Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
At tänka pä utrikes län more gansta 0- tjenligt.
Hwarken kunde de fäs, dä crediten nu pä hvarjehanda sätt blifwit förswagad, eller kunde de anses nyttige, om de ock stöde at erhällas.
Rikets näringar och rörelser mä under alla desta tyngder ej allenast kunna äga bcständ, utan ock forma göra bördan drägelig, more ett wigtigt ämne at afhandla, men som här ej kan finna rum.
Stockholm d. 24 Julik 1809. illiljenLrantL.
Remitterades til Stats - Utstottet.
Hans Excellence Herr Grefwen och Ordföranden anmälte, at Herr Liiver«wi^e, Qu - 512 Den 26 Iulii. stat', anhölle om Högloft.
Ridderikapets och Adelns tillstånd, at med andra Stånden sjelf fä communicera sitt här upläfta och i sidsta Plenum til Allmänna Beswärs- och Oeeonomiä Utffottet remitterade Memorial, rörande den Allmänna up fostra n. Samtycktes.
Herr Uagerbjelm, Henric sobsn upläste följande Dictamen til Protocollet:
Til minskning af Rättegängar och dermed förenade kostnader och befwär, har en wärd Ledamot Herr Häradshöfdingen lMjonRmips, sä wäl wid iso» ars som. denne Riksdag gjort hemställan om Förliknings-Domstolars iirrättande, i likhet med dem, som i Dannemark och Norrige brukelige äro, Ehuru hedrande och wälment det förslag är och wid första nämnandet, af de behageliga Orden frid och förlikning, tyckes waraj tror jag nu wid närmare öfwerwägande, at berörde inrättning bär i Riket skulle ordsaka mera utgifter, sysielsättning och hinder, än emot nyttan och ändamälet blefwo lwarandc: häldst wäre Under Domstolar, wäl som öfrige Domare äro genom Allmänna Lagen anbefalte,'at förmä parter til förlikning:
Rättegångs misibruk är belagt med böter och Rättegängars fullföljd förswärade, genom penningar til wad och Revisions sökande., Den 26 Julik. 513 Rättegängs-Ordningarne och Prapis stall ' deremot a Dannemark wara helt annorlunda.
Freds - Domaren förmodar kunna räda och uplysa, men hwarföre stall man tro, at en trätgirig
Hart mä snarare lata öfwertala sig af honom än af den ordentlige Domaren.
En sadan Part anser Förliknings - Domaren säsom andre Domare, nemligen för Embetsman, hwil» ka dä de afstyrka Rattegängen, han befarar wara Wederparten tillgifne: han sätter häldre sitt förtroende til andre personer, svin hän föreställer sig med mera owald bade räda och uplysa honom, isynnerhet, som egennytta och asmund eller hämndelystnad äro förnämsta grunder til ostälige twisier, och hwem kan bemedla eller hin. dra detta menstligbeten äiföljande onda: det kan någorlunda qwäfwas genom Religion och Moral i Ungdomen, men ej fullkomligen dämpas, och om deste hjelpemedel wanwärdas, sa förfelar man äfwen det ändamalet.
Hwartil tjenar dä Freds
Domaren?
Äfwensom pä wiste stallen det skulle blifwa smärt, om icke omöjeligt, at pä nara häll finna någon skicklig Freds Domare.
Det är möjligt, at mindre mål, såsom om ringa stuldfordringar, ohägn och dylika, kunde afstadna wid Förliknings - Domstolen, men ja§ bar af egen erfarenhet, som warit Häradshöfding i rä är i Westmanland, at dylika och flere mäl äfwen wid laga tingen hoptals förlikas.
En klok och owäldig
Domare har ej nägorr uträkning wid at strifwa länga Protokoller, Andra Bnnd.
SZ, 66^ uta» 514 Dcn 26 Julli. utan häldre rada till förlikning, dä han slipper beswära sig med sakens utredande och ansmark" ge afdöinande.
