Riksarkivet/mini_raw_diachronic_swe huggingface dataset:
Bref afven 16 Augusti sissd-Är blif - Den -7 Mars, wit gjord, atTalemannen för sin Taffel skulle undfå ioOO R:d. mänadtligen, 8ecret6raren ilka Lumms, och efter af Lecreteraren med Bryggaren LergäM uprältadt Lontraäk för Klubben, betalas rooc, R:d. i mänaden, med wilkor at Ståndets Ledamöter der skulle åtnjuta lika förplägning som förut, sa är mbetaldt för:
Talemans-bordet Lfran den 24 Augusti sörledit ar, til ven 24 sistl.
Febr-, utgörandes 6 mannder - 6,000: 8ecreteraren8 Taffel ifrän d. 14 Julii förle dir är, dä 8ecreterarea irZZäiM i denna egenskap gjorde intrade uti Ståndet til nästl.
Februarii mänadsflut, utgörande?^ mänad - 7,500; Bryggaren LerZäalil för Klubbens underhällande, efter ofwanamnde LontraÄ, ifrän d» r Au - 8c>6 Den I I Augusti förledit är, til nästl.
Februarii mänads stur, utgörande 7 mänader - - Lxtra utgifter, bestående förnämligast uti hyra för Ståndets Lsntrli Rum, ffrif-ML, terialier, Waktmästareaflöning, med och ljus, samt kostnaden widen Ständers Ledamots begrafning, med mera, enligt afgifne och af Ståndets Lecrewrsre til rigtigheten attestera, öe räkningar - s Hyra för Ständers Taleman, likmätigt Kongl.
Majus B«f d. 20 Sept. 1309, K 8o R:d.mänadtligen, ifrån Riksdagens början til nästl.
Januarii månads stut - - - Herr Landshöfdingen Baron Mansson, ril godtgörande af dest kostnader, under den tid han 8ecreters. re Embete! förestätt likmätigt Kongl. Majus Bref d. 26 Maji 1809 Herr Mars. 7020: 1,219: r. A. 800: 1222; Den i?
Herr Revisions-,8ecretersren AsarM likaledes, enligt Kongl. Brefwer den 16 Augusti 1809 - r 1,586: Z2.
Utom detze Utgifter ffall enligt af Herr jaren 8t3.s1 von wolstein gjord upgift, kostnaden wid den sa kallade Klubben för Högloft.
Ridderffapet och Adeln, ifrän Riksdagens början til den 14 nästl.
Februarii, upgadt lil 4,190: t o. 7. Lanco, i afräkning hwara Herr ^wjoren förmalt sig hafwa af Hans Lxcellence Herr Öfwer - Stathallaren Grefwe klingspor, upburit och gvitterat R:d. 2,;oo Lanco,^ och al skulden för denna Klubbs inrättning altsa skulle utgöra 1,690 R'.d. 10 tz. 8 r:st. L:co. Sedan Kongl. Maj:t genom Nädigt Bref af d. zi sistl.
Januarii befallt, at kostnaderne wid denna Klubb borde - 807 36,952: 7. z. 8o8 Den 17 Mars. de hädanefter genom mig betalas, sa har jag uti underdånigt Memorial den 19 ststl.
Februarii lil granffning och widare förs hallnings-oicires erhallande, upgifwit det af Herr iUsMen Ltaet von Nol8tcin angående koftnaderne wid denne Klubb upgifne förhållande , under afwaktan af Nädigst förordnande; i anledning häraf, har jag til
Herr l^lajoren, til de löpande utaifternes bestridande under det ar han saknar sin upgifne fordran, mast utbetala emot redowisninA wid snart jkeende li^uiä - - S:r 65,968: 42. z. Behällning til UyuiZerancl^ af ^ls^joren Ltsel von i^olsteinZ fordran förfallen, men annu ej utfordrad, hyra för nastl.
