda SLåndet deraf möjligtvis kunde finna anledning, att sig med oss förena.
Herr Grefven och L a nd t - M a r - skalken förklarade, att Ridderskapets och Adelös Protocolls - Utdrag uti förevarande ämne,,sorn komme att i afton innan Plenum slutades, inför Ridderskapet och Adeln justeras, derefter skulle med första varda till de öfrige Riks-Slånden expcdieradt.
M Den 17 November e, m - lii Föredrogs å nyo och bifölls Lag- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens den 4 dennes under lN:o 223 afgifne, .samt den 12 derpåföijde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmäl kningar vid Utskottens förut meddeldte Betänkande, angående yrkadt utvidgande af de så kallade privilegia exclusiva.
Föredrogs å nyo och gillades BancoUlskottets den 11 dennes under N:o 69 aflålne, samt den 12 derpåföijde eftermiddagen på bordet lagde, Memorial, i anledning af gjord motion om hvad Utskottet, i afseende på de reglementariska föreskrifterneför Banco-förvaltningen, bör iagttaga.
Företogs till pröfning Stats- samt Allmänna Besvärs- och Oeconomie-Utskottens den 4 dennes under N:o 5pi afgifne, samt den 12 derpåföijde eftermiddagen på bordet lagde, Utlåtande, i anledning af gjorde anmärkningar vid sistnämnde Utskotts förut särskildt meddeldle Betänkande, rörande nedsättning af Lots och Båk-afgifterne för Ångfartyg i allmänhet samt audre Inrikes 113 X) en i ^ November e. m, Orter emellan seglande Fartyg under 6 lots djup gående Herr Ribbing, Arvi d :
Jag ha r gjort mig närmare underrättad om den ringa inkomst,sora Föraren af ett Ång-Fartyg emellan Norrköping och Stockholm har.
Öfver hufvud lagdt, på flere resor, upgå ntgilierne för hvar och en till 176
R:dr då deremot inkomsten gör 229 R:dr 3i sk., återstående vinsten blifver 53 S:dr 3t sk. alt Banco.
Denna behålning skall räcka både tili utdelning åt Actie ägarne, och till repärätioiis kostnad i Ångfartyget; och häraf torde livar och en finna, att behållningen är så liten, att det knapt kan bära sig, äfven Som -man vet, att förhöjning af fragt och passagerare afgiften icke låter verkställa sig med bibehållande af inrättningen.
Man har vid förra Riksdagen sökt uppmuntra förvagns-iiirättningen; och då man nu har en sådan, fast hjulen gå i vatten i stället för på Land söker man redan att för Staten deraf draga inkomst; jag skulle tro att man icke bör bestrida Ång-Fartygen de fördelar» sorn Utskotten tillstyrkt och alt de borde slippa erlägga Lots och Råk afgifter.
HerrafForsell, CarlGustaf:
Äfven jag anhåller att få meddela några upplysningar uti i fr å gevär ande ämne, Ångfartyget Yngve Frey Den 17 Ne vem b er e. 113 Frey har blifvit' åberopat såsom ett skål hvarföre afgifterna på dylika fartyg ' behöfde nedsättas.
En sanning är, att detta Ångfartyg under de föregående
Lne åren gjordt lyckliga ^resor, varit talrikt besökt och följaktligen lämnat betydlig behållning men Maschineriet är nu efter 3:n« års förlopp så förs litet, och Fartyget ta riv* r
Cu så ansenlig reparation, att emden trlf fullo verkställes, blifver behållningen förmodeligen ingen för innevarande år.
Aila öfriga i gång varande Ångfartyg hafva lern nät vida sämre utslag, hvilket förhållande gifvit anledning 1
Utom dess aro omkostnaderne vid ett Årgfartygs underhåll, oberäknad! sjelfva första inköpet, sem altid är vida dyrare än förandra Fartyg, sj an~ senliga och förbundne med si mfing* högst noggranna iagtaganden, att dessa omständigheter sammanlagde fordra en särdeles uppmuntran och öm behandling å Statens sid* om privata personer skola förmås att vidare ingå i dylika företag.