Til kloke och owäldige
Domare i Landet fordras för det första: at mogne män förordnas, som studerat Lagfarenheten och som wid Hof-Ratterne gätt graderne igenom, at säledes ingen oförfaren eller för börd och manskap skull bertil admitteras, eller lil Ordinarie-Tingens förrättande, förr än han fyllt är, enligt förre Kongl. Författningar; och för det andra: at alle Domare med tillräckelig lön förses, pä sätt och milkor, som Herr Häradshöfdingen ^ict^nksetm i sitt Memorial förcstagit; och när detta ffer befordras rättmisan/Rättegängar minffas och Förliknings ^
Domstolar kunna umbäras.
Friherre posse, Larl klenrlc (Major)
Til följe af Friherre Uuclbecks patriotiska Motion at förena Krigsmagtens ökande med Landets upodling, anbäller jag fä yttra mina tankar och at de åtfölja RemiHen til behörigt Utskott.
Jag medgifwer förträffligheten af upgiften och såsom Jnwänare i Skaraborgs Län, at derstädes finnes en myckenhet sädan anwändbar jord och troligen flerestädes i Riket; men önskar at behörigt
Utskott mätte upaifwa medlen til Odlings och Byggnadskostnad^ - Förslaget, samt utröna om sjelfwa Aboen är rätta Person , som til Krigstjenst bör wara förfallen.
Derigenom kunde hända under ett pästäende krig att Den 26 Juli». 6i5 «t
Nybygget blefwe obrukadt eller ock swagt brukad! af hemmawarande Hustrun, samt Aboen wid infallande krig lä älderstigen, at han til krigstjenst wore obrukbar; ffulle dä dennne förlora sin nedlagdt möda och en tjenstbar
Soldat njuta frukten deraf?
Detta wore wäll en orattwisa, jag tror ändamälet likafä wäl winnesom Äboen, fri frän alla andra utlagor, älägges at ständigt hälla Kongl. Majt och Kronan tilhanda en tjenstbar
Soldat för ett mot denna kostnad swarande tunneland cultiwabel jord.
Remitterades jemte Friherre Me morial til Stats - Utffottet.
Hans Eycellence Herr Grefwen och Ordföranden tillkännagaf, det hos honom blifwit anmäldt, at Herr von Lckiultrorilleim, LönI^ci, blifwit i Rikets tjenst utcommenderad, hwarfore Ridderssapets och Adelns Tredje Cla§ anmodades, at äfwen i hans ställe i morgon wäija en np Elector.
Upbrots twänne Wallistor rfrän Herrar Electorer för andra Clasten, nemligen til Ledamot i Hemliga Utffottet efter Herr Dbam, Wolratb, och i Bewillninqs-Utffottet efter Friherre kosss och befunnos i deras ställen wara utsedde: Til Hemliga Utffottet.
N:o biatt ocb vsx Fullmägtig Friherre Losse, Larl kkenric.
Major, u. L. o. SIS Den 26 Iulin Til Bewillnings Utskottet.
N:o 60 Herr igljebök. til Gällared, Fullmägtig Herr Uotbiieb, Larl Wilhelm, Stallmästare.
Utdrag af Protokollet, hället i BorgareStandets Plenum wid Riksdagen i Stockholm den Ll Julli 1309. S.
D. Som Borgare-Ständet til alla delar med Högloft.
Ridderffapet och Adeln sig förenat uti dest, genom Protokolls Utdrag af den 15 i denne mänad Ständer communicerade beslut, rörande, granskning öfwer förwaltningen af alla Rikets Medel sedan Riksdagen 1800 samt Remift til Högloft.
StatS-Utskottet i detta ämne; Altsä ffutle sädant de respective Med-Standen genom detta Protokoll wördsamt och wänligen meddelas.
Lx ?rotc>co1Ici P II. peterson.
Utdrag af Protokollet, hältet i Borgare-Ständets Plenum wid Riksdagen i Stockholm, den si Julii 1809. S. D. I anledning af derom wäkt fräga, beflöt Ständet, . det bör hädanefter alltid wid skeende Remitzer til nägot af Ständernes Utskott, Den 26 Julik. 51?
Utffott, underrättelse därom lemnäs de respective Med-SLänden genom sä kallad Löpare och et ätföljande korteligen författadt ProtokollsUtdrag; i den förmodan, at de öfrige respective Ständen ä sin sida finna lämpeligt, at iagttaga et lika förhållande; hwilket härigenom skulle wordsamt och manligen meddelas.
Ut supra. Lx krotocollo P bl. keters8on.