Februarii mänad för Herr Landtmarstalkens ^otelzmed flere - * 400:
Dett 17 Mars. 809 re extra utgifter, som kunna bliswa anordna» de, och tiihöra omkvftnaderne til nästl. mä nads flut - ^ ^ ^ 5^ 9^ Lumma R°d.
Lsnco 68,ooo: — Stockholm dm 5 Mars r8lo. 6eorZ D.
VVäblberA-, Uplastes följande:
Utdrag af krotocollet, hällit Uti Borga» re »Ståndets klenum wid Riksdagen i Stockholm den ?7 Februarii iZro. S. D. Efter upläsandet af Lxx>eciion8-Utffor-- tels Förflag til underdånig ffrifwelse, rörande wista förmåners bewiljande för tillverkare af Linne »wäf» nader i Elfsborgs och Hallandslän, samtQwin» nvkönets anwändande wid atffillige handteringar och yrken, ansag Borgare»Ständer öfwerensstäm» mande med meningen och uttrycket af dest förut fat» tade beflut, at de O.winnvr, som idka utsatte
Na» ringar eller Handtwerk, ffola erlägga ej allenast Stads» utan ock Kronv-Mssylder, afwensom at dem ej mä tillatas, ac hwarken i sina sa!u»bodar eller werkstäder nyttja manfolks biträde, hwarföre de i Lxpechtionen saknade orden Lrono-Utskyldcr och öpna salu-bodar borde der pä sina behörige stal» len inflyta; och skulle de k^peLkive Med-Standen Vördsam och wänligen inbjudas, al om veste af
Bor - 8ro
Den 17 Mars.
Borgare-Ständer beflutne tillägg sig förena, blc su^ra. blx krotocollo O. Valerius.
Uplästes följande: Utdrag af?rotocoI1st, hallit uti Riksens Högloft.
Ständers Bewillnings-Utffort, wid Riksdagen i Stockholm den i6:de Martn iZio. S. D. Da, a ena sidan, Högloft.
Ridderssapet och Adeln samt Högwördige Praste-Stander afflagit, och ater, aden andra, Wällofl.
Borgare-Ständer och Hederwarda Bonde-Standet bifallit, at Stockholm och Götheborg mä tillätas enahanda Bränwins-brännings frihet med öfrige Städerne i Riket, samt således 2:ne af de l^espeLtive
Standen härom stadnar uti olika beftut emot Le 2me andra, men nödigt blifwer, ar en sadan ffiljaktighet afhjelpes, emedan den BewillningsUrffortet updragne åtgärd at fördela och bestämma afgifren för Bränwins-Bränningen i allmänhet, pa utgången deraf i hufwudsakelig matto ar beroende, ansäg Utffottet sig altsä böra, til afhjelpande af detta hinder, hos Riksens Högloft.
Stander anhålla, ar Bewiilnings-Utffottet mätte warda förstärkt med sa mänga Ledamöter, at de bliswa inalles Trettio af hwarje Ständ, för at derefter, i enlighet med tz. i Niksdags-Ordningen ^unna förstnamde fräga afgöra.
Och Den i?
Mars. 8n Och skulle ?rorocoIl8 Utdrag om denna wördsamma hemställan til Ue.peck.vs Granden ofördröjeligen sxxöäioras.
Ht su^ra.
Lx ?rotocollo L. 6.
InZman.
Grefwe ^lörnsr, cl vik 6öran, hem» ställde huruwiva detta mål kunde anses höra til en Nämnd, sammansatt af Bewillnings»
Ur ottel med dertil utsedd förstärkning af Ledamöter, såsom i Utskottets krotoLoils-Utdrag wore föreflagit: kagan wore här icke annu om erläggande af en Bewillnings-afgift eller fördelningen af densamma, utan allenast om rättighet för Stockholms och Götheborgs Jnwanare at fa tilwerka Bränwin, denna staga föreföll Herr Grefwen snarast såsom Oeconomiff, salunda skild ifrån den förra, och trodde han alcia, at densamma borde enligt ?Z §.