Det är obetydligt att Ångfartyg så väl i economiskt som militaiskt hänseende äro af största värde, och om i en framtid, i farans stund, Staten kunde sätta en 3o å bjo stycken dylika fartyg i requiaition, så torde följderne blifva vigtföare än vi nu förmods.
Jag vågar således °tillw styrka, stt Ekonomi-Utskottets första betan* Kidd. o, Ad.
Fröt. jo $, $ Af$. t#
Den 17 November e. ra . tande hvaruti är föreslagit
Tio års frihet f rån erläggande af Lots- o c h B å k - afgifter, mätte af Ridderskapet och Adeln blifva bifallit, hälst detsamma af 2
Stånd redan är vordet godkändl.
Frih e'r re C e de r s t r öm, Ja c o b:
Utskotten gått ifrån första Betänkandet, och, i stallet för jo års frihet från Lots- och Båk-afgifters erläggande för Ångfartyg, tillstyrkt nedsättning 1 desse afgifter till hälften , dock utan bestämd tid, härrör deraf, atti förra fallet premier för de närvarande Ångfartygen skulle meddelas, och i det sednare äfvenväl förbyggande af nya; och som Utskotten ansågo det sistnämnde för ett lämpligare och rättare sätt att befordra byggande af Ångfartyg, trodde Ut_ skotten, det de sålunda borde förändra för^ sta Betänkandet.
Jag instämmer uti det, som af Friherre Cederström blifvit yttradt, emedan jag tror, att det är både nyttigt och nödvändigtatt stadga något för framtiden, hvarigenom personer uppmuntras att förfärdiga Ångfartyg.
— Jag tror att det skulle föga bata den eller de, som 'nu äga ett Ångfartyg, ätt sedan, eller efter de bestämde årens förlopp, få betala fulla afgifter, då förtjensten i anseende till flera medtäflare troligen vore minskad, och derföre kan jag ej annat fin I Den 17 NoTCmber e. ra. na, fin att afgifterné nu böra stadgas ; och i sådant lall skail jag be att få göra en mo difieation i Utskottens förslag, så att i stäl let för halfva Lots-' och Båk-afgifterne en dast halfva Lots-afgiften borde betalas, men Båk-afgiften helt och hållit uteslutas.
Å detta mitt förslag anhåller jag om Herr Gref» vens och Lundt-Marskalkens proposition, Herr P e r e s w e t o f f, Morath A 11 d e rs Wilhel m :Jag är i det mästa förekommen af Herr von Hohenhausen i hvad jag ämnade yttra, dockskall jag anhålla att få tillägga några ord:
Ångfartyg äro ej i behof afBåkarne, och således vore det orätt, att de skola betala afgifter för hvad de ej behöfva begagna.
— I allmänhet betjena Ångfartyg sig ej eller af Lotsar; men det kan likväl inträffa, att de behöfva sådalie, och derföre finnér jag skäl deruti, att Ångfartygen betala halfva Lotsafgiften, hvilket dock är det högsta man med skäl kan ålägga dem.
Herr Ri b en, C a rlSWi Ih e 1 m:
För min del tillstyrkerjjag bifall å Betänkandet sådant det nu är.
— De båda sista^Talarné måtte hafva af benämningen Lots- och Bå k - a fg i f t bil fvit förledda till ett ganska förlåtligt misstag.
Lots- och Båk-afgift är namnet på en afgift, som erlägges i Tullkammaren^ och hvaraf Lotsarne lå ingen ting.
Den afsigåler, som af Fartyg till Lots erlägges, kalt Den 17 November e.m; las helt enkelt Lots-penningar, och derom är här icke fråga.
Till hvad Herr Riben yttrat, skall jag anhålla alt (å tillägga, att af Lots- och Båk-afgifterne utgå, dä Lots begagnas, hälften af Lots-pengarne, och då Lots icke påkallas, endast en 4-del af desse pengar.
— När nu Utskotten tillstyrkt, att
Ångfartyg endast skall betala denna afgift med hälften emot hvad andrs fartyg erlägga, så är det ju klart, att Ångfartyg, enär de begagnar sig af Lots, skall i Lots-pengar utgifva en 4:c^ men då det icke påkallar Lots, endast en 8:del.