Utdrag af Protokollet, hållet uti Borgare-Ständets Plenum wid Riksda» gen i Stockholm den 21 Julii 1809. S. D. Til de respective
Med - StändenS underrättelse ffulle wordsamt och wänligen meddelas, at Borgare-Ständer denne dag remitterat.
Til Lag - Utstottet:
At utarbeta och til Ständernes Plena inkomma med Förslag til en Författning, som, enligt Constitutionens 106 H bör bestämma det answar, hwartil Stats-Rädets Ledamöter eller Konungens Rädgifware i Commandomäl kunna pä sätt berörde § omförmäler, sig ffpldige göra.
Til Stats-Utskottet: 1:0) RiksdagsFullmägtigens Herr ciemsnt88on8 Memorial, rörande anständ med betalningen af det är 1805, utaf Riksgälds-Contoiret Götheborgs
Stad meddelte 200,000 R:dlr§ Län.
L:o) 518 Den 26 Julik. Z:o) Et af Herr Borgmästaren Waldender§ och Rädman pllbirotk undertecknadt Memorial, angäende förflag, at den befattning med Kronans upbörd som Städernes Magistrat hittils älegat, mätte afskaffas och sarskildte Uvbörds-Catzeurer i Städerne, af Kronan förordnas.
Til Bewillnings - Utskottet: Herr Bruks-Patron ^Vrrbinnös Memorial; innehällande ansökning för Christinehams Stad, at, af anförde skäl, njuta näaon lindring i utgörande af den blifwande Bewitlningen.
Til Almänna Beswärs- och Oeconomi ä Utskottet: Herr Capitain Ouers Me. moria!, rörande rättelse och förbättring af den Allmänna Dykeri - och Bergnings--Inrättningen.
Lx krotocollo, peterson.
Utdrag af Protokollet, hällit i BorgareStändets Plenum wid Riksdagen i Stockholm den Li Iulii 1809. S. D. Sedan Borgare-Ständet, genom Protokolls-Utdrag frän samtelige de öfriga respective Ständen blifwit underrättadt om deras sammanstämmande beslut, at bifalla Högloft. Stats-Utskottels Förslag til Löner för Deras Excellencer StatS-Ministrarne samt Stats- och Justitiä - Den Lv Julli. 319 Iustitiä - Räden; sä fann Borgare - Ständer godt, at wid berörde af tyenne Ständs pluralitet gillade Förslag äfwen för sin del läta bero, utan at af Högloft.
Stats-Utffottet fordra de jämkningar eller det närmare utredande, hwartil i Borgare-Ständets
Plenum den 14 innewarande gjorde och Utffottet communicerade Anmärkningar skulle föranleda; Dock at detta begifwande icke mä säsom nägot för framtiden gällande prejudicat anses.
Hwilket ej mindre Högloft.
Stats,Utffottet än de respective MedStänden skulle genom detta Protokolls Utdrag tvördsamt och wänligen meddelas.
Ut supra. kx krotocollo, P III. ketsrsson.
Ridderffapet och Adeln ätffiljdes klockan z L eftermiddagen.
In llclem krotocolli 6.
Thorsdagen den 27 Julli. rienum klockan ii förmiddagen.
Opnades Listan öfwer det i dag af Ridderffapets och Adelns Tredje Clasi förrättade Wal til Electorer efter Herrar klingspor, ckristian, och von Lckultrienkeim, Lonrall Ikeoäor, och befunnos i deras ställen hafwa blifwit utsedde.
N:o Lscr Den L7 Julik. N o l6§7 Hene dlorcic-ncrsutL, facoli letLL-- KU8, Ofwerste Lieutnant K. L. 0., och N o 1841 Heer von IckelanZ, foliLn Lustaf, Hof-Junkare.
Herr Lllverstolpe, krsclrfe, föresiog at det förlidne gärdag upläsie och til Stats - Utffottet remitterade Memorial af Hans Epcellence Herr Friherre ^ilfenLiantL, rörande FinanceMerkel mätte blifwa särffilt til trycket befordra dt.
Uppä Hjord Proposition blef detta af RidPerffapet och Adeln samtyckt.