Riksdags» Ordningen, hänwisas til afgörande af en Nämnd, bestående af Osco^omie.
Utskottet pa wanligt sätt förstärkt.
Grefwe Ds Ig, 6arZis, Ig c ok), yttrade sig efter inhämtad närmare uplysning om malets bessaffenhet fullkomligen instämma med Grefwe förner.
Hans Lxcellencs Herr Grefwe Uuutb likaledes. Grefwe De la 6a räls tilläde den önskan, at hwad Riddcrskapet och Adeln härom bcstöre, skyndsamt mätte commuuicsrai, med de andre Standen, Z!S Den 17 Mars. den, hwilka lika med Nidderffapet och Adeln skulle
Denna förmiddag företaga och afgöra detta mål.
Herr von Sckantz, Ivsr k^roärre 6 adriel, yttrade sig tro, at Nämnd ej agde rum, mer än i twa fall:
Nar maler hörde til Stars-Regle» ringen och nar der hörde til Bewillningen.
Grefwe De Ig Osräle aberopade häremot Lydelsen i Riksdags-Ordningens yz §.
Grefwe körner wisade, ar om Nämnd uti Stats-Reglerings-mål wore särskildt i Grundlagarne stadgad, och at 7Z §.
Riksdags-Ordningen wore just och egenteligen gjord för alla mål af annan beskaffenhet.
För öfrigt hemställde Herr Grefwen, om ej Nidderffapet och Adeln skulle behaga säsom Förstärknings.
Ledamöter at Oeconomiffa Utskottet, til lidens winnande, antaga desamma Herrar och Man, som redan wörö walde at förstärka Stars-Utskottet.
De is 6sräie erindrade, at, som han trodde, antalet af Oeconomi?-Utskottets Ledamöter wörö olika med Stats-Ut,kottets, hwaraf följde, at ancalet af Förstärknings-Ledamöterna äf» wen mäste wara olika Herr 8lIverstoipe, I^reäric 8smuel, gjorde den anmärkning, at dessutom de förut til Nämnd walda Ledamöter wore der endast för Statsutskottet.
Grefwe körner medgafdenna anmärknings rig - Den i?
Mars. 8iz rigtigher, men föreflog Deremot, at dr Ledamöter Ridderffaper och Adeln nu kundr behaga wälja, för ar ril en Nämnd förstärka Occououus - Urjkotter, marle äfwen anses walda i samma ändamål för de öfrige Utffott, som framdeles under Riksdagen kunde behöfwa formeras lil Nämnd, Stats» Utskottet härwid likwäl oberäknadt.
Herr Grefwe» och Landtmarskalkerr xroponer-lös, al Ridderffaper och Adeln mätte behaga til Oeconomi Utskottets förstärkande ril en Nämnd utse 12 Orclinsiie Ledamöter och 6 8uxpleLuter, och at de salunda walda Ledamöter matte, enligt Grefwe l^oruerg lvlotion, afwen anses walds til förstärkning af andra Utskott, undantagandes Stars-Urffbttet.
De la 6s röie gaf afwen hartil sitt bifall, men hemställde, huruwida något wal hos Ridderffaper och Adeln kunde företagas, innan Ridderffapet och Adeln erhållit underrättelse, huruwida de andre Sranden fattar denna fraga pä lika sätt.
Han önskade derföre, ar Nidderffapets ^och Adelns beslut mätte snart med de öfrige Ständen cominumcei'35, jemte Utbedjande, at, VM möjligt wore i förmiddag fa inhämta deras beslut.
Wore desamma med Ridderffaper och Adeln instämmande, dä först ansäge Herr Grefwen formligt, ar walet företogs, och dä önskade han, ar, cii lidens wmnande, detsamma kunde i eftermiddag för sig ga.