Herr Nordensköld:
Jag är väl på vist sätt jäfvig, att yttra mig i detta ämne , emedan jag är delägare i Ångfartyget sorn går emellan Stockholm och Carlscrona; raen jag shall anhålla att få nämna några ord.
Det är en stor skillnad emellan Lots och Båk afgifter samt Lots-peningar.
Hvarje fartyg nödgas, att betala Lots-peningar då Lots begagnas samt dubbla Lots och Båk afgiter då Lots ej begagnas, och nu är här föreslaget att
Ångfartyg skola endast betala hälften mot andra Fartyg.
När jag biföll
Betänkandet i Utskotten trodde jag, att Ångfartyget bättre skulle bära sig, än de göra, men då jag kommit i erfarenhet'deraf, att det ÅngFartyg, deruti jag är delägare, icke gifvifc D n 17 November e. m1 1x7 mera än 8 högst 10 procents behållning på den summa tiel hostat alt förfärdiga, men det fordras 18 minst 20 procent emedan hvart 4 eiler 5 år, dels Machineriet af slitning tarf/ar reparation, och Pannan alt om göras, dels sjelfva fartyget behöfver repareras, så finner jag att en större lindring uti ifrågavarande afgifter, än den Utskotten nu sednast tillstyrkt, bör Ångfarlygs-Agare bevilljas, hälst jag tror, att allt hvad man gör för Ångfartyg bör vara så, att det ancouragerar personer att ingå i dylika entrepriser emedan de äro landet till mycken nytta och fördel, samt enskilte
Ångfartyg kunna blifva af största vigt vid infallande krig.
Det ar an geläget, att icke olika begrepp uppstå om rälta förståndet af de ifråga varan ie afgif terne.
— Lots- och Båk-afgiflen ingår till Staten, men Lots-penningärne erläggas till Lotsen. —■
De fartyg, som gå inom skärs, äga rätt att ej begagna Lots, och de betala också endast en 4;del i Lots-pengar, eiler hälften emot hvad andre Fartyg erlägga.
Det torde hända, att det tjenar till någon upplysning, om jag meddelar den uppgift jag nu äger i handen.
— Här står upptaget för ett Ångfartyg , att till Lots för tour och retour är utbetaladt 39 R:dr, samt i Lots- och Båk-afgift i4 R:dr.
Denna sistnämnde afgift kommer.
Den 17 November e. jn. dock icke i fråga för de fartyg, som gå i Saltsjön.
— I anledning häraf samt på grund af Herr Nordensköld» yttrande , vågar jag anhålla, det Ridderskapét och Ådeln, med ogillande af Utskottens liu. förevarande Utlåtande, ville bifalla Ekonomi - Ufskottets först afgifne Betänkande.
Herr af Forséll: *Ora Ångfartyg ’ på salt Utskotten tiJlslyrkl, få i 10 år nju" ta förmåner, att varda befriade från dc i" fråga varande afgå fler ne, är jag fullt öfvertygad derom att flepe dylika fartyg byggas* och hvarigenom Kongl. Majit och krona» efter den tidens förlopp kommer i åtnjutande af så mycket större inkomster.
Jag förnyar derföre min anhållan , att Ridderskap. et och Adeln, för enighet i beslutet, ville godkänna Ekonomi-Utskottets först afgifne Betänkande i detta ärende.
Herr Munck af Rosenskjöld, Eherhard:
Jag hemställer om icke beslutet rörande nedsättning af visse afgifter för Ångfartyg, det må blifva hurudant som helst, endast mätte bestämmas till nästa Riksdag.
Videen, kommande Riksdag äga Sländerue i alla fall .rättighet, om de så för godt finna att pållägga Ångfartyg större afgifter, och jag skulle förmoda, att maia lättare förenais häruti än uti den begäran att den ifrågavarande nedsåtningen skulle vara på så lång tid sorn 10 år, hälst det är Devi 17 Nu venaber e. m. möjligt, att sådaiie förKätringar å Ångfartyg kunna åstadkommas, samt sådane förmoner kunna deni i allmänhet beredas, att en dylik nedsättning, sorn dea löresläg.ne uti afgiftérne icke vore behöflig
C'eder ström:
Jag anser mig äfven böra upplysa, att Herr Lenning i Borgare-Ståndet vackt en ny motion, deruti lian yrkat, att för inomskärs seglande fartyg Lots- och Båk-afgifterne hora nedsättas.