Herr Grefwen och Landtmarffalken tilkannagaf, at Herr krieseulmim, Lall Albreckt, och Herr Gotlieb, Larl Willielm, anmält för. hinder, at kunna säfom Ledamöter quarblifwa -en före i Allmänna Beswärs-och OeconomiäUtffottet och den sednare i Bewillnings-Utffottet; i anledning hwaraf Herrar Electorerne för Tredje Clatzen anmodades at deras ledige rum besätta.
Herr Grefwen och Landtmarffalken förmälte det han i dag sammankallat Riddcrffapet och Adeln egentligen för at meddela .Konungens Nådiga Proposition, angående fortfaran - Den 27 Julli. Z2i farande förlott af Banco-Werket Lil Rikets förswar, hwilken Proposition nu uplästes, sä lydande: Kongl.
Maj:ts Nädiga Proposition til Riksens Ständer, angäende Medel til Rikets förswar; Gifwen Stockholms Slott den 24 Julli 1809.
Hos Kongl. Maj:t har desi och Rikets Stats-Contoir i undcrdänighet anmält, at Riksens Ständers Stats Utskott anmodat StatsContoiret at upgifwa de Hppothek, som det kunde anse wara at tilgä Ul Riksens Ständers Banks säkerhet och betäckning för de förskott Banken i hwarje wecka gjordt och ytterligare kunde göra til Rikets uprätthällande, eller hwilka af Kronans odisponerade räntor och inkomster i berörde afseende wore at anwända.
StatsContoiret, som icke ägt , at utan föregängen underdånig anmälan hos Kongl. Maj:t lemna den af Stats-Utskottet salunda begärda upgiften, har hemstält frägan derom til Kongl. Mastts
NäLiga pröfning.
Ntaj-.t har derwid funnit, at dä, efter Stats-Contoirets underdäniga tilkännagifwande, nägre til Hppothek tjenliga Obligationer nu icke wore under Stats-Contoircts förwaltning och dä Kronans atta räntor och inkomster, ehuru icke medtagne för de pantförskrifningar som deraf til säkerhet för Riksgälds-Lontoirets utrikes uptagne
Län för detta blifwit gjorde, likwäl, säsom Kongl. Majit för Stats - 5ss Den 27 Julik.
Stats-Utskottet fullständigt lätit ukreda, pä flere roo,0(.o Rd. nära icke smara emot Statsweckets utgifter, sä kunde icke något af defla räntor och inkomster, utan at Statsverket derigenom flulle bringas i en ytterligare förlägenhet och i ^oreda, til Banken förpantas eller Banken uti någon »ädan förpantning äga en wcrkelig och full säkerhet.
Maj:t alltid beredwillig at i hwad pä Kongl. Maj:t ankomma kan, gä Rikens Ständers afsigter til mötes, bar deremot, efter infordrade uplysningar, ansett ägande rätten af Kronans i 77 Z. af Regeringsformen upräknade tilhörighcter nemligen Kongs - och Ladugärdar, med dertil lydande hemman och lägenheter, Kronoskogar, Parker och Djurgärdar, Kronooch Stallängar, Laz-flffen och andra Kronans fisken samt öfriga lägenheter möjligen kunna til Banken pantförskrifwas, utan at en fädan pantförskrifning skulle hindra den förwaltning af vefla Kronans lägenheter, som Riksens Ständer i samma Z. sig förbehällit.
Masit har derföre welat til Riksens Ständers öfwerwägande lämna, huruwida genom en sädan förpantning eller genom nägon annan af Kongl. Maj k och Riksens Ständer faststäld ätgärd olwannamnde Kronoegendomar kunna ställas til säkerhet för de anstalter, som Riksens
Ständer lära finna nödiga at widtaga lil uprätthällande af Rikets penninge-werk äfwensom af StatsWerket.
De Herrar och Män, som Riksens Ständer malt til det Hemliga Utskott Kongl. Majit äskat, hafwa blifwit fullständigt underrättade om de mödor och omsorger, som Kongl. Masit an. Z wändt Del» 27 Julik. 628 wändt för at erhälla fred »ned Rikets stender, samt pä ett för Kongl.
Mast angenämt och tilfredsställande sätt erkänt dem.
Med bibehällna förhoppningar, at snart winna denna fred, som Kongl. Mast och Dest trogna Undersåtare samfält önsta, nödgas dock Kongl.