Detta blef uppä Herr Landt-Marskalkens kro^ositiou af Ridderffaper och Adeln bifallit.
Gref» 8l4 Den 17 Mars.
Grefwe körner begärde at protocollsUtdraget mätte sä stiliseras, at deraf wisades, det den 7Z tz. af Riksdags-Ordningen wore den ensamt lämpelige lil detta mäl.
Grefwe (Zzcklenbor^, ssoban kkenuinA, yttrade sig icke kunna, anse frägan om Branwinsbrännings-rättighet för Städcrne Stockholm och Götheberg wara at anse säfom en Oeconomisk fråga.
Blefwe en sädan rättighet desse Städers Jnwänare rilerkänd, och i följe deraf Bränwins-brännings utgörande dem älagv, men desse Städer sedermera icke skulle finna sin räkning uti at tillverka Branwin, kunde de möjligen hos Kongl. Maj:t derifrän söka befrielse, under namn af, ar frägan wore O-conow.ijk, samt ac dest afgörande pä Kongs. Majus Egit Höga godtfinnande ankommr.
Skulle Kongl. Maju dem en sadan befrielse bewilja, sä följde deraf, at en minskning uti den päräknade Brauwins-Bewilluingen upkomme, och SrarsWerker kunde i brist pä denna inkomst möjligen räka i förlägenhet.
» Grefwe ve lL6arclie yttrade sig finna Grefwe 6v!lenbo,»8 framställning af saken wäl grundad, och anse dessa frägor äga med bwarannan en fa nära gemenskap, at saken snarare tycktes böra behandlas såsom ett Bewillnings-mäl.
Grefwe körner yttrade sig, at detta sätt at fe saken hade undfallit honom, at han sjelf ansett twifwelaktigt, huru den borde fattas, ocb derföre börjat sitt första yttrande haröfwer med en hemställan, huru frägan borde anses.
Den 17 Mars. 8i; Herr ?ebr, ansäg förhällandet helt enkelt böra wara sädant, at när hela BränwinsFrägan i sitt sammanhang blifwit behandlad af Oeconomie- och Bewillnings-Utffotten gemensamt, borde ock nn fragan om brännings-rättighet för Stockholm och Götheborg förwisas ril bägge dessa Utffott, förstärkta med Ledamöter lil utgörande af en Nämnd.
Se 6 sixtröm, ^2 c od, förmälle sig icke kunna anse förewarande fraga annorlunda, än som Oeconomiss, intil desi fragan om desse Städers Bewillnings-afgift och fördelningen af densamma upkomme.
Wid denna sednare fraga borde först Bewillnings-UrssortetS befattning börjas: och detzmom wore farhagan at mäler kunde framdeles, såsom blott Oeconomisst, anses uran all grundad anledning, emedan Kongl. Maj.t
Sjelf genom en nådig siroposmon hade vfwerlemnac hela ärendet om Bränwins-Brännings-Inrättningen i Riket ril Rik-ens Ständers afgörande: i anledning af hwilket allt Friherre (^er-ai-öm yrkade, ar Ridderskapet och.
Adeln mätte förblifwa wid sitt en gäng fartade beflur.
Herr Lilverstolpe, 6u5t2k ^br2b>2M, trodde saken böra sä förstäs, at dä det Oeconomiffa af Bränwins-Bränningen wore grunden för Bewiliningen, och Bewiliningen af Riksens Ständer blifwic fastställd, kunde wilkoren för denna Bevillning aldrig annat än anses lika orubbligt fastställda.
Grefwe ve I^6»räie utlät sig än ytterliga - 8i6 Den 17 Mars» ' iigare finna mycker stal i hwad Grefwe OyNenkrorZ yttrat.
Blefwe frägan om Bränwins-Bränningsrättigheten för Stockholm och Götheborg ansedd såsom Oeconomiff, sa singe dm derigenom egenffap åfelt underställnings »mål, och i följe deraf ffulle dessa Stader genom Kongl.