Och som denna motion blifvit till Utskotten remitterad, kommo Utskotten att sig deröfver utlåta, . sedan upplysning från Lots-Contoiret förut blifvit infordrad och erhållits.
— Skulle nu Utskotten anse någon nedsätning i dessa afgifter kunna äga rum för Fartyg i allmänhet, så är det ju gifvit, att Ångfartygens afgifter så mycket mer blifva nedsatte, som de endast betala hälften mot andre Fartyg.
Detta bar ela den fördel med sig, att förra Betänkandet endast utsatte premier för de närvarande
Ångfartyg men den nu föreslagae nedsättning skulle äfven blifva eii uppmuntran för anläggande af flei e dylika.
Just af samma skäl, sorn Herr Munck af Rosenskjöld anfört forsin begäran, alt beslutet i detta ämne endast skulle blifva gällande till nästa Riksdag, eller att Riksens Ständer då kunna förän - 3*0 Den 17 No>emb«r e. m. dra föreskriflrne härom, får jag anhålla om bifall å Utskottens förvarande Tillåtande, emedan deruti ingen viss lid är bestämd, under hvilken- nedsättning i afgrfterne får äga’rum, utan der står lills vidare.
I anledning af hvad Herr af Forsell yttrat, om befrielse lor Ångfartyg att erlägga några afgifter uti 10 år, får jag fråga, huru ett sådant fartyg kunde bära sig det 11 året, enär det samma då borde betala lika stora afgifter, som andra fartyg. — förmodeligen skulle Ångfartyget då icke kunna skaffa Actie-ägarne någon behållning utan snarare förlust, hvar-* före jag tror, att det vore för Ångfartygsägaren bäst att godkänna Utskottens sista Utlåtande, emedan den deruti tillstyrkte nedsättning kan räcka länge.
Herr Nordensöld:Om jag fattat Friherre Cederströms yttrande rätt, skulle jag nu mera tro, att man kunde bifalla delta Utlåtande, dock med det tiilagg, att i händelse Lots- och Båk-afgifterne för inomskärs seglande fartyg blifva nedsatta, Ångfartyg jemväl efter i förevarande
Betänkande föreslagne grund skulle få åtnjuta samma nesdältning.
Herr af Forsell:
Till svar på hvad Herr Riben anfört kan tjena jemforelsen af ett ångfartyg med ett Nybygge på en af Kronans Allmänningar.
Detsamma får, som bekant Ds n t 7 No ve ra b r e. m. ur tekant är, tillgodonjuta vissa fri hets-år, hvarefter skatt lill Staten erlägges, och det är lika litet att förmoda, att ett Ångfartyg det licie äret skall upphöra alt vara i gäng, derföre att Lots- och Båk-afgifter dä höra erläggas, samt att Nyhygget blifrer öde, när frihets-årea upphöra.
Emedlertig har denna olyckliga grundsatts, att af hvarje Nybygge, af hvarje ny näring genast ulli räfva Statens a n språk på skatt, förorsakat mera ondt och lillskapet mera vanmagt och håglöshet, än vi vilja förmoda.
Om landets första bebyggare genast elter några få frihets-års för lopp skulle betalt den skatt och tunga, som nu-liden Nybyggare ofta nog får vidkännas, så vore troligen Sverige än i denna dag en ödemark.
Förhållandet är aldeles enahanda med hvarje ny industrigren, sorn styfmoderligen behandlas.
Ångfartyg äro särdeles passande för vårt behof, våra tillgångar och vårt lynne; men de äro dyrbara att anskaffa, och ännu dyrare att underhålla, så alt en varsam behandling å Statens sida fordras örn de skola föröka sig och förkofras.
Vi hafva flere högt dyrbara Canal-verk, som ingen far på, vi hafva i allmänhet stora afstånd alt tillryggalägga, och Ångfartyg öfverfara dem hastigare än på något annat sätt; jag får således anhålla, att Herr Grefven och Landtmarskalken täcktes göra proposion på bifall å Oeconomie Utskottets första Betänkande med den Ridd, o Ad.