Mast med kraft fullfölja anstalterne til Rikets förswar, hwilka endast kunna bringa fiendernes fordringar innom de »vilkor af Rikets beder och sjelfbeständ, sorn Kongl.
Maj t anser sin pligt bjuda, at icke eftergifwa.
Rikets flottor ärö til den ändan utrustade och utlupne, samt desi Armeer under »vapen emot fienderne.
De »näste underhällas och aflönaS.
De bertil erforderlige medlen kunna icke saknas utan at ändamälet för redan gjorda uppoffringar stulle förfelas och Riket, desi Flottor och Armeer blottställas för oberäkneliga olpcksföljder.
Ett oafbrutit fortfarande förstott af aldraminst lika pennin,gesumma i »veckan, som Riksens Ständer Hittils lätit genott» Banken utbetala, blifrver derföre aldeles oumbärligt; och Kongl. Mast, svin ä ena sidan inser omöjligheten at annorlunda än af Banken erhälla besia förstott med den stpndsamhet behofwen fordra, önstar ä den andra sidan intet högre än at sätrane utlvägar mä »vidtagas, som Dä de befrämja det angelägne Banko »verkets orubbade och waragtiga beständ, icke medtaga de tilgängar, som för Statswerket äro oumbärliga.
Majit förblifwer Rikets Ständer med Kongl. Näd och ynnest wälbewägen.
Ut supra. c k I.. bla-ns flirts - 524 Den 27 Julik.
Derefter föreslog Herr Grefwen och Landtmarskalken, at detta ärende mätte remitteras til Banko-Utskottet, at skyndesamt deröfwer med sitt utlätande inkomma.
Herr Reuter k selm, Larl heinställde, oM^ i händelse af inträffande brist för Kronan, innan Banko Utskottet hunne med sitt yttrande inkomma, Utskottet ej borde äläggas, at emedlertid läta den hwarje mecka manliga utbetalningen fortfara.
Herr Landtmarffalken ansag den tjenligaste utmägen mara, at förelägga Utskottet nägon wisi tid til sitt Betänkandes aflämnande, hälst det more kändt, at af de redan beslutne utbetalningar ännu nägot äterstode, som ej förr än Lil den 5 eller 6 Augusti skulle wara erlagdt.
Herr Oriyenvalllt, Lric begärde, at beträffande hmad widare kunde bewiljas, sä mäl utbetalningen i mockan, som hela summans belopp mätte bestämmas.
Friherre ^.llelsverll, klric 6ör-tn erinrade, at Banko Utffottet forst borde sig utlåta, innan Ridderskapet och Adeln öfwer mälet fattade sitt beslut.
Grefwe ve callie instämde häruti och begärde proposition pä Herr 6rixenvalllt8 motion.
Friherre wellerström, gacob yrkade likaledes, at summan mätte bestämmas.
Grefwe Den 27 Julik. g23 Grefwe tUörnkr, (löran önskade den tilläggning, til Herr ttripenvLläts motion: sä wida ej Riksens Ständer under tiden annorlunda skulle förordna.
I anledning häraf och nägra ytterligare mindre erindringar, hwarunder summor förflagswis uppgäfwos, frägade Herr Grefwen och Landtmarffalken om Ridderffapet och Adeln, i anledning af Kongl. Maj tS Nädiga Proposition, bisölle, at detta mäl remitterades til Banko-Utskottet, hwilket åligga stulle, at til nästkommande mändag den Zr Julii til Riksens Ständers Plena aflämna sitt utlätande, huruwida Banken kan fortfara med utbetalning af -200,000 Rd. i weckan, ända til ett belopp af Twä millioner Rd., sä wida Riksens Ständer ej under tiden skulle sä om utbetalningen, som summans belopp annorlunda förordna.
Bifölls, samt at detta beslut genast genom en
Deputation skulle de öfrige respective Ständen wid handen gifwas.
Denna Deputation uppropades genast och afgick under anförande af Herr Grefwe lvlör ner, (larl.
Upplästes följande twänne Protokolls Utdrag frän det Hederwärda Bonde-Ständet.
Utdrag af Protokollet, hällit hos BondeStändet den 15 Julik 1309- S.