Maj:ts cieclia» kunna komma at befrias fran den Bewillning Riksens Ständer pä dem fördelat.
Herr Lilverstolps, 6u8tLk LM, utbad sig at wid denna anmärkning endast fä göra den erindran, at Kongl. Maj:c wäl ffulle kunna clisxsrixerL Städerne ifrån at bränna Brännan, men aldrig ifrån Bewillmngens erläggande, hwilken endast af Riksens Ständer kunde pabjudas eller uphäfwas.
Efter Grefwe (Hllsnborgs ranka ffulle förewarands fraga altsa hanwisastil afgörande af Stars-Utffotrecs Nämnd.
Le 6 erström.
Skulle fragcm kunna anses för ett Bewillningsmal, sa borde dm wisseriigen, enligt 71 §.
Regerings-Formen, hänwisas ril Stats-Utskottets
Nämnd, men när fragan helt enkelt reöuceras derhän, huruwida Bränwins-Brännings-Rättighet ma tilkomma meranämde Srader, och fragan om Bewillning för Bränningen icke dermed sammanblandas, sa kan densamma icke wara annat an Oconomgk.
Jag finner altsa fullkomligen wälgrundadt hwad
Nid» derffapec och Adeln redan besiurir, at den bör behandlas af Oeconomi-Utskottet, förökadt med Ledas - Den i?
Mars. 8r? damöter til en Nämnd; och får til öfwerflöd ännu uprepa, at Kongl. Maj:t formligen updragir hela Branwins-brännings-ärendets afgörande at Riksens Stander.
Grefwe ve la 6ar6is.
Sedan Friherre Ohrström uplyst, ar Kongl. Maj:t genom formlig kroxosuion updragir ar Riksens Ständer afgörandet af Verra Ärende i hela detz sammanhang, wagar äfwen jag rrv, at fragan om Stockholms och Götheborgs Jnwanares Bränwins-tilwerknings-rättighet kan rilkomma Oeconomi-;-Utskottets befattning, uran ar Riksens Ständer derigenom något förlora.
Herr O^Ilenrllm, Larl ^clolpb, intygade jemte Friherre Ohrström, ar en sädan Kongl. ?roposiciori, som den han aberopat, werkeiigen wore för flere manader sedan lil Riksens Ständer ankommen.
Åtskillig! önskade höra densamma upläsas.O
Under det anstalten til denne Kongl. ?ropositionens inhämtande werkställdes, anmälte Herr Grefwen och Landtmarskalken, ar Riddarhus-Utskottet hade til Ridderskap!! och Adeln iniemnar Vixlomet för 6encral-lV!^oren m. m.
Friherre hoball HuZu8t Lanclels, under intygande, at alla Pl-Wtauäa för denna ätt wörö fullgjorda.
Herr Grefwen och Landtmarskalken xroponeracls i anledning häraf, at bemälte 6cneral-Icktor mätte pä Riddarhuset erhålla Imroäuäion under N:o lZ2 bland Friherrarne.
.Sjette Bandet.
N:o zs.
Der - 8lZ Den 17 Mars.
Derefter föredrogs Allmänna Beswars- och Oeconomi?-UtffottetS den 14 Mars pä bordet lagi da Betänkande/ angående förbättring i jusrermAL. anstalrerne för Mätt, Mål och Wigk, hwilket-iip) pa gjord ?ropo8iuou af Herr Grefwe» och Landt) marffalken - - Bifölls.
Sedermera uplästes Kongl. Maj:ts Nådiga pi-oposirion til Rikfens Stander af ben az Augusti nästledir ar, angående Branwinsbränningen.
Herr Grefwe» och Landtmarskalken: som, enligt denna Kongl. ?ropo8>tion. detta mali hela sin widd ar öfwerlemnadt ak Riksens Stander, lärer Högloft.
.Nidderssapet och Adeln kunna utan farhägä förblifwa wid sit eri galig fattade bestut, hwarom således de öfrige KerpeLtive
Stånden torde genom krocoLoUs-Utdrag fä underrätlasi Bifölls, och atog sig Grefwe kvlörner, ^clolpft 6-nan i at genast författa l^rotocoll8 ^ Utdraget härom.
Företogs til afgörande och bifölls Allmänna Beswärs- och Oeconomi?.
Utssottets seda» den 8 dennes hwilande Betänkande, angående utwagar til förekommande af ve olägenheter- som i atjkillige trakter af Skane genom flygsand förorsakas.
Uplästes a nyo och bifölls Allmänna Beswarsvch Occonomie-Utftotlets den 8 Mars pä bordet - Den 17 Mars. 819 bet lagda Betänkande- angäendi Sillfisket i Bohus-Lans Skärgård.
Likaledes - efter förnyad uptäsning, bifölls Allwänna Befwärs- och Oeconomi-Utskottets nytzberörde dag pa bokdet lagda Betänkande, rörande Atskillige Oeconomiske förslag at updrifwa Jordbruket- Boskapsskötseln- Handeln och Fiskerierne pä Gottland: ^U8tera6es följande:
Utdrag af krotocollet, hallit hos Högloft.
Nldderskapet och Adelli den I7:de Äkars i8lo. S. D. Beflöt Högloft.
Ridderskapet och Aoeln, i anledning af et ifrån Högloft.
Bewillningsilkskottet inkbmmit ökemc-iial, rörande Bräliwittss bränNiugsrättigheten för Släderne Stockholm och Götheborg, uti hwilken fragg 2:ne Ständ staönac emot twä ; ar som detta nial icke kunde anses hörande til ve frågor angäenve Stats-keAlermZ och Bevillning- hwärom 69 och 71 § §-uti RegeringsFornien, samt zo och zr H.§. uti Riksdags-Ordningen särskildt stadga, skulle detta äretide behandlas, enligt de grunder som 73 Riksdags-Ordningen för alla ej särskilt undantagne mål i allmänhet föreskrifwer; och fann Högloft.
Nidderskaper och Adeln, ar detta ärende- säsom til sm natur oeconomiskt, ehuru af Konungen til Sländernes afgörande updragit, borde af Oeconomi-Urskottet - förstärkt til et amal af 122 Ledamöter - med Stän - 82S Den 17 Mars. ders rätt afgöras, och wille Högloft.
Nidderskapet och Adeln, dä wal af en ny Nämnd harti! erfordras, inbjuda sine UespeLve Med-Stand at härom pä det skyndsammaste ga i författning, samt ar med Ridderskapet och Adeln i det besiuc instämma, ar denna Nämnd skulle hädanefter tjena ril förstärkning för Utskotten i alla de fall, som 69 och 71 H.§. af Negcrings-Formen, samt zo och gr H.§. af Riksdags-Ordningen ej förur undantagit.
Dt sup t g.
Härefter upropades och afgick under anförande af Grefwe De la Osräie, ksLvb, den Deputation, som skulle til de andra Standell medföra detta kiotocoils- Utdrag.
Uplastes a nyo Allmänna Beswärs- och Osconomie - Utskottets den 27 Februarii pä bordet lagda protocolls-Utdrag, rörande Jnqwarrerings- och Service-afgift af Sräderne och Landet, med undantag för Roterade Hemman, til ersättning at Jnwanarne i de Fästningar och Städer, der Houpxer äro förlagde.
Grefwe 6^IIendor§, ssob^n Denning, hade inlemna! er Di^amen, som uplastes, sä lydande k
Den af Herr HUvocat-lUcUen balkman i Wällofl.
Borgare-Ständer wäckte fräga om et allmännare deltagande i ersättning för de Städers Jnnewänare, der Regementer äro jOLi-m-nn förlagde, har wäl Högloft Oeconomie- och BeswärsUtstoktet hufwudsakeligen afflagir, men dä Utffottet, under Den 17 Mars. 821 under medgifwande af rättwisan af et allmänt deltagande i allmänna förbindelser/ egenteligen hämtat skäl för dest afflag i allmän brist at upfylla de behof och bestrida de utgifter som nödige ärv/ får jag derwid göra den anmärkning, ar Utskottet synes mig böra hafwa lemnat upmärksamhet at ffillnaden emelian allmänna förbindelser och sadane locala ffyldigheter, som äro fästade wid wista Stand och Näringar; til hwilken sednare egenskap, den r fraga warande synes mig böra hänföras; men ac Utskotters tanka icke är sadan, uplyses af dest tilstyrkande, ej allenast at kaserner böra af allmänna medel upbyggas der de tarftvas, utan äfwen ar Stall- och Foder-rum, utan afseende pä den i allmänna tilgängar medgisne brist, genast böra pa allmän bekostnad byggas, der OarmLon af LavalIcrie nödig anses.
Om ej förmanen af en listigare rörelse och widsträckrare afsättning til fullo swarar emot olagenheterne af en Jnqwartering, och densamma således bör ril nägon del som en tunga anses, lärer den wäl blifwa at beräkna ibland dem, som åtfölja Städer och Stadsmanna-Näringar, likasom andre, utan mocswarighet åligga Landet och Landtmanna-yrket, hwilka efter nu gällande
Författningar icke böra falla det allmänna til last eiler af dest medel bestridas; och jag får fördenskull, och i afseende pä hwad anfördt är, ^vördsammeligen förestå, at Högloft.
Riddörffapet och Adeln, man at gilla OeconomiL-Utstottits bedömmande af ifrägawarande förbindelser, sa mycket häldre afflar hwad Utskottet, i afseende pä Lasern- och Stall-Byggnader, föreslagit, som i alla fall och i afseende pä flere angelägnare behof, synes för en längre tiv Malla anwändandet af Statens, medel. I. bl. 6)llenbor§.
Herr §22 Den ;7 MarSf Herr Grefwe» och Landtmar fkglken xropvners^e bifall til Utffottets yttrande i hwav fräsan om särffild afgift anginge, samt afflag dera ; hwad de förestagne Lasmn-Byggnader rörde, Ropades Ja?
Föredrogs a nyo och biföll§ Alllmänna Beswärs- och Osconomie-Utskottets den 8 Mars pg bordet lagda Betänkande, angående de olägenheter, lvm af utststne och obrukbare Uanco-Sedlars circulLtion, äfwenfom pm bristande tilgang pakopparssiljentynt, Allmänheten i Landsorterne mäste vidkännas.
Föredrogs a nyo och bifölls Allmänna Besivärs- och Oexonomie-Utskottets den 14 vennes pä bordet lagda Betänkande, angående förbättring gar i Rikets Upfostrings-Werk. ' ^Grefwe vo I2 6-n-clis återkom frän de andrg Stånden med Deputationen, och gjorde redo för sitt bestickning.
Uplastes ä nyo och bifölls Lag-Utskottets den iz:de dennes pa börder sagde Betänkande, i anledning af Kongl- Majtts Nådiga ^ropnsition, angäende stället, hwarest Huckion pä Fastighet ä Landet, som för gäld blifwit i mät tagen, ma förrättas.
Wi - Den 17 Mars. 82z Widare föredrogs och bifölls Lag-Utskottets samma dag pä borver lagda Betänkande, i anledning af Kongl. Majus
Nådiga proposition om en ny och förbättrad Kyrko-Handbok.
Likaledes bifölls bemälte Utskotts Betänkande, j anledning af Kongl. Majus
Nådiga proposition pm witza, i-afseende pä ägtenffaps ingående, förbudne Swägerffapsleder - Föredrogs och bifölls Stats-Utskotttts den ig
Mars pä bordet lagda Memorial, rörande den wäckra frägan, ar Tolagen mätte til Kronan indragas.