Prot. 10 B, 3.
Afd, i& ijj Den 17 'Noveaher f m förändring, atti stället för 10 är såsom längsta tiden för befrielse från Lots oell J>Ak— afgifters erläggande för Ångfartyg, det må heta, tills vidare.
I anledning af hvad Herr Nordenskjöld yttrat, skall jag be att få utur Betänkandet upplåsa några rader; -— lliir står:
Utskotten få vördsam t föreslå, att Lots- och B å k-a fg fit er n e jnå ifrån nästkommande års början tills vidare för Svenska Ångfartyg, ehvad de s e g 1 a p å in- eller utrikes orter, nedsättas tili hälften eiri o t li v a d andra fartyg af lika djup g åen-* de enligt 1111 gällande författningar erlägga.
Ont således Betänkandet bi Tilles och Herr Lennings motion om nedsättning i Lots-- och Båk-afgifterne för inomskärs seglande fartyg äfven kommer att bifallas, så blifva ändå dessa afgifter af Ångfartyg alltid utgående endast till hälften, af hvad andra får-* tyg erlägga.
Herr von Hohenhausen!
Om blott ordet n u bortages från Utskottens Utlåtande, torde allas meningar kunna förenas.
Herr Grefven och Landf-Marstal k en gjorde Proposition till Jbiiali af Stats - D°n 17 November e. m* och Oeconomic-Utskotlens förevarande Utlåtande, Ropades Ja och Nej, Hvarefter Mer r
G r e fven och Landt' Marskalken hemställde, 0111 Ridderskapet och Adeln behagade Utskottens berörde Utlåtande, i afseende å Ångfartyg , i så måtto gilla, att Lots och Buk-afgifterne oiå, jfrån nästkommande års början och tills vidare för Svenska Ång-fartyg, ehvad de segla på In- eller Utrikes orter, nedsättas till hälften emot hvad andre fartyg af lika djup gående enligt gällande författning gar erlägga.
Ja jemte några Nej. Herr Grefven och Landt- Ma r - »Lälken förklarade, att sorn, efter hvad lian tvekt sig finna, Ja'öfverrösta'!
Nej, propositionen biifvil af Ridderskapet och Adeln bifallen.
Och blef Utskottens Utlåtande .äfven i öfrigt, uppå gjord proposition, af Ridder-» skåpet och Adeln godkändt.
Jag an* håller, att det beslut som nu är fattadl i frågan örn nedsättning af Lots och Båk af - Den 17 November e. m - gifte^rte, må coinmnniceras med de öfrige Riks-Stånden, jamt de inbjudas, att uti Ridderskapels och Adelns beslut sig förena.
Herr Grefven och Land t-Marsk al k en hemställde, om Ridderskapet och Allein önskade , alt de öfrige Riks-Stånden skulle inbjudas, att uti Ridderskapets oell Adelns nyss fattade beslut instämma.
Ropades Ja. , Föredrogs å nyo Lag- samt Allmänna Besvärj- och Oecouomie - Utskottens den 4 dennes under N:o a 18 afgifne, samt den 7 derpåföljde eftermiddagen på bordet lagde, Förslag, till jemnkning emellan de af RiksStånden fattade beslut, öfver frågan om den af Kongl. Maj:t i Nåder proponerade För-' fänning om iitrifning eller ändring af vatten-verk, sonl genom uppdämning i skada jord eller hindra dess odling.