D. sedan Bonde-Ständet til öfwerläggning förehaft Stats Utskottets Protokolls-Utdrag den 15 dennes, angående dels orsakerne til det uppe - Den 27 iInln. uppehäll, som inträffat med Utskottets Betänkande, i frägan om Hypotheque för den utbetalning, hwilken til Rikets trängande behof hwarje mecka ifrän Banquen utgär, och dels Utskottets hemställning, at Banko-Utskottet mätte anmodas, meddela Stats-Utskottet underrättelse, om den möjeligcn minsta ärliga inbetalning af Banquens ifrägawarande förskotter, hwartil Banko-Utskottet, med afseende ä Banquens säkerhet och beständ anser en sädan inbetalning kunna nedsättas; Sä har BondeStändet icke allenast bifallit hwad Stats - Utskottet sälunda bemstalt, utan ock i anledning af derom hos Ständer Nykommen fräga; ansett sig böra försiagswis erindra sistnämnde Utffott, om icke säfom Hypotheque för Banquens ofwanberörde utbetalning ffulle kunna anwändas Kronans Domainer eller Kungs-Gärdar, Kungsängar, Krono-Almäningar, Recognitions Skogar, Krono -Fisken och andre dplike lägenheter, hwilka äfwen torde til allmän nytta kunna i mindre delar styckas och til Private personer försäljas, dock med iakttagande af deras rätt, som efter behörigen afstutade Arrende-Contracter deraf nu äro innehafware. Bonde-Ständet bestöt at häröfwer inhämta Stats-Utskottets yttrande; hwarjemte de öfrige Respective Ständen ffulle genom Prptoeolls Utdrag härom, wördsamt och wänligen underrättas.
Ux protocollo, k. bl. IrÄAZrcllr.
Ut - Deu 26 527 Utdrag af Protokollet, hållet hos Bonde-Ständer den 21 Iulii 1809.
S. D. Wrd granskning af de ftägor, som uti Bonde-Stärrdcts Beswärs-Utstött förewarit, fann Ständer följande, ehuru rörande Rikets Allmoge, gemensamt wara af den beskaffcnbet, at innan underdänig ansökan til Kongl.
Mast expedieras, desamma borde lil Riksens Ständers Almänna Beswärs - och OeconomiäUtffotts beredande och närmare utarbetande öfwerlemnas.
r:o) Yrkandet, at Bränwins tillverkning och försäljning när som häldst och utan inskränkning af Pannerymd, mä wara fri och obehindrad; Dock at inga andra Krogar mä finnas, än de, som Konungens Befallningshafwande förordnar och hwilka för flik rörelse betala statt. 2:0) At Landt-Tullarne mätte afstaffas.
Z:o) At Härads- och Sockne-Almänningav mä stiftas efter wänlig delningsgrund, emellan de sednares ägare som i samma Almänningar hafwa del. 4:to) At Hällstjutsen mätte indragas och at Häradsboerne fä öfwerenskomma om skjutsens ställande pä entreprenade, eller nägon bättre fot än den nu warande. s:to) At Förordningen om stängsel-styldighet mä öfwerses och jämkas efter loeale förhällanden. 6.0) ZL8 Den 27 Julli. 6:te) At Enffiftes och Storffiftes Författningarne mäge öfwerses och lämpas efter behofwen och omständigheterne pä olika Orter och förstnämnde Författningar emedlertid til werka» inställas. 7:0) At Upbörds-Werket mä ställas va en bättre och enklare fot. 8:0) At Husbehofs Mjöl - och Säg-Qwarnar mäge fä inrättas hwar som häldst. s:o) At Skattemannen lika med Säterioch Frälse'-ägaren mätte i alla afseende» fritt fä disponera sin ffog; 10:0) At Jägeri-Staten mätte afffaffas. 11:0) At Förordningen om Jagt - och Djurfång mätte öfwerses och förbättras. 12:0)
At Recognitions Skogarns mäge delas emellan Socknar och Bruks-Ägare,samt til enffildte antingen emot lösen etter ärlig afgift afstäs. > 15:0) AL Project til Sockne Scholä - inrättningar mä göras. i4w) At Sädes-Magazin för Kronans räkning mä inrättas.
Om detta Beslut skulle de öfrige respecti - Den L7 I"lik- 629 be Niks-Ständen genom Protocolls-Utdrag underrättas.
Ux krotocollo, 8. U.
UräZärclb.
Uplästes följande Memorial, af Herr Zcbmitterlövv, IllenniNA Lbristian. Wördsamt Memorial!
Sedan Bränwinet genom wanan blifwit allt mer och mer för Swensta Folket et oumbärligt behof och nu olyckligt en National-smak, har den önskan länge warit allmän, at en fri Bränwins-bränning och försäljning stulle blifwa tillätne.
— Jordbrukaren, som under swett och möda frambringar det förnämsta födoämnet, som är Brödet, bör icke heller förnekas den rättigheten, at fritt fä förädla den Säd, han sär och inbärgar samt anwända densamma pä det sätt, sorn ban för sig nyttigast finner.
Detta begär är bäve naturligt och billigt:
Ocksä har Bränwins-ämnet under framfarna Riksdagar warit et bland de angelägnaste, som til öfwerläggning hos Riksens Ständer förekommit, — och är detta sä mycket mindre underligt, som wi weta, at pä Bränwinsstatten en af Statens indrägtigaste inkomster warit grun. dad och stall nödwändigt alltid blifwa det.
— Efter min öfwertygelse kan ingen rättwisare statt upfinnas, än den, som lägges pä öfwer flö Ändra Bandet k?:o 67, 68.
SZO Den 27 Julik. stödet, och som Bränwinet med storsta rätt bör komma under denna Artikel, bör Bestattningsprincipen lämpas derefter.
— Säledes beder jag, at hos Högloft.
Ridderssapct och Adeln ä npo fä framlägga det förslag, som jag sista Riksdag upgaf i et Memorial, trpckt i Ridderffapets och Adelns Protokoller är i8vo pag. 87i etc.
Jag har der wägat förestä et helt annat beskattnings-sätt, nemligen icke pä Jorden efter Hemmansdelar, utan en Koppskatt pä hwarje Mantalsskrifwen person af alla Ständ och af bägge könen.
— Mina skjäl äro följande: 1:0) När Bränwins-tillverkningen blifwer fri och allmän stall detta Bestattningssatt finnas wara naturligare och lättare än nägot annat, och följagteligen rättwist och billigt.
Den fattige Torparen ömmar, at bans dagswerksdagar til Husbonden stola wara bclagde med statt til Kronan; han suckar deröfwer, at han stall betala för det , at han njuter et matt sten af dagen genom nägra smä dunkla glasrutor; men alldrig skulle han knota öfwer en billig statt för Lett friheten, at opätalt fä bränna nägra kappar
Säd, när han deraf finner sin nptta.
L:o) Skola otålige Lagbrott förekommaS.
Flrmu btw ingen Fiskal eller Kroyo-betjent kunnat hindra Lönnbränningar.
Pä nägra wäldsamma försök hafwa ofta följdt blodwiten och finn - Den 27 Julik. 5ZL stundom mord.
Genom angifwelscr och Lag, sökningar, huru mänga salsta edgän.gar?
Hwad hämndlystnad, hat och asmund mellan Medborgare! kort sagdt, Bränwins-Historien i wärt land röjer flere olyckliga bewis af National Caracterens försämring och sedernes förderf. z:o) Skall detta bestattningssätt efter all billighet träffa mänga tusende, som hittils orättwist undflupit all taxering i detta ämne. —.
Bland dem mä i synnerhet räknas Utjords-^, gare, Mjölnare, Torpare, Ryttare och Soldater m. fl. — Detze stattå icke et halföre til Kronan, oaktadt mänga af dem tillverka och försälja mera Bränwin, än Hemmans-Ägare,. som bertil äga et lagligt tilständ. 4:o)
Om det är rättwist, at allt öfwerflöd bestattas, följer naturligt, at den gräsliga mängden af supare, som oftast pä krogar npoffra för Bränwin allt hwad de förtjena, icke mitzhandlas, om de för njutningen af denna öfwerflödswaran taxeras med nägon lindrig Koppskatt. 6:0)
Hwilken enkelhet i Upbörd och Redogörelser, jämte en säkerhet i Controllen, som winnes genom Koppstatten, har jag bewisat i äberopade Memorial under 1800 ärs Riksdag.
Alla Landshöfdingar i Riket stola gilla och witsorda rigtigheten deraf.