Föredrogs och bifölls Stats-Utskottets den i z dennes pä bordet lagda ivlemorial, j anledning af frägan om nödige anstalters midtagande til hämmande af Wexel-Ooursens stigande.
Likaledes efter ny upläsnina gillades StatsUrskottets tilstyrkande nti detz den 8 dennes pä bordet lagda Memorial, rörande.fustltiL Ombudsmannens och dek c.-mLoIlies aflöning, refe-penningar m.m.
Företygs pch bifölls Stats-Utffottets den 8 dennes pä bordet lagda Kicmoiml, rörande anfläende af en Lomma af l2,ooo R:d.
Lauco VM äret, lil omkostnader för de resor Hans Kongl. Höghet Kron-Prinsen knnde behaga anställa til minnande 824 Den 17 Nars. af kännedom vm Landels oeconomi ska och 8tati8tlsta beskaffenhet.
Företogs til afgörande Allmänna Beswärsoch Qeconomie-Utssottets sedan den 27 Januarii hwilande Betänkande, angående en ny Byggnadsoch Husesyns-Ordning, med bifogadt projock bertil; tillika med Herr lleutersclmlcls, (Hl Lustaf, samma dag mgifne anförande öfwer samma ämne, hwilka handlingar Herr Grefwen och Landtmarskalken förmodade Nibderffapet och Adeln sätilräckeligen känna, ar de nu icke torde behöfwa särskildt ' uplasas. Grefwe Oe la Laräie, ssacob.
Jag har siere ganger förut tagit mig den friheten erindra, huru ofta nödwättdigheten fordrar, at oecouomiska Författningar i wiffa delar mäste wara locala.
Denna anmärkning gäller äfwen synnerligen för en sädan Författning som Byggnads- och Husesyns-Orvning.
Olika Landsorters behof och omständigheter aro i afseende pä detta mäl sä ffiljaktige, at jag för min del icke anser någon Författning för alla I'lovincei- lika kunna stadgas: och fär jag altsä ödmjukeligen hemställa, om icke det enda rätta beslut i detta amne wvre, at hos Kongl. Maj:t i underdänighet anhalla, det täcktes Kongl.
Maj:t anbefalla Landshöfvingarne L Riket, at, efter inhämtadt yttrande af wederbörande Jnnewänare i Länet, inkomma med underdänige berättelser, och sedan i följe deraf i Näder utfärda en Boställs- och Husespnö-Orbning, hwaruti de hufwudsakliga och allmän - Den 17 Mare. 82; marma grunderne wvre efter hwarje
Larrdsorts sär» skildra behof och omständigheter lämpade.
Herr kl euterskölcl, Larl Oustak.
At uptaga Ridderssapets och Adelns tid med uplafau» de sa wäl af Oeconoiuie-Utskottets Betänkande, som mine dera giorde Anmärkningar, tror jag ej wara nödigt:
Det Högwördige Präster Ståndet och det Heverwärda Bonde »Ståndet hafwa längesedan arer»-en,icleruöt det til Utskottet, det sednare i enlighet med mine Anmärkningar, hwilke enligt Ridderssapets och Adelns tilständ blifwit med de andre Sranden comm-nicers m; jag anhäller derföre, at Ridderskapet och Adeln derföre mätte det ater»lemittera, och tror tili detta nog betydande hushålls »nial det wara en nödwändighet, at til Kongl. Mahr i underdånighet upgifwa grunderne til denna Författning, wid hwilken i öfrigt blir nödigt, ar Herrar
Landshöfdingars och pisckisse Jordbrukares yttrande i Nador infordras, för at göra den lämpelig efter locslen.
Herr Grefwe» och Landtmarskalken trodde, at om ej annat än en underdånig hemställan komme i fraga , sa kunde en ater-remiss af maler icke wara af nöden.