I sammanhang härmed upplästes de öfrige Riks-Ståndens Protocolls-Utdrag af den 7:de, io:de oell 12 dennes, hvaraf inhemtades: 1:0 Att Preste - Ståndet instämt uti den af Ridderskapet och Adeln beslutade redactions-rättelse i 1 §. af ordén: den
Den 17 November e. m. 125 uppdämde jorden, till uttrycket : den geno m u p p d ä m ning lid a n d e j;o r - den; hvarjemte
Ståndet funnit för godt, att från författningars tillämpning undantaga större Bruk och Bergverk samt större Fabrirpies-anläggningar, äfvensom att, i likhet med Ridderskapet och Adelli samt Borgare - Ståndet, bestämma lösnings-summan lör etl utdömdt Vatten-Verk lill 5o procent utöfver Verkets värde; Och hade PresteStåndet likaledes förenat sig i bemälte 2:11c Stånds beslut, rörande sättet att utse gode männen, hvilka vid vårdens bestämmande komma alt biträda. 2:0 Att Borgare-Ståndet förblifvit vid hvad Ståndet i detta mål beslutit, och öfverlemna! detsamma lill Förstärkt Utskotts pröfning, samt godkänt de, i sådant ändamål, föreslagne Volerings-Propositioner. 3:o Att Bonde-Ståndet dels instämt uti Ridderskapets och Adelns beslut, om rät: telse i 1 §:s redaction, dels från Författningens tillämpning undantagit större Bruk och Bergverk , samt större Fabriks-anläggningar, dels ock ansett sig icke kunna frånträda sine beslut om nedsättning från Botill 25 prpcent af ersättnings-beloppet utöfver värdet, och angående sättet att utse gode »näll; I hvilka 3:ne omständigheter de fö - 126
Den 17 November e, m. reslagne Voterings-Propo-sitionerne blifvit af Bonde-Ståndet godkände.
Af de nu uplästeProlocolls Utdragen liar en Ridderskapet och Adeln inhämtat, alt Preste och Bonde-Nlåndet instämt med Ridderskapet och Adeln i frågan om Redactious för ändringen, samt alt nämde
Stånd ifrån den föreslagne Författningen om utrifning eller ändring af vattenverk, undantagit större Bruk och Bergverk, äfvensom att Praste Ståndet med Ridderskapet och Adelli samt Borgare
Ståndet instämt deruti att ersättning skulle meddelas till öo prosent utöfver det värde som Gode männen utsatte.
— Nu återslår således endast en enda fråga hvaruti skiljatighet äger rum, den nämligen om större Bi ■uk och Bergverk samt större fabriks anläggningar må från Författningens tilllämpning undantagas; Och örn Ridderskapet och A-' deln ville frångå sitt förra beslut och förena sig med Preste och Bonde-Ståndet häruti så kunde all votering i Förstärkt Utskott undvikas.
ITerr Grefven och L a nd t-M a rskalken hemställde, om Ridderskapet och Adeln behagade, under förblifvande i öfrigt vid dess i detta mål förut fattade beslut, förena sig med Presle-Ståndet och BondeStåndet deruti, att större Bruk och Bergverk samt större Fabriks-anlägghiugaf Den 17 November e. ta 127 må fran författningens tillämpning undantagas.
Herr Grefven och Lan dt-Marshalk en anmodade Herrar Electorer, alt Ined första sammanträda, för att utse en Ledamot i Expeditions-Utskoltet efter Herr Stjernstam, Ludvig, som från Riksdagen a Tres t.
Upplästes till justering och godkändes Följande Expeditions-Utskotfets insände förslag till Riksens Ständers underdåniga skrifvelser till Kongl. Maj:l: N:o 33o.
Angående Stats-regleringen i allmänhet, och med öfverlemnande af Riks-Staten för år 1824. och följande åren intill nästa Riksdag.
N:o 33.2.
I anledning af väckt fråga om förmåns rätt för Banken hos dess uppbördsman och Beljenté.
N:o 333 Angående utfärdandet af en serskild^ Författning, i afseende på hvad vid Der. 17 November e. m.
Borgenärers kallande af Concurs-Dommsre iagllagas Lör.
N:o 33 I anledning af väckt fråga om Sjöoch' fStapel-Städernes rättighet, att uppbära a fg i fler för Fartyg, som besöka köpingar och Landt Hamnar, samt der intaga laster.
N:o 335 Angående förklaring af 12 §. i Kongl Förordningen den i3 Julii 1818, örn Intecning i fast Egendom, N:o 336 1 anledning rf väckt fråga om åtgärders vidtagande lill befrämjande af oägla barns vård inom Hufvudstaden.
Upplästes och lades på bordet följande ‘från nedannämnde Utskott inkommne Memorial och Utlåtanden:
Från Stats och Banco Utskotten: